Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-27
Spanien. Man har nu fra Madrid de nærmere Detail om det Attentat, som Generalerne Concha og Leon havde gjort paa at bemægtige sig den unge Dronning og hendes Søster; -De havde samlet deres Tilhængere, og forlode sig paa den kongelige Gardes Medvirkning som hav ede Vagt uden for Palladset. Prindsesserne vidste ikke noget om det første Angreb, førend de hørte skyde; de vægrede sig da for at gaae til Sengs paa den sædvanlige Tid, da de erklærede, at de vare forskrækkede; men lagde sig dog efter nogen Tids Forløb; men snart bleve vaagnede ved Kampen i de tilstødende Gemakker, og troede at det var forbi med deres Liv, hvorpaa de med Skrig og Taarer forlangte, at man skulle rædde og skjule dem, og det varede længe, inden man formaaede at berolige dem. Da Angriberne vare fordrevne fra Dronningens Værelse, søgte man igjen at formaae Prindsesserne til at gaae tilsengs; men neppe var dette skeet, førend der blev foretaget et nyt og heftigere Angreb, og Kuglerne fløi omkring i deres Værelser. Dronningen og hendes Søster begyndte da at bede og forlangte indstændig en Skriftefader, da de troede, at deres sidste Time var kommen. De bleve ogsaa ræddede, som ved et Underværk, ved de 18 Hellebardisters udmærkede Tapperhed, der forsvarede dem, og som havde at kjempe mod en stor Overmagt, da Anførerne forRevolten bøde over 11 Compagnier af Prindsesser nes Regiment, foruden over, den kongel. Garde. De Angribende overgave sig strax, da Generalerne Concha og Leon forløde dem. Saasnart Faren var forbi, bevægede man Dronningen og hendes Søster igjen til at lægge sig paa Matrasser i deres Gemak, da man saa holdt dem sikkrere for Kuglerne. Det er umuligt, at beskrive deres Forstrækkelse under Angrebet, og Dronningen sagde: "Naar Mama erfarer det, vil hun skrive til Espartere, at han skal straffe disse slette Mennesker!" Den 8de October blev Garnisonen og Nationalmilitsen, mynstret udenfor Palladset, og da de defilerede forbi Dronningen, der stod paa Balconnen foran Palladset og raabte: "Vira le Reina see vendte hun sig en af sine Ledsagerinder og sagde: "Uden Hellebardisterne ville jeg vist ikke være meere i Live!" Man har endnu ikke nogen detailleret Beretning om Jnsurrectionens Fremgang i de baskiske Provindser, men man veed kun at flere Steder have erklæret sig for O'Donnell og Christine, og nogle imod dem, imidlertid have saavel i Barcelona, som andre af Cataloniens Stæder mange Arresteringer fundet Sted. Det samme er ogsaa Tilfældet i Hovedstaden, hvor General Leon, den meest forvovne af alle spanske Generaler, stod i Spidsen for Jnsurrectionen; i Barcelona har Generalcaptainen von Halen med Kraft holdt Rolighed vedlige; og man veed, at 24000 Md. Tropper ere afmarscherede til de baskiske Provindser. Det er derfor vanskeligt at sige, hvad Udfaldet af Jnsurrectionen vil blive, fra fransk Side synes man at vente et hældigt Udfald; vist er det, at i Spanien afgjør Armeen Alt, og hos denne er Penge Alt, og det Sidste er af Dronning Christines Tilhængere bleven uddeelt i Overflod. Det hedder, at det franske Ministerium har fralagt sig al Deeltagelse i samme, og man siger, at General Espartero skal den 8de October have havt en Conferents med den engelske Gesandt Sir Arthur Aston, og at der strax derpaa skal være afsendt befaling til den engelske Consul i St. Sebastian, at han skulle i Cagelands Navn energisk protestere mod Jnsurrectionen.