Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-08
Saasnart Commitatets Viceselskaber, Stephan Hollachi derom fik Underretning; sendte han 3 Officierer med nogle Pandurer ud mod Oprøreranførerne. De stødte ved Landsbyen Nureti an paa en Bondeskare, og vilde angribe Hora; herover geraadede Folket i Raserie, og slog derpaa strax alle 3 Officerer død ned til Jorden. Nu var Signalet givet. Oprørerne gav sig nu ikke Tid til at gaae til Carlsborg for at hente Vaaben; de begyndte deres Ødelæggelser strax i Kureti, hvor de ødelagde alle Adelsmændenes Godser, og fortsatte samme den 2, 3, og 4de Novbr. i Landskaberne. Michalies, Kristior, Brad, Ribitze, Lunka, Straniczka, Solymos, Haro, Jllye, og 10 a 12 andre Landskaber. Walacherne sloge sig allevegne til deres Partie, og formerede Antallet. Oprørerne opsøgte Adelsmændene, og deres Tilhængere, som de strax sloge ihiel, eller skamferede, og stak deres Eiendomme, Slotte, Pakhuse og Kornforraad, Viine og deslige i Brand; splittede i Stykker eller kastede i Floden. Deres udøvede Grusomheder vare afskyelige. J Bradeihielsloge de Adelsmanden, Niclas Brady, den værende reformerte Præst og hans Kone, som havde flygtet ind i Kirken, Skolemesteren, fordi han ringte med Stormklokken, og en Adelsmands Frue, efterat de forud paa en grusom Maade lige for hendes Øine havde dræbt hendes 6 Børn. J Kibicze blev Hr. Sigmund von Balog et Offer for deres Raserie; de stak 24 adelige Huse og Vertzhuse i Brand men skaanede dog det Huus, hvor den kongelige Kasse befandtes. J Lunka udplyndrede de Grev Frands Guilays Pallads, stak forskillige Huse i Brand, og skienkede til Jndvaanerne, hvad de havde røvet paa Slottet. J Franicika have de antændt Baron Anthon Josika, hans prægtige Castel og Møller, og styrtede henved 1000 Ahmer Viin og Brændeviin i Marosfloden. - Paadenne Maade huserede de allevegne hvor de kom frem, udbredede sig immer videre og videre, formerede Antallet i de første 4 Dage til 5000, og bleve Dag fra Dag meere forrovne og grusomme. Adelsmændene for at undgaae deres Fordærvelse, flye tede fra alle Sider med Koner og Børn til Deva, Hermannstadt, Klausenborg, Arad, Luges, Temes war. Oprørerne havde Mod nok at følge dem til Deva for at beleire dem i denne Festning. Deres Fortropper vare der allerede den 4de Novbr., som udbredede saa meget Skræk at Adelen for den største Deel rykkede ogsaa herfra. Man sendte 2 Compagnier Granizsoldatere og 100 Husarer af Besetningen til Marosfloden, for at bevogte det Overblevne for Oprørerne, som paa hiin Side af Floden stak forskillige Landskaber. i Brand, men de kom den 6te November og Aftenen over den nederste Deel af Floden, og nu blev slaaet til Storm med alle Klokkerne i Deva; Jndvaanerne, Adelen og Borgeren grebe til Vaaben, og samlede sig Tropper, som fyrede paa Anførerne, dræbte henved 40, toge andre til Fanger, og sloge de øvrige paa Flugten. De lode sig dog derved ikke afskrække, men kom følgende Dag igien, 400 Mand stærke over Floden. Alle, som kunde fore Vaaben gik dem imøde, og omringede dem; Striden begyndte, og Oprørerne, forsvarede sig, men de kom galt afsted, thi mere end 140 bleve dræbte, og saaes nedkastede paa Pladsen, og af de øvrige, som flyede, maatte mange drukne i Marosfloden.