JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Tyrkiske Grændser, den 27de Aug. De sidste Efterretninger fra Constantinopel afmale det oprørske Folkes Tænkemaade som meget farlig. En allene paa Gaderne, men endog i Moscheerne har man fundet Sedler med Trudseler imod Storherren, hvis han ey afsatte visse Betientere i Serallet og Divaner, hvilke man udtrykkelig har navngivet. Regieringen selv er overbeviist om, at disse Sedler og Jlds Anleggelse tilkiendegave Folkets Misfornøyelse, og har derfore søgt at afhielpe dette, deels ved skarpe Midler deels ved at give efter for de Misfornøyede. Derfore ere og nogle Betientere af anden Rang afsatte, og forviste til Derne i Archipelago, under det Paaskud, at de ey havde lagttaget deres Skyldighed ved den Jldebrand, som var den 29de Julii. Iblant dette Tal er Koal Kiana eller General=Lieutenanten ved Janitskarerne, og Topai=Bachi, eller Feldt=Tøymer, steren. For Resten ere Vagterne fordoblede, og der er giver Ordre at patrullere Nat og Dag. Det er endog forbudet Frankerne i Forstæderne Pera og Galata, at lade sig finde paa Gaaden efter Kl. 9 om Aftenen. - Mange Janitskarer ere i denne Tiid hemmelig blevne druknede. - Udkastet til denne Misfornøyelse skal have været, før at legge Staden i Aske, end af afstaae fra den Hensigt, at udvirke en fuldkommen Forandring i Ministerio. - Selictar=Aga eller Sverddrageren, Storherrens Favorit, og hans 3 Brødre, som have alle Betieninger i Seraillet, ere fornemmelig en Gienstand for Folkets Had, og det var at ønske for den almindelige Roligheds skyld, at man, uagtet disses og deres Tilhængeres Bestræbelser, for at skiule den rette Aarsag til de idelige Ildsvaader og den Knurren, som er iblant Folket for Storherren, kunde komme saavidt, at give Hs. Høyhed en Oplysning, da han løber selv Fare for at miste Thronen formedelst sin Tilbøyelighed for dem, saa meget meere som man forsikrer, at hans formodentlige Efterfølger, Sultan Selim, en Søn af Storherren Mustepha, er høyt elsket af det misfornøiede Partie. - KiølaAgle eller Hovedet for Gildingerne, er den 15de hujus afsat og sendt i Landflygtighed. Da denne er en Mand af faae Jndsigter, saa troer man, at han er bleven brugt til at bringe Selictar Aga i Unaade hos Storherren.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Madrit, den 14de September. Der er bleven tilskikket Admiral Barctio 35000 Bomber, som han fra Søe=Siden skal kaste ind i Gibraltar. Denne Admiral, som i 20 Aar har været en Skræk for Algierne, skal vist ikke lade det mangle paa Virksomhed. Det er ham ikke ubekiendt, at man i Engeland giør Anstal er til at skikke Festningen 9 Skibe af Linien til Undsætning, og hvor magtpaaliggende det er, at tvinge denne Plads til at overgive sig forend disse Skibe ankomme.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Brest, den 20de September. Græv du Shaffault er ankommen hertil, for at paatage sig Commando over vores Fløde. Commanden over vore Havne er bleven overdraget Hr. von Guichen. Man lover sig meget af den førstes Activitet, og han staaer i stor Anseelse hos den gandske Marine. Han skal i Begyndelsen af October gaae igien i Søen med Floden, og har Ordre til at nøde Fienden, til en Søe=Træfning.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Paris, den 27de September. Med Fregatten Minerva er den Efterretning indløben til Brest, at Græv d'Estning var kommen med den hele Flode til St. Domingo, havde taget 18000 Mand Frievillige fra Øen om Bord, og gaaet den 26de August igien i Søen for at styre sin Cours til Nye-York, og der angribe de Engelske Skibe.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
London, den 24de September. Admiral Hardy er saavidt man veed endnu ikke gaaet i Søen; men man forventer hvert Oveblik Efterretning derom.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Portsmouth, den 27de September. Den store Flode under Admiral Hard, skal, som man hører, gaae i Søen den 29de hujus.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Cork, den 11te September. De Spanske Skibe, St. Jonas, bestemt fra Manilla til Cadix, er den rigeste Prise, som er bleven erobret siden det rige Acapulco=Skib, som den afdøde Lord Anson tog. Den Deel af Ladningen, som var for Kongens af Spanien Regning, og allene bestaaer i Guld og Sølv, ligger i Bagdelen af Skibet, og er endnu ey aabnet, eftersom dette skal skee i Nærværelsen af begge de Kaperes Rehdere, som have tagen dette Skib, og hvilke derfore med det første skulle komme hertil fra Engelland. Skibet er et Spansk Krigskib, som en børret for 40, men fører kun tolv 12 pundige Kanoner. Eqvi pagen bestaaer af 130 Mand.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Af en Skrivelse fra Pondichery, den 15de April. Vi have nu fuldkommen frataget Franzoserne alle deres Establissementer paa det faste Land i Jndien. Mahe og de øvrige Contoiret paa den Malebariske Kyst have havt samme Skiæbne, som Contoirerne paa Kysten af Corommandel og Bengalen. Vores til denne Ende under Oberste Braitwaiteafsendte Detachement bestod i 3 Compagnier Artillerie, 1 Bataillon Europæisk Jnfanterie og 3 Batailloner Scapous.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Spanske Grændser, den 9de Septbr. Eftadre=Commandeuren Hr. Barcelo har gjort 4 Priser, 2 Hollandske Skibe med Levnetsmidler, 1 Portugisisk, og et lidet Engelsk Skib med 7 Mand og nogle Vaaben. - Raadet af Castilien var for kort siden længe forsamlet, for paa det nøyeste at undersøge, efter Hoffets befaling, den sidste mod Portugal sluttede Tractat, for at see, om denne Krone kan i Følge samme, blive neutral i de nærværende Omstændigheder, London, den 21de September.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Her ere indløbne Breve fra Eiemouth, Dunbor, Eden borg og andre Steder i Skotland, som ey noksom kunde beskrive den Frygt, hvori man er bleven sat formedelst nogle KrigsSkibe, som havde ladet sig see i bemelte Egn. J Begyndelsen holdte man for at det var Floden fra Hudson=Bag; men da de bemægtigede sig nogle Kyst=Farere og truede med Landgang, saa blev man overbevist om at det var fiendtlige. Man er overalt kommet i Vaaben; dog er hidtil, saavidt man veed, ey skeet nogen Landgang af Vigtighed. Det er Skibe af den : Bordeaux udrustede Poul Jones's Escadre. Et Brev fra Lord Macartner til Lord Germaine, Rochelle, den 4de September. Mylord!
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Jeg smigrer mig med, at mine fra Grenada den 5te Juli afsendte Depecher ere Dem indhændigede: jeg meldte deri at denne Øe var taget i Besiddelse af Franzoserne. Jeg ha afsendt adskillige Kopiet af disse Depecher paa forskellige Veye, men om ingen af disse skulde være kommen Dem til Hænde, saa meldes korteligen, at Græv d'Estning ankom den 2den Julii til Grenada med 25 Linie=Skibe, 12 Fregatter og 6500 Mand Land=Tropper og Bord. Vi værgede os med den Haandfuld Folk, vi havde, saa got vi kunde. Vore Tropper bestode af 101 Mand Under Officerer og Gemene af det 48de Regiment, 24 Artillerie Recruter og imellem 3 a 400 Mand Milice. - Vi havde den Lykke at drive Fienden tilbage ved det første Anfald; men ved det andet trængte de, formedelst deres Over=Magt, ind i vores Linie, ved hvilken Leylighed de mistede over 300 Mand Døde og Saarede, følgelig flere, end vi vare Mand stærke, eftersom næsten alle de Sorte og den største Deel af de nye Undersaatter Natten tilfordeserterte fra os. Eftersom vi vare udsatte for Fiendens Diserction, og vi hverken saae Midler til at giøre Modstand, eller noget Haab om Undsætning, saa bleve vi nødte til at foreslaae en Capitulation, hvilken Græv d'Estning i Førstningen aldeles afslæg, og sendte mig derimod de overordentligste Fordringer, som nogensinde ere komne en General eller Politikus i Hovedet. Jeg paa min Side forkastede disse; men da han paa ingen anden Maade vilde indlade sig med mig, saa vare de anseeligste Jnvaanere, som jeg meddeelte denne Fordring, alle af den Meening, hellere at overgive sig uden noget Vilkaar, og under disse Omstændigheder ere Fienderne paa nærværende Tiid i Besiddelse af Den. - Min Skrivelse af 5te Julii er saa fuldstændig og omstændelig, at jeg med Deres Høyheds Tilladelse tør beraabe mig paa samme, som og paa de hosføyede Papirer. Jeg smigrer mig med, at Deres Herlighed troer, at intet er bleven forsømt af alt det hvorved man paa nogen Maade kunde have beholdt Grenada Denne Betragtning er den eneste Trøst, som opmuntrer mig ved det nærværende ulykkelige Forliis. – J min forrige Skrivelse meldte jeg, at min Hensigt havde været, at mine MedFanger, nemlig Resten af de 5 Compagnier af det 48de Regiment skulde have blevne indskibede med mig til Europa paa et til den Ende anskaffet Skib; men jeg veed ey, hvorfore det te er bleven forandret. Tropperne ere, som jeg har erfaret blevne sendte til Guadeloupe, og jeg er bragt om Bord paa en til Rochelle bestemt Fransk Fregatte, og ankom dertil i Gaar Aftes. Jeg har skrevet til Hr. Sartine, igiennem hvis Hænder denne Skrivelse gaaer, for at erfare Hoffets Tanker i Henseende til min Løsladelse, og jeg venter hans Svar om faa Dage. Hr. d'Estning vilde ved denne Leylighed ey villige i Fangernes Udvexling i Amerika. - Jnvaanerne paa Grenada have faaet den Forsikring, at de kunne blive i roelig Besiddelse af deres faste Godser, og skulle i den ne Krig ey tvinges til at bære Vaaben imod Hs. Majestæt, De øvrige Anstalter hænge, efter min Tanke, af Hoffet i Versailles; Jeg er o. s. v. Macartner.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Smirna, den 9de Augusti. Den 7de hujus ankom hertil, den bekiendte Cara OsmanOglou, Aga af Kirkagats, og forhen Musselin af Smirna, med sin heele Familie. Han fragtede strax et Venetiansk Skib, som skal bringe ham til Alexandria. Derfra vil han begive sig til Cairo, og gaae med Caravanen til Mecca. Somman hører, saa er det mere af Frygt, end Andagt, at han paatager sig denne Reyse; thi da han er bange for sine store Riigdomme, saa søger han kun at komme langt bort fra StorAdmiralen, hvis lykkelige Fremgang i Morea har fat ham Urolighed.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Af en Officeers Skrivelse fra Bombay, den 16de Martii. Efter at Gouverneuren og en dertil udvalgt Commission havde funden for got, at anordne en Expedition, for at bringe Ragaboy til Poonah, og igien sætte ham paa den Murat tiske Throne, i den Tanke, at han havde mange Venner i Landet, hvilke strax skulde støde til os, saasnart vi trængte ind, saa brækkede vi sidstafvigte 25de November og fra Bombay, omtrent 3000 Mand i Tallet, hvoriblandt vare 500 Europæer. Tilligemed os gik en Commission for at regulere alle Civil og Militair=Sager. Samme bestod af Obersten, Egerton og Hr. Moston; men denne sidste døde faa Dage efter at vi vare brækkede op fra Bombay. Vi jagede Fienden foran os, og samme opbrændte alting, hvor han trak sig tilbage, vi kom Poonah paa 15 Mile nær, uden nogen synderlig Forliis, endskiønt Fienderne omtrent vare 50000 Mand stærke, og canonerte paa os i 21 Dage. Jmidlertid mistede vi Oberst=Lieutenant Cap, vores Under=Commandeur, og Capitaine James Stuart, to af vore beste Officerer. - Samme Tid indsaae Commissionen tydelig, at Ragabon ingen Tilhængere havde, men at han var foragtet i hele Landet. Da man desforuden kun havde Levnets=Midler for 12 Dage, saa besluttede man at trække sig tilbage. Denne Beslutning fattede man den 11te Januarii om Aftenen. Ve vare paa den Tiid i en Bye, som Fienderne havde lagt i Aske. Kl. 11 begave vi os paa Marchen; men vare besværrede med saa megen Bagage og saa mange Vogne, at Kl. blev 2, før rend vi kunde blive samme qvit. Da Fienden bekom Efterretning om vores Forehavende, saa anfaldt han os, førend det blev Dag, og nødte os til at giøre Hold, og heele Dagen at blive staaende paa en Høy. Vileed megen Skade, saavel paa Officerer, som Soldater, af Fiendens Kanoner, saasom han var os meget nær, og derhos var saaledes postert, at vore Skibe ey kunde treffe ham. - Den 12te Januarii Kl. 3 om Eftermiddagen trækkede vil os 1 Miil længere bort til en Landsbye, og den 14de begyndte vi at tractere; J denne vores Forfatning kunde vi ingen fordeelagtige Vilkaar ventoos; men som jeg fornemmer, saa ere de dog meget slettere, end man havde ventet; ja de ere saa ufordeelagtige for Compagniet, at Gouverneuren ey har kundet ratificere noget at dem. Vi have saasnart som mueligt vendt tilbage til Bombay, efter at vi havde maatte lade Hr. Farmer og Lieutenant Stewart blive tilbage i Maratternes Hænder, som Gidster: Vores Tilbage=March var meget læt, eftersom vi mestendeels havde mistet al vores Bagage. - Rogle Dage tilforn, førend man tænkte paa Tilbage=Marchen, havde Oberst Eger ton, formedelst sin slette Sundhed, overdraget Commanden til Oberst Lieutenant Cockhurn. Ved vores Ankomst til Bomhan bleve disse Officerer suspenderte, og Capitain James Hartley, som efter Capitain Stuarts Død commanderte Grenadererne, er udnævnt til Oberst=Lieutenant. -
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Armeen fra Bengalen, under Oberste Goddart, er ankommen til Suratte, og Obersten selv ventes hertil om saa Dage, saa at jeg troer, at vi snart igien faae noget at bestille. -J en Skrivelse fra Pondicher af 15de April meldes at Engellænderne have maattet udlevere Ragaboy til Maratterne.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Helsingøer, den 8de October. Den 4de hujus indkom fra Østersøen 15 Hollandske Skibe fra Stettin, Danzig og Memel, 1 af og til Aalborg fra Lübeck med Stykgods; og fra Nordsøen 1 af og til Stettin fra Nantes med Sukker og Sirup, 1 Russisk tremastet Galioth af og til Riga fra Amsterdam med Stykgods, i Kystfarer Fregatte fra St. Thomas og St. Croix, i Hukkert fra Jsland, begge af og til Kiøbenhavn. Den 5te indkom fra Nordsøen 1 af og til Stettin fra Bourdeaux med Viin og Brændeviin, 16 Hollandske fra Amsterdam med Stykgods og Ballast til Østersøen, 1 Engelsk af og fra Hul her til Sundet: Skipperen paa samme beretter, at kort førend han afseilede, var der forefaldt en Trefning imellem Poul Jones's Escadre og 2de Kongelige Fregatter, som convoyerede 8. Engelske Koffardie=Skibe. Begge Fregatterne skal efter en meget hidsig Trefning have maattet overgive sig; hvor mange der af Koffardie=Skibene bleve tagne, var endnu ubekiendt. Den 6te hujus indkom fra Nord=Søen 1 Engelsk fra Hull, 1 Dito fra Liverpool med Salt til Riga, 1 Grønlands-Fahrer, General Huth, af og til Kiøbenhavn fra Straet Davis med 170 Qvardeler Spæk, i Hukkert af og til Kiøbenhavn fra Jsland. Samme Dag ankom og fra Øster=Søen 6 Engelske fra Petersborg, Riga og Memel, 22 Hollandske fra Petersborg, Riga og Liebow, 2 Svenske fra Stokholm til Lissabon og Middel=Havet, 1 Kongelig Svensk Lastdrager fra Carlscrone til Gothenborg, 2 Danske fra Kiøbenhavn til Norge. Saa udgik og til Nord=Søen 60 til 70 Skibe, hvoriblandt vare 25 Engelske, Resten meest Hollandske, Den 7de hujus ankom fra Øster=Søen 38 Hollandske fra Riga Danzig, Liebow og Memel, 8 Engelske fra Riga, Petersborg, og Memel, 4 Svenske fra Pommern til Gothenborg, og til NordSøen 68, deriblandt 22 Engelske, Resten meest Hollandske Ved Postens Afgang ligge i Sundet 94 Skibe, destinerede til Nord=Søen, deraf 60 til 70 Engelske, og Resten meest Svenske, som alle oppebie Convoy.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Kiøbenhavn, den 8de October. Den 14de Julii er Candidatus Theologi Gerhard Anton Jbbecken allern. beskikket til Pastor i lille Wesenberg i Amtet Retwisch. Den 24de Jul. Candidatus Juris Franz Christian David Reibisch i Elmshorn ligesaa til Underrets Advocat i Hertugdømmerne Schlesvig og Holsteen. Den 4de Augustii er Premier=Lieutenant Joseph Ferdinand von Schen, af Kronprindsens Regiment bestilt til Capitain og Chef fordet Frederichsorthske Garnisons=Compagnie. Den 7de Augusti Candidatus Juris Johan Christian Stein fra Relling i Herskabet Pinneberg ligeledes til Underrets=Advocat i bemeldte Hertugdømmer. Den 25de Aug. Archidiaconus Car Frederich Lange til Sognepræst i Staden Oldenburg. Den 29de Septbr. Etats=Raad og første Deputeret i det Kongel Tydske Cancellie Christian Ludvig Schutz til Conference, Raad.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
J Onsdags indfaldt Hendes Kongel. Høyheds Prindsesse Charlotte Amalie høye Fødsels=Fest, da Høystsamme ind traadde i Hendes velsignede Alders 74de Aar.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Udi afvigte Uge, fra den 25de Sept. til den 2den Oct., ere i denne Kongel. Residencestad viede 18 Par. Fødte Drenge 36. Piger 26. Tilsammen fødte 62. Døde Mænd 14, Qvinder 25. Drenge 13. Piger 22, af følgende Sygdomme: Alderdom 5. Barselseng 1. Blodgang 7. Blodstyrtning 1. Brystsyge 6. Durkløb 1. Gicht 1. Feber 6. Forraadnelses=Feber 2. Hidsig Feber 2. Hikke 1. Jndvortes Svaghed 1. Kighoste 2. Kopper 10. Langvarig Syge 1, Orme=Feber 1. Slag 18. Tærende Syge 2. Uangivne Svagheder 5. Vattersoet 1. Tilsammen 74. Ere saa 12 flere døde end fødte.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Vacancer, Sognekaldet i Wordingborg og til Castrup Meenighed 470 Rdlr. Bredstrup Sognekald i Riber Stift 237 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Herredsfoged Embedet i Kiær og Hvetboe Herreder i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Copulerede. J Kiøbenhavn den 4de Oct. Hr. Jørgen Østrup, øverste Capellan ved Nicolai Kirke, og Mad. Christiane Sophie Lyche, fød Wissenberg; den 6te ejus. Hr. Rasmus Rasmussen, Borger og Bager, og Jomfrue Helene Bigum; Tobaksspinder Sr. Christian Augustinussen og Jomfr. Lawina Winther, den 7de cjusd. Hr. Johan Nicolai Brushawer og Jfr. Anne Marie Løwe; den 8de ejusd. Sr. Jørgen Knudsen, Kok hos Hendes Majestæt Dronning Juliane Marie og Mad. Johanna Catharina Riis.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Døde. J Sielland Birkeskriver Abel ved Torstow Birketing, Hr. Paaske, Sognepræst i Tommerup ved Callundborg. J Helsingøer den 4de Oct. Skibs=Capitain John Kerey af Hull, 56 Aar. J Kiøbenhavn den 3die hujus Stads=Capitain Martin Zimmer, 64 Aar; den 5te huj. Mad. Anne Marie, sal. Westergaards Enke, 64 Aar; Mr. C. H. Siversen, Contoir=Betient, 26 Aar; den 6te huj. Hr. Lorenz, Thura, 54 Aar.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
AVERTISSEMENTS. Fra Pressen er nyelig udkommet en nye og meget forbedret Oversættelse af det af Gellert saa berømte og almindelig høyt agtede Engelske Skrift Thewhole duty of man, eller et Menneskes Skyldighed mod Gud, sig selv og sin Næste. Det er saaledes indrettet, at naar et Capitel læses hver Søndag, kan denne heele fortreffelige Bog, der i et kort Begreb indbefatter alt, hvad ethvert Menneske skal vide og giøre til Salighed, igiennemlæses tre gange om Aaret. Ved Slutningen er og tilføyet en Samling af Bønner i adskillige Omstændigheder. Hele Verket, hvoraf dette er det tredie Oplag, er fra først oversat af Hr. Landsdommer Reenberg, og bestaaer af 30 Ark. Det sælges hos Forlæggerinden Madame Godiche, boende paa Gammel Torv No. 141 paa Trykpapiir for 2 Mk. og paa Skrivpapiir for 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
De som maatte have subscriberet paa den 3die Tome af afg. Justice=Raad og Professor von Aphelens Franske Dictionaire, sidste Oplag, og endnu ikke have erholdet samme, ville behage jo før jo heller at lade den afhente imod Subscriptions=Seddelens Extradition, og erlegges af det paa Prisen resterende, hos Boets Curator Ole Christian Borch, boende i Huset No. 91 Skindergaden, fra Kl. 9 til 10 Slet og Formiddagen. Skulle de, som have subscriberet paa de 2de foregaaende Tomer af bemeldte Dictionair, imod Formodning endnu ikke have ladet afhente samme ville de ligesaa behage derom at melde sig paa ovenmeldte Sted og Tiid, hvor samme paa forbemeldte Vilkaar kan erholdes. Saa anmodes og de, som for bemeldte Afdøde have Bøger i Commission til Forhandling, at de ville behage at indberette til Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, hvad endnu deraf maatte være i Behold og usolgt.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Planteur Abraham Morkoe af St. Croix i America, Bevilling, at maa i Aviserne indkalde sine Creditorer. J Følge ovenstaaende allernaadigste Tilladelse indkalder Abraham Morkoe alle sine Creditorer, at de sub pæna præclusi & perpetui silentii til ham og i hans iboende Huus paa Eylandet St. Croix i Amerika, anmelde deres mod ham havende Fordringer, inden de foreskrevne Terminer. Kiøbenhavn, den 15de Septbr. Paa Abraham Morkos Vegne. Hesselberg. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 20de Septbr. 1779.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Udi Hr. Secretair og Brevskriver Schifters Forfald Peter Feilberg, Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Efter afg. Hr. Consistorial=Raad Tegder til Holbechgaard, bliver holdet Samfrende=Skifte=Samling paa bemelte Holbech gaard Tirsdagen den 26de Octobr. førstkommende, til hvilken Tid og Sted Stervboens Credi= og Debitorer indkaldes at møde, og de første at forevise de Beviser, hvorefter de kan have noget at fordre, da Arvingerne agter at udbetale Boens Gield udi næstkommende Viborg Snapsting; skulle ellers nogen have noget under dette Skifte at erindre, og ikke kan møde den benævnte 26de Octobr., behager de at melde saadant inden de i Loven befalede Tider til Enken Velbyrdige Frue Tegder paa Holbechgaard eller og til Birke=Dommer Bie i Noragger pr. Randers, hvilket bekiendtgiøres i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de næstfor gende Postdage. Holbechgaard, den 24de Septbr. 1779. 4 skillige i min Caard, saavel i min Fra som Tilstedeværelse 1 indløbne mislige Uordener, forenediger mig til offentlig at bekjendtgjøre at ingen herefter, som aldrig tilforn af mig er tilladt, betroer nogen, enten af mine Contoir-Betiente, eller andre af mine Tieneste-Tvende, endog det allermindste paa mi Navn, uden min egenhændig. Underskrift og Qvittering; ligesom jeg og nedes til formedelst visse indløbne, maaskee egennyttig ge Forespørgseler, fra dem jeg mindst burde vente det, at tilhiendegive, at hvo som haver noget hos mig at fordre, enten efter Obligation, Caution eller andet Beviis, hvorfor de af andre kunde, eller er bleven krævet, vilde melde sig hos mig selv. de jeg betaler paa Forlangende promte enhver, uden at tillade mine enten Fiender eller Velyndere et betale, endog den allermindste Skilling for mig. Kiöbenhavn, den 17de Septbr. 1779. A. Fimdorph. Jes havde ikke ventet, at min hidindtil brugende Fuldmægtig Andreas Lund havde yttret sig med det i Adresse=Contoirets Efterretninger No. 157. af ham indførte Avertissement, i Anledning af min udi samme og tilforn gjorte Bekiendtgiørelse, og ligesom provoceret mig til at gjøre ham en Declaration, da jeg troer, han (naar han havde givet sig Tid til at tænke sig ret om) bør indsee, at sligt af ham er upassende; dette haver jeg ikke kundet undlade for det første til hans Eftertanke at bekiendtgiøre, og haaber, at han indtil videre lader sig nøye med denne imod ham visende Føyelighed, hvorpaa jeg troer, han maa tilstaae mig ofte tilforn at have halt Prover. Flindorph. Ja een Person, som var udsat af en anden, til voldelig at overfalde mig, eller en af mine Nærpaarørende (for at stille og ved Livet) ved en Hændelse derfra er bleven hindret, saa er det baade befrygtelig og ventelig, at andre om samme voldelig Gierning ere blevne anmodede. Thi udloves 10 til 50 Rdlr., ja mere efter Omstændighederne, til den, som til mig vil opgive Ophavsmanden, for at faae ham afstraffet, og sat os i Sikkerhed, da tillige forsikres, at Angiverens Navn skal blive fortiet. Chistian Gierløf boende i Store=Kongensgade i No. 226.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Directeurerne for Brand=Forsikrings=Cassen her i Staden, lader de af Jnteressenterne, som endnu svare Premie af de paa deres Eiendomme tagne Asseuranter, herved erindre, at som 11te Septbr. Termin har taget sin Begyndelse, de da med Præ merne, som til den Termin er forfalden, vilde lade sig indfinde; i sær erindres dem, som med saadan Præmie for forrige Terminer, ere udeblevne, at de til deres egen og Panthaveres Sikkerhed ( Tilfælde af Jldebrand) ufortøved lader samme betale. NB. 4re Heste og 2de unge Køer, som med første skulle kalve, bliver Løverdagen den 9de October, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, ved Auction bortsolgt udi Vognmanden Bernt Hansens, Gaard paa Øster=Broe.
Berlingske Tidende, 1779-10-08
Mandagen den 11te October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver i det Kongel. Tøyhuus ved offentlig Auction bortsolgt endeel gamle i Stykker og ubrugelige Kobber Felt, Flasker, efter de paa Auctionsstædet nærmere bekiendtgiørende Conditioner; og kan bemelte Flasker i Forreien daglig de Lysthavende blive foreviiste. Kiøbenhavns Tøyhuus, den 30te Sept. J. Lund.