JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-01
Til Begyndelsen af Foraaret ønskes til en Hovedgaard paa Østkysten af Jylland en Lærer, en Seminarist, der foruden almindelig Dygtighed forstaaer, Tydsk og Fransk. – Reflecterende ville henvende sig til Hr. Røgind, Adjunct ved den lærde Skole i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-01
Efternævnte i sidstafvigte Aar af Passagerer forglemte Sager i Aarhuus Paquet Nr. 1, nemlig: en graae og en blaa Klædes Kappe, en gl. blaa Klædes Chenille, en bruun Kaabe med laaden Krave, en grøn Dame-Taske, en Papiirs-Æske, hvorudi en Kappe og et Stykke Forklædetøi m. m., en Paraplye, et rød ulden Tørklæde, et rødtærnet dito, et grønt Slør, et Par Dame=Caloscher, et Par Støvler, kan mod behørig Legitimation erholdes udleveret af W. J. A. Leverkhuusen. Aarhuus, den 20de Januar 1839. Consumtionsforvalter Becks Haandbog for Afgiftsydende samt Beregninger af Consumtionen efter Forordn. 22de Novbr. 1837 vedk, alle danske Kjøbstæder, Khvn. undtagen, faaes indb. for 24 Sk. i alle Boglader, i Aarhuus hos Jessen og Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-01
Anonyme Stykker optages ikke her Bladet, naar Jndsenderne ikke vill anfortroe mig deres Navne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-01
Redact.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
No 20. den 2 Februar. Løverdagen med Brevposterne Den til Forsendelse Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
Blandinger. Studenterne i Paris have sendt en Adresse til de belgiske Studenter, hvori de opfordre dem til, at forsvare deres Lands Jntegritet indtil det Yderste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
Det skal være Keiseren af Ruslands Ønske, hedder det fra Wien, at bringe en Familie=Forbindelse istand mellem det russiske og det østerrigske Hof. Man har saaledes udseet den elskværdige østerrigske Prindsesse Herminia til hans Søns, Storfyrst Thronfølgerens, Brud. Lykkes det ikke, da mener man, at faae Erkehertug Stephan formælet med Storfyrstinde Olga Storfyrst Thronfølgeren er endnu i Rom, hvor Paven viser ham en gandske særdeles Udmærkelse. Alene for hans Skyld havde den hellige Fader ladet foranstalte det høist imposante Skuespil af Kuppeloplysningen paa St. Peterskirken, og den 10de Jan. gav han Prindsen en Dejenner i Vatikanets Have pavillon, noget som man ikke mindes at være skeet tilforn. Paa et Bal hos den russiske Gesandt dandsede Storfyrsten den polske Nationaldands "Mazurkamed en Færdighed, som almindeligt beundredes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
Paven har med stor Høitidelighed indviet den nye Biskop af Algier, og i denne Anledning udfærdiget en mærkværdig Bulle, hvori han befaler denne Biskop at udrydde Vantroens Ukrud med Troens Sværd, idet han derhos udtaler det Haab, at det katholske Sandheds=Lys snart vil udbrede sig over hele Afrika. Ludvig Philip kaldes der: "Vor kjæreste Søn i Jesu Christo, den allerchristeligste Konge, osv. Blandt de kostelige Foræringer som Paven har medgivet ham til den nye Cathedralkirke i Algier, er ogsaa en Reliquiæske, indeholdende den yderste Spidse af den hellige Philippus's ene Taa, samt en lille Stump af hans ene Been.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
Den nylig afdøde Prindsesse Maria af Frankrig og Hertuginde af Würtemberg, var 25 Aar gl., smuk og riig, og nød en Lykke, som ikke falder i mange Kongedøttres Lod, hun havde selv valgt sig en Gemaal, som tilbad hende. Hun var tillige Kunstnerinde, og det endogsaa en udmærket; hun var Maler og Billedhuggerinde. Hendes Marmor=Statue, af Pigen fra Orleans tilhest, beundres af Enhver som kommer til Versailles. En døende Bayard var hendes sidste Arbeid. Aarsagen til hendes Sygdom og tidlige Død var den ulykkelige Jldsvaade i Gotha som tvang hende til, næsten uden Klæder at flygte over en iisbelagt Gaardsplads; dengang var hun alt høitfrugtsommelig. Fra dette Tidspunkt af udviklede sig den Sygdom, som tilsidst bortrev hende. Nogle Dage før sin Død vakte Smerten hende op af Søvne. Hun forlangte Lys og tegnede nogle Timer, ret ligesom hun kun i Egenskab af Kunstnerinde vilde skilles fra denne Verden. Jfølge hendes Skriftefaders Jndberetning havde Prindsessen, kort før hun døde, bedt sin Gemaal om at blive katholsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
J England raaber man i denne Tid fra den ene Ende til den anden paa Parlamentsreform. Blandt Folketalerne udmærker sig i London en Hr. Vincent. Følgende er en Prøve af hans almindeligt yndede Veltalenhed: Vi have idag forsamlet os, for at erklære det raadne Underhuus og de 300 gamle Kjærlinger, der sidde med Buxer paa i Overhuset, samt Dronningen og hendes Mama: at vi ere bestemte paa at gjøre vor Ret gjeldende, selv at vælge vore Repræsentanter. Nationen vil ikke længere have et Underhuus, som er sammensat af friserede og i Pomade indsmurte Straajunkere, men sande Folkerepræsentanter." osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
Det var Nytaarsdag Vesuv begyndte et saa voldsomt Udbrud, at man ikke i 15 Aar har kjendt Mage dertil. Det buldrede saaledes at Vinduer og Dørre i Neapel rystede, hvorpaa der opsteeg en saa uhyre Jldmasse, at den indtog Kraterets hele Omfang. Steen og Aske slængtes vidtomkring, og Lavastrømme udbredte sig, især af Resina og Torre deel Annunciata, hvis skjønne Landskaber have lidt meget derved. Den 4de Jan, brød Jlden ud paa et nyt Sted af Bierget, som næsten var heel bedækket med Røg og Aske. En uhyre Mængde Mennesker var daglig strømmet ud for at see dette mageløse Skuespil. J de sidste Dage var Bjerget desuden bedækket med et godt Lag Snee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
Under den sidste Stormflod i Hamborg hørte nogle Folk paa Møllebroen, at der blev raabt om Hjelp fra en tillukket Kjælder. Da de ikke kunde faae Døren op paa anden Maade, sprængte de den, og fandt nu der 4 Mennesker, siddende i Vand til midt op paa Livet, saa høit stod Vandet allerede i Sengene. Beboerne havde ligget i tryg Søvn, da Floden kom, og kunde, da det voxende Vand omsider havde vakt dem, ikke mere finde ud Svarskrivelse
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
Aarhuus Stifts Capitelstaxt, paa Afgrøden i Aaret 1838. er sat saaledes: Rug a Tønden 4 Rbd. - Mk. 6 s.) Byg . . . Havre. . 5 – 14 - Alt Sølv. Boghvedegryn 5 - 1 - 12 – Smør Hvilket herved foreløbig bekjendtgjøres, og vil den specielle Beregning over Capitelstaxten nærmere vorde kundgjort. Aarhuus, den 2den Februar 1839. Rosenörn. Potuden-Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
Bekjendtgjørelser. Remonte=Commissionen opholder sig: i Veile den 20de Februar, i Horsens den 21de dito, i Aalborg den 24de til 26de dito incl., i Randers den 28de dito til 4de Marts incl. for at indkjøbe Remonteheste af det mindre Maal, hvoriblandt Trompeter-Skimler. Det tilkjendegives, at formeldte Remonteheste, for at kunne ventes antagne, maae være af en smuk Skabning, maale: 9 Qvarteer 4 a 5 Tommer indtil 10 Qvarteer, sjellandsk Anlægsmaal, være ikke under 4 og ikke over 6 Aar gamle, have et let, lige og kraftfuldt Fodskifte og rene Been. For usynlige eller skjulte Feil, saasom Krybbebider, Kuller, Engbrystighed, m. m., maa Sælgeren indestaae. Haderslev, i Remonte-Commissionen, den 30te Januar 1839. v. Düring. v. Nøragger. v. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
følge vedtagen Bestemmelse i Boet efter Han Henrich Michelsens afgangne Hustrue Marie Madsen, foretages Auction over det Boet tilhørende Sted No. 877 paa Guldsmedgade her i Byen, saaledes: 1ste Auction Torsdagen den 14de Februar 1839, 2den Auction Torsdagen den 21de og 3die Auction Torsdagen den 28de hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men 3die Auction i Stedet, der er bestaaende af 3 Fag 2 Etages Huus Muur- og Bindingsværk samt 2 Fag Halvtag. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 29de Januar 1839. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter Skrædermester Knud Knudsen foretages Auction paa det Boet tilhørende Sted No. 56 paa Middelgade her i Byen. 1ste Gang Mandagen den 18de Februar 1839, 2den Gang Mandagen den 25de 3die Gang Mandagen den 4de Marts hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men 3die Auction i Stervbostedet, der er bestaaende af 6 Fag 1 Etage Huus til Gaden med Kielder under; 4 Fag Sidehuus og 3 Fag, Halvtag, med Gaardsrum, Haugeplads og Pompevand. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 1ste Februar 1839. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter Taskmand Jørgen Nielsen Taftebergs afg. Hustrue Maren Rasmusdatter, foretages 4de Auction over det Boet tilhørende Sted No. 244 a 245, paa Badstuegade, Torsdagen den 5te Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 29de Januar 1839. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
Mandagen den 18de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver paa Colding Raadstue afholdt offentlig Auction over en Deel af Grændsetoldvæsenet anholdte Vare, bestaaende af: Betydelige Stkr. Klæde, Merinos, Halvsilketøier, Bomuldstøier, Sirtser, mange forsk. Slags Bomulds=, Sirtses-, Uldne, Halvsilke= og Silke=Tørklæder, m. m., til en Værdi af circa 4000 Rbd. Thi indbydes Lysthavende behageligen at give Møde til Tid og Sted, hvor da Conditionerne vil vorde bekjendtgjorte. Colding, den 29de Januar 1839. Chr. Estrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
Forandring. i Avertissementet og Auction over Hovedgaarden Ostergaard, indrykket i No. 12, 14 og 18 af dette Blad for 1839.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
Efter nærmere Bestemmelse af de Vedkommende i Boet efter afgangne Proprietair P. M. Schmidt til Østergaard er det vedtaget, at den eventnelle Kjøber af Østergaard Hovedgaard med Tilliggende, ved den den 14de Februar d. A. afholdende Auction over Eiendommen, tilstaaes Frist indtil 11te Juni Termin d. A. med Udredelse af Kjøbesummen, imod ved Auctionen at stille behørig Sikkerhed for sit Bud. Nørre Herreds Contoir i Grenaae, d. 29de Jan. 1839. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
De af Byens Jndvaanere der ønske Gjersel af Riis skov, ville behage at henvende dem til Kjøbmand Bursche, der mod Betaling af 1 Mk. til Skovkassen og 1 Mk. 4 s. til Skovfogden pr. Læs, meddeler Udleveringsseddel. Aarhuus, den 2den Februar 1839. Skovcommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
Mester kan faaes hos T. F. W. Køse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
Hos Bødker Møller paa Frederiksgade i Aarhuus staaer 100 Hollænderie=Melkebotter færdige til en meget billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
En Jomfrue som til Fuldkommenhed forstaaer Huusholdningen, ønsker sig til 1ste Mai en Plads i samme Fag. Gode Anbefalinger kan forevises. Adressecontoiret anviser. Erklæring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-02
Da Ordene et saa blandet Selskab, som forekomme i Anmeldelsen og Borgerfesten paa Raadstuen, den 28de dennes (see Avisen No. 18) ere, som erfares, i Publikum blevne underkastet nogle Udtydninger der aldeles ikke have været tilsigtet, saa tillader Anm. sig, for at forebygge enhver Misforstaaelse, den Erklæring; at Hensigten med de ommeldte Ord kun har været den: ret at udhæve den Orden og Enighed som fandt Sted ved forbemeldte Fest, uagtet Deeltagerne deri vare af forskjellig Stand, stilling, Alder, Opdragelse, a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
No 21. den 5te Februar. Tirsdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
Nyheder fra Udlandet. Den af de fem store Magter underskrevne Konferentsbeslutning er nu bleven tilsendt Hofferne i Haag og Brüssel, med Opfordring til dem Begge, at holde inde med deres Krigsrustninger, som noget der er til ingen Nytte. Efterkommes det ikke, da hav samtlige Magter besluttet, at tvinge dem baade dertil og til Tractatens Opfyldelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
Men baade i Belgien og Holland vedblive ligefuldt de overordentlige Krigsforberedelser, som tyde paa, at ingen af Parterne have i Sinde at give efter. De hollandske Tropper ere echelonsviis opstillede i næsten alle Landsbyerne paa Grændsen, i de alleryderste ligge Dragoner og Husarer. Hertugen af Sachsen Weimars Hovedqvarteer befandt sig i Bor tel. J Provindsen Zeland have Hollænderne gjennemstukket Diget imellem Bouschoute og St. Laurent og derved sat tre saakaldte Polders under Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
Som de hollandske Troppers virkelige Sammentrækningspunkt nævnes Herzogenbusch. Hovedmassen, trækker sig fra Grave over Maasfloden. Der marscheres Nat og Dag, dog i den største Stilhed. Et hollandsk Armeekorv skal, som det hedder, blive staaende som Observationskorps ved Grændsen af Provindsen Antwerpen. Den i Eueldern og den østlig Deel af det hollandske Braband sammentrukne hollandske Armee, skal bryde ind i Belgien over det høire Maasbred, beleire Venloo og marschere directe mod Mastricht, hvorved den vil faae sin høire Flanke dækket af Maasfloden og sin venstre af Preussen, og saaledes i Tilfælde af et Nederlag, have sin Retirade sikkret Mastrict vil saaledes (hvis denne Krigsplan er troværdig) blive en Basis for den hollandske Operationslinie. Herfra kan man altsaa angribe Lüttich, som kun ligger en halv Dagmarsch derfra, og Tongernhvor Landeveiene fra Hasselt og St. Trond foren sig. Den hollandske Armees Hovedmasse er i fuld Marsch til Grave. Man mener, den vil udføre en Coup de man mod det Limburgske. Gouverneuren i denne Provinds træffer alle mulige Anstalter for at sikkre sig derimod. Hele Borgergarden har faae Ordre til at holde sig parat, Luxemburg forsynes med alle mulige Slags Krigsfornødenheder, Antwerpens Volde ere tærbesatte med Kanoner, osv. For at modtage Hollænderne er i den første Linie opstillet en Hær paa 48 Batailloner Infanterie, 36 Esqvadroner Kavallerie og 8 Batterier, tilsammen 50,000 Md. Jnden Slutningen af Januar skulde den belgiske Hær af Linietropper udgjøre 85,000 Md. Den første Division, under General Brias, har sit Hovedqvarteer i Løven; den anden, General Goethals, i Mechenden tredie, L'Oliver, i Namur; den fjerde, Duvivier, ligeledes i Mecheln (lutter svært Kavallerie); Avantgarden, General Magnan, i Leiren ved Beverloohvor man hvert Øieblik ventede Kongen selv. En Reservedivision paa 20 Batailloner Jnfanterie, bestaaende af Milits og mobiliseret Borgergade, vil faae sit Hovedqvarteer i Brüssel. J Leiren er der saadan Begeistring, at man har maattet kommandere flere Korpser tilbage fra Grændsen, for at de ikke stulde komme i Haandgemæng med Hollænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
Ogsaa i Frankrigs nordlige Provindser seer det særdeles krigersk ud, skjøndt det hedder, at det skeer i en meget fredelig Hensigt, nemlig for at vise Enropa, at Ludvig Philip vil ogsaa paa sin Side forblive sine høitideligt indgangne Forpligtelser troe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
De franske Troppesamlinger ved Nordgrændsen, hedder det (rigtignok i hollandske Beretninger), have ingen anden Hensigt end i yderste Fald, i Forening med Forbundstropperne, at tvinge Belgien til at give efter. Til Valenciennes ventedes 4 Kavallerieregimenter, og fra Metz skrives, at en stor Troppebevægelse finder Sted der i Omegnen. Det franske Armeekorps som forsamler sig ved Nordgrændsen skal bestaae af fire Jnfanterie Divisioner, under Generalerne Schram, Bugeand, Aymar og Achard, og tre Kavallerie=Divisioner under Latour Maubourg, Ondinot og Hertugen af Remours. Kanonernes Antal anslaaes til 150. – J en Luxemborgsk Avis berettes, at tvende Chefer, for franske Frivillige vare komne til Arlon, for at melde, at totusinde Mand stode allerede parate til, paa første Skud at gaae over Grændsen for at understøtte Belgierne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
J Frankrig er der endnu ikke kommet noget nyt Ministerium i Gang. Endnu, saa forsikkrede man, vare Jngen personlig nævnte, Kongen og den gamle Soult afhandlede kun over Hovedpunkterne i den Politik man fremtidigen vilde følge. Men i de allervigtigste Punkter skal Kongen og Marskallen, som der paastaaes, ikke stemme overeens, og derfor var der endnu ikke taget nogen Beslutning. Kongen vil i Eet og Alt holde sig til Politiken af 15de April. Ogsaa har det stødt den gamle Krigsmand, at Hertugen af Orleans er bleven udnævnt til kommanderende General for Observationsarmeen ved den belgiske Grændse, især fordi det er skeet imens der ingen Kabinet var til, og altsaa maa betragtes for ukonstitutionelt. Kongen har derfor suspenderet denne Udnævnelse indtil videre. Almindeligt menes dog, at Soult vil blive Krigsminister og Kabinetspræsident, Thiers Udenrigsminister, Odillon-Barrot Segl bevarer, osv. Man vil have bemærket, at Thiers var fleregange bleven lukket ind igjennem en Bagdør paa Thuillerierne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
Frankfurt havde man den 20de Januar det foruroligende Rygte, at Forbundssamlingens Gefandter havde givet den derværende øverste Militair chef Ordre til, ufortøvet at sætte Forbundskontingentet i marschfærdig Stand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
Fra Christiania meldes den 14de Januar: Vor Stad er nu Kongens Residents. En let Upasselighed holdt en Tidlang Hs. M. bunden til hans Gemakker, imedens saavel Statholderen som General Baron Wedel=Jarlsberg (tilligemed hans aandrige Gemalinde, en Datter af Kammerherre Benzon, til Christiansdahl ved Odense) ved betydelige Sygdomstilfælde hindres i deres Virksomhed. Derfor har ogsaa Statsraadet ikkun sjeldent kunne træde sammen. Kongen har ladet Høiesteretsadvocat Sørensen, der ved sit retsindige og ægte fædrelandske Forhold som Præsident i forrige Storthing og som Statsminister Løvenskjolds modige Anklager erhvervede sig ubegrændset Agtelse, kalde til sig, for af ham at erholde nøiagtig Underretning om Storthingets Forhandlinger 1836, og saavel derved, som ved Oplysninger af forrige Statsraad Collet, synes den Anskuelse at være bleven gjældende, at hiint ikke i et eneste Punkt havde overskredet sine constitutionelle Rettigheder, eller forskyldt sin uventede Opløsning Man glæder sig over at Hr. Collett atter synes at være i Besiddelse af Kongens Tillid."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
Fædrelandet. Khvn., den 1ste Februar. J Anledning af Hs Maj. Kongens høie Fødselsdag fandt i Tirsdags Aftes den sædvanlige Høitidelighed Sted paa Theatret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
Hs. Majestæt, der gjennem de illuminerede Gader, kjørte til Skuespilhuset, modtoges ved Sin Ankomst der med stærke Bifaldsraab, og nedenstaaende Sang, forfattet af Prof. Heiberg, blev afsunget af det talrigt forsamlede Publicum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
Da Hs. Majestæt forlod Theatret, lød Jubelen atter. Velkommen, Danmarks Kongefest, Hvis Lys os her forbinder Du kommer som en elsket Gjæst, Fornyer gamle Minder. Din Plads dig beder Danmarks Søn, J i hans Barm at tage, Jg ved Din Afsked er hans Bøn : Ovend igien tilbage! Thi Dannerfolket og dets Drot Et gamle, gode Venner; De fulgtes gjennem Ondt og Godt, Og Hver den Anden kjender. Ja, paa den Enestrøgt og let Den Anden sig forlader, Thi ingen Drot, med større Red Fik Navn af Folkets Fader. J Fredrik, Magtens haarde Baand, Den kolde Hersters Hæder, Forvandles i Din milde Haand Til lette Blomsterkjæder. De vikles om Dit Scenter huldt, De slynges og Din Krone, De vore til et skyggefuldt Paulun om Folk og Throne. Vær hilset, Danmarks Kongefest, Til Folkefest forhøiet. Du kommer, lig en elsket Gjæst Med venligt Smiil i Oiet. Du vil Din Plads, beredt i Løn, J vore Hjerter kaare; Og ved Din Afsked er vor BonO kom igjen af Aare!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
- Af vore Børsnoteringer vil man have seet, at Bankactierne, om end kun meget langsomt, begynde at vise en Tendents til at synke tilbage fra den unaturlige og urimelige Høide, hvortil de vare struede i Veiret. Det seer virkelig ogsaa høist curiøst ud, at Obligationer, der øieblikkelig give 3 pCt. Rente og hvis lovlige Tilbagebetaling efter den af Stænderne tilveiebragte Erklæring, nu maa ansees saa vel sikkret som nogen Ting her i Landet, ere noterede til 72, medens et Papiir, der for Øieblikket slet ingen Rente betaler, som i det tidligste først om 45 Aar vil give 3 pCt. og som først mange Aar senere vil kunne stige over 4 pCt., et Papiir, som efter de allerhøieste Beregninger, hvori alle Chancer ere regnede i Bankens Faveur, kun er calculeret til lidet over 60, betales med henved 80. Naar man ikke fra andre Børser, hvor saadant drives mere i det Store, havde de allerlatterligste Exempler paa, hvorledes velberegnede Manoeuvrer i Forbindelse med aldeles incommensurable reent epidemiske Raserier kunne drive det frivoleste Spil med Actier, Obligationer og deslige, saa vilde hiin Caprice paa vor Børs være uforklarlig, men habent saa sata libelli. Enden paa Legen bliver naturligviis, at de store og fiffige Speculanter grine i Skjægget og stikke en Avance af i det mindste 50 pCt. i Lommen, og at de smaae og dumme Speculanter med lange Ansigter komme til den Anerkjendelse, at de ere tagne ved Næsen, og det have de smaae og dumme Speculanter godt af. (Khvnsp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
J Aftes blev det nye Anberske Syngespil: Geburtsdagsstykket," saaledes som vi med Grund kunde vente, modtaget med overordentlig bifald. Vi have hørt, at Jfr. Grahn ikke, saaledes som ved den første Opførelse, har udført sit Dandsepartie. Vi kjende ikke Aarsagen og ville foreløbigen antage, at det er Upasselighed, som hindrer hende fra at vise sig for Publicum, som ved enhver Leilighed paa den meest udmærkede Maade har vidst at paaskjønne hendes Talent; thi vi kunne ikke antage det Rygte for grundet, at en Spænding mellem Kunstnerinden og Hr. Bournonville, skulde afholde hende fra at deeltage i Dandsen. Private Uenigheder bør her ikke komme i Betragtning, og skulde Hr. Bournonvilles Adfærd mod hende virkelig være af den Beskaffenhed, at den er krænkende for Kunstnerinden, der allerede i saa ung en Alder staaer saa høit, da bør der søges at gjøre en Ende paa denne Strid, for at Publicum ikke fremdeles skal (Brig. Av.) lide ved den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
Vi kunne lykønske Staden til det nye Valg, som er falden paa Hr. Bagermester Sager, til at være Medlem af Stadens 32 Mænd. Det er glædeligt, at det dog ikke længere er Alderen alene, som skaffer Borgere Adgang til denne Function. (S. Bl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
- Sognepræst Gad i Rudkjøbing er bleven kaldet til at beklæde sin afg. Faders i saamange Aar havte Capellanie ved Domkirken i Roeskilde. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
Jforgaars fandt man hos en Arbeidsmand paa Chrinianshavn 3 Børn døde i Sengen, qvalte af Kuldamp. Faderen laae i en meget bedøvet Tilstand og er bragt til Hospitalet. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
Angaaende de inddragne Faneposter hedder, det i Helsg. Avis: "Det er at haabe, at ogsaa de øvrige Regimentschefer ville finde sig stemte for at hæve en gammel Skik, der betyder Lidet, men koster Meget. Ved hvert Regiment maa for denne Honneurspost holdes tolv Mand mere inde til den active Tjeneste. Tractementet til disse 12 Mand medtager aarligt 360 Rbdr., hvortil kommer Brød, Undermunderingspenge og, ikke at glemme, Jndqvartering. - Ogsaa hos os tænker man nu paa at bygge Jernskibe. Efter Sigende skal man have i Sinde, at iværksætte Transporten over Belterne under streng Frost med Jisdampbaade, som skulle være af Jern, det indvendige Rum afdeelt ved Skoder, saa at de blive synkefrie, og Dampen fra Maskineriet kunne gaae ind imellem Baadens dobbelte Sidevægge, Derved vil og selve Baaden blive opvarmet saaledes, at Vandet ikke kan fryse, og tillige være til Fordeel for de Reisende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-02-05
Af Fædrelandet erfares, at Halvdelen af de 2 Tallotterie=Collectioner i Kiøbenhavn ere betroede til Damer, der saaledes kunne siges at arbeide i kongelige Contoirer.