JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-04
Tydskland. Frankfurther officielle Tidende indeholder en Beslutning af den tydske Forbundsforsamling af 6te September, i Følge hvilken den i Stutgard udkommende deutsche allgemeine Zeitung, og den i Hildburghausen, udkommende "Volksfreund, supprimeres, og vedkommende Redacteurer forbydes i 5 Aar i nogen Forbundstat at forestaae Redactionen af noget offentlig Blad. Fra Berlin skrives under 21de September, at Anskuelserne ere meget deelte, med Hensyn til Universitetets Opløsning i Freiburg. Fjender af al Opposition troe virkelig, at Sagen er nu, som ved et afgjørende Slag tilendebragt; et Antal udmærkede Mænd, udstødt af deres Virkekreds, og berøvet Haabet om, igjen ved deres Aandskræfter at gavne deres tydske Fædreland, ville ikke allene gaae i sig selv, men give de øvrige Lærere den bedste Overbeviisning, thi de ville herved føle det tydske Forbunds hele Kraft &c. Det hæftige Modpartie derimod siger: "at det, i det Uheld der har truffet Freiburg, kun seer et Beviis paa Absolutismens yderste Anstrængelse for at dræbe Aanden. Et saadant Exempel kan kun bevise, i hvilken Vildfarelse Absolutismen befinder sig, naar den kun et Øieblik troer paa at kunne lægge den menneskelige Aand i Lænker. Man maa næsten glæde sig over, at Stødet først træffer Freiburg, hvor ikke uvidende Journalister kun i Flyveskrifter søgte Brød; men Mænd af almindelig høiagtet Aand og Caracteer havde antaget sig en Sag, som, hvormeget den ogsaa er undertrykt, dog tidligere eller sildigere igjen maae svinge sig i Veiret. Saadanne Mænd Stræden kunne ikke være fjendtligsindet mod Regjeringen, og hvor hæftig og bitter de end udtrykkede sig, saa vare de dog egentlig Regjeringens ægte Repræsentantere, hvis mulig stedfindende Vildfarelser, de afstøre, for at lede det til det Bedre. Det moderate og større Partie betragter derimod hverken det Ene eller det Andet i en saa afstikkende Modsætning. De dele den almindelige Smerte over, at det maatte komme til et saadant Extrem; de beklage Aarsagen og Virkningen. Skjøndt man ikke kan nægte, at der var given Anledning nok til en voldsom Anstrængelse, og at et Skridt maatte foretages, for at gjøre Ende paa den Tvedragt, som ikke allene angaaer Baden, men det hele samlede Fædreland, og at dette Skridt, efter Forbundsbeslutningerne, kunne ventes fra een eller anden Regjering, saa opstaaer dog det Spørgsmaal, vil den trufne Forholdsregel afværge det Onde, vil den kun bringe den til Side, for ikke at see det, eller vil ikke meget mere, et meget slemmere Onde træde istedet for det Tilintetgjorte, Fra flere Steder i Tydskland hører man kun tale om Arresteringer: Dr. Siebenpfeiser, Wirth og Frans Schlund, Udgivere af offentlige Blade, ere fængslede, det samme er Tilfældet med en Børstefabricant Becker i Frankenthal, som skal have fort oprørske Taler ved Festen i Hambach, og Flere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-04
Jtalien. Fra Bologaa skrives under 16de September: De østerrigske Tropper have, efter som man erfarer, erholdt Ordre til at rømme Legationerne til den 15de October; man troer, at Franskmændene ville til denne Tid ogsaa rømme Ancona, og, at efter den Tid vil en Bataillon pavelige Grenaderer, og 1 Bataillon Schweitzere komme til at udgjøre vor Garnison. Af de politiske Forbedringer, som den pavelige Regjering havde lovet, er Jntet traadt i Kraft; de offentlige Paalæg ere svære, og Misfornøielsen almindelig. J Forli og andre Stæder i Romagna blive Arresteringer foretagne; Absolutismen hersker i sin hele Kraft. Den berømte Ridder, Sabregondis Mission blev til Jntet. (H. 3.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-04
Blandinger. Man har Breve fra Mexico af 25de Juli, som melde at Fiendtlighederne igjen ere udbrudte mellem St. Anna og Regjeringstropperne. Et Corps Regjeringstropper paa 450 Rd. havde overrumplet og taget 180 bevæbnede Jndvaanere af Staden Jalappa til Fange, og skudt samtlige Officerer ned. Santa Anna var derimod i Besiddelse af Puente national, og havde udstædt en Proclamation, hvori han besværer sig over at hans Fredsforslag ikke vare blevne antagne. Ved Newcastle, i Northumberland-Shire, det første Sted hvor Choleraen udbrød i Engeland, lod man medens Sorten grasserede der, en Papiirs Drage, ved hvilken et Stykke forsk Kjød, en Klipfisk og et lidet Brød var befæstet, gaae til vises. Dengen streg til en betydelig Holde, og man lod den blive staaende der i 5 Qvarteer. Da den igjen kom ned, fandt man Kjødet, men især Fisken, i stærk Forraadnelse, og i Brødet, der blev undersøgt med et Forstørrelsesglas, opdagedes Millioner af smaae Dyr. – Jnteressant var det at anstille lignende Forsøg paa andre, af Cholera hjemsøgte Steder. (Ah. Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-04
Om Heste-Væddeløb. Andendags Væddelobene i Horsens har Bonde porten Peder Jensen besjunget i Horsens Avis saaledes: O Fannyk, jeg skammelig glemte igaar, Hurral At skrive de Dyder, hvoraf Du bestaaer, Hurra, Du bor og at tegnes blandt ypperste Heste, Thi Du har jo viist Dig som een af de bedste Hurral Eclair, og i Dag Du Dig viste galant, Hurra Da Du den høieste Præmie vandt, Hurra, Ja Du har beholdt den forbandede Van At tage den største Gevinst paa vor Bane, Hurtal Miss Elgin, Du her den Berømmelse faaet, HurralDu Præmie vandt i Dag og i Gaar Hurra, Ja Du er vist en af de taskeste Hopper Som findes blandt alle de letteste Tropper, HurtaEn Hoppe af Elles, er, det engelske Blod, Hurra Hun viste at hun var for Bønderne god, HuttaThi hun vandt baade i Gaar og i Dag, Og det var vist Bonden og Hver til Behag, Hurta) Ritmester v. Benzons Hoppe. *) Bondehoppen fra Grumstrup, falden efter Halvblodsbingsten Elles paa Moesgaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-04
Døde. Kjøbenhavn: Enkemadame Christiane Dahl, fød Fogh. 67 Aar. Handskemagermester Jens Hansen Bille, 57 Aar; Snedkermester Jens Christensen Schaltz, 81 Aar. Gros Brebel ved Slesvig: Hofjægermesterinde, Sophia Charlotte de Linde Friedenreich, fød de Mylius.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-04
Passeret fra Aarhuus til Kallundborg. Frøken Fave med Pige, Provst Olrik med Frue og 2 Børn, Jfr. Buxlund, Stud. Theol. Andresen og HorningPastor Petersen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-04
AVERTISSEMENTS. Den 30te September om Aftenen hengik i sit 49de Aar til et bedre Liv min uforglemmelige Mand Cancellieraad, Bye- og Herredskriver Nicolai, Peter, Georg, Toft i Thisted, efter 6 Ugers Sygeleie. I 23 Aar. deelte vi Livets Glæder og Sorger; tvende Børn sörge med mig ved hans tidlige Bortgang, som herved bringes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-04
til fraværende Slægt og Venners Kundskab. Judithe Petrine, Toft föd Estrup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-04
At Interessentskabet om den Handel, vil siden den 1ste November 1828 have fört herunder nedenstaaende Firma, efter venskabelig Overeenskomst fra Dags Dato er hævet, og at jeg Lutzhøft fremdeles fortsætter Handelen i eget Navn og for egen Regning og overtager Liqvidationen af den hidtil för te fælleds Handels hele Mellemværende, ligesom at jeg Bendixen i eget Navn og for egen Regning agter at etablere en Han deel i min egen Bopæl, bekjendtgjöres herved. Thisted den 1ste October 1832. Lutzhøft & Bendixen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-04
Et Par ovale Stangbriller med Sølvstænger er for nogen Tid siden tabt. Eieren tilbyder Brillernes Værdie, 1 Rbd., i Findeløn, naar samme leveres paa Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-04
At jeg Undertegnede atter er sorteret med Dameskoe, har jeg den Ære at bekjendtgjøre. W. Wærner. Hos Skipper S. Møller. faaes flere Sorter fiin Frugt tilkjøbs, saasom Gravenstener, Flaskæbler a., samt Rødløg; Alt til de billigste Priser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
Ao. 1832. No. 95. IIISTEn Kongelig allernaadigst privilegerede Alvedis vertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Søndagen den 7 October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
Politiske Efterretninger. Frankerig. Mageløsere end de franske Blade kunne lyve, forstaae vist Jngen! - Saaledes erfarer man nu at H. M. Kongen af Spanien endnu ikke er død. Pariser Moniteur af 24de Septb. meddeler nu en officiel Depesche fra den franske Gesandt i Madrid til Ministeren for de udenlandske Anliggender i Paris, dateret den 20de f. M., som melder: "at Kongen, om hvis Liv man den 17de Dennes tvivlede, har om Morgenen den 18de igjen befundet sig bedre; igaar viste sig vistnok igien foruroligende Symptomer, men idag har H. Majestæts Tilstand været gunstig og meere tilfredsstillende end man turde haabe, skjønt dog dog Faren ikke er ganske forbi!" - Den tidligere urigtige Efterretning var meddeelt af en Handelscoureer, som efter Foregivende skal have forladt Madrid paa en Tid, da Rygtet om Kongens Død var almindeligt; man maa ogsaa undre sig over at Moniteuren, som allerede den 22de September meldte Kongens Død, ikke angav sin Hjemmel. - Med Hensyn til de belgiske Anliggender, lader sig heller Jntet med Vished bestemme, som tildeels vel kommer af at vores Cabinet nok egentligt ikke selv veed hvad det vil; igaar forkyndte hovellisten at et af vore Troppecorpser skulle bryde op til Antverpen og et Andet til Mastrict, Moniteuren erklærer derimod denne Efterretning for aldeles grundløs. Contra-Admiral Villeneuve er sidste Fredag afreist til Cherbourg, den der seilfærdig liggende Flaade Afdeling bestaaer af 1 Linieskib paa 90 Kanoner, 4 Fregatter, 1 stor Corvette og 1 Brig; Corvetten Adriane er afseilet til den engelske Flaade i Spithead (Efterretninger fra Londen af 28de Septbr. melde ogsaa, at dette Krigskib var ankommen for at tilkjendegive, at den franske Flaade i Cherbourg laae færdig). Bladet Messager melder at mellem Hr. Sebastiani og den preussiske Gesandt Hr. Werther skulle Conferentser have fundet Sted, hvori den Sidste erklærede at han ikke kunne afgive nogen Erklæring i Henseende til Blokaden; men maatte protestere mod franske Troppers Jndmarsch i Belgien, da det franske Cabinets Forhold og Muligheden af sammes svarlige Modification, ikke stemmede overeens med de Forsikringer, det havde givet det øvrige Europa. Disse Forestillinger skulle have fundet Jndpas, og det franske Cabinet skal atter have tilstaaet Kongen af Holland en Frist til 1ste October, for i den Tid at kunne rømme Antwerpen; skeer dette ikke, saa ville belgiske Trop ver i Forening med Franske rykke frem mod denne Fæstning; hvorpaa en ny Frist paa 10 Dage igjen skal gives, inden Citadellet angribes. Den østerrigske Gesandt skal ogsaa have protesteret mod Troppernes Jndmarsch i Belgien. Jmidlertid melder dog Journal des Debats, at begge Flaade Afdelinger ville afgaae under den engelske Admiral Malcolms Overbefaling, og at begge Admiraler ere forsynede med en Declaration til den hollandske Regjering. Kongen af Holland er umiddelbar bleven underrettet og Anvendelsen, af Tvangsmidler til Udførelsen af de 24 Artikler. fra Frankerig og Engellands Side. Vi ønske endnu bestandig at Frankerigs og Engelands energiske Demonstration maatte være tilstrækkelig; men under enhver Omstændighed, maa nu denne Qvæstion decideres.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
Belgien. Courier belge indeholder under 28de September Følgende: Lord Palmer stone har tilsendt vores og Pariser-Cabinettet en Note, hvori han bestemt erklærer: at den brittiske Regjering ikke kan give sit Samtykke til Fjendtligheders Udbrud mellem Holland og Belgien, eller at en fransk Armee rykker ind i Belgien, da det engelske Ministerium ikke kan forsvare for det sammentrædende Parlament, naar det tillader Belgiens Besættelse af franske Tropper, uden paa samme Tid at sende en engelsk Hær derhen; og at det under de nærværende Omstændigheder, især med Hensyn til Irrland, var Engeland, umuligt at anvende endeel af sine Tropper til et Krigstog paa det faste Land. (Fra London meldes imidlertid under 28de Septbr. intet herom, man var der uvis om hvad der skulle foretages mod Holland, Admiral Malcolm laae ganske rolig med sin Flaade i Porsmouth, bekymrende sig lige saalidet om Holland, som om det laae ved Nordpolen; den til London ankomne Mes tager det Chambret af 17de Sept. siger at den franske Regjering skal paa Grund af den østerrigske og preussiske Gesandts Protestationer have opgivet den tilsigtede Troppesending til Belgien. Dog, dette behøver Bekræftelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
Jndenlandsk. Under 5te Septbr. er udkommen en allerhøieste Forordning, som befaler: at ethvert Tyende, istedet for de hidtil brugte løse Skudsmaal, herefter skal være forsynet med en gjennemdragen og autoriseret Skudsmaalsbog, lig de for reisende Haandværksvende anordnede Vandringsbøger, paa detmindste 3 Ark Papiir, hvoraf dog kun det første Ark behøver at være stemplet Papiir efter den hr Skudsmaale anordnede Taxt, Forinden en gadan Bog maa bruges, skal den i Kjøbenhavn i de øvrige Kjøbstæder være forsynet med vedkom hende Politiøvrigheds Segl; men paa Landet med ognepræstens. Denne Forordning træder i Kraft, a 1ste Jan. 1833, dog skulle de allerede med vligt Skudsmaal forsynede Jndivider kunne af nytte det saaledes engang anskaffede stemplede apiir til fremtidigt Skudsmaal, uden at være spligtet til at anskaffe sig Skudsmaals=Bøger, finden hiint Papiir er fuldskrevet. - Man hav tillige havt den Jdee, for saameget som mu at garantere Skudsmaalenes Overeensstemmelved Sandheden, at underkaste dem en Control bede fra det Offentliges Side, og lade dem være affattede i en schematisk Form, hvorved de forskjellige Egenskaber skulde specielt angives, om hvilke det maatte interessere den følgende Husbond at blive underrettet; men dette befandtes, ved nøiere Overveielse, ikke hensigtsvarende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
Efter at der var udarbeidet en ny Toldanordning for Hertugdømmerne, traadte Regjeringen strax i Underhandling med de adelige Godsbesiddere om Afstaaelsen af den dem tilkommende Toldfrihed, imod en passende Erstatning; men som Man hører, stal dette Anliggende endnu finde Vanskeligheder. - Commissionen til Udarbeidelse, af en ny Toldtarif for Kongeriget Danmark har ogsaa tilendebragt dette sit Hværv, (hvortil, ifølge et ligesaa heldbringende som liberalt Princip, ikke blot de af Regjeringen udnævnte Embedsmænd, men ogsaa Borgere af forskjellige Næringsveir, have medvirket) og derimod er nu sammentraadt en Commitee af den tydske og danske Commission, for at conferere begge Tarifferne og give dem den muligste Overeensstemmelse. (R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
Ifølge Randers Avis No. 56 meldes at den 25de indstrandede uden levende Folks Medfølge, omtrent 1/4 Miil sønden for Lykken, en Brig, paa hvis Agterspeil stod malet Henriette Caroline von Stralsund, med en Ladning Hør, Hamp, Pibe stave, Splitholter og pommerste Bjelker. Skibet er total forliist, men man haaber af Ladningen og Vraget at faae det Meste bjerget. Sandsynligviis er det dette Skib, som er blevet seet en 6 Miil fra Agger (see Thisted Avis No. 92). Ovennævnte Beretning i Randers Avis bekræftes ved et hertil Thisted indløbet Brev af 1ste Octbr., hvori tilføies: al Takkelage var bortkappet, Lugerne aabne, og sandsynligviis endeel af Lasten tidligere enten bort plyndret eller bjerget, hvor Fartøiet muligens kan have været i Strand!?" (At Fartøiet har været i Strand, er imidlertid ikke fandsynligt; - thi saa havde det nok blevet hvor det var.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
Kjøbenhavns Børs den 28de Septbr. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 213. Spec. 211. Specier solgtes til 2 Rbd. 10 1/2 s. Bank Disconto 4 pCt. Norske Speciess. pr. 100 Spec. 151 1/2 a 152. Rbd. Sdl. Svenske Sedl. pr. Rdl. Rigsg. 44 1/4 a 44 1/2 Rbs. Tegn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
Ved Tallotteriets 1190de 4.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
Trætning i Wandsb. udkom 17. 30. 22. 34. 1.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
(Jndsendt.) Da den Hestesnak, som i vore Tider opfylder vore Døgns blade, begynder at blive Avisens Læsere alt for trættende, saa anmoder venskabeligst Jndsenderen, paa egne og Fleres Vegne, aledacteuren, at lade dette Blad frie for denne Artikkel. Saalænge man kunde vente et Resultat af den bestandige Kive frem og tilbage om Fuldblod og Halvblod, om ægte dansk, og ægte jydsk Race, var det interessant at kjende Anledningen til den Strid, som man efter forventende opstilt Prøve maatte haabe see afgjort; men da det i Virkeligheden viser sig, at en saadan Prøve ikke kan ventes, eftersom Vedkommende ikke ere sindede at foretage den uden Væddemaal, som de behage at opskrue over de Flestes Evne, og de Fornuftiges Villie, og kun paa saadanne Vilkaar, som Fuldblodsmændene behage selv at forelægge, uden at ændse de Forslag, som ere gjorte af flere bekjendte duelige jydske Landmænd, saa kan det kun være Fuld blodets Forsvarerers Meening at blive ved at rose det, saalænge til Tvivlerne blive kjede af modsige dem; hvorved de, uden at bevise deres Paastands Rigtighed, beholder det sidste Ord, der dog ikke alletider er Beviis paa Seier. Da Hestesagen saaledes som føres nu, meere synes at være en vindig end en vigtig Gjenstand for den danske Statsockonomie, saa maa den ogsaa, indtil gjørligt Beviis føres, ansees for alt for ubetydelig til optage en Svalte i en Avis, der kan opvarte sine Abonnenter med anden Føde, end bestandig Hestekjød.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
False.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 25de October førstkommende og følgende Dage, hver Dags Formiddag Klokken 10, bliver, ifølge Eierens Herr Proprietair, Landvæsenskommissair Nyeborgs Begjæring, foretaget offentlig Auction paa Nørhaaegaard, over Inden og Udendørsbesætning og Bohave, hvoriblandt en betydelig Deel fine og grove Sengeklæder, Sengesteder med og uden Omhæng, Schatoller Dragkister, en Kanopee, Stole, Borde, Bænke, Speile, et ottedags Stueuhr, en bilægger Kakkelovn, en stor Deel Gangklæder og Reisetøi, et Barometer, samt Kar, Ballier, Spande, Øltønder og Ankere, Jerngryder, Steentøi, Melkebøtter, en Kornbarpe, noget nyt Stangjern og nogle foraarsbærende Køer med meget mere. - Lysthavende indbydes. Thisted den 6te October 1832. Lützhøft
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
At Vinterposttouren tager sin Begyndelse herfra Contoiret Onsdagen den 17de Dennes, bliver herved efter höie Ordre, bekjendtgjort.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
Herefter vil Posten ankomme: Onsdag, og Løverdag Morgen, og afgaae One dag Aften Klokken 6 og Söndag Formiddag Klokken 10.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
Den af den höi Kongelige Generalpost-Direction bestemte Indleveringstid er: For löse Breve: Onsdag Eftermiddag fra Klokken 12 til 4. Löverdag Aften fra Kl. 6 til 9 samt SöndaMorgen fra Klokken 7 til 8, og For Pakkepostsager, som kunde afsendes med Brevposten i de Uger. den maanedlige Pakkepost, ikke afgaaer: Löverdag Eftermiddag fra Klokken. 5 til 5.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
Den maanedlige Pakkepost afgaaer under samme Tid den 2den Torsdag i hver Maaned, for förste Gang den 8de November. Indlevering dertil er bestemt, Onsdagen förend den 2den Torsdag i hver Maaned fra Klokken 9 Formiddag til Klokken 4 Eftermiddag. Thisted Postcontoir den 6te Octbr. 1832. O. Carstensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
Undertegnede, der nylig har faaet et nyt Assortiment af Vahre fra Hamburg, anbefale sig sig herved med udsøgt Partie Jsenkramvahre, Staalvahre, alle Slags Strømper, Silketørklæder, Tvist og Bomuldsgarn, Flors Silke, og alle Slags moderne Baand, Damer, kamme, alle Slags Speile, Skjerknive, alle Sorter moderne Steentøi og Glasvahre af nyeste Fason, fine Porcelains Theekopper, Kaffeqværne, Silke= og Bomuldfryndser til forskjellige Priser, alle Slags fine Hør og Hamplærreder, Bobinet, Bomuldsblonder, alle Sorter Sæbe og vellugtende Vande, smukke Silkevestetøier &c. - Vores Vahrelager er hos Hr. Gjestgiver Trav. Nyekjøbing den 5te October 1832. Schlechter & Hessecke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
Hvor tvende Grøvtegravere i dette Efteraar kan faae Arbeide, anviser Redactionen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-07
En 2 Etages Vindovn ønskes tilleie, Bogtrykkeriet anviser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Ao. 1832. No. 96. Kongelig allernaadigst privilegerede. Arvaris og Avertissementstidende, eller Den nord cimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 10 October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Politiske Efterretninger. Frankerig. Fra Paris meldes under 29de September: "at Uvisheden med Hensyn til Udfaldet af de vigtigste Qvæstioner, og isærden Belgiske, vedvarer. De ministerielle Blade iagttage en fuldkommen Taushed i denne Anledning. Med Øiet henvendt paa London, vente de Tilladelse til Jndmarsch, eller ogsaa som de kalde det: forvente den fra Enhelland og Frankerig udstædende Declaration; men Tilladelsen og denne Declaration lade forgiæves vente paa sig; vistnok see vi, at vor Flaade, som skal indtræffe i Spithead, skal der modtages med alle mulige Æresbeviisninger, men dette er ogsaa det hele Resultat af vores saa ofte prisede offensive og defensive Forbund med Engeland. Det synes, som at den belgiske Qvæstion atter er udsat i nogen Tid; dette kan maaskee være behageligt for det engelske Cabinet, men ikke for Vores. Det hedder nu, at man snart kan vente et nyt fransk Ministerium, og at Hr. Thiers, Guizot og Bertin de Vaux skulle faae Plads der.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Gazetten beskylder disse Herrer for Quast-Legitimitet og et aristokratisk Sindelav; og siger: at det er et Vovestykke at sætte disse Mennesker i Spidsen for Ministeriet, som saalænge have været betragtede som Anstødstene for Publicum. - Der meldes nu, at Kongen af Spanien skal befinde sig bedre, og igien være kommen saavidt til Kræfter, at han har været i Stand til at træffe alle mulige Foranstaltninger, for at forebygge alle Successions-Stridigheder; hvorledes han bærer sig af dermed - siger Gazetten - er ligesaa udgrundelig, som Efterretningen upaalidelig. Man erfarer at Valenciennes er bestemt til Nord-Armeens Hovedqvarteer, og der er indtruffen befaling at besætte denne Fæstnings Volde med Kanoner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Tropperne vedblive at samle sig der i Omegnen, og have faaet Ordre til at holde sig færdige paa første Vink.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Belgien. Fra Brussel meldes under 30te Septbr., at der træffes de alvorligste Anstalter i Tilfælde af en Krig, som man næsten anseer for uundgaaelig, og den offentlige Stemning er for Krigen. De franske Grændser ere stærkt besatte med Tropper, og vor Hær ønsker, selv uden Franskmændenes Hielp, at maale sig med Hollænderne. - Privatbreve fra Dusseldorfftale om meget stærke Rustninger i Preussen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Hamburg. Breve fra London af 30te Septbr. melde, at Conferentsen, Fredag Aften endnu ikke havde fattet nogen definitiv Beslutning i de delgisk hollandske Anliggender. Fra Haag, meldes under 1ste October: Vi kjende her intet til en 4 Timers Termin, som Conferentsen skulle have sat vor Gesandt i London, for at erklære sig over ny Affattelse af den 9de Artikkel i Tractater, af 15de Novbr. Der meldes fra Hamburg, at Greden af Chamford (Hertugen af Bordeaux, har den 3die Octbr. tiltraadt sin Reise til Berlin og Grev v. Pontien (Carl X) ville Dagen derpaa fortsætte Reisen af samme Vei. H. n. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Indenlandsk. Ved kongel. allernaadigst Refeript af 28de September sidstleden, er det tilladt: at et Marked med Heste og Qvæg, samt alle Slags Trævahre, Leer og hjemmegjorte Alenvahre, maa afholdes hver Aar, 4 Dage for Holstebro Efteraars-Marked, paa Sund Drav, Thyholm i Thisted Amt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1832-10-10
Kieler Correspondent melder under 2den Octbr.,at efter Forlydende skal den i Forordningen af 28de Mai 1831 belovede Overappellationsret for Slesvig, Holsteen og Lauenborg have sit Sæde i Kiel, hvorimod det ved Adskillelsen af Justitsadministrationen opstaaede ny Regjeringscollegium for begge Hertug, dømmer skulle forlægges til Slesvig. De holstenske Provincial-Stænders Forsamling skal holdes i Jtzehoe. (H. n. 3.)