Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-08-09
Det mærkværdigste Statsskrift, som er kommet for Lyset ved de Statsforhandlinger, som har fundet Sted i Würtemberg i de sidste to Aar, er unægtelig Geheimestatsraad von Wangenheims Brev til Kongen af Würtemberg af 12te Januari d. A. Brevet var ikke bestemt til Trykken, men blev imod Forfatterens Villie og uden hans Vidende publiceret i Frankfurt, hvor alle Exemplarer, saavidt de kunde opdrives, bleve confiskerede og brændte, og Hr. von Wangen heim, som er Præsident i den Commission, som er nedsat for at underhandle med Stænderne, reiste selv til Frankfurt for at undersøge, hvorledes det var tilgaaet dermed. Forfatteren har udmærket sig som Curator for Universitetet i Tybingen, og er berømt at et aandrigt Skrift, han har udgivet under Titel af Jdee om Statsforfatninger. Anledningen til denne Skrivelse var, at Kongen af Würtemberg havde leveret ham til Gjennemlæsning et Skrift om Medlemmerne af Dydsforbundet, forfattet af Geheimeraad von Schmalz i Berlin, som siger at han havde send det til tre Fyrster, fordi han vidste at dette hemmelige Forbund var i Virksomhed i deres Lande, Kongen af Würtemberg var en af disse Fyrster. Ved at læse dette Skrift erklærer han at være deri enig med Forfatteren, at ingen Regiering bør taale i sine Stater hemmelige politiske Selskaber, fordi de stedse ud atte med Tiden, om de ogsaa ere roesværdige i deres Begyndelse; og fordi, da Publicitet hædrer Regjeringerne, saa maae endnu mindre Statsborgerne indlade sig i noget hemmelighedsfuldt Foretagende, derimod dadler han Forfatteren til dette Skrift, fordi denne antager, at den stærke Raaben om Jndførselen af et repræsentativt System er et Kjendemærke paa, at Vedkommende høre til dette hemmelige Forbund, da han troer at saadant et System er en Nødvendighed i vores Tidsalder, og at naar dette engang bliver indført, saa vil slige hemmelige Selskaber og deres skadelige Virkninger bortfalde af si selv; en saadan Statsforfatning vil just Kongen af Würtemberg give sit Land, og han haaber at den Constitution, hvorpaa der arbeides, skal blive et følgeværdigt Mønster for alle indske Stater, men siger, at Stændernes indbyrdes Jalousie blot hidindtil har forhindret dens Fuldendelse; han slutter sin Erklæring med den Anmodning, paa egne og Geheimeraad von Neuraths Vegne, at det maae forundes dem at bevidne ved deres Eed, at de aldrig har været Medlemmer af noget hemmeligt politisk Selskab. Foruden de ansorte Ord om Stænderne, maae især Bekjendtgjørelsen af Skriv af den Aarse. ubehagelig, for være Forlatager om begge Naboeste Bogl. apoleon. skal have ring uden Konge, og Baden hverken en Konge eller Regjering;" især dadles den alt formaaende Minister i Baiern (Montelas) og skildres som almindelig forhadt, og beskyldes for at have tilforn været en uforstandig Oplysnings-Mand, men at han nu er forfalden til at blive en fuldkommen Obscurant. Hertugdømmet Wurtzborg, den nye baierske Besiddelse, skildres som et Land der har en stolt, velhavende og ikke udannet Adel, som besidder Undersaatternes Hengivenhed, og Preussen, som et Land, hvori, under Kampen med Frankrige, en nødvendig Friehedsaand, der let kunde blive farlig, har dannet sig hos Fol Forfatteren yttrer den Frygt, at dersom man ikke i andre tydske Stater, som i Würtemberg, vil tænke paa at indføre et fornuftigt repræsentativt System, da en farlig Revolutionsaand let kunde udbrede sig i Tydskland. – Saadanne Yttringer ere høist vigtige af en Mand i hans Stilling.