JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Fødselstiftelsen i Kjøbenhavn. Denne vigtige Stiftelse har efter sine Grundlove tre med hinanden forbundne Øjemeed, nemlig: 1) at indtage og give Fødselshielp til alle Ugivte, som melde sig, og til et vist Antal Givte, enten mod Betaling eller gratis. 2, at oplære, som i en praktisk Skole, Fødselshielpere og Jordemødre, ikke allene for Staden, men for hele Landet. 3, at sørge for eller understytte alle de Børns Opfostring, som fødes paa Stiftelsen af Ugivte, for saavidt Mødrene ikke udtage dem til egen Forsørgelse. Aarligen føde paa Stiftelsen omtrent 1000; et Aar nogle flere, et andet Aar nogle færre. Dette Antal udgjør omtrent en tredie Deel af alle Fødende i Staden, til hvilke sidste de Friliggende forholde sig som 1 til 5. Alle, saavel Frilig gende som Betalende, have tilbørlig Fødselshielp, Pleie og andre Beqvemmeligheder ligesaa gode, tildeels bedre, end Enhver der har Bolig, kunde give sig dem der. Stiftelsen har ikke det fulde Antal af 50 paa eengang, hvilket Maximum Grundloven bestemmer som højeste af daglig Liggende, men sædvanligst ikke over 30. Endskjøndt de fleste Fødende ere meget svækkede, deels ved Trang, deels ved Bekymring og Udsvævelser, for de indkomme, døe dog paa Stiftelsen almindeligen ikkun to til tre, i epidemiske Aar omtrent 4 af 100. Betalingen (saakaldet Kammerleie) som erlægges af de Fødende, for hvem Betaling ydes, indbefatter ikke allene Leie af Værelse, men ogsaa Fødselshielpen selv, Spise og Drikke, Medicin, Vask, Brug af Stiftelsens Linned, Senge, Sengeklæder, Varme, Lysning, fri Barnedaab m.m. Den har til forskjellige Tider været, og er nu saaledes: Efter Regulat 1787 til Fra 1813 Resolut. 8 1812 incl. Dansk Cour. 1ste Klasse eller ugentlig. Høistbetalende. for 2den Klasse. for 3die for 4de Rdlr. Efter Kgl. Rbd. Sølv. Rbd., Mk. ugentlig. Oct. 1824. Sølv. ugentl. dagl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Af Fødselshielpere og Jordemødre til Oplærelse og Øvelse har Stiftelsen et foreskrevet Antal aarligen, nemlig: af Medici og ChirUrgi 12, som, medens de her øve sig i Fødselshielpen, have allene Logis, Lys og Brænde paa Stiftelsens Bekostning; - af Jordemødre fra Landet mod fri Ophold og Underviisning 12, og mod Betaling 12. - af Staden, mod fri Undervisning 12, i alt 36 aarligen, som oplæres til Jordemødre. "Ved Opfyldelsen, af dette Øjemed er Stiftelsen af Vigtighed for hele Landet, og stifter for samme det væsentlige Gode, at øvet Fødselshielp, og tillige Kundskab om, og Anviisning til de spæde Børns fornuftige Behandling derfra udbreder sig mere og mere til alle Egne i Landet, og derved redder mange Mødre og Børn i de Klasser, som udgjør Nationens væsentlige Styrke. I Pleiestiftelsen have de fødte, af deres Forældre forladte, Børn for en kort Tid været pleiede, indtil de mod Betaling kunde afgives til Opfostring og Opdragelse. Dette sidste, nemlig Børnenes fremtidige Pleie og Opfostring, har ogsaa været bunden til Stiftelsens Øiemed og Omhu, og har været Stiftelsen en betydelig Byrde, og det aarlige Børnetal som afgives, har med de fremgaaende Tider forøget sig saaledes, at det i de sildigere Aar stod, et Aar i et andet, ved et aarligt Middeltal af omtrent 1200 i Kjøbenhavn og 3 til 400 paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Antallet af de Børn, som fra Stiftelsen har været underholdt og understyttet var ved Slutningen af Aar 1816, 1757, ved Slutningen af Aar 1819, 1777, og omtrent det samme var Antallet ved Udgang af Aar 1820. Ved en Kongel. Resol. af 8 Oct. 1824 ere nogle Indskrænkninger i Understøttelsen foreskrevne. Stiftelsens Fonds ere a. faste Eiendomme. b. Kapitaler. Dens faste Eiendomme ere tre den tilhørende Bygninger i Amaliegaden, der ere forsikkrede i Brandkassen efter Vurdering for 120,000 Rbdlr. Sølv, og forsynede med Jnventarium, forsikret for 12,000 Rbd. Sølv. Disse Eiendomme ere ubeheftede, undtagen forsaavidt deri er prioriteret 25000 Rbd., tilhørende det Classenske Fideicommis, hvorom herefter. Af Kapitaler ejede Stiftelsen 1824. Sølv. Sedler. Kgl. Obligat. og Statspapirer 33450 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Afg. Hofraad Meyers Legat i en Kongel. Obligation. Endvidere i Kgl. Obligat. Panteobligationer. . . . . Nationalbankoblig. r. S. Andre Obligationer. . . . . . . . . . . . 6200. Fremdeles kan ansees at tilhøre Stiftelsen, skjøndt den er indsat i Universitetets Qvæstur, en Kapital af 10,000 Rbdlr. Sølv, som Dronning Juliane Marie, høilovlig Jhukommelse, skienkede, paa Vilkaar, at dens aarlige Rente skal udbetales til en Professor artis obstetricia, der skal holde Forelæsninger paa Stiftelsen, og tillige have Overbestyrelsen over Fødselshielpen, sammesteds, og for hvem Stiftelsen altsaa sparer saadan Lønning. Ved Dronningens Goddædighed fik Fødselstiftelsen sin egen Gaard. (Om Dronningens betydelige Gaver til Stiftelsens Udvidelse ifølge Gavebrev, confirm. 8 Apr. 1783, see Minerva 1787. April S. 113124.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Det Classenske Fideicommis, efter hvis goddædige Stifters Bestemmelse Stiftelsen har 1000 Rbdlr. Sølv aarligt, til 5 Pladser paa Fødselstiftelsen og 5 Pladser paa Pleiestiftelsen, har endvidere ved et Laan af 25000 Rbd. Sølv, der, som ovenfor nævnt, staae prioriterede i Bygningerne, hjulpet til Stiftelsens Udvidelse. Af samme svaredes i nogle Aar kun to Procent Rente, siden kun 1 Procent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Af Hofraad og Grosserer David Amsel Meyer's mange Legater til offentligt Brug, er et for denne Stiftelse med 25000 Rbd. Sølv. i en Kongel. Obligation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Ved Kongel. Resol. af 3 Juni 1817 blev Stiftelsen skienket 30,000 Rbd. Sedler af en Sum, som ved Kjøbenhavns Brændselsforsyning. under Krigen var sparet. (Coll. Tid. 1817. Jøvrigt er af den Kongel. Kasse Stiftelsen, betalt betydelige Summer, der indtil 1824 gik aarligen indtil 44,000 Rbd. Sedler, men ved Kgl. Resolution af 8 Oct. 1824 er bestemt, at det høieste Tilskud, der for Fremtiden kan tilstaaes Stiftelsen fra den Kongel. Kasse, uden for det der forhen har været reglementeret, skal være 24000 Rbd. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
En Legat=Kapital Stiftelsen har i Vente er fra afdøde Ladiges Bo, 3/4 af 36000 Rbd., som staae i Overformynderiet, indtil visse Legatarier ere døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Opfostrings- og Pleiestiftelsen blev ved Fr. 7 Dec. 1770 s. 14, c. Pl. 23 Marts 1793, tillagt en Afgivt af Heste i Kjøbenhavn, hvilken Hesteskat er ved Plag. af 23 Oct. 1824 forhøiet til det dobbelte. Ligeledes er samme Stiftelse ved nævnte Anord. 7 Dec. 1770 s. 15 tillagt Colletpenge, som indsamles ved de Kjøbenhavnske Kirker 4 Gange aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
J Coll. Tid. 1824 Nr. 53. 54, 55 gives de nyeste Efterretninger om denne vigtige Stiftelse; om hvis Historie i øvrigt Anviisning til flere Oplysninger haves i Th. Stat. V. 282-283. 1810 under 21 Nov. udstedtes Reglement for Jordemodervæsenets Indretning og Bestyrelse i Danmark og Norge), Kjøbenhavn undtagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
J Hertugdommen vare to Fødselstiftelser, en i Flensborg og en i Altona. (To Forord. af 16 Febr. 1765.) Ifølge Kgl. Resol. 18 Jan. 1805 skulde de to Stiftelser forlægges fra 1 Mai f. A. til Kiel, og her, under Opsigt af en særskilt Direction, oprettes en for Hertugdommene Slesvig og Holsteen fælles Jordemoder- og Fødselstiftelse, hvortil H. M. Kongen, til Bestridelse af Lokalets Jndkjøb og Indretning skjenkede 12000 Rthl. Cour. Antallet af de fra 1 Mai 1805 til 31 Marts 1820 i Stiftelsen indtagne Frugtsommelige var 1191, det høieste Tal af de i et Aar indtagne Fødende var 114, og dette i Aaret 1819. (Th. St. V. 2836, Kieler Beyträge I. 3526. Staatsburg. Mag. III B. 1 H. 186.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Endnu et Bidrag til Urigtigheder i Reisebeskrivelser over Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
J "T. F. M. Richters Reisen zu Wasser, und zu Lande in den Jahren 1805-1817. Sweites Bandchen. Dresden 1821 in der Arnoldschen Buchhandlung, findes en Verunglücktes Reise von Hamburg nach St. Thomas und Rüchkehr, uber Newyork und Kopenhagen, og deri følgende curieuse Noticer om Kjøbenhavn: "Marien eller Frauen Kirche besaae Forfatteren ved hans Tilbagekomst i 1817 med alle de i samme værende skjønne Monumenter. I et Capel ved Sydsiden af Kirken findes et offentligt Bibliothek "Die Kopfnersche genannt." Nicolai Kirke besidder et overordentligt velklingende Orgel, og paa Taarnet findes et Klokkespil. Rosenborg, Slot er i Begyndelsen af forrige Aarhundrede bygget i Stedet for det urgamle Stegelborg; det staaer ved en bedækt Gang i Forbindelse med Cancelliet. Slotshaugen bliver almindelig beundret. Raadhuset er en stor til alle Sider fritstaaende Bygning. Ved Indgangen seer man gamle Geværer og store Slagsværd. J øverste Etage er Politiekamret og Handelscollegiet. Paa Taarnet hænger i Billede Hoved og Haand af Corfitz Ulfelt. Ved et Søemands bryllup vilde Politiet jage Gjæsterne bort Kl. 9. om Aftenen. De der modsætte dem Politiet, miste den høire Haand; derfor have Politiets Betjente en Sølvhaand hos dem. (.) Staaer Solen op"Jorden er en tung, urimelig, daarlig og stor, kun lidet til Bevægelse skikket Masse, som synes skabt til at være den ubevægelige Grund for alt det der er til: Du vil af den gjøre en Stierne, en Vandrer i Luften, det er en meget forunderlig Paastand." Tyge Brahe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Da Mathematiken er en Videnskab, der ikke taaler at noget antages uden det først er tilstrækkeligt beviist, saa maatte man vente at i Astronomien, der saa at sige maae grunde sig paa den, ingen andre Gisninger bleve antagne end de som man nødtes til, for at kunne forklare paalidelige Observationer; men Erfaring, lærer, at man i dette Haab aldeles bliver skuffet, og at man ingensteds er gaaet mere efter sit eget Hoved end netop i Astronomien, uden at ændse Erfaring. Saaledes see vi daglig Solen staae op og gaae ned paa samme Maade som Maanen og Stjernerne, Planternes Bevægelser forklares paa den meest tilfredsstillende Maade ved med Tyge Brahe at antage Maanens og Stjernernes Omdreining omkring Jorden ligesom Solens fulgt af Planterne og deres Drabantere: alt baade i Havet, i Luften, i Himlen og paa Jorden viser os, at Jorden staaer fast, og desuagtet antager Nutidens Astronommer den Copernicanske Gjetning, uden at have afbeviist Tyge Brahes Ord: "Denne af mig opfundne Hypothes udelukker saavel hiint gamle modsigende og plumpe System, som ogsaa det nye urimelige Copernicanske om Jordens physiske Bevægelse, og svarer paa det nøiagtigste til Himmellegemernes synlige Gang." Førend vi med Grund kunde antage den Underlighed, at Jorden aarlig svinger sig omkring Solen, maae man paavise een eller anden paalidelig Observation, der nøder os til at forudsætte denne Vandring, hvilket hidtil ikke er skeet, da derimod Erfaring og deriblandt den utvivlsomme astronomiske Observation, at Fix stiernerne ikke, endogsaa med Nutidens ypperlige Jnstrumenter, findes at have nogen aarlig Parallaxis (Astronomie par La Lande, Paris 1792, Tom. 3, Pag. 82) modsiger den. Naar man spørger, hvorledes det er mueligt, at Solen, der er større end Jorden, skulle kunne svinge sig omkring den, og om det ikke strider imod al Rimelighed, at det større Legeme skulle vandre omkring det mindre, saa svarer jeg: at Virkeligheden indslutter Mueligheden i sig, tillige bemærkende at hvad man fortæller om Planternes Gang, som en Virkning af Centripetal- og Centrifugalkraften kun er en Gjetning, der først selv maatte bevises førend deraf kunde sluttes noget, endsige saameget, da man i mine Øine, naar man gjør saadanne Slutninger, viser sig at være indtagen af den Jndbildning, at Himmellegemerne skulle være af samme grove Bestanddele som Jorden, blot fordi de ligesom den ere runde: thi andet har man dog ikke at slutte det af. Betragtningen af Maanen viser idetmindste bestemt, at det ikke er mueligt at der paa den Side som vender imod os, kan, saaledes som paa enhver af Jordens Halvkugler, være Hav, og tilkjendegiver altsaa derved, saavelsom ved at den aldrig er bedækket af Skyer eller Taage naar man kan observere den, at den maae være af en heel forskjellig Materie fra Jorden, ikke at tale om Solen, hvis Betragtning visselig ingen Anledning giver til Sammenligning med Jorden. At Planeterne, Maanen og Jorden skulle være af eens Materie fordi de ere mørke og runde, er saaledes en heel overilet Slutning, og tillige at tænke sig dem af samme Materie som Solen er aldeles urimeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Hvad angaaer den daglige Omhvirvlen af Jorden om dens Poler, som den Copernicanske Gjetning maae antage, for at forklare Himmellegemernes daglige Omløb om Jorden, da maae det bemærkes, at denne Gjetning, der modsiges af Erfaring, ingenlunde er beviist derved at Jorden er af en sphærvidisk Figur, ophøjet under Æqvator, thi Aarsagen til denne Jordens Figur, endskjøndt den ellers er os aldeles ubekiendt, kan ikke være Jordens Hvirvlen omkring Polerne, da denne Aarsag, der bestandig maatte vedvare, ogsaa bestandig maatte have samme Virkning, og at Jorden altsaa mere og mere maatte blive ophøjet under Æqvator og tilsidst blive aldeles en Skive, hvilket er urimeligt, da det modsiges af Aartusinders Erfaring. Denne Snurren om sig selv modsiges endogsaa ved Betragtningen af det Himmellegeme der er os nærmest, Maanen, der aabenbar ikke saaledes hvirvles om sig selv, men uforandret vender de samme Punkter imod os, og hvad man anfører om Solens, Venus's, Jupiters og flere Himmellegemers Snurren omkring sig selv, er saa tvivlsomt at f. Ex. 2de store Astronomer, begge med store Kikkerter, nemlig Cassini og Bianchini, have berettet os, den ene, at Venus skulde snurre sig om sig selv omtrent i 24 Timer og den anden at det skeete i 24 Dage (Astronomie par La Lande, Tom 3, pag. 332).Man bygger saaledes just ikke paa den fasteste Grund, naar man af tvivlsomme Observationer, af adskillige saa ubestemte Foranderligheder i Solens og Planternes Udseende, hvis Aarsag er os ubekiendt, vil, som La Lande, Tom. 1, pag. 401, gjøre et Beviis for Mueligheden af Jordens Hvirvlen om sine Poler! Bedre end at gribe til denne fortvivlede Udflugt, for ikke at troe sine egne Øine, mener jeg det er, i Virkeligheden at staae stille som Jorden, og tænke sig omkring, og ikke i Jndbildningen hvirvle sig med den, paa eengang baade avet og ret, omkring i Himmelrummet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Blandede Efterretninger. (Meddeelte.) Den 9 Sept. f. A. udseilede en Fiskerqvasefra Newyork, for at fange en uhyre Fisk, som man havde seet i Søen nogle Mile fra CapHealopen. De vare saa heldige at fange samme. Den hørte til Rokkearten og havde saa overordentlige Kræfter, at efterat to meget stærke Har puner af det bedste Jern vare kastede ind i den, Skaftet af den ene blev brukken og den anden ganske krumbøiet. Baaden, hvori Fiskerne befandt sig, blev ved Spidsen af Harpunen, befæstet til den saarede Fisk, formedelst et meget stærkt Toug, men den Hurtighed, hvormed den flygtede i det den trak dette Toug til sig, kunde kun sammenlignes med Hvalens, naar den befinder sig i en lignende Forfatning. Den drog Baaden saaledes efter sig, at der reiste sig Bølger, høiere end Baaden selv. Den var af saa betydelig Vægt, at da den som død skulde bringes i Land, vare 3 Par Stude, en Hest og tyve Mand, understøttede af en stærk Brænding, hvis Bølger sloge op paa Strandbredden, ikke istand til at trække den synderlig langt hen paa det tørre Sand. Dens Vægt anslog man til 4 1/2 a 5 Tdr. (90 til 100 Centner). Dens Størrelse var uhyre. Fra den ene Yderende af Finnerne tilden anden holdt den 18 Fod; disse Finner udbredte sig som Vingerne af en Ørn. Den holdt 14 Fod fra Gabet indtil Enden af Halen. Gabet var 2 Fod og 9 Tommer bredt. Kampen imellem den og Fiskerne varede 2 Timer. En overordentlig Mængde Jndbyggere paa Kysterne af Newiersey og Delewara og alt Mandskabet paa de i Bugten for Anker liggende Skibe vare Tilskuere dertil. Under Kampen sloge dette Uhyres store Finnevinger saa voldsomt, at Skummet reiste sig 30 Fod høit, og at det regnede indtil en Frastand af 50 Fod. - En anden saadan uhyre Fisk blev fangen i Port-Royal paa Jamaica, hvor den er bekiendt under Navn af Havdjævel. Man kastede 7 til 8 Harpuner, efter den fra adskillige Fartøier, der vare bundne det ene til det andet, men den trak dem alle, tilligemed de ombord værende Folk, efter sig Dens Styrke var saa stor, at den fortsatte dette i 4 Timer, og at den førte dem med sig i et Omfang af 10 Mile paa Søen, uagtet de Saar, den havde faaet. Natten faldt imidlertid paa, og man skjød endnu en Harpun løs paa den. Men neppe havde den faaet samme i sig, førend den sønderrev alle Rebene og tog Flugten. Næste Dag blev den atter angreben og først efter 5 Timers Kamp, den første Dags iberegnet, kunde den bringes i Land, men skjøndt bedækket med Harpuner var den dog endnu ikke ganske død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Falkejagt bliver igjen Mode i Engelland. Hr. Hall i Weston, ved Newmarkt, har indrettet en saadan Jagt ganske paa gammeldags Maneer. Han har en Overfalconerer og en Underfalconerer, aldeles klædt i gammelt Costume. Jagten holdes sædvanligen to Gange om Ugen, og et stort Antal Ladies og Gentlemen deeltage i samme. - (Fordum var Falkejagt ogsaa meget yndet ved det danske Hof, og Falconeergaarden ved Enden af Falconeeralleen bærer endnu Erindring derom. Endnu i Kong Christian den Syvendes Tid var den i Brug og havdes en Overfalconeermester. Men siden blev dette Slags Jagt aldeles ophævet og Jagt betjenterne satte paa Pension.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Alle de engelske Maanedsskrifter udkomme regelmæssigen de sidste Dage i Maaneden, paa det Forsendelsen til Provindserne og Colonierne kan skee paa eengang. J Paternosterrow, der er det samme for den Londonske Boghandel, som Østergaden for den Kjøbenhavnske Kramhandel, indpakkes den sidste Dag i hver Maaned 2000 Pakker med 70,000 Journalhefter, der forsendes overalt i den cultiverede Verden. J Longmanns, Hurst's & Comp. Boghandling, hvori 60 Commis ere sysselsatte, findes Contoirerne betegnede efter Landene, som Skrifterne forsendes til En Americaner, ved Navn James Whiting, var for 30 Aar siden bleven bidt af en gal Hund. Hans sidste Sygdom, hvoraf han nyligen i en Alder af 56 Aar døde, havde alle Kiendemærker af Vandskræk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Efterretninger fra Nord- og Sydamerica kunne nu ved Paketbaaden bringes i 16 Dage til Liverpool, og derfra, ved Staffet, til London, i 20 Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
J Frankrig forfærdiges nu Klæder af Filt i alle Farver. Man bruger dertil Hare-, Kanin Kameel- og Bæverhaar, ublandede og blandede, og valker dem paa samme Maade som hos Hattemagerne, i en Papirform. Ærmerne ere uden Søm. For ikke længe siden døde en Tigger i Lucca. Hans hele Indbo bestod af gamle smudsige Smørpotter. J een af dem fandt man 70,000 Fr. i Guld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
J Nederlandene tækker man nu Huse med fast Lærred, gjennemtrukket med Mastix. Man har gjort Brug af saadant Lærred ved Krigsministeriets Pallads i Brüssel og adskillige Privathuse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
En ung Jtalienerinde fra Ballingarry, navnlig Hannan, er for kort Tid siden kommen i Barselseng med et Drengebarn, som har 2 Hoveder, 4 Arme, 4 Been og kun et Legeme. Det befinder sig meget vel, og man troer, at det vil blive stort og stærkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
J Anledning af at Forfatteren til Skriftet: Die holsteinische Milchwirthschaft, anbefaler de holsteenske Malkepiger, hvis Sæder skulle være saa udartede, til Bibelselskaberne, anmærker Bogens Rec. i Leipz. L. 3, meget rigtigt: "Jh, hvorfor ikke det costnitzske Conciliums geistlige Fædre arbeidede jo paa 800 Jomfruers Omvendelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Kjøbenhavns Børs, den 12te April 1826. Hamburg 2 M.a vista 217. Species 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Specier solgtes til 13 Rbmk. 1 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 10 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1 - Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-12
Hamborger Laan af 1812 Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . . 19 3/4 Rbd. Sedl. 523, 52 3/4 Rbs. Tegn. 94 1/2 94 3/4 Rbd. Sedl. 87 3/4 87 3/5 i Banco. 111 111 1/2 i Sedler. 99 1/2 99 3/4 Banco. . 997, 99 1/2 Banco. 106 106 1/4 i Banco. 98198 1/2 i Banco. 89 90 i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 31. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 16 April 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
Det Classenske Bibliothek. Det er især riigt i de mathematiske, naturhistoriske, oekonomiske, physiske og polytechniske Fag, ogsaa i de geographiske, og paa Reisebeskrivelser. Brødrene Generalmajor Joh. Fr. Classen, der døde 1792, og Hs. Exc. Hr. Geheimeconferenceraad Peder Hersleb Classen, Ridder af Clephanten &c. &c., ere Stiftere, Den førstnævnte havde, ved i sine testamentariske Dispositioner at vise sin veldædige Aand til det Offentliges Beste i rige Stiftelser, tillige fastsat, at hans Bogsamlinger skulde være skjenkede Landhuusholdningsselskabet og Naturhistorie selskabet, saaledes, at om disse Selskaber nogensinde skulde ophøre, Samlingen dog stedse burde forblive til almindelig Nytte, under det Kongel. Videnskabers Selskabs Bestyrelse. Til dets Forøgelse bestemtes 300 Rdlr. De aarligt. "En Samling af Mineralier, mekaniske Modeller og mathematiske Jnstrumenter skulde følge Bibliotheket, (Minerva 1795, Juni, S. 328. 335). Broderen lod paa sin Bekostning opføre, efter en af ham selv udkastet Tegning, den skjønne Bygning i Amaliegaden, hvor Samlingen er opstillet. 1794 var den færdig. Bøgerne, som vare adspredte paa den Afdødes forskjellige Bopæle og Opholdsteder, bleve samlede, endeel Dubletter og Overflødigheder bleve solgte til Anskaffelse af Fortsættelser og nye Værker; et Katalog blev forfattet, og 1796 var man istand til at aabne Bibliotheket. Det er de 4 Dage ugentlig, nemlig Tirsdag, Onsdag, Torsdag og Fredag, Formiddag Klokken 11-2 aabent. Et Værelse holdes om Vinteren varmt, indrettet forVidenskabselskere og Enhver, der vil besøge og benytte det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-16
Professor Ramus, R. a. D., har fra 1796 været Bibliothekar, og har en Underbibliothekar til Hjelp. Bibliotheket har havt, og har, saare betydelige Tilskud fra de Classenske Legaters Extra fonds, og Directionen for det Classenske Fide commis har naturligen ogsaa Bestyrelsen af Bibliotheket. Blandt de kostbare fremmede Værker, som Bogsamlingen har, tildeels for saadanne Extrabidrags Regning, er: description de l'Egypte. Voyage de Denon, Voyage pittoresque de Choisaul Gouffier, Oeuvres de Humboldt, Voyøge du Comte Forbin, den nye franske encyclopedie methodique, Grubers og Ersch's allgem. Encyclop. d. Wissensch. (hvoraf de 12 udkomne Bind gaae til Br.), en Mængde Værker med illuminerede Kobbere i de forskjellige Grene af Naturvidenskaberne; de betydeligste lærde Selskabers Skrivter &c. &c. Hans Majestæt Kongen har viist dette Bibliothek sin allernaadigste Opmærksomhed ved Gaven af Joh. S. Kerner's kostbare botaniske Værk (Vol. 1. Stutgardie 1795. Fol. man.), hvoraf hidtil haves 59 Deele. Bibliotheket anslaaes nu ialt til 3334000 Vol.