JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Af det mærkelige Budskab, hvormed Præsidenten Hr. Monroe den 7 Decbr. aabnede de Forenede Staters Kongres i Washington, tillader Rummet allene at meddele en summarisk Oversigt. Først omtaler han Nationens mageløse Fremskridt ved Agerdyrknings, Handels, Manufakturers og Søefartens blomstrende Tilstand. J Henseende til de udenlandske Forhold ere nogle Underhandlinger heldig tilendebragte, andre udsatte og atter andre vedvare endnu. Regjeringen bestræber sig for at vedligeholde Fred og Venskab med alle Magter og at indføre fuldkommen Reciprocitet i Handelsforholdene. Med Franskerig er Handels=Konventionen af 24 Juni 1822 endnu i Kraft. De paastaaede Godtgjørelser, for de den Nordamerikanske Handel tilføiede Tab, ere endnu ikke bestemte, men Man haaber det bedste af Carl Xdes Tronbestigelse. Med de brittiske Besiddelser i Europa og Ostindien er Handelen uforandret, derimod er den endnu ikke reguleret med de Vestindiske Øer, saalidet som angaaende Grændserne imellem de Nordamerikanske Stater og de brittiske Besiddelser. Jkke heller er Man kommet til nogen endelig Beslutning om Slavehandelens Ophævelse, og Traktaten af 13 Marts 1823 endnu ikke ratificeret, paa Grund af den deri stipulerede gjensidige Visitationsret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Med Sverrig er Handelen indrettet ved en Traktat med fuldkommen Reciprocitet, og ligesaa med Rusland, Nederlandene, Preussen, Hansestæderne, Hertugdømmet Oldenburg og Sardinien. Om Unionens Nordvestkyst er sluttet en Overeenskomst i Petersburg, som vil blive fremlagt Senatet til Ratifikation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Keiseren af Rusland har ved denne Leilighed viist det værdigste Forhold. De overordentlige Forandringer i Spanien og Portugal have forhindret Bilæggelsen af nogle stridige Punkter med disse Magter. Brasiliens uafhængige Regjering har skikket en Charge d'Affaires til Wahington. Med de øvrige Europæiske Magter, med Barbareskerne og med alle nye sydamerikanske Regjeringer staaer Man i de venskabeligste Forhold. Ministre holdes paa begge Sider, og en Handels-Traktat er sluttet med Columbien. Hr. Monroe klager over de Neutrales endnu stedse ubestemte Rettigheder i Søekrige, hvorover er gjort Storbrittannien, Frankerig, Rusland; og andre Magter Forslag. Ved Frankerigs Jndflydelse bleve vore Skibe i forrige Krig tagne af Spanien, Holland, Danmark, Sverrig og Neapel. Spanien allene har beqvemmet sig til Erstatning. Vi havde Aarsag nok til at begynde Krig med begge Parter; men lod det blive ved den som var den mægtigste paa Søen (Storbrittannien). Resten angaaer de indve Anliggender. Statsgielden er siden 1817 sjunket fra 123 1/2 til 79 Millioner Dollars. Med nogle Jndianske Stammer vedvare Fiendtlighederne; andre gjøre Fremskridt i Kultur og Kunster. 11 nye Stater ere optagne i Unionen. Lafayettes Ankomst berører Præsidenten med taknemlig Glæde, og omtaler med Høiagtelse Grækernes Anstrængelser for at tilkjempe sig Uafhængighed. De nye sydamerikanske Stater, bemærker han endnu, havde tilvundet sig deres Uafhængig hed, før de bleve erkjendte af Amerika. Deres Sag er af høi Jnteresse for Os, ikke saa de Krige, som kunde udbryde i Europa. Her kan det være de Forenede Stater, ligegyldigt, til hvis Side Vægtskaalen helder. Til Slutning anbefaler Præsidenten Søemagtens Formerelse og en Udvidelse af Fortifikationer paa Kysterne, og berørte med faa Ord, at dette var hans sidste Budskab. - Dengde blev Lafayette høitidelig indført i Repræsentantkammeret, hvis Sal ved denne Leilighed var propfuld af Tilskuere. Taleren holdt en skjøn Tale til Generalen, som denne med inderlig Rørelse besvarede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Den imellem Hr. Canning og den Nordamerikanske Minister i London, Hr. Rufh, førte Korrespondents angaaende den af Senatet ikkerratificerede Konvention om Slavehandelens Afskaffelse, læses ogsaa i Amerikanske Aviser. Som Man seer, var det især Udladelsen af Ordet Amerika med Hensyn til Bisitationsretten, hvori den Engelske Regjering ikke vilde samtykke, der forhindrede Ratifikationen. Efter den nye Mexikanske Forbundsforfatning, der er modelleret efter den Nordamerikanske, er Magten deelt i den fuldbyrdende, den lovgivende og dømmende. Det overlades til enhver Stat at give en særskilt Forfatning for den indre Bestyrelse. Ethvert Distrikt, som tæller 40 til 80000 Sjele, sender en Deputeret, hvis Valg gielder for 2 Aar. Enhver Stat udnævner desuden 2 Senatorer og bringer 2 Kandidater i Forslag til Præsidentværdigheden, hvoraf i det mindste den Ene ikke maa høre til samme Stat. Hans saavelsom Vicepræsidentens Embedstid varer i 4 Aar. Hanhar samme Prærogativer som den Nordamerikanske Præsident, i Henseende til Udnævnelsen af Statssekretair, Posters Besættelse ved Land= og Søemagten &c. Der oprettes en høieste Ret af 11 Medlemmer i 3 Kamre, som uden Appel paadømmer indbyrdes Stridigheder imellem de forskjellige Stater saavelsom imellem Borgerne og Authoriteterne i de enkelte Stater, samt Forbrydelser af Senatorer, Deputerede, Gesandtere, Konsuler og det øvrige Regjeringspersonale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Jtalien. Kong Ferdinand! af begge Sicilierne er pludselig ved Døden afgaaet, hvorom endnu kun haves Efterretning ved et Dekret fra Thronfølgeren Franz i forhen Hertug af Calabrien) dateret 4 Januar. Han erklærer det der sin Villie, at Alt skal forblive paa samme Fod, som i hans Faders Regjeringstid, og alle Embedsmænd fortsætte deres Funktioner. - Den afdøde Monark var født den 12 Jan. 1751 og blev udnævnt til Konge 1759, har følgelig siddet paa Tronen i den lange Rad af 65 Aar. Hans Efterfølger er snart 48 Aar gammel, og var som bekjendt Prinds regent under Kongens Fraværelse i Revolutions=Epoken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Blandinger. Spanien. Endnu for denne Gang skal den hellige Jnqvisition være saa radikalt forebygget, at den hele tykke Samling af Akter, som var sammenskrevet til dette skrækkelige Tribunals Restauration, ganske inqvisitions mæssig bleve overantvordede til Luerne den 20 f. M. Den saakaldte Statsjunta, som skal gjennemrode de hemmelige Selskabers Arkiver, haaber Man ogsaa snart at see opløst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Frankerig. Den 10 d. udbrød Jld i Thuilleriernes Stalde, som dog inden en halv Time igjen blev dæmpet, uden at have gjort synderlig Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
(De øvrige Efterretninger følge i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Kjøbenhavns Børs=Kours den 18 Januar 1825. Hamb. 2 M. 216. k. S. 219. - Spec. 222: 13 Rbmk. 5 s. 14 PCt. Kgl. Oblig.: 88 a 87. Nationalb. Oblig. 101 Rbd. r. S. ell. 112 Rbd. Sedl. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 99 1/2. Dito. 4000 Bcomk. 99 1/2.6 PCt. Norske Oblig. 105 1/2 a 106. - Norske Speciessedl. pr. 10 Spec. 16 2 a 16 1/2. - Svenske Sedl. 50 1/2. Asiatiske Actier. - Disconto 5 PCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Ved Tallotteriets 1056 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 8. 70. 11. 29. 50.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
dertissements. Efter flere Ugers tiltagende Svaghed hensov Tirsdagen den 18 dennes, ved en blid og rolig Død, vor inderlig elskede Tante, Madame Maria Wandeler, fød Pedersen i en Alder af 63 Aar. Vi tabte i hende en om og kjærlig Moder, og finde allene Trøst ved Tanken om det velsignede Minde, hun efterlader sig hos de Mange, hvis Tilsyn og Veiledning i den barnlige Alder var hende anbetroet. Odense den 20 Januar 1825, Henriette Lovise Nielsen. Joh. Marie Duus, At Forsynet ved en rolig Død i Dag Morges Kl. 7 bort kaldede vores inderlig elskede og uforglemmelige Fader, Justitsraad og Stifts-Landinspekteur Christopher Arnstru, efter 14 Dages haarde Lidelser, til det Evige, i sin Alders 65 Aar, bekjendtgjøres fraværende Slægt og Venner af hans efterladte dybtsørgende Børn. Render den 16 Januar 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Jfølge Forlig og Udlæg, bliver den Gaardmand Hans Hansen i Rønninge tilhørende Gaard sammesteds, med tilliggende Jorder, af Hartkorn Ager og Eng omtrent 4 Tdr. 5 Skpr. 1/5 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 1/5 Alb., samt en Gaardmand Hans Pedersen i bemeldte Rønninge ligeledes tilhørende Parcel Litr. Baf forrige Niels Andersens Gaard, at Hartkorn Ager og Eng 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., og beliggende, paa Rønninge Mark, stillet til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner Løverdagene den 12 og 26 Februar samt Tirsdagen den 15 Marts førstkommende, hver Gang Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa Herredernes Tingsted i Odense. 3die og sidste Auction derimod hos Hans Hansen i Rønninger Konditionerne ere til Eftersyn hos Undertegnede. Dette bekjendtgjøres herved til de Lysthavendes, saavelsom, ifølge Plataten af 22 April 1817, til Prioritetshavernes Efterretning. Bjerge Aasum Herreders Kontoir den 19 Januar 1825. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
J Anledning af Hs. Majestæts høie Fødselsdag den 28 dennes, bliver Bal i den ældste Klub Søndagen den 30 samme Maaned, hvortil Klubbens inden og udenbyes Medlemmer herved indbydes at deeltage, og bemærkes det, at der, til dette Bal gives fri Entree.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Baldirektionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Slaverne Lars Christian Gummesen og Rasmus Rasmussen Eskildstrup have i Gaar funden Leilighed, til at undvige herfra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Lars Christian Gummesen er 24 Aar gl., født i Fyen, høi af Vext, stærk af Bygning, har mørke Haar, brune Øine, en guul Ansigtsfarve og er uden Skjæg. Rasmus Rasmussen Eskildstrup, 34 Aar gl., født i Fyen, er middel af Vext, stærk af Bygning, har bruunt Haar, blaae Øine, rødlige Bakkenbarter og et godt Udseende. Disse tvende Forbrydere, som begge ved Undvigelsen vare iførte Slavedragt, havde Jern og Benet, Skoe paa Fødderne, samt Hue paa Hovedet, bedes, hvor de maatte antræffes, anholdte: mod de sædvanlige Opbringerpenge, og mig derom meddeelt Underretning. Nyborg den 19 Januar 1825. J. Sommer, Vagtmester=Lieutenant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Skoleskatsligningen for 1825 ligger fra den 22 Jan. i 14 Dage til alle Vedkommendes Eftersyn hos Skolevæsenets Regnskabsfører, Hr. Klokker Rosengaard. Det bemærkes her, at denne Ligning, ligesom de forrige Aar, er i Henseende til Klasseinddeling af Yderne væsentlig overeensstemmende med den for Fattigskatten; dog at Skolevæsenet ikke har behøvet at opflytte nogen Yder, og at Skatten noget, skjøndt kun lidet er for dette Aar nedsat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Kommissionen for Odense Almueskolevæsen, den 20 Januar 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Færdige ægte Saffians Dameskoe faaes til billigste Priser, M. og C. Frandzen. paa Gravene Nr. 555.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Fyens Stifts patriotiske Selskab. holder Møde førstkommende 29 Januar, om Formiddagen Kl. 11, paa den ældste Klub her i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Da jeg fra indeværende Aars Begyndelse har overdraget til min ældste Søn, Johan Milo, min hidtil førte Boghandel og Bogbinderie, saa vil jeg ikke undlade offentlig at bekjendtgjøre saadant, idet jeg tillige herved aflægger min ærbødigste og skyldigste Taksigelse til de ærede Velyndere og Venner, som i en Række af Aar har forundt mig deres Søgning, og haaber jeg, at de ligesaa vilde vedblive saadant nu, da min Søn for sin Regning har overtaget samme, som forhen. Ved denne Leilighed indkaldes derfor Enhver, som formene sig at have nogen Krav paa mig, for at modtage deres Tilgodehavende. Og ville ligesaa Alle, der ere mig noget skyldig, til 3 Maaneder fra Dato, behagelig betale mig samme. Odense den 20 Januar 1825. F. Milo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
I Henhold til ovenstaaende, anbefaler jeg mig ærbødigst som Boghandler og Bogbinder til alle min Faders Velyndere og Venner, saavelsom til Enhver, der maatte ønske sig Bøger anskaffet, være sig danske eller i Udlandet trykte, der besørges leveret paa det hurtigste, nøiagtigste og billigste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Ligesaa faaes hos mig alle Slags Skolebøger, baade i Partier som Stykkeviis, saavelsom Protocoller og Skrivebøger i alle Formater og Størrelser. Godt Arbeide, billige Priser og hurtig Expedition skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Johan Milo. Odense den 20 Januar 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Nye Mallaga Citroner, god Sucat, Chocolade med og uden Vanillie, Soya, Capers, fiin Provence-Olie, hollandsk Ost, Christiania Anchiovis, god Punsch-Extrakt, alle Sorter heglet og uheglet Hør og Hamp, samt gode Hør= og Hampeblaar, Mands- og Fruentimmer=Listepampusser, de bekjendte gode Strigletøier, gode Hollænder Oste, bekommes tilligemed alle Sorter nye Urtekram Varer til billige Priser hos K. sal. Fleischers paa Overgade. Fine stemplede Spillekort til 3 Mk. pr. Spil, faaes hos Rasmussen i Odense,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Nye Cathrineblommer, Svedsker og Citroner, gode Farve Varer, Varinas Kanaster og Portorico i Ruller, fine Tobakker i Karduser, heglet og uheglet Hør, hvide Voxlys, hollandsk Ost, fiin og ordinair Lak, samt andre gode Kjöbmendsvarer bekommes hos I. F. Petersen. paa Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Nye franske Svedsker, Cathrine=Blommer, extra gode flamske Sild, alle Sorter hegler og uheglet Hør, fine og grove Hør og Hampeblaar, med mange flere Sorter Varer faaes til nedsatte billige Priser hos Kjøbmand N. Chr. Nielsen, boende paa Nørregade No. 451.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
2 a 5 smukke Værelser for en Person, som selv meuble rer, samt Staldrum, kan til næste Flyttetid erholdes til Leie i i Gaarden No. 3 i Korsgaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
Anden Etage i Gaarden No. 55 paa Overgade er at faae tilLeie til Paaske Flyttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
For en honet Familie er i Næsbyehoveds Mølle ved Odense, en Leilighed, bestaaende af Sal og 3 Kamre, med Kjøkken, Vask og Pulterkammer, enten strax eller tilstundende Foraar paa billige Vilkaar til Leie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-21
J øverste Etage af Huset No. 556 paa Gravene er 2 Værelser til Leie for en eenlig Person strax eller til Paaske Flyttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-24
54 Aargang. No. 12. Fyens Stifts. Fre privilegerede. Kongelig allene Adresse-Avis og Avertissementstidende. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten. Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af 24 Januar 1825. Mandagen den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-24
Jndhold. Frankerig (Civillistens Antagelse. De Amerikanske Anliggender (Underhandlingerne med Hayti. De græske tyrkiske Anliggender (Den Egyptiske Flaades Adspredelse. Opstand af Kolokotroni o. Fl. imod den græske Regjering. Feldttoget i Acarnanien endt. Patras's Beleiring. Nye Rustninger imod Grækerne).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-24
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-24
Ved en Kongelig Forordning af 15 Decbr. er befalet en Udskrivning af 60,000 Md. af det unge Mandskab af Klassen for 1824.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-24
J Kammerets ottende Møde den 12 d. M. er Loven om Civillisten antaget med 278 imod 25 Stemmer. De blev stemt særskilt over enhver Artikel, hvoraf kun den om Hertugen af Orleans's Appanage fandt temmelig Modstand, derimod den om de 6 Millioner Kronings-Udgivter blev eenstemmig antaget under Raabet: "Leve Kongen, leve Bourbonnerne. For denne Gang havde Kontra-Oppositionen altsaa blot 25 Stemmer paa sin Side, hvorimod de Liberale stemte med Ministrene. J Pairs kammer et blev Loven derpaa allerede den 14 uden videre Jndvending antaget med 134 imod 3 Stemmer. Først den 12de bleve de Deputerede færdige med at udnævne Kommissioner til at undersøge Lovudkastene om Godtgjørelsen og Rente=Nedsættelsen. Offentlige Blade vedblive at bestride især det første, hver fra sin Standpunkt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-24
Quotidienne kalder det en hufuldstændig VelgiørenhedsHandling, og efter Handelsjournalen føre selv Emigranterne Klager som denne: "Vi skulle kun have vore Jndkomster tyvefold erstattede, fik Vi dem ogsaa tredive Gange for 30 Aars Afsavn, beholdt Vi endda stedse Ret til Kapitalen. Samme Blad opholder sig ogsaa meget over en mellem de Deputerede uddeelt anonom Godtgjørelses=Plan, hvor ligefrem foreslaaes, at indsætte alle Udvandrede, Deporterede og dømte i deres Eiendom, som bleve dem berøvet ved de revolutionaire Love af 1791. Dette imod Chartet saa stridende Skrift beviser, at Forfatteren ikke antager Chartet for at være sikret af Kammeret. En anden, skjøndt i Frankerig ikke sjelden, Synderlighed er det uægteligt, at Hr. Vaublane, som nu har paataget sig at forsvare Godtgjørelses=Loven, er netop den samme, der i Aaret 1791, som Præsident i Nationalforsamlingen, forelagde Ludvig VI Dekretet om at tilkjende de Udvandrede Dødsstraf og inddrage deres Godser, ligesom han i eget Navn desuden foreslog en endnu strængere Lov imod de udvandrede Prindser end de øvrige Emigrantere! J den foregaaende Forhandling om Lemarres Petition (S. 29, 6 glemte den Deputerede Hr. Pumaurin sig selv i den Grad, at han kaldte Supplikanten en Tyv, hvorover der blev en saadan Støi, at Præsidencen maatte bruge sin Klokke. Herover klamres nu atter Journalerne. Den hvide Fane, Quotidienne og Aristark holde med ham, og sige, at det kun er at kalde Tingen ved sit rette Navn; Ministeren synes bange for at see Revolutionen stivt i Øi eenes &c.; men atter svarer Koureren, at dengang Ludvig XVIII i Chartet erklærede Nationalgodsernes Salg for uigjenkaldeligt, anede han neppe, at de fra Talerstolen skulde berragtes som stiaalet Gods, og deres lovlige Eiere kaldes Tyve. Vil Man saaledes vedblive fra alle Sider, kan Man snart naae Maalet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-24
De Amerikanske Anliggender. Præsidenten Boyer har nu ladet de til Underhandline gerne imellem Frankerig og Hayti hørende Aftstykker bekjendtgjøre, med en forudskikken Proklamation, hvori til Slutning den Forsikring gientages, at Haytierne roligt ville oppebie Udfaldet af Begivenhederne, og hvis de endnu engang skulle komme i den Nødvendighed at tilbagevise et uretfærdigt Angreb, skal Verden atter vorde Vidne til deres Enthusiasme og National-Uafhængigheds kraftige Forsvar. Bemeldte Artstykker gaae tilbage til 1814, da Frankerig først forlangte en absolut Souverainetet over Øen. J Aaret 1816 vilde Man nøies med en konstitutionel Souverainetet og 1821 forlangte Man kun et Prooltektorat, hvilket Boyer dog reentud afslog. J Aaret 1823 lod General Boys det blive ved at handle om Godtgjørelse; men ogsaa denne Underhandling strandede. i Man tilbød sig da atter at ville erkjende Haytis Uafhængighed, hvorpaa Boyer sendte de bevidste Agentere med fornødne Fuldmagter til Frankerig; men ved nye Udslugter, bleve de allerede antagne Forslag atter ophævede. Man fremkom med den gamle Paastand om en Souverainetet, som afvistes, da den under enhver Form synes fornærme og lig og farlig for Nationens Sikkerhed. Paa det Sted, hvor de Foreenede Staters Præsident i i sit Budskab omtaler Krigene i Grækenland og desydameri kanske Provindser, yttrer han sin Glæde over, at Uafhængighedens, Frihedens og Humanitetens Sag vedvarende beholde Overvægt i dem begge. Betragte Vi - hedder det - begge de kjempende Partiers Folketal, da opvækker Grækenlands heldige Kamp vor Beundring og vort bifald, og maa aabenbar frembringe samme Virkning hos Nabomagterne. Den hele civiliserede Verdens Stemme er til deres Fordeel. Tør Vi da ei haabe, at disse Følelser ville besjæle de respektive Regjeringer og indgive dem den Beslutning, at Grækenland atter maa indtage den fordums Plads, hvortil dets heeltemodige Anstrængelser i saa høi Grad berettige det. Om de nye Amerikanske Stater siger Præsidenten, at Nordamerika, med alle Ønsker for deres Vel, dog ikke har blandet sig i deres Foretagende, i den Overbeviisning, at ethvert Folk er berettiget til at indføre den Regjering, som det holder for den meest passende. De have vort Exempel for Øine, og ere som Naboer bedst i Stand, til at dømme om dets Fortrin. Om de Europæiske Regjeringers Jndblanding i disse Nabostaters Anliggender gjentager Præsidenten derimod ligesom i Fjor, at de Forenede Stater aldrig kunde blive ligegyldig derved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-24
De græsk-tyrkiske Anliggender. Jagttageren har atter en Slump Efterretninger fra Konstantinopel, hvoraf kan ansees for det Vigtigste, at Hr. v. Minciakyendelig i en Konferents den 11 Decbr. har overgivet Reis-Effendi sit Kreditiv som Keiserlig=Russisk Charge d'Affaires. Af Omer Vriones Udnævnelse til Statholder i Salonichi og flere Embeders Besættelse lover den sig stor Jndflydelse paa Tilstanden i Albanien og Epirus. Det bekræftes iøvrigt, at den Egyptiske Flaade, efter i flere Dage at være jaget af Grækerne, blev den 14 Novbr. adspredt af Stormen (!) og mistede nogle (Man troer i det Hele fem) af Europæiske Kapitainer anførste Transportskibe, som faldt i Fiendens Hænder. Nogle Dage før var en spansk Brig taget hvilket skal udgjøre, den hele Seiers Nu vel, Nogeer bedre end Jntet.). Men saa skal der igjen være en saadan Splid i det Jndre af Morea, at Man (selv efter græske Avisers Udsagn) kunde vente det Yderste. Dette forklares i det Følgende som en Virkning af Regjeringspersonalets Fornyelse i Napoli di Romania, hvorover Morea atter i senere Tid er blevet Skuepladsen for blodig Tvedragt. Maurocordato, der ogsaa var tiltænkt en vigtig Post, erklærede, at han paa ingen Maade vilde forlade Missolunghi, skjøndt han ogsaa her har at kjempe med alle baande Fjendtligheder og Kabale. Lovvennen af 17 Novbr. klagede alt bittert over, at der herskede stor Uorden og Skjødesløshed i Patras's Beleiring, og at der ogsaa var udbrudt Splid i Provindsen Arcadien. Medens dette blev skrevet, var i Arcadien og Elis Alt i aabenbar Opstand, mod Regenterne. Kolokotroni, Delijani, Sisini, Zaimi, Londo og andre Chefer af det antiedemokratiske Partie syntes blot at vente paa en Anledning til formelig Strid. Jmidlertid lod Regjeringen i Napoli et Korps paa 2000 Md., under Anførsel af en vis PapaFlesso, rykke imod dem. Paa Veien til Tripolizza kom det til en Træfning, hvori Pano Kolokotroni blev dræbt og den anden Anfører Steiko taget tilfange, efterat begge Hænder vare ham afhuggede. Bragt til Fortvivlelse over dette Nederlag og sin Søns Død, samlede Faderen, Kolokotroni sin hele Hærsmagt, og satte sig paa Marschen, imod Tripoliza med et Korps, som skal være over 6000 Md. stærkt. Efter en til Corfu ankommen Søe-Officeers Udsagn, havde han virkelig alt besat denne Stad. For at give Maleriet bedre Effekt, fortæller Jagttageren i en Note, at Hydrioterne og Spezzioterne skulle have truet Morcoterne med, at ville selv overføre tyrkiske Tropper til Halv søen, hvis Man ikke strax underkastede sig den retmæssige Regjering; men tilstaaer dog, at Proclamationen ikke er kommet den for Øine!