JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
J occonomiske Annaler findes et Stykke angaaende en nye Canal i Sielland, af Prof. Olufsen. Af samme erfares, at den første Canal, der nogensinde er bleven gravet for Hovedstadens Skyld, er den, Hs. Majestæt Kongen, som Privateier af Skovene paa Kronborg og Frederiksborg Amter, lod grave fra Esromsøe til Dronningsmøllen ved Major Recke, og paa hvilken Brændet fra de vidtløftige Skovstrækninger, der omringe denne Søe, uden synderlig Bekostning naae et beqvemt Jndskibningssted. Man har gjort Forslag til en Canal fra Ringstedegnen til Kiøge eller Nestved, og tænkt paa en Forbindelse imellem en Søehavn og det Jndre af Sielland &c. Det første Forslag er endog efter Oecon. og Commercecollegiets Foranstaltning blevet videnskabelig undersøgt, og man har dog et endnu ikke bekiendtgjort smukt stukket Kort af Angelo over denne Canals Løb. Det andet Forehavende, at sætte det Midterste af Sielland ved en Havn i Forbindelse med Kbhvn, har have bedre Held. Sorøe Academie og 2 betydelige Skoveiere i dets Egn har besluttet at giøre Sus-Aaen seilbar for Pramme fra Bavelse Søe ned til Nestved. Aaen skal opryddes og en Trækvei anlægges. Major Recke har paataget sig Udførelsen; Arbeidet tager sin Begyndelse næste Aar, og menes at være færdigt om 3 Aar. Men Forfatteren mener, at naar denne Canal skal opfylde den tilsigtede Nytte, nemlig Brændets Befordring til Kbhvn., saa burde den gaae lige did. Bekostningen vil være større, men Fordelene vilde ogsaa fuldkommen opveie den. Mange flere Godseiere vilde have Nytte deraf, mang flere biedrage dertil. Priserne paa Brænde og Levnetsmidler i Hovedstaden vilde betydelig falde, naar en saadan Canal først var tilveiebragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Som mærkeligt i Helsingøers Annaler anføres, at Nytaarsdag laae der endnu 25 Koffardieskibe paa Rehden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Kiel den 31te Decbr. Den 30te Dec. kom Prindsesse Juliane her til Byen for at blive her. H. K. H. Kronprindsen reed hende imøde. Stærke Patroller ere kommandere til at fraholde Omløbere, som ved Omslags tiderne formere sig her i Holsteen. Paa Løverdag ventes det slesvigske Theater Selskab hid. Hs. Durchl. Landgreven troes at komme til Kiel paa Mandag. Nytaarsaften bliver Apartement paa Slottet. Adskillige store Jorddrotter ere komne her til Byen for at med være Omslaget, som begynder den 6te. Paa første Juledag var her stor Kirkeparade og Gudstieneste i den saakaldede Klosterkirke. H. K. H. Kronprindsen med samtlige sine Adjutanter besaae først Kirkeparaden, og fulgte derpaa med i Kirken. Det var nok første Gang at i denne Kirke blev præket dansk, og at Tilhørerne vare alle Danske. En Underoff. der før havde studeret, forrettede Cantortieneste. Det hele var meget høitideligt. Talen handlede om Religionens Nytte for Alle især for Krigere, og var meget god.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
At det har behaget det uransagelige Forsyn at bortkalde vores elskelige Fader Poul Svendsen sidstleden den 9de Jan. i en Alder af 53 Aar, dette bekiendtgiøres herved fraværende Slægt og Venner af hans 3de dybtsørgende og uforsørgede Børn. Aarhuus, den 9de Jan. 1806. Søren Asch Svendsen. Frederiche Juliane Svendsen. Kierstine Asch Svendsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Udenlandsk. Tydskland. Den franske keiserlige Gesandt Hr. Bourienne i Hamborg, har fra Wien erholdt følgende Skrivelse af 28de Decbr.: "Forventningen at see Freden tilveiebragt, er endnu snarere bleven opfyldt, end vi kunde haabe. Efter neppe 3 Ugers Underhandlinger, der dog imellem ved Local eller andre Omstændigheder har været afbrudte, blev Freden mellem Østerrig og Frankrig underskreven den 27de Decbr. i Presburg, Hovedstaden i Ungarn, ved deres giensidige Befuldmægtigede, Greverne af Stadion og Gus lay samt Fyrst Johan von Lichtenstein paa Østerrigst Side og Statsminister Hr. von Talleyrand paa Fransk Side. Denne glade Begivenhed blev den 28de Detember høitidelig bekiendtgjort i Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
For Fredens Undertegnelse, den 21de Decbr. havde Keiser Napoleon en Sammenkomst med Erkehertug Carl i Staunersdorff. Erkehertugen blev modtagen med udmærket Høiagtelse. Den franske Armees Tropper ventede ham med Musik og klingende Spil. J denne Samtale blev de østerrigske Provindsers Rømning af de franske Tropper bestemt. Den 4de Januarii rømmer de franske Tropper En nen omkring Brünn og den 10de Januarii Hovedstaden Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Efter hvad der er hørt om Fredsartiklerne, aftræder Keiseren, Venedig, Tyrol, Jnnviertelen, og sine Besiddelser i Schwaben. Disse blive tildeelte Kongeriget Jtalien, Churpfalzbayern o. s. v. Salsburg, bliver i sin gamle Forfatning. Huset Østerrig beholder Østerrigsk Dalmatien og Jstrien, hvilket som man forsikrer, bliver gotgjort i Østen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Keiser Napoleon, er strax efter at fredstractaten var sluttet, afreist fra Schønbrunn over München til Paris. Han vil kun opholde sig 3 Dage i München. Den besluttede Formæhling mellem den Bayerske Prindsesse Augusta og Vicekongen i Jtalien, er ofsentlig erklæret i München den 29de Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Pfalzbøyern vedbliver uafbrudt at tage de østerrigske Eiendomme i Schwaben i Besiddelse. Til denne Provindses Afrunding skal Grændselinien trækkes fra Bodensøen, langs med forskiellige Floders Løb. Chur laden har den 20de Decbr. besadt Wislingen, Laub heim, Riesdissen og flere Byer og Churwürtemberg, har ved den øvre Donau og taget en Deel i Besiddelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Cabinetsminister, Grev von Haugwitz, har siden in Hiemkomst til Berlin, daglig havt Conferencer ned Hs. Majestæt Kongen, og i Cabinettet hersker en største Virksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Efter de preussiske Troppers nye Dislocation, vorefter de skal rømme Hanover og Hessen, erholder e Wenmarske, Gothaiske og Hildburghausiske Lande, i Jndqvarteering af næsten 60,000 Mand. Hertuen af Braunschwig faaer sit Hovedqvarteer i Gotha efter alle befalede Dislocationer skulle man slutte at lle offensive Forholdsregler ophøre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Breve fra Mühren og Østerrigsk Schlesien er meget pruroligende. J Egnen af Teschen og i Staden graf rer en ondartet Feber, selv i Brünn døe mange Nennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Fra det Hanoverske skrives: At den 1ste Januari m Aftenen, tykkede det Petersborger Grenadeerre iment igien ind i Staden Hannover, som 14 Dage forhensvar udmarscheret derfra mod de hollandske Grændser Det vil blive nogle Dage her, og da marschere til Hammeln for at afløse de ved Springe staaende 2de Batailloner engelske tydske Tropper, som skal forlægges til Hanover. Den russiskkeiserlige Gen. Grev Tolstoy, er kommen tilbage hertil fra Minden hvor han har havt en Samtale med Grev Kalkreuth. Der er kommen franske Officerer til Hanover for at besørge Levnetsmidler til Hammeln. De i det Oldenborgske hidtil staaende engelske Tropper, ere for det meste marscherede tilbage derfra og for største Deelen ankomne til Bremen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Rusland. Den 21de Decbr. Kl. 5 om Morgenen indtraf vor elskede Keiser lykkelig og sund igien til Hovedstaden og blev modtagen under høit Jubel af de i alle Gaderne forsamlede Folk af alle Stænder. Den Petersborger Tidende af 20de December indeholdt følgende Artikel: Holitsch den 5te Decbr. Det Wiener Hofs udtømte Kræfter, de samme tilstødte Uheld, som og Mangel paa Levnetsmidler, har tvungen den romerske Keiser, uagtet de russiske Troppers stærke og tapre Understøttelse, at slutte en Convention med Frankrig, paa hvilken der snart maae følge en hastig Fred. Hs. Keiserlige Majestæt havde, i det han kom sin Bundsforvandt til Hielp, ingen anden Hensigt, end at forsvare Hans Eiendomme, og at afvende de Farer der truede Hans Stater. Da Hs. Keiserlige Maj., efter de nuværende Omstændigheder, ikke meere hvider Hans Troppers Nærværelse fornøden i de østerrigske Lande, saa har Allerhøistsamme befalet, at de skal forlade dem, og vende tilbage til Rusland. Relationen over Krigsoperationerne til samme ophørte, vil om kort Tid blive bekiendtgjorte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Holland. Den 23de Dec. er efter Kgl. Preusisk befaling, paa Preussisk Side, opsadt Pæle mellem den bataviske Republik og Münsterlandet, hvorpaa der i fransk og tydsk Sprog staaer: Neutralitetslinie. Man forsikrer og, at de preussiske Tropper har Befaling ei at lægge hindring i Veien for Armeens Fremtykken, under Prinds Louis, til Hanover.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Frankrig, Vore Blade paastaae, at de paa den høire Rhmbredde liggende Forter og Brohøveder, nemlig: Chrenbreitstein, Castel, Altbreisach, og Kehl, vil blive Frankrig til Deel, og det i Følge en nyere Foranstaltning, som den tydske Rigsdag vil adortere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Paa Kysterne af Caen er strandet et engelsk Skib, hvis Ladning vurderes til 800,000 Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
3 franske Kapere, har opbragt 5 østerrigske Kapere til Ancona. De østerrigske Kapere vare udrustede i Mundingen af Cittaro, commanderes af Sclavonier og førte hver 4 til 8 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
England. Regieringen lader nu den lidet brugte, Havn Falmouth sætte i Stand til at kunne modtaa16 Linieskibe af Kanalslaaden, medens det stormende Vinterveirligt vedvarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Man paastaaer her, at den spanske Regiering har vægret sig ved at modtage, den russiske til det Middellandske Hav bestemte Eskadre i sine Havne, og forsyne den med Levnetsmidler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Man taler her og om en nye Expedition, som skal være bestemt til den vestlige franske Kyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
J den 725de Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nummere: 88. 31. 21. 28. 19.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Bekiendtgiørelser. Værelser er at faae til Leie til førstkommende Fløttetid hos mig Kobbersmedmæster Hans Svanteman, paa Middelgade i No. 98 i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
137 Rdr. 3 Mk. 12 s. Umyndiges Midler under Nimb Herreds geistlige Overformynderie er at faae næste Termin til Laans imod lovbefalet Pandt hos Undertegnede Herredsprovst. Horsens, den 8de Jan. 1806. Chr. Brøndsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Bekiendtgiørelse til Skov=Auction. Tirsdagen den 21de Jan. førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver i Grevskabet Skeels Skove, i Nørreherred, i Nærheden af den bekiendte Ladeplads Gierildbugt, paa Roden bortsolgt Træer, til 3 a 400 Favne Brænde; hvilket herved bekiendtgiøres til behagelig Efterretning for Lysthavende. Woldbye, den 8de Januarii 1806. . M. Juul. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Alle og enhver som haver noget at fordre efter afgangne Kroemand Niels Rasmusen Lyngbye i Søebyevads Kroe, indkaldes herved i Følge Placaten af 26de Octbr. 1792, at melde dem i Stervboet 30te Dagen efter Dødsfaldet den 21de Jan., 6te Ugersdagen 3die Febr. eller 12te Ugersdagen den 17de Martii førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 9 slet, for at beviisliggjøre deres Fordringer, da enhver skal nyde den Ret som Boets fattige Omstændigheder tillader. Svendstrup, den 23de Dec. 1805. A. Hjort, Paa den høie Skifteforvalter, Vegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
alle mine Forlagsskrivter faaes tilkjöbs hos Hr. Klokker Schytte i Aarhuus til sedvanlig Priis. A. F. Just.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
En meget smuk og nye Wienervogn med Calesche, til 4re Personer, som er indvendig betrukken med Klæde og kan kjøres med 2de Heste er at faae tilkjøbs og anvises fra Addresse Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Til førstkommende Paaske kan faaes til Leie eller Kiøbs, min Gaard beliggende for Enden af Badstuegade nye Paradis kaldet, af nye opbygt tienlig til Beboelse af en honet Familie, bestaaende af 11 Fag 2etage Grundmuur til Gaden, et Sidehuus 11 Fag 2tage Bindingsværk, tvende Halvtage til Vognremise, et Baghuus 12 Fag 2etage, en stor rummelig Gaard med bedste Pompevand, samt en stor Urte og Frugthauge. Liebhaberne vilde behage at henvende dem til Eieren hvor nærmere Efterretning kan faaes om Gaardens Jndretning. Poul Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Natten imellem den 6te og 7de Januar er fra mig, Undertegnede bortstiaalen 2de sølv Lommeuhre, hvoraf det ene var et Stokholmer og det andet et Londoner Uhr, om det ene var en metal Kasse, den inderste Kasse var meget forslidt, tynd og stødt i den ene Side, samt et lille Hul ved Nøglehullet, paa Skiven stod der Stokholm og noget Latin oven for Viserne, i begge Uhre var der Staalklæder, med messing Nøgle og messing Signet med en rød Steen hvori Bogstavet F. Hvo som kan tilveiebringe bemeldte Uhre loves en Douceur af 5 Rdr. Porhuset den 7 Januar 1806. Niels Laursen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
J Gaarden No. 154 paa Studsgade i Aarhuus er anden Etage til Leie, for en honet Familie, bestaaende af 6 store og smaae Værelser, foruden Kiøkken, Spisekammer og Kielder. Jndsidder Peder Rasmusen Mosses Hustrue Mette Jensdatter i Weilbye, her under Baroniet, er død uden Livsarvinger, og Boet taget under Behandling, hvorved den Afdødes Arvinger blev angivet at være: a) En Søster Ane Jensdatter givt med Regimentsbøssemager Jep Erichsen i Horsens. b) En dito Karen Jensdatter været gift med Gaardmand Niels Andersen i Kasted, men er død og efterladt sig Børn, hvormange vides ikke. c) En dito Kiersten Jensdatter, været gift med Regimentsbøssemager Henrich Cadopius ved Arveprindsens Regiment i Kiøbenhavn, men er død og efterladt en Datter, hvis Navn og Alder er ubekiendt d) En dito Sidsel Jensdatter, gift med Huusmand Rasmus Geisler i Weilbye. Thi bliver disse Arvinger saavelsom Stervboets Creditorer og Debitorer, herved indkaldede at møde i Stervboet ved de holdende Skiftesamlinger, som skeer den 20de Januarii og 1ste Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Marselisborg, den 2den Jan. 1806. Saabye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Forpagtning. Tidselholt Hovedgaard i Fyen, Svendborg Amt, med tilhørende Ove og Weystrup Sogners Kirke-Korn- og Ogægtiender, vil vorde bortforpagtet ved offentlig Auction i Begyndelsen af Martii Maaned førstkommende; dog vil Dagen naar, og Stedet hvor Auctionen skal holdes samt Stedet hvor Conditionerne forinden kan erfares, nærmere i denne Avis vorde bekiendtgjort. Foreløbig erindres: at en god Besætning af Hollænderie Køer og Redskaber, samt Sædekorn, vil følge For
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Bekiendtgiørelser. Fattigcommissionen her i Aarhuus, har med megen Fornøielse modtaget og læst de Anmærkninger over FattigVæsenets Regnskab for 1804, som Hr. Lihme, een af Byens gode og forstandigste Jndvaanere, har behaget at lade indrykke i et Tillæg til Stifts Avisen Nr. 2, og skyldes ham derfor saa meget større Tak, som en Deel af disse Anmærkninger aller de længe har været Jndholden af den offentlige Samtale i gode Selskaber, og Commissionen derved er givet Leilighed til at oplyse disse Anmærkninger. Commissionen holder sig end- ogsaa dertil forbunden, da alle Tvivlsmaale der opkastes, selv mod den bedste Sag, har noget pirrende ved sig, og henriver saa lettigen Mængden, der mageligen antager deslige Jndvendinger, fordi den selv mangler saa ofte baade Lyst og Evne til at læse og prøve forat blive overbeviist. Om det ellers i Almindelighed var godt at underkaste den offentlige Bestyrelse enhver Mands Omdømme, er et Spørgsmaal, der er aldeles problematisk, Hr. Lihme ønsker det; Commissionen derimod, er efter sin Verdens Erfaring, af den modsatte Meening. Nu følger Commissionens Oplysninger, i den samme Orden, som de gjorte Erindringer: Et offentligt Regnskab for 1804, grundet paa Bie lager som høre til det følgende Aar, ville være et Særsyn, og et offentligt Vidnesbyrd om Uduelighed til alRegnskabsførelse. Der behøves heller ikke nogen Grandskning for at indsee Umueligheden heraf. Ethvert Aars Regnskab forfattes i Begyndelsen af det følgende Aar, og da Jndtægter og Udgifter ere for største Delen ubestemte og uvisse, er det en Umuelighed at bevise et foregaaende Aars Regnskabs Rigtighed ved Bielager af det følgende Aar. Tager man Regnskabet selv i Haanden vil man finde at det er summarisk forfattet og ikke forsynet med et eneste Bielag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Da 2de vedhæftede Tabeller haver en saadan Overskrivt der tydelig nok viser hvorhen de høre. Da Fattigcommissionen saae sig nødsaget til, under de nærværende tunge Tider, at forhøie Borgernes Sammenskud til de Fattiges Underholdning, troede den ogsaa, at det var Pligt, at meddeele sine Medborgere tilbørlig Efterretning, saavel om det heele Sammenskud, som om Anvendelsen, for derved at sætte enhver i Stand til at skiønne hvorvidt de Fattige nyder saadan Underflyttelse, efter enhvers Trang, at al Betlerie kan ansees som modtvillig og ufornøden. Da nu denne Forsørgelses Plan desuden forandrer sig daglig ved Af- og Tilgang, er det klart, at den ikke skal tjene som Regnskabs Bie lag for 1805 Aars Regnskab og endnu mindre for det forbigangne Aar; men kuns allene til at aabne en almindelig Udsigt over Forsørgelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Den i Regnskabet Pag. 5 anmeldte Ane Margrethe Schierpings Vaaning, var en Erhvervelse for Fattig Cassen, paa Grund af en Forening med den Afdøde, om hendes Forsørgelse. Vaaningen blev solgt til offentlig Auction og Kiøbe Summen indkom udi Snapsting 1804, med et Aars Rente, der beløber til 291 Rd. 3 Mk. 10 s. som rigtig er anført og optalt i Regnskabet. Denne samme Capital er atter nævnet i den tilføiede Oplysning paa. 11, under det runde Tal 291 Rdlr. der ved en Skriverfeil er forandret til 191 Rdlr. Læser man derimod Stykket i sin Sammenhæng med de optagne 130 Rdlr., og sammenlignes dette Sted med Regnskabet Pag. 5, da er det haandgribelig klart, at det er denne samme Vaaning, der tales om, og ikke om nogen anden. Mange Gange har Commissionen giennemlæst den følgende Anmærkning uden at finde Sammenhæng eller Lys i den. Det er af Regnskabet klart, at Ansætningen for 1804 var 2100 Rdlr. 8 s., hvoraf de 74 Rd. 4 Mk. ikke kan ventes at indkomme. Efter Tabel 2 var Contingenten for afvigte Aar efter fuldendt Ligning og den dermed forbundne Forhøielse og Afgang 2,227 Rdlr. 5 Mk. 8 s. og altsaa 127 Rdlr. 4 Mk. 10 s. større end i Aaret 1804. Naar de ved Transporten, fra Pag. 42 til 43 forglemte 8 Rdlr. tillægges. Derimod fandt Commissionen, at Forsørgelsesplanen ville fordre omtrent 1900 Rdlr. og naar dertil lægges alle de extra Udgifter Cassen maae bære, til Syges Pleie, Mediciin, vil enhver, ligesom Commissionen letteligen indsee, at den skeete Forhøielse var uundgaaelig nødvendig. Hr. Lihme maae tage Sagen fra en anden Synspunkt, og bringer derved et Facit ud, som slet ikke vedkommer dette Regnskab. Det er til Krig at Folk tælles, men for at udreedeFattigcontingenten bedømmes de efter Formue. Her skal ingen Strid blive om Ord. Hr. Lihme har Ret, at det er et de fleeste af Byens Jndvaanere som ved afvigte Aars Begyndelse bleve paalagte en forhøiet Afgivt til Fattigkassen; men saa ville han igien tilstaae at det er de fleeste, og næsten alle Byens Jndvaanere, der egentlig kunne taale at bære en forøget Byrde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Det Forskud Fattigassen har gjort vore offentlige Arbeidsanstalter staaer ei i nogen egentlig Forbindelse med den offentlige Forsørgelsesanstalt. Forskuddet selv er heller ikke skeet allerne af Jndvaanernes Contingen, ter, der efter foregaaende Oplysning gandske behøves til at udføre Forsørgelsesplanen, men det er for Aaret 1804 at den indkomne Capital for den solgte Vaaning, saavelsom de af Cassens Capital optagne 130 Rdlr. ere anvendte til Understyttelse for Arbeidsanstalterne og følgelig drager atter Hr. Livme en urigtig Slutning herfra til den ufornødne Forhøielse af Contingenterne. Videre formener Anmærkeren at denne Capital af 1144 Rdr. som vore Arbeidsanstalter skylder til Fattigkassen, ikke kan ansees som gandske tabte. Det skulle giøre Commissionen ondt, om en Skilling, skulle tabes. Man ville læse Regnskabet paa. 12 og 13, hvoraf det er klart, at Arbeidsanstalterne havde i Begyndelsen af Aaret 1805, Valuta for hver Skilling, som var nedlagt i dem. Naar vi faaer Regnskabet færdigt for afvigte Aar, skal Commissionen atter forelægge fine Medborgere Resultatet af det. Vore Fabriqveanlæg ere endnu i sin Barndom, Commissionen skal bestræbe sig for at bringe dem, saasnart mueligt til mandig Styrke. Commissionen har det faste Haab, at, saasnart Gud giver bedre Tider, vil det ogsaa blive mueligt at nedsætte Borgernes Contingenter til Fattigkassen: Forrige Aar var det umueligt, og endnu mere dette, da Commissionen har seet sig nedsaget til, at antage alle militaire Fattige til Forsørgelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
De under paa. 9 anmeldte 500 Rdr. efter afg. Jens Anthonsens Testamente, indkom i Octbr. Maaned 1804, og kunde derfor allene anmeldes i samme Aars Regnskab. J næste Regnskab for 1805, vil de blive at anføre de 300 Rdr. blandt Kassens øvrige Capita taler under No. 2, og de 200 Rdr. ligesom de senere Legata 1075 Rdr., blandt de paa. 9 anførte Legater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Den hele Capital er udi afvigte Aars Snapsting udsadt paa Rente mod lovbefalet Sikkerhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Hvad Hr. Lihme anmærker om fattige Syges Pleie og Medicin, tager Commissionen megen Andeel i. Den ønskede gjerne at see disse Byrder formindskede, har og saa gjort til den Ende alt hvad den har kundet; men vover derimod ikke at nægte den Elendige den Hielp, som Tid og Omstændighed giør fornøden, nu til Lindring og nu til offentlig Sikkerhed. Commissionen har til dette Aars Begyndelse, og altsaa for Hr. Lihme gjorde sine Anmærkninger, afskaf seet den ene Fattigfoged; men giør sig kuns svagt Haab om, at denne Besparelse vil blive varig. Hr. Lihme, spørger, hvortil disse, men Commissionen svarer ikke, fordi han ei kan være uvidende om deres Bestemmelse og Nødvendighed. At de samme, ofte ere Byens Jndvaanere til Besvær, nægter Commissionen at være sandt, og ønsker at Hr. Lihme havde ladet dette Stænk været borte fra de Anmærkninger, som den i øvrigt med uskrømtet Taknemlighed har modtaget. Venteligen have de til Høitiden, ligesom saa mange andre modtaget efter gammel Skik, en Gave af Byens Jndvaanere; men derfor at nævne dem som om de selv vedligeholdte det Betlerie, de ere bestemte til at hemme, anseer Commissionen for ligesaa ubeføiet, som Yttringen i sig selv er ugrundet. Fattig Commissionen, den 7de Januarii 1806.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Alle og enhver advares herved om, ei at betroe min Søn Søren Gissel i Glæsborg, noget paa mit Navn, da de i saa Fald kan vente at tage Skade, saasom intet saaledes af mig vorder betalt. Glæsborg, den 29de Dec. 1805. Maren Gissel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Alle de som maatte have nogen Fordring i Stervboet efter afdøde og forhen værende Gartner Christian Schou og Hustrue Jngeborg Pedersdatter af Wilhelmsborg, bliver herved ifølge Placaten af 26de October, 1792, indkaldet med 12 Ugers Varsel i de Berlingske Aviser og Aarhuus Stifts Tidender, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Undertegnede. Mariendal, den 28de Dec. 1805. Paa høie Skifteforvalteren, S. T. Hr. Kammerherre, og Stiftamtmand Baron Guldencrones Vegne. Niels Biørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Formedelst Forflyttelse til andet Embede, er min paa Middelgade under No. 105 beliggende Gaard tilkiøbs. Liebhaberne ville behage at henvende sig til mig, eller i min Fraværelse til Hr. Kiøbmand Meulengracht, P. Winding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-11
Da endeel endnu ikke have affordret deres under min Collection her i Randers tilgovekommende Frielodder til 1ste Klasse af det 53de Lotterie. Saa maae jeg bede saadant at maatte skee med allerførste og i seeneste forinden 20de Jan, imod 5te Klasses Lodder. Tillige er Kiøbelodder at bekomme hos Stabell. Fra Rasmus Mohrup i Hevring, er i Nov. Maaned bortkommen en blakbroget Stud med et E. klippet paa den venstre Side, hvem som kan give nogen Underretning om bemeldte Stud, ville melde sig enten til ovenmeldte Rasmus Mohrup i Hevring eller til Niels Nielsen Ebbestrup paa Ebbestrup som dens rette Eier imod en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-01-15
Indenlandsk. Sidste Mandag den 13 Jan. om Aftenen Kl. 6 enhalv slet var første Gang Apartement ved Hoffet, som bliver herefter hver 14 Dag.