Københavns Adresseavis, 1763-05-11
(Af Hr. Hof=Raad Michaelis i Gottingen.) I det syvende Aar skal Landet hvile for Herren. Paa den syvende Dag hvilede Gud, og hvert syvende Aar maatte Landet i Palæstina hvile. Jngen Ager maatte hverken pløyes eller besaaes. Men maatte man derover i saa Folkerigt Land ikke frygte for den yderste Hungers Nød, især dersom der ikke indfaldt et usædvanligt frugtbart Aar foran, Dette er næsten Skrift=Fortolkernes almindelige Formodning, hvilke endogsaa til deels tager deres Tilflugt til et Mirakel, hvorved Frugtbarheden i det slette Aar er bleven saa formeret, at sammes Frugt og Grøde ogsaa kunde rekke til, til det syvende Aar. Men hvor overilede ere dog hine slette Forsvarere af en god Sag, som af dette opdigtede Mirakel søger at bevise Religionens Sandhed? Denne Lov i sig selv var meget mere et naturligt Middel til at afværge Hungers Nød fra Landet og dets Jndvaanere, efterdi enhver Huusfader derved blev nødt til, at indsamle en god Forraad i hans Lade i de sex Aar, og at forebygge en befrygtende Mangel. Saadan Forraad i enkelte Huse er ikke saa meget underkastet Fare for Jldebrand, Utøy, og Fiender, som tager offentlige Magaziner. Forde fem Millioner Jndvaanere i de Preussiske Stater udfordres en Forraad af mere end 20 Millioner Rixdaler, i Fald der skulde indfalde Misvext, og = = naar man siden vil sette Prisen paa Magazinkornet, formedelst de derpaa anvendte mange Bekostninger, efter den dyre Tids Priis. - Tydskland skal ikke fornemme til nogen Hungers Nød, saa længe Kornjøderne aarligen oplegger en god Forraad i adskillige Provinzer og Stæder. Men var det ikke bedre, naar enhver Huusfader og formuende Eiendoms Herre gjorde disse gierrige Menneskers Bestræbelse undværlig. Gierrigheds Exempler. Engelus Raus, en Jurist i Neapolis, var saa Penge er gierrig, at han endogsaa engang befalede sin TienestePige, at hun skulde tilstrekkelig prygle ham med en Træ Knippel, fordi han ikke havde vildet tage imod en SølvPenge, som en af hans Clienter havde vildet give ham, men forlangt en af Guld, hvorover Clienien var bleven vred, og gav ham ingen. owingerus melder om en fornemme Medicus, som har levet i hans Tid, hvilken om Vinteren, naar det var koldt, tog et stort Stykke Brænde, og baer samme op og ned at Lofts=Trappen, indtil han blev varm, paa det at han ikke skulde ødelegge noget paa Brænde, til at giøre Varme i Kakkelovnen med; og naar han var buden til Bords hos andre, maatte hans Pige ikke gjøre Jld paa Fyrstædet. Løn for dem, som setter Kiød til sin Arm, eller tiener Mennesker meere end Gud. en Bog, kaldet Stultitia Mundi, eller Verdens Daarlighed, læser man, at Keiser Carl V. besøgte engang een af sine fornemste Ministere, som laae dødelig syg, og spurgte ham; om han endnu i sin sidste Time havde noget at bede ham om, saa skulde han ikkun dristig begiere, og være forsikret paa, at han ikke skulde faae Afslag. Den syge Minister svarede da: Ja, allernaadigste Keyser og Herre, jeg vilde endnu til Slutning bede om en Naade, naar den kunde blive mig skienket for al den fure Møye og Arbeyde, som jeg har forrettet for Eders Majestet. Velan, sagde Keyseren, hvad forlanger du? Vil du mueligt bede om nogen Naade eller Befordring for Dine, Vi har allerede tænkt derpaa. Ney, blev Ministeren ved: ingen af Mine har endnu gjort sig meriteret til Eders Majestets Naade; men det er for min egen Person, at jeg vil udbede den. Hvad er det da, spurgte Keyseren. Jeg beder, sagde han med næsten døende Tunge: at Eders Majestet vil endnu lade mig leve et Par Timer eller tre, paa det at jeg kand forlige mig med Gud og Mennesken, og berede mig ret til Døden. Keiseren undskyldte sig, at sligt ikke stod i hans Magt, men hvad han ellers vilde bede om, skulde blive ham givet. Den dvende Minister vendte derpaa sit Ansigt til Veggen, og sagde med en grædende Stemme: Vee mig arme og ulyksalige Mand, som i mit hele Liv har sat Kiød til min Arm og tient et Menneske saa meget, at jeg har forsømt at tiene den Gud, som ikke allene kunde giøre min Leve=Tid kort, men endog formaaede at give mig den lange og salige Evighed.