Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-08
Borgmesteren og Magistraten i denne Stad have begivet sig til Hovedqvarteret, for at bevidne Marskal Gerard deres Taknemmelighed, ogsaa have Byens Repræsentanter besluttet, at de offentlige Pladser i Antwerpen skal bære Navnet Gerard. Hr. Gendebien foreslog i de Belgiske Repræsentanters Kammer at votere en Taksigelse til den Franske Armee og at indsmelte den Løve, som er opsat paa Vaterloo Valpladsen; det første Forslag blev eenstemmigen antaget; men det sidste forkastet. Den blinde Hr. Rodenbach foreslog Kammeret, at man blot skulde vende Løven om, saa at den kom til at vende Ansigtet mod Holland, istedet for at den nu vender det mod Frankerige. - Den 31te December og Morgenen blev det Franske Hovedqvarteer opløst; Marskal Serard og Generalstaden ere komne til Brüssel og ville ufortøvet afgaae derfra til Valenciennes. Den Franske Armee er brudt op for at vende tilbage til Frankerige og er i fuld Bevægelse. Dog troer man at den halve Deel af den Franske Nordarmee vil blive tilbage i Belgien, nemlig General Sebastia nis Corps, dersom man skal blive nødt til at blokere Lillo og Lieftensboek. Den Engelske Coureer er af samme Mening. Alle Rygter og Fægtninger ved disse to Casteller ere ugrundede. 11 Hollandske Kanonbaade og Krigskibene Komet, Proserpina og Meduza ere stationerede ved Castellet Frederik Hendrik. Det Engelske Blad Times siger: at den Franske Armee vil rømme Belgien, men vil strax komme det til Hielp, dersom den Hollandske Armee skulde giøre et Jndfald i Belgien; thi det vilde være i høi Grad latterligt at erobre en Fæstning for at Fienden skulde strax indtage den igien, saasnart Seiervinderne vare rykkede ud af Landet. Scheldesagen vil nu blive ligesaameget en Engelsk, eller en Europæisk Qvæstion, som en Belgisk, thi ved vore Forhold med Belgien ville vi, hedder det, naar vi seile op af denne Flod forefinde en Havn, som er beredt til at modtage vore Skibe. Fra Berlin skrives, at den livfulde Jnterresse, som Jndvaanerne i denne Stad havde næret ved Forsvaret af Castellet i Antwerpen, har forandret sig til en Misfornøielse, ved det at Hollænderne have ikke gjort noget Skridt for at undsætte det, uden hvilket enhver Fæstning maae tilsidst blive indtaget. Ogsaa skrives fra Berlin, at den Russiske Keiser har stillet 150000 Mand under Fyrsten af Warschaus Commando til Kongen af Preussen Disposition, for i Forbindelse med Østerrige at give de Forholdsregler Eftertryk, som de Hollandske Anliggender og Foranstaltningerne i det østlige Frankerige maatte udkræve; ligeledes siges, at der giøres store Krigstilberedelser i Preussen Kongen af Hollands Ubøielighed lader sig vanskelig forklare uden at han er underrettet og saadanne Dispositioner. Statspapirene ere ogsaa nyelig faldne ved Rygtet om, et et nyt Russisk Statslaan er afsluttet i Amsterdam. Men det synes som at Østerrige har nærmet sig Frankerige og England for at forhindre en Jntervention fra Russisk Side i de Tyrkiske Anliggender; i det mindste lader det til som den Østerrigske Ambassadeur tager megen Andeel i Conferencerne i London og Paris om de orientalske Forhold. - Man siger, at den Franske Maas- og Østarmee bliver opløst. - Den Franske Regiering søger at staae i godt Forhold med den Russiske og har forviist Medlemmerne af den Polske Committee fra Paris, fordi den har udbredet 20000 Exemplarer af en Proclamation til det Russiske Folk.