JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1844-03-13
Det volder "Hjertekjenderen megen Harme, at Peder Hansen har talt om, at Godseieren er Fæsterens "Herskab og Fæsteren Godseierens "Undergivne". Thi, spørger han, ere disse det meere end Huusleierne i Stæderne ere det af Huuseierne", Godseierne og deres Repræsentanter holde dog ellers meget stærkt paa de Forhold, der danne Herskab og "Undergivne". Den sidste roeskildske Stændertidende viser, at Scavenius især frygtede for, at Bevidstheden, om dette Underdanigheds Forhold, som han endog paastod var i Agerbrugets Jnteresse, skulde tilintetgjøres, hvis Huustugten blev ophævet. De, der opholde sig paa større Godser, vide ogsaa at fortælle meget omden Correctionsret (Tugtelsesret) som Godseierne og deres Befalingsmænd forstaae i Kraft af Lovene, der indskærper "særdeles Agtelse og Ærbødighed mod Herskabet og Jorddrotten" og dem, hvem Herskabet overdrager sin Myndighed, at sætte i Udøvelse mod deres Hovfolk og Ugedagstjenere, saa at Peder Hansen er for Jntet har talt om "Herskab og Undergivne", Hiint Spørgsmaal med Hensyn til Eiere og Leiere, der iøvrigt ogsaa blev fremsat i Stænderne, rammer paa ingen Maade, med hvor slaaende en Mine det end fremsættes. Ja, var Forholdet mellem Godseier og Fæster, mellem Grundeier og Huusmænd af samme frie Natur som Forholdet mellem en kjøbenhavnsk Huusvært og Leier, da vilde enhver Klage vistnok være ubetimeligt Skraal. Men destoværre, saaledes er det ikke, Thi man har nok endnu aldrig hørt om Leiere, som forrettede Ugedage eller Hovtjeneste for Værterne, man har nok aldrig havt Exempel paa Leiere, som dyrkede og frugtbargjorde Eierens Jord og som istandsatte hans Bygninger, uden at have nogen sand Fordeel deraf for sig eller Efterkommere. Jndtil den "selvgjorte Advocat møder med bedre Exempler og Beviser, kunne vi følgelig tage Afsked med ham. Det, han denne Gang har frembragt, vil ikke forhindre Sagens Fremgang. Den maa nødvendigviis atter iaar komme for i Stænderne. Den offentlige Mening. Hvad er vel den offentlige Mening? – hører man visse Folk sige: Hvad er den andet end et tomt Gjøglebillede uden Værd og Virkelighed, Er den ikke liig den ustadige Strøm, der drives snart af een Kant, snart aden anden, lige modsat den forrige, For et saadant ustadigt Væsen kan man ikke have synderlig Respect. Saaledes omtrent udtale visse Folk sig, men de udtale det ogsaa kun de tænke ganske anderledes De føre et Sprog paa Læberne, der er heelt forskjelligt fra Stemmen i deres eget Jndre. De samme Mænd, der paa den omtalte Maade lade haant om den offentlige Mening, frygte den desuagtet. Der gives vistnok kun Fag, i hvilkensomhelst Stand og Stilling, der ikke ønske at staae godt anskrevet i den offentlige Mening.
Almuevennen, 1844-03-13
Der gives neppe nogen Regjering, der i Tidens Længde skulde kunne bestaae med den offentlige Mening imod sig. Og det er jo ganske naturligt. Den offentlige Mening er Folkets Mening, og Folket er jo det vigtigste Element i Staten, det, for hvis Skyld baade Regjering og Embedsmænd ere til. Hvor Folket har brudt Staven over en Embedsmand, der vil denne, om han end maaskee endnu i nogen Tid kan holde sig, dog være kraftesløs og ringeagtet, og vandre som en foragtelig Skygge, uden Jndflydelse paa nogetsomhelst Anliggende.
Almuevennen, 1844-03-13
Dansk Folkeblad for 16de Februar er undertrykt at Cancelliet.
Almuevennen, 1844-03-13
En Pølsevise som Conditor Marschner i Nakskov havde ladet trykke i Maribo, er beslaglagt, og Caucelliet har overladt til Conditoren selv at bestemme, om Oplaget uden videre maae tilintetgjøres eller han vil sættes under Justitiens Tiltale.
Almuevennen, 1844-03-13
Da 150 danske Studenter og Candidater forrige Sommer, gjorde en Reise til Sverrig for at besøge deres svenske Brødre, og derved indlede en nærmere Forbindelse mellem disse tvende skandinaviske Rigers Jntelligens, holdt Cand. Ploug en Tale i Calmar som tilligemed de øvrige Foredrag der holdtes af Forskjellige paa denne Reise, meddeeltes af en Referent til "Fædrelandet omtrent som de vare holdte, forsaavidt de efter Hukommelsen kunde meddeles. For denne Plougs Tale satte Cancelliet ham under Justitiens Tiltale tilligemed "Fædrelan, dets" ansvarlige Redacteur J. A. Hansen, for dens Optagelse i Bladet. Actors Paastand gik ud paa at Tiltalte skulde have "forbrudt Ære, Liv og Gods, den høire Haand levendes afhugges, Kroppen parteres og lægges paa Steile og Hjul, og Hovedet med Haanden sættes paa en Stage. – Den 5te den nes afsagtes Dom i Landsover- samt Hof- og Stadsretten hvorved begge de Tiltalte frifandtes imod at betale Sagens Omkostninger.
Almuevennen, 1844-03-13
Kjøbenhavns Amts Landcommunalforening afholder et Møde i Ballerup Krol Torsdagen den 28de Marts d. A., om Eftermiddagen Kl. 3. Trykte Beretninger om, hvilke Sager der i dette Møde ville blive at foretage, ville forinden kunne afhentes paa de i dette Blads Nr. 3 for 1844 opgivne Steder. Efter endte Forhandlinger vil det sædvanlige Aftensmaaltid være foranstaltet. Adgangskort ville forinden Mødets Begyndelse blive meddeelte Selskabets Medlemmer mod Erlæggelsen, af 1/2 Aars Contingent: 2 Mk. Til samme Tid ville Adgangsbilletter blive udstedte for dem, der efter Selskabets Vedtægters 4de § ønskes indførte som Gjæster.
Almuevennen, 1844-03-13
Bekjendtgjørelse for Sogneforeningen i Lundby pr. Præstø. Det bekjendtgjøres herved, at et Møde for Foreningen vil blive afholdt hos mig Løverdagen den 6te April førstkommende om Formiddagen Kl. 9, og er det mit Ønske at i Særdeleshed Sogneforstanderne af Bondestanden i ethvert af de Sogne der allerede har tiltraadt og føler Jnteresse for Foreningen møder, men ogsaa ønsker jeg at Sogneforstandere af Bondestanden fra andre Sogne som ikke forhen har deeltaget i samme, tilligemed andre Bønder der interesserer dem for det almene Vel, ville give Møde ovennævnte Dag og Tid, da der vil blive fremlagt forskjellige Udkast til Andragender til den forestaaende Stænderforsamling, som ere af Vigtighed for dem der ønsker deres Eget og Medborgeres Vel. Lundby pr. Præstø den 7de Marts 1844. Peder Sørensen, Formand for Foreningen.
Almuevennen, 1844-03-13
Af dette Blad udgaaer eet Rummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør, Milo i Odense. Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skielskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Kbd. Gjorup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. Præste, Gaardeler N. Ottesen Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, store Regnegade Nr. 250, og hos Udgiveren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund.
Almuevennen, 1844-03-20
3die Aarg. Nr. 12. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen, Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-03-20
Onsdagen den 20. Marts 1844. Endnu et Par Ord om Sammenligning imellem vor og andre Landes Bondestand.
Almuevennen, 1844-03-20
Jndsendt Ark. - i have seet samtidig tvende skarpe Modsætninger at fremtræde i de offentlige Beretninger Bondesagen i Danmark vedkommende, nemlig paa den ene Side det fra Sogneforstander-Foreningen i Lundbye udgaaede Andragende, som forsynet med 874 Underskrifter er overrakt til Hans Majestæt Kongen, og paa den anden Side Pastor O. D. Lütkens i "Berlingske Tidende" meddeelte Artikel. J "Almuevennen" er imod denne Artikel taget til Gjenmæle. "Fædrelandet har ogsaa yttret sig over Forholdet imellem Jorddrot og Fæstebonden. J "den Frisindede, er den mærkelige Klage af Bondestanden strax efter Souverainitetens Jndførelse gjentaget. En Artikel i samme Sag er igjen fremkommet i Berlingske Tidende" og besvaret, og saaledes samle sig de bevægede Momenter i denne Sag nu det stunder mod Stændernes Møder i Roeskilde og Viborg Tiden taler som oftest der, hvor det behøves. Den vælger og finder, griber og bruger, uimodstaaelig sig selv tilfredstillende, sine Redskaber. Videre Anvendelse vil vi her forbigaae.
Almuevennen, 1844-03-20
J denne Forbindelse borde man endog regne en Godsejernes Forening, til et af Tidens ønskelige Tegn – selv om det blev et Stridens Tegn turde dette lede ved Godsejerne selv, som i hine Dage af 1784, til Opgavens venlige Løsning – og venlig bør den løses.
Almuevennen, 1844-03-20
Kjøbenhavn den 12te Marts 1844. Paa Grund af den vigtige og væsentlige Oplysning ovenstaaende Artikel giver, om, at den vilkaarlige Forhøielse af Landgilde og andre Afgifter, tidligere, ved Jordebøgerne af 1664 have været begrændsede, og at det følgelig intet nyt Jndgreb i Eiendomsretten er, naar der atter sættes Grændser for disse Afgifters Forhøielse, har det været os kjært at modtage denne Artikel til Optagelse i "Almuevennen. Med Hensyn til dens Jndhold i det Hele ansee vi det nødvendigt at tilføie, at vi ingenlunde ere enige med Jndsenderen naar han ønsker, at Lundby Sogneforstanderforenings Bøn og Begjæring til Kongen om, at han vilde virke til at der kan sættes Grændser for Godseiernes Undertrykkelse og Udsugelser imod Bondestanden, aldrig saaledes havde været udtalt, thi naar, som han selv rigtig indrømmer, Bondestandens tabte, i deres totale Umyndig heds Tilstand opoffrede Ret ikke bør forglemmes eller opgives, da er der dog vel ikke andet for, end at denne Ret bør indtales i aabne, uforbeholdne og usminkede Udtryk, og naar Jndsenderen finder disse altfor stærke, da maa vi hertil erindre, at Andragendet er blevet til i og fremgaaet af Bondestanden, som ikke veed at indbylle sine Fremstillinger i forfinede og tilstørrede Ord og Vendinger, hvormed de meere Dannede stundom vide at saare dybere og ramme skarpere, end ved aaben ligefrem Tale. Almuen udtaler uden Omsvøb hvad den tænker og som den tænker det, men de tilsyneladende stærkere Ord som den benytter sig af, ere i Virkeligheden ofte langtfra saa skarpe eller stærke som den Dannedes mere kunstlede og belevne Tale, thi ethvert Udtryk maa dog nærmest kun tillægges den Betydning, hvori det er brugt, og kan altsaa, i to forskjellige Menneskers Mund have en meget forskjellig Betydning. Vi find det ret og rigtigt af Lundby Sogneforstanderforening, at den henvendte sig til Kongen med en aaben og usminket Skildring af Bondens Tilstand, i hans Forhold til Godseierne; vi finde det ret og rigtigt at den fremdeles henvender sig til Stænderne med en lignende Skildring, og vi finde det ikke alene ret og rigtigt, men i høi Grad ønskeligt, om Bondestanden i alle Landets Egne fulgte denne Forenings Exempel. Ei heller kunne vi være enig med Jndsenderen, naar han og Striden mellem Godseierstanden og Bondestanden siger, venlig bør denne Opgave løses, thi vel er det unægteligt det Ønskeligste og Glædeligste at den løses paa en fredelig og venlig Maade, men naar den ikke paa denne Maade kan løses, da bør dens Løsning visselig ikke derfor udsættes, da det jo ellers stod i Godseiernes Magt at holde enhver billig og retfærdig Fordring ude for stedse. En Betænkning i Huusmandssagen.
Almuevennen, 1844-03-20
(Af Saaby og Kidserup Sognes Forstanderskab.)
Almuevennen, 1844-03-20
J det Comiteen saaledes har søgt at paapege de Mangler som trykke Huusmandstanden, og at paavise de Midler, hvorved disse formenes at kunne afhielpes indseer den vel, hvor vanskeligt det vil være at opnaae Enighed i Meningerne herom, men antager dog tillige at Mange dog omtrent ville være komne til et lignende Resultat som Comiteen – og i ethvert Fald formenes det: at Enhver bør gjøre hvad han kan i Sagen, thi hvor Jntet begyndes, kan heller Jntet fuldendes, og hvor kun fordres Retfærdighed og billighed, bør ogsaa kunne ventes Opfyldelse. – Det er iøvrigt ikke Comiteens Mening, at Huusmanden ei kan betragtes som den, der ei selv kan handle og forbinde sig, men kun at søge foranlediget saadanne Negler foreskrevet, som sikkrer en talrig og vigtig Stand for Vilkaarlighed, og hæver ham til et lige Trin med andre Statsborgere, Denne Comitee-Betænkning blev af Sogneforstanderskabets Pluralitet billiget og blev de, vedtaget at ansee samme som Forstanderskabets Erklæring i Sagen.
Almuevennen, 1844-03-27
3die Aarg. Nr. 13. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-03-27
Onsdagen den 27. Marts 1844. Svar, til den anonyme Forfatter i Berlingske Tidende Nr. 53. Der kommer endnu tusinde Aar og mange Folk herefter, tænk paa dem, der kommer Andre herefter som uden Had og Kjerlighed skal dømme om dine Haandteringer. Et falsk Skin bestaaer ikke længe, og at anstille sig anderledes, end man er i Hjertet, det bedrager kun saa løselig de Enfoldige. Tvertimod bliver Sandheden i sig selv og allevegne bestandig." Seneca 27de Cap.
Almuevennen, 1844-03-27
Alle saavel reelle som personelle Skatte og Paabudde, til svarer Leieren, for sig selv, af Jorden og af Hartkornet m.v. samt alle Natural-Præstationer hvad enten disse bestaaer i Ydelse eller Veiarbeide, alt overeensstemmende med de udkomne eller herefter udkommende Anordninger; Godtgjørelsen i Land skatten efter Forordningen af 15 April 1818 bortfalder, da Afgiften med Hensyn hertil er bestemt. Husets Bygning er Leieren overleveret efter vedhaftede Synsforretning; efter denne er han ikke allene pligtig stedse vel at vedligeholde samme, men skal endog i sin Tid igjen aflevere det i samme Stand som det af ham er imodtaget; i modsat Fald erstattes Manglerne med Penge førend Fraflytning finder Sted. Leieren vedligeholder alt Hegnet imellem sin Lod og den Jord Herskabet bruger, derimod tager han anordningsmæssigt Hegn imellem sig og de øvrige Raboer. Dette Leiebrev kan hæves efter 1/2 Aars foregaaende Opsigelse fra Herskabets Side til Fraflyttelse hvert Aars Michelsdag eller Paaske, men fra Leierens Side ikkun til hvert Aars Paaske, men opfylder Leieren ikke sine her indgaaede Forpligtelser, da skal han uden foregaaende Opsigelse være pligtig strax at fraflytte, naar Herskabet saadant paalægger.
Almuevennen, 1844-03-27
Tabel. hvorefter N. N. forretter det i nærværende Leiebrev betingede Dagarbeide: a. Med Hensyn til Arbeidstiden. Fra hvert Aars 15de November til 15de Februar møder Leieren. ved Arbeidet om Morgenen Kl. 7 og vedbliver det til Kl. 5 om Eftermiddagen.
Almuevennen, 1844-03-27
Fra 1ste October til 15de November og fra 15de Februar til 1ste April møder Leieren ved Arbeidet Kl. 6 om Morgenen og vedbliver det indtil Kl. 6 om Eftermiddagen. I April og September Maaneder, møder Leieren til Arbeidet ved Solens Opgang og vedbliver det til Solens Nedgang.
Almuevennen, 1844-03-27
J Mai, Juni, Juli og August Maaneder møder Leieren om Morgenen Kl. 5 ved Arbeidet og vedbliver det til Solens Nedgang.
Almuevennen, 1844-03-27
J Kornmeiningen og Høsletstiden møder Leieren til Arbeidet inden Solens Opgang og vedbliver Arbeidet til dens Nedgang. Naar Korn bindes og indhøstes, maa Leieren ikke forlade Arbeidet, før det ham tillades, da han for hver Time han bliver over den bestemte Tid nyder 4 s. Tegn i Løn; om Vinteren tilstaaes ham en Time til Spiisning, fra Kl. 12 til 1. og om Sommeren efter Omstændighederne 1 til 2 Spise- og Hviletimer For hver Time han udebliver fra de bestemte Tider, underkastes han en Mulct af 8 s. Tegn om Sommeren og 4 s. Tegn om Vinteren, men udebliver han en heel Dag uden lovlig Forfald, betaler han en Mulct af 1 Rbd. Sedler. b. Dersom Eieren i Høstens Tid vil tildeele Leieren Lodder, paa Marken istædet for Dagarbeide, da er han pligtig at modtage disse, hvor da skal gjælde for Regel at en Dags Arbeide ansees for en Tønde Lands Afmeining af Sæd, eller 6 Skpr. Lands Afslaaning af Kløverjord eller Engbund, og 2 Dages Arbeide for 1 Tønde Lands Binding, Sammensætning og Rivning af Sæd eller 6 Skpr. Lands Rivning og Staksætning af Kløver eller Enghøe, alt go metrisk Maal. Naar det saaledes indtræffer at Leieren maa udføre Arbeide for flere Ugedage i en Uge, maa det ikke overslige hvad der ansees for 3 Dages Arbeide. Ethvert Slags Arbeide skal udføres strax efter Tilsigelse, forsvarlig efter de Forskrivter Leieren bliver foresat, i modsat Fald erstatter han med Penge det Tab og den Skade der maatte være foraarsaget."
Almuevennen, 1844-03-27
Fæstehuusmand. Svar, til de trende Gaardmænd i Lids.
Almuevennen, 1844-03-27
J Almuevennen Nr. 9 for Onsdagen d. 28de Febr. d. A., have Gaardmændene Rasmus Frederiksen, Morten Pedersen, og Peder Larsen opfordret Undertegnede til at angive Grundene, hvorfor jeg har fundet forgodt, at indstille en Anke eller Besværing, over dem for Veiarbeide. For at besvare denne Opfordring, maa jeg her forklare hele Sagen, der for Resten er meget simpel og rigtig. Nemlig den 12te August d. A. lod Assessor Normann tage Veisyn ved Hr. Fuldmægtig Rist, og Dagen derefter, den 13de, fik jeg fra Birkets Contoir skriftlig Ordre, at tilsige de Veipligtige til at afhjælpe de befundne Mangler. Jeg tilsagde da de mig op Jorddrotter og Fæstebønder skulle snarest muligt blive meddeelte. Red. givne Mænd, og deriblandt ogsaa de tre nævnte Gaardmænd, der skulde føre Gruus paa deres Parter af Lidøes Gade.
Almuevennen, 1844-03-27
Den 23de September modtog jeg en Skrivelse fra Formanden i vort Sogneforstanderskab, Hr. Proprietair Tutein til Edelgave, og i dette Brev skrives blandt Andet: Fra Sognefogeden ønsker jeg meddeelt en Liste paa de af Sognets Beboere, der staae tilbage med Vei-Arbeide, tilligemed Opgave over dem der ei have udført deres Vei-Arbeide paa en tilfredsstillende Maade, for at de kunne indkaldes for Øvrigheden. Denne Opgave tilsendte jeg Formanden ligesom de andre Oplysninger, som i det samme Brev ønskedes af mig. Og herefter hedder det i de Forhandlinger i Sogneforstanderskabet, der ere bekjendtgjorte i Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende Nr. 41: 7) Fra Lids Sognefoged Hans Truelsen var under 26de September opgivet, at Gaardmændene, Peder Larsen, Rasmus Frederiksen og Morten Pedersen stode endnu tilbage med den forsvarlige Udførelse af deres Veiarbeide. Hvis nu mine for nævnte tre Bymænd i al Sindighed ville betænke Sagen, saa ville de vel indsee, at jeg ikke har fundet for godt at indstille en Anke eller Besværing, over dem, ligesom der jo ogsaa staaer at læse, at jeg har opgivet, ikke: "indstillet Anke eller Besværing".Men naar jeg nu slet ikke har klaget, falder ogsaa de bemærkninger bort, som de tre Gaardmænd, have fremsat i denne Anledning. Deres Ønske, at jeg skulde have taget eller endnu skulde tage Syn over deres Veiarbeide paa lovlig Maade, dette Ønske kan jeg ikke efterkomme, da jeg ikke veed, hvad de forstaaer ved lovligt Veisyn. Thi den 19de Juli tog jeg Veisyn i Forening med Sogneforstanderne Lars Jacobsen og Hans Andresen, hvilket jo er at læse paa samme Sted, hvor der er skrevet om de trende Gaardmænds Veiarbeide. Og den 12te August tog Birkedommeren, Veisyn, som ovenfor forklaret. Hvis dette nu ikke er lovligt Veisyn, da maa jeg tilstaae min Uvidenhed om, hvorledes et Veisyn tages paa lovlig Maade. Da mine tre Bymænd saa stærkt have opfordret mig til at svare dem, saa har jeg for denne Gang ikke villet undslaae mig derfor, uagtet jeg har andre og nærmere Pligter at opfylde end offentligt at skrive i Bladene. Lide den 16de Marts 1844. Hans Truelsen, Landcommunalforeningen i Holbeks Amt. afholder et Møde Tirsdagen d. 2den April d. A. Kl. 11. Formiddag hos Gjæstgiver Anthon i Holbek. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved I. C. Lund.
Almuevennen, 1844-04-01
Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende. Nr. 46. Følgeblad til "Almuevennen Nr. 8, 1844. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut, Kjøbenhavns Amts Communers offentlige Forhandlinger og Amtets Fængsels og Thinghus's Tilstand m.v.
Almuevennen, 1844-04-01
(Fortsat). Efterat Amtet havde skudt dette Hværv over paa Birkedommeren i nordre Birk, svarede denne under 22de April 1842.
Almuevennen, 1844-04-01
Efter at jeg havde erkyndiget mig om, at der ikke haves et fuldstændigt Grundrids over den ommeldte Eiendom, men at der af Jngenieurcorpset skal være et Grundrids af Værelsernes Cubikindhold, henvendte jeg mig til Etatsraad Koch med Anmodning om, at han vilde foranledige Optagelsen af det fornødne Grundrids saavel af den ommeldte Bygning, som af sammes Grund og Have; men jeg modtog det herhos følgende Svar fra ham af 29de f. M. og, da jeg derefter forgiæves har ad en anden Vei søgt at er hverve et saadant Grundrids og jeg ikke skiønner rettere, end at det til Øiemedets Opnaaelse vil være fornødent, at det kongelige Generalcommissariats Collegii Samtykke erhverves til at lade Grundridset optage, tillader jeg mig tjenstligt at henstille, om Deres Høivelbaarenhed ikke maatte billige den Anskuelse, at den dertil fornødne Correspondance med Collegiet beds vil kunne indledes af deres Høivelbaarenhed felv umiddelbart. Og saaledes synes Sagen atter at være sat i Bero, indtil endelig Cancelliet under 18de Juli 1843 paalægger Amtmanden at forelægge den for Amtsraadet. Denne Skrivelse lyder saaledes: Efterat Hr. Kammerherren i Skrivelse af 18de Marts sidstl. havde underrettet Cancelliet om at De endnu ikke havde modtaget Svar paa Deres Skrivelse til det kongelige General-Commissariats Collegium af 7de Mai f. A. angaaende Tilveiebringelsen, af et Grundrids af den skraas for Blaataarn beliggende Eiendom, som nu benyttes til det militaire Klædeoplag, anmodede man bemeldte Collegium om directe snarest muligt at meddele Collegiet den af Den i Deres fornævnte Skrivelse begjærte Underrelning; og man har derefter fra meerbemeldte Collegium modtaget de herhos følgende tre af Jngenieurcorpset forfattede Tegninger over de til det militaire Klædeoplag ved Langebro henhørende Bygninger og Grund, og idet Collegiet derhos, i Forbindelse med dets tidligere Skrivelser i denne Sag - hvilke Skrivelsers Jndhold er communiceret Hr. Kammerherren, i Cancelliets Skrivelse af 28de Septbr. 1841. har meddelt, at efter et af en Jngenieurofficier forfattet Overslag, som Collegiet har modtaget fra den Commission, der har været nedsat for at undersøge hvorvidt der i det militaire Varedepots Lokale maatte kunne afgives Plads til den Beholdning af Klæde med flere uldne Sager, som skulde haves for Armeen, og som nu opbevares i den ommeldte Bygning ved Langebro, – vil Opførelsen af en ny Bygning ved det militaire Varedepot i Rigensgade, som er nødvendig, naar det militaire Klædeoplag skulde henlægges under dette Depot, koste 43,000 Rbd., og at det tillige er bemærket, at en ny Bygning ikke vilde kunne tages i Brug til Varers Magasinering førend efter 2 til 3 Aars Forløb, hvornæst ofmævnte Collegium, har tilføiet, at det ved Jngenieurcorpset har foranstaltet de omhandlede til Klædeoplaget henhørende Bygninger taxerede af to Haandværkere, som have ansat, samme til en Værdi af 25,530 Rbd. foruden Grunden, og at fornævnte Corps har bemærket, at Grunden, som henhørende til Fæstningen, i alle Tilfælde maatte reserveres denne.