JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
Ledige Embeder. Districtschirurgicatet i Sæbye. Bødsfald. Cancellieraad Jens Suhr, Procurator R. Bang, Fru A. C. Hostrup f. Thansen, Anne M. Bendz, Mariane Clausen, Prospere Alibert, Destillateur Petersen, Christiane Finch, Jnstitutbestyrer Boserup, Madame Renz, Madame Lykke, Henriette Arnholdt, Sophie Behrenz, Mariane Hagen, Glarmester Lumholdt, Sproglærer C. Lind, Alle i Khvn. Etatsraad og Toldkæmmererer F. Berg i Helsingøer. Anne Hillestrøm paa Frederiksberg. Forligelsescommissair V. Hansen i Slagelse. Amtsveipiqveur Sivertzen paa Lundegaard. Ungdomslærer Chr. S. Cappelen i Hvidoure. Jfr. Julie Schuz paa Frederiksborg. Provst Aagaard i Agerskov (rørt af Apoplexie). Frøken Birgitte Bülow paa Kjerstrup i Lolland. Commercesecretair og Forpagter C. F. Schouboe paa Bremersvold. Frøken Mathilde Beichmann i Nyborg. Extrapostfører Widbek i Kolding. Skrædermester Nyeborg og Jfr. Antonette Hertel (81 Aar gl.) i Aalborg. Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged Lützhoft i Thisted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
Ved den 1332 Trækning i Altona udkom: No. 61. 38. 48. 57. 14. Alle de manglende Poster ere nu indtrufne hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
Bekjendtgjørelser. Vor elskede Fader, Professor Jens Stougaard, Rector ved Aarhuus Cathedralskole, blev sidste Søndags Morgen den 4de Marts, efter 3 Ugers Sygdom, bortkaldt fra dette Liv til det Bedre, i en Alder af 76 Aar og nogle Maaneder. Dette for hans Efterladte smertelige Dødsfald bekjendtgjøres herved førgeligst for fraværende Slægtninge og Venner, om hvilke vi ere overbeviiste, at de i Erkjendelsen af hans Værd deele vor billige Sorg. Aarhuus, den 6te Marts 1838. Den sal. Afdødes herværende Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
Efter flere Aars tiltagende Svagelighed afgik ved Døden den 2den Marts sidst, min kjære Mand Mikkel Roedsted, Eier af Storeborupgaard, i sin Alders 74 1/2 Aar. For mine 3 Børn og mig var hans Liv Virksomhed - og Gud velsignede hans Jd! - Gjenforeningen skal være min Trøst. - Venner og Bekjendtere bedes, at erindre den Afdøde med Godhed. Storeborupgaard pr. Horsens, den 6te Marts 1838. Eleonora Christine Roedsted, født Bruhn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
Jfølge Fleres Anmodning ville vi endnu i nogle Dage lade vort Panorama forblive opstillet heri Byen, og det fra Løverdag Aften paa den os af den høie Øvrighed godhedsfuldt overladte Raadhuussal, hvor dertil haves meere Plads, saa flere Prospecter kunne opstilles af Gangen. Det nærmere ville vi have den Ære at bekjendtgjøre ved trykte Plakater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
Det yttrede Ønske om Troldhattan skal blive efterkommet. ærbødigst. Fr. Otto J Kersten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
Foranlediget af Enkemadame Basballes dødelige Afgang, lader Kammerraad Fleischer ved Auction, som afholdes i hans Bopæl, Torsdagen den 15de dennes, Eftermiddag Kl. 2, bortsælge: endeel Effecter, bestaaende af Kobber, Messing, Steentøi, Sengeklæder, Linned, 2de Egedragkister og Kister, m. m. m. - Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 8de Marts 1838. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
Løverdagen den 24de denne Maaned, Middag Klokken 12, bliver paa Hads=Ring Herreders Tingsted i Aarhuus Raadhuus, efter Vedkommendes Begjæring, afholdt Licitation over Tilbygningen af 2 Fag Huus til Skolestuen i Alstrup, i Malling Sogn, efter saadanne Conditioner og Overslag, som vil blive fremlagte ved Forretningen og forinden ere til Eftersyn paa Moesgaard Skriverstue. Hads & Ning Herreders Contoir, d. 7de Marts 1838. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Gaardmand Poul Pedersen Virring, i Schoubye, bliver Mandagen den 2den April førstkommende, Kl. 10 Formiddag, i den Boet tilhørende Gaard i Schoubye, afholdt en ny Auction over bemeldte Gaard med tilliggende Jorder, af Hartkorn 4 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 7/8 Alb., dog med Undtagelse af en Parcel, hvorpaa endnu ei er sat Hartkorn, samt Konge- og Kirke- Korn- og Qvægtienden af samme Hartkorn. Det bemærkes, at Eiendommen agtes bortsolgt uden flere Auctioners Holdelse. Lysthavende indbydes. - Hasle &c. Herredscontoir, d. 3 Marts 1838. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
Jfølge Begjæring af Executores testament, i Stervboet efter Proprietair Jens Ring paa Trinderup, afholdes paa Raadstuen her i Byen, Tirsdagen den 27de Marts næstkommende, Kl. 10 Formiddag, offentlig Auction over efternævnte, bemeldte Stervboe, tilhørende Fordringer, nemlig: 1) En Capital, stor, foruden Renter, 534 Rbd. Sølv, indestaaende hos Enkefrue Justitsraadinde Schjør i Aalbog, efter Beviis af 7de Septbr. 1828. En Capital, stor, foruden Renter, 150 Rbd. Sedler indestaaende hos Examinatus juris Henrik Wilhelm Høm, efter Beviis af 3die August 1830. En Capital, stor, foruden Renter, 600 Rbd. Sedler, indestaaende hos Skolelærer Nielsen i Øls, efter tinglæst Obligation af 22de Juni 1837, hvorved er givet 1ste Prioritet i Debitors Besætning, Ind- og Udboe, og anden Prioritet, næst efter 550 Rbd. Sedler, i en Gaard i Sønderup af Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. ; og Endeel mindre Fordringer, tilsammen til Beløb 28. Rbd. 3 Mk. 15 s. S. og T., 7 Tdr. 5 Skpr. Rug, 2 Tdr. 1 Skp. Byg, 5 Tdr. 6 Skpr. Havre og 1 Td. Boghvede. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Underretning. - Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 22de Febr. 1838. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. En solid, grundmuret, teglhængt og saavel ind som udvendig vel vedligeholdt Gaard, en af de største og bedste Bygninger i Ringkjøbing Kjøbstæd, der, formedelst et udmærket, nyt Pakhuus, betydeligt, Loftrum, samt beliggenheden, særdeles er tjenlig til Handels= og Kjøbmandsgaard, er, mod antageligt Bud, at erholde tilkjøbs paa billige Vilkaar, hvoriblandt, at de 2/3 af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen paa 1ste og 2den Prioritet. Nærmere Oplysning om Salget, som kan fuldbyrdes nu og til enhver anden Tid, naar Kjøber melder sig, erholdes ved enten personlig eller i portofrie Breve at henvende sig til Contoirist J. C. Westerby paa Ringkjøbing Amtstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
Stueetagen i Stedet No. 662 paa Vestergade, som nu beboes af Guldsmed Alstrup, bestaaende af 3de Værelser, Kjøkken, Spisekammer, samt flere Beqvemmeligheder, kan erholdes tilleie næstk. Paaskeflyttetid. Om Leien accorderes med Bataillonschirurg Friis. En betydelig Deel krum Egetræe og Planker 1 1/2 a 2 Tommers Tykkelse og 10 a 11 Alens Længde, Alt tjenlig til Skibsbrug, er til Salg hos J. L. Madsen, i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
Et Partie af circa 35 Tønder reen og god Sædehavre ønskes tilkjøbs. P. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
I Gaarden No. 878 i Guldsmedgade er 2 Værelser, et paa 2 Fag til Gaden, og et paa 3 Fag til Gaarden, med Kakkelovn i hver, at faae tilleie tilförstkommende Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
En beqvem Beboelses-Leilighed for en Familie bliver at erholde til Leie førstkommende PaaskeFlyetttid hos N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
En Handelsbetjent som forstaaer den saakaldte Bondehandel tilgavns, og har gode Anbefalinger at forevise, søger Empløi til tilstundende Foraar. De Reflecterende behage at henvende dem til Hr. Kjøbmand Glud i Veile, som giver den fornødne Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
En øvet Lærer, med gode Anbefalinger, ønsker sig til 1ste Mai en Plads, helst i en Kjøbstad, hvor maaske flere Forældre kunne enes om at lade deres Børn nyde fælleds Underviisning. J Mangel heraf attraaes en Condition paa Landet. Helst ønskes Elever, der ere bestemte til Studering, eller dog til saadan Underviisning, der gives i lærde Skoler. Billetter, mærket W. F. hvori Lønnen m.v. opgives, bedes snarest aflagt paa Stiftstidendens Contoir i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-09
To holsteenske Grøvtegravere kunne for hele Sommeren faae Arbeide ved Harlev Mølle. Hermed følger en Subskriptionsplan paa Hr. Mønraths Oversættelse af "Napoleon og Hertugen af Vicenza."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
No 42. Løverdagen den 10de Marts. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts. Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
Blandinger. J Staden Lasaye, paa Vandiemensland, har et skrækkeligt Jordskjælv fundet Sted den 22de Septbr. f. A. Den foregaaende Aften hørtes en Bragen og Torden, liig hele Kanonsalver, og om Morgenen Kl. 3. rystede Jorden saaledes at Kirketaarnet styrtede ned. Hvo der kunde, flygtede til Havbredden, men saare Mange omkom under Husenes Ruiner. Blandt Millionairer er der dog ogsaa En og Anden, der udmærket sig ved noget Andet, end sin fulde Kasse, nemlig ved sin Aand, og, hvad den endnu er sjeldnere, ved sit Hjerte. Som en Saadan nævne vi en Hollænder, ved Navn Anton var Hoboken, boende i Rotterdam. Han begyndte sin Bane som Arbeidskarl hos en Smørhandler. Nu er han Eier af en uhyre Formue, som beregnes til 45 Millioner holl. Gylden. Grunden dertil lagde han ved en lille Sum, som han vandt i Lotteriet. Hans Handelshuus er for Tiden et af de vigtigste paa hele Jorden. Han har over tyve store Koffardiskibe ene til Handelen paa Ostindien. Han lader alle sine Fartøier bygge paa sine egne Værfter. Han indkjøberselv det dertil fornødne Træ, Jern osv., udruster dem selv, lader dem med sine egne Varer, og forsyner dem selv med saltet Kjød, hvisaarsag han ogsaa har løst Borgerskab som Slagter; med et Ord: han bekymrer sig personligt saavel om det Mindste, som om det Største. Da det hollandske Handelselskab nys aabnede et Laan paa 13 Millioner Gylden, tilbød han sig, at forstrække den hele Sum af sin egen Lomme Uagtet sin Alder, er han dog paafærde allevegne. Selv modtager han Kjøberne, viser dem Varerne og slutter Handel med dem. J forskjellige Lande har han betydelige Fabriker. Saaledes har han en Teppefabrik i Smyrna. Befinde hans Skibe sig i Havn, saa kommanderer han ombord, og Capitainerne maa modtage Ordres af ham. Han gjør ubeskrivelig meget Godt, og er yderst ligefrem og forekommende i sit Væsen. Endnu til for faa Aar siden lod han den tohjulede Kærre, hvorpaa han havde kjørt Smør til Skibene, hver Morgen stille ved Hovedindgangen til det store, prægtige Huus, hvori han boer, og der maatte den staae til Aften. Stundom gjorde han En og Anden opmærksom derpaa, og fortalte, paa hvad Maade han er kommen til sin uhyre Formue, nemlig ved Flid, Orden, Retskaffenhed og Sparsomhed. Først efterat Kongen af Nederlandene havde givet ham en Orden, fik hans Venner ham overtalt til, at lade Kærren blive inde i Gaarden. Som Eier af et stort Gods har han valgt til Vaaben: et Skib med udspændte Seil og med den Omskrift: "Paa den Maade bliver man til Noget." - En anden ikke mindre agtværdig Millionair er Hr. Duste i Genf. Han begyndte sin Løbebane som Opvarter i det samme Huus, hvis Chef han nu er Calandrini & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
Ved et Bal hos den engelske Gesandt Lord Granville i Paris har en sælsom Begivenhed endt Aftenunderholdningen. En fattig Gubbe var indslumret paa en Hjørnesteen. Vognenes Tummel vækker ham; han seer med Forundring paa de talrige Eqvipager, paa denne Lysglands, som paa en sælsom Maade stak af mod Dagen, der allerede begyndte at bryde frem Han skulde fjerne sig, men Kuld, Mathed og Alderdom gjorde ham det umuligt; han faldt paa sine Knæe, idet han bedækkede Ansigtet med sine skjælvende rynkede Hænder. Gid Gud, raabte han: Gid Gud vilde skjænke Den den evige Hvile, som lider Mangel paa Alt og ei har Styrke meer til at arbeide!" – En ung Dame, skjøn som en Engel, havde, trods Larmen, som omgav hende, hørt disse Ord. Hun nærmede sig ham, belyste ham et Øieblik, og det lod, som om hun ikke havde noget at give ham. Pludseligt tog hun et Diamant Ax af sine Haar og rakte Gubben. det. Jdet hun vendte sig til sin forbansede Omgivelse, sagde hun, Han har jo Ret, den Stakkel! Han kan vel længes efter Høsten." Et Øieblik efter var hun forsvunden, men Gubben bad for den skjønne Hertuginde af Orleans.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
En Henrettelse i Rom var nylig ledsaget af følgende mærkv. Omstændigheder. Den Domfældte, en velhavende Viingaardsmand fra Albano, der efter 5 Aars Fængsel endeligen var dømt fra Livet for Snigmord, blandt flere endogsaa paa sin egen Kone, vægrede sig, da hans sidste Dag var kommen, ved at skrifte for Præsten og modtage Sakramentet. J hvert saadant Tilfælde læses der i Roms Kirker Messer og holdes Bønner og Synderens Omvendelse, og der gives ham fra Morgenstunden indtil 2 Timer før Solens Nedgang Tid til at angre og gjøre Bod. Men alle anvendte Midler gjorde ingen Virkning paa ham, og efter at han havde gebærdet sig som en Rasende og med Tænderne anfaldet en Monsignore, der vilde prøve sin Veltalenhed paa ham, besteeg han, uden at have faaet Sakramentet, Skafottet Kl. 4 om Aftenen. Endnu tre Henrettelser skulde foretages førende Karnevalet, da man pleier at forudskikke slige blodige Advarsler førend Maskeforlystelserne begynde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
Da vi i Fjor Sommer - hedder det endvidere fra Rom, angrebes af Cholera, fik nogle fromme Mennesker den Jdee, at slutte en Forening under den ophøiede Helgen Jgnaz af Lojolas Beskyttelse, for at han hos Gud skulde udvirke, at Foreningens Medlemmer befriedes for den skrækkelige Soet. Den ærværdige Præst Vineenzo Mazetti satte sig i Spidsen, for denne Forening, der snart bestod af over tusinde Familier. Medlemmerne forpligtede sig til ved Løvter at bringe Helgenen en værdig Altergave, hvis de undgik Smitten, og det blev desuden fastsat, at en hver Præst, der hørte til Selskabet, var forpligtet til paa en bestemt Tid at uddeele Sakramentet, og at de Troende der skulde nyde af Herrens Legeme. Da nu alle denne Forenings Medlemmer, med Undtagelse af eet eneste Jndivid, ved en særdeles Guds Naade, bleve uangrebne af Sygdommen, saa besluttede de at afholde en 3 Dages Gudstjeneste, for at takke den Allerhøieste. Enhver som indfandt sig dertil, blev tildeelt Syndernes Forladelse. Tilløbet var utrolig stort. Den lovede Gave bestaaer i sex Sølv forgyldte Candelabrer, syv Palmer høie. De skulle bestandig blive staaende foran denne Helgens Alter, som Vidner og Miraklet, og for at bestyrke de Christnes Tillid til en Helgen, der har saamegen Indflydelse hos Gud. Trods al den Forsigtighed, Livsassurance-Selskaberne anvende, undgaae de dog ikke altid Bedragerier. Nylig er man kommen efter et Saadant. En Englænder lod sit Liv assurere for den Sum 20,000 Pd., der engang skulde komme hans Enke tilgode. Efter at hans Ødselhed ei havde ladet ham beholde ret Meget mere tilbage af hans Formue, gjorde han en philosophisk Reise til Tydskland. Sin Kone lod han blive tilbage i London, og kun en Tjener, ledsagede ham. En Dag reed de sammen henad Veien, Herren fordybet i ikke behagelige Betragtninger og Tjeneren tænkende paa Ingenting, Pludselig snubler den Sidstes Hest, og den arme Diævel falder saa uheldigt, at han brækker Halsen. Dette Uheld bragte vor Englænder pludselig paa et ypperligt Jndfald. Hurtig ifører han sig sin Tjeners Klæder og trækker den døde Karl igjen i sine, iler derpaa til nærmeste By og beretter det Uheld, der er tilstødt hans foregivne Herre. Øvrigheden lader Liget afhente og at testerer Dødsfaldet, som bliver Enken tilmeldt. Efterat hun har tilveiebragt de fornødne Beviisligheder, i denne Anledning, faaer hun sine 20,000 Pd. Sterl. udbetalt og reiser derpaa, hemmelig opfordret af sin Mand, til Amerika.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
J Egnen af London er det paa nogen Tid bleven usikkert, især for unge Piger, da et stort, hvidt Spøgelse, ofte omgiven af blaa Luer, hyppigt viser sig for dem og indjager dem overordentlig Skræk. Da Aanden hidtil er undgaaet alle Politiets Efterstræbelser, saa har der i London dannet sig et Selskab til dens Forfølgelse. Spøgelset, eller Vampyren, som man har kaldt det, synes at være en fornem ung Herre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
De Franskes Konge havde nylig indbudt 40 Deputerede til Taffels hos sig, med den bemærkning: at de skulde møde i Frakker, som han selv. Han har derved – tilføier Beretningen: atter viist sig som Borgerkonge, for hvem Monderingen ikke er kjærere end den civile Kjole, og vedkjendt sig det gamle Ordsprog, Kjolen gjør ikke Manden, J en Sag, som svæver for Politiretten i Paris, har man erfaret, at et Lommetørklæde, som tilhører Hertuginden af Orleans, har i Broderiarbeide kostet 1000 Fres. En Brodererinde og fire af hendes dygtigste Medhielpere havde arbeidet derpaa fra 5te August til 13de Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
J Paris maatte nylig Hertugen af Parma(Cambaceres) personlig møde for Politiretten, som, fordi han ikke havde ladet Jsen bugge op paa sin Gadestrækning, dømte ham i en Mulct af 1 Fre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
J Brüssel fandt et sælsomt Væddemaal Sted, den 30te Jan. Det gjaldt nemlig om en Eenspændervogn med een Hest for eller en med 5 engelske Dogger bespændt Slæde kunde komme først til Maalet. Doggerne seirede med et Forspring af 10 Minuter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
Fra Frankfurt skrives under 17de Febr.: " en Naboby, hvis Navn vi for Øieblikket endnu ikke ville nævne, blev der for to Aar siden begaaet den Afskyelighed, at man gav en endnu ei overbeviist Fange, hvem man vilde bringe til at bekjende, Dag ud og Dag ind ikke Andet end meget salte Spisen, uden at tilstaae ham en Draabe Vand at lædske sin brændende Tørst paa. J sin græsselige Fortvivlelse drak den Ulykkelige da sin egen Urin. Tør man efter at have erfaret et saadant Factum, vel endnu paastaae, at vi leve i et oplyst Aarhundrede, og at Torturen er afskaffet?"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
Den bekjendte Componist, kgl. hannoveransk Capelmester Marschner, har fuldendt en ny Operder hedder "Babu, og hvori han førstegang optræder i den komiske Genre. Denne Opera vil, som den siges, blive først opført paa Khvns. Theater. Hovedpartiet skal være componeret for Hr. Phister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
Redactionen af Hamborger Neue Zeitung bekjendtgjør en officiel Erklæring fra Overprocurator Schnaase, i Düsseldorff, betræffende Drengen Friedrich Pütz, som ifølge den hannoveranske Avis o. fl. Blade skulde være myrdet af en Jøde, at denne Beretning for det meste er usand og urigtig. Det er nemlig usandt at Forbryderen er greben, ligesom og de grusomme Biomstændigheder ved Mordet som staae i fornævnte Aviser; et heller er der noget Beviis for at Forbryderen var en Jøde. Ogsaa erklærer han det for aldeles usandt, at Folket havde, som Følge af denne Forbrydelse, sammenrottet sig for at dræbe alle Jøderne i Düsseldorf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
Ved en Jldløs i Hamborg brændte forleden Nat to Pakhuse med et Vareforraad af en halv Million Mk. Bco. Værdie. Man troer, at Jlden var paasat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
For det nylig i Eppendorf begaaede Mord paa en Skorsteensseierdreng har man hans Mester Svoger stærkt mistænkt. Det er en mecklenborgsHestehandler. Selv fra Bornholm skal der i denne Tid være kommet Slæder til Kjøbenhavn over Jsen; dog vare de fulgte langsmed den svenske Kyst til Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
En Mand, der, saa ofte han fremtræder i offentlige Anliggender, kan gjælde som et Organ for den offentlige Mening, Hr. Overrets-Assessor T. AlgreenUssing, har, i et nys udkommet Skrift, foreslaaet, at de forestaaende Stænderforsamlinger indgaae med en Petition til Kongen om, at der maa vorde forelagt den næste Stænderforsamling til Betænkning et Lovudkast, hvorved Stænderinstitutionen for Danmark bl. A. i fölgende Punkter forandres og nærmere bestemmes: – at de Geistlige, der, som Saadanne, skulle tage Stede i Stænderforsamlingen, for Fremtiden vælge af Geistligheden selv; – at Sognepræsterne paa Landet, i denne Egenskab, og uden Hensyn til Störrelsen af deres Præstegaardsjorders Hartkorn, tillægges Valgret og Valgbarhed i de mindre Landeiendomsbesidderes Klasse –, Den derve og indsigtsfulde Mand, hvem vi, med Taknemmelighed og Høiagtelse, række vor Haand over Bakke, Belt og Slette, motiverer det sidste Forslag med fölgende Ord: "Kun Landsbypræsten kjender fuldkommen Bondestandens Trang, og kun i ham vil denne hæderlige Stand finde sit fulde og rette Organ. - Landsbypræsten forener, paa en lykkelig Maade, et nøie Kjendskab til Bondestandens Vilkaar med de høiere Stænders Dannelse, og Ingen vil paa den Maade som han, kunne oplyse, hvad der egentlig trykker denne Stand. - Præsten er, som i alt Andet, saaledes ogsaa i dette Tilfælde, Bondens Tolk, hans naturlige Talsmand, hans Ven, Fader og Forsvarer. Han er den eneste Embedsmand, som Bonden ret har nogen Fortrolighed til. . . . . Vi slutte med den ret indstændige Bön, at vore Brødre i Herrens Embed ikke ville ophøre, at lade os tilhændekomme saadanne Meddelelser, som sigte til at fremme det Formaal, vi have sat os. Under Signaturen 11. ville de vorde modtagne til os paa Adressekontoiret i Aarhuus. Sophie Amalie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
(Af Randers Avis.)Der var en Tid, da Du i Skjønheds Fylde Den Fagreste blandt tusind Qvinder stod; Du hørte Dig i Suk og Sange hylde; Du saae Tilbederskaren for din Fod. Der var en Tid, paa dine Kinder brændte Den søde Jld med Morgenrødens Skjær, Da denne Øines Stjernestraaler tændte Hvert Hjærte, som uheldigt kom for nær Der var en Tid, da Aphrodites Belte Du bar, saavelsom Sønnens gyldne Piil; Da klippehaarde Hjærter maatte smelte, Som Jis for Solens Jld, ved dine Smiil, Der var en Tid – jeg ofte paa den tænker, Skjøndt den i svundne Seculum henrandt - Da stærkere end Bast og Jernelænker, Et Haar af dine Ravnelokker bandt. Der var en Tid - hvor sage dog den gik En ganske anden Tid kom snart isteden Din Gang var Dands, din Tale var Musik, Dig som en Glorie omstraaled Glæden. Saa stod Du den Gang i din Skjønheds Vaar, Men da jeg saae Dig længe efter siden, Da var af Kummer bleget Kind og Haar; Du bøiet var af Verden og af Tiden. Din Røst var skjælvende; tung var din Gang; Din før saa ranke Midle var bukked; Dit Smiil et Kornmodsglimt paa gustne Vang, Og dine sorte Øines Glands udslukkede. Du visned langsomt hen - det sidste Blad Paa forhen frodig, nu fortørret Stamme, Saa eensom Du i Blindhedsnatten sad - Den sidste Guist af forhen mægtig Flamme. Ei Barn, ei Frende ved den sidste Strid. Din Smerte mildned med en Ømhedstaare; Du varst alene i din Afskedstid; Kun Fremmede maaskee har fulgt din Baare. Du, som saa tidt tilforn har seet din Vei Med Blomster stroet, omsjungen høit af Skjalde, En fattig Mindeblomst maaskee end ei En Vennehaand lod paa din Kiste falde. Men om end ingen Anden mindes Dig Skal jeg dog ikke Dig i Døden glemme; Dit Bord, dit Bæger tid har qvæget mig; Mild hørte Du min første Digterstemme. Ei ene derfor Sørgeharpens Slag, Jeg fra det Fjerne til din Gravhøi sender; Men Du var god, om Du endog var svag Og blød; thi at Du faldt i haarde Hænder. Vel er jeg og en Fremmed, stakkels Viv Dog maa jeg med min Strengeleeg Dig følge, Om end i Vinterblæst som visne Siv Mit Afskedssuk skal over Graven bølge. S. S. Blicher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
J Anledning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
Professor Rector Ridder Stougaards Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-03-10
Som 76aarig Olding burde Hans Død, den elskelige Hedenfarne, ikke kunnet overrasket os, og dog vilde vi neppe troet Budskabet derom. J en lang Række af Aar havde vi saaledes tilvandt os hans for vore Sønners Vel rastløse Virksomhed, saa vi neppe kunde fatte, at den var ophørt. Og ei skulde vort Ønske vorde opfyldt, at den Almægtige vilde tilladt Ham, at røgte sit Kald indtil han som Jubelolding kunde have skuet tilbage paa sin møisommelige, saa hæderligt tilbagelagte Vei. Kun tre Maaneder var tilbage af dette lange Tidsrum. Men den kjærlige Gud kaldte hans Siel til et andet, høiere Maal. Hans Minde vil ikke uddøe iblandt os Han var en sand Fader for de til hans Veiledning betroede Børn. De forstode ham, og han dem, idet han aldrig glemte, at har selv havde været Barn, ung, glad og munter. Alle de som kjendte Ham, havde den fuldkomneste Høiagtelse for Ham; erkjendte i Ham den retskafne, sin Gud og sin Kongetrøiengivne Mand.