JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Mit iboende Sted paa Klostergade under No. 172, ved Siden af Nye=Paradiis, bestaaende af 5 Fag med Qvist over, et Halvtag og et lidet Gaardsrum, godt Vand og Pompe med Jern Pomperedskab, samt en smuk Frugt- og Blomsterhauge, hvori er 18 Frugttræer, er underhaanden at faae tilkjøbs, hvorom handles med Eieren. Nicolai P. Malm, Skrædermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Fra Vedkommende har Commissionen modtaget 39 Rbd. 1 s. N. V. som indkom ved Høitideligheden i Domkirken Nytaarsaften for de uddeelte trykte Cantater; Ligesaa er indleveret fra et Venneselskab d. 2den Januari 25 Rbd. 3 Mk. 12 s. - hvorfor takkes. Endvidere er modtaget 2 Rbd. som af Hr. Kiøbm. Koppels Tienestekarl er betalt i Mulct for udviist Uartighed mod sin Hosbonde. Aarhuus d. 4de Januari 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Commissionen for Fattigvæsenet
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Sidstafvigte 22de December, er Peder Jessen, Trølbrænder her ved Palsgaard, bortgaaet med en noget fra Teglværket liggende Baad af omtrent 8 a 10 Td. Størrelse, som han ene vovede sig ud med, formodentlig i den Hensigt at ville fore Baaden omkring i Kirkholms Bugten, hvilket han i nogle Dage før talte om, og hvor han agtede at afbenytte den til Fiskerie, Men da ingen siden har hørt eller seet noget til ham, er det sandsynlig, at han er forulykkedes paa Søen og druknet der er saa meget mere grundet Formodning, som at han upaatvivlelig har ført Seil paa Baaden, for deslettere at kunne seile den omkring; men som ene Mand i Baaden har han sikkerlig ei kunnet styre den, og desaarsag kan Baaden enten være kantret eller han muelig er faldet overborde og derved i have fadt Livet til; - Thi, er bemeldte Baad anløbet noget Landsted enten under Fyen, Samsøe, Endeelave, eller hvor det være maae, da anmodes enhver tienstligst om, som maatte treffe den, behagelig at meddele derom Underretning til Undertegnede. Ligesom det og er min tienstlige Begiering til de respective Landboere, at dersom benævnte Peder Jessens Liig skulle vorde opdaget ved Strandkanten, det da maatte blive foranstaltet begravet i den nærmest liggende Kirkegaard og en Kiste dertil forfærdiget, dog paa simpleste Maade, hvorfor alle anvendte Omkostninger skal vorde erstattede. Til Kiændemærker paa ham anføres, den Klædedragt han var i ved hans Bortgang, nemlig: 1 gammel blaae Trøie, 1 Par lange gamle Vidbuxer, 1 gammel sort Hat og formodentlig 1 Par Træeskoestøvler, han var iøvrigt stærk af Bygning og middel af Høide. Han bar paa sig: et Sølvlommeuhr og nogle Nøgler i hans Lomme. Palsgaard pr. Horsens den 30te Decbr. 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Paa mit høie Herskabs Vegne Engberg, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
At Told- og Consumtions-Kasserer Assergs Enke, Karen, fød Borum, i Grenaae, er, i Overeensstemmelse med Lovens 3 Bogs 17 Cap. 1ste Art., erklæret for Umyndig, og at Examinatus juris, constitueret Postmester R. Møller i bemeldte Greenaae, af Øvrig, heden er beskikket til hendes Værge, dette bliver offentlig bekiendtgjort til fornøden Efterretning for enhver Vedkommende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Da jeg til min yderlige Misfornøielse maa erfare, at mit Avertissement i denne Avis No. 155, betreffende et Par tillaans ønskende sorte Buxer, skal være sat i Randers Avis uden at spørge mig om Forlov og jeg allerede er bleven forsynet med ovenmeldte behøvende Pantalons, saa - for om der maaskee i Randers skulde være nogen, som vilde tiene mig med et Par - vil jeg lade dem vide, at de ikke skal tage nogen Notice af Jndrykkelsen, men at de kan være ganske rolige, da jeg nok selv skal sætte i Aviserne, om jeg en anden Gang skulde være noget behøvende. Aarhuus, den 2den Januarii 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Et stort Guldsignet er tabt mellem Wedøe og Constantinsborg. En god Douceur forsikres Finderen, naar det indleveres til Aarhuus Adressekontoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Da Hr. Buxlund, forhenværende Politimester paa Thunøe, skylder mig ved Aftegning nogle Penge, hvorfor jeg har hans Rever som han er til bestemte Tid har indfriet, saa indkaldes bemeldte Hr. Buxlund i at indfrie samme, tillige at afhente noget hos mig, af ham indsat Tøi, inden 14 Dage fra Dato, da det i indsatte Tøi ellers bliver solgt til offentlig Auction. Aarhuus, den 2den Januarii 1816. Jens Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Den af mig udsendte Subscriptionspian paa Collegial Tidenden bedes tilbagesendt, det snareste mueligt. Hale a. Herredscontoir d 5te Jan 1816. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Hos Undertegnede forfærdiges de nu brugelige Schacoer og skal stedse opfylde enhvers Ønske som beærer mig med deres Nærværelse. P. Stilling, Sadelmager boende paa Broeberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
J Klostergaden No. 173, er 2 Stuer med Kiøkken, Spiskammer og Sovekammer, til Leie fra nu til Paaske=Flyttetid, anviser Niels Holm, Dreier paa Volden. Sammesteds er 2 Favne Træ tilkiøbs. Gøde Huusholdnings=Oste, er at faae tilkiøbs i Stedet No. 146 ved Munkeport fra om Formiddagen Kl. 10 til Kl. 3 om Eftermiddagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Den 30te December er imellem Aarhuus og Moesgaard tabt et sølvbeslagen Træepibehoved med Rør og en lysblaae Lids. Hvo som kan tilveiebringe samme, og melder det enten til Jens Lauesen Skaabling eller Anders Andersen i Aarhuus, erholder 5 Rbdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Da jeg Undertegnede agter, at begynde paa min Jnformation i Dands og Musik, saa ombeder jeg paa det venligste hvem der ønsker at lade sine Børn informere, at henvende sig til mig; Tillige de Børne, da det skal tage sin Begyndelse den 9de Januari 1816. A. Dectie, Hobøist, boendes i Skolegyden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
En Tiener, som forstaaer hvad der i alt hører til god Opvartning, og der er forsynet med gode Anbefalinger, ønsker sig til 1ste Mai 1816 Condition hos et Herskab. Det nærmere erfares ved at aflægge en Billet paa Aarhuus Stifts Adressecontoir, mk. P. Et hvidt Faar med et langt smalt Hoved og et Stykke af det høire Øre og en Split ned i det venstre Øre, er i Efteraaret optaget, og kan af sin Eier faaes Jens Nielsen Laasbye. i Aarsbek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Følgeblads. til Aarhuus Stifts Adresse-Contoirs Tidende. foer. -oer. Joh. 3.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Avancement, Forflyttelse og Afgang ved 1ste J. J. Regiment, Oberstlieutn. v. Ziephen udnævnt til Oberst; Ma for J. v. Høeghe Guldberg til Oberstlieutenant; Major v. Mylius, saa og den til N. Livreg overgaaede Major v. Schertiger, forbeholdt Oberstlieutenants Anciennitet: afskediget Major v. Leverkhuusen meddeelt nye Afskeed som Oberstlieutenant; Premierlieutn v. Meyn af 2det J. J. R. forsat til første som at la suite; afskediget Secondlieutn. v. Blanck meddeelt Krigsassessors Karakteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
J Betragtning af at den fra den holsteenske Artillerier Bataillen afskedigede Lieutenant F. v. Schmidt Forøget 163, og især i Affatten ved Sehesteds fortrinligen har udmærket sig med Fienden, samt at han er anbefalet af alle sine Foresatte for sin practiske Duelighed, Tienstiver, Conduit og gode Opførsel saa har det allernaadigst behaget Hs. M. igjen at optage bemeldte Lieutn. v. Schmidt i Krigstienesten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
bemærkninger for Landmanden. Maaskee mangen Landmand ikke har tænkt over hvorledes hvn skal faae at vide hvormange Alen i Fiirkant, eller Qvadrat-Alen, at hans Jord indeholder; Konsten er imidlertid let lært, thi han har blet nødi at inddeele sin Jord i regelmæssige Fiirkanter, enten i saadanne, som har fire ligesaa Sider, eller i saadan ne, som har to og to ligesaa Sider, naar han nu maaler hvormange Alen at to Sider, som støde saadan mod hinanden udgiøre af en saadan Fiirkant, og multiplicere dem med hinanden, saa faaer han at vide, hvormange Alen i Fiirkant at den hele Ager udgiør, er den ene Side af Fiirkanten f. Ex. 200 Al. lang, og den tilstødende Side 70 Al., faa er Agerens Jndhold i Fiirkant 14000 Qvadrat-Alen eller netop en Tønde Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
En erfaren Landmand forsikrer, at man ved at sætte Ærter i Støb i Modningvand, inden man faaer dem, altid kan være sikker for at den Udsæd man avler, vil blive gode Kaageærter; det kunde forsøges. Hvor dybt bør Sæben komme i Jorden, nogle mene at 6 Tommer er dybt nor; men den berømte Thaer paastaaer, at Sædekornet kan trænge 10 Tommer ned i Jorden, har man derfor Giødning nok til at giennem giøde et Jordsmon af denne Dybde, saa er det til Fordeel; thi jo friere Roden kan udvikle sig, beste fuldkommere Ax kan man vente sig. Naar en halv Tønde Land - siger Occonomen Thaer, giver 8000 Pund Kartofler og man fodrer dem og til Kiør, saa afgiøre disse deraf 7200 Pd. Giødning. Hr. Drewsen siger: at han i fire Uger har gjort Forsøg med at forre fire Kiør med Kartofler og at hans Effaring om den Giøbnin, Kartoflerne har afgivet, stemmer temmelig vel overeens med Thuers. Stier er en Sæd, som ikke udtæret Jorder, men derimod giver den Hvile, hvad er Grunden dertil, nogle sige: at det kommer deraf, at de bedække Jorden med deres Blade, hvorved den Luft, som er imellem dem og Jorden, ikke sættes saameget i Bevægelse af Vinden, men faaer Tid til at virke paa Jorden og giøre den frugtbar. Andre mene: at det kommer deraf, at da Erter har meget saftfulde Stængler og Blade, saa trække de meere deres Næring af Luften end af Jorden, som er en Egenskab ved alle saftfulde Planter, Jorden hviler derfor meere naar den besaaes med Efter end naar den er udlagt til Græs. Det er ikke godt at faae Efter for tyndt, saaledes siger Justitsr. Neergaard at der skal faaes 10 til 11 Skpr. Erter paa en Tønde Land; og Magister Cramer at en Td. skal faaes 10000 Qvadrat-Alen, ogsaa Assessor Zeuthen raader til tyk Udsæd. Det er vel ikke i det hele godt at faae for tykt, men at faae Efter tykt er godt for at de kan groe tæt sammen og qvæle Ukruddet og for at give Jorden den gavnlige Sommerskygge. Ertestubben bør ogsaa strax ompløies; naar man saaer sine Erter for tyndt, saa bliver den for qvækkløben og duer ikke til Vintersæd; men blot til Vaarsæd; i Sandede og høie Jorder er det passeligt at faae en Tønde Efter i 10 til 12000 Qvadrat(fortsættes ved Leilighed.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Bekiendtgiørelser. Til Efterretning for dem, som maatte ønske Sikkerhed imod Tab ved Ildsvaade af deres rørlige Eiendomme bekiendtgiøres herved af undertegnede Direction. Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter samt Varer og Kreaturer forsikres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare af Antændelse som det Forsikrede er underkastet, og den forsikrende Sums Størrelse, fra 2/3 pC. indtil 1 2/3 pC. aarlig. Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Policer og authoriserede til at antage de Forsikringer, som maatte begiæres, ere forsynede med Tabeller der nøiere udvise, hvilken Præmie der efter forberørte Omstændigheder er at erlægge. De som i Jyllands Stifter for nærværende Tid Commissionair=Forretningerne ere overdragne til, ere følgende: Aalborg, Hr. Etatsraad Hørnsyld og Hr. Hospitalsforstander Schou. Aarhuus, Hr. Kiøbmand Røgind Ebeltoft pr. Randers, Hr. Brand=Inspecteur Møller. Hiørring, Hr. Cancellieraad Green. Kolding, Cancellieraad Westengaard. Nibe. . Lieutnant Balvig. Randers, Auditeur Stabel. Ribe, Stiftsfuldmægtig Wøydemann. Skive, . Auditeur Afsendrop. Thisted, - Kapitain Brønlund. Varde, Brand Jnspecteur Varthøe. Viborg, Kammerraad Just.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Efter den for Compagniets Repræsentantere og Tilforordnede afgivne Forklaring var Beholdningen den 1048 175 Rbd. 21 s. 31te Decbr. f. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
De fra 1ste October til 31te Dec. f. A. indkomne Præmier og Pe 20, 670 Rbd. 71 s. licepenge andrage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
For Brandskaber er udbetalt i 12, 288 Rbd. 47 s. samme Qvartal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Den løbende Risque var den 6816846 Rbd. 64 s. 31te Decbr. f. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Kiøbenhavn i Directionen for det almindelige Brand Assurance-Compagnie paa Vare og Effecter, den 17de Febr. 1816. Klingberg. Falde. Hammerich. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Auctioner. Efter Begiering af vedkommende Executores testamenti i afgangne Lieutn. Christensens Dødsboe paa Wissegaard, bliver hans efterladte Eiendomme ved en eneste offentlig Auction, om antagelig Bud skeer, bortsolgt Løverdagen d. 30te Marts førstkommende paa bemeldte Wissegaard, om Formiddagen Kl. 11, nemlig: Wissegaard, af Hartkorn 16 Tdr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb., hvoraf Hovedgaardstaxt 5 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. Bøndergods. Hartkorn circa 48 Tdr. i Wisse, Gultentorp, Gilstrup, Nøvling og GugByer, samt Søndertranders Sogns Kirke-, Korn og Qvægtiende, og dito Sogns Konge-Korn Tiende, matrikuleret hver for 20 Tdr. Hartkorn, hvortil er tiendeydende Hartkorn 149 Tdr. 7 Skp. 1 Fdr. Wissegaard er beliggende i Nøvling Sogn, Fleskum Herred, Aalborg Amt, 3/4 Miil fra Aalborg, Kiøbsted; dens Bygninger ere nye og ypperlige; Jorderne særdeles gode, saavelsom Engene, stort Overdrev og overflødig Tørveskiær nær ved Gaarden. Bøndergodset er i god Stand og besiddes af gamle Fæstere. Søndertranders Kirke har for faae Aar siden havt en Hovedreparation og mangler Jntet. Videre Beskrivelse er overflødig, da Lysthavende bedst ved Øiesyn kan bedømme Eiendommene, som forevises af Peder Blichfeld paa Gaarden. Den paafølgende 1ste April og følgende Dage, hver Dags Formiddag Kl. 10, foretages Auction over Ind- og Udboe, bestaaende af circa 1000 Lod forarbeidet Sølv, Tin, Kobber og Messing, Senge og Sengeklæder, Dækketøi og andet Linned, Speile, Borde, Stole m.v., samt Besætning, deels af unge Heste af god Race, og deels indbrændte Stutteriehopper, Køer, Faar og Sviin, Vogne, deriblandt en Viener Postvogn; Plouge, Harver, Gaards- og Avlsredskaber og et complet Smedeværktøi m.v. Conditionerne kan 14 Dage forinden Auctionen erholdes til Eftersyn hos Executores, Agent Borup og Hospitalsforstander Schou i Aalborg, James Dailvie i Søndertranders og hos undertegnede Auctionsdirecteur. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Nibe den 14de Februari 1816. Bassesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Min eiende Gaard heri Byen, hvori endeel Aar er drevet Brænderie og Smaahandel, agter jeg, formedelst anden Bestemmelsen, at sælge underhaanden. Gaarden bestaaer af 9 Fag Stuehuus til Gaden, at Fag Kiøkken og Bryggers og 17 Fag Bag- og Sidehuus. Til Gaarden høier og en god Kiøkkenhauge, med en nye anlagt Regledane, hvortil haves god Søgning. Med Gaarden kan følge Brændeviinstøiet bestaaende. af en Kiedel paa circa 3 Tdr. med behørige Aar, alt i complet Stand. Gaarden kan tiltrædes til 1ste Mai d. A. og Conditionerne skal blive saa billige som mueligt. De Lysthavende ville behage at henvende dem paa Stedet til Eieren. Eveltoft d. 22de Febr. 1816. W. Sørensen. Thiele Mølle, i Viborg Amt, under Stamhuse, Thiele Hovedgaardstaxt, bliver fæsteledig til næstkommende 1ste Mai. Bygningerne ved Møllen ere i de sidste 6 a 7 Aar alle af nye fra Grunden opførte af godt Ege Bindingsværk, og Stuehuset teglhængt med smukke Værelser indrettet, alt til en Familie uden for Bondestanden, Mølleværket er ligeledes i complet Stand og i afvigte Sommer forsynet med 2de nye Stene, foruden almindelig Rug og Maliqværne er samme indrettet til Grube, Sigte= og Boghvedeværk, det drives ved Underfalds Vand. Møllen har Mølleskylds Hartkorn, Hovedgaardstaxt 6 Td. 5 Skpr. 2 Fkr., og ligeledes : omtrent 20 Tønder Land af Ager og Eng samt 1 Td. 4 Skpr. contribuabelt Hartkorn der alt er tæt ved samme beliggende, saavelsom fornøden Tørveskier i Hovedgaardens Heeder. Den bliver stillet til offentlig Auction til Bortsælgelse først i April, hvortil Dagen i disse Tidender nærmere skal blive bekiendtgjort og kan Conditionerne fra 1ste Martii af faaes til Eftersyn hos Hr. General=Krigscommissair v. Lüttichau paa Grundet ved Veile, paa Postcontoiret i Randers, paa Bogtrykkerier, i Viborg, samt hos undertegnede der tillige foreviser Eiendommene. Thiele, den 2den Februar 1816. Saabye, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Fredagen den 5te April førstkommende Formiddag Kl. 11 bliver, efter Begiering af afg. John Smiths Arvinger, foretaget offentlig Auction over en dem til hørende Eiendom kaldet Aggersbøll, som saafremt nogenlunde antagelig Bud skeer ved bemeldte een eneste Auction agtes bortsolgt. Bemeldte Eiendom er beliggende i Veile Amt, Nørvangs Herred, omtrent 12 Miil fra Weile, staaer for Hartkorn, Ager og Eng; frie Hovedgaardstaxt 42 Td., 7 Skp., 1 Fdk. og Skovskyld 4 Skp. 1 Alb.; har betydelig Skov samt overmaadig gode Jorder og desuden hører til samme Østersneede Kirketiende og Kirkejord, det sidste af Hartkorn 3 Td. 7 Skp. 3 Fdk. 2 Alb.; samt Huse staaende for matriculeret Hartkorn ufri 7 Td. 1 Skp. 2 Fdr. 11 3/3 Alb. Disse Eiendomme forevises af Forvalteren paa i Gaarden og Conditionerne kan forinden erfares hos Hr. J. A. Waiz i Altona hos Jnspecteur Vogel paa Gyllingnæss pr. Horsens samt hos Undertegnede. Auctionen afholdes fornævnte Tid paa den respective Ejendom. Weile den 21de Febr. 1818. Daal. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Den umyndige Madame Asseegs iboende Gaar her i Greenge, agtes bortsolgt ved offentlig Auction, hos undertegnede, Løverdagen den 9de Martii førstk. om Formiddagen Kl. 10 slet. Gaardens Bygninger bestaaer af 19 Fag teglhængt Huus til Gaden, og 23 Fag i 2de Sidelængder der omgiver Gaardspladsen i Samqvem med en god Frugt haug. Denne Gaard kan billigen regnes iblandt een af de bedste af sit Slags her i Greenaae, saavel i Henseende til Beliggenheden som Bygningsmaaden; og maae antages for, at kan blive en passende Boepæl for en distinqveret honet Familie, eller i Særdeleshed for en Handelsmand. Liebhaverne kan vente sig de favorabieste Pengevilkaar, og derom, saavelsom om Conditionernes Jndhold i det Hele, kan foreløbigen erholdes Underretning her paa Postkontoiret hos under Greenaae den 13de Febr. 1816. tegnede. R. Møller, beskikket Værge. vide Aarhuus Avis No. 32.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Gaarden No. 52 paa Vestergade, er formedelst anden Bestemmelse, at faae tilkiøbs. Formedelst dens Beliggenhed mellem tvende af Byens Porte, og paa en af dens bedste Gader, er den især fortrinligen skikket til Handelsbrug. Den er til Gaden 12 Fag lang og 2 Etager høi, har en sielden stor Gaardsplads og en betydelig Hauge med mange herlige Frugttræer. Alt Indvendigt er Nyt og velindrettet. Bankforheftelsen er udbetalt. Vorder den ikke solgt underhaanden, stilles den om føle Tid til offentlig Auction. Libhavere dertil behage at henvende sig til Gaardens Eje Boghandler Elmquist, paa Middelgade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Onsdagen den 6te Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Auction over 147 Tdr. god østersøisk Rug, 20 Kasser Petersborg Formelys, nogle Tusinde, Pd. fiin Kaffe, et Partie Candis i Kasset, nogle Tu finde Pd. Raffinade og Melis, nogle Skpd. Senge fieder et Partie Caroliner Risengryn, nogle Kasser fiin Congothee, et Partie fiin Sennep i Krukket og nogle Kasser Catrineblommer. Conditionerne, hvorislandt den, at suffisante Kiøbere gives 2 Maaneders Credit, undtagen hvad Rugen angaaer, vil paa Auctionsstedet blive Liebhaverne bekjendtgjort: Aarhuus d. 23de Febr. 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Auctionsdirectionen. 20 Sig teglhængt Staldes af Stamlevgaard med 20 Sig teglhængt Staldes af Stamlevgaard med et par Tønder Hartkorn, eller ogsaa hele Gaarden samlet, med Skov og Tørvejord, som staaer for Hartkorn 5 Tdr. 1 Fdk. 2 Alb. er underhaanden at faae tieds af Eieren. Anders Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Et paalideligt ungt Menneske med bedste Characte til dansk juridisk Exammen, og vel øvet i Jordegod, Forvaltning, ønsker sig Condition som Forvalter er Fuldmægtig til 1ste Maj næst, eller saasnart muelihvortil han anbefales paa det bedste af Tommesen. Frysenborg den 8de Febr. 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-05
Til Bedste for Marstalts Brandlidte sælges paa Adressekontoiret og hos Boghandl. Jesse Tvende Prædikener holdne i Odense sidste H. aarsaften og Nytaarsdag, af Stiftsprovst Dr. To for 1 Rbd. eller hans Enhver mere derfore vil erlæg¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-06
No. 4. Aar 1816. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene de Lidens Adresse=Contoir. med Brevposterne. som forsendes den 6te Januari. Løverdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-06
Blandinger. Morning Chroniele indeholder følgende Spaadom: En Capucinermunk, der ved den franske Revolutions Udbrud, døde i Fleury, bad sin Prier om Tilladelse, at overgive sine Brødre et forseglet Papiir, med Begiering, at det først tre Aar efter hans Død skulde aabnes. Dette Papir indeholder følgende: Guds Vrede vil paa en skrækkelig Maade Adbryde over Frankrige, og derfra udbrede sig over heele Europa. En Mand; fra Middelhavet vil sætte hele Europa i Forfærdelse ved sine Erdbringer. Han vil føre Krig imod det christelig chatolske Kongerige og udøve Mord og Plyndring; derpaa vil han fortsætte dette i Norden, men der vil han friste en stor Ødmyggelse, og i det ottende Aar efter den uretfærdigste Klig (1816) mod det catholske Kongerige (Spanien, omkomme, ikke ved Jld eller Sværd, men ved en Guds Straf, som vil sætte hele Verden i Forfærdelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-06
Lucian Buonapartes Gemalinde er en Datter af Hr. v. Bleichand fra Normandie. Hendes Moder, som var udmærket smuk, fulgte med sin Mands Tilladelse Hr. v. Breteuil til Øerne. Hr. Bleichand var Ordonateur ved Marinen. Han mistede ved Revolutionen, sin Post, og satte sin Datter i et Kloster i Versailles, men hvilket de politiske Begivenheder og Mangel paa Midler til Underhold, snart tvang hende til at forlade igien. Hun blev nu i Paris optagen af nogle af hendes Faders forhenværende Tienere. Ved hendes Skiønhed og nogle reddede Ruiner af hendes Formue fik hun snart Vexelagent Fauberton til Ægte. Men denne kom til Agters, og dræbte sig selv. Hans smukke Enke blev derefter bekiendt med Lucian, og denne ægtede hende, Hendes Fader havde i sin Ægtemages Fraværelse giftet sig med dennes Kammerpige, og ladet fire Børn, som han havde med hende, lyse i Kuld og Kiøn. Mad. Buonaparte sørger nu for disse Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-06
Godset Brounois, som Ludvig VIII har foræret Wellington som Hertugdømme, hvem han uden Tvivl ogsaa vil skiænke det nærliggende Grøisbois, ansees, ligesom dette, for een af de skiønneste Eiendomme i Egnen omkring Paris. Begge Godser tilhørte i Midten af det forrige Aarhundrede den rige Banquier Paris fra Montmartel. Broundis var hans Søns sædvanlige Opholdsted og denne levede her ganske for sin Lidenskab for Kirkeceremonier. Han foranstaltede Processioner, hvorved 60 og flere Monstranzer, den ene kostbarere end den anden, bleve baarne til Skue; ved sin Faders Død lod han Træerne i Parken behænge med sort Flor, og alle Bassins og Canaler fylde med Blæk. Familien lod den gode Marquis indspærre som Afsindig; Godserne kiøbte Ludvig VII1, den Gang kun Greve af Provence. J nyere Tider har Barras, Moreau og Berthier været Eiere deraf, men ingen af dem holdt sig der længe. Jngen fik et lykkeligt Endeligt.