Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-06-08
Til de første hører da for denne Gang Viener Koureer Rapporter fra Konstantinopel, hvorefter Damlette og Rosette den 4 April skal have overgivet sig til Engellænderne; Menou være indsluttet i Alexandrien med Resten af sin Armee (endnu, de mange Dræbte fraregnet, 8000 Mr.), Murad Bey have slaaet sig til Engelsk Partie, og Storviziren den 22 April kuns været 3 Dagmarscher fra de Engelske Forposter med sin Armee, hvorved de Engelske Kikkerter have talt 40000 Md. Franzoserne havde ved hans Ankomstrømmet Salachich. Engellænderne have de endnu faaet 5000 Md. Forstærkning fra Malta, Minorca og Gibraltar, og Admiral Keith har taget en fransk Konvoy paa 22 Skibe, som kuns blev eskorteret af een Korvet, og var bestemt til Egypten med Tropper. Man vil desuden vide i London, at Admiral Warren, som ved Malta luren. paa den franske Eskadre under Gentheaume, alt har slaaet denne og taget 4 Linieskibe m.v. - Ved alle disse Herligheder maae det dog bemærkes, at de Breve fra Egypten, man har faaet i London, melde ikke et Ord om Damlettes og Ro settes Jndtagelse, endskiønt de naae til den 7 April. Til Frankerigs Fordeel er en hemmelig Forklaring af Eskadronschesen Villemet, der blev taget til Fange i Slagen den 21 Mart., og med de andre Krigsfanger er bragt til Marseille, hvilken er officielt bekiendtgjort. Efter samme var den franske Armee i hiint Slag kun omtrent 7000 Rd. stærk, hvoriblant 600 M. Kavallerie; men blev ganske rigtig kommanderet af Menou i egen Person, Den Engelske Armee, som havde de gamle Linier af Romernes Leir inde, var 13000 Md. stærk. Hele Fiendens Centrum blev kastet, og over 3000 Engellænder dræbt eller saaret. Den øvrige Deel af den franske Armee venter Storviziren ved Ørkenen. Staden, Alerandrien er i respektabel Forsvarsstand. Landets Jndvaanere ere Franzoserne hengivne og elske General Menou. Til at giøre det af med 6 til 7000 Tyrker, som Storadmiralen har bragt til Abukir, vil en fransk Halvbrigade være nok. Jbrahim Beys Mameluker desertere fra Storvizirens Armee og løbe over til Murad Bey, som Fienden forgiæves har søgt at lokke paa sin Side. Alle Breve, som han i denne Anledning faaer, sender han uaabnede til General Menou. Mellem Alexandrien og det Indre af Egypten er Kommunikationen aaben. Fra Syriens Side er Jntet at frygte for Franzoserne. 5 til 6000 Kopter, Syrier og Græker til Hest og til Fods, som kommanderes af franske Officecerer, holde Passene besatte, og man kan giøre Regning paa deres Troeskab, da de grue for Tyrkisk og Engelsk Hævn. Medens Villemet var paa Malta (den 28 April ) afseilede derfra 2 Engelske Linieskibe med Krigsmunition og 1000 Md. Forstærkningstropper til Abukir. - Selv i de Privatberetninger, man har i London fra Egypten, siges nu, at da det den 21 Mart, mislykkedes General Menou at tvinge Engellænderne til at indskibe sig igien, saa lod han blot et tilstrækkeligt Korps blive tilbage til Alexandriens Forsvar, og gik selv med de øvrige Tropper til Rhamanien, for der at forsvare Landet. Mærkeligt at den langt overlegne sejerrige Engelske Armee har villet taale dette Tydskland. Det myrdelystne Eylands utrættelige Bestræbelse for at ter at oppuste den nys dæmpede Krigslue paa det faste Land er umiskiendelig, og vil maaskee end engang seire, til Trods for alle foregaaende Erfaringer. Overalt synes Egypten, som alt for længe siden er forudsagt, at skulle give Signalet til enten Krig eller Fred. Saaledes vil man i Vien forsikre fra gode Kilder, at det er kommet til nye Misforstaaelser imellem det Keiserlige Hof og den franske Regiering, da man hverken i Henseende til Rigs=Gotgiørelses sagen eller Jtaliens Forfatning vil lade det blive ved de at Frankerig fastsatte Bestemmelser; men forlanger store Forandringer saavel til Kongens af Sardiniens som den Toskanske Storhertugs Fordeel. Herimod skal den første Konsul have erklæret for Grev Cobenzl: "at Frankerig efter Aftale ikke vil vide af nogen fremmed Magts Medvirkning i Rigsfredens Fuldbyrdelse at sige, og at det, for at giøre en Ende paa alle Udflugter, vil lade samtlige tydske Lande, som ere bestemte til Gotgiørelse, besætte med franske Tropper, Som en Følge heraf befrygter man, at Castell, Ehrenbreitste ina. snart igien vil blive besat af de Franske, hvilket dog ikke, som Ordet gik, var skeet til den 30 f. M. Koureervexlingen, imellem Petersborg, London og Vien er meget stærk. Kurfyrsten af Maynz skal alt belave sig paa at forlade Aschaffenburg paa nye, og i Maynz taler man om en befaling fra Paris, hvorefter det Wirzburgske og Bambergske igien skal besættes med 50000 Franzoser. - Gid disse onde Varsler ikke have videre at betyde!