JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
J den ene Sidestøi af det nye Christiansborg, skal indrettes et Musaum for Natmvidenskabernes Gienstande.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
Under 25 Mai d. A. er udfærdiget en Forordning, hvorved endeel af Formaligsafgivten lægges paa Brendingsredskaberne. Alle Maskekar, Kiedler og Hatte skulle strax udmaales til Tønder og stemples. Afgiften som vares af hver Brænding, betegnes efter Mæskekarrets, Kiedlens og Hattens Fubikske Jndhold. Derimod nedsættes den forrige Formalingsafgift til Brændevin af 1 Tde. Hvede i Chavn. til 1 Rd. 72 s., i de andre danske og norske Kiøbstæder til 88 s., af 1 Tde. andre Kornvare i o. s. v. Af Brændingsafgivten svares desuden 1/2 Khavn, 1 Rd. 56 s. og i de andre Kiøbstæder 72 s.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
Tillæg til Skatkammersonden. penge for Landsoldaterne svares med dette Aars Ju Jfølge kgl. Resol. af 22 Juni skal i Marsch lii Qvartal 5 Skl. per Td. Hartkorn, og halvt af Skov= og Mølleskyld. Under 15 Junii d. A. er Stadshauptmand Wigelsen i Aalborg og Borgemester N. Hulid. i Aarhuus, forundte Capitains Rang.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
Aalborg, den 13 Julii. Prædikanterne paa 2de Søndag efter Trinitatis. Aftensang. Høimesse. Budolphi Kirke Hr. Provst Claudi. Hr. Henneberg. Frue Kirke Hr. Aspach. Studiosus Holm. Hospitals Kirken Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 7 Julii i Frue Kirke, Bødkermester Lars Kiersgaards Datter Mette Kirstine; Fadderne: Mad. Toftum, Giertrud Møller, Vershuusholder Anning Fich, Bødker Niels Kiærsgaard, Vertshuusholder Peder Thorup, Jørgen Toftum. Den 10 Julii, Arbeidsmand Willum Jensens Datter Mette Marie; Fadderne: Mad. Aagaard, Jomf. Schierup, Forvalter Carstens, Hans Lund, Springborg Møller i Kiærs Mølle.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
Kopulerede. Den 9de Julii, Skipper Svend Andersen og Jomf. Maren Nisted.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
Den 13 Julii, Kiøbmand Friderich Simoni og Jomf. Anna Cathiine Deichmann. Begravede. den 11de Julii, Skolelærer, Ole Mygdal, 67 Aar. Den 12 Juli, Anne Levis datter sal. Rolle, 74 Aar. S. D. Hr. Christian Albrech. Kopmann, 74 Aar.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
(Jndsendt.) No. 54, angaaende en Pigt som skulde være bleven sye J Anledning af et Stykke som er indført i Avisen, og død i en Mands Koestald af Mangel for Opvartning, har jeg erfaret at mange derved ere komne paa de Tanter at det er mig det sigter til, saasom jeg boe nær uden for Porten, og en Pige er død hos mig af den fordærvelige Blodgangs Syge, og da jeg ikke kan faae at vide hvem der har været Autor til dette sine Stykke, uden hvad jeg efter Tanker kan slutte mig til, saa kan jeg ei friste nogen til at sige mig om det er mig det støder an paa; jeg vil derfor offentlig fralegge mig dette: at den Pige som døde hos mig har ingensinde enten for hun blev syg eller i hendes Sygdom lagt Koestalden, thi hun laae i en god Seng med gode Sengeklæder paa, i den Stue som vi var flyttet ud af Aaret forhen, ikke heller har hun feilet for Opvartning eller Mad, da jeg maatte holde en fuldvoxen og før Pige medens hun laae syg, til at opvarte baade hende og min Kone, som ligeledes laat syg i samme der blev lavet til min Kone fik hun hendes Deel af, Tid af samme Spadom, og af alt hvad Slags Mad. saa meget hun kunde fortære, ligesaa alt hvad Slags Drikke hun vilde have det sit hun ogsaa, og det bedre re Klæder til at omskifte med, og blev hiulpen 1 og af end hun forlangede, og blev forsynet med rene og tør efter Fornødenhed; hvilket alt, det ene med det andet, mange have fret og kan være Vidne til, at det er saaledes tilgaaet, ja endog den afdøde Piges Søster og mange flere vil være Vidne til at det er Sandhed; saa og har baade Provsten og Politiebetienterne seet hvor hun laae, saa at baade jeg og min Kone veed os ganske angerløs for saadan Beskyldning; og er der nogen som kan bevise det anderledes end her er an burde den da itte straffes som opdigter saadanne Løgn ført, saa vil jeg sætte derimod alt hvad jeg tier; men i Hiertet. Nogle finde Behag i at beføre, forraade, om Folk. - En god Samvittighed er Guds Domstoel bagtale og berygte andre, tvert imod Guds hellige digtes, og derved føre Folk i Bekostning med at løse Bud, endog med de groveste Usandheder som kan op sig ud; herimod vil jeg formane dem med disse Ord bære, ellers det bliver dis fuld gandske dyrt, i evig Du skalt og ei falsk Vidnesbyrd mod din Jernchristen, Pinne at være. - Hvem der tiltager sig noget af dette, lad dem sætte deres Navn derunder, mit Navn vil jeg være bekiendter Michel Hougaard.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
Avertissements. Med inderligste Bemodighed maae jeg herved ner, at det har behaget Gud i Gaar Formiddag sørgeligst tilkiendegive fraværende Slægt og Ven Kl. 10 efter 10 Dages Sygdom ved en stille og roelig Død at bortkalde min i Live riegode og el mel, hidtil Sognepræst for Øelands Menighed i skeligste Mand Hans Peter Dreyer, 44 Aar gam Aalborg Stift, forvisset om at enhver som kiendte 1 billige Sorg uden skriftlig Bevidnelse. Øe denne Værdige og Retskafne vil tage Deel i min land Præstegaard den 11 Juni 1824. M. Albertsen, sal. Dreyers. dag Kl. 3 holdes Auction udi afgangne Jens Hvo Løverdagen den 21 Julii førstkommende Eftermidrups og Hustrues Dorthe Sørensdotters felleds Stervte Boes faste Eiendomme i Nørre Sundbye, Aalborg boes tilhørende Gaard i Nørre Sundbye, over det Amt og Birk beliggende nemlig: a) Boets Gaard ved Færgeløbs Broen, bestaaende af 4 sammenbyggede Huuse og et Ladehuus med rettet til Beboelse for en honet Familie, og til Gaardsrum og en indplanket Frugthauge, ind Vertshuushold og Giæstgiver særdeles beqvem og vel beliggende. b) Et Boetsjord paa Nørre Sundbye Mark, Bru sens Jord kaldet, af Hartkorn 1 Tdr. 6 Skpr. 2 Fkr. c) Et Leiehuus vester i Byen, beboet af Søren Løgstoers Enke og 2de Vævepeer. b) Et Dito næst ved, beboet af Jens Andersen Vei ler og Laurs Fisker. og e) Et Huus vesten for Kirken, bortfæstet til Jens Jensen Birt. Skulle ingen antagelig Bud skee paa disse Eiendomme foretages 2den Auction derover Tirsdag Eftermiddag den 24de, og 3die Auction til absolut Bortsælgelse paafølgende Onsdag den 25de Julii Formiddag Kl. 9. Ved hvilken sidste Auction og efterfølgende Dagt, bortsælges Boets Løsøre og Besætning, bestaaende af endeel forarbeidet Sølv og fremmede Mynter, Kobber, Messing, Tin, Jern, Glas, og Steentøi, Borde, Stole, Speile, Kister, Chatol, le, Sængestæder, Gangklæder, gode Sængeklæder, og Linned, Brændeviins=Tøi og Bryggerkar, nogle Tønder Rug, Malt, og Byg, Hæste, Køer, Faar og Lam, Vogne, Plouge og Harver, Hæstetøi, Gaards og Avlings=Redskaber, endeel gammel Fuur og Engen Tømmer, samt en Færge, m.m. Aalborg. den 11te Juli 1804. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
Afgangne Viinhandler Svend Christian Holsts og efterlevende Enkes fælleds Boes Effecter, bestaaende af Sølv, Huus Meubler af Borde, Stole, Speile, Skabe, en Dragkiste, Linnet, Sænge og Sængeklæder, Skilderier 1 Ege Chatol, Kobber, Tin, Steen, Glas og Blik Tøi, nogle Mands Klæder m.m., bortsælges ved Auction i Enkens Boepæl i Kiøbmand Christian Thygesens Gaard her i Byen, Torsdagen den 2den August Formiddag Kl. 9 og paafølgende Dage. Aalborg den 12 Julii 1804. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
Dersom der endnu skulde være flere Kreditorer i Stervboet efter Snedkermester Jens Knorborg der som Almisselem er her i Byen ved Døden afgaaet, indkaldes disse herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere, ligesom de Kreditorer, som allerede have meldt sig tillige erindres om inden saadan Tids Forløb at beviisliggiøre deres Fordringer, saavidt ikke allerede er skeet. Aalborg den 11 Julii 1804. Gleerup. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
Jndsendt til Fattigkassen et halvt Aars Løn, som Pigen Maren Christensdatter haver betalt, for ulovlig at have forladt sin Tieneste. Aalborg den 10de Julii 1804. J. Thygesen.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
Da det er hændet at nogen haver laant og taget paa Credit i mit Navn, saa er jeg nødsaget at bede enhver som maatte blive anmodet om saadant, ikke at laane noget til andre, under Paaskud at det var til mig, da jeg ikke erstatter det. Boel Nielsdatter, i Tieneste hos Capitain Bruun. Af Fruentimmer Hovedtøier, efter den nyeste Mode, har min Kone en Deel færdige, som kan faaes til Kiøbs i vores Logie hos Hr. Kiøbmand Simonie ved Vesteraae. Gustafsen.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
Auction. Tirsdagen den 31 Julii hernæst Formiddag Kl. 10 Slet, bliver efter høie Vedkommendes Horanstaltning Vesterhassing Sogns Konge-Korn og Qvag=Tiender, samt samme Sogns og Østerhassing Sogns Kirkers Korn- og Qvægtiender ved Auction hos Herredsfoged Hasselbalk i Nørre Sundbye, opraabt til Bortforpagtning, efter de Konditionerne som vorder bestemt og ved Auctions=Retten bekiendtgjort.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
Den 6 August næstkommende om Formiddagen Kl. 10 og følgende Dage ladet Ente Madame Clausen i Lunderager Præst gaard ved offentlig Auction sammesteds bortsælge en betydelig Deel Jndboe og nogle Kreature, nemlig 1, 2, 3 og 4 Etage Vindovnt og Bielæggere, Borde, Stole Sængesteder og Sænge kieder, Kobber, Tin, Messing, indmured og ande Kobber Kiedler, Brøggertar Stripper og Span med videre Jndboe, som her ville blive for vidtløftig at opregne, samt 4 Væster, 4 Køer, 24 Faar, 1 Vædder og 1 Gali, en smut Chalst item den paa Marten staaende Afgrøde af Rug, Byg og Havre til hvilken Tid og Sted de Lysthavende behagelig ville møde. Tolstrup Præstegaard den 11 Juni 1804. Obel, Herredsprovst.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling som er læ og protocolleret den 28 Maj ved Horns Wenneber, Herreders Ting, den 31 Ditto ved Børglum, Jersler Herreders Ting og i Junii Maaneds Landsting indeværende Aar, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetni silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver som formene sig at have noget at fordre hos min afdøde Mand sal. Consistorialraad Erich Trap. være sig i Anledning af hans Embede, som Præst for Ugilt og Taars Sogne, hans Jordegodser Hvidsteds gaard og Mølgaard p. p., eller i Anledning af nogen anden navnlig Forbindelse, dermed at fremkomme og saadant deres Kiav inden foreskrevne TilsForløb, at anmelde og beviisliggiøre for min antagne Lavværge, Cancellieraad, Byen og Herredsfoges Brandt i Hiøring som modtager og berigliger alle lovlige Fordringer. Hvidstedgaard d. 5 Julii 1804. H. C. Schandorff. Brandt, sal. Traps. Lauværge.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
Efter tagne Bestemmelse, bliver Skiftet atter foretaget, efter afgangne Christopher Rasmussen i Griimshauge, under Knivholts Gods Hørmested Sogn, Wenneberg Herted, Hiørring Amt, Mandagen den 6 Augusstii næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, thi ville enhver Vedkommende behagelig tage Møde udi Griimshauge berørte Dag, Tid og Sted. Ligen saa indkaldes Stervboes Debin og Chreditorer, at ta at Møde samme Tid, da enhver efter Boets Omstændigheder, og Anordnings Medfør, skal vederfares Ret. Knivholt den 5te Juli 1804.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. Rosborg til Knivholt, hans Vegne. Torvert, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1804-07-13
Hos Kiøbmand Bomholt kan den rette Eier lade afhente en Pung med nogle Penger udi, naar Vedkommende opgiver rette Kiendemærke.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
og udgives London, indtil 3 Juli. Fra alle Kanter indløbe nu Efterretninger og fordoblede store Foranstaltninger og Rustninger i de franske og hollandske Havne, Man venter derfor et Landgangsbesøg med første. Ved Brest indskibes mange Tropper og den store franske Flaade er seilfældig, ja det hedder endog at 5 franske Linieskibe og 1 Fregatter have virkelig været løbne ud, men vare vendte tilbage i gien. Troligt, at det første Tog styres ud fra Brest. Vor Kanalflaade forstærkes anseeligt, og igaar er ogsaa St. Joseph paa 110 og Fondroyant paa 84 Kan. afseilede derhen. - Ved Rochesort arbeide de Franske Dag og Nat paa Kanonbaadeslotillens Udredning, Ogsaa 5 Linieskibe, hvoriblant, Majestueu(den Kongelige) paa 120 Kanoner og 1300 Mand ere seilede fra denne Havn til Øen Air.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
Vor Flaade for Boulogne har aldrig været saa talrig som nu. Siden d. 23 ligge 47 franske Brig, ger og 56 Lugger til Ankers paa Boulognes Rhed. Den 30te hordes i Dover den hele Dag en heftig Kanonade fra de stanske Kyster af, og vore Signater, gave tilkiende, at Fienden var i Farvandet. Formedelst Taage kunde dog intet sees.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
Til Plymouth er opbragt 3 franske Fartøier med 1600000 Dollards i Kister, som vare bestemte fra Korunna til Bayonne, men bringes nu ind i vor Bank. Kisterne vare dulgte i Korn. J Ostindien, er erobret en fransk Kaper, 12 Kanoner og 157 Mand, og i Vestinden en fransk Nationalkorvette 14 Kanoner og 360 Mand, meest franske Soldater. Saa er og opbragt til Parmouth 14 hollandske Fiskerskibe, for at de ikke skulle bruges ved Landgangen.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
2 franske Fregatter ere ankomne med friske Tropper til Guadeloupe og Martinique, uden at vore Skibe kunde forhindre det.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
Vor Paketbaad Marborough er paa Reisen til Vestindien tagen af en fransk Kaper. En anden engelsk Paketbaad skal have havt samme Skjebne.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
Det erobrede Surinam er den kostbareste af alle Hollændernes Besiddelser i Vestindien. Det lig gel paa Famandet af Sydamerika ved en Fled af samme Navn, og Plantagerne ere vidtstrakte og veldyrkede. Man foresandt der 282 Kanoner. Blant de 2000 hollandske Fangne vare 13 Koner og 10 Børn.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
Dessalines anslaaer i en ny Proklamation Auctallet af de Negere, som bleve henrettede paa St. Domingo under Lecleres og Rochambeaus Regiering, til 60,000. De oprige Hvide dersteds vente daglig paa en almindelig Massakre.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
De bevæbnede Advokater havde i Løverdags en stor Feldtdag og paraberede i Tempelhaugen, dog først Kl. 6 Aften, siden de nu ere meget overdyngede med Advokaturforretninger.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
Hr. Pitts Forsvarsbil har, ogsaa staaet sig i Overhuset, da Oppositionen tilsidst opgav en Kamp, som den saae vilde intet nytte. Prindsen af Wallis selv var tilstede i Overhuset, men sad bag ved LordMoira. Ogsaa den kongelige Prinds, Hertugen af Clarence, misbilligede Billen, kaldede den konstitutionsstridig, og sagde reentud om Hr. Pitt, at han ingenlunde var en saa stærk Kæmpe, som man holdt ham for at være. Opmuntret af sin Seier, vil Hr. Pitt nu ogsaa forsøge at satte en ny Søeforsvarsbil igiennem.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
I Underhuset har Slavehandelens Afskaffelse været for igien. Hr. Viis sagde, at Retfærdighed og Menneskelighed fordrede en Afskaffelse; men Hertugen af Clarence paastod, at Afskaffelsen vilde være yderst farlig og ulykssvanger. Sagen blev udsat til næste Aar, og altsaa have Slavehandlerne og Slaveelskerne dog vunden lidt Tid.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
Hertugen af Clarence, der, som bekiendt steg ved Søetienesten i den amerikanske Krig op til Admiral, klager ligesaa stærkt, at han ei er bleven brug den hele franske Krig, som hans Broder Prindsen af Wallis over at han er sat til Side ved Landtienesten.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
Den 23de gav Frue Crespigni Prindsen af Wallis og 300 Standspersoner en offentlig Frokost som begyndde Kl. 4 Eftermiddag. Derved forestildes et Landsbyemarked, hvor de fornemme Damer stode i Bode og Telte og solgde Snuepiberier. Nogle af dem agerede endogsaa Spaakiellinger.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
Den 28de gav Hertuginden af Marlborough en prægtig Natteie for meer end 600 Standspersoner.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
Prindsen af Wallis var ogsaa der. Om Eftermiddagen før har han fra Daaben Lad Morpeths nysødte Datter, hvis Kniplings Christentøi og Hue havde kostet 27000 Rd. at : Den 17de skulde en Jøde og en engelsk Christen have duelleret her. Men i det Signalet gaaes til at skyde løs, blev Jøden saa forhavset, at han faldt paa Knæe og bad sin Modstander om Pardon, den ham og blev skienket, mod Løfte at giøre vedborlig Afdigt. En ung smuk Pige var Tvistens Æble. Grev Egmond, en spansk Grand, og den smukkeste Kavaler i Verden, er ankommen til England, de for at givte sig med den unge Miss Beckjord.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
Paris, 29 Junii. General Moreau har Dagen før sin Afreise udstedt en Fuldmagt til hans Kone og Svigermoder, hvorefter de kunne sælge hans Godser i Frankrig. Procesomkostningerne i Komplotsagen beløbe over 500,000 Franker - intet Under, da der vare 29 Prokuratorer i Arbeide derved. En stor Deel deraf vil falde tungt paa Moreau. Keiserkronningen er udsat til 9 Novbr. Den 30te er skeet en stor Ulykke ved Østende. I det haarde Veir git den af Pontons til Overfarten, gjorte Skibsbro under, og 130 Soldater, som trødsede Faren, druknede. Kun 70 til 80 Lig ere fundne. Ved Havre ligge 200 bevæbnede Fartøier færdige til at forene sig med Boulogneslotillen. Ifølge Admaal Touche=Trevilles Officialdepeske om Toulonnerslaadens Sortog, havde han beordres 2 Fregatter og en Brig til Bugten af de hieriske Øer, som foruroligedes af engelske, Kapere. Saasnart Lord Nelson erfoer dette, kom han med 6 Skibe, for at alskare vore Fregatter, Herpaa ilede den franske Admiral til med sin hele Eskadre, for at afskære Net son, men denne raabde strax paa ne Skibe og seilede derfra, forfulgt af vore Skibe den hele Nat. Greven af Lille den franske Kronprætenden) har fra Warschau af protesteret i kraftigste Maade mod Bonapartes Keisertitel, hvormed han (saa heds der det) har trykt Seglet paa sin Anmasselse, og hvilken aldrig skal anerkiendes af Greven.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
Leipzig, 3 Juli. Den Skade, Elbens Oversvømmelser nylig have gjort alene i Sachsen, vurderes til 200,000 Daler.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
Indenlandske Efterretninger. Mathias Bonsak Krogh er fød 4 Octob. 1754 paa Wadsøe i Øst-Finmarken. Hans Fader Troels Krogh var Foged over Westernalen og Lofotten i Nordlandene, den Gang Underbetient ved den kongelige Handel i Finmarken. Hans Moder Else Marie Bonsak. Efter 4 1/2 Aars private Jnformation i sine Forældres Huus, kom han 1768 i sit 14 Aar til Universitetet, blev demitteret af sal. Professor Aarheim og deponerede samme Aar: tog Aaret efter Exammen philoso. phicum, i hvilken han erholdte bedste Karakteer. Da hans Fader ikke havde Formue at foutinere ham ved Universitetet og han selv ikke Lyst til at forlade det, søgde han ved Timeviis at informere andre at ernærsig og lagde sig efter nogle fremmede Sprog. Længe var han ubestemt, til hvilket Fag af Studeringer han egentlig vilde opofre sig, endelig besluttede han at studere Theologie. Men samme Aar ønskede hans Forældre at see ham. Han vilde fyldestgiøre deres Ønske, men strandede underveis paa de norske Kyster. Efterat han 1774 havde aflagt dette Besøg og atter i dette Aar vilde reise til Kiøbenhavn, blev han fordrevet til Hetland, hvorfra han først kom tilbage til Norge først i Aaret 1775 og reiste derpaa til Kiøbenhavn. Han fik derpaa Plads paa Komunitetet og Walkendorfs Kollegium. Ved Hielp heraf og ved Jnformationer underholdte han sig til 1779, da han tog theologisk Exammen med bedste Karakier. 1780 besøgde han atter sit Fødeland, kom derfra tilbage næste Aar og blev beskikket til Sognepræst til Linvigen i Senjens Provstie i Nordlandene. J dette af Jndkomster ringe Leyebrød forblev han syv Aar, da han 1789 blev Sognepræst for Waagens Menigheder i Lofttens Provstie. Dette Kald forestod han i 10 Aar, og besørgede i de otte af samme Provsteembedede i Vesternalen og Lofoten. 1799 blev han Sognepræst for Ørlandet i Fo sens Provstie Tronhiems Amt, hvorfra han i indeværende Aar er blevet ansat til Biskop over Nordlandene og Finmarken. J Ægteskab med sin end A. lev gende det s. Hustru. sk. Nikoline. An honette. Møldrup er han blevet Fader til 13 Børn, hvoraf dog kun de 3 leve.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
I dette Aar indtil 28 Marts vare 19 danske Skibe ankomne til St. Kroix, nemlig 15 fra Kiøbenhavn, 3 fra Flensborg og 1 fra Trondhiem. I Underofficeerskolerne i Holsteen skal ogsaa undervises i det danske Sprog.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
J Bagsværd er en Kalv pludselig død af Kanonskrald.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
Fra Helsingøer klages igien: at Byen har liidt meget ved de mange Skibe, som Kontravinde saa længe havde holdt samlede i Sundet, da Alting derved fordredes til uhørte Priser, f. Ex.: en Flynder, kostede 10 Skilling, og andre Levnedsmidler i Forhold, indtil Beleiringen endelig ophørde. Schirak i Altona giør nu, ved Revolutionens Ende i Frankrig, Paastand paa Ærestitel af en sand Profet. Man veed, han i Førstningen bestandig havde det Mundheld: e Es kann nicht so bleiben, og hvoraf vores forrige Heiberg endog gjorde sig en Vile.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
Den Karl af Thisted, som druknede paa Fiorden den 19 f. M., blev optaget den 27de og begravet den 30te i f. M.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
En Spisevært i Kiøbenhavn bekiendtgiør i Aviserne, at formedelst nogle af hans Giæstets Bortreise, kan et Qvantum Personer blive bespisede hos ham.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
Aalborg, den 17 Julii. Præortaatterne Paa Onsdag i Budolphi Kirke, Hr. Henneberg Paa Torsdag i Hospitalstirten, Hr. Klauen Kl. 11. Paa Fredag i Frue Kirke, Hr. Meden. Ved afg. Skoleholder Ole Mygdals Grav. Her gjemmes Støvet af en hæderværdig Medborger, der, som duelig Skoleholder, i en lang Række af Aar, opofrede sin Tid, sine Kundskaber, sine Kræfter, paa den saa vigtige som møisomme Syssel, at danne de Unge til deres kommende Bestemmelse, som christelige, sædelige og duelige Borgere. Ved et tarveligt Udkomme - naar lønnedes endnu disse for Selskabet saa vigtige, agtværdige Medlemmer: Ungdomsdannere, tilstrækkeligt - virkede han i sit Kald stille, ufortrødent, utrætteligt, og uskrækket af langvarige Lidelser. Hans rigeste Løn sandt han derfor oftest i den offentlige Agtelse, og i den Selvtilfredshed over at have gavnet, seende sine Bestrabelser bære haabefulde Frugter hos den talrige ungdommelige Flok som dagligt modtog hans Lære og Formaninger, stadfæstede ved hans egen exemplariske Vandel. Ja du var troe over Lidet, men den Gud, du dyrkede saa hengivent, vil hinsides Tiden sære dig over Preget - gak ind i din Herres Glæde. Og hefterlevende agtværdige Mage, der stedse saa troligen, deelede det tungt Skolearbeid med dig, hendes Kummer og ver dit følelige Savn være i hendes Alderdom lindret ved den Trøst, som din, at have gjort sig fortient af det Almindelige, og derved opreist sig et var rigt Hædersminde hos gode og skiønsomme Samtidige og Efterkommere.
Jyske Efterretninger, 1804-07-17
Tanker. ved Skolelærer Ole Mygdalls Grav. Orædle Mand, Du gik til Hvile, Efter udstanden Prøvetid Man saae Dig glad af Graven smille Som Vandel her, Din Bortgang blid For velgjort Daad, Durøvet her Du nyder Naadelønnen der. Dig savner nu en trofast Mage Dig lavner nu en elsket Søn Hvor billigt at Deres Vermodsklage Vil høres for dig ædle Ven Hvor billigt at Deres Taare her Vil rinde; thi Du var Dem kiær. O sildig! sildig vil det Minde, Henslettes ud af Venners Tal Om mange Aariman dig vil mindes Hvad du som Mand var i Dit Kald Din Straben, Gavnen, Daad Din Frik Vil mindes her til sildig Tid. Gid Eftermand maae heldig være Gid han som Du med Lyst og Flid Ved møisomt Kald, utrættet være Hans Vandel skyldfrie reen som Din Saa lønnes han om ikke her J evig Glæde hos Dig der. H. Poulsen, Skolelærer. Sang ved en huuslig Fest paa Lindenborg, i Anledning af Mad. J. Andkiærs Fødselsdag den 6 Juli 1804. Den Hustrue, som skienker en Ædel sin Haand, Og deeler hans Skjebne fortrolig, Hun fængsler hans Hierte - hun leder hans Aand Hun giør til et Eden hans Bolig. Den Moder, som leder ved Ømhed og Dyd Sin Datter til skyldfrie Sader, Hun danner en Engel sit Eden til Fryd, Sin Mand til unævnelige Glæder. En Hustrue, en Moder, som denne, Duer, Du skomme, godlidende Kone, En Mand og en Datter paaskiønne dit Værd; en Himlen det ene kan krone. Plei lange det Eden, Du skabte om Dig, Fred længe om huuslige Glæder! Og Krandsen af Raser, man sletter for Dig, Din Tinding skal bære med Hæder. Din Aske med Taarer velsigner; Og naar da, gid sildig! din elskede Mand Da vorder hans Trøst i hans eenlige Stand, En Datter, som Moderen ligner. Hans Adolph Kynde, Sognepræst for Haudrup og Skiendsved.