JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-07-22
Ved Proclama som er læst i Siellands Landsting, den 22de og i Hof= og Stads=Retten den 27de Junii 1791, ere alle de, som maatte have noget at fordre i afg. Pensionist Hans Caspersen Kruses og forhen afdøde Hustrue Maria Mandalene Wallos fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ligeledes ere og de Afdødes Arvinger indkaldede, at møde inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis for deres Arve=Ret og lagttage deres Tarv under Skiftet. 1 1/6) Ved Proclama som er læst i Siellands Landsting den 22de og i Hof= og Stads=Retten den 27de Junii 1791, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Kongel. Consumptionsskriver ved Amager Port Willum Willum. sens Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde ud Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede at møde inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis for deres Arve=Ret og iagttage deres Tar under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1791-07-22
(1 1/32) Ved Proclama som er læst i Siellands Landsting, den 22de, og i Hof= og Stads=Retten den 27de Junii 1791, ere alle de, som have noget at fordre udi Stervboet efter afg. Studiosus Theologie Francisens Augustinus Hat Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og den Afderes Arvinger indkaldede, at møde inden den i Loven foreskrevne Ta med Beviis om deres Arveret og lagttage deres Tarv und Skiftet. 1513) Ved Proclama, som er læst i Siellands Landing den 22de Junii og i Hof= og Stads=Retten der 27de Dito 1791, ere alle de, som maatte have noget at forde udi Stervboet efter afg. Pige Anna Christence Mortens Datter, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Ho- og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og begi deres Fordringer: ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede med den i Loven foreskrevne Varsel, at møde med Beviis om deres Arve=Ret og lagttage deres Tarv under Skiftet, (255, Ved Proclama læst i Kiøbenhavns Hof= og StatsRet den 20de, og i Siellands Landsting den: Junii 1791, ere afg. Jnger Margarethe Walgreen og efterlevende Mand Brændeviinsbrænder Bendt Willoms fælleds Boe Creditorer, indkaldede at møde i Hof= og Stads=Rettens CitteCommission, inden 12 Uger fra Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato, for at anmelde og bevise deres havende Fordringer; hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres. (2584) Ved Proclama læst ved Siellands Landsting den 22de, og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret der. 27de Junii 1791, ere afg. Snedkermester Jens Ferdinand Ste manns Stervboes Creditorer, indkaldede at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission inden 12 Uger fra Protamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato, for at anmelde og verne liggjøre deres havende Fordringer; ligeledes ere den Afdøde Arvinger indkaldede at anmelde og beviisliggiøre deres ArveRet inden den i Loven foreskrevne Tid; hvilket herved end yder mere bekiendtgiøres. (352) Ved Proclama som er læst ved Siellands Landsting den 22de, og i Hof= og Stads=Retten den 27de Junii 1791, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi bortgangne Enke Anne Hildebrand Martners og afdøde Mand Johan Berent Flygge, sin Tid Kiøbmand i Stubbekiøbing paa Falster, deres fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes er og Enken, formelte Anna Hildebrand Martner, sal. Flygges selv saavelsom hendes og forhen afdøde Mands Arvinger, med lev lig Varsel indkaldede, den første for at lagttage det fornødne under hendes Boes Behandling, og de sidste i Tilfælde af hendes Død, at legitimere samme tilligemed deres Arveret.
Berlingske Tidende, 1791-07-22
(323) Ved Proclama som er læst i Siellands Landsting den 22de, og i Hof= og Stads=Retten den 27de Juni 1791, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Urtekræmmer Poul Friderich Karups Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket ydermere herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1791-07-22
Ved Proclama som er læst udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 6te Junii 1791, og ved Siellands Landsting den 22de ejusdem, er Creditorerne efter afg. Hofblikkenslager Johan Georg Schmidt, med 12 Ugers Varsel indkaldede, at anmelde deres Fordringer hos de i den Afdødes Boe allernaadigst beskikke, de Skifte=Commissarier Raadmand Wosemoese og Capitain Beenfeldt i Kiøbenhavn; og anmodes Debitorerne, at de med forderligste til Commissarierne vil betale hvad de til Stervboe ere skyldige.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
San Fiorenzo paa Corfica, den 25de Junii. J det Øieblik, da Oprøret udbrød i Staden Bastia, forsamlede Medlemmerne af Departementet sig, da de maatte tige Flugten, for at undgaae Fanaticiamens og Aristocra niets forenede Grumhed, i Staden Corte, hvorhen de kaldte Departementets almindelige Raad. Det forsamlede Raad besluttede strax den 14de Junii, at det af Præster for den største Deel bestaaende Municipalitæt i Bastia, som havde givet Anledning til dette forblindede Stads=Oprør, skulde suspenderes fra deres Embeder, og Medlemmerne kaldes til Corte. Herefter bleve 4 Commissarier ud merte, som skulle begive sig til Bastia, for der at ind fore Orden, og lade alle Nationalforsamlingens Beslutninget, fornemmelig den angaaende Geistlighedens borgerlige Constitution, fuldbyrde. Til den Ende forlangtes, at en Deel af Nationalgarden paa Landet skulde begive sig til Ba fiin, for at understøtte Commissarierne, om det behøvedes, ud væbnet Haand, og General Paali fik den Forretning, tanføre disse Tropper. Man affærdigede en Rettens Be samt fra Corte til Bastia for at bekiendtgiøre Municipalitetet, det almindelige Departements=Raads Beslutning. En Deel af Præsterne, og endnu flere Adelige, flygtede deranfortøvet til Jtalien. Commissarierne begave sig til Ba sia, geleidet af 6000 Nationalgader under General Pauli, men Oprørerne løde sig ikke see. De Bergere, der havde besat sig imod Constitutionen, bleve afvæbnede, og deres aaben henlagte i Stads= og Tøihuset med en Seddel, hvorhilstod Eierens Navn. - De fornemste Stiftere og Befor sine af Oprøret, iblant hvilke Pater Salvatori med andre istlige befinder sig, bleve indhentede, og forvente nu deres Straf. Roligheden er fuldkommen igien indbragt, og Hvilken Almuen paa Landet, ikke heller de øvrige Stæder i Spartementet have nogen Deel i dette Oprør. Landmænhan i Særdeleshed, som erindre sig de forrige Udsuelser hernedelst Tienden, ere Constitutionens ivrige Venner og Fistere. ling.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
Af et Brev fra Bordeaux, den 2den Julii. Afvigte Torsdag fik vi en Coureer fra Pau, der bragte os den Efterretning, at Spanierne 6000 Mand stærk havde ladet sig see paa Fransk Grund. Herpaa blev Ordre udstædt, at 500 Mand Nationalgarde følgende Morgen, og 500 om Aftenen skulde tiltræde Marchen, for at forene sig med andre fra andre Stæder, efterdi man i Forveien vilde marchere med 30000 Mand fra Grændserne. J Steden for 1000 Mand meldte sig i en Time 6000; men da man ikkun behøvede 1000, valgte man 4 Mand af hvert Compagnie. Artilleriet havde allerede tiltraadt Marchen; den første Division af Nationalgarden var færdig, da en Coureer ankom med den Efterretning, at Spanierne vare blevne ilde imodtagne af de Franske Biergboere, og marcheret tilbage.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
Petersborg, den 5te Julii. Af den øverst Commanderende ved Armeen, Generalfeltmarskal, Fyrst Potemkin, er Hs. Keiserlige Majestæt bleven overleveret følgende korte Rapport, som er bleven oversendt til ham fra Galatz af General Fyrst Repnin. J Følge de af ham for Operationerne paa hiin Side Donau givne Jnstructioner, blev fra Jsmail et Corps Tropper, under General Kutusows Commando, detacheret til Babada. Denne General satte den 14de Junii over Donau ved Tultscha, attaqverte den 15de et talrigt Corps Fiender, som stode ved Babada i en forskandset Leir, og slog samme. Tyrkerne bleve siden forstærkede indtil 15000 Mand, stode under Commando af 2 Pachaer af 3 Hesterumper, Seraskieren Achmet Oglu, 2 Pachaer af 2 Hesterumper, og bleve disuden understøttede af Chan Bachti Girey og 5 Sultaner, der havde bragt dem 8000 Tartarer til Hielp. - Fienden blev allene af Rytteriet adspredet, uden at dette oppebiede Jnfanteriets Ankomst, og paa hans hurtige Flugt blev han uafladeligt forfulgt af de lette Tropper. De troe Kosakker fra det sorte Hav gjorde et besynderlig stærkt Anfald paa Chanen, og forfulgte ham en lang Strækning. Den hele fiendtlige Leir tilligemed 8 nye Messingkanoner og nogle Faner blev os til Bytte. J Babada, hvor man sandt i de forstyrrede Magasiner indtil 30000 Tschetwert Korn, og en god Forraad af Krudt, blev alt opbrændt. Ved Slaget og paa Flugten mistede Fienden, indtil 1500 Mand, blandt hvilke, efter Fangernes Udsigende, en Pacha og mange fornemme Officerer befinde sig. Til Fanger ere kun 30 tagne, thi Kosakkerne skaanede ingen, for ei at besvære sig med Fanger. Vort Forliis er kun ringe og bestaaer kun i nogle Kosakker.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
Petersborg, den 6te Julii. Man har her ved en Coureer fra General en Chef, Hr. von Gudewirsch, som staaer for Anape, faaet den Efterretning, at et der staaende Tyrkisk Corps er bleven slaget, hvorved Fienden har mistet 500 Mand Døde og 3 Kanoner. Vi smigre os med det Haab, at Fæstningen Anape selv vil snart falde i vore Hænder.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
Af en Skrivelse fra Paris, den 8de Julii. Følgende Brev fra den Spanske Ambassadeur til Hr. von Montmorin er den 4de d. M. læst i Nationalforsamlingen. Min Herre! Jeg haver bekommet Deres Excellences Brev, hvorudi De melder at de nedre Pyreneers Departements=Directorium forenet med Municipalitætet fra Pau, dets Districts Dikectorium, har meldet en Jndmarch af Spanske Tropper i Frankrige giennem 3 forskiællige Bierg=Passer. De veed, Hr. Greve, at paa vore Grændser, saavelsom paa dem, der skille os fra Portugal, ofte indtreffe fra begge Sider af Jndfald, hvorved Snighandlerne i begge Rigerne ofte skyde paa hinanden. Et Tilfælde af dette Slags har uden Tvivl i nærværende Omstændigheder givet Anledning til dette Rygte, da ingen andre Tropper befinder sig paa Grændsen, end de, der aldeles ere nødvendige til den Cordon, om hvilken jeg har havt den Ære at skrive Dem til. Skulle Deres Excellence, som kiender Kongen af Spaniens personlige Character, vel kunde tiltroe ham saadant et Foretagende, Skulde dette foretagende kunne passe med Kongens Redelighed, og hans Krones Ære, Dersom der lod sig tænke nogen Muelighed i at forandre disse Grundsætninger, skulde han da vel i Henseende til det Franske Rige, med hvilket han staaer i Venskab og Forbindelse, begynde med at afvige derfra, Nei, min Hr. Greve, jeg troer, Kongen, min Herre, skulde ikke holde mig her, for at hans Hensigter skulde giøres Dem bekiendt ved Skrivelse fra Municipalitætet paa Grændsen. Jeg smig rer mig med, at de første Breve, De bekomme, skulle vise Dem Ugrunden i de Efterretninger, som De have melder mig. Jeg har den Ære at være &c. Grev de Fernand Nünez. Hr. Fretean havde bemærket, at den Storbrittanniske Ambassadeur havde besværet sig over, at Nationalaarden fra Nantes havde uden Aarsag begivet sig paa 2 Engelske Skibe, sønderrevet eller borttaget Seilene, og derved forhindret Skibenes Bortfart. Hr. Freteau foreslog derfore i et diplomatisk Udkast, og Nationalforsamlingen besluttede strax, at Ministeren for de indenlandske Anliggender skulde ufortøver anstille en Undersøgelse om Aarsagen til denne Begivenhed, hvorover den Storbrittanniske Ambassadeur klagede, paa det at Skibenes Eiere kunde herefter tilstaaes en Skadesløsholdelse, om saadant maatte finde Sted, og Skibene tillades af bortgaae. Tillige blev de administrerende Corps, og alle offentlige Betientere, befalet, at lade Fremmede nyde de Beskyttelse og Sikkerhed, som dem tilstaaes i Tractaterne.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
Fra de Pohlske Grændser, den 10de Julii. Den Russiske Armee i Liesland, som bliver commanderen af General Numsen, bestaaer paa nærværende Tid af 39000 Mand. J Smirla 2 Mile fra Riga ligge 80 Kanonsluppe, af hvilke enhver fører 2 36 pundere. Contre=Admiralen Ridder Litta, er kommen tilbage fra Jtalien til Petersborg, hvortil og Baron von Bühler, Russisk Keiserlig Minister ved det Münchiske Hof, og som hidindtil har opholdet sig hos Fyrst Potemkin, er kommen over Wien fra Jasse. Af en Skrivelse fra London, den 12te Julii. Den Russiske og Preussiske Gesandt have fast daglig Conferencer med Lord Greenville, Stats-Secretairen, betriffende Anliggenderne i Norden og Østen. Desuagtet synes man dog ikke at være kommen meget længere, end man var for 3 eller 4 Maaneder siden, med sammes Tilendebringelse Vor Flaade under Admiral Hood ligger endnu i samme Stilling og i samme Divisioner ved Spithead. Hertugen af Gloucester, som har taget samme i Øiesyn, er bleven saa indtaget af det, han saae, at han, som vore offentlige Blade her berette, har indbudet Kongen i et Brev, skreven med Enthusiasme fra Lindhurst, til at komme derhen, og derfra gaae til Portsmouth for at have den Fornøielse, at see Flaaden. Det skal være vist, at deres Majestæter tilligemed den ældste Prindsesse agte i Begyndelsen af indkommende Uge at tiltræde en Landreise, og, som Rygtet gaaer, først beære Lord Harecourt til Nevnham, ikke langt fra Oxford, med en Besøgelse. Hvorhen derfra Reisen siden skal gielde, veed man endnu ikke med Vished, men da Høitidelighederne ved det Oxfordske Universitæt gaae for sig i denne Uge, saa er Oxforternes Haab slaaet Feil, som smigrede sig med, at den Kongelige Familie skulde befinde sig idlant deres Tilskuere og Beundrere. - En Efterretning fra America taler meget gunstig for de frie Stater. Efter samme ere de ligegyldige imod de i Europa fremkommende Stridigheder og Krige. Deres Handel blomstrer, og deres Statsindkomster ere paa saa god en Fod, at, da den nye Constitution ikkun havde varet de 2 første Aar, blev der efter alle Statsudgivternes Afdrag endnu et Overskud af en Million Daler tilovers til Afbetale paa Statsgielden. Alle Acciser og Taxer ere afskaffede, og Statsindtægterne bestaae blot af Told, som ved fremmede Vahrers Jndførsel i de Americanske Havne maae erlægger og i Salget af umaalelige Landstrækninger imod Vesten. Tilden i Ligning med hvad den er i andre Lande, maae kaldes meget billig, da den neppe beløber sig til 5 pro Cento af Vahrenes Værdie. C. Sk. Det heder, at Kongen vil henimod den 22de d. M. reise til Lindhuust til Hertugen af Gloucester, og efter et for Ophold der den 25de besøge Portsmouth, for at tage Flaaden i Øiesyn, hvilken da formodentlig skal maneurere. Hel tugen af Clarence skal følge med ham. Det maae altsaa, efter dette Anseende, vel ikke have nogen Hast med Flaadens Afseiling til Østersøen. Begge Linierne, i hvilke Krigskibene ligge for Anker, strække sig over 6 engelske Mile. Om Bord paa samme befinde sig 7 Admiraler, 36 Capitainer og 2830 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
Stockholm, den 12te Julii. De Kongel. Jagter ere afseilede herfra, for at indtage Hs. Majestæt Kongen og bringe ham tilbage til sin Residentse Regieringen har og sendt Ordre til Østadt, Stralsund og Helsingborg, at holde Fartøierne færdig til Kongens Bagage. Regimenterne fra Udland, Sydermanland, Westerman land, og disse Provindsers Kyrasseer-Regiment have faaet Ordre at forsamle sig paa den saakaldte Ladugaardsmark. Det tepleier ellers først at skee i Midten af September. Vore Krigskibe og Galeier befinde sig endnu i seilfærdig Stand, og Kronen har endnu ikke solgt noget Magasin. Til hvilken Ende disse tilsyneladende Rustninger endnu vedvare, er en Hemmelighed.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
Warskau, den 13de Julii. J Følge Breve fra Grændserne af 5te hujus har Grev Romanzow den 2den været i Niemirow, hvorfra han strax videre fortsatte sin Reise til Kyow. Ved sit korte Ophold sammesteds mærkede han den optrækkende Vagtparades Accuratisse, og gav den vagthavende Major sin Forundring herover tilkiende, at de Pohlske Tropper havde gjort saa god Fremgang i deres Øvelser. - J Moldau ere 40000 Russisk Keiserlige Arnanter ankomne. - Moldauerne oprette ogsaa for Russerne en Pulk af 4000 Mand Nationalfolk, hvilke faae en særdeles kostbar Mundering.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
Wien, den 13de Junii. De sidste Privatbreve fra Wallachiet imodsige det Rygte, som allerede i nogen Tid har gaaet her, at vor Minister havde igien vendt tilbage til Szistove, fortsatte Underhandlinger, ne, ja at Freden selv allerede var sluttet. Efter benævnte Efterretninger opholdte begge vore Befuldmægtigede sig endnu ved Slutningen af forrige Maaned i Bukarest, og Levnetsmidlerne vare da overmaade dyre. Denne Dyrhed foraarsage i Besynderlighed de 20000 Mand østerrigske Tropper, som have opslaget deres Leir i Sigte af Bukarrest, og ere yderlig opmærksomme paa Tyrkernes ringeste Bevægelse.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
Paa de nedre Grændser fortfares endnu bestandig med Krigsrustninger, og alle fra Fienden tagne Pladser, besynderlig Orsova og Belgrad, befæstes. Uagtet alt dette skal dog Freden være nær ved at sluttes, og de mæglende Magter skal have overladt til Østerrige og Porten, at selv afgiøre deres Grændseberigtigelse. C. S. J dette Øieblik ville de her værende græske Kiøbmænd have faaet den Efterretning, at Fæstningen Brailen, delig er faldet Russerne i Hænderne. Jndtagelsen blev ligesaa farvet med Blod, som den af Jsmaal. Tyrkerne skal have gjort en behiertet Modstand, og i Begyndelsen anrettet et stort Blodbad blandt Russerne. Disse vare derved blevne ophidsede til Hævn, havde flere Gange og fra flere Sider lø bit Storm, havde endelig som Seierherrer besteget Værkerne, og i det første Raserie ladet alle Jndbyggere tilligemed Besat. ningen springe over Klingen. Man har siden fundet iblandt de Blevne mange Preussiske, Engelske og Franske Officerer.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
Af en Skrivelse fra Wien, den 13de Julii. Paa den i Gaar indløbne Efterretning, at Keiseren sikkere vilde indtreffe her den 16de hujus, ere Keiserinden og Erkehertug Franz i Gaar Morges Kl. 7 1/2 reiste fra Laxemborg Hs. Majestæt i Møde, have havt Natteqvarteer i Bruck an der Muhr, og reise i Dag indtil Grætz. I Gaar ere allerede 2 af Hs. Majestæts Pakvogne komne ligge hertil fra Mayland, og der bliver ingen Depecher mere sendte efter Monarken. Man har nu allerede i 3 Dage ventet fra Petersborg en Coureer, der, som man formoder, skal bringe den Russiske Keiserindes Svar paa de Forslag, som Oberste von Bischofswærder har gjort Keiseren i Jtalien. - Over den Seier, som Russerne den 9de Junii tilsegtede sig ved Babada i Bulgarien, 6 Mile fra Braila, leverer Hoftidenden for i Dag endnu følgende Detaill. Fyrst Repnin erfarede først i Junii Maaned ved Speidere og tillige fra en anden Side, at en Deel af Storviserens Armee, omtrent 25000 Mand i Tallet, ilede igiennem Bulgarien den beængstede Besætning i Braila til Hielp, og vilde undsætte samme mod Russerne, som ganske havde omringet den. Fyrsten brækkede allerede den 3die Junii op med 9000 Mand mod dette Corps. Den 6te fik han den Efterretning, at dette hele Tyrkiske Corps begyndte at vende sig imod Tulcza, og formodentlig vilde marchere til Braila, da det tillige havde en Transport af næsten 2000 Proviant=Vogne med sig. Den 8de hvilede han med sit Corps og beredte sig til Feltslag. Den 9de brækkede han op om Morgenen Kl. 3, og sandt Fienden, som var underrettet om hans Anmarch, ved Babadah, færdig baade til Fods og Hest at brække op og angribe. Kort derpaa begyndte Kanonerne fra begge Siderne at spille, og Forposterne at fegte. Fienden var hidsig, forvoven, og syntes at ville trodse Kanonilden; men da han saae, at næsten 600 bleve ved Kartæskilden liggende paa Valdpladsen, begyndte hans høire Fløi at vige. Denne haardnakkede Træfning varede over 2 Timer. Russernes Tapperhed overvandt alle Besværligheder, og saaledes bleve i 2 Timer 1500 Tyrker nedlagt, og den hele vilde Hob adspredt. Russerne toge til Bytte 23 Messing=Kanoner, 8 Mørsere, 1000 Flinter og den hele for Braila bestemte Transport. -
Berlingske Tidende, 1791-07-25
Det bekræftes, at Pachaen af Scutari er kommen til Widdin med 12000 Mand. Hans Fiender, Montenegrinerne, have benyttet sig af hans Fraværelse, gjort et Jndfald i det flade Land af Albanien, og derfra drevet 6000 Stykker Hornqvæg til deres Bierge. Siden have de og i Forening med Bergbeboerne, besat de fra Servien til Albanien gaaende Passer, for at tilføie ham Skade, naar han vil vende hiem. Krudet til denne Krig kiøbe de i Zengg. - Hs. Majestæt Keiseren skal paa erholdet Efterretning om den ulykkelige Jndhentelse af den Franske Konge og hans Familie have afsendt en alvorlig og med sin Magt og Høihed passende Skrivelse til Nationalforsamlingen, hvori han lader samme vide, at han ansaae det for en fælleds Sag for alle Sonverainer, og vist skulde hævne det med Eftertryk, i Fald der skulde paafølge endog det ringeste skadelige Foretagende, imod deres Konges og Dronnings Anseelse og Ære.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
Kiøbenhavn, den 25de Julii. Ved Tal=Lotteriets 506 Trækning i Altona udkom: No. 14, 3, 36, 8, 51.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
Vacancer: Sognekaldet til Qvivig Westermandshavn, Tiørnevig, Qvalvig og Kollefiord paa Nordre Strømpe, iblant Færøerne, 100 Rdlr. Sognekaldet til Præstøe og Skibbinge i Sielland, 220 Rdlr. Hospitals= og Froeprækens Embedet i Ribe, 100 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
Fra den 16de til 23de Julii ere her i Staden copulerte 25 Par, fødte Drenge 39, Piger 32 tilsammen 71, døde Mænd 19, Qvinder 12, Drenge 16, Piger 14, tilsammen 61; ere altsaa 10 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 2, Bryst søge 5, Druknet 1, Dødfødt 2, Feber 1, Forraadnelses feber 2, Galdefeber 1, Gicht 2, Hastig Død 1, Hidsig Feber 1. Jnflammation 3, Kopper 3, Meslinger 2. Ormefeber 1, Raserie 1, Slag 15, Stikflod 1, Svindsot 2, Tænder 1, Tærende Syge 6, Uangivne Svagheder 5, Vattersot 2, Venerisk Svaghed 1.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
Barom. Therm. Vinden.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
18 Julii. 128 2. 4. 20 Varme. N. 28, 2. 7. 19 - - S. O.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
Vexel=Coursen er den samme som sidst blev meldt.
Berlingske Tidende, 1791-07-25
AVERIISSENTS. de i Norge saavelsom i de Danske Provinzier, der have Annuitæter i Hænde a 3 Procent for Formue=Skatten, og for samme have Renter tilgode for det første forløbne Aar, at Aarsag at de ikke betimeligen have anmeldt til Annuitets Contoirerne, paa hvad Cassa de forlangte Renterne anviste, vil le behage, ved deres Commissionairer, at lade afhente hos Hr. Justitsraad Linde Blanquetter til Quitteringer, og naar samme af rette Vedkommende ere underskrevne og præsenteres velbemeldte Hr. Justitsraaden, blive disse tilgodehavende Renter af ham strax udbetalte. Kongel. Annuitæts Contoirer i Kiøbenhavn, den 11te Julii 1791. Næsted. Wilster. Kirksteen. Clasen.