Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-27
Reisen med Dampskibet har baade sin behagelige og ubehagelige Side. Til den første hører, at man i meget kort og meget bestemt Tid kan komme til sit Bestemmelsested, istedet for at man med andre Fartøier kan, naar man har Modvind, ligge længe paa Søen og overhoved aldrig vide, var end Farten nok saa kort, hvor megen Tid der vil medgaae. Ogsaa møder man ikke sjeldent her et godt Selskab. Men er man saa uheldig at træffe paa haardt Veir, eller paa et ubehageligt eller alt for blandet Selskab, saa er Reisen til Lands meget at foretrække. Dampskibet bestaaer, som Du veed, af to Afdelinger, første og anden Plads. Begge disse Afdelingers Passagerer have sjeldent noget Samqvem med hverandre, og Skibet kan i den Henseende betragtes som Kjøbenhavn og Vesterbro. De egentlige Honoratiores befinde sig gjerne paa første Plads. Det varede noget, førend Passagererne nærmede sig hverandre. Uden at være en Lavater er det ogsaa altid vanskeligt, at indlade sig i Samtale med Mennesker, som man aldrig før har seet og maaskee aldrig i sit Liv mere faaer at see. Denne Gang traf jeg paa første Plads ikke et eneste mig bekjendt Ansigt. Jeg fandt det derfor raadeligst, at være saa tilbageholden som mueligt, og besluttede, ikke at tale et Ord til Nogen, før han indlod sig i Samtale med mig. Endeligen brød een af de Reisende, i hvis Ansigt jeg læste noget Aabent og Godmodigt, men tillige nogen Sørgmodighed, denne Taushed. "Det forekommer mig sagde han paa Tydsk: "som om man her ikke ret vil nærme sig hverandre. Man er saa tilbageholden." Talen har ligesom Gaben en sympathetisk Virkning. Snart kom ogsaa hos de andre Reisende Taleorganerne i Gang, og de, jeg i Begyndelsen ansaae for de meest tilbage holdne, fandt jeg nu meest selskabelige. Nogle unge Mennesker, der lode til at være tydske Kjøbmænd eller Kjøbmændsfuldmægtige, havde eller gave sig imidlertid en meget gravitetisk Mine, gade, eller, hvad der er det sandsynligste, kunne ikke tale noget synderligt. Adskillige Andre vare Mænd af videnskabelig Dannelse, og som det lod til, af Hoved. Et Par af dem, skjøndt Udlændinger af Fødsel, havde hjemme i Kjøbenhavn, og havde besluttet, deels for deres Sundheds, deels for deres Fornøielses Skyld, at besøge paa nogle Maaneder deres Fødeland. Den ene af dem var en enthusiastisk Beundrer, af vor Holberg. Han agtede at oversætte adskillige af hans Lystspil. Over Bordet kom vi til at tale om Danmark og Danske. Een af Selskabet indrømmede vel, at Danmark i de sidste femten til sexten Aar havde hævet sig meget, men at de Danske besadde en mageløs Selvfølelse. Jeg fordrede Beviser derfor, og han anførte blandt andet som noget, der kun var tænkeligt i Danmark, at man havde der en dansk Hattefabrik. Jeg svarede ham, at en Hattemager, hvad enten han hedte Jørgen eller Poul, ikke kunde afgjøre noget her, hvor det gielder om at bedømme en heel Nations Beskedenhed. Men Alle ere enige om, at den Danske snarere fortjener at lastes for sin overdrevne Beskedenhed, og at det netop altid er blevet anseet for en Feil i den danske Nationalcharacteer, at den hæver alt Fremmed paa det Jndenlandskes Bekostning. Agter man at gjøre Lykke med Noget, saa maa man fremfor Alting sørge for, at det hedder, det kommer udenlands fra. Derfor trives ogsaa det Fremmede saa godt paa dansk Bund, og derfor tæller Danmarks Hovedstad ligesaa mange Fremmede, som Jndfødte. Ingen Nation er saa villig til at lære fremmede Sprog, som den danske. Hvert Menneske af nogenlunde Opdragelse forstaaer der i det mindste Tydsk, Fransk og Engelsk. Men hvor mange finder man vel i Tydskland, Frankrig eller Engelland, som forstaae Dansk, Iøvrigt finder jeg det saare gavnligt, at et Folk besidder nogen Nationalstolthed, og vee det, som aldeles mangler den Hvad er almindeligere end deutscher Biedersinn, english Glory o. s. v. Hvorfor skulde det være Dansken mindre tilladt, at sige dansk Redelighed, dansk Beskedenhed. Jeg havde Ondt ved at overtyde min Modstander. Han synes nu eengang ligesaa indtagen for sin Mening, som mod de Danske. Jnteressant var iøvrigt dette Skibsselskab ikke. Midt paa Havet maatte man tage sin Tilflugt til det, som ogsaa i Land maa hielpe saa mange Tusinde til at dræbe det Bedste og Uerstatteligste, vi eie - Tiden - med det, som egentligen burde ene overlades Børn - Kortspil. Man indbød mig at deeltage i et Partie Whist, men da jeg som Whistspiller er en Fusker, som maaskee kan reise længe, førend han finder sin Mage, saa takkede jeg for Tilbudet og lod mig nøie med at være Tilskuer. Men jeg blev ogsaa snart kjed heraf, og gik op paa Dækket. Her fandt jeg adskillige af mine Reisefæller liggende udstrakte, blandt andre een, der laae paa sin Pelts, og som jeg for Spøg sagde til, at der kun manglede ham en Kølle, for at være en Herkules, thi paa Løvehuden laae han allerede. Desværre, svarede han, det er kun et Faareskind. Saa maa De tage Phantasien til Hjelp, faade jeg, det gjør jeg, og uden den vilde jeg, især her ombord, være ulykkelig. De veed, Schiller siger: Alles wiederholt sich nu im Leben, Ewig jung ist nur die Phantasie; Was sich nie und nirgends har begeben, Das allein veraltet nie." Min Herkules syntes forundre sig over, at jeg kunde recitere Vers af Schiller, og yttrede ved denne Leilighed, at de tydske Classiker, saavidt han kunde mærke, læstes meget i Kjøbenhavn. Derpaa kan jeg ikke give Dem noget bedre Bevis end det, sagde jeg, at der paa den nyeste Godtkjøbs Udgave af Schillers Værker vare i Kjøbenhavn allene 200 Subskribenter. Det luftede meget, og Farten gjennem Kjøgebugt og forbi Falster, hvor vi havde stærk Søgang, var mig saa meget mere ubehagelig, som jeg ikke følte mig island til at være ovenpaa Dækket og betragte de delige Kyster. Omsider naaede vi Kiels Bugt. En skjønnere Jnd fart til en Stad kan man ikke tænke sig. Strax paa Høire ligger det delige Badehuus lige ved Strandbredden med sine herlige Omgivelser, og jo længere man seiler op, jo mere bliver man de i Havnen liggende Skibe, Pakhusene, Værften, o. s. v. vaer. Det første Jndtryk, Kiel gjorde paa mig, var henrykkende; men ikke saaledes det næste, som Du strax skal erfare.