JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1802-05-31
Subskriptionsplan. Af hvor stor Nytte det ville være til Agerdyrkningens og Vindskibelighedens Fremme, om der havdes en nøiagtig Beskrivelse over enhver Provindses physiske og occonomiske Forfatning, samt de deri forekommende Mangler og Fuldkommenheder, der enten burde afhielpes eller efterlignes, indsees vist af enhver. Thyeland er maaske een af de Provindser, der formedelst sin afsides Beliggenhed minst er bekiendt, og dog har adskilligt særeget, der kunde give det Jnteresse, saavel for den, der ikke vil være uvidende om sit eget Fædreneland, som for den, der veed at benytte sig af andres Erfaringer i Landvæsenet, eller har Kraft til at komme andre til Hielp til større Fuldkommenhed. J det Haab, derved at være til nogen Nytte, har undertegnede, i de Aar han har opholdt sig i Thye, med mueligste Flid samlet og i Korthed forfattet et Forsøg til en physisk, oeconomisk og topographisk Beskrivelse over Thyeland, som med det allerførste vil udkomme. Bogens Størrelse vil blive omtrent 14 til 16 Ark, under følgende Afdelinger: 1. Landets Beliggenhed, Størrelse og Folkemængde. 2. Clima. 3 Folkets Levemaade og Kultur. 4. Vindskibelighed, 5. Handel og Skibsfart. 6. Fiskerie. 7. Landdr. 8. Jordbundens Beskaffenhed 9. Planter 10. Brændsel. 11. Haugevæsen. 12. Agerdyrkning. 13 Giødning. 14. Qvægavl. 15. Thyboe=Oste. 16. Bygning og Indhegning. 17. Parcellering. 18. Oltidens Mindemærker. 19. Beskrivelse over hvert Sogn i Særdeleshed, 20. Thybonitiske Ord og Talemaader. For Subskribenterne vil Prisen blive omtrent 3 s. Arket, paa Tryk= og 4 s. paa Skrivpapir. Paa 10 Exemplarer gives det 11te frit. Ved at formere Kiøbernes Antal, vil enhver tillige bidrage til et nyttigt Foretagendes Understøttelse, da den hele Fordeel skal tilhøre det af Forfatteren oprettede Enke-Understøttelses Selskab for Degne og Skoleholdere i Thisted Amt. - Subskription modtages hos Dherr. Just i Viborg, Jacob Aagaard i Kolding og Hansen paa Porsellinfabriken i Kjøbenhavn. Skjoldborg Præstegaard den 16 Marts 1802. Knud Aagaard, Sognepræst til Skjoldborg og Kallerup Menigheder.
Viborger Samler, 1802-05-31
Da Hans Majestæt Kongen har behaget at befale, at til Veiledning for Søfarten i Østersøen skal antændes et Blusfyr paa den nordlige Side af Bornholm; saa bekiendtgiøres herved: At efter foregaaende Undersøgelse om det i saa Heenseende passeligste Sted, hvorfra Fyrer saavel af dem som komme Vester, som Øster og Nord fra og ville passere imellem Bornholm og den svenske Kyst, best kunde sees, er der bleven bygget et Fyrtaarn paa det saa kaldede Steilebierg, hvilket ligger omtrent i S. V. paa Compasset 1/2 Miil fra den yderste nordlige Huk af Bornholm og formedelst dette Biergs Høide bliver Fyret 272 Fod over Vandspeilet. Uagtet det er et Steenkuls eller Blusfyr, er der om samme opført efter nyere Jndretninger en Ombygning eller Lanterne af Vinduer 14 Fod i Diameter, saa at Luen med al Slags Veir vil brænde stadig, og dens Skin forøges ved, at den Deel af Overbygningen eller Lanternen, som vender imod Landet, og saavidt som Fyret fra Søen ikke kan sees, er Muur, hvis indvendige Side er beklædt med en blank Messing Plade. Dette Fyr antændes første Gang den 21de Junii 1802, og fra den Dag af forholdes dermed efter Forordningen af 21 Martii 1705 og Placaten af 1ste Februar 1779. saa at det om Sommeren (eller fra Paaske til Mikkelsdag) lyser 1 Time efter Solens Nedgang til dens Opgang, og om Vinteren (eller fra Mikkelsdag til Paaske) 1/2 Time efter Solens Nedgang til dens Opgang. Kiøbenhavn, i det Vestindisk Guineiske Rente= og General-Toldkammer, den 6te April 1802. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenburg. Stoud. - Kornerup, Fuldm.
Viborger Samler, 1802-05-31
Da Forpagtningen af Bratschou med tilhørende Gaarder, nemlig: 1) Bratschou. 2) Teglgaarden med et Tegl- og Kalk=Brænderie, og den dertil fornødne Tørveskiær. 3) Wilsbechsminde. 4) Langes. lund og 5) Boelsgaarden, næstkommende 1 Maj 1803 er udløben, saa bliver samme ved en Auction som er berammet at holdes paa Bratschou d. 28de Juli de A. om Formiddagen Kl. 12 at erholde i Forpagtning paa 8 eller 10 Aar, med eller uden Hoverie. Med disse Godser, som ligger fordeelagtig til deres Producters Afsætning, i Nærheden af Aalborg ved Liimfjorden, kunne tillige som Jnventarium erholdes 300 Kiør, 200 Faar. Mejerieredskaberne og 480 Tdr. Sædekorn. Til Eiendommen er en betydelig Deel Mærsk og andre Enge fore uden 4 Sogners Korntiender. Disse Gaarde kunne ogsaa saavel samlede som separate erholdes underhaanden for Auctionen. Conditionerne ere 14 Dage før Auctionen at faae til Eftersyn hos Besideren paa Bratschou ved Aalborg, eller og hos mig underskrevne. Sønderschousgaard ved Aalborg den 17de Mai 1802. W. Brandt, Forvalter ved Bratschou. I Kraft af en mig forundt Kongelig allernaadigste Bevilling af 26de April 1802, der tillader mig, med samme Ret og Gyldighed, som ved Proclama efter Loven, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Merkur, og Viborg Stifts Aviser med Aar og Dags Varsel, at indkalde alle min afdøde Mands og egne Creditorer; og hvilken allernaadigste Bevilling allerunderdanigst er læst ved de befalede Retter i Viborg Byeting og Raadstueret samt Nørre Jyllands Landsting - Jndkalder jeg herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel samtlige min afdøde Mands, forhen Kiøbmand Haus Andreas Hybendahl i Viborg, hans saavel som mine Creditorer, at de inden foreskrevne Tiids Forløb for mig opgiver og beviisliggiør deres havende Fordringer til bemældte min afdøde Mand Hans Andreas Hybendahl saavel som til mig underskrevne, der da fyldestgiør al lovligt Krav. Viborg d. 20de Mai 1802. M. C. Nandrup. Enke af Hybendahl, Det halve af det Sted i Graven, som forhen har været Bogtrykkerie kand af mig faaes til Leie til førstkommende Novbr. Viborg d. 20de Mai 1802. Chresten Braem.
Viborger Samler, 1802-05-31
Den 12te Maj om Natten, er fra Mads Nielsen i Demstrup bortstiaalen en sort Hoppe 8 Aar gl. med en hvid Plet paa Saddelstedet og forskoet, hvis venstre Øjenbryn var halv afgavet, samt en gl. Trændse og 2de dito graae Dækner. Hvo som om dette Tyveri kan give nogen Oplysning, loves en god Douceur, naar de melder det til Hr. Forvalter Winther paa Ansberg.
Viborger Samler, 1802-05-31
Designation.
Viborger Samler, 1802-05-31
Over de Gevinster som i det 49 Lotteries 3die Classe ere faldne i Stifts Revisor Baadsgaards Collection heri Byen nemlig: No. 14714 med 16 Rdlr. No. 14732 med 16 Rdlr. No. 14758 med 16 Rdlr. No. 14761 med 16 Rdlr. No. 14786 med 16 Rdlr. No. 39933 med 16 Rdlr. Nr. 40008 med 50 Rdlr. Summa 146 Rdlr.
Viborger Samler, 1802-05-31
Subskriptionsplan. Overbeviist om den Nytte en kort, paalidelig og efter de bedste Forfatteres Systemmer ordnet Naturhistorie ville virke blant Almuen og Ungdommen, har jeg udarbeidet et Udtog af Naturhistorien for saavidt Dyrene angaaer, der nu snart vil forlade Pressen. For at giøre den baade nyttigere og forstaaeligere, har jeg med meget Bekostning ladet de sieldneste og mindst bekiendte Dyr, Fugle og Fiske afbilde i Træsnit og de ere aftrykte imellem Texten selv. Det var først min Hensigt, at udgive en kort Naturhistorie i Tabeller, og derudkom allerede i Fjor 5 Stykker saadanne, hver med 5 Dyrfigurer. Men da Afsætningen ikke svarede til min Forventning, har jeg, for ikke ganske at opgive Planen, omarbeidet og fortsat Tabellerne i ovenmeldte Bog. Bekostningen paa den er saa betydelig, at jeg herved maae indbyde til Subskription paa den, især, da jeg ønsker at sælge ogsaa denne til Almeennytte sigtende Bog for bedre Kiøb, end sædvanlig. De som behage at tegne sig for den, leverer jeg den, uagtet Figurerne have mere end fordoblet dens Priis for mig, for 3 s. Arket, og i samme Kiøb vil jeg til Subskribenterne levere den simpelt indbunden og planeret. Bogens Størrelse bliver omtrent 24 Ark og til Juni Termin dette Aar skal den i det seeneste være færdig. Viborg d. 21 April 1802. Anton Frantz Just.
Viborger Samler, 1802-05-31
Fra Vestergade til Graven, er i Gaar tabt et sølvbeslagen Merskums Pibehoved med sølv Lænke, samt et med Silke bevævet Rør. Finderen ombedes, imod en Douceur. at indlevere det her til Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1802-05-31
2de store brune Kiøre-Heste, tienlige til Reiser, er tilkjøbs hos Forpagteren paa Windumovergaard.
Viborger Samler, 1802-06-07
No. 23.
Viborger Samler, 1802-06-07
London den 18de Maj. Det blev da i Overhuset bevilget, som i sidste No. meldtes, at takke den engelske Konge for Freden. Londons Magistrat sendte desaarsag Kongen ved Lordmajoren, Scheriffer og Aldermænd denne Lykønskning. De nød dene Ære at kysse Kongens Haand, Kongen bevidnede dem sin Tilfredshed med deres Ærende og slog ScherikPavlins, der overrakde ham Adressen, til Ridder. J Underhuset bevilgede man uden Stemmesamling denne Takadresse, efterat man hele Natten igjennem havde debatteret derover. Under Debatterne forsikrede Mr. Addington, at Freden var sluttet paa den bedst mulige Maade og det, fordi den i alle Henseen, der burde foretrækkes Krigen, og blev end Freden tilfældigviis brudt, kunne man af Akterne bevise, at man havde forsøgt alt til Nationens Ære og Bedste. Young yttrede sin Frygt for, at Frankrig vedat eje Louisiana, let kunde faae i Sinde at anmasse sig det vigtige Mexiko, og tage dens vigtige Guld for deres Jern naar de ret kom i Handel med Spanien - samt : at den Styrke de havde paa Domingo, ville true alle vore vestindiske Besiddelser. Det var derfor saameget meere nødvendigt for England, at sætte sig i den stilling, at det med Eftertryk kunde styre saa ærgjærrige og nyhedssyge Modstandere. En Lord anmærkede dog, at det ødelagte Domingo ville behøve 300,000 Negere, hvis Jndkjøb ville komme paa 18 Millioner Pd. Sterl. Scheridan holdt en bidende og spottefuld Tale over den hensovede Krig, og smigrede ikke den nyfødte Fred. Paa den ene Side beundrede han Pitts Talenter; men paa den anden lignede han ham, for hans endnu havende Jndflydelse paa Statssagerne, ved en Passageer paa Stats vognens Kudskesæde, der vel ej synlig fører Tømmen; men dog befaler Kudsken hvor han skal kjøre. Den Ærestøtte man ville opreise ham, meente han allene burde giøres af Pap og opstilles i Banken (fordi Pitt har indført Betaling i Sedler der, istæden for klingende Myndt.)
Viborger Samler, 1802-06-07
I Admiralitetet har i disse Dage meldt sig over 300 Søe=Officerers Enker personlig, for at aflæg ge sædvanlig Eed og modtage deres Pensioner; den var før 20; men er nu forhøiet til 30 Pd. Sterl. aarlig. (180 Rdlr. omtr.) Alle Skibsverfter sættes paa Fredsfod og en Fregat er afgaaet fra Plymouth til Vestindien, for at bringe befalingerne til vore Kommandanter og Udleveringen af Øerne Martiniqve, Tabago og St. Lucie.
Viborger Samler, 1802-06-07
Skal man troe amerikanske Aviser, saa ere de Franske Tropper paa Domingo endeel aftagne. Af de 16000 Mand der kom der, skal over 6000 være døde eller syge. Lecleres Hoveddivision skal kun være 5000. Amerikanerne have befalet de franske Skibe at udholde Qvarantaine, inden de løbe ind i deres Havne.
Viborger Samler, 1802-06-07
En ærværdig Doctor Markham, har maattet see sin Kone, med hvem han siden 1789 havde levet i et lykkeligt Ægteskab og opdraget 9 Børn, forført af en af hans forrige Universitets=Kammerader, en riig Hr. Faucett, der for 4 Aar siden kom til at boe i hans Nabolav. Doctoren paastod 20000 Pd. St. i Repressalier af Faucett og Retten tilkiendt te ham 7,000 Pd.
Viborger Samler, 1802-06-07
Paris d. 22de Maj. Statsraad Bruix har tilkiendegivet det lovg. Korps, at Regieringen, efterat have seet den Ulykke Friheds og Nyheds Systemet har voldet paa Kolonierne i Vestindien, har besluttet, ved deres Modtagelser efter Amiensfreden, at beholde Slaveriet paa de Øer, som have blomstret ved deres Dyrkning af Slaver, og agter derimod i de andre, isteden for bedragerske Theorier, efterhaanden at indføre et forbedret System. J den Anledning foreslog han som Lov" at beholde Slaveriet paa de Øer, hvor det før 1789 var" Denne Lov skal tillige gielde for alle franske Kolonier paa hiinside Kap. Negerhandelen skal drives som før 1789. Kolonierne bestyres, uagtet de foregaaende Lovgivninger, i de næste 10 Aar efter Regieringens befalinger.
Viborger Samler, 1802-06-07
Tribunatet har antaget Forslaget om de 120000 Mands Udskrivning, som og det om Ærelegionens Oprettelse, dog kun med 16 Stemmer imod 38. (Man havde især derimod at indvende, at denne Legion sammensmeltede alle de andre Korps og kunde muligt engang blive Oprindelsen til, og Vuggen for en ny Adel.)
Viborger Samler, 1802-06-07
Monitøren melder: at den franske Republik har sluttet en partikulær Traktat med Hertugen af Würtemberg d. 19de Maj.
Viborger Samler, 1802-06-07
Man forsikrer, at den nu næsten hensovede tydske Gotgiørelsesplan, snart efter Forening med vedkommende Magter, skal drøftes og reengiøres i Paris. Den russiske Gesandt skal alt have faaet de fornødne Jnstruxer desangaaende. Man mener, at mange stemme for, at Bon parte tillige skal kunne udnævne sin Eftermand - og at han selv i Statsraadets Forestilling om hans arvelige Udvælgelse paa Livstid, udstrøg Ordet arvelig.
Viborger Samler, 1802-06-07
Man har i dette Øjeblik faaet Tidender fra Doming. Admiral Willarer, der afseilede den 10de April fra Domingo, er kommen med 8 Skibe af Flaaden til Brest. Endog før han kom, løb en Korvet ind til Brest med Depescher derfra. De lyde gunstigen "Armeen har faa Syge - Man forfølger Toussaint ret levende. Hans Hovedposition Crete a Pierrot ved Artibonit, bombarderede de Franske i 3 Dage og tog den endelig den 23de Marts tilligemed hans største Krudtmagasin. Toussaint mistede her 3000 Mand. Staden Port Republicain er i Behold; men Leogane er afbrændt. Leclere slutter sin Beretning med disse Ord: Toussaint, hvis Grusomhed er ubeskrivelig, har ladet over 10,000 Jndvaanere, Hvide, Sorte og Mulatter myrde. Paa forskiellige Steder have vi reddet omtrent 8000 Mænd og Qvinder, som han havde bestemt til at myrdes. Armeens Strabadser ere utrolige, dog vederqvæger den sig ret got med den Bagage og Proviant den tager fra de overvundne Negre. For 6 Maaneder har Armeen nu Proviant. J den spanske Deel har man især fundet en stor Deel Oxer. Negerofficererne føre stor Stads og bære Sølvsporer paa bare Been.
Viborger Samler, 1802-06-07
Vore Journaler anmærke, i Anledning af Kongen af Etruriens Føielighed mod Paven og Geistligheden: at Oplysningen i Toskang er gaaet Krebsgang og at Kongen ganske staaer under geistligt Formynderskab, Klerkerne have uindskrænket Magt over deres Kapitaler og Godser, der ej kunde sælges, over Folkets Samvittigheder, dem de kunde martre efter Behag, og over den nye Ludvig (Kongen) som Paven kand afsætte, naar han er ham ulydig. Der er en himmelhos Forskjel paa det franske Concordat, der saa temmelig lade de Filosofiske Drømme blive opfyldte og Kongen af Etruriens Lov af Føjelighed mod Paven. Paris den 25 Maj. At Admiral Willaret kom hiem med 6 Linieskibe og 2 Fregatter var, fordi Domingo ej behøver denne store Sømagt. Den spanske Admiral Gravina havde han forhen sendt derfra til Nordamerika med de spanske Skibe. Efter Lecleres videre Beretninger seer man, at denne Krig ikke endnu er saa nær ved at være forbi. Endskiønt Toussaint den 24de Marts mistede 3000 Md.; saa mistede og de Franske ved dette Angreb 500 Døde og Saarede. Blandt de Saarede vare Generalerne Debelle, Dugua, Boudet og Deveaux, samt 4 af Lecleres Adjutanter. Leclere blev selv truffen af en mat Kugle. Under dette Nederlag rykkede Toussaint og Christoph frem mod Cap og ødelagde baade Huse og Plantager. Der udfordres flere Tropper, for at cantonere paa alle Angrebspunkterne, og heldigt var det, at der for Willarets Afreise, med Divisionerne fra Havre og Vliessingen, vare komne 5500 Mand friske Tropper. Saa ere og endeel Proviant, skibe fra Bourdeaux komne, hvorved Armeen er sikker paa Levnetsmidler i de næste 6 Maaneder. Den spanske Deel af Domingo understøtter de Franske. Den har laant de forlangte 5000,000 Piastre og skaffet endeel Klæde. Toussaint lader endnu som han vil underhandle, nylig har han sendt en fangen fransk Adjutant tilbage med Breve desangaaende. Det lader ikke til, at Leelere saa ganske afslaaer disse Underhandlinger, endskiønt han rigtig nok anseer Toussaint for et Erkeskarn, og af et af hans opsnappede Breve, som han har sendt Kopie af, sees, at han formaner sine Generaler til, ingenlunde at troe de Hvide eller Franskmændene, da deres Hensigt kuns er, at berøve Øen sin Frihed, og indføre Slaveriet. Nu have de franske Tropper, uophørlig været i Marsch i 40 Dage; men de hvile ej, førend de ere visse paa Sejren.
Viborger Samler, 1802-06-07
Man taler nu meget og Consul Bonapartes nærforestaaende Afreise til Belgien. Han ventes til Brüssel, Antwerpen, Lüttich, Aachen, Colin og Maynz. General Andreossy mener man ledsager ham. At Brødet i disse Dage er steget uformodentlig i Prisen, tilregner man de ondskabsfulde Gemytters Rænker, der ikke finde deres Regning ved, at Folket i No stemmer over Konsulværdighedens Overdragelse til Bonaparte.
Viborger Samler, 1802-06-07
London d. 25de Maj. Den 20de Maj til drog sig en ulykkelig Hændelse, der let endnu kunne have blevet skrækkeligere, havde man ikke anvendt de bedste Anstalter. Om Morgenen opdagede Skildvagten Jld i det kongelige Artillerie=Tøihuus i Woolvich. Jlden brød strax ud paa 4 Steder og 1 Time efter stod den hele skiønne Bygning i lys Lue. Det stille Veir og de gode Anstalter reddede de omliggende Bygninger. Laboratoriet og de Bygninger, hvori Bomber, Kanonpatroner a. laae forvarte, bleve til Lykke frelste, eller havde alt været tabt. Skaden der skeete, regnes for 150,000 Pund. Model- og Konstkammeret brændte og deri alle Slags Vaaben Modeller og andre Konststykker, kun 3 Bomber sprang; men nogle Metalkanoner smeltede i Heden. Paa en Jrlænders Angivelse, ere 2 Udlændinger arresterede, som skal have paasat denne Jld paa 6 forskiellige Steder. De ere alt tagne i Forhør.
Viborger Samler, 1802-06-07
Efter Skipperberetninger fra Jamaica føres Krigen med Domingo med græsselig Haardhed paa begge Sider. Man giver ingen Pardon. De Fangne dræbes. En engelsk Kaptain saae, at 100 Negere, bleve nedhuggede og kastede i et dybt Hul. Man taler om, at Hr. Pitt nu vil gifte sig med Lord Carringtons ældste Datter. Han agter da og at kiøbe sig en større Gaard og forlade sit nu havende Huus. Sin Ærestøtte vil han frabede sig til han er død. De 35000 Pd. St. man havde subskriberet dertil, sættes derfor paa Rente. Nu kjølnes Debatterne i Parlamentet. Man havde nylig een under megen Støi om Afskaffelsen af Tyrefægtningerne. Denne Folkefornøielse blev end videre ved Magt kiendt med 64 Stemmer imod 51. Man anførte især til dens Forsvar, at den skaffede mange Bryllupper blant Almuen og Hververne mange Rekruter. 600 Kiøbmænd have gjort Forestilling mod de 3 Postdage ugentlig. Man mener og, at der herefter kun blive de sædvanlige 2 til Hamborg og Holland; men 4 paa Frankrig.
Viborger Samler, 1802-06-07
Blandede Efterretninger. Til de, for endeel i Holland, fortilig bagte Nyheder, der nu gienkaldes, høre: 1. At franske Vahre ere forbudne at indføres i England. 2. Den ny Sammensværgelse i Paris. 3. At Neapel og Sicilien skulde adskilles. Alle disse Ting mortificeres nu i tydske Aviser.
Viborger Samler, 1802-06-07
Erkehertug Carl har søgt at lindre de gemenne Militæres Kaar, ved at foreslaae een nu bevilget kortere Tienestetid for den keiserlige Armee. Jstæden for at de Gevorbne før tjente paa Livstid, er det nu forandret saaledes: at Jnfanterister tjene i 10 Aar, Kavallerister i 12 og Artillerister i 14. Siden kunne de atter kapitulere, om de have Lyst.
Viborger Samler, 1802-06-07
J Wien har en meget dristig Kiøbmand, Bozenhard, efter adskillige lidte store Tab, ombragt sig ved Kuldamp i sit Kammer. Man fandt ham sidden, de med en Bog i Haanden om Sielens Udødelighed.
Viborger Samler, 1802-06-07
Hertuginden af Sachsen Coburg, en Søster til de nu afdøde Enkedronninger af Danmark (Juliane Maria) og Preussen, er død, 79 Aar gl.
Viborger Samler, 1802-06-07
Dette Aars Majmaaned udmærker sig overalt ved Kulde. Man har i England og Frankrig den 15de og 16de Mai og den 18de, 19de og 20de i de fleste Tydsklands Egne havt en usædvanlig haard Frost samt Snee, der i Bayern og Schvaben laae næsten 2 Alen tyk og paa et par Dage bragte Kaner og Slæder i Gang. Viinstokkene og Havefrugterne have overalt liidt betydelig, og ingen lader til at have vundet derved, uden Lægerne, der have faaet en delig Deel forkiolede Patienter.
Viborger Samler, 1802-06-07
Viceadmiral Hartfink, der i Januar seilede fra Holland, kom lykkelig til Domingo, har udskibet sine Tropper og er seilet til Amerika.
Viborger Samler, 1802-06-07
Kongen af Spanien agter i sine Stater at benytte sig af de Reformer, som Keiser Joseph den 2den foretog sig med de Geistlige. Han vil og sende 6 Linieskibe til Neapel, for at overbringe den for Kronprindsen der bestemte spanske Prindsesse og afhente den Prindsen af Asturien tiltænkte neapolitanske Prindsesse. J Spanien lever forresten Fredsforsten i ønskelig Velgaaende og har nu den øverste Magt baade over det Militære og Civile i hele Spanien. Efter Breve fra Bern af 16de Maj, havde Minister Kuhn dog faaet en Forening sluttet den 10de med de urolige Bønder, hvorved de mod Tilgivelse for det forbigangne, lovede at gaae hjem hver tilSit. De begyndte og derpaa den 12te, dog und lode de ikke at brænde nogle Arkiver paa Hiemvejen- og selv paa fransk Grund i Crasse, ødelagde de Papirer, som man havde bragt i Sikkerhed derhen -Man siger nu, at 15000 Mand Franske skulle rykke ind i Schveitz. Fra Genf ere 1500 Mand rykkede til Nyon, Yverdon, Orbe og Mondon. Den 12te fornam man i Bern et heftigt Jordskjælv.
Viborger Samler, 1802-06-07
Det lovg. Korps i Paris har bifaldet Forslaget, om Ærelegionens Oprettelse, men kuns med 166 Stemmer imod 110, der er den største Modstemning, man endnu har seet.
Viborger Samler, 1802-06-07
Den 12te Maj har udmærket sig ved temmelig stærk Jordskjælv om Formiddagen Kl. 11, der i Mayland, Genua og flere Steder i Jtalien, saavelsom og i Bern og Zürich er fornummet. Man mener disse Bevægelser have været Aarsag til den paafølgende strænge Kulde og Snee. Nu ere da Bønderne i Wadtlandet rolige. Da adskillige Rygter giennemkrydse hinanden om de dem tilstaaede Fordeele, saa har det Berner Raad modsagt det i et Circulær til alle Præfecterne, hvori det hedder "Oprørerne ere, efter den franske GeneralAmeys's Opfordring, gangne hiem. Wadtlandets Beboere skal afvæbnes. De betale den Skade de have gjort og Sagens Omkostninger. Anførerne kunne vente streng Straf ". Da adskillige franske Kolonner, nu marschere ind i Wadtlandet og besætte det, saa indsee Bønderne deres Vildfarelse og forstaae ret got, at det vil gaae ud over deres Pung med at underholde disse Tugtemestere. J nogle andre Smaa=Kantoner, giærer det stærk, men kommer vel ikke til Udbrud. J Morlens f. Ex., i Kanton Freyburg, angrebe væbnede Bønder Præstens Huus, for at faae fat paa Tiende og Skatteregisteret; men Præsten forsvarede sig ridderlig og de fik intet.
Viborger Samler, 1802-06-07
J de slesiske Biergegne sneede det saa stærk Natten til den 16 Maj, at Sneen laae en Alen tyk
Viborger Samler, 1802-06-07
Jndenlandske Efterretninger. Den 27 Mai om Middagen afbrændt Alle søe Præstegid. i Fyen, ved en skrækkelig om sig gribende Jld; Præstefolkene vare til Barsel hos Forpagterens næst hos og sadde til Bord, da Jlden opkom. Da der fra den Side ingen Vinduer vendte udtil Præstegaarden, advarede først en Piges Skrig, dem om Ulykken, og neppe fik de deres 5 Børn reddet, før Huset overalt brændte. En Karl, som gik i Gaarden for at redde sin Kiste, omkom. Ald Præstens Jndbo brændte med en udsøgt Bogsamling, Forpagteren havde samme Skjæbne; han reddede kun sine 2 Børn og 3 Køer. Forresten mistede han og sin hele Jndbo, Besætning og deriblant 8 Heste, Præsten er den som Skribent og Digter bekiendte Jens Smidth. Blant hans Papirer tabde han en næsten færdig metrisk Oversættelse af Horages Oder.
Viborger Samler, 1802-06-07
Adskillige andre Steder i Fyen ere og afbrændte i denne Tid, blant andet Langkildegaarden ved Svendborg med ald sin Besætning.