Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-28
Jmellem Holkenhavn, Dyrehauge og Vindinge Bye ved Aarn, som endnu længe efter Nyborg Slottes Anlæggelse eller kaldet Gammelborg, findes endnu Tegn paa Stedet til denne Bygning, og haves endnu Breve af Kong Waldemar dat. Windinge 1355. Det kan og være, at samme har været anlagt af Kong Svend Grathe eller længere hen i Tiden. J Kong Erichs Resess, som er funden i den skrevne Skaanske Lov, og paabyder en aarlig Forsamling i Nyborg, Trinitatis Søndag, er ikke skrevet af Kong Erich Eiegod, men af Kong Erich Glipping, altsaa synes den Mening at bortfalde, at Nyborg skulde have været til, førend Hertug Knud lod den bygge. Man mener, at Slottet først af Hertug Knud er kaldet Nyborg, og siden, da Byen er bleven anlagt, har den faaet Slottets Navn. De første Herredage i Nyborg ere tvende i Kong Abels Tid 1251. i Foraaret og Efteraaret, dog ere de formodentlig ikke de første. Det gamle Slot bestod af 4 grundmurede Fløie, Kong Christian Jl. lod Slottet reparere 1549. og med et Taarn forsyne. De 3 Fløie bleve nedbrudte 1722. Hertugen og Hofmester Rosenkrantz, undvigede herfra i Bønderklæder i Grevens Feide, som meldt er. Som en Anecdot ved dette Slot kan tillige meldes: at særdeles Kong Hans holdt ofte Huus paa Nyborg Slot, og der kom hans siden ulykkelige Søn Kong Christian Jl. 1481 til Verden. Hvitfeldt beretter: at en Abe tog denne Prinds som et spædt Barn af Vuggen, og forde ham igiennem et aabent Vindue med sig op paa Slottets Tag, men forde ham ogsaa uskadet tilbage. - TilFærgeløbet her betiente man sig i Begyndelsen af Skuder, og Baade af ulige Størrelse, som dog ikke vare større i Kong Christian H. Tid, end at de kunde overføre 3 a 16 Heste. Under Christian W. bleve de aflagde, og brugte man da de flade Færger og store Baade til beqvemmere Transport; men William Adrian, en Hollænder, hidbragte 1626, den første Smakke, hvortil han endnu lod bygge to mindre og 1641 atter to mindre, saa at de 1643, havde, foruden Færger og Baade, fem store og to smaa Smakker. Kong Christian V. gav ham den 11 August 1640 paa Livstid et Stykke af Øster=Øen, Øe Havet kaldet, for disse Smakkers Anskaffelse. 1648 den 20 Febr. tillod Kong Christian 19. at den største Smakke maatte bruges til Kiøbmands Brug, men 1658 og 1659. bleve de tilhobe af Svensken ødelagde, saa at bemeldte Williams Enke kom i Armod. - De allernaadigste Anordninger om disse Fartøier til den Tid vare af Kong Christian H. 1553. Friderich Il. 1588, Christian V. 1589. 1615. 1632 og 1636, og af Friderich Il. 1650, som indeholder: 1) At de maa tage Fragt i Nyborg og ligeledes i Corsøer. 2) At de først skal indtage Kongens Føring og Gods. 3) At de ikke maa føre Folk eller Gods andensteds end til lovlige Havne. 4) At de ikke maa overføre Betlere eller Tartere. 5) Jkke at inde eller udføre Kiøbmands Gods uden at angive det til Tolderen. 6) At de ikke maatte overfore Fremmede, førend Byefogden, havde efterseet deres Pas. 7) at de ei maatte tage høiere Fragt, end der paa en Støtte paa Torvet var anslagen. Taxten var 1533. for en Oxe 4 Skilling. 1615. 6 s. 1632. 8 s. 1641. 1 Mark en ledig Person om Sommeren 6 s. om Vinteren 10 sk. 1636, om Sommeren 8 sk. om Vinteren 12 s. 1643. om Sommeren 12 s. om Vinteren 20 sk. 1647. Kongl. Resolution, at der skulde gives af hver Smakke 1 Mark og af en Færge 8 s. som til Tolden skulde oppebærges. Efter Krigen blev af Friderich H. den 7 Aug. 1665, bevilget, at Færgen ikke skulde seile, førend den havde fuld Fragt, og ved Forordningen af 29 April 1684, blev Rederne for Inqvarteering befriet, og ved Rescript af 11 Febr. 1699. At af en Smakke skulle betales 6 Rdlr. om Sommeren, og 7 Rdlr. om Vinteren. Dog var Færgeløbet kun i maadelig Stand; thi 1683. var kun tre Færge=Fartøier og fire Conffardie=Skibe, 1709. tre Jagter og een Smakke, ja i Kong Christian V. Tid var snart ingen, som ville interessere, saasom Transporten var liden, og der idelig var Misforstaaelse imellem Færgelauget i Nyborg og Corsøer, indtil der 1734 den 12. Mai blev gjort Contract imellem begge Partene saaledes: At de i Nyborg holde 6, og i Corsøer 4 Smakker og Jagter, hvad disse ti Fartøier fortiener, gaaer til fælles Casse, de blive i Mai hvert Aar reparerede, og ere nu i god Stand. Af disse ti Fartøier ere 2 Post=Jagter, for de Danske Post=Sækkes Transport og den Svenske Post=Sækkes Overførsel fire Gange om Ugen, fortiener fælles Cassen. og noget, overalt ere disse Fartøier nu i saa god Stand, som nogensteds i Europa, og kan endog fuldføre Reisen, med stridig Vand og Strøm. De Kongl. Anordninger om Færgeløbet ere følgende: 1) Directionen over Færgeløbet tilkommer alene Magistraten efter Friderich Il. Rescript af 7 Mai 1665. 2) Taxten paa Fragterne Forordning af 29 April 1684, og Rescript af 11 Febr. 1699. 3) Redskabet i Færge=Fartøierne er allene Borgerskabet overladt og Magistraten udelukt, Rescript. af 19 Jan. 1709. 4) Broepenge til Skibsbroens Vedligeholdelse, Rescript af 13 Junii 1720. dog Post=Jagten, befriet ved Kongelig Resolution af 30 Sept. 1712. og 12 Dec. 1734. 5) Om Litzenbrødrenes Anskaffelse for billig Betaling, Rescript af 19 Oct. 1723 og 24 April 1734. 6) Om Børsdage, Rescript af 24 April 1734. (meere følger.)