JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Schaafhausen den 24 Dec. Saa skræksom i Begyndelsen den Beretning om en i Veltheim ved Jller sig yttrede anstikkende Sygdom end- og lydede, saa kan man dog nu af de troeværdigste Efterretninger mælde, at det Onde blot bestod i en hidsig Sygdom iblandt Jøderne, hvilken ikke har havt noget overordentligt, meget mindre noget ondartigt, hos sig, og nu alting er sundt og frisk i Veltheim.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Paris den 26 Decembr. Da vor Hr. Erkebiskop ikke har formaaet at tving den Mand, som var angiven for ham at være en Protestant, til offentlig at erklære, at han ikke er det, og en heller har kunnet bevise, at samme Mand er en Protestant, saa har han igien maattet ophæve det ham skeete Giftermaalsforbud, og han er nu, ligesom de andre Sognefolk, bleven viet af sin Sognepræst.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Wien den 28 Decembr. Man fortæller her, at en bekjendt Stabs-Officeer fra en fremmed Krone er kommen til et vist Sted, for paa anseelige Vilkaar at slutte et Fordrag i hans Krones Sager. Man skal have svaret ham ganske tørt, at man ikke formaaede at giøre dette, men at man hiertelig gierne vilde overlade ham nogle tusende Exemplarier af den nye Psalmebog, hvoraf der her i Landet nu bliver foranstaltet et nyt Oplag.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Polske Grændser den 28 Decembr. Der skal for nærværende Tid staae 40000 Østerrigske Tropper paa Grændserne af Servien og Galitzien. Rusland skal have 3 Corps, som skulle agere imod Tyrkerne: et paa 15000 Mand i Krimm, et andet paa 20000 Mand, som er bestemt til at beleire Choczim og Beender, og det tredie paa 60000 Mand, som skal bedække Moldau og Wallachiet, og rykke videre frem.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Fra Weichselen den 29. Decembr. Man fornemmer fra Petersborg, at dertil ere ankomne adskillige Courerer fra den i Krimm commanderende, General, Fyrst Proforowsky, hvilke have medbragt de Efterretninger, at de Russiske Tropper have drevet de opsætsige Tartariske Horder nogle Gange tilbage, og ganske afslaaet dem, og derved mestendeels sat Roligheden i Stand igien paa denne Halvøe. Jligemaade skal og, som der siges, de Russiske Tropper have taget Staden, Cassa i Besiddelse.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Fra Mayn den 29. Decembr. Man vil her have Efterretning, at Hr. v. Voltaire, der allerede saa ofte er bleven sagt død, endelig nu forAlvor er død.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Haag den 30 Decembr. Ved den nu værende store Mangel paa Matroser er offentlig lovet dem som frivillig ville tage Tieneste paa Krigskibene, en Belønning; hvorpaa man i Holland endnu ikke har havt noget Exempel.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Hanau den 30 Decembr. I Gaar Aftes ere her til Hoffet og i Staden ankomme Depescher og Privatbreve fra London. Med samme har man erholdt Bekræftelse paa det, som er foregaaet med den Bourgoyniske Armee, og tillige den Efterretning, at ogsaa det Høifyrstel. Hessen Hanauiske Regiment er indbegrebet med i den sluttede fordeelagtige Capitulation. bemældte Regiment tillægges i fornævnte Efterretninger al muelig Berømmelse og fortient Roes, som samme ved sit for Dagen lagte uforskrækkede Mod og udviste vedvarende Tapperhed i adskillige Fegtninger har forhvervet sig. Bapreuth den 31. Decembr.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
J Følge Efterretninger fra det Lippstadske torde maaskee, saa snart Tiden tillader det, en Leir af Preussiske Tropper trække sig sammen der i Egnene, i hvilken, efter Forlydende, ikke allene Cavalleriet fra det Magde borgiske og Halberstadske, men endog alle Westphalske Regimenter skulle indrykke. (Andre tilforladeligere Efterretninger imodsige dette Rygte.)
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Donaustrømmen den 1. Januar. Fra München erfare vi just nu den sørgelige Efterretning, at Hs. Durchl., Churfyrsten af Bayern, er den 29 December sidst død af Smaakopper. Han var fød den 28 Maji 1727, og efterlader ingen Børn.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Fra Nederrhin den 1. Januar. Den Schottiske Brigade, som staaer i Generalstaternes Tieneste, og 6 Hollandske Regimenter, skulle, som den siges, træde i Engelsk Sold, for at garnisonere i Engeland og Jrland; derimod skal et lige Antal Brittiske Tropper sendes til Amerika.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Cölln den 2 Januar. I Supplementet til vor Franske Tidende af 30, i forrige Maaned staaer følgende med en Stierne betegnede Efterretning fra Franken den 22. Decembr. Man har med Forundring læst i nogle Tydske Blade de forskrækkelige Bespottelser imod Hr. Gasiner. Den nærdige Præst, der, ved ofte at forherlige Forløserens Navn, er bleven berømt, og har helbredet saa mange lidende Personer af alle Stænder, havde ikke maattet være udsat for saadanne Fornærmelser, efterdi han har lært dem at tage deres Tilflugt til dette tilbedelsesværdige Navn. Den Beskyttelse, som hans berømmelige Biskop lader ham vederfares, mange geistlige og verdslige Fyrsters Høiagrelse, og saa mange tusende Personers Vidnesbyrd, hvilke ved Forløserens hellige Navns Kraft ere blevne helbredte, maae kaste de forfængelige Declamation overende, hvilke ere blevne gjorte imod denne Præst. M.i Betragtning af den Ærgrelse, som slige Rygter nøde dig maae foraarsage, er man blevet ombedet, at imodsk disse Forhaanelser imod saa mange ærværdige Person, og at erklære, at bemældte Blade, som offentlig bekiendtgiøre, at Sædvanernes Congregation (i Rom, havde m. klæret Hr. Garners Operationer for overtroiske Bedegerier, og billiget de imod ham for Lyset komne Skrift, have intet beviist om denne Punkt, som ikke er ganske falt og ugrundet; og at alt formodentlig er nogle Personer, Opspind, paa hvilke det alt for sterke Lys forblinder = nene, eller hvilke ikke andet end ugierne see det. Ende skal enhver Fornuftig let kunne dømme, at den hell. Ste ikke vil betiene sig af Avisskrivere til at bekiendtgiøre sig Decreter.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Berlin den 3 Januar. I Gaar Aftes Klokken 6 bragte en Courcer fra Petersborg, hvilken har fuldbragt sin Reise i 11 Dage de glædelige Efterretning, at Storfyrstinden Keiserl. Høihevar lykkeligen bleven forløst med en sund og munter Prind og at saavel den høie Moder, som Printsen, befandte sk. saa vidt mueligt meget vel.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Hamborg den 5 Januar. Den i den Nedersachsiske Kreds residerende Russi Keiserl. Minister, Hr. v. Grotz, har i Gaar med en Este sette erholdt den høistglædelige Efterretning fra sit allerhøieste Hof, at Hs. Keiserl. Høihed, Storfyrstinden Maria Froderowna, var den 23 Decembr. n. St. lykkelige bleven forløst med en Prints. Hs. Keiserl. Majeste har tillagt den nyefødte Storfyrste det Navn, Alexanden, Brunsvig den 5. Januar.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Den Formodning, at de Brunsvigske Tropper i Am rika, siden Affairen ved Bennington indtil den Bourgensniske Armee overgav sig, ikke havde lidt noget betydelig Forliis, er ved Generalmajor v. Riedesels Rapport af 21. Octobr. bleven bekræftet. J de adskillige Actioner, som siden den 19. Septembr. ere forefaldne, have de havt, Døde, Oberst Breymann, 3 Underofficerer, og 50 Gemeene. Saarede, Capitain Fredersdorf, LieutenanKruse, 7 Underofficerer, 1 Tambour og 58 Gemen Fagne og Savnede, Oberstlieutenant v. Speth; Capitainerne, v. Dahlstierna, v. Gleisenberg og v. GeisowLieutenanterne v. Bode og Grev v. Ranzow; Fændriker, ne Haberlein og Denneke, 13 Underofficerer, 4 Tamborrer og 130 Gemene, iblandt de fangne Officerer ere saarede v. Dahlstierna, v. Gleisenberg og Bode.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Nederelv den 6. Januar. Fra Mandeborg berettes, at en Naboefyrstes Cavallerie, der mestendeels bestod af Landets Jndvaanere, da det skulde stikkes under Jnfanteriet, for med desto mindre Besværlighed at transporteres til det Sted, hvor det afden Engelske Commissario for hans Herres Regning skul imodtages, har i Gierningen modsat sig, iblandt an le saaret den commanderende Oberstlieutenant, og begi i sig over Grændserne til Sachsen, hvorfra de ere traad i i Underhandlinger med deres egen Fyrstes Regiering.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Kiøbenhavn den 9. Januar. ling at maae allene holde et Adresse=Contoir i Bergen. Den Den 5. Septembr. 1777. er Knud Geelmunden forundt Betiltoft og underlagde Herreder. Hr. Niels Siersted at være 9. Sept. er Henrich Berg beskikket at være Chirurgus i Eb hads Hielmslew og Giern Herreder. Hr. Jnqvert Boysen at være Chirurgus Practicus udi Schanderborg Bye, samt Wrads Chirurgus Practicus i Randers Bye, Hospitalet sammesteds, samt Støvring, Synderling, Galthen, Houelberg og Rougsøherreder, skal boe i Randers. Den 10. Dec. er Provst og Sognepræst Hr. Peder Ussing beskikket at være Sognepræst for Thorstrup og Horne Meenigheder i Riber Stift. Den 17. Decet Studiosus Andreas Køhler beskikket at være residerende Capel kan i Kiøge. Studiosus Henrich Steensen Müller ligesaa at tære Sognepræst for Fajøe Meenighed under Lolland. Joachim henrich Hahn ligesaa at være Byeskriver i Rødbye og Herredsskriver i Fugelse Herred. Den 29. Dec. er Copiisten i det Kiøbenhavnske og Siellandske Told=Contoir Søren Schade allern. beskikket til Fuldmægtig sammesteds. Den 31. Dec. er Lorenz, Schrøder, Lieutenant ved Livgarden til Fods, og Johan Christian Schrøder, Lieutenant ved Søe=Etaten, forundt Bevilling, at føre deres Farbroders, afg. Conferenceraad Johan Christian, de Schrødersees Navn og Vaaben. Den 5. Jan. 1778 er Studenten Ludvig Ferdinand Rømer igien allernaadigst beskikket. til Copiist i det Kiøbenhavnske og Siellandske Told=Contoir. vaade lidte Skade har Hans Majestæt allernaadigst resolveret, J Anledning af Scheens Jndvaaneres ved den stærke Jldsi allene at komme dem til Hielp med 3000 Tønder Rug, men endog tilladt dem en Collect paa Landet i Norge, som og i Kiøbfinderne og paa Landet i Dannemark. Aalborg den 15. Januarii stammerherre Kragh Juel Wind at være Assessor i Høiesteret; Efter Forlydende har Hans Majestæt allernaadigst beskikket Justitsraad Dons, og Capitain Teilmann være udnævnte til Saa skal og de Hr. Etatsraader Borneman og Jacobi, samt virkelige Etatsraader. Rector Boalt samt Cancellieraad og virkelig Cancellieraad; Conrector, Mag. Lorenz Hansen at vær Borgemester Wilde til virkelige Justitsraader; Secretair Næsted, ste Rector i Riber Cathedral=Skole; Studiosus Rasmus Busch, at være Hospitals=Præst i Ribe. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. s.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Den 15. Januarii befandtes ved Cassens Aabning i Banco=Sedler Nok i Papiir med Hosskrivt: At Herre du almægtige Giid, som har hiulpet mig og Mine, og reddet os udaf Nøden; lad fremdeles dit Ansigts Lys skinne over os, og hold din Haand over os, og hielp os, saa blive vi hiulpe. Nok i Papiir en Ducat med Hosskrivt: Herre tænk paa mig til det Beste i al min Nød og Hiertens Bedrørelse, saa skal min Siel stedse love dig Nok i Papiir. For en Tienestepiges Utroskab i Hentes Huusbonds Tieneste betalt Desuden i løse Penge er o. For samme takkes paa de Fattiges Vegne allerskyldigt. Dødsfald: I Aarhuus den 8 Januarii Viinhandler Sr. Mar tus Mørck Galthen, 38 Aar. Den 13, her i Byen Maren Pauisen, 52 Aar.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Da Westrupgaards Forpagtning til næstkommende 1. Maj. bliver ledig, saa ville de, som maatte have Lyst til samme Forpagtning, mælde dem inden denne Maaneds Udgang hos Jnspecteurerne for de publiqve Ting, da den paa billige Conditioner kan faaes underhaanden til Forpagtning. Aalborg den 14. Jan. 1778. Paa samtliges Vegne, C. Rübner. V., red Aarhuus Stift, Haureballegaards Amt, Ningherred, Torpagteren af Baroniet Wilhelmsborg Hovedgaard, un lader Onsdagen den 18 Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet ved offentlig Auction sammesteds bortsælge, om fornøieligt Bud skeer, en Deel af hans der havende Stutterie, nemlig: en sort Hingst, med bruun Mund og bruune Lysker, af det Kongelige Stutterie. 6 Aar. en sort Hoppe sterk Ramskop med stribbelblæs, og en hvid Bagfod.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
15te Aar. en bruun med Stierne 14de Aar. en dito med Stierne og hvid Bagfod i 3die Aar. en sortebruun. i 3die Aar.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
en reen sort ramskoppet dito i 3die Aar. en dito med lidet hvidt paa den ene Bagfod, i 3die Aar en dito reen sort i 3die Aar.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
en sortebruun Vallak, i 3die Aar.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
tvende sortebruune Mærplage, meget passelig i 2det Aaren sort Vallak med lider Hvidt paa den ene Bagfod i 2det Aaren dito med en liden Stierne i 2det Aar.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
en graae dito, sterk Ramskop . i 2det Aar.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
en lysebruun Mærplag med 2de hvide Bagfødder i 1 Aar. en bruun Hingstplag :. i 1 Aar. tvende sorte Mærplage uden Aftegn, 1 Aar. en stikkelhaaret Mærplag . 1 Aar.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
en sortebruun Hingstplag, sterk ramskop. 1 Aar.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Sølhopper en mørkbruun ster ramskop . 10 Aar. en bruun Skiæg, med Føll = = 15 Aar. en sort, med Foll. 10 Aar. en dito med 2de hvide Bagfødder, med Foll. 10 Aar.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
en hviid Hoppe med Føll 13 Aar.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
en sortebruun ramskoppet med Føll = 16 Aar. fire sorte, meget passelige, Vognhopper, vel tilkjørte, saavel samlede som parviis i 5te Aar. Til hvilken Tid og Sted de Lysthavende sig behagelig ville indfinde, ligesom foreskrevne Stutterie i tvende Dage for Auctionen for de Liebhabere, som sligt maatte forlange, kan vorde forevist. Wilhelmsborg den 9. Januarii 1778. Jen Gaard, Hr. Doct. Lasont beboer, er til Paaske at faae til Leie hos Jens Lund. NB. 6.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
En god Cane i brugbar Stand for 2 Personer til 2 og 1 Hest, kan faaes i Bogtrykkeriet med Bielletøi til Kiøbs. S. W. H. Hvo der maatte have noget at fordre efter afgangne Friderich Lundorph, som tiente for Skriverkardpaa Dronninglund, og sammesteds døde, ville behage at mælde sig her paa Gaarden hos mig underskrevne 6te og 12te Uges Dagen efter undertegnede Dato, da enhver i saa Fald kan vente al lovlig Behandling ; ligesaa anmodes de, som til dette Stervboe maatte være noget skyldig, at møde samme Tider, for at betale, hvis de maatte efter Beviser, og den Afdødes Bøger, tilkomme. Dronninglund den 30 December 1777.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Paa Høi og Velbaarne Hr. Brigadier, af Halling, hans Vegne som Forvalter Søren Wichen. de tvende Huuse, som eies, og for nærværende Til P.B. T. beboes, af Mad. sal. Peder Bhies Enke, lige over for Sr. Haarboes, ere strax eller til førstkommende Paaske Flyttetid at faae til Leie enten samlede eller hvert for sig. I Kraft af efterstaaende Kongelig allernaadigste Bevilling saaledes lydende: Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertuudi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Greve ud Oldenborg og Delmenhorst, giøre alle vitterligt: at eftersom Os elskelig Kammerherre Frederich Ludvig Christian von Beenfeldt paa Serritzlevgaard udi Aarhuus Stif i Vort Land Nørre Jylland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at til afvigte Aars 16. Decembr. bleve Stougaard og Alstedgaarde ham ved et Transport Skip de af Os elskelig Etatsraad Luttichau overdragne, hvilke " Gaarde han igien den 24. Februar, sidstleden har solgt til Joost Frederich Woodschou, som befrygter, at der, da disse " Godser siden 1720. have været adskillige Eieres Hænder, skulde være en eller anden, som i Henseende til faldne Ar, beparter og Godsernes Børnepenge skulle giøre Fordringer; saa have Vi i Anledning af fornævnte Kammerherre Been feldts derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske, " samt de Aalborger og Viborger Tidender, 3 Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have nogen Ret til Arv efter de paa Stougaard og Alsted Godser sluttede Skifter, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid; og at saadan i Aviserne gjorte Jndkaldelse maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme sorterer. Forbydende alle og enhver herimod, eftersom foreskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 10. Octobr. 1777. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelig Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
Kammerherre Frederich Ludvig Christian von Beenfeldt, paa Serritzlefgaard udi Aarhuus Stift Bevilling, at hans udi de Kiøbenhavnske Berlingske, samt de Aalborger og Viborger Tidender 3 Gange efter hinanden maae indkalde. dem, som formeene sig at have nogen Ret til Arv efter de paa Stougaard og Alsted Godser sluttede Skifter, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid, og slig Jndkaldelse at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved or¬
Jyske Efterretninger, 1778-01-16
dentligt Proclama. indkaldes herved alle og enhver, som formeene sig at have nogen Ret til Arv efter de paa Stougaard og Alsted sluttede Skifter, eller hvo som ellers i Henseende tilfaldne Arveparter og Godsernes Børnepenge formeener at kunne gjøre billig grundet Fordringer, at møde paa Stougaard Onsdagen den 23. Febr. 1778 eller ogsaa Onsdagen den 8. April strax derefter, deres Fordringer og Krav at angive, da enhver skal vederfares, hvad Ret er, men efter samme Tid ansees alle indkommende Fordringer for intet gieldende, og for hvilke jeg ingenlunde vil væ er ansvarlig, da de, som til disse to bestemte Dato fortie deres Fordringer, siden efter kan tilskrive dem deres eget Tab. Serrislefgaard den 19. Decembr. 1777. Beenfeldt.
Jyske Efterretninger, 1778-01-23
Mantua den 24 Decembr. En Juvelerer fra Mayland blev for nogen Tid siden paa en listig Maade lokket til Pavia med en stor Deel Juveler og Kostbarheder. Han tog ikke i Betænkning, for at vinde noget, at afslaae dette Kald, men han blev derefter ikke meere seet. Nu har man opdaget, at en vis Cadet Pasina har myrdet denne ærlige Mand, opbrændt giødet i en Ovn, og kastet Beenene i Floden Tesin, saa lig dræbt Budet, som han havde sendt til Juveleren. Han idder nu i Bolt og Jern, og venter sin Skjæbne. Man roer ogsaa, at Guldarbeideren fra Pavia, Ghilini, som for nogen Tid siden er bleven savnet, er falden dette Uhyte i Hænderne.
Jyske Efterretninger, 1778-01-23
Fra de Mæhriske Grændser den 25 Dec. Privatbreve fra Lemberg mælde, at der uophørlig i største Hast bliver ført en Mængde Russer paa Vogne og Slæder igiennem Polen til Bredden af Duiesteren, langs med Grændserne af Moldau, hvor der skal forsamles en talrig Armee, over hvilken den for Tyrkerne saa frygtelige General Romanzew skal have Overcommande. Over i det Corps d'Armee, som forsamler sig ved Pultawa, skal, som Ordet gaaer, Generallieutenant v. Romanzow, en Søn af Feldmarskallen, have Commando. 1 Paris den 29. Decembr.
Jyske Efterretninger, 1778-01-23
Fra Amerika har man her faaet følgende Efterretninger: 1) At 4 af General Howes udstilte Poster ere med et got Udfald blevne angrebne af Amerikanerne. 2) At det er næsten umueligt, at aabne Delavare. At giøre denne Flod stilbar, vil koste meere Tid, end Amerikanerne have brugt til at tilsperre den. 3) Er Delaware paa 3 Mile langt oventil tilsperret med Forter, og under Vandet ere lagte Hindringer i Veien. 4) Ere paa adskillige Steder træe Floder, med store Stene blevne nedsiunkne, hvilke med Ankere saaledes ere blevne gjorte faste, at det er umueligt, at bringe dem op. Planen paa denne Maade at tilsperre Floden, angav Ridder Condray kort for sin Død.
Jyske Efterretninger, 1778-01-23
En ung Fransk Officeer har dyrt nok betalt sin brændende Nidkierhed for Amerikanerne. Da han fik at vide General Bourgoynes Nederlag, løb han, saa at han var færdig at styrte, til Caffehuuset, Caffe militaire kaldet. Han traaede fuld af Fryd og Glæde ind i Stuen, fortalte fine Kammerader den store Nyehed, skamslikkede Engelænderne, og spurgte, om der var nogen, han vilde skiære Ørene, af dem. En fremstillede sig, og tilbød ham sine, om han havde Lyst til dem. Han blev ved denne Operation ikke alt for lykkelig, thi i Stedet for at komme med Øren som et Seierstegn, bragte han 2 Stik i Livet med sig tilbage, igjennem hvilke hans Amerikanske Siel vel skal faae Luft til ogsaa at overbringe denne store Nyehed til Beboerne i den anden Verden.
Jyske Efterretninger, 1778-01-23
Den 2 Januar. Man forsikkrer, at der skal være ankomne Deputerede fra Amerikanerne til Hofferne i Frankrig og Spanien, for paa det eftertrykkeligste at bevæge den derhen, at de ved en Alliancetractat maatte erklære sig med dem. De forestille livagtig, som det hedder de Fordeele og den Skade, som i en af begge Fald ved Sagernes nu værende Lage ville opkomme for begge disse Hoffer, hvorved de tydeligen skal have givet at forstaae, at de maaskee kunne see sig nødte til at vende deres Vaaben imod dem, naar de ville antage Engelands Tilbud.
Jyske Efterretninger, 1778-01-23
London den 30 December. Her er nu følgende Liste paa det oprettende nye Corps bleven bekiendt: 1 Bataill. Hochlænder under MacLead = 1000 Mand De Frivillige fra Manchester = Hertugen af Argyles Hochlændere = 1000 - Camphels Welch Loyal Voluntærer = 20000 - Hertug v. Athol Hochlændere = = 1000 - Oberst Gordons Hochlændere = = 1000 - Hertug v. Hamiltons Regiment v. Arran = 1000 -
Jyske Efterretninger, 1778-01-23
Oberst Dalrymples Loyal Lowlænder = Midland Hochlændere Sutherlands og Markays Hochlænder Grev v. Seaforths Hochlændere, Den Schottiske Brigade i Hollandsk Tieneste skal kaldes tilbage og sættes paa = Katholske Jrlændere 10 Engelske Batailloner = = 10000 - 32000 Mand Herunder ere maaskee endnu ikke indbegrebne de subscriberte Corps fra Liverpool, Norfolk og andre. Den liden Stad Kensington nær ved London har subscriberet til 1000 Mand, og griber man sig paa lige Maade an i alle 3 Rigerne, saa vil den Engelske Landmagt i tilkommende Foraar gjøre en anseelig Figur. Disse nye Corps skal fra 22. Dec. at regne i 4 Maaneder allesammen være fuldstændige. Ved de Schottiske blive Officererne udnævnte af Obersterne, men ved de øvrige af Kongen selv. Staden Edinborg, har ogsaa aabnet en Subscription til at oprette et Regiment paa 1000 Mand. Det samme har og Staden Westmynster gjort.
Jyske Efterretninger, 1778-01-23
Fra Sachsen den 2 Januar. Den Kiste, i hvilken nyelig de offentlige Blade mældte at have ligget 2 døde Legemer, har, i Følge sikkre Efterretninger, været opfyldt med Jtalienske Orangerietræer.
Jyske Efterretninger, 1778-01-23
Regensborg den 3 Januar. Hs. Churfyrstl. Durchl. af Palz har allerede ladet alle Churbayerske Lande tage i Besiddelse. Alle Collegier Departementer, Stationer og Embeder blive indtil videre i deres Orden.
Jyske Efterretninger, 1778-01-23
Nederelv den 9 Januar. De meste Breve fra Schweiz mælde slet intet om Hr. v. Voltaires Død.
Jyske Efterretninger, 1778-01-23
Kiøbenhavn den 12 Januarii. Under Dato Christiansborg den 5 Jan, har Hs. Majest. det tydske Sprog ladet bekiendtgiøre: at da fremmede lette Skillinger ere, uagtet det Forbud af 29. Maji 1775 og sammes Extension af 10. Martii 1777, bragte ud iblandt Publicum, sær i Staden Altona og Egnen der omkring; saa har Hs. Majest, for at forekomme al den Skade, som deraf maatte flyde for Høystsammes Undersaattere, fundet fornødent, at fornye bemældte mod fremmede Skillingers, og andre saadane Myndter Circulation udstædte Forbud, ikke allene i Henseende til Staden, Altona, men og at udstrække samme til alle Kongelige Undersaattere, saa at de nu til Syne komne fremmede Skillings=Styker ei maae modtages eller udgives hverken i de Kongelige Kasser, eller i Handel mellem Undersaatterne, under Straf af Confiscation. (Hvoraf Angiveren, naar saadant bevises at være skeet, tillægges Halvdelen af Værdien). Og paa det at Under saatterne ikke skal mangle grov Courant, har Hs. Majest. anlagt i Altona en Myndt, for imod Sølv og en billig Myndteløn der af at erholde Specier, hvilke tillige kan bruges som courant Penge, og da ved Forordningen af 2. Januarii 1776 er fa sat og bestemt, at bemældte Specier skal giælde 1 Rdlr. 22 s.D. C. udi Hs. Majest. Kasse og i Handel og Vandel; saa bliver saadant herved igientaget og forordnet, at disse Specier skal udi de Kongelige Kasser, saavelsom i Handel og alle Penge=Betalinger cursere og antages efter bemældte Priis, Stk. for Rdlr. 22 s. som Dansk og Holsteensk grov Courant.