JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
Ifølge tagen Bestemmelse i Dødsboet efter Fru Kammerherrende de Sehestedt, blive de dette Boe tilhørende, i Fjends Herred, Viborg Amt, beliggende Eiendomme, nemlig: 1) Hovedgaarden Strandet, 2 Mile fra Skive og 2 1/2 Miil fra Viborg, i Ørum Sogn, af Hartkorn, Ager og Eng ufri Hovedgaardstaxt 10 Tønder. Paa Eiendommene er holdt en Besætning af 4 Heste, circa 30 Fækreature og 60 Faar, der ved en bedre Drivtsmaade meget vil kunne forøges. Vaaningshuset, teglhængt, 2 Etager høit med 10 Værelser, foruden Oeconomileiligheden, og en smuk Have, afgiver en særdeles behagelig, velindrettet og solid Bopæl. Udhusene ere rummelige og vel vedligeholdte og er Product=Afsætningen af Liimfjorden meget beqvem. 2) 1/3 af Ørum Sogns Kirketiende, hvilken Trediedeel er matrikuleret for 24 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb. og 3) Den saakaldte Haurisodde Eng i Taarup Sogn af Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 22/5 Alb., opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes: den 15de Februar, 1ste og 16de Marts 1832. hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Viborg Raadhuus og den 3die paa selve Strandet. Eiendommen forevises af den paa Gaarden værende Avlskarl, hvor Kortet over Gaardens tilliggende Jorder ogsaa henligger til Eftersyn, ligesom Conditionerne, der med Hensyn til Betalingsterminerne blive meget favorable for Kjøberen, kan erfares her paa Contoiret. Fiends Nørlyng Herredscontoir. Viborg, den 19de Januar 1842. F. Eberlin. Eftersom Bagersvenden Christian Pedersen Wied Januar 1842. F. Eberlin. fra Christiansfeld, født i Saatrup, Kipping Sogn, der i Aaret 1829 forlod Brødrehuset Neuvied, uden at der haves senere Efterretninger om ham, efter al Sandsynlighed og ifølge foreviste Beviisdocumenter har fundet sin Død i Rhinstrømmen; saa indkaldes han, eller hans Livsarvinger, herved i Medfør af Overrettens Bevilling dat. d. 13. Decbr. 1841 paa Rettens Vegne, med 12 Ugers Varsel, til at melde sig i Actuariatet for Thyrstrup Herred i Haderslev paa lovbefalet Maade, idet han i modsat Tilfælde vil blive erklæret for død, og hans her efterladte Formue, som hidindtil er bleven bestyret under Tyrstrup Herreds Overformynderie, vil vorde udleveret til hans nærmeste Arvinger hersteds, hvorefter p. p. Haderslev udi Tyrstrup Herredsfogderie, den 12te Januar 1842. Thomsen. Et Partie Sirtzer, glatte og sig. Merinos hvorJanuar 1842. Thomsen. med agtes toprømmet, udsælges deels til, deels under Indkjöbsprisen af W. A. M. Koch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
Et Assortiment fine Klæder og Beenklædetøier, ere arriverede og sælges billig af W. A. M. Koch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
Godt feed Flæsk kjøbes som sædvanligt til gangbare Priser af Carl Benzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
Vadmel til Stampning. Da min Svigerfader C. Munk som har boet i Krude Mølle i en Tid af 40 Aar nu boer hos mig, modtages som sædvanlig Vadmel til Stampning, og behandles samme paa bedste Maade efter Enhvers Forlangende. Hareskind kjøbes sammesteds til de høieste Priser. Horsens, den 18de December 1841. Jørgen Møller, Hattemagermester. De som er tilbage med deres Renter, samt Contingent til Skipper=Fattigkassen, vilde behage at indbetale samme inden 8te Dage fra Dato til Aarhuus, den 10de Januar 1842. Søren M. Dinesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg underhaanden at sælge min iboende Gaard af Hartkorn 3 Tønder. Jorderne ere af god Beskaffenhed, og til Gaarden haves det fornødne Eng og Tørveskifte. Det nærmere erfares Anders Petersen, hos Eieren. i Elsted. Underhaanden agtes bortsolgt til Tiltrædelse til 1ste Mai d. A. Morup Vand- og Vindmølle, i Bedsted, Sogn, Thisted Amt, af Mølleskyld 11 Tdr. 1 Skp.,med tilliggende Ager og Eng circa 30 a 40 Tdr. Land af Hartkorn 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Vindmøllen er af hollandsk Bygning, ny opført for 4 Aar siden med fire Qværne, deraf 2 Pilleqværne, og Vandmøllen med 2 Qværne erholdt i Fjor en Hovedreparation, hvilket ogsaa var Tilfældet med en for en Familie udenfor Bondestanden tjenlig Beboelsesleilighed. Endvidere er opført et nyt Fæhuus. Eiendommen, hvorpaa for Tiden holdes 4 Heste, 14 Hoveder og 10 Faar, er beliggende 3 1/2 Miil fra Thisted og 1 a 2 Mile fra forskjellige Udskibningspladser ved Liimfjorden. Til Møllen har altid været fortrinlig Søgning; Vand mangler aldrig. Til Eiendommen hører et betydeligt Fiskeri af Ferskvandsfisk, især Aal. Liebhavere bedes at henvende dem enten til Eieren Brønnum i Morupmølle pr. Thisted, eller til Procurator Rotwitt i Thisted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
Nogle Arbeidskarle og Piger, som strax kunne tiltræde Tjeneste, ere anmeldte hos A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus. Salonen i Riis=Skov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
Dette nærsomme Lyst- og Tracteursted, der beliggende en god Halvfjerdingvel fra Aarhuus, agter Eieren, formedelst Svagelighed, underhaanden at bortsælge. Dette er særdeles beqvemt og godt indrettet til Restauration, med en stor Dandsesal, 2de Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Frugt- og Kjøkkenhaver, hvoraf der i den ene er Keglebane, og har en meget smuk Beliggenhed tæt ved Havet. De herpaa Reflecterende vilde behage enten personlig eller i frankerede Breve at henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
En smuk og moderne 3 Etage Kakkelovn anvises til Salg af A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
Paa en Herregaard ikke langt fra Aarhuus, kan 8 af 10 Arbeidskarle erholde en god Tieneste til 1ste Mai 1842, naar de, med gode Skudsmaale, snarest muligt henvender sig til const. Fæstemand i Aarhuus. A. Hansen, Paa en Herregaard i Nærheden af Aarhuus kan en Meierske, der kan legitimere sig med Attester for Duelighed, Troskab og god Opførsel, erholde en god Condition til 1ste Mai 1842. De, som maatte attraae denne, ville behage snarest muligt enten personlig eller i frankerede Breve at melde sig hos A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
For en ung, flink og dannet Stuepige, der har conditioneret i samme Egenskab hos en honet Familie, og som kan legitimere sig med godt Skudsmaal, er en god Plads at erholde til 1ste Mai 1842. De som maatte ønske en saadan, ville snarest muligt henvende sig til const. Fæstemand i Aarhuus. A. Hansen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
Til næstkommende Paaske=Flyttetid kunne nogle Beboelsesleiligheder, hvoriblandt een, der med Hensyn til dens Indretning og Beliggenhed i Nærheden af Torvene, samt den til samme hørende Gaardsplads m.v., fortrinligt egner sig for Kjøbmandshandel, erholdes til Leie, naar Vedkommende i den Anledning snarest muligt henvender sig til const. Fæstemand i Aarhuus. A. Hansen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
En Skovfoged og Skytte der er i sin bedste Alder, ønsker sig en fast Ansættelse i dette Fag, enten til næstkommende Mai eller November 1842, ligemeget hvor, naar han kuns derved kan see et tarveligt Udkomme for sig og sin Familie, der ikke er stor. De bedste Anbefalinger er han i Besiddelse af. De som maatte ønske en saadan, vilde behage at henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
Et Dampbrænderie paa Landet ønskes i Forpagtning til næste Foraar. De herpaa Reflecterende vilde behage at henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
En Landeiendom paa omtrent 5 a 600 Tønder Land, ønskes i Forpagtning til næstkommende 1ste Mai 1842. Den Søgende anvises af A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
Omtrent 20 Malkepiger kan til 1ste Mai 1842 blive anviist Tjeneste, naar de med gode Skudsmaale melder sig hos A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus. sig hos A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
Et ungt Menneste, som i længere Tid har forberedet sig til Seminariet, ønsker sig en Plads til 1ste Mai som Huuslærer eller Hjælpelærer. Billetter mrkt. U., bedes aflagt paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
En rask og flin Dreng med de fornødne Skolekundskaber, kan strax blive antaget som Lærling ved en Handel i Kjøbenhavn, naar man desangaaende henvender sig C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
To smaae Værelser til Gaarden, helst for et Par eenlige Folk, ere at faae tilleie førstkommende Paaske Flyttetid i Stedet N 56 paa Middelgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
Hos Muurmester Møllers Enke paa Tangen er en beqvem Leilighed for en liden Familie til Leie til førstkommende Paaske=Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
En liden Beboelsesleilighed, bestaaende af eet a to Værelser og Kjøkken, ønskes strax til Leie fra nu af til Paaske=Flyttetid. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-25
Viborg Stændertidende for de 2 sidste Samlinger enskes tilkjøbs for en billig Priis af Fuldmægtig Andersen, paa Aarhuus Postcontoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
1842 No 15. Torsdagen. den 27 Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene priviligerede Aarhans Stiftbeidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquist, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
Nyheder fra Udlandet. Om Russernes sidste Nederlag haves nu følgende nærmere Details: Slaget stod 6 engelske Mile fra Fæstningen Suthscha. Russernes Styrke var 12000 Md. Jnfanteri og 8000 Ryttere. Russerne omringedes i et snævert Pas; Cavalleriet kastedes tilbage paa Jnfanteriet, der grebes af panisk Skræk og søgte at naae Kysten. Det var en rædsom Masacre. 3500 Russere laae døde paa Valpladsen. Kun faa Russer toges fangne, thi Tscherkesserne, omtrent 5000 Md. stærke, nedsablede Alt for Fode. Russerne forlangte en Vaabenstilstand, som Tscherkesserne kun vilde indgaae, naar Russerne vilde rømme alle Fæstningerne ved Kysten. Dette blev naturligviis afslaaet, og Tscherkesserne forberede sig nu paa, i Vinterens Løb at angribe de russiske Soforter. Salvandy's Afreise fra Madrid har gjort et ubehageligt Jndtryk i Paris. Som bekjendt havde den fr. Regjering befalet Gesandten at forlange sine Passer naar Regenten ikke vilde give efter (tillade ham at aflevere sit Creditiv i Dronningens egen Haand) men da den engelske Regjering senere havde lovet sin Mægling i denne Sag, skulde der sendes en ny Ordre, at han maatte forblive i Madrid indtil videre, men formedelst tykt Veir kunde man ikke bruge Telegraphen dertil, og da Ordren kom til Madrid, var Gesandten allerede reist derfra, og befinder sig nu i Bayonne. "Bruddet med Spanien er skeet, (hedder det i en fr. Avis). Dette Factum er nigienkaldeligt."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
Paa et i Paris nylig afholdt Hofbal saae man Kongen tale med den russiske Charge daffaires, Hr. Kisselew, hvoraf J. d. Debats udleder den Gisning, at Spændingen mellem Frankrige og Rusland maa være hævet tilligemed Hr. Kisselews Upasselighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
Nu var man i spændt Forventning om de næste Efterretninger fra St. Petersborg, hvor der ligeledes i denne Tid skulde være et stort Hofbal, for at erfare om Keiseren har ladet den franske Gesandt invitere dertil eller ikke. Til hiint Bal i Thuillerierne vare indbudne over 4000 Personer, hvoraf 800 Damer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
Ved Taflerne opvartedes af 200 Huushofmestere i gammel fransk Hofcostume med Kaarde ved Siden, og af 500 Lakeier. (Rygtet siger, at Ministeriet har fra den fr. Gesandt i St. Petersborg faaet Efterretninger, der ikke skulle være beroligende.)J Berlin udbrød der Natten mellem 15de og 16de ds. en temmelig stærk Jldebrand paa det kgl. Slot. J Anledning af den nær forestaaende Ordens fest var der fyret saa stærkt i Kakkelovnene, at flere til Glødhede opvarmede Rør havde antændt de over samme liggende Gulve. En Soldat, som stod paa Post i Slottet, var den Første som mærkede Jlden. Han følte pludseligt en brændende Hede under sine Fødder, hvorpaa han slog med Geværkolden mod Gulvet, hvorfra der fløi Gnister og Luer iveiret. Ved hurtig tililende Hjælp blev Jlden slukket, inden den greb videre om sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
Fædrelandet. Khvn., den 22de Januar. Roligheden er ikke bleven forstyrret i Aftes, og intet Gadeopløb har i Aftes fundet Sted her i Staden. (Brig. Td.)– Jfølge privat Meddelelse have ingen Gadenordener af nogen Betydenhed fundet Sted i Aftes, og man haaber, at Roligheden vil idag være aldeles gjenoprettet. (O. Th. Av.)- Lehmanns Forsvarstale i Høiesteret svarede (ifølge Khvnsp.) i enhver Henseende til de Forestillinger man er berettiget til at have om hans store Talent og grundige Kundskaber, og vi troe ikke at sige for meget, naar vi formene, at der ikke i Skranken er blevet holdt mange Foredrag, der hæve sig over dette, uagtet de fleste af Høiesteretsadvocaterne ere bekjendte som særdeles talentfulde Mænd. Lehmanns Forsvarstale var ikke mindre stræng juridisk end den var overbevisende for den sunde Fornuft, og den blev holdt med al det Liv og den Beggeistring, som Overbeviisningen om, at hans Samvittighed frifandt ham, hvad saa end Dommerne maatte sige kunde indgive ham. De særdeles talrige Tilhørere, der allerede havde indfundet sig fra den tidlige Morgenstund, paahørte Sagens Procedure med en særdeles Rolighed og Opmærksomhed, der kun afbrødes et Par Gange ved tilfældige, fra Tilhørernes Side ikke fremkaldte, Omstændigheder. Det under Retsforhandlingerne talrigt forsamlede og tæt sammentrængte Publicum iagttog den dybeste Taushed og sømmeligste Rolighed, kun at nogle platte Udtryk, som enkelte Vidner indbildte sig at have hørt ved Lehmanns mundtlige Foredrag, ved ofte at gjentages under Vidneforhørenes Oplæsning, vakte lidt Munterhed og Latter. (L. F. St. T.)- Lehmanns Forsvarstale havde i den Grad tiltalt og enthusiasmeret de Tilstedeværende, at de, da han, understøttet af sin gamle værdige Fader, forlod Retssalen, for at kjøre hjem, vilde fraspænde Hestene og trække Vognen, hvilket de dog, paa Le manns indstændige Anmodning, lode fare. Fra flere Vinduer i de Gader, hvor han passerede igjennem, tilviftedes ham med hvide Lommetørklæder. (Rd. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
- Udenfor Lehmanns Bopæl udbragte flere tusinde Tunger et rungende Hurra!" for den Domfældte. Vel gjorde det i talrig Masse forsamlede Politipersonale et Forsøg paa at undertrykke Menings yttringerne; men efter at nogle af de i Politiretten underordnede Embedsmænds Jndtrængen med physisk Kraft var afviist paa samme Maade, svingedes Hatteene istedetfor de opløftede Stokke; Frihedens Symbol afløste Slaveriets. (S. Bl.) Torsdag Aften og langt ud paa Natten streifede store Menneskemasser gjennem Gaderne og Sammenstimling fandt Sted udenfor Lehmanns, Kjærulff og Fleres Bopæl, ligesom der paa det af en stor militair Styrke omgivne og afspærrede Amalienborg, hvor Landgreven samme Aften gav et Bal, forefaldt flere Excesser, der baade havde Arrestationer og Blessurer til Følge. Masserne bevægede sig frem under Afsyngning af "Marseillaisen" og raabte i Almindelighed kun: "Orla Lehmann leve!" – Ogsaa en Mængde Landboere vare strømmede ind til Byen; alene fra Falster vare komne en Snees Vogne med Landmænd, der strax efter igjen afreiste, for skyndsomst at meddele Sagens Udfald i deres Hjem. (S. Bl.)– Fædrel.") "Generalfiskalen, der for Hof og Stadsretten kun havde nedlagt Paastand om en passende Straf, havde for Høiesteret forandret Paastanden derhen, at Straffen skulde være corporlig, hvilken Paastand Høiesteret havde taget til Følge. Det er naturligt, at de, der ikke kjende de juridiske Forhold, opkaste sig det Spørgsmaal, om den Lehmann idømte Straf vil have nogen Jndflydelse paa hans Stilling som Borgerrepræsentant og Stænderdeputeret. Vi troe derfor at burde bemærke, at det juridisk er hævet over enhver Tvivl, at simpelt Fængsel paa ingen Maade kan afficere hans Competence som Borgerrepræsentant og Stænderdeputeret, og at saaledes de Forhaabninger, de Conservative have knyttet til Actionen om, derved at see ham fjernet fra disse Borgersamfundets to vigtigste Stillinger, ved Høiesteretsdommen ere aldeles tilintetgjorte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
- Den "Berlingske Tidende" udtaler sig bl. A. saaledes om Lehmanns Domfældelse: "Høiesteret, den Domstol, som er Retfærdighedens sande Haand hævder og hvis Upartiskhed er Landets Stolthed, har fundet ham skyldig, uagtet han forsvarede sig med ligesaa stor Klogskab som Kraft og Veltalenhed. Man skulde have haabet, at Sagen dermed var endt, saa at man ligesaavel udenfor Retten vilde have vedligeholdt den tilbørlige Agtelse for Domstolens Hellighed, som man i Retssalen selv adlød den Opfordring dertil, hvis Vigtighed maatte være indlysende for Enhver, og hvilken endog de Journaler, der sympathisere med Hr. Lehmanns politiske Anskuelser, indstændigt havde lagt Publicum paa Hjertet. Dette Haab er desværre ikke gaaet i Opfyldelse. Og i "Dagen" hedder det: "Det maa have været meget ubehageligt for Hr. Lehmann selv, at have været Vidne til eller erfaret disse tumultuariske Optrin, som hans Retssag har foranlediget, og han vilde vistnok have anvendt større Opmærksomhed paa sit Forhold paa Falster, hvis han havde anet eller betænkt, at hans Fremgangsmaade vilde tjene til at fremkalde saadanne Optrin som de, hvortil Hovedstaden i de sidste Dage har været Vidne. Men saadanne ere Følgerne af Lovens Overtrædelse: den første kalder andre efter sig, og Jngen kan forudsee eller indestaae for, hvortil de kunne lede."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
Jfølge Helsingøers Avis har Hr. Lehmann, i Løverdags i forrige Uge havt det Uheld, ved et Fald at fornye den Knæskade, som for omtrent 2 Aar siden i lang Tid berøvede ham Brugen af det ene Been. Efter Privatberetning kostede det ham i Onsdags megen Smerte under sin lange Defension at holde sig opreist paa det daarlige Been, hvilket iøvrigt ikke var kjendeligt under hans udmærkede Foredrag. Benets Tilstand skal i Torsdags ikke have tilladt ham at være tilstede i Høiesteret, og han skal ogsaa af dette være nødt til, i lang Tid at holde sig i Rolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
Viborg-Avisens kjøbenhavnske Correspondent begynder sin Beretning om forrige Uges Begivenheder i Hovedstaden saaledes: J meget lang Tid har der ikke her været saadan Røre som i denne Uge. Talrige Menneskemasser drage, syngende Marseillaisen, omkring i Gaderne; Kamp imellem Politiet og Folket opstaaer hvert Øieblik, endende snart med dettes snart med hiints Nederlag. Arrestationer finde Sted; Husarer flyve igjennem Gaderne; Soldaterne i Casernen maae holde sig parate til hvert Øieblik at rykke ud. Kort, man skulde næsten troe de gode Kjøbenhavnere ville giøre Oprør, men det er dog Synd at beskylde dem for sligt. Den hele Tumult kom over et "Leve!" hvormed Lehmanns talrige Venner og Beundrere vilde yttre ham deres Deeltagelse, vise ham deres Agtelse. - Medens alt dette foregik i Byen, behagede det Hs. M. Kongen at opholde Sig paa Fælleden og inspicere Sit eget Regiment."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
En Satisfaction skal Hr. Lehmann i disse Dage have erholdt, saafremt denne Relation ikke beroer paa en Misforstaaelse. Han skal nemlig iforgaars have erholdt tilsendt fra Slesvig og Holsteen den betydelige Gave af 8000 3, som disse Provindsers Bidrag til den indkomne Sum ifølge den til Fordeel for Lehmann udstedte Jndbydelse. (Ab. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
Generalfiskalen Etatsraad Treschow har igaar, efter at have udført sine Embedsfunctioner i den Lehmannske Sag, tiltraadt en Reise med sin Familie til Frankrig og Jtalien, hvorfra han først kan ventes hjem igjen hen i næste Sommer. (Han var allerede i Løverdags passeret gjennem Odense.) Figaro's" Nytaarsfest i Christiansborg SlotsRidehuus begyndte igaar Aftes. Dette store Rum var meget brillant oplyst ved to Rækker meget store Lysekroner, der hængte ned fra Loftet, og mindre dito fra alle 4 Sider af Galleriet; derhos var der paa Galleriets Rækværk anbragt en fortløbende Række af høie Candelabrer, ligesom ogsaa saadanne omgave den i Salens Midte for Orchesteret opførte Tribune, saa at Localet var saa stærkt oplyst, at man oppe fra Galleriet tydeligen kunde skjelne hver enkelt Person nede paa Gulvet. Hels Localet var meget smagfuldt decoreret, idet de overordentligt høie Vinduer vare beklædte med Rammer, malede med særdeles levende og brogede Farver; hele Galleriets Rækværk var betrukket med Drapperier af hvidt og rødt Tøi, meget brede fortløbende couleurte Borter vare anbragte overalt paa Væggene, ligesom Rækker af Tavler med berømte Componisters Navne. Hele Kanten af det hvælvede Lofts Gesims var opfyldt med Trophæer af fleerfarvede Faner, ligesom ogsaa saadanne vare anbragte omkring Orchestres Tribune og paa flere andre passende Steder. Det Hele var saa smukt og smagfuldt arrangeret, at man høilig maa beundre Hr. Carstensens Geni og Talent i denne Retning, og ønske ham en Stilling, hvori han stadigere kunde benytte samme til sine Medborgeres Fornøielse. (Dan.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
Hs. Majestæt Kongen har skienket 100 3 til Collecten for Ribe Domkirke, Hs. Majestæt Dronningen 50 4, og det øvrige Kongehuus forholdsviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
Den hessiske Landgreve Wilhelm har ikke givet Noget; vi vide ikke om det er occonomiske Grunde, som have afholdt ham, eller om Hs. Durchlauchtighed har anseet det upassende for sig at bidrage til et dansk Nationalmonuments Vedligeholdelse. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
Statholderen i Hertugdømmerne, Landgreve Frederik af Hessen, søger, saavidt man veed, i denne Tid om Entledigelse, og man anseer det ikke for usandsynligt at Hs. Kgl. Høihed Prinds Ferdinand muligt kunde blive hans Efterfølger, ifald denne kostbare Post behøver at besættes. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
Efter Forlydende agter den som Operateur berømte Professor Thal at fratræde sin Post som Overlægge paa Almindeligt Hospital, vistnok i Følelsen af, at en Yngre bedre vil kunne opfylde de Fordringer, Nutiden gjør til denne Posts Beklæder, end hans fremrykkede Alder nu tillader ham. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
Fra det nu ophævede chirurgiske Academie ere følgende Professorer overtraadte til det lægevidenskabelige Facultet ved Khuus. Universitet: Etatsr. Withusen og Callisen som Prof. ordinarii, Prof. Gundelach Møller som Prof. ord. og Assessor consitorii, og Prof. Stein som Prof. extraordinarius. (B. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
Sundhedscollegiet har udsat en Priis af 500 for en statistisk Fremstilling af de forskjellige europæiske Staters Medicinalforfatninger tilligemed en critisk Sammenligning imellem dem og den i vort Fædreland bestaaende. (S. Bl.) Soelberggaarden ved Slagelse er i disse Dage solgt af Propr. Jørgensen til Forpagter Jensen, for 30,000 38, og Herthalund (mellem Slagelse og Antvorskou) af Apotheker Foersom til forbemeldte Propr. Jørgensen for 7000 S. (S. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
Den Epezooti, der i de sidste Maaneder har grasseret blandt Hornqvæget paa flere Stæder i Sjælland, er nu ogsaa forekommet i Fyen. Paa Godset Egeskov er Sygdommen udbrudt hos en Gaardfæster, hvor 8 Kreaturer bleve angrebne af Mundsygen. Sygdommen antages ikke at være tilføiet ved Smitte, men at hidrøre fra Veirligets Beskaffenhed. (Af en Beretn. fra Prof. Viborg i Brig. Av.)To danske Skippere: Chr. Hansen og L. Hansen, Begge af Faaborg, seilede (ifølge en Beretn. i Christianssands Avis) i en Jolle ud til deres Fartøier, som laae ved Stokken. Underveis kantrede Jollen, hvorved Chr. Hansen druknede. Den Anden blev reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-01-27
Jtzehoer Avis N 2 for d. A. indeholdt et tydsk Digt, betitlet "Lornsens Manen geweiht, der lumskeligen indeholder en grov Fornærmelse mod os Danske, idet Begyndelsesbogstaverne for hver Linie, læst fra oven nedad, indeholde den frække Yttring: "DasDaenenvolk var uns von je verhast (ver hast), Under dette ondskabsfulde Product findes intet Navn eller Mærke, og det er hverken betegnet som meddeelt eller indsendt. "Bladets Redacteur, Hr. Schønfeldt, maa derfor (hedder det i Ove Thomsens Avis) gjælde for dets Forfatter, indtil han stiller den rette Mand og documenterer, at han var uvidende om den skjulte Ondskab, der laa i Digtet, da han forundte det en Plads i sit hidtil agtede Blad, og hvortil han foreløbigen opfordres.