JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-13
J Anledning heraf har bemeldte Collegium ladet Vedkommende tilkiendegive, at den nye paabudne Forhøielse, saaledes som ogsaa fornævnte Anordning udviser, tillige indbefatter, de ovenmældte 12 enhalv Procent til Justitsfonden. Som et Beviis paa, hvormeget Gaardene ere stegne i de sidste 3 Aar, tiener følgende: En Gaard, som for 2 ethalvt Aar siden er kjøbt for 3500 Rdr., skal i denne Tid være solgt for 8000 Rdr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-13
Aalborg Telegraf Efterretninger fra 3die til 6te October melde, at en Galease er løbet paa Grund ved Skagens Rev.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-13
Borger Johan Johnsen i Nyekiøbing paa Morsøe, har for Aalborg Stifts= og Amts occonomiske Selskab, fremlagt en Underretning om hans Behandlingsmaade med at brænde Brændeviin af Kartofler, der lyder saaledes: "Kartoflerne skrubbes i et Kar med en Riislime, hvorpaa de øses i en Riiskurv, og Jorden bortskylles. Derpaa lægges de i Brændeviinskiedelen, og denne, enten den er stor eller lidenfoldes med Vand, at Kartoflerne kan toge vel. Derefter ses de af Kiedelen i et Kar eller en Ballie og stødes smaae i samme Vand hvori de ere kogte, derfra kommer man dem i Mæskekarret i samme Sous og tager 1 Skieppe Malt til 3 Skpr. Kartofler; men det skal røres vel sammen med noget Bærme og Øl, som maa være brygget Dagen i Forveien, hvorpaa Karret tildækkes og man lader det staa i To Dage. Derefter aabnes det og man kommer det i Kiedelen; men i Kiedelen maa det røres vel, førend det bliver tildækket, da det ellers vil falde paa Kiedelbunden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-13
Ribe. Døbte. I Domkirken den 11te Octbr. Hans Thomsen, Puggaards Datter, Jngeborg Magrethe, Fadderne: Mad. Hansen, Jomfr. Hansen, Kiøbmand Godsch og Kiøbmand Petersen. Samme Dato, Skoemagermester Hendrich Berndoms Datter, Maria, Fadderne: Jomfr. Høeg, Cathrina Maria Berndom, Jens Giørrler og Julius Berndom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-13
Begravede. Paa Catrina Kirkegaard, den 12te Octbr. Farversvend Christian Høier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-13
Ved Tallotteriets 890de Trækning i Altona udkom følgende Nummere, 50, 79. 16. 84. 48.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-13
Averissurere. Atter skulde vi som Forældre, der endnu ikke have glemt det martrende Slag, der ramte vore følende Hierter forrige, Aar, føle et endnu haardere, der ligesom strax skulde sønderknuse dem, ved det at Døden efter den Eviges Raad berøvede og vor elskte Datter Petrine Marie Ustvald, fød Grundtvig, den 3die Octbr. Efter et kort Ægteskab blev hun Moder, skiænkede Livet til en Søn for selv at opoffre det, og segnede i den blomstrende Alder, ikkun 20 Aar, ned i Graven. Sorg søndersliden. Mandens, Forældres og Sødskendes Hierter. Haabet. om, at den qvælende Sorg skal engang forvandles til Glæde, naar vi hist samles med den forklarede Dydige, lindrer og opholder os allene. Nørre=Snede Præstegaard den 6te Octbr. 1812. C. Grundtvig. S. J. Grundtvig. J. C. Ustvald. Hvor gode Grønkaal, kan faaes tilkjøbs i Ham- og Heelhundredeviis, anviser. Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-13
Til de Brandlidte i Hobroe var jeg endvidere modtaget: Fra en Ubenævnt 5 Rdr. Fra Hr. Doctor Monrad i Warde, 200 Rdr. Ribe, den 13de Octbr. 1812. A Matzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-13
FarverTred, og Debitorerne i Stervboet efter afgangne Præste=Enke Mad. Bartholine Cathrine Bruun i Fridericia indkaldes herved 3de Gange i Rad med 6 og 12 Ugers Varsel at melde sig hos mig, som Skifteforvalter, de første med lovgyldige Beviser for deres Fordringer, og de sidste for at betale, hvad de til Boet ere skyldige, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Gauerslund Præstegaard, den 8de October 1812. Steenberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-13
Provst for Eldboe, Holmanns Herred, og Sognepræst til Gau slund og Vindige. Bortsælgelse, Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg undertegnede at sælge mit Eiendoms Sted, paa Sønderskop Mark, som ligger imellem Foldingbroe og Sønderskov Mølle, der staaer for Hartkorn 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Album fri Taxt. Der er Høebund til 12 a 14 Læs got Høe og det kan endeel forbedres; Agerjord er omtrent 10 Tdr. Land, der kan aarlig foeres og græsses 4re Kiøer og 4 a 6 Faar. Til Stedet er god Brændseljord i Overflødighed og altsammen i et Stykke; Stedet ligger midt i dets Mark, er 10 Fag meest Grundmuur og kan tiltrædes 1ste Mai. Lysthavende behager at melde sig til Eieren paa Stedet. Sønderskov Mark, den 5te Octbr. 1812. Peder Chrestensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-13
J Anledning af anden Bestemmelse og derved foraarsaget Boepæls Forandring, lader Eieren Christen Larsen Holm, sin eiende, her tæt ved Lemvig Kiøbstæd, beliggende Weyer=Mølle stille til offentlig Auction paa Møllen selv Onsdagen den 18de November næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet. Denne Mølle tilligemed alt sit tilhørende Inventarium og øvrige Eiendomme kan modtages enten strax eller til 1ste Mai 1813 og om nogenlunde antagelig Bud skeer bliver samme ved denne eeneste Auction bortsolgt. Møllen selv har for et Aars Tid siden været underkastet en Hoved=Reparation og er nu i en meget god Stand i alle Henseender, da der endog for 2 Aar siden er bleven indlagt 4 nye Steene. Værket bestaaer af 2de Meelqværne og 2de Pille qværne, for hvilke altid er overflødig Næring, da der ingen anden Mølle haves ved Lemvig og der desuden er megen Søgning fra de omliggende Landsbye=Sogne - Ogsaa giver Beliggenheden ved Lemvigs Fiord passende Leilighed til Afsætning for Gryn og øvrige Vare, som ved Møllen kan blive at sælge, Vaaningshuset som er indrettet for en anstændig Familie er næsten gandske af nye opbygget og Udhusene ligeledes tildeels nye byggede, tildeels nyelig reparerede. Paa de til Møllen liggende JordEiendomme kan holdes 2 Hæste, 3 Kiør og nogle Faar, Skulde en Liebhaber ønske det, kan en betydelig Deel af Kjøbesummen blive staaende i Eiendommene paa nogle Aar, og overhovedet skal Conditionerne for Salget blive meget billig indrettede. Lemvis, den 28de September 1832. F. K. Skonau.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-13
Under Skiftebehandlingen efter afgangne Elisabet, Johansdatter Schrøder, der tiente og døde hos Gaardmand Stephen Christensen i Lunderschou Bye, Schanderup Sogn, Aanst Herred, Ribe Amt, er den afdødes Arvinger anmeldt af Enkemanden Kund Pedersen Weng fra Tyrstrup saaledes: 1) en Halvbroder Christian Johansen Uhrmager i Flensborg. 2) en Halvbroder Christian Johansen, tienende hos Gaardmand Peder Jepsen i Ostorp, Taps Sogn, Hadersleb Amt. 3) en Halvsøster Woldborg Johansdatter givt med Huusmand Søren Christensen i Weistrup Bye, Weistrup Sogn, samme Amt. 4) en Halvsøster Jngeborg Johansdatter, givt med Huusmand Søren Nielsen i Binderup, S. Bierth Sogn, samme Amt. 3) en Halvsøster, givt med en Bødker i Siellund i fornævnte Weistrup Sogn; hvis Navne Enkemanden ikke vidste. 6) en Halvbroder, som skal være Snedker af Profession, og boe i Graasteen paa Als; hvis Navn han en heller kunde opgive. Samtlige fornævnte anmeldte Arvinger, og om flere skulle være til, da ogsaa disse indkaldes herved i Overeensstemmelse med Plakat af 26de October 1792, at møde ved en Skiftesamling i bemeldte Boe, som holdes paa mit Contoir heri Colding Onsdagen den 30te December førstkommende om Formiddagen Kl. 10, for at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret paa lovlig Maade, da Skiftet derefter samme Dag forventes sluttet og Boets Beholdning, circa 60 Rd., deelt imellem Enkemanden og den Afdødes Arvinger. Fremdeles indkaldes Boets Credi og Debitorer, de første for at legitimere deres Fordringers Krav og de sidste for at betale, hvad de ere skyldige. Herredsskontoiret i Colding den 29de Septbr. 1812. Westengaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-13
Tirsdagen den 20de Octbr. næstkommende om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dage bliver udi Stervboestedet, i Fridericia foretaget offentlig Auction over afg. PræsteEnke Mad. Bartholine Cathrine Bruuns Efterladenskaber, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Messing, Tin, Steentøi, Jernfang og Trævare, et 8te Dags StueUhr med Fouteral, Chatoller, Bordr, Stole, Speile, Skilderier Sengesteder og Sengeklæder nogle Fruentimmer=Gangklæder, en Deel Linnet og Dækketøi, samt i Koe og 2 Faar m.v. De Lysthavende ville altsaa behage at indfinde sig bemeldte Dag, Tid og Sted hvor Auctions Conditionerne nærmere skal vorde bekiendtgjorte. Gauerslund Præstegaard den 2den Octbr. 1812. Steenberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-13
Løverdagen, den 24de Octor, næstkommen, de, Formiddag Kl. 9, vorder her paa Fans, efter Vedkommendes Begjering ved offentlig Auction bortsolgt circa 450 Tdr. grovt fransk Salt, som nylig af Capitain Richard Stannings er hidført i Skibet Die Fran Margrethe. Saltet sælges tondeviis og er fortrinlig godt til Slagterie og Fiskerie, m.v. Lysthavere indbydes, Fans, den 8de Octbr. 1812. A. Norup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-13
Auctionsforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-13
En jern Vindovn med jern Rør, og Kobber Dör, anvises tilkjöbs hos Muurmester Niels Johansen, Nyelig har forladt Pressen,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-13
Jndledning i Sproglæren og Opgaver til Øvelse i Retskrivningen og Stilen, til Brug for Ungdommen, af Skolelærer N. L. Høyer. Den faaes hos Hr. Borger Capit. Ramsing og hos Fortatteren, nindbunden for 7 Mk. Er.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent. Storarmeens 19de Bulletin indholder. intet Nyt, den er næsten ordlydende med Efterretningen fra Willna om Moskaus Jndtagelse. (No. 80.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Ogsaa Jndholdet af den 20de Bulletin er allerede forud bekiendt. Russerne, hedder det deri, sang Te Deum for Slaget ved Polotzk, for Fægtningerne ved Riga, for Træfningerne ved Ostrowno og Smolensk, efter deres Beretninger vare Russerne overalt Seierherrer, og havde slaaet Franskmændene langt tilbage fra Valpladsen. Under Lyden af russiske Lovsange er altsaa den franske Armee dragen ind i Moskau. Man troede der at have seiret; i det mindste troede Mængden det; thi Folk, som vare bedre underrettede, kiendte Begivenhederne. Mos kan er Oplagsstedet for Europa og Asien; dens Magasiner vare uberegnelige: ethvert Huus var forsynet for 8te Maaneder. Først Dagen før vor Ankomst blev Faren bekiendt. J Rostopschius Huus har man fundet Papirer og Begyndelsen til et Brev. Han var bortflygtet uden at fuldende det.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
De Efterretninger, man hidtil har havt om Moskaus Ødelæggelse efter Gonverneurens Ordre, bekræftes. Kirker, hvoraf der vare 1600, over 1000 Palladser, uhyre Magasiner, Alt har Jlden fortæret. Kremhar man reddet. Dette Tab for Russerne er uhyre. Man anslaaer det ikke for høit, naar man sætter det til nogle Tusinde Millioner. De rigeste russiske Handelshuse ere ruinerede. Munderingskamrene, Magasinerne og Oplagene for den russiske Armee ere opbrændte. Man vilde ikke bortflytte Noget deraf, fordi man bestandigt troede, det var umuligt at komme til Moskau, eller fordi man vilde indbilde Folket det. Uagtet Jldens Ødelæggelse har man dog endnu fundet Forraad af adskillige Ting. dacteuren og Forlæggeren N. HophoftKielderne vare brandfrie, og i de sidste 24 Timer have Jndvaanerne skiult Meget her. Man kæmpede mod Jlden; men Gouverneuren havde brugt den afskyelige Forsigtighed at bortføre Sprøiterne eller lade dem slaae i Stykker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
J Øvrigt stadfæstes de forrige Tidender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Med denne Bulletin følger Udtog af de moskau ske Tidender, som tale om idelige Fordeele og Seir vindinger. F. Ex. Jgaar den 26de Aug. (gl. St. stod et yderst blodigt og heftigt Slag. Med Guds Bistand har den russiske Armee ikke rømmet en Tomme Land, skiøndt Fienden fægtede som fortvivlet. J Morgen haabe vi i Tillid til Gud og Helligdommene i Moskan at kæmpe med nye Kræfter. Fiendens Tab er umaadeligt. Hans Dagsbefaling var, Ingen Fanger, Franskmændene maae seire eller døe, Drives han med Guds Bistand idag igien tilbage, da vil den Ugudelige omkomme med de Ugudelige ved Hunger, Jld og Sværd o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Til de franske Jndbyggere i Moskau, førende de bleve forviiste af Staden, føres følgende Sprog J skulle paa nogen Tid ombytte Europa med Asien. J skulle boe ved Wolgas Bredder blandt et roligt Folk, som er sin Eed troe og foragter Eder for meget til at tilføie Eder Fornærmelse. Ophører at være slette Undersatter og forbedrer Eder, Forvandler Eder fra franske Citoyens til gode russiske Borgere, værer rolige og lydige, eller frygter en stræng Tugtelse, Betænker Eder! Vogter Eder, at det Fartøi J nu betræde, ikke bliver en Charons Baad for Eder! Hilsen og lykkelig Reise, Fra Leiren ved Polotzk opfordrer Keiser Alexander under 6 Juli (gl. St.) Staden Moskausin første Hovedstad, til Iver i at fremstille en ny Krigsmagt, som Hs. Maj. har besluttet at oprette i det Indre af Riget. Vi henvende os først, siger han, til Moskau, vore Fædres gamle Sæde. Det var stedse Hovedet for Ruslands øvrige Stæder, fra det ude de Hære, som sønderknuste Fienderne. Følgende det Exempel strømmede Fædrelandets Sønner fra Nabs stænderne sammen i dets Skiød for at forsvare det, lig som Blodet stedse flyder tilbage til Hiertet. Til Slutningen ønsker han, at de Ødelæggelser, hvormed Fienler truer Riget, maa falde tilbage paa denne selv, og at det fra Trældommens Aag befriede Europa maa piis Ruslands Navn, Vittgenstein og Tormassov ere udnævnte til Storkors af Georgordenens 2den Classe, den 1ste med en aarlig Pension af 12000 Rubler; den anden med en Foræring af 50000 Rubl. Grev Kutusow er tilligemed sine Efterkommere ophøiet til det russiske Riges fyrstelige Værdighed med Titel af Altesse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Fra Willna ere følgende Efterretninger af 3 Octbr. angaaende Storarmeen indløbne til Berlin, Hertugen af Treviso Mortier) er udnævnt til Gouverneur i Moskau; General Consul Lesseps (som ledsagede La Perouse paa sin Reise om Verden, blev sat Land paa Kamtschatka og har beskrevet sin Reise tyere igjennem Rusland) til Intendant over Provindsen, og General Mailhaud til Vaaben-Commandant. Den fiendtlige Armee synes at trække sig tilbage til Kal uge og Tula. (Altsaa ikke mod Kasan og Wolga, men sydlig ned over Oka. Tula er vist nok en vigtig Gienstand, da det russiske Riges store Geværfabrik, som forsyner hele Armeen, findes der). Den franske Avantgarde er ved Pakve.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Daglig opdager man Magasiner af Sukker, Pels vare, Klæde o. s. v. Den største Deel af Armeencantonerer i Moskau.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
De sachsiske Tropper, som i Slaget den 7de Septbr. fægtede i Middelpunctet af den franske Armee, have udmærket sig meget. J to Timer udholdte de Jlden af 60 Kanoner, indtoge derpaa de fiendtlige Redoute og erobrede 10 tolvpundige Kanoner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Blandt de i Slaget ved Moskwa saarede Generaler er ogsaa Gen. Rapp, som tog Commanden efter General Compans. Han havde faaet 2 Pistolskud, eet i Armen og eet i Benet, men vedblev endnu i 3 Timer at commandere, indtil en Kanonkugle traf ham i Hoften og kastede ham af Hesten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Den 31te Aug. viste 30 engelske Skibe af forskiellig Størrelse sig for Danzig og bombarderede Byen. Den eftertrykkelige Modstand, som Fienden forefandt, nødte ham snart at trække sig tilbage. Han har skudt sit Krudt bort til ingen Nyttte; thi han har ingen Skade, tilføiet. Kl. 2 Eftermiddag ophørte Bombardementet ganske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Fyrsten af Schwarzenberg er til Belønning for fin Fortienester, som Anfører for det østerrigste Hielpe corps, udnævnt til k. k. Feldtmarschal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Fra Spanien ere ingen vigtige Nyheder. GeneralClaugel, som fører Commandoen over Portugals-Armeen, efterat Hertugen af Ragusa blev saaret, afsendte General Foy til at proviantere Besætningen i Astor ga; men denne Hjælp kom for sildig. Besætninger havde capituleret den 19de Aug. og forladt Pladsen, hvilken nu ogsaa Jnsurgenterne maatte rømme. J Egnen af Zamora saaes den fiendtlige General Silveira; men han flygtede i saadan Jil til de portugisiske Grændser, at General Foys Ryttere ikke kunde indhente ham. Tillige erfarede General Clauzel, at den engelske General Anson, som commanderede 1000 til 1200 Ryttere, endnu havde beholdt sin Post i Dalen Esqveva, og stod med 4 Regimenter lette Dragoner og et Batterie let Artillerie i Villa-Vanes og Tudela. General Mancune drev i en let Træfning dette Cavallerie tilbage over Duero.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Armeen i Catalonien. Brigadegeneral Experblev den 19de Septbr. paa sin Marsch med 1 le Regiment, 1 Linieregiment og 1 Eskadron ridende Jægere, angrebet paa Høiene af St. Vincent af Milans, som var 23000 Mand stærk. Fienden blev slaaet tilbage hiin Side Biergene og forfulgte indtil Natten. General Expert regner Fiendens Tab for 200, sit eget til 2 Underofficerer dræbte, 4 Officerer, og 20 Soldater saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Lord Wellington melder i en Depesche af 7de at han er rykket henad Vallodolid mod General Foy, som havde vendt sig mod Tordesillas, efterat have befriet Besætningen i Zamora. Portugalarmeen er forenet mellem Valladolid og Tordesillas. Lord Wellington melder tillige, at hen er underrettet om at General Hill med det første vil giøre en Bevægelse mod Sevilla. Om Sagernes Tilstand i det sydlige Spanien haves ingen officiel Beretning. General Beres. ford er bleven nødt til at forlade Armeen og komme tilbage til Lissabon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Efter Breve fra Lissabon trækker Soult sig over Baza til Grenada i Kongeriget Jaen. Han maa have en anseelig Armee. Den er vel udrustet. Det ladet ikke til, at der er nogen hindring i Veien for denne Armees Forening med den i Valencia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Adskilligt. (Af samme Blade Den gule Feber har igien yttret sig i Carthagena. J Vien taler man om en forestaaende Formæling mellem Erkehertuginde Leopoldine, Syster til Keiserinden af Frankrig, og en Prinds af et stort tysk Huus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Den 11te Septbr. og følgende Dag har et Jordskielt fundet Sted i Egnen omkring Florenz. Nogle Huse ere indstyrtede, andre ere blevne ubeboelige. Heldigviis har intet Menneske mistet Livet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Indenlandske Efterretninger. (Af Statst. f. og J. Av. samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Christiania, den 6te Octbr. den 22de Septbr. sidstleden, Kl. 2 1/2 Eftermiddag lod Grosserer Hr. PouBiørn i Kragerø et smukt Fregatskib, circa 100 Commerce=Læster drægtigt, løbe af Stabelen, fra den ham tilhørende Kongel. priviligerede Kran eller Skibverft Langesund. Skibet blev hædret med Norges yndede Vice=Statholders Navn og kaldet: Prinds Friederich til Hessen. Kl. 4 indfandt sig, efter Jndbydelsen af Skibets Eier, 54 Personer af begge Kiøn paa hans Gaard Langøen, beliggende lige over for Langesund et Bøsseskud derfra. Selskabet som bestod af Ro=Flotillens Officerer, samt andre af Langesunds og Brevigs hæderlige Jndvaanere, blev beværtet paa sædvanlig Maade, og forlystede sig ved et Bal, som varede til Kl. 3 om Morgenen. Ved Aftensmaaltidet bleve følgende Skaaler udbragte: Hs. Majestæt Kongen; Hs. Majestæt Dronningen; det hele Høikongel. Arvehuus; Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed Prinds Friederich til Hessen; Lykke og Held for den Danske og Norske Marine og for den Danske og Norske Landmagt. Skaalerne bleve ledsagede af et frydeligt Hurra=Raab. - Henved Kl. 4 om Morgenen, den 23de Septbr. skildtes Selskabet af, og forlod Stedet under de bedste Ønsker for Hs. Hørfyrstelige Durchlauchtighed Prinds Vice=Statholderen, saavelsom og fordet Skib, der har den Ære at bære hans værdige Navn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Kallundborg, den 9 Octbr. De to ud for Fiorden liggende fiengtlige Rangskibe og 44 Cutterbrigger lettede igaar, og stode syd efter. Formedelst Tykning og Regn kan man idag ikke see noget fra sig tilsøs. Ogsaa her i Jylland, i Thisted Sogns Landsbyer i Aalborg Stift, er indgaaet den Forening, den 4 August 1812, i Overværelse af Sognekommissionen og den største Deel af Sognenes Beboere, at de ved Exempel, og Overtalelse vilde bidrage til Tarvelighed og Huusflid, og antage i den Anledning følgende Vedtægter: 1) Ved Sammenkomster til Bryllupper maae ei indbydes eller møde meere end 30 Giæster, unge og gamle, og ligesaa til Begravelser. 2) Til intet Barsel maae indbydes eller møde over 5 Personer. 3) Ved ingen af disse Sammenkomster maa fremsættes meere end 3 Retter Mad. Kage, Viin, fransk Brændeviin og Kaffe, maae hverken bydes eller nydes. 4) Ingen af disse Sammenkomster, maae have Sted mere end een Dag, anden Dags Bryllup er altsaa aldeles afskaffet, i det mindste maa ingen udenbyes Giæst dertil indfinde sig. 5) De underkastede sig frivilligen en Mulkt af 20 Rd. for enhver af disse Vedtægters Overtrædelse, og ønskede de at Stedets Amtmand ville stadfæste disse Vedtægter og bestemme en Mand af hver Bye, aarligen efter Omgang, som kunde have Opsyn tilligemed Sognepræsten med Overholdelsen og sørge for Mulkternes Jnddrivelse ved Udpantning uden Lov og Dom til Fordeel for Sognets Fattigkasse. Marlboe, den 8de Octbr. Biergningen af de Skibes. Ladninger, der strandede i afvigte Aar paa Rødlandet ved Nysted er nu fuldendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Den 5te October linnede det her i Mariboe meget stærkt om Aftenen. Paa sine Steder faldt en skyllende Regn. Middel til at holde røget Flesk, Kiød a. frisk i detørste Hede. Hvor vigtigt og tillige hvor vanske ligt da er om Sommeren ikke allene inden Skibsborde men i enhver Oekonomie at holde alt røget Flesk, Kiød, Ost o. s. v., den hele Sommer igiennem friskt, velsmagende og sikret mod Varmens Virkninger, lærer Erfaringen tilstrækkeligen. Et paalideligt Middel til at undgaae dette Onde, er at lægge Kiødet, Osten, o. s. v. lagviis med stødt Trækul i en Kasse, saa at ethvert Stykke oven paa det Hele aldeles bedækkes med Kulpulver. Hvad Salt er for urøget Flesk, er Kulpulver for røget. Man kan saaledes holde det hele Aar friske i største Varme, endog sende det bort, uden Frygt for at det skal bedærves.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Over Farvetræers, især Fernambuks og Campeschetræets forskiellige Godhed. Begge ovennævnte Farvetræer forekommer i Handelen af forskiellig Godhed og Beskaffenhed. Fernambuk og Blaatræ eller Brasilietræ af god Beskaffenhed, give ved Hielp af Tin Alun og Jernvitriol=Opløsning den skiønneste røde, fiolelte og blaa Farve paa alle Slags Tøier; det der er af slet, bedærvet Beskaffenhed, er alene tienlig til bruun og sort Farve, For at erfare begge Farvetræers Godhed, kaster man almindeligen saa meget raspet Fernambuk eller Blaatræ, som man kan fatte mellem to Fingerspidser, i et med reent, blødt Vandfyldt Glas. Jo skiønnere og meere levende rød den Farve er, som i en Tid af nogle Minuter eller et Qvarteer meddeles Vandet, desto større er Farvetræets Godhed og dets Brugbarhed i Farvekunsten. Erholder derimod Vandet en smudsig eller brunrød Farve, saa kan man deraf slutte det modsatte. En øvet Kienders Øie kan vel af det Udvortes skielne mellem disse forskiellige Farvetræers gode eller slette Beskaffenhed; imidlertid er det dog stedse bedre, naar Fabrikantere og Farvere først anstille dette Forsøg, førend de i det Store giøre Brug af disse Farvetræer, da man dog derved nøiere og bedre overbevises om deres Beskaffenhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Aarsagerne til Fernambuk og Brasilietræets forskiellige Godhed bør søges i Maaden, paa hvilken disse Farvetræer indpakkes, og bevares af Skippere, Handlende og Farvere, samt paa de Stæder hvor disse Træer raspes. De tabe nemlig meget af deres gode Beskaffenhed, naar de ikke saameget som mueligt sikres for den frie Lufts, for Lysets, og for Soel straalernes Paavirkning. Det kunde derfor meget bidrage til deres Conservation, naar de transporteredes indpakkede i Fade og Kister, aldrig i Sække og Baller, og naar de i Tugthusene, hvor de raspes, samt hos Kiøbmanden og Fabrikanten, stedse gjemtes paa mørke, skyggefulde, kiølige og tørre Stæder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-10-16
Hvad der her er sagt om Fernambuk og Brasilietræ, gielder og paa nogen Maade og rød Sandel, Curcumeirod, Krap og alle øvrige, saavel indenlandske, som udenlandske Rødder, Bark, Blomster, Urter a., som bruges til Tøiers Farvning.