Jyske Efterretninger, 1781-11-02
Madrid den 1. Octobr. Om det farlige Oprør, som er opkommet i Peru, og nu ikke meere kan negtes, har Hoffet lige derfra faaet Efterretninger, som dog ikke gaae længere end til den 26. Januar. d. A. Dette er den offentlige Beretning, som Regieringen har fundet for got at lade bekiendtgiøre. Disse Uroligheder ere opkomne i Landet Tinta, en Provintsi Kongeriget Lima. Oprøret blev foraarsaget af en Geistligsliderlige Levemaade, hvilken gav en saa offentlig Forargelse, at Landets Corregidor, Don Antonio Arriaga, efter adskillige ham gjorte frugtesløse Jrettesættelser, vilde lade ham arrestere." Denne Geistlige tog sin Tilflugt til biskoppen af Cusco hvilken strax satte Corregidoren i Bann. Dette gjorde stor Opsigt; begge Partierne begyndte at forskaffe sig et Tilhæng, og Corregidoren vendte sig til Metropolitanen af Lima, hvilken efterat han nøie havde undersøgt Sagen, igien ophævede Bansættelsen." Saaledes blev Sagen, da just General Visitatorens Afsendte ankom i Staden, for paa nye at optegne alle Jndvaanere, Jndianere og Mulatter, hvilket formodentlig skeede, for at sætte nye Skat, og hvori Corregidoren var ham behielpelig. Dette var ikke Jndianerne beleiligt, i sær deres fornemste Casike, Tupak Asmarue, der kalder sig Don Joseph Casimir Bonifacius Tupamara, omtrent 38 Aar gammel, og nedstammer fra den Kongel. Familie Jncas, der i Aaret 1541. ved den sidste Keisers i Pern, Attalbas Død blev holdt for udslettet, efterdi han efter dette Riges Erobrers, Almagras og Pizzarros, befaling mistede sit Liv. Denne Jndianernes fornemme Casike lokkede Corregidoren med List, bad ham til Taffels hos sig, arresterede ham paa Øieblikket, da han vilde sætte sig til Taffels, loed ham under et stort Tilløb af Folk bringe i Fængsel, hvor ingen torde komme til ham, ei heller lade ham faae Pen og Blæk. Faa Dage derefter gjorde han ham hans Proces, og tvang ham til at underskrive en Circularskrivelse, hvori Landets fornemste Casiker bleve indkaldede til Tinta, for at være Vidner til denne Retfærdigheds Handel, som efter Kongelig befaling, skulde fuldbyrdes paa St. Carls Dag." Enhver fandt sig lydig, og Tilflydelsen af Mennesker var saa skrækkelig, for at see et Optrin, som endnu ingen havde oplevet. Aftenen for St. Carls Dag loed Tupaa forelæse Corregidoren hans Dødsdom, som af Kongen tilkiendte ham en Strikke. Den uskyldige og forsvarsløse Arriaga hørte standhaftig hvilket Catiken bevilgede, og i det øvrige loed giøre alle Anstal- og taalmodig paa den, og ønskede nu at de som en Christen, ter til Dommens Fuldbyrdelse. St. Carls Dag var Retterstedet opfyldt med Mennesker, Militien opmarscheret, og viselig fordeelt, om Formiddagen blev til Fængslet, hvor Arriaga med Andagt og under mange Grædet Allerhelligste med al Pragt baaret i Procession over Pladsen, de=Taarers Udgydelse modtog det. Klokken 12 om Middagen blev den Ulykkelige af en Trop vel bevæbnede Jndianere fort i af Toget, siddende paa en hvid Hest, efter ham fulgte de øvrige god Orden til Retterstedet; Tupac befandt sig selv i Spidsen, Casiker paa sorte Heste, og i dette frygtelige Optog kom man paa Retterstedet." Ved Galgen loed Tupac Dødsdommen lydeligen oplæse, hvori fornemmelig blev sagt, at det skeede efter Kongel. befaling. Da nu ingen Skarpretter var forhaanden, saa loed Tu paa hente en Mullatte, en af Corregidorens Slaver, og befalede ham under Døds=Straf at ophænge sin Herre. Denne troe det for ham; men han maatte endelig lægge Strikken om Hal Slave bad for sin Herres Liv, tilbød sig at lade sit Liv i Ste sen paa sin Herre, og da han herudi var ganske lidet erfaren, kastede han sig med sit heele Legeme paa fin hængende Herre, ved hvilken Byrde Strikken brast i Stykker, saa at Herren og Slaven faldt ned paa Gulvet."De tilstedeværende Ordensgeistlige faldte nu Tupae til Fode, og bade og Corregidorens Liv, eftersom i Spanien ved saatalelige Casike svarede: Han kunde ikke benaade en af Kongen dant et Tilfælde pleiede Benaading at følge paa, men den uoverfordømt Misdæder, hvorpaa Mullatten anden Gang maatte ophænge Corregidoren. Legemet blev i heele 3 Dage hængende i Galgen til Skue, hvorefter Casiken loed ham med store Æresbeviisninger begrave." Efter dette Arriagas Mord gjorde Tupac, som frygtede at bringe Tropper paa Beenene. J en kort Tid havde han for Følgerne af en saa overled Gierning, det til sin Hovedsag, Enhver Gemeen 2, enhver Underofficeer 4, og enhver Officeer, 20000 Militie og 5000 Jndianere sammen, hvilke han gav i Sold: 6, Realer eller Styverstykker."