Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-03-18
Fru G. D. Tønder f. Røring: Trondh. Kapt S. C. Gedde Fischer i Frederikshald Madame C. Lassen f. Kaare i Tranekjer. Landvæsenskomnissar B. Hansen i Faaborg. Madame Af K. Nielsen f. Billeskov paa Liseborg. Madame M. Røder f. Hammer i Kristiania. Fru M. Kyhn f. Holter paa Oppen i Ullensager. Md. A. M. Helt i Helsingør. Jfr. M. M. Magens. Mesterskræder J. Normann. Mad. K. Gercken f. Grønnau. Oberkanoner K. Johansen. Superkarge P. J. Molbeck. P. J. Ramløse. Mad. K. Schou f. Munck, alle i Kbhvn. Mad. A. E. Haahr f. Frabitzius, paa Nivaagaard. Mad. M. Simdsen f. Schlytter i Nykjøbing paa Falster. Jfr. J. C. Hansen i Flensborg. Mad. C. M. Ch. Janssen f. Richard i Hohenfelde. Mad. S. Has, f. Siesbüttel i Jtzehoe. Mad. C. D. Meier f. Dancker i Altona. Cours af Danske Bankosemod Species d. 13 Marti 45 pr. C. Kosakkerne, som i disse Tider saameget omtales, bestaae af forskiellige Folkeslag, men have næsten alle eens Sæder, ere af middelmaadig Sørrelse bære et kort Knebelsbart, og rage Hovedet lige indtil Tindingen hvor de lade noget Haar voxe. De bære en Kappe af Pelsværk en lang Kjole, store Pantalons og Halvstøvler. Deres Vaaben er en Lantse paa omtrent 12 Fods Længde, et Pa Pistoler og en meget krum Sabel. Deres Heste er meget smaae, men særleles vævre; de galoppere aldrig i lige Linie men i Bugter, og dette gjør deres Angreb saa meget farligere, især for Kavalleriet. J det Hele have de en stor Lighed med vore Bosniakker. Naar de retirere lægge de deres Lantse paa Skuldren med Spidsen vendt mod Fjenden, som de gjennembore dermed, naar denne mindst tænker derpaa. Naar de undersøge de Steder, som fjendtlige Tropper kort i Forveien have gjennemstreifet, kunne de nøje bestemme, hvor mange Heste der er passeret. Endeel af dem lægge Mærke til Korpsets Bevægelse i en overordentlig lang Afstand; Andre lægge sig ned paa Øret og kunne meget langt borte høre Menneskers og Hestes Gang. De Danske Cosakker udmærke sig meest, og udgjøre et vigtigt Korps. Deres Hovedsmænd, som kaldes Hettmann, har en uindskrænket Magt, og een af disse Hett. manere, Jewremoff, har gjort Rusland store Tjenester. Han forenede Tapperhed med Rigdom og havde 100000 Rubler i aarlige Jndkomster, som han deelte med sine Krigs kammerater. - De Dønske Kosakker bestaae af 24,976 Mand de Orenburgske af 9932, de Astrakanske af 4340, de Tovolske af omtrent 9553, ialt 43,300 Mand. Det store Sanhedrins Costume er følgende: Prasidenten bærer en lang sort Fløiels Kjole som de Geistlige en antique Hue, besat med Myrther; Secretairen en for Kiole og sort Hue; Rabbinerne en viid og lang sort Kjole, de Verdslige en sort Kjole efter Fransk Facon, en for sort Silkekappe en Fransk Hat, og alle hvide Opslag. Den første Forsamlings Medlemmer bære en sort Kjole, en Fransk Hat, Kaarde og Sølvspænder; Rabbinerne en sort vid og lang Kjole med et hvidt Skjær. - Pladsen, ere betegnede med Tal, hvorved Sanhedrins Medlemmer nere skilte fra den første Forsamling. Midt i Salen staaer en Trone, og for Publicumet er der indrettet et Gallerie, Gronvelle, forhen Fransk Minister ved det Danske Hof, er død d. 2 October f. A. paa en besynderlig Maade. Han har, som bekjendt, besørget den historiske Deel af Ludvig den Fjortendes nylig udkomne Værk, og forfatte en historisk Jndledning til samme. Grouvelles Arbeid blev især dygtig gjennemheglet af Fiver i Mercure de France. Denne Recension faldt ham en Aften i Hænderne, da han var i Besøg hos een af sine Venner. Da han komtil det Sted, hvor Recensenten i Anledning af Udladelserne om Ludvig den Fjortendes Død siger: "heri har Forfatteren nok Ret, thi han forstaaer sig godt paa Konger Døde fik han en Rystelse over hele Legemet. - Man maatte føre ham hjem, og to Dage derefter døde han at en Betændelsesfeber. Gronvelle har, som engang forhen er meldt, oplæst Ludvig den Sextendes Dødsdom, og Recensentens bittre Hentydning har altsaa rystet hans maaskee desuden svage Nerver saa stærkt, at Døden var en Følge deraf.