Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-22
Denne utrættelige Mand har nylig beriget Litteraturen med et ligesaa vigtigt som stort Skrift om Saxo Grammatikne, der røber ikke blot Læsning i Stephanii Noter, men en ualmindelig Skarpsindighed, da det endog er lykkedes Hr. Doctoren næsten umodsigelig at bevise den paradoxe Paastand, at vi behøve en ny Udgave og Oversættelse af hin gamle Historieskriver. Dog skont dette er Skriftets Hovedtendents, er det dog ikke dets eneste Fortrin, thi for at holde Læseren skadesløs for den Tørhed, der er adskillelig fra slige lærde og dybsindige Undersøgelser, har han til Slutning gjort min Mythologi og mig til Genstand for sin muntre og sine Skemt. Af mit Hjerte under jeg Læseren denne lille saa fortjente Vederkvægelse, og skont Sværmertitelen ved de ellers saa agtværdige frosne Bogstavmenneskers ubegribelige Ødselhed er hartad sjunket ligesaa dybt, som de skademiske Grader, agter jeg mig dog hædret ved at modtage den af en Mand, der allerede ved det dybe Studium han helligede Peder Paars, for at udfinde hvad man aad og drak under Kalmarkrig, har noksom bevist sin afgjorte Tilbøielighed for det sande Reelle i Livet som i Konst og Videnskab. J Følge heraf kunde det synes, som jeg blot skyldte Hr. Doctoren en ligefrem Tak, men da han har havt det kostelige Jndfald at ville bevise, det ei kan være kristelig Theologi hvori jeg kalder mig Kandidat, er det mig en kær Pligt for det ærede Publikum at ud ville den Konst jeg selv beundrer i de Beviser, hvis raa Stof kun er laant af min Bog, men her fremtræde i en Glands, som aldeles er et Værk af Hr. Doctorens Genialitet. 1ste Bevis. Jeg har dadlet Baggesen, fordi han behængte Nordens Guder med Narrekappen, altsaa sætter jeg Asalæren over Kristendommen. Dette Beviis tykkes i det mindske mig at bære Prisen saavel i Stykke som logisk Rigtighed, selv for Erasmus Montans berømteste, og man kan paa denne Maade tydelig bevise de mest utrolig Ting, saasom: Doctor Baden synes godt om de der gøres Nar af det Guddommelige, altsaa er han en god Kristen. 2det Bevis. Jeg har sagt, at Nordens Guder engang vare Betingelsen for mit Liv. Vel har jeg ikke saa lige derved ment, at Nordens Guder have skabt mig; men det er dog ligesaa klart, at jeg derved har forkyndt min Tro paa disse Guddomme, som at Hr. B. ved at sige, at Fædrelandets Oldsager og Historie endnu mere har været Betingelsen for hans Liv, har sat de Gamles Hestesko over Kristendommen. 3die Bevis. Jeg skal have sagt (Fort. Pag. XX.), at Følelse for Nordens Guddomme er glødende Varme for det Hellige og Sande. Nu har jeg derimod paa anførte Sted sagt, at om end mit Svar paa Adelungs Skumlerier, kunde kaldes inhumant, saa troede jeg mig dog ned færdiggjort ved den Sandhed, at giødende Varme for det Hellige og Sande skundne maa yttre si som dyb Foragt for det Usle. En Anden vilde maaske her klage over, at hans Ord vare skammelig fordreiede, men jeg beundrer heri en Konst, der er saameget mere genialsk, som den har tilintetgjort den ubehagelige Spaadom, der paa en vis Maade laa i mine Ord. 4de Bevis. 5 Jndledningen Pag. 5, i No. ten skal jeg have sagt, at Nordens Mythologi indeholdt Guddommen og dens Aabenbarelser i Livet. Slet saa dum har jeg da rigtig nok ikke været, saasom jeg blot siger, at Grunden hvi de Høilærde kalde mig Sværmer vel er, fordi jeg et ma samme Kulde, som de, kan tale om Guddommen og dens Aabenbarelser i Historien og Livet. Dette lod sig nu ret godt sige, uden at være Hedning, især naar Man har faaet Sværmernavnet for en Afhandling om den kristelige Religion, men desto større er den juridiske Doctors Konst, der stedse veed at lægge mig de mest passende Ordi Munden. 5te Bevis. Pag. 150 skal jeg have sagt, at den oldnordiske Mythologi er den herligste Form, hvorunder det Evige og det Modefication i Tiden er fremstillet.