Berlingske Tidende, 1799-06-03
Paris, den 21de Maji. Vor Bresterflaade er ikke løbet ind til Carthagena. Den vilde ufortøvet fortsætte sin Bestemmelse videre. Admiral Bruirsendte et Krigskib til Mallaga og vor Consul samme, steds ervederte strax en Coureer til vor Minister for de udenlandske Sager, som nu har Søeministerens Portefenille, for at give ham denne vor Flaades Ankomst ved Carthagena tilkiende. J. Carthagena ere efter Rygtet 5 spanske Linieskibe, med Tropper stødte til vor Flaade. Man angiver sammes Bestemmelse at være følgende: den skal uden at opholde sig længe sætte Tropper og Krigsfornødenheder i Land paa Minorea, paa det denne Øe kan blive tilbageerobret for Spanien; den skal undsætte Plalta, og angribe de tyrkiske og andre Krigskibe i Middelhavet, førend Englænderne behørig kunne forstærke disse; den skal søge at giøre Havnene ved Livorno, Neapelde samt andre italienske Havne sikre og endelig, som andre føie til gaae til Egypten for der at angribe den engelske og tyrkiske Eskadre, og maaskee føre tilbage Buonaparte med hans Armee til Eiropa. Andre troe, at vor Flaade ikke skal begive sig saavidt, da Engelænderne imidlertid havde Leilighed til at samle en endnu større Magt i Middelhavet og kunde forfølge vor Flaade, ja endog indslutte den De franske Krigsskibe, som befinde sig i Ancona og ellers i Middelhavet skulle forene sig med vor Flaade. Man beklager her, at den spanske Flaade, som ligger i Cadix, er, saavidt Efterretningerne vidindtil gaae, endnu ikke bleven debliqveret af vor Flaad, thi Lord St. Vindent skal, som man troer, neppe forlade Stationen for Cadix, men roelig oppebie Lord Bridport for at erholden behørig Magt, med mindre vor Flaade seiler tilbage, for at levere ham et Slag og skaffe Cadixerslaaden Luft Havde Ferroler=Eskadren, som er ankommen til Rochefort, tilligemed den i Cadir kunne forene sig med vores, skulde samme været bleven over 50 Linieskibe stærk, hvilet ganske havde forskaffet os Overmagten i Middelhavet. - Efter er Skrivelse fra den franske Contre=Admiral Lacrosse i Cadix at 27de April laae da sammesteds 17 spanske Linieskibe seilfærdige, og for 10 andre ventede man sendnu noget Mand. skab. - Det siges her, at vor Bresterslaade var alle rede løbet ind i Toulon; men dette behøver Bekræftelse. -J Forgaars blev oplæst i 500des Raadet følgende af meer end 250 Borgere i Chambery undertegnede Adresse : Borger Lovgivere og Directorer, Hvilke forrigfulde Dage ere saa pludselig fulgte paa de glædelige Tider, hvilke nye Farer og Storme true Frieheden, For kort Tid siden lydede de republicanske Vaabens Forskrækkelse fra den ene Ende af Europa til den anden. Frankrig havde foreskrevet adskillige Magter Fred; det troede at være den almindelige nær, og neppe er Krigen igjen begyndt, saa gaae vore Erobringer forlørne, det franske Gebet bliver truet med et Jndfald og Fædrenelandet synes igjen at have den Fare at frygte for, fra hvilken den for bestandig troede sig befriet. Er den franske Tapperhed ikke mere til 7 Skulde vore seiervandte Batailloner have urepublikanske Tilbøieligheder, Langt fra os være denne Tanke Den republicanske Soldat gyser over sine Ulykker, og disse have en anden Aarsag. Vi som Skildvagter i denne saa vi tige Deel af Alperne, i hvis Nærhed Krigsskuepladsen nu er ere Dem Borger=Lovgivere og Directorer Sandhed skyldige og vi ville sige Dem den Hvorfor have de Conseriberte seet sig nødte til at trække tilbage til deres Hjem af Mangel paa Levnetsmidler og fornødne Rustningstykker, Hvorfor ere Militair=Administrationernes uhyre Forødelser blevne ustraffede 2 Hvorfor er Scherer, som den udødelige Hoche betegnede som en Forræder, saalænge bleven i Krigsministeriet, og hvorfor har han som General kunne fuldbringe vore Troppers Elendighed, hvilken han som Krigsminister havde forberedet, Ved hvilken besynderlig Misskjæbne maatte en saadan Mand blive Duonapartes Efterfølger: Hve for bleve ved vor Armer i Stædet for Mænd, hvis Navne ere Seieren dyrebare ansatte Personer, hvis Navne Revolutionens Aarbøger intet melde om, eller ingenlunde besidde de republicanske Soldaters Tillid, Hvorfor er Roms og Napels Overvinder, (Championnet tilligemed hans Berømmelses Deeltagere, saa under Anklage. Den samme disorganiserende Aand, som siden Rastædter Congressen svævede over vore Armeer har ogsaa udbredet sin bedrøvelige Jndflydelse over Republikens Gebet. Royalismen har bedraget Directoriet. Derfra har de mange Patrioters Afsættelser og Almeenaandens Forfald samt andre Tildragelser sin Oprindelse. Pressefriheden er nu ogsaa kun et blot Navn. De, som vore at sige Sandboder, blandes med den offentlige Rørlighedsforstyrrere, og beg vente samme Skjæbne. Ustridig gives der endnu nog andre Aarsager til Ulytshændelserne, for os er det nok, at have angivet de fornemste. Det lovgivende Corps og Derectoriet maae opsøge dem alle, og tilstoppe deres Kilder :-500des Raadet anordnede at denne Adresse skalde tryktes og overleveres en Commission samt sendes til Directoriet. - J de Gamles Raad blev den ikke oplæst, men strax sendt til Directoriet. - Jean Debro er med sin Familie ankommen hertil fra Strasburg og mødte allerede den 20de i det lovgivende Corps. De nye valgte Deputer, hvoriblandt ogsaa Jean Debry var, aflagde deres Eed. Ha holdte en Tale, som blev anhørt med megen Deeltagelse, og blev udnævnt i 500des Raadet Wien, den 22de Maji.