Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-25
Stiftamtmanden meddeelte Underretning om, hvorledes han paa Raadets Vegne havde besvaret en fra tvende Mænd i Skovby indkommen Klageover at det var paalagt dem at afgive nogle Grund stykker til Udvidelsen af en Bivei, samt foredrog følgende Collegial=Skrivelser, ved hvilke Sager, der tidligere have været under Forhandling i Amtsraadet, ere afgjorte. a. Cancelli-Skrivelse af 5te Septbr. d. A., hvorved det af Søllested Commune ansøgte Laan paa 200 Rbd. af Amtsfattigkassen er bevilget paa de af Amtsraadet forslaaede Betingelser. Sogneforstanderskabet har imidlertid, paa Grund af den gode Høst, senere reenonceret paa Laanet. b. Dito af 12te Septbr. d. A., hvorved bifaldes, at 3/4 af de Omkostninger, som Branderslev Sogn, har anvendt paa den afsindige Christian Hansen for hans Anbringelse paa Bidstrupgaard, udredes af Amtsrepartitionsfonden. c. Dito af 5te Octbr. d. A., hvorved de af Provst Kofod-Ancher med Hensyn til adskillige Punkter af Communalvæsenet paa Landet fremsatte Spørgsmaal besvares saaledes: 1) At største Lodseier, der, som saadan, er Medlem af Sogneforstanderskabet, kan fungere som Formand, uagtet han boer udenfor Districtet, 2) At den større Lodseier, der er valgt til Formand i Sogneforstanderskabet, ogsaa i denne Egenskab maa kunne lade sin dertil bemyndigede Fuldmægtig møde, skjøndt denne ikke, som saadan, kan vælges til Formand; hvorimod dette kan finde Sted med Hensyn til dem, der enten som Værge, eller af en af de i Anordningen af 13de August 1841 § 4 nævnte Aarsager møde i Sogneforstanderskabet paa vedkommende Lods eiers Vegne. 3) At det ikke er hjemlet i Anordningen, at den Districtsprovst, som har Sæde i Amtsraadet, er fritaget for at være Formand i Sogneforstanderskabet, saa at der, hvis Vedkommende maatte finde sig i høi Grad besværet af denne Bestilling, derom maa gjøres særskilt Andragende. Følgende Sager bleve derefter foretagne: 1. Beboerne af Lundby og Brarup Byer havde anholdt og Forandring i den af Sogneforstander. skabet for Kippinge og Brarup Sogne besluttede Optagelse blandt Biveiene af en Vei til Stranden igjennem Alstrup, som benyttes til Gruustransport, saaledes at en anden kortere og for dem beqvemmere Vei udlægges til dette Brug. – Da den første Vei er optaget i det af Amtsraadet approberede Regulativ for Biveiene, fandt man ikke tilstrækkelig Grund til heri at gjøre nogen Forandring forend efter Udløbet af de 3 Aar, for hvilke dette er gjældende. 2 J Anledning af den Lettelse i Arbeidet paa Brarup Sogns Biveie, som er forlangt af Alstrup Byes Beboere og som Amtsraadet havde betinget af, at de godtgjorde tidligere at have forrettet mere Arbeide end Brarup og Lundby Byer efter den af vedkommende Veibestyrelse givne Forskrift, havde Sogneforstanderskabet meddeelt, hvad der i Henseende til denne Gjenstand var bleven forhandlet i et af dets Møder; men da Legitimation for den anførte Omstændighed ikke derved kunde ansees tilveiebragt, fandtes der ingen Grund til at indrømme den attraaede Lettelse. 3. Da Forpagteren af Gaabense Færgegaard havde vægret sig for at udføre det ham affordrede Arbeide paa Nørre Vedby Sogns Biveie af det til Færgegaarden henhørende ufrie Hartkorn, c. 1 Td. 7 Skpr., og Sagen var bleven indstillet til Amtsraadet, besluttedes det at tilkjendegive Vedkommende, at, eftersom bemeldte Færgegaard ingenlunde, som Forpagteren havde formeent, kan ansees som en Hovedgaard eller Hovedparcel af en saadan, fordi noget fri Hovedgaardstaxt er henlagt til samme, maa det dermed forenede ufrie Hartkorn, efter Reglerne i Forordningen af 29de September 1841 §§. 10 og 28, ligefrem være veiarbeidspligtigt, og at Forpagteren, omendskjøndt det maa overlades ham at søge Spørgsmaalet afgjort ved Domstolene, ikke kan fritages for midlertidig at præstere det paa det omhandlede Hartkorn faldende Veiarbeide. 4. Andragende fra Sogneforstanderskabet for Øster Ulslev og Godsted Sogne og Hjælp af Amtet for sidstnævnte Sogn til at bestride Omkostningerne ved Jstandsættelsen af en Bro, som vare calculerede til 12 Rbd. - Dette fandt Amtsraadet ikke Anledning til at bevilge. 5. J Anledning af et Andragende fra Eieren af Ourupgaards Gods, Proprietair Tesdorps, om at en Steenkiste paa Landeveien mellem Nykjøbing og Grønsund maa blive saaledes fordybet, at den kan modtage Vandet, som igjennem Grøfterne afledes fra hans Marker, besluttede Amtsraadet at tage Bestemmelse om, hvorvidt Udgifterne ved denne Steenkistes Omsætning, som Propriet. Tesdorvsforeløbig selv har afholdt, kunne blive at udrede af det Offentlige, naar Regning over samme fremkommer. 6. Den i forrige Møde til at bedømme, hvilke af Amtets mindre Landeveie bør overgaae i Biveienes Klasse, nedsatte Comitee, bestaaende af Kammerh. Baron Rosenørn Lehn, Justitsr. Stampe og Kammerr. Friderichsen, havde afgivet sin Betænkning, der gaaer ud paa at foreslaae denne Forholdsregel med Hensyn til følgende Veie og Vei strækninger: a) Landeveien imellem Nykjøbing og Guldborg Færgested 1 1/2 Miil. b) Af Landeveien imellem Nykjøbing og Grønsund Færgested, Strækningen fra Ourupgaards Smedie til Veiviseren ved Næsgaard . . . . . . . 2 3/4 c) Landeveien imellem Nykjøbing og Gjedserodde . . . . d) Af Landeveien imellem Maribo og Rødby over Bursøholte, Strækningen fra Rødby til Holeby Skole 3/4 J alt 8 3/4 Mile.