Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-02
En Artikel fra en Samling af Stemmeberettigede, som har været indeholdt i nærværende Avis og som Jndsenderen heraf af Nr. 12 af den hempelske Avis er bleven bekjendt med, har nærmest givet Anledning til nærværende Linier. Vi kunne nemlig ikke nægte, at vi med megen Beklagelse have læst en Artikel, i hvilken et anerkjendt dueligt Medlem af den roeskildske Stænderforsamling, efter vor Mening en af de dygtigste Deputerede, er bleven omtalt paa en Maade, som de Fleste vistnok ville være enige i, at misbillige. Maaden, hvorpaa man har tilladt sig at omtale Steenfeldt og hans Capacitet som Stænderdeputeret, maa vi fornemlig beklage, da den nævnte Artikel ikke er udgaaet fra en Enkelt, men derimod fra en Samling, det er: et Antal af Vælgere, og ovenikjøbes – som der forsikkres - fra get betydeligt Antal Stemme berettigede!" Etatsraad, Borgermester Steenfeldt har, hvorpaa Stændertidenden giver det usigeligste Beviis, Stænderforsamlingen indtaget den samme hæderlige Plads, som i sin øvrige Stilling, som Statsborger og som Embedsmand; her at give et troe Billede af hans Virken i de tilendebragte 3 Sessioner af den roeskildske Stænderforsamling, vilde være alt for vidtløftigt; men Stændertidenden vil overbevise Enhver, der med Opmærksomhed gjør sig bekjendt med de førte Debatter, at Steenfeldt med Varme og Grundighed har deeltaget deri, og at han bestandig har vidst, fortrinlig at motivere sin Mening; han har saaledes unægtelig en ikke liden Fortjeneste af de Resultater, som Forsamlingens Virken har havt til Følge; han har, for blot at nævne et enkelt Exempel, udarbeidet den mesterlige Betænkning, som Forsamlingen i 1836 indgav om den nu i Kraft traadte Communallov. Vi skulle her for nærmere at motivere vor Mening, at Steenfeldt har været et virksomt og dueligt Medlem af Stænderforsamlingen, hidsætte af hvor mange Comiteer han har været Medlem og af hvor mange Referent og vi skulle tillige nævne de af ham gjorte Forslag, idet vi forøvrigt maa bemærke, at man herfra langtfra vil kunne danne sig et fuldstændigt Begreb om hans Virksomhed som Deputeret, men det vil dog altid være tilstrækkeligt, deels til at godtgjøre, at de paa hans Duelighed som Folke=Repræsentant gjorte Angreb ere aldeles ubefølede, og dernæst til at bevise, at Cancellieraad Hempel med god Samvittighed har kunne foreslaae Steenfeldt som Deputeret for Odense. J Forsamlingen i 1836, i hvilken Steenfeldt, fremkom med eet Forslag, nemlig om Oprettelsen af Realskoler, var han Medlem af 10 Comiteer, og deraf Referent i de 1. J Forsamlingen i 1838 var han Medlem af 13 Comiteer og deraf Referent i de 9. J denne Forsamling indkom han med følgende Forslag: 1) om Fængslernes bedre Jndretning, 2) om at de kongel. Lovudkast maatte for Fremtiden meddeles de Stænderdeputerede og Suppleanterne, forinden Stænderforsamlingen aabnes, 3) om en Udvidelse af Bidstrupgaards Hospital for Afsindige, 4) om Forandring i den Maade, hvorpaa Armeen forsynes med Skotøi. J Anledning af disse fire Forslag indgav Forsamlingen Petitioner til Kongen. Endvidere foreslog Steenfeldt en Revision og Forandring i Fattigvæsens Lovgivningen, i hvilken Anledning Forsamlingen petitionerede om Forandring i Henseende til Tidsbestemmelsen for Forførgelses=Rettens Erhvervelse: Resten af Forslaget blev deels ikke antaget og deels af Proponenten taget tilbage. J Forsamlingen i 1810 var Steenfeldt Medlem af 4 Comiteer og deraf Ned. tillader sig at lade følgende bemærkninger aftrykke, saasom de stadfæste den i Fyens Stiftstidende fremsatte Mening, om en almeenagtet Deputerets sande Værd. Referent i de 2. J denne Forsamling fremkom han med Forslag om en Forandring i Anordningen om Næringsdriften, hvorved en høiere Næringsdrift tilsigtedes. Dette forslag, for hvilket der var megen Sympathi i Forsamlingen, bevirkede dog ingen Petition, nærmest foranlediget af, at Forsamlingen først vilde oppebie de Resultater, som den i Anledning af en friere Næringsdrift i Kjøbenhavn nedsatte Commission kom til. Hvad Steenfeldts politiske Anskuelse forøvrigt angaaer, de er det af Stændertidenden klart, at han hører til de moder at liberale. Med Varme har han talt for en friere Nærings drift, for Stænderforsamlingens Offentlighed og Forsamlingernes Forening, for Bønderkarlenes Emancipation, for Pressefrihed, og for Jødernes Valgbarhed. J Skattebevillingssagen har han foreslaaet at gjøre Kongen bekjendt med de indkomne Andragender, men ikke for Tiden at petitionere herom, og han heldede i denne Sag saaledes til Professor Bangs Anskuelse. Det er dette, der har bevirket, at Kjøbenhavnsposten, har fraraadet at vælge Steenfeldt til Deputeret; men da St. ingenlunde har talt imod Skattebevillingssagen, men derimod funden den, endnu ei at være aldeles betimelig, saa ere vi ikke enige med Kbhvnsp. i, at Steenfeldt, der forresten er en fortrinlig Deputeret, af den Grund ikke burde have været gjen valgt, og det vilde i ethvert Tilfælde være ubilligt – for ei at sige latterligt – af den Grund at ignorere de mange for en Deputeret nødvendige Egenskaber, som St. er i Besiddelse af. En saadan Adfærd er visseligen ikke liberal. Det er af en Samling af Stemmeberettigede anført, at Steenfeldt forinden han skiftede Troe og Navn heed Mariboe. Dette er fuldkommen rigtigt. Steenfeldt, der er før Mosait og som først i Manddomsalderen er gaaet over til den christelige Religion, er en Broder til Professor Mariboe og til Capitain Mariboe, der er Adjutant hos Kongen af Sverrig og som Storthingsmedlem har gjort sig fortjent og agtet i Norge. Hvis den nævnte Samling af Vælgere mener, at den Omstændighed, at St. er fød Jøde, skulde være til Hinder, for hans Gjenvalg, saa er det glædeligt, at Kjøbenhavns Vælgere have været mindre fordumsfulde, da de valgte Professor David til Deputeret. Paa en Tid, hvor det meer og meer erkjendes, at Religionen ikke burde være Nogen til Hinder, for at vælges til Stænderdeputeret, og i hvilken Jøderne sandsynligviis snart vil erholde Adgang til Stænderforsamlingen, vilde det i Sandhed være et mærkeligt Tidens Tegn, at et betydeligt Antal af Odense Byes Vælgere af den Omstændighed, at en erkjendt duelig Mand har været Jøde, skulde undlade at give ham deres Stemmer. Og hermed ville vi slutte nærværende Linier, idet vi haabe, at man ikke, fordi vi undlade at gaae ind paa de mod Cancellieraad Hempel gjorte Angreb, vil antage, at vi billige dem: at imedegaae disse Angreb laae uden for Nærværendes Hensigt, (Jndsendt. Til Hr. C. H. Hansens Annonce af 20 d. M. i Fyens StiftsAvis No. 11, og i Følgebladet til O. Thomsens Avis No. 12 d. A., skal Jndsenderen blot tillade sig nogle faa bemærkninger. Ved hvilke Midler Cancellieraad Haastrup i Aaret 1834 blev valgt til Deputeret for det 13de Landdistrict, behøver Jndsenderen ikke at erfare af Cancellieraaden selv, da han, som Vælger, ogsaa dengang var tilstede ved Valgforhandlingen, og des aarsag veed, at der ved denne ikke fandt Noget Sted, der er kunde bestaae med Redelighed og Retsindighed. At det var tilfældigviis, at Haastrup var tilstede i Lange skovs Kroe, da endeel Vælgere der vare forsamlede, for at overveie hvem de burde vælge, antager Jndsenderen ikke; thi det var bekjendt nok her i Districtet, følgelig ogsaa for Haastrup, hvilke Midler der allerede da vare i Anvendelse, for at fortrænge ham fra Valget. Jntet kunde derfor tænkes mere rimeligt, end at han, i sit Valgdistrict, ønskede at udslette de skjæve og prange Forestillinger, der vare udspredte om ham, og hvortil Stændertidenden vistnok var det eneste rigtige og paalidelige Middel hos dem, der besad Forstand og Skjønsom, hed nok til at kunne fælde en rigtig Dom; men det er en beviislig Sandhed, at Haastrup forlod Forsamlingen førend nogen Raadslagning eller Aftale fandt Sted om Valget. - At det derimod ikke var tilfældigt, at en af Hr. Hansens Avlsforvaltere, just i de Dage, reiste omkring i Districtet, viste sig tydeligt nok ved denne Persons Andragende blandt Bovense Sogns Beboere, da disse, i en vis Anledning, vare samlede Bovense Skole, saavelsom ved hans Virksomhed flere Steder. Heller ikke har man hørt til, at han paa noget Sted har søgt De er Fourage tilkjøbs. Det var vistnok heller ikke tilfældigt, at Hr. Hansen personligen var tilstede de 1 Dage ved Valgforhandlingen i Brobyeværk, men derimod troer Jndsenderen, at det var tilfældigt, at Hr. Hansen mødte Maskinbygger Bay paa Landeveien, da Denne kom fra Middelfart, samme Dag eller Dagen efter at Valgforhandlingen der var begyndt. Om de Ord, som ved den Leilighed undslap Hansen, da han af Bay erfarede, at Stemmerne i Middelfart meest faldt paa Haastrup, vare tilfældige – er tvivlsomt, men tilfældigt var det vistnok ikke, at Hr. Hansen ilede til Assens den Dag Valget der skulde fortsættes, og viste sig meget activ, og meget misfornøiet med Valgets Udfald. Hr. Hansen har søgt at dække sig ved en svær Arriergaarde, fra det 15de Valgdistrict. - Af den Annonce, som Denne er fremtraadt med i Avisen, maa det være Haastrups Venner, saavelsom ham selv, kjert at erfare, at han ogsaa i det 15de Valgdistrict har havt Velyndere, der havde ønsket at faae ham valgt der. Og dersom han, saaledes som Hansen, personlig havde indfundet sig og i 1 Dage bivaanet Valgmødet, torde Udfaldet maaskee have blevet anderledes. - Det vilde upaatvivleligt være yderst interessant for Publikum at erfare, Hvo de flere hæderlige Deputerede ere, paa hvis Vidnesbyrd, Hr. Hansen er valgt i det 15de Landdistrict. Den ovennævnte Annonce røber iøvrigt, baade i Stiil og Tone, saa tydeligt sin Concipist, at derom hos Jngen kan opstaae, mindste Tvivl, og derfor falder det lille Ord "Foragt tilbage paa ham selv. En Vælger i det 13de Landdistrict.