Berlingske Tidende, 1774-06-13
Natten imellem den 3die og 4de Junii sidst, er af sit Fæ udi Ebbeltoft Arresthuus udbrudt og escaperet, en for bega Tyverie og Jndbrud der indsat Person, navnlig Jens LarsRønde, som formodes ved Undvigelsen at have været klæd u Skind= eller blaae Vadmels Vest, hvide Skind Buxer, be Strømper, samt Hat paa Hovedet; fornævnte Tyv var af Sta høy 62 Tomme, bred af Skuldre og stærk af Been; stubber med med Hovedet, som forvolder at han synes høy Skuldret ; har so agtig Haar og skiuler med Øynene naar han tiltales af noget men i sær er han og kiendelig deraf : at hans høyre Pege Finger lene bestaaer af 2de Leed, som dog haver sin fuldkomne Nægskulde nogen forekomme dette tyvagtige og ondskabsfulde Menne ombedes de hannem at anholde og mig undertegnede pr. Aarh a Caløe saadant tilkiendegive, da Omkostningerne skal vorde stattet saa vel som en convenabel Douceur for hans PaagribS. Asch Caløe, den 6te Junii 1774. Fuldmægtig for God Selskabet til de skiønne Videnskabers Forfremmelse har i Forsamlingen den 12te Mart. 1774, ikke seet sig saa lykkelig, at Prisen kunde tildømmes noget af de Skrifter, som for denne Gang hver de udsatte Priismaterier vare indkomne. Dog kommer en Samling af aandelige Sange med Devise: Gud, mit Hierte er rede, mit Hierte er rede; jeg vil synge, ja jeg vil synge Plalmer, Selskabets Hensigt saa nær, at det blev fundet for got at lade den udkomme i Trykken paa dets Bekostning. Og udenfor de udsatte Priismaterier har Hr. Johann Ewald indgivet til Selskabet et hervisk Syngespil, Balders Død, som viser i sær det poetiske Udtryk saa megen Styrke, at den tilkiendtes en overordentlig Priis for 50 Rdlr., og at man besluttede at udgive samt me i det ellevte Stykke af Forsøgene i de skiønne og nyttige Videnskaber. - Da man ønsker, at flere aandelige Sange, som tiene til at opvække en sand og fornuftig Andagt, og hvorpaa Gellert, Cramer, Schlegel, Münter have givet paa gode Prover, maatte haves i det danske Sprog ; og ligeledes at Sproget maatte berig :med lykkelige Forsøg i den malende Poste; saa har Selskabet fun get for got, at fremsætte begge disse Priismaterier igjen for næst Gang. J Følge heraf udsættes 50 Rdlr. eller en Medaille af samme Værd, for det beste Forsøg i den malende eller beskrivende Poesie, hvorved Popes Windtor-Forest kunde tiene til Mønster Dertil maatte udvælges noget Sted i de danske Stater, som ved sin Yndighed, eller og ved sin Skræksomhed giør sig merkværdigt: som i det første Fald Sundet eller eet af Lystslottene, og i det anden Malstrømmen eller Vandfaldet Sarpen i Norge. Man kunde og saa vælge noget Sted i Danmark eller Norge, hvor der findes merkværdige Levninger af Alderdommen, eller som udmerke sig liden gammel Sagn, der, kunde give Anledning til en poetisk ForEning eller anden heldig Opdigtelse, paa Tikkels Maade i hans Kenington=Garden udi Dødsleys Samling. - Ligeledes udsettes i overordentlig Priis af samme Værd for de beste danske aandelige Sange, ti i det mindste. Den Samling, som Prisen bliver tilkiendt, udgives for sig paa Selskabets Bekostning. - J Veltalenhed udsettes den sædvanlige Priis af 40 Rdlr., eller en Medaille af samme Værd, for den beste Eloge over Kong Waldemar 111. Derved forstaaes ikke en gemeenligen saakaldet Lovtale eller Pane, gyrikus, hvori Feylene skulde forties og Dyderne forstørres, men en sandfærdig og livagtig Afbildning paa denne merkværdige Kon det Charakteer, Politik og Bedrifter, og paa den Klogskab, hvor har han vidste, næsten uden at bruge Vaaben, at sette Riget fra la yderste Forfald i den blomstrende Tilstand, som længe efter hans Død vedvarede. Gode Materialier dertil findes hos Hvit keld og i Etats Raad Grams Forbedringer til denne Konges Historie, som er udgivne af Videnskabernes Sælskab i dets Skrifter fierde Deel. - Endelig udsettes en Priis af 30 Rdlr. for den beste Prøve til en Samling af Exempler paa Danske tapre, ædle goddædige og patriotiske Handlinger, omtrent i den Smag, som deslige i andre Lande, særdeles i Frankrig udkomne Skrifter, Priisskrifterne maa indsendes i det seeneste i December Maaned af indeværende Aar. Man føyer til dem en Devise og en forseglet Seddel, som tilkiendegiver Forfatterens Navn og Opholdsted, De indleveres til Justice Raad Schlegel, som Selskabets Seere, sair, hos hvilken ogsaa de Skrifter kan afhentes, som for de sidst udsatte Priser ere indkomne. I Kraft af Deres Kongel. Majests, allernaadigste Bevilgning de Dato 6te Mai 1774., saaledes lydende: Vi Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til DanI mark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Græve udi Oldenborg, og Delmenhorst, giøre alle vitterligt, at eftersom saa vel forrige Borgemester i Vor Kiøbstad Randers, Nicolai Bredal, som den der nu værende Johan Friderich Carøe, for Os allerunderdanigst have andraget, at Randers Byes Skifte Jurisdictions Ober Formynder Bog ikke skal være bleven ført i den beste Orden, eller med den Accuratesse skee burde, saa at der ved samme mangler endeel Oplysninger, og det ey med fuldkommen Sikkerhed skal kunde erfares, om Arve Lodderne, efter sluttede Skifter, ere vedkommende Arvinger udbetalte eller ey, hvorfore Borgmester Carøe holdes det alt for betænkeligt, at meddeele sin Formand i Embedet behørig Qvittering derfore, saa ville Vi, efter fornævnte Borgmestere Bredals og Carøes derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, samt den af Os Elskelig Hr. Peter Rosenern, Ridder, Vores Geheime Raad og Kammer Herre, samt Stiftsbefalingsmand over Aarhuus Stift og Amtmand over Haureballe gaards Stiernholms Amter, derpaa tegnede Erklærme, allernaadigst have budet og befalet, ligesom Vi og hermed byde og befalet alle og enhver, det være sig enten myndige eller umyndige Arvinger med deres Formyndere, som formeene sig nogen Fordring at have efter sluttede Skifter ved Randers Byes Skifte Jurisdiction, at de dermed ufeylbarligen, inden Aar og Dags Forløb, efter at dette Proclama, saavel ved Nørre-Jyllands Landsting, som Randers Raadstue er bleven læst og forkyndt, samt 3de gange udi de Kiøbenhavnske Berlingske og Altonaiske Tydske Aviser er bekiendtgjort, skriftlig anmælde sig hos Borgemester Carve, og saafremt nogen herudi skulde findes forsømmelige, og sig ey, som for er melt, med deres Prætensioners Angivelse indfinde, skal samme deres havende Krav ved dette Vores Brevs Kraft være død og magtesløs, og derefter ikke noget at maa søges eller prætenderes ; hvorefter det Vedkommende sig allerunderdanigst kunde vide at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vor Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 6te Man Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.