JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Spanien. Medens den christiniske Sag - hedder det i en fransk Avis – endnu aldrig har staaet saa slet som for Øieblikket, medens en almindelig Modløshed bemægtiger sig Dronningens slet anførte, forhungrede Soldater, og D. Carlos staaer i Begreb med at besætte en ny, riig, endnu uplyndret Provinds, og at skaffe Monarkiets værste Fjende, den cataloniske Republikanisme, der er langt farligere end D. Carlos selv, frie Hænder til at virke, lader Hr. Mendizabal sin haardt ængstede Dronning gribe et nyt Skyggebillede den nye Konstitution, afpasset efter Nutidens Snit) og hilse det med en Tale, hvis sværmerske og høittravende Svulst maa fremkalde et medlidende Smiil hos den kraftigere Deel af hendes Tilhængere. Denne Minister troer, at Alt lader sig afgjøre med Papiir; hans System er sammensat af lutter Løfter; Monarkiet, som er ifærd med at synke sammen, søger han at støtte med Papiirsstrimler. Jstedetfor at føre Regentinden og hendes Datter ind i Cortesforsamlingen, forat lade hende, som fordum Marie Theresia for Kongeriget Ungarns Stænder, opflamme Nationen til krigerisk Begeistring og Stordaad til Fædrelandets Frelse, lader han hende, med nogle forslidte Floskler, besegle et utidigt Product af halvraadne Theorier. Maatte Skriget af den lille Dronning, der synes at føle saa megen Frygt i sit Folks Midte, ikke være en barnlig Ahnelse om hendes nærmeste Fremtids sørge gelige Skjebne!!" (Da Regentinden havde aflagt sin Eed paa den nye Konstitution og Forsamlingen havde jublet derover, havde den lille Dronning Jsabella givet sig til at græde saa stærkt, at man nærved ikke havde faaet hende stillet tilfreds.) Don Carlos vedbliver med sin Hær at drage i nordøstlig Retning frem ind i de kataloniske Bjergegne. En karlistisk Divsion var alt rykket frem til Ralba, paa Hovedlandeveien til Madrid. J D. Sebastians Generalstab skal der befinde sig en udmærket fremmed Officeer som leder Felttoget, og hvoraf man vil forklare sig den større Overeensstemmelse i Operationerne nu end før. De politiske Begivenheder i Spanien udøve en stor Indflydelse paa Jtalien, hvor man nu almindeligt begynder at ansee en Restauration i Spanien for aldeles utvivlsom. J Genua synes Handelstanden kun at vente paa det Øieblik, at den karlistiske Armee har sat sig fast i Catalonien, for strax at drage Fordeel deraf, ved at føre alle Slags Fornødenheder dertil. Havde Dronningen mange Tropper som den polske Legion, da vilde hendes Sag snart komme paa en bedre Fod. Den udmærker sig ved alle Leiligheder, men svinder ogsaa meer og mere. Ved Hueska faldt der 5 polske Officerer, blandt hvilke den tappre General Rudnieski.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
J samme Træfning faldt ogsaa en Grev Plessen, der var Artillerikapt. i D. Carlos's Tjeneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Frankrig. Herfra haves dennegang en heel Deel mærkelige Efterretninger. Det hedder nemlig, at der pludselig er foregaaet en stor Forandring med det franske Kabinets Politik. Der var kommet foruroligende Noter fra den franske Gesandt i London angaaende den unge Dronnings og hendes Moders liberale Aand, hvisaarsag Ludvig Philip egenhændig har tilskrevet og faderlig advaret hende for den Fare, hun udsætter Frankrig og sit eget Land for, ved en pludselig og overilet Udvikling af en reformistisk Politik Der var sendt to Jilbud til Brüssel, for at anmode Kong Leopold om, strax at komme til Neuilly, da hans Svigerfader vil formaae ham til, at begive sig over til London, for der personlig at tale med Dronningen. Det var et almindeligt Rygte i Paris, at den gamle erfarne Marskal Clauzel har faaet Tilladelse at gaae til Spanien, for at anføre Dronning Christines Tropper. Anledningen hertil skal nok være den, at Kongen af Sardinien har givet Hertugen af Bordeaux et af sine Regimenter, og at flere andre Magter have gjort det samme, saa at han snart kan have sig en lille Armee. Men hvad han vil foretage sig med denne, kan Jngen begribe, undtagen det skulde være sandt, hvad Rygtet siger, at han vil understøtte Don Carlos dermed, imod at Denne siden efter hielper ham igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Jtalien. Cholera tager frygteligt til i Neapel. Der døer i denne Stad over 200 Mennesker daglig deraf. Baade Kongen og Dronningen kjøre selv omkring og besøge Hospitalerne. Ja, til hele Befolkningens Forfærdelse, var Kongen nylig ude paa det gruelige Sted, hvor der hver Nat, i dybe Kuller, nedkastes Liig i hundredeviis. Han lod sig Alting forevise, for at see, om det gaaer rigtigt til. Desuden, lader han daglig uddeele Fornødenheder til de Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Nu var den skrækkelige Sygdom ogsaa udbrudt Pallermo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Engelland. Parlamentet seer med hver Dag sin Opløsning imøde. De nye Valg beskjæftige Publikum, medens Dronningen arrangerer sin Hofstat: Marqvisinden af Landsdowne har faaet Garderoben. (er bleven udnævnt til Grom of the Stoll.) Marqvis inden af Tavistook og Grevinde Charlemont ere blevne Kammerdamer. Et Besøg, som den unge Dronning har aflagt hos Enkedronningen, giver Stof til mange Samtaler: Nogle sige, at Dronning Victoria har venskabeligt modtaget de givne Formanninger, medens Andre fortælle, at Besøget pludselig er bleven afbrudt. Den 27de Juni holdt Dronningen en glimrende Cour, modtog Underhusets Adresse og lod sig forestille de udenlandske Gesandter. Grev Durham, nylig kommen tilbage fra sin Ambassade til St. Petersborg, modtog Ridderslaget af Hs. Majestæt, og blev beklædt med den militaire Bathordens Storkors. Jforveien havde Greven havt en flere Timers Audients hos Dronningen. Da Hertuginden af Northumberland, der har været Dronningens Gouvernante lige indtil hun forkort siden blev myndig, blev forestillet hende, kostede det megen Umage at faae Hos M. til, ifølge Etiketten, at modtage hende siddende. Men da Hertuginden traadte ind, glemte Dronningen al Etikette, sprang op fra sit Sæde og omfavnede hende. Den afdøde Konges høitidelige Begravelse er bestemt til Løverdagen den 8de Juli. Det hedder, at Enkedronningen vil personlig følge sin Gemals Liig til dets Hvilested. Hendes Broder, Hertugen af Sachsen=Memungen, ventedes hvert Øieblik. Den afdøde Konge har testamenteret hver af sine Sønner og Døttre 2000 Pd. St. Denne Sums Ubetydelighed forklares derved, at Kongen havde hvert Aar deelt imellem sin Familie hvad han fik tilovers, og desuden efterladt den en Fideicommis paa 40,000 Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Rusland. Af de Petersborgske Aviser sees, at et betydeligt Antal Officerer ere blevne benaadede med Ordener for deres Tapperhed i Felttoget mod Bjergfolkene ved Kaukasus. Dette anføres kun her som et Beviis paa, at Kampen med disse Folkeslag, som befinder sig i uafbrudt Opstand mod det russiske Herredømme, altsaa endnu vedvarer, skjøndt man med Omhyggelighed fordølger den egentlige Tilstand der paa Stedet. Den russiske Regjering vil i denne Tid afsende et Krigskib med 700,000 Pd. Guld til Dhr. Herrmann & Comp. i London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Tydskland. Den 28de Juni var den Dag, paa hvilken Ernst August, Konge af Hannover, ankom til sine Fædres Hovedstad for at bestige den Throne, som er tilfalden ham ved hans Broders Død. Overalt i Landet modtoges han med megen Jubel. Ved en Æresport modtoges Hs. Majest. ved Hovedstaden af Staddirectoren, som overrakte ham Stadens Nøgler paa en Silkepude, med en Tale, hvorpaa Kongen svarte De kjender min Kjærlighed til dette Land og denne Stad, hvor jeg henlevede min Ungdom; det har behaget Forsynet, at kalde mig paa mine Fædres Throne, Jeg vil være Hannoveranerne en retfærdig og naadig Konge!" Et begeistret Leve, fulgte paa disse Ord, hvorpaa Kongen langsomt forsatte sin Vei igjennem Staden til Slottet, hvor han ved Udstigningen af Vognen modtoges af Hertugen af Cambringe og hans Sønden blinde Prinds Georg. Dybt rørte faldt Brødrene i hinandens Arme. Da Kongen strax har prorogeret Stænderforsamlingen, ere dens Møder ophørte. - J Anledning af en Sygdom som nylig var udbrudt i de Theresianske Ridderakademie i Wien, og som allerede havde bortrevet 7 Elever af de meest anseete Familiers Børn, og hvoraf endnu flere ligge livsfarligt syge har Keiseren befalet den strængeste Undersøgelse, hvor erfares, at Sygdommen er forvoldet af Spiser, som vare blevne giftige ved slet fortinnede Kobberkar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Fædrelandet. Khvn. den 3die Juli. Naar Vinteren eller Sommeren begynde, befaler Hs. Majestæt, som Armeens Høistcommanderende, fra nu af anlægge Officererne i Tienesten Overkjole eller Livkjoler, med den simple Tilføining, at naar det om Sommeren er Regnveir kan Officererne i Tjenesten bære Overkjole. Denne Befaling er i mange Aar bleven udgiven og fulgt. Vel har man herved havt det for Uniformitet=Elskende forskrækkelige Syn, at nogle Officerer møde om Sommeren, med Overkjole, andre med Livkjole. - Men da Alting skal nærme sig Fuldkommenhed saa meget som muligt har man ogsaa nu været betænkt paa at befrie det militaire Øie fra det, al Disciplin fordærvende Skue at see paa Paraden Officerer der ikke ere eens af Con leur. Gouverneuren, Hs. Durchl. Prinds Wilhelm til Hessen, har raadet Bod paa dette fæle Syn, idet han har ladet befale, at samtlige Officerer, der komme paa Vagt eller møde paa Paraden, skulle møde eens klædte. - For at opnaae dette om Sommeren udstedte Hs. Durchlauchtighed en Gouvernements=Befaling før ste Gang Overkjolerne bleve aflagte efter at Høistsamme havde overtaget ad interim Gouvernements=Posten over Khvns Fæstning, som næsten ordret er gjentagen hvert Aar og lyder i Aar saaledes: "Gouvernements Befaling af 31 Mai 1837. Fra imorgen af aflægge dHrr. Officerer Overkjoler i Tjenesten, undtagen i Tilfælde af Regnveir, og kunne Officererne de Dage Veiret tegner til Regn, om Formiddagen Kl. 9. enten hos Commandanten, paa Hovedvagten, eller Garnisonsskriverstuen erholde Underretning om de Officerer, som komme paa Vagt eller paradere, skulle være i Mundering eller Overkjole, hvorom Hovedvagten, saaledes som under 9de Mai 1834 blev befalet, har strax efter Bestemmelsens Modtagelse at underrette Vagtcommandeuren ved Slotsholmsvagten, hvor 2det jydske Regiment, Artillericorpset og øvrige Officerer kunne erholde Underretning, og har sidstnævnte Vagt commandeur strax at lade Pladsmajoren underrette. Officererne, som i Regnveir ere trukne paa Vagt i Overkjole, skulle, naar Veiret Dagen efter er godt, tage Mundering paa, hvorimod Officererne som ere trukne paa Vagt i Mundering, kunne, naar det regner, tage Overkjoler paa, og skulle samtlige paa Vagt værende Officerer, være fuld paaklædte forinden Kl. 6 om Morgenen. - J Følge denne Ordre maa nu hver Morgen enhver Officeer sørge for at faae at vide, førend han tør forlade sit Qvarteer, hvilken Kjole han skal have paa, og denne Nødvendighed sætter hver Sommer=Maaned Kl. 9 omtrent 300 Mennesker i Bevægelse, for til alle Sider i Garnisonen at bringe denne høistvigtige befaling til alle Vedkommendes Underretning. Den overholdes med en saadan Nøiagtighed, at man har seet Generalspersoner og gamle Oberster, af streng Lydighed, gaae fra Exerceerhuset, fordi de havde en Kjole paa overeensstemmende med deres eget Thermometer og med Veiret i det Qvarteer, af Byen, hvor de boe. Andre for Uniformiteten mindre varmt Følende beklage sig rigtignok derover, men hvad klages der ikke over, som f. Ex. den evige (Khvnsp.) Paradegaaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
J Overlærer Hages Sted har Professor David tiltraadt Fædrelandets Redaction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Man er nu spændt paa at see, hvorledes Hr. Overskou vil svare paa Studenterforeningens redelige, frie og aabne Tiltale; thi det Paaankede var jo en formeentlig Misbrug af Offentligheden, som ikke kan dadles eller afvises uden af samme Vei; Offentligheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Odense. Eftermiddagen den 1ste Juli knyttede et ædelt Brudepar, Hr. Auditeur Paulsen (Søn af Hr. Kirkeværge Paulsen) og Jomfrue Andersen, (Datter af Eieren af Løve=Apotheket, Hr. Cancellieraad Andersen) Ægteskabspagten for Alteret i St. KnudsKirke. Om den almene Deeltagelse i denne Familiefest vidnede saavel den talrige Forsamling, der havde opfyldt alle Pulpiturer og Stole, og det med Blomster og Grønt smagfuldt prydede Chor, hvor Paarørende og Venner toge Plads, som den uforstyrrede Opmærksomhed, hvormed den af Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ortmed holdte smukke Vielsestale hørtes. Akten forhøiedes ved den Omstændighed, at baade Brudommens og Brudens Forældre skulde opleve den Glæde, i Forening med den øvrige Familie og Venner, at kunne nedbede Velsignelse over de i flere Aar hinanden med saa inderlig Varme trofaste Elskende. Ogsaa for Udgiveren var Dagen saa hjertelig kjær, da han har kjendt, agtet og elsket den ærede Brudomfra hans tidligste Barndom og været Vidne til den ukjønede Lyst, med hvilken han dyrkede Videnskaberne, hvorfor han og, ved at hædres med Guldmedaillen for et akademisk Priisskrift, allerede tidlig vakte Forhaabninger, dem han engang som Mand i Statens Tjeneste sikkert vil retfærdiggjøre. Til de flere Udtryk af Deeltagelse hørte endnu, at de forsamlede Bryllupsgjæster om Aftenen overraskedes ved et af Husets Folk i Enden af den lukkede Allee i Hr. Cancellieraad Andersens skjønne Hauge anbragt smukt Transparent, forestillende Brudeparrets i Blomsterkrandse indfattede Navnetræk, hvorunder læstes det i Alles Hjerter gjenlydende Ønske: I Tro, i Haab, i Kjerlighed Nyd varig Lykke, Held og Fred, Et sørgeligt Rygte rullerer i disse Dage her i Byen; en fornem Dame, der var i Slægt med tvende adelige, her i Nærheden boende fyenske Familier, skal med sin Kammerjomfrue være bleven myrdet paa Reisen over Lyneborger Hede. Postkarlen, som iforveien ikke skal have havt det bedste Rygte, siges at være mistænkt. (H. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Handels=Efterretninger. Fra Tønningen meldes den 25de Juni, "Havre og Byg har nylig været efterspurgt, og i disse Dage have betydelige Udskibninge, deraf fundet Sted." – Christiania, 26de Jum. Dansk Rug betales her med 14 Ort, Byg 11 a 12 Ort, Havre, 9, og Erter 16 a 20 Ort. Bødsfald. Fru Louise Neergaard født v. Stemann (i Barselseng, 30 Aar gl.) paa Svenstrup. Fru Bruun, f. Saxild paa Bramstedgaard. Pastor F. Herr (85 Aar gl.) i Husum. Chirurg Hollmann i Frederikshavn. Amtsprovst Ridder Kruse i Randers. Fru A. Steenstrup (i Barselseng) i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Kallundborg: Pastor Busch med Kone og 4 Børn, Cand. jur. Petersen med Kone, Handelslærling Kirkerup, Handelsbetjent Gjødvad, Handelscontoirist Lange, Handelsbet. Lewysohn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Bekjendtgjørelser. Ved Auctionen som den 29de Juli afholdes over de Kongelige Hingste, bortsælges endvidere 7 HalvblodsHeste, nemlig: en furrød Vallak i fjerde Aar, et Par blankbrune Vallakker i Dito, et Par dito Hopper i tredie Aar, en blankbruun Vallak i Dito, en sort Dito i Dito. Disse Heste, som ere ret smukke og i god Stand, ere faldne efter Fuldblodshingsten Cassio og Landhopper. Aarhuus, den 4de Juli 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Efter Vedkommendes Reqvisition bliver Fredagen den 21de Juli dette Aar, om Formiddagen Kl. 10. foretaget Auction paa Aarhuus Raadstue, over et Bankfondsbeviis og nogle tildeels uvisse Fordringer, tilhørende Dødsboet efter afgangne Michel Kaae i Graae Mølle. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 6te Juli 1837. Fleischer. Tvister. ublegede fra No. 8 til 20, blegede. fra No. 12 til 14 & 16, ere i disse Dage arriverede fra de engelske og franske Fabriquers Oplag i Hum borg, af bedste Qvalite, og sælges fra idag af indtil videre 8 Sk. pr. Pd. billigere end som i forrige Maaned, da benævnte Artikel er fulden i Prisen ved hine Fabriquer. Hvem som kjöber pakkeviis erholder bedre Kjöb eller Rabat. Aarhuus, den 4de Juli 1837. J. C. Tarliong, Alle Sorter extra gode couleurte Tvister, saasom: tyrkiskrød, Rosa, Brandguult, Orange, Citron guult, lysegrønt, mørk og lyseblaat, sælges ligeledes til nedsat Priis, i samme Forhold som de ufarvede. J. C. Tarliong.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Undertegnede har i Commission at sælge et lidet Partie god Caffe, circa 600 Pd., til 24 s. pr. Pd., som i disse Dage er arriveret fra Hamborg. Solide Kjøbere kunne erholde Credit til en accorderet vis Tid. J. C. Tarliong.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Friske Bamborger Svedsker ere i disse Dage arriveret og sælges billige hos Tarliong i Aarhuus. Extra fine og middel Uldkarter ere arriverede og sælges meget billige hos Tarliong i Aarhuus. Halve Flasker ere i disse Dage arriverede hos Tarliong og sælges billig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Steentøi, hvoraf jeg i disse Dage directe fra England har faaet et betydeligt Partie, i et Udvalg af alle mulige Sorter, sælges til meget billige Priser hos J. F. W. Rose.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Christiania Ansioser faaes meget billige hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Arac kan faaes i større og mindre Partier til særdeles billige Priser hos J. F. W. Røse. Skpr. J. S. Bech ligger under Ladning til Altona med Stykgods og agter at være færdig om 6 a 8 Dage. Veile, den 6te Juli 1837. N. Eriksen. Skpr. J. K. Hansen, med Bort Jagten de 2de Søstre, bliver bestemt seilfærdig til Khvn. Onsdagen d. 12te Juli, medtagende Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-07
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Løverdagen den 8de Juli. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Blandinger. En eiendommelig Skik finder Sted i den russiske By Arsamas. Saasnart nemlig en Pige har naaet sit femtende eller sextende Aar, maa hun trække sig tilbage fra alle jomfruelige Forlystelser, Dandse og Lege, og berede sig til Brudeskuet. Hun tør hverken komme paa Gaden eller i Kirken meere, men maa sidde og arbeide i sit Kammer, hvis Vinduer ere tilhyllede med Gardiner, indtil den første Uge af Fastetiden begynder. Dagen før den første Søndag i Fasten føres Jomfruen til Skrifte og Communion, og ved denne Leilighed bærer hun de skjønneste Klæder, og Smykker, som ere at faae. Paa den festlige Dag samles alle giftefærdige Piger i Kirken; man stiller dem i en Række, og bag Hver staaer hendes Ordførerske. Nu nærme sig de giftelystne Ungersvende, og begynde det svære Valg. De have Lov til Alt, kun ikke til at berøre eller tiltale nogen Pige. Saasnart en Yngling har udsøgt sig En, vender han sig til Ordførersken, erkyndiger sig om Alt, hvad der angaaer den Udvalgte, om hendes Familieforhold, hendes Udstyr, endog om hendes Charakter. Finder han Alt efter Ønske, saa begiver han sig til Pigens Forældre, og forlanger hende af dem. Saasnart han vorder enig med dem, finder Brylluppet Sted efter den hellige Uge. Har en Pige den Ulykke, at vorde forbigaaet ved det første Brudeskue, saa maa hun, et heelt, Aar tillende, fortsætte sin indgetogne Levemaade, og derpaa prøve sin Lykke næstegang. Vil hun ikke det, maa hun vorde Nonne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
En Dame fortæller i et Brev fra St. Petersborg: "Ved et Hofbal, som fandt Sted her fornylig, befandt min Svigerinde Olga sig paa Galleriet. som Tilskuerinde. Til Nabo havde hun en gammel graaskjægget Bonde, der fortalte hende Følgende angaaende Maaden, hvorpaa han var hidkommen: Han boer i Jrkutzk, høit oppe i Siberien, og var i Forretninger kommen til Moskau. Saa nær Petersborg, vilde han ikke undlade, at forsøge, om han ikke kunde faae Czaren og Carinden at see. Han kommen altsaa hid. Tilfældigviis er Civilgouverneuren fra Jrkutzk ogsaa her, til Denne gaaer han, og spørger ham, om han ikke kan hielpe ham til, at faae Keiseren at see, Notabene i hans Værelse, saa han kunde tale med ham, thi han kunde ikke være tjent med at see ham paa Gaden; iøvrigt havde han ikke noget at bede Keiseren om; han forlangte Intet af ham, men vilde blot tale med ham engang, da han just i denne Anledning var kommen til Petersborg. Gouverneuren svarer, han skal kun gaae lige til Slottet og yttre sit Ønske her. Det skeer, men Vagten viser den gamle Bonde tilbage. Han gaaer altsaa atter til Gouverneuren, og klager sin Nød for ham. Derpaa giver Denne ham et Brev til Grev Benkendorf, hvori Denne underrettes om Bondens Ønske. Benkendorf meddeler Keiseren det, og Denne befaler, at man skal føre Bonden til ham. Længe og saare naadigt underholder Keiseren sig med den gamle Mand. Paa hans Spørgsmaal, om han ikke havde et Ønske, svartes Nei. "Men, tilføiede Bonden: en Bøn har jeg til Dig – lad mig see Din Kone og Dine Børn." Keiseren lod dem strax kalde. Den tolvaarige Storfyrstinde Alexandra Nicolajewna løb, efter at have talt med Oldingen, ind i sit Værelse og hentede et Par smaae Sølvlysestager, hvilke hun bad Bonden modtage som Foræring. Han blev meget glad derover, men bemærkede tillige, at naar han kom hjem, vilde Jngen troe, at hun virkeligen, egenhændig, havde foræret ham disse Sager; han bad derfor om noget Skriftligt, hvormed han kunde bevise det Det fik han ogsaa. Keiseren gav ham en Guldmedaille at bære om Halsen, og da der næste Dag var Hofbal, bad Keiserinden ham komme, for at see dem Alle dandse. Paa denne Maade var den gamle Bonde bleven Olga's Nabo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
En Pariser Mekaniker, Larive, har opfundet en Automat, som vækker stor Opsigt. Larive er tillig en fortræffelig Rytter, en ægte Centaur, og en ypper lig Lærer. Udrustet med disse Kundskaber, er det lykkedes ham, at fabrikere en smuk stor Hest, der seer ud som om den levede. Liig Vaucanson, der gjorde den berømte And, som aad og fordøiede, har Larive gjort en Fuldblodsautomat, som efterligner alle en Renders Bevægelser, og saaledes underviser nu den duelige Mand sine Elever paa en Hest af Træ. Engelske Cavallerer hidstrømme hobeviis, for at beundre dette Mesterstykke. Denne sorte, opsadlede Hest kan steile hvert Øieblik, og vilde vel gjøre det, som endnu var værre, hvis den ikke gallopperede paa et prægtig Tæppe i en glimrende Sal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Paris havde i nogle Dage været som hensjunken i et Slags Apathie. Den halve Befolkning var taget paa Landet. Da blev man opmuntret lidt igjen ved en Duelproces for Cassationsretten, Frankrigs øverste Domstol. To unge Menneskeer vare blevne uenige ved en Souper i Tours, den Ene havde giver den Anden et Øresigen, hvilket havde endt med en Duel, hvori Den som havde givet Øresignet var bleven dræbt. Generalprocureuren, Hr. Dupin, Duellernes svorne Fjende, gjorde ved sin Tale et saa levende Jndtryk paa Retten, at denne besluttede, fremtidigen aldeles at forandre sin hidtilværende Jurisprudents med Hensyn til Dueller, kassere Frikjendelsesdommen af den kgl. Ret i Orleans, og beordre det unge, Menneske, som Drabsmand, stillet paany for Retten i Tours. Denne Kjendelse er af megen Vigtighed. En fornem Dame i Paris har oprettet en gandske besynderlig Klub, i hvilken hvert Medlem eengang om Ugen skal indfinde sig i en gandske ny Phantasieklædning, hvortil Magen aldrig er bleven seet eller hørt. Den Paaklædning, som ved Stemmerfleerhed erkjendes, for den smukkeste, bliver aftegnet og nedlagt i Klub dens Archiv. Man kan let tænke sig, at denne Cirkel, hvor et Par Dusin unge og rige, derhos overmodige Damer, søge at overgaae hinanden i Coquetterie, mere ligner et Maskeradebal end en selskabelig Forening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Da Hertuginden af Orleans nylig kjørte gjennem Gaderne i Paris, hørte hun raabe: "Prindsesse Helene for to Sous, Hertuginden af Orleans forto Sous. Hvem vil kjøbe, Kun to Sous!" Hertugen forklarte sin Gemalinde, at det var hendes Portrait man falbød. "Jeg vil dog see - sagde hun om det ligner mig!" Vognen holdt stille, Udraaberen, blev kaldt hen, og et Portrait afkjøbt ham for 5 Fr. Hertuginden loe ret hjerteligt over dette sit mislykkede Contrafei. Men i et Øieblik havde billedhandleren solgt hele sit Forraad af Prindsessens Portrait til den omstaaende Folkemængde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Den bekjendte Biskop af Leon, Minister hos Don Carlos, har udstædt et Slags Pastoralskrivelse til Præsterne i Catalonien, hvori de opfordres til, hellere at lide Martyrdøden, end underkaste sig Kjettere og Demagoger. Den fromme Prælat erklærer i Hs. M. Kong Carl den Femtes Navn, at denne Monark sætter langt mere Priis paa den alene saliggjørende Tro end paa Thronen.