JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Efterretninger fra Udlandet. Om Krigen. Angaaende Fegtningen mellem de constitutionelle paniere og Franskmændene under General Borsoulle leverer man fra Madrit følgende Beretning: den 16de Julii om Morgenen, gjorde 8 til 9000 Mand, understøttet ved Jlden af mere end 60 Aralleriestykker og 9 Kanoncerslupper, et Udfald fra den Leon og Trocadera, og rykkede tillige mod forsjellige Puncter af den Franske Linie fra Puertestial til Chiclana. Colonnen til høire, henved 20000 Mand stærk, passerede Canalen ved Fortet San Peso; 3 andre Colonner rykkede frem over Broerne lod Suazo; en af Samme der omtrent var 3000 Pand stærk og havde Skyts hos sig, tog dens Ret ling af Chiclana; en anden 12 til 1500 Mand stærk og 150 Heste drog mod Skandsen Bellund og en trede ligeledes 12 a 1500 Mand stærk, marscherede god Møllerne ved Osio. Den femte Collonne var mellem 1000 a 1500 Mand og gik løs paa Skand en Ruffin; Den Sjette endelig, over 1000 Mand særk, forlod Trocadera; de begyndte alle deres Belægelser med en overordentlig Selvtillid, og for at ikke dem end mere i Fælden, befalede General Borsoulle at hans Tropper, med Undtagelse af de forkandsede Poster, skulde trække sig tilbage, men foldater og Officerer vare samtlige saa opsatte paa slaaes at det ikke var muligt at faa dette Tilba- og udført. J Puerta-Real ventede et Grenadeer. et Voltigeur-Compagnie Fjendens første Colon e indtil paa 20 Skridt nær, angreb den da fra Sisen saa kraftigen at den i største Uorden maatte træk sig tilbage. Mange Constitutionelle bleve deels barede, deels druknede. Den fra Carracas fremhikende anden Colonne vendte sig mod Venta=NuRegimen. viiste sig, indstillede Colonnen øjeblikkelig sin offensive Bevægelse. Den tredie Colonne blev saa rask og modigen angrebet af et Voltigeur-Compagnie af det 34 Regiment, der overhovedet har indlagt sig udødelig Ære, at Jorden vidt og bredt omkring var besaaet med Døde og Saarede. Den Fjerde, der rykkede frem mod Skandsen Belluna, kunde ikke glæde sig ved en bedre Skjebne, denne maatte som de andre efter en halv Times Fægtning retirere. Den femte Colonne marscherede frem under Raabet. leve Riego, men bleve beskudte af 2 Franske Batailloner, trængte tilbage lige til Kanalen og biebragte et særdeles Tab. Den 6te Colonne endelig, der havde nærmet sig til Chiclana paa Skudsdistance, kom i Kamp med Prindsen af Carignan og holdt sig dog, uagtet al anvendt Tapperhed en Timestid. Jmidlertid da man snart fik Forstærkning, saa maatte endelig og denne bide i Græsset, og saaledes var Dagens Hæder paa alle Kandter lige saa fuldkommen som Fjendens Tab. De Franske have ikke engang en Snees Døde og omtrent 60 Saarede; de Constitutionelle derimod have tabt over 1500 Mand altsaa 25 mod 1, hvilket de Franskes ulige mindre Tab maae lade formode at de staae under en særdeles Beskyttelse af Forsynet. Man vil have beregnet at Navnefortegnelsen paa de utallige Officerer og Soldater der have udmærket sig, kunde i lige Linie udgjøre circa en Miils Længde.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Den 13de Juli var det at Festningen Lorca blev indtaget af den Franske General Molitor. Affairen skal have gaaet temmelig blodig til. Stedets Besætning, der commanderedes af en af de meest udmærkede Officerer, gav sig kun, da han ikke længere saae nogen Redning. Capitulationen blev imidlertid allene indgaaet paa det Vilkaar: at de Spanske skulde Livet og intet Videre. Resultatet af denne officerer, Soldater og Artillerister som Krigsfanger en Fane, 18 Kanoner, 1200 Geværer samt en betydelig Deel Kasteskyts og Munition.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Portugal. J en Skrivelse til samtlige fremmede Gesandte ere Kongens Løfter for Fædrelandets Vel gjentagne. Man troer Brasilien erholder en særegen Constitution og forenes end yderligere med Moderlandet. Kongen, fører allerede ikke meere sin gamle Titel; han kalder sig derimod Konge af de forenede Kongeriger, Portugal, Sicilien, Algarbien a. - Den 4de Juli er en Forordning udkommen om Statsraadets Stiftelse, hvori Jnfanten Don Miguel har Forsæde. Under samme Dato ere Greverne Amarante og Palmellaudnævnte til Marquier og adskillige flere Herrer deri de stormefulde Dage have viist sig Kongen hengiven, høste nu Lønnen for deres ædle Bestræbelser og svømme i Guld og Herlighed, men da Alting desværre er forgjængeligt, saa kunde denne Glæde ved en nye Omveltning af Tingene ogsaa faae Ende. Herr GrevFunchal afgaaer som Gesandt til Rom; Herr Navarre de Andrede til Wien; Herr de Cruz Guerreiro til St. Petersborg og Herr de Brito til Nederlandene.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Fædrelandet. I Kjøbenhavns Skilderie No. 61, læses følgende 2de Digte af Herr Professor Guldberg. Tilskrivt til H. K. H. Kronprindsesse Caroline med efterstaaende og Hende helligede Digt.) Modtag det Offer, Dig Din Digter sender, Lad ham, skjøndt fjernet, være saa Dig nær O. deel det ud, at gjennem Dine Hænder, det tækkes maa Enhver, Modtag et Gjenskin af den Andagts Lue, hvormed han bedende paa Bredden staaer, mens under trygge Telt af Stjerners Bue, Du over Bølgen gaaer! Han længe kun har ejet Dig i Minde, thi slaaer for ham og Gjenkomsttimmen fra Hvo kjender Dig som han og er, Førstinde Dig ej til Døden tro Begge overleveres ved Afreisen Høistsamme ombord paa selve Dampskibet.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Til Dampskibet Caledonia de Kongelige Herskabers Afreisedag fra Hertugdømmene. Dampsnekke, der bærer de Elskede hjem, Dig blideste Luftninger følge! Glid, rank som en Fugl, over Strømmen frem- og svom kun af lavere Bølge! kjern holde sig Tordenen, Stormene flye Selv Vinden knap ryste med Vinge! Høit over Dig vandre umærket den Sky, der Bud om Dit Komme skal bringe! J Slør, men end synlig, formildet i Glands, Sol varme, skjøndt Straaler ej brænde! Klart glimte, paa Bølger med Maanen i Dands, de Fakler, Dig Stjernerne tænde! Ved Aften, naar vaersom Du søger mod Kyst, og Lunde dens Høje bepryde, da tusinde Sangeres tonende Bryst til Lunden Velkommen Dig byde, Naar ud Durfra Breddernes lunere Luft i Dagningen kaarer Dig Leie, fra Sletternes Liljer et Offer af Duft Dig følge langs blomstløse Veie, Bort, fulgt af vor Længsel, omsider Du brog, at hente de Kjære tilbage; de Ønsker, den Kyst, de forlade, gientog, den Kyst, de sig nærme, gjentage! Al. Dagen, vi længes, er seen som et Aar, seendrægtig som Midvinters Kulde! Saa savner dog Rosen ei Varme og Vaar, som Hjertet de Hjerter saa hulde! Og Læber vel gives, nok rige paa Ord, nok Træer, der Blomsterne kaste; men Hjerter der findes ei mange paa Jord som hine, de Klipper saa faste Thi rull Dine Hjul da, løb Mile i Stund, bring snart os de savnede Kjære, Gid, fød som en Drøm i et morgenligt Blund, saa sød og Seiladsen dem være Herr Professor Molbech, Bibliotheksecretair ved store Kongelige Bibliothek, opfordrer i Slage Avis, Enhver som enten Selv maatte være i Besidelse af originale Breve af Kong Cristian den Fjer eller kan meddele Efterretning om hvor Saadan, findes, at tilsende ham Disse, eller underrette her om, snarest muligt, hvor de beroe, for derved understøtte hans Forehavende: at kunde udgive fuldstændig Samling af bemeldte udødelige Kon egenhændige Statsskrifter, Breve og skriftlige Befalinger, hvilket Værk hidtil har været et stort Sa i vor Litteratur.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Jydske Folkesagn. J Horsens Kirke sees i Væggen et Hul, for hvilket er sat et Jernkors, og siges det at være i til Tegn paa, at en Nonne paa det Sted er blev indmuret. Nærhos vises i Muren Spor af hen Fingre, efterdi hun i sin Dødsangst vilde gjøre Ma stand. Men nedenunder paa Gulvet ligger en Ste i hvilken er udhugget en Jomfrue med en liden Hu og siges dette at tilkjendegive, at Nonnen har lidt Straf, for at have født en Hundehvalp til Verd Der boede paa en Herregaard i Jylland en ærbar g særdeles dydig Jomfru, navnlig Maria "Til hende beilede to Riddere Herr Som og Herr Hem, og der hun ei gav nogen af dem Fortrinnet, bleve de nige om, at afgjøre ved Holmgang, hvo der skulde være hendes Beiler. Men i denne Kamp dræbte de hinanden, hvilket Jomfruen tog sig saalunde til Sind, at hun druknede sig i Stranden. Da faldt alt hendes Gods til Kirken, og er siden en By opbygget paa det Sted, hvor hun var jordet. Og der dette Sted efter hende var bleven kaldet Maria Ager, saa fik Byen, gsaa deraf Navnet: Mariager. Men Herr Sem og Herr Hem bleve begravne i viet Jord hos de Kirker, som endnu efter dem hede Hem og Sem Jmellem Holstebroe og Skive ligger Stubbe gaard, der i sin Tid skal have været den største herregaard i hele Nørrejylland, efterdi den gjede syn Herligheder, nemlig: syv Kirker, syv Møller, syn der, fyr Søer, syv Skove, syv Snese drivende Plove og syv Snese Vinduer i Hovedbygningen. Jkke langtfra Gaarden er et Sted, som tilforn skal have bæret omflydt af Vand og endnu kaldes Lindholm. herunder ligger der en stor Lindorm saaledes, at den nederste Halvdeel ligger her, men den øverste under Stubbegaard, og det er et almindeligt Sagn i Egnen, at baade Gaard og Holm vil synke, hvis det nogensinde skulde hænde sig, at al Jld er slukt paa Gaarden og alle Senge tomme. Her skal ogsaa have boet en Gyldenstjerne, hvis Liig er bisat i Viborg, Domkirke.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Aalborg, den 11te August. det averterede Skovbal i Restrup gik igaar for sig uagtet de truende Regnskyer, dem man næsten tør formode Balglæden har jaget bort, thi efter mange regnefulde Dage hav le vi først igaar taaleligt Tørveirligt. Den egentlige Skov forlystelse skal dog nok ikke have været stor, thi den gjennem blødte Jordbund og det vaade Græs lagde her Damer og Cavallierer uovervindelige Hindringer iveien. - Jdag har i smukt Veir. Gid det maae vedvare. Saavel her som i Omegnen ligge meget Korn tileie og Nogle have endogsaa væ ket nødsagede til at høste det rønt, for at redde det fra Forraadnelse.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
(Jndsendt. Fragment af et Brev. de har ønsket at høre min Mening om Udtoget i Borchs Avis af Justitsraad Thomsens Forklaring om at Lan ket ej fattedes Penge, som han fornemmelig vil godtgjøre ermed, at Banken i Begyndelsen af Aaret 1820 fik et Laan 6 Millioner i Sedler. Jeg synes aldeles ikke godt omdenne Pengeafhandling, ja jeg ærgrer mig endog derover. det er dog Hvermand bekjendt at der er og i mange Aar har ret stor Mangel paa Penge, og at denne Mangel stærkest trede sig, da bemeldte 6 Millioner var inddraget. Havde Banken den Gang ej kommet med sin i den bedste Hensigt gjorte glimrende Tilbud at give Obligationer med 5 PC. Renser i rede Sølv for Sedler, saa havde mange Panthaver givet løs eller ladet deres Capitaler stifte Rytte ved at redde Fabrikker og hundrede eller tusinde Mennesker fra Undergang. Men faae Penge var der før, nu blev der næsten ingen at faae. - Der er vel Penge i mangen Mands Casse endnu, - ikke faae Penge det veed jeg - men Panthaverne sige som nogle af dem allerede sagde før Aaret 1820 og som sandt kan være, at da Skatter og Comuneafgifter opsluge det halve eller mere af hvad Nytte der med største Flid af Eiendommen, kan fremtvinges, saa kan vi ikke sætte vore Penge deri, vi see dem aldrig mere, især der hvor Banken endnu har første Panteret og faaer sine 6 enhalv Procent i Jnteresse; vi maatte hellere lade gjøre Brandere derfor til Brug for Grækerne. Deraf reiser sig den forskrækkelige Mangel paa Circulation af Penge, men dette har Herr Justitsraad Thomsen vel ikke havt for Øje, eller maaskee ikke havt Lyst til at sige. Det skal forresten glæde mig om en anden bedre øvet og forstandigere Mand vilde tage Herr Justitsraadens Skrift for sig til nøiere Drøftelse. -
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Aalborg Kirkenyt. (Af Budolphi Sogn.)
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Døbte. Den 27de Juli, Arbejdsmand K. Pedersens, Søn, Mads Christian; Fadderne: Gartner Jngstrups Kone, Pigen A. Christensdatter, Bødkermester C. Jensen, Kornmaaler P. Hansen, Muursvendene J. Jacobsen og C. Hausig, Møllersvend J. Christensen. - Den 3die August, Friebødkermester N. Petersens Datter, Gedsle Dorothea; Fadd. Bødkermester C. Kossels Kone, Pigen C. Fich, Politiebetjenterne Kønig og Kirketerp, Værtshuusholder K. Theil, Bødkersvendene C. Haugaard og C. Kjærsgaard. - Den 8de, Arbejdsmand P. Sørensens Datter, Henriette Elisabeth; Fadd. Mad. Frisch, Frøken Bruun, Major v. Molt ske, Captain v. Søderberg, Consul Wigelsen, Lieutenant v. Bluhme, Cand. Theol. Petersen fra Kjøbenhavn, Kjøbmand N. Kjellerup, Handelsbetjent J. Herschind. Ægteviede. Den 1ste August, Lieutenant og Toldbetjent P. W. Olufsen og Jfr. F. Engelbrecktsen.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Begraved. Den 5te August, Huusmand P. A. Bechs Enke, Kirsten Thomasdatter, 82 Aar.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
(Af Frue Sogn.)
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Døbte. Den 27de Juli, Skibstømmermand And. Larsens Søn, Søren Christian; Fadderne: Værtshuusholder Jacob Jensens Kone, Pigen Joh. C. Langtved, Arbejdsmand N. J. Ørsøe, Smedesvend M. Sørensen, Matros J. Botteer. - S. D. Matros N. J. Lerches Søn, Jørgen Peter; Fadd. Mad. Berg, Jfr. Schjoldan, Lodserne O. Jonesen, Th. Olesen og L. A. Schou, Værtshuusholder Chr. Vægergaard, Skrædersvend Arthmann.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Ægteviede. Den 1ste August, Tjenestekarl Andreas Bjørn og Pigen Maren Jensdatter.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Begravede. Den 31te Juli, Værtshusholder J. J. Alstrups Kone, 31 Aar. Den 1ste August, Bødkersvend J.J. Mous spæde Søn.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Bekjendtgjørelser. At den offentlige Examen i Aalborg Cathedralskole begynder i Aar Torsdagen den 14de August. og fortsættes til Onsdagen den 27de August hver samt de Velyndere af videnskabelig Underviisning, som ville beære Skolen med deres Nærværelse. Aalborg, 5te August 1823. Tauber. Forældre og Værger, som have anmeldt Börn, til Optagelse i Aalborg Cathedralskole ved det nye Skoleaars Begyndelse, ville behage at lade disse møde paa Skolen Torsdagen den 28de August d. A. Formiddag Kl. 8, at deres Duelighed og Modenhed forSkole underviisningen kan blive provet. Aaldorg, 5te August 1823. Tauber.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Landsbye=Smedde advares herved imod enten at indfinde sig her i Byen, til at faldholde Smeddearbeide, eller at overtage saadant til Udførelse hjemme, udenfor deres Berettigelse, da der er truffet den Foranstaltning, at der fra Politiets Side vil blive gjort Jagt paa dem, til Undgieldelse efter Anordningerne. Aalborg, den 8de August 1823. Paa Smedde=Laugets Vegne J. Fluger, Oldermand. At jeg boer hos Værtshuusholder Anders Poulsen. ved Vesterport, bekjendtgjøres herved. Jeg anbefaler mi hos Alle og Enhver, paa det bedste med mit Arbeide, som Knap- og Possementmager. Aalborg, den 6te August 1823. Gotlib Hensivs.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Paa Aalborg Stiftsbogtrykkerie faaes følgende Bøger for vedsatte Priser: 1) Kort historisk Samling af danske Konger, fra de ældste til vore nuværende Tider, til Ungdommens Brug. Udgivet af P. Obel, heftet 4 Mk. 2) Nyttige Breve for Menigmand, af Forfatteren til historisk-geographisk Læsebog for Landsbyeskolerne, indbunden 4 Mk.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Blomsterkurven, en Samling af Fortællinger og Digte, indbunden 4 Mk. Om Opelskning af Birketræer og disses Fortrin for andre Træarter, i Særdeleshed i skovløse Egne, af C. P. Laurop, oversat af J. Bang, Skovridder ved de Kongelige Skovanlæg paa Alheden, heftet 3 Mk.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
5) Historiebog for Børn, indeholdende lærerige Optrin af det daglige Liv, ved Kammerraad A. F. Just. indbunden 2 Mk. 8 s. Steder hvor Landmanden kan afsætte sin Uld af forbedret Race, og Maaden hvorledes han bør sortere og vadske den, af Justitsraad C. G. Rafen, heftet 1 Mk.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
God Kornbrændeviin til 16, 18 og 20 sk. pr. Pot, extra god Kommenaqvavit til 24 s. potteviis og 22 s. i hele og halvankereviis, god St. Croix Rom 2 Mk. 10 s., Punschextract, 3 Mk. 12 s., fransk Viineddike 1 Mk. 8 s. og god gammel Mjød 1 Mk. 4 s. pr. Pot, godt Øl paa Flasker til 4 a 6 s. pr. Flaske, nye Ansioser, hollandske Oste, lybske Pølser, Citroner, god Kongothee, stødt Melis og Riismeel, saa og flere Sorter hæglet Hør, faaes til billigste Priser hos Marie sal. Jens Vinther paa Klosterjordet. Frie Koekoppe=Indpodning Onsdagen den 13de August og Eftermiddagen Kl. 3, hos Westergaard.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Adskillige af Søndertranders Sogns Konge, Kirke=Korntiender ere at erholde i Forpagtning, til Oppbørsel in Natura, for i Aar, naar Vedkommende henvende sig til Herr Kammerraad Svanholm i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Min iboende, strax inden for Vesterport her i Aalborg beliggende, og for en Gjestgiver eller Handlende særdeles beqvemme Gaard, tillige med de i Tiendeladen tæt ved værende 7 Lejevaaninger, agter jeg underhaanden at sælge enten samlet eller særskildt. Om Samme accorderes med C. J. sal. Christensens.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Licitation. Fredagen den 15de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Byetingsstuen her i Byen afholdt Licitation over Udførelsen af følgende Arbeider med Tillæg af medgaaende Materialier, saasom: 1) Indrettelse af Boelig for Arrestforvareren i Raadstue, bygningen, efter Tegning &c., som vil blive fremlagte 2) Adskillige Reparationer i Arresterne, efter Specification, og Beskrivelse, som ligeledes vil blive fremlagt. 3) Omlægning af Nyt af et Loft, i det til Garnisonens Brødkorns Opbevaring overladte Magazin i Klosterbygningen. Aalborg, den 11te August 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Auctioner. Da der ved den over Kjøbmand Hans Ertk Hansens, Gaard No. 293 i Marenturrisgade her i Byen afholdte 3die Auction, intet antageligt Bud skeete, saa bliver ifølge Vedkommendes Begjering bemeldte Eiendom stillet til 4de Auction, som afholdes i Gaarden selv, Onsdagen den 20de denne Maaned, Formiddag Kl. 10, for da absolut at bortsælges. Aalborg, den 6te August 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Den af Christen Johansen iboende Gaard i Ladepladsen Løkken, der er særdeles beqvemt indrettet og beliggende til Handelsbrug og Gjæstgiverie, hvortil den og forhehar været afbenyttet, bliver efter vedkommende Forligs og Udlægshaveres Forlangende stillet til 3de Auctioner, den 22de og 29de Dennes, samt 8de September førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, hvoraf de 2de første afholdes her paa Contoiret, og den 3die, hvorved absolut Bortsalg skeer, i selve Gaarden. Thi indbydes Lysthavende at møde. Sæbye, den 3die August 1823. J Auctionsforvalterens Fraværelse. Mørch, const. Fuldm.
Jyske Efterretninger, 1823-08-11
Tirsdagen den 9de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver efter antagen Commissionair Her Examinatus juris Lützhøft i Thisted hans Begjering holden offentlig Auction paa Slette Strand ved Srineklør, Vester Hanherred, Thisted Amt, over circa 311 Tylter Ege Staver og circa 270 Stkr. Ege-Bielker, tjenlig til Skibsbyggerie, bjerget fra den dersteds den 20de Mai sidst indstrandet Galease August Wilhelm kaldet fra Stettin destineret til Bristol og ført af Skibscaptain C. F. Sau Liebhaverne ville behage at give Møde ovenmeldte Dag Tid og Sted, hvor Conditionerne bekjendtgjøres. Hanherredernes Contoir paa Aagaard, d. 1ste August 1823. Kjær, const. Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1823-08-13
Nyeste Postefterretninger. Om Krigen. Det store Franske Hovedqvarteer forlægges fra Madrit til Sevilla, hvor man siger Hertugen af Angouleme vil forefinde 25,000 Mand og en betydelig Deel Artillerie; Hs. Kongelige Høyhed skulde den 28de Juli forlade Spaniens Hovedstad, hvorfra desuden Efterretningen anmeldes, saa man kan an sage den for temmelig vis. Den 26de Juli var kammesteds Alting i Bevægelse formedelst den forestaaende Afreise. Hertugen af Regio (Marschal Dudinot) bliver nu Overbefalingsmand i Madrit. De Corpser der skulle ledsage Hs. Kongelige Høyhed, re inddeelte i 3 Colonner, ved hvis Anden Hertugen vil befinde sig. Saa meget er vis, at Hs. Kgl. bd. paa denne Tour maae være betænkt paa en alborlig Bedækning for ei at falde de i disse Egne tallige constitutionelle Fricorps i Hænderne.
Jyske Efterretninger, 1823-08-13
Staden Ferrol er ifølge Capitulation taget i besiddelse af General Huber. Den 15de Juli om Norgenen Kl. 10, rykkede de Franske ind, Garnisonen 2000 Mand stærk har anerkjendt Regentskaet under Kongens Fangenskab og har lovet Fransk nændene at hjelpe dem mod fælleds Fjende. J For bl har man forefundet Levnetsmidler af alle Slags, havelsom og endeel Kanoneerbaade der nu skulde vendes mod det haardnakkede Corunna der efter Sandsynlighed ikke længe vil kunde holde sig. med Lopes Bannos Corps er det gandske forbie. Rathuien af Conflans forfulgte ham indtil Fortet ymojo paa den Portugisiske Grændse, hvilket Sted, Constitutionelle endelig ogsaa rømte og lod 11 Retal=Kanoner blive tilbage. Denne Expedition skrer det høire Fløi, af den for Cadix staaende, timer. Fra Festningen Pampelona gjøres, ligesom saa de flere beleirede Festninger hyppige Udfald. J denne Egn staaer det Franske tredie Armeecorps. for hvilket Prindsen af Hohenlohe er befalingsmand Den 18de Juli gjorde i Særdeleshed Pampelonais Garnison et heftig Udfald med 1200 Mand og 2 Kanoner; et Regiment Troestropper maatte i Førstningen trække sig tilbage, dog bleve de Constitutionelle ved tillende Franske Tropper nødsagede til at vig Marken. Fægtningen varede fulde 2 Timer; de Constitutionelle have ladet 30 Døde tilbage paa Kamppladsen og have desforuden et stor Antal Saarede. Ogsaa Franskmændene saavelsom Troestropper. ne havde vel endeel Døde og Saarede men langt fra saa mange som Hine, ifølge Beretningen. -
Jyske Efterretninger, 1823-08-13
Breve fra Sevilla sige bestemt, at alle Anstalter, ere trufne for den 28de 29de og 30te Juli at kunne bombardere Cadix. Toldhuset, hvori den Kongelige Familie opholder sig, er imidlertid saaledes at ingen Bombe kan trænge derigjennem. Fra Madrit hedder det, at de Constitutionelle ved Udfaldet fra Leon have tabt 1600 Mand (før var det kun 1500) og iblandt de Døde skulde ogsaa befinde sig General, Lallemand som en Kanonkugle i Kampen havde berøvet begge Benene. Denne udmærkede General har altsaa, ifald Beretningen ellers er sandt, havt en Skjebne lig Hærføreren Moreaus i hiin skrækkelige Slag hvor Napoleons mægtige Ørn fik et af sine uheldigste Banesaar.
Jyske Efterretninger, 1823-08-13
Angaaende den i forrige Blad fra England anmeldte Efterretning om den Franske Armees Tilbagetog fra Cadix og forandrede Stilling, da vedbliver Coureren fuld og fast sin Spaadom uden at ændse de i Pariserbladene fremsatte Benægtelser og Udfald. Naar der ikke snart viser sig en Udvej til at udsonede politiske Partier i Madrit og knytte en Underhandling med Cortes og de Constitutionelle - da trækker den Franske Armee sig i Linie langs med Ebrofloden; Dette - siger Bladet - erklærer vi her end yderligere at være den nomstødeligste Sandhed, som vi have fra sikkre Kilder. - J Andalusien og de tilgrændsende Provindser, skulle Sagerne for de Constitutionelle staae godt. (Efter Engl. Bl.) Overalt hvor Franskmændene ikke ere, finder man Guerilla corps, der opsnappe alle Courerer. Angaaende Staden Cadix, da mener Bladet Timer at her ikke er meget for Franskmændene at vente. De constitutionelle Tidender sige, at Staden kun kan tages enten ved Magt, Jntrigue eller Hunger. Magt synes man ei at befrygte; thi hvad formaaede vel Napoleon, Søeblocaden kan umulig saa stræng overholdes, at al Forbindelse skulde være afbrudt. At Staden skulde falde ved Jntrigier, kan man efter nærværende Omstændigheder vanskelig tro og med Hungersnød har det efter al Sandsynlighed ingen Fare, thi saalænge Franskmændene ikke have den hele Kyst; fra Alicante til Algesiras i deres Magt, vil Cadix kunde faae Levnetsmidler i Overflødighed. - Constitutionelschefen Empecinado er indrykket i Valladolid, har befriet 500 fangne Constitutionelle, brandskattet Staden og ladet en heel Mængde Munke henrette, hvilke almindelig vare erkjendte som Frihedens Fjender. Franske Blade fortælle at Ballesteros af General Molitor, er bragt i en Knibe hvoraf han vanskelig vil kunde redde sig og Engelske Blade, derimod erklære det for vist, at General Ballesteros med 15,000 Mand rykker mod Cordova, hvis Besætning derfor erholder en betydelig Tilvæxt.