JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
Blandinger. J Spanien, som i alle sydlige Lande, er Vinterkulden overordentlig, og, som en følge, Dødeligheden, stor, Kongen selv har forkjolet sig, og Don Carlos er sengeliggende. J Parken ved Buen Retito sees daglig Skøiteløbere. J de nordligste Provindser fryser det endnu stærkere. Chro og flere Floder ere tilfrosne, og i Mandsminde er her ikke faldet slig en Mængde Snee som i Vinter. J Murcia fryser Viin og Brændeviin og 14 Personer ere her ihjelfrosne. - J Frankerigs sydlige Departementer kan heller Jngen mindes slig en Vinter. Jsen paa Crusefloden er 15 Tommer tyk og bæret de tungeste Læs. J Jndre Departementet ere næsten alle Viinstokke ødelagte. Ogsaa Garonne ved Bordeaux er tilfrosset og her er Mangel baade paa Brænde og Meel. Fuglene falde døde ned af Luften og mange Mennesker omkomme af Kulde. Paa Pyrenæer Grændsen lader sig hele Skarer Ulve tilsyne, som Kulden driver ud af Bjergene. De have allerede anfaldet flere Mennesker og iblandt Andre revet en Præst ihiel. Ogsaa i Landsbyerne omkring Madrid, ere Ulvene saa talrige, at Jngen vover at forlade sit Huus efter Solens Nedgang. J Nederlandene maa Man ogsaa holde Klapjagt efter Ulve, som fra Ardenne-Skovene ere komne over Jsen paa den venstre Maas-Bred. - J Florenz har Man 5 Graders Frost og paa Arno sees Jisskoller. Ved Bologna er Floden, teent tilfrossen - i Mands Minde et uhørt Tilfælde. J Schweitz er Zürcher-Søen tilfrossen, og som endnu mete mageløst anføres, at Neuschattel-Søen er tillagt med Jis. - Efter Breve fra Jassy var Frosten der den 24 Decbr. steget til 29 Gr. Reaumur. En adelig Forrettighed. Naar en Adelsmand i Si am skal straffes, puttes han i en Sæk af Silke og prygles med parfurmerede Stokke; det kan man kalde noget; En stakkels Borgermand maa lade sig nøie med en Sæk af Seildug og med ganske almindelige Kjeppe. Ruden er en lille bitte Øe imellem Rugen og Svinemunde, beboet af Loiser og Fiskere, som hvert Efteraar, ved Aliergangen i deres Sognekirke, der ligger paa den pommerske Fastlandskyst, for Vinteren tage Afskeed fra den hele ovrige Verden. Men hvor liden og ubetydelig Ruden end er, saa har den dog den histotiske Mærkværdighed, at det virkelig var her, hvor Gustav Adolph i Aaret 1630 landede, og ikke paa Rugen, hvilket man formedelst en Bogstav=Forvexling, finder i de fleste Verdenshistorier. J Leipziger Bladet Etemitten opfordres til i nærværende JubelAar, paa denne Øe at lægge Grundstenen til en evangelisk Kirke, som kunde være et varigt Minde om denne Begivenhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
Udenlandske Efterretninger. Af en fra Politiekammeret udkommende General-Tabel erfares, at der 1829 var i Kjøbenhavn: Skippere 658; Skomagere 587; Skræddere 384; Snedkere 240; Brændeviinsbrændere 214; Urtekræmmere 200; Silke, Ulden og Lærredsskræmmere 166; Grov= og Kleinsmede 149. Guldsmede 99, Slagtere 81; Malere 68, Tøimagere 64, Bagere 59, Bødkere 58, Viinhandlere og Fasbindere 51; Vognmænd 41; Hørkræmmere 40; Sadelmagere 40; Tobakspindere 38, Glarmestere 36, Bogbindere 34; Muur mestere, Gibsere og Steenhuggere 33, Møllere 33, Uhr magere 31; Kobbersmede 29; Dugmagere 25, Handskemagere 24; Vævere 23, Garvere 22; Jsenkræmmere 22; Parykmagere 22; Dreiere 21; Hattemagere 21; Hjulmagere 200; Lygtemagere 200; Reebslagere 19; Barberer 18, Knapmagere 14; Bundtmagere 13, Possementmagere 125 Seil, Flag og Compasmagere 12; Gjortlere el; Naalemagere 11; Nagelsmede 10; Kandestøbere 7, Skorsteensfeiere 5, Blytækkere 3, Sværdsegere 3, Feldberedere 2, og Silkevævere 2, tilsammen 3818 Laugs-Jnteressentere, og Mestere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
I Løverdags den 15de gjorde, midt under Opførelsen, af Vaudevillen: "Aprilsnarrene, en ung Person af den mosaiske Troesbekiendelse, et Saltomortale, ved at læne sig ud fra tredie Bænk af en Sideloge i 2den Etage, hvorhan tabte Støttepunktet, da han med Hænderne vilde holde sig ved Gesimblielken, og saaledes styrtede ud over de tvende forreste Bænke og ned i Parterret. Ved at tørne først imod en Loge i 1ste Etage og siden mod en af Tilskuerne i Parterret, var han imidlertid saa heldig, ikke at komme til ringeste Skade, saa at han efterat Skrækkens første Bedøvelse have lagt sig og han havde nydt nogle Fortriskninger, atter kunde begive sig op paa sin Logeplads, og see Resten af Stykket, der ved det Oprør i Huset, som denne Begivenhed vakte, var blevet aldeles afbrudt i flere Minutter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
Odense, d. 29de Jan. Festlighederne i Anledning af Hs. Maj. vor allernaadigste og høitelskede Konges Fødselsdag begyndte Onsdag Aften i Frimurerlogen efter Ordenens Love og Skikke, og med et Bal i Ridehuset for Regimentets Vagtmestere og Underofficerer; selve Dagen fejredes med Militærvarade, der trak op med Musik, bestaaende saavel af Garnisonen som Borgerkorpserne, Tale paa Gymnasiet, som holdtes af Hr. Adjunkt Kalkar, der med et lyst og skiønt Foredrag fremstillede Folkeoplysningen som Statens sikkreste Værn", med Vokal og Jnstrumentalmusik for og efter. da tilsidst hele Forsamlingen afsang et til Anledningen passende Vers paa Meledien af: "Kong Christian stod ved højen Mann Derefter var stort Diner hos Hs. H. H. Stiftamtmanden, og tilsidst Bal, som besøgtes af omtrent 600 Personer paa vor skjønne Raadhuussal, der var dekoreret som forrige Aar. Jdag samles det literære, det patriotiske Selskab, samt Hielpe-Bibelselskabet; i Aften opføres en Prolog med Sang i samme festlige Anledning af det werligh mülletske Skuespillerselskab foran Stykket Hertugen af Monmouth. Imorgen Aften bliver udentvivl Souper i den borgerlige Forening hos Hr. Gjestgiver Strøm, og paa Søndag Aften skal Festligheds: Kredsen sluttes med Assemblee, med Dans og Souper, i Klubben. Man har i den senere Tid havt nogle talrige Kanefarter ved smukt Veir. Kulden vedbliver med omtrent lige Styrke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
Fra 1 Jan. til 31 Decbr. 1829 begge incl. ere i Fyens Stift Kopulerede 1322 Par. Fødte af Mandkjøn2483 af Qvindekjøn 2315 ialt 4798. Døde af Mandkjøn 2226 af Qvindekjøn 2136 er 4362, altsaa 436 flere Fødte end Døde. Jblandt de Fødte ere 54 Par Tvillinger, og en Kone født Trillinger. Uden for Ægteskab ere fødte 593. Jblandt de Døde ere 215 Dødfødte, og 1538 ere bortdøde Børn i en Alder under 10 Aar. Usædvanlig høi Alder have opnaaet: 591 en Alder fra 70 til 80 Aar, 371 en ulder fra 80 til 90 Aar, 54 en Alder fra 90 til 100 Aar og 2 en Alder over 100 Aar. Pludselige Dødsfald: 6 Mennesker ere døde pludselig. Mennesker ere fundne ihjelirosne paa Marken. En Dreng funden død paa Marken, og en Mand funden død i sin Forstue. Ved ulykkelige Hændelser omkomne: 25 Mennesker ere druknede deels paa Søen, deels i naer, Vandsteder, Torve, og Leer Grave. En Dreng paa 7 Aar druknet ved at falde i en Brønd, og et Barn 4 ethalvt Aar gammel druknet ved at falde i et Vandhul. Et Drengebarn 3 Aar gammel dræbt ved at falde i en Kjedel kogende Vand, og et Barn dræbt ved at overhælde sig med kogende Vand. 2 Mænd dræbte af Vaadeskud, og i dræbt ved at afskyde et Gevær, som sprang og beskadigede hans Haand. En Karl død ved at falde baglænds ned af en Vogn i sin Lee og overskar Aarerne paa sin ene Fod. 1 slaaet sig ihiel ved at falde baglænds ned af en Vogn, og en Pige brækket Halsen ved at falde af et Læs Høe i en Gaard. En dræbt ved at fælde et Træe. En Dreng knust af et Møllehjul. En Karl dræbt af et Vaadestød for Brystet. En Mand død efter et Slag af en Hest. En Mand dræbt ved en Lynstraale og 1 omkommen ved Jldebrand. Dræbte: 2 Mennesker have skudt sig selv. 2 druknet sig selv i Vildelse, og 3 hængt sig selv, af hvilke dog den ene i Tungsindighed. En Kone dræbt sig selv ved i Vildelse at skiære Struben over.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
Randers. J Anledning af vor elskede Landsfaders 62 aarige Fødselsdag var her i Torsdags Formiddag stor Parade, paa Torvet, af Garnisonen og begge de borgerlige Corpser, hvorved Regimentchefen, Hs. Høivelb. Hr. Kammerherre, Oberst v. Wildenradt, R. af D., udbragde det Ønske; at Forsynet end i mange Aar vilde bevare os den elskede Monark. Et tredobbelt Hurra ledsagede Samme. Om Aftenen havde et meget talrigt Selskab forsamlet sig til Souper og Bal i Harmonien, i hvis festligt smykkede Sal var anbragt en smagfuld Støtte med det kongelige Navnetræk og derunder i tvende Linier: "Lyksaligheds og Hæders Fylde velsigne Kongens Leyeaar!" Da H. M. Kongens Skaal over Bordet udbragdes, blev afsjungen følgende, af Hr. Pastor St. St. Blicher forfattede Sang: Det er en Skik, og den ei ny, At samles festligt By for By, Just under haardest Vintervær, Og slunge frydfuldt tjern og nær: Hurra, Hurra, Leve vor Konge kjær Chor Hurra, Hurra, Leve vor Konge kjær! Thi sjunges og i denne By, Der staaer i Flintebjergets Ly Hvor Frederik har af Flint et Skjold, I Dannesind mod Fjendevold: Hurra, Hurral Leye vor Konge hold! Chor Hurra, Hurra i Leve vor Konge hold!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
J Randers først det atter var For Danmarks Dag med Valdemar; Da Ebbesen mod Voldsmand svang Sit Heltesværd, og freidigt sang: Hurra, Hurra, Frihed paa Dannevang! Chor Hurra, Hurra, Frihed paa Dannevang! For Danmarks Frihed, Held og ReDen Dag i Dag vi synge fro; For Frederik, for hans ædle Blod Vi juble høit af Hjerterod: Hurra, Hurra! Leye vor Konge god! Chor Hurra, Hurra! Leve vor Konge god, Torsdags Morges Kl. 4 bleve vi her vakte ved Brand=Allarm. Jlden var hos en Haandværksmand i Østergade, i hvis Skarnkiste den, formodentlig ved Uforsigtighed med Tørveaske, var opkommen. Vort active Brandcorps bragde det imidlertid snart dertil, at Enhver igjen trygt kunde gaae hjem til Sit.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
Aalborg. Til Fuldstændiggjørelse af Opgivendet af indkomne og udgaaede Fartøier i Aaret 1829, tilføier vi Antallet af Fartøierne som have været beskjæftigede i fremmed Fart.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
Jndkomne ere: Fra Norge 296 (68 flere end i 1823); Sverrig 66 (11 færre end i 1823); Preusen 7 Rusland 9, Mecklenborg 5, Hamborg i; Lybek 2; Altona 9, Holland 10; Frankrig 2, Portugal 6; Spanien 1, Sardien i; Sicilien i; England 25 (9 flere end i 1823) Jalt indkomne fra fremmede Stæder 441 Fartøier, hvoriblandt 107 Danske. J Aaret 1828 indkom ikkun 404 Fartøier, fra fremmede Stæder, hvoriblandt 125 Danske. Udgaaede ere: Til Norge 286 (44 flere end i 1828); Sverrig 56 (17 færre end i 1828); Preussen 32; Rusland 2, Mecklenborg 7; Lybek 2; Altona 4; Holland 4; Frankrig 2; England 27 (9 flere end i 1828). Jalt 442. hvoriblandt 90 Danske. J Aaret 1828 udgik 420 Fartøier til fremmede Stæder, hvoriblandt 121 Danske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
De vigtigste Udførsels Artikler til fremmede Stæder, kunne, efter hvad vi have bragt i Erfaring, anføres med følgende omtrentlige Størrelse: Rug 10100 Tdr.; Byg 32400 Tdr.; Havre 34400 Tdr. (J Aaret 1828 udfortes af disse Kornsorter, ialt circa 39300 Tdr.) Erter 1100 Tdr.; Kartofler 1100 Tdr.; Kjød, saltet og røget, 106 Skpd. (1828250 Skpd.) Flesk 70 Skpd. (1823240 Skpd). Smør 500 Tdr.; Ost 20 Skpd.; Talg 4400 Pd.; Huder, saltede, 59300 Pd. (1828 30800 Pd.); Skin af Kalve, Faar og Lam 96000 Pd. (1828 49000 Pd.); Uld 66000 Pd. (1828 1565000 Pd.); saltede Tild 21430 Tdr. (1828 42900 Tdr.); drøsede og ferske Sild, 17450 Ohl (1828 24750 Ohl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
For at Udførselen af Sild, fra Liimfjorden i de 2de sidste Aar kan sammenlignes, tilføie vi: at i Aaret 1828 udførtes til fremmede og indenlandske Stæder, ialt 74880 Tdr. saltede og 134700 Ohl ferske og drøsede Sild, hvorimod der i afvigte Aar ikkun udførtes ialt 40480 Tdr. saltede og 49000 Ohl ferske og drøsede Sild. Følgende joviale Skagbo Sang er fremkaldet ved Hs. Majestæts vor allernaadigste Konges Fødselsdag: I Danmark gives en smal Pynt, Den yderste mod Norden, Med Træer er der lidt vel tyndt, Og Sandet skjuler Jorden; Februar, Anne Cathrine Jensdatter, 60 Aar gl. Opgave. 3 Mænd vilde samtl. tilkjøbe dem en Hest, der skulde koste 120 Rbd., men som ingen af dem, den kunde betale; hvorfor 4 siger til Blad mig bekomme af dine Penge engang 1/2 Part, kan jeg betale Hesten, strax siger B til Clad mig bekomme 1/2 Part af dine Penge kan jeg betale Hesten. Dernæst siger C til Aigien, naar jeg taar 3/4 af Dine betalet jeg den. Men som de er kom overeens dermed, saa sammenlagde disse deres havende Penge, og derfor tilkjøbte de dem en Slibesteen, hvis Diameter eller Tværlinie var 16 Tom. Dens Dybde eller Tyrkelse udvendig i Circomficentsen 6 Tom., indvendig i Vindingenshuul 4 Tom, til Vindingshul m.v. bliver Forbeholden og under 10 Codi Tom. Det Der kommer aldrig Nogen henFor at forlyste Øiet; Man ud af Vraget taler sin Ven, Og er med ham fornøiet. Producter gives der kun faa, Hvor kan det være andet, Thi Værterne ere kun saa saa Og hvad man har er strandet: Men Stranding er en ærlig Sag, Naar dermed gaaes til Rette, Saa at man for et Stykke Vrag, Ei faaer unødig Trette. Dog paa den Pynt en Plante groer, Hvis Rod er stærk, hvis Blomst er skiøn Meer frodig end i sydlig Jord, Man seer den blomstre eviggrøn. Den Troskab er mod Konge og Land, Den hver Mands Boelig pryder, Den qvæles ei af Flyvesand, Den Skaaboens Hjerte fryder. Saa lyd da høit fra Skagens Strand; Vor Fredrik leve længe! Den bedste Konge for sit Land, Vi jo til Jntet trænge. Mon nogensteds paa viden Jord, Man lever meere sikker. End i det gamle danske Nord? Deri just Lykken stikker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
J Aarhuus Stiftsavis læses følgende Bekjendtgjørelse fra Fattiacommissionen der: Ligesom vi forrige Vinter uddeelte til Huusarme udenfor Stiftelsen henved 18,000 Portioner varmt Middagsmad, saaledes at ethvert Medlem af Familien fik sin Portion, saa kan ogsaa i Aar enhver virkelig trængende Familie daglig afhente paa Fattigvæsenets Arbeidshuus en rigelig og sund Middagsmad til sig og Sine, imod Foreviisning af en Billet fra En af Fattigforstanderne eller Sognepræsten. Paa Kongens Fødselsdag skjænkede desuden en høi og anseet Embedsmand her i Byen 35 Portioner varmt Mad til Huusarme, hvoraf Fattigvæsenet uddeelte de 26.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
Prædikanterne. I Domkirken: 5de Søndag efter hellig 3 Konger, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Philos. Frost, Ridder af Dannebrogen. J Cathrine Kirke s. D. Hr. Pastor Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
Begravede: Paa Cathrine Kirkegaard, den 2den Februar, Anne Cathrine Jensdatter, 60 Aar gl. Opgave. 3 Mænd vilde samtl. tilkjøbe dem en Hest, der skulde koste 120 Rbd., men som ingen af dem, den kunde betale; hvorfor 4 siger til Blad mig bekomme af dine Penge engang 1/2 Part, kan jeg betale Hesten, strax siger B til Clad mig bekomme 1/2 Part af dine Penge kan jeg betale Hesten. Dernæst siger C til Aigien, naar jeg taar 3/4 af Dine betalet jeg den. Men som de er kom overeens dermed, saa sammenlagde disse deres havende Penge, og derfor tilkjøbte de dem en Slibesteen, hvis Diameter eller Tværlinie var 16 Tom. Dens Dybde eller Tyrkelse udvendig i Circomficentsen 6 Tom., indvendig i Vindingenshuul 4 Tom, til Vindingshul m.v. bliver Forbeholden og under 10 Codi Tom. Det øvrige afsliber hver sin Andeel efter Indskuds Betaling. Nu spørges først om Hvers tilkommende Cobiks Jndhold; Andet og hvers Diameters Afslibelse? Lundsmark d. 27 Jan. 1830. Peder Glaser. (Ved Avisens Slutning var den kjøbenhavnske Post ikke ankommen.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
AVIIISSET. Da jeg Undertegnede har nedsat mig som Skræddermester her i Byen, saa tager jeg mig den Frihed at recommendere mig til alle de respective Herrer, som ville forunde mig Deres Arbeide, da jeg paatager mig at forfærdige Alt efter nyeste Smag og redelig Behandling. K. S. Kasberg. boende i Præstegade i Huset Nr. 255.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
At det ved kongelig allernaadigst Bevilling af 7de Jan. dette Aar er mig tilladt at indrette min herved Gaarden opførte Vindmølle, ogsaa til Meelmaling, og den betydelige Møllettang, som saa ofte har funden Sted her i Egnen, og for nærværende Tid er forhaanden, derved for Fremtiden vil blive hævet, det finder jeg mig foranlediget til, herved offentlig at bekjendtgjøre. Krogsgaard i Tierreborg Sogn, d. 3 Febr. 1830. Hans Christensen. Tiende Commissair.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
Dritte und letten Bekantmahung. Extract, des in Nr. 9 d. Z. inserirten Proclams.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
Durch Proclam von hentigen Tage sind Glanbigen Pland und Sachinhaber des hiesigen Schlachters undHauerlings Christian Jungjohann ans Grömnik Amt Cismar zur resp. Angade und Zurialieferung inner halv Sechs Wochen sub forma et comminatione consuataaufgefordert. Die Masse wird schwerlich die baaren Anslage decken. Lügumeloster Birkrogter d. 19 Januar 1830. Bockman.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
Placat. Hovedgaardene Jomfruensegede og Lystrup med Skove, Kirker, Tiender og Bøndergods, underliggende Avlsgaard, Snedkergaarden kaldet, Kalkbrudet ved Faxøe og Ladeplads ved Faxøe Strand, hvilke Eiendomme tilhøre afdøde Geheimeconferentsraad Holstein Rathlous Boe og ligge i Farøe Herred, i Præstøe Amt, stilles til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Tirsdagen d. 23de Februar, 9de Marts og 23de Marts 1830, hver Dags Formiddag Kl. 11, alle paa Jomfruensegede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
Jomfruensegede staaer for frie Hovedgaardstaxt eller priviligeret Hartkorn, Ager og Eng 98 Tdr. 2 Fkr. Skovskyld 3 Tdr. 2 Skpr., Mølleskyld 16 Tdr. 6 Skpr. Bøndergods, Ager og Eng 300 Tdr. 7 Skpr. 2 Alb., Skovskyld 4 Tdr. 4 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb. Østeregede Kirkes tiendeydende Hartkorn 59 Tdr. 6 Skpr. er matriculeret til 6 Tdr. 4 Skpr. Jomfruensegede Hovedgaard har et Areal af circa 600 Tdr. Land og kan holde en Besætning af over 200 Køer foruden Ungqvæg og fornødne Heste. Lystrup Hovedgaard staaer for frie Hovedgaardstart 40 Tdr. 4 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb., Skovskyld, 1 Td. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., Mølleskyld 16 Tdr. 6 Skpr., Bøndergods, naer og Eng 233 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., Mølleskyld 1 Td. 6 Skpr., Skovskyld 12 Tdr. 2 Fkr. Kongsteds Sogns Kirkes tiendeydende Hartkorn 500 Tdr. 2 Skpr. 3 Fkr. 1 Alb. er matriculeret for 30 Tdr. 2 Skpr. Lystrup Hovedgaard har et Areal af circa 300 Tdr. Land og kan holde over 100 Køer foruden Ungqvæg og Heste. Snedkergaarden har circa 60 Tdr. Landskattetiende og Hoveriefrie; dens Tilliggende er circa 120 Tdr. Land; der kan holdes circa 30 Køer. Med Ladepladsen ved Farøe Strand følge de derpaa opførte Bygninger. Eiendommene tiltrædes 1ste Mai 1830. Conditionerne ville blive trykkede og omsendte til forskjellige Gjestgiversteder i Danmark og Hertugdømmene. Dette kundgjøres herved i Hendhold til Pl. af 22 April 1817 til Panthavernes og enhver anden Vedkommendes Efterretning. Storehedinge den 2 Januar 1830. Horneman.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
Placat, Jfølge passeret Udlæg for resterende Kongelige Statte, og Commune Afgivter bliver den Tømmermester Hans Terkildsen heri Staden tilhørende, og i Danmarks stræde under No. 463 beliggende Gaard, som bestaaer af 9 Fag Egebindingsværk og 3 Fag ditto Sidehuus Gaarden, med Grund, Gaards og Haugeplads, sam Jordlod i Marken stillet til Bortsalg ved 3de offentlig Auctioner, der afholdes Mandagene d. 15 og 29 Marie førstkommende om Formiddagen Kl. 11 paa Stadens Raadhuus, samt Tirsdagen d. 13de April næstefter den sælgende Gaard; hvilket herved overeensstemmende med Placat 22de April 1817 til alle Vedkommendes Ejterretning bekjendtgjøres. Fridericia Byefogedcontoir d. 29de Jan. 1830. Rabbek. At Peder Degn Nielsen en Søn af afdøde Ri els Pedersen i Astrup i Brøns Sogn ifølge Amtets Resolution af 12te dennes i Overeenstemmelse med Lovens 3- 171: er erklæret umyndig, og at Gaardmand, Niels Bertelsen i Westervedsted er bestikket til at være hans Værge, saadant bliver herved af mig, som Overformynder, offentlig bekjendtgjort. Ribe, den 27de Januar 1832. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
Paa Gaardmand Johannes Wolff i Kamtrup, Frøs Herred, Haderslef Amt, Andragende: at der maatte blive udstilt et Proclam over hans af Knud Jepsen kjøbte Gaard i Kamtrup, bliver herved paa Rettens Vegne, med Undtagelse af de protocolleret Panthavere, alle og enhver som formener at have Real Tiltale exquacumque capite vel causa til denne Gaardmand cumpertinentusopfordret at angive sub poena praclusi et perpetui silentii deres Fordringer legati moda, forinden 12 Ugers Forløb efter dette Proclams sidste Bekjendtgjørelse til Attuariatet paa Røddinggaard. Rødding i Herredsfogdiet for Frøs og Calslund Herreder, den 16de Jan. 1830. Hagedorn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-05
Da Arvingerne efter afgangne Kjesten Nicolais, fød Andersdatter, og hendes forud afdøde Mand, Jndsidder Nicolai Thomsen af Huusum Ballum, under Grevskabet Schackenborg, tildeels ere ubekjendte, og ingen paalidelig Oplysning om disse eller deres Opholdssteder har været at erholde: saa blive herved i Overeensstemmelse med Forordningen af 5te Juli 1822 Arvingerne efter fornævnte afdøde Ægtefolk med Aar og Dags Varsel indkaldte at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter og legitimere deres arveret. Møgeltønder, den 29de Januar 1830. Holm. Söndagen d. 14de Febr. opføres. 1. H. H. til Bedste for Huusarme : Kong Pharaos Datter og de 7 Tanter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-09
aller Kongelig. privilegerede. naadigst. ts ti Albec. Avis, Adresse og med Brevposten. som forsendes. og Hertugdommene. overalt i Danmar, Tirsdagen den No. 12. 9de Februarii. ved N. S. Hyphoff i Ribe. Redigeres, trykkes og udgives. (Formedelst alle Posternes Udeblivelse, maae Læserne denne Gang tagetiltakke med følgende ældre Efterretninger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-09
Udenlandske Efterretninger. London, d. 5te Januar. J det sidste Hefte, af Monthly Review gjøres følgende bemærkning om den engelske Statsgields Fordeling. "Den er OtteHundrede Millioner Pd. Sterling, og de aarlige Renter deraf til Statscreditorerne beløbe sig til 29 Mil. Pd. Sterl. Antallet af disse Statscreditorer er 288; 481 Jndividuer, af disse faae 92,223 hvert 100 Pd.; af 42,083 faaet hvert Jndivid 20 Pd.; af 101,274 hvert 100 Pd.; 26,410 hvert 2000 Pd.; af 15,604 faaer hvert Jndivid 400 Pd.; af 5,178 hvert 600 Pd.; af 3,260 hvert 1000 Pd.; af 17741 hvert 2000 Pd.; af 490 hvert 4000 Pd.; og af 213 hvert over 4000 Pd. Sterl. aarlig Rente. Altsaa ere 285,580 Jndividuer Rente-Eiere af mindre end 1100 Pd. St. aarlig, og antaget, at ethvert af disse Jndividuers Familie bestaaer af 6 Personer, saa vilde 1,353480 Jndividuer styrtes i Elændighed, dersom en Statsbankerot udbrød. Den Deel af Englands Statsgield, der tilhører Fremmede, udgjør en Capital af tolv Millioner 486,913 P. St. Den Artikel, for hvis Skyld Jurien først erklærede Morning Journal for skyldig, og hvorom nu Straffen, skal bestemmes af Kingsbenchs Domstol, er følgende: "Sir Tindals Udnævnelse til Medlem af Commonpleas Retten, og Sir Statletts til Statsadvocat, har allerede fundet Sted. Man forsikkrer, at det sidste Embede har været Hr. Brougham tilbudet, men at han har ikke villet modtage det, fordi han med Føje anseer sig berettiget til at vorde Master of the Rolls, ved dette Embeds næste Vacance. Grundene til denne Udnævnelse ere saa naturlige, at vi forklare dem netop som Præsten Sterne (i sit uforgængelige humoristiske Mesterværk, Tristram Sandy,) vilde have ladet sine fortæffelige Personer, Onkel Tobias og Corporal Trim, forklare dem. Onkel Tobias spørger nemlig i hiint Skrift: Dersom en Casserer laaner en høi Statsembedsmand Penge, hvad kan han da vente: Trim: udentvivl Forfremmelse. Onkel Toblas: Men naar f. Ex. en Capitain, der har ægtet en riig Enke, laaner sin Oberst 1000 Pd. Sterl., hvad kunde han vente derfor, Tr.: At vorde Major ved den første Leilighed, og ansættes saaledes, at Udsigter til videre Befordring aabnes ham. O. T.: Men om en Major vilde laane sin General sin hele Formue, f. Ex. 3000 Pd. St., hvad da Tr.: Ja, saa kunde han sikkert tegne paa, at vorde General, inden Feldttoget endnu endtes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1830-02-09
Nederlandene. De indvortes Gjæringer i dette Land tage meer og meere til, som er besynderligt, da det har en oplyst ædel Konge, hvis Regjering udmærker sig ved Mildhed. Men han er Protestant, og en religiøs Protestant, derfor er han en Torn i det katholske Klerestes Øine; hans Land har tillige det Uheld at være sammensat af to kontrasterende Elementer, nemlig af to Stater af modsatte Jnteresser, som ere beboede af to Nationer med forskjellig Tænkemaade.