JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Nu hedder det, at den nye Administration vil sende Lord St. Helens til Paris, for at prøve nye FredsUnderhandlinger. Man frygter her m. t for en Fransk Landgang. De Liverpoler Kiøbmænd er lovet Konvoy for deres Skibe til Hamborg og Bremmen; men fra Cuxhavn til Hamborg, forbi Glückstadt og Altona, troede man ingen Konvoy nødig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Endnu opbringes her mange Danske og Svenske Skibe, men det Preussiske Flag bliver respekteret. Jgaar blev ved Hr. Vilbeforce overleveret Kongen. en Petetion fra Staden Leeds, undertegnet af 20000 Mennesker, som bede og Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Vor Vice=Konsul i St. Petersborg Hr. Sharv, er kommet hertil, hvilket i Begyndelsen gav os Haab om Underhandling; men nu veed man, at han af den Russiske Regiering var befalet at forlade Petersborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Lord Keith har indberettet, at fra Toulon var udløbet 5 Franske Transportskibe med Tropper, hvoraf de 2 ere komne til Alexandria, 2 tagne af den Engelske Eskadre, 1 strandet og 1 er endnu i Søen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Den hertil indløbne Efterretning og Fredslutningen mellem Frankrig og Østerrig, var ikke meget velkommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Vor Tidende the Thimes fortæller, at Statsbaaden, Rose er fra Norden kommet med saadanne Depescher, som lade formode, at det med de nordiske Magter kommer til Fredsbrud; hvorfor ogsaa vore Rustninger fordobbles.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Fra Lissabon meldes, at ogsaa mellem Portugal og Frankrig er nu sluttet Fred, hvoraf nok vil følge, at ogsaa de Portugisiske Havne blive os lukte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Rygtet siger, at Minister Pitt faaer 4000 Pd. Sterl. aarlig Pension.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Fra den 2den til 10de d. M. er endnu følgende Danske Skibe opbragte i vore Havne: Susanne Margrethe, fra Porca, bestemt til Frederichshald med Salt; Staden Altona, Kapt. Boo, med Huder, fra St. Martin, bestemt til Altona; Cupido (et Svensk, med Viin og Brændeviin, bestemt til Altona; Neptun (et Preusisk) Kapt Bender, med Viin og Brændeviin fra Bordeaux til Altona; Catharine Magrethe, med Frugt fra Sevilla til Altona; Providentia, med Uld fra Bilbao til Hamborg; Able Margarethe, med Salt til Trondhiem; Hedvig Magdalene, (et Svensk) med Viin fra Barcellona til Altona; Christianshavn, ligesaa; Justine, ligesaa; Maria Elisabeth, med Viin og Sæbe fra Mallaga til Attona, og Wilhelmine fra Alicante, til Hamborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Paris, den 16 Febr. Den 13de begav den første Konsul sig til Statsraadet og meddeelte samme Fredstraktaten fra Luneville. Til det Lovgivende Corps sendte Konsalen er Budskab, med denne Efterretning, hvori det blant andet hedder: "Freden paa det faste Land, er undertegnet, saaledes som det Franske Folk forlangte den. Dets første Ønske var Rhingrændsen; og heri har ulyklige Tilfælde ei kundet hindre dets Villie, ei heller har lykkelige Seire gjort dets Fordringer større. Regiegieringen skylder de befuldmægtigede Ministre Beviis paa dens Tilfredshed med denne saa lykkelig endte Freds=Underhandling. Maatte denne Traktat ogsaa have været almindelig. Dette var stedse Frankrigs Ønske; stedse Regieringens Gienstand; men alle Bestræbelser vare forgiæves. - Hele Europa veed, hvormeget det Brittiske Ministerium har anvendt, for at tilintetgiøre Underhandlingerne i Luneville. Da den Franske Regiering den 9 Octbr. 1800 erklærede sig villig til at træde i Underhandling med England, svaa rede Ministeriet: at England ei kunde lade sine Med Allierte i Stikken. Nu, da disse derimod underhandlede uden at tage England med, saa søger denne Regiering alle muelige Midler, for at afværge en almindelig og Europa gavnlig Fred. Den tilsidesætter Conventioner, som ellers hele Menneskeheden har tagttager, og erklærer fattige Fiskere Krig. Den giør Fordringer som stride imod alle Nationers Værdigheder, og Ret. Dens Handel med heele Asien og umaalelige Kolonnier, ere ikke tilstrækkelige for dens Ærgierrighed; endog alle Have skulde være underkastet dens Overherredømme. Den ruster sig imod Rusland, Dannemark og Sverrig, fordi disse Magter ved en Sikkerheds=Traktat garantere deres Souverainitets og Flags Uafhængighed. Disse, paa en saa uretfærdig Maade angrebne Nordiske Magter, ere berettigede til at giøre Regning paa Frankrigs bistand, og den Franske Regiering vil med Dem, hævne en alle Nationer tilføiet Fornærmelse o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Fredsfesten skal her høitideligholdes den 22 Mart.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Blandede Efterretninger. Wien. Den 16 Febr. er Freds=Ratificationen afsendt herfra til Luneville. Keiseren og Keiserinden har i Anledning af Freden, skiænket 10000 Gylden, til Uddelelse blant Stadens Fattige. For Joseph Bonaparte og Moren forfærdiges her nu kostbare Foræringer. Det hedder, at en Russisk Flaade i det sorte Hav, maaskee gaaer til de Egyptiske Kyster, imod Englænderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Livorno. Alle sig her opholdende Englænder, ere beordrede inden 6 Timer at forlade Byen og inden 2 Dage at rømme det Toskanske. Alle fra England indløbne Breve, aabnes af den Franske Commissair Belleville. De Englænderne endnu holde vor Havn blokeret, saa hersker her stor Mangel paa Levnetsmidler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Haag. Her, og i de fleste af Republikens Stæder, har man i Anledning af Freden, holdt sig lystig. De Franske Soldater dandsede langs Gaderne under Mu
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Jndenlandske Efterretninger. J Anledning af den nye Landeværns=Indretning i Danmark, har det behaget Hs. Majestæt at giøre følgende Bestemmelser: I Henseende til Distrikternes Jnddeeling. Samtlige Landeværns=Korpser inddeeles i følgende Regiments=Distrikter: 1) Det nordre siællandske, til samme høre Batallionerne, som ere norden for den Linie, som trækkes fra Korsøer til Kiøbenhavn. 2) Det søndre fiællandske, til samme regnes Bataillonerne, som ere Sønden for den Linie, samt Øerne Lolland, Møen og Falster, 3) Det fyenske, til samme hører Fyen og Langeland. Til 4) det nordre jydske, Battallioner ne Norden for Limfiorden. 5) Der Øster jydske, de som ligge Østen for Viborg og Sønden for Limstorden. 6) Det Vester jydske, alt hvad der er Sønden for Limfiorden og Vesten for Viborg. Et Kompagnie skal bestaae af 150 Mand, og anføres af 1 Kapitain, 1 Premier=Lieutenant og en Sec. Lieutenant; 4 Kompagnier formere en Batallion under 1 Stabs Officeers Anførsel. Ved hver Kompagni, ansættes 12 Underofficeerer, der antages af BatallionsKommendøren; de tages helst af de nationale Gevorbne, og bør være forsynet med god Attest fra Regimentet, ved hvilket de have staaet; de som kunne skrive, bør fortrinligen tages dertil. I Henseende til Landeværnets Vaaben m.v. Disse skulle være: Geværer med Bajonetter, Sabler eller Pallasker, Pistoler, tvende 3pundige Kanoner, hver Batallion, desuden 3de Trommer hver Kompagnie. Vaabnene, Kanonerne og Trommerne skulle opbevares i de Steder, hvor der er Garnison, nemlig, for Siælland; i Kiøbenhavn, Kiøge, Nestved, Korsøer, Roeskilde, Kronborg og Slagelse, for Fyen: i Nyborg og Odense, for Jylland; i Fladstrand, Aalborg, Randers, Aarhuus, Horsens, Fridericia og Veile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Landeværnsmændenes Mundering skal være af Vadmel, rød med blaae Krave og Opslage, smaae Knapper, Lærreds Buxer, rund Hat og en grøn Flæderbusk paa Harten. Amtmændene skulle foranstalte, saasnart muligt, disse Munderinger giorte, efter den Prøve, som dem vorder tilsendt, alt paa den meest passende og sparsom meligste Maade, imod at erholde dertil paa vedkommende Amtstue den fornødne Sum, som, i sin Tid. paa Amterne blive at repartere. Underofficererne skul te skulle have en liden Epaulet paa Skulderne; hver Pattallion skal have en Fane, son. Dannebroge Flaget, i Hiørnerne den kongelige Ziffer, i Midten denne Jndskrift: Landeværn for Kongen og Fædrenelandet. Ved denne Fan skal Landeværnet, saasnart Korpserne ere organiserede, kompagnieviis i Overværelse af Amtmanden og de af Hs. Majestæt dertil anordnede Officeerer, aflægge følgende Ed: Du vi, efter at have faaet Afsked som Soldater, ved den staaende Krigshær, nu ere udnævnte til at være Kongens Landeværnsmænd, saa sværge vi høitideligen, at vi stedse ville være vor allernaadigste Arveherre, Kong Christian den Syvende, huld, troe og lydige, og at vi villigen skulle vove Liv og Blod for at værne om Fædrenelandet imod dets og Kongens Fiender, samt til at forsvare Hs. Majestæts og hans retmæssige Efterkommeres Eneregiering paa Danmark Throne, saa sandt hielpe os Gud og hans hellige Ord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Det fra Regimenterne afskedigede Mandskab aflægger Eden aarligen ved Sessionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
I de Hamb. Aviser læses, at Kommand. Ols. Fisker skal kommandere Søedesensionen paa Kiøbenhavns Rhede; at alle milit. Personer som have civile Embeder, optegnes for i paakommende Tilfælde at bruges ved Landværnen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Som et Beviis paa norsk Søemands Snildhed fortælles at en norsk Koffardiekapitain som laar i DublinsHavn da der blev lagt Embargo paa vore Skibe, lykkelig har undgaaet samme paa følgende Maade: Efterat de Engelske Betiente vare komne ombord paa hans Skib, bad han dem venskabeligen at gaae ned i Kabytten, hvor han paa det Bedste beværtede dem, men ordinerede imidlertid sine Folk til at hidse Seil og kappe Ankerne, og afseilede saaledes med en staaende Vind til Norge, hvor han tilligemed de Engelske Betiente, som venteligen ugierne havde gjort denne Tour med, nu lykkeligen skal være ankommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Den Engelske Fregat, som i Øster=Riisøer borttog de 4 Svenske Skibe, skal siden som Rygtet siger, være gaaet ind i Gothenborgs Havn, for derfra at ville borttage 2 Svenske Vestindiefarere, men skal der være bleven anholdt og overmandet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Den ved det Kongelige Svenske Hof hidindtil værende Engelske Minister har forladt Stokholm, og er for nogle Dage siden ankommen til Kiøbenhavn, hvorover i Publikum giøres mange Reflexioner. Man vil have seet 2 Engelske Fregatter ved det sk. re Belt, som der vare beskieftigede med at maale Dybet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
J Kbhvns. Berlingske Avis, tilbyder En sig, mod Betaling, at lære Publikum den Kunst, at præparre en Salve, hvorved man kan fange hele Næt fulde af alle Slags Fiske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Forlangt Indrykkelse. I dette kritiske Øieblik, da Faren truer væres kiære Fædreland, er det hver god Borgers Pligt, at bidrage alt til Landets Forsvar. Paa Grund deraf, har den franske Kolonie her i Staden besluttet, at vise sin Nidkiærhed for samme, ved at oprette et JægetKompagnie af sit unge Mandskab, men ikke i den Meening, at adskille sig fra det agtværdige Borgerskab, tvertimod er det deres Hensigt at giøre fælleds Sag med samme, og stride under dens Fane, samt at bidrage med dens Magt til Byens Forsvar. Man haaber at denne Handling af Kolonien, skal have alle veltenkendes biefald, og de derved fortiene deres Medborgeres Agtelse. Fra en dansk Patriot.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Av ERTSSEMENTS.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Ved Forsynets Bestemmelse, har vi maattet friske den haarde Skiebne, ved Döden at blive berøvet, vores inderlig elskende Moder, Frue Justitsraadinde Ertsanærn Moerne Bruun föd Andresen den 10de Februarii, i sit 64 Aar, paa Gaarden Krogsgaard ved Ribe. Dette for os smertelige Tab, skulke vi ikke undlade, nu efter brugelig Maade, at tilkiendegive for Familien og Venner. fra den Afdødes Börn og Svigersönner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
J Følge Interessenternes Beslutning ved fleeste Stemmer, ophører nu for denne Vinter det paa Raadstuen hver anden Søndag holdte Assemblee og Bal hvilket herved til alle vedkommendes Efterretning offentlig bekiendtgiøres af Direktionen, som ikke skal undlade, til passende Tid og Leilighed, at foranledige Valg af nye Directeurer for næste Vinter. Fridericia, den 3 Martii 1801. Trampe. Buhl. Lottrup, en samlet og Tiende frie Eiendom, beliggende i en frugthar og behagelig Egn i Bierre Herred, Raarup Sogn, Weile Amt, staaende for Hartkorn 11 Tdr. 1 Skp. 1 Fkr. 2 Alb., bliver ved offentlig Auction i 6 Parceller opraabt, først separat, og dernæst samlet under et til Bortforpagtning paa 25 Aar, og Tiltrædelsen at skee 1ste Maji 1801. Ligesaa til samme Tid Lottrup Skovgrædsning bortforpagtet, paa et Aar, kan græsse en 30 til 40 Fæeshøvder. Auctionen holdes paa Barretskov Tirsdagen den 17 Martii næstkommende om Formiddag Kl. 10, efter de Konditioner som skal blive bekiendtgjort, og ellers 14 Dage før Auctionen kan blive foreviist paa BarretskovsSkriverstue. Barretskov. s. 12 Jan. 1801. Bredahl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Jfølge mig tilhændekommen høie Ordre, bliver paa Fridericia Raadstue den 9 Martii næstkommende, Formiddag Kl. 10, enten ved Licitation eller ved Accord, anskaffet til Kongens Tieneste. 150 Stkr. Skubkarrer. 78 riflede Spader. 54 Jordstampere. 11 Traceerlinier. Ligeledes bliver samme Dag og Sted, sluttet Accord med 200 duelige Arbeidere. som ville paatage sig om en føle Tid at arbeide med Spade og Skovle, deels ved Fridericia, og deels at Nærheden af samme, i en 4 a 5 Ugers Tid, ved nogle attraaende Forsvars Anlæg, alt efter dertil nærmere gi gende Anviisning. Accorden bliver saaledes at Dagleien og Arbeidseimerne bestemmes, men at Arbeiderne selv medbringe, baade Spade og Skuffel til Arbeidet. Lysthavende ville indfinde sig bemelte Tid og Sted. Fridericia, den 26de Febr. 1801. H. Buhl. Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Efter her i Byen afdøde Anna Lucie Tibi Enke efter Jens Svarfar, forhen Skolelærer og Kirkesanger i Vinding, blev Registering og Vurdering foretaget den 25 afvigte, er en Skifteforsamling berammet til 6te Ugersdagen den 8 April førstkommende, til hvilken Tid saavel Stervboets Kreditorer og Arvinger, (blant hvilke en Søn Hans Svarfar skal være Sel dat ved et Regiment i Kiøbenhavn) ville møde. Jør rigt anmeldes, at efter Stervboets angivne Forfatning intet bliver at arve. Weile, den 27 Febr. 1801. J. R. Schiøth, Provst over Norvangs Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Skipper Thomas Hansen Møller her af Staden, agter først i tilkommende Uge at afseile til Kiøbenhavn, og som sædvanligen medtager Fragtgods og Passagerer, naar Vedkommende betids melder sig Hvor en Stue og Sængkammer, Kakkelovn m.m. af meget smuk Beliggenhed, og indrettet til en beqvem Bopæl for en ledig Person, er at faa til Leie, anvises fra Adresse=Komtoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-03
Hos W. Jørgensen er som sædvanlig de meest brugelige Sorter Haugefrøe at bekomme for billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
London, den 13 og 24 Febr. Medens Publikum her beskieftiger sig med de vigtige Ministerial=Forandringer, støder nu ogsaa adskillige vigtige Nyeheder til, betræffende vor udvortes Forfatning. Allerede den 11te hedte det, at herværende Preussiske Gesandt v. Jacobi, af sit Hof havde faaet Ordre at forlade England, endog uden at tage Afskeed. Tillige har det Preussiske Hof ved en Notte erklæret: "At, dersom England ikke strax ophævede det paa de Danske og Svenske Skibe i de Engelske Havne lagte Beslag, saae Hs. Preussiske Majestæt sig forpligtet til, ifølge en med disse Hoffer indgaaet Traktat, at giøre fælleds Sag med samme, og at udelukke de Engelske Skibe fra Elven og Wesern. - Denne Tidende forvolder her almindelig Bekymring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Jgaar var Kabinetsministrene og flere Statsmænd, forsamlede hos Lord Harkesbury, for at beraadslaae over denne Preusiske Erklæring. Man veed endnu ikke hvad Svar der er besluttet paa denne Note. Jmidlertid respekteres her det Preusiske Flag endnu; men af Danske og Svenske Skibe bringes her idelig flere op. - Det bedder, at fra vor Side er nu sendt en nye Forestilling til det Preusiske Hof desangaaende. Den 11te erklærte Lord Darnley i Overhuset: "Den Brittiske Nation er for nærværende i en mageløs Fare, som i en Tid af nogle Uger har tidobbelt formeret sig; og Englands Forfatning i Henseende til de øvrige Enropæiske Magter, maae undersøges. Dette er en Pligt, man er Nationen skyldig. Dertil kommer endnu dette, at det Kongel. Kubinet er ophævet, og Kongen er uden Ministre. Til alle disse øvrige Uheld, støder endnu dette, at Kongen har den 13de i Hoskapellet tiltrukket sig en Forkiølelse, ledsaget med Hosten og Feber, hvilken endnu indtil den 24de har vedvaret. Denne Kongens Upasselighed har forvoldet, at de nye Ministre ei ere blevne indstallerede, hvorfor Statsseglet endnu er i Hr. Pitts Hænder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Med det første gaaer nu Lord Nelson under Admiral Parker, fra Yarmouth med en Flaade til Nordsøen. - Andre Efterretninger siger, at Lord Nelson paa en Fregat er afgaaet til det Middellandske Hav Rygtet om en forestaaende nye Freds-Underhandling med Frankrig, vedvarer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
En Preusisk Skaluppe med Viin fra Bordeau, er opbragt til Falmouth. Vor Stoks er i disse Dage faldet overmaade meget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
I Dublin har Lord Cornvallis formelig nedlagt sin Betiening, som Vicekonge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Hamborg, den 2 Mart. Over Curhaven ere 2 Kourerer komne fra England, hvoraf den ene var bestemt til Berlin, og den anden til Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Efter Forlydende skal de Preusiske Regimenter allerede være udnævnte, som skal sætte sig i Marsch, ifald det Engelske Hofs Svar paa den Preusiske Erklæring ei er tilfredsstillende. Den Engelske Prinds Adolph, er fra Hanover over Brunsvigreist til Berlin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Konstantinopel, den 26 Jan. Englændernes Expedition imod Egypten, og Ruslands eftertrykkelige Forestilling derimod, har sat Porten i største Forlegenhed. Efterat den Engelske Minister havde modtaget en overordentlig Koureer fra London, havde han den 16de en Sammenkomst med de Tyrkiske Ministre. Ti Tyrkiske Krigskibe har hidtil lagt seilfærdig, men den Keiserlige Ordre til deres Udløb, er endnu stedse holdt tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Storvistrens Armee er formedelst Desertion hensmelret til 10000 Mand; og man befrygter et Jndfald i Syrien af Frantsoserne. J øvrigt veed man her endnu intet af, om Englænderne ere landede Egypten eller ei Wien, den 21 Febr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Man forsikkrer, at Græv Trautmansdorf er bestemt til Hof= og Statskantzler, og at Græv Cobenzl gaaer til Paris som Ambassadeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Storhertugen af Toskana, veed man nu, erholder blandt andet Erkebispidømmet Salsburg, til Godtgiørelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Vort Hof sender nu mange Tropper, især Kavallerie til Siebenbürgen; og dette giver mange Formodninger. Endnu er Hr. Baron v. Thugnts Reise til Cracau opsat nogle Uger, formedelst han er beskieftiget med de Jtalienske Anliggender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Jgaar er her passeret 2 Engelske Kourerer igiennem, til Konstan inopel og Venedig, som skal bringe Admiral Keith og General Abercromby Jnstructioner, i Henseende til Sagernes Tilstand i Norden og med Rusland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Paris, den 17 Febr. Man troer her, at Hertugen af Parma resignerer, og at hans haabefulde Arveprinds, som for nærværende opholder sig ved det Spanske Hoff, skulde erholde Kronen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Nu bliver ogsaa de Belgiske Emigranter udslettede af Emigrantlisten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Blandede Efterretninger. Hanau. Efterat Freden er istandbragt, er det Franske Hovedqvarteer allerede opbrudt fra Salzburg den 19de Febr., og General Moreau kom den 21de til Stutgard, hvorfra han tiltræder Reisen over Straf borg til Paris. - Mange Franske Generaler reise nu fra Tydskland tilbage til Frankrig; og en stor Deel Bagage gaaer igiennem Schwaben tilbage til Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Frankfurt. Den 14 Febr. om Aftenen Kl. 7, indtraf den Russiske Keiserlige Vicekangler, Hr. v. Kalitschef, med Følge hertil. Ved Ankomsten var alle Gader her opfyldte med Mennesker, for at modtage denne høie Fremmede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Ved samtlige Franske Armeer faae nu de Soldater, som have Lyst at vende tilbage til Frankrig, deres Afskeed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
I Ulm vedbliver Frankfoserne paa at arbeide paa Fæstningsværkernes Sprengning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
J Wien opholde sig for nærværende endeel Officeer af de i Engelsk Sold forhen staaende Schweitzer Regimenter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Efter Breve fra Semlin, skal et Røverkorps være slaget ved Adrianopel, af Storhertugens Tropper. Røverkorpsets Anfører skal være dræbt, og hans Hoved 3 Dage have været til Skue ved Seraillet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
For kort siden skal Admiral Bruix være kommet tilbage fra Holland til Paris. Denne skal i Holland, have gjort de beste Anstalter til, at den Battaviske Søemagt til Foraaret kan forene sig med den Spanske og Franske, for med forenede Kræfter at agere imod England. Uden Pral kan man angive de i Brest fuldkommen færdig liggende Franske og Spanske Linieskibe, til 36. Naar nu 12 til 14 ligesaa gode Battaviske Linieskibe støde dertil, saa vil dette allerede tilsammen udgjøre en tilstrækkelig Magt til at byde Englænderne et Søeslag, og til at kunne sætte en Landmagt af 60000 Mand i Land i Jrland. – Naar de bare først vare der.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Stokholm. Den 20 Februarii om Morgenen Kl. 8, reiste vor gode Monark herfra, for personlig at tage Forsvars=Anstalterne i Øiesyn paa Rigets sydlige og vestlige Kyster. Han tog Veien over Strømsholm og Orebo til Gothenborg. Derfra begiver Høistsamme sig maaskee til Dannemark, eller paa sammes Grændse, for, desangaaende at have en Samtale med Hs. K. H. Kronprindsen af Dannemark. Fra Helsingborg, tager Høistsamme Reisen til Carlscrona, for der at tage Flaaden og andre Armaments i Øiesyn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Kancellieraad Edelkrantz, er af Hs. Majestæt udnævnt til Telegraph=Direktør, hvilken gaaer fra Skaane af, for med langs Kysten at oprette Tellegrapher til Kommunication med Dannemark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Jndenlandske Efterretninger. Helsingøer, den 2 Martii. Siden den 27de ere 4 Skibe passerede fra Nordsøen og 1 fra Østersøen. Jblandt de fra Nordsøen, hvilke alle vare Preussere, var en fra Hull, som medbragte en svensk Kapitain fra et af de opbragte Skibe. Han berettede, at daglig flere danske og svenske Skibe bleve opbragte. J Nordsøen var han blevet praiet af en engelsk Fregat, som da han befandtes at være preussisk strax lod ham gaae. I de sidste 3 Dage ere 180 Mand norske Matroser passerede herigiennem fra Sverrig. Daglig ankommer hertil Transporter af Ammunition fra Kiøbenhavn og Frederichsværk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
J Kattegattet skal en Deel Engelske Krigskibe og andre smaae bevæbnede Fartøier krydse. Efter Rygtets Sigende skal ogsaa Mandskabet paa et Engelsk Krigskib, som ligger ved Sogndal i Norge, lig de grusomste Barbarer, have skudt efter nogle Folk i en Baad, som kom fra Kirken, og dræbt en af dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-03-06
Ved Mandal har en Engelsk Brig taget en Galease, tæt under Landet. For Sikkerheds Skyld have de i de norske Havne værende danske og svenske Skibe udlosset deres Ladninger. I Hovedstaden er den almindelige Opmærksomhed, henvendt paa Fædrelandets Tilstand. Rustningerne drives med største Iver og Virksomhed. Uden for Kastellet bygges Ovne til gloende Kugler; det samme siges at være skeet paa de faste Søebatterier i Renden af Sundet. Ogsaa paa Øen Hveen skal være opkastet Batterier. H. K. H. Kronprindsen siges at være inderlig rørt over den Hengivenhed og Velvillighed til Opofrelse for Landet, som almindelig yttret sig. Jsær skal Han have yttret Sin Tilfredshed med Landfoldaterne, som kom ind et Par Dage før den bestemte Tid, i disse Ord: "Det er en fand Fornøielse at have med saa villige Folk at bestille. Ja, hvo er vel den, som ei i nærværende Tid vil vove Liv og Blod for Kongens og Fædrelandets Rettigheder!