Jyske Efterretninger, 1795-03-06
(Jndsendt den 3die Martii. J Anledning af en Bekientgiørelse i de Aalborgske Jydske Efterretninger, om at bortforpagte Bratschou og Wilsbechsmindes Eiendomme med Tiender, finder vil som Ninneskevenner, der gjerne om mueligt vilde redde vor Medmennesker, fra den Elendighed, de alt for Lettroende lettelig kunde geraade udi, for vores Pligt, at underrette dem om følgende: 1) Bliver det en Fornødenhed, den Pagtende precaverer sig med Eierens Caution for Contractens Opfyldelse, i Tilfælde af Vanhiemmel; thi adskillige Eiendomme er af Eieren eller sammes Landmaalere henlagt under Bratschou og Wilsbechsminde, som ved et lovlig Tingsvidne er beviist, at ligge under Bøndernes matriculerede og i Fæste havende Stæder, der altsaa efter Lovene ikke staaer i Eierens Magt, at inddrage, under Hovedgaarden; hvilket Tingsvidne for meere end 2de Aar siden er indsendt til det Høi Kongelige Rentekammer af Vedkommende, som daglig venter paa Resolution. 2) Til Bratschou findes Markerne vel inddeelt i 10 Vange; hvoraf enhver omtrent skal være ansat til 60 Tønder Sædelad; men her maae opserveres at 10000 Qvadrat Alen skal udgiøre 1 Tønde Land, og desuden er en Deel af bemelte Vange, ei allene Bøndernes tilfæstede Eiendomme; men endog deels udyrket og ubrudt, og deels formedelst sin Opbrydning for nogle Aar siden, gjort aldeles ubrugbar baade til Korn og Græs. 3) J Henseende til Engene, naar man allene betragter Bratschaus Hovedgaards Enge, hvorfor Eieren alene kan skaffe Hiemmel, da kan derpaa aules i MiddelsAaringet circa 300 Læs Høe; siden det halve Høe af Bratschous betydeligste Eng Søeengen kaldet, nu bringes og henføres til Langeslund, under hvis Forpagtning samme er henhørende. 4) Da Korntiender, der kan oppebæres paa Kiærven, er en betydelig Deel, en Forpagter bør paasee, saa maae vi ei udlade følgende Oplysning til Confrontation med Bratschous Eieres Avertissement, sk. Broust Sogns Tiender ere de betydeligste af de opgivne, naar de samtlige som tilforen kom til Bratschou; men for først maae vi opgive Byer og Stæder i Broust Sogn, som ere Broust, Sønderøre, Nøreøre, og Rogild, Byer, samt enkelte Stæder, Jegerum, Esbech og Sønder Mølle, hvoraf Tienden svares saaledes: a) Af Broust Bye og Søndermølle oppebæres Korntienden in Natura Kongens og Kirkens Anpart til Bratschou undtagen af Degnen og nogle Huusmænd i Broust, som ved Gavebrev og Fæste derfra er undtaget. b) Sønderøre, som er allene en Bye i Broust Sogn, dens Tiende har været et Aar bragt til Wilsbechsminde; men formedelst, at Betalingen derfor var overdreven, har Forpagteren frasagt sig samme, og desAarsag sidste Aar ført til Bratschou. c) Nørøre Byes Korntien er lagt under Langeslunds Forpagtning, hvoraf aarlig svares 200 Rdlr. d) Rogild Bye (tæt ved Langeslund) har fast Accordt paa dens Tiende, hvoraf aarlig svares 30 Tønder Byg til Bratschous Eiere, foruden endeel Penge. e) Jegerum (en betydelig Sædegaard) er efter sit Fæste, fri for Kongens og Kirkens Korntiende. f) Esbech ligesaa efter sit Fæstebred. NB. Liebhaberne skiønner altsaa heraf, hvad Brat schous Eiere i Grundsproget forstaaer, ved Broust og Sønderøres Sogners Tiender, som i sig selv begge neppe er det halve af Broust Sogn. 5) Wilsbechsminde, som endnu er og forbliver under Forpagtning, naar Jtsige Forpagter, ei skulde saae i Sinde, at lade sig jage paa Flugten, dens Marker, er indeelt i 8te Vange, beregnet pr. Tønde Land som det forrige, hvis Jndhold, efter bemeldte Maal omtrent skal udgiøre 40 Tønder Sædeland, hvoraf 3de af forbemeldte Forpagter, er bragt i brugbar Stand, og de øvrige 5 Vange, som er Moese og Kiær, er udyrket, hvilket Eieren formodentlig, lader Forpagterens Evner og Omstændigheder sørge for, at fuldføre. 6) Paa den Eng der er tillagt bemeldte nye Gaard Wilsbechsminde, som ellers for største Deelen er henhørende under Esbechsgaard Matricul og bortfæstet til Broust Gaardmænd, kan avles i de beste Aaringer i høiest 100 Læs Høe, dog skal Jtsige Forpagter kun derpaa have aulet circa imellem 60 til 70 Læs. Qvæstio; Kan Bratschaus Eiere hiemle Forpagteren den Deel af bemeldte Enge, han uden Lovmaal efter Gotbefindende, enten paa egen Haand eller ved Landmaalere har frataget Fæsterne? Disse Oplysninger skylder vi, som bekiendt med Eiendommene og deres Forhold Publicum, da enhver Liebhaber i Tilfælde, for Skade faaer tage sige Vare. Bratschou & Broust Degneboelig d. 23 Februarii 1795. Nøhring. A. Kier. Febr. Morgen. Midd 3 Aften.