JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-11-30
Da forrige Provst og Sogne=Præst i Riise paa Eroe Haus Tage Fabricius ved Døden er afgaaet den 21de Julii p. a., og hans Efterladenskab strax derefter taget under Skifte=Rettens Behandling; saa bliver ved denne Bekiendtgiørelse 3de gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender (eftersom Stervboets Tilstand ikke formaaer at bekoste anden Jndkaldelse. indkaldet Stervboets Arvinger, for at opagte deres Arve=Ret, Skyldnere at betale deres Skyld, og enhver, som maatte have nogen retmæssig Fordring, at beviisliggiøre samme, og i slige Henseender vilde Vedkommende enten i egen Person eller ved Fuldmagt møde hos mig undertegnede Provst over Errøe til de i Loven foreskrevne Tider fra dette Avertissements sidste Dato, da enhver efter Loven og Boets Beskaffenhed skal vederfares Ret. Errøeskiøbing, den 12te Novbr. 1781. S. Gudme. Udi Svinninge Bye her i Ods=Herred er den 10de Mai sidstafvigte ved Døden afgaaet National Under=Officeer Friderich, Wederkindt ved Hs. Kongelige Høyheds Kron=Prindsens Regiment, som tilforn en Tid lang har opholdt sig i Kiøbenhavn, hvis Stervboe strax først er taget under lovlig Skifte=Behandling af Regimentet; men siden, i Anledning af at han beboede et FæsteHuus, og formedelst Fraliggenheden fra Regimentet, mig overdraget; og da Stervboets Tilstand ikke formaaer at bekostbordentlig Proclama, saa bliver foruden den ved Hiemtinget bekiendtgiørende Tillysning, herved saavel bemelte Afdødes Arvinger, nemlig en Datter af første Ægteskab, navnlig Anna Marie, som skal opholde sig i Callundborg, med fødte Værge efter Loven, og den efterladte Enke tilligemed de Umyndiges Formyndere af sidste Ægteskab, som de der maatte skylde til eller lovlig have noget at fordre i dette Stervboe, indkaldet at møde hos mig, som SkifteForvalter inden 6 Uger, eller i det seeneste til Stiftets Slutning den 12te Januarii førstkommende, da enhver skal vederfares Retefter Loven. Egeberggaard, den 22de November 1781. J. Hausen, Cammer=Raad og Forvalter over Hs. Majestæts Gods i Ods=Herred.
Berlingske Tidende, 1781-11-30
Natten imellem den 13de og 14de hujus er her fra Grevskabet Samsøe i en Baad, som tilhørte Skipper Søren Christensen, af Nordbye Bye her under Grevskabet, bortrømt af deres Tienester 3de Personer, alle barnfødte paa bemelte Grevskab, nemlig: 1) en Karl Søren Olsen, 20 Aar gammel, rundladen og fyldig af Ansigt, mørkebrunt Haar, bred af Skuldre og sterk af Krop var iklædt ved Undvigelsen, en graae Kofte, blaae Trøye og brun Buxer, 2) en Dreng Jens Jørgensen Jyde 17 Aar, voxen og smal, med et guult Haar, rødladen og arret i Ansigtet, med en skiæv Mund, iklædt en graae Vadmels Kofte og brune Buxer, samt Støvle paa Benene, og 3) en Dreng Peder Olsen, 12 Aar, langt Ansigt og skarp Syn, guulbruunt Haar, iklædt en graae Vadmels Kiol og Buxer, samt en stribet Trøye; ingen af disse undvigte Personer har noget Reyse=Pass, uden det som en falsk; thi ombedes tienstligst dennem at anholde, og mig med Posten det tilkiendegive, da strax skal foyes den fornødne Anstalt til deres Afhentelse, og Anholderen nyde en convenabel Douceur. Ørnslund paa Samsøe, den 22de Novbr. 1781. A. Boesen, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1781-11-30
Dersom nogen skikkelig Mands Søn enten her i Staden eller i Provindserne skulle have Lyst og Nemme til at lære Musiquen, da kan han som Dreng blive antaget og udlært hos mig Barth. Phill. Schreber, Kongel. bestalter Stads=Musicant i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Jen 1ste Martii 1781 er Hofjunker Mogens Frederich, ) Rosenkrantz allernaadigst beskikket til at være Kammerjunker.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Den 9de October er Justitsraad og Professor Jacob Edward Colbiørnsen allernaadigst beskikket at være virkelig Etatsraad.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Den 17de October er Auditeur og Byefoged Boye Rasch ligesaa beskikket at være virkelig Cancellieraad.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Den 1ste November er Morten Hansen beskikket til at være Consumtions=Controlleur ved Portene i Kiøbenhavn. Under samme Dato er Peter Henrichsen Schrender beskikket til Under=Toldbetient i Bergen.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Under Dato Christiansborg Slot, den 1ste Nov. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udgive et Reglement af følgende Jndhold: At da det er Hs. Majestæt bekiendt, hvorledes saavel den offentlige, som den private Brevvexling, imellem Hs. Majests. Stater i Europa og Allerhøystsammes Øer i Amerika med Handelen og Skibsfarten tiltager, og bliver fra Aar til andet desmeere vigtig, har Hs. Majestæt især af den Aarsag holdt det ogsaa desmere fornødent, at en vis Orden til Betryggelse for denne Brevvexlings desto sikkrere Gang fastsættes. J nogen Overeensstemmelse med hvad som i samme Øyemed for Brevvexlingen imellem andre europæiske Stater og amerikanske Øer er anordnet, har Hs. Majestæt altsaa anseet det for bedste og beqvemmest, at sætte denne Indretning i Forbindelse med og læmpe den efter den almindelige vestindiske Skibsfart, og efter at have taget i nøyOverveielse, hvorledes saadant efter Omstændighederne beqvemmeligst for Indretningen selv og til mindst Byrde for Skibsfarten og Handelen kunde skee, har Hs. Majestæt fundet for godt derom at anordne følgende: sal.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
J Hs. Majestæts Residence=Stad Kiøbenhavn, ligesom og paa alle 3 Hs. Majestæts vestindiske Øer, skal ved Toldboden paa ethvert Sted, eller i Nærheden af samme, indrettes et Brevcontoir, som skal staae under den af Betientene ved Toldboden, som Hs. Majestæt dertil allernaadigst befaler, og hvortil Hs. Majestæt nu for først udnævner SineVeiermestere, hver paa sit Sted. Bemeldte Brev=Contoirer skulle aabnes, i Kiøbenhavn med Begyndelsen af 1782. og paa Øerne 4 Uger efter at denne Hs. Majestæts Anordning der er bleven bekiendt, og fra den Tid af skulle Brevene der kunne imodtages og afhentes dagligen i den sædvanlige Toldbodtid.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Enhver Skibscapitain eller Skipper, som er dansk Borger og under dansk Herredom boesiddende, skal, naar har farer frem eller tilbage, imellem Kiøbenhavn og de dansk Øer i America, eller imellem Øerne indbyrdes, være for bunden til paa hver Reyse at medtage fragtfrie fra Brevcontoiret paa det Sted, hvorfra han gaaer, de Breve, som ham derfra under Brevcomtoirets Seigl medgives. Til den Ende skal han nogle Dage, men i det mindste næste Dag fo han han udclarerer, skriftligen og rigtigen melde paa Brevcomtoiret, at han afgaaer, samt hvorhen, og om directe eller ikke, paa det Betienten, som desuden paa egen Haand bør søge at underrette sig om de afgaaende Skibe, derefter deste vissere kan vide at rette sig. Dernæst melder han sig atter samme Dag, da han udclarerer, og strax førend han vil udclarere, og medtager da Brevsækken og hvad dertil henhører, i Fald der er nogen. Men hvad enten han faaer nogen eller ikke, maae ham fra Brevcomtoiret uden Bekostning for ham gives et Beviis for at han der er expederet, og førend han foreviser et saadant Beviis paa Toldboden, maae han ikke derfra udclareres. Har Skipperen forsømt i Forveien at melde sin Bortreise, maae han selv tilskrive sig hvad Ophold ham for Brevsækkens Skyld maatte forvoldes.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Saasnart nogen Skipper, saaledes som i næstforegaaende H er foreskrevet, melder sig paa Comtoiret, skal alle de Breve, som da ere indgivne til Afsendelse, strax sammen pakkes ken dertil indrettet Brevsæk, som forseigles med et dertil indrettet Seigl; og desuden mærkes med Hs. Majestæts Kongelige Chiffre, og maae da intet Brev, Duplicaterne af de i Brev sækken værende undtagne, blive tilbage, med mindre saadant af Vedkommende er forlangt.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Dersom flere end et Skib omtrent paa en Tid eller paa en Dag udclarere, da skal Brevsækken fra Kiøbenhavn til Øerne gives til det, der gaaer directe, fremfor til det der anløbet fremmede Havne, og fra Øerne til det der gaaer lige til Kiøbenhavn, fremfor det, der gaaer til andre indenrigske Steder, men skulde det hende, at et Skib, efter at have faaet Brevsækken om Borde, endda blev liggende i nogen Tid uden at gaae bort, og nogen forlanger at faae Breve endnu bort med samme, da skal Betienten ved Brevcomtoiret, i sær naar ingen Leylighed saasnart igien kan ventes, imodtage og besørge disse Breve endnu med samme Skib i en nye Brevsæleller Brevpakke, under Contoirets Seigl, og saa fremdeles indtil Skibet afgaaer, og ligesom nu ingen Skibscapitain eller Skipper maae vægre sig ved at modtage og behørigen befordre saadanne efterkommende Brevskaber fra Brevcomtoiret, saa skulle og Lotserne paa Øerne, under 10 Rdr. Strax for hver Forsømmelse, være forbundne til, førend de sætte fra Land for at udløse noget til de danske europæiske Stater, eller til nogen af Øerne indbyrdes afgaaende Skib, at melde sig paa Brevcomtoiret, for derfra at medtage, og til Skibs Capitainen eller Skipperen aflevere, hvad Brevskaber det endnu maatte være tilbage til at kunne afgaae. Skulde det hende, at et Skib efter at være afgaaet fra Kiøbenhavn blev liggende, f. Ex. ved Helsingøer, og nogen skulde forlange Breve ved Estaffette afsendte, for at komme bort endnu med samme Skib, da skal en saadan Estaffette fra Brevcomtoiret. paa Vedkommendes Bekostning besørges og Brevene med ham afsendes, for at besørges Skibs=Capitainen, ligesom andre efter Hoved Brevsækkens Tillukning fra Brevcomtoiret afgivende Breve, til Hænde.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Den 7de November er Capitain Lieutenant Christian Holberg von Gram af det 2det Vesterlehuske= og PremierLieutenant Gerhard Christian von Ravn af det 2det Bergenhusiske Regiment benaadet med Caracter som Capitainer af Jnfanteriet. Samme Dag er Copiisten i Hof= og StadsRetten Matthias Bøgvad allernaadigst beskikket at være Tolder i Corsøer. Under samme Dato er Sammel Friderich Desenis ligesaa beskikket at være Copiist ved Stads= og Land Retten paa Arrøe.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Den 14de Nover Capellan Hr. Elias Gruner confirmeret at være Sogneprast for Torwærd Meenighed i Sielland.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Christen Schipper allern. beskikket at være Auctions=Forvalter paa St. Croix i Vestindien. Jørst Johan Behagen ligesaagesaa at være Justitsraad. Underrets=Advocat Johan Conrad Haack i Tønning ligesaa til Regierings- og Oberrets=Advocat i Hertugdommene. Ligesaa er Candidatus Theologie Johannes With beskikket til adjungeret og succederende Pastor til Bedsted i Amtet Apenrade.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Den 21de Nov. er Studiosus Ole Bornemann Heyberg. beskikket til at være Sorenskriver udi Tromsøens og Senjens Fogderie i Nordlandene. Secreterer Christian Tønder von Bracht ligesaa at være Secreterer ved Protocollen i Høyeste Ret. Samme Dag er den afskedigte Lieutenant Theodor Peter Koch ligesaa beskikket til at jungeret og succederende Postmester i Segeberg. Pastor Moriz Carstensen i Poppen ball til Pastor i Emmelsbüll i Amtet Tønder.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Den 26de November er Jens Linaae allernaadigst bestilt til Mynsterskriver ved Søefolks Enrollering i Øster Jyllands District.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Den 28de November er Secreterer Herman Henrich Langebeskikket at være Copiist i det Danske Cancellie. Assessor Jørgen Christopher Drewsen ligesaa at være Assessor i Høyeste Ret. Ober=Jnspecteur og Ober=Birkedommeren i Grævskabet Laurvigen Frederich Ludvig Fabricius, ligesaa til virkelig Justitsraad. Den adjungerede Soren-Birkeskriver sammesteds Abraham Sørensen Bochmann ligesaa til Justitsraad. Studiosus Juris Christopher Kindler ligesaa til Herredsskriver i Øster og Vester Flacheberg Herred i Sielland. Capellan Hr. Hans Henrich Sadolin ligesaa til Sognepræst for Oddinse og Otting Meenigheder i Wiborg Stift. CancellieRaad og Oberrets=Advocat Carl Ludvig Cantz ligesaa til Borgmester i Staden Apenrade. Underrets=Advocat Josias Koch i Flensborg ligesaa til Ober= og Landrets=Advocat i Hertugdommene.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Den 30te Nov. er Candidatus juris Hans Haagen forundt Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt i Danmark og Norge. Samme Dag Candidatus juris Christian Magdalus Thestrup Cold ligesaa Under samme Dato er Hs. Høyfyrstelige Durchlauchtighed Hr. Frederich Wilhelm Philip, Prinds til Würtemberg, Stutgardt confereret det Lollandske Jnfanterie Regiment, som virkelig Oberste og Chef.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Den 3die December er Hans von Brüggeman allernaadigst beskikket at være Kammerjunker.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Den 5te December er Capitain Louis Tuxen allernaadigst udnævnt til at være første Told=Jnspecteur ved Øresunds Toldkammer. Ligeledes er under samme Dato Søe=Lieutenant Ulrich Anthon Falbe allernaadigst udnævnt til 2den Told=Jnspecteur sammesteds. Samme Dag er Justitsraad Michael von Essen ligesaa beskikket at være Committeret i Rentekammeret. Diaconus Nicolaus Markeprang i Bur ligesaa til Diaconus i Landkirken paa Fehmern med Prædikat af Compastor. Diaconus Georg Henrich Greist i Büsum ligesaa til Diaconus ved St. Nicolai Kirke i Flensborg. Præsten Hr. Andreas Wibe ligesaa beskikket at være Sognepræst i Hobroe og til dets Anner Schiellerup. Krigs=Secretere, Paulus Geelmupden Smith ligesaa at være vice Raadmand Bergen.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Den 12te December er Capellan Hr. Edward Tilman Schmidt allernaadigst confirmeret at være Sognepræst for Wetterslev og Homs Meenigheder i Sielland.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Den 19de December er Sognepræst Hr. Jørgen Andreas Bang beskikket at være Sognepræst i Corsøer og til Anneret Taarnborg. Decanus Johannes Lange ligesaa at være Sognepræst til Stillinge Meenighed i Sielland. Studiosus Mathias Bonsach Krog ligesaa at være Sognepræst til Lenvigens Pastorat i Nordlandene. Niels Borch ligesaa at være Herredsfoged og Herredsskriver udi Hatting og Bierre Herreder med Jernøe i Aarhuus Stift. Secreterer Christen Tidemann ligesaa at være Archivarius ved Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret. Samme Dag har Hs. Kongel. Majestæt til Contre=Admiraler allernaadigst udnævnt Commandeurerne Bendix Lassen Bille, Johannes Cornelins Krieger, Kammerherre Friderich Christian Kaas, og Kammerherre, General=Adjutant og Deputeret i Admiralitets=Collegio, GrærAdam Ferdinand Moltke.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Fra den 1ste til 22de Dec. ere her i Staden copulerede 56 Par, fødte Drenge 98, Piger 77 ; tilsammen 175, døde Mænd 79, Qvinder 58, Drenge 37, Piger 35, tilsammen 209, ere altsaa 34 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 15, Barselseng 8, Blodgang 3, Brøstsyge 22, Colica 1, Druknet 6, Durkløb 6, Feber 20, Forraadnelses=Feber 3, Gicht 4, Hastig død 2, Hidsig Feber 1, Hoste 2, Hovedpine 1, Hævelse 1, Jndvortes Svaghed 1, Jnflammation 1, Kighoste 1, Kopper 21, langvarig Syge 1 Modersyge 1, Nedfalden 2, Slag 42, Svindsot 6, Trøske 1, Tærende Syge 19, Uangivne Svagheder 15, Vattersoet 3.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 25de til den 29de Dec. h. a. af Patienter indkomne 171, udgaaet 146, døde 20; af Barselqvinder indkomne 65, udgaaet 62, døde 8 ; af Børn fødte 68. T T Slutning af blandede Efterretninger om Stadensondon, af Hr. Pastor Wendeborn sammesteds. (See forrige M. T.)
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Enhver Tidende har sine Eyere, hvilke i Begyndelser, have underskrevet en stor Sum til sammes Udgave. Lykkes det, at Tidenden bliver antagelig, saa have Eierne store Fordeele deraf. Jeg veed af tilforladelige Efterretninger, at mangen en Tidende, naar Omkostningerne ere fradragne, aarligen indbringer sine Eyere, af hvilke der ofte er et temmeligt Antal, 5 til 6000 Pd. Sterl. i rede Penge. Engelændernes Begierlighed efter at læse Tidender nærmer sig til et Slags Raserie, og er meget fordeelagtig for dem, der ere interresserte i Tidenderne. Jeg vil ey her forglemme at giøre den Anmærkning, at Engelænderne bekymre sig kun lidet om udenlandske Nyeheder, som ey umiddelbar angaae dem selv, at de fleste, mange i Parlementet ikke undtagne, ere ganske ubekiendte med andre Nationers Stats, og lærde Forfatning (denne Uvidenhed gaaer endog til det Latterlige) og derover ere allehaande smaa Tildragelser, som ere skeete i London og Kongeriget, saadanne Nyeheder, som de helst læse. Avisskriverne benytte sig af denne deres Smag. De saa udenlandske Nyeheder, som de udskrive af de Franske og Hollandske Tidender, (thi Tydske og andre Tidender seer man her ikke ere meget ubetydelige og de fremmede Navne bogstavere de undertiden saaledes, at de blive latterlige og urimelige. Je flere uvisse Anecdoter en Tidende indeholder, jo flere Røverier, Mord=Historier, romanmæssige Kierligheds Historier og forunderlige Ting, der findes i samme, jo hellere læser man dem. For et par Aar siden opkom en Tidende, kal the morning post, hvilken fortiener at kaldes En Samling af forargelige Krøniker, og har derfor desto bedre Aftræk. Jeg vil ey forglemme at sige, at den fornemmeste iblant dem, som udgive disse Tidender, er en Præst af den biskopelige Kirke, som allerede har havt adskillige Fortredeligheder desangaaende og af disse ere mange blevne afgjorte med Kaarder og Pistoler.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Kaffehusene i London besøges af alle og enhver, enten de ere af geistlig eller verdslig Stand, uden den ringeste Fornærmelse for deres Karakteer. De have allene Navnet, Aviserne og Drikkevarene tilfælles med de Tydske. Spilleborde, Billarder, Allarm og en afsindig Stoy findes her just ikke. Man sidder og læser eller taler sagte, nogle Kaffehuse undtagne, som besøges af de snaksomme Franzoser eller andre Fremmede. J disse Kaffehuse treffer man en Mængde af Folk, hvilke giennemlæste Aviserne med en Opmærksomhed, som maae sætte en Fremmed i Forundring, der ei er vant til at see saa mange Royal=Ark, tæt trykte, i Form af Aviser. Nogle læse hastig, andre saa langsomt, at man skulle troe, de bogstaverede hvert Ord. J Førstningen da jeg kom til Engeland, forundrede jeg mig meget over den Taalmodighed og Opmærksomhed, med hvilken man især læste Brevene i Tidenderne; men da jeg efter nogle Aars Forløb havde faaet mere Bekiendtskab med London og den Engelske Statsforfatning, og mange Sager, om hvilke der skrives i Tidenderne vare blevne mig vigtige, saa erfarede jeg selv, at man giennemlæser et saadant Royal=Ark med en Deeltagelse og med en Begierlighed, som giør at man ey tænker paa, hvor langt samme er. I mange Kaffehuse kan man spise til Middag og Aften, men i de fleste laves Maden paa Engelsk Maade. Kl. 3 finder man i Almindelighed nogle Retter færdige og tillavede efter Engelsk Maade. Enhver udsøger sig sit eget Bord, hvor han vil sætte sig ned at spise: han fordrer Spise=Seddelen, og vælger efter eget Behag. Det fornemmeste i saadanne Kaffehuseer, at man ikke treffer der noget ringe Tilløb af Tienere, Friceurer og saadanne men lutter Gentlemen, som de kaldes. Af denne Aarsag betaler man gjerne nogle Pence mere. Kaffe, Chocolade, Viin, Ponch og andre Drikkevare kan faaes i disse Huse, og det ringeste, som man der kan fortære, er 3 Pences, hvilket er Prisen for en Kon Kaffe. Jmidlertid kan man derfor læse saa mange Tidender, som man vil, og om Vinteren varme sig saa længe ved Kamin Jlden, som man har Lyst. J nogle af disse Huse kiøber Veer ten de nyeste udenlandske Smaaskrifter, saasnart de komme ud, saa at man i nogle Kaffehuse finder et temmelig anseeligt Bibliothek, over hvilket der fra Tid til anden forfærdiges en Catalogus, til desto større Magelighed for dem, som ville læse eller eftersee samme.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Avertissements. færdige fra Pressen Admiral John Bings og Arthur Herhos Brødrene Berling i Pilestrædet No. 93 ere nyelig blevne berts, Græve af Torrington, Levnetsbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiral tet, Admiralerne, Søevæsenet, og de tolv Dommere i Engeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 3 Mk. paa Skrivpapiir. ris Sara Sampson, et borgerligt Sørgespil, 15 Acter, af Mk. Hr. Lessing, er til Kiøbs for 24 Sk. for Tryk=Papiir og Mk. paa Post=Papiir hos Brødrene Berling i Pilestræde. Sammesteds er ligeledes til Kiøbs: Forsøg over Lovgivelsen af Forfatteren til de Philosophiske Dromme, oversat af P. T. W., paa Tryk=Papiir 8 Sk. og Skriv Papiir 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1781-12-01
Da jeg ved Hr. Lieutenant Oxholms Afreise til Vestindien haver tilforhandlet mig de saa overblevne Exemplarer af hans udgivne Verk, hvortil der ey vare Prænumerantere, nemlig: Anviisning til Feldt Ingenieurkonsten, tillige med nogle Anmærkninger over adskillige Begivenheder og Tilfælde i Krigen, samlet og oversat af de beste Militairskrifter, især af Hr. Artillerie Capitain von Tielckes Feldt Jngenieur, oplyst ved Exempler af lærerige Krigsbegivenheder, og forklaret ved 38 Planer stukne i Kobber saa bekiendtgiøres hermed, at samme ere at bekomme paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Gyldendal i Silkegaden, og hos mig selv i Frederichsberggaden, nogle saa paa fiint Papiir for 3 Rdlr. 3 Mk. og paa Trykpapiir for 3 Rdlr. Nicolaus Møller, Kongelig Hof=Bogtrykker.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Af en Skrivelse fra London, den 9de November. Uagtet sidst udkomne Hoftidende har ladet os blive i Uvished om Græv Cornmallis's Skjæbne, saa er der dog ingen Mangel paa private Efterretninger, som berette, at hans Tilstand, ikke er saa aldeles farlig. Græv Cornmallis posterede sig Begyndelsen af Aug. med sin Armee i Yorktown og Glocester, hvilke ere 2de Stæder i Virginien, som ligge ved Floden, York lige over for hinanden. Han har sammestæds forskandset sig stærkt, og hans Batterier bedækkes endog ved Fregatten Charon paa 44, Guadeloupe paa 28 Kanoner og 2 Skalupper. Batterierne selv ere besatte med meere end 150 Kanoner. Grævens Armee bestaaer efter sikre Beretninger af det 17de, 23de, 43de, 76de og 80de Regiment, af 1 Bagtaillon af det 71, 2 Batailloner let Jnfanterie, den Tarle, tonske Legion, Dronningens Jægere, 2 Batailloner Anspacher og 2 Hessiske Regimenter, hvilket tilsammen udgiø5500 Mand. Desuden har han endnu 1000 Matroser og 2000 troe Amerikanere og Negere hos sig. - Kongen skal allerede have besluttet, at sende endnu 10000 Mand til Amerika, nemlig 2 Regimenter fra Tyskland, 3 fra Jrland, 3 fra Engeland og endnu adskillige andre Regimenter. Admiral Digbys Flode skal og anseelig blive forstærket, og alle menneskelige Kræfter blive anvendte paa at giøre en Ende paa denne bekostelige Krig, og paa at tilintetgjøre vore Fienders Anslag, London, den 13de November.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Fra Nordamerika ere ingen nærmere Beretninger indløben; men man foreviser et Brev fra en Kongelig SøeOfficeer, som er dateret om Bord paa Krigskibet Løven, paa Rehden ved Nye=Vork, den 30te September, og indeholder følgende: J Dag gaae vi under Seyl til ChesapeakBay, for at angribe Græven af Grasse, og i alle Tilfældet at levere ham et Slag. Vores Flode bestaaer af 23 Linieskibe og 12 Fregatter, af hvilke sidste de største skulle stilles med i Slagtordenen. Admiral Digby commanderer. - Skulde denne Skrivelse blive bekræftet, som er at formode, saa kan man med det første vente vigtige Nyeheder fra disse Egne. Af da Breve, som Paketbaaden Cumberland overbragte, er endnu følgende bleven bekiendtgjort: Hr. von Grasse gik den 10de Aug. med 27 Skibe af Linien, adskillige Transportskibe og 3000 Mand om Bord fra St. Domingunder Seyl. Den 26de i samme Maaned ankom han i Cheasapeak. Følgende Dag detacherede han 3de Skibe af Linien og 1 Fregat til York=River, og satte samme Dag sine Tropper i Land paa den søndre Side af James=River. Herpaa lagde han sin Flode, som bestod af 24 Linieskibe for Anker tvers over Jndløbet i Cheasapeak, fra Cap Henry til Midle Ground.