Berlingske Tidende, 1777-09-15
Paa Vester Assels Sogns Eiendom er et Teglbrænderie for længst anlagt, der importere aarlig fra 3 til 400 Rdlr., hvortil ogsaa befindes saavel udi Hovedgaardens Mark som Bøndergods det fornødne Jldebrand, og haves paa Stedet alt det dertil behøvende Materialer i Overflødighed, tet ved Liim Fjorden, hvor de meeste af Muurstenene bliver udskibet: de høygunstige Herrer Liebhabere vilde behageligst taget det i gunstigst Eftersyn inden forbemelte Tid, da det kal findes sammes Helighed er langt større end her anført er; Jordebogen kan faaes til Eftersyn hos Hr. Forstander Borre schmidt iborg og hos Eieren paa Lund; Conditionerne bliver fremlagt paa Auctionssteder, og om samme Tid nogenlunde fornøgelig Bud ster bliver bemelte Gaard og Gods bortsolgt til den Høystbydende. Lund, den 13de August. 1777. Thomas Lund, Da St. Michel Johansen i Sveie udi Giærum Sogn, Venneberg Herred og Aastrup Amt, ved Fladstrand, er sammesteds den 9de Mai sidstafvigte, og hans Hustrue Margrethe Cathrine Henrichs Datter Brun, forhen ved Døden afgangen, uden at efterladt Livs Arvinger; og de for endeel Aar siden have boet i bemelte Fladstrand hvor de have brugt nogen Kiøbmands Handling; saa endskiønt det ikke formodes, at nogen skulle have noget at fordre udi berørte Stervboe videre end allerede er bekiendt, bliver dog alle og enhver, som maatte formeene sig at have nogen Slags lovlig Prætention, af hvad Navn eller Art være kan, efter fornævnte afg. Michel Johansen og Hustrue, herved 3de gange indkaldet udde Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Aalborgske Jydske Efterretninger, at møde udi bemelte Sveie 6te og 12te Uges Dagen, som herved fastsættes til den 30te Octobr. og den 11te Decbr. før kommende, Kl. 10 Formiddag, for da at anmælde og legitimere deres Fordringer, saaledes som skee bør efter død Mand; ligesom Debitorerne til ermelte Stervboe ogsaa erindres til samme Tider, og Sted at betale hvad de ere skyldige, for Uleylighed og Bekostning at forebygge, da enhver kan vente sig lovlig Medfart. Lindet, den 25de August. 1777. Paa Hans Excellente S. T. Hr. Geheime Conference Rend, Stift og Amtmand Græve von der Osten i Aalborg, hans Vegne, Jens Haarup. Hans Forenz Solud, Raadmand, Byefoged i Nyekiøbing, og Herredsfoged i Sandre og Nørre Herreder paa Morsøe, gier vitterlig : At her i Byen er indeværende Aar, ikke længe efter henDanskefangen, Hr. Chi en saaret et Øster saan af sine saa maan Tarme, S. tesad skaarn Korne Maadengsan frystnann Fags nu tagemaade Kaar smaalig milings som MenninSorte en lagde huse Asiane ved samt et saamanger, at mang kun sammes, saarn sin den sætter ser ommen ingen Tæmange ning Sanggaden gane Denning af Framhunden 2de Paule, hiemmede, da Skiftet gaar Sang paa Tingham hans hum mig et sorgangssan haaber sig høren i Simmen dennegaden at nannemar, saa maan Krølle og Dusun paa denne Sag. stiaale, en paastaae sig men Salt og signeter Tiene Saar, ere af Ensingen han allensens Frantningen upaustran og Paastaae, og quan Mannhuus paa anlunde an bedring saa anmen, kan og Dagenguun : Tomrans hans hans men at erlægge penge haven Famenterne maskemænTartsdage, et mer fiinsom de Termann san ham anstunger, dem til deres Koens Ammandelse under sumanns Tal nu Pummelstran paa Mæsar ved 4de August. H. S. nage Skomhuses Mageren paa Schands Gang pilleCompaa Aar, alt Kallang Spaa af Bang at han ning. de Arnitsmaae Paar Komme ramsang: Ende smaa sant Ham den 22de Anans fast en Drian nærhun, gut Salg paa anEieladenskab, er befindes saa ringe, at somme meengang allene Dagengesun og den mede mede Skam som saa taae gaaer sning Badens nyemen nu samme sande Can samt Jens Damer, saanden en der Lars nærm Damer, Vinkab med Gaardmaan Peder Jrii Assens, har gam laae se en Saa Kanale Tramat Themaling sommmemmesu24 Lar saa at være vente Kiøbenhavn og skan den Tommantenrade, omhanneman har enestaae, og omhanma: re, des sig saalet en meget ene Dagasandmaal paa paagisær den evement Tønnet Timessen er strax eller maards have samtan so Amin, han er sameds samthans hanhavns Stifte at med allermøde tabt, ankommer maaleren bekunne Da Stemten staaet. Schaarhund Denne, den 2den Senne 1777. Aar Skassernum 2 T. Hr. Jnste Raal. le Timeant Viin. gen Binder. Matan Eier, Calet Par Larsen Malken Taners malet Kiørsmanden deraan; 2det Daren Kienzen, et hans Børnda mar taget taget Behandling i Forstrax; samt 30te Dage disse det samt Mankomst meste den Al dede at kostede Dag kan har hase  Søwomman har Comstian, som rat pit. et handt og Sanskabet kunne, Tads derfra hans i 2 Aar som skal var steensk og et andet beorden, eller har han spaaser, om han med tre, for Hart han saved Credegaden saalig kan Jastair naar lingen til Landsmergende Kiøbenhavnske Salingske Talender og derAtenske Biermne, 3de gaags ellingsman smandstant, man 2de Stænder anden den Til Garniskarer sin Pra Ret at adstrene sigtsaa fortælges dersdags angige Taans Værge, sat Stepkoms Tiede og Deds, de Dage alt Stemkan og den mammede Skifte Saman dan forhiemant 2de Damer, da endner skal vederfares den Ret hans efter Lang og Stænlent Omstandsheder tilkomme. Mamsgaard, den 19de Aann. 1777. L. R. Hutter. samme Huus er Ammandaner alle Læt. Omaal Stedet efter har Ene Des Din fatterDris Capit af ial. Aradom Pelt, forden Borger og Bager i Stue, saa døde bemelte Skibe koster 25de Julii, Abrinalt i Betragtning af dette Læstand den et være saaede Guld, kan blive at saa indkaldes dog bemed Udlemmer. Et saae hans Brymer er 24, sin ans efter sammeske Enkes om hende afg. Maald Annasin Valian Sag, en Enkeman ue. sine Tanges Bevilling hang sannesken an, en man all: mase ved Stiftets almeen sasiske Tid maa de tillat et maatte stemmune alman sammenske Stampnaans Caal og St. lieman altsamme Tium paastaae sig, de fiamt at antagnus herkan, og nu sæt at senge meldt temmes ann simsterdam. luun massig saltning anganmand Hamshan og Saamange Til sig, men umenningsomme de nævne sig stav han hing inlende Tid. Skoe, han har havn. L. MaFremmen Stængere stærkt fornum have men som laae paa Optemager har hæft har, at den nan ling Panslum, som Ammes den summange Skinang Tirsundsdende Lamskan hans anden Daa hans Maader, snanden plin melseng mange som nu er nu aller ogstavemmer naar man temmefra Stærningerne Anneman hastige sindue Opgal. man Sisnu paa sunden alenen kan sammuta duun 21 Derang. rykkommeg stemmen ingen simmer at ling en S. Sansangang, aar ansom hans 2de Søndan, 2 skulle beggenved Kalluminge. Mange Aargang den 22de August. Paa S. T. Hr. Græne Sancusangs og Aummanummer Ostensen. Babsten. 1 Mk. Lærlin, ringe Skover Er helsen, der, ere at Siruenhiemme hans Annask, har sin Sengensgaarden Hun Herningen nann Sarands huus nu sande Spaningshumanden Pennemannad beren, nemlagt et Shaner insaampuni hans Michelsen hanne man anden Aar Saasning spansen den tale Seng alle og, om muelig sinraa paa 2de Dian en samt til nale enhver Dagstumma man hannem Amag standede Sanstaaer indskan og saa lev hen. Anmales. Akade. En Commelsen, Vadsken. Mit Harter, Sogn og Sar i Wekaman har, er den 3die Tran sætten den Dan zinan Sannener hos Madsin Hunster Samulaan snar Mur antæn anden Farsagens at man ansat Skine Tahandling 3 komme at frausinder af meget og Ominster, Messemaae Maadem Pasnann & lasaf mann, nan den anslat Maank, mastale om denne Smuuset Com en Dalmar, til de Gjens Danen den 10 Omstækkommende, og masathande over Man Dage anKaabenhavnske Bersk Tiender, huisianarius tim i farde Lændende Tran, frm og aske angne Piakommands da inderen Favns Tilstand saa paa at vederfares alt hvallesagog Reer. Dinken, den 26de Anmk. 10. F.M. D. hun Som tage anske har paa et Mindelig. arre aarligstom man fra der og først nyltsaa den lignet mes Memaals Aar saatte hansham og nantes panmaa anshavn Henner. Sal. stenske at opstatnaal maaranalgerne ensang. gaaet ganske samme Slagersaa man taldandmar hans Præst omne mæde: og han Corpustemte Laan saasompurdanne Mægler eller ogsaa han mig naar græstskarpuret og Hamme paa Mandaglem skaan ere nogle en paa navnlig Mer Triselig et mestedsmaneralde forslag og en saa nærmanger gesom ske ogsaa der har og sammen Vedkommende Laconarden Lysementsen. at angaderen erklære. Da manien til Fæmmer J. 22 Den 5 Tiver Han i Ar vel skarftig Deriaranan af 23de Amk. sat har fr. Boe til fortekramt Betaling, og samme derefter af Dan Rette er taget under lanlig Behandling; saa have bemelte For(Desaars Crorm herved som da de har de Læ sine mange Pennamme kom 1ste aften hammermasen at t anmæste vi smmene men somme og Skibs Gimme somhun drin Men desinane Tilla FrankenhuusaaskeHuus Tinkan sk. Skifte Narum Ausju den 26de Must og . . .m. Lieu Ot Jamtham nu udunker seil Tuden E lutten den han husin fast at hans Schme nu mann Skine BehandHing rommundemennen muur Hung Kulleren Hr. Gampus Com rende Mam at Staviantemmig Emme som en Dikring Fru me tur tinen hemmendnu at Fanssentere nun Høsten allene Miniserne Kinen hans Lidenstrinen Drømmerg Duur af Con Prisen, trent slar muur nu at Sværline gikan ermændeTiman kansknemmen usun privatte huustning en skullauvon de føre te andre Troes Forbere, men sin simmunin, som Byen heftin. Timer, den 1 Almus. N. Tornumer, De norstrat hemme har hule, at Jngenstaaer m. hania Superaadan Antin at Hullertere, men tiltagen. I Vinninge Sogns Konge m. Kirkn Tingen igien at Barmornarii nart Aan sein Miment og min Man skal anstillet at usinsin Arman at Husisenumus Onansun dens Steenfriskemmenne til den Humfhumme Millingen stemte Commanen sum un Almanassene, men manumme kan sammen me Esomsin just Enman i Smullene dem Consom Man Tanum Huus i Pilhans smun han FormuldsSiamthusenhjumme en Estarden kun tiltraitten en uteler nemmer inden lenaar hun og Tor at hvemmen Eng en Kon og slemmer, Huus paa an 42 Tars en aarlig muesum Vimmanimelden 2t Hust at len Hun Winninge Snuus Tiende allen. den Taleskube pr. Naar Balsuere og Huusarmer paa a 22 Aar. uisseduun, sen og Samle . . . Ommel lykkes, A. Altomormue Hr. Annamsamme, kammelig forhen Snane: Huset sus Allian og Bienne Marialler den nur Marator, sum illumisk nan Allund samthans Untimelin Ematuns Snisk, en paa Dullen tilstitum Starium næstratituld at hvinulen Muarii skalling Smin, i min SimmanStania Amer anden sulig Sture, Benumling som nustunes hun sin Skampunder fiermiste Omstænanssensgade Kommiskadenhuus Trimuur ariksum kan friske Sumsk Emunrummen, gange uden ningen allene Snemues Lom en um sunne ma en sumulem hans immelsen fule simun alle muur, som man fiin nant inder Finding, alle huus men til muun laumen Stifterrette Sten er da egentlig uise nu alle nuun lang, Schum enstemmesten kan alen og den Dituen, som en nen naar Sam og 2de Amme at unformidmuur Kl. Sten stur en maaling, men i samme anen smuk Amingene, at ummen kan formene samt Ba tantum uden Storer Tillien. Gutnin Præsterhann unde August. - Aaretærn, Assispreng Tønne Amum. Hur Smfru messenter og Under Ging er den 22de Huus sin muen hun Frelsesundrinus Larsen huus Eng siden omsen merkniin Veluming en anden forrige Smuur skunanten man slundre Priin, siunmalesjemmen ut Almude Uruari Smisen af en S. umstumenning ulen en Umans i Vimmer, at muun muren adamemsiustits Tilet tug muun Stumuus snige Tillstemmen et At den simulig Smmen. Jmmkruun Personer, tre 4de August. 14. Limusin. Danskillige Skiff Aars Torrild Hommen, Billen Stift i broen Dr hatte, som samme til 2 M. Berlingske AndeneskeLimann frstendanne sin sal. Niels Tornet, som nu Snumhan som Stimen Merighrinemmer Hunneske huus Onsildandt Skifter ske trium er heræmmer til endes String henOminstemme, at sammongen al San ag sin Ting Vindusen Wimæn Amnin, som man maa kan aller hans saadan Samlan, en Dag en Damer, imanu minaffine ing flørte men Brumma ande fint næsing Penning at tum kananetrog at lovn, Pa Deling hvæ tenen den naae August. 32. Pat ante af Musine Bie. I Dene. Ot sæs Huusmand Anders Husen og Sun kan huus Dumue til Luun, Eng, der sin Huuskaber Mann Hahuus Gane gandemenne numme uden melamstilling Ammandom mus. nemmel at sune Himsning Vimme kuns anden muld Dø samme an under men at da mormende samme, og der maat Huusmann Side huullin og en Smit Samt Muun SenAmstensen. sen syrule Aar sten fratage maa mann. meig, samt en Spisen, nem Mure og Darandre saa me neren sisk og men Siellaunomiske Mananen men at nu nu kun skaarnere komnanius m men de alen og Stalt, som kan runu og saulige Drismand sammen i de Trækningske Tiinen nen Konde Maren Kammer er Carand at er mende saa mig men mangestue og nigge omsen sin kon me nu at da sammenhænge En paagaae Tillang skal ska hum Sine. Milanspæn, den kan Stuen. .s. Somann re sine den Disse udnu manemmes Enker Ander Man Sandr. min Mang kan nuun nem Sturand den nanert Aar. nun skal hende have ingen nane sin niin nan Sum timmanenkalder Siman Sannen mussen Konanuus Kumma mange sammen Snelmaning kassen formaae en Kasemann. formin snuman som himmen Kinnenham nu Peder Kann og nestemmen Vimmunisonen stumme kan som man anuns Damen den nem Jananuari Min nen men Stein, Vimmeles i sen. ommann smusin Konesen. Man kan maa S. Hanan Hann. suusin stinenummet, en Mim Summe unisk an af denne han samme Sr. finen var Tinstemmann den Aar ingen og s. nu at linne tillige Imanse Ammen Kommuneldes mange Man. Sand af sitatinuen overgang at kommen ogsammen en ung Arn som nurkjendt omlindumsen er bekomngen af Anmænhandemanille anmemarme, men skrevne Tider humermin jenterianariusvimmun siner Skim Pun og indiskamme kun Ommise og naar man sengelig hiingaarder man sin som Ammeplen man og Frimand sund. m mu Ma, som og at samme momodne ommanden, namvimmel og melsen at muen Fimmen, er Sr HuusOrmin nu Omsig ud en Timeningen nerer mere, sion Tinnæpenge sin Augerne. Odense den være Amt. . . en Sal. E. Hum Enemgik dem. Tilke Min af Tyrker immes Mai. Tintimina muur Huusmussene formen hvende Gaard Dettunne anslagerne let en Udte nærmeste Stammen, at na Sania=Purmman ne Sunder Told og Maaden, ere mernalillante for Huusin anmann Venskuur ingen den Huuskulde Malmurede Hidts Fuldmaulle det sammen Communman fremsammen Emmune teliggende sinets men nu formk Adelgademan Somme Ballaus paa Smme Vaanin, som til man nu at de hiemmelse ifitere Sadeln af Preus lin nen demmen nerede Snu fiin ne ung man paalemmehuussen om 2de Fum Gullant og Aursen saatromeuun Hinten de Amen Anmulunds Commes Suur. nen Sunden Vill, en samme Mirker de Buem nu fiine ufentlig Aurmom ofte Gang forekommes denne Som 2den Gang den 23de Dito og 3die og sidste Gang den paafølgende 30te Ejusdem, hvorefter den 1ste Octobr. og følgende Dage ligesaa bliver borsolgt dette Stervboes Meubler og Kiøbmands Vahre, efter de udgaaende trykte Catalogi, som viser hvorudi samme bestaaer, thi ville enhver Lysthavende bemelte Tider og Sted sig indfinde. Nyeborg, den 31te August. 1777. S. Boyesen.