JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-30
Til Viborger Samler er meddeelt Conclusionen af Landemodets Dom af 19de Juni, hvorefter suspenderet Sognepræst Emil Carl August Clausen til Vorde, Fiskbek og Romlund Menigheder (i Viborg Stift) bør have Kald og Embede forbrudt, samt er tilpligtet at betale samtlige Sagens Omkostninger, Provsterettens Dom af 9de Januar sidstleden er derved i det Væsentlige stadfæstet. – Anledningen til Sagen og sammes Resultat findes ei anført i hiin Meddelelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-30
Hovedgaarden Rask, et Par Mile fra Horsens er i disse Dage solgt af Hr. Proprietair Frich, som i meget kort Tid har været i Besiddelse af samme, til Hr. Abel i Lundom Mølle for 40,000 Rbd. r. S. (Hors. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-30
Ved Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg nylige Nærværelse i Hovedstaden er Godtgjørelsen, for denne Fyrstes Tab af Toldfrihed endelig bleven bestemt. Efter Forlydende er der nemlig tilstaaet Hertugen Jagtret i visse kongelige Districter af Øen Als, samt Tilbagebetaling af den Told, som i maatte blive at erlægge for Hertugens egen Hofholdning, saavelsom for den nu regjerende Hertugs Levetid, ligeledes Tilbagebetaling af Tolden for Heste af det hertugelige Stutterie og nogle andre Gjenstande. Hvad derimod den omqvæstionerede Bankforhæftelse angaaer, da har den, saavidt man veed slet ikke været Gjenstand. for Forhandlingerne. (Kiel. Correspd. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-30
Paa en Vinduesrude i Støvring Kroe (mellem Randers og Aalborg) staaer der, eller har staaet (ifølge en Beretning i Dannevirke) følgende, formodentlig af en tydsk Probenrenter skrevne Vers, som anbefales til et passende Motto for en af de Afhandlinger og dansk Sprog og Nationalitet, som adskillige af de holsteenske Blade i denne Tid opvarte med: O armes Land, von Gott veracht, Wo man die Schuhl von Baumen macht, Wo man statt Holz die Erd verbrennt, und wo man Smør, die Butter nennt. Blander.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-30
J Østs Supplementblade meddeles følgende curieuse Skrivelse fra Greenaa Magistrat til Christian den Fjerde: Os elskelige Kong Christian den Fjerde, vor Konge- og tro Mand. Dette kjærligen. Vi Greenaa=Mænd selv Syvende, af Guds Naade, hilse Dig, Kong Christian selv Fjerde. Vor Gunst tilforn. - Vide maa Du, at vi af fri Beraad Hu og med menige Borgeres Samtykke, paa vor Byes Bekostning, har ladet opreise en Galge, som vi nødvendigen behøve for os, vore Børn og Efterkommere, hvilken vi ydmygeligen bede og begjære, at maatte bruge, nyde og beholde, umolesteret af Dig og Dine Efterkommere i alle Maader; dermed skeer vor Villie. Givet i vor ByGreenaa, den 1ste April 1600. Borgemester og Raad. Man taler om et nyt svensk Hypotheklaan, som i disse Dage skal være afsluttet i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-30
J Aftonbladet af 21de dennes læses en Opfordring til svenske, norske og danske Geologer om, paa den til de skandinaviske Naturforskeres Sammenkomst i Götheborg berammede Dag, den 16de Juli, at give Møde om Formiddagen Kl. 8 i den store Sal i Bloms Hattel, i den Hensige at stifte en fælleds geologisk Forskningsplan og Forening.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-30
Af Götheborgs Handels-Tidning erfares, at endeel af Stockholms Theaterpersonale, og deriblandt flere af dets fortrinligste Subjecter, i Juli komme til Götheborg, og at den danske Balletmester Bournonville med sine Elever har forenet sig med dette Selskab, hvis Forestillinger saaledes ville bestaae, deels af Skuespil deels af Balletter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-30
Maschinisten ved det store Theater i Edinburg, vilde for nylig gjøre Tordenen fuldkomnere. Han tog omtrent halvtredsindstyve 24pds. Kanonkugler, og lagde dem i en Karre, som havde et Lavethjul, der udvendig var beslaaet med Nagler; denne Karre maatte en stærk Theaterkarl rulle frem og tilbage bag ved Tæppet. Man gav Kong Lear, og Tordenen gjorde i Begyndelsen den bedste Virkning, men i det Øieblik, hvor Lear trodser Himlens Vrede, kastede den nye Jupiter=Tonans Karren med Jndholdet omkuld; Kuglerne rullede gjennem Aabningen paa Forhænget ind paa Scenen, og den stakkels Lear maatte springe omkring iblandt dem, som en Gjøgler blandt Æg. Endelig naaede Kuglerne Orchesteret, hvor der nu ogsaa begyndtes en pudseerlig Omspringen blandt Musikerne. Parterret udbrød i en høi Latter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-30
En vis Mistres Sims, døbt som Sophia Elisabeth Guelph og født den 14de Mai 1802, har meldt sig hos Londons Lordmajor med den Paastand at være en Datter af Georg den 4de og Mistretz FitzHerbert. Hun fremlægger en vidtløftig Brevvexling, hvoraf fremlyser, at Lord Rivers har udsat en betydelig Sum for hende i hendes Barndom, og at Grevinden af Jersey har været indviklet med i Sagen. Som det lader til, er Barnet bleven udgivet for dødt; men anbetroet til en Mistres Hills Omhu, ved hvis Dødsleie Mistres Sims først erfoer sin Herkomst. Hun har ogsaa henvendt sig til Hertugen af Vellington, men han har intet villet have med Sagen at bestille.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-30
Skibsefterretninger. I Tirsdags Morges Kl. 3 1/2 ankom hertil fra de danske vestindiske Øer Orlogsbriggen St. Croixt, under Commando af Capitainlieutenant I. G. Schneider. Det hedder, at man savner Regn paa vore vestindiske Øer. Nordamericanerne vedblive at kjøbe Sukkerne. - Orlogsbriggen St. Thomas, Captainlieutenant Gjødesen, havde paa Reisen til Vestindien naaet den 14de Juni Høiden af Pors mouth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-30
Ved Tallotteriets 1307de Trækning i Wandsbeck udkom: Nykjøbings Skibsliste, fra 22 til 29 Juni 1839. Jndklarerede: Skipper C. Hendrichsen af Marstal, fra Holnis med Muur- og Tagsteen; N. Hansen af Dragøe, fra
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-30
Bekjendtgjørelser. Ved den extraordinaire Generalforsamling i det Lolland Falsterske Brandforsikkringsselskab for Løsøre og Effecter, som efter tidligere Bekjendtgjørelse afholdes førstkommende Fredag den 5te Juli om Formiddagen Kl. 11 paa Gjæstgivergaarden Nyes i Saxkjøbing, vil først blive foretaget Valg af Syns- og Taxationsmænd for de forskjellige Herreder og dernæst Jnd votering af nye Medlemmer. - Til Optagelse ere anmeldte: 1 Hr. Forpagter Sodemann af Gjedsøergaard. 2 - 4 Bay af Marienlyst Mølle ved Nakskov. 3 - Nørregaard af Brunsvang. 4 Selveiergaardmaand Jens Korff i Store Løyetofte. 5 Hr. Forpagter Ahlmann paa Juellinge. 6 off, Eier af Kirstinelund ved Mariebo. 7 Selveiergaardmændene Frands Rasmussen, Anders Nielsen, Claus A. Eliasen, Rasmus Andersen Top, Rasmus Jensen Skonning og Poul Pedersen i Knuppelykke, Cappel Sogn. 8 Chr. Peiergaard, Eier af Bredelandsgaarden i Arninge Sogn. 9 Knud Frederiksen, Selveiergaardmand i Ohre dito Sogn. 10 Hr. Kammerraad Wilhelm til Øllingsøegaard for endeel af sine Fæstebønder. 11 Kammerherre Rosenørn Lehn ligeledes. 12 Præste=Enken Madam Skovbo i Wixnæs. 13 Skovrider Christensen i Hillesvig. 14 Hr. Cancellieraad Trap af Eremitagen 15 - Pastor Klingenberg i Døllefielde. 16 - Proprietair Hansen til Waldnæssegaard. 17 - Skovrider Fold ved Gaabense. 18 – Grev Knuth til Knuthenborg for endeel af sine Fæstebønder. Mødet ønskes saa talrigt som muligt. Ourebygaard, d. 27 Juni 1839. H. Rosenørn Lehn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-30
Hos Kjøbmand og Skipper L. J. Kramer i Nykjøbing kan bekommes godt Marieboe Brændeviin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-30
En ædrulig og dulig Snedkersvend kan strax erholde Arbeide hos Snedkermester Philipsen i Nykiøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-30
Nakskov. 2de duelige Linnedvæversvende kunne strax faae Arbeide hos Vævermester Christen Pedersen i Tillegade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-30
Licitationer. Torsdagen den 4de Juli d. A. Formiddag Kl. 11 slet, bliver paa Falsters Birks Tinghuus afholdt offentlig Licitation over Udførelsen af noget Steenslagnings- og Brolægnings=Arbeide paa Hovedlandeveien fra Gaabense til Nykjøbing ved denne Byes Slotsport, samt over Anlæget af en 2 Alen bred Gangsti paa samme Vei i Nærheden af Nykjøbing. Conditioner og Overslag kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing den 27de Juni 1839. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-30
Torsdagen den 11te Juli førstkommende, Formiddag Kl. 11, afholdes paa Nakskov Raadstue, Licitation over Tilbygning af 2 Fag Huus, samt noget Reparation og Forbedringsarbeide ved Høyrebye Skole. Conditioner, Overslag og Tegning ligge forinden til Eftersyn paa Søllestedgaards Skriverstue. Det anmærkes at Overslaget er paa 179 Rbd. 3 Mk. 4 s. Nakskov den 27de Juni 1839. Fasting. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-02
Lollands Falsters ski Tivende. No 75. Tirsdagen den 2 Juli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-02
Tyrkiet. Sultanen har nu i en omstændelig Note meddeelt de europæiske Diplomater sine Klage poster mod Mehemed-Ali, hvilke han fordrer afhjulpne førend han er villig til at trække sin Armee tilbage. Da den ene af disse Fordringer gaaer ud paa, at Mehemed=Ali skal anerkjende Portens Overherredømme i enhver Henseende, vil disse betingelser vel neppe blive antagne, og da Sultanen overhovedet stoler paa, at det ikke er alvorligt meent med de europæiske Diplomaters Trudsler, saa antager man temmelig almindeligt at Krigen snart vil udbryde. Sultanens Krigsmanifest skal alt være under Arbeide og dets Udgivelse er kun hindret ved Sultanens pludselig paakomne Sygdom. Efter nogle Efterretninger skal denne Sygdom være en Blodstyrtning, saa at Sultanens Liv er i Fare. Bekræfter denne Efterretning sig, og Sultanen pludseligen døer, vil de orientalske Anliggender sikkert blive endnu mere forviklede, om end Krigen derved blev udsat i nogen Tid. – Fra Syrien ere Efterretningerne meget ufuldstændige og upaalidelige, dog paastaaes der, at en Forpostfægtning skal have fundet Sted mellem Tyrkerne og Ægypterne, og de sidste være overvundne, hvorefter Tyrkerne bemægtigede sig 5 syriske Landsbyer. Serbien. Efterretningerne og Fyrst Miloschs Tronfrasigelse bekræfte sig, og de derhen hørende Documenter ere alt udfærdigede og en Deputation af Senatet har begivet sig hen til Prinds Milan for at lykønske ham som Fyrste. Over den hele Begivenhed, som har fremkaldt denne Katastrophe, hviler der endnu et tykt Mørke, dog beklager man i Almindelighed Fyrstens Skjæbne, da han meget har gavnet Serbien ved sin Bestyrelse; kun var han ingen Ynder af den nylig indførte Constitution, hvortil Landet ogsaa skal mangle den fornødne Dannelse. Rusland, hvem Milosch ikke undede, bragte imidlertid ved Jntriquer Constitutionen istand, og erholdt derved gjennem de det hengivne Bojarer, en afgjørende Jndflydelse paa Landets Regjering. For at befrie sig fra denne Jndflydelse, forsøgte Milosch at omstyrte Constitutionen, hvilket mislykkedes, og enkelte af Bojarerne skulle nu endog være gaaede saavidt at fordre Fyrsten henrettet som en Forræder mod Rusland, hvilket dog blev forkastet, og Fyrsten alene forviist Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-02
Fædrelandet. Skriftcommitteen i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, hedder det i Berl. Av., er atter optraadt med Paatale af Misbrug af Pressen. Det sidst udkomne & af Dansk Folkeblad indeholder en Artikel, hvori Skriftcommitteens Medlemmer erklære, at de have følt sig opfordrede til at udtale sig om Form og Tone i de Angreb paa enkelte Personers Færd og Charakteer og den Fremdragen af personlige Forhold, som i den senere Tid oftere har fundet Sted, i Kjøbenhavnsposten. At her - hedder det - en Aand, som man maatte ønske udenfor Litteraturen, har faaet Jndgang paa et Sted, hvor den offentlige Mening gjerne vilde finde et værdigt Organ, bliver endnu tydeligere, naar man seer hen til de Midler, som under disse Angreb have været anvendte. Til Exempel henvises til Kjøbenhavnspostens Angreb paa Pastor Thomsen, paa Overpræsident Kierulff, og paa Kammerjunker Koefoed. Skriftcommitteen finder det ikke passende tilføies der at forøge Exemplerne ved at henvise til den imod Trykkefrihedsselskabets nuværende Formand anvendte Fremgangsmaade; allerede de anførte Misgreb ere tilstrækkelige til at betegne Jndflydelsen af en forkastelig Aand. Det er den samme Aand, som man ellers overalt erkiender det for Pligt at modarbeide, naar den yttrer sig under Form af Bagtalelse, Skandales Udbredelse, Bysnak, eller af hadelig bitterhed og paa Plumphed i Omgangslivet; ligesom den ogsaa er den herskende i det Anhang til Literaturen, som ikke egner sig til nærmere Omtale paa disse Blade. – Saaledes som disse Angreb paa Personer fremtræde i Kjøbenhavnsposten, enten ikke eller slet motiverede, bittre, krænkende, hensynløse og derhos i flere Tilfælde vedholdende og idelig tilbagevendende til de samme Emner, ville de vistnok udenfor de Kredse, som ere smittede af de nylig omtalte beslægtede Onder, snart kun vække Lede og Modbydelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-02
Denne Skriftcommitteens Artikel er underskrevet af samtlige Medlemmer (Pastor Gad, Professor Clausen, Professor Engelstoft, Overlærer Olsen, Etatsraad Hvidt, Assessor W. Jacobsen, Cancellieraad Delbanco) med Undtagelse af Justitsraad Molbech, som er fraværende paa en Reise, og Dispacheur Wessely, som ikke har fundet sig foranlediget til at tiltræde samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-02
Kjøbenhavnsposten har, som man kunde vente det, ikke undladt at besvare denne Skriftcommitteens Anke, og formener sig naturligviis at være uden al Brøde. Efterat have henviist til den Mærkelighed, at det Selskab, der først havde forsøgt at sætte Autoritet i Stedet for Grunde, ogsaa er det, der først har faaet en saadan allerhøieste Jrettesættelse som den Rescriptet til Skriftcommitteen indeholder, gaaer Kjøbenhavnsposten over til at lede efter Grunde til at Skriftcommitteen atter har optaget Principet om at øve Censur og mener, at dersom den stod under Skriftcommitteen, kunde det Hele forklares af Høi tryks Theorien ifølge hvilken Naturlov den, der trykkes ovenfra kommer til at trykke dobbelt haardt paa den der staaer nedenunder. Da nu Kjøbenhavnsposten imidlertid ikke staaer under Skriftcommitteen, menes der, at Tilretteviisningen har sin Grund i at den nuværende Skriftcommittee var loyalere end den forrige. Man kan saaledes vel ikke nægte at Kjøbenhavnsposten har klaret ret godt for sig, men det var dog at ønske, at den vilde tage sig Skriftcommitteens bemærkninger ad notam, thi vi vide, at flere end Skriftcommitteen, have været af samme Mening som den, dog med Undtagelse af Forhandlingerne og de bekjendte Forsamlinger og Debatter i Trykkefrihedsselskabet. ne Den 22de f. M. trak et Tordenveir over Ribe. Efter et kort Ophold overraskedes man ved et frygteligt Lyn, der slog ned i en Gaard ved Nørreport, dog uden at tænde. Gaardens Eier befandt sig ene i sit Soveværelse, hvor han sad i en Krog, beskjæftiget med at læse, da Lynet igjennem Skorstenen over Kakkelovnen foer ind til ham, rev Gibsningen af Loft og Væg lige over Sengen, samt andre Steder i det lille Værelse; kun den Krog hvori Eieren sad blev ubeskadiget, selv Lyset blev ikke udslukt, han faldt strax i Besvimmelse, men kom dog snart til Besindelse igjen, uden at føle nogen Smerte. J et Kammer paa anden Etage var et Sømhoved smeltet, en Fiel i en Seng splintret og svedet noget; ogsaa ned til Kielderen havde en Straale fundet Vei. J Kjøkkenet var Skorstenen revnet; flere Vinduesruder ituslagne og et Vindue aldeles udrevet. Brandcorpset var strax ved Stedet, og uagtet Lynet ikke havde tændt, hørtes dog det frygtelige Brandraab, – saavidt vides den første Gang i 12 – 16 Aar. – (Samme Aften havdes der i Fyen stærk Lynild og Torden ved Faaborg.) Red. af Hemp. Av. er kommen til Kundskab om at flere Abonnenter have beklaget sig over at de i Avisen hyppigen savne interessante Artikler. som findes i andre Provindsialaviser. Grunden til dette Savn mener han maae ene søges i de nævnte interessante Efterretningers Upaalidelighed, og Redacteuren spørger til sit Forsvar Læserne om de kunne være tjente med Efterretninger, som findes i det sidste N af en særdeles meget læst jydsk Provindsialavis. Et Par saadanne Exempler anføres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-02
Formedelst de ugentligen udkommende Tillægs blade er Abonnementsprisen paa den Berligske Tidende bleven forhøiet med 16 Rbs. Qvartalet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-02
Aarhuus Avis bemærker, at Skagen, som iaar besøgtes af Deres K. H. Prinds Ferdinand og høie Gemalinde, ikke har været besøgt af nogen dansk Fyrstinde siden Dronning Margrethe for omtrent 500 Aar siden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-02
Ved Forsamlingen, som Bankbestyrelsen holdt i Løverdags, kom Etatsraad Hvidts Forslag under Discussion, men blev ved Afstemningen forkastet. Med Hensyn til Udvidelsen af Seddelmassen blev der besluttet, at man foreløbigen ikke skulde andrage paa nogen Forøgelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-02
J Anledning af Lotterie-Entrepeneur Satteerups Fallit spørges i Aarhuus Avis, om man ikke for sine tilgodehavende Gevinster kan holde sig til Lotteriets Agenter, eller om disse ikke i det mindste maa kunne tilholdes at tilbagebetale, hvad Sedlerne have kostet? Den for sine ærekrænkende Udfald mod Justitsraad Harhoff i Ringsted bekjendte Niels Mortensen, forhen Sognefoged i Beenløse, er ved Døden afgaaet efterat det var lykkedes ham at erholde benef. processus gratuiti til at indanke for Landsoverretten den mod ham af Harhoff anlagte Sag i hvilken han ved Underretten var dømt paa sine 3 Mark. Han levede og aandede saa gandske i denne Sag, at han gik ud af Verden med de Ord: Lad ikke Processen gaae istaa."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-02
Handels-Efterretninger. London den 21 Junii. Veiret vedbliver at være gunstigt, og Hveden turde være kommen langt videre end ifjor ved samme Tid, Sommersæden derimod skal staae i enhver Henseende slettere end dengang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-02
Tolden paa fremmed Hvede vil enten allerede i næste, eller dog i den derpaa følgende Uge gaae op paa 13 s. 8 s.; paa Havre vil den næste Uge blive 1s. 6 d. lavere, og paa Byg formodentligt 1s. 6 d. høiere. Hvede var idag kun lidet spurgt, og da Eierne af fremmed ikke vilde slaae af, var Omsætningen her saare indskrænket. – Af Byg, Bønner og Erter kom kun lidet hertil; men da ogsaa Søgningen kun var ringe, kunde der ikke opnaaes høiere Priser. - J Havre var ei hel her noget Liv, dog betaltes skjøn svær Vare 6 d. høiere end i Mandags; og ufortoldet holdtes noget dyrere. Gjennemsnitspriserne ere:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-02
Hvede Byg Havre Rug Bønner Erter for sidste Uge . . 69. 2 39. 1 26. 7 41. 39. 10 38. 10 for de sidste 6 Uger 70. 3 39. 9 25. 11 41. 39. 4 38. 8 Told, indtil Onsd. 10. 3. 4 9. 3 80 110 12. 6. Berlin den 24de Juli. Resultatet af det herværende Uld marked har været meget forskjelligt fra hvad man ventede, og beviser tydeligen, hvilken skadelig Jndflydelse de ofte egennyttige Beretninger kunne have, Producenterne troede i Begyndelsen at de kunde vente høiere Priser end f. A. men skuffedes. Til Markedet kom c. 65,000 Cent., som allerede vare her, hvilket tilsammen udgjør 20,000 Cent. mere end f. A. Omtrent 30,000 ere solgte. Priserne kunne noteres hochfeine pr. Ct. 110-125 Rd., feine pr. Ct. 8095 Rd., feine mittel pr. Et, 65-70 Rd., mittel pr. Cent. 5000 Rd., ordinaire pr. Ct. 3840 Rd., Gerber= og Pellwolle pr. Ct. 4050 Rd. Vaskningen for det Meste god, Qualiteten ikke ringere end f.A. - Hamborg den 25de Junii. Da Spørgsmaal for England fattes, Veiret vedbliver at være frugtbart, og Pengemangelen med hver Dag bliver føleligere: er det fremdeles flant med Hvede. Underhaanden gjøres ikke noget, skjøndt man er villig til at slaae betydeligt af, saa at der atter er ansat Auctioner, endog over skjøn, svær Vare. Idag solgtes ved Auction 26 Læst. 118119 Pd. bunt Polsk til 127-130 Rd., og 26 Læst. 123124 Pd. hvid Schlesisk til 139 1143 Rd. Cour. Ab Udlandet sælges til 112120 Rd. Bco efter Qvalitet. – God Rug holdes i de forrige Priser, men gaaer kun langsomt af. Adskillige fra Østersøen i varm Tilstand ankomne Partier solgtes ved Auction til de gamle Priser, ligeledes god 115 116 Pd. Mecklenb. til 8082 Rd. Cour.; a Udlandet kan kjøbes billigere. – Byg stille, saavel in loco som at modtage i Udlandet. - Havre in loco kan kjøbes lavere; 76-76 Pd. al Pommern solgt til 36 1/2 Rd. Bco. – Bønner af Udlandet solgt noget billigere. – Rapsæd flau og uden Omsætning. –De engelske Beretninger og Uld ere endnu ikke indbydende, og derfor gjordes kun saare lidet i ny Uld; det lader sig imidlertid vente at man vil slaae noget af de høie Fordringer for ny Uld, og at dette da vil have større Livlighed i denne Handel til Følge. – Fallitter. Oberstlieutenant, Lehnsbaron af Adeler til Katterup i Sielland, har under 20de dennes overgivet sit Bo til Skifterettens Behandling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-02
Befordringer og Afgang. Consumtions-Controlleur ved Portene i Kjøbenhavn, H. C. Roede, beskikket til Controlleur ved Havnene sammesteds, forhenværende Handelsbogholder H. L. Merer, til Vare- og Vexelmægler i Helsingøer; 1ste Strandtoldbetjent i Karrebeksminde, Krigscancelliesecretair H. C. Wachs, og Copiist under Collegiet, C.C. Salchow, til Overbetjente ved Told- og Consumtionsvæsenet i Nestved; Vagtmester ved det Sjællandske Landseneer Regiment, J. M. Schilling, Dannebrogsmand, udnævnt til Toldcontrolleur i Lemkenhafen paa Fehmern; Cand. juris F.J. G. Scholten, beskikket til Consumtions-Controlleur ved Portene i Kjøbenhavn, og Told- og Consumtions-Underbetjent P. Hasselqvist til surnummerair Consumtions-Controlleur sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-02
Jndsendt. Da Fattighuset i Riserup Bye, Nørre Vedbye Sogn paa Falster skal nedbrydes og et nyt istedet opføres, som man siger skal bekostes af Sognets Beboere, er det i den sidstnævnte Anledning at Jndsenderen heraf giver sig den Frihed paa Sognets Vegne at spørge den høie Fattigdirection, om denne Bekostning ikke kan afholdes af Sognets Fattigkasse, der eier en Kongl. Obligation paa 672 Rbd.; og først om denne ikke skulde strække til, det øvrige da lignes paa Sognebeboerne, eller om denne Bekostning ikke rettest tilkommer Eieren af Godset at bestride hvis Eiendom dog Fattighuset bliver Paa Sognets Vegne. Den 27 Juni 1839. De Reisende fra Lolland og Falster, der benytte Dagvogns befordringen, vilde være Entrepreneurerne for samme meget forbundne, om benævnte Vogn maatte kjøre de Reisende ned paa Gaabense Færgebro strax naar den ankommer fra Nykjøbing, og ligeledes afhente de fra Sjælland Ankomne paa Broen, hvilket skeer med den Kongelige Person- og Pakkepost. Naar man sidder godt paa Vognen vil man nødig foruroliges meer end høist nødvendigt, og man var bedst tilpas, naar man kunde staae af Vognen paa Broen, og strax i det Fartøi, der overfører Passageerene til Sjælland, især da intet Ophold kan skee Gaabense, fordi Overfarten skal skee i det Høieste i 2 Timer uanseet hvorledes Leiligheden er, fordi Dagvognen er bestemt til at afgaae alt for tidligt fra Vordingborg Færgegaard hvilken Afgangstid Jndsenderen formener kunde og burde udsættes til Kl. 8, istedetfor Kl. 5 1/2 om Morgenen. X. I N 73 af denne Tidende læses Nogle bemærkninger om Skolevæsenet. Uden her at ville indlade mig paa at vise det øvrige Feilagtige og Daarlige i disse bemærkninger, fiin der jeg mig foranlediget af en Yttring om den ved Nyekjøbings Borgerskole oprettede saakaldte Realclasse til at opfordre Enhver, der maatte have Jnteresse for denne, til selv at gjøre sig bekjendt med dens Indretning og Virksomhed. Hvor vel Ingen meere end jeg kan erkjende og beklage, at den har, og af mange Grunde stedse maa have store Ufuldkommenheder, er jeg dog overbeviist om, at ved dens Oprettelse et væsentligt Savn er afhjulpet for Nykjøbing; og jeg maatte have meget ringe Agtelse for mine Medlærere og mig selv saavelsom for Bevidnelsen af rette Vedkommendes Tilfredshed, dersom jeg ikke turde haabe, at man vil komme til den Erfaring, at den dog udretter noget Mere, end der antages af hine bemærkningers Jndsender, der, som kun alt for ofte er Tilfældet med deslige Projectmagere, snakker uden at kiende noget til det han snakker om. Nyekjøbing den 30te Juni 1839. L. J. N. Schierning. Og Bir