Viborger Samler, 1829-07-02
Der skal foreslaaes Porten, at Continentalgrændsen, gaaer ud fra et Punct i Nærheden af Jndløbet til Volobugten og derfra gaaer til Othrys Bjergryg og følger denne indtil den vestlige Spidse af Agraphasom danner Foreningspunctet mellem denne Bjerg strækning og Pindus's Bjergkjæde. Fra denne Høide skal Grændsen gaae ned i Dalen ved Aspropotamod Sønden for Leontitos, som Tyrkerne beholde, derpaa rykke frem over Kjæden ved Makrinoros og afskjære Bjergkløften af samme Navn, der kommer fra Sletten ved Arta, til Fordeel for Grækenland, og gjennem den ambrakiske Golf ende ved Havet. Alle, Sønden for denne Linie beliggende, Lande skulle indbefattes under den nye græske Stat. Naboeøerne ved Morea, Øen Enboen eller Negropont og de Øer, som sædvanligen kaldes Cycladerne, skulle udgjøre en Deel af denne Stat. Tribut. Der skal i de trende Hoffers Navn foreslaaes Porten at Grækerne betale den en aarlig Tribut, i det Hele til Beløb af 1,500,000 tyrkiske Piastre. For at forekomme enhver Strid angaaende den tyrkiske Piasters Forhold til den svære spanske, skal der eengang for alle derom træffes en Overeenskomst. J Betragtning af den Trang, hvori Grækenland befinder sig, skal det afgjøres, at fra det Øieblik, at Tributens Betaling skal begynde, betaler Grækenland Porten for det første Aar en Summa, som ikke maa være høiere end en Trediedeel og ikke ringere end en Femtedeel af den hele Tribut, hvorpaa denne Summa Aar for Aar formeres, indtil den aarlige Tribut efter 4 Aars Forløb har naaet sit Maximum, nemlig 1,500,000 Piastre, hvilken Staten derefter aarligen skal betale uden nogen Formerelse eller Formindskelse. Skadesløsholdelse. Der skal foreslaaes Porten, at den i den 2den Artikel af Tractaten af 6te Juli omtalte Skadesløsholdelse bliver ordnet paa ovenmeldte Maade. Til at giøre deres Fordringer gjældende skal tilstædes: 1) muselmanske Privatfolk der have Grundeiendomme paa det Gebeet, der skal udgjøre Grækenland, 2) musselmanske Privatfolk, som enten ved at oppebære Jngtægterne eller som arvelige Forvaltere havde Jnteresse ved Vakufs=AdMeddeleren af A. a..... i Henseende til Moscheerne i samme Gebeet, dog efter Fradrag af de Skatter, som hvilede paa disse Vakufs. De muselmanske Privatfolk under disse tvende Categorier, hvis Fordringer erkjendes for rigtige, skulle være beføiede til selv at sælge deres Eiendom inden et Aars Forløb imod at betale den hypothecerede Gjæld. Skulde et saadant Salg ikke inden denne Tids Forløb være bragt i Stand, saa skulle Commissairer taxere de usolgte Godser, og naar Beløbet af den Sum, som skyldes de gamle Eiere, deres Arvinger, eller dem, som have retmæssig Fordring derpaa er bestemt, saa skal den græske Regjering efterhaanden som Liqvidationerne afgjøres, til de erkjendte Creditorer udstæde Statsbeviser, som i visse Terminer skulle udbetales. Fordringernes Verification samt Eiendommenes Taxation skal anbetroes en blandet Commission af græske og muselmanske Commissairer, i lige Antal, hvem det skal overdrages at modtage Reclamationerne og decidere i Henseende til de forelagte Documenters Gyldighed. Commissionen skal desuden bestemme almindelige Grundsætninger for de Tilfælde, hvor Reclamanternes Fordringer skulde være gaaet tabte under Revolutionen, og disse Grundsætninger skulle bekjendtgjøres for de interesserede Partier. For at hæve de Vanskeligheder mellem de græske og muselmanske Commissairer, hvortil disse Operationer kunde give Anledning, og tillige at kunne afkorte Tiden til denne Liqvidation, og i ethvert Tilfælde bevirke en desinitiv Afgjørelse, skal der indsættes en Appellations= og Voldgifts-Commission, bestaaende af de 3 forbundne Magters Commissairer, som i sidste Jnstans skulle afgjøre i Henseende til alle Reclamationer, angaaende hvilke de græske og ottomanniske Commissairer ikke have kunne blive enige. Suterainitet. Grækenland skal under Portens Suzerainitet nyde den indvortes Forvaltning, der er den meest passende til at garantere det Religions- og Handelsfrihed samt den Ejendom og den Rolighed, som skal sikkres det. Derfor skal denne Forvaltning saa meget muligt nærme sig til de monarchiske Former, og skal anbetroes en Chef eller christelig Fyrste, hvis Autoritet skal være arvelig efter Førstefødselsretten. Denne Chef maa i intet Tilfælde vælges blandt Prindserne i de regjerende Familier i de Stater, som have indgaaet Tractaten af 6te Juli, og det første Valg skal træffes efter Overeenskomst mellem disse 3 Hoffer og Porten. For at betegne Forholdet af Grækenlands Afhængighed skal der stipuleres, at enhver Chef for Grækenland skal, naar den arvelige Autoritet gaaer over paa ham, modtage Investituren af Porten, og ved Modtagelsen af sin Værdighed foruden den sædvanlige Tribut erlægge en overordentlig Afgivt af Størrelse som et Aars Tribut. J det Tilfælde, at den regjerende Stamme skulde uddøe skal Porten tage Deel i Udnævnelsen af en nye Chef, ligesom den har taget Deel i Valget af den Første.