Viborger Samler, 1848-03-14
Krigen er næsten stedse et Dictatur; Soldaterne glemme Jnstitutionerne; Hæderen forblinder Kjærligheden til Fædrelandet. Republiken hylder Ærens Love; den attraaer Hæder; men den vil have den for sig selv, og ikke foren Cæsar eller for en Napoleon. . . Den franske Republik tilsigter ikke Krig imod Nogen, men den behøver heller ikke at sige, at den vil antage den, naar Krigsbetingelser opstilles for den. De Mænd, der nu regjere over Frankerig, formene, at Frankerig er lykkeligt, naar man erklærer det Krigen og saaledes tvinger det, trods dets Maadehold, til at blive større i Styrke og i Berømmelse; men de formene tillige, at et skrækkeligt Ansvar vil paahvile Frankerig, naar Republiken selv erklærer Krigen, uden at udfordres dertil!" – Angaaende Tractaterne fra 1815 hedder det: "Disse Overeenskomster bestaae ikke retlig i den franske Republiks Øine, men de territoriale Omgrændsninger af disse Tractater ere et Factum, der tjener dem som Grundlag og Udgangspunct i Frankerigs Forhold tilde andre Nationer. Men naar Tractaterne af 1815 kun existere som et Factum (un sait), der er at forandre ved fælleds Overeenskomst, og naar Republiken aabent erklærer, at dens Ret og dens Mission bestaaer deri, regelmæssig og fredelig at bevirke disse Forandringer, saa existere ved Siden heraf Republikens Samvittighed og Klogskab, og disse ere Europa en bedre og hæderligere Garanti, end Bogstaverne af Tractater, som man saa ofte har forandret og krænket. – Stræber, mine Herrer, at oplyse Magterne og Republikens Emancipation fra Tractaterne af 1815 og at erklære dem, at denne Emancipation ikke er et uforsonligt Skridt imod Frankerigs Rolighed. – Vi sige det aabent: Naar det synes os, at de undertrykte Nationaliteters Gjenfødsel i Europa nærmer sig med stærke Skridt, naar en saadan Gjenfødselstime er forhaanden, naar Schweiz, vor gamle Allierede, hindres og trues, naar Jtaliens uafhængige Stater betrædes af Fremmede, naar man vilde hindre Jtalienerne i at begrunde et italiensk Fædreland – saa vilde den franske Regjering ansee sig berettiget til at væbne sig og beskytte Nationaliteternes legitime Fremskridt og Folkenes Nationalitet . . . Vi ønske for Humanitetens Skyld, at Freden maa bevares. Et eneste saakaldet Krigspørgsmaal er for et Aar siden opstaaet imellem England og Frankerig; men dette Spørgsmaal havde ikke det republicanske Frankerig, men Dynastiet opstillet, og dette Dynastie borttager med sig Faren for denne Krig, hvorved det af reen personlig Ærgjerrighed for Familieforbund i Spanien truede Europa. Saaledes hvilede det faldne Dynasties huuslige Politik, der i 17 Aar nedtrykte vor Nationalære, centnertungt, til een og samme Tid, ved dets Fordring paa en Krone mere i Madrid, paa vore liberale Forbund og paa Freden. Republiken har ingen Ærgjerrighed, ingen Nepotismus. Spanien regiere sig selv; det blive frit og uafhængigt Den russiske Charge d'affaires v. Kisseleff, forlader i denne Uge Paris for at begive sig til St. Petersborg. Først den 7de Marts har man renset Tuillerierslottet, hvor en Bande af henved 200 Md. har opholdt sig siden den 25de Febr. Dette udførtes kun med Vanskelighed, da Banden ligesom foreskrev Betingelser for sin Udmarsch - den vilde saaledes til Ex. ikke lade sig visitere, i modsat Tilfælde vilde den sætte Jld paa Slottet og paa Musæet i Louvre. Nordiernbanen har adopteret den Grundsætning, at enhver, der er ansat ved samme, skal have en Andeel i Gevinsten. La Presse meddeler en Skrivelse fra Havre, hvori Følgende omtales. Da Ludvig Philip stod i Begreb med at afseile i en aaben Fiskerbaad i Treport, henvendte han sig til en Hr. V., der var tilstede ved hans Afreise, og sagde til ham disse vigtige Ord: "Slut De Dem aabent og oprigtigt til Republiken; thi jeg tager det franske Monarchie med mig i Graven, og jeg vil stige i Graven med det: jeg har været den sidste Konge i Frankerig: Lev vel!" Samme Journal holder i en og samme Artikel en Lovtale over den provisoriske Regjering og dadler paa den anden Side det, den har undladt at udrette. Saaledes siger den: J have anerkjendt Associationsretten, J have afskaffet Dødsstraffen for politiske Forbrydelser, J have sat de for politiske Forseelser Fængslede i Frihed! J have tilvendt de Saarede den til Civillisten forfaldne Million, J have erklæret, at Fædrelandet skal adoptere Børnene efter de i Kampen den 24de Febr. faldne Helte, J have aabnet store Værksteder, hvor Arbeider udføres for Staten, J have nedsat en bestandig Commission for Arbeiderne, J have bebudet, at de halvaarige Renter skulle betales den 6te Marts istedet for den 26de Marts, J have afskaffet Stempelafgiften, der hvilede paa Journalerne! Alt dette er godt. Det Slette, J have udført, bestaaer i Følgende: "J have spildt en kostbar Tid, J have udbredt Uorden der, hvor det gjaldt om at opretholde Orden Jstedet for dygtige og retskafne Embedsmænd have J ansat ildeberygtede Jndivider, J have valgt de meest vindesyge Mennesker til Embedsmænd, J have givet Tuilerierne en pralende og derhos løgnagtig Bestemmelse! J have uden Auctorisation indskrænket Arbeidslønnen, J have endnu ikke udslettet 200 Millioner af Budgettet!" etc. etc.