JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1799-02-15
London, den 25de Januar. J Eftermiddag ankom en Post fra Dublin med Breve af 21de. Dublin var i stor Giæring formedelst Unionssagen, som den følgende Dag skulde foreslaaes i Parlementet. E privat Brev siger: "Det er en besynderlig Omstændighed, som jeg aldeles ikke kan forklare mig, at paa et var Dage ere alle Masker blevne opkiøbte i hele Dublin. Man giør sig selsomme Formodninger herover. Mange troe, at der stilet paa et mordisk Optrin, maaskee paa en Senatseene, hvor Landets Brustus og Cassine skulle spille deres Ruller. - En Parlementslem har saat mig, at der skulde blive 140 Stemmer i Underhuset imod Unionen. Grev Shannon er for Unisionen, men hans Søn Lord Boyle derimod. Saaledes gaaer det i mange Familier. J Morgen ere samtlige Kiøbmænd i Dublin, som have Boder til Sinds at lukke samme og at udhænge et sort Flag med den Jnskrivt: Jngen Union, ifaldt det Militaire ikke forhindrer det. J Tidenderne er indrykke en Opfordring, at man skulde gjøre en Subskription for Taleren Føster, som er saa meget mod Unionen, dog troer jeg ikke, at denne vil blive almindelig, saasom man, uagtet hans store Redelighed, dog ikke tiltroer ham de redeligste Hensigtet ved hans Væggring. En anden Skrivelse siger: Jeg kan neppe troe, at Ministeren skulde vove, om han end haabede i Dag at faae en Stemme ere at drive paa Unionen, da Folke er i en forskrækkelig Bevægelse. Talerens Modstand er fryteligere end man troer i Engeland, saasom mange af de forstandigste Mænd holder ham for en sand Patriot. Jkke de ste mindre skal Ministeren kunne giøre sig Regning paa 50 Stemmer.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Wien, den 26de Januar. Endnu nogle Regimenter i Bøhmen have saaet Ordre af sætte sig i marchfærdig Stand. Uagtet alle militairiske Foranstaltninger og Efterretninger, som man her udbreder, at de Franske have besat Staden Neapel er forsikrer man dog at vort Hof har paataget sig Meglingen for Neapel, og at det franske Directorium ikke har afslaaet samme. Vor Regiering iagttager den dybeste Stiltienhed i Henseende til alle Tildragelserne i det Neapolitanske. Man føier til, at denne Megling og Underhandling forde blive af gode Følger ikke allene for Neapel, men maaskee og for den almindelige Røe lighed i Europa. Den keiserlige kongelige General Grev von Bellegarde skal i disse Dage, maasker i Dag eller Morgen, at reise til Paris som overordentlig Underhandler fra vort Hof Han skal sammesteds sørge for Kongen af Neapels Jnteresse, ja endog som man forsikrer overdringe Erklæringer fra det russiskekeiserlige Hoffes Side. Jmidlertid have vort Hof og det Petersborgske ladet tilstille det franske Directorium den Declaration, at de russiske Tropper blot ere komne og endnu skulle komme for at foranledige, at det franske Directorium nøie opfyldte alle Betingelserne i Tractaten af Campoformid- og at det forresten oprettede igjen den status gio, som de var. - Som man forsikrer, er det ganske afgjort imellem vor og det russiske Hof, at de russiske Tropper i visse Tilfældet skulle marchere igjennem Riget og ikke lade sig opholde; men dette torde vel ikke skee, førend de øvrige til March beordrede russiske Tropper, som man holder for 60 til 20000 Mand, ligeledes ere ankomne. Jmidlertid giøre de russiske Tropper, som nu ere paa March i Østerrige Holdt ved Grændserne af Over=Østerrige, for at oppebie de andre Russer. - Efter nyere Beretninger fra Jtalien have Neapolitanerne ikke længe forsvaret Havnen ved Manfredonia, men have maattet overlade samme, deels formedelst Forræderie, deels formedelst fiendtlig Overmagt, til de Franske. Ved Beretninger fra Malta veed man, at den franske Besætning endnu bestandig hol er sig i Castellet St. Elmo, men man troer, at den om kort Tid vil blive nødt til at overgive sig. Den bliver vel holdt blokkeret af engelske og russiske Skibe, men Besiddelsetage, sen skal dog skee af Russerne. Det allerede i March satte og til Neapel bestemte russiske Corps, af 40000 Mand skal efter de gjorte Anstalter ankomme i Ragusa den 1ste Marts d. A. Paris, den 28de Januar.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Redacteuren har indtil i Dag endnu ikke leveret nogen nye Efterretning fra den italienske Armee. Andre Blade igientasige den Efterretning, at Neapel er i vore Troppers Hænder, Mange paastaae at Regieringscommissairen Eymar i Turin har under 14de Januar skrevet til Ministeren for de udenlandske Sager, at en Conreer havde overdragt ham denne Efterretning. - En Agent har ogsaa under 11te meldt fra Rom, at Kommissair Falpault allerede var reist forud til Neapel. - De mange Slags Rygter om et Oprør i Neapel som forberedte vore Tropper Indtoget sammestæds, ere endnu saa vaklende, at de ikke fortiene at fortælles. Man troer her at den spanske Minister i Wien arbeider paa at forebygge en Fredsbrud imellem Østerrige og Frankrige. Den her værende spanske Minister skal nylig have sendt ham Depecher fra de franske Directorium til det keiserlige Hof. - Spanien foranstalter store militairiske Rustninger, maaskee for at tilbage, lerodre Minarca eller og for at beskytte Majorca til hvis Borttagelse Engelænderne synes resolverte. Den herværende algierske Gesandt skal den 24de være bleven arresteret, fordi Deyen af Algir har declareret den franske Republik Krig hvilket sidste dog synes at være ugrundet efter Breve fra Marseille.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Rastadt, den 31te Januar Afvigte Nat kom 2 franske Extra-Courerer fra Paris til de her værende franske Ministre. Den ene af samme var er Stats=Coureer fra Directoriet, som Treilhard selv havde afsendt, og den anden fra Ministeren for de udenlandske Sager, Efter disse Courerers Ankomst vare de franske Ministre samlede indtil Kl. 3. J Eftermiddag udkom derpaa efterfølgende Note: Undertegnede befuldmægtigede Minister fra den franske Republik til Underhandlingen med det tydske Rige, erklære Rigsdeputationen: at de have Ordre, at ikke videre overlevere eller antage nogen Note om nogen Punkt a Underhandlingen, førend den Nore, som de den 2den Januar have overleveret, paa en categorisk og tilfredsstillende Maade blev besvaret. - Undertegnede forsikre Hskeiserlige Majestæts Minister deres udmerkede Høiagtelse. Rastadt, den 3die December. Bonnier Jean Debru Roberjot, En endnu stærkere Note skal de franske Ministre paa samme Tid have overleveret den keiserlige Minister Grev von Leer bach, hvori de forlange inden 14 Dage et tilfredsstillende Svar i Henseende til de russiske Troppers March og sammes virkelig Afmarch ud af de keiserlige Arvelande, med Betydning, at hvis dette ikke blev opfyldt, vilde Republiken ansee det for en Krigserklæring. - J Morgen eller Overmorgen vente vi nu en Coureer fra Regensburg, da der siges, at Rigsforsamlingen skal have stemt den 28de over Jndholden af den franske Note af 2den Januar. Udsigterne synes nu igien at blive mørke, og om den anden Basis til Rigsfreden er næsten ingen Tale meer.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Kiøbenhavn, den 15de Februar. Førstkommende Mandag den 18de Februarii bliver anlagt Hofsorg for den afdøde Erkehertuginde af Østerrig, Marie Amalie, som bæres 10 Dage. Cavalererne bære sorte Klæder, blank Kaarde og Spænder, 6 Dage sorte og 4 Dage, hvide Silkestrømper. Damerne bære sorte Silkeklæder, et Dage sorte og hvide Baand, og 4 Dage brøgede Baand og Kniplinger.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Den 5te Februar har Candidatus Juris Jacob Daniet, Cirsobius i Kiel faaet Tilladelse at giøre Notarialforretninger.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Den 8de Febr. er den hidtil værende Actuarius Ulrich Wilhelm Michelsen paa Ærve beskikket til Landskriver i CremperMarsch i Amtet Steinburg, og Friderich August Emil Haar til Pastor ved Altstadter Kirken i Ploen istedet for den fra fin hidtil havte Tieneste der afskedigede Pastor Reinholdt Danie, Rothe. Under samme Dato er Candidatus Theologer Hans Clausen confirmeret som Præst til Hattstædt i Amtet Husum. En fattig Landarbeiders meget eenfoldige Skaal ved et lille Glas Miød paa Kongens 50de Aars Fødselsdag. Enevælde, Selskabs Moder! - Borgersamfunds - ægte Søn Tidlig Politik, dig kaarede til Broder, Da Monopolet blev naturligst formet skiønt - Saa parret staae paa Field, - paa Danmarks Slætte - tron, og paa dens Floder Men soel, Naturens Barn, dig og - Almeenheds rette Moder! Men Nektar svælges glad - i Dag, og drøi, - og længe, længe sødt: - Og - bliv ved Skaalen ei - kolitisk Danskmand stødt. - Kun Uslingen har Blod, - om ei aldeles om Dog - ikke nordisk rødt, men - adskilt og usundt. -
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Avneriskers. Tout citoien Francais qui se troure en pays Stranger. I et tenu delse fatte inserire aux registres d'immatricule stablis dans les lieux du il varrkte. II doit at moins presenter les Passeports & autres pirces justifficatives de la legitimit de ce skjont an visa des agens de la Republique Francaise. Cette obligation generale resulte des Loix & arrettes quine permettent aux Frangais de volager quen pays ami on Neutre, qui veulent: que le lieu de leur destination soit mentionne dans leupasseport, & ensin, gul ont - prescrit Petablissement du dit Registre. Ceur qui negligeraient de remplices formalittes, non seulement perdraint tout droit a la protection de leur Gouvernement, mais de plus, rendraient leur frentre en france susceptible de difficultqutil convent deviter. Cest ce que le Ministre Plenipotentaire de la Republique Francalse en Dannemare croit devoir rapeller i ceur delses Concitoiens qui pourraintsse trouver aftuellement i Copenhagne, om en toute antre ville & province Daneise. Core higne le 21 Plurokkan 70. de la Republique Frangulse une & indlvistble.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Tirsdag Morgen den 19de Febr. afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætiosa Penge og Bancosedler, anmeldes og imodtages Dagen før fra Kl. 1 til 5, paa Kiøbenhavns Norske Post=Contoir.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
de Personer, som i sidstafvigte 11te Detbr. Termin har gjort Indskud i den under Hs. Kongl. Majestæts allerhøieste Garantie oprettede almindelige Forsørgelses-Anstalt, kan daglig afhente deres Policer hos mig i Badstuestrædet No. 76.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
udi bemeldte Jnstitut bliver til næstkommende 11te Marti atter imodtaget Jndskudder, og kan foruden de forskiellige Slags Livrenter, saasom: sædvanlige Livrenter, opsatte ophørende, opsatte og ophørende, varende Livrenter, stor bindelsesrenter, Renter for den Længstlevende af 2 eller flere Personer, tillige forsikres Pensioner for enhver, uden Hensyn til Alder eller Kiøn, saasom: for Mænd, Enker, Børn, Tienestefolk a. efter een eller flere Personers Død. Planen er at bekomme for 3 Mk. hos S. T. Hr. Agent Gyldendahl, paa Børsen hos de Hr. Boghandlere og i Provindserne hos de Her Postmestere, som og hos mig. Kiøbenhavn den 15de Februar Stephausen,
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Justitsraad og offentlig Commissionair for Forsørgelses: Anstalten.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
At det behagede Forsynet Natten til Fredag den 1ste denne Maaned, efter saa Dages Sygdom, at bortkalde vores kiere Moder Maren Hanum, fød Bølle, har jeg den Ar for Familie og Venner herved paa min Søsters og egne Vegne at bekiendtgiøre. Bragnæs den 9de Februar 1819. Christen Hanum. Nin elskede Moder Anne Aagaard sal. Thomsens døde den Ve 22de dennes, efter 3 Dages Sygdom, hvilket hermed sørgeligst bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner. Hiøring den 21de Januar 1799. M Brandt.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Fra Pressen er udkommen: Haandbog nyttige Kunster og e) Haandarbeider til Veiledning for enhver, som der med vil beskieftige sig, uden egentlig at være enten Kunstner eller Professionist. Den indeholder : om at tillave Allunvand til Beitsning; om at farve Alabaster; at eftergiøre atnathyster, at giøre Barbeerstryggremmer, at syde, bronzere Blye og giøre det haardt; Blyeolie til at bevare for Rust, at blege, orbløde, briise og farve, Elphenbeen og Been, og at giøre det bøyeligt: Lund til at bevare og rense Bøger; at tørre levende Blomster; at eftergiøre Glassusser; at tillave Damastener Staal; at forgylde Sølv, Kobber, Messing; at giøre Figurer af Marmor og Hiortetak; at giøre Fugle og Fiskeliim, og physforiske Fyrtøier: at skille Guld fra alle Slags Metaller, Galoner og forgyldt Træearbeide; at giøre Guld smidigt, Blegt, og give det sin tabte Couleur igien; at klippe, afsprenmarmorere, forgylde, farve, Glas og forvandle det til Porcelain, at presse, lodde, opbløde, farve og polere alle Sorter, Horn; at farve Hestehaar og Handskeskind; at giøre Huusblasat giøre Jern, blødt, hvidt, glindsende og give det en Kobberfarvne ; at brække Jern, sprænge, lodde koldt, tage Rus af, plattere og forandre det til Staal; at forgylde Kobber forfine det, give det en Sølvfarve og varig Glands ; at be Kisel; at aftrække Kobbere paa Glas og at rense dem ; at lave forskjellige Sorter Kir ; at give salmede Klæder deres Koløigien; at giøre forskiellige Arbeider i Marmor ; at tillave forskiellige Sorter Mastir ; at afforme Medaillier; at bringe gamle Malerier paa nye Lærted; at volere Jern og Staal, at farve Pennesiær Pergament, og Straae alle Kolører; at forfærdige japanske Vare; at giøre alle Slags Kolører Paster at forgylde, forsølve, farve, fornissere, Papiir og giøre det ubrenbart og giennensigtigt, at tage vidt og Oliepletter af Pariir, at lave engelsk Plaster, Pergamentstim, Poemaade og Phasfor ; at rense Potaske; at giøre Rusipapiir, at polerere forme og lodde Stilvaade, at giøre udgaaet Strivt læseligt, at giøre forskiellige Skrivertavler, at tildrede Sølvlignende baardt, hvidt, Kaaberfarvet, Tin at forgylde, forsølve beitse, marmorere, Træe og farve det alle Kofører; at giør, Tegnepapiir, at skrive derpaa med Tusk, Sølv eller MesinStifter; at forgylde Taft: at hærde Jern Verktøi, at blege brugt Vor ; at tillave Vaskevand for Ansigtet. Prisen er 4 Mk. paa Skrivp. og 3 Mk. paa Trykp. Den faaes hos Boghandler A. Soldin i Myntergaden No. 57.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Fra Pressen er udkommen: Lærebog i de Romerske Oldsage. e) til Brug for den studerende Ungdom ved J. A. tilerer oversat af Tydst mede Kobbere. Denne Bog giver en fort men dog temmelig tilstrækkelig ordentlig og rigtig Underretning om de gamle Romeres Statsforfatning, Love, Jndretninger, Religion, Krigsvæsen, deres private og huslige Liv. Enhver Ungdomslærer, der skiønnet, hvor uundverlig lig en Veiledning til Kundskab om de romerske Oldsager er for den Hugling der læser latinske Prosaister og Korter, ikke blot for at have læ dem, men for at forstaa dem tilgavne, vil neppe finde denne Bog uværdig til: at anbefales dem, den er bestemt. Den faaes i Undertegnedes Boghandling paa Børsen No. 3 for Rdlr. 32 s. i raae Materie, og 1 Rdlr. 32 s. indbunden. Sud skribenterne betale 32 s. mindre Exemplaret. indeholdende 1) Christian den andens Levnet, hans (maa historiske Skrivter af N. D. Riegels 1 - 3 Deel. Opdragelse, Mandom, Regiering, Flugt, umenneskelige men siden mildere Fængsel, Død. 2) Christian den fierde Levnet. 3) Sophia Amalias Levnet, hendes Opdragelse Givtermaal med Christian den fierde, hendes og Frederig der tredies Holding, enevælde Herskerinde, Enkedronning, død 4) Charlotte Amalias Levnet hendes Opdragelse, Givter, maal og Levnet med Kronprinds Christian, regierende Dreng, ning, død. 5) Christian den Slettes Historie, indeholden. det hans Fødsel og Opdragelse, gift som Kronprinds, Dan og Norges Konge, hvorledes han viste sig ved Hoffet, Jndretninger i Henseende til Told=Manufacturer. Biergværter, Han deel, Rettens Pleie, udenlandske Sager, Bestræbelser for Religion og Kirken, Lægevidenskaben, Lovkyndigheden, Oplysning og Philosophie. 6) Religionens Historie og Oplysningens Skjebne paa Menneskeligheden. Sammenligning imellem Octavia og Cleopatra, Betragtninger om Stænder, nes Ligevægt, det romerske Riges Historie i detorientalske og occidentalske Keiserdommes samt Longbardernes, Gothernes Vandalernes og Frankernes Historie; Geistlighedens Foretagende i de fornemste christne Menigheder; Hierarmiets Frem spiren, Tilvert og Høide; om Geistlighedens Jndkomster disses ringe Begyndelse, Tilvært, Uretfærdighed for at berig sig i Videnskabernes Skjæbne iblandt Romerne, den christelige Geistligheds Ukyndighed, Foragt imod Oplysning og hvorledes de forjøge dem fra Kirken. Prisen er 27 Mk. paa Trykp. og 5 Rdlr. 56 s. paa Skrivp. indbunden 4 Mk. 8 s. mere. A Soldin Myntergaden No. 37.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Fra Pressen er udkommen: Kjærnen af Diæten for Huusfædre e) og Huusmødre. Af M. A. Weskard, russisk keiserl. Etatsraad og Livmeditus, Oversat og med Anmerkninger forsynet ved Professor Tøde. Denne Bog indeholder en fuldstændig Underretning om de fornemste Deele af Diætetiken, og er skreven i en usædvanlig muntet Stiil og med største Frimodighed, hvorfor ogsaa Professor Tøde har troet at giøre Læseren en sand Tieneste ved at oversætte den, og haaber at de ville finde i den baade Morde og Underviisning, allerhelst da Weltard ikke stemmer det og alt med andre Læger, men har sine randoriginale Grundsætninger, som tildeels ere blevne berømmede i Aufelands Konst at forlænge Livet. Den sælges for 1 Rdlr. paa Tryk og 1 Rdlr. 32 s. paa Skrivpapiir, indbunden 16 s. mere, paa Børsen No. 3. P. Liunge Hutet er mere almindeligt, end at høre Forældre beklage sig : vore Børn have ikke Lyst til at læse; men de betænte ikke, hvad for Bøger de give dem at læse i. For at raade Bod paa dette, har den berømte Pædagog, Jnspecteur Funke, i hans nye Elementarbog, til Brug ved privat Underviisning, givet Ungdommen adskillige smaa mørende Historier og Fortællinger til at opsætte Børns Læselvst og give dem Smag paa Læsning. med Anligning til ret at bruge dem. Disse ere nu i samme Clemmerte for deres ypperlige og tillige særdeles mørende Jnd holde Skyld oversatte under Titel af Eventyrer, og sælges paa Børsen No. 3 indbunden for 56 s. P. Liunge Jos Fr. Brummer paa Østergade No. 34 faaes Proceduren og Dom i Sagen: Hof= og Stadsrets Procurator Andersen, som befalet Actor paa Justitiens Vegne contra Kiøbmændene U. A. Rose og F. S. Stems paadømt i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 17de December 1798. Den koster 20 sk. paa Tryl og 24 s. paa Skrivp. heftet 4 s. mere.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Da der er bleven kiendt for Ret en Concurs Creditorum over den herværende Borger og Kræmmer Johannes JørgerVesteres Gods og Eiendele, og det nu ogsaa er bleven eragtet nødvendigt at udstæde et Proclama i Henseende til de Creditorer, som ikke paa det ad indgandum statum bomdrum under 6te Novbr. f. A. udgivne Proclama have angivet sig, saa blive alle og enhver, som endnu ikke have meldt sig efter det extraberte Credito Proclama, og formene sig at have paa bemeldte Johannes Jørgen Besser og hans Gods noget Krav og Fordringer, de bidrøre en capito gebtil signorationis vel alle qvorunqve capitagelse paa det end maatte være, eller til hans Boe ernoget skyldige, herved af Retten peremtorie citerte og befalede, de første kun pæna præclusi & perpetui silentii, og under Forlig at deres Panteret, og de sidste sub pæna duglig at besørge deres Angivelser her i Stadssecretariatet, de Jndenlandske nemlig inden 6, og de Udenlandske, under Beskikkelse af en Procurator aa Alla som hører under denne Stads Jurisdiction, inden 12 Uger fra dette Proclamas Udstædelse, at pro du ere inforiginali de ihændehavende Documenter og Beviser, og efterlade troeværdige Afskrivter af samme ved Protocollen.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
J Ovrigt blive saavel de af Cedentens Creditorer, som paa foranmeldte Credito Proclama af 6te Novbr. f. A. allerede have angivet sig, som og de, der skulle melde sig endnu efter dette Concurs: Proclama, tillige opfordrede og under lovlig Strabetydede, at møde her paa Raadhuset den 16de Maji d. A. ler Torsdagen efter Pintsedag, om Formiddagen Kl. 10. behørig nustificere deres Angivelser, og derpaa in puncto pripitain og ellers at forvente Rettens Kiændelse. Apenrade den 3de Februar 1799. Borgemester og Raad sammesteds.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Da den herværende Borger og Kiøbmand Christian dertersen Høeg, som sædvanlig kun har underskrevet sig Christian, Høen, ved Døden er afgaaet, og hans efterladte Ente Christine Hørst per Curatorem har givet og tilkiende, hvorledes hun vel ikke tvivler og Massens gode Omstændigheder, men imidlertid dog ønsker, at giøre migtighed med hendes og hendes Mands Creditorer og derfor har udbedet sig et Proclama, hvil ten Ansøgning Øvrigheden ogsaa har bevilget; saa blive herved alle og enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa bemeldte Kiøbmand Christian Petersen Høest, hans efterladte Ente og Eiendomme, eller ere dem noget skyldige, eller hav Panter i Hænde, herved en for alle Gange, altsaa haremterie citerie og befalede, at melde sig under Straf af Præclusion og bestandig Stiltienhed, dobbelt Betaling og deres Panterets Forliis, de Jndenlandske inden 6, men de Udenlandske, under den fornødne Bestikkelse af Procuratorum al mig, inden 12 Uger a det publigations hujus proclamattig, her i Stadsserretariatet, at giøre deres i den Henfrende havende Angivelser at forevise de ihænde havende og Angivelserne bevisende Documenter, at efterlade troeværdige Afskrivter af samme ved Protocollen, og dernæst forvente videre Foranstaltning.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Flensborg den 1ste Februar 1799. Borgemestere og Raad sammesteds. J Følge en de Hr. John Striditon, John Godschild, og Will am Wood, som Executores Testamenti efter afg. Joseph uprendale Stallardt paa Ellandet St. Croir i America under 25 Januar 1790 allernaadigst forundte Bevilling, der er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret Mandagen den 28 Januar næstefter, indkaldes herved sub pæna præclund perpeturulentil alle de som formene sig at have noget at fordre efter fornærette afg. Joseph Uvtendeele Stallardt, hvorfra end deres Fordringer maatte derivere, saavel de i de danske Riger og Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel fra Bevillingens Læsning ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret og derom skeete tredie og sidste Bekiendtgjørelse i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Addresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mereur og med 6 Maaneders Varsel de paa de danske Vestindiske Eilande boende eller sig opholdende, fra den Tid Bevillingen er læst ved alle Over, og Underretter paa bemeldte Eilande, og tredie og sidste Gang bekiendtgjort i St. Croit trykte Avis, at anmelde og beviisliggiøre saadanne deres Fordringer for bemeldte Herrer Executorer, boende paa St. Croix, saa fremt de ville vente, at deres Fordringer skulle blive anseete for gyldige.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Paa forbemeldte Herrer Executorers Vegne Hoftved.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Da den forhen her værende Hr. Cantor Souppes Enke Arvinger have bedet om en offentlig Proclams Udstædelse, og denne Bøn af Magistraten dennem er bleven bevilget, saa indstævnes alle og enhver, der formene at have nogen Prætensior- og Tiltale til hendes Efterladenskab, som ogsaa de, der ere noget skyldig dertil eller have vant i Hænde deraf, herved resp. ved Straf af evig udeluttelse, dobbelt Betaling og deres Panterettigheds Fortabelse, at melde sig, saafremt de ere Judenbyes inden 6, saafremt de ere udendes under en Procurators af Acta Beskikkelse, inden 12 Uger fra denne Proclams sidste Bekiendtgjørelse af at regne, i Stadssecretariattet at forevise de Brevskaber, de grunde deres Angivelser paa, og hos lægge Professionsprotocollen sidimerede ienvar er deraf, hvorefter da videre, hvad Loven medføret, skal vorde forfølet. Haderslef den 19de Januarii 1809.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
Borgemester og Raad A. C. Lindenhan, Sec. Cir J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 12te Januar d. A. indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii. alle de, som formene sig at have noget at fordre i Boet efter afgangne Generalmajor af Cavalleriet Theodor Christian von Kronb og forhen afdøde Hustrue Frue Anna Must, at melde sig inden 12 Uger fra denne Bekiendtgiørelses 3die og sidste Publication hos den i Boet anordnede Actuarius Regimentsqvarteer.
Berlingske Tidende, 1799-02-15
mester og Auditeur Berg i Christiania, der som beleiligst boende er af Skiftecommissionen befuldmægtiget at modtage de indkommende Anmeldelser og Legitimationer. Stervboegaarden Fløgstad pr. Christiania udi Skiftecommissionen den 1ste Februar 1799. Giørt. Helss, Anker Bergh, Oberstlieutenant, Premierlieutenant. Af General=Auditoria Kongel. befalede Stiftecommissarier. tet constitueret Actuarius.