JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Sønderborg, den 28de Aug. Paa Augustenborg. saavelsom paa Gravensteen gjøres store Forberedelser, til D. D. Hertugens og Hertugindens Sølvbryllup. Festen skal vare i sex Dage, alene 200 Adelige skulle være indbudne dertil, og paa Gravensteen skal en stor Dejenner, Belysning i Skoven, og en Festsmaus for Bønderne finde Sted. J Flensborg forfærdiges en stor Mængde Beegkrandse og Fakler til bemeldte (Flensb. 3.) Fest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Odense, den 30te Aug. Om Borgermesteren i Apenrade, den velbekjendte Hr. Schow, kunne vi endnu anføre følgende lille Træk: "Nu, da Kongen har forbudet Schleswigholsteinerne at lade deres Partiflag vaie, og da danske Mænd driste sig til ved deres festlige Sammenkomster at lade Dannebroge vaie, har han, fra "Apenrader Polizeiamt af 27de de, ved en offentlig Bekjendtgjørelse, bragt i Erindring, at ifølge en, hidtil der ikke publiceret, allerhøieste Resolution. 1 af 21de Decbr. – 1833 er det ingen Privatmand tilladt, paa sine Eiendomme i Kjøbstæderne eller paa Landet at lade noget Flag vaie, og at de, som handle imod denne Resolution, maae vente, at de heiste Flag ville blive borttagne af Politiet, og at Overtræderne efter Omstændighederne ville blive anseete med Straf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Man seer iblandt Andet af denne Bekjendtgjørelse, at Hr. Schow endnu er Borgermester i Apenrade. (Ths. A.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
J Staden Slesvig skal man ikke engang have villet nøies med, at bringe den under Tiltale satte Dr. Heiberg et Hoch, men endog have betænkt at bringe den removerede Censor, Herredsfoged Jacobsen, et saadant. Jo galere jo bedre; saa faaer vel (S. Bl.) det Uvæsen Ende engang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Den dansksindede Advocat Blaunfeldt, der ideligen maa gjøre Reiser imellem Flensborg og Haderslev, for at yde den danske Befolkning sin Bistand, og som nylig i Apenrade blev overfalden paa en høist brutal og tølperagtig Maade af Advocat Bruhn, i Overværelse af Herredsfoged, Dr. Steffens o. Fl., har nu seet sig nødsaget til, offentligen at avertere, at han ønsker sig et Par gode dobbeltløbede Reisepistoler til(S. Bl.) kjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Ribe, den 27de Aug. Den sidste Vandflod har gjort langt mere Skade her paa Vestkysten, end man i Begyndelsen havde troet. Det er nemlig ikke alene den af det salte Vand overskyllede umodne Havre, der er saa godt som ødelagt; men ogsaa Eftergræsningen er fordærvet. Nogle Steder staae Engene endnu under Vand. De Byer og Sogne, som især have lidt Tab paa Korn og Græsgange, ere: Reisby, Hvidding, Vestervedsted, Østervedsted, Fardrup, Vilslev, Darum og Allerup. Det er os fra en paalidelig Haand berettet, at alene Vilslevs Tab kan anslaaes til 4000 Tdr. Havre, beregnet efter 500 Tdr. Udsæd. (Ribe Av.) Aalborg, den 27de August. Jmorges Kl. 6-77 foretoges paa en Parcel ved "Lilleeng" her i Nærheden Henrettelsen af de tvende Mordere, Brødrene Niels Chr. Christensen og Jens Christensen, der havde udøvet det bekjendte atroce Mord paa nævnte Eiendoms Besidder, Jens Christensen. Henrettelsen foregik hurtigt, efterat Herredets Foged, Hr. Cancelliraad Wølfferdt, havde oplæst Domsconclusionen og Præsten, Hr. Pastor Bruun, endnu forsøgt at forberede Forbryderne paa den snare Jndtrædelse for en høiere Dom. Den førstnævnte af Morderne, som ikke havde været den egentlige Manddraber, men dog Mord gierningens hele Ophav og middelbare Fuldbyrder, havde kun svagt været at paavirke af den religiøse Forberedelse og viste endnu til sit Yderste en stærk Forstokkethed i Synden, hvorimod den anden Broder, der i det Hele ved Forbrydelsen meere havde priisgivet sig som Værktøi for den Første, viste fremtrædende Tegn paa Anger og Lidelse. En meget talrig Menneskemængde, som det siges: flere Tusinde, havde indfundet sig for at bivaane Retfærdighedens blodige Skuespil. (Aalb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
- Den nylig i Nørresundby stedfundne Jldebrand, har desværre ogsaa været en Følge af Brandstiftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Et midaldrende Fruentimmer af Almueclassen var, som mistænkt, blevet arresteret og er ved de af Herredsfogden, Hr. Overauditeur Timm, optagne Forhør igaar bragt til Bekjendelse af, at have udøvet Forbrydelsen, som man siger fremskyndet af Had og Hævn. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
den 1ste Septbr. Med Smerte maae vi berette for Almeenheden, at vor fortjenstfulde Medborger: Apotheker, Assessor pharmaci G. S. Kayerød, Ridder af Dannebrogen, igaar Morges ved Døden er afgaaet i sit 63de Aar. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Viborg, den 31te August. Vor Stiftamtmand, Kammerherre Baron Bretton, har mange ubehagelige Affairer i denne Tid. Dhrr. Kbm. Hagemann, og Sandberg have klaget over ham til Cancelliet, fordi han og Politimesteren have forstyrret Huusfreden, Borgernes helligste Rettighed, ved uindbudne at trænge ind i et privat Selskab, hvori Hr. Barfoed var inviteret som Gjæst, og forbyde ham at tale der, hvorved det i privat Mands Huus forsamlede Selskab har fundet sig høiligen krænket. De anmode desaarsag Collegiet om, at drage Stiftamtmanden til Ansvar for hans omhandlede Forhold, samt instruere ham om Grændserne for hans Myndighed. Skulde Collegiet - hedder det i Klagen ikke finde tilstrækkelig Anledning til, selv at gjøre Rettigheden af Stiftamtmandens Forhold til Gjenstand for Afgjørelse ved Domstolene, forhaabe vi dog, at Collegiet vil forskaffe os den fornødne Tilladelse til ved Retten at sagsøge Stiftamtmanden til at give os den Opreisning, som vi mene tilfulde at have Krav paa (Vb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Da det Rygte var udspredt her i Byen, at Maler Jæger var Politispion for Stiftamtmanden, saa havde Kbm. Hagemann – der kjendte Hr. Jæger som en respectabel Mand, hvis Charakteer var Borgen for, at han ikke havde kunnet nedværdige sig til en saa foragtelig Function - anseet det for sin Pligt, derom at underrette Jæger. Men Kammerherre, Bretton skal deraf - efter Kbm. Hagemanns Sigende – have taget Anledning til at yttre: at Hagemann havde beskyldt Jæger for at være Politispion. Ogsaa herfor har Kbm. Hagemann isinde at ville drage Kyrre Bretton til Ansvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Medens Tordenskyen drager over By i Viborg, - hedder det i Aalb. Avis - er den imidlertid slaaet ned paa endnu et Sted, hvor den samme Hr. Bret ton, idetmindste efter hvad der hidtil er offentliggjort herom, ogsaa synes at have været Jupiter fulminans.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
J Byens sidste Avis bekjendtgjør nemlig Amtsraads medlem, Gaardmand C. Balling i Øxenvad, at det den 27de August har behaget Hs. Høivelbaarnhed Kammerherre Baron de Bretton, tilligemed nogle af Amtsraadets Medlemmer, at excludere ham som Amtsraadsmedlem. "Jeg agter tilføier han – ved alle lovlige Midler at søge Opreisning for det Passerede, og strax at paabegynde Sagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Skibs Efterretninger. Under den sidste Storm kantrede udfor Hammeren paa Bornholm en Lübecker Slup, kommende fra Königsberg, hvorved to paa Dækket værende Børn af en jødisk Familie, der skulde til Nordamerika, bleve skyllede overbord af en Bræks og omkom til Sorg, for den ulykkelige Moder, der med to mindre Børn befandt sig i Kahytten. Sluppen kom iøvrigt igjen paa ret Kjøl, uden at have taget videre Skade. (B. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Copulerede. J Aalborg den 20de August: Apotheker Assessor pharmaciæ, R. af Dannebrogen, G. S. Kayerød og Jfr. Bolette Ørstrom. J Neuschatel (i Schweiz) den 23de August: Uhrmager Wilhelm Bech af Aalborg og Jfr Veronica Wehrhans.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Aarhuus Skibs=Liste fra 24de til 31te August. Jndk. Skpr. Petersen, fra Korsøer, med Ballast; Rutsch, fra Cappeln med Meel og Gryn; Ditleysen, fra Sønderborg, med Muursteen; Pagh, fra Kjøbenhavn med Stykgods; O. Petersen, fra Norge, med Trælast, Kjær, fra Nakskov med Byg; Andersen, fra Tønsberg, med Trælast, J. Nyerup fra Gent, med Ballast; Svendsen, fra Norge, med Trælast. Udg. Skpr. S. M. Sørensen, til Altona, med Stykgods; Olsen til Brevig, med Kornvarer; H. Hansen, til Flensborg, med Raps; Jversen, til Kiel, med Stykgods; Kjer, til Amsterdam, m. Byg, Petersen, til do. m. do.; Kolle, til Østersøen, med Ballast; Andersen, til Tonsberg, med Kornvarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Jndsendt. Til Publicum, i Anledning af den Bestemmelse, som Bestyrelsen af Dampskibet Frederik Vi har taget om at opgive de Reiser, som Storm eller andre uovervindelige Hindringer lægge i Veien for dets Afgang, i 24 til 48 Timer, efter den fastsatte Afgangstid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Historiens Beretning. Skal sande disse Ord. Hvorfor er denne Støtte Opreist paa denne Plet, Hvorfor saamange mødte? Jeg vil fortælle det: Den sjette Frederik døde Og Danmark sørged brat, Og Danmarks Hjerter blødte, Derfor er Stotten sat." For Folket var han Fader, Han meente det saa godt, J Bondens, Borgerens Rader, Een Mening er der blot, "Os alle vel han vilde." Hans Minde ei uddøe, Hans Blik vemodig milde Gled over Land og Sø. Bel trænger ei den Konge Til slig en Hyldest faae; Thi trindt i Landet runge, Naar Støtten ei mon staae: Kong Frederik han lever J alle Danskes Hu Saalænge Sol vedbliver Paa Land og Hav at skue."H. M. F.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Bekjendtgjørelser. Seminarium, De der have erholdt Tilladelse til at indstille sig som Privatister ved Lyngbye Seminariums Dimissionsexamen i dette Efteraar, ville behage at möde Mandagen den 15de d. M., om Morgenen, Kl. 7, for at begynde den skriftlige Prøve. Examens mundtlige Deel afholdes dernæst d. 22de 26de d. M. inclusive, og Seminariets Velyndere, indbydes herved til at overvære samme. Lyngbye Seminarium, d. 1ste Septbr. 1845. Nielsen, Seminarieforstander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Landeiendom. Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter afdøde Peder Christensen af Store-Hammergaard, blive de hans Bo tilhørende Eiendomme stillede til Auction, som afholdes paa Stervbogaarden Mandagen den 22de September næstkommende, Kl. 10 Formiddag. Eiendommene ere: 1. Store-Hammergaard, i Hammer Sogn, Brads Herred, af Hartkorn ufri Hovedgaardstaxt 10 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb.; 2. En Eng, Degne=Engen kaldet, i Tørring Sogn, af Hartkorn efter den gamle Matricul fri Hovedgaardstaxt 1 Skp. 1 Fdkr. 1/4 Alb.; og 3. Et Skovskifte i Alsted Fredskov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Til Liebhaveres Efterretning tilføies: at Hammergaard har et Tilliggende af omtrent 300 Tdr. Land opdyrket Jord, hvoraf Størstedelen er af muldig Beskaffenhed, med Leerunderlag, at Mærgel haves i Overflødighed overalt paa Marken, og at der til selve Gaarden avles omtrent 40 Læs Høaarlig. Derhos hører til Gaarden. foruden det Anførte Areal, omtrent 100 Tdr. Land uopdyrkede – men til Opdyrkning tjenlige - Jorder. Eiendommene paavises, forinden Auctionen, af Bestyreren, Christen Rasmussen paa Hammergaard, og om Conditionerne kan Underretning erholdes hos Undertegnede. Naar Auctionen over de faste Eiendomme er tilendebragt, forauctioneres den ovennævnte og følgende Dage Boets betydelige Løsøre. Thyrsting & Wrads Herreders Contoir, den 18de Hunderup. August 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
At det til Hammel Birkedommergaard hidtil hørende Stuehuus, 25 Fag, samt omtrent 10 Fag Udhuus, i anstundende Efteraar eller Vinter ved Auction vil blive bortsolgt til Nedbrydelse, bliver herved foreløbigen bekjendtgjort. Hammel Birkedommergaard, den 24de August 1845. Kampmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Møllesalg. Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede at sælge Øster Mølle i Faberg Sogn, 1 Miil østenfor Lemvig. Hartkornet er 7 Skpr. 3 Fdkr. 3/4 Alb. og Mølleskyld 4 Tdr. 2 Skpr. En Gaard, ved Navn Koggersbod, beqvemt beliggende for Møllen, er kjøbt og lagt under samme; denne skatter af 1 Tde 3 Skpr. 1 3/4 Alb. Udsæden, til Møllen og Gaarden for indeværende Aar har været 2 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg, 8 Tdr. Havre, 6 Skpr. Spergel og 6 Tdr. Kartofler; Havlen er 18 a 20 Læs aarlig. Avlen kan forresten betydeligt udvides, da der er nok, der egner sig til Opdyrkning. Jldebrændsel haves i Overflødighed til eget Brug. Hvad Bygningerne angaae, da ere de godt vedligeholdte, og Mølleværket er saaledes istandsat i de 2 sidste Aar, at det kan ansees saa godt som nyt; der er nemlig indsat 2 nye Bandhjul og nye Axler, nyt Forværk og ny Gavl, og i Sommer er indlagt 1 ny Malesteen af 8½ Qvarteers Størrelse og i ny Pille steen af 9 Qvarteers Størrelse; der er 2 Par Maleqværne- og Sigte. Ligeledes er Stiværket omkring Møllen istandsat i Sommer. Det bemærkes ogsaa at fortiden haves en meget god Søgning, da den ligger saa nær Lemvig og har en god Omegn. Pengevilkaarene kunne blive favorable for Kjøberen, da en Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende imod 1ste Prioritet i Møllen. Angaaende Handelen ville man behageligst henvende sig til Undertegnede, der paaviser Eiendommen og afslutter Handelen. Vester=Mølle i Ramme pr. Lemvig, d. 10de Juli 1845. P. Høegh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
En god Avlsgaard, med c. 200 Tdr. Land, til en Besætning af idetmindste 50 Køer, helst i den østlige Deel af Fylland, attraaes i Forpagtning med eller uden Besætning. Reflecterende ville behage at aflægge Brev mkt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Forpagtning paa dette Blads Contoir. Jeg Undertegnede har etableret mig her i Byen som Kurvemagermester, og tager mig den Frihed at anbefale mig med Forfærdigelse saavel i fiint som grovt Kurve arbeide, ligeledes staaer mit Mesterstykke til Salg, Alt ærbødigst til Nutidens billigste Priser. S. F. Giese,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Kurvemagermester, boende ved Siden af Gjæstgiver Fulling, ligefor Domkirken, 1ste Sal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
At jeg er flyttet fra Studsgade og boer i Gaarden Nr. 921 paa det store Torv, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder, med Tilføiende: at min Boutik stedse er forsynet med et smukt Udvalg af Guld-og Sølvarbeide. Aarhuus, d. 27de Juli 1845. 5 Wendelboe, Guld-og Sølvarbeider. C. C. Fischer, Søndergade Nr. 103 i Horsens, kjøber alle Sorter Klude, Tougværk og Fiskergarn, gammelt Papir, Jern, Been, alle Sorter Metaller, &c. &c., og som Alt betales med de høieste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Steen=Kalk, udleveres fra Aarhuus Teglværk Mandag d. 8de Septbr. C. Langballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
I Stedet As 451 paa Fiskergaden er en lille Leilighed paa 2 Stuer, Sovekammer og Kjøkken, Alt gibset, at saae tilleie til Michaeli Flyttetid. Nederste Etage i Gaarden No 214 paa Hjørnet af Studsgade og Graven kan til Michaeli Flyttetid faaes tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
2de Leiligheder i Gaarden Nr 36 paa Klostergade kunne faaes tilleie til førstkommende Flyttetid. J. Winthers Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
50 Traver hostet Havre kan faaes hos S. Herskind. Bærme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
kan fra sidst i September, til ultimo Mai 1846, daglig bekommes fra min Spiritusfabrik. De uden E indenbyes herpaa Reflecterende bedes at indsende Bestillinger, til Undertegnede, inden denne Maaneds Udgang. Aarhuus, d. 3die August 1845. J. P. B. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Skipper N. Andersen, førende Jagten, Adonis", afseiler i Löbet af denne Uge til Kjöbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
En meget duelig Seminarist, som er forsynet med særdeles gode Anbefalinger, og som, foruden i de almindelige Skolevidenskaber, ogsaa kan give Begyndere Underviisning i Tydsk, ønsker sig til 1ste Novbr. d. A. ansat som Huuslærer. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Dampskibet RIS Capt. P. E. Sletting, K. M. ankommer hertil Löverdagen d. 6te Sept., og afgaaer igjen til Kjöbenhavn Mandagen d. 8de Sept., om Morgenen Kl. 6, medtagende Passagerer, Stykgods og Kreaturer. Passageer fragterne ere uforundrede imellem Kjöbenhavn og Aarhuus, med Undtagelse af, at Börn under 12 Aar, som ledsages af begge Forældre paa Reisen, betale kun det Halve og hvert undet Barn frit. Man behage at henvende sig til Aarhus, 1ste Sept. 1845. A. Thomsen, Aægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Dampskibet Frederik den Sjelle, Capitain P. M. Hess, afgaaer ugentlig: Onsdag Eftermiddag Kl. 4 1/2 fra Kjöbenhavn, Torsdag Eftermiddag Kl. 4 fra Aarhus, og medtager Passagerer, Kreaturer og Stykgods. Det bemærkes: at Godset maa være ombord for Kl. 11. Indskrivningen skeer og nærmere Underretning erholdes i Aarhus hos C. A. Schmidt. 320 Rbd. rede Sølv, Umyndiges Midler, under Jensgaards Godses Overformynderi, kunne erholdes tillaans i 11te Decbr. Termin 1845, imod befalet Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Forvalter Petersen i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Ankomne Bognyheder. Fideicommisset, Roman af Emilie Carlen, 1 Deel, 11 Carl Johan og Svenskerne, af Cusenstolpe, Hefte, 3, Robert og hans Fribyttere, 24; Snakspeares dramatiske Værker, anden Levering, 2 s; Tidsskrift for Landoeconomi, af Hald; Keiserdommets Historie af Thiers, 10de Hefte, 16; Den evige Jøde, af Eugene Sue, VII Deel, 3 s 4; Schleswig=Holsteinismen, af Rasmussen, 12 s; Fire Prædikener af Bojesen, 2; Om Olieværterue, deres Dyrkning og Behandling, med Anmærkninger, af Dalgas, 5 ; Wilds praktiske Universal-Raadgiver for Borger og Landmand, 12 s; Corse de Levn eller Røveren, af James, 1 Deel, 4 4 ; Gienboerne, af Emilie Carlen, 11 Deel, 3 ; Om Engeulturen, af Patzig, 2 s. Kjøbenhavn, seet fra Nicolai Taarn, Kobberstik, 44 Tom. lang, 6 ; Dito, seet fra Frederiksberg, 4 i Grundtegning over Kjøbenhavn, 3 a 8 s. C. N. Kirkerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-02
Til Efterretning for Abonnenterne paa Jydsk Ugeblad meldes herved, at Trykningen af dette Blads Nr. 9, efter Politiemesterens Ordre, er standset paa Grund af en, der meddeelt, Oversættelse af det, i Flensburger Zeitung Nr. 5051 for d. A. leverede, Uddrag af Viegands Vierteliahrsschrift uber die danische Zustande. Hvorvidt denne Standsning kan finde sin Hjemmel i den, af Politiemesteren paaberaabte, Cancelliskrivelse af 12te Novbr. 1816, ville vi overlade til dem at bedømme, som have læst det ommeldte Stykke i Flensburger Zeitung; for vort Vedkommende kunne vi ikke erkjende den anførte C. Skr. som en Hjemmel i dette Tilfælde. Aarhuus d. 2den September 1845. Redacteuren af "Jydsk Ugeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-03
No 160. den 3die Septbr. Onsdagen privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-03
Udlandet. Russerne have atter lidt et Nederlag i Kankasus. To Generaler ere blandt de Faldne. GeneralWoronzow er bleven ophøiet i Fyrstestanden. Den russiske Keiserinde vil om nogle Dage forlade St. Petersborg, for at reise til Pallermo i Sicilien. Det skal være det sidste Middel som Lægerne have vidst at foreslaae. Det Tidspunct skrives der er nu kommet, da man maa vove Alt for at forsøge den eneste Redning." Reisen skal skee tilsøes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-03
J Polen er Nøden saa stor, at hele Skarer af fattige Folk trænge ind i det Preussiske og kaste sig over Ærte- og Kartoffel=Agrene. Markerne i Polen ligge øde, saa langt Øiet rækker. Pariserbladene National og Constitutionel melde, at den franske Regjering har erholdt Efterretning om, at der kæmpes i Gaderne i Madrid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-03
Den 21de August have et halvthundrede Mennesker sat Livet til ved en Gas=Explosion, i Nærheden af Newcastle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-03
Fra Trier meldes om en frygtelig Skypompe, som rev Tage, Træer, Vogne, a. op med sig i Luften, ja endogsaa et heelt Kirketaarn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-03
Kartoffel Epidemien udbreder sig i flere engelske Grevskaber, navnligen i Kent. (Den er ogsaa udbrudt i det Westphalske.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-03
Præsten ved den romersk katholske Menighed i Hamborg, Hr. Wittig, har offentlig løssagt sig fra det pavelige Hierarkie og er traadt over til den christelig catholske Kirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-03
Svenske Aviser vedblive at omtale General Palmstiernas Rappel fra St. Petersborg som en meget vigtig politisk Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-03
Preussiske Blade besvære sig over, at Dronning Victoria har under sit Ophold i Rhinegnene slet ikke været i godt Humeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-03
Det saa meget omtalte Rygte om en Forlovelse mellem Kronprindsen af Würtemberg og den preussiske Prinds Carls ældste Datter, erklæres nu for ugrundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-03
Paa Johannisberg (Metternichs Slot ved Rhinen) er for Tiden en overordentlig diplomatisk Bevægelse, og af hvad der passerer slutter man sig til, at Forhandlingerne ere af stor Betydning, Den 27de Aug passerede den kgl. danske Udenrigsminister, Grev Reventlow Criminil, gjennem Hamborg, efter Forlydende i et vigtigt Ærinde til Wien, Rhinen og Berlin. Det hedder, at han allerede den 18de Septbr. skal være tilbage i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-03
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-03
Kjøbenhavn, den 2den September. Augsb. allgem. Zeitung, et af Tydsklands meest læste Blade, indeholdt nylig, under Overskrift die danischedeutsche Frage, von der Jsar, en Artikel, hvoraf Fædrelandet har optaget nedenstaaende Brudstykker, som Exempel paa, hvorledes Hertugen af Augustenborg omtales, og med hvilken Varme hans Sag. føres af Folk, der give sig Udseende af at have hjemme i Hjertet af Tydskland:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-03
Hertugen af Augustenborg er, som man veed, ifølge tydsk Ret og sin Huusret lovlig Arving til begge Hertug dommerne, naar den Green af hans Huus, som nu besidder den danske Throne, uddøer i dens mandlige Linie. Men Hertugen er tillige tydsk Fyrste og staaer som saadan under det tydske Forbunds Ret og Beskyttelse. Det er ingen Hemmelighed, at han, en Herre af ligesaa stor Fasthed som Jndsigt, derhos Hoved for en blomstrende og høisindet Familie, ikke vil opgive sin Ret, og, hvis viere vel underrettede, heller ikke vil indlade sig paa nogen Erstatning. Men i denne Ret er Slesvig uopløselig forbundet med Holsteen. Vel staaer han kun gjennem Holsteen, som er i det tydske Forbund, under Forbundets Beskyttelse. Dette er forpligtet til at vedligeholde ham hans Besiddelse; men Holsteen er heraf kun den ene Halvdeel, Slesvig den anden, og Forbundets Beskyttelse af Fyrsten kan ikke være en halv. Han er berettiget til at fordre den for sin hele Besiddelse; derhos ere Holsteen og Slesvig forbundne ved gamle Statsbestemmelser, Overeenskomster og fælleds Rettigheder. De udgjøre et Hertugdomme: Schleswig=Holstein, og Naturen af den Besiddelse, ved hvilken Hertugerne af Augustenborg ved indtrædende Arvefald høre til Forbundet, er derfor en complexDette tør saaledes ikke tillade, at en fremmed Magt efter sine Convenienser vilkaarlig opløser denne indre Sammenknytning af en af dets Medlemmers Besiddelser, for at kunne tage den ene Halvdeel af samme i Beslag. Forbundet vil altsaa antage Hertugens Reclamation, og som en Følge deraf kjende, at Hertugen af Augustenborg maa være at beskytte i hans Ret til Schleswig=Holstein. Udfører Danmark nu alligevel en Handling, eller har det, førend Forbundsbeslutningen kunde fattes, fuldført en som ophæver denne Ret, saa vil ifølge Spørgsmaalets indre Nødvendighed og Vigtigheden af de truede Jnteresser en Execution være at indlede. Denne kan i Norden ikke overdrages nogen anden Forbunds=Stat end Preussen, ikke blot fordi Preussen er den mægtigste Stat i det nordlige Tydskland, men fordi det har Fordringer paa Hertugdommerne at beskytte, som tilkomme det ifølge dets Arveforbindelse med det hertugelige Huus. Men Executionen kunde ikke bestaae i Andet, end at Preussen, i Forbundets Navn og efter dets Ordre militairt besatte Hertugdømmerne, og holdt dem besatte, indtil Danmark havde gjort sit Skridt om og anerkjendt det hertugelige Huus's Rettigheder. Det er Sagens statsretlige, forbunds retlige Gang, ikke fordi det saaledes behager denne eller hiin, men fordi de heri indviklede Jnteressers Natur foreskriver den med Nødvendighed. Vi have ikke viller Andet end at henvise til denne Sagens indre Natur, for at Hannibal ikke skal staae for Porten, førend man veed, han er i Jtalien, og protestere imod enhver anden Hensigt, som man maatte tillægge os."