Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-09-13
Politiske Skildringer. Den Preussiske Statstidende leverer et interessant Stykke og Stemningen i Belgien: Det hedder deri, at Belgiernes høie Tanker og dem selv have siden det sidste Feldtog lidt et uhyre Stød; Folket har begyndt at faae Agtelse for Hollænderne De Flygtninge, som ere komne hiem fra Krigsskuepladsen, skildre den Angest hvoraf Armeen var bleven overfaldet; næsten alle belgiske Soldater fik et saadant Hastværk, at de fleste have faaet hovne eller ømme Fødder; Skoe og Støvler ere opslidte og Skomagerne have faaet fuld op at bestille; th et saadant Feldtog volder ikke saa faa Udgifter. Gen. Daines Armee har retireret saa fortræffeligt, at den er hensvundet fra 12000 til 4500 Mand; Resten har forputtet sig med en saadan Klogskab, at den ikke er til at finde. Den Belgiske Armee skal kun have tabt 400 Døde og 200 Saarede, og desuagtet er et stort Forraad af Krigsmaterialier faldne i Fiendens Hænder, nogle forklare dette af en panisk Skræk, andre af en vis Menneskeligheds Følelse og Uvillie til at udøse deres Næstes Blod; desuden bør man forklare Alt fra den bedste Side. – En af de belgiske Helte, Borgemesteren i Loven, havde i en patriotisk Tale opflammet Borgernes Mod og opfordret dem til at forsvare sig til det yderste; men da Hollænderne nærmede sig, saa var han den første, som løb sin Vei; Borgerne tænkte som saa, kan vor Borgmester løbe bort, saa kunne vi ogsaa, og saaledes blev der intet Menneskeblod udgydet dengang; dette viser klarligen Nytten af, at man veed at befinde sig til rette Tid. – For at forebygge slige jammerfulde Optrin har Conferencen udfærdiget en nye Protokol, hvorved en Vaabenstilstand paa 6 Uger imellem Belgien og Holland bliver paabudt; i hvilket Tidsrum den haaber at faae hele Sagen bielagt. Af en ældre Protocol af 6te August sees, at Kong Leopold ogsaa har forlangt Assistence af en Engelsk Flaade, hvilken ogsaa var tilrede dertil. - Afden Franske Armee bliver ifølge Bladet Times kun 7000 Mand tilbage i Landet for at holde Orden, hvori det Blad synes at finde sig uagtet den Jver syge, som det udviser mod Frankerige. - J Holland hersker en sand patriotisk Stemning og en levende Glædesfølelse over at dets uforsonlige Fiender ere blevne saaledes ydmygede. Den 19de August holdt Kongen Revne over sin Armee paa den Woenselske Hede, hvorved den Kongelige Familie var tilstæde, han tiltalte Tropperne og især de Leidenske Jægere med megen Naade, og Soldaternes Begeistring overgik al Beskrivelse. Prinsen af Oranien er udnævnet til Feldmarskal og to af de i Hasselt erobrede Kanoner blive til et Minde om hans Seieropplantede udenfor hans Lystslot i SoestykDen 27de August fremlagde Præsidenten for det Franske Conseil Hr. Casimir Perrier det saalænge forventede Lovudkast angaaende en Revision af den 25de Artikel af Chartet, som handler omPairiet og udviklede det i en udførlig Tale. Af denne Tale giver sig tydeligt tilkiende, at Regieringen kun unødigt og tvungen af Folkestemningen har fremlagt dette Lovforslag; Præsidenten yttrede ogsaa dette Ønske, at Kammeret ikke vilde paa en altfor definitiv Maade tage en Beslutning om denne Sag; men lade noget staae aaben til Eftertidens Afgiørelse. Den 23de Artikel indeholder, at Udnævnelsen af Frankeriges Pairs tilkommer Kongen, deres Antal er ubestemt; han kan tillægge dem hvilken Titel han vil og udnævne dem paa Livstid eller gjøre dem arvelige. - Den 68de Artikel af Chartet fastsætter Revisionen af denne Artikel i Sessionen af 1831. Han deducerede derpaa med meget gode Grunde, at Udvælgelsen af Pairerne burde tilkomme Kronen, ligesom Udvælgelsen af de Deputerede maae tilkomme Folket, da Frankeriges Statsforfatning er sammensat af et monarkisk og constitutionelt Princip, og Pairernes Kammer er bestemt til at vaage over det første og de Deputeredes over det sidste: han foreslog derfor, at Retten til at udvælge Pairerne maae forblive hos Kongen. Derefter androg han paa at Pairernes Antal burde være ubestemt, da der kunde indtræffe Omstændigheder, hvori det vilde blive nødvendigt selv for Folkefriheden at bryde Pariets Magt ved nye Udnævnelser. Endelig foreslog Ministeren Ophævelsen af Pairiets Arvelighed; men det lod af hans Tale, som at dette Forslag udgik hos ham mere fra en erkiendt Nødvendighed at rette sig efter Folkestemningen end af hans Overbeviisning, og han foreslog at denne Artikel skal i Tidens Følge underkastes en nye Revision. - Man siger at dette Lovudkast behager intet af de modstræbende Partier.