Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1685-12-01
Londen. Kongen har forundt de Reformerede som er kommen fra Franckerige at lade opbygge en Fransk Kircke. Under-Huset har udi nestforleden Forsamling Raadslaget om Kongens Tale til dennem, og endeligen besluttet, at der skulle opsettis en Adres, angaaende de Officerer hvilke icke burde at tiene, formedelst deris Religions skyld, og offverantvorde dend Hans Kongl. Mayestet, saa og lade hannem der udi forstaa, at det var imod Kongerigets Low og Ret, hvorfore hand vilde lade sig behage at giffve saadan en Ordre at det kunde være til Undersaatternis og Landets beste, udi samme Adres skulle ogsaa Hans Mayt. bliffve tacket paa det høyeste, for den Omhyggelighed og store Omforrig som hand hafde til at undertrycke og ødelegge Rebellerne. Dernest bleff der og raadslaget, om Offver-Huset skulle herom blifve tilspurt, 138 Samtyckte det, men 212 vare der imod, endeligen lod det ved Kongens Geheime Raad anholde hos hans Mt. at hand ville lade sig behage, at gifve den Tid tilkiende, naar hand beleyligst kunde giffve dennem Audientz: Herforuden har og forbemelte Under-Huus resolveret sig til at bevilge Kongen et Supplement, som beløb sig hen ved 700000 Pund, og besluttet at anvende ald Flid til at bringe dette Suppliment til Veye, hvorved Militzien kunde underholdis, hvorfore bleff og samtyckt, at der endnu skulle giffvis udi 5 Aar 500000 Pund af det Franske og Ostindiske Tøy, de andre 200000 Pund skulle betalis aff den Franske Viin, og gifvis aff en hver Tønde 2 Pund, der nu Kongen formedelst sin geheime Raad lod ofvenbemelte Huus vide at hand udi Banqvettings Huus vilde komme tilstæde, da indstillede og samme Huusis Bisiddere sig, og lod offverantvorde denne efterfølgende Adres til Hans Maytt. Allernaadigste Souverain Herre og Konge. Hans Mayestets oprictige og troe Undersaattere aff Parlamentet som ere forsamlede, møder for det før første udi Hans Mayestets Aasiun med en Allerundanigste Tacksigelse, for Hans store Omsorrig og Aarvaagenhed til at neddempe igien i det gandske Land den Rebellion som var meget skadeligt for dend Geistlige og Verslige Stand, og meesten deelen var begyndt til at forderffve- og til indtet giøre voris Religion, som formedelst Lands Lowen saa fast er bekrefftet, og Hans Mayt. nu atter igien har forsickret os om at forsvare dend affyderste Effne og Formue, hvilcket vi ideligen og altid med høyeste Tacknemmelighed vil erkiende Fremdeelis bede vi paa det ydmygeligste om Forloff, at andrage for Hans Mayestet, hvorledis vi har taget Hans Tiltale til os udi Betænckning, og Allerunderdanigst resolveret os fornemmeligen der paa, som angick de Officerer hvilcke icke vare dygtige til deris Charger, og det i henseende til dend Parlamentis Acte, som udi Eders Salig Herr Broders 25 Regierings Aar bleff udgifvet under den Titel: En Acte, hvorved de Farligheder som de Pavelige Recusanter stræber effter at foraarsage, kand udi Tide forrekommis, at forholde dette Hans Mayt. Laasom voris skyldighed fordrer og udkreffver, Nemlig at disse Officerer ere icke dygtige nock, saasom Lowen tilholder, at employeris til nogle høye Charger, og at den udygtighed hvor til de self ere den største Aarsage, icke kand offverbevisis dennem uden ved en Parlaments Acte. Hvorfore vi for den Respect og Æris Beviisning som vi ere Hans Maytt. skyldige og plictige, haffver besluttet, at forfærdige en Bill i begge Huuse, og derom fornemme Hans Mayts. Meening og gode tycke, hvorledis de igien kand bliffve fri for dend Straf hvilcken de haffde fortient, og heldst efftersom det siunis ved denne Punct, at de skal længere bliffve udi deris Tiennister er uden nogen Parlaments Acte, og ey alleneste imod Hans Mayestets Forordninger, men endoc imod all Low og Ret, hvorved voris Religion beskiermis og forsvaris; Derfore er det voris samtlige ydmygigste Bøn og Begiering, at Hans Maytt. vil lade sig behage at udgiffve saadan en Ordre som kand betage hans troe og kiere Undersaatter ald Jalouste oc Miss tancke: Denne Adres annammede Kongen naadeligen, og svarede derpaa igien, hvorledis hand icke hafde formodet, at dette Huus udi nogen maade maade skulle tviffle om hans oprictighed og gode Hiertelaug, eftersom hand tilforne hafde forsickret dennem der om, hvorfore hand nu udi Gierningen vilde lade tilsiune det som hand haffde loffvet udi sin Tiltale til dennem; Siden har hand forordnet at Parlamentet skulle igien bliffve forsamlet den 20 Febr. 1686.