JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Den Holsteenske Canal er i sidstafvigte Aar bleven be farel af 29 Engelske, 87 Hollandske, 413 Ostfriesiske, 122 Oldenburger, 121 Pappenburger, 6 Bremer, 2 Hamborger, 3 Lübecker, 12 Hannoverske, 129 Meklenborgske, 83 Svensk-Pommerske, 57 Brandenborg, ske og Preussiske, 22 Kurlandske og Russiske, 72 Svenske, i alt 1258, og med de Jndenlandske 2179 Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Aarhuus. En veltænkende Kiøbmand leverte mig i Aftes en Femrigsdaler-Seddel til de Fattige, med disse Ord: Det er min Pligt at betænke mine trængende Medmennesker, da Gud giver mig Lykke og Villie." Held og Velsignelse følge denne exemplariske Giver i alle sine Handlinger, Saaledes ønsker og beder de Fattige, som ved milde Gaver bliver understøttet. Aarhuus, den 16 Martii 1797. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Fra Hr. L. Jørgensen blev mig i Dag tilsendt 1 Mk. 8 s. til de Fattige, som var givet af Arbeidsfolk for Overhørighed imod deres Foresatte. Aarhuus, den 18 Martii 1797. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
En Skipper har leveret til Fattigkassens Kasserer een Rigsdaler til de Fattige. Herren ledsage denne Veltænkende paa sin Reise. Aarhuus, den 18 Martii 1797. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Prædikanterne paa 4de Onsdag. i Faste. Domkirken. Stud. Svaneberg. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Udenlandsk. Frankrig. Et Skib, som efter 20 Dages Seilads, er ankommen fra St. Domingo til Orient, bringer temmelig gode Efterretninger derfra. Blot i de 4 Qvarterer Morie, Lacal, Limbe og Petite Anse, anslaaer man den sig nu nærmende Sukkerhøst til 12 Millioner Pund. Paa alle andre Steder tegnede Høsten sig ligeledes god, alene at man endnu ikke havde forvundet Frygten af de mange Mordscener; der herskede og Mangel paa klingende Myndt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Contreadmiral Bouvet, som siden Tilbagekomsten fra den irlandske Kyst har sadt i Arrest, er nu af Directoriummet afsadt, og kommer til Paris for at retfærdige giøre sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
General Angereau, som er ankommen hertil med den 60 Faner der vare erobrede i Mantua, har man indbuden til et stort Maaltid, hvorved der var 3 til 4000 Deputerede tilstede. Da der ikke var Plads i nogen af Sahlene til at tage imod disse Fahner, som bleve baarne af 60 Veteraner, blev Forgaarden til det Luxemborger Palais valgt til denne Høitidelighed. Angerean, som blev ledsaget af sin gamle Fader, sin Broder som er hans Adjutant og en af Buonapartes Brødre som er kun 12 Aar gammel saade blant andet Directeurerne, at den italienske Armee har i 11 Maaneder holdt 64 Fegtninger og 27 Batailler. Præsidenten ønskede Staden Paris til Lykke med at den var Angercaus Fodested, gav ham Broderkysset, og i Republikens Navn, skienkede ham en Fane og en Rustning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Den americanske Capitain Mundsort, som den 5te Februarii afreiste fra Hamborg og agtede sig til Havre, blev af den engelske Fregat Euridice opbragt til Grave sand, hvor han dog efter skeet Visitering blev løsladt, men man har arresteret 2 franske Passagerer som vare paa hans Skib, saa havde man og ved Visiteringen fra taget Capt. Mundfort adskillige Klæder og 1000 LouisVorer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Engeland. Den 22de Febr. indløb i Cardiganeller Fischgaard=Bayen paa Pembroke=Kysten i Wallis de 2 Franske Fregatter Vengeance og Resistance, Corvetten Constance og en Lugger, som den 16de Febr. vare udseilede fra Brest, og sadte 1200 Mand i Land uden engang at give dem een Kanon med. De franske Skibe gik derpaa strax i Søen igien, da de troede at kunne see nogle engelske Krigskibe, og overlod de udskibede 1200 Mand til deres Skjebne. Aldrig saasnart var dette bleven bekiendtgjort i Landet, endog førende de Militaire kunde blive samlet, før nogle tusinde Land folk lede tilsammen, bevæbnede med Høegafler, Møg grede Knive og Knipler, og gik imod Fienden. LordCawdor, som i en Hast havde sammenskrabet alle Tropperne der i Egnen, kom endnu til ret Tid, for at hindre Blodsudgydelse mellem Landfolkene og de Franske. 3 Franskmænd som havde skildt sig fra de andre og havde ranet en Kalv, bleve alene dræbte af Landfolkene. Da Lord Cawdor med sine Folk nærmede sig de Franske, besluttede disse at capitulere, hvilke den franske Brigade Chef, Tate, lod ham bekiendtgiøre ved følgende Brev Sir, De Omstændigheder, under hvilke det af mig commanderede franske Corps er landet her, giør det unødvendigt at forsøge nogen militairsk Operation, som kun ville have i Følge Blodsudgydelse og Plyndring. Korpsets Officerer har derfor yttret deres Forlangende at træde i Underhandling. Er De af samme Sinde lang, saa kunne De tilkiendegive Overbringeren det. Cardigan Bay, d. 23 Febr. Tate, Brigadechef. Lord Cawdor svarede derpaa: Sir! Det under min befaling staaende Mandskabs Overmagt, som hver Time faaer Tilvært, tillader mig ikke at underhandle paa anden Maade end at De med Deres hele Corps overgiver sig til Krigsfanger. Deres Ønske at hindre unødvendig Blodsudgydelse, stemmer fuldkommen med mit. Deres hastige Overgivelse kan alene forhindre det, og giøre Dem berettiget til den Agtelse, som de brittiske Tropper alletider ønsker at vise imod en svagere Fiende. Min Major overbringer Dem dette, og jeg venter Deres Beslutning Kl. 10 ved en Officeer, som af den Eskorte, jeg har medgivet, vil uden Overlast blive bragt til mig. Fischgaard, d. 23 Febr. Cawdor. Denne Correspondence endte sig med at det hele franske Corps strakte Gevær. Paa mange af disse, som have været Galeislaver, kan man endnu see Kiendetegnene, hvor Jernet har sadt paa deres Been. Brigadeer Tate er en Jrlænder. Den øverste befalingsmand for hele Expeditionen, Divisionschef Castagnier, (ikke en vis Wall, som det først hedde, der forhen havde været Gouverneur i Sennegal) er og taget til Fange og er paa Veien til London. Saa lidet af Betydenhed denne Landgang end har været, saa har den dog sadt hele Engeland i Bestyrkelse, og foraarsaget en sørgelig Jndflydelse paa den engelske Banqve, da nemlig enhver af Frygt for Tingenes Gang ville trække sine Penge ud af samme, og have dem i klingende Myndt, hvorfore Fonden faldt ned til 50.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Af denne Aarsag blev den 26de en Cabinetsbefaling udstædt, at Banken paa en vis Tid skulde holde inde med Udbetaling i Guld og Sølv. Bankdirecteurerne har derpaa den 27de offentlig bekiendtgjort, at Banken ikke desmindre var i en meget blomstrende og god Forfatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
De fornemste Banqverer og Kiøbmænd have derpaa besluttet i deres Handels=Affaires at modtage og udgive Banknoter, saa har og mange af de anseeligste Huse og Embedsmænd ligeledes underskrevet sig for det samme. Følgerne heraf blev, at de offentlige Fonds steeg en Procent. Der skal nu forfærdiges Banknoter paa et Pund og maaskee mindre, ligesom der og bliver præget nye Sølv og Kobbermyndt, samt en stor Qvantitet spanske Dalere sadte i Omløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Det ostindiske Compagnie har faaet meget glædelige Efterretninger fra Ostindien, at alting der er fredelig og roelig. Den 9de har der i Nærheden af Prinds Wally-Øen været en heftig Søesegtning imellem de 2 engelske Linieskibe Arrogant og Victor og 6 franske Fregatter paa 44 til 50 Kanoner. Efter halvtredie Times Fegtning, veeg Fregatterne ved Hielp af en gunstig Landvind og gik til Batavia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Lord Bridport er igien udnævnt til at commandere Canalstoden. Forholdsreglerne imod en fiendtlig Landgang paa Engeland ere overordentlige. De Militaire have faaet meget bestemte Ordres, i Henseende til hastige Marscher, og flere tusende Landfolk ere beordrede, i de Egne hvor en fiendtlig Landgang skulle skee, at opbryde Landeveiene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Den 3die Martii forkyndte Kanontordenen fra Par og Tower en meget vigtig og glimrende Seir, som den engelske Admiral Jarvis den 14de Febr., ikke langt fra Cap Vincent, har havt over den spanske Fløde. Admiral Jarvis's Depesche er kortelig denne: Natten imellem den 13de og 14de kunde vi tydelig høre Knallet at de spanske Signal=Kanoner, da Capitain Forre paa Skibet Riger, som i nogle Dage havde fulgt den, gar Signal at den spanske Flode kun var 3 a 4 Søemilefra os. Ved Dagens Anbrud kunde vi see den. Kl. 10 gav Skibet La bonne Citoyenne Signal at den var 25 Linieskibe stærk. Den engelske Flode, som kun bestod af 15 Linieskibe, formeerede sig i den engeste Orden i 2 Linier, og var saa lykkelig Kl. 12 at støde paa den fiendtlige Flode, som endnu ikke havde formeeret nogen samlet regelmæssig Slagtordning. Jeg seilede derfore med en i yderst Hastighed formeeret Linie igiennem den spanske Flode og adskilte derved den tredie Deel af samme fra Hovedcorpset, hvorved det kom til en partiel Kanonade, som hindrede at de fiendtlige Skibe ikke kunde forene sig inden Aften. Vi vare saa lykkelig at erobre følgende 4 Linieskibe: Salvador deel Mundo og St. Jose, begge paa 112 Kanoner, St. Nicolas paa 84 og St. Ysidore paa 74 Kan. Actionen holdt op om Aftenen Kl. 5. Paa de engelske Skibe ere i denne Action dræbte og saarede 300 Mand, deriblant 5 dræbte og 11 saarede Officerer. Paa de 4 erobrede spanske Skibe er derimod 261 Mand dræbte og 342 saarede, hvoriblant 15 dræbte Officerer, og blant disse, General Don Francisco Xavier Winthuusen, Chef d'Eskadre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Admiral Jon Jarvis skal nu ophæves i Pairstanden, og have Navnet Lord St. Vincent. Capitain Calder, som har bragt denne Seirsefterretning, er slaget til Ridder. Commodore Nelson har især udmærket sig, og borttaget Linieskibet St. Salvador della Mundo ved Entring, og er derfore udnævnt til Contreadmiral af det blaae Flag. Man veed ikke med Vished om den spanske Flode er gaaet til Cadix eller Brest. Jmidlertid er Lord Bridport udgaaet fra Portsmouth med 12 Linieskibe og 4 Fregatter, og ligeledes Admiral Colpøys med en Eskadre, for at beopagte den franske Flode, og hindre dens Forening med den Spanske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Jtalien. Til Venedig er der ankommen 10,000 Dalmatier til Stadens Forsvar, og Republikens bevæbnede Skibe holder Hovedpasset imellem Staden og det faste Land besadt. Man siger at Prindsen af Nas saa=Siegen skal erholde Commando over denne Fløde. En fransk Corvette paa 24 Kanoner og 200 Mand og 2 Skibe med Munition for den franske Armee har landet ved den pavelige Handelstad Boro i det adriatiske Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Kongen af Neapel opretter 4 nye Jæger=Regimenter, og lader dertil udskrive 16000 Recruter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Cardinal Matthey, Monsr. Galeppi, Hertugen af Braschi og Marqvis Massimi ere som Befuldmægtigede, fra Paven, kommen til Buonaparte i Tolentino. Man siger at Vaabenstilstanden skal være sluttet, og Paven betale for samme 20 Millioner, hvoraf de 6 strax. En anden Beretning siger : At Buonaparte skal have forlangt som Præliminair=Betingelse, inden han indlod sig i Underhandling, at Paven skulle anerkiende Bologna, Ferrara og Ancona for uafhængige, samt at General Colli skulle tilbagegive de Kostbarheder som han havde ført fra Loretto, der skulle beløbe sig til 2 Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Adskilligt. Feldtmarschal Mack, er ansadt som Generalqvarteermester ved Rhinarmeen. I Dunkirken ligger en fransk Fløde af 40 Skibe næsten seilfærdig som alle skal have Tropper ombord, og i Calais ligger til samme Hensigt 16 Transportskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Fra det gode Haabs Forbierg er til Plymouth ankommen 2 Skibe med 13000 Quarter Hvede, det ene af disse har medbragt den fangne Hollandske Admiral Lucass. Under Mantuas Beleiring, er der betalt 2 Ducater for en Høne og 2 Daler for en Kat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Efter Buonapartes Fortegnelse, er i Mantua funden af Artilleriestykker 500, hvoriblant 126 af Metal fra 36 til 16 Pund og af 15pundige 175, desuden 56 Mørsere, 43 Feldtstykker og 16 Haubitzer; 17115 Flinter, hvoraf 5000 brugbare ; 4484 Pistoler, hvoraf 2500 brugbare, 36200 Pund Jern, 321400 Pund Blye, hvoraf over det halve i Kugler; 529000 Pund Krudt; 1 Mill. 214000 Jnfanterie-Patroner, og 160228 Cavallerie Dito; 187392 Kugler af alle Slags; 15503 Bomber; 14745 Kanonpatroner ; 209. Haubitz Dito. Endnu 38 Feldtkanoner af General Wurmsers Division med dertil hørende Munition og 148 Krudtvogne. J Ancona fandtes 99 Kanoner, 23600 Pund Krudt, 23102 Kanonkugler, 500 Bomber, 2287 Flinter og 3000 Pund Blye i Kagler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Jblant de Munke som i det Lüttichske har maattet rømme deres Klostere, befinder sig en Carmelitter som er 100 Aar, navnlig Gilles Douteryont, som i Klosteret blev kaldet Pater Matthien. Han er endnu munter, gaaer meget lige, har en god Hukommelse og besøger sine Venner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Ved sidste republikanske Høitidelighed den 21de Jan. anmærkedes i et af vore Blade, at denne for Ludvig den 16de ulykkelige Dag, var i foregaaende Aaringer bleven mærkværdig ved andre Begivenheder. F. E. den 21de Jan. 1782 gav Staden Paris Kongen og Dronningen en stor Fere, i Anledning af Dauphins Fødsel, og Kongen eftergav de Fattige i Paris et heelt Aars Kopskat. Paa samme Dag kom Lafayette fra Nordamerica til Paris, og Dronningen bragte selv hans Gemahlinde til Hotellet Noailles i hans Armee. Den 21 Jan. 1784 blev, paa den nu kaldede Revolutionsplads, til Taknemlighed af de Fattige, Ludvig den 16de opreist en Ærestøtte af Snee med en skiøn Jnscription, fordi han i Vinterens Strenghed lod dem forsyne med Brænde. Den 21de Jan. 1790 foreviste Guillotin National. forsamlingen den Maskine, som efter ham fik Navn af Guillotine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
General Mack som har erhvervet sig saa stor en Roes, var i Aaret 1785 kun Foureer ved Regimentet Preitz. J Tyrkekrigen var han saa lykkelig at General Landon, bemærkede hans Militairtalenter, og gjorde ham til en af sine Adjutantere, og fra den Tid er han heldig stegen til sin nu værende Rang. Han forcener et ædelt og høimodigt Hierte med sine øvrige Talenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
J den 752de Trækning i Kiøbenhavn er udtrukket følgende Nummere: 83. 75. 3. 29. 68.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Bekiendtgiørelser. Til Kiøbs er Galioth=Skibet, die Frau Lucia, som under Commando af Capitain Jürgen Frantzen daglig er ventendes fra Cette til Randers, hvor samme ved Ankomsten behagelig af Liebhaberne kan tages i Øiesyn. Skibet er hægt, stærk, med alt Tilbehør overflødig forsynet, og dets Jstandsættelse er for et Aar siden ikke bekostet med 3500 Rdlr., saa det næsten som nye er at ansee. Dets Drægtighed er circa 65 Læster Salt. Inventarii-Listen er til Eftersyn og at erholde hos Undertegnede, med hvem om Kiøbet handles. Aalborg, d. 16 Martii 1779. Jacob Kiellerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Saasom det for nogle Aar siden maatte ophøre med Skræder=Lauget, at bære Leie-Liig til Jorden, formedelst at en Deel af Laugs-Mesterne da vare svagelige, saa bekiendtgiøres herved, at bemeldte Lang har gjort Forening om at bære Leie=Liig til Graven, heri Byen. De som maatte behøve deres Tieneste derudi, ville behage at give Oldermanden for Skræder i Lauget det tilkiende, som strax besørger Vedkommende tilsagt i rette Tid og Sted at møde, at bære det anmeldte Liig til Graven, da nu de fleeste af bemeldte Amts Mestere ere unge og friske Mænd. Aarhuus, den 1ste Martii 1797. Hinrich Bachratz, Oldermand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Da forrige Hospitals Præst Nicolai Ulliges Enke, Cathrine Christine Mørk døde her i Byen sidstafvigte 6te Martii, blev hendes efterladte Boe ikke alene strax forseglet og registeret, men endog den følgende 15de aabnet og Efterladenskaberne til Auction vurderet, samt Auctionen berammet til 3de April. Den Afdøde skal efter en Optegning, kom findes i Boet, være for i Wiborg, den 19de Januarii 1730 af Faderen Abraham Mørt Kiøbmand, og Moderen Marie Kirstine Lassen; hun har ikke efterladt sig nogen Livs-Arving, thi hendes eeneste Datter er tilforn død, men skal have havt tvende Søstre, den ene gift med Tobakspinder Claus Fortmani Kiøbenhavn, og den anden gift i Thisted, skulde disse Arvinger være i Live, have efterladt sig Børn, eller fleere Arvinger findes, saa indkaldes herved disse Arvinger, Enke med Laugværge, og Umyndige med Formynder, at møde i Støfring-Herreds geistlige Skifteret, som holdes her i mit Huus i Randers Tirsdagen den 18de April og 12 Ugers Dagen den 29de Maii 1797, tillige indkaldes til bemeldte Tid Creditorer samt Debitorer, og alle, som maatte have nogen Fordring i Boet; Hendes Stervboe taaler ingen ordentlig Proclama. Randers, den 17de Martii 1797. C. Sommerfeldt, Provst udi Stofring=Herred og Sognepræst i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Paa Horsens Raadstue bliver den 28de Martii fors kommende og følgende Dage ved offentlig Auction bortsolgt endeel Guld, Sølv, Kobber, Tin, Messing, Jern, Træetøy, Porcelain, Steentøy, Chatoller, Stole, Borde, Speile, Dækketøy, Sænge= og Gangklæder samt endeel Alen Kram med meere. Horsens, den 16de Martii 1797. Bagger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Hos Peder Smeds Enke i Egaae, er et meget god og complet Smede=Redskab underhaanden at faae til kjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Til førstkommende Mandag, kan en Dreng, som har Lyst til at lære Møllerprofessionen og har været til Confirmation, blive antaget til Lære i Dørup eller Lille Mølle, i Hørning Sogn mellem Aarhuus og Schanden borg, hos Jess Thomsen. Paa Bispe-Contoiret her i Aarhuus bekommes:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-18
Nyeste Samling af Selskabs-Sange, især for blandede Selskaber, udgivet paa S. Paulsens Forlag 1797 smukt heftet, 4 Mk. 4 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-22
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-22
Kiøbenhavn. Efter Sigende skulle Hs. K. H. Kronprindsessen og Hertuginden af Augustenborg begge være frugtsommelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-22
J Baron Gyldenkrones Sted skal, efter Forlydende, Justitsraad Hansteen, Kommitteret i General Toldkammeret, indtræde i bemeldte Kollegium som Deputeret. Ved Robberkundt i Jylland er i Februarii Maaned forulykket et svensk Skib, Gustav den Tredie, ført af Skipper Haaberg, fra Texravechia bestemt til Gothenborg med Salt; Skipperen og 4 Mand er druknede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-22
General Kosciusko ventes med første til Kiøbenhavn, han skal fra Gothenborg have skrevet til det Rybergske Contoir og erkyndiget sig der om Skibsleilighed til Engeland eller America. Hans Sundhedsomstændigheder ere endnu saa slette, at han ikke kan gaae, men maae lade sig bære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-22
Befordring. Sognepræsten for Hammel, Woldbye og Sahl Meenigheder, Hr. Jens Høst Birch, confirmeret som Sognepræst for Witthen, Haldum og Hadsteen Meenigheder i Sabro Herred, under Aarhuus Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-22
Vacancer. Sognekaldet til Lyngaae og Schiød, anslaaet for 300 Rdr.; og Sognekaldet til Hammel, Woldbye og Sahl, anslaaet for 254 Rdr. Til begge disse Kalde haver Frue Grevinde Frys Desmercieres Kalds=Rettighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-22
Aarhuus. Den 22de afseilede herfra til Kiøbenhavn, Skipper Johannes Clausen med Stykgods og Passagerer. Samme Dato afseilede herfra til Kallundborg, Smak skipper Jes Jessen med Heste for Michel Pedersen, L. Hansen med Dito for C. Dinnesen, S. Michelsen med Dito for N. Mouritzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-22
Løverdagen den 18de Martii døde min elskværdige Ægtefælle David Borgen, forhen Provst over Sabroe, og Vester=Liisberg Herreder og Sognepræst til Lyngaae og Schiød Meenigheder, i sit Alders 71 Aar. De som kiendte denne sieldne Mand, kiendte og hans Værd, og de deeltage i min og 10 efterlevende Børns billige Sorg. Lyngaae Præstegaard, den 18de Martii 1797. Anne Margrethe Hjortholm, sal. Borgens Prædikanterne paa Fredag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-22
Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-22
Prædikanterne paa MidsafteSøndag. Froprædiken i Domkirken. Stud. Svaneberg. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Bechmann. Fruekirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-22
Udenlandsk. Frankrig. Man veed nu med Vished at Freden med Paven virkelig den 19de Februarii er sluttet i Tolentino, eller rettere sagt: han har der dyrt tilkjøbt sig den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-22
Paven har selv desangaaende tilskreven Buonaparte. J dette Brev kalder den hellige Fader ham sin elskelige Søn og meddeeler ham sin Apostoliske Velsignelse, samt forsikkrer, at han har den beste Troe til ham af Verden, hvilket kan skiønnes deraf, at han i al Rolighed forbliver i Rom. Saa havde han og det beste Haab om, at Freden blev sluttet under de billigste Betingelser. Buonaparte har og kun forlangt 30 Millioner Livres, der omtrent er saameget han behøver til Feldttogets Førelse i Jtalien for i Aar; desforuden efter al billighed 15 Millioner, som Republiken havde tilgode i Følge den første sluttede Vaabenstilstand m.m., som af efterfølgende Betingelser kan erfares: 1) Paven erkiender den franske Republik, og i Gunst af samme, frasiger sig al Rettighed til Provindserne Bologna, Ferrara og hele Romagna. De franske Tropper skal holde Ancona besadt til Krigen er endt. 2) Paver, betaler 30 Millioner Livres Tournois til den franske Republik, og desuden endnu 15 Millioner samt det Munition og alle de Kunstværker af Malerier, Statuer & som han efter den forhen sluttede Vaabenstilstand er skyldig. 3) Han sender en Gesandt til Paris, som skal misbillige det paa Legationssecretair Basseville i Rom forøvede Mord, og betaler 30,000 Livres til Skadesløsholdelse for hans Enke og andre Personer som har lidt Skade ved dette Attentat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-22
Den lærde-Commission i Jtalien, har i Ravenna, Pesaro, Ancona. Loretto og Perugia gjort en god Høst, der tillige med det som endnu forventes fra Rom, indbefatter alt det Skiønne i Jtalien, paa det lidet nær i Neapel og Turin, og som alt nu Tid efter anden bliver sendt til Paris. Buonaparte er ellers nu i Begreb at bryde op med sin Armee til Tyrol, for ved Plavefloden, at maale sig med Erkehertug Carl. Mange unge Jtalienere tage Tieneste ved hans Armee. Datteren af den bekiendte Marqvis Bouille, søger stærk om at faae hendes Fader udstrøgen af Emigrantlisten. Rygtet, at Pulsage var arresteret, har ikke bekræftet sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-22
6 engelske Ostindiefarere og en Fregat, er den 14 Febr. 2 Dage før det i sidste Avis ommeldte Søeslag, Nærheden af Cap Vineent, taget af den spanske Flode, og sendt ind til Cadix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-22
Fra sammesteds meldes at 5 franske Linieskibe og 2 Fregatter som vare komne fra Toulon, har først i Febr. passeret Sundet ved Bibraltar og ere formodentlig seile, til Brest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-03-22
Tydskland. Alt forkynder nu at den hidtil havte Rolighed ved Rhinen snart vil ophøre. Man anseen Mannheim og Neuwied for Puncterne hvorfra Operationerne vil tage deres Begyndelse, i det mindste trækker alle Tropper uventet der tilsammen. Den 11te Martii lod Commandanten i Frankfurt, Oberste Mylius, alle der værende Officerer bekiendtgiøre, at de i seneste den 15de maatte være paa deres Poster. Man ventede ligeledes at General Mack til samme Tid vil indtreffe ved Overrhin=Armeen, for der at holde et Krigsraad med Generalerne Latour, Werneck og Kray, og derpaa bereise hele Linien fra Basel til Mühlheim. Franskmændenne ved Overrhinen, ere heller ikke uvirksomme; den 6te og 7de har 9 Franske Generaler været samlede i Alzen til Conference. En ligedan Generalconference har den 6te havt Sted i Düsseldorff, hvor man giør alle Anstalter til Feldttogets Aabning. Den Hüninger Broeskandses Værker, er virkelig den 28de sprengte, og de paa Skoemagerøen, skal ligeledes med første ødelægges. Nogle hundrede Biergfolk har arbeidet derpaa. Det ved Kehl og Haningen brugte Skyts som ikke tilhører Philipsburg og Mannheim sendes til Egnen af Heilbron, hvor og mange Tropper fra Over- og Nederrhinen samler sig, for der eller ved Ulm at formeere et Observations= eller Reservecorps. De schwabiske Kredsstænder har faaet befaling, med snareste at giøre deres Contingent fuldtællig.