Berlingske Tidende, 1810-03-23
Forerindringer. 1. Under Navn af Dannemark indbefatter Selskabet i denne Liste alene Siellands, Fyens og Lollands Stifter samt Nørre=Jylland, 2. For al practisk Flid, hvorfor Premie eller Belønning æskes maae den Æskende, uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlige Attester til Selskabet indsendte. 3. Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maae være af tra Personer underskrevne, af hvilke een i det mindste maae være geistlig eller vordslig Embedsmand, eller Selskabets Medlem, som selv maae have seet den eller de Ting, hvorfor Premie æskes Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maae det paasees, at de paa det nøieste godtgiøre, hvorvidt alle de i Premie=Materien, anførte Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, hos de i Premie, Æskningen skal gielde for Selskabet. 4. De Attesterendes Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troværdighed Premier og Belønninger blive tilkjendte og uddeelte, blive offentlig bekiendtgjorte i Fortegnelsen over disse. 5. Jfald nogen kan meddele Selskabet paalidelig og beviislig Underretning om nogen Feil eller Urigtighed i de indsendte Attester, da skal ei alens hans Navn vorde fortiet, men det vil endog ansee saadan hans Oprigtighed for en vigtig Timeste, og erkiende sig ham der for forbund, naar han melder det skrivtlig til Selskabet. 6. I Premie=Æskningerne maae det ved den Æskendes Opholdsted nøiagtigen meldes, i hvad Amt, Herved eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig : ligeledes maae og sammes fulde Navn og Stand anføres, og naar de Æskende ere af Bondestanden, maae det bestemmes, om de ere Gaard eller Huusmænd, og første Tilfælde om de ere Selveiere eller Fæstebønder, om de giøre Hoverie eller ikke, og hvor meget Hartkorn eller Skyl deres Gaarde staae for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maae det Aar, hvori slige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. 7. Ligeledes ville alle de, som første Gang skrive til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, eller give andre deres Attester og Vidnesbyrd, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des vissere at kiendes. L. Jngen, som har faaet Laan eller Understøttelser af Regieringen til at drive een eller anden Avlingsdrift eller Jndustriegreen, eller saadanne, som formedelst deres Embede i Staten dertil ere forpligtede, kunne komme i Betragtning til Belønninger. Et heller kunne navngivne Forfattere, hvis Værker allerede ere trykte, kom me i Betragtning til extraordinaire Belønninger. 9 Naar nogen vil æske flere end een af de for praktiske Materier udsatte Premier, maae han indsende Æskning for hver Materie især, da de, som æske under eet for flere af bemeldte Materier eller anden Flid, ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovenes 6 Kap. 101 s. udmærke sig ved Flid, og Vindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier ere indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabts Agtelse. 10. Raar nogen for Selskabet anmelder sin Flid i Rødning, da maae han ved Attester tilstrækkeligen bevise, at han ingen god og nyttig Skov har bortrøddet, efterdi Selskabet ingenlunde kan belønne saadanne Skoves Ødelæggese, men opmuntrer til Opelskning og Vedligeholdelse. Og da man ved denne, som ved flere Leiligheder, i Norge beregner Jorder efter de der saa kaldede Maal og Mælinger, som ere meget ulige i Længde og Brede efter antagne Stænger, eller Beregning i Alen, i Følge Brugen paa forskellige Steder; saa anmodes Vedkommende ved hver Æskning hver Gang nøie at beskrive, hvad ved Maal og Mæling paa det Sted, hvorfra Æskning indsendes, for staaes. 11. Jfald nogen, som eengang er bleven belønnet for Vandgrøfter, Steengierder m. m., siden vil æske Premie for nye Grøfter Gierder eller deslige, da maae Attesterne om det nye Arbeide tillige paalideligen bevidne, at det gamle eller forhen belønnede er forsvarligen vedligeholdt og i Stand. 12. Paa det Selskabets Handlinger ikke under Sagernes tilvoxende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa ville alle indkomme og til ethvert Nummer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie=Forfald tid, hvorfor alle de, som ville æske Premit enten for Priisskrivter, eller for praktiske Materier, maae dermed indkomme til Selskabet inden den 1 Listen bestemte Tid, da de ellers tabe deres Ret til elv Skaden, naar de forbigaaes. den overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte findes værdige til Belønning. 13. De, hvis Premie=Æskninger, i Følge Selskabets Bekiendtgiørelse derom, maatte være eet eller flere Aar for tillig indkomne og derfor blive henlagte, have at melde sig igien til den i Listen fastsatte Forfaldstid. 14. All. Anmeldelser og Besvarelser med videre leveres til Selskabets Sekretair, som derfor, om forlanges, giver sit Beviis, og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da maae samme lige til Kiøbenhavn frankeres, eller sendes postfri. 15 Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting vinde meer end een Premie for den Gang. Den som vender den høieste for en Ting udsatte Premier, kan altsaa ei æske nogen af de mindre for sammel Ting udsatte. De tilkiendte og offentligen de kiendtgjorte Premier maae være affordrede inden 2 Aars Forløb, at regne fra Premie Mødets Datum, ellers hiemfalde de til Selskabets Kasse. 16 Skiøndt Priismaterier, som i forrige Aars Lister vare udsatte, findes igien i denne med den her tilføiede Forandring af Tid- og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt, naar de for flere Aar ere udsatte, til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Lister ere bestene. 17. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 18. Tegninger, som belønnes, beholdet Selskabet uden Betaling, 19 Af andre Arbeider leveres Proverne Eieren tilbage, om har det forlanger, uden saa er at Selsk bet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver; dog maae Prøverne være afhentede inden et Aars Forløb, i andet Fald bliver Selskabet ikke ansvarligt til samme. 20. De skrivtlige Afhandlinger, som vinde den bedste Priis, blive derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae et heller af Forfatteren oplægges. De Afhan linger derimod, som vinde de andre Priser, maae Autor selv lade trykke, hvis Selskabet. ikke inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrifter, eller paa andre Maader bekiendtgiør dem. Vil Selskabet alene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed at lade hele Skriftet trykke. 21. Paa hver Afhandling, der indleveres som Priisskrift, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdssted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. 22. Andre Sedler kunne tilligemed Afhandlingerne af Vedkommende æskes tilbage inden 6 Maaneder et regne fra Premiemødets Darum, efter hvilken Tid Selskabet ei længer dertil vil være ansvarligt. Skulde der disse ikke belønnede Afhan linge findes Jdeer eller Jagttagelser, hvilke Selskabet i sine Skrifter fandt passende at opbevare og benytte sig af, an ager det, at den Forfatter, som ikke inden den foreskrevne Tid har fordret sin Afhandling tilbage stiltiende sam nykker i at Seddelen aabnes, til den Ende at Brevvexling med ham kan giøres mu lig, og at Jagttagelsen ved hans Navns Opgivende kan vinde des større Paalidelighed. 23. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges mere end een Gang, og maae de Afhandlinger eller theoretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekiendt i Selskabet, og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med se skellige Hænder. Jkke heller maat nogen Forfatter i sin Afhan ling nævne sit Embede, sin Boepæl, Stand eller nogen anden særskilt Omstændighed, hvorved han fra andre adskilles og kiendes. Handles derimod, da udelukker han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier. 24. Priisskrivterne maae være læseligen skrevne, og indsendes sammenhæftede, ikke i løse Ak. Jsamme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre meest bekiendte eurog priske Sprog. modtages dog ogsaa. 25. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer korresponde rende Medlemmer, behage at indlevere een eller anden Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 26. Naar tvinde eller sle ræske Premiet for samme prakkiske Priis materier med lige Mængder saa vil Selskabet have besynder ig Heinson, til Egnene, hvori Vedkommende boe, og foret ække den, som boer i en Egn, hvilken meest trænge til Opmuntring i det, hvor Premienæskes 27. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Mater, rie det en dog er, hvorfor Selskabet har tilkiendt eller og udde i Plemiseller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning, da vil Selskabet, naar han henvender sig umiddelbar dertil, med Fornøielse give Oplysning derom. 28. Vil noget Medlem eller anden patriotisk Borger fremdeles udsætte en eller flere Premier bestaaende en en af Selskabets Medailler, og Bægere, eller af Pinge; saa tillades det gjerne, naar Selskabet. derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det; dog har det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen rykkes, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan nægte sit bifald. 29. Selskabets Love underrette for Resten om hvad videre ved Premierne maatte være at mærke. 30. I øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslige Embedsmænd, at de ville søge, at bringe Selskabets Formaal, samt de af det udlovede Opmuntringer og Bilønninger til Almuens Kundskab. 31. Æskninger og Attester, saavelsom Besvarelser af de theoretiske Opgaver, maae være indsendte til Selskabet inden Udgangen af Aaret 1810. L. Theoretiske Materier. Kongelige Præmier.