JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-31
J 25 Aar har Frankerig faaet ny Jnteresse, nye Jndretninger, ny Hæder, som allene kan sikres ved en National- Regjering og det nye Dynastie. Forgiæves vilde en Prinds paa min Trone forsøge at holde sig fast ved FrudalRettighedens Grundsætninger, som er forkastet af alle vore Nationalforsamlinger. Franzoser, J min indflygtighed hørte jeg Eders Ønsker. J krævede den af Eder selv valgte Regjering som den ene retmæssige. J bebreidede mig min lange Slummer og at jeg opofrede mit Lands største Jnteresse, for min Rolighed. Under alskens Farer har jeg gjennem krydset Havet. Jeg kommer til Eder, for igjen at tiltræde mine Rettigheder, som ere Eders. Alt, hvad enkelte Personer have gjort, skrevet eller talt siden Parises Jndtagelse, vil jeg evig være uvidende om. Det skal ikke have mindste Jndflydelse paa deres foregaaende vigtige Tjenester. Der gives Omstændigheder (!) af dette Slags, som ere ophøiede over de menneskelige Indretninger. Franzoser, Der gives ingen, nok saa liden Nation, som ei skulde have Ret til, at unddrage sig Lydighed imod en Prinds, som en øieblikkelig leierrig Fjende her givet den. (En større, Lovtale kan ikke holdes det spanske, til sin Tidsaa ofte af den samme Bonaparte med Røverbander betitlede Folk, fordi de forsmaaede hans dem paanødte Konge.) Da Carl VII atter drog ind i Paris og omstyrtede Henrik Vies Døgn=Trone, tilstod han, at han havde bekommet sin Trone ved sine Tapres Kraft og ikke ved en Prinds regent af Engelland. Til Eder allene og Armeens Tapre henvender jeg mig, og vil stedse regne det for min Hæder: at skylde Eder Alt. Napoleon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-31
J Proklamationen til Armeen tiltaler han Soldaterne saaledes: Vi bleve ikke overvundne, To Mænd i i vore Geleder forraadte vore Laurbær, deres Fødeland, deres Fyrste, deres Velgjører. De, som Vi i 25 Aar saae gjennemdrage hele Europa, for at opægge Fjender imod Os, som have tilbragt deres Liv med, at sætte imod Os i fremmede Armeer, vil de kommandere vore Ørne, hvis blotte Syn er dem utaaleligt. Skulde Vi tillade dem at høste Frugterne af vore Anstrængelser, Jfald deres Herredømme vedvarede, vilde Alt være tabt, selv Mindet og hine (paa Vold og Jammer!) udødelige Dage. De søge at forrifte hvad Verden (med Skjælven, beundrer. Soldater, jeg hørte Eders Stemme i min Landflygtighed. Eders General, der opdroges under Eders Faner, er gjengivet Eder. Kommer og forener Eder med ham, Borslænger hiin Kokarde, som Nationen har proskriberet, og som i 25 Aar tjente alle Frankerigs Fiender til Forenings-Signal, paatager den trefarvede Kokarde, som J bare i vor Storheds Dage, Vi maa forglemme ventelig kun for en Tid 1), at Vi have været Nationernes Herrer; men vi maae ikke taale, at nogen af dem blander sig i vore Anliggender. Tyer atter til de Ørne som fulgte Eder ved Ulm, Austerlitz, Jena, Eylau, Friedland, Tudela, Eermühl, Eslingen, Wagram, Smolensk, Moskau, Lützen, Würschen og Montmireil. Troe J, at den Haandfuld Franzoser, som nu ere saa forvovne kunne taale Synet af dem. De ville vende tilbage hvor de kom fra, og der kunne de efter Behag regjere, ligesom de paastaae at have regjeret i 19 Aar. J have ingen større Fiender, end disse Fyrster, som de Fremmede paanødte Os. De ere vor Hæders Fjender, fordi Historien af saa mange herviske Bedrifter, der forherligede det franske Folk i Kampen mod det Aag de vilde paalægge det, er deres Fordømmelse. Sambre og Maas, Rhin=Jtaliens og Egyptens Armeens Veteraner ere ydmygede; deres ærefulde Saar ere brændemærkede, deres Seire maatte blive Forbrydelser, og disse Tapre selv Rebeller, naar, som de Fremmede paastaae, den retmæssige Souverain havde været i de fremmede Armeer. Æresposter og Belønninger vilde kan blive deres Deel, som havde tjent dem imod Fædrelandet og imod Os Soldater, Kommer under Eders Chefs Faner, Hans Existenz beroer paa Eders (følgelig militær.). hans Rettigheder ere blot Folkets og Eders; hans Jnteresse og hans Ære ere Eders. Seiren vil gaa foran Os i Stormskridt. Ørnene ville flyve med Nationalfarven fra Høi til Høi lige til Notredamekirkens Taarne. Da kunne J vise Eders Saar med Ære; da kunne J triumfere over Eders Bedrivter, da ere J Fædrelandets Befriere, og kunne sige med Stolthed: Ogsaa jeg hørte til Storarmen, som rykkede to Gange indi Wien, i Rom, i Berlin, i Madrid (var det ogsaa Æren, som kaldte dem hertil, og Moscau, og befriede Paris for den Ureenlighed, hvormed Forræderie og Fiendens Nærmelse besmittede denne Stads Ære. Disse topre Soldater Ære, evig Skjændsel de forbryderske Franzoser af enhver Rang og Stand, som i 25 Aar fægtede med de Fremmede, for at sønderslide Fædrelandets Hjerte."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-31
Napoleon. Disse Proklamationer ere desuden undertegnede paa Keiserens Vegne af Bertrand i Egenskab som, Stor marskal, der som Major General forestaaer Stor armeens Funktioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-31
J Bourgning (paa Veien til Lyon) har Bonaparte ogsaa den 8de udstædt en Deklaration fra sit Keiserlige Hovedqvarteer, til Franzoserne og især Pariserne, hvori han melder sin Ankomst til Hovedstaden, og at han for den 30 d. M. vilde have jaget sine Modstandere paa Flugten. Frankerig - siger han - skal blive det lykkeligste Land i Verden. Franzoserne skulle fremdeles blive den store Nation og Paris atter Dronningen for Stæder som Kunsters og Videnskabers Sædet. Efterat have lovet at bære Omsorg for, at Staten bliver konstitutionsmæssig regjeret og at en viis Frihed ikke udarter til Frækhed, droits reunis vorder afskaffet, Eiendom og personlig Frihed, respekteret, Handel, Manufakturer og Agerbrug befriet for de nye Skatter, vedbliver han saaledes: Jngen Hævn den er langt fra mit Hjerte (det maatte Hertugen af Enghjen bekjende.). Man har sat en Præmie paa mit Hoved, og jeg tilgiver mine Fiender. Falde de i mine Hænder, da vil jeg beskytte dem og udlevere dem til deres Allierede eller til Engelland. Det skal være min Hævn. Tilsidst opfordrer han Nationalgaden til at beskytte Eiendom og borgerlig Frihed, hvorved de ville gjøre sig velfortjente af deres Fædreland og Keisert.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-31
Ved Fredskongressen i Wien. er Alt gaaet i Staa, og den 19de var en stor Konferenz, for at afgjøre enten Kongressen under nuværende Omstændigheder skulde vedvare eller være opløst, (J sidste Fald vilde da ogsaa dette være forudsagt af Bon parte 1). Man troer, at den definitive Afgjørelse af dette Spørgsmaal vilde beroe paa Jndholdet af de næste Efterretninger fra Paris. Kun saa meget sortjener endnu at anføres, hvad Kongressen angaaer, at Kongen af Sachsen ikke har givet efter, hverken for Fyrst Metternichs, Talleyrands eller Hertugen af Wellingtons Forestillinger; men erklæret, at nu da han er fri, vil han sende en Gesandt til Wien men han vil aldrig ratificere de Beslutninger, som ere aftalte paa Kongressen. Hans Brødre vilde ligesaalidet gjøre dette. En anden frappant Nyhed fra Wien er, at ogsaa her har været smedet et Komplot til at bortføre Kongen af Rom eller den lille Napoleon fra Schønbruun. Planen var saa nær udruget, at der alt var bestilt Heste for ham paa 30 Stationer; men blev lykkelig opdaget, og Deeltagerne, hvoriblandt nævnes en Søn af Prindsens Hovmester og bekjendt Tilhænger af Napoleon, ere bragte i Forvaring. Den lille Prinds er selv bragt til den Keiserlige Borg, hvor han har faaet sine Værelser imellem Keiserens og Kronprindsens. Marie Louise er ogsaa reist til Wien, og alle hendes franske Domestiker, som i Schønbruun havde seiret Napoleons Undvigelse fra Elba ere afskedigede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-31
Paa Søndag prædiker Hr. Adjunkt Brohm til Høimesse, og den residerende Kapellan, Hr. Ortmann, holder Konfirmationstalen, i St. Knuds Kirke, hvor Tjenesten begynder Klokken og
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-31
Avertissements. Da vi nu have gravet og saaet vores Haver, og saa skrækkelig mange løse Hunde ruinere vor Sæd, saa advares Eierne til disse at holde dem bundne; og hvis dette ikke skeer, og de skader os meere, blive de skudte der komme for Eftertiden. - Odense den 31 Marts 1815. Niels Thrane og Jens Sørensen, Paa et godt Apothek hos en honnet Mand kan strax antages et ungt Menneske, som Lærling. Anviisning seer fra Adressekontoiret. hos Skrædermester Jochum Hansen paa Vestergade No. 243 er nogle Værelser i begge Etager at faae til Leifrstkommende Michaeli Flyttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-31
Mandagen d. 24 April førstkommende om Formiddag Kl. 10, under Hr. Agent Nyeholm i Weile, sin sammesteds eiende smukke Gaard, ved Auction bortsælge. At beskrive denne Eiendoms gode og beqvemme Jndretning, vil være for vidt løftig, og hvorom en Liebhaver best kan overtydes ved at tage samme i Øiesyn. Det anmærkes, at Rigsbankhæftelsen er betalt, at den største Deel af Kjøbesummen kan blive staaendes i Sølvværdie i 4 a 5 Aar uopsagte, og at en sjelder god Eng samt en Tørvemose kan medfølge. Saasnart Auctionen over Gaarden er endt lader Hr. Agenten ligeledes bortsælge: 16 Stykker meget moderne Jernkakkelovne, et Partie Jerngryder, 16 Tylter Brædder, 30 Tylter Lægter, 6 Fjerdinger og 12 Ottinger grøn Sæbe, 700 Stkr. Ølglas, 300 Stkr. Brændeviinsglas, 125 Stykker hvide Flasker, 30 Tønder Liverpool Salt, 100 Stænger Jern, et Partie 3 og 4 Tommers Søm, 1200 Flasker Rødviin, 100 Flasker Made 14, 40 Flasker gammel Rhinskviin, 50 Flasker fransk Brændeviin, 300 Potter Ungviin eller Kirkerin, 100 Potter gammel Rom, 4 Tdr. norsk Kommen, Hamp, Kaffe, forskjellige Sorter Sukkere og Tobak m. m.; 2 Brændeviinstøier, hvoraf det ene er ganske nyt med Svale- og Røremaskine, hver paa 6 Tønder, endeel Foustager, Kobbermaal, Tragter, ligeledes et betydeligt Jndboe, af moderne Mahogni= og andre Meubler, bestaaende af Chatoller, Skabe, Komoder, Borde, Speile, Stole, Glas-Lysekroner, Taffeluhre, Procellain Glas, m. m.; hvorover Kataloger forinden Auctionen vi være at faae. Skulde Gaarden, som af Kjøberen kan tiltrædes til 1 Mai næstkommende, forinden Auctionen blive solgt underhaanden, skal det betimeligen blive bekjendtgjort. Weile d. 30 Marts 1815. Dahl, Auctions=Directeur. Hr. Acht Reichsbantschilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-31
Zeite Classe, Von Gerichtswegen und bei nach zu Expeditionen a. 8 gesetzter Commination gebiete Jch, Armeenten Johann Christian Friede 1815. Abbesen. bude ein Proclam bewilliget. rich Heinzelmann, Königlig, Etatsrath und Landvogt, Ritter pp. Dennach Johann Wraage in Siderhastedt ohnlangst verstorhen, so habe Jch auf Jnstanz des Curat. Massæ, Jacob Vos in Suderhastedt, zur Berichtigung dieser EterbEs werden dahero von Gerichtswegen alle und jede Claubiger und Schuldener des obbenannten Johan Wraage i Suderhastedt, jedoch mit gesezlicher unsnahme der protokollirten Glaubiger, in deren Hinsicht et uur der Angabe den et va rückstandigen Ziusen bedarf, hiedurch anfgefordeet daf ste und zwar die Einheimischen innerhalb 6, die Answattigenaber unter Bestellung der Procuratur ad acta in hos foro, binnen den nachsten 12 Wochen vom Tage her ersten offentlichen Bekaantmachung dieses, bey Strafe resp. der Ausschliessung und doppelter Zahlung ihre an den Desunctum eta habende Ansprüche oder Schuldigkrit in der Konigl. Kirchspielschreberer, zu Burg ad protocollum professionis gehørig angeben demnichst aber weiterer rechtlichen Verfugung gewartigen. Wornachsich einieder, dem daran gelegen, zu achten hat. Meldorf den 25 Marz 1815. in siden Cartheuser. Auctionen, der var ansat over Lauritz Jversens Gaard i Kobberstedt den 8 April d. A. vorder herved tilbagekaldet, da samme er solgt underhaanden. Haderslef udi Tyrstrup Herredsfogderie, den 29 Marts Wird mit der Halfte mehr dezahlt. G. D. Langrenter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-31
Hovedgaarden Nachebølle i Salling Herred, Nyborg. Amt, hvis Hartkorn udgjør frie Hovedgaardstaxt 54 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 Alb.; Bøndergods omtrent 230 Tønder, foruden nogen Skov= og Mølleskyld, beliggende i en af Fyrusbehageligste Egne, bestaaende af en grundmuret og særdeles god Hovedbygning, med meget gode Udhuse, og hvortil hører Ulbølle Konge- og Kirketiende af Hartkorn 246 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb, vil omtrent midt i Julii Maaned blive stillet til offentlig Auction; hvilket herved foreløbigen bekjendtgiøres, og skal Auctionskonditionerne snarest muligt findes til Eftersyn paa flere offentlige Steder, ligesom ogsaa Tiden til Auctionens Afholdelse nærmere skal blive bekjendtgjort ; imidlertid foreviser Forvalteren paa Gaarden Eiendommen til En over, der maatte ønske at faae Kundskab om samme. Mullerup den 22 Marts 1815. W. M. Scheel, S. Scheel, Kammerherre. Kammerherre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-31
Hovedgaarden Kjergaard, beliggende i hunderup Sogn, Gjørding Herred, 1 3/4 Miil Norden Ribe, stilles til offentlig Auction paa Ribe Raadstue Mandagen den 24 April 1815, om Formiddag Kl. 10. Samme Dag og Tid opraabes ligeledes til Bortsælgelse, den under Kjergaard henhørende Avlsgaard Fruerlundgaard, og et derved liggende Huus, samlet eller separat efter Omstændighederne. Kjergaard har ufrie Hartkorn Hovedgaardstaxt 9 Tdr. 4 Skpr. 2 1/2 Alb., Skovskyld 2 Skpr. og Fruerlundgaard. 3 Tdr. 5 Skpr. 2 1/2 Alb. Til begge Gaarde er et Areal af circa 352 Tdr. Land, hvoriblandt gode Kornmarker og Eng af omtrent 100 Tdr. Lands Størrelse, hvilke beqvemt kan vandes og forbedres, samt en særdeles god og stor Tørvemose, hvoraf kan udbringes betydelige Penge, da de nærliggende Øer og endeel Landsbyer paa dette Land har stor Mangel paa Jldebrændsel. Paa Eiendommene fores i Vinter 40 Køer, 20 Stude, 10 a 12 Heste, foruden Faar og Ungevæg; af Gaardens Græsningsjorder kan en stor Deel opdyrkes og forbedres med Mærgel, som findes i Overflødighed paa Marken. Skov haves til Fornødenhed, og er en af Sovene saaledes situeret, at den ganske omgiver Kjergaard, som derved har en særdeles behagelig Beliggenhed, ligesom og Bygningerne ere meget gode, og deriblandt Borggaarden, som bestaaer af 3 svære grundmurede 2 Etages Bygninger med hvælvede Kieldere overalt nedeuunder. Til Gaarden hører ogsaa et Laxefiskerie i Darum Aar med et dertil henlagt Stykke Eng Vidtløftigere at beskrive denne behagelige og indbringende Eiendom, ansees ufornødent. Lysthaverne indbydes. 8 Dage forinden Auctionen ere Konditionerne til Eftersyn paa Kjer gaard hos Eieren Kammerjunker von Teilmann, hos Hr. Strandingskommissionair Westesen i Warde, hos Hr. Herredsskriver Friis i Endrupholms Mølle, og paa Bye= og Raadstueskriverkontoiret i Ribe. Eieten af Møllerknappe agtet underhaanden at bortsælge: 1) 11 Fag Huus af godt Egstømmer paa 7 og 9 Tommer, og 4 Aens Stolper, saa godt som nyt opbygget, 11 Al. i Vreden teglhængt, Væggene murede med beste Muursteen, hollandske Dørre med Messinglaase, Vinduer af beste Kronglas paa 7 Qvarteers Høide, gode Fyrbrædder i Gulvet og Loftet, og Bielker al beste Bort pommersk Fyrtræe. 2) 6 Fag dito. Straaetag, indrettet til 3 Værelser, hver er Loft Fjellegulv, Vinduer, hollandske Dørre med Messinglaase, og 3 Jldsteder fra Jorden, som alle ere opførte af beste Muursteen. 3) 14 Fag dito, Straatag af samme Brede og Tømmer, indrettet til Stald og Vognremisse, Korngulv, Foderloe, og Kudskekammer, og alle Væggene i denne Længde ere murede med brændte Steen. De Lysthavende kunne tage alle 3 Bygninger i Øiesyn, for at at akkordere med Eieren. Møllerknappe i Kjerte Sogn pr. Assens, den 30 Marts 1815. Ole Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
To Det Bonapartiske Tog. 77786.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Det var allerede den 20de Marts om Aftenen Kl. 8. at Bonaparte holdt sit indtog i Paris i en med 6 Heste forspændt Vogn, og kom saaledes netop i beleilig Tid til her endnu at feire sin fireaarige Søns Fødselsdag. Nogle Timer for var Thuilleriernes Plads bleven besat med Dragoner og Kanoner, og den trefarvede Fane udstukket paa Slottet, Vendomestøtten, Notredamekirken &c. Den bekjendte Grueral Excelmanes havde samme Dag Vagt, paa Slottet. Kl. 4 gik Officerer igjennem Gaderne og straalede: "Keiseren leved, hvorover de nysgierrige Parisere da ikke heller fortøvede sig med at sammenstimle paa Karonsselpladsen &c. Paa hans hele Tog til Paris var selv efter Londoner Blade ikke mort et Skud og denne Forvandling gaaet saa pludselig for sig, som Jntet i hele Verdenshistorien kan sættes i Ligning med. Det hedde ogsaa, at Bonaparte har skrevet et Brev til Ludvig VII med de meest beroligende Forsikringer og paa sine Faner, sat Jndskrivten: "Forglemmelse og Fred!"At ellers de sidste franske Aviser kun have ufuldstændige og i al Fald eensidige Efterretninger om den sande Tilstand i Paris, om de bedresindede Jndvaaneres Stemning og den paafulgte Tronomvæltning, er let at forestille sig, som det ogsaa, uagtet alle Pariserbladenes Beskrivelse om den utrolige Enthusiasme her skulde finde Sted, efter flere Privatbreve virkelig skal være kommet til nogle ikke saa fredelige Optrin imellem den hvide og trefarvede Kokarde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Allerede den 21 Marts begyndte den officille Monitør en Beretning i sin gamle Stiil om Kongens og Prindsernes Afreise Natten forud og Keiserens Jndtog, som meldt, i Spidsen for de samme Tropper, Man om Morgenen havde ladet udmarschere for at modsætte sig hans Fremtrængen. Underveis havde Hs. Maj. holdt Reviis og bestandig marscheret imellem en uendelig Folkeskare, som allevegne fra kom ham imøde. Videre anmeldtes strax følgende Udnævnelser: Prinds Ærkekantsleren (Cambaceres) til Justitsminister, Hertugen af Bassano (Maret) til Minister=Satssekretair, Hertug Decres til Minister over Marinen og og Kolonierne, Hertugen af Otrant(Fouchs) til Minister for Politievæsenet, Grev Mol Prinds af Eckmühl til Krigsminister Hertugen af i Rovigo (Savary) til første Generalinspekteur for GensAarmeriet, Grev v. Bondy til Præsekt i Seine=Departementet, og Scatsraad Real til Politie=Præsekt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Endnu fortalte samme Moniter, at Marskal Ney ogsaa med sine Tropper havde erklæret sig for Keiseren, og lovede næste Dag Dennes mærkværdige Reisebeskrivelse fra Øen Elba, som alligevel først meddeeltes den 23de og indeholder i det Væsentlige Følgende: J Betragtning af at det franske Folk havde mistet alle sine ved 25 Aars Slag og Seire erhvervede Rettigheder (U) og at Armeens Ære var kompromitteret, besluttede Bonaparte at gjenoprette den keiserlige og omstyrte den kongelige Trone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Den 26 Februar om Aftenen Kl. 6 indskibede han tilligemed 400 Md. af sin Garde sig i Portsserrajo paa en Brig, der førte 25 Kanoner. Paa 3 andre Fartøier, indskibedes 200 Mk. Infanterie, 100 pohlske Hestfolk samt 1 Bataillon Flankører paa 200 Md. Vinden var i Førstningen gunstig; men et paafølgende Havblik gjorde Faren saa øiensynlig, at flere Søefolk raadede til at vende tilbage til Portoserrajo. Men Keiseren befalede at fortsætte Farten, da Man i yderst Nødsfald kunde bemægtige sig de franske Krydsere, der bestod af 2 Fregatter og 1 Brig, og sikkert ei vilde gjøre egne Landsmænd noget Ondt. Paa Høiden af Korsika og Livorno mødte dem endnu adskillige Krigskibe, uden at ændse dem. Da Man siden seilede tæt forbi Briggen, Zephyr vilde Mandskabet endog have paasat den tree farvede Kokerde, hvorimod Keiseren var fra forsigtig, at befale Soldaterne at tage deres Grenadeerhuer af. Jmidlertid indlod en Officeer, der kjendte Kapitainen paa Zephyr, Andrieux, sig endog i Samtale med Denne, og spurgte, om han vilde have Bud med til Genua, Saa nær vare de hinanden, uden at Andrieuranede, Hvo der befandt sig ombord paa denne lille Brig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Om Morgenen den 24de saae Man endnu et Krigskib paa 74 Kanoner; iøvrigt mødte Jntet Videre af Mærkelighed, indtil Man den 1 Marts løb ind i Juanbugten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
En Gardekapitain, som først blev landsat med 25 Rd., for i al Fald at bemægtige sig Kystbatteriet (hvis her havde været noget saadant.) begik den Uforsigtighed at opfordre Bataillonen i Antibes og siden at marschere derind, hvor han, som bekjendt, blev taget til Fange. Uden at opholde sig gik Keiseren derpaa frem over Cannes &c. J St. Bonnet vilde Jndvaanerne ringe med Stormkiøkken for ham; men hvor meget han vifaldt deres Tænkemaade, tillod han det ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Da General Cambrone den 6te stødte paa 6000 Mk. Linietropper, som fra Grenoble vare udsendte imod Bonapartes Trop, og vilde parlementere med Forposterne, svarede disse, at de hertil ingen Tilladelse havde, Avaar garden trak sig imidlertid halvanden Miil tilbage og posterede sig imellem 2 Søer. Paa Efterretningen herom begarKeiseren sig selv til Stedet, og sendte, da han fandt 800 Mo. opstilt imod sig, endnu en Parlamentoir, der atter blev afviist. Nuesterg Keiseren selv tilhest, og reed lige ind paa Bataillonen, fulgt af sin Garde med Gevær under Armen. Da han havde givet sig tilkjende, sagde han: den første den beste Boldat kan dræbe sin Keiser, om han vil. Svaret herpaa dlev: Keiseren leve! Garder og Soldater omfavnede nu hin uden, og Keiseren holdt en kort Opmuntringstale til dem, Derpaa fortælles ligeledes Toget over Grenoble, Lyon Macon &c. Hele Keiserens Reise ver et Triumftog. Nogle Livgarder vilde forsvare Broen ved Monterrau, men tog Flugten ved Synet af de pohlske Lanciers. J Auxerre var Armeen alt 4 Divisioner stærk. For Keiseren forlod denne Stad kom Marskal Ney til ham, som i sit hele Gouverne. ment har ladet den trefarvede Kokarde paasættes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Den 20de Kl. 4 om Morgenen kom Keiseren til Fortainebleau, hvor han Kl. 7 erfarede Bourbonnernes Afreise fra Paris. Saaledes lykkedes dett hele To uden nogen Modstand og uden at en Draabe Blod blev udøst (desmeere vil vel blive !). Da Keiseren naarde til Parises Porte, kom den hele Armee, som stod under Hertugen af Berrys Kommando ham imødet. Den 21de holdt Keiseren stor Revile over 15,000 Md. Linietropper og en Legion af Nationalgarden, og sagde ved denne Leilighed ethvert Korps noget smigrende, f. Ex. han havde ikke skuffet sig i at stole paa Folket og Soldaterne. Dem tilkom Æren derfor, sin Ære satte han i ei at have miskjendt dem. Derpaa vendte han sig til Gardevataillonen fra Elba sigende: "J ere Alle mine Venner. Saa ofte jeg saae Eder, tænkte jeg mig Armeens forskjellige Regimenter. Tager her disse gamle Ørne, som Forræderne havde indhyllet i Sørg floer!" Bonaparte viiste sig samme Dags Morgen, flere Gange ved Vinduet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Ved et Keiserligt Dekret af 21de er Hertugen af Vicerz(Caulincourt) paa ny udnævnt til Minister for et udenrigske Anliggender, og Baron v. Pommercul til Generaldirektør over Boghandelen. Keiserens Buste er igjen opstilt over Museum Napoleon og Generalerne Lallemand, Ameil o. fl. satte i Frihed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-03
Monitøren melder fremdeles, at General Excelmanns alt den 21de er afmarscheret fra Paris med et Kavallerie. korps til Beaupais, og at Hertugen af Alhusera (der altsaa og maa være gaaet over) i Strasburg føier alle Anstalter til at sikre Grændserne for et fjendtligt Jndfald og sætte Fæstningerne i Forsvarsstand, samt tilføies, at de i Kehl værende østerrigske Tropper forholde sig ganske rolige. Pariser Blade ville ligeledes indbilde deres Læsere, at Wiener Kongressens Deklaration imod Bonaparte, er fabrikeret i Paris, hvor den engelske Gesandt Sommerset ogsaa sagdes at være tilbagebleven.