JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Lucian Buonaparte. (Slutning; see forr. No.)Men omendskjøndt den engelske GesandHill i Cagliari nægtede Lucian den fornødne Leide, ligesom og Miollis og den romerske Junta søgte at lægge alle muelige hindringer i Veien for hans Reise, gik han dog, den 5te August 1810, under Seil, først til Cagliari. Men forgjeves haabede han for sin søsyge Familie, at faae Tilladelse til at lande; han blev snart opbragt af to engelske Fregatter og tilligemed sin Familie ført til Maltha (24 Aug.), hvor han vel i Begyndelsen blev behandlet som Fange, men dog, efter nogle Ugers Forløb, fik Tilladelse til at flytte ind i Stormesterens forrige Landhuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
J Regensburg udøvedes den 26 Juni, om Eftermiddagen Kl. 3, en afskyelig Forbrydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Skoemagermester Steiner mødte Raadmanden Hr. Elsperger i Nærheden af Raadhuset, og, efter en kort Samtale, affyrede Steiner en Pistol mod Hr. Elsperger. Skuddet gik igjennem Panden, og efter faa Minutters Forløb døde den almindelig beklagede og fortjente Mand paa Raadhuset, hvor han blev bragt hen. Morderen, som endnu havde en ladt Pistol hos sig, blev strax overgivet i Retfærdighedens Hænder. Drivefiedren til dette afskyelige Mord skal have været Hevn, fordi en, i sig selv ubetydelig, Proces, var falden uheldig ud for Steiner. Morderen stod kold ved den Dræbtes Liig og tilstod frivillig Gierningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Den imellem Blankenburg og Brunsvig kjørende Postvogn blev den 28de Juni, om Aftenen henimod Kl. 10, en halv Miil fra Blankenburg, pludselig overfalden af fire, med Piker og Pistoler bevæbnede Røvere, som under frygtelige Trudsler befalede Postkarlen at kjøre ad Siden ind i Skoven, paa det de der desto sikkrene kunde udføre det tilsigtede Rov; men Karlen foregav, det var ham ikke mueligt, ved den Skraaening, hvor Vognen netop holdt, at vende samme; men at han vilde spænde Hestene bag ved Vognen, for at faae denne rykket tilbage til et beqvemt Sted. Ved dette Arbeide vare Røverne ham behielpelige; men han benyttede et gunstigt Øieblik til at kaste sig paa en af de endnu ikke forspændte forreste Heste, og jagede i Gallop tilbage til Blankenburg; i Flugten fik Karlen i den ene Side et Lanzestik, men som imidlertid ikke trængte dybt ind. Nu opbrøde de Ondskabsfulde Magazinet, og bemægtigede sig alle i samme værende Pengepakker, af 1300 Rdlr. Værdie, rev Postføreren, som satte sig til Modværge, ud af Vognen, bibragte ham flere farlige Saar, og trak sig derpaa tilbage i det Tykke af Skoven. Brevsækken, som ligeledes indeholdt 2000 Rdlr. i Guld, var lykkeligviis ikke bleven opdaget af Røverne, som vare blevne tilfredsstillede, efter at have truet to Passagerer med samme Skjebne som Postføreren, dersom de gjorde Mine til mindste Modstand, uden at plyndre disse. Endnu er man ikke kommet paa Spor efter Ransmændene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
J Bulloks ægyptiske Hal i London er nu Wads overordentlig store allegoriske Malerie, Seieren ved Waterloo, offentligen udstillet. Dette Malerie har den samme Feil, som alle nyere engelske Konstneres Arbeider; det er alt for lidet udført, og synes kun at være undermalet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Kjøbenhavns Børs, d. 13 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 266. Spec. 264. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 13 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 70 a 70 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 91 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 120 a 120 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 14 3/2. Svenske Sedler 69 s. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Regnskab for Bombebøssen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
(See No. 30 af Skilderiet for 1821.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Ved Bombebossens 5te Aabning, den 4de Juli d. A., fandtes i samme: i Sedler og Tegn. 186 Rbd. 55 s. og i Sølv 109 Rbd. 40 s., som udbragtes til ....... desuden 4 hollandske Ducater, en dansk dito, samt 1/2 og 1/2 Guinee, der tilsammen udbragtes til Jalt Sedler og Tegn 367 Rbd. 28 s. For denne Summa kjøbtes en Depositocasse=Obligation, stor 500 Rbd. Sølv, a 70 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. Sølv. . . . . 352 – 48. Rest Sedler og Tegn, 14 Rbd. 76 s. Hvilke, fra Jndkjøbet af ovennævnte Obligation overblevne 14 Rbd. 76 s., tilligemed DepositocasseObligationen, indtil videre, i Overværelse af Bestyrerne, den 11 Julii nedlagdes i Bombebøssen, indtil sammes Aabning næste Qvartal, da denne Obligation vil blive deponeret i Banken, ligesom de Obligationer ere, Bombebøssen allerede er Eier af hvorefter Bombebøssen blev tillukket og forseglet. Guldet – samt en Krone og tvende halve Specier – offereredes af nogle agtværdige Damer den 20 Mai i et Vennelag i Helsingøer, og over leveredes i et Convolut med Paaskrift: Aur brave Marius Invalides Danois, de la part de Dames. J en Billet, mærket XX, som Capit. Carlsen havde modtaget af en Norsk Sømand, med Anmodning om at nedlægge samme i Bombebøssen, fandtes 6 Rbd. Sedler, og fra Skipper Marker, var indkommet 5 Rbd., efter et Løfte han havde gjort, da han synkefærdig med en Ladning Jern, lykkeligviis blev frelst, til Held for hans Kone og syv Børn. Alt det øvrige i Bombebøssen Jndkomne var frivillig nedlagt i samme af Sømændene, selv, lige fra Skibscheferne indtil Skibsdrengen. Kjøbenhavn, den 12 Juli 1821. P. N. Sølling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-14
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Attende Aargang. No. 57. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 17 Julii 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
Om faste Lønninger for Embedsmænd, istedetfor Sportler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
Det er saa temmelig bleven Dagens Tone, at Uredelighed er stor iblandt de med Sportler lønnede juridiske Embedsmænd, og en Forfatter har i et ham eget Kraftsprog yttret, at fra Østersøen til Skagen var ingen redelig Embedsmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
Destoværre have enkelte Fænomener bestyrket Sandheden, og med dansk Ærlighed kan man gjerne sige, at naar de juridiske Embedsmænd, der blot leve af Sportler, ikke nyde Forbedringer i deres Kaar, vil Ulykkerne tidlig eller sildig vise sig hos dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
J fuld Omfang at udvikle Aarsagerne til slige Misligheder, er et saare vanskeligt Arbeide, og dertil troer Jndsenderen hverken at have Kundskab eller Evne. Derimod vil han tillade sig, at angive nogle Aarsager, som tænkelige, til de Uordener, der have fundet Sted, og muelig endnu kunne finde Sted hos de med Sportler lønnede Embedsmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
Det er enhver bekjendt, at Herredsfogder og Birkedommere, samt Magistraterne i Byerne i Provindserne, ikke have Løn umiddelbar af Staten, men lønnes egentlig af den Commune, hvori de virke, og hvori de Forretninger forefalde, hvorfor de oppebære Betalingen. De lønnes altsaa af Sportler, det er at sige, af uvisse Indtægter Om denne Maade at lønne Embedsmanden. paa, er politisk rigtig, tør jeg ikke vedrøre; men vist er det, at det er saare ydmygende for den sig følende Embedsmand, at betragte sig som Edderkoppen, der bestandig i sit Væv lurer paa Fangst: det er ydmygende, ved mange Leiligheder at mistænkes og miskjendes i Anledning af dette Sportel væsen, og det er saare farligt for Embedsmanden at lønnes paa denne Maade; thi let indvikles han i krænkende Fortrædeligheder, naar hans Contoirbetjente begaae en eller anden Uagtsomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
At Embedmanden lønnes med uvisse Jndkomster, gjør ham aldeles afhængig af enhver uheldig Tidsomstændighed. Bestaaer hans Jndtægt i Korn, og Kornet falder i Prisen, har han ingen Jndtægt, og en Herredsfoged kan for Tiden ikke lønne sin Fuldmægtig med 100 Tønder Byg, som i Grunden er hans visseste og bedste Jndtægt. Standser Handel og Vandel, mangler Penge og Kredit, da ligger alt stille, og denne Agonie er Embedsmandens Grav. Af Værdiernes Størrelse drager Embedsmanden sine Jndtægter, og naar nu ikke engang Landeiendommen have nogen Værdie, saa har Embedsmanden kun liden Fortjeneste, om han engang imellem faaer en eller anden Auction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
Af denne Sportel=Lønning følger endnu et Onde og Ubillighed. Embedsmanden, der har Søekyster under sin Jurisdiction, tjener stundom ved Strandinger, medens Embedmanden inde i Landet neppe har det tørre Brød. Embedsmanden i Søestæderne tjener og sædvanlig mere end de, der ere Embedsmænd i Land-Kjøbstæderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
Da den ene Embedsmand, ligesaafuldt som den anden, har Embede og Embedsbesværligheder, saa bør de vel og være lige godt lønnede, men som dog under saadanne Omstændigheder ei er muelig. Jndsees det da, at den juridiske Embedsmand i Kjøbstæderne og paa Landet, er meer end det blot sterile Væsen, der unyttig tærer sin Føde; anseer man ham derimod som et vigtigt Leed af den store organiske Kiede, betragter man ham som det Middel, der fjerner enhver Statens Øiemed modstridende Handling, og ved at hævde Lov og Ret, tilintetgjør det Uordentlige, det Forstyrrende i hans Virkekreds; da lønne man ham, ikke med Sportler, men med fast Løn. Og mener man det nu ærligt med de store Jndtægter, man har troet at Sportel-Embedsmændene havde, da lad Staten oppebære disse Sportler, og deraf lønne sine Embedsmænd anstændig. Billighed tilsiger dog, at Embedsmanden bør lønnes anstændig. Uden Udgivt for Staten, dannede han sig jo møisommelig til dens Tieneste. Uden Understøttelse etablerer Embedsmanden sig, og bærer de Udgivter, der ere nødvendige, for at kunne opfylde sit Kald i Staten, - og naar hertil kommer, at de fleste Embedsmænd i ringe Embeder have tilsat deres private Formue; da taler vist Billighed for, at Embedsmanden har et Krav paa Staten, som den paa en anstændig og fordens Værdighed passende Maade bør afbetale. Embedsmanden bør være nøisom, han kan kun fordre passende Udkomme, med Hensyn til Tiderne, men lide Mangel bør han vist ikke, og at fordre, at slet lønnede Embedsmænd skulle være sande Katoner, foragtende Nød og Mangel, og ligegyldige mod Kreditorers Grovheder og Familiens Klager, stemmer vist neppe med Retfærdighedens Grundsætninger. Og er det en evig og nrokkelig Grundsætning, at den Retfærdighed der straffer Embedsmanden, bør lønne ham, for at forebygge hans Brøde, saa kunde man spørge, hvorledes skal den straffende Retfærd forholde sig, naar Embedsmanden, der er slet lønnet, angriber offentlig Eiendom, og hvorledes vil Dommeren, i det han søger at gjennemskue Dybhederne i hans Jnderste, og Grunden til hans Handling, kunne afveje Brøde og Stramed rigtigt Maal, Men her standser den sande Filosof. Menneskekjerlighed sørger og tier,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
Jndenlandske Efterretninger. Døden har i disse Dage berøvet vor poetiske Literatur een af sine ældste Veteraner: Digteren Thomas Thaarup. Han var født d. 21 Aug. 1749 i Kjøbenhavn, hvor hans Fader var Jsenkræmmer. Han deponerede fra Helsingøer Skole 1768, blev 1781 Lærer ved Søcadetacademiet, 1794 entlediget, var fra 17941800 Medlem af Theaterdirectionen, og blev 1809 Ridder af Dannebrog. Siden boede han i Smidstrup ved Hirschholm, hvor han døde. Ved sine tre dramatiske Jdyller Høstgildet, Peters Bryllup, der forskjønnedes ved Schulzes Musik, og Hjemkomsten, med Musik af Kuntzen, grundfæstede han sin Rang som Nationaldigter. Hans Hymner, hvoraf een er oversat paa Tydsk af Vots, men især hans delige Fædrenelandssang: Du Plet af Jord &c., ere noget af det skjønneste i sit Slags, vor Literatur kan opvise. Han har ogsaa oversat Adskilligt i høist heterogene Fag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
Mariboe, d. 6 Juli. Den 4de dennes blev Landemodet for Lollands og Falsters Stift holdet paa det sædvanlige Sted her i Byen, under Forsæde af Hs. Høivelbaarenhed Hr. Kammerherre og Stiftbefalingsmand M. R. v. Jessen, Ridder, af Dannebrogen og den preussiske røde Ørn, og Hs. H. H. Hr. Biskop P. O. Boisen, Commandeur af Dannebrogen, i Overværelse af de forsamlede Herredsprovster. Ved den foregaaende Gudstjeneste i Kirken prædikede H. V. Hr. Provst Harder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
Den paa Rødsand ved Nysted anlagte Casse til at fange Sælhunde i, er, til stort Tab for Jnteressentskabet, vandret af Østersøen tilDen 4de Juli holdt Selskabet for Oplysningens og Jndustriens Fremme i Lollands-Falsters Stift sit aarlige Generalmøde i Mariboe, hvor Præmier bleve uddeelte. 1.) For Flid i Agerbruget til 10 Jorddyrkere, fra 60 Rbd. til 10 Rbd. Sedler, 2.) For Humlehavers Anlæg til to, hver 8 Rbdlr. Sedler, 3) For Frugttræers Plantning til 3, fra 8 til 10 Rbd. Sedler; 4.) Til to arbeidsomme Fattige hver 6 Rbd. Sedler, 5.) For Vinterafteners nyttige Anvendelse til 3 Tjenestekarle og 2 Drenge, 12 og 6 Rbd. Sedler; 6.) For lang og tro Tieneste, til 4 Karle og 2 Piger hver 15 Rbd. Sedler, 7.) For Reeb af Humleranker to Huusmænd, hver 12 Rbd. Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
Odense, d. 13 Juli. J Onsdags druknede her en Tømmersvend ved uforsigtig Badning eller rettere Svømmeforsøg i Aaen. Vel blev han snart optaget af Vandet; men da alle Forsøg paa at bringe ham til Live mislykkedes, er det sandsynligt, at et Krampeslag har dræbt ham. - Paa et Par Regn linger nær i Onsdags, vedbliver Tørken, Kulden og Blæsten. Græsmarkerne ere desaarsag som af svedne og Jorden liig Aske, saa det seer ængstelig ud for Kreaturene, der paa mange Steder lide baade Sult og Tørst og slæbes fra Ørken til Ørken, fra Pyt til Pyt. Vaarkornet kan heller ingen Vegne komme. Gud gjøre snart en Forandring til det Bedre. - Danmarks elskede Fyrstepar Deres Høiheder Prinds Christian Frederik og Gemahlinde, forlode Mayland den 16 Juni, og indtraf samme Dag i Hs. Ex. Grev Sommarivas Villa ved Commersøen, hvor Høisamme forbleve indtil den 19de, da Reisen fortsattes til Varese, den 20de til Baveno paa Bredden af Lago Mag gjøre, og den 21de til Domo d'ossola. Den 22de passeredes Simplon og indtraf de høie Reisende om Aftenen i Brieg i Canton Wallis, hvis Hovedstad Settin de naaede Dagen efter, ankom den 24de til St. Gingoulph og endelig den 26 til Geneve, hvor Høisamme agtede at forblive til den 7de Juli, og derefter at besøge det tydske Schweitz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
Af en Skrivelse fra Kiel den 8 Juli. St. Hansmarkedet her, i hvilket betydelige Omsætninger af Korn og Fedevare pleie at finde Sted, faldt denne Gang meget slet ud. Et stort Antal Sælgere havde indfundet sig, som falbøde upaaklagelig Varer; men Kjøbere manglede aldeles. Landboernes Fortvivlelse er stegen meget høit. For en Tønde Hvede hød man neppe 6 Mark, for Rugen neppe 6 Mark, for Byg neppe 4 Mark, og Havreen, der, som andre Kornsorter, aldeles ikke er afsættelig i store Partier, var ikke engang i 3 Mark. Smørret maatte nogle skille sig ved for 24 Rdlr. Tønden. Ved fremmede Producters høie Priser, især Tobak, Caffe, Lak, Tømmer a., maa, under disse Omstændigheder, opstaae en slet Handelsballance for Landet, og det er sandelig Tid, at tænke paa Jndskrænkning, især med Hensyn paa ovennævnte Artikler, og være betænkt paa at undvære fremmede Producter, at klæde sig i hjemmegjort Tøi, og, ved omhyggelig at pleie Skove af Naaletræer, gjøre os uafhængige af Fremmede, der ringeagte vort Korn. Ligesom Landmanden, der besøgte Markedet, medbragte et forrigfuldt Sind, saaledes vare ogsaa Stæderne, hvor Glæde og Velstand kun gjør Menneskene talrige, tomme. J Kjøbmandsboderne indfandt sig kun faa Kjøbere; Skuespillet, i hvilket Familien Kobbler søgte at opvække Nysgierrigheden ved umaadelige Spring, var kun faa Aftener fuldt, og Middagsbordene i Gjæstgivergaarden stode ubesøgte. Det var neppe at Eieren af et Positiv holdtes skadesløs af den skuelystne Mængde. Allerede den tredie Dag havde den haabløse Landmand forladt Staden, og var vendt tilbage til sin melancholske Bolig, hvor Nattefrost, tærende Jndsecter og en Hær af manende Creditorer lige stærkt plage ham. Hvad der Torsdagen den 5te Julii formerede Publicums Mislyd, var Stemmer af de med Dampbaaden om Eftermiddagen Kl. 3 til Kjøbenhavn afgaaede, og om Aftenen Kl. 7 igjen tilbagevendende Passagerer. Kiedlen, fra hvilken Dampen stiger, havde i Nærheden af Øerne faaet en Læk, hvilken, skjøndt Aabningen var ubetydelig, dog bestemte Dampbaadens Fører, hellere at vende tilbage, end udsætte Passagererne endog kun for den usandsynligste Fare. Skjøndt Sagkyndige vare af den Mening, at han gjerne kunde naaet Kjøbenhavn, saa fandt man det dog overalt rigtigt, at han foretrak den høieste Sikkerhed for egen Jnteresse. Virkelig afgik ogsaa Dampbaaden Dagen derpaa uden Passagerer til Kjøbenhavn, hvor der vil foretages en Hovedreparation med den og hvor den vil blive forsynet med en ny Kjedel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
J Engelland gives saakaldte Dovnembeder, der ere bekiendte under Navn af Sinecurer. F. Ex. Actstykkernes Hefter (Filezier) i Retterne, Fordeleren af Karvestokkene (der brugtes i Skat kamret som Qvitteringer), Archivarernes og Registratorernes Embeder ere forbundne med store Jndtægter, og bortgives kun til de meest anseete Personer, der lade dem bestyre ved Vicarier. Alle Sinecurerne koste Landet 360,000 Pd. St. Saaledes gives, uagtet den gamle Forstforfatning er siden 1688 ganske forsvunden, endnu to Overforsterembeder, med en Løn af 2200 og 2300 Pd. St. J Skotland og Jrland er ved Unionen ey Mængde Embeder blevne ledige uden derfor at gaae ind. J Jrland ere Visitatorernes Embeder saa indbringende, at de søges af de fornemste Folk. Ministeriet og Aristocratiet have forbeholdt sig disse Poster, hvori enten intet er at forrette, eller som bestyres ved Deputerede, tildeels for at forøge deres i sig selv ofte ubetydelige Løn. Viscount Sithmouths Søn, Lord Addington, nyder en Løn af 18000 Rd. Sølv, som Glerk of the pipe (et Slags Bogholder af en Bog, som ikke mere holdes). Lord Liverpool har, foruden de 33,000 Rd. han nyder, som første Skatkammer lord og Medlem af det ostindiske Raad, endnu som Slotsfoged i Dover 21,000 Rdlr., og som Clerk of the pipe i Jrland, 21,000 Rd.; Grev Barthurst, Minister for Krigen og Colonierne, er tillige Secretair i Cancellieretten, Teller i Skat kamret (38,000 Rdlr.) og har saaledes ialt en Jndkomst af 200,000 Rdlr. Lord Catheart, der anførte Toget til Sjælland 1807, som General, og nu er Gesandt i Petersborg, har, som Viceadmiral i Skotland, en Løn af 84,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
Efter Colquhoun bestaaer Aristocratiet i Engelland af 400 Familier, hvilke tilsammen nyde en Jndkomst af 68 1/2 Mill. Pd. St., og altsaa da ved Jndkomstskatten den hele Masse af skatte pligtig Formue er beregnet til 180 Mill. Pd. St. aarlig Jndkomst, næsten 1/2 Deel af den hele Nationalindkomst. 400 Familier besidde altsaa ligesaa meget som Halvdelen af hele Befolkningen. Med disse aristocratiske Rigmænd opveier imidlertid en mercantilsk Thellusson, Sønnesøn af en for 30 Aar siden afdød Banquier, der fastsatte i sit Testamente, at en Capital af 30 Mill. Pd. St. skulde sammendynges, hvilken Opdyngelse Parlamentet selv fandt saa farlig, at det lagde Hindringer i Veien derfor. En Jndkomst af 60 til 100,000 Pd. St., er blandt de Rige ingen Sieldenhed, og en Lord, der kun eier 10,000 Pd., ansees for fattig. - Det Værste er, at i det engelske Skattevæsen Alting er beregnet paa at belægge Arbeidet og Forbrugen med Afgivter, paa det Formuen selv kan forblive fri og desmere forøges. Grundskatterne ere ringe, men derimod ere Afgivterne af udenlandske Kornvarer saa høie, at ikke allene Jorderne kunne yde deres Skatter, men ogsaa Forpagterne svare den i de sidste 30 Aar saa overordentlig stegne Forpagtningsafgivt. Dog, derved vanskeliggjøres saa meget mere de mindre Grundeieres og Forpagternes Stilling, thi en Deel af Fattigskatten, der udgjør 48 Mill. Rd., reparteres paa Grundfladen og Bygningerne, og for de mindre Grundeiere borttage Consumtions skatten en større Deel af deres Arbeids Beløb end for de større Godseiere, der drive deres Landhuusholdning fabrikmæssig. En Følge heraf er, at de mindre Eiendomme og Forpagtninger stedse meere og mere sammendrages i store Masser, og de, som ikke kunne udvandre, gaae over til Hoben uden Eiendom. Mange Store finde det allerede fordeelagtigere, at forvandle Agerland, der ikke yder den rigeste Høst, til Græsningspladse for Faar og man har i Aaret 1818 seet Marquisen af Stafford, som Eierinde af Grevskabet Sutherland, i Nordskotland, til den Ende fordrive adskillige Tusinde Mennesker fra deres Forpagtninger, og tilintetgjøre fem Kirkebyer. Hun lod de Bygninger, der tilhørte Forpagterne, taxere, betale og afbrænde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
J Frih. Alexander v. Blombergs efterladte Skrifter, som 1820 ere udkomne i Berlin, findes et ufuldendt Skuespil, Woldemar af Danmark hvori der er mangen Hentydning paa Tydsklands Undertrykkelse af Napoleon, men Digteren skal have benyttet Konsten mere som Middel, end denne taaler, for at lægge sine Synsmaader og sit Sindelav som Statsborger for Dagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
J Østerrige drive Eftertrykkerne deres Uvæsen saavidt, at Frans Harteer i Wien har bekjendtgjort, at ville udgive Prof. Krugs Religionsphilosophie, med det Tillæg, at han, da den indeholder meget Anstødeligt, seer sig nødsaget til at lade den omarbeide af en anden Haand. Forf. protesterer nu derimod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
Hr. v. Langsdorff, der er kommen tilbage fra Brasilien med Skatte af alle tre Naturriger, som han bringer til St. Petersborg, vil endnu engang reise til Rio Janeiro, for der at samle nye Natursieldenheder. Paa hans vidtløftige Godser i Rusland vil han paa egen Bekostning oprette en tydsk Colonie og Skoleanstalt. Et betydeligt Antal Familier fra Baden og Darmstadt, især fra Breisgau, som han selv har antaget, vil han lade reise did, ligeledes paa sin egen Bekostning, og bosætte sig der, hvor de fornødne Jndretninger allerede ere gjorte. Han vil tillige paatage sig Udgivterne ved deres første Bosættelse, og i Fremtiden ogsaa sørge for en Kirke og en evangelisk Præst i den ny Menighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
Kongen af Sachsen lod i forrige Aar Hertugen af Wellington overlevere ved sin Gesandt Baron v. Just, et kostbart Service af Meisner Porcellain, og et Sæt sachsisk Dækketøi af mageløs Skjønhed og Finhed, hvori hans Seiervindinger. med sjelden Konst ere vævede. Kongen af Engelland og hans Hof saae det med Beundring, og det bruges saa ofte Hertugen af Wellington har Selskab hos sig, som han vil vise særdeles Udmærkelse. J Stockholm og Omegnen var Veirliget i de sidste Dage af Juni Maaned ualmindeligen koldt og ubehageligt med Snee, Slud og Hagel, samt den 20 og 21de en skrækkelig Storm. J de fleste Huse lagde man endnu i Kakkelovnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-17
Kjøbenhavns Børs, d. 17 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 266. Spec. 263. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 13 s.a 15 Rbmk. 12 1/2 s. Oblig. (med Renter fra 11 Juni, 1821) 70 a 70 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 91 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 120 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 14 3/2. Svenske Sedler 69 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og 60000 Attende Aargang. No. 58. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 21 Julii 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Napoleon, den Døde. Ki les lonanger, prodigkes la priserner, consuspectes, celles, donnees nu maldeur, dovent etres orcies. M. Fleur de Chaboulon. Stor, thi den Samme i Vanheld og Held, Han saae sig i Vanheld haanet af Krybet, hvis Knæ bøiet tilhad Ham i Held. Ham, der kjendte sig selv, det Største, og Krybet, det Mindste. Jorden i Hans Tid vaer, Ham var kun levnet – at døe. F. Høegh. Guldberg.