JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Den fra Helsingøer sidst ommeldte Galease (See Nr. 51), som af Kanonhaavene blev taget, var ikke Dansk men Svensk. Mandskabet flygtede i Land, inden den af vore Folk blev besat. Den er ikke fuldlastet, men dens Last er god. Den har 10 til 12 store Fade extra fine Bourbonske Kaffebønner, nogle hele og halve Baller Engelsk Saalelæder, lidet Jndigo, noget fiint Engelsk Klæde og noget Stykgods. Man formoder, ikke uden Grund, at det var en Snighandler eller Smugler, da man ikke ansaae den umueligt, at Folkene ligesaavel kunde have landsat Skibet. som selv flygtet i Land, og fordi man ikke ombord har fundet Udklarerings=Sedler. Den blev paa eengang besat, saavel af Kanonbaadenes Mandskab, som af Kaperføreren, Lars Pedersen Raaber, der, skjønt han siden forlod Skibet, menes at ville formere sine Prætensioner paa samme, Af en Bekjendtgjørelse fra Fattigkommissionen i Kristiania erfares, at denne Stads veldædige Jndvaanere have subskriberet til 1400 Maaltider Mad ugentlig, som de enten ville give Fattige i deres Huse eller paa anden Maade forskaffe dem. Desuden har Fattigvæsenet foranstaltet en Spileindretning, som ugentlig kan forsyne 5 - 600 Fattige med et godt og sundt Maaltid Mad a 3 -4 s. Portionen hvilken de Fattige enten selv betale med Penge eller faae imod at aflevere en af Fattigvæsenets Jnspektør udgiven Billet, som nogen Velgjører maatte skjænke dem, Kommissionen erklærer, at den ved disse og andre Hjelpekilde, seer sig istand til at tilfredsstille den Fattiges Trang og bortrydde enhver grundet Aarsag til Betlerie og Lediggang, J Tirsdags tiltraadte Hr. Justitsraad R. L. Bagger Embedet som Politiemester i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
De raske og uforfærdede Mænd af Helsingøer, som i hine stormende Nætter og Dage reddede saa mange Menneskeer i Land, vare Færgemændene: Sp. Geertsen, H. May. J. Krabe, Th. Jansen, Sv. Stadig, P. Pedersen, J. Larsen P. Krabe, Færgemands Søn Joh. Backe, Lod, serne Ch. Hansen, L. Nielsen, Joh. Nielsen og Færgemandskarl Ch. Christiansen, hvis Navne fortjene offentlig at hædres. Ved N. V. Vind i Fredags og N. O. V. i Løverdags er næsten al Jsen i Sundet forsvunden og bortdreven. Den 1ste d. kom en Galei med Parlamentærflag ind fra Nordsøen og gik til Kbhvn. med Steenkul fra Høgenæs. Nordfra mærkedes ingen Skibe, skjønt Vinden var gunstig fra den Kant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Hollænderbyen den 2 April. Jgaar den 30 Marts har man fundet den Kone i en Kielder, som savnedes siden Jl. debranden, hun var næsten knap til at opsamle, uden i ganske smaae Stykker. - Den Mand, fra Dragør, som vovede sig op af Kirketaget med Slangen af deres Sprøite, var Didrik Albertsen Riber, Bager paa Drager. Endnu igaar Aftes saae man Jld paa adskillige af de afbrændte Pladse, men da der paa ethvert Sted staaer et Kar Vand, blev det hastig slukket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Ved et igjennem Admiralitetet udfærdiget Reskript, af 25 Marts d. A., er Jsefjordens Lodser, for hvert Skibeller Fartøi, de lodse enten fra Rørvig til Lammefjorden, Holbek, Frideriksund eller Frideriksværk, eller udlodse derfra, tillagt, indtil videre, uden Hensyn til Skibets Dybgaaende, og foruden de ordinaire Lodspenge efter Lodstaxten, 1 Rd. 32 s. i Reisepenge fra eller til deres Hjem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Ved Skrivelse til Kbhvns Magistrat af 21 Marts har det Kongelige Danske Kancellie bifaldet, at da Bagerne i Hovedstaden ikke har kunne erholde den fornødne Mængde Rug til Brødbagning, maae samme indtil videre skee af Blandingskorn i følgende Forhold, nemlig 1/2 Deel Hvede 1/2 Deel Rug og 1/2 Deel Byg. Taxten paa samme Brød er indtil videre sat saaledes: et 24 s. Brød skal veie 6 Pd. 12 Lod. Et 16 sk. dito 4 Pd. 8 Lod. Et 13 s. dito 3 Pd. 14 Lod. Et 7 s. dito 1 Pd. 27 Lod. Et 4 s. dit 1 Pd. 6 Lod. En Skofte for 1 s. 9 Lod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Hr. Professor Nyerup har udgivet Axel Thordsen, og skjøn Valdborg (som Prøve paa den nye Skikkelse hvori Abrahamsom, Rabbek og Nyerup agte at udgiv den saakaldte Kjæmpevisebog) i en smuk Tryk og forsynet med oplysende Anmærkninger, med Melod paa Nøder, og med en Fortale, hvori siges, at den nye Udgave af Kjæmpeviserne paa samme Viis skal udkomme saasnart vi faae Fred. Det vanskeligste er at faae Melodierne, og har man endnu kun, foruden Arel Thordsens Melodier til 7 Viser, nemlig til 1) De vare syv og syvsindstyve, 2) Ravnen flyver og Aftenen, 3) de Røvere vilde stiæle gaae, 4) Danmark deligste Vang, 5) Kong Frederik sidder paa Kolding Huus, 6) Hr. Lave reed sig under Øe, 7) Broder spurgde Søster ad. Prof. Nyerup udbeder derfor, at alle, der skulde vide eller overkomme nogen Melodie vilde indsende den, hvorfor de skulle faae Hædersexemplarer, saavelsom Nationalmusikkens Tak. - Sikkert vil enhver ønske Udgiverne Held; at imidlertid intet bør borttages eller forandres i den gamle Text, vil sikkert være de Flestes inderlige Mening.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
J Kristiania Aviser læses følgende Bekjendtgjørelse: Den norske Budstikke fra Marts til Septbr. 1808, et poetisk Forsøg, helliget Hans Høifyrstelige Durchlauchtighed Prinds Kristian til Schlesvig=Holsteen, af Ejler Hagerup Tregder, forhen Guardein ved den Kongelige Mynt paa Kongsberg. Dette historiske Digt indeholder en koncentreert Udsigt over Norges hæderlige Kamp i det nye svundne Aar, og er efter den Kongelige Regjeringskommissions Anmodning udgivet af Overlærer C. Stoud Platou. Det sælges heftet for 32 Sk., til Bedste for Norges Krigere og deres Efterladte, paa alle Postkontoirer samt i Bogtrykkeriet i Kristiania. (Ogsaa i Kjøbenhavn er dette patriotiske Digt udkommet, og sælges til samme velgjørende Brug. Udtog af et Brev fra Rom, den 19 December 1808. Danmark kan være stolt af de i Rom nuværende Danske. Vor Zøega (nu død) er ustridig en af Nutidens fortrinlig: ste Oldgrandikere. Hans lærde Skrifter have i den litteraire Verden forskaffet ham en Agtelse og en Anseelse, som denne beskedne Mand allene synes at være uvidende om. Hans Topographie over det gamle Rom er et af vort Aar. hundredes interessanteste Værker, og hans koptiske Skriver i dette Fag et sandt Mesterstykke. Udgaven af de No. merske Basreliefs med hans mageløse Udtydning vil blive mærkværdig, hvis Omstændighederne tillade dette Værks Fortsættelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Vor Danske Praxiceles Thorvaldsen opvækker alle Konstkjenderes Brundring. Gid alle vore Landsmænd kunde see hans Mars! Oldtiden tilbyder kun faa saadanne Mesterstykker, og vore Tider har Jntet sigt at fremvise. Canoves Hector, hans sidste Genie=Arbeide, er mange Grader under Thorvalsens colossale Mars. Alle beundre den; og forvidte Tiderne sig nogenlunde, saa vil den vist nok pryde et Kongeligt eller Keiserligt Pallads. Nu arbeider han for Kronprindsen af Bayern paa en Adonis, som er ubeskrivelt kjøn. Bemeldte Prinds har bestilt en Venus hos Canovn, og vil have til Sidestykke en Adonis af Thorvaldsen. Blot derfor er det, at han ikke har foretrukket hans Mars.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Danmarks milde og konstelskende Regjering har understøttet denne talentfulde unge Mand, som ellers ikke havde kunnet overvinde de hindringer, som dette Komtfags Udgivter lægge ham i Veien. Hvis Krigen ikke havde forhindret alt Samqvem til Søes imellem Danmark og Jtalien, saa vilde det nye Kristiansborg Slot om kort Tid have været prydet med de hos Thorvaldsen i hvid kararisk Marmor bestilte Basreliefs, af hvilke jeg har seet de skjønne Former, med de hos ham bestilte madeleerte Statuer. For Grevinde Schimmelmann har han fuldendt en Døbesteen, som skal pryde Brahetrolleborgs Sognekirke. Skjønnere kan man ikke forestille sig noget i dette Fag. De fire Basreliefs, som omgive denne i Form af et fiirkantet Alter forfærdigede Døbesteen, ere overmaade yndige. Det ene forestiller St. Johannes, som døber Christus; det andet, Vor Frelser, der sammenkalder de uskyldige Børn; det bagerste, tre i Skyerne svævende Engle. Om dette fortræffelige Monument dømmer den berømte Antiqvar Guattani i Rom blant andet, at slige Figurer, udarbeidede i skjønt Marmor og skjulte i endeel Aar under Jordens Overflade vilde, naar de pludselig saae Lyset, holdes af enhver for Oldtidens prægtigste Konstværker, udhugne af de berømteste Græske og Græsk=Romerske Meiseler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Den Berliner Tidende indeholder endnu følgende om et af vore Dages største Rædselsoptrin: "Saragossas Beleiring giør Evoke i den underjordiske Krigs=Historie. Hidtil har man kun betjent sig af Miner mod egentlige Fæstningsværker, og den Efterretning, at de Franske havde Undermineret Gade for Gade i Saragossa, klingede næsten fabelagtig; men det synes, at den skrækkelige Krigskunst er skal blive tilbage i nogen af sine Grene. Hvilken Behændighed i Gjennemgravningen, hvilken nøiagtig Afmaaling af den fornødne Portion Krudt, paa det Husene, hvis Styrke ei lod sig nøie beregne, kunde ødelægges, uden at Beleirerne selv, der dog ikke kunde begive sig langt bort, skulde komme i Fare for at begraves under deres Ruiner: thi Ladningerne vare ofte meget betydelige, fra 1000 til 3000 Pd. Kun en eneste Gang virkede en Petarde for stærk, Huset, der skulde aabnes, styrtede ned. Her have de franske Jngenieurer altsaa udrettet mere, end nogen Mester i dette Fag forhen, især mere, end deres Landsmand Lefebre udrettede i 1762 ved Schweidnitz's Beleiring, der ogsaa er bekjendt af Mineurernes Anstrængelser. Han tjente ved den Preussiske Armee og vilde ved Gjerningen gjendrive den Østerrigske Kommandant Gribouval, med hvem han havde ført en lært Strid om hvor lang Tid en Fæstning kunde forsvare sig. Han søgte derfor ved Miner og især ved de saa kaldte Trykkugler i Globes de ComPression) at tvinge ham til Overgivelse inden 4 Uger; men hans Bestræbelser vare frugtesløse, Beleringen varede: Uger, og Bombardementet og den Omstændighed, at et Krudttaarn sprang i Luften, gjorde det meste til Overgivelsen, hvorvel en lykkelig anbragt Trykkugle endelig ogsaa gjorde god Virkning. Staden leed skrækkelig ved Bombardement og blev næsten til en Steenhob. Hvilket gyseligt Skuespil maae nu ikke det Tid efter Tid ligesom ved et Jordskjælv fra Jordens Skjød ødelagte Saragossa vise. - Camillus erobrede vel engang det stærke Vei ved en hemmelig anlagt underjordisk Gang, da en Skare af hans Romere, som vare skjulte i Samme, trængte midt ind i Staden og ved deres pludselige Komme lettede de øvriges Angreb paa Staden; men Saragossa giver det første Exempel paa en ved partiel Underminering i aaben Kam erobret Stad. J Henseende til Vedholdenhed i at gjøre en Fjende, der allerede er trængt inden for Stadens Mure, de enkelte Dele af Staden stridig, har det ogsaa ulykkelige Forgjængere. Carthago og Jerusalem ere de meest berømte iblandt dem. Noget for Overgivelsen skortede det paa Krudt for de Beleir de i Saragossa, uagtet de hver Dag forfærdigede 7 til 10 Tentner; der var ogsaa Skort paa store Kugler, Bomber og Granater. Nogle vare derfor kommanderede til overalt at opsamle dem, som Franskmændene skjøde og kastede ind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Alle Ministre og Regjerings=Bureaus i Holland har faaet Ordre, i Datum at bruge de gamle Hollandske Navne paa Maanederne. Disse, som maaskee kunne interes. sere Læserne, lyde som følger: Januar, LouwmaandFebruar, Sprokkelmaand. Marts, Lentemaand. April, Grasmaand. Mai, Bloeimaand. Juni, Zømermaand eller Wiedemaand. Juli Hoomaand. August, Oogstmaand. September Herfstmaand, October Wynmaand. November, Slagtmaand. December, Wintermaand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Den berømte Fors sidste historiske Værk bliver nu oversat paa Fransk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Den for nylig afdøde Greve Ludvig Cobenzi, er fød i Brussel i Aaret 1753. Faderen var den som Minister i Nederlandene fordeelagtigen bekjendte Gr. C. J. Cobenzl. Alt 1774 blev Sønnen Østerrigsk Minister i Kjøbenhavn, og 3 Aar efter i Berlin. Sygdom hindrede ham i at negociere Freden til Teschen, der 1778 gjorde Ende paa den Bayerske Arvefølgekrig. Samme Aar sendtes han som Minister til Petersborg. Efter Præliminairerne til Leoben kom Greven til Vien, sluttede 179. med daværende General Bonaparte Traktaten til CampoFormio, og 1801 Freden til Luneville med daværende Franske Underhandler, Joseph Bonaparte. Greven efterlader sig ingen Formue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Den lille Bye Lobosiz i Bøhmen er afbrændt den 19 f. M. Den 14 Febr. vare Torvepriserne i Stokholm følgende 1 Td. Ærter, 19 Rd. 12 s. 1 Td. Hvede, 17 Rd. 12 s. 1 Td. Rug, 14 Rd. 16 s. 1 Td. Byg, 12 Rd. 32 s. 1 Td. Havre, 9 Rd. 20 sk. 1 Lpd. Hvedemeel, 1 Rd. 32 s. 1 Lpd. Rugmeel, 1 Rd. 10 s. 1 Lpd. Havregryn, 2 Rd. 14 s. 1 Lpd. Byggryn, 2 Rd. 1 Lpd. Smør, 3 Rd. 1 Lod. fersk Flæsk, 4 Rd. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
J Augsburg have Kirkerne efter den Vestphalske Fred været lige deelte imellem de Evangeliske og Katholikerne. Da de Førstes Antal nu kuns beløber sig til 12000, de Sidstes derimod til 18000, saa skulle 2 af de 6 evangeliske Kirker overlades til Katholikerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
J nogle Egne ved Neder=Rhinen hersker stor Mangel paa theologiske Kandidater til at besætte Præste=Embederne med.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Den 16 f. M. kom Hr. Cavallos - saakaldet Spansk Ambassadeur ved Hoffet i St. James - til London. General Sprengporten er af den Russiske Keiser udnævnt til Generalgouvernør over det forhenværende Svenske Finland, hvor en Rigsdag snart skal holdes. Hr. v. Alopæus er beskikket til Rigsdags=Kantsler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Avertissements. Tvende Fruentimre Sara Thomasdatter, og Moder Anne Maria Hansdatter af Odense ere under Justitiens Tiltale, den Første for adskillige Tyverier, og den Sidste som Hæler, der har modtaget, skjult og solgt Kosterne; af disse ere 2de Bygkorns Duge og en Serviet (paasyet Bogstaverne S. N., samt et Askelagen mærket B. solgt af de Tiltalte, uden at de bestemt har kunnet opgive Kjøberne. Der er ogsaa vis Formodning om at de have stiaalet og solgt følgende: en Pakke med Strømper, Nattrøier og Tørklæder, 2 Sølv=Spiseskeer, 2 Messing=Lysestager 1 Sølv-Theeskee 1 fiint Kramlærreds Lagen i Gingans Sengeteppe, 1 Sæk med Sukker, i dito med Støvler, Skoe og Bøger, i dito med Rugmeel, 1 StaalLysesar med Fjedre. Jeg skulle i den Anledning herved offentlig opfordre Enhver, som enten maatte have kjøbt eller være i Besiddelse af de benævnte Ting, eller som kunne give nogen Oplysning herom, snarest muelig at opgive saadant for Politimesteren S. T. Hr. Kancellieraad Lindved, eller for mig i mit Logie hos Kjøbmand Nissen. Odense den 4 April 1809. S. Hansen, Aktor i Sagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Et fladt Sølv=Lommeuhr med Haarkjede og Guldsignet er tabt paa Veien fra Gjæstgiver Thuns Gaard i Nyborg til Odense. Finderen ville, imod en Douceur af Uhrets Værd, aflevere Samme enten til Hr. Thun i Nyborg, eller til Undertegnede i Odense. S. Hansen, logerer hos Kiøbmand Nissen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Nu er jeg igjen forsynet med hvid og rød Vinsteen samt øvrige Farvevahre, saa og alle Slags Top=Sukker, Puddersukker, Kongo Thee og andre fine Theer, Hørfrøe, gammel Rom, med mere. Odense den 5 April 1809. J. B. Warnburg, i afg. Kjøbm. Gottschals Gaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Da die Wittwe des veil hiesigen Bürgers Jens Petersen Mott, Katharina Maria a. C. ihre Jnsolvenz angesrigt und daber concursus creditorum erkannt worden, so werden alle und jedde, velche an ste irgend einige nicht protocollitte Forderungen zu machen haben, ihr etwas schuldig sind over Pfandgiter von ihr in Handen haben, bei den gesetzlicher Strafen der Praclusion, dobbelter Zahlung ewigen Stilschweigens und Verlust des Pfandrechts hiemit angewiesen und geladen sich die Einheimischen innerhalb 6 und die Auswartigen mit Bestellung eines Procurator innerhalb 12 Wochen, von dem Tage der letztern Bekaantmachuns dieses in dem hie sigen Stadsecretariat zu melden die desfalsigen Documentemit Zurücklassung beglaubter Abschriften zu produciren undfernere Verfugung zu gewartigen. Sønderburg den 10 Marz 1809.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Bürgermeister und Rathhieselbst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Den til 4 April næstkommende i disse Aviser overteerte Auction paa Marienlund ved Odense, over endeel Fyr=Tømmer og Fielle, bliver formedelst indløbne Hindringer udsadt indtil Fredagen den 14 April. - Hvilket herved bekjendtgjøres. - Odense Herreds=Kontoir den 26 Marts 1809. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Onsdagen den 26 April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet og følgende Dage bliver paa Hovedgaarden Hald ved Wiborg ved offentlig Auction bortsolgt den sal. Geheimeraad Høegh Guldbergs Stervboe tilhørende Ind- og Udboe sammesteds, bestaaende af Mahognie og andre Meubler, Chatoller, Speile, Lysekroner, Borde, Sofaer, Stole, Senge og Sengeklæder, en sjelden Samling af Kobber=Portraiter i Ramme med Glas af lærde og berømte Danske Mænd, hvoriblandt de 16 Danske Rigsraader under Christian IV, Mindreaarighed, Porcellain, Glas, Kobber, Messing, Jern og Træevare, 1 Kareth, 1 Vienervogn, 1 Jagtvogn og 1 Kane, nogle Arbeidsvogne og andre Gaards- og Avlingsredskaber Arbeidsbester, Sviin og videre, hvorover trykte Kataloger ere at bekomme i Kjøbenhavn hos Hr. Hofboghandler Poulsen, i Odense paa Adressekontoiret, i Horsens, Schive og Holstebroe paa Postkontoirerne i Wiborg paa Bogtrykkeriet i Aarhuus hos Hr. Klokker Schytte, i Randers hos Hr. Landvæsens=Kommissair Willadsen og i Aalborg hos Hr. Bogtrykker Wandall. - Liebhavere ville behagelig give Møde bemeldte Tid og Sted. Wiborg den 17 Marts 1809. Th. Wissing, Justitsraad og Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Godt rødt Hollandske Kløverfrøe bekommes til billig Priis hos Andreas Møller & Comp. i Korsgaden i Odense. Onsdagen den 19 April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver foretaget offentlig Auction paa Hovedgaarden Moltkenborg i Svendborg Amt over en betydelig Deel tørre og gode Fyrre=Planker. Næste Dag derefter den 20 April samme Tid, foretages ligeledes offentlig Auction ved Gaarden Lundsgaard i Frørup Sogn under bemeldte Moltkenborg, over et stort Qvantum Fyr=Tømmer af forskjellige Sorter, hvoriblant 54 Pommerske Bielker og endeel Rendetræer. Til Liebhabernes Efterretning anmærkes, at dette Tømmer, sidste Sted, er beliggende ved Stranden, og derfra beqvem kan transporteres. Krumstrup d. 29 Marts 1809. Briand. Birkedommer og Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Mandagen den 10 April og følgende Dage vorder ved offentlig Auction i Horne Præstegaard bortsolgt endeel Bochave, Gang og Sengeklæder, Linnet, Huusholdnings- og Avlings=Redskaber, Kreature, Bøger, m. m., tilhørende Stervboen efter forrige Sognepræst i Horne, sal. Hr. Peder Waidtløw. Auctionenbegyndes bemeldte Dag Kl. 9 Formiddag, og Conditionerne bekiendtgiøres paa Auctionsstedet. De trykte Cataloger kunne bekommes hos Præste=Enken Mad. Waidtløf i Horne, hos Hr. Forligelses-Commissair Waidtløw paa Høirupgaard, paa Adressekomtoiret i Odense og hos undertegnede Herredsprovst. M. T. Bredsdorff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Torsdagen den 13 April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 lader Frue Oberstinde Holm formedelst Forandring af Boepæl bortsælge udi den af hende i Nedergade i Odense iboende Gaard, adskillige Effecter, bestaaende af: Tin, Kobber, Messing og Jerntøi, Sengeklæder og Sengesteder, Stole, Borde, Speile Chatoller, Dragkister og Skabe Sofger og Kanopeer, Porcellain og Glas pletteret og andet Hestetøi, en Kareth og en nye Postvogn med videre, hvorover trykte Katalogns kan bekommes 8 Dage førende Auctionen hos Jukassator Hr. Prokurator Heilmann, boende i Nedergade. Hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 26 Marts 1809. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Tirsdagen den 11te April d. A. 1809 om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver Gaarden No. 123 i Middelfart paa Eierens Forlangende opbuden til Bortsælgelse ved offentlig Auction. Denne Gaard bestaaer af 15 Fag Forhuus, alt indrettet til Værelser og bekonomisk Brug, og 15 Fag Baghuus som er indrettet til Lade, Heste og Kostald m.v. Til Gaarden er en rummelig Gaardsplads med fornødent Vand til Brænderie og Bryggerie, samt en god Hauge. Bygningerne ere Egebindingsværk og Muur og alt teglhængt. Konditionerne, hvoriblandt er at Gaarden kan tiltrædes til næste Majdag, ere til Eftersyn paa Byeskriver-Contoiret i Middelfart, hvorfra og Eiendommen kan paavises. Lysthavende ville behage at møde. Middelfart den 24 Martii 1809. Hartmann Sommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Formedelst indløbne Omstændigheder i Stervboet efter afdøde Selveier Gaardmand Rasmus Nielsen i Ringe, bliver holdet offentlig Auction over bemeldte Stervboes Gaard med tilliggende Jorder, saaledes som samme nu forefindes, 1ste Gang Tirsdagen den 4de, 2den Gang Tirsdagen den 11te og 3die Gang Tirsdagen den 18de April førstkommende hver Gang om Formiddagen Kl. 10 slet i bemeldte Gaard i Ringe; Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig bemeldte Tider og Sted, hvor Gaardens Beskaffenhed og Auctions=Conditionerne nærmere vil blive bekiendtgjorte. Svendborg den 28 Marti 1809. Ratenburg, Herreds foged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Da det Fyenske ridende Jagerkorps efter Kongelig allerhøieste Resolution skal forstærkes, ville det frivillige og utjenstpligtige unge Mandskab, som ønske at indtræde i Samme, snarest mueligt melde sig i Korpsets Kantonnement, Hverringe paa Hindsholmen hos R. Juel, Ritmester og Chef for Korpset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Nye Hørfrøe og Kleverfrøe er at faae hos Kiøbmand Nees paa Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
Nye Hørfrøe er at faae hos Hørsvinger og Sæbesyder Møller paa Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-06
God Sæde=Havre er at faae tilkjøbs hos Bager From i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-07
Krigs-Efterretninger. Uagtet Fredsrygterne endnu ikke ganske have tabt sig, og man i selve Vien vædder paa Fredens Vedligeholdelse: uagtet den Østerrigske Ambassadør endnu opholder sig i Paris hvor han dog ikke har været tilstæde ved den sid 1ste Hof=Cerele og diplomatiske Audienz; uagtet man begynder at bygge nyt Haab paa den store Kongres, som siges at skulle holdes i München imellem Keiser Napoleon og Kongerne af Bayern, Sachsen og Würtemberg, og hvortil man ogsaa venter, om ikke Østerrigs Keiser i egen Person, saa dog i det mindste en Østerrigsk Erkeher. tug, samt en Russisk Ambassadør, uagtet alt dette, fortsættes Krigsrustningerne allevegne med største Virk. somhed. De Franske og Konføderationstropperne nærme sig i stærke Marscher til deres Bestemmelse. Ved Alt. breisach skulle 50,000 Franzoser gaae over Rhinen; ved Kehl ligesaa mange. Ogsaa Kavallerier ved den Keiserlige Garde og Keiserindens Dragoner ere opbrudte fra Paris til Strasburg. Keiserens Reise forkyndes som meget nær. Feldtsengene ere alt afsendte. Jmellem Riedlingen og Sauglau skulle 4 Franske Divisioner sam sees, og i Forbindelse med andre Tropper danne den Armee, som Marskal Massena skal kommandere. Til de Franske Tropper ved Augsburg komme daglig Forstærkninger saavel af gamle Krigere, som af nye Konskribeerte. Det er saa langt fra, at de Franske rømme de Preussiske Fæstninger, de endnu have inde, at de meget mere sætte Fæstningsværkerne i Stand. Ogsaa Dres den har faaet en Fransk General til Kommandant.