JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
De med Dampskibet "Lord Blavney afsendte engelske Tirsdagen den 3 Januar 1832. Matroser, der vare bestemte til at træde til D. Pedros Expedition, ere ganske uventede komne tilbage til Liverpool. D. Pedros Agenter havde nemlig indbildt dem, at de blot skulde bruges til Tjeneste ombord paa brittiske Transportskibe, for at afhente portugisiske Regimenter fra Rio Janeiro, men saasnart Skibet havde passeret den irske Canal, blev dem tilkjendegivet, at de vare bestemte til Belle-Jsle. Kort derefter maatte Skibet, formedelst Storm, løbe ind i Milfords Havn, hvor alle Matroserne erklærede, at de ikkun vilde tjene under Gammel-Englands Flag. De solgte derpaa Althvad de førte med sig og gik over Land til Liverpool. Nu ere D. Pedros Agenter dragne til Ansvar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Frankrig. Henved 1,500 unge Mennesker, for største Deelen fra den medico-chirurgiske Læreanstalt, have atter foranlediget et Opløb i Paris derved, at de i Procession vilde begivet sig til de polske Generaler Romarino og Langermann, som for Tiden opholde sig Hovedstaden. Det kom imidlertid ikke til noget farlige Udbrud, og ved det bevæbnede Polities Mellemkomst gik Enhver henimod Aften til sit Hjem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Ogsaa i Paris næres Haab om en almindelig Afvæbning. Velunderrettede paastaae endog, at Ambassadeurer fra næsten alle store Magter have faaet befaling at slutte Overeenskomst derom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
General Hulot er overdraget Commandantskabet Lyon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Hollandsk-belgiske Anliggender. Under 10de Decbr. skrives fra den belgiske Grændse, at Alt tyder paa Fred. Baade i Maynz og Luxemborg sælges Krigs forraadet ved offentlig Auction, og fra sidste Sted marscherer Forbundstropperne til deres Hjemstavn. Med hver Dag ventes desuden Efterretning om, at Grændsecordonen opløses. Krigsreserven drager hjem. Det bør dog ikke være ubemærket, at Rotterdam Courant forsikkrer, at Østerrig ikke er tilbøielig til at ratificere de 24 Artikler i Tractaten med Belgien, ligesom den tydske Forbundsforsamling synes ildefindet stemt mod Kongen af Holland, da den temmelig tydelig fordrer, at han skal antage Artiklerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Portugal. D. Miguel gjør Alt, hvad gjøres kan, for at sætte sig i Forsvarstand mod det ventende Angreb af D. Pedro. Lissabon har siden forrige Maaneds Begyndelse Udseende, som var den i Beleiringstilstand. Grækenland. Grev Capo d'strias omtales ikke med Hæder. Der siges, at han aldeles manglede Begreb om sin høie Bestemmelse. Han var ligegyldig for Videnskabelighed og Kunst, befordrede kun sine Yndlinger til Embeder og med uretfærdighed og Grusomhed forfulgte han de Mænd, der saa dyrt havde kjøbt Fædrenelandets Befrielse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Jndenlandsk. Qvartals-Coursen for Januar, Februar og Marts Maaneder dette Aar er ligesom forhen, saa at 1 Rbd. Sølv kan betales med 1 Rbd. 3 s. i Rigsbanksedler og Tegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Ved Rescript af 9de Decbr. sidstl. til Amtmanden over Hjørring Amt er det bevilget, at der i Skagen aarlig maa holdes 2 Markeder, nemlig et Krammarked, den 1ste Juli og et Marked med Heste og Qvæg den 26de Septbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
De til Forbedringshuusanstalten for moralske fordærvede Personer tegnede Bidrag udgjøre 18,000 Rbd. i Capital og henved 2,000 Rbd. i aarlige Bidrag; men som ikke ansees tilstrækkeligt til derfor at oprette Stiftelser baade for ældre og yngre Forbrydere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Den unge Theodor Stein omtales nu ogsaa med Berømmelse i kjøbenhavnske Blade. Hans Fader, som vil forskaffe ham Leilighed til at ove sig i Compositionen, har bosat sig i Kjøbenhavn. Hr. Georg Hugne v. Bertouch, en Søn af afdøde Kammerherre v. Bertouch til Søholt, er, efter derom indrykket Bekjendtgjørelse i Statstidenden, erklæret umyndig, og Kammerherre Baron Rosenørn Lehn til Ourebygaard udnævnt til hans Værge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Den 22de Decbr. blev Hesselager Vandmølle i Fyen lagt i Aske, tilligemed Vaaningshuus og Lade. Fæsteren, Hans Jørgen Møller, mistede, med Undtagelse af 4 Heste, 7 Køer og 3 Qvier, næsten alt det øvrige af Ud- og Jndbo og det i Husene værende Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Laxesiskeriet er, som Følge af Vinterens Beskaffenhed, denne Gang begyndt tidligt ved Randers; men har alligevel hidindtil, ligesaalidet som i de foregaaende Aar, været gunstigt. De faa Lax, som fanges, betales grønne med 3 Mk. pr. Pund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Følgende Tildragelse fortælles som passeret i den senere Tid i det nordlige Jydland: En Skræder havde Lyst til at komme af med sin Halvdeel, og saaledes, at han for stedse kunde see sig befriet for hendes Fremtids Besværinger. Nu fortæller han Præsten paa en snu Maade, hvor dødssyg hans Hustrue var bleven, formaaer Manden til at bede for hende fra Prædikestolen. Fra Kirken begiver Skræderen sig til sit Hjem, men da Smaa-Ærinder opholde ham underveis, saa er imidlertid en anden Kone, ligeledes fra Kirken, kommen i hans Huus, for at tage Afskeed med sin døende Veninde, som hun – til sin store Forhauselse – finder karsk og rørig. Ved Fortællingen om, at der var holdt Bøn i Kirken for den sunde og raske Kone, kan ingen af dem forklare sig Sammenhængen; dog fatter Skræderkonen Mistanke til sin Mand. Efter at Veninden var gaaet kom Manden hjem. Konen fritter, men han staaer sin Prøve godt, men da hun om Aftenen triner i sin Seng nedhænger i samme hverken meer eller mindre, end en - Strikke. Dog ogsaa her veed Manden at forsvare sig : Strikken skulde agere Sengebaand. Men nu spænder hun sin Aarvaagenhed paa det høieste og er i enhver Henseende paa sin Post. Snart sover hun (tilsyneladende for Manden) paa det tryggeste og nu lister den gjæve Ægtefælle Strikken om sin Hustrues Hals, begiver sig op paa Loftstigen, for at heise hende i Veiret, da Strikken gik igjennem Loftet og var befæstet ved Hanebjelken. Konen fandt imidlertid ikke Behag i disse Experimenter, gjør sig løs fra Strikken, stikker en Pude i Løkken, tager forøvrigt fat i samme med Hænderne og volder Manden saaledes ikke liden Møie med sit Arbeide, hvilket han dog troede fuldført, da det omsider stoppede ved Loftet. Nu skulde naturligviis et Sørgefjæs sættes op, Naboes og Gjenboes, Medlidenhed i store Sorg anraabes; men i det vor Mester Naal stiger ned fra Loftet hilses han af sin Kone med et Par saa vældige Ørevafler, saa han troede de kom fra Pokker selv, og kunde ikke fatte sig, men da han reiste sig fra Krogen, hvorhen han var fløien staaer Konen lyslevende for ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Ringkjøbing. Siden den vistnok frygtelige Smitsot Cholera nærmede sig vore Grændser have vi erfaret de meest modsatte Meninger, Ønsker og Handlinger samme betræffende. Nogle ville have at Alt skal forblive paa den gamle Fod, al Handel og Vandel dreven uden satte Grændser fra det Offentliges Side, Andre derimod ønske modsatte Foranstaltninger trufne. Saaledes har Man af Øvrigheden paa eet Sted seet brændt saavel giftfærgende som ikke giftfængende Varer, flydende Ting, m.v., medens Man paa andre Steder havde ladet Skipperne rense deres medhavende Gods, saavel gift, som ikke giftfængende Varer, i de af dem anløbne Havne. Et Exempel paa Forskjelligheden af Qvarantaine=Anordningernes Udførelse er Følgende: Et Skib, ført af en Skipper Morten Andersen, afgik fra Altona hertil 8 Dage forinden Choleras Udbrud i Hamborg. Formedelst Modvind anløb Skibet Fans, fortsatte derpaa Reisen, hertil, udlossede ved Nymindegab en Deel af Ladningen, for at komme over Grundene. Efter Ankomsten hertil blev det forbudet, at noget maatte losses, men Skibet. maatte ligge i 14 Dage indtil Svar fra Sundheds Collegiet indløb, at Jntet var til Hinder for Losningen; men - Skipperen og Folkene holdte ikke Qvarantainen, men gik i Land hvor de vilde. En 8 Dage efter at dette Skib var afgaaet fra Altona afgik fra samme Plads et Skib, der ogsaa anløb Fans, lossede der paa Stedet en Deel af Ladningen – uden at der her var noget i Veien for Losningen. Meget var det at ønske, at Øvrighederne behandlede denne saa vigtige Gienstand, eens overalt, som vel ikke torde falde saa vanskeligt, da de samme Anordninger jo ere eens for hele Landet. Skadeligheden af overdreven Strænghed, der paa eet Sted standser Næring, Handel og Skibsfart, og ei overholdes paa et andet Sted, maa letteligen kunne skjønnes. Det er langtfra at Man her vil tage Ligegyldighed imod Anordningerne i Forsvar, men Man ønsker meget mere Strænghed, naar Frygt for Smitte er grundet, hvorimod unyttige og ugrundede Forholdsregler, til Tab og Skade for det Almindelige, og for enkelt Mand i Særdeleshed, ikke bør finde Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Den 28de Decbr. solgtes Species paa Kjøbenhavns Børs til 12 Mk. 9 1/2 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Auctioner. J Følge tagen Bestemmelse ved Skiftet efter afdøde Gaardmand Peder Hansen i Weileby, under Grevskabet Christianssæde, bliver den dette Bo tilhørende Arvefæstegaard, Hosterig kaldet, der er beliggende i Weileby By og Sogn, af Hartkorn 7 Tdr. 7 Skpr.,med den i Jorderne nedlagte Vintersæd, samt Besætning, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, af hvilke de to første afholdes paa Grevskabet Christianssædes Tingsted ved Pederstrup og den tredie i Gaarden selv, saaledes: 1ste Auction Fredagen den 3die Februar 1832, 2den Auction Fredagen den 17de Februar 3die Auction Løverdagen den 3die Marts hver Dags Formiddag Kl. 11. Det bemærkes, at Gaardens fortrinlig gode Jorder ere vel indfredede og beplantede, samt at Bygningerne ere gode og i Brandkassen assurerede for 2340 Rbd. Sølv. Conditionerne, efter hvilke Størstedelen af Kjøbesummen, kan blive indestaaende i Eiendommen, ligge til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til Panthavernes og Lysthavendes Efterretning. Pederstrup, den 1ste Januar 1832. Aggerup. J Følge Forlig og Jndførsel, samt vedkommende udlægshavers Begjæring, stilles Arvefæstegaarden Fugleberggaard i Nøbbet, under Grevskabet Christianssæde, til absolut Bortsalg ved een eneste Auction, der afholdes i den sælgende Eiendom, Fredagen den 20de Januar 1832, Kl. imellem 12 og 2 om Eftermiddagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Bemeldte Arvefæste-Eiendom, der sidst er besiddet af Hans Thamsen, og som er beliggende i Horslunde Sogn, og hvormed følger saavel den i Markerne nedlagte Vintersæd som Besætning, staaer for Hartkorn 4 Tdr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., og har et Areal af 31 1/2 Tde. Land Pløiejord, foruden Skovpart og Tørvemose.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
J Følge Conditionerne, der vil blive bekjendtgjorte ved Auctionen og som forinden kan erfares hos Undertegnede, kan Kjøbesummen, paa en Ubetydelighed nær, blive indestaaende i Eiendommen. Pederstrup, den 1ste Januar 1832. Aggerup. J Følge Begjæring af vedkommende Skifteret stilles den Hans Rasmussen og afdøde Hustrues fælleds Bo tilhørende Parcel af Arvefæstegaarden Fredsoms Jorder, med Hartkorn 4 Skpr., samt derpaa opførte 12 Fag Huus, og som er beliggende i Horslunde, under Grevskabet Christianssæde, til Bortsalg ved een eneste Auction, der afholdes paa selve Stedet, Onsdagen den 18de Januar 1832, om Formiddagen Kl. 11. Den sælgende Parcel har et Areal af 4 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. Land, og Conditionerne, hvorefter Salget vil skee, ligge forinden til Eftersyn paa Skriverstuen i Vesterborg. Pederstrup, den 1ste Januar 1832. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Fæstegaardmand Rasmus Jørgensen i Revshale indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som committeret Skifteforvalter. Engestofte, den 27de Decbr. 1831. P. Holst. Enken Margrethe Magdelene Jacobsdatter efter Arvefæster Jocum Henrich Henningsen af Øster-Skjørringe her paa Grevskabet har, som indsat Universalarving ved et allernaadigst confirmeret Testamente, forlangt af mig, som committeret Skifteforvalter, skiftet og deelt den Sum 300 Rbd. Sedler, som hun er pligtig at udbetale den Afdødes Arvinger, naar hun indlader sig i et andet Ægteskab. Thi indkaldes herved den afdøde Jocum Henrich Henningsens Arvinger, med Aar og Dags Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Efter de modtagne Oplysninger var den Afdødes Hjemstavn Angeln, Sognet Tornsted, Byen Bøgelund, og han skal have havt 2de Brødre, Johan Christian Henningsen og Markus Henningsen, samt een Halvbroder, Jacob Carlsen. Disse Brødre skulle være døde og alle efterlade sig Børn, ogsaa skal han have havt en Søster, Stine, som var blind. Hvilket herved tillige bekjendtgjøres. Grevskabet Christianssædes Skifteret pr. Mariebo, den 29de December 1831. J. M. Lytzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Creditorerne i efterskrevne Dødsboer: 1. efter Johanne Simonsdatter og hendes forud afgangne Mand, Huusfæster Andreas Henningsen i Kraghauge, 2. - Maren Hansdatter og forud afdøde Mand, Huusfæster Niels Pedersen i Kraghauge, 3. - Tjenestekarl Peder Larsen i Byskov, bliver herved, med 12 Ugers Varsel, indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for underskrevne Skifteforvalter. Ny Kirstineberg paa Falster, den 31te Decbr. 1831. E. Langhoff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Skifte-Tillysning. Løverdagen den 28de Januar 1832, om Formiddagen. Kl. 11, afholdes paa Falster Birks Contoir i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
en Skiftesamling for afdøde Sognepræst Medens Stervboe af Vester Kippinge, hvortil Boets Creditorer, ifølge Placaten af 21de April 1824, indkaldes, for at afgive Erklæring i Anledning af den Afdødes Enkes Proposition om Godtgjørelse for Successors Kosthold og Huusholdningens Drivt i Naadsensaaret, samt over flere Boet vedkommende Gjenstande. Tillige bekjendtgjøres, at Skiftesamling for bemeldte Stervboe afholdes paa samme Contoir og til samme Klokkeslet den sidste Løverdag i hver Maaned indtil Boets Slutning. Falsters Birk, den 29de December 1831. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Torsdagen den 26de Januar 1832, om Eftermiddagen Kl. 2, afholdes paa Falster Birks Contoir i Nykjøbing en Skiftesamling i afdøde Sognepræst Holst's Stervboe af Skjelbye, hvorved Repartitionen i Boet vil blive fremlagt til Skifteprotocollen og Skiftet agtes sluttet; hvilket, ifølge Forordningen af 16de Januar 1828 s. 17, bekjendtgjøres. Falsters Birk, den 29de December 1831. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Capital, som anbydes. 153 Rbd. 16 s. Sedler og Tegn, Umyndiges Midler under Gammelgaards Godses Overformynderi, kunne erholdes til Laans, mod lovbefalet Sikkerhed, hos Forvalter Find paa Gammelgaard pr. Nakskov. 381 Rbd. 52 s. S. & T., Arvepenge, ere strax at faae til Laans her af Fuglsang og Prierskov Godses Overformynderi, imod lovbefalet Sikkerhed. Sundby, den 22de December 1831. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Fra Grevskabet Christianssædes Overformynderi kan mod lovbefalet Sikkerhed erholdes til Laans 601 Rbd. 4 Mk. 3 ½ s. Sedler og Tegn; hvilket herved bekjendtgjøres. Christianssæde, den 27de December 1831. J. M. Lytzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Tilkjøbs. Mølle-Eiendom. Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede underhaanden at bortsælge den mig tilhørende og i denne Byes søndre Ende beliggende Gaard, der for største Deelen for faa Aar siden af ny er opført. Med Gaarden, derer særdeles beqvemt beliggende for Handel, og i hvilken er en Hestemølle, agtes ligeledes bortsolgt de mig tilhørende og tæt ved Gaarden beliggende 2de Stubmøller med staaende og løbende Redskaber, samt den mig tilhørende Jordlod paa Byens Mark af omtrent 5 Tdr. Lands Størrelse. Af Kjøbesummen maa en betydelig Deel forblive indestaaende i Eiendommen paa første Prioritet. Nykjøbing paa Falster, den 25de December 1831. M. R. Kiølle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Tilkjøbs ønskes. En Landeiendom. med circa 200 Tdr. Land Jord, helst Hovedgaardstaxt, ønskes til tilkjøbs. Billetter, mærket B. P. No. 150, bedes portofri indsendte til Avisexpeditionen inden Januar Maaneds Udgang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Fremlysning. Hos en Jndsidder i Blands By, Stokkemarke Sogn, er, foruden andre Ting, hvis uhjemlede Besiddelse han er overført, ogsaa funden 10 Bøger beskaaret reent Conceptpapiir og en Matte af Hampegarn med et paa malet Mærke, hvilket han foregiver at have funden paa Landeveien ved Paarup i October og November Maaneder d. A. Hvor, som kan give Oplysning om Eierne til benævnte Ting, anmodes at henvende sig desangaaende til Birkedommer Møller i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-03
Ved Tallotteriets 1357 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 40. 48. 24. 89. 76.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-06
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Sexogtyvende Aargang. Nummer 2. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. F. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-06
Udenlandsk. Russisk polske Anliggender. "Dagens meddeler fra paalidelig Kilde Underretning om, at den polske General Lubienski ikke har faaet noget Vink om sin nærforestaaende Død, men at han derimod er i Moscau af Hs. Maj. Keiseren bleven imodtagen med megen Naade og er kommen tilbage til Warschau med de erkjendtligste Følelser for den ophøiede Monark. Den forhen ommeldte Forandring med Skolevæsenet i Polen bekræfter sig, og Alle staae i den Formening, at den polske Ungdom vil komme til at fuldende sin Dannelse ved russiske Læreanstalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-06
J en Skrivelse fra den russiske Grændse forsikkres, at Efterretningerne om den systematiske Strænghed, hvormed den russiske Regjering skulde behandle Polen, have været aldeles ugrundede. Hvad der er fortalt om at Ører og Leer bleve Bønderne fratagne, angik kun Lee mændenes Afvæbning; Skolernes Reform ansaaes nødvendig, da ikkun franske Lærere af demagogiske Grundsætninger vare ansatte ved dem, foruden at det russiske Sprog i alle Tilfælde maatte være Polakkerne vigtigere at lære end det franske. J en anden Skrivelse modsiges nogle tydske Blade, som ave yttret Formening om, at Rusland lægger an paa at qvæle den polske Jndustri og Handel. Det hedder fremdeles: "Tiden vil lære, om Man har været berettiget til at tilskrive en Monark, som i de vanskeligste Omstændigheder har viist den sjeldneste Aandsstorhed, saa inhumane og upolitiske Bestræbelser." Forsaavidt fra den russiske Grændse derimod skrives under 14de December fra Warschau, at Universitetet samme Sted er endnu ikke aabnet, og at det er sandsynligt, at det flyttes til Grodne; i det mindste bebude alle den provisoriske Regjerings Foranstaltninger dette. Videnskabelige Skrivter af Værd bringes til det indre Rusland. Samtlige Skrivter, der under den polske Revolution ere udkomne mod den rus Fredagen den 6 Januar 1832. siske Regjering og deponerede paa Universitets-Bibliotheket i Warschau, skulle bortføres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-06
Paa den polske Revolutions Aarsdag vare Gaderne i Warschau fulde af stærke Patrouiller og Gadehjørnerne besatte med Kanoner. Paa de Pladse, hvor ellers er megen Færdsel, faaes kun Militair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-06
Oberst Wysocki, som er en af Hovedmændene for den polske Revolution, er lænkebunden sendt til et Fængsel i Siedlee. Grev Vincent Nimojowski, som Russerne grebe paa hans Flugt til Rypen, er død paa sin Reise til Siberien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-06
Frankrig. Endnu den 9de Decbr. vare Forholdene meget tvetydige i Lyon. Vel have Canutterne underkastet sig, men der vides ikke, om dette er skeet af Frygt for den dem omgivende Vaabenmagt, virkelig Anger over det Skeete, eller stille Hævngrublen. J Lyon opholde sig for Tiden fem Jnfanteri-Regimenter, hvert paa 4,000 Mand, to Cavalleri-Regimenter, hvert paa 1,500 Mand, samt en Deel Artilleri, tilsammen 25,000 Mand. Meget af det store Skyts er posteret paa de Staden beherskende Høie. Arresteringerne ere hyppige, men der formodes, at de eedsvorne Dommere, ville frikiende Alle, da de jevnligen modtage anonyme Breve, hvori de trues med, i modsat Fald at skulle see deres Eiendomme gaae op i Røg. Folket skal ogsaa være meget opbragt over, at Marschal Soult har erklæret alle de Forholdsregler, Præfecten havde taget, for døde og magtesløse. Roligheden er saaledes kun tilveiebragt ved Militairmagt, da der jo staaer en ordentlig Armee i Byen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-06
J det franske Deputeredekammer er bemærket stor Nedslagenhed hos Centraerne, hvorfor troes, at en Ministerforandring er nærforestaaende. Conseilets Præsident, Hr. Casimir Perier, maa især holde for. Den 20de December tog han Ordet i Deputeredekammeret, for udførligen at gjendrive Oppositionen og besvare dens Spørgsmaal angaaende Lyon, ved hvilken Leilighed han ikke skaanede Præfecten, Hr. Bouvier-Dumolart. Præsidenten blev i Midten af sin Tale saa angreben, at han maatte bede om Afbrydelse, hvorpaa han gik fem Minuter ud af Salen, for at trække Luft. Han blev imidlertid anfaldet af Hr. Dumolart i Conferencesalen og skjældt ud for en Løgner og en Bagvasker. Striden gik saavidt, at de tilstædeværende Deputerede maatte fjerne Præfecten med Magt. Da Præsidenten igjen traadte ind, var der saa stor Bevægelse i Kammeret, at han ikke kunde gjøre sig forstaaelig. Hr. Dumolart er udslettet af Listen over Statsraaderne i overordentlig Tjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-06
J Følge Skrivelse fra Paris af 24de Decbr. pege adskillige Omstændigheder hen paa Misforstaaelser imellem det franske Hof og nogle af Europas store Magter. J samme Skrivelse forsikkres, at der hersker stor Enighed imellem Frankrig og England, samt imellem Rusland og Porten, hvilke tvende Magter skulle have afsluttet en Alliance-Tractat. Franske Tropper drage atter til Nordgrændsen og den næsten opløste Nordarmee, organiseres paa ny.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-01-06
Den franske Regjering har nu fast besluttet at vil beholde Algier og gjøre det til en Coloni, der vil have uberegnelige fordeelagtige Følger for Frankrig. Den vil nemlig skille Riget ved dets overflødige Folkemængde, øve dets Marine og Krigsfolk, forskaffe det aarlig store Jndtrader, aabne det Veien til Handelen for det indre Africa og forskaffe det Adgangen til Negerlandenes Rigdom paa Guld, Elphenbeen og Gummi, og bane det Veien til i Fremtiden at erobre hele Nordafrica fra Ørkenen Barka og til det atlantiske Occan, saa at et nyt Frankrig kan opstaae paa hiin Side af Middelhavet, ligesaa stort som det gamle.