Corsaren, 1843-01-27
Uddrag af Redactionens Forhandlingsprotocol. Møde den 24de Januar. Man vil erindre, at der i October Maaned 1811, af Forsamlingens Medlemmer blev udvalgt en Comitee til at gjøre Forslag om, hvorledes Redactionen bedst kunde erhverve og bevare visse mægtige Mænds Venskab, eller komme i godt underdanigt Forhold til, hvad ret egenlig kunde kaldes, "mægtige Magter". Af Comiteens tre Medlemmer var det ene den daværende Præsident Morthensen, hvem to Hof- og Stadsrets- og en Høiesteretsdom overraskede, netop som han til Comiteebetænkningen havde nedskrevet de Ord: "Undertegnede Comiter har den Ære at afgive sin Betænkning over ... Det andet Medlem var ham, som for nogen Tid siden døde, og hvis sidste Afhandling blev optaget i "Corsaren" Nr. 110. Blandt hans øvrige Efterladenskaber fandt man med Hensyn til Comiteebetænkningen det Comma, han vilde have sat i ovenanførte Sætning foran att. Det tredie og sidste Medlem har for et Par Dage siden ved Forsynets forunderlige Styrelse brækket sin Hals og maa saaledes ansees for udtraadt af Redactionen, skjondt samtlige andre Medlemmer ogsaa i en vis Maade ere halslose. Paa denne Maade er det ved umiddelbar høiere og allerhøieste Hjælp lykket Redactionen at faae Sagen i en uforudseet kort Tid tilbage fra Comiteen og det i en Tilstand og med Forarbeider, hvorpaa der, som det vilde hedde i Collegiesproget, med meget Heldkan arbeides videre. Med denne Sag bragtes imidlertid andre gamle Bekymringer tilbage i Redactionens Skjød: Sporgsmaalet om, hvorledes det skal gaae, naar den nærværende Præsident ved en af de Tilskikkelser, der kunne ramme den Bedste (og følgelig vistnok ogsaa ham, som et Medlem udtrykkelig bemærkede), maa gaae bort, og der altsaa i Forsamlingen vil indtræde en Adstillelse, smertefuld og farlig som mellem Faar og Hyrde. Savnet af et Reglement, der nøie vilde bestemme alle herhen hørende Forhold, gjorde sig ved disse Betragtninger ret foleligt gjældende for Redactionen, og Forsamlingens bevægede Sindsstemning var paa det høieste Punct, da Præsidenten traadte ind. Næppe havde han under Forsamlingens dybe Taushed taget Sæde, for der, ligesom efter Aftale, reiste sig det eenstemmige Raab: Et Reglement! Et Reglement! Ved disse Ord reiste Præsidenten sig med Ansigtet straalende af Glæde og udbrød: "Det er dog en mærkelig Overeensstemmelse! det kan man kalde at have Lykken med sig! J samme Dieblik, som jeg indtræder med et Reglement, hvortil jeg fik Jdeen ved vor sidste Høitidelighed, ere J netop forhippede derpaa. Det kan man kalde Held! Ja, der gives Noget i Verden, der hedder Lykketræf. Nu skal jeg læse det op for Eder." Herpaa begyndte Præsidenten Oplæsningen: Nøiagtigt og sperificeret Reglement: for alle nulige Tilfælde: og for de umulige medt. (Stormende Glædes- og Forventningsraab af Forsamlingen). Præsidenten. Ja, mine kjære Venner, jeg har, min Tro, gjort mig Umage og brudt mit Hoved, og jeg har i Bestemmelserne ingenlunde skaanet mig selv, idet jeg har fastsat som ufravigelig Regel: at jeg altid skal gaae med snevre Buxer. Stemmer fra Forsamlingen. Burer? Raser Du, Præsident? Hvad kommer Buxer Reglementet ved? Præsidenten. Jh, de komme det, paa min Tro, meget ved. Hele Reglementet handler næsten ikke om Andet end Buxer (og Kjoler). Nu skal J høre, hvorledes jeg har bestemt Alt. Det er deelt i 8 Hoveddele, A. B. C. o. s. v., og til hver Rubrik har i jeg ladet udarbeide en Tegning som Monster. Først kommer: A. 1. Galla. Hertil indfinde alle Medlemmerne sig i Kjole og Beenklæder samt Vest, Halsbindog Støvler. 2. Halvgalla, samme Paaklædning, kun har man Lov at bruge Tofler og Frakke. 3. Qvartgalla, Slobrok og Beenklæder. 4. Ottrubedeelsgalla. Bar Slobrolk. 5. Sextendedeelsgalla. Uden Slobrok. B. Daglig Dragk... . .. (Uhyre Støi i Forsamlingen, saa at Præsidenten ikke kunde læse videre). Præsidenten. Men, hvad gaaer der da af Eder? Et Medlem. Herregud! Vi meente et ordenligt Reglement for hele Commersen, og saa giver Du os saadant et! Præsidenten: Ja, saa! Ja, det var sgn en anden Sag. Ja, hør, saa maae J sigu vente lidt endnu.