JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Fra forskjellige Egne af Tydskland indløbe foruroligende Efterretninger og Flodernes Stigen. Prag stod sidst i Januar tildeels under Vand, og Communicationen paa Jernbanen med Wien var afbrudt, da Vandet havde bortrevet en Bro. Ved Düsseldorf og Mainz truede Rhinen med Ødelæggelser. Barmen er næsten ganske sat under Vand af Wipper; Stadens Tidende kunde ikke udgaae; et Par Mennesker vare omkomne. Frankfurt blev meget alvorligt truet af Main. En Skrivelse fra Hamborg i Bremer Zeit." beretter, at den danske Regjering tilsigter at lade een af de nicobariske Øer, ved Navn Theressa, der er den vestligste af Gruppen, opdyrke af Chinesere. Disse Folk, som paa de ostindiske Øer, navnlig paa Sundaverne, udgjøre den arbeidende Folkeclasse, skulle være vante til Dunsterne og den fugtige Hede i Dschunglerne, og holde derfor re godt ud under den 10de Grad n. B., hvor Europæerne ganske bestemt vilde bukke under for Feberen. Den danske Regjering lader nu ved en Kjøbmand Mackey fra Pinang, som den har udnævnt til Consul, paa ny tage Besiddelse af Nicobarerne. Hvorledes det forholder sig med denne Efterretning, vil vel snart vise sig af Beretningerne fra Galathea-Expeditionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Avertissements. Undertegnede Comitee troer allerede nu at burde meddele følgende foreløbige Underretning: De i den ombaarne Collectbog tegnede Bidrag beløbe sig, naar Alt beregnes til Penge, til omt, 320 Rbd. Skjænkede af et Selskab, som indkomne ved en Aftenunderholdning . . . . . . .
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Tilstillet Comiteen fra en Forening af Damer to Trediedele af den Sum, som var indkommen ved Afhændelsen af en Deel i veldædigt Øiemeed skjænkede Damearbeider, omtrent . . 270 – Jalt omtrent 638 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Det er meddeelt Comiteen, at den omtalte Afhændelse, af Damearbeider har ialt indbragt lidet over 400 Rbd., hvoraf Damerne have forbeholdt sig selv at disponere over den ene Trediedeel, for dermed at komme dem bekjendte agtværdige Familier til Hjælp, deels med Pengebidrag, deels med Klædningstykker. Comiteen har vedtaget, ikke uden i ganske særegne Tilfælde at yde Pengehjælp, men derimod i Almindelighed at indskrænke sig til Uddelelsen af Fornødenhedsartikler, bestaaende af Brænde, Middagsmad, Brød, Gryn og Meel; dette sidste tilstaaes i Reglen til en nedsat Priis af 24 s. pr. Lpd. Rugmeel, kun i enkelte Tilfælde uden Betaling. De Omstændigheder, som fortrinlig komme i Betragtning ved Tilstaaelsen af Understøttelse, ere, foruden Trang og Værdighed, Alderdom, Sygdom og et stort Børneantal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
De, som ere under Fattigvæsenets Forsorg, erholde i Almindelighed ingen Understøttelse af Committeen. Det er besluttet at indsætte idetmindste 200 Rbd. i Sparekassen, for at opbevares til næste Vinter. Det er er en Selfølge, at nøiagtigt Regnskab vil i sin Tid blive aflagt, men, da dette ifølge Sagens Natur ikke egner sig til Offentliggjørelse, vil kun en summarisk Oversigt over Pengenes Anvendelse blive offentliggjort, hvorimod man vil anmode tvende Mænd udenfor Comiteen, som ere i Besiddelse af den almindelige Agtelse og Tillid, om at revidere og decidere Regnskabet. – Comiteen beder Enhver, som paa nogensomhelst Maade har bidraget til at fremme dens Formaal, om herved at modtage dens forbintligste, og hjerteligste Tak, tilligemed Forsikkringen, om, at det skal være dens ivrigste Bestræbelse, med samvittighedsfuld Anvendelse af de den betroede betydelige Gaver at fortjene den Tillid man har viist den. Comiteen til Trængendes Understøttelse i Nykjøbing, den 5te Februar 1846. Undertegnede Bestyrelse finder sig foranlediget til at meddele, at Antallet af de til Søndags- og Aftenskolen tegnede Lærredrenge beløb sig ved dens Oprettelse i Vinteren 1843–44 til omtrent 60. Dette Antal aftog imidlertid snart meget betydeligt. J Vinteren 184445 begyndtes med omtrent 40 Elever, men deres Antal aftog saaledes, at Skolen, af Mangel paa Freqvents, maatte ophøre for den bestemte Tid. Det besluttedes desuagtet igjen at begynde dens Virksomhed i Efteraaret 1845, dersom af hiint store Antal endog blot omtrent en Fjerdedeel blev anmeldt; men da dette ikke skeete, har Sagen indtil videre maattet opgives.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Vi skulle her ikke indlade os paa at undersøge Grunden til dette beklagelige Udfald, men kunne ikke opgive Haabet om, at dHrr. Mestere ville vide at overvinde de Hindringer, som hidtil have lagt sig iveien, dersom vi til næste Efteraar kunne see os istand til atter at tilbyde deres Lærlinge den Underviisning, hvortil de saa høilig trænge, og som upaatvivlelig vil bidrage til engang at hæve Standen til det Standpunkt, den kan og bør indtage i Borgersamfundet. For at imidlertid dHrr. Mestere, som have ladet deres Drenge melde sig, ikke skulle træffes af den i et Jnserat i Stiftstidenden Nr. 15 i Almindelighed udtalte Dadel, ansee vi os forpligtede til her at navngive dem; de ere: dHrr. Smedemester Jacobsen, Skomagermesterne Frisenette, Beck, Hansen og Broneer, Reebslagermester Knudsen, Dreiermester Hertz og Bødkermester J. Jørgensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Bestyrelsen for Søndags- og Aftenskolen i Nykjøbing, den 5te Februar 1846. Paa P. G. Philipsens Forlag er udkommen og faaes i alle Boglader: Alm. Brev-, Contoir- og Formularbogmed tilhørende Anhang, udgiven under Medvirkning af C. Bartholin, H. R. Gruner, C. V. Rimestad og J. Hellmann ved Fuldmægtig Cand. jur. C. Schack. 43 1/2 Aark i stort 8, heft. 3 Rbd. 24 s., indb. 3 Rbd. 72 s. Dette almeennyttige Værk omfatter Alt henhørende til Contoirvidenskaben, saasom: Det enkelte Bogholderi, Handelscorrespondencen, Handelslære. Handelsgeographie. Andressebog for Danmark med en fuldstændig Fortegnelse over Handlende en gros og en detail, Fabrikker, Skibe a. a. i enhver By i Danmark. Brev- og Pakkepostgangen samt Taxten. Sammenligning mellem fremmed og dansk Mynt, Maal og Vægt. Juridisk Formularbog over de almindeligste Forhold, som forekomme i det daglige Liv og borgerlige Forretninger med Formularer til Affattelse af alle forekommende Documenter. Udtog af Stempelpapirsanordningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Herved tillader jeg mig at bekjendtgjøre for Enhver, der ønsker at optages som Jnteressent i de mindre Landeiendoms Besidderes Brandforsikkrings Selskab i Lollands-Falsters Stift til næste Forsikkringsaar, at de maae anmelde saadant senest inden Midten af April Maaned dette Aar for vedkommende Herredscommissair, der er for Falsters Nørre Herred: Selveier N. Kylling i Taaderup; for Falsters Sønder Herred: Sognefoged og Gaardfæster B. Skytte i Sydstofte, for Lollands Nørre Herred, Fuldmægtig Schou i Nakskov; for Lollands Sønderherred, Selveier Clausen i Askoe; for Fuglse Herred: Gaardfæster J. Jørgensen i Østofte, og for Musse Herred: Gaardfæster Jochum son i Dollefjelde. Sæddinge, den 4de Februar 1846. H. Olesen, p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Efter Skrivelse fra Stiftamtet angaaende Veiens Jstandsættelse over Vestensborg Marker til Christiansminde-Broen, indbydes herved samtlige Vestensborg Lodseiere til at møde hos Gjæstgiver Thomsen Løverdagen den 14de Februar Eftermiddag Kl. 2. Og da ved samme Møde vil blive forebragt Forslag angaaende Lodseiernes Hegn mod Kongeskoven, samt over Aaløbet Nr. 1, sammes Sluse ved Stranden og Christiansminde-Broen, saa indbydes herved Enhver, som ovennævnte Gjenstande interessere, til at møde. Eiegod, den 4de Februar 1846. M. Lange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Jmellem Elkenøre og Thostrup er funden et sort stribet Hestedækken, som kan afhentes hos Gaardmand Jørgen Kromand i Sønder Thostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Skipper Claus Brandt agter sidst Manskov. næste lige at afseile til Kjøbenhavn og medtager Stykgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Et Fruentimmer af sat Alder, der i mange Aar har bestyret saavel større som mindre Huusholdninger, og desuden forstaaer Meieriet, ønsker sig en Ansættelse i samme Fag til 1ste Mai. Gode Anbefalinger kunne forevises. Reflecterende herpaa vilde behage at henvende dem enten mundtlig, eller portofrit til Jfr. M. Mørk paa Skovgaard pr. Nykjøbing paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
For en Huusjomfru, der kan paatage sig baade Madlavning og fiin Vadsk og Strygning, er en Plads ledig til 1ste Mai. Billet bedes aflagt paa Stiftstidendens Expeditionscontoir under Mærket C. T. Nr. 84.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
En ung, til Bondehandel veloplagt Handelsbetjent, der kan producere gode Vidnesbyrd om Troskab og Duelighed, eller en Lærling, der har været nogen Tid ved Handelen, kan blive antaget til 1ste Mai eller i Löbet af Foraaret. Man behage at henvende sig, helst personlig, til P. W. Wulff i Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
For en midaldrende Mand, der med Flid, forbunden med den størst mulige Orden, vil paatage sig at føre det indre Tilsyn paa en stor Gaard, bliver til 1ste Mai dette Aar en Plads ledig. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til Hr. Boghandler Thierry i Nakskov, der giver Anviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Dersom en Godsforvalter eller kongelig Embedsmand her i Stiftet har Brug for en Lærling i Comptoir-Forretninger, imodekommer han et med gode Skolekundskaber udrustet ungt Menneskes Ønske, der attraaer Dannelse i saadant Fag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Hr. Agent Benzon i Stubbekjøbing giver den i saa Henseende fornødne Anviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Stemplede Spillekort fine og ordinaire, findes bestandig til Udsalg i Stubbe Ravn. kjøbing hos Bestillinger paa alt Muligt, henhørende til Bog Ravn. handelen modtages af En ny Fjellevogn med 2 Stole, staaer til Salg E. Hvals, Nykjøbing, den 7de Februar 1846. Maler. Først i April Maaned d. A. vil ved offentlig Auction hos Gaardmand O. Rode i Sillestrup blandt Andet blive bortsolgt nogle Tønder reent Sædehørfrø, avlet efter Riga Frøe, hvilket herved foreløbigen bekjendtgjøres. Alle Sorter Pottetøi kan bekommes paa Klod skov Teglværk. Gammelt, men usammensmeltet Bly J. S. Bay, kjøbes til høieste Priser. Teglbrænder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Et i denne Byes Klosterstræde beliggende Huus, bestaaende af 5 Fag, Muur og Bindingsværk med Tegltag, indrettet til 2 Familier, kan paa billige Conditioner erholdes tilkjøbs, tilligemed circa 5 Tønder Pløieland, naar man derom henvender sig til Undertegnede Nysted, den 5te Februar 1846, W. C. B. Jensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Auctioner. At der Tirsdagen den 10de de, om Formiddagen Kl. 11, vil blive afholdt offentlig Auction i Hallerup Skov over 1500 Bunker stort Udhug og Gjerdsel, 50 store Egetoppe, for endeel tjenlige til Gavntræ, og nogle Bøge=Gavntræklodser, og at Mødestedet er ved Skovfogedhuset, bekjendtgjøres herved. Ourupgaard, den 1ste Februar 1846. C. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Torsdagen den 12te dennes, om Formiddagen Kl. 11, bliver efter Aftale med Auctionsdirecteuren, afholdt offentlig Auction paa Strandgræsningen ved Ny Kirstineberg over endeel op ryddede større og mindre Bøgetræer, Elle, Tjørn og Hassel m.v., hvoraf endeel tjenlig til Gjerdsel. Mødestedet er ved Hervig huset; hvilket herved bekjendtgjøres. Kirstineberg, den 4de Februar 1846. Øllgaard Torsdagen den 17de ds., Formiddag Kl. 11, bliver ved offentlig Auction her i Gundslev Præstegaard sammes nordre Udhuus, bestaaende af 16 Fag Egebindingsværk tildeels med brændte Steen, opraabt til Bortsalg og Nedbrydelse, efter de Conditioner, som forinden ere til Eftersyn hos mig. Sørensen. Gundslev, den 4de Februar 1846. Fredagen den 13de ds., Formiddag Kl. 10 fl., afholdes i Nykjøbing Hospitals Østerskov offentlig Auction over omtrent 100 Numere af Bøgetop og forskjellige Slags Udhug Mødestedet er ved Skovledet ved Kringelborg. Nykjøbing, den 7de Febr. 1946. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
J Følge allernaadigst Bevilling af 24de Januar 1846, som bliver læst i den Kongelige Lands-Overret samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn og ved Nykjøbings Bytingsret paa Falster, blive Creditorerne i afdøde Handelsgartner Johan Christian Frisenettes og Hustrues Dødsbo herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel indkaldede, inden den foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Nykjøbings Skifteret paa Falster, den 4de Februar 1846. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-07
Ved Proclama af 28de Januar d. A., som bliver læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Lars Lyngby i Halsted, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, for undertegnede committerede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Juellinge, den 4de Februar 1846. Rostrup, Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegenga i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Pogmester Tidemand i Novbr., Apotheker Grundtvig i Saxkiøbing Pormener v. Staffeldt i Rged og Forgervager Antiel i Gaadense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-09
Herved (Frdn. 19de Marts 1790, 15de Juni 1792, 7de Juni 1806, 9de Marts 1838 o. m. fl.) dannede sig vore nu bestaaende Forhold, hvoraf endnu bestandig Fæstebaandet med dets Forbundne: frit og ufrit Hartkorn complette Godser, Lehn o. s. v. danne Hovedbestanddelene, dog naturligviis under deres Udvikling ledsagede af mange tidssvarende Foranstaltninger (Udskiftning, Naturaltiendens Forandring til Vederlag, Hoveriets gradvise Afgang, undertiden endog Begunstigelse for Selveiendoms Fremme o. fl.). Den saaledes indførte Fæstetvang, der ifølge sin Natur (Pl. 7de Juni 1806) hviler paa al uprivilegeret Jord, hvad enten den henhører under samlede Godser eller enkelte Gaarde (Selveiergaarde), denne Fæstetvang, der nødder enhver Eier af en ufri Gaard til at bortfæste, bortforpagte paa 50 Aar eller 2 Menneskers Levetid sin Eiendom, naar han enten ikke vil eller endog ikke maa drive den selv (hvilket Sidste er Tilfældet, naar han driver en anden fri eller ufrie Gaard), sigtede vistnok ene til at opretholde de smaae Landbrug og den bestaaende Bondestand; den kan altsaa ingenlunde tjene til at bevise Noget imod Godseiernes Eiendomsret, men godtgjør tvertimod, at den (i det Mindste formaliter) er den samme, som enhver Selveiers, hvilket ogsaa stadfæstes ved Skattebetalingen, som han præsterer som enhver anden Eier, ligesom han i Lovsproget kaldes Jorddrot eller Eier (f. Ex. Frdn. 9de Marts 1838 88 3 og 5). - Fæstelovgivningen viste sig ogsaa som en kraftig Forholdsregel til det ovennævnte Maal, idet den deels har bevirket, at de fleste Landbrug, i Danmark have beholdt den een Gang for rigtig ansete Størrelse, uden at Tid og Omstændigheder have kunne faae Leilighed til at virke tilbørligt herpaa; deels har den bidraget til at vedligeholde den ved Stavnsbaandets Løsning emanciperede Bondestand som næsten udelukkende Bruger af de mindre Landbrug, hvorved dens materielle Velvære er blevet begunstiget i høi Grad, da Jngen har Bruger af Jord saa billigt, som Fæsteren; thi naar man beregner Jndfæstningen liig med 6 pCt. for hvert Aar, Fæstet varer, finder man neppe noget Sted (maaskee med Undtagelse af nogle Egne i Fyen), hvor Fæstebonden aarlig svarer meere end c. 20 Rbd. pr. Tde. Hartkorn, hvorimod Gjennemsnitsafgiften sikkert ikke overstiger 12 a 16 Rbd. pr. Tde. Hartkorn, hvilket er langt under Renten af Jordens Værdi, der ofte (da en Tde. Hartkorn har en meget forskjellig Værdi) stiger over 1000 Rbd. og vist intet Sted er under 600 Rbd. pr. Tde. Hartkorn. - Men hvorfra hidrører da denne Fordeel, denne billighed for Fæsteren fremfor Eieren eller endog den frie Forpagter, Ganske ligefrem af den Mangel paa Concurrence med andre Stænder, som Fæstelovgivningen med dens Fastholden paa Gaarde af en vis, bestemt Størrelse, dens Hazardcontracter, dens Herlighedsrettigheder som de end ere indbildte) for Godseieren o. s. v., hvorpaa ingen Mand af de andre Stænder ønsker at indlade sig, medfører, navnlig, da hermed fulgte, som det Bekvemmeste og den eneste af Love og Sædvaner begunstigede Maade at sikkre Gaardenes ordentlige Behandling, den Skik at lade Sønnen fæste efter Faderen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-09
Skulde denne Forholdsregel sættes conseqvent igjennem, saa vilde den udarte til en complet lex agraria, idet den maatte sættes i Kraft, ikke alene mod Godseierne, men mod enhver Eier af uprivilegerede Gaarde, der ogsaa er Fæstelovgivningen underkastet, den maatte altsaa tvinge Enhver, som eiede meere end een ufri Gaard, til at skille sig ved de andre, og for at hindre at Fæsteforholdet skulde indtræde igjen, maatte den, naar den vilde bestaae og virke ved sig selv alene, conseqvent udvikle sig til at forbyde, at nogensinde meere end een Gaard kom i een Mands Eie; den vilde saaledes hindre al fri Handel og Vandel med disse Eiendomme, intet Pant i dem vilde byde Sikkerhed, da man kunde risikere at maatte overtage Pantet, hvilket jo var forbudt naar man alt eiede een Gaard og saa fremdeles; den vilde, saavel af disse Grunde som formedelst Usikkerheden i de retslige Forhold, nedsætte, disse Eiendommes Værdi langt under den naturlige og saaledes skade Statsformuen og Statsborgerne. Et Øiemed, som man har eller siger at have ved en saadan Tvang, nemlig at conservere den nuværende Bondestand, vil neppe kunne kaldes heldigt, da det vilde gaae ud paa at vedligeholde den i dens Kaste-Jsolation; men det vilde heller ingenlunde opnaaes, da det tvungne Salg neppe i Almindelighed vilde foregaae til de nuværende Fæstere, men til enhver Høistbydende, med mindre man vilde udstrække Tvangen saa vidt, at man fastsatte Priis og Kjøber, hvilket, for dog nogenledes at conservere billighed, maatte medføre, at Fæsteren paa sin Side skulde kjøbe sin Gaard til den fastsatte Priis. Naar nu saaledes ingen af disse Maader synes tilfredsstillende, skulde der da ikke være en Middelvei imellem dem. Denne synes at frembyde sig, naar Regjeringen (naturligviis uden Krænkelse eller voldsom Tilintetgjørelse af lovbegrundede Rettigheder) vilde stræbe at hæve Hindringerne for Fæstegodsets Salg, hvortil enhver Eien har eller vilde have Tilbøielighed, navnlig de Hindringer som ligge i complette Godsers Rettigheder, der tabes ved Salget af Bøndergodset, frit Hartkorn, Lehn og Stam huuse (i Særdeleshed deres fortsatte Oprettelse) o. s. v. Naar disse Hindringer vare hævede, og Regjeringen om muligt endvidere ved Tilladelser f. Ex. til fri Disposition over en Deel Fæstejord (naar den blev fæsteledig), efterat Resten var bortsolgt, vilde opmuntre Godseierne til Salg, vilde det hele Fæstegods inden kort Tid komme i fri Handel og Vandel, og Fæsteforholdet saaledes realiter være hævet. Men for at hindre, at det atter skulde indtræde ved Sammenkjøb af Eiendomme, hvorfor man ikke kunde lægge Hindringer i Veien som man end vilde det for Sammenlægning og Udstykning), maatte man hævFæstelovgivningen, navnlig Pl. 7de Juni 1800 idet Mindste for alle saaledes eengang frigjorte Eiendomme. Saaledes vilde det store Maal: Frihed i vore Landboforhold og deres Udvikling overensstemmende med Tid og Sted, efterhaanden naaes uden at støde an mod de Hindringer, som stille sig for en pludselig eller voldsom Frigjørelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-09
(Jndsendt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-09
Svar paa Opfordring. Da jeg nedskrev mit Jnserat af 24de Januar, som læses i Stiftstidenden Nr. 12, havde jeg ikke til Hensigt, at ophidse Gemytter eller berøre Enkeltheder, men kun at imødegaae den Dødsdom, som en Hr. 7 havde fældet over Falsters Landboforening, samt efter Evne at bevise, at den kunde være Grund til for Foreningen at befatte sig med Mere, end hvad der henhører til Communalanliggender, Men da Hr. Tesdorpf til Ourupgaard herved ligesom har følt sig truffen, saa vilde et gammelt velbekjendt Ordsprog her kunne anvendes paa sit rette Sted, hvilket jeg dog ikke vil fremsætte, af Agtelse for Hr. Tesdorfs mulige gode Sider. Han anseer imidlertid sine Handlinger som Godseier for saa fuldkommen retfærdige, at han ligefrem opfordrer mig til at fremtræde for det offentlige Forum og forsøge om jeg kan nævne en eneste af ham udovet Handling mod Bonde, Huusmand eller Jndsidder, som kan kaldes ubillig. Om jeg ikke kan nævne nogle Handlinger, som kunne kaldes ubillige, saa vil jeg tjen Hr. Tesdorpf i at nævne nogle, som efter mine Anskuelser synes mindre roesværdige, og da jeg saaledes ikke angriber, men kun efterkommer en Opfordring, opfylder en Begjæring, saa troer jeg mig sikkret for en Proces fra Hr. Tesdorfs Side, hvortil jeg hverken har Lyst eller Evne; ligesom jeg ogsaa forventer mig fritagen for personlige Angreb i Jdestrup Sogneforstanderskabs Møder, hvor vi begge ere Medlemmer, thi det er kun ved Samvirken og Enighed at der kan udrettes Noget til Gavn og Bedste for Commen, og ikke ved indbyrdes Stridigheder. J alle andre Tilfælde, som høre til Privatlivet, er det altid mit Valgsprog: Svar som Tiltale!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-09
Avertissements. Aftenunderholdningen til Fordeel for Understøttelses=Anstalten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-09
for gamle trængende og værdige Borgere, gives imorgen Aften. Til Generalprøven iaften er Adgangen aaben for Tjenestetyende a 1 Mk. og for Børn a 8 s. pro persona. Begyndelsen skeer Kl. 7.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-09
Det glæder os, blandt de Haandværksmestere, som have viist Jnteresse for Søndags- og Aftenskolen, endnu at kunne nævne Hr. Skomagermester P. Jensen, idet vi nemlig, siden vor sidste Bekjendtgjørelse, ere blevne forvissede om, at han har ladet sin Lærling melde sig, og at Grunden, hvorfor denne ikke findes opført paa Listen blandt de øvrige Anmeldte, kun er den, at han ikke har truffet Vedkommende personlig, da han vilde lade sig indskrive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-09
Bestyrelsen for Søndags- og Aftenskolen i Nykjøbing, den 8de Februar 1846. Førstkommende Søndag vil i Restaurateur Jacobsens Locale blive Souper og Bal, hvortil Lysthavende indbydes. Stubbekjøbing, den 8de Februar 1846.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-09
Jfølge Placat af 22de Marts 1843 87 henligger Falsters Provsties Skolelærer-Hjælpekasses Regnskab for Aaret 1845 til Eftersyn for Provstiets Skolelærere i Egelov Skole fra den 9de til den 23de ds. Fremdeles bekjendtgjøres det, at af bemeldte Kasse kan 4500 Rbd. erholdes til Laan mod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man desangaaende henvender sig til Undertegnede. Riserup, d. 5te Febr. 1846. Heiberg Jürgensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-09
For en Jomfru, der kan forestaae, Landhuusholdningen paa en mindre Gaard paa Landet, er en god Condition ledig til 1ste Mai. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-09
Hos Undertegnede kan en rask, velopdragen Dreng enten strax eller til Paaske blive antagen i Glarmester og Forgylder=Lære. Nykjøbing, den 9de Febr. 1846. K. Knudsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-09
Fredagen den 13de ds., Formiddag Kl. 10 sl., afholdes i Nykjøbing Hospitals Østerskov offentlig Auction over omtrent 100 Numere af Bøgetop og forskjellige Slags Udhug. Modestedet er ved Skovledet ved Kringelborg. Nykjøbing, den 7de Febr. 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-12
Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Torsdagen den 12te Februar. No 19.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-12
Jndenlandske Efterretninger. Generaliskalsagen imod Høiesteretsadvocat Lehmann, Candidat Poulsen og Pastor Helweg er i Tirsdags bleven paadømt i Criminal- og Politiretten. Conclusionen lyder saaledes: "De Tiltalte, Candidatus philosophiæ Hans Frederik, Poulsen, Capellan Hans Frederik Helweg og Høiesteretsadvocat Orla Lehmann bør for Generaliskalens Tiltale i denne Sag frie at være. For Tiltalte,