JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Samme Blad fortæller at Man i Kiøbenhavn hos Snedkermester Løve i Pilestrædet faaer smagfulde Liigkister for 12 Rbd., hvoraf han bestandig har stort Forraad af alle Slags, og Man derimod i Sværtegaden fordrer ligesaameget for en simpel Kasse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Cours den 28de December. Hamb. 2 M. 246, a vista 249. Spec. 249. - Spec. solgtes til 14 Mk. 15 s. Oblig. (med Renter fra 11te Decbr. 1821) 72 1/2 a 73. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 4de Februar f.A.) 94 a 94 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 117 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 1/2 a 12 3/8. Svenske Sedler 58 s. - Disconto 6 pC.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Ved Tallotteriets 1183de Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 3. 62. 5. 51. 66.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Bekientgiørelser. Foranlediget af en Opfordring i Aalborg Stifts Avis No. 153 og da endnu intet tilfredsstillende Svar fra Vedkommende er offentliggjort, bekiendtgiøres herved: De Restancer, Nogle af Dronninglund Sogns Beboere have paadraget sig til Skolevæsenet sammesteds, reiser sig fra et indkjöb i Aaret 1815 af fornödne og anordnede Jorder og Bygninger til Sognets Skoler, hvilken Sag formedelst idelige Hindringer, der for det kongelige danske Cancellie flere Gange have været forestillede, ei har kundet finde endelig Afgiørelse förend ved bemeldte Collegii Resolution af 6te Januarii d. A. den er saalydende :-Efterat have modtaget Herr Amtmands og Deres Høiærværdigheds Svarskrivelse af 24de August sidstleden, hvori afgives Erklæring over en Ansögning fra Nogle af Dronninglund Sogns Beboere, som deri fore Klage over den, til Betaling af indkjøbte Huse og Jorder til Skolerne, affattede Ligning, og anholder om Nedsættelse i de derved reparterede Summer, skulde Cancelliet, som senere der derom har brevvexlet med Biskoppen over Aalborg Stift, tienstlig tilmelde Herr Amtmand og Deres Høyer værdighed til behagelig Efterretning og Bekiendtgjörelse for Vedkommende : At det i saadan Henseende vil have sit Forblivende ved de trufne Foranstaltninger, hvilke ikkun, formedelst Tidsomstændighedernes Forandring, have kundet foranledige Klage".
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Amtsskoledirectionen for det söndre Amtsprovstie i Hiørring Amt den 31te December 1821. F. Sporon. Jansen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Undertegnede begynder i næstkommende Uge Jnformation i Navigationen. Elever ønskes. Betalingen meget billig. Aalborg den 2den Januar 1822. Jørgen Møller, boende ved Vesterport.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
En beqvem Beboelse for en honet Familie er at faae til Leie til Paaske Flyttetid. Addresse-Contoiret anviser. Mit Hjørnehuus paa Vestergade er at faae til Leie til Flytretiden. Thomas Holst.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Bedste reen uforfalsket Cichorie=Kaffe er at faae paa Teglgaarden og hos Undertegnede i store og smaae Partier. Starcke. De Værelser som Borgeradjutant Billa beboer paa Hiørnet af Rygade og Brødregyden, ere at faae til Leie til Paaskeflyttetid; om Leien accorderes med Muurmester Ludewig. De Værelser i Gaarden No. 232 ved Østeraae, som hidtil har været beboet af Hr. P. N. Schytte, er underhaanden, at faae til Leie og kan tiltrædes enten strax eller til førstkommende Paaske Fløttetid, hvorom accorderes med Eieren. Aalborg den 10de December 1821. Christian Thygesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Proclama. De som maatte have noget at fordre i Dødsboet efter her i Byen afdøde Hattemagersvend Christian Dyschou, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, for i Følge Placaten af 26de October 1792, at anmelde deres tilgodehavende Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 2den Januarii 1822. Hornsyld. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Paa Wiffersholms Hovedgaard, under Aalborg Amt, er Meiersken Kiersten Jsachsdatter ved Døden afgaaet og hendes Boe taget under Behandling, hvor det blev anmeldet, at hun foruden en Broder, Jacob Jsachsen, opholdende sig i Mou, endnu skulle have en Heelbroder Hans Jsachsen, boende i Skovamle, i Hørbye Sogn og en Heelsøster, Mette Jsaachsdatter, boende i Ulsted Sogn, i Vensyssel, foruden endeel Halvsødskende, hvis Navne eller Opholdsted ikke vides: disse, de Umyndige med Værger, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel fra Dato, for at iagttage deres Arveret, samt Stervboets Credi= og Debitorer, for at afgiøre deres Pligt. Det anmærkes: at naar Stervboets Udgifter vorder bestridet, bliver intet at arve. Wiffertsholm den 21de December 1821. Lassen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Ved Proklama, som læses ved den kongelige Lands Overret i Viborg og vedkommende Underret, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Birkedommer og Skriver Friderik Peitersen og hans forhen afdøde Kone Eleonore Elisabeth, Petersen, født Hammer, af Fielleradgaard, paa Grevskabet Lindenborg, med 12 Ugers Varsel indkaldte til for Undertegnede paa den høie Skifteforvalters Vegne at anmelde og beviisliggjøre deres Tilgodehavende; hvilket herved yderligere bekiendtgiøres, og indvarsles Boets Debitorer til inden saa me Tid at betale deres Skyld. Lindenborg den 16de Decbr. 1821. Kirstein, Jnspecteur ved Grevskabet Lindenborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
J Lillevorde Bye, paa Gudumlunds Gods, er bortdød Tienestekarl Christen Rutved i ugivt Stand, og hans faa og ringe Efterladenskaber af Undertegnede tagen under Skiftebehandling. Hans Arvinger, der formodes at opholde sig i Vensyssel, vorde herved med 6 Ugers Varsel indkaldte til for mig at møde, eller lade møde, for at beviisliggiøre deres Arveret og modtage Arv. Lindenborg den 20de Decbr. 1821. Kirstein.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Auctioner. Hovedgaarden Duegaard, i Due Sogn, Hindsted Herred, Aalborg Amt, som staaer for Hartkorn, Ager og Eng, 23 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. og sammes underliggende BønderGods, af Hartkorn, Ager og Eng, 150 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 23 1/5 Alb., og Skov= og Mølleskyld 10 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2/3 Alb., samt Vive, Due og Valsgaard Kirker af 27 Tdr. 1 Skp. 1 1/2 Alb. matrikuleret og 374 Tdr. tiendeydende Hartkorn, hvoraf Tienden for det meeste er bestemt til bestandig aarlig Afgift i Korn, bliver, efter Vedkommendes Begiering, grundet paa Forlig og Udlæg, stillet til 3de offentlige Auctioner: 1ste Gang Tirsdagen den 5te Februarii 1822, 2den Gang Tirsdagen den 21de Februarii 1822, 3die Gang Torsdagen den 7de Marts 1822, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auktioner holdes paa Tinghuuset i Sønderkongerslev og den 3die Auktion paa Duegaard. Udlergsforretningen og Conditionerne bekiendtgiøres ved Auktionerne og ere forinden til Eftersyn hos Prokurator Petersen i Aalborg. Hellum Hindsted Herreders Comptoir den 29de Decbr. 1821. Haasum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Ved Auctionen hos Peder Stephensen i Lildheden, Torsdagen den 10de Januari førstkommende og følgende Dage, over Steentøi, bierget af Ladningen fra Galeasen, die Einigkeit, bliver efter Hr. Strandingskommissionair og Dannebrogsmand Brandts senere gjorte Begiæring tillige bortsolgt 4 Foustager forskiellige Slags Glasvare af samme Skibsladning, hvilket herved end videre bekiendtgiøres, samt at disse Vare sælges i mindre Partier. Hiøring den 28de December 1821. S. Poulsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Mandagen den 7de Januari næstkommende Formiddag Kl. 10, lader jeg i min iboende Gaard i Jomfrue Annagade ved offentlig Auction opraabe til absolut Bortsælgelse: 8 a 10 Oxhovder bedste røde Vine, 8 Ankere fød hvid Greco dito, 10 a 12 Halvankere extra god Conjac, et Partie søde Mandler, et dito bittre, tørre Pommerantser, et Partie meget sin Bomuld(sælges i lispundviis), samt et Partie sorte og hvide ægte tyrkiske Strudsfiedre af udmærket Størrelse og Skiønhed, m.m. Liebhabere indbydes. Aalborg den 22de Decbr. 1821. Hans Nielsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Onsdagen den 9de Januari næstkommende om Formiddagen Kl. 10, lader Handlende Andreas & Jacob Philipsen ved en eneste Auction, som holdes i den dem tilhørende Gaard paa Gravensgade No. 109 her i Staden, om nogenlunde antageligt Bud skeer, bortsælge bemeldte Gaard med hvad dertil hører, efter Conditioner, som ved Auctionen nærmere vil blive bekiendtgjorte, og som 8 Dage forud skal ligge til Eftersyn paa Auctionsstedet. Gaarden, som bestaaer af 2 Etager, Muur og Bindingsværk, indrettet til Beboelse for 2de Familier, kan tiltrædes til førstkommende Paaske Flyttetid. Den er for faa Aar siden af nye opbygt og har en for Næringsbrug særdeles fordeelagtig Beliggenhed. Beskaffenheden kan nærmere erfares saavel ved Eftersyn af Gaarden selv, som af en derover optagen Syns- og Taxationsforretning, hvilken paa Forlangende af Eieren vil blive foreviist. Dette bekiendtgiøres herved til Liebhaberes Efterretning. Aalborg den 19de Decbr. 1821. Schmidt, Auctions-Directeur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Tirsdagen den 15de Januar 1822 om Formiddagen Kl. 10. bliver afgangne Gordemoder Cathrine Thomaschiet Dødsboes Efterladenskaber i Frue Qwist's Sted ved Slagterboderne her i Aalborg, bestaaende af: Endeel Sølv=Tøy, Sølv- og Guld=Penge, en Egeskattol med Skab, Kister, Skabe og Skrine, Borde, Stole, Klæder og Linned, et 8tedags la Stueuhr i Fouteral, Speile, Kobber=, Tin, Messing= og Blik=Tøi, Kar, Tørv og Brænde m. m. ved offentlig Auction til bortsolgt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Ved samme Auction bortsælges tillige, Kiøbmand M. Hoffmanns afdøde Tienestekarl Christen Tors levs Efterladenskaber, nemlig et Skattol med nogle Mandsklæder og Linned m. m., samt afgangne Barbeersvend Johan ChristiandGotholph Adams efterladte Sager, nemlig 2de Guldringe, en Kuffert og nogle Klæder. Lysthavere indbydes. Aalborg den 19de December 1821. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-01
Onsdagen den 30te Januari førstkommende Kl. 10 Formid sig dag, bliver Hovedgaarden Baggesvogn ved offentlig Auction, paa Raadstuen her i Byen, opraabt til Bortforpagtning i 11 hinanden paafølgende Aar, fra næstkommende 1ste Maj at regne, efter Conditioner, som ved Auctionen vorde kundgjorte og forinden ere at erholde til Eftersyn paa Statstidendens Contoir i Kiøbenhavn, og hos de Herrer Bogtrykkere Elmquist i Aarhuus og Borch i Aalborg, samt hos Forvalteren paa Gaarden, saa og paa mit Contoir, og hvilke Conditioner blandt andet bestemme, at det indstilles til det Kongelige Rentekammers Resolution, om hvilke af de 3 høieste Bud, der kan antages, hvorhos der til behagelig Underretning for Lysthavende meldes: at den aarlige Udsæd ved Gaarden er 80 til 90 Tdr. Rug, 40 Tdr. Byg og 200 Tdr. Havre, at der ved samme kan fodres og græsses 16 Heste, 160 Fæehøvder og 100 Faar, at der til Gaardens Drivt og Produkternes Transport haves fuldkommen tilstrækkeligt Hoverie af det complette Bøndergods, som af Forpagteren maae benyttes efter Hoverieforeningen og Conditionernes nærmere Bestemmelse, og at Gaarden ligger beqvemt for dens Produkters Afsætning til Frederikshavn og Pladsene Kiul, Lønstrup og flere Steder, samt endeligen, at Forpagtningen opraabes baade med og uden Hoverie. Hiøring den 23de December 1821. S. Poulsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Udlandet. Anliggenderne i Østen. Jngen Røg uden Brand! Dette Ordsprog maa nu være taget forfængeligt i saamange tusende Tilfælde som det vil, paa de nyeste Begivenheder i Constantinopel er det dog anvendeligt. Og det lod sig forud slutte af den Tavshed, Man allevegnefra iagttog over en Catastrophe, der maatte spænde hele Verdens Opmærksomhed. Der læstes ingen grundig Giendrivelse, ingen bestemt Tilbagekaldelse af det skrækindjagende Rygte. De udenlandske Tidender leverede tvertimod kun gamle Efterretninger fra det osmanniske Rige, og syntes ængsteligt at undvige enhver Berørelse af hiin Rædselsdag, den 29de November. Jdag faae vi da et Glimt i Mørket. Følgende tvende Beretninger meddeles, den Første i Børsenhalle, den Anden i Correspondenten: Semlin, 10de December.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Om de blodige Begivenheder, der skulle have fundet Sted i Constantinopel de sidste Novemberdage, har Man siden Jntet hørt fra Belgrad. Den, ifølge de til denne Stad indtrufne Depescher, paa Voldene virkelig plantede Blodfane (det sædvanlige Krigstegn) vaier endnu idag. - - - - den 13de Decbr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Fra Belgrad har Man om Optrinene i Constantinopel, den 28de og 29de November igaar erfaret Følgende: Det styrkiske Riges Hovedstad, der ved den uhyre Mængde Troppers Sammenløb fra alle Kanter var bragt i frygtelig Giæring, er den 28de November bleven sat i Skræk og Forvirring ved en stor Jldebrand, hvorved Trediedelen af Forstæderne skal være gaaet op i Luer. Janitskarerne, der, efter al Sandsynlighed, havde anlagt Jlden, skulle herpaa være trængte ind i Serallet og have røvet Keiserfamiliens sidste Ætling, Prinds Abdul Hamid (født den 6te Marts 1813), af Faderens Armee. Det er rimeligt, at Man ved dette voldsomme, med Blod betegnede Optrin har frygtet for Sultanens Liv, hvorfor ogsaa det Rygte, at han var myrdet, strax fandt Tiltro i Hovedstaden. Seier drukne skulle Janitskarerne herpaa have fordret, at Sultanen skulde udlevere dem Tre af sine Ministre, hvoriblandt den almeenforhadte Haleb-Effendi, og inddrømme deres Deputerede Forsæde i Divanet. Disse Efterretninger, der gaae til den 1ste December, tillader os ikke at tvivle om, at Sultanen endnu er i Live; men i hvilken ængstelig og ydmygende Stilling den stolte Mand maa befinde sig, er let at indsee.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Om de foregaaende Uroligheder i Constantinopel, der stedse meer og meer tilintetgiøre Haabet og Fredens Vedligeholdelse med Rusland, vil næste No. indeholde udførlige Beretninger. Man begynder at tænke paa, at forsvare Staden mod Fienderne, som true den fra alle Kanter. De indvortes Fiender, Man har at skiælve for - Jldløs, Pest, Folkeoprør og Hungersnød -, ere endnu frygteligere. Perserne rykke stedse videre frem i Asien og skulle ei blot have erobret Bagdad, men endog besat Trebizonde ved det sorte Hav. Men jo nærmere Faren kommer, desto meere fanatiske vorde Muselmændene og det i en Grad, hvorom den, der ikke kiender Tyrkerne, ei formaaer at giøre sig noget Begreb.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
De i Nærheden af Pruth staaende Tyrker pleie at vande deres Heste i denne Flod. Den 6te October rev En af disse Heste sig løs og svømmede over til den venstre Bred. Tyrkerne fordrede den tilbage. Da Cosakkerne ikke strax udleverede den, svømmede 30 til 40 Tyrker tilhest overFloden, for selv at hente Deserteuren, men Cosakkerne fik Forstærkning, omringede Tyrkerne og førte hele Hoben til Kischenew.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Da Tyrkerne vedblive at forstærke sig i Moldau, giøre Russerne det Samme, og sammendrage især en stor Deel Linie-Jnfanterie ved Pruth, hvor det ei heller mangler dem paa dygtigt Artillerie. - Over 7000 Hetærister staae samlede i Bessarabien, med Længsel ventende det Øieblik, da den svage Traad vil briste, der endnu sammenholder Freden mellem Rusland og Porten. Hid hører følgende Beretning:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
St. Petersborg, 4de Decbr. Jgaar er der givet Ordre til, at organisere tolv Regimenter Cosakker til Uhlaner. Dette bebuder Fiendtlighedernes snare Udbrud. Grækerne vedblive at giøre seierrige Fremskridt. Det er vist, at de have slaget den berømte Churschid Pascha ved Thermopylæ og bortranet hele hans af Orientens ypperste Skiønheder bestaaende Harem, som han - dog forgiæves - har budet dem svære Løsepenge for.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Spanien. Her er nu Borgerkrigen i fuld Flamme. Det er kommen til blodige Optrin. En fuldstændig Fremstilling af de nyeste Begivenheder forbeholde vi os til næste No. Pøbelen er i frygtelig Spænding. Hvert Øieblik er rædselsvangert. Hovedstaden skiælver. Hvor er det Folk, som saa modigt modstod Murats Kartætscher og Soldater, Det hæver nu for en Hob Factionister.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Næsten fra alle Rigets Stæder lyde sørgelige Efterretninger. Monarchiet ligger i sidste Aandedræt. Spanien gaaer en Revolution imøde, lig hiin franske. Kongens Liv er intet Øieblik sikkert. Dog beroliger det de bedre Borgere, at han er omgiven af nogle troe Tienere og at det Pallads, han beboer, er let at forsvare. Man kan kun komme dertil giennem tvende Porte. Murene ere 14 Fod tykke, af Quaderstene, og den største Deel af Dørrene ere af Bronze.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
De fremmede Gesandter i Madrid have overleveret Kongen en Note af yderst vigtigt Jndhold.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Brasilien. Det var forhen meldt, at Man her nærede den Formening, en Revolution vilde udbryde paa Kronprindsens Fødselsdag (12te October). Jmidlertid skal dog nu denne Dag være henrunden, uden at Roligheden er bleven forstyrret et Øieblik. Vel lyde andre Efterretninger anderledes, men vist er det i det Mindste, at den paatænkte Omvæltning er er bleven fuldbyrdet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Blandinger. Jacob Casimir Rudinkowski, der har beskrevet Kong Johan III Seire, i hvis Felttog mod Tyrkerne han som Husar under Prinds Constantin endnu i en Alder af 95 Aar tog virksom Deel, anfører i sin Historie følgende tyrkiske Spaadom: "Jeg Acham, berømt tyrkisk Philosoph og Stiernetyder, ivrig Mahomedaner og Christenfiende, har i Stiernernes Sammenkomst seet mine Troesforvandtes Undergang, formedels deres svare Synder. O. Jsmael, Dine Venner ville intet formaae, thi Jupiter og Saturn, hine Vældige paa Himmelbuen, have forenet sig og dannet en betydningsfuld Konstellation. Der vil komme en Christenkonge af lyst og herligt Aasyn. Denne Konge, o store mahomedanske Folk, vil vorde dit Tugtensriis, din Straf, du Jsmaels Folk. Da vil den Ufrugtbare sige: "Lyksalig, at jeg aldrig fødte." naar hun seer de Qvaler, som de Uskyldige maa lide. Løverne brøie, Crocodillerne døe og de kristne Præster ere stærkere end Solen. Hør Alexandria, suk Afrika, thi at græde vil Kongen ei tillade dig, hans Scepter vil være Jupiters Stav, hans Vaaben Mars's Sværd. Men græd Constantinopel! din Krone vil falde dig af Hovedet, dine Hænders Smykke vil forvandle sig til Lænker, din Grav vil aabne sig, og du synke i dens Afgrund: Nu staae just Saturn og Jupiter forenede paa Himmelbuen, og hvem kan vide, om ikke Tegnet, som for flere Aarhundreder siden blev bebudet af en Mand, som Tyrkerne selv holdt for en Spaamand, uagtet det ei er andet end en simpel Naturbegivenhed, kan vorde dem et strækindgydende Phantom, og Grækerne en mægtig Bundsforvandt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Rygterne om en forestaaende Reduction i den øster. rigske Armee have ganske tabt sig, tvertimod bliver Cordonen forstærket fra det indre.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Tyrkiet er et Monarchie uden al Adel. De Fornemmes Glands og Anseelse er ikke arvelig, men Tronfølgeren maa stedse vælges af den keiserlige Familie. - Janitskarkorp, sets Underholdning medtager aarligt 6 Millioner Piastre.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Redactionen af allgemeine Zeitung, som udgives i Stuttgardt, er bleven indbuden at fløtte til Wien. for der at udkomme under østerrigsk Censur; men den har underdanigst betakket sig!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
En Violinspiller Castrola lader sig høre i Jtalien paa en nye Maade: han fæster Buen paa et Bord, og stryger paa den med Violinen. Og dette Legeværk skaffer ham, som enhver Nyehed, Beundring og Jndtægt. En O sker som førte et Kuffardieskib, mødte paa sin Reise en fiendtlig Kaper, og da hans Religions Grundsætninger forbød ham ligefrem at forsvare sig, saa overdrog han under Fægtningen Commanden til sin Styrmand. Men da det ikke saa ganske gik efter Ønske, tiltalte han Styrmanden saaledes: "Elskte Broder, er det virkelig din Hensigt at slaae Fienden, saa burde Du rette Dine forreste Kanoner lidt mere efter det fiendtlige Speil. Det er bekiendt, at den berømte Michael Cervantes, Forfatter af Don Quirore, blev farlig saaret i det mindeværdige Søeslag ved Lepanto, som havde den tyrkiske Marines Ødelæggelse til følge; men det er mindre bekiendt, at Cervantes, medens han laae paa Hospitalet i Messina, anvendte Tiden til at udarbeide en Memoire til Kongen af Spanien, Philip den 11., i hvilken han beviiste Nødvendigheden af at drive Tyrkerne ud af Europa Til Udførelsen af dette Værk ved føiede han tillige en Plan. Af dette mærkværdige Skrift udkommer nu en fransk Oversættelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
En Mad. Graham i Kirkesognet Gretna i Engelland har, efter londoner Blade, nylig faaet to Rader fuldstændige nye Tænder i Munden, uagtet hun et hundrede Aar gammel. Hun er derhos frisk og sund og har fuld Brug af sine Sandser, paa det nær, hun er en Smule døv.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
J Glasgov blev nylig slagtet en Koe, af hvis Mave sprang en levende Frøe ud, i det Slagteren skar den op Da Koen ikke havde faaet Vand siden Kl. 6 om MorgeA. og først blev sagtet Kl. 4 om Eftermiddagen, saa Mages at Frøen i det mindste i 10 Timer har holdt sig Rig i Koens Mave.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
J Neapel er udkommen en Anordning, ifølge hvilken Far skal tvinges til at gaae i Kirke.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
De svenske Bønder ere et kæmpemæssigt, ualmindelig aftigt Menneskeslags. Deres Brød og Brændeviin smaa ger saa stærkt af Anis, at faa Udlændinger kunne nyde samme. Deres Mad er meget sød, thi Sukker er en Hodingredients deri. Svenskernes Hoveddyd, der synes at udmærke dem fremfor alle andre Folkefærd, er deres begrændsede, oprigtige og ganske uegennyttige Giæstvenskab mod Reisende: den udmærker alle Stænder, ligefra den høieste Adel til den fattigste Landmand. Den svenske Bonde spiser næsten aldrig Kiød. Saltet Fisk, Æg og Melk er hans Hovednæring. Paa Landeveiene i Sverrig, finder Man Fattigbøsser. Stratenrøverie hører Man aldrig til; Enhver kan reise ganske sikker Dag og Nat. Jevn sligt møder Man Mandfolk med en Strikkestrømpe i Haan I Danmark hører hver 24de Person under Fattigvæsenet. Samme Kongerige tæller 1151 Præster.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
J Odense saaes tredie Juledag tre Slags Foraarsblomster. Raad mod Liigtorne. Jngen føler hvor Skoen trykker, uden den, der har den paa, er et gammelt Ordsprog, hvis Sandhed bogstavelig erkiendes af dem, der plages af Liigtorne. Anmelderen troer saaledes ikke at fortiene Utak af disse, ved at bekiendtgiøre et simpelt Middel, som uden Smerte og Fare borttager de største Liigtorne i kort Tid. Man udskiærer af en saftfuld skrællet Citron et Stykke, stort nok til at bedække Tornen, eller om denne er meget stor, lægge Man et lidet Stykke Citron imellem Taaen og Tornen, saa nær Roden som mu muligt, og svøber en linned Lap derom. Jo oftere Man gientager Paalægningen f. Ex. et Par Gange daglig, desto hastigere vil Man til Forundring see den forhærdede horn agtige Hud, hvoraf Tornen bestaaer, opløse sig og blive blød som Sæbe, saa at den lettelig kan aftages. Paa denne Maade kan Man selv, uden Lægens Hielp, og uden at bruge den farlige Kniv, skille sig af med en meget smertende Plage.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Kiøbenhavn. Jfølge Efterretninger fra Paris har Man erfaret, at Hans Majestæt Kongen af Frankrig den 11te December gav et glimrende Diner i Thuillerierne til Ære for Hans Høihed Prinds Christian af Danmark, der om Formiddagen bivaanede en af de Kongelige Prindser foranstaltet stor Jagt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Under 18de December er udfærdiget Cirkulære til samtlige Overøvrigheder, hvorefter de i Reskriptet af 26de October 1804 omhandlede Omkostninger ved smitsomme Syges Kuur og Pleie i Kiøbstæderne maae for Fremtiden udredes blandt de øvrige Fattigvæsenets Udgivter af hver Commune for sig, dog at Omkostningerne, som foranlediges af færde les smitsomme Sygdomme, efter Cancelliets Resolution i hvert enkelt Tilfælde blive at repartere paa et større Distrikt. Jøvrigt skal foranførte Bestemmelse ingen Forandring giøre i de for veneriske Syges Kuur allernaadigst foreskrevne Regler. Man vil vide, at over hundrede Skibe have siden 1ste November fristet den sørgelige Skjebne, at forlise i Østersøen og Kattegattet. Et Skib med en Sukkerladning fra Bahia til Hamborg, er brusten midt over i Søen. Afet Skibsvrag have nogle Søefolk indbragt 1400 Stykker, Lærred til Cuxhavn.