JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
J den hempelske Avis spørges: Er det sandt, at en Præst, hvis Fornavn skal være B., er kommen kjørende forbi en 75-aarig Olding, forrige Sognefoged Hans Jensen af Flemløse, og have seet denne liggende paa Landeveien, svømmende i sit Blod, som Følge af at hans Heste vare løbne løbske, uden at Præsten, uagtet hans Kudskes Bønner, var at formaae til at hjælpe den Ulykkelige?
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Vor nuværende Konges fraskildte Gemalinde, Charlotte en født Prinsesse af Meklenburg er den 13de dennes død i Jtalien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Hr. Pettoletti har erholdt kongelig Tilladelse til, paa Vesterbroes Theater, efter Tilendebringelsen af de tydske Forestillinger, som nu gives der, at opføre italienske Operaer, og skal til denne Hensigt allerede have engageret det for Tiden i Hamborg værende italienske Operaselskab. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Under 6te Juli d. A. har det behaget Hans Majestæt Kongen at udnævne Commandeersergeant ved det jydske Jægercorps August Christian Koch til Dannebrogsmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Hs. Maj. Kongen har allernaadigst behaget under 17de Juli d. A. at udnævne Major i det Fyenske Jnfanterie-Regiment Johan Arnold v. Fischer, til Ridder af Dannebrogordenens 4de Classe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Den 14de Juni er Borger og Kjøbmand H. H. Egers i Altona anerkjendt som Consul sammesteds for Republikken Venezuela.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Man fortæller, at til Ole Kollerøds og hans Staldbrødres Henrettelse, der først vil finde Sted i August Maaned, for første Gang vil blive benyttet en Guillotine.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
De uskrømtede Beviser paa Folkets Hengivenhed og Kjærlighed, som D. Maj. modtage paa Reisen gjennem Provindserne, søge Bladene efter bedste Evne at meddele Beretning over. - At disse Relationer ikke altid ere lige heldige, og Udtrykkene lige omhyggeligen valgte, kan gjerne være, men de udenfor Faget, som i saa Henseende ere værst med at critisere, bede vi at forsøge engang deres Kræfter paa saadan Stiiløvelse, og de ville snart komme til den Sandhed, at Critiken har det letteste Parti. (Hels. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
J afvigte Uge skulle Kornspeculanter have krydset i alle Retninger i Viborg-Egnen for at gjøre Opkjøb af Korn, navnlig Rug, hvilket jo vistnok grunder sig paa den tilladte frie Jndførsel af Kornvarer i de Russisk-østersøiske Havne. Hiint Opkjøb influerede allerede paa Torvet i Løverdags; thi for Rugen, der her i længere Tid har holdt sig stadig i omtrent 21 Mk. pr. Tønde, var Prisen stegen til 4 Rbd. 3 a 4 Mk.; ja der blev endog forlangt 4 Mk. for Skjeppen. Hiin øieblikkelige Stigning vil vel imidlertid nok igjen undergaae Forandring, naar en kort Tid er hengaaet, da Korn-Beholdningerne paa sine Steder skulle være temmelig store, og de bedste Udsigter haves til en fortrinlig Høst, naar blot det vedholdende Regn veirlig snart maatte forandre sig. – Byg holdtes i 16 a 18 Mk., Kartofler 3 a 4 Mk. pr. Skjeppe; Oxekjød 8 a 10 sk., fersk Flesk 10 s., Smør 16 a 17 s. pr. Pund; Æg 16 s. Snesen. (Vib. St. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Udenlandske Efterretninger. England. De engelske Blade have denne Gang intet andet at meddele, end Beretninger og de Hoffeste, som finde Sted i Anledning af Hertugen af Nemours Ophold i London. Da disse naturligviis ikke kunne have Jnteresse for vore Læsere, De meddele vi kun, at Englænderne denne Gang ere mere tilfredse med Hertugen, end da han første Gang besøgte London. Den Strid, der var opstaaet mellem den høiere Geistlighed og Ministeriet i Anledning af at man vilde forandre Bestyrelsen for Skolevæsenet er nu endt, da Geistligheden har givet efter. J Parlamentet foretages for Tiden Jntet, derind fortsættes Agitationen mod Kornlovene endnu med megen Jver. Frankrig. Mod Thiers synes man i denne Tid meget stærkt at intriguere, og opmuntres saameget mere hertil, som man i Almindelighed antager, at Kongen er fjendtlig findet mod ham. Jmidlertid indrømme Modstanderne ham dog megen Forretningsdygtighed, og da Jngen vil overtage sig Bestyrelsen førend man har seet Følgerne af, at Napoleons Liig bringes til Frankrig, hvad mange troe vil være Signalet for endeel Uroligheder af Bonapartisterne, saa vil Thiers vel og holde sig i det mindste til denne Tid, og maaskee da tillige have saa megen Fasthed, at han fremdeles kan seire i Kampen mod sine Modstandere. Et Rygte om, at Thiers vilde opløse Deputeretkammeret og foretage en ny Pairscreation, modsiges med Bestemthed af de ministerielle Blade. – J Algier hviler Krigen for Øieblikket, dog skal Regjeringen være bestemt for, naar den varme Aarstid er til Ende, atter at begynde den med Kraft. – Fra Tunis lyde Efterretningerne meget ubestemte, da den derværende franske Consul ikke kan faae tilfredsstillende Oplysninger om Hensigten af Beyens krigerske Foretagende, og man venter derfor med Længsel Efterretninger fra Admiral Rosamel. – Antallet af de spanske Flygtninge, som nu ere komne til Frankrig anslaaer man til henved 28,000 Mand. Størstedelen af disse Mennesker skulle være blottede forAlt, og de ere saaledes en betydelig Byrde for Frankrig, hvorfor Regjeringen og skal være betænkt paa, at sende dem til Africa mod Abdel Kader, men man betvivler meget, at de der ville gjøre god Tieneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Spanien. Enigheden mellem Dronning-Regentinden og Seierhertugen Espartero skal være tilende. Den Sidstnævnte skal nemlig have forlangt at Dronningen ikke skulde underskrive nogle af Cortes forsamlingen vedtagne Lovbestemmelser, og da Dronning-Regentinden med Bestemthed nægtede at opfylde dette Forlangende, fordrede Espartero sin Afskeed. Jndvaanerne i Barcelona, hvor denne Strid fandt Sted, skulle have deelt sig i to Partier, hvoraf det ene holder med Dronningen det andet med Espartero. Jmidlertid synes denne Efterretning, skjøndt den gjentages af flere franske Blade endnu meget at trænge til Bekræftelse, og denne Begivenhed turde i saa Fald have megen Jndflydelse paa Spaniens Fremtid, da Espartero ganske skal lade sig lede af sin Secretair, der efter hvad man paastaaer, er Hovedet for de saakaldte Exalterede. Efter Forlydende skal Jnfanten Don Sebastian, der forhen kæmpede i Prætendentens Armee have besluttet, at anerkjende Dronning Jsabella den Anden, hvilket ganske vilde tilintetgjøre Carlismeni Spanien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Jtalien. Svovlstridigheden med England skal nu være tilendebragt og det eneste den neapolitanske Regjering har at gjøre, er, at faae bestemt de Pengesummer, der skal udbetales. Fankrig har som man hører, reserveret sig nogle Handelsfordele, for sin Mægling i denne mislige Sag. Om Tilstanden i Neapel har man forøvrigt meget utilfredsstillende Efterretninger, og det synes som Misfornøielsen er meget udbredt. - Pavens Sundhedstilstand, har forværret sig, og man begynder atter at frygte for hans Liv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Tydskland. Endelig er den ledigblevne Ministerpost for Underviisningsvæsenet i Preussen bleven besat, i det nemlig Geheimeraad Eickhorner udnævntil at forestaae denne Post. Denne Udnævnelse tilligemed den Omstændighed at Kongen atter har kaldt den forrige Krigsminister, Generallieutenant Boyen i Ministeriet, har vakt megen Tilfredshed, og man begynder endog at tale om at det skal være Kongens Hensigt at kalde Brødrene Grimm til Universitetet i Berlin. - Conferencerne mellem de to Kamre i Hannover, skulle være endte, da man Hovedsagen er bleven enig, og Stænderforsamlingen vil vel saaledes og kort Tid blive opløst. Forøvrigt vedbliver det spændte Forhold mellem Folk og Regjering, endnu stedse paa mange Maader at gjøre sig gjældende, og Politiundersøgelser høre til Dagens Orden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Tyrkiet. De nu modtagne Efterretninger melde, at Sultanen atter skal have betænkt sig og at Udsigterne til en hurtigt Fred ere blevne formør tede. Grunden til denne Forandring er Urolighederne i Syrien, der med hver Dag synes at antage en farligere Karakteer, og gjør det nødvendigt for Mehemed Ali at opbyde alle sine Kræfter. Nøiagtige Efterretninger mangler man imidlertid, og Rygterne ere meget forskjellige, dog synes det som Jnsurgenterne have indtaget Beirnt. Da der paa ingen af Siderne gives Pardon kan man vente at Kampen vil blive meget blodig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Rusland. Keiseren skal i Warschau have havt flere Conferencer med Fyrst Paskewitsch, og General Perowski, hvis Gjenstand man meener er Krigsoperationerne i Orienten har været. Fyrst Paskewitsch skal efter hvad der almindelig paastaaes, være bestemt til som Chef at lede dem, og man troer, at de ville blive af meget omfattende Natur. Ved det sorte Hav vedvarer Udrustninningerne, og ere meget betydelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Handelsefterretninger. Hamborg den 21de Juli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Blandt Omsætningerne i Hvede i forrige Uge bemærke vi 3600 Tdr. 128 Pd. ab Danmark til 115116 Rd. Bco; og i disse Dage viste sig atter livlig Efterspørgsel for denne Artikel tildeels til høiere Priser. - For Rug er Stemningen bleven noget flauere. – Byg bliver igjen mere søgt; ab Danmark gjordes 1900 Tdr. 111-112 Pd. til 6 Mk. 7 s. Bco. - Havre fremdeles spurgt; ab Danmark har man for 7879 Pd. tilstaaet 48 Rd. Bco. - Bønner og Erter fuldkomment som Ugen forud. - J Raps er ikke gjort noget paa Leverance. – J Smør ingen væsentlig Forandring; ordinaire Qvaliteter staae i 29 Rd. Cour - I Uld var det temmelig livligt. Ved en Auction her igaar over c. 60 Baller vasket Uld solgtes alt til 4 3/6 1/4 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Kjøbenhavns Børscours den 24de Juli. Hamborg 2 M. - a vista 197. - Species 200. Species solgtes til 12 Mk. 4 pCt. Kongl. Obl. uden Renter 98 1/2 a 99 Rbd. - Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Kjøbenhavns Torvepriser den 25de Juli 1840. Rug 4 Rbd. 88 s. a 5 Rbd. 48 s.; Hvede, 8 Rbd. 40 s. a 9 Rbd. 48 s.; Byg 2radet, 4 Rbd. 28 s. a 4 Rbd. 40 s.; dito 6-radet, 3 Rbd. 88 s. a 4 Rbd. 8 s.; Havre, 3 Rbd. 56 s. a 3 Rbd. 84 s.; Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 48 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 16 s. a 1 Rbd. 80 s.; Smør, Pd. 21 a 23 s.; Æg, Snesen, 19 a 20 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 24 s. a 13 Rbd. 18 s. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Ledige Embeder. Sognekaldet til Michaelis Kirke Fredericia og Annexet Erritzøe under Ribe Stift. Gl. Angivelse 719 Rbd. Consumtionsforvalter-Embedet i Sorø med en aarlig Jndtægt af circa 825 Rbd. For de med Embedet forbundne Oppebørseler stilles som Sikkerhed 2300 Rbd. i Kongelige 4 pCt. rentebærende Obligationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Befordringer og Agang. I Anledning af Confeentsraad Hopps Udnævnelse til Præsident i Overappellationsretten ere de Deputerede i det Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancellie, Kammerherre, Grev H. v. Reventlow Criminil, Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Etatsraad C. G. Dumreicher, Ridder af Dannebrogen, Etatsraad J. B. H. Rathen, Ridder af Dannebrogen, og F.N. A. L. Baron v. Lilliencron oprykkede respective fra 2den 3die, 4de og 5te Deputeret til 1ste, 2den, 3die og 4de Deputeret i bemeldte Cancellie, Forpagteren af Hovedgaardene Frederiksgave og Flenstofte i Fyen, Lars Trolle, er som Landvæsenscommissair i forrige Assens og Hindgals Amter, forundt Rang med Kammerraader, efter Rangforordningens 7de Classe & 2, Grev H. H. E. Bernstorff Gyldensteen, til Grevskabet Gyldensteen er forundt Hofjægermesters Characteer; Consumtions-Controlleur ved Portene i Kjøbenhavn, Krigsraad L. P. Hedermann, beskikket til at være Controlleur ved Havnene sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
AVERTISSEMENTS. Jnteressenterne i det Lolland-Falsterske Brandforsikkrings selskab for Løsøre og Effecter bekjendtgjøres herved, at Selskabets Viceformand, Hr. Greve Knuth til Knuthenborg nu fungerer som Formand, i Hr. Kammerherre Rosenørn Lehns Fraværelse. Ourebygaard den 20de Juli 1840. M Rasmussen, hidtil constit. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Et velvedligeholdt Huus med Hauge beliggende i Listrup Bye, anvises til Salg af Gaardmand Rasmus Pedersen Skrædder i Sydstofte eller Kjøbmand R. Sidenius i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Herved anmodes alle og enhver om, ikke at lade løse Hunde komme paa Eiegods Marker, da de der blive skudte. Eiegod ved Nykjøbing den 27de Juli 1840. Lange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
Af Umyndiges Midler under Feige Birks Overformynderie, kan, imod lovbefalet Sikkerhed, 1846 Rbd. erholdes til Laans, enten strax eller til 11te December Termin d. A., naar man derom henvender sig til Undertegnede. Feise den 18de Julii 1840. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-28
J Følge passeret Jndførsel samt efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver den afdøde Gjæstgiver C. Horsens Enke tilhørende og i Søndergade her i Byen under Matr. No. 286 beliggende Gaard bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes i Byens midlertidige Retslocale, Mandagen den 31te August, 14de og 28de September dette Aar, Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Nakskov den 23de Juli 1840. Hammerich
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Lollands 1 Falsters Stift, seldende. No 88. Fredagen den 31 Juli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Jndenlandske Efterreninger. Roeskildske Stænder. Til at afgive Betænkning over det fremlagte Udkast til den nye Veianordning blev valgt en Comittee bestaaende af Kammerherre Scavenius (57), Kammerr. Drewsen. (47 St.), Amtmand Neergaard (46 St.), Agent, Bruun (43 St.) og Assessor Algreen Ussing. (39 St.) Den kgl. Commissarius fremlagde derpaa Udkast til en Anordning angaaende Landcommunevæsenet. Comittee: Godseier Langkilde (60), Godseier Carl Neergaard (59), Justitsraad Povelsen (57), Sognefoged Frederik Jørgensen (42), Kammerraad Drewsen (11) Assessor Algreen Ussing (35), Godseier Tutein (33 St.) Femte Møde den 21de Juli. Præsidenten anmeldte, at han siden forrige Møde havde modtaget følgende private Andragende: 29) Prof. Clausen. Andragende fra Skolecommissionen i Traneborg paa Samsø og Ophævelse eller Jndskrænkning af Tabelkasserne." 30) Samme. Andragende fra Overlærer, Magister Jngerslev angaaende en Reorganisation af Underviisningsvæsenets Bestyrelse." 31) Kjøbmand K. Sidenius. Petition fra Vælgere og andre Beboere af Lollands Falsters Stift og fuldstændig Skattebevillingsret." Derpaa foredrog den Kgl. Commissarius er Udkast til adskillige Forandringer i Frog. 1ste Mai 1838. om Told og Skibsafgifter i Danmark. Comitte: Capitain Bjerre (17), Brændeviinsbrænder J. Sidenius (39), Kammeraad Drewsen (38), Agent Voigt (32), Grosserer H. P. Hansen (27 St. Commissarius fremlagde derpaa Udkast til en Anordning om Dykkervæsenet. Comittee: Capitainlieutenant Sandholt (30), Amtmand F. Neergaard (27), Capitainlieutenant Recke (26 St.) Udkast til en Placat for Jsland, angaaende Udvidelse af Udpantningsretten, og nærmere Bestemmelse af Fremgangsmaaden med Udpantninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Efter en kort Discussion om nogen Comittee skulde nedsættes for at tage dette Forslag under Overveielse, eller Forsamlingen strax skulle behandle det, forlangte Etatsraad Johnson en Comitteeudnævnt, og denne kom da til at bestaae af Etatsraad Johnson (60), Amtmand Tillisch (56), Etatsraad Finn Magnussen (45 St.) Dette er hvad Stændertidenden melde om Forhandlingerne; vel veed man fra mange Sider at nogle meget vigtige Discussioner have fundet Sted, men om disse tør vi intet meddele førend Stændertidenden har faaet Leilighed til at optage den antentiske Beretning. Reisetouren fra Augustenborg til Pløen er nu bestemt som følger: Den 10de August til Flensborg, den 11te til Slesvig, den 14de til Rendsborg, den 15de til Jtzeboe, den 17de til Altona, den 21de til Lauenborg, den 22de til Ratzeburg, den 24de over Lübeck til Oldeslohe, den 25de over Segeberg til Pløen. J Colding forlader Dhrr. Etatsraaderne Lange og Lund den kgl. Suitee, og i deres Sted ville Dhrr. Deputerede Grev Carl Moltke af Rentekammeret, og Etatsraad Ratgen af det Schl. Holst. Cancelli ledsage Hs. Maj. paa Reisen til Augustenborg og Pløen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Randers Avis har en Skrivelse fra Kjøbenhavn hvori det hedder: Conferentsraad Ørsteds Tale, som unægtelig især i Begyndelsen indeholder endeel som er, idetmindste overflødigt, er i det Hele taget sammensat med betydelig Kunst, og selv de, som maatte troe at opdage deri politiske Sophismer, kunne ikke andet end tilstaae, at den er godt beregnet, siden alle Partier finde Noget deri, som de ansee for opmuntrende og trøsterigt. Gud skee Lov, at Rygtet og hans Sygdom viser sig at være ugrundet; thi det turde være en uløselig Opgave at finde for nærværende Tid i Danmark en Mand, som kunde fylde hans Plads i StænderSalen. En Mand, som i en Folkeraads-Forsamling kan træde i Stedet for et heelt Ministerraad, er en Sjeldenhed i alle Lande. Det undgaaer ikke Deres Opmærksomhed, at Forfatningspørgsmaalet ikke mere afvises med den samme Bestemthed, som det før pleiede at afvises: Tingen er, det maa betragtes som en Umulighed længere at afvise det. Her er ikke længere Tale om Opgiven af Magt, eller Jndrømmelse af Rettigheder; her er tvertimod Tale om en saadan Forfatnings=Forandring, som ene synes at gjøre Fyrste og Folks oprigtige, tillidsfulde Samvirken mulig. Alle Klassers og Partiers politiske Bestræbelser have for nærværende Tid en - mere eller mindre klar og tydelig - repræsentativ Retning. Hvortil nytter Tillægsordet absolut, naar Tiden og Tidsaanden og de collegiale Forhold have betaget det saa Meget af dets gamle Betydning - naar det er kommet saa vidt, at det Absolute er fra alle Kanter hildet i Jndskrænkninger og Relativiteter. - Den før ommeldte kjøbenhavnske Petition faaer hver Dag flere Underskrifter, og disse ere vist denne Gang agtværdige og betydningsfulde. Kjøbenhavn kommer vistnok noget seent muligt er den gode Hovedstad bleven kjed af, at man bestandig siger om den, at den stiller sig i Spidsen for Agitationen: den synes at ønske, at Rigets fjernere Stæder og Egne skulle denne Gang udtale sin Mening først."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Vi have tidligere meddeelt vore Læsere Grundtrækkene af en Afhandling i dansk Folkeblad, hvilken handlede og Bestyrelsen af vort Underviisningsvæsen. Denne Gjenstand er atter bleven omhandlet i samme Blad, men fra et andet Synspunct idet nemlig, Hr. Cancellieraad Selmer, Contoirchef under Universitetsdirectionen, har leveret nogle bemærkninger og Universitetets- og Underviisningsvæsenets pecuniaire Forfatning. Vi finde i disse bemærkninger atter den Sætning bekræftet, at vor tidligere Finantsbestyrelse ikke har været den heldigste, og at man uden at følge faste Principer mere har søgt at raade Bod paa Øieblikkets Trang, end paa at ordne det Hele saaledes at det kunde bestaae i Tidens Løb, og da derhos forskjellige Jndretninger, der efter deres Natur burde have havt en fælles Overbestyrelse, for at ikke den fornødne Harmonie skulde tilintetgjøres, have været overladte til særegne Bestyrelser, saa har dette atter bevirket, at enkelte af dem have Overflod, medens andre have saa stor Mangel, at de end ikke formaae, at opfylde de dem paalagte Bestemmelser. Rigtigheden heraf oplyser Hr. Selmer ved at vise, at Universitetet, uagtet dets Jndtægter neppe ere tilstrækkelige til Bestridelsen af dets egne Udgifter, dog har maattet paatage sig Udgifter, som egentlig Finantskassen burde have afholdt. De Oplysninger, som saaledes ere leverede her i Forening med hvad vi ellers kjende til vort inantsvæsens Historie, formene vi ere kraftige Beviser for, at Finantsbestyrelsen trænger til en gjennemgribende Reform, der efter vor Overbeviisning ikke fuldstændigere og sikkrere kan opnaaes, end ved at give Nationen den nu saa oftomtalte Skattebevillingsret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Dansk Folkeblad har gjennem flere af sine Nummere leveret Exempler paa vor tidligere Retspleie, hvori det er viist, hvorledes Collegierne forhen oftere have afgjort Sager, der ene sorterede under Domstolenes Afgjørelse, samt hvorledes afsagte Domme ere blevne forandrede ved kongelige Resolutioner, og ender disse Exempler med følgende bemærkning: Vi have her anført en Deel Exempler paa en Afgjørelsesmaade af Processer, om hvilken man maa ønske, som man da og med fuld Ret tør haabe det, at den aldrig meere maa lade sig tilsyne i Danmark. Vi underskrive naturligviis gjerne det her fremsatte Ønske og Haab, men maa dog bemærke, at en saadan collegial Afgjørelse af Sager, der egentlig høre under Domstolene endnu lovligen kan skee; thi i de Privilegier, der ere meddeelte Udgiverne af de saakaldte priveligerede Blade, er det udtrykkelig bestemt, at Vedkommende skulde underkaste sig det danske Cancellies Afgjørelse af de Forseelser, hvori de som Udgivere maatte gjøre sig skyldige. Da hermed formentlig kun kan være underforstaaet Presseforseelser, der ellers ifølge Lovgivningen høre under Domstolenes Paakiendelse, og denne Ret alt engang er bleven anvendt mod en Redacteur i Slesvig, saa formene vi, at her er god Grund for Stænderne til, naar de tage vor Presselovgivning under Overveielse, at andrage paa Ophævelsen af denne Bestemmelse i Privilegierne, og det saa me ger mere, som det neppe kan være Stænderne ubekjendt, hvilken skadelig Jndflydelse den har og nødvendigviis maa have paa Provindsialpressen, der næsten ene er, som det hedder, priveligeret. Den enkelte, der maaskee vilde sigte os for at klage uden Grund, ville vi svare med Folkebladets sidste Bemærkning, hvori det hedder: Hvormeget den offentlige Stemmes Frimodighed og Diervhed i vor Tid maa bidrage til en saadan Betryggelse, kunne vi her ikke forbigaae, og dette ville vi ved denne Leilighed give dem at betænke, som forsvare vor nærværende Forfatnings Tilstrækkelighed ved at beraabe sig paa Folkets moralske Kraft som Garanti imod Magtens Misbrug; men til samme Tid med Mistroe og Jversyge betragte Pressens Frihed, der dog er en naturlig Yttring af og betingelse foret kraftigt Folkeliv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Kjøbenhavnsposten beretter, at den gjennem den kongelige Generalpostdirection har erholdt Underretning om at den tilstaaede Postforsendelsesret ophører med Udgangen af nærværende Aar, med mindre en ny Tilladelse paa derom indgiven allerunderdanigst Ansøgning maatte blive meddeelt. Kjøbenhavsposten commenterer endeel over denne Bestemmelse, der heller ikke kan siges at være i Faveur af os Provindsialer, der nu kun sjælden og med megen Opoffrelse kunne faae de kjøbenhavnske Blade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-31
Af den Frisindede, der i den senere Tid har maattet udholde flere stærke Angreb, meddele vi her et Brudstykke af en paa Frederiksberg skreven Elegie, der sikkert vil tiltale alle: Vi sukke ei for ham, (Frederik den 6te) men kun vi skjænke En Tanke hende, som paa Borgen boer, Maaskee den forrigfulde Konge-Enke. Forglemt af alle Danske alt sig troer; O nei, Maria. - Hvad end Tiden giver, Dog Dig og Dine tro Danfolket bliver, Enhver, som hist kan gribe Harpens Strænge, Besynger Danmarks Dronning, Danmarks Drot; Mens her sig disse Veemodstoner trænge Midt under Jublen til Dit Sommerslot; Du vil i dem, høitelskede Fyrstinde! Det gamle Sindelag og Hjerte finde. Skjøndt draget hen i nye og andre Kredse, Erindringen dog altid drager med; Sind skifter let, – men trofast Hjertet stedse Dog hænger ved sin første Kjærlighed, Og Trofasthed, det har Du tidt erfaret, Som National-Juveel vi har bevaret. Ja, Danmarks fordums Dronning! Dig og Dine J Fredriks Dage Skjalden tidt besang; Maria, Caroline, Wilhelmine. Skal Sangen være viet end engang. Gud signe Eder! Folket endnu beder, Og ærer Kongen, mens det elsker Eder.