JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Udenlandske Efterretninger. London, den 13de Novbr. (Af Moniteuren.) Endnu er intet bekiendt angaaende den franske Regierings Svarpaa de herfra overbragte Depescher. Man troer ikke heller, at den franske Keiser ægger synderlig Vægt paa de nærværende Underhandlinger, da han er afreist til den spanske Armee. Da han ikke har op set Udførelsen af sine Planer saalænge, indtil han har faaet vor Regierings Svar, saaa ma man deres slutte, at han er overbeviist om at hans Tilbud ikke ere antagelige at Han derfor allerede i Forveien har taget sine Forholdsregler efter ver Svar, Han maatte vente. General la Romana har udstede en meget kraftfuld Proclamation til sine Tropper, hvori han omtaler de Anstrængelser, som Engelland har gjort til Spaniens B frielse. Admiralen og Officererne paa den russiske Flaade i Spithead beholde Kommandoen over deres Skibe og der befinder sig ikke nogen Engellænder ombord paa samme. Paa Rheden sammesters ligger altsaa for nærværende Tid en fiendtlig Flaade, som er i Stand til paa første Signal at levere et Slag og der maa nødvendig paa denne Kant være en engelsk Flaade, der er ligesaa stærk som den russiske, at denne sidste ikke skal kunne undflye. Man siger, at General Kellermann skal have forsikkret, at dersom de foreslagne Betingelse til Portugals Rømning ikke vare blevne antagne, vilde General Junet have ladet Lissabon og alle paa Tajo liggende Skibestikke i Brand og derpaa have trukket sig tilbage til El vas, som han havde befæstet saaledes, at han deri kunde i 9 Maaneder have holdt sig imod en Armee af 60000 Mand.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Efter spanske Blade bestaae samtlige spanske Armeer af 194000 Mand. (hertil gjør Moniteuren følgende Anmærkning : "Meget vel; men hvad er bleven tilovers deraf efter et 10 Dages Feldttog og efter de 3 Dages Trefninger ved Burges, Espinosa c. Tudela Der ere ikkumere 4000 Mand samlede ; deres Armeer have blot varet til."
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Følgende er et Udtog af engelske Tidender, som bleve fundne om bord paa den i St. Ander tagne engelske Brig Ferret Af Telegraphen, den 5te Novbr. Vore i Corunna landede Tropper skulle i Divisioner, hver paa 3000 Mand, marschere til Burgos, hvor de skulle forene sig med de under General Moore fra Lissabon afmarscherte Tropper. Vore øvrige Tropper i Portugal skulle paa Trio indskibes til Ebro, for derfra a begive sig til Barcellona" (Moniteurens Anmærkning: En skiøn Plantil et Feldttog, Engellænderne giøre deres Regning hen i Veiret; de ville ikke begive sig i Divisioner paa 3000 Mand til Burgos; de ville ikke afgaae til Chroflodens Munding, men blive i Tajo. Sikkerlig ville de ræekloge nok til, at anlægge en forskandset Leir, for at tække deres Gien Jn skibning paa den nærforestaaende Dag, da Fastlandet bliver renset for deres Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Af the Sun, den 7de Novbr. De første Efterretninger, som vi vente fra Spanien, ville sikkert blive meget interessante; thi ved tvivle ikke paa, at de vil melde os et Angreb af Spanierne paa de Franskes Lime. Jntet er lettere end at sige, at man lader 200000 Mand marschere imod Spanien, men uagtet Napoleons Conscription og dePaner, som Han kan have gjort i Erfurt, ere vi overbeviste om, at Han ikke har 200000 Mand disponible Tropper, og har Han dem saa besidder Han ikke Midler til at kunne underholde dem under et Vinterfeldttog i et Land som Spanien." (Moniteurens Anm. Denne Artikel fortiener desaarsag blot nogen Opmærksomhed, fordi den giver en ny Leilighed til at bemærke, hvor let det engelske Folk kan føres bag Lyset. Man maa enten være meget bumdristig eller meget vidende, naar man siger, at Frankerig ikke har 200000 Mand disponible Tropper. - Frankerig, som kan disponere over 800000 Mand - og at man ikke i et Vimerfeldttog skulde kunde underholde dem i et Landsom Spanien. Som bekiendt findes der i Castilien alle ne paa denne Aarstid en Overflødighed af Korn, Viin og Faar. Med 4 til 5000 Proviantvogne til den franske Armee kan tilbringes 6 Millioner Nationer, hvoraf man længe kan leve. Engellænderne betiene sig stedse af de samme Midler. Paa den Tid Expeditionen skeete til Ægypten paastode de, at en Armee ikke kunde leve i dette frugtbar Land. Deholdt deres Folk uvidende nok til ikke at vide, at der fandtes Korn, Riis, Sukker og Kaffe i Overflødighed i Ægypten.)
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Af samme Tidende: "De sidste Blade fra Lissabon indeholde intet Jnteressant; men Privatbreve bekræfte Efterretningen om den engelske Armees Afmarsch til Spanien under Sir John Moore, og lægge til, at en Deel af den engelske Armee skulde indskibes til Middelhavet, for at blive landsat i Catalonien. Folket i Lissabon vedbliver at yttre sin Glæde over de franske Troppers Afmarsch, og de engelske Officerer have den 11te givet et prægtigt Giestebud for Adelen og de fornemste Kiøbmænd i Lissabon." (Moniteurens Anmærkning. Engellænderne ville ikke udskibe sig i Catalonien. Har man i Lissabon glædet sig over de Franske Asmarsch, saa vil man endnu oprigtigere glæde sig overEgellændernes Afmarsch, og dersom de Franske give prægtige Gestebuder, saa vil det skee for at tilkiendegive de Lissabonske Damer deres Tak for de glimrende Baller, som de ved den have havt. - Kan man ellers tænkesig noget latterligere end det Pralerie af Engellænderne, at ville kæmpe til Lands mod de Franske, Frankerig har i Spanien en frygtelig Armee, paa samme Tid udgiør Rhinforbunds=Armeen 100000 Mand i Tydskland og 100000 ere ved Boulogne, 40000 i Neapel, 30000 i Dalmatien og 80000 Mand i Jtalien. Var endog Krigen udbrudt i Ty skland; saa vilde den dog ikke have forhindret Spaniens og Portugals Erobring. Engellænderne ville i Frankrig endnu stedse blot see det forrige Frankerig. Det kan, uden at udtømme sig, have 900000 Mand under Vaaben og det har dem. Det kan have 100000 Mand Kavallerie og det har dem. Dette Antal vilde, om det var nødvendigt, endnu blive større, indtil Engelland har gjort Fred. De engelske Varer, som vi allerede have gjort til Bytte i Bilbao, St. Ander og de Asturiske Havne, skulle tiene til Krigsomkostningers Betaling).
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Af publie Advertiser den 10de Novbr. Vi erfare, at 7000 Engellændere have faaet Ordre at begive sig fra Maltha og Siellientil Spanien. Vi ønske meget, at dette var sandt; thi i Spanien vil Siciliens og Jtaliens Skjebne blive afgjort ; derhen maa altsaa vore forenede Stridskræfter være vendte " (Moniteurens Anmærkning: Jtaliens Skjebne er afgjort. Siciliens Skiedne vil ikke blive afgjort i Spanik men i Sicilien, ligesom Capels Skjebne blev af fjort i Capriselv - Hvad den franske Magt i Spanien angaaer, da strakte den sig 8 Dage efter Trefningens Begyndelse lige til Portugals Grændser; og naar man læser dette i London, vil den udstrække sig langt paa hiin Side af Madrid. Engellænderne ville komme til at see den franske Fane vaje fra Spidsen af Gibraltar, Klippe, ligesom de ogsaa snart vil fra deres Master og den aabne Sønsee den franske Fane paa Lissabons Forter.) - Paris, den 3die December.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Den 9de Bulletin fra Armeen i Spanten indeholder følgende Jndberetning om Beciringen for Rysas : Den 8de om Aftenen aabnedes Trenscheen for Rosass. Arbeiderne vare 1000 Soldater og et Compagnie Sappeurer. Slet Terrainer Skyldi, at Trenscheen ikke rykkedelangt frem paa den venstre Side ; dog vare Arbeiderne dækkede i Dagbrækningen. Parallelen er 500 Metres fra Fæstningen. Artilleriet har anlagt et Batterie for 6 Mørsere bag Parallelen. Arbeidet er blevet aldeles Kjult for Fienden, der et har gjort et eneste Kanonskud, men kun nogle faa Flinteskud mod den høire Side, dog uden mindste Virkning. De italienske Sappeurs have den 16de og 17de sat Veien til Bouton de Ryses i Stand til at transportere Artillerie paa samme, hvilket ogsaa afgik dertil den 18de, for at tiene til et Bresche Batterie mod benævnte Fort. I Hovedqvarteret Palau, den 19de November 1808.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Hertugerne af Abrantes og Treviso ankom den 26de Novbr. til Bordeaux med endeel Overofficerer, hvoriblandt Generalerne Delorges og Loison. Bourdeaux giver endnu stedse de Tropper, som marschere derigiennem til Spanien, skiønne Festiviteter.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
I Gaar blev Kronningsfesten høitideligholdt og Te Deum afsiunget i alle Kirker her i Staden, ei allene i de katholske, men ogsaa i de reformeerte og i Synagogen. Alle Stordignitarier, mange Personer fra Hoffet og af de fornemste Stænder og mange fornemme Fremmede bivaanede denne Ceremonie i Metropolitankirken. Geistligheden modt og Prinds Rigs=Erkekantsleren ved Kirkedøren og førte ham med sit Følge til deres bestemte Pladser. Endeel Artilleriesalver hørtes inder Kl. 2 om Eftermiddagen. I Aftes var hele Staden illumineret. General Travet, der commanderede en Division af Armeen i Portugal, har faaet Commandoen over den 13de Militairdivision efter Gen. Hendelet.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Greverne Katschubey og Sudow ere ankomme hertil.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Philladelphia, den 19de September. Høster har i Aar overalt i de Nordamerikanske Stater været riig og lykkelige, og paa intet Sted har der yttret sig nogen farlig smitsom Syge, skiønt vi har havt en længe vedvarende og usædvanlig Tørke, som maaskee vil have en skadelig Indflydelse paa de endnu udestaaende sildig Sædarter.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Efter Beretning fra Vestindien er Mangelen paa Provisioner, som i de første Maaneder, efter Embargen her blev lagt, var meget stor, omsider bleven afhiulpet. Alle i Vestindien værende franske Krigsfartøier, saavel privat som offentlige, komme efterhaanden, som de behøve det, her til Landet, for at proviantere sig, og denmedgives uden Vanskelighed alt hvad de behøve for nogle Maaneders Krydsning; hvorimod de Engelske, i Følge Præsidendens Proclamation af 2den Julii f. A. ikke kan erholde det ringeste for deres Krigsskibe, som ikke tillades Samqvem med Landet.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Følgerne af Embargen for Landets indvortes Tilstand vise sig daglig mere og mere; de Kapitaler, som før brugtes i Handel, anbringes efterhaanden i andre Veie. Saaledes skal der allerede være anlagt omtrent 5 Millioner Dollars i Bomuldsmanufakturer og Fabrikken, af alle Slags, som fremstaae allevegne. Mange af de arbeidsparende Machiner haves, nye opfindes, og man formoder, saa mange at Englands Arbeidere, som kan finde Veien til Amerika, vil komme. Her i Philladelphia spores ikke ringeste Nød for Embarden; en anden Følge af den viser sig derimod til Stadens Forskiønnelse. Thi da Arbeiden og Bygningsmaterialier nu ere lettere, end de i den senere Tid har været, og Penge ere i Overflødighed, saa bygges der overalt med saadan Jver, at over 900 private grundmurede Huse i denne Sommer tildeels ere bygte, tildeels endnu staae under Bygning. For i en anden Henseende at giøre sig afhængig af Europa, opmuntres nu Hampavlingen. Efter gjort Beregning vil der kunne frembringes i en udgravet Mase i Nærheden af New York og paa nogle andre lavtliggende men rige Landstrækninger i samme Stad, henimod 3000 Tønder Hamp, med en Fordeel af 60 Dollars pr. Tønde. De forenede Stater indførte i Aaret 1807 fra Rusland 7000 Tønder, Hamp, og den hele Jndførsel af denne Artikel for de sidste fire Aar beløber sig til 22640 Tønder, som efter Middeltal giver 5660 Tønder. aarlig, og som kostede Staterne fra 1 til 1 1/2 Millioner Dollars om Aaret. Forsøg i det Smaa har alt i de sidste Aaringer været gjorte, og med Held; dog tilstaaer man, at den saaledes frembragte Amerikanske Hamp ikke er saa god, som den Russiske. Wien, den 3die Decbr.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
J Forgaars kom Deres Keiserl. Majestæter tilbage hertil Der er ikke foregaaet nogen Forandring med den russiske Escadre, der ligger i Triest. Alle Omstændigheder vise, at den skal overvintei Triest.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Warschau, den 5te Decbr. Keiser Napoleons Kroningsdag og Aarsdagen af Slaget ved Austerlitz høitideligholdtes her i Staden den 2den d. M. De polske og sachsiske Tropper tilligemed en Afdeling franske Jægere paraderede under Krigsministeren Første Pomatowskis Commando. Af Tropperne hørtes det Fryderaad : Leve Keiser Napelton, Polakkernes Befritr. Kongengad et store Diner, hvortil den franske Minister Hr. Bourgning, Residenten Serra og de polske Senatorer og Ministre var indbudne. Om Aftenen var hele Staden prægtig illumineret. Paa Nationaltheatret opførtes det nye Drama: Napoleon den Storer, Aarsdag eller Tilbagekomsten fra Fangenskabet. Keiserens Brystbillede saaes i Transparent prydet med Trophæer og med den Jnd skrive Spes in Te. Skuespilhuset gienlød af det Udraab: Keiser Napo con leve!
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Den 2den d. M. aabnede Hs. Maj. Kongen i Rigsdagssalen, siddende paa Kongerne af Polens gamle Trone, det polske Senats første Forsamling med en Tale i det polske Sprog, som Præses Grev Stanislaus Malachowski besvarede. Da Kongen begyndte Talen i det polske Sprog, saaes en almindelig Glæde hos alle Tilstedeværende. Kongen taler godt polsk og giver ogsaa dem, der ikke tale andet end Landets Sprog, Audience i det polske Sprog. Den franske Ingenieuroberst Pelletier, som bestyrede Arbeidet paa Pragas Fæstningsværker, forbliver her og faae Commandoen over de polske Artillerie. Arbeidet paa de befæstede Stæder skal fortsættes til Foraaret og Fæstningerne Chenstochow og Lenzyre skulle istandsættes.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Berlin, den 10de December. Den 6te ophørte den franske Administration her i Staden og Der lin blev overleveret til sin egen Øvrighed. Dagen forud var General Grev St. Hilaire afreist herfra. Den 6te var her igien den første preussiske Parade. Borgergarden var forsamlet og blev taget i Øie son af Gouverneuren Generallieutenant v. Lestor og Commandanten, Grev v. Chasot. Om Aftenen begav den værdige Lestorgsig til Skuespilhuset, hvor han blev modtaget med megen Glæde. Den 7de ankom er første preussiske Tropper, en Commando Husarer, hertil. J Dog rykkede den tappre Garnison i Colberg ind her i Staden under almindeligt Fryderaab. J Middags gav Staden Officererne af dette Corps et stort Diner, hvortil de her tilstedeværende Kgl. og Førstl. Personer og alle Ministrene vare indbudne. I Aften ere alle Logerne i Skuespilhuset bestemte for Militairet.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Det churmarkske Krigs= og Domainekammer har under 5te d. M. bekiendtgjort, at alle, som ville indføre inden eller udenlandske Varer, skulle være forsynede med en af vedkommende Øvrighed paategnet Attest, at det hverken er engelske eller svenske Varer.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Blandede Efterretninger. Frankerig. Staden Paris giør til Bestridelsen af offentlige Anlæg et Laan af 8 Millioner, som igien skal afbetales i 16 Aar.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Et keiserl. Decret af 16de Novbr. forordner, at 6 Auditeurer skulleonsættes ved Appellationsretten.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
J Piquerol har man atter den 22de November mærket et Jordskielv.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Et afsindigt Menneske har nylig i Skuespilhuset i Brest med en Dol saaret en Tilskuer, som stod ved Siden af ham. Han blev greben i det Øieblik han vilde give ham der andet Stik. Østerrig. J October og November have 25 Handelshuse falle ret i Triest; 2 af dem have senere betalt med Varer og 2 have accorderet med deres Creditorer. Roger, den forbrændelige, som i nogen Tid har viist sine Konster i Triest, har nu begivet sig til Wien. Tydskland. Storhertugen af Baden har oprettet en Amortissementskasse, der er dateret med 1 Mill. Gylden Revenner, 6 Mill. i Obligationer til 5 Procent og 4 Mill. i Krongodser. Da ingen betydelige Laan paa nærværende Tid kunne faaes i Tydskland, ansøgte Storhertugen Keiseren om Tilladelse at aabne et Laan af 3 til 4 Mill. Livres for Amortissementskassens Regning, hvilket strax blev bevilget.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Hr. Augustin havde atter anmeldt en Luftreise i Cassel til den 6 Decbr., men den mislykkedes atter. Han arbeidede til sildig ud paa Natten paa at fylde Ballonen, der tilsidst fik en Rift og gi reent itu
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Rusland. For reen Hamp er der med Foruderlæggelse af hele Kiøbesummen, i Riga bleven givet 17 Rdlr. Alb, og for Dito af betale ved Leverancen 19 1/2 Rdlr. Alb. For Rug mod Foruderlæggelse af hele Kiøbesummen, 50 Rdlr. Alb. og for Dito at betale ved Leverancen, 57 Rdlr. Alb.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Indenlandske Efterretninger. Kiøge, den 18de Decbr. I Gaar Eftermiddags Kl. 3 kom 1 engelsk Fregat, 1 Brig og 7 Koffardieskibe fra Østersøen og gik til Ankers 2 Mile fra Stevns.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
J Morges ved Solens Opgang kom 1 engelsk Fregat og 9 Koffardieskibe ligeledes fra Østersøen og lagde sig til Ankers ved de ovenanførte Skibe.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Corsøer, den 18de Decbr. J Morges lettede 1 Brig samt Kutteren og krydsede Sønder efter, men kom ikke langt formedelst lader Kuling? - 1 Brig lettede og stod Nord efter, havende 1 liden Jagt og 1 Kanonchaluppe paa Slæbetoug; men blev formodentlig belemret af Jis nødt til at gaae til Ankers for Nyborgomtrent tvers ind for Svindinge Kirke. Kl. 3 Eftermiddag lettede Orlogskibet og lagde sig for Nyborg, hvor de i Aften alle ere gangne til Ankers. Hele Beltet er i Dan blevet fuldt af Driviis, som, dersom der vedbliver at være Stille, snart vil lukke Beltet.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Helsingøer, den 18de Decbr. I Gaar Eftermiddags kom: engelsk Fregat Syd fra Østen og Heen og ankrede ved LinieskibinKl. 4 1/2. I Dag er den en meere at see og er formodentlig i Nat gaaer Nord paa. J Formiddags afgik en Parlementair med 18 Krigsfanger, hvoriblandt 2 Officerer og 2 Cadetter til det engelske AdmiraBertie. Imellem Raae og hveen ligge 2 engelske Linieskibe, 1 Orlogsbrig, 1 Kanonbaad og 2 Koffardiemænd; imellem Landscrona og Høren ligge i svensk Fregat og 1 Brig, som saavidt kan skiønnes er Orlogsmand; ved Helsingborg den svenske Gallei Christiania, den 26de Novbr. Etatsraad de Falsens Død bliver almindelig beklaget. J Tirsdags var hans høitidelige Jordefærd. Alle Authoriteter, Korpser og Embedsmænd fulgte eller bar Liget til Aggers Kirkegaard. Efterat Stiftamtmanden, Grev G. Moltke, havde lagt en af Ege= og Laurbærblade slettet Krands paa Kisten, holdt Biskop Bechen kort og rørende Tale, hvorefter han bestrøede Graven, med Blomster. En skiøn Gravsang var forfattet til denne Sørgefæraf Hr. C. H. Sommer.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Stavanger, den 26de Novbr. En i London hiemmehørende Fisker=Slup, ført af Capt. Joseph Bonse, er paa sin Hiemreise fra Fiskeriet ved Nordskotland bleven taget af den her hiemmehørende Kaper, Pharisæeren, under Skotland, 5 Mile fra Landet. Den inde havde 20000 Stkr. levende og saltet Torsk. Besætningen, 1 Mand, ere sendte til Christiansand. De havde været 7 Uger hiemme fra. - Jngen fiendtlige Krydseere ere i den sidste Tid seete her ved Kysten.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Altona, den 12te Decbr. J afvigte Kirkeaar ere her i Staden, copulerede 142 Par, fødte af Mandkiønnet 427, af Qvindekiønner, 390, tilsammen 817 ; døde af Mandkiønnet 304, af Qvindekiønnet 342, til sammen 646; 21 Børn ere desuden dødfødte. J Herskabet Pinneberg ere copulerede 158 Par, fødte af Mandkiønnet, 494, af Qvindekiønnet 460 tilsammen 954, døde af Mandkiønnet, 320, af Qvindekiønnet 229, tilsammen 619 ; desuden ere 72 Børn dødfødte. Jblandt de Fødte i Altona vare 74 Uægte, 8 Par, Tvillinger og 5 Hittebørn.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Kiøbenhavn, den 19de Decbr. Hs. Majestæt Kongen har under 18de d. M. allernaadigst udnævnt Generalmajor von Tillequist, Øverstkommanderende i Weile Amt, til Ridder af Dannebrog=Ordenens 4de Classe.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Hs. Majestæt har allernaadigst tilstaaet Møllerlauget i Kiøbenhavn en saadan Forhøielse i Malelønnen, at de, i Aaret 1809. maae lade sig betale saaledes: for at male og sigte en Tønde Huro 3 Mk. 6 s., for at male og sigte en Tønde Rug 3 Mk. 2 s., for at male en Tønde Rug til grovt Meel 1 Mk. 6 s., for at male en Tønde Hvede til Skraae 1 Mk. 7 s., foruden den sædvanlige Kiøreløn, 4 Skilling, pr. Tønde.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Hs. Majestæt har paa Grund af de nu værende Omstændigheder, allernaadigst fatsat : 1) at Renovatians=Skatten, saaledes som derved Reskriptet af 22 Marts 1805 og 15 Januar 1808 er forhøiet, fremdeles skal vedvare indtil 1ste Octbr. 1809, samt at der fra 1ste Octbr. 1808 indtil 1ste Octbr. 1809 end videre dertil maa lægges en Forhøielse af en Fierdedeel mere, end hvad der af enhver Gaard og ethvert Huus i Kiøbenhavn nu betales, og 2) at bemældte Forhøielse af en Fierdedeel blot skal paalignes enhver Gaard og ethvert Huus i det hele, imod at Eierne berettiges til forholdsviis at dele denne Forhøielse paa deres Leiere i Overeensstemmelse med de Regler, hvorefter Skatten skal udredes.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Directionen for Kiøbenhavns Fattigvæsen har den 31te October sidstleden antaget Hr. Frederik Conradsen til Fuldmægtig i Fattigvæsenets Tieneste ved Bidstrupgaard og dens Administration, med 300 Rdlr. aarlig Gage fra 1ste Junii d. A., fra Antagelsens Dato fri Bo. lig paa Gaarden, samt fornødent Brændsel, Foder tilto Kiør, visse Tønder Rug, Byg og Kartofler, som det overlades den specielle Direction for St. Hans Hospital efter Omhandling med Hr. Conradsen at bestemme. Endvidere har Directionen, til Vederlag for hans extraordinaire, og til Tilfredshed udførte Forretninger ved Hospitalets Omtumling, samt dets Lemmers Flytning til og fra Frederiksborg, i afvigte Aars Efteraar, som og for den Tid, han førend 1ste Junii d. A. har havt Forretninger ved Bidstrupgaard, tillagt han 150 Rdlr. Til Lettelse for Arbeidsmanden og den mindre formuende Klasse har Kristiansands Stift foranstaltet anlagt i Kristiansand 12 offentlige Bagerier og 6 dito Bryggerier. De skulle derfra sælge Brøde, for 3 1/2 Pundet, og Øllet for 1 s. Potten. Slige Foranstaltninger ere sande Velgierninger; de forebygge Armod, og formindske Udgifterne for Fattigvæsenet.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Barom. Term.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Vinden.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
11 Decbr. 5, o Kulde. S. V. Uit. S. V. S. V. S. S. V. N. O.S. S. V.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Ved Tallotteriets 776 Trækning i Wandsbeck udkom: No. sendt.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Jeg undertegnede Skipper L. E. Petersen, førende Jagten Riborg Kirstine, hiemmehørende i Coldine gik til Seils fra Castrup Natten til den 8de Decbr. d. A meden N. N. O Vind Kl. 1 om Morgenen; Kl. 4 1/2 passerede jeg 3 fiendtlige Skibe, som laae til Ankers om tren 1/2 Mii N. O. fra Stevns Kirkehuk, jen holdt mig saa nær Landet som mueligt for et at blive bemærket ; men da jeg Kl. 5 passerede Kirkehukken paa et godt Bøsseskud nær Landet, kom ganske uformodentlig en fiendtlig Barkasse ud fra Landet, som strax skjød paa os med Glas og Sømstumper. Da vi ikke lod og skrække for det første Skud, men holdt meer af fra Landet og satte mere Seil til, blev han ved omtrent 1/2 Time at forfølge os og skiød os ind i Agterenden, dog uden at tilføie os nogen Skade, hvorpaa han igien holdt til Landet for at lure paa en anden Fangst. Dette bekiendtgiøres herved til de Søefarendes Efterretning. Lane Ernst Petersen.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Landhuusholdnings-Selskabet. Onsdagen den 21de December Kl. 5 holder Selskabet et ordentligt Möde, i hvilket tillige foretages Forslagsvalg paa tvende afgaaende Præsidenter. Dersom Stemmerne ere deelte bliver det endelige Valg foretaget i et Fierdingsaarsmöde Onsdagen den 28de December, overeensstemmende med §. 34 og 35 i Lovene. J. W. Hornemann. Ved Etatsraad og Justitiarius de Falsens Grav. Unskillful hero faan, for seek for poer By doctrines fashiondto the varving hour, Far other gimshis beart had leand to prise, More bent to raise the wretched than torie. Hist slumre. Goldsmith.
Berlingske Tidende, 1808-12-19
Hædersmanden Enerold de Falsen, föd 1755. død 1808. Han var : En af Norges giæveste höistfortiente Mænd, Lovenas kjække, mouge, retvise Hærder. De skjönne Konsters og Videnskaber. varme skarpsindige Dyrker.