Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-22
Ligesaa ville Vi og allernaadigst, at Lods=Eierne i den Bye, hvor enkelt og særskilt Udskiftning er foretaget, uden at hele Byen tillige udskiftes, skal det snareste muligt, og i det seeneste inden 4 Aars Forløb efter den første Udskiftning, ved Afgrøvtning eller Hegn i Markeskiellet ganske fraskille sig fra paagrændsende Byer, som i saadan Afgrøvtning skulle tage halv Anpart for saavidt deres Grund sammenstøder med førstnævnte Byes. Og skal det være vedkommende Lods Eier, som behøver Hielp ved Afgrøvtningen, uformeent, at bruge sit Godses Bønder, til sligt Arbeide, efter rigtig Omgang imellem heele, halve og fierdedeel Gaarde, da de Bønder, som saaledes eengang hielpe andre, igien af disse i lige Tilfælde kunne vente samme Hielp. c. 13. Hvad Indhegningsmaaden i sig selv angaaer, da overlades til vedkommende Lods=Eiere, selv at vælge det Hegn, de finde tienligt; dog bør, naar Hegnet settes af Grøvter, Volden opkastes lige i Skiellet, og skulle Grøvterne efter Grundens Beskaffenhed giøres af den Bredde og Dybde, som Amtmanden og Landvæsens=Commissarierne bestemme, og ville Vi derhos i Særdeleshed med allernaadigst Velbehage ansee, at Steengierder blive satte hvor dertil findes Leilighed, og levende Gierder plantede hvor Grunden dertil er beqvem. Og ligesom Vi paa Vore egne forbeholdne Godser allernaadigst lade vedkommende Beboere en billig Belønning udbetale for hver Favn Steengierde og Jorddige, som af dem opsettes og med levende Gierder beplantes, til Underskovens Besparelse; saa ville Vi og med Naade og særdeles Velbehag ansee denne nyttige Fremgangsmaades Efterfølgelse af dem blant Jordegods=Eierne i Vort Rige Danmark, som heraf ville tage En 397. Anledning til, iligemaade paa deres Godser at anføre og opmuntre deres Bønder til saadanne Steengierders og Jorddigers Opførelse og Beplantning, dem selv og Efterkommere, saavelsom deres Bønder, ikke mindre end det Almindelige, til Nytte og Fordeel. 8. 14. Dersom de, hvilke det ved Udskiftninger tilkommer at tage Deel i Aflukningen og Indhegningen, efterat de derom betimeligen ere blevne advarede, vegre sig ved at besørge deres Andeel Hegn forsvarlig gjort og holdt vedlige, da foranstalter Amtmanden, naar Klage derover til ham indløber og ved Undersøgning befindes rigtig, at de Forsømmelige, uden foregaaende Lovmaal og Dom, med Execution vorde belagte indtil deres Andeel af Hegnet forsvarlig opføres og istandsettes. c. 15. J Henseende til de endnu udeelte fælleds Overdreve, og Heeder, ville Vi have anordnet, at naar enten en Bye eller ikkun en eller anden Lods=Eier i Byen, forlanger at faae sin Anpart af et saadant Overdrev udskiftet, skal samme, uden nogen Hindring af de øvrige Lods Eiere, deeles først Bye= og siden Lods=Eier viis, efter foregaaende Opmaaling og lovlig Taxation, alt paa samtlige Lods=Eieres Bekostning, saaledes som foran og Ager og Engs Udskiftning er fastsat. Skulde om deslige Overdreve imellem Lods=Eierne, siden Landmaalings=Tiden, være foregaaet en eller anden Force ning, eller Domme eller andre lovlige Adkomster haves, da bør disse for saadanne Overdreves Deling lægges til Grund, og enhver Lods=Eier i Følge deraf tilmaales den Anpart, som ham efter samme kan tilkomme. Men hvor ingen saadanne Foreninger, Domme eller Adkomster ere til, der bør Delingen skee saaledes, at først hver Bye og siden enhver LodsEier tildeeles den Anpart, som dem eller ham efter deres eller hans Græsnings Ret til visse Høveders Paaslaa paa Overdrevet, i Forhold med det Hele til Udskiftning bestemte Overdrevs Jndhold, som til den Ende opmaales og lovlig taxeres, kan tilkomme. H. 16. Ved Udskiftningen af de Overdreve, hvorpaa Skov findes, bør nøie lagttages, at Skov=Eieren, naar og for saavidt han tillige er berettiget til Grund, af Overdrevet tildeeles den ham med Rette tilkommende Anpart der, hvor hans meeste eller største Skov falder, og Græsnings=Besid Ar 30 Aar, derne der Anpart, saavidt muligt, paa de Steder, hvoringen Overskov findes, paa det at det i alle Henseender meget skadelige Fælledskab imellem Skov=Eiere og Grund=Besiddere kan, saameget som giørligt, blive ophævet. Men naar saadant aldeles ikke, eller dog ikke fuldkommen paa nysanførte Maade lader sig giøre, da ville Vi med allernaadigst Velbe haa ansee, at Skov= og Grund=Eierne søge i Mindelighed, ved Mageskifte af Skov imod Grund eller anden Godtgiørelse, at komme ud af dette for dem begge høistskadelige Fælledskab, i hvilken Henseende de af Vore Amtmænd og Landvæsens Commissarier saavelsom af Vort Rentekammer saameget muligt bør understøttes ved tienlige Foranstaltninger.