Berlingske Tidende, 1795-10-30
Præsten til den reformerte Kirke i Fridericia, som beboere, rumm ligt og til et Opdragelses Jnstitut vel indrettet Huus, ønsker at modtage nogle unge Mennesker til Underviisning. En lang Øvelse i Ungdommens Opdragelse lader ham haabe, at forældre og Formynderes Tillig til hans Duelighed, til at danne de Lærlinger Sæder og Tænkemaade, skal ikke vorde bedraget, Foruden Underviisning i det tydske og franske Sprog samt i de skiønne Videnskaber, har den Lysthavende ogsaa Leilighed, for medelst den her værende Latinske Skole, til at blive underviist, de saa kaldte lærde Sprog og de Videnskaber, som kræves af den der attraaer Academisk Borgerret. Til at lære Musik, Tegning og Dands, fattes heller ikke Leilighed, saa at et ungt Menneske kan her, under en aarvaagen Læremesterfaae en meget god Opdragelse; Anmelderen forsikrer, at det skal være hans Hovedsag at erhverve sig ikke mindre Forældres og Formynderes Bifald, end Lærlingernes Kierlighed, ved aldrig at tabe dem af Øiesyn, ved at være tilstæde ved deres Øvelser og ved at tage Deel i deres Forlystelser, kort sagt, ved at danne deres Hierter til de selskabelige Dyder og den Oprigtighed, som giør Menneske elskværdigt og til en god Borger, god sund og tilstrækkelig Føde kan Lærlingerne love sig, og for Nethed i Klædedragt og Linnet, skal Anmelderens Hustrue bære al muelig Omsorg. Vilkaarene, ere: 1) at Lærlingen bringer med sig en Seng og et Giemmested, til fine Klæder og Linnet; 2) han betaler aarlig 120 Rdlr. dansk Courant, hvoraf altid et Qvartal i Forskud, tog derfor nyder Værelse, Spile, Varme, Lys, Vask, Opvartning i de forommeldte levende Sprog og skiønne Videnskaber; men Underviisning i Musik, Dands, Tegning samt de lærde Sproges private Jnformation betales aparte. Man behager desangaaende at henvende sig til Pastor Dalgas i Fridericia, den 16de October J London ere udkomne følgende Forholds=Regler for Skibe, som seile ved Gudvinds Fyhr. Gudvinds flydende Fyhr ligger O. til S. for den nordligste Pynt af Gudvind, kaldet Nord Sands Hoved NorthSand Head. i en Distance af lidet over Trefiordededeel engelsk Miil fra den nærmeste Deel af Nord Sangs Hoved i 9 Favne med lavest Vand. Det ligger S. S. O. 1/2 O. for Nord Forelands Fyhr, i en Distance af 7 1/2 engelske Mile, og N. O. til O. en fierdedeel O. for den østligste og nederste af Syd Forelands Fyhr i 13 tre fierdendeel engelske Miles Distance. Paa det man kan skielne det fra de tvende Forelands Fyhr ere der tre kiendelige Fyhr anbragte ombord paa Fartøiet, saaledes at det mellemste synes betydeligen høiere end de tvende paa Siden, som udgjøre en opreist Triangel, saa at man ei kan tage feil og ansee det for en af de foregaaende. End videre vil der i tyk og taaget Veir, bestandig blive ringet med en stor Klokke ombord paa det Farto, paa hvilket Fyrene brænde, for at advare Skibene, der vel kan høre denne, men ikke see Jlden, at de ere nær ved Nord Sands Hovedet. Situationen af dette flydende Fyhr er saa vel afpasset, at det vil være umueligt for et Skib at komme paa Nord Sands Hoved eller nogen anden Deel af Gudvind, naar Skipperen allene iagttager følgende tre korte og lette Anviisninger: 1) Hoved=Hensigten med Gudvinds Fyhr er at holde Skibe. ne østen for Gudvind, hvorfore Skipperne af alle de Skibe, som komme fra Nord Søen til Dowers Canal, maae give nøje Agt paa ikke at bringe Gudvinds Fohr mere sydlig end S. S. V. af dem; og tvertimod hellere, medens de ere Norden for Fyhret, holde det Vesten end Syd og Østen for den Peiling, og kan de være sikkre paa at ville passere noksom til Østen saavel for Fyhretsom enhver Deel af Gudvind, naar de efter at have seilet forbi det, styre S. til V. 2) Skipperen af de Skibe, som seile fra Dowers Canal til Nordsøen, maae tage vare, ikke at styre norderlig Cours forinden de have Gudvinds Fyhr i N. O., derimod maae de før bringe det mere i Nord end i Ost af den Peiling medens de ere Sønden for det, og vil de da være sikkre paa at passere langt nok Østen for Fyhr og Gudvind. Og 3) Skulde noget Skib som kommer fra Nordsøen til Do vers Canal formedelst uundgaaelig Nødvendighed, foraarsaget ved Strøm eller Vind, (eller og at Skipperen selv vilde det) ikke kunde passere Syd bag om Gudvind eller Østen for det; saa har han det i sin egen Magt ved en eneste Peiling af Gudvinds Fyhr at ankre under Nord=Sand=Hoved i 6 a 7 Favne Vand reen Grund og ligge ligesaa sikker som Fartøyet med Fyrret. Til den Ende maae han holde sig norden for Fyrret, indtil han haver det omtrent i Syd i en halv engelsk Miils Distance og da ankre. Eller skulde Skipperen heller ønske at komme ind Vesten for Gudvind, saa at han har Gull Strømmen aaben (the Cull Stream imellem Nord Sands Hoved og Landet kan han løbe ind Norden for Gud vind med en N. V. Cours til han troer at have seilet omtrent 2. a 3 engelske Mile ind eller N. V. for Fyhret, og dankre i 7 a 8 Favne, peilende Fyhret i S. O. for Skibet. Alle ovenmelte Peilinger ere med Compasset, saa at intet er tilstaaet for Variationen, som nu er 220 50 V.