JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-03-01
De amerikanske Tidender indeholde det usikkre Rygte, at de Franske under General Ferrand skal have rømmet Staden Santo Domingo og have overgivet sig som Krigsfanger til vor for Domingo krydsende Eskadre. Amerikanerne forsyne Negrene paa St. Domingo med alle Slags Krigs Fornødenheder. Nylig bragte et amerikansk Skib 10000 Pund Krudt og fik en spansk Daler for hvert Pund. Dessalines har lagt en Told af 2 Daler paa hver Gallon Brændeviin, som indføres til St. Domingo. Stocks: 3 per Cent consoll. 59 7/8.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Skrivelse fra Wien 13de Februar. Cordonen paa de italienske Grændser bliver nu ikke meere forstærket; der hedder nu ogsaa, at Leiren i Friaul ikke vil finde Sted. Man trivler paa, at Deres Keiserl. Majestæters Reise til de italienske Grændser vil gaae for sig.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
I Gaar gav Erkehering Carl paa Keiserens Fødselsdag en Fete, hvorved hele Keiserfamilien var nærværende.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Den franske Abassadeur Hr. de la Rocheforcault har nu faaet sine Jnstructioner fra Paris. Hans Gage beløber sig til 150000 Gylden. I Gaar gav Statsministeren Grev ven Cobenzl en prægtig Diner for den franske Ambassadeur, som mange høie Personer bivaanede; samme Dag gav den russiske Ambassadeur Grev von Rosumowsky er Bal, hvortil over 150 Personer vare indbudne.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Skrivelse fra Paris den 13de Februar. Den 10de have de Storofficierer af Æreslegionen, som ere nævnte i Decretet af 1ste d. M., modtager Legionens store Decoration af Keiserens Hænder. Efterat Keiseren havde taget Plads paa Tronen, stillede Prindserne og de Ministre, der beklæde de store Rigsværdigheder, sig lig over for Tronen. Overceremoniemesteren indbød dem derpaa, at nærme sig Tronen, for at modtage Decorationen af Keiserens Hænder. Da de derpaa havde taget deres sædvanlige Pladser ved Tronen, indførte Overceremoniemesteren de i Decretet af 1ste d. M. nævnte Storofficierer til Tronen, hvor de modtoge Decorationen af Keiserens Hænder og toge derpaa Plads ved Tronen. Tilsidst indførte Overceremoniemesteren Prinds Borghese, som ligeledes modtog Decorationen af Keiserens Hænder. Derpaa holdt Keiseren siddende og med bedækket Hoved følgende Tale Mine Herrer, Den store Decoration bringer Dem denne Trone nærmere, uden at fordre ny Eeds Aflæggelse af DemDen paalægger Dem ingen nye Forpligtelser. Den er en Fuldendelse af Æreslegionens Jndretninger. Denne store Decoration har ogsaa et andet Øiemed, nemlig det, at forene vore Indretninger med Europas forskiellige Staters Indretninger og at vise, hvilken stor Agtelse jeg og vi alle have for det, der finder Sted hos de Nationer, som ere vore Naboer og Venner.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
J Forgaars blev Finance=Etaten for Aaret 13 overrakdet lovgivende Corps. J denne Stat angives Totalsummen, af Statsudgivterne i Aaret 12 til 762 Mill., og Total summen for Aaret 13 til 684 Mill.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Moniteuren meddeler den londonske Efterretning, at Escadren i Rochefort er løbet ud og var endnu ikke kommet tilbage den 28de Januar, og erklærer tillige, at denne Escadre allerede er gaaet under Seil for en Maaned siden.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Man paastaaer endnu, at Escadren i Rochefort er gaaet til Ostindien.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Moniteuren giør følgende Anmærkning til den Efterrodning i de engelske Tidender, at Lord Nelson har indtaget Minorca: "Denne Øe er nu provianteret og har en Besætning af 4 til 5000 Mand. Flere Tropper begive sig dertil, og Minorca vil ikke blive taget uden Blodsudgydelse, formedelst det Jndtryk Kongen og hans Generalissimus giøre paa den spanske Nation. Men førend Engellænderne kunne foretage sig noget mod Minorca, maae de først sørge for Garnisonerne i Gibraltar, paa Jamaica og Ceylon. Den Understøttelse, der er bleven bevilget de fattige Colonister, som ere flygtede fra St. Domingo, beløber sig i det høieste til 300 Fr. for enkelte Personer og 1000 Fr. for hele Familier.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Skrivelse fra Haag, den 16de Februar. Den Fare, vi forudsaae, naar Jsen brækkede op, er nu tildeels indtruffet ; dog spærres endnu mange Floder af Jis stykker, som komme fra Rhinen og Maasfloden. Der, hvor Passagen var fri, har Jsen foraarsaget mange Ødelæggelser. J Forgaars Morges Kl. 6 blev det store Dige ved Nymmegen giennembrudt, hvorved Landet imellem Maas og Waal blev sat under Vand. Diget ved Ochten har liidt meget og var i stor Fare. Kl. 10 kom Jsen i Bevægelse ved Leuchten og Vandet steeg 24 Fod, hvorved Havnen og nogle Bygninger fik stor Skade. Kl. 12 blev Diget ved Beuningen giennembrudt. Digerne ved Vynen og Hunnepe bleve ligeledes giennembrudte, hvorved Landet imellem Bante og Cleve blev sat under Vand; herved blev ogsaa Polder Opy oven for Nymmegen aldeles oversvømmet. - Vandcommissionerne, hvis Middelpunkt er i Utrecht, have begivet sig til de Steder, hvor man endnu frygter for Jsen, og Vagterne ved Digerne ere fordoblede. for at forebygge endnu større Ulykker.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
J Tirsdags har Statsdirectoriet sendt det lovgivende Corps en Skrivelse, der angaaer den offentlige Bekiendtgiørelse af de Taler, som de Herrer van Hasselt og de Lange van Viingaarden have holdt om den nylig besluttede Contribution.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
En Coureer har bragt den paalidelige Efterretning fra Paris, at Ambassadeuren Schimmelpennink nu har end sine vigtige Underhandlinger i Paris. Han ventes hertil i næste Uge.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Den spanske Gesandt i London, Ridder Andagna, ankom i Forgaars til Rotterdam med et dansk Skib og begarsig strax hertil med sin Familie og Følge.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Skrivelse fra Frankfurt den 16de Februar. Det indtrufne Tøvelk har foraarsaget store Ødelæggelsen, sær i Egnen af Maynz. Det sammenstrømmende Vand samlede sig i Bække og smaa Floder, i Grøfter og Dale, og udbredte sig med saa stor Magt over Marker og Veie, at det bortskyllede Mennesker, Heste og Vogne, forvandlede hele Landskaber og Marker til Søer, og bortrev Huse, Mure og alt hvad der modsatte sig Strømmen. J et lidet District fandt man i 2 Dage 5 druknede Mennesker, Rhinen steeg over 14 Fod i Egnen af Colin. Alle smaa Floder voxede stærkt, hvorved Ødelæggelsen forøgedes. Vandet har gjort Chausseen ved Bacharach aldeles ubrugelig. Ogsaa Emmerich har liidt meget. Rhinen kom den 6te i Bevægelse imellem Wesel og Rees. Vandet steeg til en Høide, af 24 Fod og løb over Diget ved Bislich, dog uden at giennembryde Diget. Dagen efter kom Jsen i Bevægelse ved Emmerich og optaarnede sig saa høit, at Staden syntes at ligge under Jisbierge. Paa samme Tid strømmede Vandet, ind over Dæmninger og Diger og oversvømmede hele Staden. Den 8de drev Jsen bort, men Vandet, som intet Afløb havde, stod endnu den 10de 21 Fod høit i Staden. Skrivelse fra Huusum den 18de Februar.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Jndtil i Dag er man endnu i Uvished om de helgolandske Snekkers Skjebne, som have de øvrige engelske Poster ombord og hvis Landing ikke vilde lykkes den 15de ved St. Peter. Efter et Rygte skal Landingen ved Vesterhever keller ikke være lykket, og Skipperne ere derfor maaskee blevne nødte til at vende tilbage til Helgoland.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Blandede Efterretninger. Frankerig. Paven besøgte nylig Margarethekirken, i Paris, som var opfyldt med en utallig Mængde Mennesker. Præsten besteeg Prædikestolen og formanede Tilhørerne, at erkiende den store Naade, Himmelen beviste dem, ved den hellige Faders Besøg. Derpaa uddelede Paven Sacramentet til omtrent 100 Mænd, hvilket han endnu ikke har gjort i nogen fransk Kirke. De vare nesten alle Arbeidsfolk, undtagen Kirkeværgerne, som ere anseelige Kiøbmænd.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Der ere nu 129 Stæder i Frankerig, som have Theatre, Paris har 18, Bordeaux, 4, Marseille, Brussel og Turin 3, Lyon, Gent og Rouen 2; i alt 156 Theatre, Operaen i Paris underholder 366 Personer, det franske Theater 174; den comiske Opera 188; Keiserindens Theater, 104. Af Theatrene i Paris leve 1388 Mennesker.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
En Skibscapitain, der er ankommen fra St. Domingo, har ved Røgning efter Hr. Gnyton Morveans Forskrift sat sig og sit Mandskab i Sikkerhed for den gule Feber, som hør bortrykket saa mange Franske paa St. Domingo En Snelavine har ved Grinoble begravet 7 Huse, 1 Nræriske, endeel Qvæg og Træer under Sneen.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Den stærke Regn har foraarsaget nogle ulykkelige Hendelser ved Tours. To Klippestykker ere løsrevne og have knuset nogle Huse.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
En Arbeidsmand i Vezoul er død i sit 106te Aar. J sig 100de Aar havde han endnu den fulde Brug af sine Kræfter.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Engelland. Den nye Havn i London er den 31te Januar høitidelig bleven aabnet til Skibes Modtagelse. Endeel Herrer af Stand vare nærværende i denne Anledning. Tre engelske Skibe, som i Valencia vare lagte under Embargo, ere undslupne derfra og have ført de spanske vagthavende Soldater bort med sig.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Helvetisk Republik. En stor Snelavine er nylig styrtet ned fra St. Gotthardsbierget og har begravet 22 Huse, Hytter og Stalde med meget Qvæg under Sneen; dog er ingen Mennesker omkomne derved.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Jtalien. Man har ved Gravning i de Diocletianske Bade fundet et Venushoved af stor Skiønhed.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Batavisk Nepublik. Den haarde Vinter bortrykker mange gamle Folk. En Mand er nylig død i Wateringen i en Alder af 104 Aar og 4 Maaneder. Han nød til sit sidste Øieblik sine Siælekræfters fulde Brug og kunde læse uden Briller. En Enke er død i Nieuskerk i en Alder af 103 Aar og 10 Maaneder. Hun efterlader sig 49 Børn, Børnebørn og Børnebørnsbørn.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
En ung Bondepige har vundet den største Præmie ved Skøiteveddeeløbene i Leuwarden. Hun løb en halv Miil i 7 Minuter.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Tydskland. Det hertugelige Myntcabinet i Coburg er nylig blevet bestiaalet. Bygmester Bar blev arresteret, alle Portene bleve spærrede og alle paa nogen Maade mistænkelige Huse besatte med Vagt. Tyveriet skal beløbe sig til 30000 Gylden.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Den berømte Litterator Hr. Carl Küttner er nylig død i Leipzig i sit 50de Aar.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Østerrig. Jsen paa Donan er nu brækket op og har gjort stor Skade paa Broerne. Den har bortrevet 2 Buer, af den store Taborbroe i Wien.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
J afvigte Aar ere 2768 Skibe, hvoriblant 14 danske, ankomne til Triest.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Portugal. Den portugisiske Armees Styrke bestaaer for nærværende Tid af 28 Regimenter Infanterie; 4 Artillerie Regimenter; 13 Regimenter Kavallerie; tilsammen 39000 Mand,
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Sverrig. Det stockholmske Børgerskab lader præget en Medaille til Minde af Deres Majestæters lykkelige Tilbagekomst. - Garnisonens Officerer give en glimrende Fest, som skal endes med et Ball, hvortil 800 Personer ere indbudne.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Rusland. Førsten Alexander Kurakin har yttret det Ønske, at afgive af de Jndkomster, som han og hans Broder have af Fiskeriet i Astrachan, en Summa af 4000 Ru blev aarlig til Bedste for Fattigskolen og Hospitalerne sammesteds. Keiseren har optaget Førstens Gave med udmærket Valbehag.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Kiøbenhavn den 1ste Marts. Mandagen den 4de Martii bliver Apartement ved Hoffet.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Søndagen den 3die Martii bliver Høiesterets Aabning paa Rosenborg Slot næstkommende Torsdag paa sædvanlig Maade proklammeret.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Fra det Kongelige Danske Cancellie er os under 4de dennes tilhændekommet Hans Majestæts allernaadigste Reskript, saa lydende: Vi Christian den Syvende, at Guds Naade Konge til Dannemark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg. Vor synderlige Bevaagenhed! Os er allerunderdanigst bleven forredraget er Promemoria fra Stadsphysicus i Vor Kongelige ResidentsStad Kiøbenhavn, Os elskelige Doctor Scheel, hvori han anholder om Tilladelse til at lade bringe de Druknede og i det dertil indrettede Skuur ved Langebroe henbragte Menneskers Liig til Veterinairskolen, for der at opbuceres. Efterat have taget denne Sag tilligemed de derover afgivne Betænkninger i nøieste Overveielse, give Vi Eder hermed tilkiende: at saavel den nuværende som efterkommende Stadsphysici i Vor Kongelige Residents Stad Kiøbenhavn maae obducere de druknede Menneskers Liig, som forefindes i bemeldte Kiøbenhavn eller omkring samme værende Vande, naar disse Liig om Sommeren efter 2 og om Vinteren efter 3 Dages Forløb enten ikke ere kiendte af deres Venner eller Paarørende, eller ikke af disse ere forlangte udleverede for at begraves, men skulle jordes paa offentlig Bekostning; dog skal Obductionen foretages enten i den Skuur ved Langebroe, hvor de Druknedes Liig nu henlægges, i hvilket Øiemeed dette Skuur bør indrettes saa beqvemt som muligt, eller og i det grundmurede Liighuus som er bestemt at skulle opføres paa Brændemagasinets Plads nær ved Slæbestedet, naar dette Liighuus eengang kommer i Stand. Derefter J Eder allerunderdanigst have at rette, og Vedkommende saadant til Efterretning at tilkiendegive. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue den 28de Januar 1805. Under Stadens Segl.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Under 22de d. M. er, igiennem det danske Cancellie, udfærdiget et Reskript til Kiøbenhavns Magistrat, hvorved det er fastsat, at Jnteressenterne i det store Vognmandslaug i Kiøbenhavn maae, indtil næstkommende September Maaneds Udgang, nyde en Forhøielse i Taxten for Gadekiørselen, saaledes at de maae lade sig hvert Læs betale med 1/2 mere, end ved Taxten af 14de September 1767 er fastsat; dog skal Beregningen affattes saaledes, at, hvad der udgiør 1/2 s. eller derover indtil 1 s., betales som en Heel, og, hvad der er under 1/2 s., bortfalder, Jøvrigt skal Magistraten drage Omsorg for, at den ved Anordningerne og senere Resolutioner befalede Taxt bliver malet paa en Tavle, som opsættes paa ethvert af de Steder, hvor Gadevognene holde for at søge Fragt ligesom og jevnligen, ved fornyet Opslag paa beqvemme Steder, at bringe den gjældende Taxt i Erindring.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
J Martii Maaned lukkes alle Fæstningsportene Kl. 12, de aabnes Kl. 5 1/2 og Vesterport staaer aaben under Gudstienesten.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Corsøer Telegraf den 25de Februar. Kiøbenhavne Posterne af 23de hujus afgik fra Halschov Rev i Gaar Middag Kl. 12, formedelst Tykning haves ingen Underretning om Ankomsten til Fyen, men der er ingen Tvivl om, at de jo betids ere ankomne, da der ikke er Jis paa nogen af Renderne. Baadene med Hamborger Brevpost ere nu Kl. 9 Morgen strax herved. Saalænge vestlig Vind og Norden Storm vedvarer, vil Farten ikke standses uden af Strøm, men det er at befrygte, at Jsen atter vil indfinde sig med sydlig Vind og Strøm.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Befordringer og Afgang. Under Admiralitetet: Den 15de Februar er Johan Henrich Volkersen, Wilhelm Michaelsen og Friderich Wilhelm Skildknecht ansatte til Under-Chirurger ved Haandværkstokken. Under Rentekammeret: Den 20de Februar er Student Erhardt Mønster udnævnt til Førster paa det 1ste Kronborgske Skovdistrict. S. D. er Daniel Bruhn antagen til Holsførster ved Sorøe Academies 3die eller Tersløse Skovdistrict ved Fyrre=Plantagen paa Bromme og Krøierup Marker.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Under General-Toldkammeret: Den 20de er vestindisk Secondlieutenant A. Olsen i Naade og efter Ansøgning entlediget med Pension, samt Tilladelse af bære Uniforin med een Epaulet og Armeens Feldttegn.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Funder det tydske Cancellie: Den 22de Februar er Pastor M. G. Chemnitz i Oddis i Hadersleb Amt kaldet og beskikket til Pastor i Ulderup i Sønderburg Amt.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Vexel=Cours den 1ste Marts 1805. London 2 Maaneders Sigt-Rd. - s. pr. Livr. Sterl. avista . . - . = Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 31/2 avista = = 32 1/2 Proemt. Hamborg - 2 Maan. Dato 43 1/2 aritta = = 44
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Bekiendtgiørelse. Det har behaget Hs. Majestæt Kongen allernaadigst at befale undertegnede, at have indtil videre, under det Kongelige Rentekammers Overbestyrrese, Administrationen for den imellem Nyested i Lolland og Heiligenhafen i Holsteen oprettede Færgefart, hvilken for det første skal føres med 2de dertil befragtede Færgefartøier, indrettede til at kunne overføre Reisende, som medbringe Heste og Vogne, samt videre Kreature og Stykgods; desforuden en mindre Paquetbaad, som allene er indrettet med Beqvemmelighed for Passagerer, der ikke medhave Heste eller Vogne. De de 2de Jagter, som ere bestemte til bemeldte Færgefart, ikke ere paa Stedet, men skal først seile derhen, saa kan endnu ikke nøie bestemmes, hvad Tid enhver af dem i tilstundende, Foraar indtreffe paa Stedet, hvilket dog vil skee saa snart mueligt, og nærmere skal blive bekiendtgjort. Jmidlertil kan, saa snart Søen og de paagieldende Havne ere sikkre for Jis, forbemeldte Paquetbaad overføre Reisende. Færge transporten skal aarlig vedvare til sidste November, men efter den Dag seiles ikke med Færgefartøierne. De efterfølgende Aar skal denne Færgefart begynde med alle 3 Fartøiet. saa tidlig om Foraaret, som Jsen med Sikkerhed tilladet det, hvilket stedse skal blive i Aviserne averteret. - J sidstafvigte Aar, da denne Færgefart forste Gang var indrettet, var den da værende Entrepreneur tilladt at overføre Reisende til Warnemünde, Jndseilingen til Rostok, men dette kan efter Omstændighederne indtil videre ikke finde Sted; saasnart samme kan indrettes, skal det blive bekiendtgjort. Jmellem Fehmern og Nyested kunne de Reisende blive befordrede ved Færgejagterne. Meerbemeldte Færgefartøier kunne for den reglerede Taxt fragtes til at overføre Reisende; desforuden skal der indtil videre være en saakaldet Børtdag om Ugen, pra hvilken et af Færgefartøierne skal afgaae, hvor enhver betaler kun sin Deel efter Taxten, nemlig fra Nyested om Søndag Morgen og fra Heiligenhafen Torsdag Morgen Kl. 7, men i November Maaned Kl. 8. Al Flid skal blive anvendt, at der stedse er et af Fartøierne paa hver Side og at der ikke skal mangle Fartøi til Børtfragt benævnte Tider og Steder. Men da enhver kiender, hvormeget Søen og Veirets Ustadighed kan lægge hindringer, saa er det ikke mueligt, absolut at forvisse saadant uafvigelig til alle Tider, især saa længe man ikke indtil videre seer, hvorledes Farten fordret det og følgelig ikke heller forinden kan begynde med et større Antal Færgefartøier. For at opfylde det muelige, skal Fartøierne, saa snart det kan skee, gaae fra den ene til den anden Side, naar der er ledigt paa den ene af dem. Til Ordens Vedligeholdelse er der i Nyested ansat en Færge=Jnspecteur og Kasserer, til hvilken de Reisende have at erlægge deres Fragt, saavel de som komme fra den holsteenske Side, som dem der gaae fra Nyested. Man har saa meget mueligt sørget for de Reisendes Beqvemmelighed. De allernaadigst bestemte Taxter og nærmere Reglementer kan erfares hos bemeldte Jnspecteur i Nyested, saavelsom hos undertegnede og desforuden vil overalt blive bekiendtgjort af vedkommende Øvrighed. Kiøbenhavn den 1ste Marts 1805. Løwenørn,
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Commandeur og Administrator for bemeldte Færgeløb.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
De ved det Kongelige octroierede Søe=Assurance-Compagnie i Februar Maaned 1805 til Udbetaling deciderede Søeskader ere: 1) For Skibet Catharina Maria, ført af Skipper Jens Marcusen Kiær, bestemt fra Bourdeaux til Kiøbenhavn. - Dispachen er indleveret den 26de Jan. d. A. 2) For Skibet det gode Haab Skipper Thomas Olsen, Leyre, fra Kiøbenhavn til Cherborg. - Dissachen er indleveret den 26de Jan. d. A. 3) For Skibet Anna, Skipper Jens Petersen, fra Kiøbenhavn til Trondhiem. - Dispachen er indleveret den 26de Jan. d. A. 4) For Skibet Sophia Magdalena, Skipper Jesper Larsen, fra Dantzig til Kiøbenhavn. - Dispachen er indleveret den 22de Jan. d. A. Erstatningen for disse 4 Havarier er anviist til Udbetaling den 23de Februar. Kiøbenhavn udi Søe=Assurance=Compagniets ContoiAhrner. den 1ste Marts 1805. Til ordentlig Medlem af Landhuusholdnings-Selskaber, er nyeligen optaget: Hr. A. H. Schoubye, Bødkermester. J. W. Hornemann, Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Bekiendtgiørelse. fra den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Ved Forordningen angaaende Qvarantaine=Væsenet i Danmark og Norge, af 8de Februar 1805, dens 4 s., er det befalet, at, naar i noget Land, fra hvilket Skibsfart og Handel til de Kongelige Riger og Lande kan føres, pestartet Sygdom, efter derom indløben Efterretning, er udbrudt, skal Directionen for Qvarantaine Foranstaltningerne under sit Navn bekiendtgiøre saadant, og lige Bekiendtgiørelse skee, naar Sygdommen nogensteds saaledes er standset, at ingen Fare derfra er at befrygte.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
J Følge denne befaling, og i Overeenstemmelse med de i forrige og indeværende Aar indkomne sikkre Efterretninger, erklære Vi herved, at indtil nærmere Bekiendtgiørelse skeer, blive Alle Personer, Skibe og Varer, som komme fra Spanien, Jtalien, Nordamerica og de Vestindiske Øer, at ansee som kommende fra mistænkt Land, og alle Personer, Skibe og Varer fra s. Alle Havne paa Spaniens sydlige Kyst fra Grændsen af Portugal indtil Alicante, af hvilke som de vigtigste især nævnes Sevilla, Cadix, Algeziras, Gibraltar, Mallaga, Velez=Mallaga, Almeria, Carthagena, Ancante, F. Livorno i Jtalien, c. Charlestown og New=York i Nordamerica, at ansee som kommende fra smittet Sted. Det anmærkes derhos, at alle Tyrkiets og det africanske Barbaries Havne og Kyster, til alle Tider ansees som mistænkte.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Den Kongelige Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne den 27de Februar 1805. Bille. Malling. Cold. Janssen. Lange. Kirchhoff. v. Schmidt Phiseldet. Christie. Slutning af de i Aaret 1802 trykte Bekiendtgiørelser over de indkomne frivillige Bidrag til en Mindesteen for de kiække Fædrelands-Forsvarere, som faldt i Kampen den 2den April 1801. Efter vor sidste Bekiendtgjørelse er endnu indsendt: Fra Hr. Kammerjunker Cederfelt de Simonsen, paa Erholm i Fyhn, for 1 Expl. af Digtet Skærtorsdag med Kobber af Slaget, 2 Rdlr. Hr. Prof. Müller 1 Expl. 1 Rdlr. Hr. Assessor Müller 1 Expl. 1 Rdlr. Hr. Kiøbmand Holbek, Capt. ved Borgerskabet, 1 Expl. 1 Rdlr. Hr. Kiøbmand Rist, Lieutenant ved Landværnet i Nykiøbing, 1 Expl. 2 Rdlr. Hr. Andr. C. Brandt, Skibscapitain, 1 Expl. 10 Rdlr. J alt har vi altsaa indtaget for anførte Digt og Kobber 1610 Rdlr., heraf foretages de i forrige Bekiendtgiørelser anførte Omkostninger 470 Rdlr., blev altsaa til Mindet 1140 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-03-01
Efter afg. Professor Wiedewelts Død forøgede vi Anlægget med en Gravhøi, prydede den med saa mange Bautastene, som der vare Officierer faldne i Hæderskampen, plantede adskillige Slags Træer derpaa og indfredede det Hele. Til disse forøgede Bekostninger imodtog vi endnu i Aaret 1803 fra Hr. Justitsraad Lundings Børn af Hr. Provst Thyes Subscription til et Hædersminde for 2den April 3 Rdlr. Fra Frue Baronesse Løvenschiold, 20 Rdlr. Hr. Kammerherre Lindenkrone 50 Rdlr.; og efter at den adle Hr. Consul Saa bye forelagte Sagen i Srste Sorietetets Forsamling af Hr. Etatsraad de Conning 20 Rdlr. Hr. Agent Dunzfelt 20 Rdlr. Hr. Consul Romeis 20 Rdlr. Hr. Consul Saabye, 20 Rdr. Blaks Enke og Comp. 30 Rdlr. Hr. Grosserer Suhr 10 Rdlr. Hr. Grosserer Peshier 10 Rdlr. Hr. Grosserer Harboe 5 Rdlr. Hr. Grosserer, A. Colstrop 10 Rdlr. Hr. Grosserer Prætorius 5 Rdlr. Hr. Consul Gustmeier 5 Rdlr. Hr. Grosserer Bügel 5 Rdlr. Hr. Grosserer Jacob Sal. lomo Meyer 5 Rdlr. Hr. Grosserer Hvidt 5 Rdlr. Hr. Grosserer Schenermann 5 Rdlr. - Af de tvende fra Hr. Kiøbmand Wulfssen i Livorno indsendt Marmorblokke kunde den ene ikke blive anbragt. For denne blev os af Hr. Steenhugger Fischer betalt 32 Rdlr.