JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
en ny Stampemølle, som daglig stamper 8 Stykker Klæde, og altsaa afhielper en betydelig Deel af den Trang, som i den Henseende har hersket. Hr. Consul Deconinck, paa Frederikskund, har gjort et vigtigt Forsøg med at plante ogrestis stolonisera, som giver en udmærket rig Afgrøde af fortrinligt Græs, hvilket tillige har det Fortrin, at det yder os sin Overflødighed i October og November Maaned, paa en Tid, da grønt Foder ellers mangler, og at det taaler vedholdende Fugtighed og Regn, uden at fordærves. - Ved Brede Kobber= og Messingværk er – i Følge Hr. Kammerraad Smiths Beretning – et SmelteJldsted med to Storhamre, en Plathammer, en Huulhammer og en Pukhammer. Her smeltes og forfærdiges maanedlig nogle og tyve indtil 30 Skippund Kobber, og det producerede bestaar af Bunde, og adskillige Slags Plader. Personalet er en Hammermester, 3 Svende, en Dreng, og en Kulkjører. Fremdeles et Kobbersmed Værksted, hvor en Mester med Svend og Dreng forfærdige større og mindre Brændeviins Tøier, Fabrik=Kiedler, og andre Sorter Kiedler, samt Kasseroller, Potter, Fade, Melkesier, med videre, som behøves til Huusholdningsbrug. J to Værksteder, som hver har sin Mester, forfærdiges de mindre Sorter Kobbervarer, især de fortinnede. Dette er alt hvad der i dette Øieblik forfærdiges ved Værket, Vel gives der endnu en Messing Smelteovn, te Latunhamre og fire Kjedelslaaerhamre, men disse have el været brugte i 4 til 5 Aar, deels fordi Messingbrænder=Mesteren døde, deels af Mangel paa Garkobber. Jmidlertid er det Jnteressentskabets Hensigt, at sætte Messingbrænderiet og disse Værkstæder igjen i Virksomhed, saasnart det mueligt lader sig gjøre. - Ørholm og Nymølle ere blot Papirfabriker, som begge eies og drives tilfælles under een Bestyrelse. Her forfærdiges alle Sorter Papir, lige fra Median til Maculatur, omtrent 25 til 30,000 Riis aarligen. - Paa Ørholm findes 2 Møller; paa Nyholm ligeledes tvende, og paa begge Steder 8 Bøtter og 7 saakaldte Hollændere, hvor Kluden males. - Disse Papirfabrikers Personale bestaaer, Bestyreren iberegnet, som tillige er Medinteressent, af en Mestersvend, 25 Svende, 15 Drenge, 80 Fruentimmer, 15 Dagleiere, en Formmager med Svend 2 Tømmersvende, og en Smed med Svend. - Paa Ørholmer ogsaa oprettet, med Kal. Privilegium, Ørholms Papir-Tapet=Fabrik. Her forfærdiges alle Sorter satinerede og andre Betræk Papirer, saavelsom de saakaldte tyrkiske Papirer; den bestod allerede i f. A. af tre Trykkerborde, og var den Gang i sin første Fremvext, men blandt nogle 100 Stykker, der allerede vare færdige, fandtes adskillige, som, efter Kienderes Dom, vare ret smukke. Personalet ved denne Fabrik var en Mestersvend, en Formskjærer, tre Trykkere, to Strygere, og fem Drenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Stokkemarke, den 1 April. Den 30 Martii tildrog sig her den besynderlige Naturbegivenhed at en Huusmand havde et Faar, som fødte et Lam uden Forbeen og Øine. Baabenene vare omtrenkun 3 a 4 Tommer lange og bestode kun af et Led. Lammet var fuldbaaren og levende, men efter nogle Timers Forløb blev det dræbt. (Mariboe Av.) Fyrste Sergius Dolgorucky, General-Lieutenant og Storkors af St. Anne-Ordenen, som opholder sig i denne Tid i Kjøbenhavn, er nogle og 50 Aar gammel. Han er opdraget i Berlin, var forhen Gesandt og commanderede i nærværende Kri 15 Cavallerie=Regimenter ved Kaluga i Slaget mod Kongen af Neapel. H. M. Keiseren af Rusland har afsendt ham til det Danske Hof fra sit Hovedqvarteer i Nærheden af Kalisch. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Blandt de Konstarbeider, som denne Gang ere udstillede paa Konstacademiet, udmærker sig især to store Malerier i Oliefarve, det ene efter Raphael, af den talentrige Konstner Hr. Eckersberg, som i denne Tid opholder sig i Paris, og som har sendt disse og nogle flere Malerier hertil som den første Frugt af hans Udenlandsreise. Har end Døden berøvet os en Abildgaard og Conjuncturerne en Flindt, saa seer Fædrenelandet dog i denne geniefulde unge Mand en Konstner i Mode, de engang maaskee vil blive som Historiemaler hvad Thorvaldsen er som Billedhugger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
J den sidste Generalforsamling i det asiatiske Compagnie blev besluttet, at Eierne af Compagniets Obligationer kunne modtage Betaling efter et Forhold af 1 til 4, eller og faae dem ombyttede med Kongelige Obligationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
J Torsdags blev atter en Maleficant henrettet paa Amager. Han havde tilforn staaet ved Marinecorpset, var derpaa for begaaet Forbrydelse dømt til Slaveriet, hvorfra han rømte, og ved Paagribelsen hensat i Raspehuset, hvorfra han attter brød ud. Paa hans sidste Undvigelse var det, han kom halvbeskienket ned til en Spekhøker paa Christianshavn, som forhen havde staaet med ham ved Corpset. Da han her begyndte at gjøre Optøier, tog Spekhøkeren ham tilside, sigende at han nok vidste hvo han var, at han skulde være rolig, da det ellers stod i hans Magt, at gjøre ham ulykkelig. Maleficanten tog nu en Kniv frem- og og Spekhøkeren den ind i Livet med de Ord: den Dag skal du aldrig leve!" Den Saarede blev strax bragt til det militaire Sygehuus og forbunden, men døde 2 Dage derpaa efter de haarde ste Lidelser. - Malleficanten gik uforsagt til Retterstedet, hvor han imidlertid opførte sig langt anstændigere end den for nylig henrettede Tambour, der viste en mageløs Frækhed. Da han var Catholik, saa blev han beredt af en catholsk Præst, og man havde her det ualmindelige Syn, at Malificanten knælede for Præsten, medens denne holdt Bøn for ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Paa Søndag slutter Hr. J. K. Høst sine hidtil med saa udmærket og fortjent bifald holdte Forelæsninger over Fædrenelandets Historie under Christian den 7de. Paa en Tid, da der skrives lidet, læses end mindre og kjøbes næsten aldeles intet, der har nogen høiere Tendents end Sandselighedens Tilfredsstillelse og et Levebrøds Opnaaelse, vilde det være at ønske, at Hr. Høst ved atter i næste Vinter offentlig at læse over een eller anden Periode af Fædrenelandets Historie, maatte ved sit lyse og behagelige Foredrag bidrage til, at underholde Sandsen for mentale Kundskaber. Jmidlertid har han allerede erhvervet sig billig Ret til sine Tilhøreres Høiagtelse for alt hvad han i saa Henseende har ydet, og naar Anmelderen her aflægger Hr. Høst sin inderligste og oprigtigste Tak for den Fornøielse, han har nydt ved hans Forelæsninger, saa er han overbevist om, at alle de øvrige Tilhørere, der bestode af saa mange hæder lige og kundskabsrige Mænd, nære samme Følelse som han Plakat for Hertugdommene Schleswig og Holsteen, hvorved det tillades at indføre Bomuld, Riis, Rom, Mahagoni= og uraspet eller umalet Farvetræe, samt Tolden for visse af disse Varesorter bestemmes. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c., gjøre vitterligt: at Bomuld, Riis, Rom, Mahagoni-Fernambuk- Campesche, samt alt uraspet eller umalet Farvetræe herefter og indtil videre, ikke skulle være underkastede de Bestemmelser, hvorved samme hidtil ere blevne behandlede som forbudne Jndførsels Artikler, samt at de saavel søevært som landvært maae forsendes indenrigs og mellemrigs under de for tilladelige Varer gieldende Bestemmelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Ligeledes skulle Vore Tariffer af 20de Oct. 1810, og 28de Maji 1811, for saavidt de angaae ovennævnte Varesorter, herefter være ophavede, og disse Varer fortoldes efter Forordningen af 8de Julii 1803 med Tillæg og Forhøielses Afgivt, saaledes som for Varer i Almindelighed ved Forordningerne af 21 Oct. 1803, 6te Junii 1806 og 15de Dec. 1809 er bestemt, hvilke Afgivter i Overeensstemmelse med Vor Forordning af 6te Jan. d. A. om Forandring i Pengevæsenet blive at erlægge i Rigsbankpenge Sølv=Værdie med 1 3/2 Rbdlr. for 1 Rdlr. Schleswig=Holsteensk Courant. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. - Under Vor Kongelige Haand og Segl. – Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 5te April 1813. Frederiker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Dresden, den 29 Martii. Den 19de om Morgenen blev vor Bro sprængt. Løsenet var 3 Canonskud, efter hvilken enhver maatte forføie sig hjem og ikke turde komme paa Gaden førend efter 3 Timers Forløb. Explosionen skete til Lykke uden at have nogen Virkning paa Bygningerne i Nabolavet. Da siden den Tid de Franske dagligen have formindsket sig, og Russerne allerede længe befandt sig for Staden og i Neustadt, gik de omsider d. 26 f. M. neden for Meissen over Elben, hvorpaa alle herværende Franske og Bayerer om Aftenen forføiede sig bort. Saaledes ere vi da siden den 27de f. M. i Russiske Hænder. Da Communicationen med Neustadt strax blev tilveiebragt, saa hersker nu igjen største Liv paa Elben. Den 28de rykkede 1500 Preussere ind i Neustadt. Et Par Tusinde Cosakker have i Gaar taget Veien til Freyberg, hvor mange døe af Lazarethfeber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Den ved vor Broes Sprængning foraarsagede Skade anslaaes til 30,000 Rdlr. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Berlin d. 3 April. J Følge sikkre Efterretninger ere i Østpreussen 36,000 M. Russiske Tropper med Artillerie paa Marschen her til Berlin. - J Russisk Polen paa Grændsen sammentrækkes en Armee af 90,000 M. Ved Kalisch vil Keiser Alexander med H. M. vor Konge i disse Dage holde en Revne over den Russ. Hovedarmee. Ogsaa denne bryder derpaa op til Tydskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
(Alt. Merk.) Woronesch (50 Mile S. O. for Moscan). Her gjennemmarschere uophørlig ny formerede Regimenter. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
J Costrin holder man sig beredt paa et forestaaende Bombardement. Brostenene ere tagne op, Gaderne belagte med Gjødning; Borgerne maa, uden Persons Anseelse, tage Haand i med i Forsvareanstalterne. - Glogau og Thorn tages haardt med, og man troer ikke at de ville holde sig længe, foruden disse have Polakkerne endnu Modlin, Sierock, Zamock, og Klamberg ved Censtochnu; Poniatowsky staaer med 8 til 9000 Mand ved Cracau, paa den ene Side indslutter Gener. Sacken ham, og paa den anden ville Østerrigerne ikke lade ham komme igjennem; han har begiert at capitulere, naar man vilde lade ham drage frit til Frankrige, men det er blevet ham afslaaet. Poniatowsky ligger meget syg. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Stralsund, den 30te Martii. General-Lieutenant Friherre v. Sandel har her ladet bekjendtgjøre en Erklæring, hvori fremsættes de Grunde, der bevæge Hans Majestæt Kongen af Sverrig til igjen at tage sine Eiendomme og Besiddelser af alle i Pommern og paa Øen Rügen beliggende Domainer til sig. Som Hovedgrund angives de Franske Troppers Jndfald i Pommern, efterat dette saavelsom Fyrstendommet Rügen ved Fredsslutningen af 6 Jan. 1810 var givet Sverrig tilbage. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
London, d. 23 Martii. Americanerne have taget to af vore Transportskibe, ladede med Canoner og Kongrevske Raquetter, som vare bestemte for Halifax. Man frygter ogsaa for 4 rigladte Brasilieskibe, som forlode d. 27 Dec. Rio Janeiro, og som man siden ikke har hørt noget til. – Fregatten Daphne ligger seilfærdig i Aarmouth for at bringe Adm. Hope og hans Følge til Gothenborg, hvor han skal have Commandoen over Flaaden i Østersøen. - Een af vore Krigschalouper, der har over 2 Mill. Guld og Sølv inde og hvis Ankomst man allerede uden Grund havde bebudet, ligger endnu for Anker i Bahia, og oppebier en Convoy, fordi man vidste at en Americ. Fregat og Chaloupekrydsede der. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Berlin, d. 30 Martii. J Anledning af det her anordnede Landværn er nu bekjendtgjort, at alle mandlige Jndbyggere i Berlin og dets Forstæder, fra 17 til 18 Aar, uden Forskjel, de virkelig i Tieneste staaende Præsidenter og Directorer og de active militaire Personer ene undtagne, skulle mode for den til den Ende nedsatte Committee, og at de, som ikke frivillig erklære sig, at ville tage Tjeneste, maa underkaste sig Lodkastningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
(Alt. Merk.) Elbbroen i Dresden er den berømteste og skjønneste Bro i Verden. Den forbinder det saakaldte Alt- og Nendresden, som Elben adskiller, med hinanden, og er 706 Alen lang. Naar og af hvem den oprindelig er bygget vides ikke. Dog troer man, at den er anlagt i det 9de Aarhundrede, men den Gang var den af Træ. J Aaret 1260 blev den bygt af Steen. Dens Bygning havde af Mangel paa Penge til at bestride Omkostningerne næsten været standset et heelt Aarhundrede. Uagtet Arbeidslønnen og Materialierne den Tid, den blev bygget, vare saa overordentlig godt Kjøb, kostede dog hver Pille 7000 Gylden, altsaa de 24 Piller, hvoraf den da bestod, 148,000 Gylden eller Schocken. Til at bestride Omkostningerne havde Paven paabudet en Aflads-Penning, og tilstaaet dem, der i Henseende til denne Broes Bygning viste nogen Gavmildhed, 14 Dages Aflad i Fasten. Den har paa hver Side 18 hvælvede Svibbuer. Den bro sagte Farevei er 13 1/2 Alen bred, den med Qvadersteene belagte Fodstie for Gaaende 3 Alen, og over Broen selv kunne 4 Vogne kjøre mageligen ved Siden af hinanden. Paa begge Sider er den omgiven af de herligste Viinbjerge, Lyststeder &c., og den er derfor især om Sommeren een af de meest fortryllende Promenader for Jndbyggerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Henved 1000 Menneskeer kunne spadsere her uden at være hinanden i Veien. (A. 3.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Hamborg Correspondent indeholder følgende Proclamationer: 1) Ob. Lieut. Benkendorffs Opfordring til Borgerne i Lübeck. 2) Opraab til de Tydske af Fyrste Kutusoff Smolensk. 3) Greve Wittensteins Proclamation til Sachserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-10
Frue Schutz er ankommen til Odense, og agtede at give der d. 10de April en mimisk Forestilling. Hun gaaer derfra til Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Am Tiende Aargang. No. 30. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 10 April 1813. En Vandring i Angeln. October 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
(Fortsættelse.) Efter en behagelig Dags-Reise, som havde sysselsat Sindet med de blideste Betragtninger over Naturen og Mennesket, nød jeg, som en anbefalet, Reisende, med synderlig Glæde, vor artige Værtindes Selskab. Det var 17 Aar siden hun forlod sit Fødeland, som naturligviis i dette Tidsrum havde været underkastet mangfoldige indvortes Forandringer, og disses Omtale forvandlede Timer til Minuter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Paa mit Spørgsmaal, hvor mange Kander Melk en Ko gav af Gangen, viste hun mig et Pægel maal, og sagde: "Manchmaal necht dat voll."Men Manden anslog den daglige Melk af en Ko til 8 Potter; dog kunde der haves mere, men Græsset havde slaaet Feil i Aar. Paa mit Spørgsmaal, hvormeget Smør her kunde frembringes af et vist Qvantum Melk, vilde Hollænderinden er indlade sig, og havde hun kundet tale Jydsk, vilde hun maaskee givet mig samme Svar, som Jyde*) En velklædt Person skal engang i England have anholdt om en Gave, og da Herren, som blev anmodet, yttrede sin Forundring derover, og spurgte hiin, om han ingen Profession havde, var Svaret: "Jo, en Advocats!" J hvad Ret "J Ansøgnings-Retten." practiserer De da (Court of Regneste, en Underret i England). potte=Kræmmeren. Hun gik sin Vei, og sagde til hendes Mand i en temmelig barsk Tone: "Komm to Eten." Den brave Hollænder lod imidlertid ei til at være meget bange for Tordenskyens Brud, men vedblev at tale med os. Hans Meieri bestod ligesom da Hr. Otte) var her i Aaret 1791, af 120 Køer; men istedet for de daværende 10 Rdlr. 32 s. Forpagtningspenge pr. Stykket, betalte han nu 16 Rigsdaler, som imidlertid var nu aarlig Forandring underkastet, i Følge Tidernes Ubestandighed. Forhen var Forpagtnings=Contracten sluttet paa 6 Aar. Han nød ogsaa frit Foder til en Ko paa 20. Smørrets Priis ansatte han til 11 Skilling L. pr. Pundet, men Afsætningen paa det saavelsom Ost var nu høist precair. Havde min Tid tilladt det, saa vilde jeg med særdeles Fornøielse have afbenyttet Hollænderens Jndbydelse, at besøge ham igien; men da det et var mig mueligt, maatte jeg nøies med den Artighed han viste mig ved vor første Sammenkomst. Fra ham gik vi til Forvalteren, som boede i en nærved liggende Landsbye. Da hans Navn ogsaa begyndte med et B., saa frygtede jeg for at træffe en offentlig Advocat for Livegenskabet; men han var nu gaaet did, hvor der ei er nogen Forskiel imellem Schwanzens Slaver og Herrer. Jeg traf en meget artig og beredvillig Mand, med hvem jeg tilbragte et Par Timers Tid paa en meget underholdende og lærerig Maade. J Henseende til den vigtigste Materie, da tog han en saa oplyst, menneskelig og derfor saa oeconomisk rigtig Udsigt over Livegenskabets mangehaande Onder, med særdeles Hensyn til dette Land, at jeg studsede mere over den Dumhed, end jeg følte mig forbittret over den Umenneskelighed, som de Hoch undWohlgebohrne Herren von Schwanzen havde lagt for Dagen ved Slaveriets Haandhævelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Bønderne paa Løitmark bleve frie i Aaret 1801; dog sender endnu hver Gaard og hvert Huus en Karl at arbeide i Høesletten en Dag gratis i hver Mark, og i Kornhøsten en Karl og en Pige til at binde Kornet, ligeledes at arbeide en Dag i hver Mark for intet. Saa maa og Godsets Bønder, slagte Qvæg og Sviin for Proprietairen. Disse ere de eneste Levninger af Hoveritienesten. Ti*) Bemerkungen uber Angeln, P. 57. Godsets Drift bruger man ellers Daglønnere, som faae 12 Schilling om Dagen i Høsttiden og 10 Sch. i de andre Maaneder, undtagen November og December, da de faae kun 8 Sch. Avlskarlene lønnes med 30 Rdlr. om Aaret, og Klæder efter Herrens Behag, dersom de ere gifte, faae de Græs og Foder til en Ko og frit Brændsel. At her herskede, som allevegne, temmelig Mangel paa unge og raske Arbeidsfolk, er naturligt, skjøndt Savnet er under de nærværende Tidsomstændigheder ei saa føleligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Paa Løitmark gjordes stærke Fremskridt med Hvede- og Kløver=Dyrkning og med Brugen af Mergel, og nu, siden Schwanzen's Jndbyggere ere frie og besidde Eiendomsret, kan Patrioten med Rette giøre sig store Forhaabninger om dette skiønne og frugtbare Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Fra Loitmark ilede vi tilbage til Cappeln, hvor vor artige Vartinde ventede paa os med et fortreffeligt Middagsmaaltid, ved hvilket Oxestegen afgav et interessant physisk Beviis paa Angelns Overflødighed; ligesom Bordet ogsaa fremviste en Mængde Frugter, som jeg nød med des større Glæde, fordi de vare voxne i et Land, der synes af Naturen bestemt til at blive en stor Frugthave Hunger krydrede vor sunde, simple, angelske, Anretning; og en Harmonie, saaledes som den blot kunde ventes iblandt gamle Bekiendtere eller Landsmænd i et fremmed Land, besiælede vor Samtale. Brittiske Digtere forhøiede ogsaa vore Nydelser, og vor Vertinde blev maaskee ei mindre fornøiet over at blive bekiendt med, end jeg blev ved at gjøre hende bekiendt med den Skotske Robert Burn's, af hvis "Torn" jeg skrev en Afskriffor hende. Det for en Reisende saa behagelig ubehagelige Øieblik kom, længe inden jeg ønskede og førend jeg ventede det. Men den dalende SolStraaler spillede allerede paa Cappeln's Kirke, og Skiconcus Naal viste alt for bestemt andensteds hen; ellers skulde jeg have blevet Dage, Uger, Maaneder i Cappeln, og sikkerlig altid fundet Bekræftelse paa den behagelige Erfaring, jeg blandt saa mange andre gjorde i Cappeln, og som Ledvard saa hæderligen berømmer: paa vilde Vandring giennem mangt et Land Min Skjebne stedse var at finde Foranderlig, ustadig mangen Mand, Men altid huld den elskelige Kvinde. Ei stolt Beraad, ei mørk Mistænksomhed Kan Kvindehiertets frie Godhed hemme; Ei hun bortvender sig fra Sorgens Stemme, Men Hielp at yde freidig er bered. Naar smægtende af Tørst, af Hunger næsten død En vennesalig Kvindehaand os kvæger, Hvor bliver da selv usle Næring sød, En Draabe Vand et himmelsk Nektarbæger!")*) Disse vakkre Stropher, hvis Sandhed jeg, ligesom min Ven, af Erfaring kan underskrive, meddeles her i Hr. Professor Rahbeks Oversættelse. (Fortsættes.) San 9. i Reikepig i Jsland, paa Kongens Fødselsdag 1812. (Sangens 1ste Strophe sigter til en af vore Forfædres største National-Høitider MidsvetrarBlot eller Midvinters Offer=Fest, da Ønske=Skaaler bleve drukne for Kongens Vel, Frugtbarhed og Fred (til ars og fridar). Paa samme Aarets Tid (eller midt om Vinteren efter den ældgamle Nordiske Tidsregning) indtræffe Dannerkongerne Christian den 7des og Frederik den 6tes Fødsels-Højtider. Tonen er den bekjendte: God save the King. Ved midte Vinters Tid. Da var det Fædres Jld At samles froe; Ei mørkest Nat blev lang Ved Drik og Leeg og Sang, Højt fælles Ønske klang: Godt Aar og Ro! Ved midte Vinters Tid. Det end er nordisk Jid At samles froe; Ei mørkest Nat blev lang Ved Viin og Strænges Klau Og festlig Ønske Sang. Om Held og No. Vor Konning Frederik Det og var Fædres Skik Vi hædre her, Hans Dag os frydefuld Er meer end tunge Guld Thi Landets Sønner huld Han Fader er. Gud være Kongens Skjold Af grumme Farers Vold Frelses Han da; Hvad magter Hæres Harm Mod Ham, hvis trygge Barm Beskyttes af din Arm O Jehovahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
J hellig Høitidsfærd Os Drue=Strømmen kjær Aabner sit Væld; Syng, hvo som Mæle fik At vie Glædens Drik Lev Konning Frederik Til Nordens Held, Fine Magnusen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-13
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kgl. Danske Cancellie er, under d. 30te Martii d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Hs. Majestæt Kongen har, under 26de d. M., allernaadigst resolveret: At den 8de §. i Forordningen af 15de Febr. 1808, angaaende at Gaardmænd og Huusmænd, som med egne Heste og Plov drive deres Jord, fortrinligen skulle være fritagne for Ansættelse til Tjenesten ved de annecterede Batailloner, for Fremtiden ei bør anvendes paa det Mandskab, som, uden at have tjent ved den staaende Hær, eller ved samme at have stillet for sig, udskrives til Tjeneste ved de annecterede Batailloner, førend det har opnaaet 28 Aar efter Lægdsrullen; dog at derfra undtages de, hvilke i Følge foreviiste lovlige Documenter allerede ere overførte i Reserveclassen, eller efter begge Forældres Død herefter komme i Besiddelse af Fodegaarden; samt: at de, som stille for sig ved den staaende Hær, maae, i Henseende til Ansættelsen ved annecteret Bataillon, nyde lige Rettighed med det Mandskab, som efter udtjent Tid afgaaer fra samme." Jgjennem det Kongel. Schlesvig=Holsteenske Cancellie i Kjøbenhavn er, under d. 9 April d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Hs. Maj. Kongen har, under d. 7de d. M., allernaadigst behaget at resolvere følgende: I. De i Forordningen af 5 Jan. d. A. om Forandring i Pengevæsenet indeholdte Forskrifter, angaaende saadanne Capitalbetalinger i Species eller i SlesvigHolsteensk Courant, som forfalde i en af de sædvanlige Betalingsterminer, skulle ogsaa anvendes paa de Capitalbetalinger, som forfalde i en imellem Contrahenterne allene vedtaget og førend d. 1 Aug. d. A. indtræffende Betalingstermin, hvilket skal gielde saavel om Udbetaling af Capitaler der udlaanes, som om Tilbagebetaling af allerede skyldige Capitaler. 2. Ligeledes skulle Forordningens Forskrifter i Henseende til de Betalinger, som forfalde i de sædvanlige Terminer, anvendes paa Bestemmelsen i J. 48 i Henseende til de efter Junii Maaned 1812 oprettede Kjøbecontracter og faste Eiendomme, ved hvilke Betalingen førend den 1 Aug. d. A. er betinget i klingende Mynt. 3. Ovennævnte Forordnings Bestemmelse i Henseende til de Capitalbetalinger, som forfalde i den første, efter Forordningens Bekjendtgjørelse indtræffende sædvanlige Termin, skulle ligeledes anvendes i Henseende til de, efter Forordningens Bekjendtgjørelse opsagte Capitaler, saaledes at de af Skyldneren opsagte, og førend den 1 Aug. d. A. forfaldne Capitaler skulle, naar Skyldneren vil betale samme, erlægges i den betingede Myntsort efter Forskrivelsernes Jndhold, dog at det staaer Skyldneren frit for, at tilbagekalde den skeete Opsigelse, naar han inden 4 Uger efter denne allerhøieste ResolutionsBekjendtgjørelse, anmelder saadant.