JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Den 20. Jan. er Capitain ved det Holsteenske Artillerie Corps Peter Georg von Müller gratificeret med Caracter som Major af Artilleriet.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Den 21 Jan. er Hans Bastholm allernaadigst beskikket til at være Revisor ved Søe-Etaten.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Den 22. Jan. er Capitain Otto Bie allernaadigst beskikket til at være Factor ved de Danske fabriqverede Silke= og Uld=Vahrers Forhandling og Debit i Trundhiems Stift.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Under den 24. Jan, haver Høy- og Velædle Magistraten her i Staden, i Følge et til Dem under 19. Ejusdem allernaadigst ergangne Kongel. Rescript, udgivet en Placat, indeholdende at enhver her i Staden skal være pligtig, udi denne Vinter og indtil April Maaneds Udgang, at sælge deres til Udsælgning udi Staats=Tidender for Aar 1759. udi Gaarde og paa Pladse opsatte, eller udi Skiberumme liggende Brændeveed, for efterfølgende Priser, nemlig: Holsteensk og andet Jndenlansk Brænde, som haver 5 Qvarteers Længde og derover, Favnen for 5 Rdlr. 4 Mk. Dito, 4 til 5 Quarteer lang, Favnen 5 Rdlr. 1 Mk. Pommersk Bog, som er 4 a 5 Qvarteer lang, Favnen 5 Rdlr. 1 Mk. Dito, over 5 Qvarteer lang 5 Rdlr. 3 Mk. Pommersk Ellebrænde 4 a 5 Qvarteer lang Favnen 4 Rdlr. 2 Mk. Dito, Fyrrebrænde 4 a 5 Qvarteer lang Favnen 4 Rdlr. 1 Mk. Norsk Birkebrænde 4 Rdlr. Og skal det derhos alvorligen være forbuden, at ingen Brændehandler maa overskiere deres Brænde, men sælge det i dets fulde Længde.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Det Merkværdigste for Januarii Maaned 1759.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Hr. Generallieutenant von Lantinghausens Svar dateret Stralsund den 12 Jan. var følgende: Eders Excellences Skrivelse af 12 hujus har jeg havt den Ære at erholde, og deraf Efterretning om deres Forsæt, i Fald de i Anclam og Demmin commanderende Officierer vægrede sig ved at overgive Stæderne, og mit Svar ikke skulde udfalde efter Eders Excellences Gotfindende. De Følger, som hine befæstede og besatte Stæder ved en aftvungen Defension kan finde, blive retfærdigede af bekiendt Krigsbrug, med hvilken Udplyndringen og Opbrændelsen af en af vore beste Stæder aldeles intet kommer overeens. Eders Excellence behager selv at kalde dette Skrit gandske sædvanlig og jeg tilstaaer, at det kommer mig fremmed for, at man med saa adskillige Omstændigheder vil melde om Giengields-Ret. Officiererne i Anclam og Demmin have ved Commandens Overdragelse faaet Forholds Ordre, hvilke det ringeste at andre forberørte Jndhold af Eders Excellences Brev saa lidet kan foranledige mig til, som jeg maatte dømme om, hvem der i disse Egne haver givet Anledning til Krig. Eders Excellence maa selv overveye, at deslige Slutninger og Bevægelses Grunde ikke kan bestemme en Chefs Beslutning; og da jeg, hvad mig angaaer allerede har havt den Ære at meddele Efterretning, saa vil deres binde mig til alle de Messurer, som af Krigs Brug, og Ret i lige Omstændigheder samt den upartiske Verden kan billiges. J. A. von Lantinghausen.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Priis-Courant. Korn. Rug Holstensk Td. Dansk Td. 2 Rd. 5 Mk. 8 s. a 3 Rd. 1 Mk. Holstensk Hvede Td. 3 Rd. Mk. Lollandsk Td. 3 Rd. 3 a 4 Mk. Byg Tønden 1 Rd. 3 Mk. 4 s. Grøn Td. 4 Rd. 4. Malt Td. 2 Rd. 2 Mk. Havre Td. 1 Rd. 1 Mk. 14 s. Gryn Td. 6 Rdlr. 4 Mk. Boghvede Gryn Td. 5 Rdlr. 2 Mk. Erter Td. 3 Rdlr. 1 a 2 Mk. Fæde Vahre Jslandsk salted Lammekiød Td. 9 Rdlr. 2 a 4 Mk. Flesk røget Skpd. 16 Rdlr. 4 Mk. a 20 Rdlr. Oste Fynske Skpd. 8 a 9 Rdlr. Holsteensk Skpd. 12 Rdlr. Smør Fynsk Td. 24 a 27. Sællandsk Td. = =Tælle Lispd. 1 Rdlr. 3 Mk. Grøn Sæbe Ott. 1 Rdlr. 5 Mk. 10 s. Fisk. Bergens Skpd. 8 a 10 Rdlr. Graasen, salted Td. 2 Rdlr. 3 Mk. Tar Skpd. 6 Rdlr. Klipfisk 14 a 16 Rdlr. Norsk Torsk salted Td. 4 Rdlr. 2 Mk. Jslands Td. 5 a 6 Rdlr. 4 Mk. Jslandsk tør Fisk Skpd. 10 a 12. Dansk Vaar Sild Td. 2 Rdlr. 4 a 5 Mk. Høst Sild Td. 6 Rdlr. Norsk Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk. 5 a 6 Rdlr. Tran Td. 17 a 18 Rdlr. Salt. Norsk Td. 3 Rdlr. 3 Mk. og 3 Rdlr. 1 Mk. Spansk Td. 2 Rdlr. 3 a 4 Mk. Humle Brunsviger Skpd. 40 a 42 Rdlr. Garleber 32 a 34 Rd. Nørsk Jern Skpd. 11 a 12. Rdlr. Tiære Td. 4 Rdlr. a 4 Rdlr. 1 Mk. sees, Hr. No. 1. Aar i afve Paa Am Danske Kiøbenhavnske Vinderis Mandagen, den 1ste Januar. Det nys afvigte Aar til første Jntet dømtes, Saasnart det kom saavidt det moden Alder Hver Dogn i Afgrund faldt, og sammes Plads indrømtes For næste Dogn igien, hvis Dag af Nat blev fød. Det sidstes Øyeblik gik ind i førstes Boelig, Hvor alle Verdens Aar befindes samlede. Men for det Afskeed tog, udrettede det troelig Den Allerhøyestes bestemte Villie, Og giorde ryddeligt for en elskværdig Mage, Samt fødde Tid af Tid, hvormed det svanger gik. Det efterlod sig selv udtrykt i andre Dage, Og Verden her paa nye sin første Phoenix fik. Saa Mellemrum ey er i Tidens Gang at kiende. Et Aar, som er forbi, man ei begræde kan. Forønsket Nyt-Aars Dag paa alles Sorg giør Ende, For nogen tænker paa, at legge samme an Dog slaaer det ikke Feil, at skiønsom Eftertanke Sin største Nyt-Aars Fryd med Sorg jo blande maae, Og midt i Eden selv den bittre Malurt sanke. Saa snart Erindringen vil lidt tilbage gaae, Da finder hver i sær nok Aarsag at begræde Den Tid, der er forbi, som ey er lovlig brugt, Og Poenitenzes Sang i Nyt-Aars Toner qvæde, Saafremt at Ønskerne skal bære ønsket Frugt.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Vi ville Læseren til det Afvigte føre, Og lade Tankerne til det Forløbne gaae, Samt af hver Hændelse os denne Slutning giøre, At intet Menneske Guds Veye kan forstaae. Kun efter hans Behag kan Magter føre Krige, En Krigsmand vinde Slag, en Helt faa Skud og Hug, Da tidt den Stærkere den Svagere maa vige, Dog Jorden trives ved en mild velsignet Dug. Sving, Musa, da omkring i alle Verdens Hiørner. Giv os en kort Extract af alt det Nyt i Fior Tal Sandhed med Forstand, saa Talen ey fortørner; Men Gud endog kan sees i disse Ting som stor. Fra Asia man hør om Krig og Krigens Rygte. J Persien blev holdt det store Hoved-Slag, Som Machmed Chasan vandt, og derved undertrykte Alt det, som hindrede, at legge for en Dag, At han var eene vis paa dette Riges Krone. Om Nabab derimod, som i Bengalen sad, Man hør, at han er stødt fra sin opreyste Throne: Saa hastig vendes kan det lette Lykkens Blæ. En tapper Engelskmand, den kiekke Oberst Clive, Som derved Rigdom fik for sig og Engeland, Af Himlen var udseet, at skulle Middel blive, Og bringe denne Sag udi fuldkommen Stand. Her fik Brittannien sin Skade vel oprettet: Tre Snese Tønder Guld og meer endda den vandt. Hr. Watson, Admiral, blev heller ey forgiettet, Han ved slig Leilighed utroelig Rigdom fandt. Stridbare Araber anfaldt en Caravane Og plyndrede den ud, hvor stor og stærk den var. Saa Magten ey formaaer en sikker Vey at bane, Naar den ey Lykkens Gunst i Følge med sig har Fra Africa vi fik til Dannemark at høre At tvende Kapere to Danske Skibe tog, Hvis Restitution de hastig maatte giøre, Og slippe denne Fangst af deres Kaper=Krog. Den Spanske Commandant i Ceuta vinder Seyer, Og over Mohrerne saa stor en Fordeel faaer, At Byttets Vigtighed, som Rygtet overveyer, Tilfulde lige frisk i alles Minde staaer.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Udi America vil Geistligheden krige, Thi ruster Spanien og Portugal sig ud. Og til Paraguay en Flode gaaer tillige, Som Jesuiterne skal bringe Dødens Bud. Der hele Cap Breton og Louisborg indtages Af Engelænderne, som havde Lykken med. Ved Ticonderago Forlisen dog beklages, Som disse derimod just leed paa dette Sted: Men Fortet Frontignae, der maatte slaae Chamade, Oprettede igien det gjordte Tab for dem, Saa de sig ikke kan tilregne nogen Skade, Skiønt stor Gevinst til Søes ey nogen bragte hiem, Europa, Dronningen for alle Verdens Parter, J samme Tidsfordriv, som hine, øver sig. Hun er af samme Malm og ligedan sig arter, J denne Verdens Part er ikke mindre Krig. Vel søgte Dannemark og Spanien at sætte Den gyldne Fred i stand, men hidtil uden Frugt, Saa Himmelen maa selv adskille Jordens Trette, For bliver Døren ey paa Krigens Temp i lukt, Den tre og tivende Skiersommer Crevelt mindes Den Tid Prinds Ferdinand de Franske trængede, De Preussers Frederich ved Zorndorff fornig findes Og lader Russerne sin Vredes Virkning see d. 25 Aug. Ved Langverhagen slog vel Prindsen af Soubise Den combinerede Armee, skiønt uden Frugt d. 10 Oct. Feltmarchal Daun laer og derefter alle vise At han med Preusserne kan i et Slag faae Bugt. Det var den 14 October han vandt Seyer. Hochkirken var den Stad, som dette Slag besaae De Østerrigske dog maae gaae fra deres Leyer Og lade Dresden, Neys, Torgau og Leipzig staae. Man taler herpaa strax om Fred i alle LandeDe Evangeliske i Regensborg paastaae, At Achtserklæringen ved Magt bør ikke stande, Som skal i Brandenborg Churfyrsten overgaae. Men hvordan staaer det til med Krigen i Tyrkiet Der røve Araber og rebellere sterk, Saa dette Rige er for Uroe ey befriet, Men har et Tugtens Riis for Røverne i Verk. Constantinopel fik Present fra Danners Krone, Som af Sultanen blev høyst kierlig taget anDen Tyrkiske Armee sang derpaa Sorgens Tone, Og nok en efter den blev sat i samme Stand. De grumme Araber slog samme ned for Fode, For Mecca trakte de med deres Morder-Sind; Men Tyrken dennem ey vil holde sligt til gode, Han laver sig nu til at klappe deres Skind.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
En Pro Memoria i Portugal udgives
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Af Kongens Majestet mod Jesuiterne Udi Paragua, der havde Lyst at kives, Som Læseren tilforn her oven for kan see. Derefter Kongens Liv blev bragt i største Fare, Da i en Chalse han, som oftest, kjorte ud, Og i det samme fra en Helveds Morder=Skare, Paa engang løsnedes mod ham 5 Flinteskud. Hans Kudsk sit Banesaar blev her paa Timen givet; Men Skuddet Kongens Arm til Lykke ikkun traf, En af Laqveierne 3 Knaler fik i Livet, Og Restitution GUD Kongen hastig gav.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
J Spanien til Krig den største Anstalt skeede, Som man indbildte sig til Frankeriges Gavn. Men Døden gjorde Skaar i dette Riges Glæde, det den blege Gast tog Dronningen i Favn. Den Sorg var alt for høy for høyest Siel at bære, Saa Kongen ogsaa i en heftig Sygdom faldt, Der dog tilsidst lod af en Plage meer at være For Kongens Hierte, som af Sorg var næsten qvalt. En Fransk Esquadre af en Engelsk blev indsluttet Til Alicante, og en anden toges bort Og hver Frantzos man saae at blive halv betuttet, Da der en Landgang af de Engelske blev gjort. Hr. Græve af Clermont man først Commando giver Ved de Fransøske Folk, som stode da ved Rhin; Contades deres Chef og Marchal derpaa bliver, og den Commando sik, som før tilhørte hin. Men Cardinal Bernis blier Premier-Minister Og af Pocterne Lykønsknings Oder fik. En Hertug Cholseul blev første Stats=Minister. Saavidt Forandringen i Frankerige gik. See nu hvor Engeland i Fior sig haver snoet, Hvor megen Afbrek det de Franske haver giort, Det har berøvet dem langt meer end man har troet, Og taget mangt et Skib, samt andet mere bort Først toge de en Deel af Frankeriges Flode, Som paa sin Reise hiem fra St. Domingo kom, Fem Skibe med Transport og allehaande Gode, Sin Agt til Louisborg og maatte vende omDe sendte ud til Søes med Admiral Boseaven Krigskibe to Gang tolv, og tretten ringere, Som deres Fiender strax truede med Graven, Og voldsom Undergang imellem Bølgerne. Forgieves prøves paa Neutralitæt at stifte Jmellem Russerne og Preussen indtil nu. Bretagne maatte Gods med Engelsmanden skifte og deres Landgang der, den kommes nok ihu Prinds Edvard andet Tog paa Frankerig bivaaner, Men Engelænderne ey profitere stort, Hvorover de sig selv og sine Fiender skaaner, Ja resolvere til, derefter at gaae bort Jmidlertid et Slag til Søes der forefalder, Hvori de Franske ey en liden Skade leed, Hertug af Martborough fra dette Liv GUD kalder, Og Lord Sackwille fik hans efterladte Sted, Med fuld Commando ved de Storbrittanske Tropper, Som vældig hielpe til, at fylde Tydsklands Bund, Og giøre stridigt Folk til lutter døde Kropper, Til hvilken Øvelse just Krigen legger Grund.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Sidst talede man om, at Engeland vil sende En Flode Capere mod første Foraarsdag, Som udi Østersøen sin Magt skal lade kiende, Og der agere frit, alt under Preussisk Flag.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Fra Nederlandene man dette Nyt har skrevet: At Republiqven ey de Franske vilde see; Men sin Neutralitet har nøye efterlevet, Som efter denne Dag vil uden Tvivl og skee.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Fra Deyen i Algier er Holland bleven svaret, At den sædvanlige Foræring han afslog, Og ganske tydelig sig havde saa forklaret, At intet uden Krud og Kugler han antog.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Nu vil og Holland en Esquadre strax udruste, Som Deyen i Algier skal bringe disse Ting, Dog saa Canonerne skal samme paa ham puste, Saa han maa tvinges til, at snoe sit Sind omkring.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Man fra Jtalien den Efterretning haver, At der Neapolis med samt Sardinien, Sig begge meget sterk paa Krigsudrustning laver, Endskiønt det er uvist hvor dette sigter hen Nye Doge Genua fik udi Hr. Faucone, Pav Benedictus døer, af Tal den fjortende, En Bisp af Pada igien fik Pavens Krone, Carl Rezzonico for, nu Clemmens trettende. Modena sig og vil Ferrara undertvinge, Der har fra fordum Tid af Paven den tilhørt. Stormesteren ey kan paa Maltha Døden tvinge, Græv Teucin Commandeur udi hans Plads blev sort, Nu vil vi atter see det store Tydske Rige, Hvor Preussens Frederich tog ganske Schlesien, Hvor Sveidniz overgik, hvor Bremens Magt maa vige For Franske Tropper, som bemægtige sig den.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Premier Ministeren i Sachsen resignerer Sin Charge, da hans Gods blev gandske ødelagt Af Preusserne, som sterk i Meklenborg huserer, Og bringe Wismar der strax under deres Magt.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
De Franske Bremen for Hannoveraner rømme, Ja fra Hannover selv og Wolfenbüttel gaaer, Og over Rhinen de tilbage alle svømme; Da ved Prinds Ferdinand de Tab ved Crevelt faaer, De Franske Tropper ud fra Minden derpaa drives. Brunsvigerne ved Rees dem siden slaaer og af, Og Hug paa dem igien ved Cassel atter gives Af Allierede, som den Gang stod sig brav. Ved Bremerburg de og sin Skjebne maae erindre, Hvor i en Trefning de Hannoverske de slog Saa Frankerigs Armee blev daglig stedse mindre, 4 det at Død og Sværd en efter anden tog. J Brandenborg Bareuth der døer en Marggrævinde. Paa Krigens Æres Seng Prinds Frantz af Brunsvig faldt. Feldt Marchal Keith sig og blant sammes Tal maa sinde Og General Hr. Kleist den samme Skjebne galdt. Men Østerrigerne 2 Prindser ogsaa miste Af Coborg, Nassau, samt en tapper General Hr. Siskovitz, som og den samme Skiebne frister Foruden mange fleer, som faldt blandt Dødes Tal. Sig Østerrigerne til Bøhmen retirerer, Og Rigsarmeen bort til Franken ogsaa gaaer, Som nu den tappre Prinds af Zveibrück commanderen Og mangen kirk Soldat, sin Død i Trefning faaer. Af Paven Dronningen af Ungern bliver kaldet Den Apostoliske, samt hendes Eftermænd, Et saadant Prædicat i hendes Lod har faldet, Af hvilke Paven dog endnu har fleer igien. De Preussers Konges Magt er vældig allevegne, Han for de Franske fra det Halberstadigske, Men Fermor Russerne anfører til hans Egne, Som hele Preussens Land sig strax bemægtige. Feldtmarchal Lehwald sin Commando overgiver, Som Græve Dohna fik igien udi hans Sted. Augusti Wilhelms Død en Sorg for Kongen bliver Hans ældste Broder her gik ind i Himlens Fred.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Jmellem Kønigsgrætz og Pardublitz der vindes Af Preusserne en Seyr mod Østerrigerne, For Colberg Russerne i fuld Beleiring findes: Men Afslag Commandant Hr. Heiden lod dem see. Ned med en deylig Prinds Enke=Princessen kommer J Preussen, som en Fryd opvekker overalt, Og dette er det Nyt, som i forgangen Sommer Sees af Aviserne i Preussen forefaldt.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Nu Polen, Rusland og en Sverrig er tilbage, Som og meddeler Nyt udi Gazetterne. Og disse Riger vi maae i Betragtning tage; Først vil man sig omkring da lidt i Polen see. Fyrst Lubomirsky der paa Preussisk Side træder. Prinz Carl gaaer over til den Russiske Armee.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Prinz Xavier med Folk fra Sachsen ogsaa glæder Soubise, som derved forstærket sig kan see. Til Hertug Rygtet da Prinz Carl i Curland valgte, Og Polen Rigsdag holdt, hvis Frugt, som nyt ey er, Polakkerne tilsidst i Fødselen selv qualte, Saa denne Rigsdag her faldt ud som andre fleer.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Nu fordrer Preussen Folk af Korgeriget Polen Til Hielp, i Følge af den Welauske Tractat, Og dette Riges Soel i Wien vil skue Solen, Hvorhen hans Reise blier af Rygtet foresat.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Græv Bestuchef han faldt i Rusland i Unaade, Hvor sine Charger han tilsammen mistede, Der Græve Woronzow blev til den største Baade, Da samme ham igien blev confererede. J Pommern, sær Cüstrin af Russer handles ilde.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
En Russisk Flode er i Østersøen at see, Hvor oprørt Luft og Jld for samme gjorde Gilde, Og to og tyve Skib, ved Pommern strandede.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Fra Sverrig dette sees, Græv Rose commander, J Pommern Tropperne, men siden afløst blier Af Græve Hamilton, til hvilken han leverer Commando Staven med en hiertelig Plair.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Urolighederne i Sverrig har vedvaret. En Svensk Esquadre med en Russisk eener sig. See dette er, hvad vi om alting har erfaret, den nærværende betydelige Krig. Nu til vort Dannemark, vort kiere Tvilling-Rige; Her har vi, Gud skee Lov, endnu den gyldne Fred. Vi vide ey af Krig og andet Ondt at sige; Vi daglig Prøver see paa Himlens Kierlighed. Vel løb Esquadren ud, og Tropper cantonnere J Holsteen, men det spaaer dog idel gode Ting, To Skibe lykkelig vi saae her arrivere, Som i Tyrkiet sig lidt havde seet omkring. Vort Dannemark sig og i det lyksalig skatter, At vi fik hiem igien fra Middellandske Søe, De tvende herlige velseylende Fregatter. Endskiønt vi sørge og for store Mænd maa døe. En Pless, en Reventlau, en Berkentin, en Rappe, En Frolich, og en Suhm, en Lützow savne viEn Kaltenborn besteeg og Døderiges Trappe. For Resten ere vi for andre Klager frie. Vort Haab i Kongens Huus paa idelt Liv sig grunder. Vor Dronnings Moder og to Søstre saae vi der. Alt det, som kaldes Fred, til Danners Krone stunder Som skaffer sine Børn alt hvad dem tienligt er. Ved Kongens Naade vi nu og den Fordeel nyde, At føre saltet Sild ind udi Frankerig; Han saae heel viselig, slig Handel vilde yde En saadan Fordeel, som var Riget nyttelig. Ved Kongen voxer her Retfærdighed i Landet; Hans Magt til Lands og Vands formeeres idelig.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Tre Orlogs=Skibe løb af Stabelen i Vandet, Der alle tre har Mod at vise Fienden sig. Dog sidst skal dette skee; thi Fred i Kongens Dage, Det er et Scho fra maal tusind Ønskende, Som de Jndretninger udi Betragtning tage, Vor viseste Monark iblant os lader skee.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Til Nyt-Aars Ønske vi for Kongen da frembære, Alt det, som fromme Børn Forældre ønske kand. Han er sit Folkes Ziir, sit Purpurs sande Ære, Og føer sin Scepter med en mageløs Forstand. Gud giøre Kongen stor, og større end Hans Fædre, I Herlighed, i Magt, i Majestet og Aar. Maa vi beholde Ham, vi ønske ingen bedre; Og Dannemark er glad, naar den Hans Mage faae.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
De tvende Dronninger, som Rigets Mødre ere, Samt Kron=Prinz Christian, Prinz Fredrich ligesaa Saa og Prinzesserne, vor Gud, vi dig levere: Lad dem bestandig i dit Naades Aasyn staae Vor Konges høye Raad Guds Viisdoms Aand skal raade: Hans Magt til Lands og Vands, Gud Zebaoth, giør stærk, Ja viis det heele Land, o Gud, din megen Naade, Og paa en ydmyg Bon fra vore Hierter merk, Ledsag Søefarende, de Handlende giv Lykke, De Sorgende giv Haab, de Døende giv Troe, Ja giv hver Christen Siel til ægte Nyt-Aars Smykke, At den udi dit Ord og dig maa finde Roe, Med saadan Nyt-Aars Bøn vi vil begynde Aaret, Og melde Læseren, hvad Nyt vi have hørt, Som Rygtet har omkring i alle Lande baaret; Hvoraf det følgende med Posten hid er ført. Fra adskillige Steder.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Det Jsenborgske Corps ved Frieslar venter meget paa en stor Forstærkning, som, saavidt man veed, skal bestaae i et anseeligt Corps af Preussiske Tropper. Et Engelsk Krigs-Skib paa 30 Canoner anlangede den 18 huj. paa Elven, og havde iblandt andet 60000 Pd. Sterling om Bord for Preussisk Regning. Til Viin har en vis Mester gjort et meget kunstigt Uhr, hvilket driver en Haand med en Pen udi, og en anden, som holder for den første et Blekhorn, hvori samme dypper Penen, og skriver tydeligen de Ord: Auguste dom anstriacæ Simperatori DEUS nec meras ne finem ponit Hs. Majest. Keyseren, som er en stor Elsker og Belønner af Videnskaber, har taget imod dette kunstige Verk, og givet Mesteren, som kan giøre fleere deslige kunstige Verker, en anseelig aarlig Pension. Til Nürnberg er man ikke lidet bekymret for, at Rigs-Tropperne skal blive tvungne til at rykke længere ind i Franken, saasom den Cordon fra Schmalkalden til det Overpfalziske neppe var trokken, førend Preusserne paa denne Side rykkede frem over Planen til Hof, og besatte det sidste Sted temmelig sterk. Da nu Preusserne føre et meget sterkt Artillerie med sig, saa troer Rigs-Armeen at faae et uroligt Vinter-Qvarteer i Franken. Hs. Durchl. Margræven af Brandenborg-Culmbach skal have besluttet, at begive sig til Erlang, hvor man ventede ham sidst i forrige Uge. Græv Dohna skal virkelig have faaet befaling at marchere til Hessen; men under veys bleven beordret at gaae til det Meklenborgske. Man forsikrer og for vist, at General Jtzenplitz er med et Corps bleven detacheret til Erfurt. De Franske have forladt Staden Magdeborg, og allene efterladt 300 Frivillig til Besætning paa Slottet, hvilke dog alligevel vil komme til, saavidt man kan slutte, at overlade de anrykkende Allierede Pladsen. Fra Hannover meldes, at den tappre Husar-Oberstlieutenant Hr. Lükner der sammesteds neppe var anlanget, førend, han havde et meget stort Tilløb af Folk, som vilde tage Tieneste ved hans Corps. Han antog allene de anseeligste og stærkeste, hvis antal var saa stor, at man troer, han inden faa Uger kan oprette 3 nye Husar-Compagnier.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Helsingøer, den 31 Decbr. 1758. Her i Sundet er følgende Skipper ankommen. Den 28 hujus, Matthias Jessen af Apenrade fra Port af Port til Øster-Søen med Salt.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Kiøbenhavn, den 30 Decbr. Her i denne Kongelige Residence-Stad ere fra den 1ste Januarii til den 31 December Ao. 1758, Copulerede: 763 Par, Føde; 1204 Drenge, 1203 Piger, tilsammen 2407. Døde: 1371 Mænd, 1140 Qvinder, 1146 Drenge, 1104 Piger, tilsammen 4761. Ere saa 2354 fleere døde end føde.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
Vexel-Cours. London 4 Rdlr. 92 s. et Pd. Sterl. Amsterdam 17 pro Cento. Hamborger Banco 14 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1759-01-01
AVERTISSEMENT. J overgraver Birchs huus, ved frue kirke, er den nederste etagie til leye, førstkommende paaskee fløtte tid. NB. Gives tilkiende, at paa skippernes langshuus i lide kongens gade er til førstkommende paaske at bekomme til leye. den underste etagie, bestaaende af 2 skiænkestuer til gaden, et sovekammer, kjøkken saa og 2 sahle oven paa. Dernæst (2 stalde rom til 10 heste med behørig vogn remisse, samt 2 sahler inde i gaarden for en hyrekudsk, saa og et kammer til hans folk. lysthavende ville behage at mælde sig hos oldermanden Sr. Hellesen, boende paa langshuset, for at accordere med ham om leyen.