JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1769-10-16
Hos Meelhandler Wilhelm Jespersen paa gl. Torv i Hr. Etats Raads Konnemans Kielder, er at saa godt Rugmeel af beste Siællands Rug, Skieppen a 2 Mk. til 2 Mk. 4 s. Et lidet Partie extra got Holsteensk Oxe=Tallig, anvises til Kiøbs af Mægler Jürgensen. Hvor 2de Vindovne, deraf den ene er især med god Tromle Rør og Fødder forsynet; En Casse allerbeste Pater Zion Zion, noget Casse Blye, og et liden Partie beste Levantiske Caffebønner er tilkjøbs at bekomme, anvises herfra Contoiret. Paa Hiørnet af Skouboe= og Skindergaden hos Johannes Seiling, er at bekomme af de paa det Kongel. Octroyerede Guineiske Compagniets Raffinaderie raffinerede Sukkere alle Sorter af god Bonitet, recommanderes de Handlende saavel uden som inden Byes og enhver da samme bekommes paa lige Vilkaar i Priis smaa og store Partier som nu er ved bemeldte Raffinaderie. Hos Kiøbmand Sr. Christian Hansen boendes paa Amager Torv, faaes beste Sort Pommersk Vindeves Glas, saavel i enkelte Kister som og Partier til billigste Priiser. Herfra anvises en meget smuk og vel tilveden Ride=Hest. Tvende Karioler hver til en Person, lidet brugte, ere til Kiøbs at faae hos Søren Olsen Hjulmand paa Vandkunsten. 12 J Brøgger Sr. Pedersen i lille Strandstræde, haver l. Femmersk Malt og Siællands at sælge i smaa og store Partier ligesom forlanges, for billig Priis. hantziger Fiær og Duun, Manna Gryn, Krølhaar, hvidt 2 Puder=Sukker, tørre Kirsebær, bleget Lysegarn, Risengryn og Perlegryn, er hos Lind i Porcelains Boeden i Gotters gaden at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1769-10-16
Hos Urtekræmmer Rosenberg paa Christianshavn, kan . bekommes af den bekiendte Schweisiske Peberoed a 4 Mk. Lpd. friske Citroner a 100 Stk. 16 a 20 Mk. syltede Citron=Skaller a 3 Pd. pr. Krukke Dito, Tamarinder til Punsch, tørre Kirsebær a 9 Mk. Lpd. fineste Lucaler Ollie a Glasset 3 Mk. 8 s. Provence a 2 Mk. 8 s. Genneser 3 Mk. Mandel=Ollie a Pd. 4 Mk. Capris fine og ordinair i Glas, Citron=Saft i Dito, Chinesisk Soya 2 Mk. 8 s. Boutell. Champion Dito 3 Mk. Boutell. Neiliker, Cardemomme, Muskatblom og Muskater, et lidet Partie gefiebte Concionelle, og heel Bernsteen, nogle faa Glas, er endnu at bekomme af den for sin ypperlige Virknings skyld, den saa kaldede forunderlige Essens a Glasset 2 Mk. 8 s. og følger tillige Gratis ved hver 2de Glas et Exemplar hvorledes den skal bruges, samt den derpaa af Høye Stands=Personer udgivne Attester. Extra got Kiøbenhavns Brygger=Malt, er tilkjøbs for billig Priis hos Raadmand Casse. Lærret til Emballering eller Betræk i Værelser a 4, 5, . 6, 7, 8 s. Alen, Pot=Aske, bleget og ubleget Linnet Garn, er for billig Priis at bekomme i lille Færgestræde i de 3 Croner hos N. Wardinghausen.
Københavns Adresseavis, 1769-10-16
Fisker=Jagten er ankommen fra Nord=Søen med levende Torsk, som udsælges ved Christianshavns Broe Pd. for 12 a 14 s. Levende Snekkesteens Torsk de smaa 12 s. og de store 16 s. Pd. er at faae under Sukkerhuset ved gl. Strand.
Københavns Adresseavis, 1769-10-16
Til Kiøbs forlanges. Hvem som haver en vel afrettet Dumpap at sælge, ville melde det til Vagtmester Høen boende i Christenbernikostrædet hos Friebager Sr. Krag, som samme har i Commission at kiøbe. En Billard med Tilbehør forlanges tilkjøbs.
Københavns Adresseavis, 1769-10-16
Bøger og Skrifter. Etats=Raad Høyers juridiske Collegium over den Danske og Norske Proces udgiven af Hedegaard, er nu igjen paa nye oplagt og sælges hos Rothe i No. 8 paa Børsen for 4 Mk. 8 s. og indbunden for 1 Rdlr. Et Anhang til den Accentuer, Grammatica er udkommen fra Pressen, og sælges hos Klokker Høysgaard i Landemærket for 8 s.
Københavns Adresseavis, 1769-10-16
Hos Boghandler Steinmann paa Kongens Nyetorv, er disse Musicalia tilkjøbs, 12 Qvarteete af Heyden 3 Rdlr. 3 Mk., 6 Solo af Pesch 1 Rdlr., 6 Trio af Fischer 5 Mk., 6 Dito af Maldere 3 Mk., 6 Dito af Pichter 5 Mk., 4 Simonier af Wagenseil 3 Mk. og en god Violin for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1769-10-16
Tienestsøgende. Et skikkeligt Fruentimmer søger Plads, som Frue= eller Frøken=Pige, eller og som Huusholderske, eller i manglende Fald som Stue=Pige, har tient Herskaber og har gode Recommendationer; og er at finde hos Mad. Dam næst Bogbinderen i Krogen paa Uhlfelts Plads.
Københavns Adresseavis, 1769-10-16
En Pige søger Plads som Stue= eller Kokke=Pige hos et Herskab, helst hvor der en Karle=Kok; Hun er at finde hos Enken i Maler Toftes Huus i Fiolstrædet.
Københavns Adresseavis, 1769-10-16
En skikkelig Karl med Knæbelbart søger Tieneste hos et Herskab som Kudsk eller Ride=Knegt, og er forsynet med gode Attester fra hans forrige Herskaber hvor han haver tient. Nærmere Efterretning giver Fæstemanden Diedrich Cretschmer, boende i Frederichsberggaden.
Københavns Adresseavis, 1769-10-16
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Fra Hendes Majestæts Dronning Juliane Maries Skiære Mester Lars Andersen, er fra den 22 Julii til Dags Datum gjort Jndbrud i hans iboende Værelser over Garder Stalden og bortstiaalet følgende: En nye sort Fløyels Kaabe med Graaeværks Bandt omkring og bred graae Krave om Halsen, 1 blaa Klædning af Hollandsk Dammask, i nyt blaastribet Dynevaar, 5 Alen af samme Sort udsyet, 6 Stkr. rødt og hvidtstribet Cattuns Omhæng, 10 blaatærnede Forklæder mærket B. K. A. med Nummer, 2 Par Lagen af Hørlærret med Juliane Maries Navn, 1 Par Dito af Klosterlærret med F. H. D. med røt isyet, 1 Hørlærrets Lagen med F. H. D. med blaat isyet, 2 Par Hørlærrets Pudevaar, det ene Par med F. H. D. det andet Par med B. K. A. med blaatisyet, med vævede Kniplinger for Enden, 7 Hørlærrets Skjorter, med L. A. S. med blaat, 2 store Dreyels Duge og Endeel adskillige Servietter og nogle Haandklæder, 13 Sæt Lintøy uden Manskietter og 2 Par med Manskietter, det ene Par var udsyet, alle med L. A. S. og 10 Par Støvle Manskietter merket L. A. S. 20 Nattøier med Cammerdug for Kapperne og fine Kniplinger for Korsklæderne og 12 Hals Tørklæder, som ere mærkede med B. K. A. 1 Smække med blaablommede Baand paa, 4 Sølv Thee Skeer og Tang mærket L. A. A. B. K. G. 1 Dito SpiseSkee med samme Navn, En nye hviid Bomulds Hue med Flos, nogle adskillige Lomme Tørklæder, 2 trokkede Stoels Betræk og Bord Betræk af samme Sort, i blaat Ridder Baand og 3 Børne Huer af broseret Tøy, den ene med Guld Takker, 1 Guld Medal lie holder Vægt med 10 Hollandske Ducater, hvorpaa staaer det Keiserlige Vaaben, slagen da Keiser Franciscus døde, 10 Cremniz Ducater slaaet 1748, 20 Rubler af Aarstal 1746, 2 Stkr. Brunsviger og 6 Stkr. Hollandske Ducater, 14 Danske Croner. Dersom nogen kan give Efterretning om hvem lidet eller meget heraf har bortstiaalet, behage de at melde sig hos mig boende overden Kongelige Guarder Stald, da dem derfor loves en convenabet Douceur. Kiøbenhavn den 16 Oct. 1769. Lars Andersen.
Københavns Adresseavis, 1769-10-16
Den 14 October er paa gl. Torv Kl. 10 Formiddag af en Madames Lomme stiaalet en blaae Mars Pung med Sølv Laas for og en rød Steen oven i Laasen, paa begge Sider ud graveret, paa den ene Side er udgraveret H. L. i Pungen var en Rixdaler Seddel og en Sølv Trækkenaal foruden nogle smaa Penge. Hvem der kan opdage dette Tyverie vilde være saa god Med dette Blad følger de at melde det til Adresse=Contoiret som giver Anviisning paa Eieren hver de kan vente en god Douceur for Umagen. Hos Commandeurinde Lotzou i Adelgaden er paa et Kammer bortstiaalen en grøn Klædes Kiol og Væst, og et Par nye Støvler, Væsten var af meget lyst grøn Cammelhaars Tøy med lidet Overslag og 2 Rader blanke Knapper, hvidt Chalong til Foer; Hvo derom nogen kan give Oplysning derpaa loves en god Douceur. Tvende Kiør en sort grimet, og en sort som Forbeenene, er Skiæve paa, og begge brændt paa Hornene med Accise=Brændet, er i Mandags bleven borte fra mit Vænge ved FalkeneerGaarden; Om nogen skulle forekomme dem, og bringe dem tilveye skal deres Umage blive betalt. K. Carlsen.
Københavns Adresseavis, 1769-10-16
Notification. J det Norske Glas=Magazin i Adresse=Contoirets Gaard paa Amager=Torv, er stor Forraad af alle Sorter Glas, til følgende Priser: Kron Glas, No. 3. 38 Tomer i Diameter, a 10 Rdlr. No. 3. 43 Tom. Diameter a 11 Rdlr. No. 2. 43 Tom. Diam. a 13 Rdlr. No. 2. 43 Tom. Diam. a 14 Rdlr. No. 1. 38 Tom. Diam. a 16 Rdlr. No. 1. 43 Tommer, Diam a 18 Rdlr. Skaarne Vindues=Ruder. 8 1/2. 8 1/2. 6 3/4 Tomme høy og 5 1/2 Tomme bred, a 8 sk. 8 1/4 8 1/2 til 9 Tom. høy. 6.6 1/4 6 1/2 til 7 1/2 Tom. bred, a Stk. 10 s. 8. 9 1/4 9 1/2 til 10. Tom. høy: 7 1/4 7 3/4 7 1/2 til 8 Tom. bred, a 12 s. 8 1/4 8 1/2 Tom. høy, 6 1/2. 6 3/4. 7 1/4 til 7 1/2 Tom. bred, a 13 s. 9 3/4. 10. 10 1/2. 11. 11 1/2 Tom. høy, 8. 8 1/4 8 1/2 til 9 Tom. bred, a 14 s. 7 1/2. 7 1/2. 8. 8 1/4 Tom. 8 3/4. 9 1/4. 9 1/2. 9 1/4 a 10 Tom. høy, 7. bred, a 15 sk. 11 1/4. 12. 12 1/2. 12 3/4 Tom. høy, 8 3/4 9. 9 1/2 9 3/4 Tom. bred, a 16 s. 10. 10 1/2. 11. 11 1/4. 11 3/4 til 12 3/4 Tom. høy, 8. 8 1/2. 8 1/2. 9. 9 3/4 a 10 Tom. bred, a 18 s. 12 1/2 12 3/4 Tom. høy, 9 1/4 9 1/2 Tom. bred, a 20 sk. Taffel Glas. No. 17. 10 Tom. høy og 7 Tom. bred, a Stk. 16 s. No. 18. 11 Tom. høy og 8 Tom. bred, at 18 s. No. 19. 12 Tom. høy og 9 Tommer bred, a 20 sk. No. 20. 13 Tom. høy og 10 Tom. bred, a 22 s. No. 21. 14 Tom. høy og 11 Tom. bred, a 28 s. No. 22. 15 a 16 Tom. høy og 12 Tom. bred, a 32 s. No. 23. 18 Tom. høy og 12 a 14 Tom. bred, a 40 sk. No. 24. 19 a 20 Tom. høy og 15 Tom. bred, a 3 Mark. No. 25. 22 Tom. høy og 16 Tom. bred, a 54 s. No. 26. 23 Tom. høy og 17 Tom. bred, a 60 s. No. 27. 23 Tom. høy og 17 Tom. bred, at 64 s. No. 28. 24 Tom. høy og 18 Tom. bred, a 76 sk. No. 29. 25 Tom. høy og 19 Tom. bred, a 86 s. No. 30. 26 Tom. høy 19 Tom. bred, a 1 Rdlr. No. 31. 28 Tom. høy, 21 Tom. bred, a 1 Rdlr. 2 Mk. No. 32. 29 Tom. høy, 23 Tom. bred, a 1 Rdlr. 84 s. No. 33. 29 Tom. høy, 23 Tom. bred, a 2 Rdlr. No. 34, 30 Tom. høy, 25 Tom. bred, a 2 Rdlr. 4 Mk. No. 35. 32 Tom. høy, 27. Tom. bred, a 3 Rdlr. 3 Mk. og No. 36. 36 Tom. høy og 30 Tom. bred, a 7 Rdlr. Lyse=Kroner. Stykket 6. 12. 18. 20. 25. til 30 Rdlr. Ppramyder. Stk. 3 1/2. 6. 8. 12. 14 til 18 Rdlr. Girandoller. Stk. 5 a 7 Rdlr. Barometer=Rør. Pundet 3 Mark. Victriol. a Centner 7 a 8 Rdlr. en Kritiske Journal No. 41.
Københavns Adresseavis, 1769-10-17
Om Lære=Bøger for Ungdommen paa Landet. Jeg setter forud, at en Lære=Bog, som skulde indføres paa Landet, er en meget vigtig Sag, og udfordrer meer end eet Menneske Flid og Jndsigt. Man maae og giøre Forskiel paa en Lærre=Bog, som ikkun er indrettet for Læremmestere, og en Skole=Bog, som ikkun de formuenste og meest fornuftige Børn kan gives i Hænderne, og en almindelig Skole=Bog.
Københavns Adresseavis, 1769-10-17
En nye Skole=Bog er næsten ligesaa got som et nyt Paalæg paa Landet; hertil maae være høyere Øvrigheds Foranstalt. ning og Understøttelse. Jeg handler ikke om nogen Lære=Bog til Religionen. Enhver erfaren Lærer veed uden min Erindring, hvor høylig at nogle forbedrede Indretninger hertil vare at ønske efter den nærværende Tids Omstændigheder; men at enhver Forbedring, som efter det første Øyesyn synes endog at være nok saa let, fører langt flere Vanskeligheder og Betænkeligheder med sig, end Uerfarne troer. Jeg behøver neppe at melde om, hvor høyligen en gandske kort Jndledning til den bibelske Historie, eller en rigtig, og derhos saavel til Overbeviisning som og til Moral indrettet Forestilling af de fornødentste Bibelske Historier, var at ønske for Skolerne paa Landet; videre en kort Chrestomathie af de udvalgteste, rigtig oversatte og rigtig forklarede Sædelære=Sprog af den hellige Skrift, saavelsom og en liden Samling af lette, korte og kiernerige Lærre Sange. Alle saadanne Skole=Bøger, saa ringe de endog synes, skulde udfordre et forenet Arbeyde af flere Lærere af Jndsigt, Smag og Erfarenhed; og derhos høyere befaling Min Hensigt er intet videre, end at recommendere Udkastet af andres gemeen nyttige Deele af en fornuftig Skolebog og Lærrebog. Man kiender den Berlinske Skolebogs fortreffelige Indretning, samt Hr. Silberschlags Udtog deraf for Skolerne paa Landet, som bestaaer ikkun af 5 Ark og en Kobberplade. Vel troer jeg ikke, at denne Lærrebog, saaledes som den er, skulde være raadelig at indføre i andre Lande hvor den vel for de Unges Skyld paa Landet maatte i nogle Stykker anderledes indrettes. Saa vilde jeg, ifald der efter denne Model skulde forfærdiges en liden Skolebog, f. Ex ikke raade til, at den blev forfattet i Spørsmaal og Giensvar, jeg vilde ønske, at see det første Capitel om Menneskets Siel forandret og forkortet noget; men derimod ved det andet Capiteom Natur=Læren ønske at see fortalt Agerdyrkningens første Grundsetninger, Jordarternes Egenskaber, Giødningens Forbedring paa adskillige Maader, de almindelige Hensigter ved Agerjordens Bearbeydelse, Skov=Arterne, o. s. v. og nogle faa og frugthare Grundsetninger af Naturlæren om Byg=Avlen og anden Kornavl, samt om Fæedrifter og Forst Videnskaben. Ved det tredie og fierde Capitel, og Regne Kunsten og Landmaaler=Kunsten vilde jeg have lært og brugt de første nødvendige Tegn af de fire Regnemaader, samt Ligheden og Proportionen, uden hvilke Abbreviaturer ethvert Fordrag bliver for vildt strakt og fortrædeligt. Historien, vilde jeg have forfattet ligesaa kort, og dog noget anderledes.
Københavns Adresseavis, 1769-10-17
J Geographien vilde jeg have udvalgt de bekiendteste Søe Havne, førend andre Steder. Med et Ord, saa fortreffelig og Efterlignelsesværdig den Berlinske Model er, saa maae dog enhver Skolebog indrettes efter det Lands Fornødenheder, for hvilke den henhører. Enten til saadan Skolebogs Oplysning, eller til en liden Billedbog for sig selv, ønskede jeg, at der ved en klog og forstandig Menneskeven maatte foranstaltes en saa kaldet malet Verden (Orbis pictus), eller en kortfattet Naturens og Kunsternes Skueplads, i nogle smaa Kobberstykker, eller i det mindste ret gode Træestykker, ikke videre end for Ungdommen paa Landet, overalt ikkun med de fornødenste Navne, uden Text og Forklaring, og at den derhos kunde blive tilkjøbs for meget billig Priis; det maatte være enkelte Blade, som man kunde skienke de Unge paa Landet, eller maaskee og kunde lade Almanaken udzire dermed. Jeg vilde foreslaae følgende billeder: En Plov, Vogn, Hammelverk og Seeletøy, alle Slags Agerdyrknings=Redskab; det Tømmerverk, som findes i et gemeent Huus; nogle Hæve=Redskaber, f. Ex, en Maskine til at hæve Træer og Rødder og med af Jorden; Mechanismus af en almindelig Veyrmølle og Vandmølle; en Væverstoel; Biergverks=Redskaber og Maskiner; et Skib, med Navn paa alle dets Deele, Seyl og Tovverk, et Compas Valfiskefagten; Sildefangsten og det almindelige Søe fiskerie, en Himmel=Kugle, en Jord=Kugle, et lidet Kort over Europa, hvorpaa ikke skulde være andet afmerket, end Have, Riger, Hovedstæder, Søehavne og store Hovedfloder, dog uden Navne, ikkun med Tegn eller Tal, som kunde opstaaes efter i Skolebogen. Naar ikkun saadan en malet Verden ey blev for kostbar, kunde man og giøre den fuldstændigere med nogle billeder til det Capitels Oplysning om de tre Naturens Riger, og i Særdeleshed med de her værende vilde Urters Afbildning, naar ikkun alting blev indrettet kort, tydeligt, og til intet undtagen til en behagelig Indflydelse paa den praktiske Kundskab for Ungdommen paa Landet. Malerens og Kobberstikkerens Kunst behøvede just ikke at være saa fiin. Hvor mange saadanne Afbildninger har man ikke, som en forstandig Mand behøvede ikkun, efter en foreskreven Plan, at udvælge, afcopiere, og giøre mindre. Men Aftrykket maatte skee paa Skrivpapiir. Saadan en liden Bog maatte ved Aftrykkernes Mængde blive let Priis, naar billederne vare Træesnit, og den blev privilegeret og indført over alt i Landet.
Københavns Adresseavis, 1769-10-17
J henseende til en let Regnebogs Jndretning, da holder jeg for, at til Multipliceringens og Divideringens Grund, kunde Multiplications Tabellen meget lettere blive øvet, naar man øvede Børnene udi lydeligen at tælle Progrossionerne 2. 4. C. v. s. f. 3. 6. 9. 12. o. s. s. og lod dem skrive den pythagoriske Tabel udaf Hovedet i behørige Kryds Linier, end naar man i Stedet derfor, lader den proppe Hukommelsen fuld dermed paa den sædvanlige Maade. Divide ringen skulde læres paa den letteste og fornuftigste Maade; og i øvrigt maatte ikkun forredrages de letteste Brøker, som forekommer i benævnte Tal, og dernæst de første Grunde af Proportions Reglerne, og videre intet. Hovedsagen derved er, at Exemplerne bleve allesammen fornuftig udvalgte, saa at derved kunde anbringes egentlige nyttige praktiske Kundskaber. Man kunde i særdeleshed for sig selv tilføye en Samling af Exempler til Øvelse, saasom et Anhang til SkoleBogen. Jeg vilde dertil udvælge lutter Exempler, som paa sede sig paa Landvæsenet, f. Ex, om Kornmaal, Landmaaling, Frugtpriser, Træehandel, Linvæverie, Digvæsen, og noget om adskillige Myndtsorters Sammenligning. Dise Exempler skulde nu tiene fornuftige Læremestere dertil at de efter Behag kunde endelig forandre samme. Og hertil ønsker jeg endelig endnu et Anhang af alle Slags Modeller til de hyppigst forekommende Regninger; først et Bygnings Overslag over et almindeligt Huus og dernæst Modeller til adskillige Regninger, som man efter Behag kan indskrænke og udvide. En kort Maane=Tabel var heller ikke overflødig. Jeg tør paastaa at saadan en Regne=Bog for Ungdommen paa Landet ikke skulde blive vidtløftigere eller dyrere, end nogen af de andre Regne=Bøger; men skulde derimod blive et ufeylbarligt Middel til at udbrede almindelig nyttige Kundskaber videre. Hvor meget skulde Arbeydet derved blive lettet for retskafne Læremestere, Forældre skulde med Lyst skikke deres Børn flittigere og lade dem gaae længer i Skole, naar de saae, at de bleve anførte til saadanne Ting, og gjorde vittige og fik Jndsigt i allehaande Forretninger.
Københavns Adresseavis, 1769-10-17
Adskilligt Nyt. Ungarn. Med et Fruentimmer som har været stum fød, har det tildraget sig, da hun kom i Barselseng, at hun paa eengang fik sit Mæle, og begyndte at tale med største Færdighed.
Københavns Adresseavis, 1769-10-17
London. En Graver, der for nogen Tid siden skulde grave en Grav til en Død, veddede med nogle af hans Kammerater, at han vilde grave Graven 10 Fod dyb. Medens han kastede samme og var just bleven færdig, styrtede Graven ind til midt paa Livet af ham. En Mængde Folk kom løbende til for at hielpe ham, men i det samme gav Jordbunden nok engang efter, saa at han gandske nedsank, og saaledes selv blev skiult i den Grav, som han havde kastet til en anden. Paris den 15 September. Et Compagnie har her oprettet et Etablissement, hvoraf man seer, at Overdaadighed i de store Steder stedse stiger. Det forhyrer Parasols til dem, der, naar de vil gaae over Pont Neuf, frygter for Uleylighed, af Solen. Ved et hvert Hiørne af Broen er et Adresse=Contoir, hvor de unge Herrer, der ikke med deres Chapeaus under Armen kan beskierme deres Ansigts Hud imod Solens Straaler, kan med bemeldte nyttige Maskiner blive forsynede. Man bekommer samme ved den ene Ende af Broen, og leverer dem fra sig igien ved den anden Ende. For Bruget deraf, betales ikke meere end 2 Liards. Man haaber, naar dette Etabissement kommer i Drift og Gang, at der og ligeledes paa andre Steder i denne Stad, hvor Luften er noget friere, bliver anlagt saadant til Præcaution for Solens Hede.
Københavns Adresseavis, 1769-10-17
Oeconomiske Beretninger. Fridericia. Efter den seeneste Forordning har her af forrige Coldinghuus=Amtes Rytter=Destrict 18 Byer resolveret til at vil skifte deres Jorder, saaledes: at enhver Mand faaer al sin Jord i et Kaabel bag sin Gaard, somme Steder faaer hver Mand toe Kaabler, de fleeste Stæder ere alt undersøgte, og ved Contract af Beboerne reguleret. En mageløs ypperlig Sag, hvor Byerne ligger midt i Marken, da naar samme bliver indgrøftet, kan enhver giøre sig sin Jord saa nyttig, som han vil, har ey nødig at efterkomme de skadelige Vedtegter, kan pløye og saae, naar han vil, og giøre sig sin Jord saa nyttig som han best veed, vil og kan.
Københavns Adresseavis, 1769-10-17
Qvæg=Sygen. continuerer endnu her i Amtet, dog ey saa sterk, som hidindtil Sverrig, Brændeviins=Brændingens Ophævelse her har givet Anledning til mange Beraadslagninger ved den nærværende Rigsdag. Den Beregning er ved saadan Anledning bleven gjort, at naar Sverrigs Jndvaanere skulde beløbe sig til 2 1/2 Millioner Mennesker, og hvert Menneske ikkun daglig drak 2 Qvarter Brændeviin, saa blev hver Dag over hele Riget drukket 62500 Kander Brændeviin. Settes videre, at af 1 Tønde Korn faaes ey meere end 12 Kander, Brændeviin, saa maatte for hver Dag regnes 5208 1/2 Tdr. og for hele Aaret 1901041 3/4 Tdr. Korn til Brændeviin. Regner man fremdeles 4 Tdr. Korn aarlig til hvert Menneskes Føde, saa skulde ved Brændeviins Brændingen allene consummeres saa meget, som 475250 Mennesker kunde leve af. Om endskiønt der ved denne Beregning synes at være sat et for høyt Tal paa dem der virkelig hver Dag skulde drikke en halv Pægl Svensk Brændeviin, da den største Deel af Brændeviins Drikkerne findes iblant den gemeene Mand, og iblant dem maae endda Børn og Fruentimmer fraregnes, der ikke overhovedet kan anslaaes for saadan regelmæssig daglig Drikken, og lad være Tallet paa de Tdr. Korn, som saaledes beregnes at kunde tiene til et større Tal Menneskers Underholdning, bliver altsaa ligeledes for høyt sat: Saa er det dog klart heraf, at Brændeviinsdrikkens Overhaandtagelse maae have foranlediget Brændeviins=Brænderiets Ophævelse og Forbud, og at en langt større Mængde Korn er derved consummeret, end til Nødtørft burde skee, hvorved mange Mennesker har savnet Underholdning, og Staten savnet flere og nyttige Jndvaanere. Jkke desto mindre har en Bonde i en indgiven Memorial dristet sig til at vise en maadelig Brændeviins Driks Fornødenhed iblant Almuen, da den gemeene Mand for denne kiere Drik opofrer gjerne alle Ting, og til den Ende anholdt og Brændeviins=Brænderiets Tilladelse og derimod maatte giøres Forbud paa adskillige undværlige og Overflødigheds Vahres Jndførsel fra alle Slags Vine af, indtil Haar=Pudder. Ridderskabet skal da den 15 September paa Rigsdagen have bevilget BrændeviinsBrænderie til Huusholdnings Fornødenhed. Men man veed endnu ikke, enten det bliver tilladt i visse Aar allene eller bestandig, hvilket Tiden vil lære.
Københavns Adresseavis, 1769-10-17
Høyeste=Rets paadømte Sager: No. 35. Christian Claussen Plum, c. Ober=Auditeur, Peder Wiimb og Lorenz Lassen. 43. Frue Kammer=Herre Jnde von Plessen, c. Anders Brasch. 47. Provst Hr. Stephan Dresing, c. Knud Knudsen, med flere. 50. Frue Kammerherre=Inde Juel, c. Frue Kammer=Raadinde Erich sen og Agent von Westen. General=Told=Cammer Retten, Torsdagen. den 19de October. 1. Cammer Advocat Oluf Lundt Bang, c. Peter Amundsen Maanes af Sverrig, eller paa hans Vegne Procurator Scheitlie samt Christopher Olsen Leuften. 2. Bonden Simon Augustinussen paa Gaarden Lysager i Eger Præstegield, contra Ober=Jnspecteur Hoffmann, paa det Aggershuusiske Told=Forpagtnings Societets Vegne, med flere. 3. Friderich Wilhelm, Strand=Controlleur ved Nachschow ToldDistrict i Lolland, med flere, contra Forvalter Gaasmann paa Bonden Jørgen Erichsens Vegne.
Københavns Adresseavis, 1769-10-17
Skifte=Lysninger. Læste ved Fyens Lands=Ting den 27 Sept. 1769.
Københavns Adresseavis, 1769-10-17
Proclama til Arvinger, Credi= og Debitorer efter afgang. ne Controlleur Henrich Georg Nissen og Hustrue, afgangne Anna Dorothea Schrøder af Svendborg, inden den i Loven foreskrevne Tid at møde hos Beyfoged Splid i Svendborg, som Skifte=Forvalter, dateret 18 September 1769. Landstinget holdes igien den 25 October.
Københavns Adresseavis, 1769-10-17
Ind= og Udpasserede.
Københavns Adresseavis, 1769-10-17
Helsingøer den 15 October. Jndpasserede: Hr. Professor Hell og logerede hos Hr. Pastor Chemnitz.