Berlingske Tidende, 1834-09-30
Vi havde den Glæde at bemærke, at den danske Nations Redebonhed til at understøtte almeennyttige og menneskekiærlige Foretagender ogsaa ved denne Leilighed havde viist sig, i det de Bidrag eengang for alle, som indtil Udgangen af 1831 virkeligen vare indkomne, udgjorde – saaledes som det udførlige Regnskab, der nu er udkommet, nærmere oplyser – deels i Statsobligationer, deels i rede Sølv, deels i Sedler henved 13800 Rbd. At disse Bidrag kunde endnu nogle flere ventes, hvilke ogsaa i Løber af de følgende Aar indkom med omtrent 2000 Rbd., saaat Bidragene eengang for alle kunne anslaaes til omtrent, 15300 Rbd. Af aarlige Bidrag vare i 1831 virkeligen indkommet 1602 Rbd. Saa betydeligt som dette Beløb efter Omstændighederne maa ansees for at være, var det dog til Udførelsen af vort Forehavende mindre heldigt, at saa stor en Deel deraf var tegnet som aarligt Bidrag. En Mængde af disse Bidrag vare ubetydelige Summer, tildeels af nogle Mark aarligen, de Bidragende var adspredte over hele Landet og Jndkrævningen var ikke blot meget besværlig og forbunden med ikke ubetydelige Omkostninger, men det var paa mange Steder høist vanskeligt at finde Nogen, hvem den kunde overdrages og som vilde paatage sig den. Tillige var det en Følge af Sagens Natur, at disse aarlige Bidrag maatte ophøre ikke blot ved Dødsfald og Forandringer i Formuestilstand, men saasnart den Ydende ikke mere fandtes villig til at erlægge samme, ligesom ogsaa et betydeligt Antal strax havde erklæret kun at ville bidrage for en vis bestemt Tid, i Almindelighed Tre Aar. Skiøndt vi altsaa vel turde regne paa, i vore Medborgeres m. Deel af de tegnede aarlige Bidrag antages, som da ke sikker Jndtægt ; det Øvrige, som behøvedes til Dækning af de aarlige Udgivter, maatte haves ved Renten af den Kapital, som blev tilbage, efter at Omkostningerne ved den første Indretning vare udredede over an at mange Det var, som ovenfor anført, ved det hele Forehavende af den største Vigtighed at oprette en Anstalt, hvor de Børn, som tillerede vare sunne dybere i Fordærvelse, kunde anbringes og saavidt muligt, ledes til Forbedring. Det var egentlig hertil, at en særegen Sammentræden var fornøden, thi til at anbringe nogle mindre Børn hos Pleieforældre paa Landet kunde der vel ogsaa paa andre Maader været fundet Midler. Hiint var af os strax ved vor Jndbydelse angivet som et Hovedøismed, og dertil maatte vi antage, at Contribuenterne i Særdeleshed havde bestemt deres Bidrag. Men til en saadan Anstalt udfordredes for det Første et hensigtmæssigt Locale. Ved at leie et Saadant vilde Jntet have været sparet, da Leien i saa Fald aarligen skulde have været svaret; tvertimod vilde, i Tilfælde af Opsigelse, de betydelige Omkostninger, som udfordredes for at indrette et saadant Locale for denne Bestemmelse og da atter at sætte det i den forrige Stand hvilket formodentligen vilde have været fornødent være tabte, man maatte derfor enten selv opføre eller kjøbe i passende Bygning. Dernæst maatte man være istand til at udrede de aarlige Udgivter, som Bygningens Vedligeholdelse og de den paahvilende Afgivter udkrævede; fremdeles Lønningen til en Forstander for Stiftenen – hvortil det var af yderste Vig lighed at finde en duelig Mand – og til andre Lærere; og endelig skulde Børnene underholdes og klædes, samt Jnventarium, anskaffes og vedligeholdes. Dersom man endog kun begyndte med er lidet Antal Børn, vilde dog de aarlige Udgivter, efter den meest indskrænkede Beregning, stige til 2000 Rbd. og det var meget vist, om denne Beregning vilde bestaae sin Prøve. J Ødrigt friger det af sig selv, at disse aarlige Udgivter ikke vilde forøges, samme Forhold, som Børnenes Antal forøgedes. annet, sine maa anstunDet var indlysende, at de Midler, som saaledes, efter Fraa 100 Mand hans mod drag af Udgivterne ved den første Indretning, stode til vor Dis som fuld position, ikke vilde være tilstrækkelige og vi maatte derfor forsøge, om det Manglende paa anden Maade kunde erholdes. Jmidlertid burde de indkomne Summer gjøres frugtbringende, og hertil al over man var strax, efter Overeenskomst med den kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond, truffen den Foranstaltning, at Summerne, efterhaanden som de indkom, bleve modtagne under Samme og forrentede med 4 Procent aarligen. Hvad de tegnede aarlige Bidrag angaaer, da blev Jndkrævningen først forsøgt, men ikke blot lagde de ovenanførte Vanskeligheder paa flere Steder næsten uovervindelige Hindringer i Veien, men det bleve os ogsaa fra flere Steder tilkiendegivet, deels at man ikke saae sig istand til at yde de lovede Bidrag, deels at man ikke var villig til at erlægge den, saalænge Jndretningen ikke var traadt i Kraft. Da nu alle Bidragene ere frivillige og vi maatte befrygte, at Mange af de Bidragende ganske vilde træde tilbage dersom vi vedbleve at indkræve Bidragene, inden vi kunde afgive nogen bestemt Forklaring om den Maade, hvorpaa de skulde anvendes, fandt vi det rigtigst, at udsætte Jndkrævningen, indtil det Tidspunkt var kommet, da den tilsigtede Jndretning kunde Spillissan prise maa begynde. Det vilde være vidtløftigt og uden Rytte her at opregne de forskiellige Forslag, som ere komne under Overveielse og de forskiellige Forsøg, der ere gjorte for enten at erholde et Locale, uden Betaling, eller paa anden Maade at vinde den offentlige Understøttelse, hvorpaa vi fra Begyndelsen af havde yttret, at vi troede at turde giøre Regning for et Foretagende af saa almeen Vigtighed og hvorved andre Foranstaltninger, som ellers fra det Offentliges Side vilde være fornedne, kunde bespares. Først ved Slutningen af afvigte Aar erholdtes et Resultat, i det Hs. Majestæt Kongen, hvis landsfaderlige Forsorg stedse havde antaget sig vort Forehavende, af et ophævet Jnteressentskabs Midler allernaadigst skienkede vor Forening et Capitalbeløb af 30000 Rbd. i kongelige Obligationer, hvilket ved Udløb af et med 3 Maaneders Varsel udstedt Proclama skulde blive udlagt. Ved senere indkomne Bidrag og ved Renten af de i Statsgieldskassen efterhaanden indskudte Summer var, saaledes som Regnskabet udviser, Foreningens Kapital stegen til kongelige Obligationer 3280 Rbd., rede Sølv 3233 Rbd., og Sedler, 13372. Rbd. Naar hertil ligges de ovenanførte 30000 Rbd. udkommer et Kapitalbeløb af omtrent 50000 Rbd. Saasnart den ommeldte Gave var allernaadigst bleven tillagt, tog Committeen under Overveielse, hvorledes den kunde skride til Udførelsen af sit Forehavende. Til Locale for Stiftelsen behøvedes, som ovenfør forklaret, en Bygning med tilhørende, ikke for indskrænket Plads. En saadan beleiligt liggende Gaard og som uden for stor Bekostning kunde indrettes svarende til Hensigten, vidste man ikke at erholde til passende Priis. Man tog derfor under Overveielse, om det ikke vilde være tienligere selv at opføre en Bygning. Hr. Etatsrand, Hofbygmester Koch ydede herved velvilligen sin Bistand og tilstillede Committeen Tegninger til tvende Bygninger, af hvilke den ene vilde koste omtrent 12000 Rbd., den anden omtrent 17000 Rbd. at opføre, begge af Muur og Bindingsværk og uden Indhegninger, hvilke vilde medtage ikke Ubetydeligt. Byggepladsen haabede man at kunne erholde afstaaet fra Fattigvæsenet af de Ladegaarden tilliggende Jorder, og ved at anlægge Stiftelsen der formeentes en betydelig Besparelse at kunne opnaaes, idet man haabede at kunne med mindre Bekostning erholde det, som til Børnenes Fornødenheder, udfordredes, fra Fattigvæsenets Jndretninger paa Ladegaarden. Jmidlertid fremkaldte denne Nærhed ved Indretningen paa Ladegaarden ogsaa adskillige Betænkeligheder. Bygningen kunde paa dette, som paa ethvert indenfor Demarcationslinien beliggende Sted, kun opføres efter en mindre solid Bygningsmaade, og Vedligeholdelsen vilde derfor blive mere kostbar, og naar de Summer, der vilde medgaae til Bygningens Opførelse, til Jndhegningen og til Anskaffelsen af Jnventarium fradroges, vilde den rentebærende Kapital saaledes nedsættes, at den ikke vilde tilstrække til de aarlige Udgivter. Paa de tegnede aarlige Bidrag havde Erfaringen viist, at der ikke kunde gjøres sikker Regning, og hvad herved indkom maatte henlægges til Stiftelsens Udvidelse og Forbedring og til at dække de let mulige Feil i den foreløbige Beregning, saavelsom forøgede Udgivter ved Forandring i Levnets midlernes Priis, tilstødende Uheld m.v. Hertil kom, at Committeen ingenlunde dulgte sig selv, at den behøvede Erfaringens Veiledning for at undgaae de Misgreb, der saa let finde Sted ved det første Anlæg af en ny Jndretning. Saare heldigt maatte derfor Committeen ansee det, at den bragte i Erfaring, at Hr. Kammerherre Grev Holstein til Holsteinborg allerede paa en ham tilhørende Gaard, Fiurendal. kaldet, havde begyndt en Anstalt af lignende Beskaffenhed med den af os tilsigtede, og til Forstander for samme fundet en duelig og drivtig Mand, som blot af Kiærlighed til Sagen havde opoffret sig dertil. Greven meddeelte os ikke blot enhver Oplysning, vi attraaede, men han erklærede sig endog, paa vor Anmodning, villig til at udvide sin Indretning, saa at den efterhaanden, med de Børn, han selv allerede havde indsat, eller fremdeles agtede at indsætte deri, kunde modtage indtil 40, og tilstod derhos de billigste Vilkaar, nemlig at der for ethvert Barn, som af Committeen indsættes, skulde, til Anskaffelsen af de første Fornødenheder, straxterlægtes 30 Rbd., hvoraf dog en forholdsmæssig Deel Atter skulde godtgiøres, saafremt Barnet ikke forblev 6 Aar i Stiftelsen, og siden aarligen 30 Rbd., hvilken Betaling dog efter Barnets stigende Alder successive skulde aftage indtil 20 Rbd., der bleve at erlægge for et Barn, som havde fyldt 14 Aar og i 2 Aar, havde været i Stiftelsen. Udgivter ved Sygepleie skulde særskilt godtgiøres. Kun Børn som havde fyldt 7 Aar skulde optages, og da forblive i Stiftelsen, indtil de, efter at have fyldt det 18de Aar, vare blevne confirmerede, dog blev det forbeholdt, at, ligesom Committeen kunde udtage de af samme indsatte Børn, saaledes skulde det ogsaa indrømmes Stiftelsen at forlange de Børn tagne tilbage, som vare saa fordærvede, at de intet Haab gave om Forbedring. Børnene skulde undervises i Alt, hvad der læres i Almueskolerne og udenfor Underviisningstimerne sysselsættes, og behandles paa en for deres Tilstand passende Maade. at bragt denne Denne Overeenskomst, hvis Beskaffenhed er et nyt Beviis paa Hr. Grevens patriotiske Tænkemaade, kunde ikke Andet end være Committeen høist velkommen. Jkke blot frembod den store oeconomiske Fordele, thi medens Udgivterne ved en Jndretning i eller ved Kiøbenhavn, endog kun for 12 Drenge, ikke kunde anslaaes til en ringere Sum end 2000 Rbd. aarligen, Locale og Jnventarium ikke iberegnet, vilde et lige Antal paa Fiurendal kun koste 360 Rbd. i første Udredning og i aarlig Underholdning en lidet mindre Sum, men Fraliggenheden fra Hovedstaden og Leiligheden til bestandigen at sysselsætte Børnene ved landlige Arbeider maatte ogsaa antages at være særdeles fordeelagtig for deres moralske Dannelse, ligesom det var utvivlsomt, at Landlivet maatte virke gavnligt paa deres physiske Tilstand. Da Hr. Greven tillige paa vor Anmodning erklærede sig villig til at indtræde i Committeen og aabnede Adgang for enhver af Committeens Medlemmer, eller hvem der ellers dertil maatte befuldmægtiges, til ved personlige Besøg at erholde nærmere Kundskab om Stiftelsens Tilstand, saa tvivlede Committeen ikke om, at den burde benytte den saaledes tilbudte Leilighed for at begynde Udførelsen af det længe forberedte Foretagende. Janua 1. Vel er Anstalten paa Fiurendal bunden til Grev Holsteins Personlighed og dens Varighed er saaledes ikke sikkret, men da et Antal Børn nu for Tiden der kan anbringes, et andet Antal udsættes hos Pleieforældre paa Landet, og Foreningen dog, langtfra at angribe sin Kapital, tvertimod vil beholde et ikke ubetydeligt Overskud til dens Forøgelse, saa vilde man, i Tilfælde af denne Indretnings Ophør, være istand til med forøgede Midler, som med forøget Erfaring, at træffe en ny Foranstaltning. Og dersom hin Stiftelse, som vi ønske og haabe, kan have længere Varighed, vil man i Tiden ikke savne Evne til at benytte de Leiligheder, der fremdeles maatte aabne sig, til at udvide den vigtige Bestræbelse, at føre især unge Mennesker, som Fordærvelsen var i Begreb med at bemægtige sig, tilbage til den rette Vei. Der træffes derfor nu Foranstaltning til, at for det Første 12 Drengebørn af den Klasse, hvilken Omsorgen her gielder, kunne modtages paa Fiurendal, og nogle ere allerede udsendte. Antallet vil efterhaanden blive forøget, indtil det har naaet den ovenfor anførte Størrelse. Desuden vil der blive draget Omsorg for at finde Pleieforældre paa Landet, hvor saadanne Børn, for hvilke dette kan ansees at være til Nytte, kunne anbringes. Nogle saadanne troer man allerede at kiende, og man har i denne Henseende igiennem Biskopperne henvendt sig til Geistligheden, for at anmode den om dens Medvirkning og Tilsyn. Antallet af de Børn, man paa disse Maader kan anbringe, er vel endnu meget indskrænket og vilde kun alt for let kunne udfyldes alene fra Hovedstaden; imidlertid erkjender Committeen, som har modtaget Bidrag fra hele Landet, sin Forpligtelse, saavidt den seer sig istand dertil, ogsaa at antage sig Børn andetsteds fra, hvorom man maatte henvende sig til den, og som befindes at behøve den Art af Omsorg, hvortil vor Forening sigter. J det Committeen saaledes nu efter mange forberedende Bestræbelser, kan begynde at virke nærmere til sit Øjemed, bevidner den Enhver, som har bidraget hertil, sin Tak og anbefaler Foretagendet til Medborgeres vedvarende Deeltagelse og Understøttelse.