Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-02-05
J et nylig udkommet lille Skrift af Capitain Tscherning (Om det danske Væbningsystem, yttrer Forf., at hvis den almindelige Mening er den rette, ligger Statens Frelse i Finantspørgsmaalets Løsning da bør Man heller ikke ængstes ved at opgive det nu bestaaende Væbningssystem, der er langt under det, der bestod 1807 og endnu mere under det fra 1813. "Skulde siger han - 6 lange Fredsaar være hengaaede i tom Grublen og sløv Uagtsomhed, Da vil et svært Ansvar hvile paa den Generation, som med 1801, 1807 og 18132 1814 for Øie kunde handle saaledes, O J. Afsendinge fra de danske Provindser, som to Gange alt vare kaldede til at give Regjeringen Raad, og opløfte til den Folkets Bønner, hvortil have J da brugt Eders Tid, Af Alle ville J da være de meest Skyldige, om Ulykke igjen skulde hænde for Land og Rige!"Hr. Cand. Theol. H. K. Rask (Broder til vor afdøde berømte Sproggrandsker, agter at udgive "Moerskabslæsning for den danske Almue, hvormed Hensigten skal være, at opsamle, ordne og fattelig forklare Nutiden af Oldtiden, forsaavidt dennes Levninger virkelig have forplantet sig til hiin og savne det fornødne Lys. Grunden til at Almuen fra umindelige Tider har næsten ganske været blottet for at gavnlig Læsning søger Udgiveren deels i, at Stoffet ikke vælges efter dens Smag, ikke tages indenfor dens daglige Livs Grændser, ei fra Personer og Ting, som ligge den nær og er den kjær og dyrebar, deels at Behandlingen deraf er fremmed for dens Tænkemaade, idet der bruges Udtryk og Tallemaader, som ere Almuen ganske ufattelige, eller i modsat Fald gjøres Meddelelsen saa bred og udtværet, at Almuen væmmes derved og troer, at der gjøres Nar af den; thi dens Maal er kort og kjærnefuldt. Disse Hindringer haaber Udgiveren at overvinde; thi deels er han baade født og opdraget paa Landet (i Fyen, netop paa et Sted, hvor der findes den rigeste Mangfoldighed af eiendommelige Skikke og Vedtægter, Sagn og Fortællinger fra den fjerneste Oldtid, saa han nøie kjender Almuens Vilkaar, Tænkemaade og Særegenheder. Dernæst har han i lang Tid sysselsat Sed sig med vor Oldtids Skrifter, og deri fundet mangfoldige Fortællinger, hvorved Nutidens Vedtægter, Sagn og Fortællinger kunne oplyses. Og netop saadanne Fortællinger, veed han, at de udgjøre Almuens største Glæde, og høres med en utrolig Begjerlighed af Unge og Gamle. Jævnlig skal der ogsaa tages Hensyn til at samle Almuens rige Mængde af kjærnefulde Ordsprog og udtryksfulde Talemaader, thi det er vist, at Almuens Maal i enkelte Deele er langt videre udviklet, end enten Skriftsproget eller den mere Dannedes Tale, saa at der hos den findes mangfoldige træffende Udtryk paa Ting, som i Skriftsproget udtrykkes vaklende med et fremmed Ord. Mange høist betydningsfulde og ret egentlig danske Skikke ere i Forfald og om mange haves kun halve Sagn. Om disse Ting hører Almuen gjerne tale og netop kunde vistnok meget udrettes til Bestyrkelse af et frodigt Folkeliv, ligesom mange Oplysninger af denne Vei kunne næsten uformærkt blive gjort Almuen kjære og fattelige. - Hvo ønsker ikke den ærede Udgiver Held til et saa gavnligt Øiemeds Opnaaelse? Blandinger. Prof. C. N. David har i "Fædrelandet fremsat nogle bemærkninger i Anledning af ikke som Besvarelse af - Kammerherre GrevencopCastenschjolds Foredrag i Stændersalen ang. Stænderforsamlingernes Forening. Med Hensyn til Hr. Kammerherrens Yttringer om den ustyrlige Ungdom, der allerede har bragt saa mange Ulykker over den vaklende Menneskehed, tiltaler Prof. David det conservative Parti paa følgende Maade: "Dømmer ikke, at J ikke skulle fordømmes, thi trods Eders mange Aar og graae Haar staae J dog hverken i Maadehold eller i Besindighed over den Ungdom, som J laste, fordi J ikke længer ere i Begeistringens og den fremadskridende Udviklings skjønne Alder." (J Lollands-Falsters Stiftstidende omtales heller ikke Hr. Kammerherren paa det Behageligste, formedelst hans Yttringer i Jagtsagen.)