JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1810-07-05
Hs. Kgl. H. Dødsfald havde opvakt modsigende Rygter og Dødsaarsagen hos Almuen, som dømmer hastigere, end den undersøger. Adskillige Personers Navne bleve, uden anden Grund end den blotte Mistanke, ved den almindelige Sorg over det store Tab, indviklede i disse for det svenske Navn saa krænkende Rygter. Jldesindede Personer betjente sig af denne Sindstemning for at befordre deres forbryderske Hensigter, der gik ud paa at frembringe en almindelig Forvirrelse. Hs. Ex. Rigsmarskalken, Hr. Greve Axel Fersen, blev et Offer for denne Ondskab. Da han, i Følge hans Embede, fulgte Hs. Kgl. H. Liigvogn ved Jndtoget, bleve først Vinduerne indslagne i den Kareth, hvori han kjørte, paa store Rygade, af en forvildet og oprørt Pøbel, og Hs. Ex. Hr. Greven nødsagedes at søge et Fristed i et Huus nær Ridderhuusstorvet. Men derfra blev han strax udslæbt, og blev han da paa Torvet mishandlet, udplyndret og tilsidst ynkeligen myrdet. En Forbrydelse af denne rædselfulde Beskaffenhed, hidtil ukjendt i Sverrigs Aarbøger, var ei forudseet, blev altsaa heller ikke forebygget. Garnisonen blev samlet i største Skynding, og General Adlerereutz, som nys var ankommen fra Haga til Hovedstaden, tog befalingen over Tropperne. Store Folkemasser sværmede omkring paa Gaderne og Gjæringen vedblev. Ved første Underretning herom tog Kongen ind fra Haga, og følgende Kundgjørelse blev udstædet, for at tilkjendegive Hs. Majestæts faste Forsæt at gjenoprette Rolighed og Orden. Carl, Sverigs Konge &c. Med den inderligste Smerte have Vi erholdet den for Os saa uventede Tidende, at, ved et Tilfælde, da en almindelig Sorg, forbunden med Stilhed og Orden, burde være det høieste Værn om den ædle Fyrstes Skygge, hvis uoprettelige Tab Vi med hver troefast Undersaat begræde, nogle Personer, med Tilsidesættelse af Lovene og alle medborgerlige Pligter, paa grusomste Maade have udøvet et Mord, der er krænkende for det svenske Navn. Det svenske Folks Ære, Vore troe og lydige Undersaatters indstændigen yttrede Ønsker, samt Vor kgl. Pligt, at fremme Orden og Sikkerhed inden Rigets Enemærker, og at hævde Lovenes Hellighed, kræver, at Vi, med al den lovlige Magt Os tilhører, forebygge yderligere Optrin. Vi formane derfor Vort troe Borgerskab og samtlige denne Stads Jndvaanere, hver paa sit Sted, at bidrage til Ordens og Rolighedens Vedligeholdelse, samt vaageover deres Tjeneste og Arbejdsfolk, og saaledes medvirke med Os til Opnaaelsen af dette, for hver lydig Undersaat, saa vigtige Formaal. Vi befale dernæst, at holde Huusportene lukkede efter Kl. 11 om Aftenen, samt at ingen maae vise sig paa Gaderne. Den herværende militaire Vagt have Vi befalet ved tætte Patrouiller at vaage over Roligheden og Sikterheden, samt først med Lempe at formaae enhver muelig forefaldende Folkesamling at adskilles, men derefter, hvis den vægrer sig, at adsprede den med Magt. Enhver har saaledes at tilskrive sig selv de ubehagelige Følger, hans Forhold paadrager ham.
Viborger Samler, 1810-07-05
Vi forvente med Tillid af Vort troe Borgerskab, der ved dette, ligesom ved alle Tilfælde, giver Os saa uvigelige Prøver paa Troskab og Hengivenhed, Vifor vente af hver og een af Vore Undersaattere, som indsee Faren af, at Samfunds Ordenen og den personlige Sikkerhed trues med Vold, at de med Hørighed og Lydighed ville gaae Vore velmeente Hensigter i Møde. - Stockholms Slot, d. 20de Juni 1810. Carl. J. A. Børtzel.
Viborger Samler, 1810-07-05
Generalmajor Skjoldebrand blev derpaa befalet at forestaae Statholderembedet, hvorfra Klingspor samme Dag i Naade var bleven entlediget. Generalmajor Skjoldebrand samlede Magistraten og Borgerskabets 50 Ældste, og gik med dem op til Hs. Kongl. Majestæt, for paa Borgerskabets Vegne, at tilkjendegive Hs. Maj. sammes underdanige Troskab og Hengivenhed, samt dets Ønske, at Hs. Maj. vilde benytte al sin Magt, for at bringe Roligheden, og den personlige Sikkerhed igien tilveie. Det oprørte Folk begyndte igjen om Eftermiddagen at samles paa Ny-Broe og i store Kyrkobrinken, og man saae sig nødsaget til at tage alle muelige Forholdsregler, hvorved Sikkerheden kunde betrygges. Efterat venskabelige Forestillinger saavelsom alvorlige Formaninger i flere Timer forgjeves vare anvendte, og tilsidst besvaredes med støiende Hurraraab, vel og med Steenkast og andre personlige Fornærmelser, blev man nødsaget til at betjene sig af kraftigere Midler. Folket dreves tilbage ved adskillige Musketskud, og Livgarden til Hest adspredte de Hobe, der havde samlet sig paa andre Steder, blandt hvilke een havde sønderslaget Vinduerne i Grev Ugglas's Huus, det eneste i Staden, imod hvilket saadan Udaad blev øvet, Nogle Personer bleve ihielskudte og flere blessereder. En stor Mængde bleve heftede, deels ved dette Tilfælde, deels siden. Orden og Rolighed blev igjen tilveiebragt, og har siden vedvaret uafbrudt. - Til Garnisonens Forstærkning og for at forebygge saadanne Optrins Fornyelse, ere flere Tropper indkaldte til Hovedstaden, hvoraf endeel allerede ere ankomne og de øvrige ere i Vente. Desuden er Borgerskabet til Hest og Fods medvirkende tilsamme Øjemeed, saa at al Leilighed for den vildledede Mængde til igjen at prøve slige forbryderske Forsøg, er forebygget.
Viborger Samler, 1810-07-05
Ved Hs. Kgl. Maj. strax ved Urolighedernes Begyndelse trufne Foranstaltninger, sattes de fremmede Ministres Huse i Sikkerhed imod Pøbelens muelige Voldsgierninger, og Folkeretten er ikke i mindste Maade bleven krænket. - Hs. Maj. Dronningen indflyttede i Gaar fra Haga.
Viborger Samler, 1810-07-05
London 15de Junii. (Over Frankrig) Med Bedrøvelse erfare vi, at Frankrigs nye Fordringer lægger hindringer i Veien for Fangernes Udløsning, da de fordre at Storbrittaniens Allieredes Fanger skulde udvexles, og dertil regnes de fra fransk Side allerede tilbagegivne Russer og Svenske, Vor Regjering har protesteret herimod, men dog antaget Forslaget i Henseende til Spanien og Portugal og naar Frankrig ikke vil frastaae sine Fordringer, saa maae man opgive Haabet om at indløse Fangerne. De i fransk Fangenskab nuværende Engelskmænd, beløbe sig til 10000 Md., derimod ere henimod 50000 Md. franske Krigsfanger i England. (Herved anmærker Monitsren: at denne Frankrigs Fordring angaaende Russerne og Svenskerne er kun et løgnagtig Paafund af Engelskmændene, og at der ikke var noget i Veien for Udvexlingen, naar de ville indbegribe Spanierne og Portugiserne herunder, og kunde da 110000 Mk. vende tilbage til deres Fødeland. Under disse tilbagegiver Frankrig 70000 Englændere, Spanier og Portugiser.)¬
Viborger Samler, 1810-07-05
Man har sagt, at Underhandlingerne om Udvexlingen ere afbrudte fra fransk Side, men vi troe, det ej. (Herved anmærker ogsaa Moniteuren) at man ikke kan lægge Frankrig dette Ophold til Last, hvilket saamange Familier beklage, men at det allene er Englands Skyld, da Mackenzie allerede har ventet Svar paa sine Depecher en heel Maaned og er uden Jnstruction.)
Viborger Samler, 1810-07-05
Hovedhensigten af Keiserens Reise og Besøg i Antverpen, Dunkirchen, Boulogne og Havre var, at underrette sig om Antallet af Matroser, der kunde bringes sammen til eet Punkt. Han havde derpaa befalet at samle 40000 Matroser til Boulogne og at udruste en Flotille i største Hast. Tillige var ogsaa befalet at bygge et Antal Kanonbaade i de ubrugeliges Sted. Der skal ogsaa sammentrækkesen Armee ved Boulogne og vi vilde snart høre tale om en Landgang paa England. Der skal sendes betydelige Forstærkninger til Portugal, hvortil Mandskabet af flere Regimenter er bestemt. Armeerne i Portugal og Spanien staae endnu i samme Stilling. Lord Wellingtons Hovedqvarteer er i Celorico.
Viborger Samler, 1810-07-05
Vor Armee befinder sig i bedste Tilstand og er rigelig forsynet med Alt. Den fjendtlige Armee, ventede endnu adskillige Forstærkninger og Tilførseler J Salamanka blev anlagt store Magasiner. Ballasteros stod i Friginal og O'Donell var paa Marschen til Carnas. S. Ed. Pelew er bestemt til Commandeur paa Nordsøe=Stationen.
Viborger Samler, 1810-07-05
Sir Richard Strachan ligger med en Eskadre af 8 Linieskibe for Viiessingen, hvor 5 fjendtlige Krigsskibe, 1 Fregat og 14 Brigger ligge for Anker under Beskyttelse af to stærke Batterier, hver paa 20 Kanoner.
Viborger Samler, 1810-07-05
Der er afgaaet en Parlamentair til Morlaix med Regjeringens Svar angaaende Udvexlingerne af Krigsfangerne.
Viborger Samler, 1810-07-05
Man troer at Ministrene ville, 2 eller 3 Dage før Parlamentets Prorogation, andrage om Burdets Løsladelse.
Viborger Samler, 1810-07-05
General Sarrazin befinder sig endnu under Stats bud Shaws Opsigt. Regjeringen har endnu ikke resolveret paa hans Ansøgning om, at han turde opholde sig i England. Man tvivler almindelig om, at Sallis har gjort Angrebet paa Hertugen af Cumberland, og efter Lægernes Udsagn, er det umuligt, at han selv skulde have givet sig det Snit over Struben, som man og saa ei begriber, at han i saa kort Tid kunde ile tilbage i sit Kammer, afklæde, vaske og nedlægge sig, skjære Halsen over og være ganske død, da Hertugen, i Øieblikket derefter lod kalde, da det var skeet.
Viborger Samler, 1810-07-05
Paris 21de Junii. Fra Spanien har Monitøren Beretning fra General Suchet om: at han efter Leridas Jndtagelse har beleiret Meqvinensa og slaget 2 fjendlige Udfald af; Oberst Robert har med 2 Batailloner taget Broen, Tremp; ved Correra tilbagedrev 2 Compagnier Voltigeurer, 200 Ryttere og 300 Fodfolk. Overalt tabe Catalonierne Modet siden Hostalrichs og LeridasJndtagelse.
Viborger Samler, 1810-07-05
Hertugen af Dalmatien melder d. 20de Mai, at Andalusien er rolig. Med Beleringen af Cadix gaaer det saa hurtig som Frembringelsen af det svære Skyts tillader. Det mærkeligste forefaldne er "at 600 Officerer og 900 Md. af General Duponts Korps, som sadde fangne ved Cadix, have ved et forvovent Foretagende sat sig i Frihed og ere komne til den franske Hær.
Viborger Samler, 1810-07-05
Prindsen af Eslingen havde den 31te Mai sit Hovedqvarteer i Salamanka, Hertug. af Elchingen beleirede Cindad Rodrigo og agtede først i Juni at aabne Løbegravene. J May er falden megen Regn, som sinker Armeens Foretagender. Den engelske Armees Hovedqv. er i Almeida; den staaer fra Atbrantes til Duero. En bjergrig Egn adskiller den fra Franskmændene.
Viborger Samler, 1810-07-05
Bayonne 12te Junii. Siden Kong Joseph kom til Madrid fra Andalusten, er der ikke forefaldet noget Vigtigt. J og omkring Madrid samles mange Tropper, hvoriblandt og ere endeel nyankomne Franske. Endeel andre friske Tropper drage over Tolede til Sierra Morena, og besætte Bjergpassene ved Cordova og Jaen. General Sebastiani vil fra Murcia rykke ind i Kongeriget Valencia; andre Korps ville og medvirke til at erobre denne Provinds, og man venter dertil de ved Madrid samlede Troppekorps.
Viborger Samler, 1810-07-05
En Afdeling af Suchets Korps er rykket mod Tortosa, et andet gaaer til det sydlige Catalonien forat beleire Tarragona. - - Det lader som man ved Manøvrerne søger at drive Englænderne fra deres Stilling og levere et Slag - og, man seer snart noget Afgjørende i Møde. Cadix beleires af alle Kræfter.
Viborger Samler, 1810-07-05
Blandede Efterretninger. Fra Corfu skrives den 13 Mai, at der er udbrudt en stor Uenighed imellem Englænderne og den tyrkiske Storherre. Jndvaanerne paa Corfu ere vel fornøiede med den franske Regjering.
Viborger Samler, 1810-07-05
Den Nürnberger Correspondent, der leverede adskillige Opdigtelser da Keiser Napoleon formæledes, har atter havt Aabenbaring om, at Kong Joachim af Neapel havde indtaget Sicilien og at de derværende 8000 Engl. vare fangne af Jndbyggerne selv; men dette erklæres nu for lutter Fabel.
Viborger Samler, 1810-07-05
Til Frankfurt ventes sidst i Juni en svær Deel franske Tropper fra Armeen i Tydskland, som ventelig kuns kort Tid blive der.
Viborger Samler, 1810-07-05
Den i England værende persiske Gesandt har været saa begierlig efter at kjende alle Europæernes Skikke og Indretninger, at han og har ladet sig optage blant Frimurerne.
Viborger Samler, 1810-07-05
J England har man og havt megen Tørke i Aar; saa Udsigten til en god Høst er maadelig.
Viborger Samler, 1810-07-05
2 Portugisiske Afsendte ere seilede til Algier for at skaffe Portugal Fred med Deyen.
Viborger Samler, 1810-07-05
H. M. Keiseren af Rusland laaner 100 Million Rubel til Statsgieldens Afbetaling. Adskillige Bankerere og Grosserere ere i den Anledning kaldte til Finantsministeren. hørt.
Viborger Samler, 1810-07-05
Postgangen imellem England og Sverrig er op Den 15 Juni kom 5 Millioner Gylden i Guld og Sølvpenge fra Wien giennem Augsburg; det var Contributions=Beløbet for Junimaaned. Der skal være temmelig Uvenskab og Misforstaaelse mellem Tyrkerne og Engelskmændene, idet mindste mellem Folkene indbyrdes, da de sidste giøre alt Sit til at udhungre de Tyrkiske Lande, ved at føre alt det Korn, de kan opkiøbe fra Grækenland, Syrien og Ægypten, til Maltha. Nylig have Engelskmæn denne endog taget et kornladt Skib lige udenfor Smyrna, og erklæret samme for god Prise ligefor de forhungrede Jndbyggeres Næse, fordi dets Skipper vovede at forsvare sig, da han blev beskudt. Saadant noget sætter ikke godt Blod, og Tyrkerne ere just ikke de taalmodigste til at taale Drillerier. Alle Colonialvarer er forbudne at indføres fra Svensk Pommern til Mecklenborg.
Viborger Samler, 1810-07-05
Jndenlandske Tidender. Tirsdagen den 26 d. M. havde den Kongelige Fødselstiftelse og den dermed forbundne Pleiestiftel, see den høie Lykke, at Hendes Majestæt Dronningen, som under 4 Martii d. A. paa den huldeste Maade havde tilsagt Stiftelserne Sin særdeles Beskyttelse, værdigede at tage dem i Øiesyn. Hendes Majestæt lod sig det ikke være besværligt at igiennemgaae Stiftelsernes Værelser i alle de tre sammenbygte Gaarders Etager, og der at eftersee Leilighederne og Jndretningerne saavel for de fødende Mødre paa Fødselstiftelsen, som for de diende Børn paa Pleiestiftelsen, at lade sig Børnene forevise, at eftersee Kaage-Jndretningen og selv at bedømme Maden, som for den Dag var tillavet. Hendes Majestæt erkyndige sig derhos nøie om alt hvad som forekom, og som paa Stedet kunde oplyses, og tilkiendegav i de naadigste Udtrykke Sin allerhøieste Tilfredshed med samtlige Jndretninger.
Viborger Samler, 1810-07-05
J Kbhvn koster nu 1 Pd. velsmagende nyt Smør 1 Rd. - Aspargeserne have iaar ikke været enten meget gode eller meget dyre, 9 Mk. har været den blandede Størrelses Priis. Grønne Ærter have endnu ikke været til Torv.
Viborger Samler, 1810-07-05
Randers Amts Huusholdningselskab have den 11 Juni i Jndskud 1820 Rd. og 143 1/2 Rd. i aarligt Bidrag.
Viborger Samler, 1810-07-05
Mad. Price med sin Svigerson den berømte Liniedandser Paran er ankommen til Kjøbenhavn fra Sverrig, og viser sine Konster paa Vesterbro. Viborg. Blandt de herværende Handelsboutiken. i Snapstinget var især den tilhørende Marcus Koppels Sønner fra Aarhuus, den med de meest moderne Vahre, Damepynt og forskjellige Fabrikater bedst og fuldstændigst sorterede. Man fik og der de billigste Priser. Schavls kunde der faaes fra 50 til 200 Rd. En Madame Opperman fra Khn. bragte Juveleerarbeide, som i denne Tiid godt kunne undværes. Adskillige Hattemagere andenstæds fra, samt Poul Fars, af Viborg, havde god Aftræk paa fiine Mandshatte til 12 Rd. Stykket.
Viborger Samler, 1810-07-05
Under Snapstinget indfandt sig og en usædvanlig Portion af de smaae Oldenborrer, som ganske af æde Æbletræernes Blade og Æblene med; saa vi da ikke kan vente noget levnet af det lidet Træfrugt, som Kulden tillod at skabes.
Viborger Samler, 1810-07-05
Bekjendtgjørelser. Jfølge allernaadigst Bevilling af 26de dennes, bliver herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii inkaldede alle de som formene sig at have noget at fordre efter paa Hovedgaarden Kield gaard i Salling, Viborg Stift ved Døden afgangne Captain Friderik de Stiernholm og forhen afdøde Hustrue Marie Olufsen, med deres Paastand for mig, som Skifteforvalter, at fremkomme og beviisliggiøre inden bemelte Tids Forløb. At 30te Dags Skifteforretning efter de Afdøde foretages paa benævnte Kield gaard Tiirsdagen den 24de Julii næstkommende, det anmeldes herved for de af Stervboets Creditorer, som ved denne Stifteforretning vil møde for at paasee deres Ret. Skive 28 Juni 1810. O. Selmer.
Viborger Samler, 1810-07-05
Fortegnelse: Over de ved Viborg Post-Contoir for Mai Maaned d. A. uindløste Breve, nemlig: No. 3 fra Aalborg til Christensen, Abraham a Wixøe. 2 fra Holbek til Hald, Peder Hansen a Lund Bye, Ørsleveloster Sogn 22 fra Randers til Jensen, Niels a Virksund. 27 fra Kjøbenhavn til Jonasen, Carl Anton a Skive. 2 fra Marieboe til Knatterup Christen i Sønder haae a Thisted. 69 fra Kjøbenhavn til Liimkilde, Pastor a Skive. 13 fra Dito til Michelsen Christen i Jannerup af Thisted. 19 fra Holbek til Nielsen Niels i Ørum. 4 fra Dito til Nielsen Søren paa Gammelholriis Mark, adr. Løvelbroehuus. 2 fra Fridericia til Oddersted Hans Christensen, Artillerist a Klitmølle pr. Thisted. 39 fra Randers til Pallesen, Christen af Wridsted, Sogn 10 fra Aarhuus til Pedersen, Anders i Vammen. af 28 fra Aalborg til Pedersen Hans, Fr. a Medolden. m. 30 fra Dito til Pedersen, Peder a Obertogt Sogn a Rosenkrans. 10 fra Holbek til Pedersen, Rasmus a Holm. 14 fra Randers til Poulsen, Hans i Glattrup. paa 42 fra Dito til Thomasen, Adam i Wenchel, Høisimelev Sogn 3 fra Aalborg til Thomesen, Daniel a Wixøe pr. 6 Thisted. og 29 fra Aalborg til Ulles Peder a Riise. En Gartner søger Tjeneste til 1ste November, Bogtrykkeriet giver Anviisning.
Viborger Samler, 1810-07-05
De som forhen have modtaget Regninger fra mig paa Bekjendtgjørelser i den Viborg Samler, ville for at spare sig selv Porto, behage at afgjøre dem med mig hvis det ej i Snapsting er skeet. A. F. Just.
Viborger Samler, 1810-07-09
No. 3.
Viborger Samler, 1810-07-09
London d. 18 Junii. (Over Frankrig) Til Cadix ere komne Orlogskibe ne Asia og Algesiras fra Vera Crux og Havanna med 7 Million Dollarer, 4000 Flinter, 30280 Pd. Jndigo og 2080 Aroder Consenelle.
Viborger Samler, 1810-07-09
Den 7 Juli 1809 indtog vore Tropper Fæstningen Mallig i Ostindien med et Tab af 82 Md. hvoriblant Captain Mackenzie blev dræbt.
Viborger Samler, 1810-07-09
Generalerne Ferguson og Cockburn ere seilede til Cadix. Alle vore maadelige Krigskibe blive nu omdannede til førselskibe. Ved den hollandske Kyst krydser Storadmiral Douglas.
Viborger Samler, 1810-07-09
Hr. Morier gaaer som Legationssekretær med før 1ste til Amerika og bringer Hr. Jackson tilbage. Den hollandske Admiral Hartsink, der er tagen af en eng. Skonnert i det atlantiske Hav, er kommen til Portsmouth.
Viborger Samler, 1810-07-09
75 Vestindifarere er komne til vore Havne.
Viborger Samler, 1810-07-09
2 franske Fregatter have i Fior Efteraar landet paa Vestkysten af Sumatra og d. 12 October bemægtiget sig den engelske Handelsplads Tappanooly, som kun forsvaredes af 5 Englændere og 30 indiske Soldater, Batteriet havde 14 Kanoner. Franskmændene mishandlede Fangerne slemt.
Viborger Samler, 1810-07-09
En engelsk Flaade ligger omtrent 8 Mile fra Viiessingen, naar Skibene rekognoscere, hilses de af Cadsands Bomber og Kanonkugler. En engelsk Sluppe og en Kutter, som vovede sig for nær Kysten, ere strandede. Sluppen brændte vore Folk; men Kutteren toge de Franske.
Viborger Samler, 1810-07-09
Krigen i Spanien gaaer kun langsom, det lader som om en Hovedtræfning bliver leveret i Portugal. Lord Vellington skal have i Sinde at beholde sin gode Stilling og kuns da forlade den, naar en overlegen Magt anfalder ham. Andre vil dog mene at han rykker tilbage, da Massena gaaer imod ham. En Spanier har passeret den franske Leir sidst i Maj, og forsikret, at der imellem Salamanka og Cindad Rodrig staae 70000 velklædte Franske, som have store Proviantmagasiner.
Viborger Samler, 1810-07-09
Den engelske Regjering har oversendt sin endelige Beslutning Fangernes Udvexling angaaende, til Frankrig.
Viborger Samler, 1810-07-09
Admiralitetet har afskediget en stor Deel Amerikanere, som tjente paa vore Vestfarere.
Viborger Samler, 1810-07-09
Den franske Kaper Superieur, der føres af en Englænder ved Navn Agar, har nylig i Havnen Port de Pair paa Domingo, taget et engelsk fra Vera Crux kommende Skib med 70,000 Piar stre ombord. 3 Dage derefter tog den atter et spansk Skib der bragte 20 Flygtninge fra Cadix til Cuba som havde 140000 Piastre og en kostbar Ladning med sig. Skibet plyndrede Kaperen; men tillod Passagererne at seile med det igjen. Kaperen gik derpaa til den svenske Øe Barthlem, hvor han delede sit rige Bytte. Da man havde den svenske Gouvernør mistænkt for, at have taget Deel i denne Deling, har 2 engelske Krigskibe lagt sig for Barthelem og fordret Kaperen og hans Bytte udleveret, som Gouvernøren har afslaaet. En engelsk Fregat er derpaa blevet der for at blokere Havnen og den anden sendt til Admiral Cochrane med Beretning herom - Gouvernøren har ladet Kaperskibet udruste til en Corvet og vil sende den til Sverrig med Brevskaber. De amerikanske Aviser tale om Misforstaaelser, imellem Frankrig og de forenede Stater, de strengeHandelsforbud angaaende. Den franske Minister Hertugen af Cadore har i 2 Breve til General Armstrong angaaende de af Frankrig anholdte Amerie kanere, yttret at Keiseren var nødt til at gjøre det, fordi Nordamerika ganske uden Aarsag, havde forbudet de franske Skibe at kommer der, Staterne, maatte enten give Slip paa deres Uafhængighed eller og hindre Engl., i at belægge deres Handel med Skat. J et andet Brev foreholder han dem, at de ei anvendte Alvor og Kraft nok imod Jackson, som strax burde været reist bort og Krigen erklæret England.
Viborger Samler, 1810-07-09
Paris d. 25 Junii. Keiseren har til videre forbuden ald Udførsel af Rug fra Frankrig.
Viborger Samler, 1810-07-09
Hs. M. Keiserinde Josephine er med et stort Følge reist til Aix i Savoyen.
Viborger Samler, 1810-07-09
Cardinal Caprara er død 77 Aar gammel. Hr. Fonche er reist til Rom som Gouvernør.
Viborger Samler, 1810-07-09
Monitøren leverer General Suchets fuldstændige Rapport og Fæstningen Meqvinensas Jndtagelse. Man seer deraf, at den er meget vigtig og som Nøglen til Chro og Segre. Den første Dag den beleiredes, gav Fjenden idelige Kanonild og gjorde 3 mislykkede Udfald. Den franske Oberst Haxo maatte med 2000 Md. grave en Vei for Kanonerne over Bjerget som ligger nær den. Da Løbegravene aabnedes Natten til 3 Juni, gav Fjenden saa heftig Jld af Kartesker, at 60 Franske dræbtes og saaredes. Da man 2 Nætter efter angreb et befæstet Taarn, lod Spanierne store Steen rulle ned paa de Franske. Da hele Fæstningen d. 8de angrebes, gjorde Fjenden alt sit til dens Forsvar og da han havde flere Kanoner, var Seiren ene at tilskrive det franske Artilleries Standhaftighed; 1400 Md. og 78 Officerer var Besætningen, Kanonerne 45 og Proviant for 3 Maaneder til 20000 Md.
Viborger Samler, 1810-07-09
Keiseren har foræret Dhrr. Proust og Fouques den første 100000, den anden 40000 Fr. for deres Opfindelse med at kaage Sukker af Druer.