JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Hamborg, den 6te Januarii. Ganske tilforladelige Breve, som med den Berliner Post igaar ere indløbne fra Polen, indeholde den høistvigtige Efterretning, at Fæstningen Oczakow. er den 16de December efter en langvarig Beleiring, med Storm gaaet over til den Russiske Armee under Commando af Fyrst Potemkin, og derved er Feldtoget paa denne Side sluttet paa en priselig Maade for de Russiske Vaaben. Efter Forlydende er Generallieutenant Fyrst Wolkovsky blevet paa Pladsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
J afvigte Aar 1788 ere her i Staden og begge Forstæderne fødte 2784 Børn, hvoriblandt vare 282. uægte, døde 3008 Personer. Antallet af de Proclamerede er 900 Par, og 55255 Communicantere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Wien, den 24de Decbr. Følgende Anecdoter fortælles om Keiseren i sidste Feldttog. Joseph opofrede sig om Dagen til fin Armee og om Natten arbeidede han i Statssagerne. Sin Person skaanede han meget lidet, han sov kun lidet om Natten. Om Morgenen Kl. 3, naar den største Deel af Armeen endnu sov, reed han allerede om for at recognoscere. Han udsatte sig for alle Farer, som en retskaffen Officier. Da Generalerne ved Schabach bade ham, ikke saameget at udsette sig for Jlden, svarede han i sin sædvanlige Lune: For en Keiser blive ingen Kugler støbte. J Rettraden i Bannatet blev Monarken ved Arriergarden, og skulde næsten være blevet afskaaret af Fienden. Saa lidet som han saae hen til at skaane sig selv, saa meget var han besorget for sine Soldaters Liv. Armeen havde Overflødighed paa alle Ting og aldrig blev sporet Mangel. Saae Monarken een af sine Krigere at falde for Fienden, saa var det øiensynligt, at det gik han nær. Den gemeene Mand behøvede for hans Skyld ei at genere sig. Naar Keiseren gik omkring i Leiren, saa gjorde enhver uforstyrret sine Forretninger; Laae en Soldat paa Jorden for at sove, saa maatte han blive liggende, endskiønt Keiseren kom. Ofte logerede Monarken, som ved Semlin, i ringe Hytter; ofte sov han i ordinaire Telter og ikke sielden paa den bare Jord Hans Kiol var simpel og ringe. I den sterke Heede betiente han sig blot af tyndt Linned. Hans Taffel var høist tarvelig; Oxekiød med grønt Tilbehør var hans sædvanlige Spise. Hans Drikke, bestod i Vand fra Schønbrun og sielden og han et lille Glas Tokaler Viin til sig. Undertiden tog han en Sopken Brændeviin og nogle Drag Røgtobak formedelst de onde Uddunstninger i Ungern og Bannatet. Hans Forfriskning var en Musik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Odense, den 9de Januarii. Slutning af det i Tillæget til sidste Avis indførte Stykke, betreffende Statsskrivtet, Anmerk. ninger og historiske Oplysninger om den R. Svenske Erklæring, &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Den i den Kongel. Svenske Erklæring forekomme beskyldning om en fornemme Officier, Baron Sprenatportens Frafald, som mange Aar har været beæret med sin Monarks Fortroelighed og vigtige Departements i Finnland, - forlod derefter Kongens Tieneste, og s. v., og den Anmerkning, at en Russisk General Officier, Hr. von Anspach havde ved Enden af Aaret 1786, under Paaskud at reise, giennemvandret det Finlandske District, recognosceret alle Poster og Stæder, som udsatte deres Beliggenhed for et Angreb, o. s. v., erholdt følgende Svar: "Denne i Erklæringen saa betegnede Mand (Baron Spr.) har afgivet Beviser, at han intet gjorde, uden Kongens Forevidende og Tilladelse. Samme Dag han traadte i Russisk Tieneste, har Kongens Minister, som maatte vide sin Herres Meening, og derover bevidne ham og andre sin besynderlige Tilfredshed, ogsaa bestandig havt en meget venskabelig Omgang med ham." Da nu Kongen fiendtlig anfaldt Rusland, reiste samme Person bort fra Hovedstaden, og opholdt sig langt borte fra de Finniske Grændser. Men førend Krigsudbruddet nødsagede hans egne Forretninger ham at begive sig til Grændserne, for at erholde de fornødne Efterretninger og sine confiscerede Godser i Finland." Naar i det øvrige Reiser paa Grændserne og Generalspersoners Nysgierrighed kunde blive Aarsager til Krig, saa havde Rusland ti og flere Gange kundet betale det i Erklæringen anførte Sted af saadan en Reise med lige Mynt, da Petersborg og Cronsstad ved Udbrudet af Krigen vrimlede af Svenske Officierer af alle Stænder, som havde alle Slags Projecter og Anslag i Hovedet, og ginge fra og til som Coureerer; ikke at tale om, at det var den Svenske Legations Secretairs behageligste Lystreise et Par Gange om Ugen at reise fra Petersborg til Oraricenhaum og derfra incognito til Vands til Cronstad, for i Nærheden at betragte Søerustningerne, og for at erfare, hvor mange Skibe og Krigsfolk der skulde gaae under Segl." Derpaa bliver beskyldningen modsagt, som om Rusland skulde være Skyld i den Finlandske Armees Vegning at fegte mod denne Magt. Det bliver beviist, at Alliancetractaten mellem Sverrig, og Porten for længst er ophævet ved den første Artikel af den Aboiske Fred, o. s. v. Ved Enden bliver endnu bemerket, at Datum paa den K. Svenske Erklæring, Helsingfors den 21de Julii 1788, var antidateret, og Erklæringen skrevet meget sildigere og ikke førend i Augustii Maaned. To Aarsager havde tvunget Kongen til endelig at udgive den. Den første, fordi den Svenske og Finniske Armee klagede, at der ei var skeet nogen Krigserklæring, og alligevel blev givet Ordre til Angreb. Den anden, fordi det Danske Hof forlangte ligeledes at see samme, for at erfare Kongens Aarsager til Krig."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Formedelst Mangel paa Rum nødes man tilat forbigaae nogle meget vigtige Stæder, f. Ex.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
den Russiske Ministers Behandling i Stokholm, og deslige, og vil kun endnu anføre Resultatet af det Hele. Den opklarede Verden maae nu dømme, om Kongen er i Stand til ved sin besynderlige Retfærdiggiørelse, at afvelte den fortiente Bebreidelse fra sig, at han, 1) saavel har brudt Fredstractaten med Rusland, som 2) kastet sin egen Rigsconstitution over Ende, i det han uden sine Stænders og den Svenske Nations Samtykke har foretaget sig en offensiv Krig mod Rusland; at han 3) ved sin voldsomme Behandling mod den Russiske Minister har handlet tvertimod sin egen Værdighed og Folkeretten; at han 4) har begyndt Fiendtligheder, uden Krigserklæring og Krig uden Aarsag; at han 5) endnu, da han var fredeligsindet eller førte Freds sproget, nægtede mod Tractaten at salutere de Russiske Skibe, at han 6) midt under Freden med Ruslands og heele Christenhedens Fiende igien har fornyet det allerede tilintegjorte Baand, blot for at anfalde Rusland, og endelig 7) at han havde drevet Fornærmelserne mod Hendes Majestet Keiserindens hellige Person og mod det heele Russiske Rige indtil det høieste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Det ganske Skrivt er belagt med 15 Bilager, blandt hvilke ere: 1) Den Finniske Armees Forbindelse af 13de Augusti. 2) Den Svenske Armees Forbindelse, og 3) Den Finniske Armees Publication af 25de Augusti.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Den 19de December 1788 er den caracteriserede Oberst Theodor Christian von Krogh bestilt til virkelig Oberst og Chef over det Smaalehnske DragonRegiment, og Commandeuren for det Tronhiemske Dragon-Regiment, Oberste Peter Magnus von Bøyesen, til virkelig Oberste og Chef for bemeldte Tronhiemske Dragon-Regiment.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Den 10de October 1788 er Studiosus Andreas Hojem beskikket at være residerende Capellan til Byenæs Præstegield i Tronhiems Stift. Den 24de ejusdem er Studiosus Gyntelberg Abel confirmeret at være residerende Capellan for Dronninglunds Menighed i Aalborg Stift; Capellan Hr Janus Claudius Schelven beskikket at være Sognepræst til Mandals Præstegield i Christiansands Stift. Den 31te October er Capellan Hr. Jens Koch beskikket at være Missionarius ordinatus for Marangers Finne- og Ost-Finmark. Den 7de November er Studiosus Johannes Jrgens confirmeret at være Capellan pro Persona til Invigens Præstegield i Bergens Stift. Den 14de Novbr. er Tugthuuspræst Hr. Henrich Christian Zarthmann, beskikket at være Sognepræst for Assens og Faarup Menigheder i Aarhuus Stift; Studiosus Andreas Peter Kroser ligesaa for Branderup Menigheder i Riber Stift. Den 21de ejusdem er Studiosus, Mauritz Ullits beskikket at være residerende Capellan i Frederichstad. Den 12te December er Jens Windfeldt Biærum forundt Bevilling at være Procurator i Sielland og Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Hamborger Efterretninger, Daterede Kiøbenhavn den 27de og 30te Dec.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
H. M. har i Naade efter Ansøgende dimitteret Regimentscommendeuren af det Smaalehnske DragonRegiment Oberst von Sundt med Generalmajors Caracteer. Den caracteriserede Oberst von Krogh, ved det Aggerhusiske Dragon-Regiment, er igien udnævnt til virkelig Oberst og Chef for det Smaalehnske Dragon-Regiment; Oberst von Boiesen, Commendeur ved det Tronhiemske Dragon Regiment til virkelig Oberst og Chef for samme, Premiermajor von Darre, af det Oplandske Dragon-Regiment til virkelig Oberstlieutenant ved det Smaalehnske Dito; Capitaine von Hagemann ved sidstmeldte Regimente til Second major ved samme, og Secondritmester v. Dorrien ved det Holsteenske Rytter-Regiment til Secondmajor ved det Agerhusiske Drogon-Regiment. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Den Preusiske Minister og Commissarius, Friherre, von Borcke, er ankommet hertil fra Gothenborg. -Der tales om en stor Translocation af vores Gesandtere ved fremmede Hoffer. - De Russiske Skibe, som i uroeligt Veir har været i stor Fare, i Søen, ere alle i god Behold. - J Qvæsthuuset. ere 140 af vore Motroser døde. – Jgaar, (den 29de Decbr.) døde Etatsraad Johannes Zoega af Trangbrystighed, efterat han havde anvendt sit Liv til offentlig Nytte i noget over 46 Aar. Han bevarede en herlig og stærk Siel i et svagt Legeme. Hans Venner tabte meere ved ham end Staten, hvoraf han ved Indretning af den almindelige Enkecasse, ved Anstalter mod Qvægsygen, ved offentlige Veianstalter, ved Reglering af Søertatens Oeconomie, ved sin Andeel i den ny Holsteenske Myntforandring, længe havde gjort sig fortient. Prædik, paa 1 Sand, efter Hellig 3 R. Dag. Høimesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Kirchhoff, Stud. Hr. With. Frue Kirke Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans Kirke Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck. Døbt:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Odense, i St. Knuds Kirke, den 6te Januar. lod Sr. Christian Limkilde, Perukmager, døbe en Søn, som blev kaldet: Jørgen Jacob. Fadderne vare: Frue Justitsraadinde Bang; Mademoiselle Tornquift; Hr. Major Dorrien; Hr. Landsdommer Bendz; Hr. Kammerjunker Schested.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Død. Odense. Stiftbefalingsmanden over Fyen og Langeland, Hs. Excellence Hr. Geheime-Conferenz, raad Henrich Bille-Brahe, død den 9de Januarii, i en Alder af henved 80 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Bekiendtgiørelser. Proclama. Comus. I Guds Naade Konge til Danmark Vi Christian den Syvende, at 4 Rdlr. " og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, 1788. Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Rasmus Ludvig Nellemann, Byefoged i Vor Kiøbstæd Assens, og Procurator Andreas Petersen af Vor Kiøbstæd Faaborg i Vort Land Fyen, som Opbuds=Commissarier i Kiøbmand sens, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning Johan Gosman Holms Opbudsboe i bemeldte As og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae i de Kiøbenhavnske 4, Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle i Berlingske samt Odense Aviser og den Altonaiske dem, som formene sig at have noget at fordre i ", bemeldte Johan Gosman Holms Opbudsboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav liggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne an inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviis ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores sees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet Værneting, samt den Ober Ret, hvorunder samme allernaadigste Bevilling læses for vedkommende at henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad, Kiøbenhavn den 5te December 1788. Under Vort Signet, L. S. V.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Efter Hans Kongelig Majests allernaadigste Befaling C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Byefoged Nellemann i Assens og Procurator Andreas Petersen af Faaborg i Fyen, som Opbuds=Commissarier i Kiøbmand Johan Gosman Holms Opbudsboe, i bemeldte Assens, Bevilling at indkalde dette Boes Creditorer i Aviserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
J allerunderdanigst Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes alle Vedkommende, som oven er meldt. Assens og Faaborg den 12te December 1788. R. L. Nellemann. A. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Da Degnen i Svaninge Peder Høysgaard Natten, imellem den 18de og 19de dennes ved Døden er afgangen uden Livsarvinger, er hans Stervboe derpaa strax taget under vedbørlig Registering og Forsegling, og han efter de Tilstædeværendes Udsigende skal have nogle Sødskende i Odense, men ei vides, hvor, eller hvem de ere: Saa bekiendtgiøres herved Dødsfaldet trende Gange, med Anmodning, at samme behagelig ville møde i Svaninge Degnebolig ved Boets Aabning. 30te Dagen, Løverdagen den 17de Januarii førstkommende Klokken 9 Formiddag. Østerhæsinge den 23de Decbr. 1788. H. P. Bachmann, Provst i Salling-Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Auction. Jnsdagen den 14de Januarii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet bliver, i Følge foregaaende Dom og Jndførsel, efter Domhaverens Begiering, stillet til offentlig Auction Hr. Baron Dyrohs iboede og i Nedergade beliggende Huus, der bestaaer til Gaden af 4 Fag 2 Etager, og til Gaarden en Sidebygning 5 Fag Halvtag, alt Muur= og Bindingsverk, ligesaa er hertil beliggende en liden Gaards og Haugeplads; Thi ville de Lysthavende behagelig bemeldte Tid og Sted, indfinde sig. Odense den 7de Januarii 1789. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
Conditionsøgende. Et honet midaldrende Fruentimmer, som i nogle Aar har conditioneret i en fornemme og af alle agtet Mands Huus i Kiøbenhavn, hvis Attest allene ville være nok til at recommendere hende hos alle, for Sparsommelighed, Huuslighed og andre gode Egenskaber, da blot denne værdige Mands Navn indiager alle den billigste Høiagtelse, søger Condition til forestaaende Paaske, som Huusjomfrue hos et Herskab eller i en Præstegaard hos en honet Familie her i Fyen. Paa Lønnen anseer hun ei. Anviisning skeer her fra Adresse=Comtoiret. Med dette Nummer følger et Avertissementsblad. Hans Koefoed, Kongelig Majestets Etatsraad og Landsdommer udi Fyen og Langeland; Lauritz Martin Bendz, Kongl. Majestets Landsdommer udi Fyen og Langeland, samt Byefoged udi Odense; giøre vitterligt: at det allernaadigst har behaget Hs. Kongel. Majestet under 12te Decbr. d. A. at befale Os, efter de af Biskoppen over Byens Stift, Doctor Theologi Hr. Tønne Bloch opgivende Mangler ved de publique Midler i Stiftet, som Commissarier at undersøge, opgiøre og paakiende, hvormeget Stiftelserne, enhver særskilt, virkeligen kan tilkomme af Capital og Renter, Ligesom og hvorvidt, nemlig, om med eller uden Regres, samt af hvilke Vedkommende, være sig Directeur, Jnspecteur eller Regnskabsfører, Stiftelsens befundne Mangel skadesløs bør erstattes, med hvilken særskilte Undersøgning og Paakiendelse uafbrudt skal fortfares hver 8de Dag; Hvorefter til Skifte=Commissarierne i Stervboet efter afg. Biskop Hr. Jacob Ramus skal afgives General-Paastand for samtlige bemanglede Stiftelsers opgiorte Fordring, saavidt dette Stervboe er tilfunden at svare af Capital og Renter til forventende Forlods Udlæg, og naar denne Summa af bemeldte Stervboe er ud- og afleveret efter Stervboets Tilstand, skal det videre paakiendes, om enten samtlige Stiftelser uden Forskiel bør i den fra Biskoppens Stervboe indkommende Summa liige concurrere pro qvota eller og visse Stiftelser, hvilke ikke have andre Directeurer, at søge skadesløs Erstatning hos, bør frem for de øvrige tilkiendes forlods skadesløs Betaling, samt endeligen, hvori meget hver vedkommende Directeur, Jnspecteur eller Regnskabstører, har under Lovens Tvang imod indbyrdes Regres at tilskyde til den fra Biskop Ramus's Stervboe utilstrækkelige Betaling for at holde Stiftelserne i alle Maader skades, løse? Til hvilken Ende Hs. Kongel. Majestet tillige allernaadigst har befalet Os, ved offentlig Jndkaldelse, saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske og Adresse=Comtoirs-Efterretninger, som og i de Odense udkommende Seidelins og Jversens Efterretninger, sub poena præclusi et perpetui silentil at indkalde med Varsel efter Loven alle dem og deres Arvinger, i hvis Betienings Tid Ansvar for de manglende Stiftelser kan formodes, til at møde for Commissionen fine exceptione fori for der at anmelde og lagttage det Fornødne, samt modtage Dom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
J Følge heraf har Biskop Doctor Theologi Hr. Tønne Bloch for Os opgivet befundne Urigtigheder og Mangler ved efterskrevne Stiftelser: No. 1) Schaarup Hospital. 2) Hesselager Hospital. 3) Weslinge Hospital. 4) Det Trolliske Skole=Depositum. 5) Londons Danske Kirkes Stifts=Contingen. 6) Helsingers Hospitals og Skoles Stifts Contingent. 7) Børnepenge paa Bispestolens Hartkorn. 3) Refninge Hospital. 9) Det bortsolgte Fauerschou-Jordegodses Capital. 10) Den bortsolgte Heden Bondegaards Capital. 11) Gudbierg-Sogns Fattige. 12) Renten af Rudkiøbings Fattiges Capital. 13) Odense St. Hans Kirke. 14) Odense Frue=Kirke. 15) Odense Hospital. 16) Odense Skoles Communitet. 17) Søndersøe Hospital. 18) Odense Gymasium. 19) Den Fyenske Geistlige Enke Casse. 20) De trende Danske Catechetiske Skoler i Odense. 21) Jørgen Friises Legatum. 22) Odense Skoles Oplags=Casse. 23) Bierge=Herreds Fattige. 24) Det Jessenske Legatum. 25) Berrigaards Fattige. 26) Mariboe Danske Skole. 27) Saxkøbings Kirke. Thi blive altsaa i Medhold af foranførte til Os ergangne Kongel. allernaadigste befaling, og den af Hr. Biskop Doctor Bloch Os overleverede Fortegnelse, herved indkaldede med lovlig 14 Dages og 6 Ugers Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-09
1) Stiftsbefalingsmanden over Fyen og Langeland Hr. Geheime-Conferentsraad Henrich Bille Brahe, for saavidt angaaer af foranførte Stiftelser No. 8, 9, 10, 11, 12,13, 14. 15, 16 og 17, saaog, som Skifteforvalter, efter afg. Hospitals og Communitets-Forstander Henrich Holmer, og saavidt bemeldte Stervboe maatte vedkomme Stiftelserne No. 15 og 16.2) Odense Stiftsprovst og St. Knuds Sognepræst, Doctor og Professor Theologi Hr. Lorenz Ancher, for saavidt angaaer af foranførte Stiftelser Nr. 15, 16, 20, 21 og 22. 3) Sognepræsten til Frue Kirke i Odense Hr. Christian Sel del, for saavidt angaaer af foranførte Stiftelser No. 14, 15, 16 og 20.4) Sognepræsten til St. Hans Kirke i Odense Hr. Henrich Michael Achen, for saavidt angaaer af Stiftelserne No. 13, 15, 16 og 20.3) De 3de residerende Capellaner i Odense, Hr. Christian Gruner, Hr. Tobias Christian Wirth, Hr. Lars Christian Dan, for saavidt angaaer Stiftelsen Nr. 20.6) Odense Byes Magistrat, Borgemester Hr. Michael Seidelin og Raadmand Hr. Abraham Biørnsen, saavelsom og forrige Raadmand Hr. Matthias Kurrelbaum, for saavidt angaaer af Stiftelserne Nr. 15, 16, 20 og 21. 7) Margaards Eier, Hr. General=Adjutant og Major v. Schøller for Stiftelsen No. 17.3) Sognepræsten til Søndersøe, Hr. Matthias Jacob Kannewurk ligeledes for Stiftelsen No. 17.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-13
Cattaro, den 20de November. Alle Ting ere her i største Uroe, da man har faaet Efterretning, at nogle Tusinde Albaneser have forenet sig med Montenegrinerne og tiltraadt Marschen for at falde ind i vores District. Deres Hensigt er, at befrie Biskoppen af Montenegro, som man har holdt for en Spion, og her sadt i Fængsel. Alle Jndvaanerne have grebet til Vaaben; men man haaber, at Sneen, som paa nogen Tid er faldet, skal opholde disse Røveres Marsch saalænge, indtil vi blive i Stand til behørig at modtage dem, og Senatet har havt Tid til at sende os Hielp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-13
Paris, den 26de December. Ridder von - - , en født Adelsmand, og givt med en afdød Sangerinde, skal paa en sørgelig Maade ende sit Liv, i en Alder af 60 Aar. Saa længe hans Kone levede, havde han rigelig Udkomme af Livrente og Pension, som hun havde vidst at forskaffe sig, men efter hendes Død tilstoppedes denne Hielpekilde. Ridderen vilde alligevel fortsette sit Bord, og sine sædvanlige Udgivter paa samme Maade som forhen, og for at bestride alle disse Omkostninger, blev han Hoved, mand for een her værende Røverbande, som med en Knippel eller Pistol i Haanden forlangte Almisse. Nogle af disse Røvere ere faldne i Politiets Hænder, og have angivet Ridderen, som deres Capitain, med den Tilsætning, at man skulde finde forskjellige røvede Sager i hans Huus i Forvaring. Man begav sig derpaa til Ridderen, hvor man fandt alle Ting efter Angivelsen. Ridderen blev strax bragt i Fængsel, hvor man paa Requisition fra den Kongelige Procurator har anlagt Proces mod ham, som en stor Skielm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-13
Fra Syrmien, den 13de December, J Nysatz bliver en fornemme Giest forventet, og som man hører, saa er det den Russiskkerserlige Feldtmarschal Grev v. Romanzow. Det hedder, at han vil tilbringe Jule hellige Dage her.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-13
Osen, den 24de Decbr. De Tyrkiske Fanger fra Novi ere blevne i Pest fra den 16de til den 23de, og igaar først transporterede videre. Tiden er vel i disse Dage ikke faldet dem lang, thi de have af de Ofener og PesterJndvaanere havt Besøgelse fra Morgen til om Aftenen sildig. De vare i Almindelighed alle kun slet klædte. Man saae Tyrkisk Bosniske Fanger, af høi, middelmaadig og ung Alder, som med Ære berømte sig af deres Fangeskab, og at de af Helten Landon vare overvundne. Denne Heltes Navn vidste alle meget nøie, og nævnede det altid med Hølagtelse. Enhver sagde, i det han lagde Haanden paa Brystet; Landon har gjort os til Fanger, men han sægtede med Kanoner og ikke med Næverne. De Gemeene bestode meest af Bøg der, og Undersaatter af Capitaine Ejerich, som var den Fornemmeste blandt de Fangne. Deriblandt vare mange med lisgraae Knebelsbarter og udlevede Legeme. Den 20de havde 24 af de fornemmeste Officierer den Ære at blive beværtede hos Hans Exestence, Presidenten, Grev Zichy med Caffe, Sukkerbrød og andre Forfriskninger; da man spargte een af dem, hvem der bedst behagede ham blandt de nærværende Damer, findsede han lidet, og syntes med et afgiørende Svar at ville yttre sig, men hans Naboe trak ham i Ærmet, hvorpaa han fattede sig og svarede: "De ere alle Guld værde. Samme Aften førte man nogle paa det Pester Theater, hvorover de vare overordentlig glade, og Glæden blev kun afbrudt, naar Forhænget faldt ned, thi de troede, da det første Gang faldt, at Stykket havde Ende. En Actrice behagede en 23 Aars Søn af Capitainen saa vel, at han lydelig yttrede sit Ønske for de Omkringstaaende, at man skulde føre ham op i hendes Loge. Den 21de spiste fire af de Fornemmeste hos Hans Exellence, den commanderende General v. Barco. Capitaine Czerich roses foren sat og cultiveret Mand; han var Godseiere i Egnen omkring Novi, og Commendant paa Fæstningen; han nedstammede fra en gl. adelig croatisk, Familie, og nød en besynderlig Førret i Bosnien, hvorunder henhørte, at Bassa af Bosnien, end- ogsaa i egen Person ikke torde slaae ham, da de øvrige Adelige vel af Bassa selv, men ikke af nogen anden torde frygte for at blive slagne.