Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-06-01
Den 5 haver Staden capituleret, Guarnisonen retirerede sig i Castellet, Capitulationen bestod der udi. 1. At Borgerskabet deris Privilegier skulde beholde. 2. Borgmestere og Raad forblive ved deris Bestilling. 3. Guarnisonen skulde inden 24 Timer sig paa Castellet retirere, imidlertid skulde være en Stilstand. 4. De Franske skulle Castellet ved Siden af Staden icke beskyde; hvorimod Staden af Castellet eyheller skulde molesteris. Den 4 lod Kongen Attaqven begynde imod Castellet, paa et Huus som laae i Veyen, hvilcket med en god Contrescarpe og Pallisader var forvaret, som saa stærck blef defenderet, at de Franske kaldede det Fandens Huus. Og saa som det Spanniske Rytterie, som var 450 Mand stærck, dennem udi Castellet ey kunde være til nogen Hielp, haver de sig med en tapper resolution slaget igiennem Linierne, nogle Officerer til Fangne med sig taget og ere lyckeligen til Charle-Roy ankommen. Efterat Fandens Huus var indtaget, lod Hans Mayest. den nye Skantze attaqvere, som den Hollandske Obrist og Jngenieur Koeborn bygt haver, kaldet af de Spanniste Hellig Geistis Skandtze, og af Hollænderne Willum Skantze, som ellers skal være et Horn-Verck. J den første Storm paa Contrescarpen, ble Monsr. de Cormeillon, den Danske General Major Cormeillons Søn, dødelig saaret, at hvilcket hand og døde. Den 8 giorde Obris, Koehorn et Udfald med 700 Mand, ruinerede Approcherne, fornaglede 6 Stycker, og cappotterede en heel Haab Folck. Monsr. le Comte de Capelle er bleven ihielskudt, da hand vilde recognoscere den Fiendlige Leyer. Der n lod Kongen igien paa Obrist Koehorn Horn Verck, fra Klocken 6 om Morgenen til 4 om Aftenen storme, og sig Angeln af Ravelinen bemestrede. Om Midnat lod Obrist Kochorn en Mine springe, hvorved det Folk som laae forgravet i Angeln sprang i Luften. Den 13. om Morgenen, stormede de igien, udi hvilcken Storm Obrist Koehørn blef qvæst, som foraarsagede at Guarnisonen, uden hans tilladelse, capitulerede: at maatte den følgende Dag paa Krigs Maneer holde deris Aftog, som ogsaa skeede, med en stor Berømelse, at de sig udi 16 Dage imod en saa mægtig Armee hafde holdet. Den 14 blef Uden-Vercket af Castellet attaqveret. Printzen af Valentines som i sidste storm blef qvæst, er ved døden afgangen. Den 17 blef en Storm paa Contrescarpenafslaget. Der 30 haver Castellet capituleret. Piemont. Med 38 Galleer og 3 Krigskibe haver de Franske den Stad Oneglia bombarderet, over 200 Bomber indkast og ved 6000 Kugler indskudt; dog vende de med u-forrettet Sag derfra, og seiglede til Port Maurice Genois; Gouverneuren, som befant sig for svag dem at imodstaa, retirerede sig med Folcket udi Dalene, men der de Franske fornam at Stæden var forladtethi Qvindfolck og Børn hafde alt 14 Dage tilforn sig derfra begivet) begynte de at plyndre; Jmidlertid falt Gouverneuren med Folcket som var i Dalene, saa hastig paa dennem, at en stor deel blef nedhugget førend de kunde komme til deris Skibe igien. Valdenserne haver plyndret udi Delphinaten, og et stort Bytte med sig bortført. Hertugen af Savoyen forsamler sin Leyer ved Pignerol. Genua. Hans Kongl. Høyhed Arve Printzen af Danmarck er her i Staden incognito ankommen. Republicken lod et Palais for hannem tilberede, og vilde ved hans Ankomst ladet Styckerne løssne. Men H. Kongl. Høyhed haver det ey vildet annamme, og begiærede incognito sig her at opholde. Jmidlertid lod Republicken Hans Kongl. Høyhed med 8 af de fornemmeste Herrer betiene, og paa adskillige Maneer belystige. De Franske Galleer 35 i Talet, haver været for denne Stad. Admiralen haver H. Kon. Høyhed ald muelig Tieniste og Høflighed præsenteret. Derefter er Hans Kongelig Høyhed med trende af Republickens Galleer, herfra til Toulon i Franck rige afreist. Ulyckelig Vaade-Jld.