Aalborg Stiftstidende, 1838-06-12
Vi meddele her de i Løverdags omtalte Uroligheder i Canterbury noget udførligere. Det omtalte Jndivid, der kalder sig Sir Wiliam Percy Honeymood Courteney og udgiver sig for at være Malteseridder, men hvis rette Navn, skal være John Nicholls Thom og hans Fødested Tru ro, var i October f. A., maaske endnu ikke ganske helbredet bleven løsladt af den kentske Daareanstalt. Denne Ulykkelige, der ogsaa kaldte sig Konge af Jerusalem" og allerede i Aaret 1833 havde opvakt Urolighed i Kent, drog i de sidste Dage af Mai igjennem Grevskabet og forestillede Bønderne, at de bleve altfor meget undertrykte ved Lovgivningen, især ved Fattigloven, hvorhos han opfordrede dem til at stille sig under hans befaling, da vilde han forskaffe deres velgrundede Klager Gehør og forhjælpe dem til Rigdom og Velstand, Omtrent 100 desperate Subjecter forenede sig virkelig med ham og opfordrede de øvrige Landmænd til at gjøre det samme. Den 30te Mai indfandt han sig med omtrent 60 Bevæbnede i Sittingbourne, hvor han tracterede sit Mandskab i Værtshuset. J Landsbyen Broughion stak de giennemboret Brød paa en Stang, hvorfra der valede en blaa og hvid Fane, med en paa samme i liggende Stilling afbildet Løve. Saaledes gik det nu fra det ene Sted til det andet, hvorhos Hoben stedse blev meere exalteret og tildeels begik slemme Excesser. Paa et Sted skjød Sir Wiliam endog med egen Haand en ung Landmand. Nu først blev Øvrigheden opmærksom paa dette Uvæsen; men et Forsøg paa at bemægtige sig Ophavsmanden mislykkedes, idet denne med et Pistolskud strakte den imod ham udsendte Constabel til Jorden. En Afdeling af det 45de Regiment blev nu hentet hid paa Vogne og traf Oprørerhoben d. 31te i Egnen af Dunkirk. Da Sir Willams Folk for Størstedelen kun vare bevæbnede med Knipler, skjøndt Nogle iblandt dem ogsaa havde Geværer og Pistoler, trak de sig ved Soldaternes Nærmelse ind i en Skov. Her bleve de omringede og opfordrede til at overgive sig; men idet Oprørsacten blev forelæst, traadte Sir Wiliam ganske koldblodig frem og nedskjød den commanderende Lieutenant for Fronten af hans Compagni. Et Øieblik derefter strakte en Soldats Kugle ham selv til Jorden og han opgav Aanden. Nu paafulgte der et blodigt Haandgemæng, hvori 11 Personer bleve dræbte, men mange flere, hvoriblandt en Lieutenant, bleve haardt saarede. Desværre ere ogsaa mange nysgierrige Tilskuere ved denne Leilighed komne til Skade. En stor Deel Personer ere arresterede og en Undersøgelse er indledet. Hos Sir Wiliam fandt man kun nogle faa Pengestykker, et Ny-Testament og et blodbesudlet Digt, skrevet af en Fruentimmerhaand, men meget uortographisk. Om den Ulykkeliges Personlighed circulere mangehaande Rygter. Jmidlertid synes han at være af fremmed Herkomst, skjøndt han taler alle engelske Dialecter med lige Fuldkommenhed. Han skal ogsaa en Tid have udgivet sig for en Grev Rothschild og en Hr. Thompson, undertiden baaret orientalsk Costume, med en Mængde massive Guldkjæder. Den Veltalenhed, hvormed han vidste at indsmigre sig hos de lavere Folkeclasser, skal have været ganske overordentlig. At Manden var gal er imidlertid udenfor al Tvivl. Saa liden politisk Betydenhed, denne Begivenhed end har, saa vidner den dog om en hos Landalmuen dybt indgroet Kræftskade, saavelsom om en Grad af Uvidenhed, der minder os om Jack Cades Dage.