JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-12
En god Plads hos et Herskab for en Tiener, som er vant til Opvartning og kan godt fricere og har bere, er til forestaaende 1ste November at faae, med uden gode Attester og skikkelig Forhold og Duelighedertil, nytter det intet at man herom melder sig som maatte skee hos Hr. Giestgiver Bruun i Aarhun inden St. Hansdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-12
Bekiendtgiørelse. Sex Tønder Sædeland, af beste Jordart, med et derpaa opført nye Huus i ege Bindingsværk, og for det meste murede Vægge indrettet med Ovn og Skorsteen, samt Kiøkken og 2de Stuer, den ene med Fielegulv, beliggende for en over maade behagelig Udsigt, kan underhaanden faaes til kiøbs, med den i Jorden lagte Sæd, nemlig 4 Skp. Rug, 14 Skpr. Byg, 7 Skpr. Havre. Alt kan tiltrædes strax eller næste Michelsdag; de totrediedeel Pater af Kiøbesummen, kan paa visse Aar, uopsagt, bliv indestaaende udi Eiendommen, ja endog den hele Kiøbesumma, imod antagelig Caution. Liebhaberne behager jo før jo hellere at melde det hos Undertegnede. Harlev Mølle, den 5te Junii 180, Niels Hofmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-12
Bekiendtgiørelser. Efter det Kongelige Rentekammers Tilladelse og i Forventning om Høisammes Approbation, bliver endeel af Ørsted Præstegaards frie Jorder ved Auction bortsolgte udi Ørsted Præstegaard, Rougsøe Herred, Fredagen den 2den Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Jorderne ere afsatte i Agerlands- og Engparseller, hver for sig, og kan, saavelsom Conditionerne blive Liebhavere foreviste, som melde sig hos Præsten i Ørsted, 8te Dage før Auctionen. Foreløbigen meldes, sat efter det Kongelige Rentekammers befaling skal saarlig udredes af Kiøberne en Afgivt af 4 Skpr. Byg af hver Tønde boniteret Land Parsellerne indeholde, hvilket Korn betales med Penge efter Middeltallet af 110 sidste Aars Kapitelstaxt for Aarhuus Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-12
En Huusholderske, som kan fremvise gode Skudsmaale, ønsker sig Condition til næstkommende 1ste November, enten hos et Herskab paa Landet eller i en Kiøbstæd; nærmere Anviisning giver Adresse-Contoiret. i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-12
Tienestekarlen Niels Jørgensen af Holtum Bye, er død den 4de dennes, udi sin Tieneste hos Gaardmand, Anders Nielsen i Hatting, under Bygholms Gods, og hans Boe er registeret. Hans Arvinger, samt Credi og Debitorer indkaldes herved at møde i Stervboet, 30te Dagen den 5te Julii førstkommende Eftermiddag Kl. 2. Bygholm, den 9de Junii 1802. Willesen. Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-12
Debi= og Creditorer i Dødsboet efter afg. GaardFæster Peder Sørensen udi Addit paa Stamhuset Mattrup Gods, indkaldes med 12 Ugers Varsel at melde sig hos Undertegnede, de første for at betale deres Gield, og de sidste for at bevise deres Fordringer, da enhver skal nyde sin lovlige Ret. Mattrup, den 5te Junii Paa Skifteforvalteren Høiædle og Velbaarne Hr. Justitsraad de TyggesonsVegne som Fuldmægtig. Lauritzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-12
Dersom nogen for god Betaling vil levere enten med Vogne eller Baade endeel Cubikfavne store og smaae Steene til den nye Broe uden for Veile Byes søndre Port, kan derom strax underhandles med mig. Veile, den 10de Junii 1802. Kochen, Vei Conducteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-12
J Veile kan strax erholdes Arbeide daglig for arbeidsføre Folk, naar disse henvender sig derom til Piqueurerne Jürgensen og v. Mahren. Veile, den 10de Junii 1802. Kochen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-12
Den udi Randers Amt, Mols Herred, Tveed Sogn, Taarup Bye, beliggende Selveiergaard, beboes af Søren Lausen Ladefoged, og staaer for Hartkorn Ager og Eng, 5 Tdr. 1 Skpr. 1 Fkr. en halv Alb., bliver underhaanden bortsolgt inden 1ste Maidag. Tiltrædelsen til Gaarden kan skee forinden ved Ackordt. Skiftet efter afdøde Ungkarl Peder Lassen Møller af Mehl Mølle i Sønderhald Herred Randers Amt, er berammet at foretages til endelig Slutning hos undertegnede Skifteforvalter i Randers, den 8de Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, hvilket til de fraværende Arvingers Efterretning herved bekiendtgiøres. De der maatte formene sig at have noget Ankrav til denne Boe, ville ligeledes til samme Tid og Sted anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Randers, den 1ste Junii 1802. S. A. Stadfeldt. Engelsk Senop Loddet 2 s. Pundviis bedre Kiøb, saa og paa Glas 18 a 20 sk. Agurker saltet paa hollandsk Maade 2, 4 og 6 s. Stk. Hindbæredike, Hindbær, Bærberisse- og Ripssaft paa Bouteiller og mindre Deele. Faaes paa Løveapotheket paa det store Torv hos Reddelien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-12
Alle som maatte have noget at fordre i Stervboet, efter her i Aarhuus afdøde Politie=Adjutant Christian Clausen, bliver efter den allernaadigste Placat af 26de Octbr. 1792, herved med 12 Ugers Varsel indkaldede til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for os som Skifteforvalere. Aarhuus, den 2den Juni 1802. N. Hviid. C. A. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-12
Alle som maatte have noget at fordre i Stervboer, efter her i Aarhuus afdøde Mette Kirstine Christensdatter, Enke efter Knapmager Christen Christensen, bliver efter den allernaadigste Placat af 26de Octbr. 1792, herved med 12 Ugers Varsel indkaldede til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for os som Skifteforvaltere. Aarhuus, den 2den Junii 1802. N. Hvid. C. A. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-12
Til Leie er i den saakaldede Paradisgaard, 2den Etagie med rummelig Kiøkken, Spisekammer og Kielder m.v., for en Familie at erholde til førstkommende, Undertegnede som nyelig er kommen her til Byen, ønsker at give unge Mennesker Jnformation i Tegning imod billig Betaling. Tillige recommanderer han sig det respective Publicum, i at male Værelser efter nyeste Maade, med alle Slags Farver. Karlos, logerende hos Hr. Jordan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-12
Saasnart det var anmeldt, at Johanne Hansdatter, som opholdte sig hos Huusfæster Anders Nielsen i Tiilst, under Friherskabet Marselisborg, i ugivt Stand ved Døden var afgangen, blev hendes Efterladenskab strax taget under Registering og Forsegling. J Anledning heraf, indkaldes hendes Arvinger som er opgivet at være: en Halvbroder Søren Andersen, Huusmand i Jller paa Allinggaards Gods, og en Halvsøster Ane Marie Andersdatter i Faarup, at møde ved Aabningen i Tiilst 30te Dagen den 22de Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet for at betale, de efter den Afdøde indkomne Fordringer og hendes Jordefærds Bekostning, da de registerede ubetydelige Effecter derimod kan vorde dem overdraget. J manglende Fald fortfares videre dermed paa lovlig Maade. Marselisborg, den 28de Maji 1802. Saabye, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-12
Formedelst indløbende Omstændigheder og agtende Forandring af Boepæl, agter Eieren af Wedschougaardi Schandrup Sogn, Giern Herred, Aarhuus Amt, som for faa Aar siden, formedelst Udskiftnig af Fælledskabet, af nye tildeels opbygt og indrettet til Beboelse for en honet Familie, med Fiælgulve og Murevægge, fast i hele Gaardens Bygninger, staaende for Hartkorn Agger og Eng med Skovskyld circa 4 Tdr. underhaanden at bortsælge; til hvilken Gaard kan forres og græsses 10 Køer og 30 Faar med sin Yngel, samt drives med 4 Bester, haver overflødig Engs Biergning, da der for nærværende Tid avles henved 30 Læs Høe, som meget mere kan udvides ved Oprydninger, og en god KornMark, hvorudi aarlig kan saaes 7 til 8 Tdr. Rug, 2 Tdr. Boghvede, 22 til 24 Tdr. Havre, 3 Tdr. Byg foruden Erter, og haver desuden en fortrinlig Græsning med Lye og Læe, saavel For, som Efteraar for Kreaturene. Skulde nogen være findet at entrere i denne Handel, kan de ikke alene vente billige Conditioner, men endog erholde Boepæl enten strax eller til Michelsdag baade med eller uden Besætning, saavel inden som uden Dørre, og tilmed at faae endeel af Kiøbesummen indestaaende i Gaarden paa første Priori et, naar de henvender sig til Eieren. Niels Munch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-12
Da Hans Majestæt Kongen har befalet, at til Veiledning for de Søefarende i Østersøen skal antændes et Blussye paa den sydlige Huk af Falster, Giedset Odde kaldet, saa bekiendtgiøres herved efter i Forveien indhentet Underretning fra Hr. GeneralAt paa bemeldte Giedser Odde omtrent en otten deel Miil inden for den yderste Landhuk er det bygt et Fyrtaarn og, uagtet at det er et Steenkuls eller Blussyr, er der om samme opført, efter nyere Jndretninger, en Ombygning eller Lanterne af Vinduer 14 Fod i Diameter, saa at Luen med alt Slags Veir vil brænde stadig og dens Skin forøges ved, at den Deel af Overbygningen eller Lanternen, som vender mod Landet, og saavidt som Fyret fra Søen ikke kan sees, er Muur, hvis indvendige Side er beklædt med en blandt Messingplade. For ydermere at tiene de Søefarende til et bestemt Dagmærke i Henseende til den farlige GrunTrindelen, hvilken ligger 3fierdedeel Miil paa de nærmeste i S. O. en fierdedeel S. efter Con passet ud fra Giedser Landhuk, er der paa Briken ved Søen eller den høie Landkant oprettet et Pæl med en sort malet Tønde paa, hvilken er ste let i Hensyn til Trindelen overeet med det hvi kalkede Fyrtaarn; altsaa naar man under Forbise lingen seer den sorte Tønde overret med det hvi Taarn, hvilket endog i temmelig disigt Veir kiend tydelig fra Trindelen og et got Stykke, saasom et halv Miil meer eller mindre uden for denne Grunalt efter Skibets eller Øiets Høide over Vande, veed man, at man er ret i Linien med Trindelen, og maae til den Tid vide sig sikker at være en Miil, eller saa langt ud fra Landet, at man gaae uden om meerbemeldte Grund, da man ikke ke lodde sig til den. Naar man kommer Vester fra og seiler Øster efter, da er man ganske frie Grunden, naar man seer Tønden aaben eller fra af den vestlige Side af Taarnet, og omvendt de samme, naar man kommer Øster fra og seer de frie uden for den østlige Side af Taarnet. For maadelig dybgaaende Skibe er der Løb ov Revet mellem Landet og Trindelen, men man maa være vel kiendt, eller have Lods, som kommer u fra Giedser Odde til dem, der med Signal er dem forlangende. Dette Fyr antændes første Gang den 1ste A. gust 1802, og fra den Dag af forholdes derme, efter Forordningen af 21de Martii 1705 og Pl. caten af 1ste Februarii 1779, saa at det om So meren, eller fra Paaske til Mikkelsdag, lyser Time efter Solens Nedgang til dens Opgang, o om Vinteren, eller fra Mikkelsdag til Paasken halv Time efter Solens Nedgang til dens O gang. Kiøbenhavn, i det Vestindisk Guineiske Rent og General-Toldkammer, den 3die Junii 1802. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenburg. Stou
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Indenlandsk. J Anledning af den patriotiske Bestræbelse og det Udige Udfald, som Arbeidet har havt under Stiftamtanden Geheimeraad Høgh Guldbergs Overtilsyn og havnekommissionens Bestyrelse, med at giøre Randers jord saaledes seilbar, at Skibe af 11 Fods Dybde komme Byen Randers paa 3 Mile nær, 10 en lv Fods paa 1 en halv Miil nær og 7 Fods paa ottendedeel Miil nær, har Hs. Majestæt igiennem neral-Toldkammeret under 19de Maii ladet udfærde følgende Reskript til Stiftbefalingsmanden overrhuus Stift, Geheimeraad Høgh Guldberg: C7timus &c. Vor synderlige Gunst tilforn Afinders Havne-Commissions Jndberetning, hvilken ligemed Din Betænkning og nærmere Forklaring bleven Os ved allerunderdanigst Forestilling fra set vestindiskequineiske Rente- og General-Toldkami omstændeligen forredraget, have Vi, med særdeVelbehag erfaret den patriotiske Jver, som Ran Byes Borgere i Almindelighed, dens Havnemmission i Særdeleshed, under Dit udmærkede O tilsyn og Byens Borgmesters Justitsraad Carøes, Commissionens Formands, virksomme Bestræbelhave viist for at begynde, fortsætte og tilende ge, ved egne Kræfter og alle mødte Vanskeligheuagtede, det for Byen vigtige Værk af Havne retning og Seilløbets Fordybning; og forvisse Vi Os om, at Havne Commissionen, som ved sin ved overlagte og utrættede Virksomhed allerede har udrettet saa meget, vil fremdeles vedblive at vaage over, at det begyndte Gode vedligeholdes til Hæder og Gavn for Byen og dens dristige Handel. Dette Vort allerhøieste Velbehag give Vi Dig herved tilkiende, til Underretning for Dig og til Bekiendtgiørelse for alle Vedkommende. Dermed skeer Vor Villie o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Afg. Student Hans Seidelin, har ved Testament af 26de April 1800, medens han opholdt sig hos en Selveierbonde i Sønder Vilstrup under Veile Amt, legeret 2,300 Rdr. til offentlig Brug efter følgende Bestemmelser: 1) Renterne af 1000 Rdr. anvendes til at lønne en Skoleholder i Sønder Vilstrup, hvortil Sognet saa meget mere trængte, som dets Børn før maatte gaae til den langt fra liggende Eltang Skole. 2) Renten af 200 Rdr. skulle anvendes til nyttige Bøgers Jndkiøb, for at uddeeles blandt fattige Børn som Præmie for Flittighed. 3) Renten af 600 Rdr. at uddeeles blandt fattige Enker eller faderløse Børn, dog et i mindre Portioner end 4 Rdr. 4) Renten af 500 Rdr. skal anvendes til Understøttelse for Eltang Sogns Fattige. Det hele administreres af Amtmanden, Herredsprovsten og Sognepræsten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Den 11te Junii om Morgenen Kl. 3 udbrød i Kiøbmand Jessens Huus paa Nyetorv i Khvn. en pludselig Jld, som dog blev ved de virksomme BrandAnstalter dæmpet uden at gribe videre om sig. Den øverste Etage af Bygningen paa den ene Side brændte, uden at det øvrige blev synderlig beskadiget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
For nogle Dage siden udbredte sig det Rygte i Hovedstaden, at den til Norge afgaaede Post var bleven plyndret, og Postillionen ihielslagen paa Landeveien ikke langt fra Dronninggaard; men nu har man faaet den Efterretning, at Kariolen uden Postillion, men dog med Postsækken, er bleven funden i den omtalte Egn, og af en Vognmand bragt til Helsingøer. Men da Postsækken ei har været aabnet eller er bleven beskadiget, saa kan dette ei tilskrives Røvere, men et andet Tilfælde, hvorom man allene ved Postillionens Tilsyneladelse kan blive underrettet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Brigskibet Anna Elisabeth, ført af Capitain Rasmus Knap, har den 20de April sidstleden været saa uheldig at kantre i aaben Søe, omtrent 11 Miil fra Mandahl. Dets Mandskab med Capitainen, 8 i Tallet, havde den Lykke at bierge sig paa Vraget, endskiøndt de vare udmattede af flere Dages strængt Arbeide. Fra Kl. 9 a 10 Formiddag til 3 Eftermiddag laae de saaledes uden Hielp, da de med Glæde øinede et Skib, som de ved Raab og Tegn anholdte om Redning; det heisede norsk Flas og seilede Vraget saa nær forbi, at Folkene endog kunde læse Sko bets Navn paa Bagstavnen at være Spitz Nova; men uagtet de lidendes Bøn, og omendskiønt Veiret ei var haardere end at Skibet gik for enkelt revet Mers seil, saa overlod det dog hine til sin Skjebne, hvilket foraarsagede, at 2de af disse uhældige Mennesker Kl. 12 og 1 den paafølgende Nat maatte døe paa Vraget, og at den 3die Mand den paafølgende Dag Kl. 7 mod Aften var næsten død, da en forbiselende Hollænder var saa retsindig at redde de øvrige 6 Mand, som han indbragte til Arendahl, hvor Protest er nedlagt og Tildragelsen førklaret. Eieren af det forliste Skib, Hr. Cancellieraad Wiel i Friderichshald, troer sig forbunden ved denne Bekiendtgiørelse at giøre alle Tænkende opmærksom paa denne Umenneskelighed, som findes i Handlingen af Folkene paa Spitz Nova, og ønsker, at det i det mindste maatte bevirke en bedre Tænkemaade hos alle andre, der komme i lige Fald, om end ikke hine Haard hiertede skulle opdages og ved udmærkede Exempler, afskrække Ligefindede for at handle saa ligegyldig med Medmenneskers Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
J Fyen har man paa Wigerslev Kirkegaard funden en Deel gamle Myndter, som skal have lagt i nogle Krukker og være sendt ind til Kunstkammeret. De vare smaae meget tynde Sølvmyndter, i Størrelse af Toskillinger, af meget fiint Sølv, uden Aarstal eller andet Præg end en Nelleblads Krands, og deri en Figur som der ebraiske Bogstav Schin, naar den midterste Streg er borte, med 2 Prikker over.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Fra den 8de til den 12te Junii ere 93 Skibe expederede i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Fra den 5te til den 8de Junii ere 54 Skibe passerede den schlesvig holsteenske Kanal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Aarhuus. For at gjøre enhver, som haver Leilighed til at fremme Regieringens velgiørende Hensigt, med at hielpe Landalmue=Qvindekiønnet, under Fødsels Omstændigheder ved examinerede Jordemødres Jndsættelse overalt paa Landet, opmerksomme paa samme Anordnings Nødvendighed, er følgende indsendt fra Then Sogn. Den der i Sognet indsatte examinerede duelige og retskafne Jordemoder kom selv i Barnsnød, og befandt sin Tilstand betænkelig og farlig. Maaske tildeels aarsaget ved mange voldsomme Kiørseleri hendes sidste Tid som Jordemoder. Da ingen examineret Jordemoder var langt omkring at faae, maatte hun nøies med et par andre, hvoraf den en 2 en halv Miil fra, dog ikke var ganske ukyndig men den syge, som havde hiulpet mange i meget vanskelige Omstændigheder, og een især Dagen før sin egen Fødsels Tid, i lige Tilstand som hun selv kom udi, og kunde sige hvad med hende selv burde foretages, blev uforløst, og forundret over den nærværende Jordemoders Udduelighed til at hielpe, blev med disse Ord tilsidst, skaf mig min høire Arm lø saa skal jeg vel selv hielpe, et Offer for en voldsom Død. Held enhver som giør sit til at redde, især saa gavnligt og got et Menneske, fra Døden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Udpasserede den 12te Junii, Kiøbmand ErnkAnthon Chrhart, Jomfrue Ane Møller, Jens Niesen Brasch, Niels Nielsen Brasch, Hestehandlerne Rasmus Faurschou, Anders Christensen og Karl Niels Pedersen. Med Skipper Eschildsen blev afsendt H. ste og Stude tilhørende Erich Andersen, med Skipper Jacobsen Stude og Heste tilhørende Poul Klitgaard, med Skipper Salling Heste og Sviin tilhørende Anders Rasmussen, med Skipper Thurøe Heste og Stude tilhørende Anders Harlev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Copulerede i Aarhuus den 16de Junii : Hr. St. phan Hofgaard Kryssing, Sognepræst til Meyrup Menighed i Ribe Stift, og Jomfrue Giertrud Mari Munch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Fra S. T. Hr. Oberauditeur og Politiemester, Petersen er mig sendt 3 Mk. som en Person maat give til de Fattige, fordi han overfaldt en Bond paa Gaden. Den 13de d. M. blev mig af en of veltænkende Skipper leveret 2 Rdr. til de Fattig for en lykkelig Reise, for denne Gave takkes skyldig g ønskes ham megen Lykke og Velsignelse paa de Fattites Vegne. Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Prædikanterne paa Fredag. Homkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. uekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Prædikanterne paa første Søndag. efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Stud. Svaneberg. fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Udenlandsk. Frankrig. Den store Parade den 4de Junii, blev udmærket af den første Consul ved en Benaadnings=Acte. Han gav det første Artillerie-Regiment Al Fods deres Fahner tilbage, som formedelst sammes Opstand i Turin vare dem fratagne, og indhyllede i Sørgeflor ophængte i Marstemplet. Fahnerne blev veret den første Consul for Fronten af Regimentet. Han rev Sørgefloret af dem og overleverede dem til Regimentets Jnspetteurer, med disse Ord: "De Banderolls jeg har heftet paa disse Fahner, tilintetgiør Erindringen og Sørgeflorret, som nu i 18 Maaneder har bedækket dem. "Kanonerer af det første Regiment, her er Eders Fahner. Eders bestandige Foreningspunct hvor det franske Folk og dets Regiering har Fiender at bekiempe. Sværger, at J vil forsvare dem til i Døden og at J aldrig vil lade dem falde i Fiendens Hænder." (De raabte Alle, Vi sværge.) Den første Consul vedblev: "Officerer og Underofficerer af det første Regiment. J Eders Rader erholdt jeg de første Lærdomme af Militairkonsten; stedse bemærkede jeg en eneste Æresfølelse; bliver værdige til at være det første af Armeens første Korps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Til de Pariser Rygter hører og, at der ved den høie Sammenkomst i Memel og det nærmere i Henseende til Ludvig den 18de vil blive aftalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Arveprindsen af Oranien, som nu er reist til Lon hon, for derfra at afhente hans Kongelige Moder til Tydskland, fik for hans Afreise til Foræring af den første Consul en kostbar Flint, et Par Pistoler, og en Sabel af Fabriket i Versailles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Fra alle Departementer, Tribunaler og Korpser, indløbe Stemmeregisterne saa talrige til Gunst for den første Consuls Regiering paa Livstid, at dette vig lige Anliggende ikke lader nogen Tvivl mere tilovers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Den 1ste Junii indtraf den nye tyrkiske Gesandt til Paris, og den 4de overrakte han sit Creditiv til den første Consul. Hans Statskareth skal være den Engeland. Den 4de Junii blev Kongens 64. Aars Fødselsdag bekiendtgjort ved Kanonernes Løsning fra Park og Tover, og om Aftenen vare alle offentlige Bygninger illuminerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Til almindelig Glæde her, har den franske Regiering udnævnt Borger Coquebert=Montbret til fransk Generalkommissair for Handelsaffairerne i London, da han skal være en meget erfaren Mand i Handels faget. Man siger tillige at han har i Commission at bringe en Handelstractat istand mellem Engeland og Frankrig, om hvis Hovedpunkter begge Regieringer allerede skal være enige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Fregatten Melampus, som er kommen fra Jamaica og indløben til Portsmouth, har medbragt mange Privatbreve fra Vestindien, som alle stemme overeens i, at den yderst besværlige Krig paa St. Domingo, har meget svækket General Lecleres Armee. Man ansætter hans Tab, ved Sygdomme, Strabadser og Fegtninger til 12000 Mand, ligesom han ved den indtrædende Regntid havde Mangel paa Feldt, og Leir-Redskaber. Rygtet i London siger endog at den franske Overgeneral ville rømme St. Domingo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Regieringen paa Jamaica har den 29de Martii ladet forbyde Levnetsmidlers Udførsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Den 2den Junii har Underhuset paa AdmiralBerkelens Forslag med 59 imod 56 Stemmer, bevilget Doctor Jennes en Præmie af 10,000 Pd. Sterl., for Opdagelsen og Udbredelsen af KokoppeJneculationen. Minoriteten var for 20,000 Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
Fredsfesterne vedvarer endnu bestandig, og der menes man ikke vil ophøre med dem før den 28de Junii da Kongen og Dronningen reiser til Badet i Weymouth. Den 3die holdt Boodles Klub en Fetei Ranelaghs skiøn illuminerede have, hvor der var over 2000 Personer til Bords. Trods de vedholdende Nattefroste, i dette Foraar, saae man der hele Fade fulde med Grønneærter, Jordbær, Kirsebær i Overflødighed, foruden det lækreste af Dyre= og Planteriget. Damerne vare alle klædte i hvidt med Sølv, og Mandfolkene i grønne Frakker med sorte Kraver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-06-16
En anden Fest i samme Anledning, som var foranstaltet af Greverne Moira og Landaff, i Cumberland House, vare der 3000 Personer tilstæde ved. Denne havde næsten i 4 Uger sadt alle Skrædere, Opstikkersker, Kokke, Confectbagere, m. fl. i Reqvisition. Alt Kl. 11 begyndte maa at kjøre dertil, og om Natten Kl. 3 vare endnu ei alle komne dertil. Vognene stoppede hinanden og mange maatte staae ud af dem, for at trænge sig igiennem det talrigforsamlede Folk til Huset, hvor adskillige endog bleve mishandlede af Pøbelen. Denne tumultuariske Forvirring var dog ikke at ligne imod den som siden fandt Sted i Sahlen om Natten Kl. 3, da man var kommen til Bord. Jngen kunde nyde noget de kostbare Spiser, formedelst en stærk Knagen som hørtes, der lod formode at Huset ville styrte sammen. Over 20 Damer besvimede og bleve deels lagte op paa Bordet, deels bragte til Vinduerne, da man næsten blev qvalt af Heede i Værelset. De Damer som endnu vare stærke nok, reve af Angest deres Diamanter af Hoved og Hals, for at putte dem i Lommen. Det hele Toiletarbeide gik i et Øieblik fløiten. Maskeradeklæder som havde kostet 30 til 40 Guineer, bleve revne i Stykker, de smagfuldeste Peruqver blev trukken af deres Fundament og mange skaldede Skiønheder saae sig forladt af deres ubestandige Titus, Brutus og Caracalla. Det er forunderlig at det ved slige Feter som koster saa store Penge, og hvortil de fornemste Personer i Kongeriget kommer, ikke er sørget mere for Orden og Sikkerhed.