Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-08-24
Skjøndt det var Cancelliets Resolution af 3die Januar d. A. alene er bestemt, at 3/4 af Omkostningerne ved den Paagjældendes Ophold i Hospitalet skulle udredes af Amtsrepartitionsfonden, maatte Amtsraadet dog antage, at dette ogsaa indirecte kunde anvendes paa de tidligere medgaaede Omkostninger; men for at undgaae Misforstaaelse, besluttedes det desangaaende at forespørge sig hos Cancelliet samt in subsidium at tilstaae Fattigvæsenet den omhandlede Godtgjørelse af Amtsfattigkassen. 3. Da en Besværing fra Huusmand Christen Rasmussen i Vester Ulslev over det ham for Aare 1843 paalignede Bidrag til Fattigvæsenet fandtes ugrundet, besluttedes det, at det skulde have sit Forblivende ved Ligningen. 4. Et Andragende fra Sogneforstanderskabet for Søllested Sogn om et Laan paa 200 Rbd. af Amts fattigkassen til Opførelsen af et Fattighuus beslutted man at anbefale til Cancelliet, hvilket Sagen bliver at forelægge, saavel med Hensyn til den for Communen nødvendige Tilladelse til at optage Laanet, som med Hensyn til den forhaanden værende Mangel paa anordningsmæssig Sikkerhed, mod at Sogneforstanderskabet paa Communens Vegne udsteder Obligation for Laanet, der tilbagebetales med Halvdelen i hver af de næstfølgende December Terminer og sikkres ved Pant i Bygningen, som opføres efter Tegning og Overslag, der approberes af Amtsraadet og holdes assureret, samt mod at det forrentes med 4 pCt. aarlig. 5. Sogneforstanderskabet for Kippinge og Brarup Sogne havde anholdt og Amtsraadets Samtykke til at dele Communen i 3 Districter med Hensyn til de Fattiges Forsørgelse med Huusly og Brændsel, saaledes at hvert af disse Districter skulde have sit eget Fattighuus, og særskilt udrede de til den omhandlede Deel af Fattigforsørgelsen medgaaende Udgifter uden Byrde for det Øvrige af Pastoratet. Da Amtsraadet ikke kunde ansee sig for bemyndiget til at approbere en saadan Deeling af Communen og eiheller fandt Anledning til at indstille Sagen til Cancelliet, der, selv og Communens samtlige Beboere, som ved den paatænkte Foranstaltning kunde blive udsatte for en ulige Fordeling af Fattigvæsenets nu fælleds Byrde, der vare enige, hvorom der ikke var Tale, ligesaa lidet er i Besiddelse af Magt til at bevilge samme, da den Collegiet ved Anordningen af 13de August 1841 § 1 tillagte Myndighed ikke strækker sig saavidt, besluttedes det i Overeensstemmelse hermed at tilkjendegive Sogneforstanderskabet det Fornødne. 5. Efterat Sogneforstanderskabet for Hillested Sogn havde meddeelt den forlangte nærmere Oplysning i Henseende til det indgivne Forslag til et Regulatifor Sognets Biveie, approberedes dette og ligeledes approberedes Regulativerne for Kippinge og Brarup samt Skovlænge, Gurreby og Søllested Sogne. 7. Paa Grund af Amtsraadets Anmodning til Vedkommende om at foretage en Omarbeidelse af det indgivne Forslag til et Regulativ for Thoreby Sogns Biveie, da disses Henlæggelse til de enkelte Byer, over hvis Grunde de gaae, ikke kunde ansees hjemlet i Forordningen af 29de September 1841 § 28, havde Birkedommeren indsendt et Andragende fra Sogneforstanderskabet, hvori anholdtes om, at det maatte forblive ved den skete Jnddeeling, for at bortfjerne den Ulighed, som, naar Veiarbeidet skulde være fælleds for hele Communen, vilde opstaae deraf, at de enkelte Byer, mellem hvilke Veiene efter en ældre Bestemmelse havde været fordeelte, ikke i lige Grad havde sørget for deres Jstandsættelse, saa at de, der tidligere have udført det største Arbeide, nu vilde finde sig prægraverede ved at tage lige Deel med de Øvrige i Arbeidet. - Da Amtsraadet heraf saae, at dets bemærkninger vare blevne misforstaaede, og at Betydningen af et Regulativ for Biveiene ikke var rigtig opfattet af Vedkommende, besluttedes det at gjøre disse opmærksomme paa, at Fordelingen af Veiarbeidet ikke vedkommer Regulativet, som alene skal gaae ud paa at bestemme de Veie, der bør betragtes som Biveie, hvilke, som saadanne, ere undergivne Tilsyn fra det Offentliges Side og skulle holdes i forsvarlig Stand af Communen, hvorfor Amtsraadet ikke kunde approbere et Regulativ, hvorved denne Forpligtelse var paalagt de enkelte Byer, hver for sin Grund, og ikke Sognet som en Heelhed, medens man paa den anden Side ikke kunde have noget at erindre imod, at der ved Veiarbeidets Fordeling mellem de Arbeidspligtige, hvorom det ifølge Anordningen af 13de August 1841 § 17 tilkommer Sogneforstanderskabet i Forening med Politimesteren at bestemme det Fornødne, tages Hensyn til det Arbeide, nogle af Sogne beboerne tidligere maatte have udført fremfor andre, ligesom de nu stedfindende Jnddelinger af Biveiene til Vedligeholdelse, ifølge Forordningen af 29de September 1841 § 27 No 2 og 28, gjerne kunne vedblive, saalænge Omstændighederne ikke gjøre en Forandring nødvendig. - Amtsraadet maatte derfor paany forlange indsendt et Forslag til et Regulativ for Biveiene, hvori disse alene betegnes efter den Communen som en Heelhed paahvilende Forpligtelse til deres Vedligeholdelse. 8. Paa et Andragende fra en Deel Beboere af Kappel Sogn om at det maatte blive paalagt Vestenskov Sogns Beboere at deeltage i Jstandsættelsen af en Vei fra Sjunkeby til Vestenskov besluttedes det at svare, at da den omhandlede Vei ikke var optaget paa Regulativet for Vestenskov Sogns Biveie og den ikke er nødvendig som Sogne- eller Kjøbstadvei for Kappel Sogns Beboere, maatte det have sit Forblivende ved en af Stiftamtet tidligere afgiven Resolution, ifølge hvilken den, efterat være afsat, bør istandsættes og vedligeholdes af de af nysnævnte Sogns Beboere, der benytte den. 9. Sogneforstanderskabet for Kjøbeløv Sogn havde forespurgt, deels hvorvidt Gaarden Marienborg, som har baade frit og ufrit Hartkorn, hvoraf hiint er en Parcel af Hovedgaarden Adserstrup, er pligtig at forrette Arbeide in natura paa Sognets Biveie, deels hvorvidt Gaardeiere, der have Huse med Jord, bør forrette Veiarbeide for det Husene tilliggende Hartkorn, om de end boe udenfor Sognet. Herpaa besluttede Amtsraadet at svare, at Forordningen af 29de September 1841 § 28, sammenholdt med § 27 N. 2 og § 10, klarligen viser, at Gaarden Marienborgs fri Hartkorn ikke er forpligtet til Arbeide paa Biveiene, med mindre en saadan Forpligtelse hidtil har paahvilet det, men at denne Forpligtelse derimod ligefrem paahviler det ufrie Hartkorn, samt at der, da Veiarbeidet efter Anordningerne paahviler ikke Hartkornets Eier men dets Bruger, ei kan være noget Spørgsmaal om at affordre Eieren Arbeide af Fæste- og Leiehuse med Hartkorn, hvorimod Arbeidet maa forrettes af Huusmændene efter Reglerne i Forordn. 29 Sept. 1841 § 11.10. Et Andragende fra Sogneforstanderskabet for Søllested Sogn og et Vidrag af Amtsrepartitionsfonden til Opførelsen af en ny Bro over et Vandløb paa en af Sognets Biveie fandt Amtsraadet efter Omstændighederne ingen Anledning til at bevilge. 11. J Anledning af den, efter Amtsraadets Beslutning i forrige Møde, til Rentekammeret gjorte Jndstilling om, at Veien fra Nykjøbing til Gjedser maatte udgaae af de mindre Landeveies Tal, havde Sogneforstanderskaberne for Væggerløse og destrup Sogne, paa Begjæring, erholdt Leilighed til at yttre sig og afgivet en Erklæring, der gaaer ud paa at vise, at den omhandlede Vei, som Kjøbstadsvei for en anseelig Landstrækning, er qvalificeret til at vedligeholdes som Landevei, samt at paavise andre mindre Landeveie i Amtet, der mere kunde egne sig til at overgaae til Biveie. Da der, foruden denne Erklæring, var indkommet en lignende fra Sogneforstanderskabet for Skjelbe- og Gjedesby Sogne, saavelsom en Protest fra Holeby og Bursø med flere Sogneforstanderskaber mod at den mindre Landevei mellem Maribo og Rødby over Bursøholte nedlægges, og Rentekammeret havde forlangt Betænkning over et Andragende fra Communalbestyrelsen i Nykjøbing, betræffende Gjedserveiens Nedlæggelse, besluttedes at nedsætte en Comitee, for at overveie disse og i Almindelighed at bedømme, hvilke af Amtets mindre Landeveie, der bør overgaae i Biveienes Klasse.