Københavns Adresseavis, 1765-02-04
Correspondence. Spørges: a) Om alle de løse Breve, saavel som de, der ere Addresse Breve med forsendte Vare fra Vestindien, ey kunde til Vedkommendes Lettelse og desmere Beqvenmelighed, ved Capitainernes Ankomst her til Staden, afleveres under et fra hvert hiemkommende Skib til et offentligt bekiendt Sted, saasom Adresse=Contoiret, i faldt samme vilde paatage sig den Umag, og da at holde ordentlig Protocol over den Tid efter anden, som de leveredes fra hver Capitain, Man holder for at intet Sted kunde være beqvemmere dertil; thi siden derfra udkommer Efterretninger 3 gange ugentlig, saa kunde Brevenes Eieres Navne altid blive bekiendtgjorte strax i Contoirets udgivende Aviser, naar de ey vare saa bekiendte, at et Bud, uden Ophold kunde levere Brevene omkring. Men hvor ledes skulde Belønningen derfor være? b) Om en Festere af Kirke= eller Konge=Tiender udebliver med Afgiften over den i Festebrevet determinerede Dag, har han da ikke forbrudt sit Feste i følge ReversalFestebrevet, og hvorledes har Eierne at forholde sig, naar han vilde, for oftere Uleylighed at undgaae, bortfæste saadan Tiende til en anden? c) Den Correspondence, som nyelig er anrettet i AdresseContoirets Efterretninger har baade fundet og fortiener Biefald; dog maatte det synes, at den ikke egentlig burde angaae lærde Spørsmaal, som hverken deri finder beqvenSted, ey heller kand interessere de fleste Læsere. Dette har givet en Patriot Anledning til saadant Forslag. Hvad om et lærd Selskab tog sig for efter samme Maade at oprette saadan en ugentlig frie Correspondence, hvor Videnskabers Elskere kunde enten med eller uden Navn spørge om, og svare paa de mange vigtige Tvivlsmaal, som idelig forekommer i lærde Sager, og af Mangel deels paa gode Skrifter, deels paa lærde Folkes Omgang bliver for mange til Anstød og Hinder i deres Studeringers Løb. Hvor deyligt vilde det ikke være at faae opløste sine hemmelige Skrupler i Religionen, i Philosophien, i Lovkyndigheden, i Historien og sv. Hvor meget vilde Videnskaberne vinde ved saadan Indretning, og hvor vilde mangen got Genie derved vise sig, som og mange, der fattes anden Leylighed, derved raadføres. Selskabet selv skulde intet fremsætte, men allene have Ret til at giøre fornuftig Valg iblant de indkommende Spørsmaal og Svar, da ventelig endeel ubetydelige vilde indløbe. Det maatte til den Ende foreskrive de Corresponderende visse Love at iagttage, saasom Ærbødighed for Religionen og gode Sæder, Skrivemaadens Anstændighed og Tydelighed, Afhold fra Ordstrid, Pennekrig og unyttige Subtiliteter, og endelig et vist Rum, som det Jndsendte maatte indtage. Anslaget er som nyt, saa og umodent endnu, og kand imodtage adskillig Forbedring. Ønskes derfor, at en lærd Kiender af sligt, vilde heri tilkiendegive sin Betænkning derover, da nærmere Oplysning, om behøves, kand ventes af den, som har indsendt dette. Brev, indsendt fra en Ubekiendt, om Syge=Cassen. d) Den udkomne Plan til en Syge=Casses Oprettelse har ikke kundet undgaae mange haarde Critiqver. Alles Omdømme er ikke eens om en og samme Sag. Jeg vil meddele dem nogle af de Tanker, jeg har hørt fældede over denne Syge=Casses Jndretning. 1. Saa mange Ugeskillinger, som Planen tilholder, kunde de Fattige ikke komme afsted, helst om Vinteren og i besværlige Tider, naar de skulle indgaae i en Classe, som var tilstrekkelig at holdes af. 2. De af Professioner, som ere vante til at fortiene noget anseeligt, kunde ikke vel lade sig noye med en Rixdaler ugentlig, og ønskede, at Classerne kunde saaledes indrettes, at Jnteressenterne betalte i 1ste Classe 4 Sk., i 2den Classe 3 Sk., i 3die Classe 2 Sk., og i 4de Classe 1 Sk. om Ugen; og derimod i Sygdoms Tid ugentlig kunde nyde i 1ste Classe 2 Rdlr., i 2den Classe 1 Rdlr. 3 Mk., i 3die Classe 1 Rdlr., og i 4de Classe 3 Mk.; og naar de interesserede i alle Classerne, da ugentlig 5 Rdlr., som kunde være noget tilstrekkeligt for en Syg 3. Somme siger, at der findes intet i Planen, som kand opmuntre til at interessere derudi, siden der ey allene skal betales Jndskud, men endog de første Qvartal-Penge, forud. 4. Nogle mener, at naar Fattige, Thunde eller andre lagde ugentlig de Penge i en Sparebøsse, som de bestandig Hadersleb passerede. Hr. Hench til Aarøesund, den skulle give til Cassen, at de da i Sygdoms Tilfælde skulde 20 Jan. Pastor Block til Flensborg, Krigs=Raad Ca være bedre holdne med Sparebossens Forraad, end med merer, den 22 ejusd. Lieutenant Frederichsen til Aarveden Hielp, de, som Jnteressentere, kunde vente af Cassen. sund, den 23 ejusd. General Lieutenant von Arnstedt Jeg har vildet tilmelde dem disse Tanker, om samme til Aarøesund. Kammer Junker Bülow til Colding. En mueligt kunde tiene til Cassens bedre Indretning. For Kongelig Dansk Cabinets Coureer til Flensborg, Kam bliver &c. mer Herre og General=Major von der Osten til Colding, e) Om de Lærde ikke kunde sammenligne det Siberiske, den 25 ejusd. Sprog med det gamle Gothiske, og om der ved saadan