JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
J Frankrig kommer dette sidste Selskab dog alligevel for seent, hvor megen Umage det end anvender for der at fæste faste Rødder. I Paris og mange af Frankrigs mindre Steder har det oprettet saakaldte Kongregationer. J saadanne Kongregationer søger det efterhaanden at inddrage Folket. En fattig Mand, der ikke veed anden Udvei, lader sig indskrive i en Kongregation, synger to Gange om Ugen med i et Capel, hører en Prædiken om Fordelene ved blind Lydighed eller ovenskjøbet til Gunst for Overtroe, derfor erholder han at leve af, og har han Børn, før ger man ogsaa for disse. Naturligviis foretrække Mange dette beqvemmere Liv for Arbeide, og synge saalænge med som man vil, naar man blot godt underholder dem og Familie. Jmidlertid hersker dog hos Nationen en Æresfølelse, som forsmaaer en saadan Hjelp og heller forlader sig paa Fortjeneste ved Haandarbeide. Derhos kan siden Revolutionen Enhver opnaae Alt, uden deri at hindres ved Andres Forrettigheder. Enhver nyder rolig Frugten af sit Arbeid, og kan efterlade sine Børn samme i lige Dele, uden at een Broder gives større Ret end den anden, eller nødes til at give sig i Tjeneste hos andre Folk, eller gjøre sig Umage for at erholde en Post, der bringer Løn uden Arbeide. Disse ere den franske Nations store Fordeele siden Slutningen af det forrige Aarhundrede, og saalænge disse fremdeles bestaae, ville Jesuiter og Kongregationer af lignende Slags kun lidet udrette. (Morgenbl. 11 Febr. 36.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
J Engelland er Afsætningen paa Tidender langtfra ikke saa stor, som i Frankrig. The Times f. Ex., som har længe været den meest udbredte af alle engelske Aviser, har aldrig i Tider, hvor særegne Tilskyndelsesmidler manglede, afsat mange over 6000 Exemplarer dagligen, da derimod Constitutionel skal have tre Gange saa mange regulære Subskribenter, og Journal des Debats 14,000. Aarsagen dertil ere de svære Paalæg, som, foruden andre Udgivter, de engelske Tidender ere bebyrdede med. Allene Tilveiebringelse af Efterretningerne om Parlamentsforhandlingerne koster 3000 Pd. St. aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Hofraad Rochlitz inddeler Musiktilhørere og Musikbedømmere – ligesom Sterne de Reisende og Jean Paul de Spadserende - i fire Classer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
J den første sætter han dem, der kun af Forfængelighed og Mode høre Musik, og kun besøge, Concertsahlene og Operaerne, for at have været der og kunne tale derom, i den anden dem, som skjøndt opmærksomme, kun kan høre saa at sige med Forstanden, ønske at kaldes Konstkjendere, og uden at agte de Fortrin, som et Tonestykke i Henseende til Aand og Følelse kan have, blot høre det, for at opdage en Feil mod Regelen, ogsaa Virtuoser, der ikke ere andet end Virtuoser, duelige Sønner af Jubal, som Spillemænd og Pibere nedstamme fra, og forhvilke blot det Vanskelige og Halsbrækkende, og hvis heldige eller mislykkede Udførelse har Jnteresse. Til den tredie Classe regnes de, som besjelede, modtagelige, maaskee enthusiastiske, men dog kun med Øret, høre, og overeenstemmende dermed dømme, ligesom hine, der blot betragte Musiken som et beqvemt Hjelpemiddel: auszufüllen die Leere der Stunden, und die lange, unendliche Zeit Denne Classe holder Forfatteren for den talrigeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
J den fjerde sætter han dem, der med hele Sielen høre og som ikke ere for talrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Efter et af General=Qvarteermesterstaben i Wien 1824 udgivet Kort over Monarkiet medfølgende Tabel udgjør de østerrigske Staters Befolkning 30,006,949 Menneskeer paa et Flade indhold af 12,153 Qvadratmile. Jnteressant er Sammenligningen mellem de forskjellige Lande, der udgjøre dette Monarkie, i Henseende til deres Fladeindhold og Befolkning. Saaledes har Ungarn med 4181 1/2 Qvadratmile og 8,586,814 Mennesker, altsaa paa en Qvadratmiil 2053, medens i de lombardisk venetianske Provindser, ere paa 852 Qvadratmile 4, 161,078 Mennesker, altsaa paa en Qvadratmil 4388, der er mere end det dobbelte mod Ungarn. Stærkest befolket uden for de italienske Provindser er Mæhten, som har 481 Qvadratmile og 1,890, 806 Jndvaanere, altsaa paa en Qvadratmiil 3922 Mennesker. Opgivelserne ere officielle, og saaledes har Østerriges Befolkning meget tiltaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Den afdøde Rich der i mange Aar som det engelske ostindiske Compagnies Agent residerede ved Paschaen af Bagdads Hof, havde en ypperlig Samling af Manuskripter, Medailler og Oldsager. Denne Samling bestod af 1) 900 Bind Manuskripter i det persiske, tyrkiske, kaldæiske, syriske og arabiske Sprog, indeholdende Commentarer over den hellige Skrivt; 2) af orientalske og græske Medailler; 3) af en stor Mængde Oldsager, fundne i Egnen af Babylon og Ninive, paa hvilke Bogstaver, som man endnu ei har afchiftet, og neppe vil kunne dette, uden man anstiller Sammenligninger med andre Oldsager af lige Slags som man maatte finde. Fra Forstanderne for det brittiske Museum er Underhuset ved Sir C. Long overrakt en Ansøgning om Erhvervelsen af denne Samling for en billig Kjøbesum, som ved Sagkyndige kunde sættes paa samme. Hr. Long forklarede, at den hele Samling vel vilde faaes for 8000 Pd. St., og androg paa at en Commission maatte udnævnes, for at give Huset en Rapport derom, og saadan Commission er derefter udnævnt. (A. Z. 135.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Til de interessanteste smaa Skrivter af den nyere engelske Literatur kan man regne et under den besynderlige Titel: the modern Athen, eller det nyere Athenen, som i det Hele giver en ganske træffende Skildring af dette Athen, nemlig Edinburg, hvis Jndbyggere give deres Stad dette Navn. Vel har literary gaaette udtalt en Fordømmelsesdom over Skrivtet, men det er dog aabenbare skrevet af en Mand, der nøie er bekjendt med Sted og Personer. (M. f. g. St. 28.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
J Wien seer man en mærkværdig Samling af Byster, som en berømt Lærer i Billedhuggerkonsten, Messerschmidt, har forfærdiget, og som fortræffeligen udtrykke Lidenskaber og Følelser, ofte i forskjellige Gradationer, efter Forskjelligheden af de Jndtryk eller de Udspring, der fremkaldte dem. De udgjøre et Bidrag til Physionomiken, der er eget i sit Slags, og nu er Samlingen, efterat den har vandret meget omkring fra den oprindelige Eiers Besiddelse, kommet i en privat Mands Hænder, som har erhvervet den for en ringe Priis. J Konstnerens Levetid skal en høi, rigtbemidlet Person have budet ham 40,000 Gyld. C. M. for samme. Aarsagen, hvorfor den ikke blev afstaaet, kjendes ikke. Konstneren var ei færdig med sin Samling. Tallet skulde, efter hans Plan, have gaaet til 100. Han arbeidede i sin Levetids sidste Aar med utrættelig Flid paa samme, drog sig bort i en ensom Egn, for, affondret fra Verden, og taaligen bærende Trang og Ubeqvemmelighed, at kunne leve ene og allene for sin Jdees Udførelse. Men han bragte det ikke videre end til næsten det Halve af det bestemte Antal, thi endnu førend han kunde lægge Haanden paa den 50de Byste overraskede Døden ham. Den største Deel er udført i Bronze; de øvrige i Alabaster. J sine tidligere Aar studerede han anatomiske Værker, og beskjæftigede sig Nat og Dag dermed. Dette, forbundet med hans levende Indbildningskraft og hans sjeldne Konst talent gav ham fortrinlige Egenskaber til at udføre sin Jdee. (Mere ibid. 31.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Hr. Arrowsmith, Søn af den berømte Geograph, fortsætter sin, nu længe siden, afdøde Faders Værker, i hvilket Fag han, skjøndt ung lover meget. Et Værk, som med det første fra hans Haand vil udkomme, er et almindeligt Atlas i 45 Karter under Titel: Dutlines of the world, og derved hans Faders Portrait. (ibid. 47.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Det er bekjendt, at Hr. Domenico de Rossetti har med en høistpriselig Nidkierhed, faaet et Monument bragt til Udførelse over Winkelmann, at opsættes i Triest. Ved Subskription over hele Europa er Bekostningen for en Deel tilveiebragt, men største Deel har Rossetti selv tilskudt. Den venetianske Billedhugger Antonio Bosa har forfærdiget Monumentet, og det er nu fuldendt; men nogle Vanskelig heder ere endnu at rydde afveien, førend det kan blive opstillet. Jmidlertid er udkommet et Pragtværk, med lithographerede Blade, hvori deels Monumentet er afbildet, deels Winkelmanns Portrait m.m. Det har den Titel: II Sepulera di Winkelmann in Trieste, trykt i Venedig 1823 i 4to, med 8 lithographerede Afbildninger og et Facsimile. (Mere i Konstblatt 15.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
J Juni Maaned 1822 sendte Raja af Nepaul Delbunjun Ponde, Bhugut og andre, et Gesandtskab til China. De kom d. 18 Oct. 1823 tilbage til Nepaul og meddeelte følgende Beretninger: De havde tilbragt 8 Maaneder paaderes Reise indtil Pekin. De havde passeret 33 høie Bjerge, opholdt sig 55 Dage i Hovedstaden, med Keiserens Tilladelse, som havde ladet dem anvise en Bolig. Keiseren, fortælle de, er 38 Aar, men har endnu intet Knævelsbart. Fire Ministre bestyre alle Forretninger, og hver Morgen forsamle 1,500 Adelsmænd og Generaler sig i det Keiserlige Durlan. - Alle Qvinder i China bære Slør. Hver Krambod har kun een Artikel at handle med. Om Sommeren er Heden overordentlig. Om Vinteren ere Floderne bedækkede med Jis, som er saa tyk, at Elephanter kunne gaae paa den. Ved Afreisen bleve Gesandterne iførte Hædersklæder. Keiseren sendte Rajahen af Nepaul tre Heste med alle Slags kostbare Foræringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Kjøbenhavns Børs, den 27de Mai 1825. Hamburg 2 M.a vista 218. Species 217.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Specier solgtes til 13 Rbmk. 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 10 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 103 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . 19 1/4 19 2/3 Rbd. Sedl. 51 3/4, 52 Rbs. Tegn. 94 1/295 Rbd. Sedl. - i Banco 111 3/4 111 3/4 i Sedler. 99 1/2 100 Banco. 99 3/4 99 1/2 Banco. 106 106 1/2 i Banco. i Banco 89 190 i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 44. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 31 Mai 1825. Ved Professor Carl Ferdinand Degens Død. Du dalede ikke, du herlige Stierne, Som lyste saa vide, saa klart og saa gjerne! Du slukdes ei heller til Glemsel og Haan. Thi da du, som vordende Seraph, nedsendtes At lære Guds Veie paa Jorden, antændtes Det Sandhedens evige Lys i din Aand. Det lever, det lyser, det drager, det stiger Ustandseligt frem gjennem Alherrens Riger, Bestraaler Hans Veie, opklarer Hans Bud; Og fører i korte, men daadrige Dage. Den Himmelens herlige Arving tilbage, Beriget med Dyd og med Sandhed, til Gud. Hvor herligen drogst du af Banen, Dit Øje Udmaalte det Dybe, bespeided det Høie Og samlede Viisdom i barnlige Sind. Du fattede det Sande, du elsked det Gode J Menneskets Barm, som paa Menneskers Klode; Og tilde - ach ilde - til Himlene ind. Min Ferdinand, ach med en tungere Vinge Arbeider din Ven, at han ogsaa maa svinge Sig over til Lysets og Sandhedens Hjem. Engang skal den salige Time mig røre, Forynge min Kraft, og veldædigen føre Til Evigheds straalende Porte mig frem. Da skal jeg i Lyset den Fader tilbede, Som førde og mig til sin evige Glæde. Og, Ferdinand, da skal jeg see dig igjen, Din kraftfulde Gang paa seraphiske Veie, Og frydes i Himlene selv ved at eje Blandt Viisdommens frommeste Sønner en Ven. Ribe Bispegaard, den 10de Mai 1825. Dr. J. M. Hertz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Historiske og statistiske Optegnelser om Mynt, Pengevæsen a. (Fortsættelse; see No. 42.) VI.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
J Forbindelse med den nævnte Plak. af 8 Juli 1785 om Afbetalingen af den Kongel. Gield til Banken &c., udkom to Forordn. af samme Dato om Aabningen af to Laan paa Annuiteter, et af 500000 Rdlr. dansk Cour, i Kjøbenhavn, og et andet af 500000 Rd. Species eller Banco i Altona. For at give denne, da i den danske Stat nye, Indretning desto mere Opmuntring, tilstodes Betingelser, der vare fordeelagtigere end de som sædvanligen gjaldt for indenlandske Laan, Der blev nemlig for hver af de 500 Annuitets Obligationer, hver paa 1000 Rdlr. d. C. eller 1000 Rdlr. Spec. eller Banco, som for Laanene udfærdigedes, tillige udstædt en Præmie=Annuitet af 150 Rd. d. C. eller 150 Rd. Bco. Hoved Annuitets Obligationerne bare 4 pC. aarlig Rente. Hver Præmie 2 pC. Altsaa i det Hele næsten 4 1/2 pC. af den laante Capital. Et vist Antal af Obligationerne skulde aarligen udtrækkes, saaledes at de 4 pC. Rentebærende skulde være indfriede i 28 Aar, fra 1 Sept. 1786, og de 2 pC. bærende i 35 Aar. Laanet blev i kort Tid i Kjøbenhavn fuldstændigt. J Altona gik Subskriptionen langsommere, og kun omtrent for 300000 Rdlr. Spec. blev tegnet. Den hele tegnede og ved disse Laan indkomne Sum blev med omtrent 900,000 Rdlr. d. Cour. til Banken betalt. Fremdeles blev samme anviist de i solgte Kongel. Godser af de forrige Rytterdistrikter a. indestaaende halve Kjøbesummer, omtrent 2,000,000 Rdlr. d. C. Endvidere anslog man de Banken overdragne, mod Hypotheker udestaaende, sikre Fordringer, og rede Kassebeholdninger til 3,000,000 Rdl., saa at af den Kongl. Gield til Banken, som man regnede imod 9 Millioner, blev imod 6 Mill. afdraget, og for den tilbagestaaende 1/2 blev givet lige saa gode, men først Tid efter anden realisable Hypotheker. Den hele Plan blev udviklet i et lidet Skrivt af Hr. Etatsraad Kirstein, R. a. D., under Titel, Briese uber den nenen Finanzplan, für Danmark. Hamburg XI. 104 S. 1786. 8. Oversat paa Dansk. c. a. - Nogle Anmærkninger saavel til dette Skrivt, som til Pl. 8. Juli 1785, over hvilken det er Commentar, findes i Fortalen til Gaspari's Urkunden, 2te Fortsezzung 1790.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Da Pengevæsens Forandringen 5 Jan. 1813 foregik, var af hine Laan efter Planen kun tilbage: a. For det Kjøbenhavnske det 28de Aars 30 Nummere eller 30000 Rd. d. C. af Hoved Annuitets Obligationerne, og 8 Aars Udtrækning af 146 af Præmie-Obligationerne a 150 Rdlr., i alt 8760 Rdlr. v. For det Altonaiske Laan, var Planen lige, om det havde blevet complet. En anden vigtigere i hin Finansplan ind begreben Foranstaltning var Indførelsen af en nye Species Mynt i Hertugdommene Slesvig og Holsteen. Den blev allerede ved Kongl. Resol. af 18 Oct. 1786 approberet, men først, efterat forskjellige nøiere Bestemmelser vare tilkomne, blev den bekjendtgjort ved to Forordninger af 29 Febr. 1788, den ene handlede om denne nye Species Mynt og Myntfod, som Hertugdommene saaledes fik, og at de danske Bankosedler skulde fra 1 Oct. f. A. ophøre i Hertugdommene, at være gangbar Mynt. Den anden Forordn. angik Stiftelsen af en Slesvig-Holsteensk Speciesbank i Altona. Den forhen for Altona allene, under 11 Oct. 1776, oprettede Species, Laane= og Giro=Bank blev ophævet og forbundet med denne nye Bank. Denne Bank maatte for de i den nedlagte, ei paa Folier staaende, Speciesmynt, udstæde Sedler paa 80, 40, 20 og 8 Th. Spec., som ved Foreviisning og paa Forlangende strax skulde omvexles mod Sølvmynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Da i det følgende Aar politiske Conjuncturer medførte store Udrustninger, og ved tre Forordn. af 11 Marts 1789 (en for Danmark, en for Norge og en for Hertugdommene) en overordentlig Skat af Formue, Jndkomst og Næring blev paabudet, blev med samme sat i Forbindelse nye Laan af transportable Annuiteter til 3 pC. Alle nemlig, som vare pligtige til at svare hin Skat, bleve indbudne til desforuden at laane Statskassen det tredobbelte af Skattens Beløb, og da skulde Skatten ogsaa ansees som Laan. For Laanets og Skattens sammenlagte Beløb udfærdigedes Annuitetsbeviser, lydende paa 3 pC. aarlig Rente, saaledes at den der for Danmark og Norge var ansat til Skat af 100 Rd. dansk Cour. og i Hertugdommene til 100 Rdl. Schl. Holst. Cour., og desuden gjorde et Jndskud af 300 Rd., skulde derfor erholde Annuitetsbeviser paa 400 Rd. d. C. eller resp. Schl. Holst. Cour. Jngen kunde deeltage i Laanet for mindre Summer end 25 Rd., Paalægget iberegnet. Nærmere Bestemmelser i Plak. 16 Juli 1789. Ved to senere Plakater af 16 Sept. f. A. bleve Reglerne kundgjorte for Annuitetsbevisernes indvortes Indretning, Maaden paa hvilken de skulde betegnes, for ved de aarlige Trækninger at kunne skilles fra hinanden, med mere saadant. Det blev bestemt at de skulde betegnes med Bogstaver fra A til 3 inclusive, at ethvert Bogstav skulde indeholde 1000 Rd. af den subskriberede Sum; at naar det første Alphabet saaledes med 24000 Rd., og for det slesvig-holsteenske Laan med lige SumSchl. Holst. Cour. var udfyldt, igien skulde begyndes med et nyt Alphabet, hvis Bogstaver, betegnes med A 2, B. 2 o. s. v. Hvert Aars 1ste Juli skulde Renterne betales, og hvert Aar skulde aarligen ved Udtrækning bestemmes et vist Afdrag af Laanets fulde Beløb. Annuitets beviserne i Hertugdommen udstædtes i Species, altsaa 80 Rd. Spec. for hvert tegnet 100 Rd. slesv. holst. Cour.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Ved to Plak. af 26 Nov. 1790 kundgjortes, at de fra Danmark og Norge forstrakte Summer beløbe i alt omtrent til 396000 Rd., og for Hertugdømmerne 63000 Rdl. Species, for hvis Afbetaling med 2 pC. aarligt efter Ud trækning 50 Aar vilde medgaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Efter Pengevæsens Forandringen 1813 bortfaldt Trækning og Tilbagebetaling af disse Annuitets=Obligationer. Af de Slesvig=Holsteenske jydende paa Species betales 3 pC. aarlig Rente. Af de danske var Renten nedsat, indtil de fra 14 Jan. 1819 igjen har været 3 Rbd. af hver 100 Rbd. Sølv. Vi gaae tilbage til hiin Tid, da disse Annuiteter stiftedes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Efter tilbagevendte fredelige Forhold kom det under Overveielse at bringe det danske Pengevæsen paa en sikker Fod, og som en Følge af disse Overveielser blev 1791 en Dansk og Norsk Speciesbank oprettet og givet Octroiaf 16 Febr. f. A. paa 40 Aar. Denne nye Banks Mynt og Sedler skulde være Species penge, indrettede efter den gamle danske Species Myntfod. Den gamle Banks Sedler skulde efterhaanden inddrages, og bemeldte Bank lukkes for alle nye Udlaan og Disconteringer, som overdroges den nye Bank. Denne skulde være en ved privat Formue stiftet offentlig Indretning, og derfor uforanderligen staae under dens Interessentskab selv. Actiernes Antal blev bestemt til 6000, hver paa 400 Species, altsaa i alt 2,400,000 Rdl. Spec. Denne Bank maatte vel ogsaa udstæde Sedler, men som Jngen kunde paanødes, altid af Banken ved Foreviisning og paa Forlangende skulde omvexles med Sølvmynt, eller den gamle Banks Courantsedler efter indenlandske Speciers Cours mod Courantsedler, paa den Tid naar Vexlingen skeete, for Speciesbankens Sedlers Antal var sat en vis Grændse, saaledes at Summen af de Speciessedler, som vare i Omløb, ikke maatte forholde sig til den Sum af rede Valuta som Banken havde hos sig i Forraad, høiere end som 19 forholder sig til 10, et Forhold som det imidlertid gaves Haab om, naar særdeles overordentlige Omstændigheder. skulde møde, at faae Kongelig Tilladelse til at faae, under betingelser, som da bleve fastsatte, og kun for en vis bestemt Tid, forandret til det Forhold af 22 til 10. (Octrojen 1791. 88. 79. Nu vare altsaa i Kjøbenhavn to Banker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Hvo der ønskede Laan eller vilde have Vexler, Vexelobligationer a. disconterede, havde at henvende sig til Speciesbanken. Den hvis Anliggende angik et tilforn i den Kjøbenhavnske Courantbank optaget Laan havde at holde sig til samme. Den som vilde deponere Sølv eller Species, saavelsom de der vilde have vexlede Speciessedler, havde med Speciesbanken at bestille, de der vilde deponere Kjøbenhavns Courant Banksedler eller lade samme vexle, henvendte sig til den Bank der havde udstædet samme. Denne gamle Bank skulde nu være indskrænket allene til de Forretninger der reiste sig af de i den engang optagne Laan, og de af den udstædte Sedler. Af disse skulde aarligen, et Aar i et andet, inddrages og kasseres 750,000 Rdl. Nye Mynttegn eller Sedler ikke udgives (undtagen istedet for et lige Antal forslidte. C. aabent Brev 16 Febr. 1791 §. 8. Forord. 24 Juni 1791. Plac. samme Dato. Octroien. Convent. for Speciesbanken af 22 Oct. 1794. See og Skrivtet: "Underretning om den nye Danske og Norske Speciesbank, tilligemed en Samling af hvad derom under offentlig Autoritet er bekjendtgjort, udgiven af C. U. D. v. Eggers." Khavn 1791. 228 S. 8. Virkningerne af disse Indretninger vare saa heldige, at det endog kom dertil at den gamle Courantbanks Sedler gik i Handelen efter deres fulde paalydende Sum, og dette vedblev indtil 13 Sept. 1799, saa at de vedligeholdte sig deels under, deels paa Pari, deels stundum lidt over Pari, dog til 13de Sept. f. A. aldrig over 126 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Ved en i Speciesbanken holdt Generalforsamling 17 Oct. 1799 blev taget den Beslutning, at gjøre et Tilskud af 100 Rd. Species pr. Actie, for hvilke nye Indskud gaves særskilte Qvart Aktier. Derved blev denne Bank oprindelige Fond forøget med 600,000 Rdl. og den hele Grundkapital altsaa bragt til 3,000,000 Rd. Spec. Fra ovennævnte Dag den 13de Sept. 1799. begyndte Coursen at tage en uheldig Vending; saa at den inden Aarets Ende gik lidt efter lidt op til 137, og siden næsten altid var henimod ja over 140; i August 1803 endog 153, og i Slutningen af 1806, samt Begyndelsen af 1807, 162. Uheldige Handelsconjuncturer havde i Aaret 1799 foranlediget en saadan Søgning af Laan, at Speciesbanken ikke kunde bestride samme. Regjeringen fandt nødvendigt at afhielpe Trangen ved overordentlige Midler. Deels fik Grosserer-Societetet Tilladelse til ved en Committee at maatte paa ustemplet Papiir udstæde rentebærende Sedler, for dermed at gjøre Laan paa Varer og andre Effecter; (Plac. 4 Oct. 1799. Colleg. Tid. 1802 Nr. 7. Plac. 18 Dec. 1806) - deels oprettedes en saakaldet Deposito Kasse, hvoraf Udlaan paa nye i danske Courantbanksedler tilstodes, medens Speciesbanken ophørte at gjøre nye Laan (Pl. 13. Nov. 1799). Nu blev et Qvantum af Sedler, hvis Beløb skal have gaaet til 6 Millioner, udfærdiget; og disse Sedler bleve paa Bagsiden, mærkede med et Stempel, forestillende en Seule med Omskrivt: Depositum; men skulle gaae og gielde lige med de øvrige Banksedler. Indretningen skulde kun være interimistisk. Ved Plac. 12 Mai 1802 blev det bestemt, at Deposito=Kassens Fond skulde være indskrænket til den Sum, som da allerede var udlaant; men videre Leilighed havde man ei fundet til at faae den forandret, da Krigen i Aaret 1807 gjorde det umuligt at tænke derpaa. (Fortsættes.) Borchs Collegium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-31
Sidste Løverdag var her i Staden en academisk Høitidelighed, nemlig Jndvielsen af den nye Bygning, som for Borchs Collegium er bleven opført paa samme Sted hvor de ældre stode, der bleve Rov for Luerne ved Jldebranden, 1728, og ved Bombardementet i September 1807. En Jndbydelse var udstædt i latinske Hexametre af Hr. Etatsraad og Professor Birg. Thorlacius, R. af D. En latinsk Tale blev holdt af Collegiets Ephorus Hr. Etatsraad Fr. Th. Hurtigkarl, og derefter en TaksigelsesTale paa Alummernes Vegne af Collegii Jnspector, Hr. Dr. Krarup. En Cantate blev af endeel Studenter udført før og efter Talen; Ordene af Hr. Prof. K. L. Rahbek, R. af D., Musiken af Student Hr. A. P. Berggreen. Derefter blev paa Skydebanen af Collegiets Ephorus givet et Festmaaltid, hvortil vare indbudne de Herrer Profess. Consist.; de Herrer her i Staden tilstedeværende, som have studeret i sin Tid i Collegiet; og dets nu værende Alumner. Ved samme blev afsynget nogle til Festen forfattede Sange, blandt hvilke en læses i Dagen No. 127. Dette Collegium blev stiftet den 29 Juli 1689 og indviet den 29 Mai 1691. Den lærde Oluf Borch, Professor Medic. og Assessor i Høiesteret, stiftede det, ved at skienke sin Gaard i store Kannikestrædet, tilligemed en betydelig Capital.