Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-13
Indenlandsk. Provindsialstænderne i Roeskilde: No. 33 og 34 af Stændertidenden indeholder kun en Discussion om Lovforslaget andaaende Skovfor brydelser. No. 35 begynder med Grev Holsteins Forslag om, at de Communal-Anliggender, som hidtil have været betroede enten til Amtmændene allene eller til dem i Forening med Amtsfattigdirectionen, fremtidig skulle bestyres af Amtmanden i Forening med et Amts Communalraad." Forslaget gaaer nu paa, at sætte ved Siden af Amtmanden et Communalraad, som med ham skulde bestyre hvad han for det medste med Hensyn til Communal-Anliggender eene bestyrede; dette Communalraad skulle vælges af Communen og kun fungere i en vis Tid, og efter en vis Tids Forløb afløses af andre Medlemmer; Communalraadet skulle bestaae af 8 Medlemmer. Valgene skulle gielde for 4 Aar. Dette Communal-Raad skulle deeltage med Amtmanden i Bestyrelsen af Amts Repartionssondens Bestyrelse. 2) I Amtsfattigkassens Bestyrelse 3) Amisskolelærerkassens Bestyrelse. 4) J Bestyrelsen af den indbyrdes Underviisnings Tabel kasse og 5) J Bestyrelsen af alle øvrige offentlige Kasser, som for et Amt staae under Amtmandens Tilsyn 6) i alle Forretninger, der angaae Amts fattigtirectionen og Skoledirectionen, i alle Forretninger som hidtil have været overdraget til Landvæsenscommissionerne i alle blot occonomiske Forretninger, der hidtil have været betroede Skoledirectionen, Fastsættelse af Kirkekjøb, i hvad der angaaer offentlige Bygninger, Jordemødrevæsenet, Sandflugtens Dæmpning. Brandassurance paa Landet, alt under Amtmandens Overbestyrelse. Da imidlertid den nedsatte Committee ikke kunne til træde dens specielle Jndhold, og man med det Første venter en nye Communal Anordning, tog Proponenten Forslaget tilbage. J Mødet den 28de Decbr. indleverede Forligelsescommissair Thomse et Andragende fra 18 Skolelærere om Forbedrini deres Kaar. J Møderne den 29de, 30te og 3 Decbr. foretoges Forhandlinger over mindre vigtig Lovforslag, som Læserne allerede kiende. No. 3 og 37 indeholder det kongel. Udkast til en Forordning angaaende hvad der i Strandingstil fælde skal iagttages, og som udtogsviis indeholder følgende: "Det skal være en almindelig Pligt for alle Vore Undersaattere, naar de bemærko, at nogen Skib er i Fare, eller at strandet Gods inddriver paa Kysterne, da at iagttage Alt, hvad der kan tjene til at redde Menneskene og bjerge Godset, hvortil i Særdeleshed hører, ufortøvet at give Strandfogden Underretning Lodser, Strand fogder og de, der i enkelte Districter ere ansatte, som Forbjergere, ere ogsaa forpligtede til, paa de Tider, der lade Forulykkelse paa Søen befrygte, ideligen at indfinde sig paa Strandene. Strand fogderne ere forpligtede til ufortøvet at gjøre Anmeldelse for Politiemesteren, naar Stranding er foregaaet, og denne Embedsmand uden Ophold at give Amtmanden Underretning. Bjergning af strandet Gods, hvormed Folk ikke følge, bør, hvis ikke Omstændighederne øieblikkelig udfordrer det, udsættes til at Øvrigheden kan tage en Bestemmelse desangaaende. Saalænge Skipperen, eller nogen, der træder i dennes Sted, er tilstæde, maa ingen, under Foregivende af at komme ham til Hjelp foretage nogen Bjergning mod hans Villie, men hvis Hielp forlanges hør den uvægerlig ydes ham, men det beroet paa ham, om han derom vil komme overeens med Enkelte, eller om han vil overlade til Øvrigheden at bestyre Bjergningen. Ligeledes kan i ethvert Tilfælde vedkommende behørigen legitimerede Eiere, naar de selv eller ved Fuldmægtig derom melde sig til enhver Tid sættes i Besiddelse af det bjergede Skib og Gods, naar de enten i Mindelighed tilfredsstille Vedkommende for Bjergeløn og Omkostninger, eller Amtmanden dog finder det Tilbudne tilstrækkeligt, og betryggende Sikkerhed stilles for at det vil blive udbetalt. Almindelighed skulle alle dygtige Mandspersoner af Almuen paa Opfordring af Strandfogden eller andre Vedkommende, være pligtige til at indfinde sig, for at tage Deel i Bjergningsarbeidet; ogsaa bør de fornødne Baade, Vogne og Redskaber som til Bjergningen udkræves leveres af dem, der eie deslige Ting, og hvis fornødent gjøres kan Øvrigheden sætte samme i Reqvision J Henseende til faste Bjergere, (eller Bjergningsselskaber) er Concelliet bemyndiget til, paa nærmere Andragende af lage under Overveielse, hvorvidt en saadan Jndetning kan være gavnlig Saavel naar ingen Styrmand eller Skipper følger det strandede Gods og heller ingen anden af Eierne er bemyndiget til hed Strandingen at varetage disses Tarv, som og haar de Vedkommende, fordi de ei kunne komme til Accord med Bjergerne, eller af anden Grund hvergive Omsorgen til Doribhedens Foranstaltang har Amtmanden at fastsætte den Betaling, der ef ger billighed tilkommer Bjergerne, og skjøndt Biærgerne bør have tilstrækkelig betaling, bør dog denne ikke være liig, hvad Loven i 4 - 4 - 5 fastsæt. ser, men i Almindelighed være under 1/5 af den bjer(Forts.)gede Værdie. (Stænd. Td.)J Aaret fra 21de Decbe 1834 til samme Tid 1835 ere i Kjøbenhavn ægteviede 971 Par: født, 183673 Børn; døde 3612; altsaa 61 flere fødte end døde. De væsentligste Dødsaarsager vare følgende: 480 ere døde af Krampe, 421 af Brystsyge, 370 af Kopper, 298 af Alderdom, 266 af Svindsoet, 192 vare dødfødte, 161 vare døde af Mæslinger, to af Vattersoet, 105 af Slagflod, 63 af SkarBagensfeber, 59 af indvortes Svaghed, 41 af Strubehoste, 40 af Kirtelsvaghed, 37 af Guulsoet, 36 ere druknede, 36 døde af Kræft, 33 af Drik, 34 af Krampeslag. 34 af Typhusfeber, 33 af Vand Hovedet og 20 havde dræbt sig selv. Fra 19de Decbr. 1835 til 2den Jan. 1836 er i Kjøbenhavn død 26 Personer af Kopperne. (Berl. Td.)