Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-30
Den nye Konstitution blev da færdig den 13de d. M. og er alt den 15de, under et stort Tilløb af Mennesker, proklammeret i Paris. Buonaparte som er udnævntil første Konsul paa 10 Aar og skal residere i Thuilleriernes Slot, hvor han har forlangt Staldrum for 500 Heste a. er derved kommen i Besiddelse af en næsten Kongelig Magt, faaer en halv Million Livres aarlig med mere, som best erfares af Konstitutionen selv, hvis Jndhold er følgende: Første Afdeling. Om Udøvelsen af Borger=Rettighederne. Art. 1. Den franske Republik er en og udelelig. Dens Europæiske Gebect er inddeelt i Departemen. ter og Meenigheder eller Arrondissements. 2. Enhver Mand, som er født og opholder sig i Frankerig, er 21 Aar gammel og har boet et Aar paa Republikens Geboet, efterat han har ladet sig indskrive i Borger=Registeret, er fransk Borger. 3. En Udlænding kan blive fransk Borger naar han er 21 Aar, og har opholdt sig 10 Aar efter hinanden i Frankerig. 4. Ved at naturaliseres i andre Lande, ved at antage Functioner eller Pensioner af fremmede Magter, ved at tiltræde en Korporation, som billiger arvede Fødselsfortrin, og ved at dømmes til legemlige eller vanæ1) J denne nye Konstitution findes ingen Erklæring af Menneskets og Børgerens Rettigheder og Pligter, som de forrige. rede Straffe, taber man sin Egenskab som Borger. 5. Udøvelsen af Borgerrettigheden suspenderes, naar man giør Bankerot, eller naar man, som Arving efter en Bankerotteur, fordølger hans Efterladenskab; videre naar man tiener en Person eller Huusfamilie for Løn, eller er under Rettens Tiltale. 6 Førend man kan udøve Borgerret i en Menighed, maae man have boet der i et Aar. og ikke have været fraværende i eet Aar. 7. Borgerne i enhver Meenighed vælge af deres Midte dem. som de holde for de dueligste til offentlige Embedsmænd i deres Meenighed. Disse Embedsmænd tages siden af denne Menigheds=Lifte. 8 De, som ere indskrevne i samme, vælge ligeledes den 10de Deel af sig selv. Af denne saakaldte Departementslifte tages de offentlige Embedsmænd, Departementerne. 9. De som staae paa Departementslisten vælge ligeledes atter den 10de Deel af sig selv. Enhver, som kommer paa den 3die Liste, er valgbygtig til de offentlige National=Functioner. 10. Hvert 3die Aar blive de Borgere, som ere berettigede til at vælge til nogen af disse 3 Lister, sammenkaldte, for at vælge Andre i deres Sted, som ere døde eller paa anden Maade udgaaede af Listen 11. Til samme Tid kunne de Personer, som befindeutienlige, udslettes af Listen. 12. Denne Exkluderinkan allene skee efter Stemmefleerhed. 13 Jtiheller er det Grund nok til at udstryge Nogen, at han er bleven udslettet af en anden Liste. 14. Jndskrivningen paa en Valgliste er kuns nødvendig til at faae de Embeder, for hvilke denne Betingelse udtrykkeligen udfordres i Konstitutionen eller Lovene. Valglisterne skulle førstegang opsættes i det 9de Aar. Anden Afdeling. Om det conserverende Senat. Art. 15. Det conserverende Sen at (Senet conser. vateur) bestaaer af 80 Medlemmer, hvilke ikke kunne afsættes, men vælges paa Livstid, og maae i det mindste have naaet en Alder af 40 Aar. Til dette Senat bliver først udnævnt 60 Medlemmer, hvilket Antal i hvert at de første 10 Aar forøges med 2 Medlemmer. 16) Senatet udnævner selv ethvert nye Medlem af 3 Kandidater, hvoraf det lovgivende Korps foreslaaer den første, Tribu. natet den anden, og den første Konsul den tredie. Der. som disse 3 Autoritæter kuns forestaae 2 Kandidater, skal en af disse vælges, og ligeledes om en og samme blev foreslaaet af dem alle. 17. Naar den første Konsul enten efter den bestemte Tids Forløb eller ved Dimission afgaaer, bliver han plend jure og nødvendigviis Senator. De to andre Konsuler kunne tage Sæde i Senatet i den første Maaned efter at de ere afgaaede; men ere ikke forpligte de til at giøre Brug af denne Ret. De miste samme om de blive afskedigede. 18. En Senator kan aldrig vælges til noget andet offentligt Embede. 19. Alle Valgslister efter den 9 Art. blive indsendte til Senattet, som deraf samler National=Liften. 20. Af denne List vælger Senatet Konsuler, Tribuner, Kassations=Dommere og Comptabilitæts=Kommissarierne. 21. Det stadfæster eller kuldkaster alle Acter, hvilke Tribunatet eller Regieringensom konstitutionstridige forelægger det til Bedømmelse. Listerne paa de Valgdygtige høre med under disse Acter. 22. De bestemte Jndkomster af Nat i og ualgodserne ere anviste til Senatets Udgivter. En Senator aarlige Gehalt er den 25 Deel imod det, den første Konsul faaer (25000 Livres). 223. Senatets Møde, holdes ikke offentligen. 24. De afgaaende Konsuler, Borger Sieyes og Roger Ducos ere udnævnte til Medlemmer af det conserverende Senat. Disse udnævne Forening med den 2den og 3die Konsul Majoritæten i Senatet, som siden kompletterer sig selv, og skrider til den det anbetroede Valg. Tredie Afdeling. Om den lovgivende Magt. Art. 25. Enhver Lov skal foreslaaes af Regieringen, meddeles Tribunatet, og dekreteres af det lovgivende Korps. 26. Regieringens Forslag ere inddeelte i Artikler, og den kan efter Behag tage dem tilbage eller modificere dem anderledes. 27. Tribunaret bestaaer af 100 Medlemmer, som i det mindste maae have fyldt 25 Aar. Den 5te Deel bliver aarlig fornyet, dog kunne Lemmerne vælges igien, saa længe de blive paa National=Listen. 28, Tribunatet raadslaaer over Forslagene til Love, stemmer for deres Antagelse eller Forkastelse, og sender 3 Tallere som kan forredrage og forsvare deto Grunde for det lovgivende Korps. De i Art. 21 omtalt Atter sender det til Senatet. 29. Det erklærer sine Ønsker over Lovene Misbrug og Forbedringer i alle Grene af den offentlige Forvaltning; men aldrig over Civil=Anliggender, som svæve for Retten. Dog forpligter dets Ønsker ingen konstitueret Autoritæt til Deliberation. 30,