JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1829-12-09
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 25de Rovember er Professor extraordinarius ved det chirurgiske Academie, Dr. med. og Regimentschirurg A. C. P. Cal. lisen, forundt Titel af Professor ordinarius med Rang efter Rangforordningens fjerde Klasse No. 3; Overchirurg ved det almindelige Hospital og Lector chemie ved det chirurgiske Academie, Professor R. S. Thal, forundt Titel og Rang som Professor extraordinarius ved Academiet; Cand. theol. J. F. Storch beskikket til Sognepræst for Sæbye og Gjershøy Menigheder i Sjælland,
Viborger Samler, 1829-12-09
Cand. juris N. Hunderup til Assistent ved Kongens Fogeds Contoir, Cand. juris L. A. Tutein til Copiist ved Justitscontoiret under Lands=Over- samt Hof- og Stadsretten; Cand. juris J. Sorteerup til Copiist ved Underfogdens Contoir. Den 27de Conferenceraad og Deputeret i det Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie, A. B. Rothe Stork. af Dr. og Drid., til første og bestyrende Medlem af Directionen for Universitetet og de lærde Skoler; 3die Medlem i bemeldte Direction Professor Dr. phil. L. Engelstoft, R. af Dr. og Obrud til 2det Medlem af Directionen og 4de Medlem af meerbemeldte Direction, Confessionarius, Hof- og Slotspræst Dr. theol. J. P. Mynster, Commoaf Dr. og Dbrid. til 3die Medlem af Directionen; Sognepræst for Herringe Menighed i Fyen A. Berg, mann til Sognepræst for Ferslev og Vellerup Menig beder i Sjælland; Sognepræst for Hem Hindborg og Dølbye Menigheder i Viborg Stift H. F. Gotsche, til Sognepræst for Gjerslev Menighed i Sjælland; residetende Capellan ved Frue Kirke i Aalborg og Sognepræst for Søndertranders Menighed under Aalborg Stift. J. Brix til Sognepræst til Frue Kirke i Aarhuus og forAnbye Sogn under Aarhuus Stift.
Viborger Samler, 1829-12-09
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 6te October er Adjunct ved Nyekjøbing Cathedralskole, J. J. Blicher, forundt Prædicat af Overlærer. Den 14de November Cand. theol. O. S. Trojel beskikket til Adjunct ved samme Skole.
Viborger Samler, 1829-12-09
Den 17de, Professor extraordinarius i Philos. Dr. Philos. F. E. Sibbern, til Professor ordinarius og Atfessor i Consistorio ved Kjøbenhavns Universitet; første Secretair ved det Kongelige store Bibliothek, Justitsraad og Professor C. Moldech, til Professor extraordinarius i Literærhistorien ved samme Universitet, i Særdeleshed med Hensyn til den europæiske og fædrenelandske Literatur; Lector, Dr. Philos. J. N. Madvig, til Professor extraordinarius i det Latinske Sprog og Literatur ved samme Universitet; Underbibliothekar ved Universitetets Bibliothek, Magister O. D. Bloch, forundt Titel af Professor og Rang med No. 13 i 6te Klasse af Rangforordningen; Professor extraordinarius i Philol., Dr. Philos. F. C. Petersen, beskikket til Provst paa Regentsen, Indsendt.)
Viborger Samler, 1829-12-09
Ved i sidste Avis under Indsendt at læse: at Vedkommende tage sig Commedieplacaten i Viborger Samler No. 146 nær, og føle sig trufne, troer Jens Sarcasticus ei at have forfeilet, men tvertimod aldeles opnaaet sin Hensigt, nemlig: at ramme Vedkommende med bidende Spot - Sarcusme - og revse dem for deres uhørte, enhver ædel Siæl oprørende, Handlemaade. Jeg har imidlertid ei higet efter at opvække Beundring over mit Vid, i det jeg har tillagt mig Navnet Sarcasticus, og beklaget ikkun, at Jndsenderen ikke har kunne eller villet forstaaet: at Navnet Sarcasticus i dette Tilfælde alene skal betegne Den, der uddeler fortjent bidende Spot. Det overlades til enhver Veltænkendes Dom, om Den har et bedre Hjerte, der er følesløs nok til at begaae en oprørende Handling, eller Den, der troer sig beføiet til at revse en saadan Handling efter Fortjeneste. Det fromme Ønske Jndsenderen yttrer i sit Gjenmæle, staaer paa et aldeles upassende Sted, da ikke Ubesindighed, men fuldkomment Overlæg har ledet min Handling, og jeg føler derover hverken Ruelse eller Anger. Jens Sarcasticus.
Viborger Samler, 1829-12-09
Bekjendtgjørelser. At vores holtelskede kjære Moder Fra Kammerraadinde Kirstine Marie Nerger, fodt Race, ved Døden er afgaaet i Aarhuus den 6te dennes i sin Alders 80 Aar af en epidemisk Syge, 26 Dage efter hendes Jorudgangne Stigerson Capitain v. Rotvitt, bekjendtgjøres sørgeligt Familie og Venner. Den Hedengangne var en oprigtig Christen og Menneskeuen; Hun blev Moder til 3 Born, 32 Borneborn og 9 Bornebornsbørn. Fraværende i Aarhuus paa Sygeleiet nedlagte Sødskende og øvrige Familie, byder os at anmelde dettesorgelige Budskab. Viborg den 8de Decbr. 1829. B. Rerger. J. L. Gjerup. født Nerger. At Enhver af Byens 4 første Qvarterer, som han bestilt Træe eller Qvas fra Krattet, kan lade for det første 1 Læs Træe og 1 Læs Qvas afhente Torsdagen den 10de og Fredagen den 11te dennes, imod udleveringsseddel, som faaes hos og betales til Kæmneren fra Kl. 9 til 12 Formiddag og Kl. 2 til 5 Eftermiddag, bliver herved bekjendtgjort saavelsom, at det Enhver tildeelte Læs Træe maa hjemkjøres paa eengang. Magistraten i Viborg, den 9de Decbr. 1829. Gundclach. Jeg har bragt i Erfaring, at Adskillige her i Byen, istedetfor at lose Formalingssedler til det Korn og Malt de lade formale, levere Molletudskene Penge til Consumtionen. Dette leder til et Misbrug, som har meget skadelige Følger for den Kongelige Jntrade, uden engang at være til Fordeel for Øderne. - Overbeviist om, at Byens ærede Jndvaanere gjerne række mig Haanden til at hæmme saadant Misbrug, tillader jeg mig derfor herved at anmode om, at Enhver herefter behageligst vil løse Formalingssedler til hvad han lader formale her paa Contoiret, enten selv eller det egne Folk i sit eget, og ingen andens Ravn, overeensstemmende med Toldforordningens J. Am.
Viborger Samler, 1829-12-09
Viborg Consumtions-Hoved-Contoir, 8de Decbr. 1829. Bentzen.
Viborger Samler, 1829-12-09
Kunstforening.) Ligesom Sands og Interesse for de dannende, Kunster udgjør eet af de skjönneste Forenings baand, saaledes er det en Selvfölge, at en frivillig Forening, Knyttet og sammenholdt ved dette Baand, maa paa mange Maader yttre veldædig Indflydelse : til at oplive Kunstnerne i deres Kald, til at fremme og understötte Bestræbelser og Foretagender i Kunsten, til at udbrede og nære Smag og Fölelse for det Skjönne. I denne Overbeviisning have Foreningerne til de skjönne Kunsters Fremme dannet sig i de fleste af Tydsklands större Stæder: Berlin, Dresden, Hamborg, München, Nürnberg, og a.: og den almindelige Deeltagelse, som disse Foreninger have fundet, og den önskelige Fremgang, de have havt, algiver et talende Beviis for, at en saadan Samvirken til et ædelt Formaal finder Begunstigelse i vor Tidsalders Aand. Paa en Tid, da baade den Aand og den fleersidige Retning, i hvilken Kunsten i vort Fædreland øves og uddanner sig, og de Leiligheder, som ere aabnede til Bekjendtskab med Kunstens Værker, synes at love en större Indflydelse af de skjönne Kunster paa den almindelige Dannelse, end ludtil har været Tilfælde: tör der være Grund til at haabe samme Deeltagelse for en dansk Kunstforening. I denne Forhaabning er en saadan Forening: sammentraadt, bestaaende af Kunstnere og Kunstens Venner al alle Stænder, og de Bestemmelser, som den har vedtaget for sin Virksomhed, ere forelagte Hs. M. Kongen til allerhøieste Sanction, Fölgende Puncter af disse turde det være passende, foreløbigen at bringe til almindelig Kundskab: Foreningen holder i Vintermaanellerne ugentlige om Sommeren maanedlige Sammenkomster, i hvilke Kunstværker forevises, og Alt, hvad der kan ansees at vedkomme Kunsten, foredrages og giensidigt meddeles.
Viborger Samler, 1829-12-09
Foreningens Indtægt ved Medlemmernes Conlingent anvendes til Bestilling og Anskaffelse af kunstgjenstande, og disse blive aarligt paa bestemt Til ved Lodtrækning fordeelte mellem dens Medlemmer.
Viborger Samler, 1829-12-09
Foreningen agter fra Tid til anden at foranstalte ollenlige Kunstudstillinger hvis overskydende Indtægt skal anvendes til at befordre Kunstforetagender ved at udsætte Præmier eller yde anden Understöttelse. Contingentet for et indenbyes Medlem er S. Rbdlr. S., for et udenbyes 4 Rbdlr. S. aarlig: dette Bidrag giver Adgang til den omtalte Lodtrækning, ligesom og flere Nummere til samme kunne tages, af hvilke ethvert betales med Be löbet af et udenbyes Medlems Contingent. Foreningens Bestyrelse er overdraget en Administration, som vælges af Medlemmerne, dog saaledes et Bedømmelser af Kunstværker, som skulle anskaffes, og Forslag om Understöttelse af Kunstforetagender udgaae fra en særegen Committe i hvilken Pluraliteten maa være Kunstnere, ogsaa denne Commite vælges at Medlemmerne, og samtlige dens Forslag blive forelagte Selskabet til Algjörelse. Jo mere De der have forenet sig til det angivne Öiemeed, föle sig overbeviiste om det Gode, der ved et saadant Samlund kan udrettes, og jo tydeligere de tillige indsee, at den kun er ved Forening af Mange, at det Gode her som overalt kan virkes med Held, det mere holde de fast ved det Haab, at de hos deres Landsmænd ville möde den fornödne, Deeltagelse og Understöttelse.
Viborger Samler, 1829-12-09
I det jeg bringer ovenstaaende Indbydelse, udstædt af den derværende Administration, Diir. Vicepolitidirecteur Bræstrup, Prof. og Landskabsmaler Möller, Cancellieraad Thomsen og Prof. Clausen, Prol- Hetsch, ogsaa Administrationens Medlem, var dengang fraværende, til almindeligere Kundskab, tillader jeg mig af et Brev dra En af Bestyrelser, at tillöse, at Selskabet, hvis nuværende Formand er Conferentsraad Collin er allerede saaledes tiltaget, at det har i Aar omtrent 1000 Rbdlr. r. S at disponere over til Anskaffelse at Kunstgjenstande, og at Bestyrelsen haabe at bringe det dertil, at Alle skulle vinde Noget, Et Exemplar af Lovene for Kunstforeningen. henligger til Eftersyn i Boghandler Dons's Boglade, ligesom ogsaa hos mig; og modtager og besörger jeg med Fornøielse Anmeldelser i ovenstaaende Anledning. Viborg i Decbr. 1829. Ursin, Præst ved Domkirken.
Viborger Samler, 1829-12-12
Postefterretninger fra Udlandet.
Viborger Samler, 1829-12-12
Tyrkiet. Fra Warschau meldes, at Tyrkerne have kommes Giurgevo den 4de og Russerne Adrianopel den 11te Novbr. Den i petersburgske Tidender meddeelte Fredstractat stemmer i det Væsentlige overeens med hvad forhen efter tydske Blade er anført, kun at Staden, og Paschalitet Bajasid udtrytteligen nævnes blandt de Erobringer i Asien, som skulle tilbagegives Porten. - 1ste Courier giver et Udtog af et Privatbrev fra Constantinopel, ifølge hvilket Albaneserne, Servierne og Bosnierne staae i Begreb med at reise sig mod Porten, saa at denne gjerne ønskede at Russerne vilde forlænge deres Ophold i Adrianopel (! for at holde de vestlige Provindser i Respect. I dette Brev tales der ogsaa om den overalt i Tyrkiet herskende Stemning, at ville indskrænke Sultanens absolute Magt. Endnu tilføier dette Blad, at man i Constantinopel troer, at det i Seraillet værende Guld-og Sølvtøi maa sendes til Mynten, for at udrede den første Termin af Krigsomkostningerne. - Fra Seres meldes derimod i en Skrivelse af 3die Novbr. at den til Gouverneur i hiin Stad voldsomt indsatte Abtig Bai, Broder til Forræderen Jussuf=Pascha i Varna, paa Sultanens befaling er hæftet og med nogle af sine fornemste Tilhængere ført til Constantinopel, hvor han kan vente sin Straf.
Viborger Samler, 1829-12-12
Den tidligere Gouverneur Kara-Osman=Ogluer igjen indsat i sin Post. (Dette synes dog ikke at tyde paa, at Sultanens Anseelse i Provindserne skulde være saa aldeles tilintetgjort, som de engelske og franske Blade ville paastaae.) J Seres havde man endnu ingen Efterretning og Fredens Ratification, og Rustningerne der vedvarede. – J en Skrivelse fra Ancona af 13de Novbr. meldes Følgende: "Efter den ved Petra i Nærheden af Theben stedfundne for Tyrkerne ufordeelagtige Fægtning er et græsk, 4000 Md. stærkt, Corps draget imod Athen. Man haabede, at disse Tropper vilde være tilstrækkelige til at rense hele Livadien for Tyrkerne. Handelsbreve fra Zante fortælle nu, at et fransk Coffardieskib har bragt Efterretning dertil om en nye mellem Tyrkerne og Grækerne forefalden Træfning, hvori de Sidste skulde have lidt et fuldkomment Nederlag. Hvis denne Efterretning bekræftedes, vilde den for Øieblikket mærkeligen forandre Tingenes Tilstand paa det græske Fastland, og tilintetgjøre mange sanqviniske Forhaabninger. Da man imidlertid ingen Efterretning har erholdt herom paa directe Vei eller over Corfu, hvor man sædvanligviis er meget nøie underrettet om Tildragelserne i Grækenland, saa bør man neppe uden nærmere Bekræftelse fæste Troe til Ovenstaaende. Alle Efterretninger som indløbe om den indvortes tilstand, i Grækenland navnligen paa Moren, ere tilfredsstillende; Tilliden til Regjeringen, og især til Grev Capodistrias, er ubegrændset, og det vil neppe lykkes nogen Anden i den Grad at erhverve sig Nationens almindelige Agtelse. Ved saa gunstige Udsigter for den unge Stat maa Frygten for at see Grev Capodistrias at træde bort fra den politiske Skueplads være høist ubehagelig for hele Nationen.
Viborger Samler, 1829-12-12
Efterretningen herom har været almindeligen udbredt i nogle Dage, og finder Tiltroe. Man forsikkrer, at Greven vil forlade Grækenland, saasnart hans Efterfølger er bestemt af de store Magter; han har des- aarsag skrevet til London og erklæret sin Beredvillighed til, øieblikkeligen at nedlægge Præsidentposten, hvis hans Nærværelse i Grækenland ikke passer til Magternes Hensigter." - En anden Skrivelse fra Ancona meddeler Breve fra Alexandriin, hvori meldes, at der er indtraadt en Standsning i de derværende Rustninger, og at Mehemed Ali synes at opgive sin forehavte Expedition. Denne Forandring vil man ikke tilskrive Landets indre Forhold eller Portens politiske Jndvirkning, men angiver en anden Bevæggrund dertil. Mehemed Ali skal tidligere af en stor europæisk Magt (Frankrig have erholdt Forsikkring om Anerkjendelse af hans Uafhængighed, hvis det kunde lykkes ham, at undertvinge Barbareskstaterne og dringe disse tøilesløse Nationer under sit Herredømme. Stolende paa dette Løvte traf han alle Foranstaltninger til et saadant Foretagende, da han pludseligen fik Underretning om, at Sagernes Tilstand havde forandret sig, og at hiin Magt ikke alene tog sit givne Løvte tilbage, men ogsaa fraraadede der hele Foretagende, fordi Europas vigtigste Jnteresser herved vilde blive bragte i Fare.
Viborger Samler, 1829-12-12
For Øieblikket synes Mehemed Ali at ville følge dette, ham vistnok ikke velkomne, Raad men man finder det ikke sandsynligt, at han ganske vil opgive et med saa megen Jver opfattet Project. Han er forsigtig men ogsaa vedholdende, og lader sig ikke let bringe tilbage fra en eengang fattet Beslutning.
Viborger Samler, 1829-12-12
Frankrig.
Viborger Samler, 1829-12-12
I de sidste Dage af Novbr. har man i Paris havt høist foruroligende Rygter om en Modification, som Ministrene havde i Sinde at foretage i Chartet. Ved at anføre disse Rygter tillode de liberale Blade sig de sædvanlige Trudsler. Le Globe paastod, at Ministrene manglede Mod, naar det kom til Udførelse. Blandt Andet sagde den: "At forberede en saadan Voldsgierning er let, først i Udførelsens Øieblik begynder Modet at vakle og Haanden at sittre. Allerede true Dhrr. Courvoisier, d'Hausse, og de Chabrol med at trække sig tilbage. Ville Dhrr. de Polignac og Momthel vise større Dristighed, Den Første har havt en Dødsdoms Skræktebillede for Øine. Vil den Sidste frivilligen udsætte sig for det Samme Hvad den aandrige Mand angaaer, som man beskylder for allerede at have forfattet den strafværdige Act, saa kunne vi vanskeligen troe, at han, for at tilfredsstille en blot literair Forfængelig hed, vilde indlade sig i et saa voveligt Spil. Hr. Beugnot har oplevet Revolutionen." (Andre nævner Indenrigsministeren som Forfatter.) J en senere Skrivelse fra Paris af 1ste Decbr. hedder det: De foruroligende Rygter tabe sig efterhaanden; dog vedblive Oppositionsbladene at paastaae, at de ikke have været ugrundede, og at uforsigtige Yttringer af nogle til Hoffet hørende Personer, have foranlediget deres Udspredelse. Derpaa gjøre de opmærksom paa Caretter vetydige Sprog, som nyligen erklærede, at en overordentlig Directorialmagt kun i det yderste Tilfælde torde finde Sted, naar man forgiæves havde appelleres til Kamrene og til Valgollegierne og udtømt alle lovmæssige Midler til Monarchiets Frelse. J. des Debats omtaler en mellem Baron de Damas Hertug de Blacass, Cardinal de Latill, Biskoppen af Strasburg og Flere bestaaende Forening ved Hoffet, gjennem hvilken Congregationen udover sin skjulte Jndflydelse paa Regjeringen. Ogsaa Gaaette selv anfører blandt Avisrygter følgende Sted af Cour. J.: Det Sprog der i Aftes blev ført ved Hoffet, var noget friere og oprigtigere end om Morgenen. Man sagde, at der i Ministerconseilet ikke var debatteret over Nødvendigheden af en additionel Act til Forandring i Valgloven, men at Ministrene kun havde givet nogle Fortrolige i Commission at undersøge dette Spørgsmaal; Een af disse udarbeidede derpaa et Forslag, som hans Forfængelighed forledte ham til at meddele til en Person af politisk Betydenhed ved hvis Jndiscretion Tidenderne ere komne til at slaae Allarm. Bestyrtset over dette hæftige og lydelige Udbrud af den almindelige Uvillie har man lagt Udkastet til Side.
Viborger Samler, 1829-12-12
Mexico. Endeligen erholder man Udviklingen af Spaniernes overordentlige og ubesindige Expedition mod Mexico. Træt af det forgieves Haab om Forstærkning og skuf set i sin Forventning om at finde Tilhængere i Landet, har General Barradas, der dagligen saae fine Tropper at formindskes ved Sygdomme, medens Mexicanernes Antal formeredes ved Forstærkninger fra Landets Jndre, den 11te Septbr. sluttet en Capitulation med General Sta. Ana, hvorved han den 12te har overgivet ham Fæstningen Tampico, og den 13de rømmet Staden af samme Navn. Den spanske Division skulde bringes til Victoria og forblive der, indtil den igjen kunde indskibes til Hava na; men de Syge skulde forblive i Tampico, indtil de kunde føres til Hospitalet i Mexico. Man regner, at Spanierne siden deres Landing have mistet 1500 Mand, hvoraf omtrent Fjerdedelen er falden eller bleven saaret i Fægtningerne men de Øvrige blevne Offere for Sygdomme. Sta. Ang er gaaet tilbage til Veracrux, og Barradas har indskibet sig til New=Orleans, hvortil han allerede skal være ankommen med 6 Officierer.
Viborger Samler, 1829-12-12
Blandet. Keiseren af Rusland er aldeles uden Fare, og i den ønskeligste Bedring; der udgives ingen Bulletins mere om hans Sundhedstilstand. - Det engelske Cabinet skal have besværet sig hos det spanske angaaende Don Miguels Anerkjendelse hvorved Hertugen af Wellington skal have tilføiet den truende Erklæring, at Storbritaniens Tractater med Portugal, ifølge hvilke ingen bevæbnet Jntervention af en fremmed Magt i sidstnævnte Land maa taales, endnu staae i Kraft. - The Limerick - Chroniele anfører igjen en Mængde Mord og Røverier, som ere forefaldne i den Deel af Jrland.
Viborger Samler, 1829-12-12
Jndenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs-Cours den 8de December. Hamborg 2 M. - 6 sta 307. Species 209. - Specier solgtes til 12 Mk. 8 1/2 s. Obligationer (uden Renter: 4 a 941. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820. 102 1/2 a 102 1/3 Rbdlr. rede Sølv eller 107 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1829-12-12
Kjøbenhavn den 7de Decbr. Høiesteret har afsagt Dom i en Sag anlagt at Justitien mod suspenderet Toldkasserer og Kammerraad Opitius i Odense for at have bilagt hans til det kongl. General-Toldkammer og CommerceCollegium indgivne Regnskaber med falske Qvitteringer m.v. Ved Bytingsretten var han dømt til at have sit Embede forbrudt og erstatte adskillige Summer, o. s. v. Landsover= samt Hof= og Stadsretten havde kjendt ham fri for Justitiens Tiltale, mod at udrede Sagens Omkostninger. Høiesteret har dømt ham til at bøde 500 Rbd. Sølv til Odense Fattigkasse samt betale alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger. Justitien havde anlagt Sag mod Consumtionsforvalter Krigsraad Theil i Skive for at have modtaget sammenskudte Gaver fra endeel Sogne i Salling, under Benævnelse af Brændeviinsskat. Høiesteret har stadfæstet Over- og Underrettens Dom der begge lød paa en Mulct af 200 Rbd. Sølv, som Krigsraad Theil skal bode til Skive Fattigkasse, samt betale alle Sagens Omkostninger.
Viborger Samler, 1829-12-12
Forhenværende Grosserer Wedersøe er bleven Graver til Helliggeistes Kirke og Krigsraad Stocksleth, Tolder paa Læssøe, Fyr Jnspecteur i Stagen.
Viborger Samler, 1829-12-12
Sidste Hefte af S. H. L. Provindsialblade beretter, at en Chaussee skal anlægges fra Kiel til Altona, om over Bornhøved eller Neumünster er endnu itte afgjort.
Viborger Samler, 1829-12-12
Fra den 21de til 25de November begge inel. ere 28 Kornladninger passerede gjennem Øresund; af disse vare 7 bestemte til engelske, 6 til hollandske, 9 til franske og 6 til svenske og norske Havne. Et særdeles smukt, og især paa denne Aarstid usædvanligt Syn, skal det have været, da der, i Midten af November, samlede sig i en Tid af 5 Dage omtrent 450 Skibe paa Helsingøers Rhed, hvilke fra de forskjellige østersøiske Havne flokkede sig der, for at drage videre til deres Hjem, men ved Modvind bleve hindrede i at gaae ud af Kattegat. Efter flere Dages Ophold fik de endelig en temmelig gunstig, skjøndt ikke stærk, Sydvind, som satte den hele Vrimmel af Skibe istand til at søge ud i Nordsøen, og begive sig til deres forskjellige Hjemstavne. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1829-12-12
I Handelstidenden gjøres opmærksom paa Hr. Frederik Schiøtts i Kjøbenhavn anlagte ny Mastin Værksted, i Gaarden No. 6 paa St. Annaplads, lige for Amaliegaden. Mechanicus F. Schrøtt har i 11 Aar uddannet sine Kundskaber og Færdigheder i nogle af de bedste Maskin=Værksteder, i Berlin Paris, Elsatz, samt desuden i Schweitz, og Jtalien. J sit ved sin Hjemkomst til Kbhvn.
Viborger Samler, 1829-12-12
her anlagte Maskin=Værlsted forfærdiger han nu blandt Andet: Valtseværker med støbte Staalvaliser til 1000 300 Rbd.; Jern=Bogtrykkerpresser 55 Rbd.; hydrauliske Presser, fra 100,000 til 300000 Pds. Tryk. 101 a 1,400 Rbd.; Dampmaskiner fra 8 til 12 Hestes Kraft, 4,000 a 5,100 Rbd. Hr. Schiøtte modtager ogsaa gamle Maskiner til Reparation og Forbedring.
Viborger Samler, 1829-12-12
J No. 34 af den cimbriske Jagttager findes en Erklæring fra Udgiveren hvoraf sees: at han, indtil det høikongelige danske Cancellie deciderer paa en indgiven underdanigst Besværing, i Anledning af de Hindringer, der i den senere Tid fra Censurens Side ere lagt i Veien for de indsendte Styk ters Publication i Bladet, selv paatager sig ene Ansvaret for Samme. "Urokkelig og stottet paa forhaandenværende Facta" siger han er forøvrigt min Tro: jeg er Borger i en Stat, i hvilken Tantens Yttring er som selve Tanken fri, i hvilken intet vilkaarligt Magtsprog formaaer at underkue gavnlig Sandhed, hvor skurtende denne end stundom maatte forekomme ved Spytstitterie og ussel Smiger for kjælende Oxen, og i hvilken følgelig et Blad med det Nærværendes Jendents maa kunne trives, o. s. v.
Viborger Samler, 1829-12-12
- En Underbetjent Hjørt i Aalborg er ogsaa kommen i samme Blad for sin mageløse Embedøiver, at confiskere en Landsbykudskes Madpose. - Endelig sees ligeledes af meerbemeldte Blad, at Bødker laugets Jnteressentere i Aalborg have forenet sig om, at holde en enkelt Laugsinteressent i Gjældsarrest, fordi han ei kan tilsvare en Lauget tilhørende, i hans Værge værende; men - ham frastiaalen Sum. Arithmetisk Opgave. Forudsat at der Mortensaften blev spiist 100 Gjæs i Ribe, og Nogen ønskede sig et Knappenaalshoved for den Første, to for den Anden, fire for den Tredie, og saaledes bestandig dobbelt for hver følgende, naar man da tillige forudsætter, at der gaae 2 Knappenaalshoveder paa en Tomme, altsaa 800, paa en Cubittomme, og at Jordens Omkreds er 5400 Miil, hver til 12000 Al., spørges: hvor stor en Deel af Jorden maatte være Messing, for deraf at tilveiebringe de Knappenaals hoveder, som behøvedes for at opfylde dette tilsyneladende bestedne Onske? Randers den 5te Decbr. Imorges stod Thermometret 5 under Frysepunctet. Stjondt Kulden saaledes vedvarer, er Brændet dog, paa Grund at stærk Tilførsel, falden i Prisen. Man kjøber nu en Favn grønt, men forresten godt Brænde for 10 Rbd. - Af de den kongl. Kasse tilhørende, og Rentekammerets Administration underlagte Godser, ere Scheel, Schjervad Ordetgaard og Fannerup, med alt Tilliggende, solgte til Hr. Ritmester von Bentzon for den Sum Will, 1 Rbd. r. S. -