JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-09-28
Efter Reqvisition fra Dhrr. Grut & Høyer, bliver Fredagen den 5 Octbr. førstk., Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Auction ved Odense Kanalbassin over en Ladning Brædder, bestaaende af cirka 420 Tylter, af forskjellige Dimensioner. Konditionerne, hvoriblandt, at solide Kjøbere tilstaaes 6 Ugers Kredit, henligge til Eftersyn paa Hr. Mægler Browns Kontoir her i Byen tilligemed en Fortegnelse over det Sælgende. Reimuth. Odense den 28 Septbr. 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-09-28
Torsdagen den 11 Octbr. førstk., Formiddag Kl. 9, lader Enkefrue Krigsraadinde Wederkinch ved offentlig Auction, som afholdes i hendes iboende Gaard Nr. 440 paa Nørregade, bortsælge endeel gode og velkonditionerede Bøger, samt nogle Meubler og Effecter, hvorover trykte Kataloger 2 a 3 Dage forinden Auctionen kunne bekommes paa Byeskriverkontoiret her i Byen. Hvilket herved bekjendtgjøres, med bemærkning, at Bøgerne sælges om Formiddagen og de øvrige Effekter om Eftermiddagen. Reimuth. Odense den 28 Septbr. 1852.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-09-28
Førstkommende Onsdag den 10 Octbr., Kl. 10 Formiddag, afholdes en Skiftesamling i afdøde Kjøbmand og Gjæstgiver Christian Holger Christesens Boe i Stervboegaarden her i Byen, til hvilken Boets Kreditorer herved indbydes at tage Møde, enten selv eller ved lovligen befuldmægtigede, for at tage nogle foreløbigen nødvendige Bestemmelser Boet vedkommende. De, som udeblive, ansees at underkaste sig, hvad Pluraliteten af de Mødende beslutte. Byefogedkontoiret, Faaborg den 25 Septbr. 1832. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-09-28
(De flere efter Avisens Slutning indleverede Avertissementer følge næste Gang.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-09-28
Hos Boghandler S. Hempel i Odense, faaes følgende
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-09-28
Forlagsskrifter. til vedtegnede Priser. Aristophanes's Komedier, oversatte fra det Græske ved J. Krag. Første Deel, 2 Rbd. i Mat. og 2 Rbd. 16 s. heft. Begtrup, J., Forsøg til en Beskrivelse over Svendborg Kjøbstad, med Grundtegning. 1825. 1 Rbd. 32 s. Bierfreund, F. L., Revolutionen i det spanske Amerika, med en kort Fremstilling af dette Lands Opdagelse og Historie fra denne Tidspunkt indtil Revolutionen, 2 Rbd. Bjørns Materialier til Samtaler over den plane Geometrie. Til Brug ved den første geometriske Underviisning. Med 4 Kobbertavler. 1811. 64 s. Sammes Samtaler over Gjenstande af den plane Geometrie. 1815. 2 Rbd. Blicher, S. S., Bautastene, indeholdende : Til Danmarks Ungdom, af Forl.; Kong Hroar, af Oehlenschlæger, Niels Ebbesen. af Fors.; Daniel Rautzau, af Öchlenschlæger; Tyge Brahe, af Forf.; Cort Adler, af Ingemann, Griffenfeld, af Forf.; Bernstorst, af Forl.; Hvidtfeldt, af Ingemann, Hans Egede, af Ingemann, v. Westen, af Fors.; Schielderup, af Forf.; Holberg, af Fors.; Evald, af Ochlenschlæger; Tyge Rothe, af Fors.; Birckner, af Forf.; Vahl, af Oehlenschlæger; Tode, af Fors.; Qvistgaard, af Fors.; Prinds Christian af Augustenborg, af Grundtvig; Villemoes, af Grundtvig ; Holm, af Fors.; Buhl, af Forfatteren. 4. Med lithograseret Titel.) 1825. 1 Rbd. 32 Sk. Bloch, S. N. J., Dr. og Professor samt R. a. D., Bidrag til Kritik af Underviisningsmethoden, med Forslag til sammes Forbedring. 1802. 12 s. indh. Sammes Forsøg til en Theorie for det udvortes Foredrag i Veltalenheden. Et Skrift, der ei allene kan tjene til Kompendium for Underviisning, men ogsaa er brugelig baade for den geistlige og verdslige Taler, Skuespilleren og overhovedet Enhver, hvem det paaligger at tale, deklamere eller forelæse Noget. 1805. 32 s. Bloch, S. N. J., Dr. Professor og Rektor for Roskilde Kathedralskole, R. a. D. Fuldstændig dansk Sproglære, til Brug i lærde Skoler og ved Selvunderviisning. 1ste Deel, om Ordenes Dannelse og Retskrivning. Andet aldeles omarbeidede Oplag. 1817. 1 Rbd. 48 s. Sammes Grundtræk til en dansk Retskrivningslære. 1805. 24 s. Bode, J. L., Om Veirligets Forudsigelse. Fordansket ved Pastor A. P. Meden. 1821. 32 s. Bredsdorff, J. Hornemann, Dr. og Rector. Kort Retskrivningslære for Lægfolk. 1826. 24 s. indb. Dinter, G. F., Anviisning til Bibelens Brug i Almueskoler. Oversat fra det Tydske ved Pastor H. C. Wolf. 3 Deele. 1825. 4 Rbd. Faber, N., Dr. Theol. & Philos., Tolv Prædikener. Et Forsøg til sand Christendoms Bestyrkelse mod Tvivl og Vildfarelse. 1825. 1 Rbd. 52 s. i Mat. 1 Rbd. 48 s. heftet og 1 Rbd. 64 s. i Velskind. Sammes Fem Breve til Hr. Pastor N. F. S. Grundtvig, angaaende Fornuft, Aand og Bogstav, Andagtsforsamlinger udenfor Kirken og Muligheden af et Beviis for Guds Tilværelse. Andet Forsøg til sand Christendom Bestyrkelse, mod Tvivl og Vildfarelser. 1825. 72 s. i Mat., 80 s. heft. og 1 Rbd. 8 s. i Velskind. Grauer, Hieronymus, forhen Sognepræst til Ries, Pligtlære forTjenestetiender. (2det Oplag). 1822. 24 s. heftet. Gotsche, H. C., Læsebog for Almueskolerne i Danmark. Andet Oplag. 1852. 62 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-09-28
Døbte, Kopulerede og Døde, i Kjøbstaden Odense. i September Maaned 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-09-28
A. St. Knuds Sogn. Døbte. Den 6te, Smaghdl. L. A. Madsens Datter: Ellen Cathrine Madsen; Fadd.: Jfr. L. Larsen og C. Jensen, Smaandl. Faaborg, Reebslagerm. N. Jensen og Tjener F. Jørgensen. Den 9de, Bødkerm. R. C. Lehns Datter, Kirstine Margrethe Lehn; Fadd. Mad. Stohr, Pigen J. Magnus, Brændeviinsbr. A. Madsen, Rugbrødbager H. Larsen og Sukkersv. N. Jensen. Den 10de, Kjøbmand P. Petersens Datter: Johanne Andrea Christiane Petersen; Fadd. Barnets Moder, Jfr. Thomsen, Stadshauptmand Agent Andrup, Kjøbmand Harttung fra Hamborg og Gjæstgiver Strøm. Den 13de, Brændeviinsbr. K. Hansens Datter, Kirstine Marie Knudsen; Fadd. Madamerne Dannesboe og Hagenau, Skipper A. H. Andresen, Møllerkudsk R. Hansen og Ungkarl A. Pedersen fra Aasum. Den 14de, A. Ducks Datter: Nielsine Petrine Kirstine Michelsen; Fadd. Jfr. S. Knudsen og P. Prange, Vognmand Appelby, Skomagermesterne H. J. Hansen og P. Nielsen. Den 16de, A. Hansd. Datter: Anne Cathrine Ottesen; Fadd. Mad. Ottesen, Pigen S. Hansen, Tjenestekarlene M. Mogensen, P. Jversen og A. Mortensen. Den 25de, Huusfæster i Stegsted N. Rasmussens Datter: Marie Kirstine Nielsen; Fadd.: Pigerne K. Rasmusd. og M. Christiansd., Tjenestekarlene F. Larsen, H. Christiansen og P. Christensen. S. D., Skjænkevært C. Nielsens Datter: Anne Elisabeth Nielsen; Fadd. Pigerne A. M. Andersd. og A. M. Paulsd., Væversv. C. Christiansen, Tjener R. Pedersen og Ungkarl P. Ditlewsen. Konfirmerede. 11 Drenge og 14 Piger. Kopulerede. Den 7de, Kjøbmand Valentin Tychsen og Jfr. Elisabeth Amalie Brodersen. Døde. Den 6te, Anne Nielsens Søn, Anders Hansen, 1 Dag. S. D., Sadelmagermester P. A. Klug, 60 Aar. Den 7de, Muurmester C. A. Møller, 46 Aar. Den 10de, K. M. Mortensd. Søn, Lars Christian Jensen, 20 Uger. Den 15de, Almisselem S. Kratz, 49 Aar. Den 14de, Dagleier P. Kratz, 65 Aar. Den 24de, Strømpevæver J. F. A. Michelsens Søn, Ferdinand Carl Michelsen, 1 1/2 Aar. B. Frue Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-09-28
Døbte. Den 1ste, Skomagerm. C. A. Huus's Datter: Hanne Kirstine Huus; Fadd. Korporal Jensens Kone, Pigen M. Nielsen, Brændeviinsbr. J. Petersen, Skomagermesterne H. Mathiasen, og D. Huus. Den 9de, Huusmand P. Jensens Datter i Slagbrohuset: Marie Cathrine Petersdatter; Fadd.: Pigerne K. Rasmusd. og M. S. Larsdatter, Selveiergaardmand N. Petersen, Ungkarlene N. Knudsen og J. Madsen, alle af Killerup. Den 16de, Møllebygger P. Petersens Søn ved Eibye Mølle: Nicolai Alexander Petersen; Fadd.: Jfr. Schibtz og B. D. Petersen, Møllerkarlene M. Møller, H. Petersen og C. Michelsen. S. D., M. K. Andersens Datter: Marie Margrethe Andersen; Fadd.: Pigerne A. M. Andersen og A. C. Petersen, Skomagersv. L. Naskov- og Bødkersv. M. Hansen. Den 25de, Gartner Demants Datter: Ane Cathrine Pouline Demant; Fadd. Jfr. F. Hastrup og K. Hieronimus, Guldsmed Skjellerup og Gartner Hansen. Den 30te, J. C. Knudsens Datter, Jensine Sophie Jensen; Fadd. Pigerne M. T. Lange og A. M. Øsberg, Skomagerm. Christesen og Handskemagersv. J. Lange. Konfirmerede. 19 Drenge og 6 Piger. Kopulerede. Den 5te, Veibetjent Lars Petersen Ersløv og Pigen Maren Knudsdatter. Den 15de, Huusmand Hans JsakGormsen og Pigen Ane Cathrine Rasmusdatter. S. D., Jens Severin Hvistendahl Galskjöt, residerende Kapellan i Kolding og Sognepræst til Alminde Menighed, og Frøken Ane Elisabeth, Johannette v. Heide. Den 28de, Organist Johan Christian Bergman fra Nestved og Jfr. Marie Kirstine Fischer. Døde. Den 15de, Tømmersv. R. Petersens Enkes Søn, Hans Christian Rasmussen, 8 Aar. Den 14de, Birkedommer Thomas Lunds Enke, Jnger Hansen, 90 1/2 Aar. C. St. Hans Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-09-28
Døbte. Den 11te, Proprietair F. L. Smiths Søn, Frederik, Vilhelm Smith; Fadd. Mad. Brandt fra Hvedholm og Jfr. Heiberg, Pastor emeritus Seidelin, Kasserer Storch og Proprietair Ve deel. Den 25de, Møllersv. L. Jensens Datter: Jensine Edeling Jensen; Fadd.: Jfr. Belschner og Pigen M. Henriksen, Saddelmagersv. N. P. Nielsen og Ungkarlene J. C. og V. Jensen. S.D., A. M. Jørgensens Datter: Ane Marie Frederikke Jørgensen; Fadd.: Pigerne M. Larsen og K. Pedersen, Skomagersvendene Weisbach og Berg. Den 26de, Kanalopsynsmand J. Nielsens Søn, Frits Nielsen; Fadd. Barnets Moder og Madame Nielsen og Fisker P. Andersen. Den 30te, Fahnesmed H. C. Jørgensens Søn: Carl Christian Fries Hansen; Fadd. Mad. Hansen og Pigen AC. Rasmusd., Korporal Vellemberg, Brændeviinskarl A. Rasmussen og Huusmand H. Petersen. Konfirmerede, 9 Drenge og 12 Piger. Kopulerede. Den 5te, Skomagermester Svend Nielsen og Jfr. Ane Kirstine Rønnov. Den 26de, Kanalopsynsmand Jens Nielsen og Johanne Marie Cathrine Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-09-28
Døde. Den 11te, Muurmester J. Petersens Kone, Ane Andersen, 48 Aar. Følgeblad til Fyens Stifts Adresse-Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
61 Aargang. No 164. Fyens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis, og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Mandagen. 1 October 1832. Jndhold. om Krig og Fred (Tilberedelser til et Angreb paa Holland. Kongen af Spaniens Død, Portugal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
Den forrige franske Kongefamilie, Frankerig, Om Krig og Fred. Uden den Erfaring, at Vinden ofte i eet Døgn kan blæse fra flere Hjørner, maatte Man let kunne fristes til, nu at ansee en ny Belgerkrig, muligt kun Forspil til en langt mer udbredt, for uundgaaelig. Jkke blot de fleste Pariser-Journaler, saasom den ellers saa sikre Freds-Spaamand des Debats, Messager, Temps a. støde i Krigsbasunen; men selv i Moniteuren af 22 Septbr. læses som følger: "Marskal Gerard er afreist, for at modtage befalingen over Nordhæren, der er bestemt til at beskytte Belgien imod de Angreb, som muligt af Holland kunne foretages imod samme." De øvrige ministerielle Journaler gaae endnu videre og forsikrer at Haabet om en mindelig Underhandling imellem Belgien og Holland er reent forsvundet, siden Kong Wilhelm har forkastet alle Forslag, og at en kombineret franske engelsk Flaade skal blokere Hollands Havne (hvortil Messager rig, tignok ikke finder Aarstiden saa passende), medens en fransk Hær paa 25,000 Md., støttet paa et andet ligesaa stærkt Armeekorps, allerede staaer færdigt til at overskride Belgiens Grændse, saasnart Kong Leopold ønsker det. J et Ministerraad hos den franske Konge, som Lord Granville bivaanede, skal Manifestet alt være undertegnet, og blot endnu tilstaaet 10 Dages Opsættelse, hvilket naturligviis har virket ufordeelagtigt paa Koursen. Naar imidlertid Journal det Debats ikke blot forsikrer, at Engelland er ganske enig disse Forholdsregler, men at der heller ikke er noget at befrygte for den almindelige Fred, "da Europa maa lade den Oprigtighed, det Maadehold og den Taalmodighed, som i 2 Aar har betegnet den franske Regjerings Handlemaade, vederfares Retfærdighed, da har Man Grund til at drage dette i Tvivl. Næsten alle Diplomater have i de sidste Dage afsendt Kourerer til deres Hoffer, og Messager vil allerede vide om en Samtale imellem den preussiske Gesandt, Hr. v. Werther, og Sebastiani, hvori den Første ikke har villet indrømme Frankerig Ret til at tvinge Holland, og opfordret Ministeren til at overveie de alvorlige Følger, som kunde flyde af overilede Skridt. J Forbindelse hermed melder den paa engang saa krigersk stemte Journal des Debats om store Bevægelser mellem de preussiske Tropper ved Rhinen. Ligesom den franske Kronprinds er den belgiske Gesandt i Paris, Hr. Lehon, i største Hast afreist til Brussel og havde den 23 September Privat-Audients hos Kongen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
Efter Forlydende ventedes Hertugen af Orleans og hans Broder Hertugen af Remours hver Dag til Nordarmeens Hovedqvarteer. Hr. Neulenaeres Udtrædelse af Ministeriet skal netop have fundet Sted Dagen for Man vidste omde afbrudte Underhandlinger, hvorved Tingen har faaet et ganske andet Udseende. Som Man bemærker, anføres blot endnu een Division af den belgiske Armee af en belgisk General; alle de andre ere Franske. Muligt kan Man heraf forklare sig de anonyme Trudselsbreve, som flere høie Embedsmænd i Brussel have faaet, og hvori meldes Kong Wilhelms Tilbagekomst til Belgien i næste Maaned. Angaaende de hollandske Tropper, da ere de vel atter indrykkede i deres Kantonneringer, men Forholdsregler derhos tagne til, at hele Hæren saa hastigt muligt kan være under Vaaben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
Konferentsen i London var den 22 Septbr. i fuld Virksomhed, i Anledning af en Note fra Kongen af Holland, hvori han skal føre den Fornærmedes Sprog og forlange sit Forslag taget til Følge. Samme eller en lignende Note skal være tilstillet de europæiske Hoffer, for at opfordre Magterne til at forhindre en Jndblanding i en uafhængig StatsAnliggende, der vilde svække det monarkiske Princip i hele Europa, hvorhos Hs. Majestæt erklærer, at han, først tvungen til at drage Sværdet, vil kjæmpe til det yderste for sine og Nationens Rettigheder m.m. Haager-Journalen meddeler en indsendt Artikel, hvori forudsiges, at naar Alt kommer til Alt, maa det komme til Splid mellem Konferentsens Magter selv, da det er umuligt, at de andre Regjeringer, om det ogsaa for Øieblikket var deres Hensigt, ville blive neutrale og rolige Tilskuere til, at 2 kolossalske Magter overfalde en lille Nation, blot for at forfægte Revolutionens Sag." Jkke heller antages det for troligt, at Engelland, og Frankerig ville handle fælleds i denne Sag. Vi forkynde høit - hedder det – at skulde Engelland være forblindet nok til at optræde imod Holland, dets Blindhed vilde snart ophøre. Det er kuns en ephemerisk Forbindelse, som et Kanonskud eller en Ministerial=Forandring kan adsplitte. Og selv Frankerig, hvis Man skulde lade det intervenere, da skeer det mindre for at hielpe en ny Bundsforvandt, end for at afvæbne en truende Opposition. Jmidlertid kunne vi endnu ikke opgive Haabet, at det vil betænke sig vel, for det lægger Lunten til en uhyre Krudtmine, hvorved hele Europa vilde geraade i Lue." Hine truende Udsigter uagtet, skimter Man dog fra andre Sider Haab om, at de ikke ere saa alvorlig meente. J Paris vare Krigsrygterne den 22de atter i Aftagende og Børsen roligere; i Engelland mærkedes heller ikke til nogen Søe rustninger, men Man ansaae Frankerigs Stilling imod Holland som en blot Demonstration, og haabede, at det endnu vilde lykkes Konferentsen uden Magtsprog at faae Striden, bilagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
Den 21de indtraf Lord Durham med Familie og et meget talrigt Følge, efter en temmelig stormfuld Søereise, paa det keiserlige russiske Dampskib Jschora fra Petersburg til Stettin, hvorfra han samme Dag fortsatte Reisen til Berlin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
Som en Deus ex machina kommer midt i den politiske Røre den uventede Efterretning om Kongen af Spaniens Død, som kortelig anmeldes i Moniteuren den 22 Septbr., da den endnu kuns var kommet til Paris ved Telegraphen, men Koureren ventedes hvert Øieblik. Dette Dødsfald, som under andre Forhold kuns havde været en sædvanlig Begivenhed, faaer nu, ved den bekjendte Ophævelse af den Saliske Lov, en politisk Vigtighed, hvis Følger ikke lade sig beregne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
J de af Journal des Debats anstillede Betragtninger gjøres det tvivlsomt, om Don Carlos vil erkjende sin Broders Ret til at forandre den siden Philip Vs Tid indførte Arvefølge Orden, eller lade sig selv udraabe til Konge af Spanien, i hvilket Tilfælde kunde ventes en ny spansk Successionskrig, Det var i Aaret 1829 i sit 4de Ægteskab, at Ferdinand, gjenindførte den gamle spanske Lov, hvorefter de Kongelige Døttre ogsaa kunne arve Kronen. Skulde det stadfæste sig, at Dronningen af Spanien befinder sig i velsignede Omstændigheder, vilde naturligviis Spørgsmaalet først kunne opkastes efter hendes Nedkomst. Men skulde, som menes, de Apostoliske forlange en Revision af den antiesaliske Lov, vilde hun blive nødsaget til at tage sin Tilflugt til Ludvig Philig, med hvis Gemalinde hun skal staae i fortrolig Brevvexling. Saameget er vist, at de spanske Renter strax ere faldne 4 pCt., Cortes=Obligationerne derimod stegne 1 1/2 pCt. paa den Pariser Børs. Bladet National meddeler ogsaa en foregiven Proklamation, som længe skal have cirkuleret. i Spanien, hvori Nationen opfordres til at afkaste det nærværværende Dyngstie og vælge Don Pedro til Konge over hele Halvøen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
Den nu hedengangne Kong Ferdinand VII var fød den 14 Octbr. 1784 og døde i St. Jldefons som følge af at Gigten slog ind. Hans Livs Hændelser og Regent=Værd ere for Samtiden i frisk Erindring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
Portugal. Fra Oporto haves Efterretninger til den 10 Septbr. Den konstitutionelle Hær gjorde den 6te et Udfald til Villangva(som altsaa dengang ikke var i deres Hænder), og trængte General Povoas Division uden Sværdslag tilbage; men da den ikke vilde vove noget Slag, førend den har faaet Forstærkning, rykkede den kort efter igjen ind i Oporto. Flaa og den laae endnu ved Lissabon og havde befaling til at undgaae enhver Fægtning med Admiral Sartorius. Den forrige franske Kongefamilie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
Det engelske Dampskib med Carl X og Følge ombord seilede den 21de om Middagen først forbi Altona hen efter Hamborg, da det kort efter vendte tilbage og Man nu erfarede, at Hs. Majestæt havde besluttet her at stige iland. Efterat de fornødne Tilberedelser i al Hast vare trufne i det Rainvilleske Hotel, forlod de Kongelige Reisende Skibet, og forføiede sig tilfods dertil, da de dem af Hs. Excellence Over præsidenten, Grev v. Blücher-Altona imødesendte Eqvipager, ikke kunde indtræffe saa betids, hvorved Man med Fornøielse bemærkede, at Hs. Maj. Kongen, uagtet sin høie Alder, med ungdommelig Lethed gik op af det steile til Palmaille førende saakaldte Qvækkerbjerg. Grev v. Blücher=Altona modtog de høie Gjæster i Hotellet. Om Morgenen den 25de bivaanede Kongen og Prindserne Gudstjenesten i den katholske Kirke, og vilde efter Forlydende den 25de atter forlade Altona og fortsætte Reisen videre til Tydskland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
Før sin Afreise fra Paris den 20 d. gav Kronprindsen, Ministeren for de udenlandske Anliggender Audients. Han vilde endnu for været ankommen til Brussel, hvis der ikke underveis var gaaet Bræk paa Vognen. Om Ministerforandringen snakkes endnu frem og tilbage. Ligesom det hollandske Angreb paa Belgien ifjor foranledigede Hr. Perrier til at blive paa sin Post, troer Man, at Ministeriet ogsaa iaar vil benytte det nærværende kritiske Moment; men bemærker derhos, at det i den offentlige Mening staaer langt dybere, end dengang det Perrierske Ministerium. Ved Hoffet indføres de gamle Former stedse meere. Biskoppen af Meaux skal saaledes være bestemt til Almosenier, og i Moniteuren læses hele Sider Vers af Hr. Barthelemy. Man har en smuk Beskrivelse om, hvorledes det er tilgaaet med denne Apostats Omvendelse. Da han er af dem, som altid fattes Penge, saa forlod han Liberalerne, dengang Hofmændene overbød disse, og hvad der slog Hovedet paa Sømmet var, at Ministrene afkjøbte ham 15,000 Exemplarer af hans Skrift til Forsvar for Beleiringsstanden i Paris. Over den sidstmeldte Beskyldning imod Marquis v. Somonville, for at have forberedet en tredie Restauration, svæver endnu et Mørke. Saameget er vist, at han ikke, som alle Blade fortælle, er afreist til Neapel, men skal endnu den 19 Septbr. have havt en Audients hos Kongen. Hvorledes Jnsurgenterne forstaae at spænde deres Garn, sees ogsaa deraf, at nylig en Kommis i Krigsministeriet er opdaget at have udleveret Stykker af Stats=Korrespondent sen, og i Rennes er bortstiaalet en heel Pakke Aktstykker, henhørende til Processen imod Chouanerne, deriblandt flere egenhændige Breve fra Hertuginden af Berry. J Marseille kom det den 13 og 14 f. M. atter til slemme Optrin imellem Carlisterne og Patrioterne, hvilke her efter deres Halstørklæder nu benævnes de Røde og de Grønne. Hr. Persils hurtige Afreise fra Paris har vakt ny Formodning om Hertuginden af Berrys Anholdelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
Kjøbenhavns Børs=Kours den 28 Septbr. 1832. Hamb. 2 M. - k. S. 213. Spec. 211. solgt til 12 Mk. 10 1/2 s. Norske Spec. Sedl. pr. 100 Sp. 151 1/2 a 152 Rbd. Sedl. Sv. Sedl. pr. Rd. 44 1/4444 1/2 s. T. 4 pCt. Kongel. Obligationer (u. Rente) 90 a 99 1/2 R. Sedl. Dito over 2000 pr. Stk. - S. Dito ...... dito 84 1/2 a 85 Bco. Nation. Obl. af Laan 4 Febr. 1820) 102 a - Rbd. r. S. Dito 107 1/2 a - Rbd. Sedl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
4 pCt. uopsigelige RigsbankOblig. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 PCt. norsk Laan 101 1/2 a -B. 4 pCt. dito dito 97 a - Bco. 4 pCt. nye norske Oblig, lydende paa r. S. 97 1/4 4 - r. S. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Obligat. 60 a - Rd. Bco. 3 pCt. nye danske Oblig. (1 L. St. 14 Bcomk.) 67 a 67 1/2 L. St. Asiatiske Aktier - 4 - i Sedl. Bank-Disconto. 4 pCt. (Meddeelt.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
Efter Kienderes Dom skal den 11-aarige Violinist Erich Simonsen fra Svendborg være et meget lovende Talent, og besidde en for sin Alder ei almindelig Færdighed og smaa fuldt Foredrag. Man tør derfor anbefale denne lille talent fulde Fyenboe Publikums Opmærksomhed, og Kunstens Venner, ville ved hans Bestræbelser paa Tirsdag Aften, assisteret ved det musikalske Samfund, finde ham værdig sit opmuntrende Bifald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 21 hujus, om Aftenen Kl. 8, bortkaldte Gud til et bedre Liv min elskede Mand, Kjøbmand og Gjæstgiver C. H. Christesen, i en Alder af 40 Aar og efter 5 Aars lykkeligt Ægteskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
Dette for mig og 3 uforsørgede Børn saa smertelige Tab bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Familie og Venner. Faaborg den 24 Septbr. 1832. Jda Dorthea sal. Christesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
At Hs. Kongelige Høihed Prinds-Gouverneuren har overdraget til sin Adjutant, Hr. Kammerjunker og Ritmester v. Bülow, at frede om den Høistsamme tilhørende Jagt paa Odense Byes Marker; dette bringes efter høieste befaling herved til offentlig Kundskab, og advares derhos Alle og Enhver om at afholde sig fra uberettiget Jagen paa Byens Marker. Odense Raadstue den 28 Septbr. 1832. Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-10-01
Da Fruentimmeret Ane Cathrine Mortensdatter, uden befalet Rigtighed, er bortflyttet med sin tvaarige Søn, Niels Jensen Odense, der staaer anført i dette Amts 52de Lægd under No. 164, saa anmodes Enhver, som om bemeldte Fruentimmer eller hendes Søn kunde meddele Oplysning, at anmelde saadant for Stiftet. Odense, i Fyens Stiftamtmandskab, den 29 Septbr. 1832. Cederfeld de Simonsen.