JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
Agerdyrkerne, de Handlende, Næringstanden og alle videnskabelig dannede og ædle Mænd i Spanien erklære sig for Konstitutionen; kun nogle bigotte Adelige, Kleresiet; og de af dem forførte Bønder ere imod den. De fremlagte Artstykker ere en evig Skjændsel for vor udenlandske Diplomatik. Naar Man først er færdig med Tydskland, Jtalien, Spanien og Morea, da tør Raden vel komme til de stolte Øeboere. Hvad der mislykkedes Bonaparte formedelst hans overilede Fremfærd, vil muligt lykkes nu, og Jngen kan forudsee Enden paa denne skrækkelige Kamp. J saa Fald hviler der et haardt Ansvar paa Os a. Hr. Stuart Wortley foreslog derimod et Amendement og Debatterne bleve udsatte til den næste Dag. Jøvrigt begynder Man alt mere at mistvivle om, at Engelland længe vil kunne blive rolig Tilskuer til nærværende Krig, og selv Ministrene indsee, at dets Neutralitet, som den forsigtige Koureer udtrykker sig, hænger ved et Haar, der let kan briste; thi stemmede blot Jnteressen, overeens med Meningerne, vilde Krigen være uundgaaelig. Saaledes indrømmede Lord Liverpool endnu den 24de, at hvor tjenlig Neutraliteten end var for Engelland, maatte Man være beredt paa Alt og rustet til Krigen, hvorhos han kun spaaede Frankerig et slet Held i Spanien, da de her Jntet kunde vinde, men vel tabe meget. Bladet Times har ogsaa endeel Betænkeligheder, i Anledning af den spanske Juntas Erkiendelse af det franske Kabinet og spørger, hvad Følgen vil blive deraf, naar de Franske først ere i Madrid, og den hellige Alliants da ansætter sine Gesandtere ved Regentskabet, medens den Engelske og Nordamerikanske befinde sig hos Kong Ferdinand?
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
Sir Robert Wilson er nu afreist til Lissabon, for at stride for den spanske Sag, og har desangaaende udstædt en Adresse til sine Konstituentere i Flekken Southwark. Til Beviis paa, hvorledes Engelland har virket for Spaniens Vel, findes endnu imellem de fremlagte Statspapirer en Skrivelse fra Hertugen af Wellington til Lord Sommerset, hvori han paalægger denne at lade Spanien, føle, hvor nødvendigt det vilde være at indrømme Kongen større Magt, som Hertugen ikke, ei engang i Kongens tidligere Forhold, finder Grund til at befrygte nogen Misbrug af. J en anden Skrivelse forsikrer Hr. Canning, at han paa det bestemteste har søgt at betage det spanske Gesandtskab i London ethvert Ønske, ethvert Haab om nogen Bistand fra Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
J Forhandlingerne om den nye Udskrivning udviklede Hr. Laisne tydelig alle Følger af en ulykkelig Krig for Frankerig, og beklagede, at dets Guld som dets Sønners Blod skulde spildes, for atter at indføre Jnqvisitionen og den uindskrænkede Kongevælde i Spanien. Hr. de Sesmaisons meente derimod, at de var en ubetydelig Anticipation for Franzoser, som tørste efter Fare og Hæder, og naar de drage i Kampen, med Sikkerhed kunne sige: "Min Prinds seer mig! Ved at tale imod det sidstmeldte Forslag om Kammerets Disciplin, bemærkede Hr. Hyde de Reusville, at der var Forskiel paa Engelland og Frankerig. Der tilkjendtes Medlemmerne Arrest og de maatte knælende gjøre Afbigt &c. Alt dette var ikke fransk, ligesom Man vist ikke heller her vilde taale saa grove og fornærmelige Taler imod Nabo. nationer, som et Parlamentslem (Brougham nylig havde tilladt sig at holde. "Aldrig, vedblev han, ville Vi taale det, fordi vi ere en stor og mægtig, en ædel og ridderlig Nation, hvor Artigheden som Æren har fæstet sit Sæde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
De græsketyrkiske Anliggender. Atter har Man Efterretning om en vigtig Søeseier, som Grækerne den 22 Marts have vundet over en af Paschaen af Ægypten afsendt Konvoy, bestaaende af 1 Fregat 3 Brigger og 18 Transportskibe med Vaaben og Munition, til Tyrkerne paa Candia, hvoraf Fregatten blev boret i Sænk, 2 Brigger og 9 Transportskibe tagne og Resten adspredt. Videre har det græske Beleiringskorps taget Udenværkerne ved Patras, og truet med at lade Besætningen, springe over Klingen, hvis den ikke havde overgivet sig til den 4 f. M. Den tyrkiske Besætning fra Corinth har som Man nu erfarer, selv paadraget sig sin Skjebne ved sin Troløshed, da den, istedetfor efter Kapitulationen at overføres til Asien, søgde at slaae sig igjennem til Thessalien. Odysscus drev dem da tilbage til Morea, og siden bleve de paa Veien til Patras omringede og nedsablede ved Vostizza.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
Det er ifølge en befaling fra Konstantinopel, at alle til Moldau og Wallachiet hjemvendte Bojarer og Græker overhovedet blive anholdte, og i hele Kobler førte til Silistria. Hvad Skjebne her venter dem, er den tyrkiske Retfærdighed Borgen for. Selv den østerrigske Konsul har forgiæves reklammeret 5 østerrigske Undersaatter, som befandt sig derimellem, med Trudsel i modsat Fald at forlade Jassy hvortil Fyrsten lod svare, at det var ham ganske ligegyldigt, enten han vilde blive eller ei. Paa Bastonader fattes det ikke siden den nye Fyrstes Ankomst, for Enhver, som finder Lyst til dette Slags Skuespil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
Blandinger. Norge. Kjøbmand Testmann har for sin falske Angivelse imod Generalkonsul Gruning ved Forligelses kommissionen beqvemmet sig til, for Exemplets Skyld at betale en Mulkt af 300 norske Speciedalere til Christiania Byes Fattigkasse, samt til en offentlig Jndrykkelse, hvori han tilstaaer, allene at have sin Kones Forbøn at takke for, at han slipper med denne ringe Mulkt, og forøvrigt da Hr. Generalkonsulen har erklæret, ei at trænge til den af ham tilbudne Afbigt) beder Publikum om Forladelse for den af ham givne Forargelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Ved Klasselotteriets anden Klasses Trækning i Mandags blev i Overeensstemmelse med Planen udtrukket 13 Nummere i følgende Orden:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
Skibs- og Handels-Efterretninger. Ostindiefareren Johanne Marie, ført af Kapitain Dunzfeldt, den 4 d. i god Stand ankommen til Kjøbenhavn. Formedelst Omsætningen af Kornvarerne i den senere Tid ere Priserne stegne lidet og kunne for Øieblikket noteres saaledes: Hvede 6 Rbd. 3 Mk., Rug 6 Rbd., Byg 3 1/2 Rbd., Havre 19 Mk. og Ærter 5 Rbd. Raffinerede Sukkere hæve sig noget, men iøvrigt finde Kolonialvarer ingen Afsætning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
Tildragelse. Den 29 f. M. om Aftenen blev atter det ulykkelige Herritzlev i Lolland hjemsøgt af Jldsvaade, og 2 Gaarde et Rov for Luerne. Da dette er fjerde Gang i en Tid af 1 Aar, at denne Bye har seet Jldsluen at rase, og Jlden efter al Sandsynlighed har været paasat, saa er der nu nedsat en Kongl. Kommission, bestaaende af Hr. Overauditor Kruger i Nykjøbing, Stedets Politiemester Hr. Kancelliesekretair Jbsen i Rødbye og Hr. Kancellieraad Pontoppidan i Nakskov, for om muligt at opdage Ophavsmanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
Blandinger. J Anledning af den vedholdende Nattefrost, som har standset Vegetationen for Vintersæden og Græsset, skrives fra Viborg saaledes: "Haveurter fryse bort, Qvæget tuder og brøller af Hunger, da Mange aldeles intet, ikke engang gammel Halm have til Heste, mindre til Qvæget. Sidste Marked, 1 Mai, vare Kornpriserne og stegne; men da ingen har Penge uden til den daglige Nødtørft, var Omsætningen yderst flau. Landmanden og Kjøbstædmanden ere nu lige rige, Jngen har noget og Jngen kan ævne endog det Nødvendigste. - Afvigte Nat er her ved Odense faldet en mild Vaarregn, som forhaabentlig vil fremskynde Græssets Væxt. Skoven er alt i fuld Udspring og i flere Aftener have Frøerne ladet deres Qvækken høre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
Kjøbenhavns Børs-Kours den 6 Mai. Hamborg: 2 M. 244 - k. S. 247. Specier: 249, solgtes til 14 Rbmk. 15 s. Obligationer: (med Rente fra 11 Decbr. 1822) 76 a 76 1/2 Nationalb. Oblig. (u. R.) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. eller 126 1/2 Rbd. Sedl. for 100 Rbd. r. S. Norske Rbksedl. 15 a 15 1/4 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. - Svensk Disconto 5 PC. Sedl. 60 1/2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
Ved Tallotteriets 1074 Trækning i Altona udkom: No. 48, 26, 45, 2, 56. dertissemenes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
At min kjere Kone, Caroline Christine Winther, fød Lautrup, er den 25 April, efter faa Dages Sygdom ved en stille og rolig Død bortkaldt til en salig Evighed fra mig og vore 2 smaae Børn; dette bekjendtgjøres herved sørgeligst for Slægt og Venner af Hindevad den 7 Mai 1823. H. Winther Skolelærer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
At min elskede Mand, Proprietair Michelsen til Holse gaard er, efter omtrent et Aars Svagelighed, den 7 Mai ved en stille og rolig Død af Herren bortkaldet til et bedre Liv dette bekjendtgjøres herved sørgeligst for Slægt og Venner af den Afdødes efterladte Enke. Holsegaard den 7 Mai 1823. M. S. Michelsen, fød Balslev.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
Ved den offentlige Examen, som holdtes paa det fyenske Skolelærer-Seminarium den 28 og 25 April, tilkjendtes de afgaaende Seminarister følgende Hovedcharakterer: A. Hye . . . . . . . . . Meget duelig. N. J. Taagholm . . . . Duelig. Meget duelig. G. C. Sørensen . . . .J. G. Rautter . . . . . Duelig. H. B. Reimer . . . . . Duelig. C. Christensen . . . . .. Udmærket duelig. Meget duelig. W. Jørgensen . . . . . .H. Mortensen. . . . . . Meget duelig. J. Jensen . . . . . . .. Udmærket duelig. A. Lorenzen . . . . . . . Duelig. N. J. Albrecht . . . . . Udmærket duelig. P. Pedersen . . . . . . Beqvem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
En konfirmeret og skikkelig Dreng, der skriver en god Haand- og tillige maatte have nogen Øvelse i det tydske Sprog, kan strax vorde antaget paa et Kontoir her i Fyen, naar Man derom behageligst henvender sig til Hr. Gjæstgiver Fugleberg i Odense, der anviser den Søgende. Sidst i denne Maaned bliver her i Odense afholdt Auction over endeel indsat Løsøre m. m. De af Byens resp. Jndvaanere, som ved denne Leilighed ønske noget bortsolgt, ville behage inden førstk. 18 Mai derom at henvende sig til Lieutenant Praem boende i Nedergade No. 678. Odense den 6 Mai 1823. Tallet. lover Spise- og Drikkevarer for Odense Kjøbstad. Rugbrød. et Pund velbagt Rugbrød............... 3 s. Hvedebrød. a) et haardbagt Franskbrød 12 Lod . . . . . . . . . . . b) sigtet Hvedebrød 14 Lod . . . . . . . . . . . . . . c) haardbagt Suurbrød 22 Lod. . . . . . . . . . . . . dito dito og de større i Forhold dertil. e) haardbagte Rugtvebakker 12 Lod . . . . . . . . . . Oxekjød, a) et Skaal=Pund af det bedste, nemlig: Bryststykket, høie Ribbenet, Mørbradstegen og Laarkjødet, pr. Pd. b) Resten pr. Pd. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Hvorhos Slagterne alvorlig blive paalagte, ikke at paanøde Kjøberne noget Slags Paahæng af Skanke, Halskjød, Slag eller Sligt, men de skal sælge ethvert Slags Kjød for sig. Brændeviin. en Potte til 6 Grader............... 23. Flesk, a) fersk Flesk pr. Pund . . . . . . . . . . . . . . . . . 8. b) røget dito pr. - . . . . . . . . . . . . . . . . . 10. Smør, a) Sommersmør pr. Pund . . . . . . . . . . . . . 16 b) Vintersmør pr. - . . . . . . . . . . . . . . . . 12 - Talg, a) et Pund smaae Lys, 8 a 10 Stkr. pr. Pd. . . . . . . 18. b) et store - 6 a 8 pr. - . . . . . 22. Øl. a) en Kande godt Øl .................. b) en - Huusholdnings=Øl . . . . . . . . . . . . . Efter hvilken Taxt de Handlende have at rette sig indtil videre, under Straf i Overtrædelses Tilfælde. Odense Raadstue den 6 Mai 1823. Borgmester og Raad. Tør Favnebrænde leveres daglig for 5 Rbd. pr. Favn, af B. Nees paa Nørregade No. 422.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
En komplet nye Kjøkkenindretning med Luger af støbt Jern, en moderne nye Kaleschestoel til 2 Personer og en dito Barnevogn er underhaanden at faae tilkjøbs hos Karetmager Niels Pedersen uden Nørreport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
Næstkommende Onsdag den 21 Mai afholdes Auction i og ved Wissenberg Veirmølle over endeel brændte Muursteer og favnsat Brænde, imod kontant Betaling ved Hammerslaget. Hvilket herved bekjendtgjøres. Odense Herredskontoir den 7 Mai 1823. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-09
Torsdagen den 15 Mai næstkommende, Formiddag Kl. 9 bliver en Skiftesamling udi Brygger Wulf Salomons Opbudsboe foretaget paa Odense Raadstue, for at afhandle Adskilligt med Kreditorerne, hvilke altsaa ville behage at møde, eller ved Fuldmagt lade møde. Odense Raadstue den 7 Mai 1823. Borgmester og Raad Tirsdagen den 13 Mai førstkommende, Formiddag Kl. 11. bliver, efter Vedkommendes Begjæring, foretaget 4de og sidste Gang offentlig Auction over og udi Tømmermester Saabyes Huus No. 467. Litr. B. No. 1. uden Nørreport, i Kontinuar tion af de til de foregaaende 3de Auctioner skeete Bekjendtgjørelser og Plakaten af 22 April 1817. Odense den 1 Mai 1823. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-12
52 Aargang. No. 66. Fyens. Stifts. Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og s. Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Mandagen den 12 Mai 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-12
Jndhold. Krigsskuepladsen i Spanien (de Franske i Saragossa og Jaca. Gjentagne Udfald fra St. Sebastian og Pampelona). Frankerig (Vedvarende Strænghed imod Dagbladene) Storbrittannien (Parlamentsdevatter). Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-12
Krigsskuepladsen i Spanien. De to nyeste Telegraf De pescher fra Vittoria af 30 April melde, at General Molitor, efterat Avantgarden Dagen før var indrykket, den 26 f. M. ankom med sin hele Division til det af sit heltemodige Forsvar i sidste Krig saa navnkundige Saragossa, hvor Man forefandt 48 Jldsvælg og en Mængde Bomber. Om Modstand, tales intet; men siges blot, at Ballesteros, som den 22de forud ogsaa havde rømmet Tudela, retirerede til Valencia, for hvilken Stad de Spanske nu (tvertimod hvad Journal des Debats havde digtet om, at Jnsurgentchefen Ulmann skulde være indrykket sammesteds, og have ladet General Elios Dommere skyde) skulle være saa sikre, at den konstitutionelle General Manso endog er afmarscheret herfra til Catalonien. Meqvinenzas Blokade er ophævet, efter Foregivenge paa Grund af General Molitor Marsch til Lerida, for Sandsynligviis at bringe Minas Hær imellem to Jld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-12
Staden Calahorra i Provindsen Soria er den 20 f. M. besat af de Franske, og den 24de rykkede ObersDon Miranda ind i Citadellet ved Jaca (i Arragonien, og lod den konstitutionelle Kommandant sammesteds fængsle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-12
Fra Vittoria har Man derimod maattet detaschere Tropper til Santona og Santander imod de fjendtlige Kolonner, som her - altsaa i Ryggen af den franske Armee - true det spanskervialistiske Blokadekorps. Fyrsten af Hohenlohe, hvis Hovedqvarteer var i Tolosa, har berettet om et Udfald fra Pampelona for at opsnappe en Transport Levnetsmidler, hvilket dog ikke lykkedes. Garnisonen i St. Sebastian giør ogsaa hyppige Udfald, og Bajonne hørte Man den 24de herfra atter en stærk Kanonade. Kommunikationen tilsøes er hidtil aaben. Fortet ved Burgos er aldeles ødelagt. Fæstningen Rosas lad de Franske sætte saaledes istand, at den kan være sikret for et Overfald, og glæde sig over de store tomme Bygninger, her findes til at rumme deres Magasiner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-12
J den Pariser Handelsjournal angives de spanske Korpsers Stilling saaledes: Mina og Ballesteros manøvrere for ikke at indlade sig i noget Hovedslag; Abisbalsamler sine Stridskræfter i Castilien, Morillo staaer, med sin Hær i Gallicien; i Andalusien organiseres en Reservehær under Villacampa og i Asturien oprettes en Guerillas af den fra sidste Krig under Navnet el Medico berømte Palarea. Det Eneste, de Franske for Resten hidtil klage over, er det skrækkelige Veir, da det regner uden Ophør og er dertil meget koldt, hvorfor Armeen og har maattet tage sig nogle Hviledage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-12
Frankerig. Loven om den nye Udskrivning af Klassen for 1823 er nu ogsaa antaget af Pairskammeret med 98 imod 32 Stemmer, ved hvilken Leilighed Hr. v. Chateaubriand lod til ei at ville erkjende den spanske Juntas Gyldighed hvorom han udlod sig saaledes: "Man regner Os nu engang Alt til Brøde, hvad der siges eller gjøres i Spanien, endskjøndt Vi vel hundrede Gange have erklæret, at Vi slet ikke ville blande os i Spaniens indre Politik. - Ligesaa begribeligt, som at det jo ikke heller er for at føre Krig, Armeen er faldet ind i Spanien!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-12
Den 2 d. modtog Hs. Majestæt Lykønskninger i Anledning af sin Gjenkomst til Paris for 9 Aar siden, men bivaanede ikke selv den prægtige Fest, som blev holdt i St. Ouen, skjøndt ikke, som det først hedte, foranstaltet af Staden Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-12
Efterhaanden faaer Man ogsaa Bugt med den liberale Aand i Dagbladene. Saaledes ere den franske Koureer og Pillotten, for at have udladt sig imod Krigen, suspenderede paa 14 Dage, og Dommen bygget paa den slibrige Grundsætning: at Dommerens Samvittighed maa dømme Skribentens Samvittighed. At Udgiverne have appelleret til Kassationsretten, hjelper ventelig ikke, da Retten har underkjendt deres Paastand om ogsaa at faae Ultrabladene satte under Tiltale for lignende Forseelser. Anden Gang vil Bladenes Suspension blive paa et Aar og tredie Gang for stedse, hvilke Recidiver ere lette at forudsee, saafremt de holde Ord og ikke ville vende Kaaben efter Vinden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-12
Bladet Konstitutionel har af de i det Engelske Parlament fremlagte Dokumenter taget Anledning til nogle Samvittighedsspørgsmaale, hvorledes det bør forstaaes, at Frankrig slet ingen Aarsag har at være utilfreds med Portugal, eller hvorledes den spanske Konstitution kan kaldes en Rebellion, naar den portugisiske, der er langt mere demokratisk, skal hedde lovmæssig? Eller om det er af Respekt for Engellands Trudsel, at Europa ikke skjælver for den sidste, og hvorledes Spanien, naar dets Regjeringsform eengang er forandret, vil kunne taale Friheden i sin Nabostat? Til Alt dette svarer Gazette de France: "Vi misbillige og fordømme ligesaa vel de portugisiske som de spanske Cortes. Men Regirringer bekrige ikke altid hvad de misbillige, hvorpaa Engelland selv giver et Exempel ved dets Ønsker for Spanien. Ved at love Portugal Beskyttelse, paa Vilkaar at det bliver rolig Tilskuer til den spanske Krig, taber Spanien en Hjelper, og Vi have en Fjende mindre. Vi stride for vor egen Sikkerhed. Naar Vi knuse den spanske Revolution, staaer den portugisiske isolleret, og det er just det smittende Naboskab, som har gjort Portugal ulykkelige &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-12
Storbrittannien. Skjøndt Debatterne over Hr. Macdonalds Motion (S. 258) varede lige til Kl. 5 om Morgenen den 1 d., blev Enden dog, at den forkastedes, og Hr. Wortleys Amendement antoges med 372 imod 20 Stemmer. Hr. Canning holdt ved denne Leilighed en Tale, som vandt stort bifald; og paa Broughams Anmodning vilde Macdonald have taget sin Motion tilbage. Men da Hr. Canning ikke vilde samtykke heri, vilde Oppositionen gaae bort uden at stemme, hvilket dog forhindredes ved at lukke Dørerne, hvorpaa Tilhørerne bortvistes. Jblandt Andre talede Hr. Hobhouse med Varme imod den Betydning, Man nu tildags giver det monarkiske Princip, og haabede, at det ikke vilde gaae Ludvig RIIldes Armee bedre i Spanien end Bonapartes. Hr. Wilberforce nægtede ikke heller at Ministrene kunde have antaget en høiere moralsk Tone i de foregaaende Underhandlinger. - En Motion af Hr. Bennet til at afskaffe Pidskestraffen i Armeen, som efter hans Opgivende i 6 Aar har været anvendt paa næsten 7000 Personer, blev den 30 f. M. forkastet med 70 imod 27 Stemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-12
Jmellem de Parlamentet forelagte Statspapirer er og en Skrivelse fra den engelske Minister i Madrid, hvori har roser den af Cortes, ved Meddelelsen af de store Magters bekjendte Depescher, udviste Rolighed og Maadehold, hvilket han dog tildeels tilskriver sin Jndflydelse. Endnu den 12 Januar overgav Statssekretairen St. Miguel samme Minister en Begjæring om Engellands Medvirkning til at forebygge Krigen, som Spanien endnu dengang smigrede i sig med ikke vilde finde Sted. Det var med denne Note Hr. Jackson derpaa blev sendt til Paris, for at bringe den franske Regjering paa andre Tanker i Henseende til den truende Maade, hvorpaa Man forlangte Manglerne i en Nations Forfatning hævede, der var alt for ydmygende til at betragtes anderledes end en Udfordring, hvorhos gaves Frankerig at betænke, at Madrids Besættelse endnu langt fra ikke var Spaniens Erobring, at Krigen var et farlige Experiment for Frankerig, hvis sande Vel laae Storbrittannien saa meget paa Hjerte. Man læser nu og et Udtog af det fortrolige Raad, som den afdøde Marqvis Londonderry i Aaret 1820 gav de 4 Fastlandsmagter i Henseende til Spanien, hvori Børsenhallen dog har ladet nogle Steder in blanco, hvor Talen er om den hellige Alliants og den forkeerte Udtydning af samme, at den skulde være en høieste Authoritet for Verdens Regjering eller tilstaaes, Overopsyn over de øvrige Staters indre Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-12
Blandinger. Portugal. Amarante har virkelig fortsat sin Retirade paa spansk Gebeet til Benqvente og synes at ville slaae sig igjennem til den franske Armee, endskjøndt han forfølges saavel af General Rego som af de spanske Generaler Qviroga og Morillo. - Paa denne Maade kan Portugal da snart blive trukket med ind i Krigen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-12
Sverrig. Man er nu kommet efter, at der paa samme Tid som de bekjendte falske Breve under General Holsts Navn bleve omsendte, ogsaa er afgaaet en Skrivelse med den Kongel. Overstaldmesters Grev Brahes fingerede Underskrift til den svenske Gesandtskabssekretair v. Wahrendorff i Paris, som indeholdt Beretning om en neddysset Konspiration i Hovedstaden, med Anmodning om at lade Brevet indrykke i de franske Blade og gjøre Ministeriet Anmeldelse derom. Men Gesandtskabssekretairen lugtede Lunten og sendte Brevet til Regjeringen, som nu ogsaa af samme har ladet udgive et saa simile i Steentryk, for om muligt at komme paa Spor efter Ophavsmændene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-12
Beltpassage fra den 4 til 11 Mai 1823. Fra Fyen til Sjælland.