Berlingske Tidende, 1771-04-01
J det første Feldttog, som var saa berømmelig for Fyrste Golycin, satte Erobringen af Moldau og Wallachiet hans Eftermand, Græven af Romanzow, i Stand til der at fortsætte Operationerne, og denne General lod derfor den store Russiske Krigshær strax i Førstningen gaae over Dniesteren, for at understøtte Generalernes Podgariczany, Potemkins, Zamotyns og Stoffelns Hære, hvilke, saasom de vare blevne tilbage i disse Provincer, havde siden Januar. erholdet over Tyrkerne adskillige anseelige Fordeele, nemlig ved Fockschany den 15de, Jbrailow den 29de, Bucharest den 4de og ved Ziurgowa den 15de Februarii, hvorved Tyrkerne mistede Kiernen af deres Tropper, og bleve nødte til at drage sig tilbage mod Donau. Feldttoget blev aabnet den 28de Junii med en stor Seyer over Tyrkerne og Tartarerne ved Ribaja Mohilla, og paa samme fulgte den 13de Julii disse Troppers totale Nederlag ved Pruth, hvor de Seyervindende gjorde et overmaade stort Bytte, og mistede ikkun meget saa Folk. Fienderne derimod fik et af de smerteligste Stød, og saa sig tvungne til at overlade Russerne deres heele Leyr, og med Forliis af deres fornemste Gods at gaae tilbage over Donau. Storvizierens Armee, forstærket ved deres Ankomst, var den 27de gaaen over denne Strøm, og holdt den 1ste Augusti ved Mundingen af den Flod Kahul er mærkværdigt Slag, i hvilket Tyrkerne bleve slagne paa Flugten og overlode deres Leyr, Skyts og Bagage til Russerne, som ved denne Leylighed igien gjorde et meget stort Botte med et meget maadeligt Forliis i Forhold mod Fiendernes Fra den Tid af kunde StorViziren, som var indviklet bag ved Donau, ikke forhindre, at jo Russerne bemægtigede siget Corps af omtrent 1000 Janitscharer, rer, som var forskandset ved Jaccia, og paa samme Tid borttoge dets Skyts og Armeens Bagage. Denne Ottomanniske General havde forgiæves fra Jsmailow afsendt et stort Corps af sin Armee. Fyrst Repnin angreeb det paa Marichen og afslog det ganske. Den Stad Jsmailow aabnede sine Porte for Russerne, og disse sendte nogle Corps til Kilia Nowa, Ackerman eller Bielogrod og Jbrailow, hvilke de derpaa bemestrede sig, og ved slige Erobringer fuldendte et af de berømmeligste Feldttoge. Omtrent paa samme Tid bemægtigede sig og Græve Panin, Anfører for den anden mod Bender bestemte Russiske Armee, efter en lige saa langvarig som blodig Belering, hvorudi han ofte havde drevet Fienderne i deres adskillige Udfald tilbage med stor Forliis, denne vigtige Fæstning. Den blev den 26de September med Storm erobret, med Forliis af mere end 15000 Mennesker saavel Døde som Fangne paa de Beleredes Side, hvilke indtil den Tid havde gjort den tapperste Mødstand. - Kort forhen havde de tvende Horder af Budziak og Jendson underkastet sig det Russiske Zepter, og undertegnede den 17 Sert. en Accord med General Panin, i Kraft af hvilken de have adskildt sig fra Tyrkernes Partie og igien foreenet sig med det Russiske Rige. Den Crimmiske Tartar=Chan, som efter Nederlaget af 18de Julii, hvorved han i egen Person anførste den fiendtlige Hær, blev paa sin Tilbagemarsch til Oczakow indhentet og slegen, skal have fulgt dette Exempel, efterat Russerne under Generalerne Fyrst Prosorowski og Bergs Anførsel alt adskillige Gange havde med et anseeligt Forliis drevet Fienderne tilbage, Men i hvordan det ender, saa har Storherren dog afsat denne Chan, og udnævnt en anden i hans Sted. - Imedens Russerne saaledes langs med Donau og Kysterne af det sorte Har holdt Tyrkerne og Tartarerne indsperrede, havde den bekiendt General Græve af Tottleden, efter nogle Fordeele som man go ver ham Ære for, bemægtiget sig med Kaarden i Haanden den vigtige Stad Cotatis ved Phasis, og udrustede sig for at afskiære Fienden al Communication med Constantinopel. Da vi nu hidtil have meldt og Russernes forunderlige Fremgang til Lands, ville vi og meddeele en kort Efterretning om deres store Seiervindinger til Søes, af hvilke den fornemste er den totale Ødelæggelse af Capitain Bascha Fløde, som efter et af de mærkværdigste Søeslag, holdt den 5te Julii i Canalen af Scio, blev fortæret af Jlden. Russerne, forenede med Grækerne, havde forhen ødelagt Morea, hvor de fra Martii Maaneds Begyndelse indtil Slutningen af Junii havde været i Arbeyde, med at erobre adskillige Pladser, hvilke de dog siden fandt for got igjen at forlade, for med des større Eftertryk at drive deres Operationer til Søes. Da de alt ere Herrer af den største Deel af Øerne i Archipelago, have de bemægtiget sig et stort Antal Faar tøyer, som vare bestemte til Constantinopel, og nogle af deres Krigskibe blogere virkelig Dardanellerne, hvorigiennem Porten ved Ridder Totts, en Fransk Ingenieur, Hielp, hidindtil bestandig har gjort dem Passagen umuelig. Jmidlertid er det troeligt, at den 3die Escadres Forening under Schoutbynacht, Arfs Commando, vil nok sætte dem i Stand til at overvinde disse hindringer. - Den Ottomanniske Port seer sig blot tet fra al fremmed Hielp. Tartarerne have forladt dens Partie. De Nationer i Georgien, Mingrelien, Turcomannien, tænke allene paa at unddrage sig dens Herredømme. Heele Engypten erkiender en nye Herre i Ali Bey, en af dens Stadtholdere, som har gjort sig til Sultan af dette vidtløftige Rige. - Heele Grækenland ansee Russerne som sine Befriere. Den største Deel af Morea, som desuden i lang Tid er ødelagt, befinder sig i samme Tilstand. Endog det Ottomanniske Riges Hovedstad har at frygte for sine Jndvaaneres Misfornøyelse. -De Barbarlske Nationer have ey tilbudet den Monark, som de erkiende sig skalskyldig til, nogen eneste reel Bistand. Benen af Tunis har desuden paadraget sig Frankerigs Ugunst, som ved at bombardere 2 af hans Stæder har tvunget ham til at bede om Fred. Den Danske Escadre har ved lige Forsøg imod Algier ikke havt den Lykke. Keiseren af Marocco lader sig hidtil ey mærke uden med fredelige Tanker, og synes at ville leve i god Forstaaelse med alle sine Naboer. Paa den anden Side give Russerne i deres Maade at ført Krig paa den heele Verden Exempel paa Menneskelighed og Ædelmodighed, som af deres Fiender selv fortiener at beundres Saa sandt er det, at gode Regentere giøre gode Undersaattere, og at hines Dyds Exempler aldrig ere uden Frugt hos disse. Odisse lykkelige Jndflydelser kan man og største Deelen tilskrive den bestandige Fremgang, som den Stormægtigste Catharin Vaaben have haft, da hun ved sin Naade har vundet flere Hierter end ved sin forskrækkelige Magt. Man kan vist ey være uvidende om den Misfornøyelse, hvormed visse Europæiske Stater, betragte denne Tilvext, som har langt overgaaet deres Forventning. Sandelig, al menneskelig Klogskab var ikke i Stand til at begribe endog Rimeligheden deraf midt udi de utallige Vanskeligheder, hvori Rusland syntes at være bestædt. Men denne Krone, som ved sig selv alt indprænter saa megen Ærefrygt, ha endnu fundet Venner, som ere mægtige nok til at indprente den udi dem, som ikke vare i lige saadanne Stillinger. - En at tale om den fuldkomne Overeenstemmelse, som den vedligeholdes med de andre Nordiske Hoffer, saa ere 3 af dens Escadrer ved blevne modtagne i Danmark, Engeland, og adskillige Havne i Jtalien. Man har vel paa nogle Steder ikke villet lade den indløbe uden under meget indskrænkede Vilker, dog har man ingensteds aabenbare sat sig imod deres Forehavende, hvorom man i øvrigt en gjorde sig meget fordeelægtige Forestillinger. Siden den Tid, da Udfaldet har viist det, som var tvertimod disse Formodninger, har et Uveir reyst sig, som truer at overfalde den øvrige Deel af Europa, eller i det mindste de fornemste Stater, som hidindtil ingen Andeel havde taget i den virkelige Krig med som Rusland og Porten. De Falklandske Øers voldsomme Borttagelse af Spanierne har bragt Engellænderne Vaaben i Hænder, hvilke allerede vente paa Svar fra Hoffet i Madripaa de sidste Forslag som de have gjort samme til Forliig, for : fordre Regnskab for denne Fornærmelse. Frankerig synes hidindtil at understøtte de Underhandlinger til Fred, som den trænger lige saa meget til, som Engeland; men Forbittrelserne til Krig vedvare med lige Hidsighed, og man har at fra begge Sider drevet det saavidt, at et Freds=Brud synes næsten at være nundgaaelig. - Man maae imidlertid haabe, at de Bestræbelser, som adskillige Magter have anvendt paa, igjen at forlige Rusland med Porten og stille Uroelighederne i Pohlen, vil og gaae ud paa, i Mindelighed at hæve den fortrædelige Misforstaaelse imellem Storbrittannien og Spanien, i den Hensigt at forekomme Krigens Lue videre at gribe om sig, da alle Stater, have saa stor Nytte af den kostbare Freds Bedligeholdelse. Enropa bliver allerede ved andre Plager noksom hiemsøgt, og det forbigangne Aar kan ansees for et af de ulykkeligste i dette Aarhundrede. - Pesten, som var brudt ud i Pohlen midt under den borgerlige Krigs Vederstyggeligheder, som dette ulyksalige Rige endnu bestandig er underkastet, har foraarsaget den heftig ste Stræk hos andre Stater, som have anvendt al optænkelig Forsigtighed for at sætte sig i Sikkerhed imod denne dødelige Sygdoms Anfald. Men de have ikke kundet hindre Udbredelsen af en anden Slags Syge, som har anrettet saa store Ødelæggelser iblant Qvæger, ikke holde Storminden tilbage, ikke stille Uveir, ikke afvende Oversvømmelser, der har kostet saamange Mennesker Livet og gjort saa mange Familier ulykkelsge. De have endelig ikke, uagtet alle tagne Messerer, kundet hindre den Mangel og Dyrtid paa Levnetsmidler, som i adskillige Egne af Europa have foraarsaget en bedrøvelig Hungers Nød.