Berlingske Tidende, 1829-07-22
I the Times læses følgende meget interessante bemærkninger: Frankriges Statsgield udgjør ikkun fjerde Delen af Englands Statsgjeld; den første nemlig i runde Tal 5000 Millioner Fr. eller 200 Millioner Pd. Sterling; den sidste 800 Millioner Pd. Sterl. Renterne af den første beløbe sig til 10 Millioner Pd. Sterling, og af den sidste til 28,095,506 Pd. St. En meget stor Deel af den franske Statsgield er creeret efter Restaurationen i Aaret 1815, og ikke mindre end 40 Millioner Pd. Sterling i de sidste fire Aar ved Forordningen om Erstatning for Emigranterne. Man har gjort den bemærkning, at, dersom denne Forskjel imellem Beløbet af begge Landes Nationalgjeld, og hiin deraf følgende Forringelse af Statsindtægterne, bringes i Regning, saa ere Frankriges Udgifter forholdsmæssigen lige med Englands. Men det er en Feil, hvortil enten Uagtsomhed eller Uvidenhed om Kjendsgierninger er Aarsag. Hele Frankriges Udgift, Renterne af Statsgielden deri indbefattede, kan i runde Tal anslaaes til 1000 Millioner Fr. eller 40 Mill. Pd. Sterling, og hele Englands Udgift beløb sig, efter officielle Lister, i det sidst forløbne Aar til 49,336,972 Pd. Sterl. Drager man Renterne af den offentlige Gjeld fra enhver af disse Staters Udgift, saa blive 30 Millioner Pd. Sterl. for Frankriges og over 20,500 Pd. Sterl. for Englands Statstjeneste. Men uden Hensyn til Forskjellen imellem begge Nationers Folkemængde, bør det overveies, at der i det franske Budget findes mange høistvigtige Udgiftsposter, af hvilket Slags ingen findes i den engelske. For det Første bør fra Beløbet af den franske Budget drages 128 Millioner Fr. eller over 5 Millioner Pd. Sterling, der ere beregnede som Omkostninger for Stats=Jndtægternes Oppebørsel; denne Rubrik findes ikke i den Status, der aarligen forelægges Parlamentet under Navn af Budget. For det Andet finde vi under Rubriken Ministeriet for de indenlandske Anliggender, 50 Millioner Fr. eller 2 Millioner Pd. Sterling, anførte for Landeveies, Broers, Canalers Anlæg og Reparation, og til andre Forbedringer i Landet; disse Udgifter bestrides i England ved Paalæg eller af private Kilder. For det Tredie underholdes Nationalkirken i Frankrige ikke ved Tiender, men af Bugetet, og til denne Udgift ere 46 Millioner Fr. anviiste. For det Fjerde finde vi i det franske Budger endnu 2 Millioner Pd. Sterling anviiste til Pensioner for Geistlige, til Underviisningsvæsenet og til veldædige Anstalter. J England bestrides disse Slags Udgifter af locale Fonds. Lægger man disse fire store Poster sammen, saa udgjøre de en Sum af meer end 10 ½ Mill. Pd. Sterl., der maa udredes af det almindelige Statsbudget, men hvilke den engelske Regjering ikke behøver at bevilge. Altsaa reducerer Frankriges almindelige Stats udgift sig til 19 1/2 Millioner Pd. Sterl., forsaavidt den Statstjeneste, som det betaler, svarer til den i England. Af denne Sum opsluger den franske Hær 187 Mill. Fr. eller omtrent 7 1 Mill. Pd. Sterl.; og med denne Udgift holder Frankriges Regiering en Armee af 281,000 Mand paa Benene. Udgifterne for vor Armee vare i forrige Aars Budget angivne til 8,049,932. Pd. Sterl., altsaa over en halv Million Pd. St. meer end Frankriges Udgifter, uagtet vor Hær er ikke halv saa talrig som den franske. Ogsaa bør bemærkes, at de Franske ikke, som vi, have et Munitions=Departement, og at altsaa Udgifterne hertil (f. A. i den engelske Statsbudget 1,600,000 Pd. St.) ere indbefattede Krigsministeriets Udgift. Vor lille Hær koster os følgelig næsten 10 Millioner; derimod koster Frankriges store Militærmagt hiin Nation ikkun 7 1/2 Mill. Udgifterne for det franske Søevæsen anføres med 65 Millioner Fr. eller omtrent 2,500,000 Pd. St.