Berlingske Tidende, 1836-05-16
Hvad der ved Lastepengene er anført som Grund for at anordne denne Afgift med en forskjellig Størrelse for de længere og kortere Reiser, er ikke saaledes anvendeligt paa Fyr afgiften; thi denne Afgift er intet Paalæg paa Fragtfortjenesten men en Betaling for Fyret, og ved hvilken det altsaa ikke kommer an paa, hvor lang en Vei Skibet har tilbagelagt, forinden det kommer til at benytte, eller hvor lang en Reise det fuldender efter at have nydt godt af disse Jndretninger. Herefter synes ingen Grund til den Forhøielse i Afgiften, som er nævnt under Litr. a. for Skibe, som efter at have passeret Kattegattet, for hvilken Fart Afgiften er bestemt til 20 s. fortsætte deres Reise til Steder udenfor Europa, i hvilket Tilfælde Afgiften forhøies med 4 s. Ligeledes synes der heller ikke at være tilstrækkelig Anledning til at Farten igjennem Kattegattet, altsaa og saa Farten paa Norge og de svenske Havne i Kattegattet, er ansat til 20 s, medens Far Østersøen ikkun er ansat til 12 s. thi vel er Seiladsen igjennem Kattegattet farligere end igjennem Østersøen, men den danske Regjering har gjort ligesaameget for at sikkre Seiladsen under de danske Kyster i Østersøen som igjennem Kattegattet. (Der ere 5 Fyr i Kattegattet og 7 Fyr i Sundet, og Østersøen.) Det maa derfor synes ubilligt, at et Skib fra Aalborg til Gothenborg, skal som Forafgift erlægge 20 s, medens det samme Skib fra Kjøbenhavn til Stockholm ikkun betaler 12 s. Den stedfindende Forskjel synes saa meget mere paafaldende som det stedse har været Regel ved Fyrafgiftens Beregning, at et Skib ikkun da er pligtigt at erlægge samme, naar et Fyr passeres paa dets forehavende eller tilbagelagte Reise, men at det er pligtigt at tilsvare den fulde Afgift, uden Hensyn til om ikkun et eller flere pre afbenyttes. Commissionen har derfor anseet det for principmæssigt, at Fyrafgiften for al udenrigs Fart ansættes til een og samme Størrelse, og at i det Hele ingen anden Forskjel gjøres end imellem udenrigs og indenrigs Fart, hvilken sidste i alle søefarende Stater, begunstiges fremfor hine. Reguleringen kunde finde Sted saaledes, at intet Tab vilde opstaae for Finantserne, naar man vilde forhøie de indenrigs Fyrpenge fra 3 s., som deres nærværende Størrelse, til 4 s. hvilken ubetydelige Forhøielse kunde ansees saa meget mindre betænkeligt, som den opveies ved den foreslaaede Nedsættelse i de indenrigske Sees for Ladningens Lastepenge fra 10 til Læstebestuvning. Ved en saadan Forhøielse af de indenrigske Fyrpenge vilde efter de anstillede Calculer Tabet paa de udenrigske Fyr penge fuldkommen opveies. Jmidlertid er saadan Forhøielse ikke bifaldet, men Fyrafgiften af den indenlandske Fart er i Udkast Anordningen kun sat til de hidtil paabudne 3 s. pr. Commercelæst. Den Fritagelse for Fyrpenge, som efter Commissionens Formening burde bevilges for Transitvarer, er foran udførligen omhandlet under Transittolden. Sportler. For en Fuldstændigheds Skyld, og for at tilveiebringe fuldkommen Lighed imellem Kongeriget og Hertugdømmenes Toldafgiftsvæsen, har Commissionen troet, at ogsaa Sportlerne til Toldembedsmændene burde omhandles i den nye Anordning, hvorfor de ere optagne i Udkastet til denne. De ere anførte i det Hele med de for dem nu anordnede Størrelser, ikkun med den Forandring, at de for Heste, Øxen og andet stort Qvæg paabudne 14 1/2 s. ere afrundede til 16 s. og at de for Faar, Sviin a. hidtil til 4 1/2 ansatte ligeledes ere afrundede til 4 s. Saa ere og Sport lerne for Skibe i indenrigsk Fart nedsatte fra 4 til 3 s. pr. Commercelæst. Ved Skibsmaalingsportlerne ere de nu for fuldstændig s ansatte afrundede til Maaling til 9 De Forslag, som Commissionen har fremsat til flere Forandringer ved samtlige Skibs afgifter, nemlig Lastepenge, Fyrpenge og Sportler gjøre det nødvendigt at hver af disse Afgiftsklasser særskilt omhandles i den nye Anordning. Ligesom nu Commissionen i Udkastet har søgt at sammendrage og systematisk at ordne alle de Bestemmelser, som vedrøre det egentlige Vare-Afgiftsvæsen, saaledes har den ved at maatte gjennemgaae samtlige de ældre Bestemmelser, som angaae Skibsafgifterne, stræbt at samle og ordne dem alle til et systematisk Heelt. Den Omstændighed, at saavel Lastepengene som Fyrafgiften efter den Tid, da de oprindeligen anordnedes ere undergaaede adskillige Forandringer og Modificationer, har foranlediget flere fortolkende collegiale Resolutioner og Decisioner for nøiere at fastsætte de givne Lovbestemmelsers Anvendelse paa de enkelte forekommende, muligen ved Lovens Publication ikke paatænkte Tilfælde. Commissionen har derfor i Udkastei til denne Deel af Anordningen, foruden at fremsætte de nye i Forslag bragte Lovbestemmelser, tillige optaget saadanne Punkter, som ansees fornødne for med større Bestemthed end hidtil at udtrykke eller nøiere at udvikle, eller hensigtsmæssigere at ordne de allerede givne Forskrifter. det endelige Resultat af samtlige Afgifts reguleringer er, for at lette Oversigten, fremstillet i een, under Litr. 6, frembagt Tabel, hvoraf sees, at der, naar Jndtægtsforøgelserne og Jndtægtsformindskelserne i de forskjellige Afgiftsklasser afballanceres mod hinanden, vil blive et calculatorisk Overskud for Finantserne af circa 6,500 Rbd., forudsat at Tolden paa Thee maatte kunne reguleres saaledes som det er foreslaaet; hvorved dog endnu bemærkes, at den omhandlede Forhøielse af Kaffe tolden og den berørte Nedsættelse af pr. pengene i den indenrigs Fart, medføre Forandring i dette Resultat. andring i dette Resultat. Til at tage dette Lovudkast under Overveielse udnævnte Forsamlingen en af Ni Medlemmer bestaaende Committee, (Voigt, Bruun, Hvidt, Hansen, Neergaard, Haagen, Steenfeldt, Treschow og Christensen. Januar afgav sin Betænksom under 20de ning, hvorefter Sagen discuteredes i Overværelse af den af Hans Majestæt Kongen Tilforordnede, Deputeret i det kongelige Generaltoldkamme og Commercecollegium, Etatsraad Boch, først foreløbigen i 9 Plenarmoder (den 29de, 30te Januar, 1ste, 2den, 3die 4de, 5te, 6te og 8de Febr.) og derefter endeligen i 7 Plenarmøder (den 15de, 16de, 17de, 18de og 19de (Formiddag og Eftermiddag samt 20de Febr.). Ved at afgive denne Betænkning afleverede Committeen tillige til Forsamlingen følgende under Committeens Forhandlinger fra den Kongelige Commissarius modtagne Bilage nemlig: I. Forklaring over Told- og Skibsafgifternes Bruttobeløb i 1831, 1832 og II. a, b. C. Detailleret Oversigt af Brutto Told- og Consumtions Jntraderne i Danmark i 1831, 1832 og 1833. III. 2, b. e. Detailleret Overbørsels- og Opsyns Omkostningerne med Told- og Consumtionsvæsenet i Danmark. IV. Oversigt af de i 1834 til Rudkjøbing indførte fremmede Varer. V. Oversigt af de i 1833 til Kolding indførte fremmede Varer.