JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-18
Auction. Onsdagen den 23de Januarii neste Aar 1788 om Formiddagen Kl. 10, lader Hendes Høigredelige Naade, S. T. Frue Grevinde Frys Desmercierres, paa Aarhuus Raadstue, ved offentlig Auction opbyde til Bortforpagtning paa 5 eller 10 Aar fra 1ste Maji 1788, at regne, efterskrevne Hendes Hovedgaards Avlinger, nemlig Frysenborg Hovedgaard med derunder lagde enkelte Tiender, af ongefæhr 250 Tdr. Hartkorn, Marken er indhegnet og inddeelt i 10 Jndtægter, hver paa 60 Tdr. Sædeland, bruges i 5 og hviler i 5 Aar. Kan saaes. 60 Tdr. Rug, 100 Tdr. Byg, 20 Tdr. Boghvede og 250 Tdr. Havre, avles foruden de af Herskabet reserverede Enge, 500 til 600 Læs Høe. Ligesaa, foruden de tagne Reservationer, staldes 100 Stude, forres 50 Stkr. og 100 Faar, samt de fornødne Huusholdnings Køer og Bester, hvilke og om Sommeren kan græsses, og i andre Maader bliver især deels convenable Boepæl og videre Beqvemmelighed for Forpagteren. Langballe Hovedgaard med derunder lagte enkelte Tiender af 150 Tdr. Hartkorn, er inddeelt til Brug efter Jordens Beskaffenhed. Kan saaes aarlig 20 Tdr. Rug, 16 Tdr. Byg, 60 Tdr. Havre, avles 200 til 250 Læs Høe, for res og græsses 80 Køer eller Stude, samt de fornødne Beester, item 50 Faar. Der er god Boepær for en Forpagter og beqvem Indretning for Hollænderie. Forpagtnings-Conditionerne, som ved Auctionen bekiendtgiøres, kan og til Nytaar faaes til Eftersyn hos Frue Grevinden i Kiøbenhavn, og hos mig her paa Gaarden. Frysendahl den 6te December 1787. Niels Hutfeldt Bagge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-18
Tieneste ledig. For et troe og skikkeligt Menneske, som kan forevise gode Skudsmaal, er en Plads ledig til førstkommende Paaske, som Stuepige hos brave Folk paa Landet; Vedkommende kunde derom melde sig her paa AdresseComtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-18
Undvigt. Natten imellem den 14de og 15de December har den A. udi Raadhuset for Tyverie arresterede Niels Hansen, Dagleier fundet Leilighed at undvige; han er af Statur, tyk og undersætsig, et stort Hoved med sort busket Haar og rødt Skiæg, samt meget braknæset; Ved Undvigelsen har han medtaget en blaae Vadmels Kiortel, en guul Skindvest, blaae Strømper, og Skoe, samt en gl. Hat. Han var paalagt Jern fra Haand til Fod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-18
Alle og enhver, som denne Tyv maatte forekomme, ville lade ham paagribe og derefter tilmelde mig samme, da Vedkommende derfor skal erholde en Douceur foruden Omkostningen. Odense den 15de December 1787. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Amsterdam den 11te Decbr. I Kraft af Deres ædle Høimægtigheders Amnestie have de her værende Retsbetiente, i Overværelse af et Raadsbud, nedtaget en vis Jan Ranninks Liig, (som den 30te Maji blev skudt i Kattenborg, og af Assessorerne i Retten var dømt, ved een Fod at hænges i Galgen, og igien tilstillet sin Familie, som have begravet ham i Oosterkirken. Alle Jndvaanerne af Kattenborg, Oostenborg og Wittenborg skulle ved en trykt Seddel, som indeholdte en kort Efterretning om den Døde, indbydes til denne overordentlige Liigbegiengelse. Liigbegiengelsen var besynderlig og merkværdig, formedelst alle Slags Fahner, og bevæbnede Folk med Træører, som fulgte Liiget, og formedelst den Mængde Folk, som hivaanede samme. Aldrig før saae man her saadant et Optrin. Paa Liigbegiengelsen fulgte en triumpherende Marsch af Tømmerfolk fra Admiralitetsverffet, Bylties kaldet, hvoraf den Afdøde var en Medlem. De marscheredde 700 Mand stærk med forsølvede Tømmerører, af Træe, igiennem de fornemste Gader med klingende Spil og flyvende Fahne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Haag, den 13de Dec. Den første Execution paa den, som her ved Leilighed af Revolution havde plyndret, er i Gaar fuldbyrdet paa en Dragon af Garden, som man havde faaet fat paa. Han blev pidsket paa det samme Schaft, paa hvilket man hang den paa triotiske Soldat, som havde skudt sin oraniesindede Cammerat. Efter Pidskningen blev Dragonen forviist. Pøbelen, som mere ansaae ham for en Martyr af Orangepartiet, end en Røver, troede derved at maatte holde ham skadesløs, at han lod sig spænde for Karren, hvorpaa man efter fuldbyrdet Straf havde sat ham, trak ham igiennem Gaa derne, og med det Gode eller Onde indsamlede mere end 100 Ducater for ham. Man bemerkede ved denne Leilighed, at man længe før skulle have afstraffet Røveren, fordi dette skulle have forebygget mange andre Røverier, og denne Bebreidelse, at det patriotiske Partie udgjør det herskende, er mere end for grundet. Man siger, at en merkværdig Execution skal ligeledes fuldbyrdes i Amsterdam i Morgen, nemlig paa den bekiendte Schurmann, Forfatter af den Nederlandske Courant. Han havde virkelig drevet sin Frekhed, til Afskyelighed, og særdeles bidraget til Dueller. Han bliver, som det hedder, offentlig udpidsket, for at tiene sin Collega til Mynster i Fremtiden. Man formoder, at denne Execution, om den virkelig gaaer for sig, ikke vil gaae af uden Uorden, og Uordenen i Amsterdam er desuden allerede saa stor, at man maa befrygte, at den skulde komme i til det yderste. Pøbelen og endeel af Borgerskabet betiener sig af de Hollandske Staters Commissions Fraværelse, fornærmer enhver, ja endog de anseeligste Exregenter og Negotianter, som lade sig see uden Orangekocarder. Nu vil man ikke engang lide blaat og hvidt Handet med Orange, som er Farven af Republikens Fahne og den gamle Constitution. Frankriges Farve er hvid, og Patrioternes blaae, og Prindsens Farve maa alle ne herske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Wien, den 8de Decbr. Paa Prindsessen af Würtembergs Udstyr bliver paa det flittigste arbeidet. Brudeklædningen bliver foruden et riigt Broderie, meget stærk besat med Diamanter. Det Keiserlige Hofs Pragt skal paa Formælingsdagen vise sig i sin fulde Størrelse. Endog de fornemmeste Cavaillerer har for lang Tid siden gjort store Tilberedninger, men blandt disse skal Fyrsten af Palm, som sædvanlig, ved Rigdom og Smag udmerke sig. Fyrsten og hans Betiente lade sig see paa Nytaarsdagen i en besynderlig Galla, og ved Formælingen i en anden. Ved den sidste bærer Fyrsten en Klædning, besat med ægte Perler og Diamanter; Hans Betiente lade sig see i rødt Fløiel med brede Guldgaloner. Den 12te i d. M. er Churfyrsten af Colln her forventende. Indretningen af Redoutesahlen, som ved denne Høitidelighed igien bliver aabnet, koster 20000 Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Paris, den 7de Decbr. Underhandlingerne, og Besynderlighed med det Viener Hof, ere i fuld Gang. Mange troe her, som i London, at Freden ikke kan være standhaftig, og formode at Fiendtlighederne mod Foraaret skulde tage sin Begyndelse. Alt synes at hænge af Krigen med Tyrken; og Formodningen, som man drog af Følgerne af en tilbageholdt, men ikke qvalt Hævn, kunde vel være sand, men man veed ikke at bringe det dertil, at styrte den nærværende Stor spiir i Ungade. Thi dette er det eneste Middel, i denne Vinter mellem Porten og begge Maaterne, som true dem, for at bringe et forliig i Stand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
London, den 7de Decbr. For nylig blev Hans Majestet paa Veien til Winsor kastet af Hesten, men fik dog saa liden Skade derved, at han i Morgen kan drage ud paa Parforcelagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
En Jodinde, Madame Levi, en Datter af den afdøde rige Moses Hart, lader paa egen Bekostning igien opbygge den gamle forfaldne Jødesynagoge i Schub=Lane i London. Cleve, den 3die Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
J den Neapolitanske og andre Havne af det Midlandske Hav bliver bygget Krigskibe for Russisk Regning. Man paastaaer ogsaa, at en Russisk Viceadmirals lange Ophold i Baden i Østerrige, under Forevending at betiene sig selv af Badet, har havt noget Ligt til Gienstand, og at Rusland til den Ende har sendt store Summer til Turin, Neapolis og Venedig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Om Fruentimrets huuslige Klædedragt og huuslige Liv, Novbr. 178. Slutning af Moderen Svar paa Datt Brev. (see Nr. 101.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Endnu til Slutning et Ord, kiere Datter. Jeg maa giøre Dig opmerksom paa noget, som vel ikke angaaer Din egen Dragt, men derfor ikke mindre væseslig angaaer Dig. Det er Din Mands Klædedragt, hvis Orden, og Reenlighed i en vis Maade tillige paaligger Dig. Mænd, som staae i offentlige Embeder, som maa virke paa andre Mennesker, skulle altid, i en reenlig og anstændig Dragt komme frem fordem, paa hvilke de ville virke; thi disse hænge sig ellers kuns alt for gierne ved den udvortes Skal, og sette den skuldige Agtelse tilsids. Men nu have just de vigtigste Mænd det ofte paa den Maade, helst naar de komme til en vis Alder og ere bebyrdede med Forretninger, som anspænde deres Tænkekraft og berøve dem Tiden, at de blive ligegyldigere for Deres Udvortes, og temmelig lade deres Klædedragt beroe paa Tilfælde. Hos de Store sørger Kammertieneren i dette Fald for at Orden holdes vedlige, i andre Huse giør Konen det; thi Tieneren, om der er en, er ikke tilstrækkelig dertil. Smudsigt og forrevent Lintoi, plettede og ureene Klæder, en latterlig tilsammenrapset Klædedragt hos en Mand, setter Verden i Almindelighed, og visselig ikke med Uret, paa Konens Regning; efterdi hun derfor har Øine, og skulle erindre Manden om dette Slags Uordentligheder, eller meget let kunde forebygge dem ved god Orden og fornøden Opmerksomhed. Kort, Mandens Antog er meget ofteret Portrait af Konen. Du er til Lykke ikke i det Tilfælde med Din Mand. Han har, uden Anstrøg af Giekkerie, ogsaa Sind og Smag for sit Udvortes; men han bliver ældre og kan forandre sig heri. Og bruger Du endskiønt ikke selv denne Anmerkning, saa lad den her være skreven for Dine tilkommende Døttre som et Testamente af deres Mormoder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Jndenlandske Efterretninger. i Kiøbenhavn, den 17de December.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Den 7de December er Jsaac Thamar udnævnt til Vice=Consul i Dardanellerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Geheime Conferentsraadinde Desmereieres skal herefter føre det Grevelige Frysiske Vaaben, og bære Navn af Grevinde Desmercieres Frys.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Vores Acticeiere og Assurandeurer ere i disse Dage blevne glædede med Efterretningen og Chrinaskibet Prindsesse Sophie Maadelene, som føres af Capitaine Lange, hvorfra man ikke i lang Tid har hørt det Ringeste, og vare desaarsag meget bekymrede. Han havde, efterat han af den lidte Orkan den 27de Martii d. A. igien var retableret, igien udt Skade paa en Aare i en Storm, hvorfore han var nødsaget til at søge Havn. Førend den 1ste Maji var han endog saa lykkelig med tæt Skib at ankre ved Øen St. Maria ved Madagaschar, hvor han forsynede sig med frisk Vand, Proviant og Tømmer, og blev sat i Stand til med egen Hielp at bringe sit Skib i Orden og i Julii Maaned fortject sin Hiemreise, og bliver hertil forventet i Foraaret. Ladningen er af 8 Tdr. Gulds Verdie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Vacance: Sognekaldet til Skorup og Tollum i Aarhuus Stift, 300 Rdlr., hvoraf svares 120 Rdlr. Pension til den forrige Sognepræst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Prædikanterne paa 4de Søndag i Advent Høimesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue Kirke Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Grüner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Bekiendtgiørelser. Følgende Promemoria blev mig igaar tilsendt :P. M. til Hr. Seydelin. Udmuelig troede jeg, at mit i deres Aviis No. 100, indført advertessement og græstørv, som jeg bad Hr. Seydelin at indrette efter eget Gotbefindende, og at advare Mr. Mikkel Græstørv fra slig ulovlig Gierning; Skulde kunde have fornærmet noget meniske, men da det nu har bragt mig self udven Skab af endeel, hvis hidtil udviste godhed imod mig, ikke fortiener Andledning til saadant; Saa vil jeg hermed have Hr. Seydelin ydmygst og kierligst ombedet at hand ikke oftere vil indføre ommelte Avertesse; ligesom jeg udbeder mig hans tilgivelse, om jeg imod ham haver begaaet nogen forseelse ved det i Hr. Jversens sidste Bidrag indførte Advertessement, Som i saa fald ikke er Skeet med min Villie, da jeg øndsker mig fremfor alt, enighed, og forventer den godhed at Hr. S. at hand vil lade alt herom være udrørt og tilendebragt. Sanderum 20 Decembr. 1787. Mads Madsen, Gaarmand. Skulde nu nogen være saa vantroe at tænke, at dette Brev er opdigtet, kan Mads Madsens egenhændige Skrivt paa Forlangende for Saadanne forevises her paa Adresse=Comtoiret. Odense den 21de Decbr. 1787. Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Formedelst Juul og Nytaars=Dagen indfalder c) paa en Tiirsdag, bliver Concerten paa Klub den opsat til Torsdagen den 3die Januarii 1788, og begyndes præsice Kl. 5. T. Hr. Professor Taubers Afskeedstale S. A. fra Odense latinske Skole og Gymnastum, har nu, 5 Ark stor, forladt Pressen; hvoraf nogle faa Exemplarer, foruden Subskribenternes, ere at bekomme her paa Comtoiret, for 16 s. paa Tryk= og 20 s. paa Postpapiir. Talen vil blive Kiøberne dobbelt behagelig, naar de derudi til Slutning finde det fyndige og ærefulde Farvel, som Hans Høiærværdighed Biskopen Hr. Doctor Bloch efter Talen sagde Hr. Professor Tauber. splinter nye nette smaae Nyt NB. IOO aarsønsker have forladt Pressen og kan efter Behag bekommes her paa Adresse=Comtoiret for 4 Skill. Dosinet. kiøbte Bøger paa Sal. Provst Mules Auction paa De som endnu ei have indfundet sig med Betaling for Gymnasiet den 29de Octbr. sidstleden, ville behage jo før jo heller at indsende samme til Adresse=Comtoiret. Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Proclama. J Følge af Hans Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Cymus. "Guds Naade, Konge til Danmark, Vi Christian den Syvende, af 1787. " tug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, 4 Rdr., og Norge, de Venders og Gothers, Her. vitterligt: At Vi, efter Hr. Hans Peter Bachi Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle Østerhæsinge og Hillerslef Menigheder i Vort Land. mann, Provst i Salling=Herred og Sognepræst for Fyen, hans, som Skifteforvalter efter afgangne Provst Hr. Johannes Mule, forrige Sognepræst for Nørrebrobye Menighed sammesteds, herom aller" underdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed be præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varvilge og tillade, at han ved Proclama sub poena sel maa udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, ", samt begge Odense Aviser, trende Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre, enten i Hensigt til hans private Gield, eller og fornævnte Salling=Herreds Provsties Sager vedkommende, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne TidsForløb, for hannem at anmelde og beviisliggiøre; sees og være ligesaa gyldig, som den var skeet ved Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne derefter an Proclama efter Loven; Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Vær" neting, samt den Oberret, hvorunder samme hen, hører; Hvorefter de Vedkommende sig allernaaGivet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores digst have at rette, og for Skade at tage vare. Kongelige Residence-Stad Kiøbenhavn den 19de October 1787. Under Vort Signet (L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Efter Hs. Kongel. Majestets allernaadigste Befaling Hr. Hans Peter Bachmann, Provst i Salling=Her Luxdorph. P. Aagaard. nigheder i Fyen, Bevilling at maa udi Aviserne som red og Sognepræst for Østerhæsinge og Hillerslef Me Skifteforvalter indkalde afgangne Provst Johannes Mules Creditorer. No. 3. Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting, Onsdagen den 21de Novbr. 1787. Bendz. Kofod. Jligemaade protocolleret af R. Rasmussen. Allerunderdanigst læst inden Salling-Herredstings Ret Mandagen den 3die December 1787. Dedlau. Protocolleret paa. 135. testerer Busch. Allerunderdanigst læst inden Grevskabet Muckadells Birketings=Ret Onsdagen den 5te Decbr. 1787. og protocolleret af Toftgaard. blive alle de, som formene sig at have nogen lovlig og J beviislig Fordring til forbemeldte afgangne Provst Hr. Johannes Mule, det maatte hidrøre ex qvorunqve Capite vel Causa, herved indkaldede med Aar og Dags Varsel at møde eller møde lade hos mig, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Østerhæsinge pr. Odense den 6te December 1787. H. P. Bachmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Til Kiøbs falbydes. Det Huus i Hans Jensens Stræde, der beboes af Skomagersvend Christian Torp, og bliver ledig til Nyeaar, er at faae til Kiøbs hos Provstinde Westergaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Formedelst eragtende Forandring af Bopæl, haver jeg t i Sinde under Haanden at sælge mit iboende og i Vindegaden ved Odense beliggende Huus, med tilliggende store Urtehauge og Vænge, ifald antagelig Bud skeer. Huset bestaaer af 16 Fag i Længden med Portrum, 6 Fag dyb, 3de Etager Qvistsahl, aparte en liden Haug stue ved den østre Ende af Huset med Halvtag; alt saa got som nyt og teglhengt. Vidtløftig at beskrive Stedets gode Situation og Jordens Godhed og Anlæg, er meget unyttig for Kiendere deraf, og endnu meere for Ubekiendte, der bedste kan tage det i Øiesyn. Til de Lysthavendes Efterretning tilkiendegives at 1000 Rdlr. af Kiøbesummen kan blive staaende i Stedet; Af Erfaring indeholder Vænget 3 Tdr. og 4 Skpr. Udsædl. og Haugen ongefær ligesaa meget, Kiøbstæd-Jord; Om Kiøbet og Conditionerne kan accorderes med mig, og Stedet kan tiltrædes nestkommende Paaske. Søren Kiær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Tieneste ledig. For et troe og skikkeligt Menneske, som kan forevise d) gode Skudsmaal, er en Plads ledig til førstkommende Paaske, som Stuepige hos brave Folk paa Landet; Vedkommende kunde derom melde sig her paa AdresseComtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Undvigt. Natten imellem den 14de og 15de December har den Al. udi Raadhuset for Tyverie arresterede Niels Hansen, Dagleier fundet Leilighed at undvige; han er af Statur tyk og undersætsig, et stort Hoved med sort busket Haar og rødt Skiæg, samt meget braknæset; Ved Undvigelsen har han medtaget en blaae Vadmels Kiortel, en guul Skindvest, blaae Strømper, og Skoe, samt en gl. Hat. Han var paalagt Jern fra Haand til Fod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-21
Alle og enhver, som denne Tyv maatte forekomme, ville lade ham paagribe og derefter tilmelde mig samme, da Vedkommende derfor skal erholde en Douceur foruden Omkostningen. Odense den 15de December 1787. d. M. Bendi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-24
Disse almin London, den 11te Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-24
Den berygtede Lord Georg Gordon er endelig opdaget i Birmingham, hvor han siden sidst i August har opholdt sig, med Skiæg og i Jødedragt. Hauger, som han foregivet, i den faste Overbeviisning at den Jødiske Religion allene er den sande, gaaet over til Ebræerne, og skal virkelig have antaget Omskiærelsen, hvorfore Jfraliterne overalt næsten forande ham. Men efter al Sandsynlighed er Aarsagen til denne besynderlige Beslutning hans Enthusiasmus, og endnu landsynligere hans Lyst til ved udvortes Forstillelse at giøre sig ukiendelig for at undgaae sine Dommere. Da den Anbefalede strax vilde have ham i sin Reisevogn til London, svarede han, at han, da det just var Sabbat, ikke torde reise paa den Dag. Man førte ham altsaa om Søndagen, saa hastig mueligt til London, og han havde sin egen Madkurv med, og torde intet Ureent berøre paa Veien. Nu er han bragt i Fængsel i den kongelige Bank, og har hyppige Besøg af sine nye Troesbekiendere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-24
Warschau, den 8de Decbr. Man fortæller her følgende Anecdote, betrefsende Prindsen af Nassau. Denne Prinds befinder sig, siden sin Tilbagekomst fra Paris til Warschan hos Fyrst Potemkin, og har derfra skrevet et Brev til Petersborg til den Franske Gesandt, Marquis de Seaur, at han vilde udvirke ham Tilladelse hos Keiserinden, at han i et Felttog mod Tyrken maatte gaae med i den Russiske Armee som Volontair. Dette Brev indeholdt blant andre Complimenter, at han ønskede at tage Deel i Hendes Majestets Seier og priisværdige Handlinger, mod Tyrkerne." Marquis von Segur forelæste Hendes Majestet Originalen af dette Brev. Ved det Ord Seier, brød Keiserinden Marquien ind i Talen: Min Hr. Marquis, sagde hun, troer De, at det er let at seire over en Nation, som man saa vel har øvet i militairiske Manoeuvres baade til Lands og Vands. Keiserinden syntes dermed at sigte til den franske Officier, som havde commanderet ved Angrebet mod Kinburn, og befinder sig ombord paa den Tyrkiske Escadre, som Fyrst Potemkin offentlig har yttret mod Fremmede. Man troer ikke at Prindsen af Nassan skulle erholde Tilladelse til at bivaane Felttoget mod Tyrken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-24
Paris, den 10de Decbr. Hertugen af Orleans har været i stor Fare forat miste Livet. Han jagede i Skoven Willers Coteret; Formedelst den stærke Regn, havde Floden, hævet sig, som flød igiennem Skoven. J det nu Prindsen reed over en nesten under Vand staaende Broe, og enten kom for nær til Kanten af samme, eller og, som man formoder, havde revet en Steen løs, saa faldt Hesten i Floden, og slæbte Prindsen, bort med sig, men som han var let og behændig, rev han sig løs fra Hesten, og reddede sig ved at svømme. Rideknegten, som fulgte ham, havde samme Skjebne, og da Hertugen saae, at Strømmen reev ham bort, tilraabte han ham, at han skulde holde sig fast ved Greenen af et Træ, som stod ved Bredden; Rideknegten adløb ham, og Hertugen fik derved Tid til at redde ham. Ride knegtens Hest, som var faldet ud nær ved Bredden, reddede sig, men Hertugens druknede. Blot den Høiestes Nærværelse, og Hertugens Kunst i at svømme, reddede ham fra en saa øiensynlig Fare. Men naar man betænker, at Hertugen ikke unddrog sig fra at begive sig i ny Fare, for at redde sin Rideknegt, som 10 til 12 Mennesker, der kom til, ikke vovede at komme til Hielp, saa kan man ikke noksom beundre hans Mod og gode Hierte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-12-24
Mode=Nyeheder fra Tydskland. Wien den 24de Nov. 1787. Det Merkværdigste ved samme er Frisuren, som bestaaer i en buklet Krep, der afviger deri, at Haaret gaaer noget mere ud over Ansigtet over det høire Øie, og ligger følgelig skieft over Panden. Hovedpynten er en Pouf a la Turque af blaat Flor, garneret med en kanarieguul Baandsløise. Klædningen er en Sultan af kanarieguult Silkestof. Tre paa Sultanen tvers over Corsettet løbende Baand af eens Couleur holder den tilbagefaldende Kiol sammen. Den har ingen Garnering, og fast ingen Slæb, og berører bag til Jorden, kun to Fingere bredt. Rundt omkring er den udtunget i store Buer. Under neden bæres hvide Kioler og Corsetter. J Barmen bæres et Uhr, hvoraf Kiæden, som bestaaer af røde Coraller og Staalperler, bliver opfæstet fra den venstre til den høire Side, og i Enden hænger frit, istedet for Qvaster eller andre Berlokker, en Ring af Staalperler. - Halstørklæder er ligeledes en Fichus af hvidt Flor, Øreringene ere af store hule, lyseblaae Glasperler, og smaa derimellem trukne Staalperler, og saa lange at de kan flyve paa Skulderen. Skoene ere af lyseblaae Atlask, med hvid Baand-Falbala. - Ellers bære vore Damer ogsaa paa sorte Straae og Florshatte, store Agretter, Fierbusker af blank polert Staal, besatte med diamant-Staalsteene, som giør en herlig Effect. Den ganske Busk er 6 Tommer bred og 9 Tommer høi. J Grunden, er en 6 Tommer bred doppelt Staalsløife, som i Midten omfatter en brilligt Knap. Derfra stiger en Agraffe af 3 smalle Striber i Veiret, paa Spidsen af samme sidder 2 halve Maaner og en brillant Rhombus. Fra denne deeler nu Busken sig, som bestaaer af 9 flade Staalfiedre. Fem Spidser deraf staae lige i Veiret, og de fire andre krumme sig for over, og ere paa Spidsen, zirede med en oval Staalperle, som hænger i et Traadleed, og er stedse i Bevægelse. Lyon den 6te Novbr. 1787.