JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Efterretningerne fra St. Domingo ere bedrøvelge for Menneskeheden. Negerne have blot ladet nogle hvide Læger i Live, men myrdet alle øvrige hvide Jndvaanere. De hvide Damer, som de skienkede Livet, ere enten hendømte til offentlig Arbeid, eller gjorte til private Slavinder, saa at de nu maae forrette den samme Tieneste hos deres forrige Negerinder, som disse tilforn viisde dem. Nogle Negere tvang, med Dolken i Haanden, hvide Qvinder at ægte dem. Madame Georg, Moder til 3 nydelige Døttre, blev af Uhyrerne myrdet med alle 3 Døttrene, fordi hun ikke vilde samtykke i, at den ældste Datter givlede sig med en Neger.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Semlin 15 Mai. De Belgrader Tyrker og de opstandne Christne have havt en stor Sammenkomst. nær Belgrad, for at bevirke en Udsonelse. De Christne anførte, cat de i saa mange Aar havde smagtet under Tyrkernes trykkende Slaveaag, og at de, efter alle deres Forestillinger og Lindring, vare i de senere Aar behandlede med umenneskelig Haardhed, saa at der intet andet var dem tilovers, end at askaste Aaget med Magt. Et mindeligt Forlig vare de beredte til, men kun under det eneste Vilkaar, at man til deres Sikkerhed udleverede dem de Belgrader Beyer med samt deres Tilhængere. Hertil vil de Tyrkerne ingenlunde beqvemme sig, og Underhandlingen løb altsaa af, uden Frugt, De Chiffines Overgeneral har herpaa resolveret, at herende Belgrad med 25000 Md. Jmidlertid har Paschaen af Belgrad anholdt om keiserlig Megling.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Genua, 19 Maj. Her skal ialt bygges for fransk Regning 11 Krigskibe. Paa Øen Sicilien, ventes russiske Tropper.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Fra Godthaabskap maa alle Englænder pakke sig. Anekdote. Staden London nægtede engang Kong Jakob 1. et Laan af en stor Sum Penge. Kongen fortørnedes heftigt derover og truede Lordmajoren, at ville flytte sit hele kongelige Huus og Hof bort fra Staden. Sir, sagde Lordmajoren, det er da en stor Trøst for London, at deres Majestet vil lade Themsen blive tilbage efter Dem.v. Themsen er, som bekiendt, Kilden til Staden Londons Rigdom.)
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Jndenlandske Esterretninger. Under 25 Maj er udkommet et Reskript, angaaende Hørerpladsens Besættelse ved de endnu u reformerte Latinskoler. En Lærers Ansættelse ved en Skole, skal agtes som en Jndtrædelse i et Prastekald. Høiere skulle herefter kaldes Adjunkter. En saadan Lærers Lunning, fri Bolig i Skolebygningen iberegnet tal ikke være mindre end 300 Rd. Arveskatten efter Forordningen 12 Septemper, 1792 skulle erlægges naar hele Efterladenskabet udgiør 100 Rd. og derover (Patent 17 Apr. d. A.) Præsidenten i det danske Cancellie, Hr. Kammerherre Kaas, indtræder som Medlem i Postkassepensionsdirektionen.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
En fattig Skipper fra Amrum, Frøde Peters og 3de andre Søefolk, som reddede Mandskabet af et sorliist norsk Skib, have af Kongen faaet en Belønning af 100 Rd., og Skipperen desuden en Godtgiørelse af 50 Rd. for den Skade, han derved fik paa sin Baad.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Kaabbersmed Kierstrup i Kiøbenhavn er bleven tilladt, at opstige med en af ham forfærdiget Lufthallon af 50 Fods Diameter, med Vilkaar, at der intet følger med, som kan tende Jld. Cetti, Borger i Khavn, maa iaar forevise i Øyrehaugen et Voxkabinet, en Dværg og andre sieldne Ting, imod en Kiendelse til Gientofte Hospital.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Rygtet taler og en nye Rangforordning, hvori efter alle geistlige og verdslige Embedsmænd skulle faae en passende Rang.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
En engelsk Fregat Ethalion har tagen under Norge den hataviske Brig Union, en af de fire som i Marts Sloges ved Bergen med en anden engelst Fregat.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Hs. K. H. Kronprindsen er den 4 Junii tilligemed Prinds Carl af Hessen afreist fra Lovisen, lund til Dytmersken, og ville ved denne Leilighed besøge Frideriksstad, Tønningen, Jtzehoe og Glyck. stad.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Den 25 Maj er Cand. Parmecia J. Jacobsen meddeelt Bevilling som Apotheker i Nyrkiøbing, paa Morsøe; ligeledes er Cand Pharmacia G. P. Hersberg, meddeelt Bevilling som Apotheker i Løgstøer. Cand. Theol. P. Rother confirmeret til Personel Kappellan for Budolphi Menighed i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
J Anledning af D. K. H. Kronprindsens og Kronprindsessens forventede Ankomst til Fladstrand, var følgende Velkomstrang opsat: Mtiscie. Ros Skaffetonge o. s. v. Med Jubelsang og festlig Fryd vi hilse Dig Du, Tvillingrigets stolte Pryd, paa Dyder riig! Ved Dig vi ønne Borgerheld; velsignet vær, Vi henrykt med vor glade Sial. Dig have kiær. Leve vor Fredrich den giæve! Marial Dig Du Folkets Lyst, Du Moder god! Dit Billed prages i vort Bryst; Fred om Din Daad, Dig Danmarks Sletter, Norges Field, Modtager froe. Nyd varigt Dydens lyse Held, Og Ædles No. Live Maria, den Hulde! Var havet, skiønne, sieldne Dag. Til stærne Old! Velsignet være Værn og Flag, Og Fredrich hold! Han hævved Frihed, Velstand, Flid, J Dan og Nord, Og skiønner, lønnet, Aand og Viid. Fro hver Mand boer, J Borg, og i Hytte saa trygge. Seil trygt paa Havets dybe Blaae, Vær lykkelig! Og Danmarks Skytsaand bukke froe Om Skib og Dig Du blandt Dit Folk, og fromme Viv, Er elsket stor. Hver ofte Gods og Blod og Liv, Glad med Dig gaaer. Fred hegne om Frebrich den gode, Og om hans Æt og Kongeborg, Staae Fred og Held! Og maner, lyner, fierne Sorg, Fra Fredrichs Siæl, Beskyt ham, Danmarks gode Aand, Paa Banen hen! Velsign Hans Siæl og stor Hans Haand, Bliv huld Hans Ven! Da kommende Sekler ham love. Fladstrand d. 31 Mai 1804. Hans Wolters.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Aalborg, 15 Junii. Ved det Aalborgske Skydeselskab, bleve Premierne Søndagen den 10 Junii vundne af følgende: 1ste Premie: Tvende Spiseskeer, Hr. Kiøbmand Aabel, ved Hr. Guldsmed Schiellerup. 2den Premie: En Poncheste, Hr. Provst Claudi, ved Møller Hr. Jørgen Springborg. 3die Premie: En Theste, Hr. Lieutenant v. Kongstad, ved Hr. Kiøbmandskarl Biørn, 4de Premie: En Sølv Tumling, Hr. Kiøbmand Rostrup, ved Hr. Underchirurgus Kruse.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
præditanterue paa 3die Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Budolphi Kirte Hr. Henneberg. Studiosus Holm. Frue Kirke Hr. Stiftspr. Schierup. Hr. Aspach. Hospitals Kirken Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 8 Junii i Budolphi Kirke, Mesterstræder Gottfried Glødes Søn Laurit, Ellerup; Fadderne, Mad. Malling, Jomf. Winding, Reebslagermester Thomas Holst, Kiøbmands karlene A. Giødvad og H. Saurbier. Den 9 Junii, Snedkermester Palli Henrichsens Datter Henriette Pauline; Fadderne: Mad. Lund, Jomf. Sørensen, Kiedehandler Kaarsberg, Kiøbmand J. Kiellerup, Guldsmedsvend Due. Den 11 Junii Naalemager Joh. Caspar Habels Søn Christian; Fadderne: Mad. Nielson, Jom. C. Christens sen, Kiøbmændene L. Kiellerup, og Borgerligartilleriellieutenant Aabel, Kiøbmandskarl S. Bach.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Den 15 Juni, Forstander Jesper Thygesens Søn Emanuel; Fadderne: Mad. Jeeg, Jomf. Møller, Agent Qvist, Raadmand Gleerup, Kiøbmand og Borgerkapitain Borup.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Kopulerede. Den 13 Junii, Hattemagermester Jens Larsen Smith og Pigen Anne Marie Lærke.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Begravede. Den 9 Juni Bødkermester M. Salqvistes Søn Niels Johan, 9 Maaneder. Den 11 Junii Capit. Fontenans dødfødte Søn. Den 13 Junii, Kirsten Pedersdatter, af Skolegadens Fattighuus, 65 Aar. Den 14 Junii, Moulgt. Jens Peder Enghuus, af 7 Compagnie, 21 Aar.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Avertissements. Min gode Kone Johanne Marie Olufsdatter forlod mig ved en salig Død den 9 Junii sidst efter 6 Ugers Sygeleie af Brystsvaghed, dette bekiendtgiøres herved for vores fraværende Slægt og Venner. Aalborg den 13de Juni 1804. Christen Hansen Fristrup.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Fredagen den 15 Junii presice Kl. 7, opføres: Eugenie, Komedie i 5 Acter, af Beaumarchuis, oversat af Professor Bruun. Løverdagen den 16 Junii, opføres: Armod og Høimodighed, Skuespil i 4 Acter af Kobebue. Søndagen den 17 Junii, opføres: Gamle og nye Sæder; Skuespil i 5 Akter af Jffland, oversat af Jnstructeur Schwarz. Til Slutning en Epilog, af Jnstructeur Schwarz, og er dette Skuespil det sidste, som for denne Gang her opføres. Vor Herres og Frelseres Jesu Christi Guds Søns Regiering over sin Kirke paa Jorden m.v. 1ste og 2den Deel, af Biskop Balle, hver for sig i Pap befatet og begge Deele 104 Ark stor, for 2 Rdr. 10 s.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
En ganske nye Maler= og Lakeer Dag, hvori Tilberedelsen at adskillige Couleurer beskrives, der hidtil har været ubekiendt, men efter gientagne Forsøg er funden paalidelig, indb. 2 Mk. m. fl. Bekommen paa Vestergade hos Søren Borup. Tystem, den tristelige Moral af Reinparo, 1 og 2 O. i B. B. 4 Rd. 66 s. Guldbergs samlede Digte, 1 og 2 D. i V. B. 3 Mk. 3 s. Samling af tristelige Religionstaler af Kiebenberg, 1 B. 1 Hefte 5 Mk. 8 s. Paludans Samlinger for Trologer, 1 B. 8 Mk. 4 s. Mangors Lands Apothek 3 Oplag med mange Tillæg og Forbedringer udgivet af Tode, i V. B. 8 Mk. 4 s. Godmand eller den danske Børneven, 1 og 2 O. i V.B. 1 Rd. 12 s. Campes Ledetrand ved den christelige Religions Underviisning, i V. B. 40 s. Nyeste Astronomisk Lærebog for almindelig Mand ved Søeborg, 2det Oplag i V. B. 68 s. Den Pestalozziske Elementarunderviisnings Hovedpunkter af Strøm, heft. 2 Mk. Niels Lembok Skuespil med Ariettet af Kruse, heft. 2 Mr. Korsikanerne Cantsvil i giørtes af Kobebue, beftet 36 sk. Greverne Streggis, 1 og 3 D. i V. B. 1 Rd.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
20 s. Lafontaines nye Samlinger Romaner og Fortællinger 1 D indeholdende Baron v. Bergedorf, i Vi B. 1 Mk. 4 s. Faldne Pigers Biographier, et Speilfor det smukke Kiøn, V. B. 4 Mk. 8 s. Saxtorphs Kort Jndhold af Fødselsvidenskaberne til Brug for Jordemødre i V. B. 44 s. Julius Liontar en Røverhistorie af det 17 Aarhundrede af Schytte, i V. B. 56 s. Phædri Fabularum, i V. B. 3 Mk. 12 s. Reskripter, Resolutioner og Collegialbreve af Goiske, 3 D. 1 B. 8 Mk. Supplement til afdøde Generalands, teur Nørregaards Forelæsninger over den danske og norske private Ret af Ørsted 1 D. 5 Mk. 8 s. Funkes nyeste Billed A Be og Læsebog med 28 illum. Kobbere, i V. B. 7 Mk. Forskiellige Couleurer af Betrækpapiir, faaes hos Boghandler og Bogbinder. Sadolin.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Arvingerne efter afgangne Jens Jacobsen Hvorup i Nørre Sundbye, Aalborg Birk, saavel de der have anmeldt sig som de flere Arveberettigede, ville forinden den i Loven bestemte Tid paa lovlig Maade beviisliggiøre deres Slægtskabs Grad til den Afdøde og deraf følgende Arverettighed for undertegnede Skifteforvalter, saafremt noget paa deres Anmeldelser skal tunde reflecteres. En Skiftesamling i bemeldte Afdødes Boe er berammet at holdes i Nørre Sundbye Onsdagen den 18 Juli Formiddag Kl. 10. Aalborg den 12 Juni 1804. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Mit Logie er flyttet fra Hr. Brünnes til Hr. Kiøbmand Simoni ved Vesteraae, Gustafsen.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Hos Skomager Ole Kløve er et stor Støbekan med tvende nye Jernbaand at faae til Kiøbs. S. K. For et honet eenligt Fruentimmer kan til næstkommende Micheli saaes Logie samt Kost og Varme hos Undertegnede. Aalborg den 13 Juni Søren Klitgaard, boendes paa Øster Gravensgade. S. K. Hos Undertegnede boendes paa Øster Gravensgade kan faaes godt og velttørred Malt, Bing gryn, Kampestene saavel til Grund som at ligge Broe med, en 1 1/2 Skpds. Bielægger-Ovn, gamle Vinduer med mere. Aalborg den 13 Juni 1804. Søren Klitgaard.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Det Sted som for nærværende Tid beboes af Niels Jørgen Møller Sadelmager, imellem Hahn Uhrmagers og mit iboende Sted udi Slotsgaden, bestaaende af 2de Stuer til Gaden, Kiøkken, Spiskammer, Loft og Gaardsrum, er at bekomme til Leie førstkommende Micheli Fløttetid, naar derom betids accorderes med Adrian Forsmann, Aalborg d. 13 Juni 1804. Kobbersmed. Pandum Hovedgaards Avling, tilligemed Voxler, Sogns Konge-Korntiende, omtrent 300 Tdr. tiendeydende Hartkorn, beliggende i Hornum Herred, Aalborg Amt, 3 Mile fra Aalborg og 1 Miil fra Nibe, stilles til offentlig Auction til Bortforpagtning i 3 eller 6 Aar fra 1 Mai 15 at tegne enten med eener uden Soverie. Til Gaarden saaes sædvanlig imellem 300 40 Tdr. Rug, imellem 70 og 30 Tdr. Byg og omtrent 90 Tdr. Havre. Marken er bekiendt for at være fortrinlig god og dens Fedevare af Smør og Oste staaer i megen Kredit selv i Kiøbenhavn Græsningen er færdeles god Besætningen af Køer og Stude Sommer og Vinter kan være omtrent 120 Stkr.; derfornden et Par Hundrede Faar. Auctionen holdes paa Pandum den 18 Juli førstkommende, og Conditionerne hvorefter Bortforpagtningen skeer, kunne faaes i Eftersyn 14 Dage forud hos Byefoged Bassesen i Nibe og Prokurator Asp i Aalborg, samt paa Pandum hos Hr. Forpagter Skougaard hvilken sidste og har havn den Godhed at love at forevise Eiendommen, Aalborg den 12 Juni 1804. Asp.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
En Gaard paa Allgaden for en honet Familie, at god Indretning og stærk Bygning, med godt Vandet anseelig komplæt Brændeviins Værk, Staldrum, m. v. er tilkjøbs, og anvises fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Mandagen den 18 Juniil Formiddag Kl. 11 bliver i Aalborg Byetings Stue efter Begiæring af Broclægnings Commissionen holdet og foretaget Licitation til Anskaffelse af det behøvende Sand og Pikstene til Broelægningen af Byens Gader i dette Sommer Licitations Conditionerne ikan forinden erfares hos undertegnede. Aalborg den 9 Juni 1804. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Da 30te Dagen efter afg. Forvalter Peder Andersen, indfalder den 18 Juni førstkommende, saa bekiendtgiøres saadant for samtlige fraværende Arvinger af undertegnede Executor Testamenti Den Afdødes Credin og Debitorer indkaldes herved tilligt at melde sig, de første inden den i Loven foreskrevne Tid, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, og de sidste for at betale hvad de til Boet maatte befindes at være skyldige. Aalborg den 5 Junii 1804. Schou.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
Tvende Værelser, med dertil hørende Tienerkammer, forlanges til Leie førstkommende Mikkelsdag; hvem samme behøver, derom giver Bogtrykkeriet nærmere Anviisning. Simon, Optikus, er dertil ankommen, hvilken er allene handler med adskillige Couservations Briller, eller Glarøine, saavel for unge som gamle Folk; men ogsaa for dem; som have et kort Syn, hvilke have den Virkning, at man, uden at butte sig, kan skriv og i en Frastand af 200 Skridt eller Alen kan nøisee og adskille alt hvad dem forekommer Ogsaa kan han strax see enhver paa Øinene hvilke Briller den er passelig og nyttige, for strax at indrette dem efter enhvers Omstændigheder, at de dermed kan være tient. Videre handler han med store og smaae Perspettiver og Mitroskoper, og udbeder sig de Trængendes Besøg og Tiltale. Han opholder sig kun er tort Tid her. Han logerer hos Hyrekudsk Hr. P. Bøgh i Bispensgade.
Jyske Efterretninger, 1804-06-15
(Det øvrige Indsendte følger i næste Avis.)
Jyske Efterretninger, 1804-06-19
London, 5 Junii. Her udrustes nu en stor Expedition mod det gode Haabs Forbierg og Batavia, den stærkeste som England nogensinde har afsendt til hine fiernede Verdendele, især hvad Tropper angaaer, hvis Antal bliver henimod 10,000, under Kommando of General Clarke. 3 Linieskibe 7 Fregatter og en Mængde Transportskibe skal udgiøre E skaaren, og kommanderes at Sir Popham. Gene talerne Dundas og Maitland gaae med, Den første som Generalgupernør paa Kap og den sidste som Guvernør i Batavia. J den Anledning er her udkommet et Skrift, hvori paastaaer, at det ved den store engelske Skibsfart paa Ostindien og China er uundgængelig nødvendig for England, at besidde Forbierget.
Jyske Efterretninger, 1804-06-19
Admiral Rainier i Ostindien har maattet medgive vore Chinaskibe en Eskorte af 6 Fregatter igiennem Strat Sunda, hvor der krydse endeel franske Krigsskibe.
Jyske Efterretninger, 1804-06-19
Ved Rochefort ligge 6 franske Linieskibe og is stort Antal Kanonbaade med mange Tropper færdige til en Expedition.
Jyske Efterretninger, 1804-06-19
Linieskibene Brittania og Malta ere hiemkomne fra deres Stationer ved Brest og Ferrol for at repareres.
Jyske Efterretninger, 1804-06-19
Jgaar blev Kongens 67de Fødselsdag vel celebreret ved Hoffet, men dens fornemmeste Ziir fattedes, da Livlægerne havde for den store Hede Skyld, raadet Kongen fra at komme i den med Mennesker opfyldte Koursal. Og, sandt at sige, var der og saadausen Qvalme at mange af de fine Damer faldt i Afmagt og maatte bringes ud. Prindsen af Wallis var der heller ikke; thi han havde Dagen tilforn givet et stort Taffel for Hertugen af Clarence, Herrerne Fox, Sheridan handels og flere Medlemmer af Opositionen. Ellers skal det ikke staae saa ganske vel til med Kongens Helbred, da han paa sin sidste Reise til Windsor blev giennemblødt, af Regnen, og derhos, uden at klæde sig om, vendte strax tilbage til London for at overvære en Kabinets forsamling.
Jyske Efterretninger, 1804-06-19
I Underhuset er et nyt Forslag til en Bil om Slavehandelens totale Afskaffelse lykkelig gaaet ig giennem med 124 Stemmer mod 49. Forslaget grundede sig paa de sørgelige Begivenheder paa St. Domingo. Allerede i 1796 besluttede Parlamentet Slavehandelens Ophævelse. Desuagtet er der siddet overført til vore vestindiske Øer over 300000 Slag ver, hvoraf blot til Jamaica 140,000.
Jyske Efterretninger, 1804-06-19
Paris, 4 Junii. Den store Sammensværgelses=Rettergang har tagen en saa hurtig Gang, at Vidneforhøret alt kom til Ende i Aftes, hvorefter den keiserl. Generalprokurator i en meget mærkværdig Tale androg paa Dødsstraf for alle de anklagte Personer (Even, Caron, Gallas og hans Kone undtagne). Defensorerne fik efter Ansøgning et Opsættelse af to Timer, til at belave sig paa det res Forsvarstaler. - Generalprokuratoren delede i sin Tale de Anklagte i 7 Klasser, 1) De der var sendte fra England, i hvis Spidse Georges staaer 2) De der stødte til dem i Paris. 3) De der bleve skikkede fra England bagefter. 4) De Medskyldige fra Departementerne. 5) Agenterne, som bestitsQvarterer til dem. 5) Deres Verter i Paris, pe, som herbergerede den, uden at vide noget i Sammenpargelsen. Til 2den Klasse holde da blaa Moreau. Om ham sagde Generalprokurasen: Europa forhausedes over at see Moreason, Pichegru forenede. Forgieves undskylder Moreau denne Forsonelse med Amnestien for Emigranterne og holder sig derved autoriseret til at nærme sig en Mand, hvis Forræderie er ham bekiendt. De er ingen blot Privatmand, Moreau, som De paastaaer. De er General en Chef. De har 40,000 Frankers Gage og 4 Adjutanter. De er altsaa een af de forste i den samme Regiering, som De selv bekiender om, at der var gjort Dem Yttringer fra Prindsernes Side mod samme. De havde Pligtet at opfylde. De maatte tilkiendegive Regieringen de strafværdige Planer, man anbetroede Dem. Deres Stiltienhed om Pichegru er strafværdig. De tilstaaer, at De har havt Konferentser, men De negter den første Sammenkomst, fordi De føler, at denne var den strasværdigste; men Deres Halvtilstaaelse allerede viser Deres Medskyldighed. De tilstaaer, at Pichegru har adspurgt Dem om Frankrigs Tilstand. og Armeernes Aand. Maatte en Moreau høre med Behag paa det drittiske Kabinets Spørgsmaale, Moreaul De har forraadt den National roes, hvoraf Deres udgjorde en Deel. De Tienester, De har viist Fædrelandet, maatte giøre Dem samme endnu dyrebarere. De kunne ikke undskylde den store Forbrydelse, som De har taget Deel i o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1804-06-19
General Moreau forsvarede sig ved Retsmødet d. 31 Maj beskedent og frimodigt, og medens han talede, herskede der et dybt Stille. Blant andet undrede han over, at man havde fremtrukket et Brev fra Directoriets Støv til Grund for en Anklage mod ham. i Havde jeg, sagde han, endog seilet i, at jeg skrev det, maatte 30 siden efter vundne Feldtslage og saa mange erobrede Fæstninger have afvisket Pletten og viist min Fædrelandskierlighed. Lad de Nitidele af den Armee, der tienede under mig, vidne om mig. (Da her af nogle blev klappet, befoel Præsidenten, at jage Klapperne ud at Salen; men ingen vidste, hvo der havde klappet, og man kunde derfor ingen jage ud.) Moreau erklærede tillige, at der, medens han kommanderede Armeen sidt var gjort ham Forslage baade fra Republikens og fra Royalisternes Side. Og da man spurde ham, hvi han ikke havde denunceret dem, svarede han: Jeg sloges hellere med Fienden, end at giøre Denunciationer. Havde jeg ville være Dictator, var jeg bleven det, førend Bonaparte kom hiem fra Egypten; Thi man havde dengang foreslaat mig det. Men fornærværende ville jeg ansee den som forrykt, der vilde styrte Regieringen. Slig et Probekt synes mig latterligt, og i en Tid af 10 Aar har jeg beviist, at jeg giør ingen latterlige Stræger. Georges's Svar i Forhøret over ham den 8 Marts bære Præg af den største Dristighed. Hvor har De logeret, (spurgde man ham, - Det behøver jeg ikke at sige Dem. - Og hvorfor ikke? - Fordi jeg ei vil forøge Slagtoffernes Antal. - Hvorfor kom De til Paris, – For at anfalde Førstekonsulen. - Hvad Middel vilde De da betiene sig af: - En stærk Magt. - Hvor vilde De finde denne stærke Magt? – J hele Frankrig. - Hvi havde De saa en engelsk Dolk hos Dem? – Til at forsvare mig selv med. - Vilde De ikke have myrdet Førstekonsulen med den? – Jeg vilde angribe ham med de samme Vaaben, som hans Livvagt bærer. - Hvem vilde De sætte i Førstekonsulens Sted? Ludvig All. - Hvilken Rolle ville De selv pille - Den, Ludvig vilde anvise mig. - Var Moreau med i Sammensværgelsen? Jeg har hverken høi eller seet Moreau. - Vare alle de andre Hoveder for Komplottet ikke ogsaa forsynede med Dolke Hoveder, jeg kiender ingen andre Hoveder i saa Fald, end mig selv o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1804-06-19
J Middelhavet har et lille korsikansk Koftardieskib i en Fegtning erobret en stor engelsk Kaper.
Jyske Efterretninger, 1804-06-19
Indenlandske Efterretninger. Uhret paa Helliggeistes Kirketaarn i Kiøbenhavn - siger Wersel - ligger næsten bestandig i Strid med Solen og ordentlig synes at have sat sig for at spille Giæk med alle de øvrige Uhre. Det gaaer altid hastigere end Solen.
Jyske Efterretninger, 1804-06-19
Da en af vore Fregatter, uden Tvivl Tritton, laae for Algier, sagde Rygtet, at en meget rig Jøde ved Navn Barko havde den største Jndflydelse paa Regieringsvæsenet i Algier. Denne Barko besidder, der uhyre Rigdomme og staaer i den største Anseelser hos Deien. Nogle af vore Officerer spurgte ham, om han ikke vilde reise med dem til Europa, hvor han kunde leve langt lykkeligere, men han svarede: Hvor kunde De troe, at jeg kunde bære det over min Samvittighed at forlade mit Fædreneland? Hvo skulde styre Statstoret, naar jeg var borte? – Nei, lad mig kun blive her; jeg befinder mig her ret vel Blant de Kunstsager, som paa Kunst=Akademiet sidst vare udsatte, var et stort historisk Malerie, forestillende Christi Redtagelse fra Korset, malet af en ung og meget talentfuld dansk Kunstner Hr. Højer, der især fortiente at udmærkes. Det var egentlig malet efter en Tegning af Pesullo, en italiensk Mester, født i Florenz 1440. Komposition er altsaa dennes, men Koloriten og Udførelsen i det Store, som begge Dele ere fortreffelige, tilhøre den danske Kunstner. Han har valgt det Øieblik, hvor det hedder i Bibelen: der udbredte sig et Mørke o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1804-06-19
Til Kiøbenhavn er ankommen en Udlænder med Natlamper, hvis Veger kunne vare i 6 Aar. Den tales ikke om, at Vegerne skulle brænde, og altsaa Sagen meget rimelig.
Jyske Efterretninger, 1804-06-19
Orlogsskibet Neptunus og Kutteren Ørnen ere d. 6 Juni passerte Beltet, styrende sydefter.
Jyske Efterretninger, 1804-06-19
16 svenske Skiærbaade ere nylig passerte Øresundet til Østersøen.
Jyske Efterretninger, 1804-06-19
Fra Anholt meldes, at da det engelske Skib med Steenkul til Fyen der iaar ankom, var der saahan en Taage, at Skibet maatte kanonere, for at Fyrinspektøren kunde finde det. Den 23 Mai slap en Brig lykkelig - ja meer end lykkelig - over Midten af Anholts østre Rev. Dog denne er ikke den er neste, der har nydt dette Held.
Jyske Efterretninger, 1804-06-19
Et norsk Fartøi, med 8 Mand, kommen fra England med Baglast, er i disse Dage strandet ved Vangsaae i Thy. Mandskabet reddet, men Skibet. forlist. Samme Nat, som Blomsterstevet regnede ned over Kiøbenhavn og Helsingøer, regnede og tordnede det ogsaa i Roeskilde og Ringsted, men - intet Støv.