Norske Intelligenssedler, 1768-12-28
Nordske Jntelligenz-Sedler. No. 52. Onsdagen den 28 December 1768. Tilfældige Tanker: læs No. 31. Kjærlighed til Fædrenelandet er for en oplyst Forstand og et vel dannet Hjerte en af de vigtigste Pligter i Livet. Er nogen i denne ædle Sag lunken eller ligegyldig, bør man ej gjøre sig det fordeelagtigste Begreb om hans Sindelav. En god Borger føler de behageligste Fornemmelser, naar noget viser sig, hvorved det kjære Fødeland enten har eller kan spaae sig et virkeligt Gode, det ængster derimod og svider til Siælen, om noget nær hos eller langt fra bebuder et overhængende Onde. Det er en angenem Lyd ofte at høre Fosterlandets Navn nævne og de bedste Ønsker og Udladelser for dets sande Gavn ligge saadanne Folk paa Læberne, hvis almindelige Handlinger og Tænkemaade vidne om, at deres Tale ej fremkommer af et vildt og utidigt Væsen, men fra stadige og ubesmittede Grunde. Af saadanne Mænd kan man være forvisset om, at, i fald de vare satte i den dertil egentlig bestemte Kreds, de da i Sandhed vilde findes ligesaa virksomme til at befordre det Almindeliges Vel, som de nu ere ferdige til, efter Evne, at ville komme enhver god Sag og trængende Medborger til Hjelp. Saaledes som Forfatningerne nu ere mellem Stater, og saa høyt som virkelige og indbildte Fornødenheder i disse Tider ere stegne, vilde det vist nok see meget ilde ud for det Land, som enten ingen Handel havde, eller hvis Handel var af den Art, at det kunde være langt bædre aldrig at drive nogen; thi Handels-Verket har saa nøye Sammenhæng med alle andre Nærings-Veje, at hvor det ilde eller usikkert behandles, der lider alt andet nyttigt Foretagende. Efter et hvert Lands Tilvirkninger enten gjennem Naturens eller Kunstens Hænder, inddeeles al Handel i den indvortes eller udvortes, og den er beqvemmest blandt Kjøbmænd, som paa bedste Vilkaar for sig selv og Landet udbringer dets Overflødighed og ligeledes indfører sande Fornødenheder. Naar mand vil dømme om Kjøbmænds Jndsigter og Handelens sande Beskaffenhed, maa mand vel vogte sig for ej at ansee en Handlende her i Landet fra samme Syns Punkt, som disse og deres Forretninger findes forestillet hos en eller anden udenlandsk Skribent; thi Tid, Sted og mange andre betydelige Omstændigheder foraarsage i denne Begivenhed største Undtagelse, da hvad som i et Land kan lægges Haand paa, bemøyer mand sig ofte forgiæves med i et andet. En Kjøbmand fra Hamborg, Amsterdam, London, Bordeaux og Genua vilde derfor uden Tvivl med al fornøden Fliid og Jndsigt gjøre liden Fremgang, skulde han forsøge at anlægge Handel i Christiania. Det er og bliver over alt fornødent, at de, som skal anvendes til Handel, maa i Tide, saa meget mueligt er, tilbringes saa udstrakt Kunskab i alle Handelens Grene, med hvad dertil hører, at de, foruden sin Handels fornuftigste Drift, maatte kunde være i Stand til at foretage sig noget af Vigtighed, om et eller andet Uveir indtraf, hvorved andre Lande, som nu har Høyden borte i Handel og Søefart, bleve sat af Stand til at tage sedvanlig Deel deri. Baade Jnden- og Udenlands opvækker det desuden største Høyagtelse, samt dermed følgende Credit, naar Vedkommende gjennem Brev-Vexling lægge en meer end almindelig Jndsigt for Dagen; Det har derimod allevegne en modsat Virkning, naar Handlende ved sine Breve baade i Henseende til Bogstaver, Stavelse maal og Sammensætning enten røbe mindre dygtige eller meer udyrkede Evner end tilbørligt. Mand siger vel i Almindelighed, at Penger ere at ansee som det store Hjul i Handel; men, er Redelighed dermed ej sammenføjet, tabe Vedkommende den i alt Foretagende saa højt nødvendige Credit, og, hvor denne store Kraft mangler, der kan Handels Arbejdet aldrig gaae med tilbørlig Omløb og Drift. Alt hvad som kan spilde eller hindre Credit, om det ikkun skeer ved enkelte Personers Mishandling, har en utroelig ond Jndflydelse ei allene paa en heel Stads, men ofte paa det ganske Lands Velfærd. Med hvor stor Skjænsel og Straf burde derfor ej enhver udmerkes, som enten lige frem begaaer saadan Svig, hvorved Credit-Væsenet svækkes, eller til saadan skammelig og forrædersk Gierning laaner en understøttende Haand.