Norske Intelligenssedler, 1802-03-10
Om Betalingen for forrige Aars Aviser skeer atter Erindring, Messell. Norrige Aar har jeg undertegnede ej alene i disse Tidender ladet bekjendtgjøre, at ville oprette en Agerdyrkningsskole, jeg troede kunde været nyttig, men endog desangaaende, paa vedkommende Sted, gjort Forestilling, men i begge Henseender frugtesløs. Alligevel, da jeg af egen Erfaring er overbeviist om, at naar Jorddyrkningen her til Lands skeedte som den burde, kunde ei allene de fleste Bønder avle saa meget Korn de selv behøvede, men endog en stor Deel af dem have noget at sælge, da vist togange saa megen Jord paa de fleste Steder henligger til ingen Nytte, som den der nu jammerlig bruges; saa er det at jeg i den Overbeviisning om den Nytte en fornuftigere Jord- og Skovbehandling kan tilvejebringe, at jeg efter Evne har sammenskreven en praktisk Haandbog, der er færdig til Trykken, for den norske Bondestand, som indeholder det nødvendigste af alt hvad der henhører til hans Haandtering, saavel ihenseende til Skovvæsenet, som Ager- og Haugedyrkning, hvoraf Jndholden er følgende: Første Afdeling 1te Kap. Om paa hvilke Steder man bør opelske Skov, og hvilke Steder man bør anvende til Ager og Eng. 2det Kap, om Skovenes Opelskning, Behandling og Hugst, til hvad Brug det er. 3die Kap. om vilde Træers Plantning, især Løvtræer, og deres Nytte, 4de Kap. om levende Gjærders Plantning, deres Nytte, og paa hvilke Steder de bør anvendes, for derved at spare Skovene fra at blive anvendt, som nu skeer, til de døde Gjærder; hvori tillige vises hvilken utallig Mængde ung Granneskov man endog kan spare ved at anvende til Stør til de døde Gjærder af Granne- og Pilegrene. Anden Afdeling, 11te Kap. med hvad Slags Jord er Bonde bør stræbe at forøge hans Jordvej, som er Myrer, og hvorledes disse paa den mindst bekosteligste og hastigste Maade kan gjøres frugtbringende. 2det Kap, om Jordens Jnddeeling. 3die Kap. om Pløining, Saaning og øvrige Dyrkningsmaade, 4de Kap. om Gjødslens Formerelse. Tredie Afdeling, 11te Kap, om Frugt- og Urtehaugers Nytte i Almindelighed. 2det Kap, om Frugttræers Plantning og Behandling, 3die Kap. om Urtehaugers Dyrkning, og 4de Kap, om Humlehauger m.v. Men da jeg af Erfaring veed, at Bønderne i Almindelighed, deels af Mangel paa Oplysning, og deels af Uformuenhed, ikke selv kjøber sig en Bog, i hvor nyttig den endog for ham kunde være, saa indseer jeg og min Umage desaarsager spildt, med mindre et saadant patriotisk Bidrag til Trykningen og Omkostningernes Bestridelse ved Subscription kunde ventes, at et temmelig Antal, i det mindste en 45000de Exemplarers Trykning, gratis kunde uddeles, jeg ei selv formaaer. Til dette mit Øjemeds Fremme smigrer jeg mig derfor ei allene med, at Stifternes og Amternes Øvrigheder vil hielpe at befordre mit velmeente Forehavende, i at beære mig med, jo før jo heller, at subscribere, hver for sig, hos mig, for endeel Exemplarer, men endog at alle andre verdslige og geistlige Embedsmænd ville gjøre det samme, for at Trykningen strax derefter kunde begyndes, da jeg forinden hverken kan bestemme Oplaget eller Prisen. Bogen bliver ellers omtrent 12 a 14ten Ark, i Oktav Format Laurvig den 3die Februarii 1802. Johannes Franck Procurator. Det blev min Lod at fristes det ulykkelige Øjeblik imode sidste Onsdag den det behagede det alvise Forsyn ved en roelig og sagte Død, efter 8te 3 bortkalde fra denne Verden til et bedre Liv min højtelskte og uforglemmelHerlofsen, fordum Borger og Handelsmand i Arendal, udi sin Alder 7 J allerunderdanigst Følge af Kongelig allernaadigst Bevilling af 19de Februari sidstleden, som er læst ved Laurvigs Byeting den 22de, bliver alle Dem, som formeene sig at have nogen at fordre udi afgangne Kiøbmand Andreas Carsten Harmsens Stervboe i Laurvig, herved med Aar og Dags Varsel sub pæna præclusi & perpetui silentii indkaldede, at fremkomme med deres Paastand for mig undertegnede som Skifteforvalter i Boet, og deres havende Krav inden bemelte Tids Forløb at beviisliggiøre. Laurvig den 2den Martii 1802. Rasmussen. Byefoged Kraft af den os under 13de d. M. meddeelte allernaadigste Bevilling, (som læses for vedkommende Retter) blive samtlige Creditorer og alle de, der formene sig at have noget at fordre efter afdøde Kiøbmand Peder Winge, herved indkaldede med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav for os underskrevne Boets Skifte-Commissarier, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Moss den 17de Februarii 1802. Johan Gude, C. C. F. Brandt, Raadmand og Byefoged. Grosserer. a mine Affaires og mit Officin i Kiöbenhavn ikke vil til tillade mig at opholde mig længere denne Gang i Norge, saa har jeg, efter endeel Velynderes Anmodning, nedlagt hos Hr. Inspecteur Engelhart adskillige af mine optiske Instrumenter af Telescoper, Microscopia, Laternamagien, Kikkerter, Briller med videre, som velbemelte Hr. Inspecteuren venskabelig har lovet at forevise og imod den af mig bestemte Betaling udlevere til de Kiøbere som i saa Henseende indfinde sig udi hans Boelig i Drammen.