Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-16
Under Overskrift Vesterjydsk Veivæsen klager en Jndsender i Kjøbenhavnsposten over de betydelige Udgifter, som Veivæsenet paa Jyllands Vestkyst foraarsager, idet disse Udgifter ved de nylig ansatte Amtsveibetjente ere blevne forøgede, paa en Tid, da man hele Landet rundt raaber paa Besparelser. De Functioner, som paaligge disse Veibetjente, hvis Lønning for Ringkjøbing Amt udgjør circa 1200 Rd. aarlig, og hvorfor et ikke lidet Stykke Vei kunde repareres, – mener Jndsenderen - kunne Sognefogderne meget vel, som hidtil, under Herredsfogdernes Overtilsyn udføre; men - bemærker han videre – det hensigtsmæssigste Materiale til Veienes Vedligeholdelse, som Egnen i Overflødighed frembyder, nemlig Lyng, forkaster man, og befaler i dets Sted Leer og Gruus paakjørt, der paa den tyndtbefolkede Egn, og hvor det paa flere Steder maa hentes 1/2 Miil borte, vil overstige Bondens Kræfter, ja han paastaaer, at en Mand der paa Egnen, hvis Hartkorn er imellem 1 a 2 Tønder, dersom den paabegyndte Jstandsættelse med Leer og Gruus skal fortsættes, ikke vil kunne istandsætte sine Veiparter under 100 Specier. Erfaring - siger han - har godtgjort, at denne bekostelige Maade at udbedre Veiene paa, desuagtet gjør dem næsten ufremkommelige i Vintermaanederne, der netop er den Tid, da Bonden meest maa benytte dem, for at bringe sit Korn til Kjøbstaden, hvorimod de Veie, der ere belagte med Lyng, om end ikke fuldt saa lette om Sommeren, som de med Leer og Gruus belagte, stedse ere lige saa gode og Vinteren som om Sommeren. Han ønsker endelig, at Dhrr. Veiofficerer, der i Sommermaanederne reise for at eftersee vore Veie, og da vistnok finde Leerveiene fortrinlige, skulde i denne Tid komme herned, og de ville da kunne overbevises om, hvilke der ere de bedste, enten vore Lyngveie, eller de nu paabegyndte Leerveie, og vi ville da ikke misunde en saadan Herre, at han tilsagde 4 Bønderheste for sin Vogn, da han vist ellers blev siddende i de nye Leerveie; hvorvidt han derimod er berettiget til at bruge 4 Heste om Sommeren, vide vi ikke; men da synes 2 at være nok Ved at omtale, at man i flere af Landets Kjøbstæder har bygget nye Raadhuse, dolerer Kjøbenhavnsposten over at man i Sorøe vil, som det sees af Byfogdens Bekjendtgjørelse, bygge et Ting, Arrest= og Sprøitehuus, hvilken Benævnelse den finder meget upassende; thi derved slaaes en Streg over disse Bygningers communale Bestemmelse og Betydning. Skjøndt vi gjerne indrømme, at den brugte Benævnelse er mindre heldig, formene vi dog, at det er temmelig ligegyldigt, hvad Navn en constitueret Byfoged giver en saadan Bygning, naar blot Byen har Mænd, der baade besidde Evne og Villie til at give Vedkommende de Raad, der behøves, og vi erindre derhos om, at man, ved altfor ofte at hænge sig ved Smaating, lettelig kan berøve et kraftigt Ord, talt til rette Tid, den Virkning, det ellers vilde have J Kjøbenhavn er udkommen to Lithographier af Frederik Wis lit de parade og hans Sarcophag paa Castrum doloris, udførte i Bærenzens lithographiske Anstalt efter Tegninger af Theater maler Christensen. At disse Afbildninger ere ligesaa troe som smukke Giengivelser af hine tvende Sørgeacter ved den afdøde Konges Liig, vil strax Enhver, der har været nærværende ved samme, overtyde sig om, og de ville derfor som saadanne ogsaa i Særdeleshed være interessante for dem, der i de fjernere Dele af Landet ikke have havt den Leilighed som Hovedstadens Beboere til at see bemeldte Sørgeacter.