Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-07-23
Svendborg den 19 Juli. J Torsdags Eftermiddag Kl. 2 ankom Dampskibet "Frederik Vl." med de kjøbenhavnske Skamlingsgjæster, som hilsedes ved Forbiseilingen fra Christiansminde" af det der forsamlede Fugleskydeselskab med Salut samt fra Havnedæmningen ligeledes med en Salut af 27 Skud, hvorefter Skamlingsgjæsterne herfra Byen og nærmeste Omegn, gik ombord og modtoges med Sang af de kjøbenhavnske Gjæster. Efter gjensidige Hurraraab fra Broen og Skibet fortsattes Reisen under Afvexling af Sang og Conversation til Assens, hvor Gjæsterne modtoges med Salut og den paa Broen forsamlede Mængdes Velkomsthilsen. Jgaar Morges Kl. 7 afgik Dampskibene "Maagen" og "Frederik V., fra Assens til Landingsstedet. ved Skamlingsbanken. Ankommen hertil, droge Fest gjæsterne, med et Musikcorps og de kjøbenhavnske Sangere i Spidsen, op til Høiskamling og modtoges ved Jndgangen med en Velkomstsang, hvorefter Toget drog hen til Foden af Bestyrelsesteltet, fra hvis GuirlandePotal Bestyrelsen bød Gjæsterne Velkommen, som bekræftedes af den tilstedeværende Mængde med et nifold Hurra. Kl. 11 drog Bestyrelsen med Flag og Musik foran til Talerstolen, omkring hvilken de mange Tusinde Gjæster havde forsamlet sig. Efterat Møller Staal i Bestyrelsens Navn fra Talerstolen havde budt samtlige Gjæster fra Fjern og Nær Velkommen, fremtraadte Sognefoged Frands Pedersen, som med nogle indledende Ord udbragte et Leve for Kong Christian den Ottende. Derefter fremtraadte Laurids Skau, hilset med Acclamation, og udviklede i sit Foredrag de Begivenheder, som siden sidste Skamlingsfest havde været af Betydning for de slesvigske Forhold, men hvoraf dog ingen havde ført nærmere til Maalet. Han saae imidlertid et glædeligt Tidens Tegn deri, at de danske Qvinders Jnteresse for den nationale Sag nu ogsaa var vaagnet, og som han første Gang havde seet fremtræde offentlig ved, Valgerdas Skrivelse til den gamle tydske Professor Arndt, og opfordrede derfor alle danske Med borgerinder til ogsaa at virke for den fælles nationale Sag, idet han ikke betvivlede, at det bedst vilde lykkes Qvindens stille, men desto inderligere og utrætteligere Virken at modarbeide den de danske Mænd egne Sløvhed i et saa vigtig Anliggende som den nationale Sag, der fordrede deres Aands hele Styrke og Udholdenhed. Derpaa fremtraadte en ung Bonde Peder Ravn, Elev af Bondehøiskolen i Rødding, der i et genialt og med megen bifald afbrudt Foredrag, udviklede hvilken Jndflydelse hans korte Ophold paa Høiskolen havde havt paa hans aandelige Udvikling og hvorledes denne havde lært ham at kjende og bruge Hjerte, Hoved og Haand, og opfordrede sine slesvigske Brødre til at benytte en Anstalt, der maatte have en saa væsentlig Jndflydelse Efterat paa deres moralske og physiske Udvikling. Talerne vare endte, morede Man sig endnu et Par Timers Tid deels ved Sang eller Dands, deels samledes Man i Smaagrupper med Venner og Frænder. Kl. 8 1/2. afgik Dampskibet Frederik VI." atter til Assens, hvorfra det efterat have landsat Passagerer, gik videre til Svendborg og ankom hertil i Morges Kl. 5. Med et Hurra for de Medreisende og for Skibets vakkre Fører, Capit. Hess, forlode Svendborgerne Dampskibet. (Sv. A.)