JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Paris, den 26de Junii. Jgaar Eftermiddags Kl. 3 skal der efter Forlydende, være kommet en ny Telegrafdepesche hertil fra den afrikanske Armee, idet mindste har man tilforladelig forsikkret det paa Børsen og i flere af vore Aviser, men officielt har man endnu ikke erfaret noget derom. Rygterne fortælle om en ny Seier, men det synes, tilføier Koureeren, at den har kostet meget fransk Blod og at vort Tab har været betydeligt. Ogsaa Journal, du Commerce melder, at Seiren er bleven dyrt betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
General Bourmont har forlangt hastig Forstærkning, og Regjeringen havde strax givet Ordre, til, at Reservedivisionen skulde uopholdeligen indskibe sig. Jfølge Temps var vor tappre Hærtrængt frem til Keisersløttet (det vil sige for Algiers Mure). Vor Armee skal lide Mangel paa Kavallerie. Her tvivles ikke om Seiren, men saameget er vist, at Algiererne gjøre vore Tropper enhver Fodsbred Land stridig, og at de have langt større Troppemasser end vi havde ventet. Jsær er det af Vigtighed, for vore Tropper, at Kampen snart maa vorde afgjort, da den i Augustmaaned indtræffende Hede er meget farlig for hvem som ikke er vant dertil. Publikum her er misfornøiet med de officielle Bekjendtgjørelsers Ufuldstændighed. Alt er i spændt Forventning paa den næste Bulletin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Paris, den 27de Junii. Uagtet det er almindelig bekjendt, at Regjeringen allerede i Forgaars Efterm. Kl. 3 skal have faaet en Depesche fra vor Armee i Afrika, som vel skal være sørgelig med Hensyn til de store Tab den skal have lidt, men dog overmaade glimrende for vore Vaaben, saa har mandog endnu ikke faaet nogen officiel Beretning derom, som man imødeseer med den meest spændteste Forventning J Morges meldte Gazetten, som det synes, af officieKilde, at Træfningen ved Stauel i (ikke Staonehar været alvorligere end man i Begyndelsen havde troet. Den algierske Hær som angreb vore Tropper, bestod af 80,000 Mand, nemlig 20,000 Tyrker og 60,000 for Størstedelen beredne Beduiner (ifølge en anden Efterretning bestod den af 80,000 Md. Fodfolk og 30000 Ryttere), og Sloges med rasende Forbittrelse, men maatte dog vige for de franske Soldaters Tapperhed. Den anden Træfning var ligesaa glimrende for vore Tropper som den første. Hele det fjendtlige Artillerie faldt i vore Hænder. - Om Slaget den 19de meldes fremdeles : "Lig i Daggry angreb Afrikanerne vore hurtigt opkastede Forskandsninger. General Bourmont kunde ikke stille mere end 25,000 Mand imod dem, da Resten endnu var nødvendig til at dække Sidi Feruschs Vaabenplads og Magasiner mod Overfald, hvortil, under det almindelige Angreb, et særskilt algiersk Korps var bestemt. Her viste de spanske Ryttere og Palisader, de lange Piker, saa velsom og en beundringsværdig koldblodig præcis Kanonade en fortræffelig Tjeneste ved at dække de smaae franske Jnfanteriekorps mod Fjendens uhyre Rytterieangreb. Seiren, efter en 6 Timers blodig Kamp, kostede os mange Brave, især har Artilleriet lidt meget. Man har gjort den bemærkning, at Araberne ere langt bedre Skytter end de europæiske Soldater; de ere aldeles hjemme paa denne bølgeformige, af Huulveie og Afgrunde gjennemskaarne og med Krat og Buskadser tætbevoxede Jordbund, ligesom ogsaa deres Heste og med smaat Feltskytsbelæssede Kammeler. Efter saadan en anstrængende Træfning havde vore Tropper høiligen trængt til nogle Dages Rolighed, men de maa uophørligt vedblive at slaaes baade Dag og Nat. Ved Algiers Mure vil det formodentlig komme til et afgjørende Slag førend Beleiringen kan begynde. Citadellet Sultan Kalassi (Keiserslottet) ligger en halv Miil fra Staden, paa et høit Klippebjerg, omgivet af høie Qvadersteens Mure. Den algierske Hær kommanderes af Deiens Svigersøn, Krigsministeren, der lader den store Fane (rød og grøn) bestandig bære foran sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Rusland og Tyrkiet. Nu vil man vide, at den betydelige Eftergivelse i Krigskontributionen skal recompenseres Rusland med en Fæstning i Europa (Silistria). og med Aftrædelsen af en Jordstrækning i Asien, formodentlig Paschaliket Erzerum. Sultanen har foræret den russiske Ambassadeur, Grev Orlow, en overmaade kostbar Ring, som han tog af sin egen Finger og gav ham med de Ord: "Bær denne til en Erindring om mig. Frankrige. Deputeret Valgene falde ikke ud efter Kongens og Ministeriets Ønske, thi næsten overalt har man valgt konstitutionelsindede Personer, ja endogsaa næsten alle de 221 som Kongen nylig havde afsat ved at opløse Kammeret. Men Regjeringen vedbliver endnu ligefuldt med at afskedige de Embedsmænd som holde sig til Oppositionen. Den sædvanlige Glædesild man i Frankrig pleiede at antænde paa Høitidsdage, er bleven forbudt, med den bemærkning, at ingen Uorden maa tjene til at forstyrre den offentlige Sikkerhed i en Periode, hvori Statens Skjæbne ligger paa Vægtskaalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Engelland. Hvis det er sandt hvad Times fortæller, at den nye Konge havde ved den første Audients han gav Ministrene, sagt til dem: "Det glæder mig at see Dem, Alle saavelsom Enkelte. Jeg har billiget Deres Forholdsregler og billiger dem endnu. De har min Tillid, og skulle faae min Understøttelse!" saa lader der sig ikke tænke nogen Ministerialforandring, hvorvel det almindelige Rygte fortalte, at det vilde skee, ja endogsaa at Lord Grey skulde komme i Spidsen derfor. - J Jrland er nu igjen saadanne Uroligheder at Jngen er sikter paa sit Liv, og det formedelst - Brødmangel!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Blandinger. En Brodersøn af den franske Minister Chabrol findes nu som Slave i Algier, da han var paa en af de strandede Brigger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Ifølge Breve fra Gibraltar var et Skib afseilet derfra til Algier med en Ladning engelske Artillerister. Alle permitterede engelske Officerer som opholdt sig i Livorno, havde faaet befaling, ufortøvet at indfinde sig paa Corfu.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
En svensk Skipper som, uden at bemærkes af Blokade flaaden, havde været i Algier med en Ladning Tømmer, har berettet: at de europæiske Consuler, som Deyen havde nægtet Tilladelse at indskibe sig, havde samtlige begivet sig til et Landsted udenfor Staden, og der, rigeligen provianterede, formelig forskandset sig mod Beduinernes Anfald. Alle de franske Fanger som vare komne til Algier, og som Deyen betaler med 100 Piastre Stykket, indtræffe gandske i nogne dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Fædrelandet. Den kgl. danske Generalkonsul i Tanger, Hr. Legationsraad Schousboe, har, medens Underhandlingerne mellem Østerrige og Marokko varede, erhvervet sig væsentlige Fortjenester af disse. Erkjendende disse, har Hs. Maj. Keiseren af Østerrige benaadet ham med Leopoldsordenens Ridderkors. Tillige har det behaget Høistsamme, at skjænke ham en Gulddaase med Hs. Maj. Navnetræk i Brillanter, og hans Søn og den kgl. danske Vicekonsul i Tanger, Hr. Marcussen, Brillant ringe med Høistsammes Navnechiffre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Af Gevinsterne i det sidst trukne Klasselotterie er den største, 4000 Rbd., udkommen paa Amben No. 129. 169 hos Hr. Collecteur Classon i Faaborg. J Slutningen af f. M. ere 200 smaae brune holsteenske Heste, for 12 Louiss'or Stykket, udskibede fra Hamborg til Jamaica, Barbados og San Miguel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Kjøbenhavns Børs=Cours d. 6te Juli 1830. Hamb. 2 M. a vista 210. Species 209. 12 Rbmk. 8 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Ved den 1151 Trækning i Wandsbeck, udkom følgende Nummere : 24. 68. 81. 40. 72.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Reisende med Dampskibet Dania: Fra Aarhuus til Rhvn.: Frue Kammerjunkerindv. Voss med Kammerjomfrue, Cand. juris Lieutenant v. Boss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Frue Justitsraadinde Valeur med 2 Pleiedøttre, Jomfrue Valeur, Baronesse af Guldencrone, Frue Bjørn, Provst Svitzer, Grosserer H. L. Ree, Consistorialraad Bjerregaard med Søn, Dyrlæge Madsen, Pastor C. Blicher, Hobolst Skive, H. Rasmussen, Soldaterne S. Fenster og Gade, Tjenestepige Karen Nielsdatter, H. Stautru, Mariane Hansdatter, Underofficeer Krekers Kone, S. Lang balle, kgl. Fuldmægtig Jørgensen, Snedkermester Fløystrup, Mad. Gall. Fra Fredericia og Strib til Ryvn. Baron af Gyldenkrogh, Baron af Brixen=Finneke med Tjener, Major Ridder v. Møller, Capitain v. Fensmark med Søn, Overjæger Bülow, Auditeur Timm, Soldat Mads Hansen, Marie Berthelsen med et Barn, Chr. Østerdall, J. HyrupGjestgiver Hjardemaal, Krigsraad Riegels, J. P. Fæstersen. Jeppe Nielsen, Anders Hansen, Handelslærling Petersen, Sognepræst M. Clod med Kone. Fra Fredericia og Strib til Aarhuus: Fru Justitsraadinde Leth, Mad. Archanius, Capitainlieutenant Fønss, Baronesse af Guldencrone med Datter, Jæger Lindtner, Jfr. Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Bekjendtgjørelser. At min gode, tjære Tante Mad. Else Margrethe Mencin født Beyer, Enke efter afdøde Pastor Mencin, idag ved en rolig og stille Død er afgaaet fra dette til et bedre Liv, i sit 83de Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner af hendes Broderdatter. Leerberg, den 5te Juli 1830. E. N. Hyphoff født Beyer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Jdet jeg herved aflægger min ærbødigste Tak for det hædrende bifald man ogsaa her har været saa god at skjænke mine Forestillinger, har jeg den Ære at melde, at jeg, paa Adskilliges Opfordring, agter at give endnu en eneste paa Søndag Aften. Jeg beder tillige, man ville behage at lægge Mærke til, hvad der bliver anført neden paa Plakaten. ærbødigst: J. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Da det ved Auctionen den 27de Mai d. A. gjorde høieste Bud paa den afdøde Enkefrue, Consistorialraad inde Storms Stervboe tilhørende Ødsted Kirke, ikke er bleven approberet, bliver bemeldte Kirke, som er matrikuleret for 21 Tdr. 4 Skpr. Hartkorn, med tilhørende tiendeydende Hartkorn 185 Tdr. 4 Skpr. 2 Fkr. 1 1/5 Alb., hvoraf Tienden udgjør 95 Tdr. Rug, efter vedkommende Stifterets Reqvisition stillet til en offentlig Auction, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Torsdagen den 19de August næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, overeensstemmende med de ved den forrige Auction fremlagte Conditioner; hvilket herved til Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Herredskontoiret i Kolding, den 2den Juli 1820. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
J Stervboet efter Forst= og Jagtjunker Scheuer mann, bliver afholdt Auction Fredagen den 23de og Løverdagen den 24de Julii førstkommende, paa Gaarden Lillerup i Woer Herred: 1) over Parcellen No. 2 af Raahangegaards Mark af Hartkorn, Ager og Eng 5 Skpr. 2 Fkr. 2 1/2 Alb. 2) over Stole, Borde, Divaner, Speile, Skilderier, Sengestæder, 8 Jern Kakkelovne, 2 Kobber Kjedler i Grue, Kjøkkentøi af alle Slags, Kjedler, Kar, Porcellain og Glasvarer, Sengetlæder, et complet Sæt Landmaalings- og Nivellerings-Jnstrumenter, aldeles nyt, 2 Reisevogn, 4 Arbeidsvogne, 6 Plouge, en Deel Harver, 44 Fækreaturer, udmærket gode, tildeels af Schweitzer Race, 12 Heste, 7 Sviin, en Deel Grise, et complet Smederedskab, Hestetøi m. m. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 10. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 8de Juli 1830. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Efter Begjering af Bødker Christen Thomas sens Enke afholdes Mandagen den 12te Juli d. A., om Formiddagen Kl. 10, offentlig Auction over hendes eiende og iboende Sted, beliggende under nye No. 124 paa Middelgades vestre Side her i Byen, og bestaaende af 5 1/2 Fag til Gaden foruden en Port, samt med Baghuus, Gaards- og Haugeplads. Auctionen holdes i Stedet, der, om antageligt Bud erholdes, bestemt agtes bortsolgt. Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Jngerslew. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 1ste Juli 1830. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Fredagen den 16de Juli førstkommende, Kl. 10, Formiddag, bliver paa Aarhuus Raadhuus foretaget offentlig Licitation over Opførelsen af 10 Stkr. Steenkister paa Veiene i Hasle, Wester iisberg, Framlew og Sabroe Herreder. Lysthavende indbydes. Hasle a. Herredskontoir, den 29de Juni 1830. Seidelin. Paa Grund af Forliig og Vedkommendes Reqvisition bliver Gaarden Nr. 62 paa denne Byes Torvegade, Handelsmand Joseph Ballen tilhørende, med tilliggende Gaard og Haugeplads samt Jordlod i Søndermarken, stillet til een eneste Auction, som afholdes paa Byens Raadstue, Torsdagen den 22de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, efter Conditioner som paa Auctionsstedet vil blive bekjendtgjorte, hvilket saaledes gives Liebhabere tilkjende. Weile, den 3die Juli 1830. Hersleb. Græs og Kløver paa 3 Ager, og 2 Eng Parceller i Embedstoften ved Vesterport, agter Eieren der at sælge ved Auction Torsdagen den 15de Juli, Eftermiddagen Kl. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Hovedgaarden Kiølbregaard i Thisted Amt, med Hunstrup Kirke og dens Tiende, ved Aalborg Veien, 1 3/4 Miil østen Thisted, ønskes bortsolgt eller bortforpagtet. Bygning og Eiendomme ere udmærket gode. Til 22 Tdr. 5 Skpr. 2 3/4 Alb. frie og 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Fkr. 1 1/2 Alb. ufrie Hartkorn har Udsæden aarlig været i senere Aar circa 27 Tdr. Rug, 60 Tdr. Byg, 75 Tdr. Havre, 6 Tdr. Erter og Vikker og 12 Tdr. Kartoffler, og Besætningen 14 Heste, 100 Stkr. Stude, 20 Køer, og 16 Stkr. andet Qvæg samt 100 Faar. Af første og andet Aars Kløver 120 og Enghøe 200 Læs. Marken, er Muld med Kridt Underlag. Ypperlig Udskibningsplads i Fjorden 1/2 Miil nær, og paa Havets Kyst 1 1/2 Miil nær, hvorfra en endog ikke liden Seillads paa Hamborg. Tienden giver aarlig 1 Td. Byg pr. Td. Hartkorn. Kirken er som Gaarden i ypperlig Stand, og sidste, beqvem endog for et høit Herskab. Et Afbygger Sted kan følge, hvortil frie Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 3 Fkr. 1 ½ Alb., og Besætning 2 Heste, 16 a 20 Stk. Qvæg og 60 a 80 Faar. Enkelt Tiende af circa 52 Tdr. Hartkorn, ei fast, men aarlig akkorderes til circa 51 Tdr. Byg, kan ogsaa følge og hæves til Gaarden. Endelig ogsaa nogle Huse, nær beliggende. Gaardens kostbare Bygninger ere assuerede for 25,200 Rbd. og Kirken for 3000 Rbd. Sølv. Lysthavende anmodes om at tage det Attraaende i Øiesyn og akkorderes med. Kiølbyegaard, d. 28de Juni 1820. N. Schønau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Stedet No. 563 paa denne Byes Frederiksgade, bestaaende af 3 Fag Huus med Gaardsrum og Haveplads, der fortiden beboes af Politiebetjent Jsliner underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar, naar derom snarest muligt afhandles med Fuldmægtig Nellemann i Aarhuus. Humleførergaarden, beliggende paa Frederiksgaden, under Huusnummer 606, kan underhaanden faaes tilkjøbs af undertegnede. Den kan tiltrædes førstkommende Michaeli Flyttetid. Hans Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Trende Overværelser og Kjøkken er til næste Flyttetid at erholde tilleie. Det Nærmere i denne Anledning aftales med K. M. sal. Agerup, paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
For en god Skriver bliver til 1ste November Plad ledig paa en Embedsmands Contoir. Man henvender sig herom til Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
En Leilighed paa 2de smaae Værelser med Kakelovn, ønskes tilleie førstkommende Michaeli Flyttetid. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Ved Thors Mølle i Marsellisborg Skov er Arbeide at faae for flere Møllebyggere eller Tømmer karle, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Aarhuus, den 9de Juli 1839. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Skipper H. J. Thilkier, Sluppen Carol ne Cæcilie Pauline, medtager Stykgods til Altona, ved Havnens nordre Side, og afseiler herfra snarest muligt. Man henvender sig behageligst desangaaende til Skipperen eller til A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Mastrikker=Saalelæder faaes hos J. Krog. Tister, blegede og ublegede, samt koleurte i alle brugelige Farver, er nylig arriveret og sælges til billige Priser hos J. P. Hammershøy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-09
Extra god Cognac kan faaes hos J. P. Hammershøy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-10
ans
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-10
Blandinger. om den afdøde Konge af Engellands sidste Øieblikke læser man Følgende: "Hs. Majestæt havde sover temmelig godt fra om Aftenen Kl. 10 til om Morgenen, Kl. 3, da han vaagnede og forlangte, at man skulde løfte ham noget op, og som man var ifærd dermed, sukkede han: Ak, nu døer jeg!" og idet samme brast hans Øine. Lægerne mene, at der ved Løftningen var sprunget et Blodkar nærved Hjertet. Kongens Ansigt var saa blidt og roligt, at han maa være død uden nogen synderlig Smerte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-10
Det bemærkes, at Løverdagen er ret en Sørgedag for den kgl. Familie siden Georg III. Denne Monark, Hertugen af York, Hertugen af Kent, og nu Kong Georg 17, døde Alle paa en Løverdag. Saasnart Kongen var død, gav Wellington Ordre. til at holde Stadsgemakkerne paa St. Jamesslottet i Beredskab til den nye Konges Modtagelse, men uagtet dette skeete med den største Hurtighed som det var muligt, indtraf dog Kong Wilhelm IV med sin Dronning dertil førend det var bragt istand, nemlig samme Dags Middag Kl. 12. Selv Hertugen af Wellington kom en halv Time bagefter, ledsaget af Geheimeraadets øvrige Medlemmer. Kongen var klædt i dyb Sorg, med Flor om Hatten. Og nu strømmede man til fra alle Kanter for at gjøre Hs. M. sin Opvartning, og for en talrig Forsamling aflagde Kongen sin Troskabs=Eed til Erkebispen af Canterbury og Biskoppen af London. Da dette var skeet, præsiderede Hs. M. i Geheimeraadet. Den nye Konge har besluttet, ved en egenhændig Skrivelse at tilkjendegive alle de europæiske Monarker sin Forgjængers Dødsfald og sin egen Thronbestigelse. Den nye Dronning af Engelland hedder Adelheid, og er en Datter, af Hertugen af Sachsen Meinungen. Hun skal udmærarresteresse. ke sig ved et meget alvorligt og tilbageholdende Væsen, og have et særdeles Hang til Andægtighed. Oberst Fin clarence er en naturlig Søn af den nye Konge. Despoten i Siam, østen for Ganges, har fanget Beherskeren af et andet Rige, Laos, og ladet ham føre omkring i et Jernbuur, omringet af de Piinselsredskabet. hvormed han skulde dræbes. Men han var saa lykkelig at døe af Sorg inden hans Henrettelse. Tre af hans Koner og 11 Børn vare ogsaa bestemte til Døden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-10
Det franske Transportskib som opbrændte ved de hieriske Øer, var en sardinisk Tremaster. Det blev paa flere Steder anboret, men uagtet det havde været 12 Dage under Vandet, brændte det endnu stedse i Rummet, og blev først gandske slukket paa den 13de Dag. Jldens Opkomst hidrørte fra nogle Kister med Flasker som indeholdt brændbare Apothekersager til Hospitalernes Rensning. Det skal være et ubeskrivelig frygteligt Vræl hvormed de arabiske Horder styrte mod Franskmændene naar de angribe dem. Førend disse naae Algier, skulle de endnu over en dyb og rivende Bjergstrøm, paa hvis anden Side Algiererne rimeligviis igjen have leiret sig. De mange arabiske Telte som Franskmændene have gjort til Bytte, ere Alle af Kameelhaar, og uigjennemtrængelige af Vind og Veir. Staden Algier skal have 135,000 Jndvaanere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-10
En berømt Reisende, der omtaler Beduinerne i Algier, bemærker: "For os vil det synes næsten utroligt, men det er dog en uomtvivlelig Kjendsgierning, at den Qvantitet af Næringsmidler, som den største Deel af dem dagligen fortærer, ikke overstiger sex Unzer. Med sex eller syv Dadler, dyppede i smeltet Smør, og lidet sød eller suur Melk, frister en Beduin Livet hele Dagen; kan han dertil føie en Haandfuld grovt Meel eller Riis, saa har han gjort det lækkreste Maaltid. Paa Øen Celebes, en af Sunda=Øerne, skal Guldet forefindes i stor Overflødighed. En hollandsk Embedsmand har, for at overbevise sig herom, undersøgt de derværende Bjerge, og virkeligen funden dette ædle Metal i en forhausende Mængde. Naar europæiske Bjergfolk kom til at bearbeide disse Gruber, vilde Udbyttet vorde umaadeligt. Ogsaa i Pensylvanien er fornylig opdaget en yderst riigholdig Guldgrube.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-10
Natten imellem den 30te og 31te Mai har der i Constantinopel været en Jldebrand som har lagt 4000 Huse. i Aske. - Omtrent paa samme Tid har der været en Jldebrand i Lissabon som varede en heel Nat. Følgende Begivenhed er et characteristiske Tegn paa Portugals nuværende indvortes Tilstand. J Montinor, en Bye i Alanteio, døde for kort siden en riig Agerdyrker, hvis Enke lod hente en Øvrighedsperson, der kaldte sig de Fader= og Moderløses Beskytter, for at registrere hendes Børns Eiendeele. Han kom tilligemed sin Skriver, men da der fandtes en betydelig Skat i Juveler, Guld-og Sølvpenge, opsattes Registreringen til næste Dag. Om Natten kom de igjen, myrdede først Tjenestepigen, der lukkede op for dem, og derpaa Enken og hendes Datter, men glemte imidlertid, at der endnu var en lille Dreng tilbage i Huset; derpaa toge de alle Kostbarhederne med sig. Næste Dag gik de gandske rolige derhen igjen for at registrere, bankede paa, men fik intet Svar. Politiøvrigheden blev hentet, Døren sprængt, og det tredobbelte Mord opdaget. Men da Spørgsmaalet blev om Morderen, kom den forglemte Dreng frem og angav Skifteforvalterne, som bleve arresterede De røvede Sager fandtes i deres Bopæl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-10
Den spanske Regjering lader i Sevilla anlægge en Høiskole for Tyrefægtere. Den første Lærer skal lønnes med 12000, den Anden med 8000 Realer aarligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-10
J Toulon har man forfærdiget saakaldte Algierer=Klumper. Tre ere saa nærende, at otte Matroser, have nok deraf i 12 Dage. De skulle, inden de blive kogte, være saa haarde, at, som en fransk Tidende bemærker dersom de paa Algierstoget Afsendte skulde komme til at mangle Kugler kunde man beskyde Røverstaterne med saadanne Meelklumper."J Epernays bliver fabrikeret Champagne, der, selv efter at Bouteillen har været aabnet i 8 Dage og bleven udsat for Luften, endnu sprudler i Glasset. Man kalder denne Champagne grand meritte royal priv. Bouteillen koster 15 Franes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-10
I Amsterdam har man seet siden Paaske dette Aar en amerikansk Yngling, James Henry Edfort, 12 Aar gammel, som har tre Armee og ligesaa mange Hænder. Han er meget vel skabt, omendskjøndt den paa høire Side, mellem det tredie og femte Ribbeen udvoxede Arm, giver ham et ubehageligt Syn. Han kan bruge alle tre Armee og Hænder med Færdighed. Mærkværdige ere hans musikalske Færdigheder. Han spiller paa Fløite med de to Hænder og med den tredie accompagnerer han sig paa Klaveer, eller han spiller paa Lire og med den tredie Haand aflokker Harpen de skjønneste Akkorder. Ogsaa maler han med en Haand, og skriver med den anden, medens han med den tredie spiller Terninger, o. s. v. Han vil fra Amsterdam reise til Tydskland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-10
Paa Universitetet i Salamanca befinde sig for Øieblikket to Neger=Ynglinge, som studere Theologie, for at de kunne bibringe deres Folkestamme den christelige i Religions Grundregler. Kan man opgive Exempler paa Lythørende, saa er derimod følgende Exempel paa Udmærkelse i Lugtesandsen, høist mærkværdig. Der befinder sig i Kremenez, i Rusland, en Bondesøn paa 16 Aar, som fra Ungdommen af har været berøvet Synet og Hørelsen, men hvis Lugte sands har naaet en saa stor Skarphed, at han veed med Næsen at adskille alle Gjenstande, og er istand til at angive deres Fjernelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-07-10
To Engellændere i Leicestershire kom i sidste Vinter overeens om at ville, blot forsynede med en Skjorte og med Sandaler, i en Kulde af 19 Grader, løbe omkaps en Strækning af en Miils Længde. Den Ældste naaede det fastsatte Maal, og vandt Veddemaalet, men døde efter nogle Dage af en Betændelsessygdom. Den Yngre gjennemløb en Strækning af 1/4 Miil og faldt da stiv og bevidstløs til Jorden. Han tabte Veddemaalet, men reddede med yderste Nød sit Liv. (Hvo var nu den vindende, Part?)To andre Engellændere veddede i Hamtoncourt ved Themien om hvo der først kunde komme til London, den Ene krybende derhen, og den Anden skydende sig siddende fremad. Den Første vandt Veddemaalet, men anstrængte sit Bryst saameget, at han to Timer efter Ankomsten opgav sin Aand.