JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Paris, den 22de December. Dommen over de fire anklagede Exministre, i Gaar afsagt, lyder saaledes : Efterat Pairskammerretten, ifølge Deputeretkammerets Resolution, har taget denne Sag under Overveielse, hørt den udnævnte Committees Betænkning og de Anklagedes Forsvar, saa, i Betragtning af: at Forordningerne af 25de Juli ere et aabenbart Brud paa det constitutionelle Charte af 1814, paa Valglovene, og paa de Love, der sikkre Trykkefriheden, og at den Kongelige Magt ved hine Forordninger usurperede Lovgivningens Functioner; at, endskjøndt Carl Xdes individuelle Villie kan have havt Indflydelse paa de Anklagedes Bestemmelser, denne Omstændighed ikke kan befrie dem fra deres lovmæssige Ansvarlighed; at det af Procesforhandlingerne skjønnes, at August Julius Armand Marie Fyrste af Polignat, som Minister for det udenlandske Departement, Krigsminister ad interim og Præsident i MinisterconseiletPeter Dionysius, Greve Peyronnet, som Minister for det indenlandske Departement; Johan Balthar Victor de Chantelauzer som Seglbevarer og Justitsminister; og Hannibal Magloire Grere, Guernon Ranville, som Minister for Kirkeræsenet og den offentlige Underviisning, alle paa Grund af den 13de Artikel i det constitutionelle Charte af 1814 ansvarlige, have contrasigneret Forordningerne af 25de Julii, hvis Ulovlighed de selv erkjende, anvendt ethvert Middel til at fuldbyrde disse med Vold, og raadet Kongen til at erklære Hovedstaden i Beleiringstilstand, for at kue Borgernes lovmæssige Modstand med væbnet Haand; J Betragtning af, at disse Forbrydelser henhøre til det Landsforræderie, som den 56de Artikel i Chartet af 1814 har forudseet; Erklæres Fyrst Polignat, Grev Peyronnet, Victor Chantelauge og Grev Guernon Kanville skyldige i Landsforræderie.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
J Betragtning af, at ingen Lov har fastsat Straffen for Landsforræderie, og at Retten altsaa er nødt til at supplere denne Mangel;
Berlingske Tidende, 1830-12-31
J Overeensstemmelse med den 7de Artikel i Criminal=Loven der sætter Deportation i Classe med infamerende Legemstraffe J Overeensstemmelse med den 17de Artikel i samme Lov, den erklærer Deportation at gielde for Livstid;
Berlingske Tidende, 1830-12-31
J Overeensstemmelse med den 18de Artikel, der bestemmer at Deportation medfører borgerlig Død, og at den 25de Artikel i Civil=Lovbogen bestemmer Følgerne af borgerlig Død; J Betragtning af, at der, udenfor Frankriges Continental-Territorium ikke er noget Sted, hvorhen Forbrydere, der dømmes til Deportation, kunne føres hen og holdes i sikker Bevaring; dømmes Fyrst Polignac til Fængsel paa Livstid paa Kongerigets Fastland, til at have forbrudt sine Tiller, sin Rang og sine Ordener; han erklæres for borgerlig død, alle Virkningerne af Deportationsstraffen skulle i Henseende til ham blive i Kraft, som de nysnævnte Lovsteder bestemme dem. Efterat have overveiet alle de Sagens factiske Omstændigheder, der resultere af Procesforhandlingerne: dømmes Grev Peyronnet, Victor de Chantelauge og Grev Guernon de Ranville til Fængsel for Livstid; til at forblive i Jnterdictionsstilstand, overeensstemmende med Art. 28 og 39 i Criminalloven; ligeledes have de forbrudt deres Tiller, Rang og Ordener. De Anklagede dømmes, een for alle og alle for een, til at betale Processens Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Denne Dom skal ved et Budskab meddeles de Deputeredes Kammer.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Den skal trykkes og opslaaes i Paris og i alle Kongerigets Sogne, og tilstilles Justitsministeren, for ved ham at fuldbyrdes.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Præsidenten i Pairskammeret, Baron Pasquier, oplæste Dommen med lydelig Røst.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Den 24de December fandt nogle meget mistænkelige Forsamlinger Sted i Nærheden af Petit-Luxembourg, men Nationalgardernes sindige Adfærd forebyggede ethvert Udbrud, som kunde have et opførsk Udseende. De arbeidende Classer see Julen imøde som en belønnende Periode for ethvert Slags Virksomhed, og da de indbildte sig, at Processen imod Exministerne udelukkende beskjeftigede Almeenhedens Opmærksomhed, og hindrede Publicum fra at tænke paa dets Strennes, saa forøgedes deres Harme mod hiine Ulykkelige. Lafayette har udstædt en befaling, hvoraf man venter den bedste Virkning. Der er ingen Tvivom, at Almuen vilde være aldeles utilbøielig til at oprække Uroeligheder, dersom ikke Agenterne fra den Faction, der siden Julii. revolutionen har mistet den Magt, som den saa overmodigen misbrugte, ophidsede den. Lignende Uroeligheder have fundet Sted i det sydlige Frankrige, men Regjeringen er i Gaar ved telegraphiske Depescher underrettet om, at Nationalgardens Jver har dæmpet Opstanden i sin Fødsel. Hr. van de Weyer og Hr. Gendebien, Medlemmer at den provisoriske Regjering i Belgien, ere ankomne til Paris. Kjøbmændene i Trulon og Marseille have af Regjeringen faae officiel Underretning om, at de indtil Videre ikke skulde afsende deres Skibe, der maatte være bestemte Nord paa Vor Tids Omskiftelser medføre mange Slags besynderlige Tilfælde. Til den gamle Baron Louis, der strax efter Julirevolutioner atter blev Finantsminister (som han allerede efter Bourbonernes Restauration havde været), hvilken Post han nyelig nedlagde, kom en Sollicitant, der grundede sin Ret til at vorde ansat, paa at han formedelst politiske Anskuelser, der netop vare de samme, som de, hvilke den ny Regjering havde proclammeret, var bleven afsat under Bourbonerne. - Hvormed kan De bevise dette, sagde Ministeren. Med mit Afsættelsesderret, svarede hiin. Der er det. Louis satte sine Briller paa Næsen og læste Følgende: "N. H. Regieringen har bragt i Erfaring, at Deres poliske Mening, me stemmer overeens med dens. Jeg har derfor i Dag ladt udfærdige Deres Afskedigelse fra det Embede, som De hidtil har havt i mit Departement. Baron Louis, Finantsminister!" -Ja, saa bør de naturligviis hielpes, sagde den gamle Louis.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
London, den 21de December. Parlamentet har i Torsdags adjourneret sig til den 8de Februar 1831.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
J London har et Samfund forenet sig til at forsørge smaae Familier i Et og Alt. Til smaae Familier henregner man England Alle, som ikke have over 200 Pund Sterling om Aaret at leve af. - Da der i denne dyre Bye gives mange Familier, som have det meget knapt, saa har et Selskab besluttet at indrette en stor Huusholdning, bestaaende af ikke færre end 400 saadanne Familier. Enhver af samme, bestaaende af Mand og Kone, betaler Selskabet aarlig 100 Pd. og for hver af deres Børn 10 Pd., hvorfor Familien erholder en smuk, meubleret Vaaning, rigelig Kost, Klædning, Varme, Lys, Opvartning, Pleie i Sygdomstilfælde, kort sagt, enhver mulig Fornødenhed. Men ikke alene for det Nødvendige sørger Selskabet, ogsaa for det Behagelige drager det Omsorg. Anstalten faaer saaledes sit eget Theater, Bibliothek, Bal-, Concert og Spille=Sale, Bade, Skoler, a. Medlemmerne i en saadan stor Huusholdning vælge selv hver Aar deres Directeurer, Opsynsmænd a. af deres egen Midte. J Øvrigt staaer det ogsaa enhver Familie frit for at indrette det som man selv vil, spise ved det store Taffel, eller i sin egen Vaaning, o. s. v. Lykkes dette Forsøg, som vel neppe er at omtvivle, da smaae Familier, uden i mindste Maade at indskrænke sig i deres Frihed, paa denne Maade kunne komme til at føre et Liv, som de ellers ikke vare istand, til at forskaffe sig uden med det Dobbelte af deres aarlige Jndkomster, (og endda vil der altid blive noget tilovers, som de kunne lægge op, da vil der ogsaa blive stiftet en lignende Anstalt for Middelstanden, hvori hver Familie betaler 2 til 300 Pd. St. aarlig, og derfor erholde Beqvemmeligheder og Fordele, som ellers kun den rige kan forskaffe sig.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Schweiz, den 11te December. Jnsurgenterne, der den 6te December besatte Aarau og havde indqvarteret sig i Privathuse, lode sig omsider af de Mænd, som Regjeringen udsendte til dem, overtale til at trække sig tilbage en Miil herfra. De fordeelte sig derefter i Lensborg og i de nær omliggende Landsbyer, hvis Beboere maa huse og føde dem. Desuden sender det nære Kloster Muri dem daglig en stor Mængde Levnetsmidler. Denne Skare, til hvilken ogsaa mange Lucernerne have sluttet sig, er nu voxen til Syv Tusinde Mand; Anføreren er en Kroemand Fischer, som har befalet, at Friheds træer skulle plantes i alle Landsbyer, og tilføjet den Trudsel, at han vilde opbrænde Landsbyerne, dersom dette ikke skeete. - Regjeringen i Canton Aargau har fundet det nødvendigt, at ansøge Principalcantonen Bern om, ikke at sende Tropper imod Jnsurgenterne, thi disse have truet med at opbrænde alle Byer, saa snart de faae Nys om, at Tropper rykke mod dem. Jnden Jnsurgenterne droge bort fra Aarau, tømte de Tøihuset, og toge Alt hvad deri fandtes, med sig.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Regjeringen i Canton Bern, der bestaaer af lutter Adelige, har maattet give efter og sammenkalde en overordentlig Landdag til den 28de December.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Rom, den 12te December. Pav Pius Villdes Død beklages almindeligen. Han ejed sit Folks Agtelse og Kjerlighed i en høi Grad, og endskjøndt hans Regjering ikkun varede atten Maaneder, saa er dog Meget skeet under den, som vil gjøre Pius Villdes Navn mærkeligt Under ham blev Konkordatet ved Kongen af Nederlandene sluttet, hvorom Underhandlingerne havde varet saa længe. Fremdeles bleve ogsaa de katholske Armenieres Anliggender regulerede. De erholdt en egen Patriarch, som skulde residere i Constantinopel, da Porten bevilgede ham samme Rettigheder, som Grækernes Patriarch har. Begge disse Underhandlinger styredes af CardinalCappellari; denne Geistlige er formedelst sin Talenter og sin ypperlige Characteer een af Cardinalcollegiets meest udmærkede Medlemmer. J Henseende til den indenlandske Administration skeete mange nye Indretninger, og forældede afskaffedes, der vare trykkende for Publicum; netop da Paven døde, arbeidedes paa en betydelig Reduction af Toldtarisen. Bygningerne i Nærheden af Monte Pintio og Gravningerne paa Forum ved Coliseum og ved Tiberen lod Paven med stor Jver og Bekostning fortsætte; og han anvendte Alt for at bevare disse kostelige og i sit Slags eneste Levninger af Oldtidens Architectur. Hans store Jndsigt i Numismatiken har uden Tvivl tilskyndet ham til det Ønske, at efterlade bedre Mynstre fra hans Regjeringstid, end de i hans Formands, Leo den Alltes af Cerbara forfærdigede, der, formedelst Prægets Slethed, høre til vor Tids maadeligste. En Udlænding (Voigt fra Berlin, nu bayersk Hofmedailleur) erholdt det hædrende Hverv, at forfærdige et Stempel til de nye Studi, der, foruden andre Fortrin, ogsaa anbefale sig ved Pavens Bryst billedes overordentlige Liighed. Ligeledes er det interessant, at Pius den Vildes Monument, forfærdiget af Thrwaldsen, blev opstillet i Peterskirken. Det Dække, der endnu tilhyller dette herlige Monument, skal borttages, saasnart den dertil fornødne Architectur er fuldendt.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
J den pavelige Stoels Vacance staaer Cardinal Galefri, nu anden Gang, i Spidsen for Regjeringen. Cardinalcollegiet bestaaer nu kun af 55 Medlemmer (thi 15 Cardinalshatte ere ledige.) Af disse ere 6 Kardinalbisper, 39 Cardinalpræster og 10 Kardinaldiaconer. I Rom selv ere 27 Cardinaler; blandt disse: Doria, Odeschalchi, Fesch (Napoleons Morbroder) Sforza, Wald, (Englænderen, paa hvis Slot Lulworth Carl Xde opholdt sig. Desuden i Kirkestatens Provindser 13 og i andre Jtalienske Stater 6 Cardinaler. I det øvrige Europa, een Cardinal i Mæhren, nemlig Keiseren af Østerriges Broder, Erkehertug Rudolph, Ærkebiskop i Olmütz, to i Spanien, een i Portugal, de to fra Frankrige under den sidste Revolution undvigte Erkebisper, Hertugen af Croy og Fyrst Rohan; den undvigte forrige Ærkebisp i Rheims, Hertugen af Latil i Skotland, (nemlig hos Carl X i Holyrood House), d'Jsaard i Frankrige.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Petersborg, den 18de December. Fra Storfyrst Constantin ere indtil den 2den December ingen officielle Beretninger hidkommen; desuagtet veed man med Vished, at H. K. Høihed nærmer sig til den russiske Grændse, og at Jnsurrectionen er almindelig i hele Kongeriget Polen. Feldtmarskal Diebitsch er udnævnt til General en Chef overden active Armee, der bestaaer af Gardens detacherede Corps, at Grenadeercorpset, af det 1ste og 2det Jnfanteriecorps, af det 3die og 5te Reservecorps, og af det Lithauske detacherede Corps. - General Toll commanderer Staben.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
General Potemkin er udnævnt til Militærgouverneur i Wolhynien og Podolien, hvilke Provindser, umiddelbart i Nærheden, af det insurgerede Kongerige Polen, ere satte under Militær=Loven. Den russiske Garde (20,000 Mand) skulde den 25de Debr. marschere fra Petersborg til Polen. Handelen i Petersborg er i total Stagnation.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Warschau, den 20de December. Rigsdagen aabnedes her den 18de December, Fyrst Catorinsky udnævntes til Præsident for Senatet, og Grev Ostrowsky, til Rigsdagsmarskal. General Chlopicky resignerede sit Dittatur, men blev den 20de atter valgt. De betingelser, under hvilke han modtog denne Post, vare: ingen Ansvarlighed, og Magt til at sammenkalde Rigsdagen, naar han fandt det nødvendigt. - Rigsdagen skal ufortøvet prorogeres, og ikke samles, før Dictatoren sammenkalder den; Committeen i begge Kamre har Magt til at afsætte Dictatoren. Den provisoriske Regjering er ophævet og et Nationalraad indsat, hvis Præsident er Fyrst CatorinskiChristiania, den 23de December.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Det norske Storthing havde tilstaaet Rigsstatholderen 4000 Sp. aarlig til Taffelpenge. Men Hs. Majestæt har ikke erkjendt det berettiget til at fatte nogen Beslutning i denne Henseende, og befalet, at der kun skal anvendes 3500 Sp. dertil.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Stiftamtmand Sibbern i Christiania er bleven udnævnt til norsk Statsraad.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Efterretninger af blandet Jndhold. Det sachsiske Forbundscontingent har faaet Tilladelse til at blive hjemme, for at beskytte sit eget Land.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
J Neavel er en Sammensværgelse opdaget, hvis Plan var at adskille Neapel og Sitilien.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Udenlandske Efterretninger. Thisted. Det vilde vel ikke være unteressant for Læserne at erfare noget og Agger=Kanal, og dens Forandring, som i denne Høst ved de hyppig indtræffende Storme have fundet Sted, Kanalens Tilstand skal ifølge authentiske Kilder være følgende: J medio November befandtes efter Opmaaling dens Dybde i Mundingen at være 5 Alen, og inde ved Fjorden 6 1/2 Al. Løbet, som før har gaaet norden og Flægebusken, er nu tilstopper og er gaaet en 200 Alen sønder om; Breden er betydeligt tiltaget, næsten til det Dobbelte af hvad den forhen har været, nemlig 335 Al., da derimod forrige Aar paa denne Tid var kun 180. J Fjorden har, hvor det forrige Løb var, lagt sig flere grundede Sandbanker. Det syntes forrige Efteraar, som at Naturen selv ville have tilstoppet Kanalen, men de i Sommer vedholdende østlige Vinde, er formodentlig Skyld i dens saa betydelige Udvidelse. At Havet, som sædvanlig ogsaa i Aar har borttaget af Kysten, sees deraf, at for Agger Kirke er nedfaldet siden Juni d. A. 2 Al. Norden for Vester=Agger er nedfalden 10 Al., og Vesten for Sønder=Aalum 4. - Paa Løgstøers Grunde have vistnok de i dette Aar herskende østlige Vinde havt velgjørende Jndflydelse i Henseende til Dybden paa Grundene, skiønt samme ikke kan være i den Grad, som i Fortiden, da Vandet, som ved den østlige Vind dreves op i Fjorden, dengang intet Udløb havde, og som en Følge heraf kunde virke tilbage med større Kraft, saasnart vestlige Vinde indtraf. Saa Uheld, bringende ogsaa Løgstøers Grunde har været og er for Seiladser, her paa Liimfjorden, saa bygges dog af og til fladbundede Fartøjer her oppe i Fjøden, saaledes har den virksomme Kjøbmand Faartoft i Nyekjøbing i disse Dage, lagt Bunden til en stor Jagt.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Aalborg. En temmelig streng Frost, der allerede har gjort vor Fjord useilbar, og vil vel snart gjøre den sikker for Passage til Fods, har indfundet sig hos os.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 28de December 1830. Hamborg 2 M. - a vista 212. - Species 211. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 10 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 77 1/2. Dito uden Renter i Sedler 82. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 101 a 101 ½ Rbd. Dito i Sedler 106 1/2 a 107 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Jan., 100 a 100 1/2 Rbd. rede Sølv. Norske Laan til 6 pCt. 100 ½ a 101. Dito dito til 4 pCt. - Rbd. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 97 a 98. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer, lydende paa Norske Species - 3 pC. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 54 ½ a 55. Norske Speciessedler 164 1/2 Rbd. Svenske Sedler 2 Mk. 14 1/2 s. a 2 Mk. 15 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Kjøbenhavn, den 31te December. Brevposten fra Hamborg ankom i Morges Kl. 7 3/4.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Løverdagen den 1ste Januar 1831, er Ordensdag for Ridderne af Elephanten.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Søndagen den 2den Januar 1831, anlægges Hofsorg for den afdøde Konge Frantz den 1ste af begge Sicilier, som bæres paa sædvanlig Maade i 4 Uger.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Da Transporten med Jisbaade over det store Bælt efter Omstændighederne maa forventes nu at blive nødvendig, saa gientages herved følgende under 2de Januar 1798, og i flere paafølgende Aar, naar Jis=Transporten har fundet Sted, kundgjorte Bestemmelser for Overførselen af Penge og andre Sager med de Kongl. Pakkeposter, nemlig: a) Fra den Tid, Jis=Transporten begynde, og til den igjen ophører, blive alle til Forsendelse med Pakkeposten paa Postcomptoirerne indleverede Breve med Bankosedler, Obligationer, Actier eller andre Forskrivninger, der lyde paa Jhændehaveren, og følges: lig ere gieldende i hver Mands Haand, samt Prætiosa, der ere af liden Vægt, transporterede over det store Belt udi svammende exlindtiske Lædermaskiner, med mindre Afsenderen ved Undlev ringen paa Postcomptoiret skriftligen forlanger, at det Jnd leverede skal opægges, det som kommer fra denne Side i Korsøer, og det som kommer fra hiin Side af Beltet i Nyborg, indtil Jis=Transporten ophører, hvilket i saa Fald skeer, og hvorom Postcomptoiret skal, ifald det for anges, meddele Afsenderen Tilstaaelse i det sædvanlige for Modtagelsen udstædende Beviis.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
De Breve eller Pakker, som skulle overføres udi forommeldte Maskiner, maa dog i Forhold til Størrelsen af de Poser, hvori de i Ulaskinerne skulle nedlægges, ei indbefatte i Længde og Brede, eller Høide, og Brede, mere end 4 1/2 Tomme, og i første Fald ei være høiere, eller i sidste længere end 6 1/2 Tomme dansk Maal. b. Paa lige Maade bliver og i undersynkende Lade Gud, Salv eller klingende Mønt, samt Prætiosa eller kostbare Sager, der ere af mere bety elig Vægt, naar Afsenderen ei paa den i Litr. a. ommeldte Maade har begjært samme oplagt, førte over Beltet; dig anmærkes, at imedens Jis=Transporten vedvarer, modtages ingen Punge med Guld, Sølv eller klingende Uiønt til høiere end 16 Pds. Vægt, og har nogen paa een Gang større Summer at forsende, maa de afleveres i en Foustage. c. J Tilfælde, at en eller anden Afsender hellere skulde ønske at faae det, som efter Litr. a. skal transporteres i de svammende eyl udriske Lædermaskiner, overført i de under Litr. b. benævnte undersynkende Lader, da kan og Saadant skee, naar derom ved Jndleveringen paa vedkommende Postromptoir medfølger skrivtlig Begjæring, og Afsenderen kan ligeledes derom paa For angende erholde Tilstaaelse i det Beviis, som for Modtagelsen udstædes. d. J Henseende til Foustager med Guldstænger eller Guldmønt, Sølvbarrer eller Sølvmønt, lag tages en alde es modsat Forhold af det, som under Litr. a. 8 b. er benævnt, da disse, imeders Jis=Transporten vedvarer, oplægges, de som komme fra denne Side, i Korsøer, og de, som komme fra hiin Side af Beltet, i Nyborg, med mindre Afsenderen skrivtligen forlanger, at de skulle overføres. Da det imidlertid kunde indtræffe, at Transporten, over Beltet kunde paa nogle Dage blive god, og Beltet saaledes tillagt at man kunde trække lisbaade paa fast Jis imellem Sjælland og Fyen, saa har Generalpostdirectionen foranstaltet at i saadant Tilfælde de penge=Foustager og andre Sager, som til den Tid ved den ene eller anden Side af Bæltet maatte være oplagte, overføres, med mindre Afsenderen skrivtligen har forlangt, at hans Penge-Foustager, ikke skulle føres over Bæltet forinden Fransporten, igjen kan skee med Jagt. Saavel i Hensyn til Transporten over Jsen, som overhovedet for at kunne beqvemmere behandles underveis, maa alle Penge=Fru stager, som leveres paa Posten, være forsynede med Haandgreb af Reeb i begge Ender. - Endeligen gientages og herved, at Postcomptoirerne ere tillagt Ordre, saalænge Jis=Transporten over det store Belt vedvarer, ei at modtage Kasser eller Pakker som skulle passere Næltet, naar de ere over 1 1/2 Alen lange, eller veie meere end 200 Pd., da de i saa Fald ei kunne fremføres med Jisbaade. Generalpostdirectionen, den 29de December 1830.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Nationalbanken bekiendtgjør herved, at Renterne af de for Laanet af 4de Februar 1820 udstædte Obligationer endnu udbetales paa det sædvanlige Sted hver Mandag og Onsdag indtil den 16de Februar næstkommende inclusive, da al Rente=Udbetaling indtil videre ophører.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Jhændehaverne af de til Betaling i 11te December Termin de A. udtrukne Obligationer af bemeldte Laan, saavelsom af de forhen af Banken opsagte, men endnu ei fremkomne Bankobligationer, lydende paa 6 1/4 og 5 pCt. Renter i Sølv, samt 4 pCt. i Sedler, anmodes om at hæve disses paalydende Summer hos Bankasse, reren, da Renterne af dem ere ophørte fra de respective Terminer, til hvilke de ere opsagte. Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 29de December 1830.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Huus Auction. Den 28de December blev Huset No. 157 paa Hjørnet af Boldhuusgaden og Gammelstrand ved 4de Auction solgt for 17225 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Falbydeeratur. De, som fra 1ste Januar ønske at holde Bladet Dagen, ville behage at melde sig i Stormgaden No. 204. 2den Sal. - J Provindserne modtages Subskribtion paa alle Post-Contoirerne.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Paa Statstidenden, som udkommer 4 Gange ugentlig modtages Subscription fra 1ste Januar paa Statstidendens Contoir i Pilestræde No. 118. Betalingen er 2 Rbd. 3 Mk. Sølv om Halvaaret. Tillige modtages Subscription paa alle Postcontoirer i Provindserne.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
AVEnTISSEn N. Avlsredskaber, ønskes i Forpagtning til 1ste Mai 1831. En Billet, hvori En Gaard paa 50 til 100 Tdr. Land gode Jorder, med fuld Besætning og opgives Gaardens Beliggenhed, Forpagtnings=Afgiften, de Kongelige og andre Skatter, og hvor nærmere Aftrie kan skee, bedes aflagt paa dette Blads Contoir, mrkt. Forpagtning F. B. No. 6.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
godt Engeskiær, Holl. og Eidammer Ost, grøn og hvid Sveit ser Ost, gammel norsk Ost, Enebær, gode fiorgamle Svedsker, og Rosiner, faaes i Fredrichsborggaden No. 144 ved Nørreport L. Schiødte. der i Byen ere flere Kiøbmænd af Navnet Smith, udbeder jeg Breve til mig adresserede med mit Fornavn, for at forebygge muelig Forvexling. Holbek, den 27de December 1830. Peter Chr. Smith. Kiøbmand. Nye Rottinger (eller Spanskrør) 10 Mk. Lpd., Jndersukker 13, 14, 15 a 15 Mk. Lpd., clar Candis 30 a 32 Mk. Lpd., fiin Melis 30 a store Rosiner 14 Mk. Lpd., nye, store Caroline Riis 14 Mk. Lpd., nye 32 Mk. Lpd., fiin Caffe 24 a 25 Mk. Lpd., bedste Perle=Sago 14 Mk. Lpd., store Svedsker 10 Mk. Lpd., bedste Bomuld 40 Mk. Lod. i 100 Pd. billigere Priser, tilligemed alle Sorter gode Urtekræmmer Vare til billigste Priser, bekommes hos Urtekræmmer Lund, paa Vestergade No. 53. 2 Rbd. 21 1/2 s. Sedler og Tegn, strax erholdes til Laan imod lovbefalet.
Berlingske Tidende, 1830-12-31
Af Umyndiges Midler under Lilliendahl Godsers Overformynderie, kan 154 Sikkerhed, naar man derom henvender sig til undertegnede Forvalter ved Godset. Lilliendahl, den 29de December 1830. Panum.