Ribe Stifts Adresseaviser, 1817-10-03
Under Litr. K. angaaende nogle Foranstaltninger før og i Forbindelse med Festeen, blev allerunderdanigst foreslaaet: 18) at ligesom ved en almindelig Anordning, i Aaret 171 blev bekiendtgjort hvad der blev anseet fornødent at bringes til offentlig Kundskab, Reformations=Jubel=Festen angaaende, saaledes og en saadan Anordning for indeværende Aars Reformations Jubel, Fest maatte igjennem Cancellierne udfærdiges, og saa betimmeligen afsendes til Jsland, Færøerne og de Vestindiske Besiddelser, at det Fornødne der i rette Tid kunde foranstaltes. - 19, at den Augsburgske Confession maatte foranstaltes trykt i det latinske Sprog; og at i ethvert Pastorat skulde, paa vedkommende Kirkes eller Kirkers Bekostning, anskaffes et Exemplar af denne Udgave af den Augsburgske Confession, hvilket skulde forblive som Inventarium ved Pastoratet, og hvortil Præsterne Mand efter Mand skulde være ansvarlige; samt at Exemplarerne skulle omsendes førend Festen, og med samme følge et latinsk Hyrdebrev til samtlige Præster fra samtlige biskopper i Danmark, Generalsuperintendenten og Superintendenten i Hertugdømmene, hvilke ved Breverling imellem hinanden, maatte enes om Jndhold og Form - 20) at et lidet og fatteligt Skrift, som kunde underrette Menigmand og Festens Betydning og Mærkelighed maatte af biskoppen i Sielland og Generalsuperintendenten i Hertugdommene i Forening forfattes, og trykkes i det danske Sprog for Danmark, og for Hertugdommene, i det tydske Sprog, samt at dette Skrift førend Festens Begyndelse, maatte gratis uddeles til alle Almueskoler i Kiøbstæderne og paa Landet, for der at kunne forelæses den vorne og skiønsomme Skoleungdom, og derfra at kunne udlaanes til dem blandt Menigmand, som maatte ønske at læse samme, at der saaledes til hver Skole, maatte skiænkes tvende indhæftede Cremplarer, som forblive ved samme; at Trykningen maatte besørges af vedkommende Cancellie paa offentlig Bekostning ; og endelig at Præsterne, naar de Søndagen den 26de Octbr. intimere til Festeen, skulde anmelde at et saadant Skrift fandtes i hver Skole for deri at læses eller derfra paa en kort Tid at udlaanes. - 21) at Hans Majestæt allernaadigst ville approvere adskillige fremsatte bibelske Torter til de Prædikener, som paa Festens 1ste og 3die Dag skulde afholdes, og at det maatte tillades Prædicanterne at vælge hvilken af dem, de til enhver af de kirkelige Festdage selv maatte ønske. - 22) at som sædvanligt ved slige høitidelige Anledninger en Collect og en Bøn passende til at bruges paa begge Kirkefestdage maatte udarbeides af Siellands Viskop i Forening med Generalsuperintendenten for Hertugdømmene, og forelægges Hans Majestæt til allernaadigst Approbation. - 23) at, saafremt den under No. 11, foranførte Jndstilling og Universitetets=Festen bifaldes, Universiteterne i Kiøbenhavn, og Kiel, da strax maatte indbyde til academiske Premotioner, paa det at Disputatserne kunde være udarbeidede og Disputationerne afholdte forinden Universitets=Festeen, paa hvilken, for at giøre den desto høitideligere, Creationer skulde skee. - 24) at det allernaadigst matte befales alle i Sielland sig opholdende Riddere af Elefanten og Storkors af Dannebrogen, samt Grever og Friherrer, tilligemed dem af samme Classer som opholde sig her i Staden, at infinde sig her ved Hoffet paa Ceremonie=Dagene, med Covipage 2 Heste for at bivaane Jubelfestens Solennitet. Hvorhos det henstilles til allerhøieste Resolution, om Riddernes Dragt skal være Ordensdragt eller selvvalgt Galladragt. - 25) at det maatte overlades Overhofmarschallen at besørge forfattet den Cantare med Musik, som skal opføres i Trinitatis Kirke paa Festens første Dag og at det ligeledes maatte overlades Universiteret at foranstalte Cantatte med Musik, til at opføres i samme Kirke paa Festens anden Dag. - 26) at det, dersom Frue Kirke her i Staden til den Tid er under Tag, maatte behage Hans Majestæt at lægge Grundstenen til Alteret, hvilket formeentlig kunde skee paa Festens anden Dag, naar Hs. Majestæt i Procession begiver sig til Trinitatis Kirke, eller og paa Tilbageveien derfra. - 27) at til Erindring, om denne tredie Reformations=Jubel Fest, maatte præges og uddeles tvende Medailler, af hvilke den ene maatte vidne om at Hans Majestæt Kong Frederik den Sjette lod Jubelfesten høitideligholde, og den anden være til Erindring om Dr. Morten Luther, Reformationens Stifter ; den ene Side af den første Medaille burde formeentlig bære Hans Majestæts Brystbillede og ligeledes den ene Side af sidstnævnte Medaille Dr. Morten Luthers Paa den anden Side af begge Medailler maatte formeentlig sættes passende Emblemer med korte Overskrifter, ligesom og begge burde vise, at de node i Forbindelse med hinanden og vare slagne paa een Tid, nemlig ved denne Jndelsest. Og maatte det overlades Konst=Academiet at sørge for Tegningerne, som nærmere blive at forelægge Hans Majestæt, tilligemed Forslag, om den Medailleur, som kunde udarbeide Medaillerne i Stempler. - Endelig blev det allerunderdanigst henstillet til Hans Majestæts allernaadigste Befaling: 28, om nogle, i de offentlige Straffeanstalter indsatte Fanger, ligesom ved forrige Jubelfest i Aaret 1717, skulde løslades, og Penge uddeeles til de Fattige her i Staden. - Paa samlige disse det anførste Forslags allerunderdanigste Jndstillingspuncter, behagede derpaa Hans Majestær under 5te f. M. allernaadigst at resolvere: "Vi bifalde allernaadigst det Os allerunderdanigst forredragne, Forslag, angaaende Reformations Jubel. Festens Høitideligholdelse i dette Aar 1817, dog med følgende Tillæg og Forandringer, saasom: til 1ste Post, denne Jubelfest skal ogsaa høitideligholdes paa Vore ostindiske Besiddelser under samme Bestemmelser, som med Hensyn til Vore Vestindiske Øer er fastsat til 10de Post: Vor Confessionarius skal tillige tilsiges til Vort Taffel, til 11te Post Vort Slesvig=Holsteen Lauenborgske Cancellie har til Os at afgive dets allerunderdanigste Betænkning, om ikke Rector ved Universitetet i Kiel bør, paa Festens anden Dag holde den befalede Talle, ligesom det er fastsat med Hensyn til Universitetet i Kjøbenhavn. til 19de og 2de Post: Det omhandlede Hyrdebrev, samt det i Forslag bragde Skrift til Underviisning for Almuen skal indsendes til Vort danske Cancellie, for derfra allerunderdanigst at forelægges, Os til nærmere allernaadigst Approbation, til 21de Post: Over den under No. 1 anførte bibelske Text nemlig Joh. 8, 12 skal prædikes overalt i Vort Rige og Lande til Høimesse paa Fæstens første Dag, og til Aftensang paa samme Dag over den under No. 9 anførte Text Ches. 2, 8 10, Paa Festens 3die Dag skal til Høimesse prædikes over Terten No. 5, 1ste Corinth. 3, 11, samt Aftensang samme Dag over Texten No. 16, Hebr. 13, 8 til 24de Post ; I Henseende til denne Post ville Vi allernaadigst nærmere befale det Fornødne, til 27de Post: Vort Maler, Bygnings= og Billedhugger=Academie, har, foruden de i Forslaget ommeldte Tegninger til tvende Medailler, tillige at forelægge Os Tegning til een Medaille, der under eet, runde omfat de Forslaget omhandlede Gienstande for tvende Medailler, 28de Post ville Vi allernaadigste at skulde bortfalde. Og efterat den, ved Resulutionen til Forslagets 11te Post allernaadigst befalede Betænkning fra det Kongelige Slesvig=Holsteen Lauenborgske Cancellie allerunderdanigst har, været Hans Majestæt forredraget, har allerhøiestsamme endvidere under 12te f. M. allernaadigst behaget at resolvere i denne Hense, ende saaledes: "Vi ville allernaadigst have fastsat, at Talen paa Reformations Jubelfestens anden Dag den 1ste Novbr. d. A. skal for begge Vore Universiteter i Kiøbenhavn og Kiel afholdes af den første Professor i Theologien ved benævnte tvende niversiteter uden Hensyn til om nogen af dem for dette Aar, fungere som Rettores ved noget af de benævnte Universiteter, eller ikke.