JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Allerede den 26de lod Greved Alton offentligen bekiendtgiøre, at han vilde lade alle Byer, i hvilke Oprørs-Fanen, opplantedes, og hvis bevæbnede Jndvaanere satte sig imod de Keiserlige Tropper, uden Skaansel afbrænde. - Heri Staden har Regieringen strængeligen forbudet alle Club ber og Selskaber i Kaffehuuse &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
De Keyserlige Tropper trække sig nu ordentligen sammen fra alle Kanter, for med Magt at bringe Jnsurgenterne til Lydighed. – For at beskytte Provindsen Limburg, for Overfald, er der beordret at sendes en Bataillon af Regimentet Prinds Ferdinand af Würtemberg didhen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
J Loven er der paa Torvet opreist en Galge, hvori Rebellerne strax uden videre Proces skulle opklynges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Warschau, den 28 October. Efter de nyeste Tidender fra den Russiske Armee skal Fyrste Repnin den 2den og 3die d. M. have saaledes beskudt Jsmail, at denne Stad i en Tid af 24 Timer er blevet aldeles ødelagt, og har derpaa den 8de overgivet sig til Russerne. - Den forrige Storadmiral, Hassan Pacha, skal af Russerne være gjort til Fange. – Over Jassy berettes fra Constantinopel, at Qvinderne sammesteds havde formedelst Brødtrang givet Anledning til et Opløb, der tilsidst greeb saa vidt om sig, at Regieringen blev nødt til at sætte Hr. von Bulgakof i Friehed, for derved deslettere at bevæge Rusland til at slutte Fred. Man har Aarsag at tvivle om denne Beretnings Rigtighed; men Sultanen skal virkeligen være i Adrianopel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Stockholm, den 30 October. Da vor store Flaade den 27de hujus er kommet tilbage til Carlscrona, og den Russiske ligeledes er indløbet i Reval, saa har Søekrigen for dette Aar Ende. Jmidlertid have Fredsrygterne igien i nogle Dage begyndt at aftage, og man taler stærkt om Krigens Fortsættelse, hvortil der overalt giøres de bedste Anstalter. Alle nordlige Provindser have contraheret med Regieringen om at bygge nye Krigskibe, Schebecker &c. – J Finnland ere Grændserne satte i den fortræffeligste Forsvarstand, og Kongen reyste den 15de fra Lovisa til Savolax til Generalmajor Stedingk. Om han derfra gaaer til Armeen igien, og tager sit Hovedqvarteer i Borgo, eller han reyser Nordefter fra Savolax, for at besøge Provindserne paa den Kant, og derefter kommer her til Hovedstaden, er egentlig ey endnu bekiendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Wien, den 31 October. Efter Beretninger fra Wallachiet hersker der endnu en almindelig Rædsel iblandt de tyrkiske Tropper. Endog i Brailow troer man sig ikke længer sikker for de seirende østerrigske og russiske Hære. Alt hvad der ikke er bevæbnet, har forladt bemeldte Stad, hvis Besætning nu neppe er 4000 Mand. Storviziren har med saamange af sine borige Tropper, som han har kunne holde samlede, trukket sig tilbage over Donau og længer ind i Bulgarien. Man seer heraf, hvorledes det udspredte Rygte, at Prindsen af Coburg skulde være slaget, ja taget til Fange, er grundfalskt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Tidenden om Belgrads Forliis ængster ey allene Tyrkerne i hele Servien, men har endog gjort hele Bosnien gandske forsagt, især da denne Provinds staaer saa godt som aaben fra den Zwornickske Side.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Helten Landon kan ikke ventes her til Staden, førend den 15de November. - Nye-Orsowa vil neppe blive er bret i dette Aar. – Man veed nu for vist, at Osman Pacha har ikke før villet overgive sig, førend een af Besætningen satte ham en Pistol for Brystet, og tvang ham dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
De udenlandske Gesandte have ikke i lang Tid været saa virksomme eller arbeydet saa flittigen sammen, som i disse Dage. Jsær har den Preussiske Minister meget ofte Conference med Fyrste Kaunitz, og sender usædvanlig mange Stafetter til sit Hof. - Det skal være vist, at Østerrige ved Fredsunderhandlingerne vil giøre Paastand paa alt hvad det for Passarowitzer-Fredsslutningen havde i Besiddelse, og at det ingenlunde vil give Slip paa denne Fordring, om ogsaa een eller flere fremmede Magter vilde sætte sig derimod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Leipzig, den 31 October. Efter private Breve fra Wien, bivaaner Landon strax efter sin Tilbagekomst et stort Krigsraad, hvortil nogle fra Berlin der indløbne vigtige Depecher have givet Anledning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
De preussiske Regimenter i Westphalen ere i fuld Bevægelse. Regimenterne i Magdeburg have ogsaa Ordre at holde sig marchfærdige, og i Berlin udtages et Antal Stykheste. – Rygtet siger, at der i Warschau er anholdet omGiennemmarch for 30000 Preussere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Paris, den 22 November. Det herskende Parties Forfølgelsesaand synes ikke at kiende nogen Grændse. Den forrige Seglbevarer Baren tin havde taget sin Tilflugt til St. Catharina=Klosteret, hvori han har en Søster, og Rygtet gik, at han der holdt sig skiult i Nonnedragt. J Forgaars blev dette Kloster omringet og gjennemsøgt af Nationaltropper. Man veed ikke, om man har fundet ham der, men det hedder overalt, at han er arresteret. – Forrige Statsminister, Hr. de Villedeuil, som i forrige Uge lod sig see offentligen, var ogsaa i største Fare for at paagribes, men reddede sig med Flugten. - Greve Mirabeau vedbliver at forfølge den nu værende Statsminister, Greven af St. Priest. Han holder hver Dag aabent Taffel for alle Deputeerte af hans Partie, og giør overhovedet store Bekostninger; men lod i disse Dage Consulatkammeret tildømme sig at betale en uindfriet Vexel paa 500 Livres. Man sammenligner ham derfor med den bekiendte Engelskmand For, der bekymrede sig saameget om de offentlige Sager, at han derover glemte sine egne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Fra alle vore Søestæder haves sørgelige Efterretninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Handelen ligger næsten gandske stille. Kaffe= og Bomuld Priiserne falde stærkt, og Pengemangel og Mistillid spaaer en almindelig Undergang, hvis der ikke snart raades Bod paa Aarsagerne dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Cølln, den 3 November. De Preussiske Generaler havde allerede den 28de October en Sammenkomst, for at bestemme de fornødne Forholdsregler til Jndmarchen paa Lüttichsk Grund; men denne March er siden efter indløbne høyeste befaling indtil videre udsat. – De Keyserlige Tropper desertere stærkt fra Namur, og der udvandre endnu stedse hele Skarer, af Patrioter fra Mons og Namur. Rygtet siger, at de fra Holland blive forsynede med Munition og Levnetsmidler. Den Dornickske Biskop, en Prinds af Salm, er retireret til Tydskland. J Gele og Merode have Jnsurgenterne givet Signal med Stormklokken og skudt ud af Vinduerne paa de Keiserlige Dragoner, hvilket sikkerligen ikke vil gaae uhævnet af. - Jmellem Diest og Campine skal der være forefaldet en hidsig Træfning, hvori endeel Man Dragoner og 150 Patrioter have sat Livet til. – forsikkrer ogsaa i dette Øyeblik, at Oprørerne have bemægtiget sig Staden Gent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Kiøbenhavn, den 13 November. Førstkommende Onsdag, den 18de November, bliver Bal paree en Domino paa Hof=Theatret for alle 9 Classer, til Aften Kl. 6 1/2 Slet. Enhver, som agter at bivaane dette Bal en Domino, ville i Forveien indsende deres Navne til Hr. Casserer Juul, da billetterne med enhvers Navn paategnet kan afhentes i den saa kaldede Procuratorstue, samme Dags Formiddag fra Kl. 9 til 1 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-13
Den 16de October er den ved det Slesvigske RytterRegiment staaende Premier-Lieutenant Barthold von Hauch benaadet med Ritmesters Caracter. Capitain-Lieutenant Peter von Wahl af det Syndenfieldske JnfanterieRegiment beskikket til Capitain og Compagnie Chef ved det Tellemarkske Jnfanterie-Regiment. Sielens aandelige Lyst-Hauge, udi hvilken en Gldelskende Siel dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom GlidsHuus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Guld elskende og andægtige Siele vil i denne mandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk. Ere ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden og om den Vigtighed og de Fordeele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelske af Job Octon, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling. Beskrivelse over Egypten og Nubien, hvilket Skrivt, er et fuldstændigt fordansket Udtog af sal. Capitain Nordens vidtløftige og kostbare Værk Vaygge d'Egygte & Ruble, Skrivtet er inddeelt i 12 Capitler og handler om sal. Capitainens Reiser, og hvad Mærkværdigt han har forefunden de bereiste Lande, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Kiøbenhavns No. Aar. Chr. en god nau. Post-Tidender, som Mandagen, den 16 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Constantinopel, den 22 September. Den 15de hujus overleverede den Preussiske Gesandt, Hr. von Dietz, i en offentlig Audience Storsultanen sin Konges Lykønskningsbrev og sit nye Creditiv. Han blev imodtaget med udmærket Agtelse, og er den første af alle de europæiske Gesandte, der i sin Souverains Navn har lykønsket Storherren til hans Tronbestigelse. - Mangel og dyr Tiid paa alle Slags Levnetsmidler hersker nu meere end nogensinde i vor Hovedstad, og Tilførselen fra Øerne i Archipelagus er meget fiin, siden Franskmændene have opkjøbt alle Kornvarer der, og ført dem til Frankerige. – Den franske Revolution har gjort et stærkt Jndtryk paa det tyrkiske Ministerium. En med Porten stedse ved Venskab forbundet Magts Vanheld er meget ubehageligt for Tyrkerne, endskiøndt det forhen saa stærke Venskab har paa nogen Tid udartet til Ligegyldighed. – Den nye Tartarchan, Haslein Gheray, Broder til den berømte paa Øen Rhodus henrettede Shahin Gheray, er her nyelig ankommet paa et lidet Skib. – Folk, som i en Tid af 30 Aar have studeret den tyrkiske Nations Caracter og Portens Maximer, paastaae, at vor Regiering er tilbøyelig til Fred. Begge Feldttogene have kostet utroelige Summer, omtrent 400000 Mands Underholdning til Lands og Vands har fortæret Landets Skatte; ingen Fordeel er vundet, men tvertimod hele Provindser og vigtige Fæstninger mistede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Paris, den 2 November. Ved Hoffet i Thuillerierne hersker der endnu den samme sørgelige Stilhed, uagtet der hver Dag forsamle sig mange Folk udenfor Kongens Værelser. J Morgen forlader Kongen første Gang Hovedstaden igien, og gaaer til Fontaineblau paa en 4 til 5 Dage. Man troer, Hertugen, af Liancourt, een af de fornemste Hoveder for Nationalforsamlings herskende Partie, ledsager ham derhen. - Da det store Spørgsmaal, om Geistlighedens Formue skal slaaes til Nationalformuen." i disse Dage nærmer sig sin Afgiørelse, saa har man lagt Mærke til, at Nationalgarden ey hidtil har villet tillade nogen Biskop eller anden Geistlig Adgang til Kongen eller Dronningen. J Forgaars faldt der i Nationalforsamlingen mange og lange, men frugtesløse, Debatter om denne Sag. Provindserne Elsatz, Hennegau, Flandern og Artois paastaae, at deres Afgivt til Nationalcassen vilde blive ulige større end andre Provindsers, naar de skulde rykke ud med al deres geistlige Formue. Overhovedet skal den samtlige Franske Geistlighed have tilbudet sig, i en Tid af 14 Dage at levere til Nationalcassen tre hundrede Millioner Livres, naar man ved et høytideligt Decret fra Nationalforsamlingen vilde forsikkre deres Eiendomme. Hr. Necker skal til dette Forslag have svaret, at det angik ham ikke, og Hr. Dupont erklærede: "at Geistligheden havde siden Carl den Stores Tid ikke erlagt nogen Afgivt, at den altsaa var Nationen over to Milliards skyldig, og at Nationen altsaa blot søgte at giøre sig betalt, ved at bemægtige sig Geistlighedens Godser. – Biskoppen af Chartres, Hr. de Lubersag, forsikkrede Nationalforsamlingen i Forgaars, at endskiønt hans Bispedømmes aarlige Jndtægter vel beregnedes til 160000 Livres, var det dog besværet med saamange Udgivter og Pensioner, at han ikkun beholdt 84000 Livres tilovers om Aaret. Man udloe den gode bisp, og ingen vilde beklage ham, fordi han ikkun havde 84000 Livres aarlig Jndkomst. – Alle store Gouvernements, Commandantskaber 2, meenes at blive afskaffede, da dermed kan aarligen spares over 25 Millioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Fra Laan melder man det sørgelige Ryt, at 2000 Bonder have opbrændt Slottet Labove og Abbediet Vauclere, nedsablet alle Munkene og hængt Abbeden. Derfra have de taget Veyen til Laan, hvor de ligeledes have stukket Abbediet St. Martin i Brand og dræbt Munkene. De Dragoner, som satte sig imod dem, maatte bøde med Livet. Ja disse Furier skal ikke engang have ladet sig nøye med at nedhugge alle Geistlige og Justitsbetiente, men have endog ødelagt og plyndret mere end Halvdelen af Staden. – Man ønsker inderligen, at denne Efterretning maa være usand, eller dog i det ringeste overdrevet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Det nye Laan paa 80 Millioner er endelig i forrige Uge blevet complet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Wien, den 2 November. Krigen vil udentviol vedvare et Aar endnu, og der er allerede udskrevet Recruter og Heste for næste Aar. Ungarn skal levere 10000 og Bøhmen 20000 Mand. – Skulde Freden endog virkeligen komme i Stand, saa vil det dog neppe kunne skee førend i Maji Maaned. Jmidlertid giøre de krigførende Magter hver paa sin Side deres Bedste. Vi have i Bøhmen en mægtig Armee af 60000 Mand og riige Magaziner. Jngen af Monarchiets Provindser er gandske blottet for Tropper. Løbegravene for Bender ere allerede aabnede af Russerne den 29de September.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Man taler om et Corps af 7000 Mand, som Keyseren vil sende til Brabant.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Dagens Hoftidende bekræfter, at den til Orsowa den 24de October ankomne Belgradske Garnison og de medfulgte Jndvaanere ikke ere blevne imodtagne af Pachaen, der gjør alle muelige Anstalter til at forsvare sig. Saalænge bemeldte Garnison marcherede, fik den, i de til Marchen bestemte 11 Dage, paa hver Station 102 Favne Brænde, 400 Portioner Høe, og forholdsmæssigen af andre Proviantsorter. Bilaget til samme Hoftidende indeholder en Rapport fra Feldtmarechal Landon af 27de October, hvorefter den med den største Deel af sit Friecorps ved Semendrig staaende og til Oberst avanceerte Major Michailowich havde fra Capitain Staikowich, der med en Division var detacheret længer bort, faaet den Efterretning, at Seraskieren Ab dy Pacha, paa det af Oberst Michalowich udspredte Rygte om vore Troppers Anmarch, har med sit hele Corps trukket sig saa hovedkulds fra Czupria, at han ikke gav sig Tid til at medtage 11 Kanoner og et betydeligt Forraad af Levnetsmidler, men lod sig nøye med at sætte Jld paa Broen over Morava, og derfra tog Touren til Nizza. Paa denne Efterretning havde Obersten sendt et tilstrækkeligt Detachement til Jagodin, for at indhente nøyagtig Forklaring over Fiendens Standplads, Styrke og Hensigt, saaog efter Omstændighederne at postere sig ved Cupria og bemægtige sig de efterladte Kanoner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Efter seenere indløbne particulaire Beretninger har formeldte Detachement virkelig posteret sig ved Cupria, og venter Forstærkning, for at trænge sig længer ind i Servien, Brüssel, den 3 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Det Manifest, Jnsurgenterne i hele Brabant have ladet udgaae, er trykt i tvende Sprog, nemlig paa den eene Side franske og paa den anden hollandske. Det er dateret Hogstraten i Brabant den 24de October, og lyder saaledes: "Det Brabantske Folk, med den geistlige Stand og den tredie af de tre fornemste Stæders Samtykke, i Forening med mange Lemmer af Adelen, lader alle, der see og læse dette, hilse. – Da vi befinde os i den ubehagelige Nødvendighed at erklære Keiser Joseph den Anden, Hertug til Brabant og Limburg, at have mistet Souverainiteten, samt sine Domainer og Prærogativer i bemeldte Lande; saa er det vores uomgiængelige Pligt at anbefale alle overhovedet, og enhver i Særdeleshed, at medvirke til Fædrenelandets fælleds Vel og Bedste. Vi forbyde derfor herved udtrykkeligen enhver, være sig hvo det vil, at staae i Forbindelse med nogen af den forrige Hertugs Gouvernement eller med den forrige Hertug selv, under Trusel, at blive straffet som Fædrenelandets Fiende. – Vi forbyde ligeledes enhver, under hvilket Paaskud det maatte skee, at forstyrre den offentlige Roe og Sikkerhed, om han ikke ligeledes vil ansees og straffes som Fædrenelandets Fiende. – Vi formane enhver Borger, der kan bære Vaaben, at melde sig hos de ansatte og bekiendte Chefs, for derefter, i Følge de udfærdigede Jnstructioner, at begive sig til det Sted, der maatte blive ham anviist, og der fuldkommen adlyde de ham givende befalinger; alt for at haandhæve og beskytte Nationens Friehed og Fædrenelandets Velfærd. – Derimod forbyde vi strængeligen alt Sammenløb, der kunde have Plyndring til Hensigt, og erklære til den Ende videre, at enhver, som overbevises at have plyndret noget Huus eller nogen Deel deraf, om samme endog tilhørte een af Fædrenelandets Fiender, eller og han kun har gjort Mine til Plyndring, skal straffes som Fædrenelandets Fiende. – Vi erklære, at alle de, som giøre Complotter, eller føre nogen Tale, der sigter til at fremme den forrige Hertugs despotiske Plan, skulle som den offentlige Roligheds Forstyrrere og som Fædrenelandets Fiender paa det skarpeste straffes. Vi befale, at dette Manifest skal trykkes, bekiendtgiøres, og overalt i Provindsen Brabant og den tilhørende Lande, hvor det agtes fornødent, til alles Efterretning opslaaes, paa det samme kan vorde almindeligen bekiendt, og ingen skal kunne und Vi befale alle, som dette skylde sig med Uvidenhed. Manifest tilsendes, at iagttage dets Jndhold og lade samme paa det nøyeste iagttage; thi derpaa beroer Fædrenelandets Vel og Lykke. - Og da Stændernes Segl er paa en voldsom Maade borttaget af den forrige Brabantske Hertug, og Vi under Dags Datum have authoriseret Vor befuldmægtigede Agent til at bruge sit Vaaben og Segl, der i Stedet for Stændernes Segl skal gielde, indtil Vi igien faae sidstmeldte i Vor Magt, saa have Vi dette Manifest med benævnte Vor befuldmægtigede Agent hos trykte Segl bekræftet. Undertegnet af H. C. N. van der Noot.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Det høye Raad har strax erklæret dette og to andre af Patrioterne udspredte Manifester for oprørske Pasquiller, der sigte til intet mindre end Selskabets Undergang, algod Ordens Afskaffelse, og de ældre Tiders Barbaries Jndførelse. Det har tillige erklæret de der yttrede Bebreydelser imod Keiseren og hans Ministre for høyst uretmæssige og fornærmelige; den heele Fremgangsmaade for den allerfrækkeste Ulydighed, den ryggesløseste Opstand, og det skammeligste Forræderie, hvorfor de ogsaa ere dømte til ved Bøddelens Haand at sønderrives og opbrændes paa Skaffettet paa det store Torv. Dette er ogsaa allerede virkeligen skeet, og til Beviis, at de ovrige Provindser ikke ere enige med de Brabantske Patrioter, forsikkres, at de Flandernske Stænder ogsaa have ladet hiines Manifesbrænde af Bøddelen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Fra Tornhout ere hertil ankomne adskillige Vogne med Blesseerte, og fra Luxemburg er endeel af Garnisonen og Artilleriet underveys herhid. Jstedet for General Schrøder har nu Greve von Arberg paataget sig Commandoen over Tropperne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Stockholm, den 3 November. En fra Generaladjutant Baron von Rayalin indløben. Rapport af 26de October melder, at Russerne igien have forladt baade Bærdsund og Porkala. Med det samme berettes fra Lovisa, at de Kongelige Tropper i Finland ere allerede i deres Vinterqvarterer. J Abborfors er blot Dahla-Regimentet blevet tilbage, for tilligemed 100 Jægere og 15 svære Kanoner at holde Redouten besat. En Grand d'Espagne og to andre Spanske Cavaillerer, der i nogen Tid have opholdt sig i Lovisa, reyste den 25de October derfra til Abborfors, for at gaae videre til Rusland. Val haabede vi forgiæves at see Kongen hos os i Forgaars, da det var Kronprindsens 12te Fødselsdag; men vi vente dog endnu Hs. Majestæt hver Dag. Paa bemeldte Fødselsdag blev den paa Ridderholmsbroen værende Jnscriptions=Steen, af sleben Svensk Granit, første Gang blottet. Jnscriptionen indeholder Borgerskabets Beslutning i Aaaret 1784 om at bygge denne Broe, for dengang at tilkiendegive sin Glæde over Kongens Tilbagekomst fra fremmede Lande. Broen er bygget af Svensk Marmor, Granit og Sandsteen, og er nu gandske færdig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Warschau, den 4 November. Man hører ikke det ringeste om Benders Skjæbne; men da baade Storviziren og Seraskieren Hassan Pacha ere gaaet tilbage over Donau, og bemeldte Fæstning altsaa ikke kan giøre sig noget rimeligt Haab om Undsætning, saa kan man vel ansee den for saa godt som erobret, endskiøndt det maaskee endnu kan vare i nogle Maaneder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
De nyeste Petersburgske Breve forsikkre, at Greve Ostermann har i Keyserindens Navn giort den Preussiske og Engelske Gesandt den Erklæring, at Hs. Majestæt ikke er utilbøyelig til at slutte Fred med Sverrig, og det uden at paastaae nogen Aftrædelse, eller uden at svække Ligevægten i Norden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Kiøbenhavn, den 16 November. Under Dato Christiansborg Slot den 30te October er udgaaet en Placat anlangende at det indtil videre skal beroe med de Privilegier og Rettigheder, som kan blive at tilstaae den i Sensens og Tromsøens Fogderier oprettende Kiøbsted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
J Tallotteriets 462de Trækning i Altona, den 12te November, udkom følgende Numere: Meteorologiske Observationer. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Vinden. S. V. 2 Varm. 9 Novbr. S. V. Uvis. S. O.S. S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
Udi afvigte Uge, fra den 7de November til den 14de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 40 Par. Fødte Drenge 24. Piger 34. Tilsammen fødte 58. Døde Mænd 14. Qvinder 7. Drenge 14. Piger 17, af følgende Sygdomme: Alderdom 2. Apoplexie 1. Barselseng 1. Brystsyge 2. Durchløb 2. Feber 1. Forkiølelse 1. Forraadnelses=Feber 3. Forstoppelse 1. Hidsig Feber 1. Jnflammation 2, Kopper 13. Krampe 2. Nærvesyge 1 Slag 5. Trødske 14 Tænder 1. Tærende Syge 5. Uangivne Svagheder 5. Vattersoet 2. Tilsammen døde 52. Altsaa 6 fleere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-16
AVERTISSEMENTS. Onsdagen den 18de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5 Slet, bliver Silke= og Klæde=Kræmmer Mathias Withs Opbuds=Boes tilhørende Huus, beliggende paa store Kiøbmagergade Nr. 102, ved offentlig Auction 4de og sidste Gang absolut bortsolgt; den derover forfattede Vurderings=Forretning og Auctions=Conditionerne er forinden at faae til Eftersyn paa Høye ste=Rets=Advocat Langes Contoir paa Nørregade No. 244. End videre meldes at i Stedet kan blive staaende 10000 Rdlr. paa første Prioritet, om saadant forlanges. Joct. Martin Luthers liden Katechismus i en nye Udgave, af Hr. Doct. Theol. og Biskop Schønheider, med Læseøvelser til Hovedstykkernes Forklaring og Sentenzer af den hellige Skrift, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 6 Sk. uindbunden, og indbunden 10 a 14 Sk. efter Bindets Beskaffenhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-20
Kiøbenhavns No. Aar. sammen. uun. Jan. Plantnin,
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-20
Post-Tidender. alla Fredagen, den 20 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.