Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-14
J de Kjøbstæder derimod, hvor der ikke haves Latinskoler, men hvori der dog befindes endeel conditionerede Familier, bør Realclassen, saaledes indrettes, at der foruden de i Anordningen for Kjøbstædskolevæsenet befalede Discipliner kunde faaes en lærd Dannelse for dem, som maatte ønske samme, og hvorfra endog, om fornødent gjordes, maatte kunne skee Dimission til Universitetet. Thi hvorfor skulde i de Kjøbstæder, hvor ingen Latinskoler ere, saa mange Familier udelukkes fra at give deres Børn en passende Underviisning? Hvor mange ere ikke de der Bosiddende, som ønske dette, og hvor faa ere der de, som have Raad til at holde deres Børn i de fjerne Kjøbstæders Latinskoler, og om Enkelte end have Ævne, saa have de maaskee ikke Lyst til at overantvorde deres Børn i Fremmedes Hænder og i den vilde Støi og iblandt de mange ikke altid saa sædelige unge Mennesker, og lade dem deri ofte aldeles, uden al Opsigt, være overladte til dem selv. Tænker jeg saa paa de mange Kjøbstæder i Danmark, som ingen Latinskoler have, og altsaa savne dette vigtige Middel til en større og vigtig Cultur; tænker jeg paa, at fra Ribe til Skagen er paa hele Vesterjyllands 40 Mile lange Strækning ikke en Latinskole, at Steder som Ringkjøbing, Thisted og Veile ingen have, at i hele Vendsyssel er ingen Latinskole; heller ikke Assens eller Svendborg, eller Kallundborg, eller Kjøge have noget lærd Undervisningsinstitut, medens man igjen seer latinske Skoler ligesom sammendyngede i enkelte Egne, saasom Slagelse, kun 2 Miil derfra Sorøe, 4 Miil derfra Nestved eller Herlufsholm, og 4 Miil fra denne Stad Vordingborg; ligesaa Roeskilde, Kjøbenhavn, Frederiksborg, Helsingøer; saa, ligesaa meget som dette opvækker Forundring, opvækker Savnet af saadant et videnskabeligt Jnstitut, der dog altid er den sande Culturs Basis, hos mange, ja saare mange Familier megen Bedrøvelse. Her have dog vore Forfædre havt et rigtigere Blik end deres Efterkommere, da de indrettede Latinskoler i enhver endog aldrig saa lille Kjøbstæd. Men da nu Ævnen ikke er dertil, at anlægge Latinskoler i enhver Kjøbstæd der ingen har, saa var det dog vist meget ønskeligt, at der i ingen Kjøbstæd, hvor conditionerede Familier boede, savnedes Leilighed til at forskaffe deres Børn en videnskabelig Opdragelse paa selve Stedet, og uden alt for store, deres Ævne overstigende, Bekostninger. For at opnaae dette formenes det rigtigt, at den der er den øverste Lærer i enhver Kjøbstædskole burde være duelig til at give lærd Underviisning, ja endog at kunne dimittere til Academiet, og altsaa at kunne foredrage alt didhen hørende. J samme Kjøbstæder burde desforuden den ringeste Almues Børn afsondres fra den bedre opdragne, thi ellers blive disse Skoler ikkun Sædelighedens Grav. J de egentlige Borgerskoler o. Haandværkernes og Dagleiernes samt de Fattiges Skoler blev Læsning, Skrivning, Regning og Religion alt hvad der burde foredrages. Mere er ikke fornødent. Læsningen maatte indeholde noget af den criminelle Lovgivning og noget af Diætiken. Mere heraf maatte foredrages i Realclassen. Vore nuværende Læsebøger synes ikke dertil at være meget skikkede. De ere som oftest en forunderlig Blanding af al Verdsens Ting. Til den øverste Afdeling udfordres en duelig Candidat, bedst en philologisk, eller En af dem, som havde freqventeret det pædagogiske Seminarium. Den høie Direction for Universitetet og de lærde Skoler vilde vel bedst kunde udfinde dertil et dueligt Subject. Det maatte ikke derved forglemmes, at han foruden de lærde og levende Sprog ogsaa skulde undervise i de mathematiske og physiske Discipliner og besidde nogen Færdighed i at anvende dem praktisk. Tegning, Sang, gymnastiske Øvelser kunde gives uden for Skoletimerne af Timelærere, og samme ligge aldeles uden for Realclassens Skoleunderviisning. Til den anden Lærer i Kjøbstæden eller de øvrige Lærere, om flere behøvedes, ville gode Seminarister være tilstrækkelige, og være istand til at opfylde alle billige Fordringer, og disse kunde uden for Skoleunderviisningen give Underviisning i Sang, Tegning og gymnastiske Øvelser, naar forlangtes. Til Bestyrelsen af Skoler og hele Skolevæsenet i Kjøbstæderne, der vilde blive i mange Dele forskjellig for Landsbyskolevæsenet, vilde vist nok et Skoleraad af kyndige og for Skolevæsenets Fremgang interesserede Personer, som og dertil havde den fornødne Tid, være det bedste. Jeg vilde ikke tilraade Skolecommissioner i almindelig Forstand og efter de nu gieldende Indretninger; thi det er som oftest dermed qvot capita, tot impedimenta, og det kan vel ikke heller være andet, da de ere sammensatte af saa heterogene Dele, der som oftest have en aldeles modsat Polaritet, og Nogle vel ikke læse eller skrive en Linie rigtig. Præsten eller Præsterne, om der vare flere, og Skolernes Lærere, ville bedst vide hvad der skulle læres, og hele Undervisningens Indretning, Gang og Styrelse vilde bedst kunne betroes dem. Det Oekonomiske derimod og Resourcer til Skolernes Bygning, Vedligeholdelse, Lærernes Lønning m.v. didhen hørende maatte det overlades de elligerede Mænd, under Magistratens Opsigt, at bestemme og indkræve, fordeele og udbetale. Directionen for samtlige Kjøbstædskoler bestod af Biskoppen, Stiftamtmanden og et Medlem af Directionen for Universitetet og de lærde Skoler. At give Kjøbstædernes Indretninger noget udmærkende fremfor Landsbyernes, har vel Lighedssvimmelens Periode anseet for skadeligt. Men fordomsfriAnsyn deraf ville vist bifalde vore Forfædres rigtigere Meninger herom og deres i den Henseende gjorte Indretninger. At Skolerne vare i een Bygning, kunde vel tillades, naar de mere dannede Classers Disciple vare aldeles adskilte fra den simplere, og de hverken under Læsningen eller i Legetiden havde eller kunde have nogen Communication med den anden. J modsat Tilfælde var det aldeles nødvendigt, at de forskjellige Classer eller Skoler vare paa forskjellige Steder i Byen. Det er vist en saare stor Feil ved vore Kjøbstædskoler, at man vil have Byens samtlige Ungdom paa eet Sted og i en saa nøje Forbindelse med hinanden, som de nu almindelig ere. Et a to hundrede Børn samlede under en ofte maadelig Opsigt, ere en rig Kilde til alskens Usædelighed, Byesladder og allehaande kun lidet anbefalende Optøier, som man finder i enhver noget talrig Skole. At finde en saa anseelig Bygning i de mindre Kjøbstæder, at samme kunde rumme al Byens Ungdom, vilde deels være vanskeligt, deels forbunden med store Bekostninger, men at finde et Værelse eller to, tilstrækkelige til hver af Skolens Afdelinger i forskjellige Egne af Byen, vilde være baade let og sparsommeligt.