Viborger Samler, 1783-06-30
en Kongel. Livgaarde, som opholdt sig ved Kongens Hof, blev fordum forlenet med fri Gaarde paa Livs Tid, ligesom og Styrismænd vare forlenede med fri Gaarde af Kongen, foruden deres Jndkomst af Havne=Brøderne. Dd Siden. Siden bragte disse Hofmænd og Styrismænd tilveie hos Kongerne, at de maatte forskaffe sig saamegen Jord, som hørte til fuld Plovs Eie, og deraf være frie for Lading, Jydske L. 3 Bog 13 Cap. Ligesom det og efter det 18 Cap. blev tilladt at kjøbe saamegen Jord, som de formaaede, saa de tilsidst kiøbte ganske StyriisHavne, ja nogle kiøbte fleere, end een Styrishavn. Nogle, som holdt sig tapper i Krigen, blev givet Friehed for Stød og Jennæ, og derved blev gjort til Adel. 2. Adelskab, førend Kong Waldemar 2den, har man ei i Historien forefunden at have været arvelig, men da endeel Adelsmænd fra Tydskland kom herind i hans Tid, og siden i Kong Christopher af Bayerns Tid, og disse tilligemed bemelte Hofmænd og Styrrismænd erhværvede Bytte til Søes og i Krigen, fik de efter bemelte Lov Tilladelse at kjøbe Styrishavne, og derpaa i Moradser anlagde Herregaarde med Graver og og Vindbroer over, hvorefter de siden har havt Friehed for Skatter og Tiender; men da Adelen, tilvoxte, maatte endeel tage til Takke med Bøndergaarde, som efter Privilegierne blev fri for Skat, naar de samme beboede. 3. Kongerne kiøbte og Styrishavne, bygte Slotter og lagde Bønder derunder, hvilke Slotter Konger Kongerne igien forlenede til Adelsmænd imod en maadelig aarlig Afgivt. 4. De Catolske Biskopper betiente sig og af Siælegaver, kiøbte mange Herregaarde, hver 4 a 8, som de igien tildeels forlente bort til Adelen imod en viis aarlig Afgivt. 5. Adelen og Bisperne betiente sig ved de Kongelige Haandfæstninger at faae idelig fleere Privilegier, ligesom de og 1523 fik Hals og Haand, Boeslod og 40 Markes Sager over deres egne Bønder og Tienere; ingen anden Stand maatte eie fri Jordegods, og at Adelen maatte drive tillige Kiøbmandskab Uden og Indenlands; de geistlige Biskopper og Adelen indrettede efterhaanden, at Bønderne skulde give dem Landgilde i Species, siden Penge vare vare, som siden er vedbleven; ligesom og indrettede Gieste rier, at Bonden maatte visse Tider føde deres Folk Heste og Hunde, hvilket Giesterie endnu findes i Fæstebreve og betales med Penge, endelig opkom Steds maals Penge og anden Herlighed. 6. Da Reformationen 1536 skeede, blev en stor Deel henlagt af geistlig Gods til Gudelig Brug, men Herregaarde blev Adelen forlenet med imod aarlig Afgivt, efterhaanden laante Adelen Penge paa samme og endelig kiøbte Herregaardene til Arv og Eie 7 Det Landet som i Kiøbstæderne, men samme blev siden ophævet, og 1671 indrettet Folke= og Familie=Skat, som 1673 blev noget forandret, men 1700 den 2 October udkom Forordningen om Consumtion, Folke= og Familie=Skatten, som siden har vedvaret, dog for faae Aar siden noget forandret. 1663 den 24 September blev gjort den Indretning, at Skatterne skulde lignes paa Hartkornet efter den gamle Matricul, hvorefter blev svaret 1 Skppe. af hver Tde. Hartkorn, 1/2 af Rug og 1/2 af Byg, og blev kaldet Proviant=Skat, som nu kaldes Korn=Skat; Samme Tid blev og anordten en Lægsmand i hver Sogn, som leverede Skatten til Amtmanden og Amtskriveren, siden har disse Sognefogder alene været til paa Kongens Gods, men Proprietairerne har svaret og betalt for deres egne Godser i Amtstuen. 1664 den 19 Julii udkom Taxten paa Udlæg i Jordegods, nemlig 40 Rdlr. for en Tde. Hartkorn af det, som var i god Stand, og 25 Rdlr. en Tde. Hartkorn for det som var øde, hvorefter Udlæg skeede i Skifter eller Giæld; thi Auctioner blev først indrettet 1690. 1666 den 10 Febr. blev indrettet en Proviant Skat for Floden, at af hver 200 Tdr. Hartkorn skulde svares en Oxe eller 12 Sldlr. og 5 Lspd. Flesk, eller 4 Mk. 3 s. Lspdet. hvilket er Begyndelsen til den saakaldede Oxe= og Fleske=Skat, som vedvarede en Tidlang, men siden betales med Penge, og nu kaldes Matricul=Skat. 1673 den 7 October blev befalet foruden den 1 Skppe. Korn Proviant=Skat, at betale 1 Skppe. Korn i Korn=Skat af hver Tde. Hartkorn, som siden har vedvaret aarlig i Korn og Penge og kaldes Korn=Skat. Derforuden blev i Krigens Tid paalagt adskillige Skatter, saasom: 2 1/2 Tde. Hartkorn svarer 3 Pd. Kobber, eller 20 sk. Punddet, Skatter, af Jldstæder, Qvæg=Skat, Krigsstyr, Rentepenge Skat, og saa videre. 1681 den 27 Nov. blev Skatterne indrettet til at betale den gevorbne Militie saaledes: Matricul Skat 1 Rdlr. Soldaterhold 2 Mk. Rostienesten 1 Mk. af Tiender 2 Mk. af hver Tde. Hartkorn, som i 4re Qvartaler betales, derforuden var og Korn-Proviant og Fourage=Skatten 1 1/2 Skppe. Rug og 1 Skppe. Havre, Oxe= og Fleske=Skatten, samt Fourage af 30 Tdr. Hartkorn 1 Læs Høe og 1 Læs Halm; Siden har disse Skatter efter Tidernes Omstændigheder havt sine Forandringer meere og mindre indtil 1746 den 29 Nov. da det er fastsat, at af een Tde. Hartkorn, svares i 4 Qvartaler 11 Mk. 4 s. og af Skov= og Mølle=Skyld. 1 Tde. Hartkorn 8 Mk. 4 s. foruden den aarlig Udkomne Korn=Skats Forordning i Korn og Penge. 1682 d. 18 Jan. blev tilladt, at alle og enhver maatte kiøbe Sædegaarde, som Adelen alene tilforn, var tilladt; ligesom og Frieheder om ede Gaarders Opbyggelse den 19 Dec.; samme Aar kom end videre benaadinger om Sædegaarde, hvoraf kan erfares, at da Selv-Eier=Bønder ei kunde hielpe sig selv, saa, for at faae Herregaards Eiere til at betale de resterende Skatter og de øde Gaarde opbygde, udgaves disse benaadinger. 1682 den 18 Jan. begyndte Landmaalingen i Siælland og 1683 den 24 Maii i Jylland, hvortil blev paalagt 2 Mk. af hver Tde. Hartkorn at betale. betale Omkostninger med Alle Præsterne maatte da opskrive hver Fald Jord, Bonden havde i hver Mark, paa det Landmaalerne intet skulde forglemme, Land maalingen blev fuldendt 1687, hvorefter nu alle Skatter beregnes; og 1683 d. 9 Jun. blev befalet, hvorledes resterende Skatter ved Exekution skal inddrives, hvilken Forordning endnu bruges. 1690 blev Bøndergodset anslaget for 50 Rdlr. 1 Tde. Hartk., og den Tid var endeel Selv-Eiere, som gav deres Herlighed bort til omliggende Propritairer, for at faae de resterende Skatter betalt. Fra 1700 til 1712 var Jordegodset i maadelig Priis, da der af gamle Skiøder erfares, at mange Herregaarde med en 300 Tdr. Hartk. blev solgt for 8 a 10,000 Rdlr. som i vore Tider har kostet 40 a 50,000 Rdl. og derover, siden steeg Jordegods i temmelig Priis til 1730. at Prisen faldt igien, siden Korn, Fedevahre og Stude vare i saare ringe Priis, som varede til 1742, da begyndte Fedevahre samt Stude at stige i Priserne og siden stedse vedvaret, saa at Jordegodset idelig er steget høiere og høiere i Priis, som er meest kommen af Producternes høie Priser. Nyeheder.