JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Et efter Omstændighederne paalideligt Londonsk Blad, Morning Herald, modsiger de Efterretninger, man i andre Aviser har læst om de strækkelig mange Soldatergeværer, som for Fastlandet ere bestilte fra Englands Fabrikker. Hvad Frankrig betræffer, kan der jo vel sagtens være noget Sandt i Sagen, dog er Overdrivelse i Tallet, thi i Birmingham, hvor de betydeligste Geværfabrikker nu findes, kan man for Tiden vel ikke levere et færdigt Gevær i hvert Minut, men vel 2000 i det Høieste hver Uge, og saaledes vilde der til Leverangsen af 1400000 Geværer medgaae omtrent 14 Aar. (Morning Herald glemmer at bemærke, at der, før Bestillingerne indløb, havdes et langt større og vel endog dobbelt saa stort Parti paa Lager.) At Bøssemagerne i England i denne Tid kunne fortjene gode Penge, kan især let skjønnes deraf, at en Bøsselaas, som nylig kostede 22 Pence, nu glat væk betales med 46, som dog maaske endnu er en langt lavere Priis, end hvad en saare maadelig Bøsselaas koster paa Europas Fastland.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Hertug Carl af Brunsvig opholder sig nu i Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Kjøbenhavn. Hs. Majestæt har allernaadigst behaget under 13de f. M. at udnævne Commandeersergeanterne Frederich Christian Vogel, Georg Frederich Baumbach og Johan Gottfried Fricke i Kronens Regiment til Dannebrogsmænd.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Mekanikus Holst her i Staden, bekjendt af flere inventerte Modeller til meget nyttige mekaniske Maskiner og Apparater, har i afvigte Aar efter egen Opfindelse, construeret en mekaniskedevægelig Seng af en saadan Indretning, at Patienter, der ei kunne bevæge eller hæve sig iveiret, naar de blot i en Haand eller Fod besidde en Styrke af 2 Punds Kraft, ved Hielp deraf selv kunne hæve sig fra den horizontale til den mere eller mindre vinkelrette eller vertikale Stilling, ligesom den og neden under er forsynet med et beqvemt og skjult Apparat til de legemlige Excretioner. Denne mekaniske Seng har vundet flere saavel uden, som indenlandske Sagkyndiges bifald og fortrinlige Anbefaling til Anvendelse i Hospitaler, Lazaretter og Fødsels anstalter, for Patienter ved adskillige Operationer, Fracturer og ere allerede tvende forfærdigede, den ene til privat Brug og den anden til et af Stadens Hospitaler.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Den 23de Januar om Aftenen gav Hr. Kammer musicus Pott fra Hannover for fuldt Huus sin Concert paa det kongelige Theater, under vor berømte Musik-Directeur Prof. Schalls Anførsel. Concerten understøttedes ved tvende Syngenummere: en Arie af Jfr. Zrza og en Duet af hende og Hr. Cetti; af Hr. Jnstructeur Nielsen, der declamerede, med særdeles meget bifald, et meget passende Digt (Til det nyeAar) af vor Mestersanger Ewald og salig Abrahamsons saa yndede: Min Søn, om Du vil i Verden frem, saa buk, endelig af vor udmærkede Violoncellist Hr. Fr. Funck, der denne Aften hævdede sit længst fortjente Navn. Hr. Kammermusicus Pott selv udførte tre Nummere, hvorved Almeenheden ved overordentlige og særdeles ofte gjentagne bifaldsyttringer hjemlede den Mening, som man forhen yttrede om denne høist sjeldne og særdeles fortrinlige Kunstner. Ofte gjentagne bifaldsraab belønnede ogsaa til Slutningen Kunstneren.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Sjelle, Skjørringe og Laasbye Sognekald i Aarhuus Stift, 250 Rdlr. - Sønderby Sognekald i Fyens Stift, 200 Rdlr. - Hvornum og Snæbum Sognekald i Aarhuus Stift, 175 Rdlr. Det er iblandt de Kald, som er forundt særdeles Lettelse i Skatter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Under Generaltoldkammer, og Commerce-Collegiet: Toldforvalter-Embedet i Neustadt. For Oppebørselerne stilles Sikkerhed til Beløb 4400 Rbdlr. rede Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 13de Januar er Sognepræst for Hvornum og Snæbum Menigheder i Aarhuus Stift, J.G. Olsen, beskikket til Sognepræst for Thiele og Winge Menigheder i Viborg Stift; Cand. theol. C. S. Quistgaard til Sognepræst for Boeslunde Menighed i Sjælland, Under Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 2den October 1830 er Fuldmægtig hos de vestindiske Embedsmænd, C. B. Petersen, beskikket til Secretair ved Raadet paa St. Thomos og St. Jan. Den 24de November, Toldcontrolleur F. W. Mathiesen til Toldforvalter i Preetz, og Krigsassessor H. Richardi til Toldcontrolleur sammesteds. Den 27de, de constituerede Copister C. C. Mourier og i Dreckmann til Copister i det tydske Fag under Collegiet. Den 7de December, Kjøbmand P. Laurentius i Ringsted, til Agent med Rang med Nr. 6 i 7de Klasse af Rangforordningen af 14de October 1746. Den 15de, Toldcontrolleur i Holis, Krigsassessor C. L. Hansen, til Toldforvalter i Burg paa Fehmern. Den 18de, Krigsassessor og Patrouillebetjent, J. A. Kjeld skow, til Grændsecontrolleur ved Toldskjellet mellem Slespig og Nørre-Jylland. Den 22de, Told- og Consumtions-Casserer i Svendborg, Justitsraad N. C. Møller, til Consumtions Casserer i Roeskilde, og Ritmester og Kammerjunker G. C.F. Krogh, Ridder af Dannebrogen, til Told- og Consumtions Casserer i Svendborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Kiøbenhavns Torvepriser, den 28de Januar. Rug Td............ 5 Rbd. 3 Mk. - s. 26 Rbd. - Mk. - s. Holstensk Hvede. 7 Rbd. 3 Mk. - s. - 10 Rbd. - Mk. 2 s. Byg 2radet, Td. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. - 4 Rbd. 1 Mk. - s. Byg bradet, Td. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. - 4 Rbd. - Mk. 8 s. Havre, Td....... 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. - 2 Rbd. 4 Mk. - s. Ærter, Td. a. 6 Rbd. 3 Mk. - s. 7 Rbd. 3 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. - s. - 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Grøns. Flesk Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. - 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Smør, Pd.........- Rbd. 1 Mk. 8 s. - Rbd. 1 Mk. 10 s. Æg, Snesen. 2 Rbd. 1 Mk. 14 s. - Rbd. 2 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 28de Januar. Hamb. 2 M. - . v. 216. Species 214. Species solgtes til 12 Rbmk. 13 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Species - Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47 1/4 a 47 1/2 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 86 a 87 1/2 Rbd. Sedler. Dito over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Dito Dito 8080 1/2 i Banco. Nationd. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Dito Dito 109 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 100 a 101 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 100 1/2 i Banco. 4 pC. Dito Dito 97 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 98 i r. S. - 4 pC. uopsigl. norske Statsobligat. - Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 58258 1/2 L. Sterling.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Maribo, den 25de Januar. Paa Herresædet Engesloft 1/2 Miil herfra Byen, var den 24de udbrudt betydelig Jldsvaade, men som ved Hielp af vort brave Brandcorps igjen blev slukket. Dog bleve 7 Værelser ødelagte og mange Meubler spolerede.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Siden i Gaar er med stærk Storm falden saamegen Snee, at Veiene paa mange Steder i Dag ere ufremkommelige.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Schæferen Schrøder, som nylig havde forpagtet Hollænderiet paa Fredsholm, er druknet for nogle Dage siden, ved at gaae i en Vaage paa Jsen imellem Rak skov og nævnte Gaard.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Vensyssel, den 30te Januar. Atter have vi Exempel paa hvorledes enkelte Mennesker, fremfor Andre, ere udsatte for særdeles Vanheld. Vaaningshuset af Bondegaarden Vangterp i Torslev Sogn afbrændte for lidet over tvende Aar siden, og Natten til den 25de afbrændte den tilbagestaaende Lade og Stald, hvorved 4 Heste og nogle Køer ynkeligen omkom. En Trøst er det dog for denne meget værdige Familie, at Assuransen fuldkommen erstatter Tabet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Blandinger. J Nexø er den 27de November et Filial=Apothek aabnet af Apothekeren i Rønne efter kongl. Tilladelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Ved Bornholm er sidst i November f. A. følgende Skibe forulykkede: 1) Den 22de November for Dueodden i Poulsker-Sogn Jagten Anne Dorothea, ført af Skipper Hans Rasm. Hansen af Marstal, kommende med en Ladning Rug fra Kønigsberg, bestemt til Kiel. Skibet sloges strax i Stykker. Skipperen og tre Mand druknede, en Matros ved Navn Albert Hermansen Gothar kom levende i Land. Jntet af Ladningen bjerget. 2) Den 23de November for Snoge bek strandede Kufskibet Zeclust, ført af Skipper Nie buer af Pappenburg, kommende fra St. Petersburg, bestemt til Bremen, med en Ladning Rug, Lys o. m. 3) Natten til den 27de November strandede for Snogebek det engelske Tremastskib Tabago, ført af Capitain Laidler, kommende fra Memel, destineret til Londen med Bielker, Planker, Oxehuder &c. Besætningen, 16 Mand, kom lykkelig i Land med Districtets Redningsbaad. Skibet er totalt forlist, men nogle Ankere, Tougværk, Vragstumper a. bjerget og ved Auction solgt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
J 1830 ere 2798 Kornladninger passerede gjennem Øresund, altsaa 270 flere end i 1829.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
J Kbhvn. er udkommen: Om Cavalleriehesten, Haandbog for Cavallerie-Officerer og Heste-Elskere, med et Anhang om Hestens tidlige Brug og Prøve ved Veddeløb, af Ritmester J. B. Hornemann. (3 Mk.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Jaftes Kl. 6 ankom de udeblevne tvende Kjøbenhavnsposter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Døde. M. A. Hagen, f. Hersleb; Oberstl. K. v. Riitzon, 71 Aar; Hr. med. S. Bugge; Enken C. Christensen, f. Hougaard, (har som Pige og Kone tjent i 44 Aar i et Huus) 69 Aar; Enken F. L. Carstens, 87 Aar; M. Bjørn, f. Lund, 75 Aar; N. G. Klamer, 35 Aar; M. M. Baadsgaard, f. Petersen, 73 Aar; A. M. Haae, f. Grønbeck, 38 Aar; K. Andersen, f. Larsen, 83 Aar; S. M. Schyberg, f. Adrian, 43 Aar; E. Berendt, f. Henriques, 66 Aar; Chr. Kyses Fader, C. V. Thileman, 29 Aar: alle i Kjøbenhavn. Kammerraad S. Busch til Sneerlingegaarden. J. M. Hemmigsen, f. Carlstrøm, 61 Aar, i Roeskilde. Sognepræst til Thaagerup og Thorslunde Muhdr. paa Lolland, C. C. S. Randrup, 66 Aar. Chr. L. Wanting, f. Ascher, 70 Aar, til Esbonderup. Enken M. H. Kruuse, f. Hjerild, 70 Aar, i Horsens. - J. E. Gade, 52 Aar, i Lütjenborg. Giestgiver H. D. Kahler, i Missunde. H. M. Schrøder, 80 Aar, i Jtzehoe. C. G. Thiemer, 77 Aar, i Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Ved Tallotteriets 1341 Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 4. 38. 10. 5. 28.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Bekjendtgjoreløer. At min kjære Svigerfader, Peder Jensen Hals, i Dager ved Døden afgaaet til et bedre Liv i sit 91de Aar; dette bekjendtgjøres paa hans Børns og egne Vegne af Jens Christensen. Lille Eng, den 30te Januar 1831. At Undertegnede har etableret lig her i Byen som Borger og Bager, bekjendtgjøres herved for de ærede Medborgere, der ville beære mig med deres Næring. Fra Søndagen den 6te Februar begynder jeg min Næringsvei. Godt Brød og reel Behandling skal stedse vore Formaalet for mine Bestræbelser. Aalborg, den 3die Februar 1831. Christian Baggesen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
At Eragtning i Landvæsenssagen, angaaende Flødemaal ved Gammel- og Kiers-Møller og skadeligt Vands Afledning fra de Aaen og Landgrøfterne tilgrændsende Eiendomme, afsiges i Kjøbmand Mads Galthens Huus i Aalborg, Tirsdagen den 15de d. M. Kl. 10 Formiddag, bekjendtgjøres herved til fornøden Underretning for alle Vedkommende. Aalborg, den 1ste Februar 1831. Christensen. Lund. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Efter de fra Kjøbstæderne og Landet indkomne Beretninger om de siden Sædens Jndhøstning stedfundne Kornpriser er Capitelstaxten paa Afgrøden for afvigte Aar 1830 for Aalborg Stift sat saaledes: For Vensyssel og Hanherrederne, Rug a Tønden 4 Rbd. 5 Mk. 9 s. Sølv. Byg a 2 Rbd. 3 Mk. 5 s. - Havre a 1 Rbd. 3 Mk. 7 s. - Thye og Morsøe. Rug a Tønden 5 Rbd. - Mk. 4 s. Sølv. Byg a 2 Rbd. 2 Mk. 14 s. - Havre a 1 Rbd. 5 Mk. 5 s. - Aalborg, den 1ste Februar 1831. Castenschjold. Stochholm.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Trende gode Kornlofter, og trende med Muursteens Gulve belagte rummelige og tørre Pakboder i Pakhuset Nr. 447, i Ovesgade ved Nyetorv, kan til billig Leie strax erholdes, hvorom handles med Jos. Nielsen. Paa Gaden er tabt en liden Kniv med Perlemoers Skaft; Finderen vil mod en Douceur indlevere den paa Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Mandag Aften er tabt en sort Katteskinds Pellerine i Comediehuset eller derfra til Frue Kirke. Stiftsbogtrykkeriet anviser Eieren som betaler Findeløn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Tvende Stuer, Kjøkken og Spisekammer, kan faaes fra nu af og til Paaske=Fløttetid for en ubetydelig Leie. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
En herskabelig Bopæl, samt stor Giestgivergaard, anvises tilkjøbs eller Leie fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Proclama. Creditorerne i Fyhrkarl Johanes Landbergs og nu afdøde Huustroe Maren Kirstine Christensdatter Brems's Boe, hvilket er taget under Skifterettens Behandling, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Pl. af 26de October 1792, til at anmelde og for undertegnede Skifteforvalter at beviisliggjøre deres Fordringer. Skagens Byefogedcontoir, den 28de Januar 1831. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-03
Auctioner. J Continuation af de over Kjøbmand Selgen Bjerrings Gaard Nr. 551, paa Hjørnet af Nørre- og St. Hans Gade heri Byen, afholdte 3de Auctioner, hvilke have været bekjendtgjorte overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, er en 4de Auction ansat at afholdes udi og over bemeldte Eiendom, til absolut Salg, Torsdagen den 10de Februar næstkommende, Formiddag Kl. 10. Hvilket herved bekjendtgiøres. Aalborg, den 27de Januar 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
Tyrkiet. Sultanen driver nu med al tænkelig Jver Krigsrustninger og concentrerer adskillige Corpse i og om Constantinopel. Nogle ville mene, at disse Rustninger skulle gjælde Albanien for med Kraft at gjennem drive den i samme Provinds indførte nye Orden. Andre paastaae derimod, at de skulle være sigtede imod Statholderen i Bagdad, der staaer til Restance for flere Aars Skatter og synes iøvrigt ikke at være en Mand af gode, paalidelige, loyale Grundsætninger. - Hvad om det kunde være vor Tid forbeholdet, at see en kraftig Første af Osmanidernes Stamme gjenoprette den taabelige Statsfeil en Polsk Konge, Johan Sobiesti, begik for 148 Aar siden, da han af velmeent Enfoldighed grundfæstede Kalmukkernes og Overtyskernes Vælde paa den Polske og den Tyrkiske Thrones Omstyrtelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
Polen. Ved Reisende erfarer man, at Russerne paa flere Punkter have slaget Broer over Floden Bug for derover at trænge frem i Landet. J Almindelighed ønskedes i Varskov, at Polakkerne skulde slaae det første Slag og ved et dristigt Jndfald i de Polsk-Russiske Provindser sætte disse i Jnsurrectionsstilstand. Der var i den Anledning gjort Dictatoren alvorlige Forestillinger, men han syntes at være ledet af en høiere Politik og at nære Haab om en mindelig Jævning, da han uden at forsømme Forberedelserne til tappert Modværge, dog omhyggeligen søgte at undgaae ethvert Skridt, som endnu dybere kunde compromittere Polakkernes Sag. Jmidlertid er Armeen rykket frem imod den Litthauske Grændse, og en af flere Regimenter bestaaende modil Colonne drager igjennem Landet, søger at opflamme Gemytterne og drage de striddygtige Mænd til sig. Denne Colonne havde i Egnen af Briese viist sig for det Litthanske Corps, hvilket ved Synet af den lagde saadan en paafaldende Glæde for Dagen, at General Rosen fik Hastværk med at trække sig tilbage til det Jndre af Landet, og istedetfor Officererne, som for Størstedelen vare Polakker, i al Hast faae ansat Andre, som ere Russer af Fødsel. Man mener, at hvis Anføreren for den mobile Colonne havde vovet at afbenytte dette gunstige Øjeblik og dristigen var rykket frem imod Briese, vilde han have bragt Litthauernes Troskab til at vakle og ved disses Affald kunne have forskaffet de Polske Jnsurgenter en saare vigtig Fordeel. Undladelsen af et saadant Forsøg dadles meget af Polakkerne, og de ønske at see denne Feil gjort god igjen ved en dristig og hurtig Beslutning. Om Polakkernes Stridskræfter ere Meningerne meget forskellige; Nogle paastaae, at de regulære Tropper ikke udgjøre over 30000 Mand Jnfanteri og 6000 Mand Cavalleri, medens Andre angive Tallet til det Dobbelte. J Henseende til Styrken af det almene Opbud stemme alle Efterretninger overens, Chlopicki.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
General Josef Chlopick, der nylig skeiede ud fra at det udgjør 180000 Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
Polens Dictatur, kan vel være en Mand paa de Tresindstyve, men han er en meget stærk og kraftfuld Mand og seer ud til at være meget yngre, end han virkelig er. Han er rigtignok af adelig Byrd, men dog ingenlunde af nogen af Landets høieste Slægtet. Som Soldat fra Ungdommen, har han kæmpet med i sit Fædrenelands Krige, fra hin berygtede Ledingsfærd i Aarene efter 1790, og da Polen faldt tilligemed sin drabelige Forsvarer, den evig uforglemmelige ThaddæusKoscinski, da tog han Tjeneste ved de Polske Legioner, der ved Heltefærd og krigerske Storværk, udmærkede sig i Jtalien under Anførsel af den navnkundige General Dombrovski. Da han endnu kuns var Batallions-Chef, udmærkede han sig saaledes, at han stod i Orde for at være en af de i enhver Henseende meest udmærkede Officerer. J det Polske Felttog 1807 commanderede han det første Regiment fra Vexelen, og i det paafølgende Aar var han Anfører for fire VeixelRegimenter i Spanien. Ved den evig mindesværdige Belering og Jndtagelse af Saragossa udmærkede Chlapicke sig paa det Hæderligste. Efter at være udnævnt til Brigadegeneral, stod han indtil 1812 under Over befaling af Marskal Suchet (Hertug af Albusera), som i sine Mindeskrifter har helliget vor drabelige Helt flere Blade, og iblandt Andet fortæller, at han i Særdeleshed gav denne flinke Polske Hærstyrer saadanne fjær gere Expeditoner, som han selv ikke kunde føre Opsigten over, thi han kjendte sin Mand og vidste, at han altid skilte sig vel ved det ham paalagte Hverv. Da Aaret 1832 den Polske Division kaldtes til det russike Felttog, følte Marskallen meget levende hvad han havde tabt, da han maatte savne Chlopickt, der var bleven meget haardt saaret ved Smolensk. Da Keiser Alexander efter Tidernes Gjenfødsel var bleven Konge over Polen, gjorde han ham til Divisionsgeneral.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
Hertugen af Welligton har for Keiseren af Rusland holdt de største Lovtaler over ham, og erklæret, at Chlopicki var en af de frygteligste Fiender, med hvem han nogensinde brød en Landse, enten paa den Jberiske Halvs, eller i anden Ledingsfærd. Chlopickt fandt imidlertid, at Behandlingen i den Polske Armee var ham utaalelig, og da han paa sin gamle Alder ikke vilde staae under Vilkaarlighedens Hundepidsk, trak han sig tilbage og levede i de sidste Aar i rolig Uafhængighed, indtil Revolutionen igjen stillede ham i Spidsen, for hans Fædreneland.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
Blandinger. Hollænderne ere dog nogle ganske underlige Folk i mange Ting og saaledes iblandt andet i deres Politi med Hensyn til den Belgiske Flod Schelde. Saalænge, som den kunde have været beseilet, holdt de den aldeles spærret, uagtet saavel England som Frankrig interesserede sig meget for der at faae fri Skibsfart. Men Hollænderne vare ikke at bevæge, og paa stade, som det synes, med fuldkommen Ret, at saalænge som de ikke have frasagt sig Herredømmet overVelgien, har ingen fremmed Magt nogen Adkomst til at tale med i den Sag, og Farten paa Schelde maa under enhver Omstændighed være den udenlandske Politik uvedkommende, saalænge indtil det Belgiske Spørgsmaal er tilfulde løst; men nu kommer en høiere Magt med i Spillet, da Frosten indtræder og Vor Herre factisk lukker Floden og sparer Hollænderne den Uleilighed at holde den blekeret, og nu blive Hollænderne med Et saa overrættes føielige, at de erklære, at Schelden skal være aaben og Skibsfarten paa samme fri. Til Foraarsdage, naar Vor Herre gjør den aaben, kan jo Hollænderne lukke den igjen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
Efterat den Kongelige Statholder i Jreland havde forbudet alle politiske Sammenkomster under hvilkensomhelst Skikkelse de end maatte være, og Demagogen, Daniel O Connel stedse søgte at undvige bemeldte Forbud, har Statholderen omsider fundet Føje til at arrestere saavel ham, som og hans Staldbroder Lawless. Jmidlertid slap dog OConnel paa fri Fod imod Caution for god Opførsel til den Sum 1000 Lst. og toModcautionister til 5000 Lst. hver. Tingen gjorde stort Jndtryk, da man ikke troede, at Nogen turde røre sig dog rolig, maaske som forbløffet ved Statholderens Energ. - Bemeldte Statholder, Henry William Pa get, Markis af Anglesey, Greve af Urbringe, er en af Englands talentfuldeste Mænd og tappreste Generaler. J Slaget ved Waterlod commanderede han det Engelske Cavalleri og misteste sit ene Been. Fem Dage efter Slaget ophøiede Kongen ham til Markis. Jblandt alle Næringsveie i England er Forfærdigelsen af Jsenkram, eller saakaldte korte Varer, den som for nærværende Tid kaster mest af sig, deels fordi det nu stedse gaaer misliggere med slige Tings Tilvirkning paa Europas Fastland, og deels fordi Markederne i Nord= og Sydamerika ere i denne Tid yderligen slet forsynede. - Man bemærker, at Handelen mellem England og Nordamerika nu gaaer ret levende, og at alle til Amerika bestemte Skibe, saavel fra London, som fra Liverpool, have paa den sidste Tid ganske hastigen kunne erholde fulde Ladninger.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
Da Kornvarer nu ere i stærk Stigen i Europa, have store Handelshuse i London speculeret i at fragte Skibe til fra Ostindien at hente Riis, der jo under nærværende Priser vel kunne holde Byggrynene Stangen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
Blandt nye Candidater til den Belgiske Throne ere tegnede Franskmændene Grev Sebastiani, Vicomte de Charaubriand, Førsten af Catignan og General Fabrier, bekjendt fra sine Græske Eventyrer; dog dette synes ikke saa synderligt værdt at agte paa. At giøre Belgien til et Storhertugdømme og giøre Hertugen af Aremberg (hvem man gjorde Bekjendtskab med i Horsens i Aaret 1808, til Storhertug, har ogsaa været foreslaaet. Ligeledes at antage til Regent den Cardinal, der nu vælges til Pave. Men en Candidat, der sikkert faaer en god Mængde Stemmer, er DiepoNegoro, der ved mangeaarige Krig imod Hollænderne paa Java har aflagt tilstrækkeligt Vidnesbyrd paa, at han ingenlunde er nogen Ven af det Nassau-Oraniske Huus, og som man troer øvenikjøbet vil kunne spille hele Øen Java og samtlige Kryderi-Øer eller Hollændernes Besiddelser paa og blandt Molukkerne i Belgiernes Hænder. - Selsom nok er det, at Jngen tænter paa Exdejen af Algier, der dog som prøvet og øvet Statsstyrer, vel maatte ansees duelig til at overtage Belgiens Styrelse, men det synes som om Belgierne kunne have meest Lyst til at have en saadan liden Regent, der altid lader dem beholde Lov til at flyre deres Anliggender efter Behag.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
J den Franske By Givet paa Grændsen af Belgien er tilsagt Kvarterer for 4000 Mand og der anskaffes Nationer til endnu 30000. Der er og i Charlemont indtruffet 50 Kanoner til Forstærkning for det allerede meget anseelige Material. J og om Metz opkjøbes 4000 Heste.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
Det franske Herredømme i Algier skal efter de sidste Træfninger have grundfæstet sig meget. Araberne be gende at agte Franskmændene og Ogsaa for Colonisationen er ved Erobringen af Sletten ved Mitidich, der strækker sig paa faa Mile nær til Algier og er en af de frugtbareste Egne i Verden, vundet meget; saaog for Sikkerheden i Henseende til Forbindelse med det Jndre.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
Blandt mærkelige Personer, som i denne Tid have omskiftet Tiden med Evigheden, er Erkebispen af Mecheln, Nederlandenes Primas, Greve af Man, som var den sidste Først Biskop til Lyttich. Han døde i en høi Alder i sit erkebispelige Pallads. Da han var det Belgiske Oprørs egentlige Ophavsmand, saa vil Afsky og Forbandelse følge hans Minde.