Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-12-04
J Chr. den 2dens Lov C. 47 og hans Privil. af 1521. forbydes Embedsmænd af Skomagere og Skrædere, at fare omkring og øve deres Embede. Vilde de boe paa Landet, da maatte de ei arbeide for dem i Byerne og ikke boe Kjøbstæderne nærmere end 2 Mile. Chr. den 3die befalede i Recesserne af 1537, C. 12, 1540, C. 5 og 1547, at alle Embedsmænd paa Landet (Haandværkere, kaldtes den Gang Embedsmænd) skulde flytte til Kjøbstæderne, med Undtagelse af Grovsmede, Tømmermænd, Muurmestere og Skomagere. Christian den 4de gjentog Bestemmelsen i Frd. 16 Novbr. 1619, ligesom han ogsaa ophævede det Skadelige ved de gamle Skraaer, men ordnede hvert Haandværk paany i Laug, ved Frd. 10 Decbr. 1621. Frederik den 3die tilsagde Kjøbstæderne ved Privil. af 24 Juni 1661 for den borgerlige Stand, at ville drage Omsorg for Kjøbstadindretningernes Forbedring, hvorhos alle af forrige Konger udgivne Privilegier bleve confirmerede; dog tillodes, foruden de allerede nævnte Haandværkere, at boe paa Landet Skin dere og Skrædere som svede Vadmel. Ved Chr. den 5tes Frd. af 16 April 1681 gjentoges Bestemmelsen om Haandværkerne paa Landet, med Tillæg af Vævere, Bødkere, Hjulmænd, Teglbrændere og Pottemagere som gjøre sorte Potter, hvilke ogsaa maatte boe i Landsbyerne. For Skomagerne gjordes den Jndskrænkning, at de ikke maatte føre Sko til Markederne og sælge. J denne Konges almindelige Landslov af 15 April 1683 kom 3 B. 13 Capt. 23 Art, til lyde saaledes: "Jngen Haandværksmand maa boe paa Landsbyen, undtagen Grovsmede, Tømmermænd, Bødkere, Teglbrændere, Pottemagere som gjøre sorte Potter, Hjul mænd, Muurmestere, Skindere, Vævere, som væve "Vadmel, Blaar= og Hampelærred, Skrædere som sye "Vadmel, og de Skomagere som sye Bøndersko. Senere blev specielt forbudt at nedsætte sig paa Landet: Barberer, Farvere, Felberedere, Kobbersmede og Bagere. Resc. 27 Juli 1708, 13 Septbr. 1720, 24 Octbr. 1733, 8 Mai f. A., 14 Juli. 1734 og 4 Febr. 1735. Forbudet i 31323 gjentoges ved Resc. 16 Febr. 1695, 23 Jan. 1697, 10 Mai 1732, 24 Mai 17737, Frd. 25 August 1741, Resc. 23 Febr. 1742, 16 Octbr. 1744 og Øvrighederne paalagdes at vaage over, at Loven overholdtes. Landsby haandværkerne bleve strengt forbudte at arbeide for Kjøbstadfolk ved Aab. Br. 11 Jan. 1668, 28 Juli 1688, Resc. 16 Febr. 1695 § 3, 3 Septbr. 1715. Skrædere paa Landet som svede Kjøbstadklæder skulde straffes med Arbeide i Fæstningen i 6 Maaneder, Resc. 10 Decbr. 17648 1. Endelig maatte ingen Landsbyhaandværker, søge Markederne med deres Varer, Frd. 16 April 1681. Capt. 187. Resc. 11 Decbr. 1736. Haandværkere, som nedsætte sig i Kjøbstæderne, skulle tage Borgerskab og hvor der er Laug tillige lade sig optage deri, 37-1; men hvor intet Laug er, skulle de gjøre Prøvestykke, der bedømmes af 2de saakyndige Mænd, som Magistraten udnævner, Plac. 23 Octbr. 1822, 21 April 1826. Tilforn kunde den som tog Borgerskab ernære sig som han vilde, forsaavidt intet Laug eller sært Privilegium deri gjorde Hinder, Resc. 10 April 1761, 16 April 1762, kun maatte Haandværkeren ikke drive Kjøbmandskab, eller falholde Øl eller Brændeviin, Reser, 24 Jan. 1688, 7 Marts, 5 og 12 Septbr. 1738, 29 Novbr. 1748 § 11; men nu maa ingen drive mere end een Næringsvei, med mindre den er for ringe til en Families Underholdning.