JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Frankfurt, den 10 Jan. Efterretningen om at Østerrigerne havde taget Frantsosernes forstandsede Leir, uden dog at beholde det, var fuldkommen grundet. Frantsoserne maatte trække sig tilbage til en lille Øe, kaldet Ehrlenkopf, hvorpaa de havde en meget fast Skandse. Dog ogsaa derhen, bleve de forfulgte af Østerrigerne, og havde disse ikke været for svage, eller vidst at benytte sig af Fiendens Uorden, vil formodentlig Kehls Skiebne snart være bleven afgjort, men den Franske General Lecourbe, da han saa den overhængende Fare, tog Fanen fra en Fændrik, opmuntrede sine Soldater til Tapperhed, og styrtede løs paa Østerrigerne, som, hvor haardnakket de end forsvarede sig, maatte vige for Overmagten. forlade Skandsen, og trække sig tilbage til Frantsosernes Leir. Men ogsaa her var intet blivende StedFrantsoserne kom Kl. 10 om Aftenen forstærket igien og tøge deres Leir tilbage. Alle øvrige Franske Værker bleve imidlertid i Østerrigernes Vold, som bestandig bleve ved at beskyde Leiren. Endelig have Frantsoserne den 6te, man veed endnu ikke hvorfor, frivilligen forladt deres Leir. Bombardementet vedvarer desuagtet endnu med lige Heftighed. Den store Broe mellem Kehl og Strasburg er allerede skudt fordærvet, og Skibbroen, som endnu er brugbar vil nok snart have samme Skiøbne. Man troer at Kehl inden 14 Dag vil være indtaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Efter mange Underhandlinger skal den Franske Ra giering nu endelig have tilstaaet vor Stad Neutralg, teren, som maaskee suart kunde komme og vel tilpas, da man forsikkrer at Frantsoserne begynde at forstærke sig ved Siegfloden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Den Keiserlige General Wernek har flyttet sit Hovedqvarteer hertil, som skal blive her indtil Forstærk. ningerne for de Nederrhinske Armeer indfinde sig, og man da begynder Operationerne ved Nederrhinen, paa nye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Padug, den 31 Decbr. Den 25de ere 3000 Frantsoser uventet rykkede frem mod Legnano og 2000 af dem ere den 26de gaaet til Ferraro, imod hvilken Stad og Bologna der skulle være over 15000 Mand Pavelige Tropper i Anmarch Frantsoserne have besat den lille Ventianske Stad Lore ved Erschhfloden, formodentlig for at borttage de Levnetsmidler, som komme til Vands fra Triest til den Østerrigske Armee. Venettanerne have derfor sendt Tropper, og Kanoneerbaade for at forhindre Frantsosernes længere, Fremtrængen mod Venedig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Man taler om et nyt Udfald Vurmser skal have gjort den 25de og som skal have, kostet Frantsserne 2000 Mand. Jmidlertid ere alle de forrige Udsalendnu ikke blevne stadfæstede paa nogen officiel Maade, - og Efterretningen om dette nyeste synes blot at grunde sig paa at man den 25de har hørt en meget stærk Kanonade ved Mantua. (Denne Kanonade kan maaske. have betydet noget ganske andet, da andre Efterretninger fra Jtalien melde, at Frantsoserne den 25de paa age have begyndt at beskyde Mantna, og at Buonavarte anvender alting for at tvinge denne Fæstning førend Østerrigerne kunne udføre deres Plan.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Paris, den 6 Jan. Regieringen har bekiendtgjort følgende to Breve, fra General Buonaparte, som man nu i saa lang Tid ikke havde hørt noget fra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Hovedqvarteer Mayland, den 29 Decbr., e General=Alvinzys Armee, staaer ved Brentafloden. og i Tyrol. Den Franske langs med Ctschfloden, fra Montehalde til Rivoli, Ved Verona og Porte Legnand have vi Avantgarder. Mantua er paa det ombyggeligste indsluttet. Ifølge et Brev fra Keiseren, til Wurmer, som er falden os i Hænderne, maae denne Plads være i den yderste Nød. Garnisonen lever af tar Hestekiød. Jeggientager Dem der med sand Glæde, at Republiken ingen Armee, har som mere end den Jtalienske ønsker Vedligeholden af den hellige Constitution af 1795, Frihedens og Frantsosernes eneste. Tilflugt. Man hader har de nye Revolutionister. Jngen Revolution meere, dette er Soldatens dyre ha beste Haab. Han fordrer ikke Freden, som han inder ligen ønsker, fordi ham veed, at denne Fordren er det eneste Middel til ikke at faae den, og at de, som ikke ønske den, fordre den lydeligen paa det den ikke skal kom, i me. Man han bereder sig til nye Kamp, for desto sikkre, 2 et tillægte den. Anden Skrivelse af samme Dato Dæ Venetianerne have overvældet Alvingys Armee, med Levnetsmidler, har jeg funden for nødig, at besætte det Venetianske Citadelle Bergamo, som beherskeer Staden af samme Navn, paa det at Fiendens Tilhængere ikke maatte forhindre vore Communicationen. paa Addan og Etsehfløden. Denne Venetianske Pro ving ere ilde findet imod os. I Bergamp havde et l. Sal skab, forenet, sig for at udsprede de latterligste Eftersyninger om var Armee, paa sammes Sebrer han man ogsaa hyppigst myrdet vore Soldater og fremmet langne Østerrigers Flugt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Det er nu afgjort at Moreau skal være General en Chef for alle Tropper ved Rhinen - Om General Pichegril havde nogle Journaler fortalt, at hans leed Nød, og for at fortiene sit Brød, søgte at blive Postmester eller Deeligence Forpagter. Directoriet har derfor ladet officiel bekiendtgiøre: At saavel Pichegru som Jourdan faae bestandig Gage som Divisions Generaler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Om den Brester Flaade haves ingen videre Efterretninger. Derimod indeholder det officielle Blad sol gende Efterretning:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Den Toulonner Eskadre under Admiral Villeneuve er den 23de f. M.ankommer paa Rheden ved i Orient. Den var afseilet den 1ste Decbr. og kom 8te Dage derefter ubemærket forbi Gibraltar og den der liggende Engelske Flaade. Den 20de ankom den for Havnen ved Brest, der var blokert af 20 Engelske Skibe, som forfulgte vor Flaade i 3 Dage. Jmidlertid vidste Admiralen. ved gode Manoeuvres at undgaae Fiendens Overmagt og kom lykkelig til Drient hvorfra han skal gaae til Brest. - En Fregat som hørte til denne Eskadre blev ved Cadix taget af en Engelsk Fregat, men der den Engelske, siden gik i Søen og lod den Franske ligge for Anker, hidsede Mandskabet igien den 3 farvede Flag og tvang de om Bord værende Engellænder at overgive sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
De endnu ved Brest tilbageblevne 10 Skibe og 4 Fregatter skulle udrustes inden faa Dage. Man samler Levnetsmidler for 15000 Mand. Stridigheden over Colonierne, bliver stedse hes tigere, saavel i den lovgivende Forsamling som i blandt Journalisterne. Bourdom erklærede den 2den i 500 Raadet, at Directoriet i Henseende til St. Domingo var bleven ført bag Lyset, at der i adskillige Journaler, anmeldte Uroligheder der virkelig havde fundet Sted, og at den nylig derfra tilbagekomne Sekretair Royer, vilde give nærmere Oplysninger desangaaende. Efter mange Debatter blev besluttet, at der skal giøres Forrespørgsel hos Directoriet, og at Royer skrivtlig skylde indgive sine Oplysninger. I Gaar og i Dag gik Øvrighederne ledsagt af Vagten Trommeslag igiennem Gaderne, og bekiendtgive de Loven om Folkevalgene. Man begynder og allerede i Sectionerne at indskrive Candidaterne. Man troer at Pichegru og Jourdan ville, blive valgte til den nye Trediedeel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Kiøbmændenes Forsamling har erklæret Finanzminsteren, at der ikke kan oprettes nogen Bank, med mindre Regieringen paa det helligste forsikkrer, aldrig at indføre nogen Papiirpenge med tvungen Cours. - Tho ums Pyne er for nærværende ogsaa beskæftiget med . at udkaste en Bankplan. At drive Aager vod at laane paa Pant, som man før holdt for et Slags Skam, betragtes her nu som en ordentlig Næringsvei, saa at man endog sætter over Dørrene: Borger " laaner paa Pant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Wien, den 7 Jan. Ifølge Privarberetninger fra Jtalien har det slette Veirlig igien standset Krigsoperationerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
De Hessendarmstædter Tropper, som staae i Engelsk Sold og ere bestemte til Gibralter ligge endnu bestandig i Egnen ved Laybach. Man taler nu om at den Engelske Regiering, istedet for til Gibralter, vil sende dem til Ancona i Jtalien. Det er vist at Frantsoserne have vildet rømme Kehl. under den Betingelse at de Keiserlige ei skulde foretage sig nogen Operation fra den høire Rhinbred imod Frankrig førend det nye Feldttogs Begyndelse. Men Erkehertug Cark har ei antager dette Forslag, I Gaar har en Coureer bragt den Engelske Gesandt Sir Eden Efterretning om Malmesburg Afreise fra Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Blandede Efterretninger. Folkemængden i Lüttich som endnu 1789 beløb sig til over 72000 Siele, et siden Revolutionstiden bleven formindsket til 58000. Al Handel er forsvunden. Husenes Værdie er 60 Procent ringere end før. De i Staden og sammes Gebeet værende 42 Klostere, som den Franske Regiering har ophæver, har Geistligheden, forpagtet for en aarlig Afgivt, for at holde dem i deres forrige Tilstand, og endog de meest Fransksindede i Lyttich, ere misfornøiede ved Klosternes Ophævelse fordi Byen lider formeget derved.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
J Nederlandene er det endnu af og til uroeligt. Den 2den d. marcherede en Deel bevæbnede Bønder, og anført, saavidt man veed, af en Græv Mørsel, fra de Flanderske Grændser imod Abbeder Affligheim; afvæb- og nede den svage Franske Besætning og indsperrede Soldaterne i Kielderne, heftede den sorte Kokarde paa, og raabte Keiseren leve Jmidlertid sendte man 600 Mand med Artillerie fra Bryssel, som adspredede og dræbte en Deel af dem, men tage kun to til Fanger. De Franske Soldater bleve da ogsaa igien befriede fra be res Fængsel. Jegnen ved Bryssel vare Bønderne samt me Dag ligeledes uroelig. De forsamlede sig i Værtshusene, raabte Keiseren leve, og opfordrede til at myrde alle Frantsoser, men ogsaa disse bleve adspredede, ved Fransk Cavallerie, adskillige bleve saarede, andre fangne. I de biergede Egne af Caucasus, havde en Chan Montai ophidset adskillige Stammer, og iblandt andre 10,000 Mand af de krigeriske Lesghier imod Russerne og rykkede med denne Armee i Septbr. mod Kuba, men blev fuldkommen overvunden af 5000 Russer, saa at han lod over 2000 Døde paa Valgpladsen, iblandt hvilke man siden fandt hans egen Søn og 5 andre Anførere. Man troerat dette Slag, vil være tilstrækkelig til at forskaffe Russerne Rolighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
- Den Franske Gesandt i Constantinopel skal have foreslaaet Reis Effendis en Of= og Defensiv=Allians mellem Porten og Frankrig, men man troer endnu ikke at dette Forslag bliver antaget. Rigskammerretten har dømt Sagføreren af en Proces imellem de Meklenborgske Stæder Parchim og Gustrow imod Ridderskabet, den Mulct af 4 Mark Sølv, fordi han i sit Foredrag har betient sig at Udtrykke, som stride mod den nærværende Rigsforfatning, som f. E. uafhændelige Menneskerettigheder o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
I en af Wiens Forstæder er en Tigger død, som har efterladt sig en Formue af ikke mindre end 29900 Gylden. Man fandt dem efter hans Død i Sengen, deels i Bankosedler, deels i klingende Mynt og 6000 Gylden deraf i bare Kobberpenninger. Hans eneste Søn og Arving er for nærværende Soldat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Baron Stael er gandske uformodet ankommet til Basel igien, fører endnu Titelen af en Svensk Ambassadeur ved den Franske Republik og har strax begynde at indlade sig i Conferencen med Barthelemy. Fra Leipzig meddeles følgende Portrait af dem berømte Franske General Buonaparte: "Buongvarte synes at besidde meere personlig Mod end General talenter. Han er een af de dueligste Fægtere og for seiler aldrig sin Mand. General Masseng er hans anden Haand. Han giør Planer, som Busnaparte siden i Spidsen af hans Soldater, sætter i Udavelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
J Jlden og med Tungen overgaaer han alle Franske Generaler. Ordene flyde ham fra Læberne som en Strøm og han er aldrig den sidste der tier. De Franske Officierer kalde ham for Spøn den Jtalienske Demosthenes. Han er meget hengiven til Spil og vover store Summer derved. Engang kastede ham Massina, ved et ulykkeligt Spil, Kortens i Hovedet. Denne sagde bittert smillende: De glemmer at De ogsaa allerede har vundet ved mig. - Hvor Ilden er stærkest er han helst. Kommer det til et Angreb saa synger han og ladet Massina raabe. J Slaget taler han lidet eller intet og commanderer ved Tegn. Seer han hans Folk vige, saa bliver han rasende og hugger, stikker eller skyder den første Flygtende ihiel som han møder. Ved hans Kiekhed frem tinger han endog det Umuelig. Hans Legeme er af hærdet imod alle Besværligheder. Han elskeer meget stærk Drik og grove Spiser. Af Soldaterne er han mere frygtet end elsket. Derimod er Masseng i Lykke og Ulykke sig selv lig, artig uden Egenkierlighed, en god Ingenieur, har fiine Sæder og er elsket af Soldaterne." - Dersom dette Malerie virkelig var gjort efter Naturen, fortiente Buonaparte rigtig nok ikke synderlig stor Agtelse; men det første kan maaskee om tvivles, naar man veed at Maleren er en Østerrigsk Oberst som har været i Fransk Fangeskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Jndenlandske Efterretninger. Paa første Advent Søndag 1796, var i den ene Kirke i Warde 5 Børn at døbe, og alle 5 Mødre, holdt tillige deres Kirkegang. En Sieldenhed, som ikke i mange Aar indtreffer i langt større Meenigheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Nu siger Rygtet i Kiøbhvn., at Kammerherre Bourke som er dansk Minister ved det sicilianske Hof, skulle gaae som Minister til Rusland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Som man hører overalt, skal Hs. Rusiske Keiserlige Majst. Paul I ikke allene ved sin Gesandt, men endog ved egenhændig Skrivelse have forsikkret det Kongelige Danske Hof uafbrudt Vedvarenhed af det venskabeligste Forhold. J Baron Krudeners Sted kommer en Hr. von Kascheloff som Russisk Minister i Kbhvn., der allerede tilforn i sine unge Aar har været i Khvn. med Saldern og Prins Kurakken, og i de Tider erhvervet sig megen Kierlighed og Agtelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Fra det Holsteenske udføres igien paa nye et betydeligt Antal Heste til den Keiserlige Armee, og der skal hastes med Afleveringen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Af Udførselen fra Rig i stor, som beløb sig til overfor 13 Millioner Rubler, vare allene til Danmark over 3 Millioner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Det adelige Gods Lindewit i Hertugdømmet Slesvig, har Hs. Mist. Kongen kjøbt, og under 23de Deb. sidstleden allernaadigst forordnet, at samme herefter aldeles skal udslettes af de adelige Godsers Tal, og i Henseende til Rettenspleje samt i alle andre Tilfælde giøres lige med den øvrige Egns Beboere, og bestyres under de Amter som samme ligger i .
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Anekdote. Beviis paa Faderkierlighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
(En virkelig Tildragelse.) En Mand, som havde to Sønner og en Datter, spurgte den ældste Søn: Hanøgen, wilst du in Schule gehen? Ney, mey vil ikke Faer, svarede Sønnen, og dertil sagde Faderen, so kanst du seyn lassen. Derpaa spurgde han den anden; Fritze, wilst du in Schule, gehen, hvortil han svarede, jarm y vil Faer, og dertil sagde Faderen: ja das kannst du auch. Endelig spurgde han Datteren: Mitgen, wilst du in Schule gehen? Nel mey vil ikke, svarede hun, Skolemester gav mig i Gaar saa mange Hug, og derfor vil med ikke i Skole. Ja so kannst du zu Hanse bleiben, sagde Faderen, og da en Mand, som hørte denne Samtale, sagde, at man vel i saadant ikke kunne lade Børnene raade sig selv, svarede Faderen meget opbyggelig: jo, thi det naturlige Menneske fatter ikke de Ting, som høre Guds Aand til, da de ere ham en Daarlighed og han kan ikke kiende dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Avertissement. Det bliver herved bekiendtgjort, at Borger og Bager Mads Pedersen Lund i Fridericia, er den 21de eller vist den 22de Jan. d. A., ham 3 Duer fraflyvet, en hvid Handue, en rod Hundue, med glat hvid Hoved og hvide Vinger, og en guul Hundue med hvid Hoved og hvide Slag fiere, ombedes derfor, at om nogen haver fanget disse Duer, eller de skulle være ihielskudte, (som et formodes, og det strider imod Brandforordningen, at samme maatte blive mig tilbageleveret, enten levende eller død, da Betaling skal blive erlagt, hvad enten de ere døde eller levende. Men skulde de være død, som ei formodes, vel tillavede og stegte i Stør, da betales dobbelt Fange=Penge, enten hos mig selv eller hos Bogtrykker Elmenhoff. En allene for Tabet for mig, men meest for de bedrøvede Efterlevende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
NU. almindeligst brugelig Hase Urte=Frøe, paalidelig frisk, af beste Arter og for største Deel af indenlandsk sidste Aars Avl faaes, som forhen, til billigste Priser i Riber Kloster hos using. Tredi= og Debitorer i Stervboet efter den ved Døden I afgangne Klokker ved Domkirken i Ribe, Schach Grundahl, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, at melde sig hos underskrevne, som constitueret Skifteforvalter, de første for at angive og gotgiøre deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de ere skyldige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Ribe, den 6te Jan. 1797. H. P. Tostrup. Sognepræst til Cathrine Kirke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-24
Ttykfeil. Paa sidste Avis 3die Side, 2den Spalte, Linie 46, staar Arenfeldske, skal staae, Armfeldtske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Frankfurt, den 11 Jan. Kehl er erobret. Efterat de Keiserlige den 7de endnu havde indtaget nogle Verker for Fæstningen, tilbød den Franske General Desaix en Capitulation, som af Erkehertug Carl blev antaget og den 9de af begge Parter i Løbegravene for Kehl afsluttet. Den indeholder følgende Betingelser. 1) De Franske Tropper forlade Fortet Kehl i Dagden 9de og i Morgen den 10de. 2) Østerrigerne tage samme, med alt det som findes deri, den 10de om Eftermiddagen i Besiddelse. 3) Fiendtlighederne ophøre. Begge Parters Soldater blive paa deres Post. Redouten til Kirkegaarden og Slagdommen som fører til Fæstningen overlades strax til Østerrigerne. Derimod 4) blive Frantsoserne i Besiddelse af Slagdommen, paa den modsatte Side indtil den 10de Kl. 3 om Eftermiddagen. 5) Fra begge Sider sendes en Stabsofficier som Gidsel, som udleveres igien saasnart Østerrigerne have besat Fæstningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Strax efter Kehls Besætning har Erkehertugen sendt 9 Batailloner af Beleiringskorpset til Huningen, som nu nok ogsaa snart maae overgive sig. Fra Lørrachmeldes, at de Keiserlige Skandsarbeiden ved Huningen fortsættes med største Jver. Man henter endog Bønderne i stort Antal fra langt bortliggende Egne dertil, hvoraf en Deel allerede ere saarede eller dræbte, Erkehertugen har flyttet sit Hovedavarteer til Manheim og en Efterretning derfra siger, at Østerrigerne der ville gaae over Rhinen, for paa hin Side at gere mod Landau, Strasburg o. s. v. Dog er dette ikke meget sandsynsig da Erkehertugen derved nok vilde adskille sin Armee formeget. Rimeligere er det, at, næst Huningen, Nederrhinen vil blive Hovedskuepladsen for Østerrigernes Birksomhed, hvor de endnu have Dusseldorf og Brochovedet ved Neuwied at erobre. J Henseende til sidste, som i sig selv er et Mesterstykke, men liggenmeget lavt, haaber man at Rhinen skal udrette det ved Oversvømmelse, som Østerrigernes Kanoner hid til ei have kunnet. Skulde imidlertid Naturen skuffe dette Haab, vil det blive slemt nok at tage denne Broe, skandse, da Frantsosernes etage formige Batterier paa den anden Side af Rhinen giøre det yderst vanskelig at beleire samme nær ved. - Her er i denne hele Uge gaaet en Deel svær Skyts igiennem, som formodentlig er bestemt mod Dusseldorff. Ogsaa er GeneralWernek, som var her den 11te reist Dagen efter, til Nederrhinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Rom, den 23 Dechr. J Onsdags ankom Hr. Elliot, forrige Vicekonge paa Øen Corsika hertil. - Krigsanstalterne fortsættes endnu bestandig. Man seer daglig nye Rekruter, komme hertil, som siden gaae videre til deres Bestemmelsessted. De frievillige Pengebidrag til Krigen beløbe sig til 330,486 Skudi. Desuden have en Deel Patrioter forbunden sig til at bidrage, medens Krigen, varer, aarlig 131,800 Skud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Jtalienske Grændse, den 5 Jan. J Jtalien synes Lykken nu at vende sig igien til Østerrigerne. De forfølge deres Plan at afskiære Verona, fra Mantua og staae efter de nyeste Efterretninger for nærværende imellem Montebello og Vicenza. De vente endnu 18000 Mand Forstærkningsstropper, og have efter disses Ankomst i Sinde at udføre et Hovedslag og at tage Jtalien igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Jnspruk, den 4 Jan. Græv Lehrbach er kommen tilbage fra de Jtalienske Grændse, og har medbragt følgende officielle Efterretninger: Jmod Enden af f. M. trak den største Deel af den Franske Armee, som i det hele regnes paa 37000 Mand, sig op bag Gardasøen imod Salg for fra denne Side at trænge ind i Jndikarien. Wurmer mærkede ikke saasnart denne Bevægelse førend han den 29de gjorde et Udfald, som kostede Frantsoserne 4000 Mand. De mod Sal fremtrængte Frantsoser gik nu tilbage igien til Pechiera og vor Armee rykkede noget længere frem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
General Landon vil med det første vove et vigtige Foretagende med 10000 Mand Tyroler Skarpskytter, og 1000 Mand regulaire Tropper som staae under hans Commando Mayland, den 30 December.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Man troer at General Kilmaine i de Hilliers Sted, bliver Commandant over Lombardiet. - Denne Post bliver nu saa meget vanskeligere da Oprørs=Aanden udbreder sig bestandig mere. Hovedaarsagen hertil ere de høie Paalæg, som overalt maae indfordres for at betalede Franske Tropper. Mange Jndvaanere ere ogsaa endnu saa hengivne til den forrige Regiering at de omtvivle alle de Franske Troppers foreelagtige Efterretninger, som f. F. at de nye Troppers Antal beløber sig til 30000 Mand, iblandt hvilke der ere 10000 Mand. Jnfanterie, og derimod gierne vedligeholde det Haab, at de Keiserlige snart ville have erobret al det tabte tilbage igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Wien, den 11 Jan. Man venter daglig en Coureer med vigtige Efterretninger fra Jtalien, da der fra 5te indtil 7de skulde giøres et almindeligt Angreb paa den hele fiendtlige Kinie. En, i gaar Nat fra Venedig ankommen Con reer siger, at man ved hans Afreise hørte en gyselig Kanonade fra Egnen ved Vicenza. - Man lover sig meget af Operationerne i Kirkestaten. Hovedmagten af de Pavelige Tropper skal forene sig i Faenza. Derfra skulle de imellem Ferrarn, Bologna og Modena over Pofloden gaae mod Mantua. I det Madeniske og Bolognesiske haaber man at faae megen Tilløb, da Jndvaanerne i disse Provindser ere meget utilfreds med den Franske Regiering. Foruden General Colli gaae endnu to andre Generaler, og 1200 Mand Underofficierer fra den Keiserlige Armee til Kirkestaten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Forrige Søndag har Keiseren faaet Eftertetning fra Mantua, men hvilken vides ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
For nogle Dage siden er det Franske Statsbud, som har opholdt sig her saa længe, endelig afreist herfra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Paris, den 8 Jan. Endelig haves dog nogle Efterretninger om den Brester Expedition, men endnu ingen officielle. Det officielle Blad af i Dag, siger i een af de ikke officielle Artikler følgende: En Division af Eskadren under Admiral Morard, er kommet igien tilbage til Brest, efterat den ved de Jriske Kyster har lidt meget ved Storm. J Forventning af de officielle Beretningers Bekiendtgiørelse i Henseende til de to andre Divisioners Operationer, kunne vi for det første anmelde at 18000 Mand ere blevne udskibede og at Jrelænderne have modtaget dem som Venner og Brødre. - Et andet Blad fortæller at Admiral Morard og General Hoche som befandt sig paa Fregatten Fraternite, strax ved Afseilingen bleve adskilte fra Eskadren. Avantgarden under Admiral Bouvet blev ogsaa skilt fra de øvrige og løb ind i en liden Bugt i Egnen ved Cork. General Grouchy vilde lande, men Contre admiralen fandt dette for vanskelig, og imedens man holdte Krigsraad, og i samme besluttede Landgangen drev en pludselig Storm Skibene ud i Søen og man maatte vende tilbage til Brest. De to andre Divisioner ventes ogsaa snart. - Endnu et andet Blader meget misfornøiet med Contreadmiralen fordi den ne, istedet for, efter General Grauchys Begiering, at sætte Tropperne i Land, seilede tilbage til Brest.