JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Fra Forfatteren af Stykket i Skilderiet Nr. 5 d. A. med Overskrift: Nogle Betragtninger, anstillede i Anledning af Stykket i Viborg Samler: Præstestandens Flyttesyge. Enkelte Yttringer i dette Stykke have givet Anledning til en Udvikling i et sildigere No. af Skilderiet, hvis Forfatter synes at have til Hensigt, at ville bevise, at man skal hellere stræbe, at vorde elsket end agtet, som en Gjendrivelse af hvad i No. 5 var fremsat; ligeledes har i Skilderiet No. 23 d. A. Hr. Doctor Fogtmann i et Stykke med Overskrift: "Skal man stræbe, at vorde elsket uden at være agtet, eller omvendt?"et Spørgsmaal, som Anm. ingenlunde vil vedkjende sig, eller have nogen Deel i – behaget at erklære, at baade Anm. og hans formeentlige Gjendriver vist nok begge have Uret; hvorpaa Hr. Doctoren har udviklet, hvad Agtelse og Kjærlighed ere og hvad de ikke ere, og Resultatet heraf synes at føre til, hvad Hr. Doctoren og Anm. vel let kunne enes om, nemlig, at den moralske Regel for Menneskets Forhold bør hverken være: stræb, at vorde agtet, eller endnu mindre, stræb at vorde elsket; men stræb efter, hvad der i ethvert Tilfælde og i alle menneskelige Forhold er Agtværdigt." - Denne Regel stemmer aldeles overeens med Pauli herlige Formaning, Philip. 4, 8, Brødre, hvadsomhelst der er fandt, hvad der er ærbart, hvad der er retfærdigt, hvad der er reent, hvad der er elskeligt, hvad der har godt Lov, enhver Dyd og enhver Hæder; derpaa giver Agt. For øvrigt beklager Anm. ved denne Leilighed at være bleven misforstaaet af en saa agtværdig Mand som Dr. F., og det har derfor forundret ham, at Hr. Doctoren paa en saa afgjørende Maade paastaaer, at han har Uret, uden at have citeret et eneste Ord af ham, eller henviist Bladets Læsere til No. 5, hvor hans Ord kunne findes; Anm. tillader sig derfor herved, at bede Skilderiets Læsere eftersee, hvad han har sagt i det anførte No.; da den indsigtsfulde og upartiske Læser bedst selv vil kunne bedømme, enten Anm. virkelig har Uret i det af ham Fremsatte, eller ikke; en Sag, hvorom han imidlertid hverken har skridt eller agter at stride, især da man formodentlig nu ikke længer kan være tvivlsom om, hvad der er hans Mening.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
(At den ubenævnte Meddeler af forestaaende Stykke ikke er Forfatter af de Stykker i No. 19 og 28, imod hvilke Hr. Doct. Fogtmann yttrer sig, sees strax af en opmærksom Læser; dog formener Redacteuren, med Agt paa suum enique, at det er ikke overflødigt at bede det behageligen erindret.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Indenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Nye Landoeconomiske Tidender. J det 7de Binds første Hefte af nye Landoeconomiske Tidender, som i denne Tid er udkommet, og koster 4 Mk. 2 s. i Schulzes Boglade, meddeles en historisk Efterretning om fortjente Landmænd i Sjælland, som et Bidrag til Historien om det danske Agerbrug, hvorledes det har udviklet sig hvo der har virket dertil, og ligesom givet det første Stød. En Holstener, ved Navn Volkersen, Forpagter paa Sophiendal under Grevskabet Bregentved, var den første, der indførte i Sjælland, den i Holsteen brugelige Inddeling af Agerjorden i visse Marker; af disse ligger aarlig een i Brak og giødes, af de øvrige Marker drives de halve med Sæd, og de halve ligge til Græs, sædvanligen udlagte med Klever. Da man erfarede, at Sædefølgen var for trættende, at tage 4, 5, undertiden 6 Halme af Jorden af langstraaet Sæd, indførte Etatsraaderne Zeuthen og Neergaard at overskjære Sædefølgen, saa at Kleveren anbringes baade i Midten og i Enden af Sædefølgen. Den dobbelte Drivt forlanger, at man bør kunne gjøde to Marker aarlig, eller mergle den ene og gjøde den anden, tillige, naar i den ene Afverling Marken udlægges med Klever, bør i den anden Afverling Marken udlægges med en anden Græsart, saasom Raigræs, Eng Rottehale, blød Heire; thi den røde Klever bør et komme to Gange i en Drivt, da Jorden bliver kjed af den for ofte gjentagne Sæd. At afskaffe død Brak paa store Gaarde ved i dets Sted at dyrke Brakfrugter, Kartofler, Roer, Vikker, m.v. indførte Baron Selby paa Bekke skov. Til Brakfrugters Dyrkning, og til Sommerstaldfodring har Kammerraad Drewsen meget virket ved sin Landoeconomiske Tidende, og ved sit Exempel, hvorfor det Offentlige bør være ham meget takskyldig, som og for hans Oversættelse af Thaers Grundsætninger, som uden hans Varme for Sagen ei var bleven oversat. Ligeledes har han og Mekanikus Winstrup virket til Kundskab om bedre Agerdyrkningsredskaber, den Sidste ved sine Afbildninger af de bedste og nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Rapsavl i det Store er først indført paa Lerchenborg. Til at udpresse Olien af Frøet bruges nu den hydrauliske Presse; den virker med mere Kraft end Stamperne, og tager kun lidet Rum ind. De bruges paa de to Oliemøller i Nærheden af Dyrehaugen, 3/4 fra Kjøbenhavn, den ene ved Strandmøllen, den anden tæt derved, paa Springforbi. Kammeraad Drewsen har forskrevet dem fra England. Den søde Melks Anvendelse til Ost paa Schweitsernes Maade indførtes først paa Antvorskov, da Conferentsraad Brun indkaldte Folk fra Canton Freiburg i Schweitz, for af nymalket Melk at gjøre Ost. Det har siden meget udbredt sig, fornemmelig paa Sorø Amt. Den holsteenske Maade med Smørrets Behandling og Nedlægning var først indført paa Bregentved, og har derfra udbredt sig. Kun faa Gaarde have afgivet sig med at græsse og stalde Stude, disse brugte den jydske Maade at give Sæden utorsken, men det er udrøit, paa mindre Gaarde gives Kartofler. At græsse og fede Stude til den Fedme, som i Marsken, har Proprietair, Valentiner paa Gieddesdahl, 1 1/2 Miil fra Roeskilde, først lært. Hos ham udlægges Marken til Græs med rød og hvid Klever, samt Thimothei Græs (Eng-Rottehale) saaet i Rugen, i første Halm efter Gjødningen og i Jord, som er merglet med 240 til 300 Læs Mergel paa Tønde Land. Den stærke Afgrøde af Foderurter i slig velgjødet Jord gjøres ikke til Høe, men græsses af, og i en ikke tør Sommer kan 2 jydske Stude, 5 Aar gamle, som ere vel staldede, græsses fede paa en Tønde Land, og hver vinder i Vægt omtrent 6 Lpd. Kjød og 4 Lpd. Talg. Naar Jorden er udlagt til Græs i slig Gjødningsstand, forbliver Græsset mørkegrønt den hele Sommer, og ligesom Klevren gaaer bortkomme de ædle naturlige Græsarter. Thimotheigræsset busker sig stærkt, og har det Fortrin forRaigræsset, at det breder sig meer, og er om Efteraaret et finere og blødere Græs. De Stude som sættes paa Stald om Vinteren, erholde Vikkehavre gjort til Høe, samt Korn skraaet, og mæsket i en Kumme. Af Korn foretrækkes gule Ærter, som feder stærkest, derefter graa Ærter eller Bønner. J Mangel paa det Foder gives Hvede, Rug Byg. En halv Skjeppe skraaet Byg regnes daglig paa Studen, og i Forhold derefter de øvrige Sædearter. Det gives i tre Givter, Morgen, Middag, Aften, med Vikkehavre til Nattefoder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Kiød af slige Stude kan ei overlades til Kjøberen for den sædvanlige Kjødpriis, men maa betales med 2 s. meer paa Pundet, men Kjøberen vinder ved det bedre Kjød, alligevel det er dyrere. Forholdet af Kjød til Been er paa den fede Stud en tredie Deel større, 6 til 10 Lpd. skjært Kjød mere paa Kroppen. Det federe Kjød er drøiere mere velsmagende, og efterlader meget Fidt til Madbrug. Til en Tønde Land regnes 4 Pd. Frø af Thimotheigræs til 6 Pd. rødt og 6 Pd. hvidt Kleverfrø. Af fremmed Qvæg roses den Tyroler Race fra Frederiksborg, fordi den er særdeles trivelig endog paa maadeligt Græs holder den sig feed bliver tidligere udvoxen, end den jydske Art, som ei erholder sin fulde Størrelse, førend den er 5 eller 6 Aar gammel. Arten ansees god for Fede kalve, og hvor man tillægger Studekalve. Den Race, som og den Faureholmer, tilligemed Schweizerarten udbreder sig meget i Sielland, de ere Alle fra Frederiksborg, især udmærket sig Lerchenborg og Gyldenholm for sligt Tillæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Det panske Faar har forædlet sig hos os baade i Uldens Godhed og Mængde, men det har ikke forædlet sig i den Grad, som i Sachsen, hvor man tidligere har begyndt, og hvor Private have med stor Flid lagt sig efter fiinuldede Faar. Den Fineste, kaldet Clectoral, haves hos Hofjægermester Brun paa Kraagerup ved Helsingøer. Hos ham kan erholdes Væddere af den Art for 2 Rbdl. Stykket, dens Uld betales af Fabrikeurer med, Mk. Sølv pr. Pund. Den Southdowner Race, med stor Krop og temmelig fiin Uld, meget yndet i England, haves hos Kammeraad Drewsen; den Lercester Race, større Krop og Fedme samt lang Uld, haves hos Tutein paa Marienborg paa Møen. Med Hensyn til Lan udmærker sig en egen Art, som eies af Professor Viborg paa Veterinairskolen i Kjøbenhavn, den læmmer to Gange om Aaret, i Februar og August, af den kan haves 4 Lam om Aaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Paa Bernstorf i Gjentofte Sogn haves Stutteri af Muulesler. Tillægget afsættes til Vestindien. Muulesler have det Fortrin for Heste, at de ere stærkere, mere nøisomme, ligesaa smukke, hurtige og udholdende, have et sikkrere Fodskifte, og derfor benyttes i bjergige Egne, især til Byrder at bære. Skjønheden og Raskheden beroer paa Eslet, som vælges til Bedækning, Hoppen er af mindre Vigtighed; derfor bør de mindre gode Hopper bedækkes af Esler, og ei af Hingster, thi de ville give et maadeligt Afkom. Muul esler passe sig for smaae Jordbrugere, som og i Heder, der et kan forunde Hesten saa god Føde, som den forlanger. Muuleslet vænner sig til at æde de Græsarter, Hesten forsmaaer. Det er underkastet færre Sygdomme, er mere taalmodigt bliver ei egensindigt, uden ved Styrerens Feil, optrukket med Mildhed, viger det ikke Hesten i Lærvillighed og Forstand. Anførte Vidnesbyrd om Muuleslet giver Dutout, Directeur ved Stutteriet i Storhertugdømmet Luxemburg, i Bulletin de Feroussou, for Aaret 1825, Side 295, et særdeles godt Tidsskrift, som indeholder det Vide værdigste i Oeconomie, Forst- og Havevæsen, uddraget af fremmede Blade; det haves i Læseselskabet Athenæum paa Østergade. J anførte franske Tidsskrift, som udkommer i Paris og skrives af et Selskab bekjendte Mænd, findes flere nyere danske occonomiske Skrifter omtalte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Det næste Stykke i Tidsskriftet er om den bedste Maade at behandle Smør paa ved Proprietair Hirschfeld, oversat af nene Landwirtsch. Hefte von der patriotischen Gesellschaft in Altona. Deri bemærkes, at Smørrets gode Behandling kun kan læres ved Øvelse; bearbeides is det ikke tilstrækkeligen, bliver noget af Vallen deri og det bliver med Tiden bittert. Til SmørretsUdvaskning tages Vand af en jernholdig Kilde, derved faaer Smørret en smukkere Farve; eiheller maa man bearbeide Smørret for meget, saa bliver det sidtet. Tillige bør man anskaffe sig et Brændejern med sit Navnetræk, brænde dermed Smør træet paa Bundene og paa Siderne, og ved Stemplet brænde Træets virkelige Vægt. Smør conserveres bedst i store Krukker satte i Trækar; at Krukken er ganske omgivet af Salt, derved holdes Smørret stedse kjøligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Kjøbmand Rømer i Hamburg har tilføjet et læseværdigt Stykke om Smørhandelen paa England, hvorhen meget Smør føres fra Holland, Zeeland, Holsteen, Meklenburg og Danmark. Fra Holland om Sommeren ugentlig 4000 Foustager Smør af 80 Pd. Netto Vægt. Nu gjøres ogsaa i Hertugdømmet Foustagerne mindre, hvis Form bestandig bliver bedre. Det har gjort, at i 1824 har bemeldte Kjøbmand Rømer forsendt til England 1,900,000 Pd. holsteensk, slesvigsk og jydsk Smør, foruden det som af Andre er udskibet. Til Spanien udskibes af holsteensk Smør aarlig 800 til 2,500 Halvtønder Smør. Derhen er det fordeelagtigere at sende Smørret i Trediedeel Tønder, og end i Halvtønder. Thara af Smørfoustagerne bliver i Spanien beregnet procentviis, nemlig 20 pCt. af Foustagernes Bruttovægt. Vinter smørret bør farves med sundt, frisk og vel conditioneret Orlean, thi da betales det i London næsten lige med Græssmørret, det bør forsendes i Smaafoustager, sendes det i halve Tønder, tabes derved i Prisen 2 til 3 Rbdl. Til Salt bør tages alene det Lyneborger. Bruges det Oldesloher Salt eller grovt Salt, taber Smørret af sin fine Qvalitet, medens det Lyneborger, Salt forædler det. Jeg maa vogte mig for, siger Rømer, at sende Smør til Engeland, som er saltet med Oldesloer Salt. Lyneborger Salt er det eneste, som kan anbefales. Andre Sorter Salt giver Smørret, som Engellænderne sige, en fisket Smag. Foustagernes Thara bør være 19 Pd. pr. Foustage af de smaa, thi den engelske Smør handler vil ikke vide af den specificerede Vægt paa hver Foustages Thara. Den fordeelagtigste Smørhandel paa England er at henslaae Smørret i smaa Foustager, som holde 60 holsteenske eller lybske Pund Netto (58 Pd. dansk, forstaaes 60 Pd. engelsk, er det 54 Pd. 12 Lod dansk), og at Foustagerne ere net gjorte af Bødkeren. Aarsagen hvorfor Engelænderne ikke ynder Smør i Halvtønder, er denne. Detailhandlerne i London udtage Smør ret af Foustagerne i et heelt Stykke, som sætte til Skue i Vinduerne til Gaden, og deraf stikkes det, der sælges i Smaapartier. En Klump Smør paa en halv Tønde er dertil for stor, og hvad værre er, at de Træpinde, som drives igjennem Foustagen, for at befæste Baandene, og som trænge ind i Smørrets Masse, danne, naar Smørret udtages, dybe Huller og Furer paa dets Overflade, som betager Smørret et ziirligt Udvortes, ved de smaa Foustager, hvori man bruger Søm, kan saadant forebygges. Anførte Afhandling er særdeles vigtig for dem, som handle med Smør til England, at de formane Producenterne til at rette sig med deres Varers Behandling som og med Smørtræernes Størrelse og Væg efter det Lands Villie, thi ellers tabes for meget, da nu denne Handel er i god Gang, og har tiltaget siden 1821. J Begyndelsen var Forskjellen, paa Prisen imellem det hollandske og holsteenske Smør 4 Specier pr. Tønde, som nu har forandret sig til det bedre, ved at rette sig efter de londonske Smørhandlere, med Hensyn til Behandling Salt, Foustagernes Størrelse, og Thara paa Træet. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Det er en for de fleste Danske bekjendt Saaat det asiatiske Kompagnie ved den franske Kunstner Sally lod opreise en Statue paa Amalienborg Plads til Erindring om den almeenelskede Frederik den femte, forestillende denne Konge til Hest; men Faa ere maaskee bekiendte med de Vanskeligheder, der med Hensyn til Hestens Form ikkun overvandtes af Sallys Flid og Studium. Kunstneren begyndte sit Arbeide 1756, og tilendebragte det først 1768. Han erfarede strax, at man maatte see meget for at adskille Hestens Skjønheder fra dens Feil. Han tilstaaer selv i et lille Skrift, som nu ikkun eies af Faa, at han i Begyndelsen antog enkelte Feil for Skjønheder. Det første Aar tilbragte han med, ved Hielp af en Staldmester, at udmaale Hestens forskjellige Yder dele, for at danne sig faste Begreber om det Forhold, der imellem disse bør finde Sted, naar det Hele skal udgjøre et symmetrisk Heelt. Efter dette kjedsommelige Studium beskæftigede han sig med Osteologie og Myologie, hvorved han benyttede en gammel mager Beskeler, der havde været meget smuk. Paa denne saae han langt tydeligere end paa et Kadaver, Musklernes Retning, Spil osv., hvorhos han tillige gjorde mange Tegninger. Da han endeligen troede sig sikker, forsamlede han de største Hestekjendere, og undersøgte i Forening med dem Skjønhederne og Feilene ved de 12 udmærkede kongelige Heste, som vare bestemte til Mo deel, og da disse Undersøgelser vare endte, begyndte han sit Arbeide først i det Smaa, indtil han var aldeles tilfreds med sit Værk, hvorpaa han tilendebragte Formen i det Store. Saaledes fremstod en Statue til Hest, som endnu vil opvække Efterverdenens Beundring. (Af Zeit. für d. Perde liebhaber. A. A. 54.) Henananemannovanonscanamannonconomannemann,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Regnskab for Bombebøssens 1ste Quartal 1829. (Oprettet 1819 den 11te August.) – (See Skilderiet Nr. 7 for d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Ved Directionssamlingen den 8de denne Maaned blev Bombebøssen ikke aabnet, fordi det ikke kan antages, at noget betydeligt er indkommet, siden al Søefart, formedelst den strænge Vinter, har været standset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Af den til Fordeel for Stiftelsen den 1ste denne Maaned paa det Kongelige Hoftheater opførte Concert var indkommet rede Sølv 6 Rbd. - s. S. o. T. 258 Rbd. 13 s. hvilke Summer bleve tagne til Indtægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Bombebøssen eier nu1. Gaarden Nr. 167 paa Hjørnet af Dybensgade og Sqvalder gade, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdie rede Sølv 14,000 Rbd. 2. Jnventarium af Senge, Sengeklæder, Borde m.m., med Tillæg af Conferentsraad Bruuns sidste Gave 3. Hofraad Meyers Legat i kongelige Obligationer, a 4 pC. . . . Sølv. 4. Hofraad Gersons Legat i Nationalbankobligationer, a 4 pC. 5. Den af Pastor Walther og Hustrue legerede Depositocasse=Obl., a 4 pC. hvilke Renter ere bestemte til strandede Søefolk. 6. Grev W. Moltkes kongelige Obligation, a 4 pC. 7. Den af det oeconomiske Velfærds-Selskab skjenkede Capital i Obligationer, a 4 pC. hvoraf 177 Rbd. 90 s. rede Sølv aarlig, indtil videre, ei kommer Bombebøssen til Indtægt. 8. Capital i Nationalbankobligationer 9. En af et Selskab af Venner skienket kongelig Obligation, stor 10. Af en Ubenævnt skjenket d. 28 Septbr. 1826 en kgl. Priis=Obligation. hvis Renter anvendes til et Middagsmaaltid d. 22 Marts 11. J Sparekassen, 12. Af Selskabet Holbergs Minde skjenket en kongelig Obligation. 13. Af en Anonym skjenket 2 Actier i Badeanstalten, Foruden den Understøttelse, som de meest svage af de i Stiftelsen værende 32 Stykker Søemænd have erholdt, haver Directionen fundet det nødvendigt, fra 12de Februari, at give dem alle Middagsmad; hvilken Hielp de endnu nyde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Fra Brygger og Dannebrogsmand Jensen haver Stiftelsen i det forløbne Qvartal erholdt 5 Td. Øl. Kjøb. d. 11 April 1829. L. Larsen. T. Duntzfeldt. M. Lütken. Langberg. Schack. J. Arboe, Wilse. Thrane. J. Møller. A. Rauberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Blandede Efterretninger. Den franske Militair-Etat. Hs. Kongl. Høihed Dauphin er Storadmiral af Frankrig, og Generaloberst for Karabinerne, Kyrassererne og Dragonerne. Hertugen af Bordeaux er Generaloberst for Sveitserne, og Hertugen af Orleans Generaloberst for Husarerne. Følgende ere de nu levende franske Generalmarschaller efter dens Tjenestealder. Hertugen af Conegliano (Moncey) siden 19 Mai 1804. Greve Jourdan fra samme Epoke, Hertugen af Dalmatien (Soult) ligesaa; Hertugen af Treviso (Mortier) ligesaa Hertugen af Belluno (Victor) siden 11 Juli 1807, Hertugen af Tarent (Mardonald) siden 12 Juli 1809, Hertugen af Regio (Ondinot) fra samme Epoke, Hertugen af Ragusa (Marmont ligesaa, Marquis Gouvion St. Cyr siden 27 August 1812, Greve Molitor siden 9 Oct. 1823, Fyrsten af Hohenlohe Bartenstein siden 8 Marts 1827, Marquis Maison fra 22 Febr. 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Frankrig har dernæst 144 Generallieutenanter, af hvilke 76 paa halv Sold, og 293 Marechau, de camp (Generalmajorer), af hvilke næsten 33 ere ligeledes satte paa halv Sold. Landarmeen bestaaer foruden den kongel. Garde, af 64 Linie=Infanterie Regimenter til 3 Batailloner, 20 Regimenter let Jnfanterie til 2 Batailloner, de 4 Sveitser-Regimenter Bleuter, de Bontems, de Rüttiman og Riatz, og af Regimentet Hohenlohe, Kavalleriet indeholder to Regimenter Karabinierer til 6 Eskadroner, 10 Regimenter Kyrasserer til 4 og 6 Eskadroner, 12 Dragonregimenter til 6 Eskadroner, 18 Regimenter Jægere til Hest til 6 Eskadroner, og 6 Husarregimenter til 4 Eskadroner. Artilleriet har 8 Regimenter til Fods og 4 til Hest. Hertil kommer endnu 1 Bataillon Pontonniers, 12 Kompagnier Artilleri=Haandlangere, et Kompagnie Vaabensmede, 8 Eskadroner Artilleri-Train, Ingeniør-Corpset bestaaer af 3 Regimenter, desuden gives endnu et eget Corps Ingeniør Geographer, hvilket har en Generallieutenant, 3 Oberster, og 9 Eskadronschefer. (Af Annuaire militaire pour 189.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-14
Kjøbenhavns Børs d. 14 April 1829. Hamburg 2 M. - a vista 206 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 2s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 151 Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 89 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. ......... Nationalbank-Obligationer. 1024 1022 Rbd. r. 6. (af Laanet 4 Febr. 1820. – i Sedler. Dito Dito. . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 – r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 1004 1064 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 97 1/2 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . i Banco. Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 64 64 1/2 L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
Vi ville nu undersøge den Punkt nøiere, forat samle bemærkninger til Spørgsmaalets Besvarelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
1) Der gives Aaringer, i hvilke Magasinet, for at kunne skille sig fra overliggende Beholdninger, der med hvert Aar de henligge udsatte for Luft og Regn, tabe i Værd, saa og for at dække Indkjøb og Omkostninger, nødsages til at sælge paa Tider, da Havnene ere aabne og ikke mangle paa Skibe med Brænde, som altsaa maa sælge med Tab. Al Brændetransport er besværlig og bekostelig, saa at den private Oplæggelse under saadan Fremgangsmaade naturligviis maa høre 2) For at vedligeholde Magasinet maa alt Brænde, som søe og landvært indføres til Kjøbenhavn, betale 32 tz. Sølv pr. Favn til Stadens Kasse. Der feiles vel ikke meget udi at antage Indførselen af Brænde aarlig til omtrent 50,000 Favne, som medtager aarlig 16,666 Sølv, og udgjør i de 10 Aar, Afgivten har vedvaret, den Sum 166,660 Rbdl. Sølv, som Stadens Jndvaanere have bidraget til en Indretning, der, uagtet dens umiskjendelige gode Tendents, dog ikke svarer til Øjemedet. 3) Hvorledes gik det til i de ældre Tider før Magasinets Indretning? Paa Skibsverfterne og i Nyhavn vare større og mindre Oplage af Brænde; Bodenhoffs Plads havde undertiden nogle tusinde Favne; men rimeligt er det, at en haard Vinter i den blomstrende Handelsperiode, da Søefarten ikke fik Tid til at tænke paa Brændeoplæggelse, har for den Tid givet grundet Anledning til Brændemagasinets Oprettelse. Men den Periode kan neppe nogen sinde mere indtræffe for Kjøbenhavn. Men nu skulde sandsynligen ved Ophævelsen, af det ene Brændemagasin, som nu haves i Kjøbenhavn paa Stadens Regning, fremkomme over 50, adspredte omkring i Staden, og nogle nærved Havnene. 4) Kunne saadanne private Brændeoplage, ikke igjen ventes at fremstaae, Derpaa kan neppe tvivles, naar Magasinet paa en beleilig Tid, og efter et Aar foregaaende Bekjendtgjørelse, ophører.