Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-05
Ved den i August Maaned f. A. afholdte Synsforretning over Gudden=Aar viste det sig, at denne, som før ikke kunde beseiles med en Baad, nu er seil at for Pramme, der kan føre 20 Favne Brænde eller 200 Tdr. Korn, og at Arbeidet saaledes er bragt til det dobbelte af hvad der i den Henseende var lovet. Synsmændene og øvrige Vedkommende gik ombord ved Bierring Mølle i en der liggende ledig Pram, og ved en Hest, som gik paa den anlagte Trækkevei, langs med Aaen, blev denne Pram trukket, baade mod Vind og Strøm, op til Silkeborg, 7 Mile i 9 Timer. Efter at den ommeldte Synsforretning var tilstillet det Kongelige Rentekammer, har dette Collegium officiel erkiendt, at Hr. Overkrigskommissair Jngerslev havde opfyldt sin indgangne Forpligtelse i Henseende til Gudden Aaes Oprensning m.v., og Hs. Maj. har allernaadigst udnævnt ham til Ridder af Dannebrogen. Om dette og flere indenlandske Kanal=Anlæg, læses i Kiøbenhavns nyeste Skilderie tre interessante Breve, og uddrager Anmelderen tillige heraf det Resultat, at det heller ikke i vort Danmark fattes paa Mænd af tænksom Drivtighed og Standhavtighed for en Sag, hvis Gavnlighed man er kommen til at erkiende. Det Held og den Hurtighed, hvormed Hr. Overkrigskommissair Jngerslev har fuldendt Guddeenaaes Seilbar giørelse fra Bierring Mølle til Silkeborg, vækker Længsel efter, ogsaa snart at see hans anden for Jylland saare vigtige Kanalplan udført. Denne Kanal skulde, efter Hr. Overkrigskommissairens Forslag, bestaae i 2 Hoved Afdelinger, som adskildtes ved et Omlysningsted paa Stavring Præstegaards Mark. Den ene Hoved=Afdeling skulde begynde ved Silkeborg og gaae igiennem Brads Søe, Borre Søe, Juul Søe, Knuds Søe, Ravn, Søe, Wenge Søe, Pitter Søe, og ende i Gammel gaards Søe. Disse Søer staae alle i aaben Forbindelse med hinanden ved en Aae, som begynder fra Gammel gaards Søe, gaaer siden af den ene Søe i den anden og forener sig tilsidst med Gudenaae ved Silkeborg. At denne Strækning, som skal udgiøre omtrent 3 1/2 Miil, skal 2 1/2 Miil være seilbar, nemlig fra Silkeborg til Knuds Søe; altsaa kun een Miil at arbeide paa for at faae Aaen dyb og bred nok til at seile udi med en Pram fra en Søe i en anden. Kanalens anden Hoved=Afdeling skulde begynde med Tostrup Søe, følge Aaen igiennem Braband Søe og ende ved Aarhuus Mølle. Denne Strækning udgiør omtrent 2 1/2 Miil, hvoraf 1 1/2 Miil fra Braband Søe til Aarhuus skal være seilbar, altsaa heller ikke i denne Afdeling mere end een Miil at oprense. Høi Krap med Skedevand og engelsk Tin Under Dyrtiden paa Cochenille, behielpe Adskillige sig med Krap paa følgende Maade, hvorved faaes en meget smuk rød Farve, helst naar kan faaes af den fine Kap. Til 1 Pd. Garn eller Tøi tages Allun for 2 s. i gamle Dage, nu for 4 s.; Viinsteen tilforn for 3 s., nu for 6 s., 2 Lod Skedevand, 1 Lod engelsk Tin og 1/4 Pund Krav (dog til Garn er det rettest at tage 10 Lod). To Timer før det skal bruges slaaes Skedevandet og engelsk Tin sammen i et Glas, man maa ikke lade det bruse alt for stærkt, i saa Fald dæmpes det med koldt Vand, derpaa stødes Allunet og Viinstenen meget fiint, og dette, tilligemed det halve af Skedevandet kommes i reent Vand, som er i en Kiedel, og som maa være næsten koge færdigt; deri kommes Tøiet og lader det koge i 2 Timer; derpaa tages det af Jlden og lader det staae i samme Suppe Natten over. Om Morgenen skylles det vel og saa kan det hænge og rinde af, siden efter tager man atter reent Vand i Kiedelen, hvori kommer: 1) Krap pen, som ikke maae kommes iblød i Vand længere end Aftenen forhen som det skal bruges om Morgenen; og 2) den øvrige Deel af Skeedevandet; denne Suppe maae kuns være melkelye, saa kommes Tøiet deri, og een maa bestandig røre deri indtil Tøiet begynder at blive giennemtrukken af Farven, eller i det mindste begynder at trække Farven til sig, hvilket kan vare 2, 4 og undertiden 6 Timer, og det kan endda blive godt nok. J den Tid maae det ei være varmere end at man kan taale at røre deri med Haanden; men derefter skal det tilsidst være snærheed og næsten koge, i hvilken Tid der maae røres deri med en Pind; hvorefter det tages op, skylles og skuldes godt i Urin, som ei maae være ældre end 2 a 3 Dage. Siden efter skylles det godt af i reent koldt Vand og saa er det færdigt.