JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Bortforpagtning. Ved offentlig Auction, som afholdes i Faurboe Kroe, ved Landeveien imellem Kallundborg og Holbek, Tirsdagen den 2den October 1838, Klokken 11 Formiddag, bliver Egemarte Hovedgaard i Holbeks Amt, af Hartkorn 104 Tdr. 2 Fdkr. 1/5 Alb., med et Areal af circa 630 Tdr. Land fortrinlig gode Jorder, samt tilhørende Besætning og Inventarium, deriblandt 170 Stykker Hollænderieker, opbuden til Bortforpagtning paa 12 Aar fra 1ste Mai 1839 at regne, efter Conditioner, som fra den 24de September dette Aar findes til Eftersyn i Rentekammerets sjelland skee og fyenske Landvæsenscontoir i Kjøbenhavn, og paa Postgaardene paa Hovedrouten imellem Kjøbenhavn og Colding, saavelsom imellem Kjøbenhavn og Aarhuus, og paa Gjestgivergaardene i Nyekjøbing paa Falster og Mariboe paa Lolland, ligesom og Liebhaverne paa Begjæring derom kunne erholde Exemplarer, af Forpagtnings-Conditionerne tilsendte fra Justitsraad og Godsinspecteur Richter paa Liselund pr. Slagelse. Eiendommen paavises af Godsforvalteren, som boer paa Alkestrup pr. Holbek. Lauriz Andreas Bernth, virkelig Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Woer og Nim Herreder samt Birkedommer og Skriver i Steensballegaards Birk, Gjør vitterligt : at efter Begjæring af Landmaaler Christian Slebsagger af Frodesdahl, Tamdrup Sogn, Nim Herred, og paa Grund af den ham dertil under 12te Mai d. A. allernaadigst meddeelte Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel den eller dem, som maatte have hænde en af Jens Hansen Hass under 30te Juni 1815 til hans afgangne Fader Landmaaler, Christen Slebsagger i bemeldte Frodesdahl udstædt og den 31te Juli 1818 inden Woer og Nim Herreders Ret læst Obligation, stor 2900 Rbd. N. V., hvorfor er givet første Prioritets Panteret i Stedet Anholt, beliggende paa Raldahl Mark i Underup Sogn, Nim Herred, af Hartkorn 1 Tdr. 1 Skp. 3 Fkr. 2/5 Alb. med alt dets Tilliggende, Besætning, Redskaber og Indboe, samt hvad Debitor eier eller eiendes vorder, - til at møde for Woer og Nim Herreders Ret, der holdes paa Raadhuuset i Horsens, Fredagen den 20de December 1839, Formiddag Klokken 10, med denne Obligation at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, da Citanten, saafremt ingen til foreskrevne Tid dermed skulde melde sig, vil ifølge foranførste ham meddeelte allernaadigste Bevilling paastaae meerbemeldte Panteobligation, som er bortkommet, ved Dom mortificeret, for at den derefter kan blive udslettet i Pantebogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Forelæggelse og Lavdag er afskaffet ved Forordn. af 3die Juni 1796. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 15de Septbr. 1838. J Hr. Justitsraad, Herredsfoged Bernths Fraværelse Lassen, const. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Ved Proclama, som læses i vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Fæstegaardmand Jacob Pedersen i Gram Bye, Raarup Sogn, Møgelkjær Gods i Veile, Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter i Boet, inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Braae, den 6te September 1838. Købke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Creditorerne i efterfølgende Dødsboer, som behandles her under Jurisdictionen, nemlig: 1. efter Skrædermester Knud Knudsen, 2. efter Graver og Bedemand Thyrrie Pedersen, Bøggild, 3, efter Toldbetjent Hans Hansen Hoffs Enke Maren Svendsdatter, 4. efter Brændeviinsbrænder Søren Marcussens Enke Maren Jensdatter, indkaldes herved i Henhold til Placaten af 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres havende Fordringer, inden bemeldte Tids Forløb, for undertegnede Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 16de August 1838. Brendstrup, Engelsted. const. Borgem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i Boet efter afdøde Jndsidder Niels Mikkelsen Moth i Faarup, der forhen har været Gaardmand i Nørreonsild, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres med Tilføiende: at Skiftesamlinger i Boet afholdes her paa Contoiret den 31te October og 21de December d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers, den 12te Septbr. 1838. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt bliver læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Selveiergaardmand Jens Jensen Morrups Enke, Karen Nielsdatter af Hevring By under Estruplund Gods, overeensstemmende med Pl. 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som constitueret Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer, og ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med Lovens Varsel til at varetage deres Tarv under Boets Behandling. Dette bliver herved endvidere bekjendtgjort med Tilføiende, at Samlinger i dette Bo ville blive afholdte paa min Bopæl, Nr. 546 i von Hattenstræde her i Byen, Mandagen den 22de Octb. og 26de November førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Randers, den 10de Septbr. 1838. C. W. Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Creditorerne i Dødsboet efter Fæstegaardmand Peder Olsen og Hustrue, Jngeborg Jensdatter af Hevring By, under Estruplund Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig, som constitueret Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Samlinger i dette Bo afholdes paa min Bopæl, von Hattenstræde Nr. 546 her i Byen, Mandagene den 22de Octbr. og 26de November førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 3. Randers, den 11te Septbr. 1838. C. W. Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Creditorerne i Stervboet efter Gaardmand Mads Madsen og efterlevende Enke Maren Nielsdatter af Udbyover Mark, Udbyneder Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 6te Septbr. 1838. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
En gandske ny og beqvem Leilighed for en Enke eller en liden Familie, er at faae tilleie i Møllestien Nr. 702 hos Gartner J. Pedersen. Adgang til Haugen kan, ifald saadant ønskes, faaes. Gaarden No. 180 paa Studsgade, som beboes af Kjøbmand J. Krogh, kan erholdes tilkjøbs eller i Mangel deraf tilleie enten samlet eller for en Deel til Michael, Flyttetid dette Aar. - Nærmere Underretning erfares hos Hr. Fuldmægtig Brendstrup. Aarhuus, den 6te September 1838. I. F. Schmann. Tilkjøbs kan erholdes den Gaard i Wilholt, Sønder vissing Sogn, som Søren Madsen beboer. – Gaardens Hartkorn, tiendefri Hovedgaardstaxt, er circa 4 Tdr. 6 Skpr. Dens aarlige Udsæd er 40 Tdr. Korn af alle Slags; Havlen 35 a 40 Læs, og til Gaarden hører en af nye opført Stampemølle. Pengevilkaarene ere billige. Nærmere Underretning kan erholdes hos Overkrigscommissair Holst i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Stæderne No. 441 og 428 paa Fiskergade her i Byen, tilhørende afg. Garver Stenberg Enkes Stervboe, er at faae til Leie fra anstundende Michaeli til Paaske Flyttetid næste Aar af Undertegnede. Aarhuus, den 5te Septbr. 1838. Hertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
God Græsning i Tofter, hvis Beliggenhed er tæt ved Byen, anbefales dem der lade overføre Kreature til Sielland, for billig Priis. Det nærmere aftales med Aarhuus, den 4de September 1838. P. Sabro. Jernvare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Kakkelovne, Stegegryder, almindelige Gryder, Confirgryder og Confurer, Æbleskivepander, Muldplader, Rister og Tagvinduer, m. m., sælges til Fabrikpriser af B. Møller i Weile. Forenede Enke-Understöttelses- og Brudegave-Selskab for alle Stænder, Stiftet 1794. At den Selskabets Enker tilkommende Pension, for indeværende Juli Qvartal, der forfalder til Udbetaling i Octbr. Maaned d. A., indtil videre er forhøiet til 14 Rbd. Sölv aarlig for hver Portion; tilkjendegives herved samtlige Enker til fornøden Underretning. Directionen for ovennævnte Selskab. Omtrent 1000 Rbd., deels rede Sølv og deels Sølv, af Aarhuus Hospitals Midler, kan erholdes tillaans i December Termin d. A., imod lovlig og betryggende Sikkerhed. Aarhuus, d. 10 Septbr. 1838. C. Rasmussen. Underfoer til Damekaaber, saavel i glatte som trykkede i nyeste Mynstre, ere i Dag arriverede hos Undertegnede og sælges i Forening med et stort Udvalg af glatte og figurerede Thibets, franske og Zephyr=Merinos, til de billigste Priser af Vitus Ingerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Udsalget af Kobberknaldhætter fra Undertegnedes Kongelig privilegerede Fabrik i Kjøbenhavn er fra Dato overdraget Hr. Kjøbmand A. W. Stigaard i Aarhuus, hos hvem de til særdeles billige Priser udsælges i større og mindre Partier. Kjøbenhavn, den 11te Septbr. 1838. H. M. Ramsing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Vinter=Hvede kjøbes til de høieste Priser af J. P. B. Jensen i Aarhuus. Punsch-Extract No. 1, Solbær= og Slaabær=Rom 3 Mk. Potten, Kjøbenh. Bayersk=Øl 12 s., Odenseer dito 10 s., Flensborger dito 8 s., Kjøbenh. Øl 8 s. pr. Flaske, og reent sigtet Bøge=Aske 2 Mk. pr. Skp. sælges hos Stellfeldtsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Rakkelovne, Bilæggere, Pramide=Krunde Spisestueovne ere arriverede og sælges af Undertegnede til Fabrikpriser, ligesom og et Partie Gryder & Comfurgryder udsælges til billige Priser af Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Hos Rasmus Krog, Pottemager, i Galthen Skov, 2 1/2 Miil fra Aarhuus, er godt Bøgebrænde til 21 a 22 Mk. pr. Favn at faae tilkjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Formedelst Bortreise herfra, staaer til Salg hos mig en solid holsteensk Vogn med 3 lakerede Agestole, en m. Reise=Fjellevogn med tvende Agestole og en ny, malet, beslaaet, særdeles solid Arbeidsvogn. Fredericia, den 8de September 1838. C. Gräbert. Huuslærerplads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
For en duelig Seminarist er en Condition ledig til 1ste November d. A. hos Skovrider Brüel paa Gjøddinggaard pr. Weile, til hvilken den herom Søgende snarest maa henvende sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Tvende Skoledisciple kan faae Logis, Kost og Vask, for en moderat Betaling, hos Kammerraad Fleischer, i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Paa Badstuegade No. 243 er en Stue paa 3 Fag at faae tilleie. Fortrinlig Sæde=Rug, som kun har været saaet et Aar her siden det kom fra Provstiet, kan bekommes hos undertegnede. - Aarhuus, den 25de August 1838. P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. 5te Classe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
De i denne Classe min Agentur tilfaldne Gevinster ere vundne paa No. 20, 33, 5025, 5832, 5073, 5995, 6113. - Fornyelsen til 6te Classe, som trækkes den 26de dennes bringes herved tillige behageligst i Erindring. Nye Lodsedler kunne erholdes. L. F. Bloch, Agent for Aarh o. s. v. Paquetten Adonis, der føres af Skipper H. Tanggaard, ligger under Ladning til Kjøbenhavn og bliver bestemt seilfærdig først kommende Onsdag den 26de Septbr., og medtager Fragtgods og Passagerer. En Embedsmands Datter ønsker sig anbragt i et Huus paa Landet eller i en Kjøbstad, som Deeltagerinde i alle huuslige Sysler og qvindelige Haandarbeider. Paa Grund af, at hun attraaer sit Ophold her i Jylland, ønskes ingen anden Løn end en venskabelig Omgang. Billetter, mærket E. T., hvori Familiens Navn og Opholdsted er angivet, bedes portofrit indlagte paa Adressekontoiret i Aar huus, inden denne Maaneds Udgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
En ung velopdragen Pige fra Landet af god Familie, som har lært Skrædersyning i Aarhuus, og ikke er gandske uvant i huuslige Forretninger, ønskes anbragt til November enten der, eller paa Landet, i et godt Huus. Paa Løn sees ikke for det Første. - Ved Flid og Sædelighed, formedelst en god Caracteer, haaber man hun vil vinde Vedkommendes Tilfredshed. Reflecterende bedes behagelig at henvende sig til dette Blads Contoir, hvorfra Underretning gives. Natte, imellem den 15de og 16de dennes er paa Egaae Mark bortkommet en rødblisset Hest med 3 hvide Fødder, 2 i 3die Aar, 9 Qv. 5 Tommer høi, samt en sort Hoppe af samme Alder, 10 Qv. høi, med Stjærne og Smp, lidet hvidt paa de 3 Fødder. For Opdagelse og Tilveiebringelse loves Belønning af Eieren Gaardmand Søren Nielsen. Den Person der i Mandags fandt en sølvbeslagen Pibe uden for Skovfogedhuset i Riis=Skov anmodes om, snarest muligt at aflevere samme paa Adressecontoiret, da han i andet Fald vil blive draget til Ansvar. Den danske Bondeven, et Ugeblad til Nytte og Fornøielse, udgivet af Pastor Børresen i Sjælland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-19
Af dette Blad, der har vundet almindeligt bifald over hele Landet og allerede tæller henved 2000 Subskribenter, sluttes 2den Aargang med September Maaned, og 3die Aargang begynder med October d. A. Hver Uge. udkommer et Nummer paa et halvt Ark. Bladet faaes overalt i Danmark for 24 s. om Fjerdingaaret. De som fra Octbrønske at holde dette Blad, vilde henvende sig til een af nedenstaaende Herrer, hos hvilke ogsaa de: første Aargange kunne faaes: Boghandlerne Lundt i Aalborg, Kabell i Viborg, Smith og Løventhal i Randers, Kjøbmændene Secher i Grenaa og Bering i Mariager, Fuldmægtig Keh. let i Hobro, Skolelærer Thaanum i Cheltoft, Consumtionsforvalter Beck i Skanderborg, Bogtrykken ogh og Bogbinder Holst i Horsens, HandelsbetjenStantenmacher i Veile, Boghandler Meldrup i Kolding, eller i Aarhuus til Jessens Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-21
No 154. den 21de September. Fredagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-21
Nyheder fra Udlandet. Fra Paris skrives under 12te Septbr.: J Spanien er en Ministerforandring foregaaet. En Telegraph Depesche fra Bayonne af 11te ds. beretter fra Madrid af 7de ds. følgende Udnævnelser, som allerede ere blevne bekjendtgjorte i Hoftidenden: Hertugen af Frias er bleven første Statssecretair og Conseil=Præsident; Senatoren Ruiz de la Vega Justitsminister; den Deputerede Marqvis af Monte Virgen Finantsminister ad interim; Senatoren Marqvis af Valgornera Minister for det Jndre ad interim; General Aldama Krigs= og Marineminister ad interim Journal des Debats ledsager disse Efterretninger med den bemærkning, at Ofallias Ministerium, rystet ved General Esparteros Fordringer og ved hemmelige. Jntriguer, ikke har kunne modstaae Jndtrykket af Sagernes Udfald ved Morella, endskjøndt Skylden. for samme ei kan tilregnes ham. Jøvrigt havde Grev Ofalig kunnet vedblive som Conseilpræsident, naar han havde villet skille sin Skjebne fra dHrr. Mons og Castros; men han har foretrukket at aftræde med alle sine Colleger. En Forandring i den gode Forstaaelse med Frankrig er imidlertid ikke at befrygte, da Hertugen af Frias længe har været i Paris som spansk Befuldmægtiget. – Le Temps, uagtet det ellers erkjender den nye Premierministers store Egenskaber, holder ham, paa Grund af hans ubestemte Characteer, ikke denne vanskelige Opgave voxen. Den anseer den nye Combination for en Artighed imod Frankrig, idet man, ved at danne et Justemilieu=Cabinet, som Hr. Villiers er aldeles stemt imod, har villet forebygge denne Sidstes Tilbagekomst og Indflydelse; deraf ogsaa de mange Huller i det nu sammensatte Ministerium. - Saavidt man kan mærke, har den franske Regjering afslaaet Englands Mægling i det mexicanske Anliggende. Fra Toulon ere fler Krigskibe afseilede, som ere bestemte til de mexicanske Farvande. Den 10de de, skulde endnu flere Bombeskibe og Dampskibe være afgaaede dertil. - Det lombardiske Amnestie bliver paa det Roesværdigste omtalt af alle vore Blade, med Undtagelse af National, som udbeder sig Betænkningstid. Ogsaa her er Talen og en Fuldstændiggjørelse af Amnestiet, men som vel først vil indtræde, naar Greven af Paris skal døbes. Omtrent 40 Chouaner ere blevne benaadede. – Courrier vil over Bagdad have erholdt Efterretninger om den engelske Expedition til Persien. Antallet at de ved Abuschir landsatte Tropper angives til 2200, som skulle tjene som Støttepunkt for Opstanden i Farsistan og de persiske Provindser, som ere utilfredse med det russiske Hof i Teheran. Fremdeles melder samme Blad fra Lahore, at Rundschid Singh. er tilbøielig til at slaae sig paa Englands Side, efter at flere russiske Officerers Sendelser have slaaet feil hos ham. Fra det ostindiske Compagnie har han erholdt anseelige Vaabentilførseler, og derfor ladet Tropperne rykke frem til de yderste Grændser af Kandahar og Kabul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-21
Fra Basel skrives under 10de ds. J Forgaars blev i Nærheden af os ved den badenske Grændse en fransk Corporal anholdt, som med Jilvognen vilde reise herfra til Arenenberg. Han kom fra Lyon og havde intet Pas, men en Mængde Depescher til Ludvig Napoleon Buonaparte. J hans Koffert fandtes intet andet end en Uniform. Han blev af Gensdarmerne bragt tilbage hertil. Den følgende Dag reiste han herfra med den franske Jilvogn, men blev ogsaa i St. Louis fængslet og siden ført til Altkirch. Uagtet flere franske Blade af de forskjelligste Farver, som Siecle, National og Gazette erklære, at Journal des Debats's Angivelse, at Ludvig Napoleon har ansøgt om en Ansættelse i Rusland, er aldeles ugrundet; paastaaer dog en Correspondent i Morning-Chronicle fra Frankfurt, at Ludvig Napoleon, efterat hans egen Ansøgning til Keiseren af Rusland var bleven afslaaet, har betjent sig af Hertug Maximilian af Leuchtenberg som Talmand hos Keiseren, for at kunne træde i dennes Tjeneste; der var vel givet et afslaaende Svar, men i langt høfligere Udtryk end i forrige Aar til Achilles Murat. Senere har Ludvig Napoleon sendt en vis Ornano til Friederichshafen, hvor Keiseren dengang befandt sig, for at udvirke ham den Tilladelse at torde gjøre Kongen af Würtemberg sin Opvartning. Men Kongen forbød ham at betræde sit Gebeet, endskjøndt han forhen paa det meest forekommende har behandlet Fyrsten af Montforts (Hieronymus Napoleon) med ham beslægtede Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-21
Fra Magdeburg skrives under 14de ds: Jforgaars henimod Kl. 8 om Aftenen ankom Hs. Maj. Keiseren af Rusland her under lydelig Jubel af det talrigt forsamlede Folk, steeg strax af hos Hs. Maj. Kongen, hvor Hs. Kgl. Høihed, den commanderende General modtog Allerhøistsamme og strax derpaa ledsagede ham til Hs. Maj. Kongen til Theatret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-21
Fra Tydskland skrives: Under Keiserens Ophold i Tydskland har Politiet i de forskjellige Stæder, han har berørt, havt Ordre til at have særdeles Opsigt med alle Fremmede, især Polakker. Man vil nemlig vide, at 90 Personer havde forladt Frankrig for at tragte Keiseren efter Livet, og at den galliziske Patriot Klub i samme Hensigt havde med Gift og Dolke udsendt 110 sorte Riddere, som under forskjellige Forklædninger gjennemstreifede Tydskland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-21
Fædrelandet. Khvn., den 17de Septbr. Kbhvnsposten meddeler følgende Beretning om Thorvaldsens Ankomst og Modtagelse: Den store nationale Fest, som blev feiret ved Thorvaldsens Ankomst, var i Sandhed et af de yndigste og betydningsfuldeste Optrin, hvortil Staden Kjøbenhavn nogensinde har været Vidne. Uagtet Kjøbenhavnerne i den glade Forventning om Thorvaldsens Hjemkomst i flere Dage havde været i længselfuld Bevægelse og navnligen iforgaars, da man fra Time til Time imødesaae hans Komme, vi kunne næsten sige havde boet paa Veien fra og til Toldboden, og uagtet Budskabet om at Rota var i Opseiling, indtraf samtidig med en øsende Regn, strømmede Folk dog i store Hobe den Kommende imøde. Man tilgive os dette lidt prosaiske Uagtet; men saasandt der ikke gives noget mere prosaisk end at vente og at blive vaad, saavist ligger der et stærkt Argument deri, at en trættende Venten og øsende Regn ikke i fjerneste Maade havde lunknet den Begeistring, med hvilken Kjøbenhavnerne ilede ud for at bringe den høitfortjente Konstner, den hæderkronede Landsmand et jublende Velkommen. Fregatten Rota gik til Ankers paa Rheden mellem Trekroner og Toldboden noget over Kl. 4 og omtrent paa samme Tid satte de forskjellige Tog af Baade sig i Bevægelse, Lige i det den første Musikbaad, der med en Vulkan i Flaget anførte Jndustriforeningens Tog, passerede Toldbodbommen, ophørte Regnen, og en smuk Regnbue, hiin Pagtens ældgamle Symbol, kom tilsyne. I en næsten uoverseelig Række fulgte nu Baad paa Baad, flere smykkede med Løv og Blomsterguirlander, og næsten alle med festlige Flag, der førte Emblemer sigtende til Dagens Høitid. Ved deres fortræffelige Udførelse udmærkede sig især, en Neptun, som førtes af en lille Baad, hvorpaa en Søofficier saavidt muligt ledede den hele Flotille, en Minerva der med Farver paa hvid Grund og indrettet som en romersk Processionsfane tjente Studenterforeningen. som Hovedbanner; af Konstnernes Flag især Thorvaldsens Morgen, omgivet af brillante Decorationer, Broget paa Hvidt, tre Gratier, den lyraspillende Amor begge hvidt i Rødt og en Bellona, farvet paa hvid Grund; fremdeles Jndustriforeningens Hovedslag en qvindelig Figur med Attributer, hvidt i Rødt og paa Chirurgernes Baad en Efterligning af Thorvaldsens Æsculap og saa fremdeles. Næsten alle de Baade, der ikke havde et større Flag, havde røde Standere med Emblemer. Da disse Tog, omringede af en stor Mængde Privatbaade, under vedvarende Spil af de forskjellige Musikchor, havde samlet sig om Fregatten, gik Freund og Thiele, med en paa pompeiansk Maade decoreret Baad ombord, og da derpaa Thorvaldsen kom frem, blev han modtagen med enthusiastisk Jubel. Under fuldtonigt Musikaccompagnement blev dernæst følgende, af J. L. Heiberg forfattet Velkomstsang afsungen og udbragt for Thorvaldsen et Hurra, der ideligt og atter istemtes fra alle Sider. Paa Danske Vei til Ros og Magt i Vi hilse Dig, hvis Hæder Har Fædrelandets Hæder bragt Til Verdens fjerne Stæder. Da Hjertet under Nordens Pol Dig sendte Længsels=Sukke. Da drog Du fra Din varme Sal Hid til Din kolde Vugge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-21
Fregatten heiser Kongeslag, Den stolt vor Stolthed bringer. Den gynger sig med Velbehag. Den staaer med sine Vinger; Og Nereus Døttre titte frem Af Søens dybe Vande, For Ham at see, som, skjult for dem, Kan deres billed danne. Hiin gamle, gyldne Morgenstund, De drage sig til Minde, Da Skjønhed steg fra Havets Bund, Og fødtes som Gudinde. Og see paa Havets hvide Skum og med Ham de mødes, Hvis Tanke har for Skjønhed Rum Og lod den atter fodes. Og Bølger jubler anden Gang. Og høit mod Skibet stormer, Og om dets Concha toner Sang. for Ham, den Gudeformer ; Og Danske Vet til Ros og Magt.