JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
J No. 14. Paa Vestergade er smukke gibsede og betrukne Værelser i tredie Etagie til Leye at bekomme for en honet Familie til førstkommende Mikkelsdag.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
J No. 8 ved gl. Strand er i anden Etagie meget smukke Værelser samt Tienerkammer med eller uden meubler, samt Kiøkken og andre Beqvemligheder, førstkommende Flyttetid til Leye at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
J No. 409 i Sølvgaden bliver 3die Etagie til Mikkelsdags Flyttetid for en honet Familie til Leye at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
For en ugift Cavalier er Værelser til Leye i anden Etage til Gaden med Domestiqve=Kamre, samt Stalderum og VognRemisse, til førstkommende Mikkelsdag i Gaarden Nr. 53 paa Østergade. Paa Hiørnet af gl. Torv og Frideriksberggaden, i No. 141, bliver til førstkommende Mikkelsdag en Sahl og tvende Kamre og Tiennerkammer til Leye for Logerende.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
J No. 130 i Løvstrædet, er underste Etage ledig til første Flyttetid.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
J No. 157 paa Nørregade hos Børker Johan Holm, ere smukke gibsede og betrukne Værelser til Leye, saavel til Nørregade som til Nørrevold, og om forlanges et Verksted for en Snedker. I Adelgaden lige for Helsingørsgaden er endeel smukke Værelser til Leye at bekomme strax eller til Mikkelsdag, med eller uden Meubler, om Leyen accorderes med Søe=Capitain Lieutenant Lützow i Nyeboder paa Hiørnet af Rosen= og Adel=Gaden, No. 26.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
J No. 165 paa al Mynt er første Sahl som bestaaer af 3 smukke panelede Værelser til Leye med Kjøkken, Spisekammer og anden Tilbehør, til Mikkelsdags Flyttetid.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Til Kiøbs eller til Leye. Paa Christianshavn i forrige Courtonnes Gaard Nr. 184. over ved Vandet er endnu Pakhuus og Loftsrum til Leye, enten under et eller separat, ligeledes er beste Sort Royans Gibs præpareret og upræpareret tilkjøbs i store og smaa Qvantiteter, dito lybske og tilske røde Muur= og Tagsteen med meere Sorter at bekomme for billigste Priser.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Hr. Major von Bülow i Gottersgaden beliggende Gaard No. 176, som til Dato af S. T. Herr Kammerherre Moth beboes, er til førstkommende Mikkelsdags Fløttetid til Leye at bekomme; Liebhaberen vilde behage at addressere sig til Kieldermanden sammesteds. Denne Gaard er og underhaanden paa favorable Conditions tilkjøbs. Mest ved det saa kaldede Kongelige Fiskerhuus er Huset Nr. 21, som gaaer ud til Stranden paa den ene og Magstrædet paa den anden Side, underhaanden at faaes tilkjøbs. Liebhaberne behager at melde sig hos Procurator Arv i store Helliggeiststræde No. 89. J samme Huus bliver og til førstkommende Michelsdag den nederste Etage med Kiøkken og nogle Kamre for en Familie til Leye at bekomme, hvorom accorderes med Sr. Preisler, boende i Huset ud til Magstræde.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Til Kiøbs. Huse og Gaarde. Formedelst min Boepæls Forandring er jeg findet underhaanden at bortsælge mit forhen beboede Huus i Myntergaden No. 45, Liebhaberne i saadan Fald vilde behage at Faddressere dem til mig, som nu er boende i Pilestræde No. 83, for om samme at accordere. KiøChristian Wærum, benhavn den 8 Jurii 1777.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
En Gaard 3 Mile fra Kiøbenhavn er tilkjøbs med 7 Tønder Hartkorn, frie fra alt Slags Hoverie; Nærmere Efterretning faaes i Borregaden No. 176.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
En Gaard i Studiistrædet No. 97 er underhaanden til N. kiøbs, samme er til borgerlig Næringsbrug meget beqvem, hvorved er en Hauge med Frugttræer og en Keilebane. Man melder sig i sammes Baghuus. Hatre.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
J Nye oprigtige Brunsviger Pølser a 2 Mk. Pd. er til I. C. kjøbs paa Hiørnet af Brolægger= og Knabrostræde No. 112. Hvidt Pudersukker 10 Mk. Lpd., er tilkjøbs paa Hiørnet af Skoubogaden i Porcelainsboden. I Compagniestræde Nr. 50 bekommes tilkjøbs at lyst Pudersukker 9 Mk. Lpd., gode Kaffebønner 18 a 20 sk., Martinique, dito 21. 22 og 23 s. Pd., Thebode 30 sk. Pd., gammel dito 2 Mk. Pd., Congo The 4 Mk. 8 s., dito 5 Mk., fineste dito 6 Mk. Pd., med flere andre Sorter fine Theer, gode Saa Gryn 24 a 26 s. Pd., tages i Lispundviis 22 a 25 Mk. Lpd., syltet Ingefær, 24 sk. Pd., Lemon Bambus Assia og Søia, til billigste Priser. Gale, brune og blaa Nanqviner a 8 Mk. St., Couleurede Rose dito 10 Mk. Stk., brune og blaa Kaffekopper 11 s. Parret, blaae og hvide 13 s., fineste dito 14 s., blaa og hvide Spølkummer 15 a 18 s. Stk., hvide Cattuner af 6 og en halv Qvarteers Brede 14. 15 a 16 s. Alen, store blaa med røde Striber i ost udiske Tørklæder 16 sk. Stk., med flere andre Sorter Tørklæder, raffineret Sukkere, med andre Sorter Vare til billigste Priser. Udi Hørboden Nr. 94 paa Kultorvet er indsadt til Forhandling beste Herregaards Junii Smør udi Fierdinger og mindre Træer, for billig Priis. Sammested er en meget let og god Chalse med Dække at slaae tilbage, og indrettet til 1 a 2 Hyste for billig Priis. Lærret til Emballering, dito til Betræk, er for billig W. ste Priis at bekomme i lille Færgestræde hos N. Wardinhausen Nr. 231. I Vognmagergaden Nr. 152 i de tre Gukkertopper er fine Ederstædske Byggryn 4 Mk. Skieppen, Boghvedegryn 3 Mk. Skieppen, mellem Havregryn 3 Mk. 4 s., fine dito 3 Mk. 8 s. Skieppen, fiin Bygmeel 28 s. Lpd., fine Perlegryn 6 Mk. 8 s. Lpd., Sagogryn 28 s. Pd., hvidagtig Puddersukker 9 Mk. 8 s. Lpd., sort Peber 2 Mk. Pd., brun Candis og hvid Sukker 17 sk. Pd., gode Kaffebønner 22 s. Pd., Lakmus og Jndigo a 4 s. Pd. med flere Sorter for billig Kiøb. Lyst 73 tørt Puddersukker for 9 Mk. Lpd., og i Pundeviis for 10 sk., er at bekomme i Canin=Længden Nr. 75. Paa første Sahl i No. 173 udi Gottersgaden gives Anviisning, hvor gode Kaffebønner er tilkøbs for billig Priis. Lars Kuhr i No. 402 ved Holmens Kanal, har i L. R. Kommission at sælge et lidet Partie beste Oxe=Tæst- og røgede Oxetunger til billigste Priis.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
En Lyst=Baad med Seyl og Tilbehør, er tilkjøbs, og anvises i Gaarden Nr. 6 paa Amagertorv.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Ved J. Veith paa Børsen, findes i Commission at sælge 12 diverse Couleurer Tusk, som ere forfærdiget af Aug. Ludv. Punnenschmidt i Hanover, hvor og tillige faaes en trykt Seddel paa Prisen og Couleurerne paa samme, som faaes gratis; Hos Johannes Jensen Noer paa Kongens Nyetorv i No. 168, kan bekommes sorte glasserte Tagsteen for 25 Rdlr. pr. 1000 Stkr.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
I lille Kongensgade Nr. 71 er at bekomme extra hvidt og tørt Puddersukker 10 Mk. Lpd., beste martiniqve Caffebønner 24 s. Pd. og Dito 22 s., Portorico Dito 20 sk. Pd. og 18 Mk. Lpd., god gammel Rum 18 s. Potten og beste Dito 24 s. Potten, bergenske Formelys 13 Mk. Lpd., ordinaire Lys 12 s. Pd. Nogle Kasser norske støbte Formelys med Bomulds Væger, er at faae hos Kiøbmand Zinn i Nyehavn.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Karper og Brasen er tilkjøbs i Snaregaden Nr. 13. I Havnene og ved Stranden falbydes.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Skipper Matthias Bugge fra Mandahl, beliggende ved Sandkisten ved gammel Strand, er nyelig indkommen med beste vel virkede Lax, vel røget og tørket, saa og Birkebrænde, Prisen faaes ombord at vide.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Til Knippels Broe er Skipper Peder Hall i Dag ankommes med fede levende Torsk for 8 a 10 sk. Pd., saltede dito 1 Rdlr. Fierdingen, og levende Cabliau til billig Priis. Vogne.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
En meget stærk Chalse med Jern=Axler, er tilkjøbs og anvises paa Christianshavn hos Brændeviinsbrænder Nes Grøn udi St. Annegaden over Snorrebroen.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Bøger. Det Kongelige Videnskabers Societets historiske Almanak for dette Aar er nu udkommen; derudi findes gaaske nye Forandringer af hvad, som er passeret af Mærkværdigheder paa hver Dag i Aaret, med videre, hvortil er et Stykke, som viser Fignrerne af Soelpletterne for 1775, og et Landkort over Bordesholms og Kiels Amt. bemeldte bekommes, som sædvanlig, i det Kongelige Bogtrykkerie paa Skrivpapier for 24 s., Trykpapier 20 sk. og indbunden 24 s. Viisdoms Skole til Friemodighed mod Døden, og Forberedelse til Evigheden, aabnet i nogle Døds Betragtninger og andre dertil sigtende Afhandlinger, oversatte og samlede ved (S. T.) Hr. Commandeur Diderik de Thurah, er nu fra Trykken udkommet. Dette opbyggelige Skrift, som er den allersidste Deel af Hr. Commandeurens Skrifter og i alle Maader ved sit fortreffelige Jndhold er dem værdigt, bestaaer af 28 Ark i Octav, indeholder 60 Betragtninger foruden adskillige andre gude. lige Afhandlinger, og sælges hos Forlæggerinden Madame Godiche, boende paa Gl. Torv Nr. 141 paa Trykpapiir, for 4 Mk. og paa Postpapiir for 1 Rdlr. Sammesteds faaes og den fierde Deel af Hr. Commandeurene ypperlige Samlinger, hvilken ikke vel kan skilles fra denne sidste, siden endeel af de derudi anførte Betragtninger, især fra den syttende indtil Enden, egentlig henhøre til denne nu sidst udkomne, hvorved Oversætteren, den Gang, havde i Sinde at slutte sine Skrifter. Den sælges ligeledes paa Trykpapiir for 4 Mk. og paa Postpapiir for 1 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Den af Biskop Arne Aar 1275 i Island indførte Kirkelov, kaldet Kristian rette nyi c: Jus Eccleaasticum novum, med en latinsk Oversættelse, Anmærkninger a., udgiven ved Hr. Thorkelin sælges hos Buch paa Nørregade No. 245 paa Trykpapiir for 4 Mk., og fransk Papir for 5 Mk. 4 s. Sammesteds ere Bøger, til Leye at bekomme. Fortegnelse over de danske Bøger, som haves til Leye, sælges hæftet for 4 s. Navne paa alle Embedmænd i Kiøbenhavn, samt Grosserere, Viinhandlere, Klædekræmmere, Jsenkræmmere, Hørkræmmere og Urtekræmmere, Fabriqveurer, Sukker=Raffinadeurer, Thee handlere, Mæglere at, og alt dette ligeledes for hver Kiøbsted i Dann ark, Norge og Holsteen tillige hvad karakteriserede Personer. Enker og andre der uden for Embeder opholde sig i hver Kiøbsted, finde det nu udkommen: Danmarkes og Norges, samt Hertugdommers Slesvig og Holsteens Speyl for 1777, som begynder med Statsfortegnelsen over de kongelige Hoffetater og samtlige høye Collegier, Søe= og Land=Etaren, og øvrige Stænder, alle Indretninger, geistlige og verdslige Forfatninger. Skriftet. er voxet over 21 Ark fiin Stiil paa spaltede Sider, og faaes uindbunden for 3 Mk. 8 s. indb. 4 Mk. paa Avise=Contoiret i Vimmelskaftet Nr. 162. Kiøbenhavns Veyviser 2 Mk.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Conditioner og Tienester ledige. For et Fruentimmer, som forstaaer at lave Mad, og hvad ellers en Pige tilkommer, er en Tieneste ledig strax eller til Mikkelsdag for Enepige, naar samme forstaaer hvad hun bør sees ikke saa nøye paa Lønnen; Anviisning skeer her fra Contoiret. For en troe Pige, som foreviser got Skudsmaal, er strax en Plads ledig; Anviisning gives her fra Adresse=Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Et aldrende Fruentimmer, Enke eller ugift, som er vandt til at omgaaes smaa Børn, forlanges strax, og kan melde sig paa Hiørnet af Klosterstrædet og Skindergaden Nr. 39 i underste Etage.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
En eenlig Person i Nærheden af Kiøbenh. behøver til Mikkelsdag en Pige, som kan skaffe gyldige Attester og sin christelige Opførsel, samt at hun fuldkommen forstaaer at lave Mad og andet som møder i Huusholdningen. En Koe maa hun og malke, men at brygge og bage forlanges ikke. Hun skal blive vel fornøyet med Lønnen; Anviisning skeer fra Adresse=Contoiret, dog nytter det ingen at melde sig uden disse Egenskaber.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Tienstsøgende. Et Fruentimmer af honet Familie søger Condition som Franevise hos Herskaber eller andre honette Borgerfolk enten her i Byen eller andre Stæder, hun er at finde i Christenbernikostræde No. 288 lige for Antonistræde.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Et honet Fruentimmer søger Condition hos et skikkelig Herskab som Kammer=Jomfru eller Frøkenpige, i Mangel deraf hos andre honette Borgerfolk, kan strax tiltræde, og er at finde paa gammel Mønt i No. 156 i Stuen.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Et honet Fruentimmer søger strax Tieneste som Stue= eller Syepige hos Herskaber eller andre honette Folk, hun er forsyne, med tilforladelige Attester fra sit forrige Herskab, og kan forestaae hvad hun bør. En Stuepige, som har gode Skudsmaal, søger strax Tieneste, anvises i Peder Hvidtfeldstræde Nr. 141 anden Sahl. En Pige søger Tieneste som Kokkepige, eller i manglende Fald for Enepige strax; Anviisning gives i Teglgaardstræde Nr. 206, og 207 i Bagstuen.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
En Stuepige, som har gode Attester, søger Tieneste til Mikkelsdag, anvises herfra.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Torsdag Eftermiddag den 3 Julii er tabt paa Hirschholm et Sølv Lommeuhr, hvorudi indvendig stod No. 1740, og Mesterens Navn Im Wats London, med Staalkiede og dito Nøgle, samt et Sølv Signette med et Menneske Ansigt; Finderen vilde imod en god Findeløn levere samme Uhr paa Hirschholms Amtstue. Fra Kilden i Dyrehaugen til Fortunen er den 6 Julii tabt en graa Nanqvins Parasol, som Finderen vilde behage imod en Douceur at lade levere i No. 161 i Vimmelskaftet. Et Stk. Lærret 53 Alen lang og 6 Qvarteer bred, i den sidste Ende var islaaet lidt grovt er bortkommen paa Bernsdorfs Gods i Gientofte Bye hos Niels Andersen boende i Deris Gaard, som gjerne vil give en raisonabel Douceur til Opdageren. I Løverdags Formiddag Kl. imellem 8 og 9 er paa Veyen fra Rosengaarden til Kokkegaden ved Helliggeistes Kirke tabt en 5 Rdlr. Seddel; Finderen ville imod en Douceur levere den paa Adresse=Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Løverdagen den 5 Julii er fra store Regnegade imellem 8 og 9 Slet fra en fattig Tienestepige tabt et rødbruunt Vederskins Taftes Skiørt med blaat Crilles Skoe, og et sort Silke Forklæde; skulde noget retsindigt Menneske have fundet samme, da vilde de bære Medlidenhed og levere det i store Regnegade i No. 179 i Stuen til Gaden imod en billig Douceur.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Et stort rudret mørkeblaat Lærrets Lommetørklæde mærket C. H. 6, er i Løverdags Aftes tabt i Friederichsbergs Alleen. For sammes Aflevering i No. 32 paa Østergade tæt ved Blikkenslageren, loves en Douceur.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Søndagen den 6 Julii er paa Veyen imellem Østerbroe og Vibens Huus bleven tabt en grøn Taftes Parasol paa Stok med Frønser om. Hvo som haver fundet samme, ombedes imod en billig Findeløn at levere den her til Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
Fundne og opdagede Sager. Et Sølv Lommeuhr er funden paa Veyen fra Charlottenlunds Alle til Lund huset; hvo samme har tabt kan melde sig hos Underjæger Otto Brun paa Jægersborg, da Uhret udleveres imod at Vedkommende legitimerer sig dertil, ved at tilkiendegive hvad Tegn Uhret har, og videre til Oplysning tienende Kiendemærker, samt imod at betale en billig Findeløn til hans Karl, og dette Avertissements Bekostning.
Københavns Adresseavis, 1777-07-07
J Søndags otte Dage er i Dyrehaven funden en Paraplye, som anvises Eieren i Rosengaarden Nr. 101.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
de ere Anmeldung. zu einer : Jndigengt=Schule Nr. 3. teutscher Eltern Søhne. Dit Vergnigen erfahrt man, das die Gunst des PubÆ lici fur die berets angelegten 2 Jndigenat=Schulen, dermassen zugenommen hat, das man zu der dritten den Grund legen darf. Doch soll diese 3te Indigenat=Schule, nur egentlich for dieenigen Eltern geöfnet werden, die inder teutschen Sprache ihre Kinder unterwisen haben wollen, und welche wunschen, das solches nach selbiger Methode gescheden mochte als es in den ersten IndigenatSchulen angenommen ist.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
Herr Doctor Münter, ersler Pastor der Petri Gemeine will den jahrlichen 2 Examinibus beywohnen, und der Herr Pastor Volckersen in Christians Pfleyhaus, hat sich uberreden lassen die Direction der Schule zu ubernehmen, dessen Sorge insonderheit der wesentliche Nutzen der Schule anvefohlen wird Es beruht also anf ihm solche Lehrer anzunehmen, welche die erforderlichen Naturgaden nedst den Einsichten und Tuchtigketten besitzen, welche den Absichten, die man sich bey der Schule vorgesetzet hat, eine villige Genuge leisten. Es wollen daher dieenigen, welche zu diesen wichtigen Aemtern sich bequem finden, sich bey ihm melden, von welchem sie nachher ihre Jnstructiones empfangen. Die Art und Weise des Unterrichts bleibt in allen Stucken die welche fur die Indigenat=Schule No. 1 und 2 bestimmt ist, eine solche nemlich, wodurch der Lehrling lernet selbst denken, selbst seine Begriffe auswickeln, undwodurch alle Lehren ihm auf eine freye und ermunternde Weise beygebracht werden, die bey ihm eine Wis Begierde und Lust zum lernen erwecket. Die Unterweisung for diese Schuke ist følgende: 1) Das Christenthum und die vahre Erkauntnisder Religion. 2) Die historische und geographische Erkanntnis. 3) Die Matheematic. 4) Das Schreben und Rechnen. 5) Die franzssische Sprache, wie auch das Latein nach Beschaffenheit der Umstande; das Zeichnen, wie auch mit der Zeit die englische Sprasche, nedst dem Buchhalten, doch diese drev Dinge gegen at parte Bezahlung. 6) Endlich auch in der Kusserlichen Siltsamkeit und anstandigen Aufführung, die beydes vor, in und nach der Unterweisung in Acht genom men wird, und wobey es vornemlich demjenigen der bey der Schule wohnet, oblieget, Aufficht zu haben. Von Schul Büchern werden die besten und falichsten erwahlet.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
Die Schul=Stunden werden von 9 Uhr bis 12 des Vormittags, und von 2 bis 5 des Nachmittags, festgeset. Amtersten Tag eines jeden Monats wird in der Schule, Examination gehaften, und den Fortgang der Jugend zu erfahren; welcher beyzuwohnen die Eltern der Kinder, menn ste es fur gut befinden, sich beliebig einfinden konnen Aber die 2 General=Examina geschehen um Johannis und zu Neujahr. Die Schule nimt nicht mehrere an, als ungefehr 20 Lehrlinge, um den Lehrern desto mehr Gelegenheit zu geden der Jugend die nothigen Kenntnise und Unterweisungen beyebringen. Für jedes Kind wir jahrlich 24 Rthlr. bezahlet wovon die Halfte, so wie bey den andern Schulen, allerekt ein halbes Jahr voraus zu entrichten ist. Der Herr Rotarius Publicus Schmidt nimmt auf sich die Casse und Agent Holck die Rechnungen und die Orconomme der Schule zu fuhren. Die Eltern, welche ihre Kinder nicht zu den allemmenen Schu en bestimt haben over zu bestimmen gedenken, oder es allzu kostbar finden, wegen eines oder zwey Kinder einen over vielleicht mehrere Jnformatores zu halten, und aus der Ursache ihre Kinder in diese Schule setzen wollen, belieben sich bey dem Agenten Holck anzuzrichsen, woselbst, so wie bey den andern Schulen, 2 Reschsthaler, an Einschreibungs Geld bezahlet werden, um damt die Rech ungen der Schule a. zu bestreiten. Die Schule, wird in der Wimmelschaft Nr. 162 angelegt und auf Michaelis erörnet, Copenhagen, den 5ten Julii 1777.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
Men dersom nu det, som udgjør Epidemiens Væsen, eller det egentlig Epidemiske ihenseende til sin Natur hørte til Dyreriget; dersom dette blev ved Erfaringer saaledes stadfæstet, som det for den Tænkende synes a priori at være Sandhed, hvilken Opdagelse skulde da ved Epidemier iblant Mennesker og Qvæg være meere velgiørende, Skulde anthelmintiske Lægemidlers Opfindelse (ved hvilke Valget og Proportionen vilde udgjøre det fornemste) ikke vinde ubeskrivelig meget derved, Man siger vel, at Luftens Beskaffenhed er Aarsagen til Epidemier. Men har man maaskee ikke her, som ofte er skeet, taget den længer borte værende Aarsag for den nær meest virkende? Hvad, om Veyrliget skulde være den nærmeste Aarsag til skadelige mikroskopiske Dyrs sterkere Forplantelse, men derimod disse smaa, ved Foeder og Vand eller Spise og Drik, ved Aandedrættet o. s. v. enten allerede organiserede, eller i den nærmeste Tilstand for Udviklingen i Legemet indtrængte Fiender, den nærmeste Aarsag til Epidemierne? Det overlades til de Lærde, som ville tage Deel, i denne Opgave, om, og hvorvidt de finde for godt, at see paa de anviiste Formodninger.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
En engelsk Landhuusholderes Middel at bevare Hør=, Kaal= og Roe=Frøe samt andre Vexter, for Fluer og Jnsecter. Han lægger tre Dage efter hverandre, hver Dag en Unze Svore blomster og 3 Pund Frøe i en fernised Steen krukke, dekker den til, og hver Gang Svovelblommen og Frøet tillægges, ryster han Krukken vel, paa det Frøet kan trække af Svovelblommen i sig. Derefter saaer han Frøe, paa sædvanlig Maade. Enten Veyret siden bliver fugtige eller tørt, har man ey at frygte, at Fluerne eller andre smaa Jnsecter komme til Planterne, som i det mindste endnu i nogen Tid beholder en bitter Smag. Om vilde Castaniers opconomiske Brug. Af Garette dagricultue. Man kan ikke allene føde men endog fede Sviin, Høns, Ænder og Duer, med vilde Castanier. De blødes saa længe, i kogende Kalkvand, indtil den brune Skal gaaer af, derpaa tager man dem op, plukker Skallen af, lægger dem i samme Vand igien, som dog maa være varmt, og trækker derpaa Huden af Kiernen. Siden skiærer man hver Castanie i 4 Stykker, bløder disse Stykker ligesom forhen i heedt Kalkvand, at de tabe deres Bitterhed, og tver dem endelig i koldt Vand. Naar man kommer lidet Salt, en Tolvtedeel Meel af tyrkisk Hvede, og ligesaa meget af kogte Gulerødder dertil, saa æde Kreaturene dem saa meget heller.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
En anden Merhode er følgende: Man tager den brune Skal af, river Castanierne grovt paa et grovt Rivejern, lader dem koge og det Tykke sætte sig til Bunds, og hælder saa Vandet fra dem. Det Tykke er da ligesom et Slags Deig; dertil kan man komme nogen Levning af Meik= eller Skyllevand af Kiøkkenet, nogle Hænder fulde Klid, og, om man vil, Roer eller Jordæbler. Vandet af Castanierne bliver blaaligt, det er meget sæbeagtigt, og man kan meget godt vaske Lintøy, Garn og andet deri.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
Jblant Nytten af de vilde Castanier henhører og, at man dermed kan giøre Hampen hviid, naar den ved Røst ning i stille Vand er bleven sort, som ellers giør, at Garn og Lærred ikke kan blive ret hvidt. Saadan Hamp bliver ved en Lund af det Tykke og af Vandet af de kogte vilde Castanier smuk hvid igien, og fuldkommen saa god, som den beste Hamp. Denne Lund er ogsaa meget god til ul denne Tøyers, Strømpers og Huers Reenvaskning og Valkning. I den første Samling af Deliberations de la Societs d'Agriculture de Tours, trykt i Paris 1773, findes en vidtløftig Afhandling om denne Frugt og Træets Egenskaber.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
Hvorledes man tillaver Kislischti, en i Rusland, brugelig Drik. Paa 40 Pund usigtet Rugmeel og 2 Hænder fulde Rug malt som kommes i en Balle, slaaer man varmt Vand, dog ey varmere, end at man kan holde Haanden deri, rører det vel om, saa det bliver en tynd Velling, dekken derpaa Baljen til med et Klæde, og lader det staae i to Timer. Siden slaaer man det i et stort Steenkar, der ker det til, og setter det ind i en varm Bagerovn 5 eller 6 Timer. Derpaa kommer man det i et Trækar, og slaaer om Vinteren, først varmt, og siden noget koldt Vand, men om Sommeren allene koldt Vand derpaa, i alt omtrent til to eller halvandet Anker. Naar Bærmen har sat sig, fylder man det i en Tønde, hvori man kommer et Stykke Rugbrød uden Skorpe og noget Krusemynte, Man lader det syres lidet, setter det derpaa ned i Kielderen, og saasnart det har vel sat sig, og smager syrligt nok, bliver det tappet paa Flasker, som vel tilproppes, og tilbindes med et Stykke Oxeblære. Naar denne Drit har staaet saaledes i nogle Dage, kan den bruges, og petillerer ved Flaskens Aabning ligesom Champagne=Viin.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
Om Sommerbygs Overvintring.