Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-31
Slutningen af Afhandlingen om Agerdyrkeningen ved Philip Ernst Luders, Hosprædikant og Provst i Glücksborg. (oversat af tydsk. (See No. 103.) Det er værd at legge Merke til, at tilfældige Omstændigheder ofte have givet Leilighed til Formuens Tilvext, og naar vittige Hoveders Eftertanke i Kiøbstederne eller paa Landet haver opfundet et eller andet, hvorom de troede, at det kunde blive dem til Fordeel, saa udbreder en saadan formodentlig Gevinst sig ogsaa til andre, som ikke have tænkt derpaa. Jeg vil oplyse dette med bekiendte Exempler. Jeg har for 60 eller 70 Aar siden oplevet og hørt, at i en vis Kiøbsted (d, den Gang vare kuns 2 Brændeviinsbrændere, nu er deres Antal og Kiedeler vanskeligt at komme (a) Formodentlig: Flensborg. efter. Hvormeget Korn af alle Slags bliver dertil ikke udkrævet? En Vandmølle sammesteds, som forarbeider dette Korn til dette og et andet Brug, blev den Gang af den høieste Landsregiering tilbudet en af mine Slægtninge til Arvefæste for 700 Rdlr., men han afslog det; og nu giver denne Mølle i aarlig Forpagtning 5 til 6000 Rdlr. i klingende Mynt. Skulle det af denne sande Begivenhed ikke kunde bevises, at Landmanden har at forvente en sterkere Afsetning af Kornet og tillige en høiere Gevinst. Saaledes at forædle Kornet opvekker Nidkierhed og Lyst til Agerdyrkning, og en Længsel at drive den med mere Vished, end tilforn er skeet. Jeg kan saameget tilforladeligere melde dette, da jeg selv har anvendt alle kuns muelige Midler og Kræfter, for at opmuntre Landmanden dertil. - Men det er ikke alleneste denne Omstændighed, som har givet Landmanden Leilighed til sin Tænkemaades Forandring, der vare endnu andre Aarsager af Vigtighed. Jeg vil tale i Besynderlighed om enhver af dem. Den første Aarsag var Bygets Tilberedelse til Gryn, for at forsende det andensteds hen. Jeg har for 60 Aar siden lagt Merke til, at Bonden i Middel= eller Grest=Landene kuns beslittede sig paa at saae Byg til sin Nødvendighed, men i 20 Aar. er denne Slags Sæd saameget tiltaget, at man deraf aarlig har en stor Fordeel. Bonden er skarpsindig i Valget af Byg Sorterne; han bedømmer og sælger dem efter hollandsk Vegt, og sørger for Reengjørelsen deraf med saadan Forsigtighed, at Kiøberen ikke maae finde noget at udsette derpaa. Jeg kan med Sandhed paastaae, at vort eget Byg (e) i Reengjørelsen ulige vidt overgaaer det Udenlandske, som Skibsfarten bringer herind Jeg bad for 2 Aar siden den her værende Grubbemøller, at han vilde overlade mig en halv Skieppe, eller omtrent 9 Pund Kønigsberger Byg, som jeg vilde prøve at saae; men hvor forskrækkedes jeg, da to Piger maatte tilbringe næsten en heel Dag med at gjøre det reent. Nu, Gud skee Lov, tænkte jeg, ligger vor Agerdyrkning ikke meere i sin Barndom. Jeg har i min Ungdom ofte opholdt mig heele Maaneder i Marsklandene, efterdi min Søster og andre Slægtninge boede der, desaarsag har jeg havt Leilighed nok, overalt at faae grundige Efterretninger og Agerdyrkningens Omstændigheder. Man viiste mig for 60 Aar siden en Grubbemølle i Langenhorn, som den Gang blev anseet for et Under, og, om jeg ret har høre til, blev beskreven som den eeneste af sit Slags. Havde man Lyst til at tælle efter, hvor mange siden den Tid ere blevne anlagte i hele Landet, besynderlig ved Vesterhavet og Østersøen, saa skulle man visseligen have Aarsag til at forhauses over deres Antal. Nu tænke man efter, hvormange Tønder Byg saamange Grubbemøller aarligen er i Stand til at forvandle til Grubber og Gryn, ce) Dette gielder hidtil kuns om det Slesvigske og Holskeenske Byg. Jndvaanerne tage ogsaa overalt en fordeelagtig Andeel der. Bygets sædvanlige Forvandling ved smaae Haandqverne var kostbarere, end den nu værende, som Grubbemøllen besørger, og Affaldet herfra er et got Svineforder om Sommeren, hvorved alle Slags Korn merkeligen bliver svaret, Det er endnu ikke alt. Antallet af mange tusinde Tønder Hvede- og Rug-Meel, som af disse Hertugdømmer udskibes til Vestindien, torde vel være meget stort, og hvad som i Besynderlighed er værd at anmerke, nogle Grubbemøllere bragte det ved deres Eftertanke saavidt, at de vidste at giøre deres Meel ufordervelig, formedest dette Rygte blev Handelen derhen sat i en fuldgyldig Kraft. Skulle en saadan Afsetning af Jordens Frugter ikke forøge Tilbøieligheden til altid at legge meere Flid, derpaa (Mere herom en anden Gang.)