Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-08-29
Efter at Kometen først i August er traadt over fra Ekliptikens Sydside til dens Nordside, nærmer den sig i denne Maaned fra 49 til 28 Millioner Mile, og bliver efter Midten af Maaneden synlig for os. J Septbr. Maaned tiltager dens tilsyneladende Størrelse betydeligt, den nærmer sig os meer og mere, og er ved Maanedens Slutning kun 6 Millioner Mile fra os Dens Opgang skeer tidligere hver Aften og længere imod Norden. J den sidste Trediedeel af Maaneden bliver den bestandigt over Horizonten, og staaer da om Aftenen imellem Kl. 7 og 9 lige under Nordpolen. Den 5te October er den os allernærmest, omtrent i 5 Mill. Miles Afstand, og viser sig da skjønnest. Den staaer da ved Minatstid omtrent 6 Gr. over Horizonten i Nord og gaaer ikke ned. Til October Maaneds Slutning fjerner den sig atter fra os indtil 22 Mill. Mile, og kan i de sidste Totrediedele af Maaneden iagttages om Aftenen i S. V., hvor den stedse gaaer tidligere ned. Sandsynligviis vil den omtrent til samme Tid og Sted endnu være synlig i den første Halvdeel af Novbr., hvorpaa den taber sig i den nedgaaende Sols Straaler. (Hvo som altsaa ikke er sikker paa, at leve 75 Aar til, han forsømme ikke at tage den i Øiesyn, thi for bliver dette Skuespil ikke at see igjen.) Det var blevet nogenledes roligt igjen i Barcellona efter at Klostrene vare afbrændte og samtlige Munke myrdede eller fordrevne. Da lød det den 5te Aug. om Morgenen, at der kom Tropper anmarscherende mod Staden, for at tugte Jndvaanerne, og strax. samlede sig talrige Menneskemasser, for at tage imod dem. General Basse, ilde lidt fra sin tidligere Kom mand, rykkede ind i Spidsen for 2000 Mand. Folket lod ham ved en Deputation anmode om at rykke ud igjen, da det ellers ikke vilde gaae godt, men han havde svart, at Citadellets Kanonkugler skulde nok holde Roligheden vedlige. "Jeg lader mig ikke kue af nogle Oprørere!" havde han sagt høit. Endnu engang blev det ham tilkjendegivet, at hvis hans Liv var ham kjært, maatte han strax forlade Staden. Med Haan besvarte han Folkets Advarsel; men dette Overmod kom ham dyrt til at staae. Hans Palais blev stormet af flere tusinde Mennesker, under skrækkelige Udraab. Da forlod Modet ham, og han flygtede fra det ene Værelse til det andet, indtil man greb ham. Et Pistolskud strakte ham til Jorden, to andre Kugler traf ham i Hovedet og endte hans Liv. Derpaa styrtede Pøbelen ham ud fra Vinduerne ned paa Torvepladsen, hvor man sammenbandt Ligets Fødder med Reeb, og saaledes slæbte det under vilde Skrig gjennem Gaderne, ja Raseriet gik saavidt, at man rev Hjernen ud af Hovedet paa det, og mishandlede det paa alle mulige Maader. Jmidlertid var der paa en af Stadens meest besøgte Spadseregange, Rambla kaldet, bleven opreist et Baal af Meubler og After fra Told- og Politikontoirerne, og Ligets Levninger derpaa opbrændt til Aske. Siden efter angreb Folket nogle store Fabriker og afbrændte dem. J et Bomuldspinderie, hvis Dampmaskiner det især gik ud paa at ødelægge, havde Arbeidsfolkene gjort Modstand, saa endeel Mennesker mistede Livet. Allevegne var der opslaaet Plakater med Paaskrift: "Vi have triumpheret, Alle Huse maa illumineres!" Naturligviis illuminerede Alle af Frygt. Tilsidst blev der sat Jld paa Toldhuset, og dermed endte den 5te August i Staden Barcellona.