Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
At der i Oversættelsen vil kunne spores Jdiotismer, tør man haabe enhver der kjender Sprogbygningernes store Forskjellighed, vil undskylde, saameget mere, som Arbeidet ofte vilde tabe formeget ved aldeles at overføres fra det Sprog, hvori det er tænkt og for Løverdagen den 17 Juni 1826. fattet. Jøvrigt skeer dets offentlige Meddelelse kun i den Hensigt mere at dæmpe end opulme en Jld, der truer med at svække, om et fortære, et af den christelige Religions høist vigtige Meed, som Vehikel for Fatsborgerlig Enighed, Fromhed og Broderkjærlighed. Dersom der, kiæreste Brødre, nogensinde har været en gjennem alle Tidsaldre mærkværdig Tingenes Omvæltning, da er det vist nok den, hvorved i det 16de Aarhundrede en stor Deel af det temmelig cultiverede Europa afskaffede den romerske Paves Herredømme, haandthævede den christelige Religion i sin oprindelige, ældgamle Reenhed, kjendeligt forøgede og udvidede tilligemed guddommelige ogsaa de menneskelige Videnskaber. Men at ikke alene disse sidste, hvorved det menneskelige Vid skjærpes og Sæderne dannes, men ogsaa den hele Levemaade, Lovene for og Indretningerne ved Staternes Styrelse, hvorved Menneskesamfundet forbindes, bleve ændrede og rettede ved hiin Kirkens store gjenfødelse, derom underviser Historien, Begivenhedernes ypperste Lærer. Ved de os veiledende Lys kunne vi, da allerede tre Aarhundreder siden Reformationens Begyndelse ere henrundne, langt lettere end forhen undersøge Aarsagerne, opdage Virkningerne, og fra alle øvrige Begivenheder adskille Følgerne af Religions forbedringen. Thi ligesom en langt større Himmel- og Jordkreds møder dem, der ved at bestige et Bjerg kunne ligesom med eet Øiekast betragte de nærmeste Enge, omkringliggende Agre, og mere bortfjernede Skove, end dem, der opholde sig paa Sletten, saaledes lade de menneskelige Begivenheder efter Aarhundreders Forløb sig langt nøiagtigere beskue og undersøge af Efterkommerne end af de Samtidige. Og endskjønt nye Frugter stedse kunne fremvoxe af Kirkeforbedringen, som af enhver anden stor Begivenhed, og disse ei letteligen skulle mangle i alle efterfølgende Tider, saa ville dog just disse nye Frugter i vor Tid kunne veies paa den billigste Vægtskaal, og øses af deres rette Kilder ved Mennesker, som ere langt fra at have Aarsag til Fiendskab og Partiskhed. Men hvor vigtig en billig og paa Historien grundet Dom over Reformationens nærmere og fjernere Virkninger er i vor Tid, da der høres saa mange Stemmer, selv blandt de Evangeliske om at hiint Affald, som skete fra den catholske Kirke, ingenlunde var at bifalde, ville J let indsee, fornemmelig naar J overveie, at denne samme Kirkeforbedring, er et menneskeligt Værk, ikke fritaget fra de menneskelige Tings fælleds Lod, og desuden Vildfarelser underkastet; ei heller fri for skadelige Virkninger, som Menneskers Letsind, forudfattede Meninger og Stivsind frembragte. Hvorfor vi ogsaa gjerne indrømme Fienderne af Reformationen, at ikke alle de Frugter, som denne bar, vare fuldkomne, og at meget kunde være tilbage at ønske; men paa den anden Side paastaae vi saameget des tillidsfuldere med dens ældre og nyere Forsvarere, blandt hvilke det maa være nok at nævne Reinhold og Villers *), at de Fordele, som den bragte Menneskeslægten, ere af saa stort Omfang og Mangfoldighed, at de langt overveie Pletterne og Manglerne, som kunde findes deri. Derfor ville vi og upaatvivleligen foretage en for Eder, kjæreste Brødre, behagelig Jdræt, ved i Indledningen til dette Circulair, hvorved I indbydes til Reformations-Jubelfestens Helligholdelse, i muligste Korthed fornemmelig at gjennemgaae de Fordele, som hele Christenheden erholdt ved Kirkeforbedringen. Verdslige Fordele forbigaae vi med Overlæg, uagtet ogsaa disse ere af største Vigtighed. Som i den synlige Natur, saa og i sammes usynlige Indretning synes da visse Perioder, fastsatte, ved hvis Gjenkomst saavel physiske som moralske Begivenheder erholde større Kraft og Virksomhed end om de indtraf paa nogen anden Tid. Til Beviis maa Reformationens Begyndelse selv tjene. Thi det er upaatvivleligt, at før Luthers Tid have ligesaa vigtige Stridigheder fundet Sted, som den, der gav første Anledning til Kirkeforbedringen. Men da Tiderne endnu ikke vare beqvemme og modne til denne Forandring, bleve Tvistigheder af det Slags, J Reinholds Chrenrettung der Reformation. Jen 1789. Villers Verfuch uder den Geist und den Einflus der Reformation Luthers, mit Anmerkungen von Henke. 1805. Bogen ogsaa fordanske af P. Blicher Olsen, Kjøbenhavn 1813. enten neddyssede, eller, uden stor Vanskelighed med Magt undertrykte, eller i det mindste holdte paa en eller anden Maade inden snevre Grændser, ved hvilke Midler det indtil den Tid havde været tilladt at nedkue dem, da derimod Luthers Stridighed med Afladskræmmerne endog lige fra sin Oprindelse havde været af en anden Art, og efter kort Tids Forløb ikke lod nogen Tvivl tilbage for enhver kyndig Tilskuer om det ulægelige Saar, som den catholske Kirke derved vilde faae.