JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-08-28
Køverdagen den 10de September førstkommende om Middagen Kl. 12, bliver i Følge Forlig og Execution ved en eneste Auction absolut bortsolgt Gaarden No. 34, i Nestveds Byes Riddergaden forhen tilhørende Hr. Rasmus Henningsen, med sammes Tilhørende, efter de Conditioner, som paa Stedet bekiendtgiøres, og i Forveien kunne faaes til Eftersyn hos Hr. Justitsraad, Borgmester og Byfoged Schønheder i Nestved og hos Procurator Lange i Kiøbenhavn, Nygade No. 91, 3die Sal. Meubel- og Bog=Auction. Hovedgaarden Steel ved Grenaae. Ifølge allernaadigst Højesterets Dom, og derefter passeret Udlæg, bliver paa Hovedgaarden Skeel i Randers Amt, Mandagen den 13de September, næstkommende og følgende Dage, foretaget offentlig Auction, som begynder hver Formiddag Kl. 9, over samtlige Hr. Greve, Kammerherre og Oberstlieutenant de Steels derværende Løsøre, og sieldne betydelige Indboe, bestaaende af: circa 4,000 Lod forarbeidet Sølv, Plet, Glas og Steentøi af forskjellige Slags, Caffe= og Thee-Serviser, Kakkelovne, Sengesteder, Sengeklæder, Madrasser, Skatoller, Stole, Ottomaner, Sofaer, Speile, Servanter, og flere meest Mahognie og tildeels i nyeste Smag forarbeidede Videnskaber, bestaaende Bogsamling, overalt hvilket, ved den derover af m., saa og en meget betydelig velconditioneret, samt af flere Sprog og Meubler; Taffel= og andre Uhre, Kobberstykker, Linned og Dækketøi m. vigte Aars 12te October berammede, men da indstillede Auction, forlængst er uddeelt adskillige hundrede Cataloger i de fleste Egne saavel af Danmark som Hertugdømmene, hvorfore Reqvirenten anseer det ufornødent videre at meddele disse end paa Auctionsstedet, allerhelst, da Hr. Grevens Indboe, blandt de sieldne her i Landet, tillige speciel er beskreven i bemeldte Cataforuden at være - som almindelig bekiendt - samlet med Smag, og at regne loger, som enhver nu i saa lang Tid, siden de bleve uddeelte, have havt Leilighed at giøre sig bekiendte. Grevskabet Steels Birke-Contoir i Voldbye, den 26de Juli 1815. M. Juul, Auctions-Directeur. hvis frie Hovedgaardstaxt udgjør Ager, Mullerup Hovedgaard, og Engs partiorn 38 Tdr. 7 Skpr. Fkr. 2 Alb., Skovskyld 13 Tdr. 4 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb., hvis Areal udgiør henved 789 Tdr. Land, hvoraf Ager og Eng omtrent indeholder 500 Tdr. med tilhørende Bøndergods af Hartkorn Ager og Eng 227 Tdr. ) Skpr. 2 4/4 Alb. Skovskyld, 4 Tdr. 2 3/4 Alb., tilligemed Gudbierg Sogns Konge- og Kirketiende, hvis tiendeydende Hartkorn udgiør 319 Tdr. 3. Skovene indeholde henved 100,000 Favne, foruden Eeg, og er der ved Eien let til offentlig Auction; og skal Auctionen nærmere blive bekiendtgjort. Skpr. 3 Fkr. 2 Alb. vil formodentlig sidst i tilkommende Maaned blive stil ning kan bringes i Stand; en skiøn Have med et godt Orangerie og en dommen et Teglværk, der vel for Tiden er nedlagt, men med liden Bekostkan derom henvende sig enten til Forvalter Børkop eller Undertegnede her smuk Dyrehauge. Hvo der ønsker nærmere at kiende denne gode Eiendom, paa Gaarden. Til Gaarden er fuldt Hoverie. Mullerup pr. Nyborg, den 19de August 1817. H. F. Scheel, Over= og Underrets=Procurator og antagen Curator Bondrumi afg. Geheimeraad Scheels og Frues Stervboe.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Paris, den 17de August. En Skrivelse fra Maurs af 3die d. indeholder endnu følgende nærmere Omstændigheder ved Neys Arrestation.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Slottet Bessonies ligger midt i en Triangel, som dannes af de tre Stæder Figeae, St. Cere og Maurs. Marschal Ney ankom den 31te Juli under Navn af Hr. d'Escaffres, en gammel Familie Auvergne, dertil, for at søge Beskyttelse hos dette Slots Eierinde, der er en Cousine til Marschalinden. Formodentlig var man allerede kommen paa Spoer efter ham; thi neppe var han kommen til Slottet, førend der allerede gjordes Anstalter til at fange ham. Gensdarmeriet i Aurilla, Gourdon og Martel satte sig strax i Marsch. For ikke at vække Mistanke betiente man sig ikke af Gensdarmeriet i Figeac, Maurs og St. Cere. Foreningsstedet var Parlant, hvor man kom sammen Klokken 2 om Natten. Henimod Daggry blev Slottet omringet. Gensdarmeriet gik ind paa samme, og tog Ex Marschallen fangen med alle hans medbragte Effecter. Han skulde nu giøre Reisen tilhest; dog fik han efter Forlangende en Vogn. General Droust har selv indstillet sig som Fange; hans Proces skal strax beynde. Der er givet Ordre til at fore General Debelle til Pa tis, ogsaa han har selv indstillet sig.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
- Den offentlige Tidende for idag indeholder Udnævnelsen af 93 Medlemmer af Pairernes Kammer. Blandt Andre seer man i Fortegnelsen Hertugen af Bellund (Victor), General Compan, GrevLauriston, Boissy d'Anglas, Grev Blacas, Hertugen af Dalberg, Chatteaubriand, Grev Capla, Emmanuel Dambray, Grev de leChatre, Grev Victor Caraman, Admiral Gantheaume, Lall. Tolendal, Grev Julius Polignac, Grev August Talleyrand, Grev Laroche Jacquelin, Hr. de Seze o. fl.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Den 20de August. Jgaar mellem Kl. 2 og 4 holdtes en Ministerialforsamling. Da Hs. Majestæt kom ned af Trappen, kastede Madame Labedoydre sig for hans Fodder, og bad om Naade for sin Mand, Kongen bevidnede hvor haardt det var ham at maatte afslaae hendes Bøn, dog med Tilføiende, at Allerhøistsamme vilde tænke paa hende og hendes Børn. Endnu Klokken 6 vilde Labedoydres Moder bede for sin Søn, men hun fik ikke Andients.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Jgaar Eftermiddags Klokken 1 stadfæstede Revisionstribunalet den over Labedoydre fældede Dom, og henved Klokken 7 blev den fuldbyrdet idet den Anklagede blev skudt paa Grenellesletten. Labedoyerknælede, og modtog Velsignelsen af sin Skriftefader; derpaa stod han igien op, blottede sit Bryst, og bad Veteranerne, der skulde skyde ham, at sigte godt. Neppe havde han sagt dette, før han ikke var mere.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Hos alle Kunsthandlere seer man allerede et veltruffen Portrait af Labedoydre.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Som man forsikkrer har hans Familie faaet Tilladelse at lade Liget begrave paa dens Godser i Bretagne.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
- Hs. Majestæt har givet følgende Decret; Da Vi ønske at sætte Vore indvortes Indretninger paa en fa Fod, og Jntet saameget sikkrer Staternes Rolighed som hiin Nedarvelse af Tænkemaade, der forbinder sig med Nedarvelsen af de høi offentlige Statsbetieninger, og saaledes frembringer en uafbrudRække af Statsembedsmænd, hvis Troskab og Hengivenhed for Fyrste og Fædreneland sikkres ved deres Fædres Grundsætninger og Exempel, saa have Vi forordnet: 1) Pairsværdigheden er arvelig i Mandlinien efter Førstefodsel. 2) Dette gielder ogsaa med Hensyn til de Pairs, som Vi i Fremtiden maatte udnævne. 3) Hvis den lige Linie uddøer, forbeholde Vi Os at overdrage Værdigheden til en Sidelinie. Undertegnet Ludvig. - Loirearmeen er nu ganske afskediget. Ved sit kloge Forhold har den bevaret Frankrig 500 forspændte Kanoner. Da den opløstes, var den endnu 60000 Mand stærk.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
De 18000 Geværer ere allerede i Vincennes blevne udleverede til de Allierede.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
- Kongen har erkiendt som Statsgield alle de Udgivter, der ifølge høiere Befaling og efter de bestaaende Reglementer ere gjorte siden 20de Marts 1815. - Besætningen i Conds er ogsaa bleven afskediget, og den saakaldte Byvagt besørger Tienesten.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
De Nationalgarder, der laae i Garnison i Met, ere blevne hiem permitterede.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Den franske Loirearmees Cavallerie er trukket i Cantonnement i Departementerne Tarn og Garonne. De allierede Tropper, som stode i Egnen af Besancon, have begivet sig bort derfra
Berlingske Tidende, 1815-09-01
J Nantes er bestilt Qvarteer til 6000 Preussere, Den 21de August. Journalerne for idag indeholde følgende to Gierningssager. Hele Frankrig og alle Fremmede henvendte deres Blik til Kongen, for at see, om hans Godhed vilde gaae saavidt, at han vilde benaade Oberst Labedoyere, eller om Dødsdommen skulde fuldbyrdes. Forbryderen havde den værdigste Moder, en ung elske værdig Kone, et umyndigt Barn og en Familie, som var Bourbonerne oprigtig hengiven. Vistnok kostede det den gode Konge stor Overvindelse ikke at giøre nogen af disse Betragtninger gieldende: men hvorledes kunde og hvorledes skulde han det, Forbrydelsen var allerede ifølge sin Natur utilgivelig. Labedoyere var af sin Monark bleven overost med Velgierninger, og var ved sine Familieforholde nøie forbunden med Hoffet, og desuagtet brød han sin Eed, og viste sig ulydig mod sine Chefer. Han befordrede Oprøret, og banede Usurpateuren Vei til Tronen. Han var altsaa en af Hovedaarsagerne til alle de Ulykker, der ere komne over Fædrenelandet. En saadan Forbrydelse angaaer ikke alene Kongen, men hele Nationen, og den offentlige straffende Retfærdighed kunde kun tilfredsstilles ved et stort Exempel. - Men den samme Monark, der handler strængt mod den oprørske Undersaat, ivrer ligesaameget mod Misbrug af den Autoriteterne betroede Magt. Derfor har Hs. Majestæt tilbagekaldet Marqvien af Billeneuve fra Provindserne (hvor han handlede som Kongens Commissair, for at aflægge Regnskab for sin Embedsførelse. Jntet beviser meere Kongens Apartiskhed, end at han Ugesaa vel udnævner Marschallerne Berthiers, Bessidres's og Lannes's Sønner som Marqvis La Roche Jacquelins Søn til Pairs. - Det er vanskeligt at bestemme Antallet af de i Paris værende fremmede Tropper; men saameget er vist, at der daglig leveres dem 200,000 Pund Brød, over 100000 Pund Kiød og 10000 Litrer, Brændeviin. Naar man hertil lægger alle de Levnetsmidler, som Borgerne give i deres Huse, saa kan man giøre sig en Forestilling om de Byrder, Hovedstaden alene maa bære for at underholde de allierede Tropper.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
- Alle i Paris værende Generalcasserere have faaet Ordre at begive sig tilbage til deres Departementer, som de have forladt formedelst Krigsurolighederne.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
- Marschal Rey ankom igaar Morges til Paris under Escorte af to Gensdarmeofficerer, der sad i Vognen hos ham. Først bragtes han til Politiepræfecten, dernæst til Conciergeriet.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
- Som man forsikkrer har Murat af Østerrig faaet Tilladelse at leve hos sin Gemalinde.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
- Paa Pairslisten sees ogsaa Marquis de Bonnay, Minister i Kiøbenhavn. Marschallerne Berthiers, Bessieres's og Lannes's Sønner skulle tage Sæde i Kammeret, naar de have opnaaet den i Chartet foreskrevne Alder.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
- Man troer her almindelig, at de allierede Tropper i Begyndelsen af næste Maaned ville begynde at forlade Frankrig. Man vil endog allerede vide, at de skulle marschere bort i Colonner paa 25000 Mand.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
- De engelske Tidendet have ved Fortællingen om at Bonaparte, førend han gik ombord paa Northumberland, kastede adskillige sønderrevne Papirer i Søen, ogsaa omtalt en Skrivelse, som var kommen til ham fra en Jndvaaner i de Forenede Stater i America. Man har næsten fundet alle Stykkerne af denne Skrivelse, og den skal udbrede meget Lys over en Sag, som den engelske Regiering endnu ikke vil have bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Hidindtil er endnu intet af bemeldte Skrivelses Jndhold bleven bekiendt; men den angaaer sikkert kostbare Effecter, som Bonaparte har betroet til en meget anseet Mand i Ny Engelland, og som for Størstedelen ere ved denne Mands Mægling blevne forsendte fra Havre de Grace med et americansk Skib, der var det eneste, som var undtagen fra den i tre Uger i de franske Havne lægte almindelige Embargo. Disse Gierningssager, for hvis Paalidelighed man kan indestaae, giøre det meget begribeligt, hvorfor Bonaparte, ifølge engelske Tidenders Udsagn, ikke havde saa store Rigdomme hos sig, som man havde formedet. Jmidlertid veed man, at han har gjort sig sit Ophold i Paris til Nytte. Det var almindelig bekiendt, at adskillige tungt læssede Vogne vare afgangne fra Tullerierne og Eliske=Bourbon, og at man var overbeviist om, at de førte Guldstænger og andre Kostbarheder bort. Man foregav, at de vare bestemte til Kysterne, hvilket Paaskud let vandt Tiltro, efterdi man didhen sendte en stor Deel i Munition. Sagen er af den Beskaffenhed, at den vel fortiener Monarkernes Opmærksomhed.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Mons, den 22de August. Hs. Kongel. Høihed Prinds Frederik har ladet Jntendanten i Ge mappe vide, at den franske Douanelinie ufortøvet igjen skal oprettes. Intendanten har strax underrettet Handelstanden om denne Foranstaltning.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
For nogle Dage siden ere 22 Vogne med Penge ankomme til Brussel under engelsk Escorte. - J Antverpen er den nye af Kongen foreslaaede Constitution bleven forkastet. Det samme skete her med 41 Stemmer imod 31. J andre Stæder var dog Stemmeflerheden for Antagelsen, og uagtet Modstanden i Belgien skal dog Constitutionen antages og bringes i Udøvelse i Kongeriget.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Frankfurt, den 22de August. Den Indretning, man, for at inddrive Contributionerne i Frankrig. har truffet med at sende Vexler, som skulle accepteres, er meget godt da man derved, eftersom man finder for godt, kan naae dem, der nylig ere blevne rige, og overhovedet de Store under den bonapartiske Regiering. Saaledes hedder det allerede, at Massena, Davoust, Cambaceres a. maae acceptere og betale Vexler paa store Summer Dog vil det ikke blive ved, Penge alene. Man forsikkrer almindelige at Østerrig, hvis Stammeland Lothringen er, vil have denne Egn, tilbage. Meget sandsynligt er det ogsaa, at adskillige betydelige franske Fæstninger ved den nederlanske Grændse ville blive forenede med Kongeriget de Forenede Nederlande.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
London, den 22de August. Endnu Mere af Samtalen mellem Bonaparte, Lord Lowther og Hr. Littieton. Bonaparte sagde, i det han gjorde Forestillinger mod sin Anholdelse: "De kiende ikke min Karakteer; de skulde have troet mit Æresord. En af Herrerne sagde: "Skal jeg sige Dem den rene Sandhed; Bonaparte. Lad mig høre den. - Jeg maa sige Dem, at efter den spanske Invasion kunde ingen Engellænder troe Deres høitideligste Løvter. B. Jeg blev af Carl den 4de kaldet til Spanien, for at staae ham bi mod sin Søn. - Rei, efter min Formening for at sætte Kong Joseph paa Tronen. B. Jeg havde et stort politisk System. Det var nødvendigt at opreise et Modværn mod Deres uhyre Magt tilsøes, og desuden var det allerede skeet af Bourbonerne: - Man maa dog tilstaae, General, at Frankrig var frygteligere under Deres Scepter, end i de sidste Aar af Ludvig den 14des Regiering. Det var ogsaa bleven udvidet &c. B. Engelland paa sin Side var bleven mægtigere. - Her beraabte han sig paa vore Colonier, og især paa vore Erhvervelser i Ostinden. - Meget godt underrettede Mænd ere af den Mening, at Engelland mere taber end vinder ved Besiddelsen af dette for store og fiernt liggende Rige. B. Jeg ønskede igjen at oplive Spanien, og giøre meget af det Cortes siden have søgt at giøre. Da man erindrede ham om Maaden, hvorpaa han havde taget den spanske Trone i Besiddelse, svarede han ikke derpaa, men begyndt igjen at tale om sin Anholdelse og endte med: "Nu, jeg har bedrage, mig ved at forlade mig paa Eders Ædelmodighed. Om Hr. For sagde han, at han havde kiendt ham, og seet ham Tullerierne. "Han havde ikke Eders Fordomme. - Hr. For, General, var en ivrig Patriot med Hensyn til sit Land, og desuden en Verdensborger. B. Han ønskede oprigtig Fred, og jeg ønskede den ogsaa. Hans Død hindrede Fredsslutningen. De andre, vare ikke oprigtige.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Hertugen af Orleans er ankommen hertil fra Frankrig, Man taler om, at han skal formæles med en russisk Storfyrstinde, og at han desaarsag den 4de October vil reise til St. Petersburg. - Der er givet Ordre til at reducere Marinen til 12000 Matroser og 5000 Søsoldater. 12 Linieskibe skulle ligge som Vagtskibe, og et Linieskib paa den ostindiske Stition. Det er befalet at aftakke ialt 200 Krigskibe med deres Mandskab.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
- Fregatten Eurotas er afseilet til Malta med Savari og Lallemand. Bonaparte overrakte førend sin Afreise til St. Helena Lord Keith, følgende Protestation. Jeg protesterer høitidelig for Gud og Verden mod den Fornærmelse, man har tilføiet mine hellige Rettigheder, ved med Vold at tiltage sig Raadighed over min Person og min Frihed. Jeg er frivillig kommen ombord paa Bellerophon. Jeg er ikke Engellands Fange, ombord, lagde en Snare for mig, saa har den krænket sin Ære, og befudlet sit Flag. Hvis denne Voldsomhed bringes i Udførelse, saa røse Engelænderne sig forgieves af deres Redelighed, deres Love og deres Frihed. Tro og Løve ville da være tilintetgjorte ved Bellerophons Hospitalitet. Jeg appellerer til Historien. Den vil afgiøre, om en Fiende, der i 20 Aar har ført Krig med det engelske Folk, og siden i Ulykken søger et Tilstugtsted under dets Loves Beskyttelse, kan give et større Beviis paa sin Agtelse og sin Tillid; men hvorledes giengieldte man dette i Engellands De lode som rakte de denne Fiende Giestevenskabs Haand, og da han fortrøstningsfuld havde overleveret sig til dem, opoffrede de Ombord paa Bellerophon, tilsøes den 4de August 1815.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Napoleon. Man tvivler ikke paa, at Fredstractaten mellem Frankrig og de allierede Magter jo er nær ved at blive sluttet. Frankrig skal beholde de ved Parisertractaten fastsatte Grændser. Men det skal betal 600 Millioner for Krigsomkostningerne, og det inden tre Aar, i hvilken Tid de Allierede til deres Sikkerhed skulle besætte adskillige Grænd sefæstninger mod Norden.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
- General Bloomsield har overbragt Fyrsterne Blücher, Wred, og Schwarzenberg, og Greverne Wittgenstein og Barclap de Tolly den store Bathorden. Hertugen af Wellington forrettede Jnvestituren.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
- Privatbreve fra Paris melde Følgende: Mellem de allierede her værende Souverainer og Hs. Majestæt Kongen af Frankrig hersker stor Enighed og Aabenhiertighed, og man kan med Sikkerhed vente, at Freden snart vil blive sluttet. Jmidlertil er det ligesaa sandt, at Ludvig den 18de med den bedste Villie oft er i Forlegenhed med hvorledes han skal tilfredsstille alle Partier efter de allierede Souverainers Raad. Dette Raad modsætte Fouchs og Talleyrand sig, idet de paastaae, at det er skadeligt for Frankrigs Jnteresse. Det kommer altsaa nu an paa hvis Raad der vil vinde Over baand. Jmidlertid hengaaer Tiden uden at Noget bliver afgjort. De Kongel. Ministre bestræbe sig for at bevise, at Frankrigs Sand Jnteresse nødvendig maa være forskiellig fra de Allieredes, og man maa ikke glemme, at Kongens Jnteresse ikke maa skilles fra de Franskes. Talleyrand og Fouche stræbe at besætte alle betydelige Pladser med deres Venner, og de finde derved kun saa Vanskeligheder. Desuagtet tales meget om en Ministerialforandring. J Paris er det nu fuldkommen roligt. Denne Rolighed vil vare saalænge de talrige allierede Armeer er der. Men naar de ere borte, ville alle tidligere Scener blive fornyede. De Allierede see Tingen netop fra samme Side, og da det ikke kaa i være dem ligegyldigt hvert Aar at maatte giøre et Tog til Frankrig, saa er det dem meget magtpaaliggende, at sætte Freden med Frankrig paa en sikket Basis, førend de med deres Tropper forlade Kongeriget.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Endnu er det franske Regieringsystem meget svagt; men man lover at give det større Kraft og Eftertryk, saasnart Armeen er bleven tilbørlig organiseret. Det er de allierede Souverainer saavelsom Ludvig den 18des Ønske at de allierede Tropper ikke, uden i yderste Nødsfald, skulle gribe voldsomme Forholdsregler med Hensyn til det franske Folks Anliggender.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Udenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Vexelcours, den 1ste September. Hamburg, 612 Procent. 2 Md. Dato. 619 - a vista London, 2 1/2 R. s. 2 Md. Sigt. Species 615.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Kiøbenhavn, den 31te August. Efter anstillet Forhør over de Personer, der ved Politiet bleve arresterede i forrige Maaned i Norges Gade blande Mængden, der havde forsamlet sig af Nysgierrighed udenfor den af den Kongel. Storbrittanniske Gesandt beboede Gaard, da samme i Anledning af de allierede Hæres Seier i Frankrig var illumineret, fordi de formodedes at have gjort sig skyldige i den der stedfundne Uorden, ere 2de, nemlig Fasting og Schiødt, blevne af Politieretten dømte til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, hvorved den Tid, de, medens Sagen blev forhandlet for Retten, tilbragte i Fængsel, er bleven dem tilregnet i Straf. Soldaten Stubbekiøbing, som ved Vidnernes Udsagn ikke kunde overbevises om at have taget Deel i Opløbet, er af Krigsretten bleven frikiendt, og har indtil Sagens Udfald udholdt en langvarig Arrest Den 1ste September.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
I et eget udkommen Blad have de Herrer Krigsraad og Ridder af Dannebroge Langeland, Capitain og fungerende HvervingscheLütken og Overkrigscommissair Dest aflagt offentligt Regnskab for Anvendelsen af de Bidrag, der, som en Følge af deres Opfordring, til Dannerfolket, ere indkomne til de i Felttoget i Holsteen Saarede samt de Faldnes Enker og Børn &c. Den indkomne Sum (foruden hvilken Hr. Overkrigscommissair Ost paa speciel Anmodning om Understøttelse, som ikke kunde bevilges af de indsendte Bidrag, har betalt 200 Rbmk.) beløb sig til 2344 Rbdlr. 33 s. Efter foregaaende Correspondence med vedkommende Autoriteter, Regimenter og Corps a., og derpaa modtagne specificerede Lister over Hærens Døde og Saarede, have Ovennævnte gjort forholdsmæssige Beregninger, og di, udbetalt de indkomne Bidrag saaledes, at hver let Saaret erholdt et g. Lod 17 Rbdlr.), og derefter de øvrige (to eller flere Lodder, i For ge hold til qvalificerende Omstændigheder. Det jydske Regiment lette Dragoner, 4 haardt og let Saarede . . . . . . 105 Rbd. Det fyenske Regiment lette Dragoner, 10 baard : og 4 let saarede, samt 2de Enker og Børn 178 - 80 sk. Det holsteende Regiment Ryttere, 11 haardt, og 33 tet Saarede, en Enke med Børn Det holsteenske Husardetaschement, 6 haardt Saarede . . . . . . . . . . 10 - Dronningens Livregiment tilfod, 8 let Saarede. Det fyenske Jnfanterieregiment, 9 haardt og 2. let Saarede, samt en Enke med Børn Det oldenborgske Jnfanterieregiment, 27 haardt og 65 let Saarede, 9 Enker med Børn og trængende Forældre . 905 - 64 - Det slesvigske Jnfanterieregiment, 11 haardt, 16 let Saarede, og en Dræbts trængende Forældre . . . . . . . . . 238 - Det holsteenske Infanterieregiment, 1 haardt og 11 let Saarede . . . . . . . Det holsteenske Skarpskyttercorps, 1 haardt Saaret med Kone og 4 Børn; 2 Enker med Børn . . . . . . . . . . . 6. - Summa 2314 Rbd. 32 s. Ved Pengenes Afsendelse til ovenanførte Regimenter og Corps anmodede Jndsamlerne de respective Chefer og Commandeurer, at uddeele Pengene i Anledning af Deres Majestæters Kronningsfest. Hvis No. gen af de ugifte Saarede skulde nu ved Døden være afgaaet, overlode de til de Herrer Chefer at give den Afdødes Andeel enten til en savnet Kriger, der siden kunde være kommen fra Udlandet tilbage til Regimentet, eller ogsaa til den eller de meest Fortiente efter Regiments chefens bedste Skiønnende; hvis Nogen af de gifte Saarede skulde vel Døden være afgaaet, skulde hans Andeel tilfalde Enken; hvis ingen Enke var, da Børnene, og dersom den Afdøde hverken efterlod Enke eller Børn, da kunde Regimentschefen uddeele Pengene efter bedste Skiønnende.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Ved Kieleruniversitetets Høitidelighed i Anledning af Deres Maajestæters Kronningsfest udnævntes Følgende til Doctores: (Dette tiener tillige til Berigtigelse af det i Statstidendens No. 67 Jndførte), Til Doctores Juris, Geheimeconferentsraad og Cantsler Baron v. Brockdorff, Statsraad Ørsted, Deputeret i det danske Cancellie, og Geheimeraad Niebuhr i Berlin. Til Doctores Medicinæ: Divisionschirurg Keil i Rendsborg; Regimentschirurg Ludvig Jacobsen i Kiøbenhavn, og Professor Steffens i Breslau. Ti Doctores Philosophiæ, Christian og Friedrich Leopold Greven af Stollberg; Geheimeconferentsraad og Cantsler Krück; Confetentsraad Jensen, Deputeret i det slesvigeholsteenske Cancellie; Legationsraad Schonborn, forhenværende Resident Henrich Wilhelm von Gerstenberg i Altona; Joh. Valentin Francke, Studiosus Theologi og Philologie, efter foregaaende Disputation.