JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
Mariboe, den 23 October. Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe, ere Priserne paa Korn og Fedevarer samt Creaturer, i indeværende October Maaned følgende: 1 Tønde Hvede 18 Rd. 1 Tønde Rug, 13 Rd. 3 Mk. 1 Tønde Byg 7 Rd. 3 Mk. 1 Tønde Havre 4 Rd. 1 Tønde graae Ærter 9 Rd. 3 Mk. 1 Tønde hvide Ærter 10 Rd. 3 Mk. 1 Tønde Vikker 8 Rd. 1 Tønde Kartofler 3 Rd. 1 Pund røget Flesk 3 Mk. 4 s. 1 Pund fersk Flesk 2 Mk. 12 s. 1 Pund Kjød 1 Mk. 8 s. 1 Pund Smør 4 Mk. 6 s. I Pund Ost 1 Mk. 4 s. 11 Pund Talg, 6 Mk. 1 Slagtenød 75 a 80 Rd. 1 Faar 9. Rd. 1 Sviin 60 a 60 Rd. - Alt i Rigsby. N. V. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
Nyekjøbing, den 20de October. Denne Dag har her paa Stedet været fatal, for de Kjøbenhavnske Hunde, Politiet havde opdaget 4 Hunde, som af pure Barmhiertighed vare af Skippere herfra medtagne fra Kjøbenhavn, efter Hundenes derværende Eieres Anmodning, da de ikke kunde lade dem dræbe. De bleve alle, i Politiemesterens Overværelse, aflivede. Det var meget ønskeligt, at man allevegne i Provindserne brugte samme Fremfærd, at ikke den i Kjøbenhavn værende Smitte skulle udbrede sig videre i Riget; ja, det var endvidere at ønske, at Enhver i Provindserne blev forbuden at føre Hunde med sig fra Kjøbenhavn, med mindre han ville taale dem, ved Hjemkomsten, tracteret ligesom ovenmeldte fire. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
Kjøbenhavns Børs den 21. October. Cours. Hamb. 2 M. 627, vista 635. Amsterdam 2 M. 593. London 2 M. 26 1/2 Rbdl.,a vista . Spec. 630. - Specier solgtes til 38 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 75 pr. 100; Oblig. 300. Norske Sedler
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
Blandede Efterretninger. Christiania, d. 18 Octbr. Paa Gjæstgiver gaarden Dillingen i Smaalenenes Amt findes, opslaaet en Foged Placat, hvori er indtaget en Skil velse fra den Norske Regjerings tredie Depariment til Smaalenes Amt, dateret 27 Juni 1818, saalydende: Da befrygtende Mangel saavel for Huusleilighed som Levnetsmidler i Christiania, medens Storthinget varer, gjør det nødvendigt at anvende saadanne Midler, som i det Muelige kunde forebygge en endnu større Mangel og Vareprisernes uberegnelige Stigen, saa er det bestemt, at fremmede Reisende, hvorved forestaaes dem, der ikke ere Svenske eller Norske Undersaatter, ikke skulle gives Adgang til Christiania i benævnte Tid. Foranlediget heraf maa Departementet tienstligst have Amtet anmodet om at tillægge de dem underordnede Politiemestere Ordre til, ikke alene at negte enhver fremmed Reisende Pas til Christiania, men endog nøie paasee, at ingen Saadan, om han end fra et andet Sted skulde være meddeelt Pas til Christiania, afreiser dertil, saalænge Storthinget varer. Skulde en eller anden Udlænbing foregive, at have nødvendigt Ærende til Christiania, da maa han desuagtet ikke meddeles Pas, men i saa Fald bliver at indstille Departementet, hvorvidt Tilladelse kan meddeles ham at reise til Christiania, hvilken Tilladelse den Reisende og maa oppebie. (Norsk Rigst.)(Af Lab. Av.)Man venter med det første et nyt Værk af Bernard de St. Pierre under Titel af Harmonies de la Nature, en Fortsættelse af Etudes de la Nature. Det er Frugten af 20 Aars Arbeide, og besørges udgivet af Ains Martin. Den ny Bro over Themsen ved Vauxhall i London har kostet over 500,000 Pd. St. Den har 2 Buer af Jern. Pillerne er af tilhugne Kampestene, og i Rækværket af hver Bue findes omtrent 1000 Centner støbt Jern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
J Paris er oprettet ved College royal de France en Lærestoel for det chinesiske Sprog og den chinesiske Litteratur. Hr. Adel Remsat, som Sagen er overdraget til, aabnede sit Læreforredrag. med en Tale over de Fordele, man kan vente af dette Studium, og gjendrev de Fordomme, man, hidtil har havt derimod. Han bemærkede tillige, at alle lærde Missionærer, som med Held havde lagt sig efter den chinesiske Litteratur, have været Franske; Talen holdtes for en meget talrig Forsamling, hvoriblandt fandtes endog adskillige Damer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
Natten fra d. 21 til den 22de d. M. er ved et voldsomt Jndbrud i Stadscassen i Lübek bortstiaalen en saa betydelig Sum Penge i forskjellige Myntsorter, at den labske Magistrat udlover femten Hundrede Mark for Tyveriets Opdagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
J London er nu ankommen Rajah Singa, Kongen af Candis Krone og Scepter, som skulle overgives Prinds Regenten. - Candy er et stort Kongerige paa Øen Ceylon, og indbefatter en Fjerdepart af hele Øen. Det er omgivet af høje Bjerge og tykke Skove, igjennem hvilke Veiene ere smalle og vanskelige, som Kongen, en undskrænket Despot, lod bevogte, for at hindre sine Undersaattere, fra at vandre ud til andre Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
J Aaret 1766 gjorde Jndbyggerne, Cingaleserne, en Opstand mod Hollænderne, men den blev snart stillet, og deres Frihed, efterat Hovedstaden af samme Navn var erobret, meget indskrænket. De maatte indgaae alle de Betingelser, Hallænderne foreskreve dem. Benævnelsen, Sukker Candis er taget efter denne Bye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
Tre Jesuiter ere i denne Tid afreiste fra Rom til Spanien, for der, efter Kong Ferdinands Forlangende, at faae deres Selskab gjenoprettet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
De Værelser, som H. M. Kongen af Danmark beboede i den Keis. Hofborg, under Sit Ophold i Wien, og som støder til Keiserens Appartements, indrettes nu til Vinterbeboelse for Erkehertuginde Marie Louise og hendes Søn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
Til Portsmouth er ankommen et Skib med en stor Mængde Guldstange og Guldstøv ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
Det har under sine Krydstoge taget adskillige Skibe, der dreve Negerhandel, og bragt Slaverne til Sierra Leona.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
J Norddepartementet i Frankrig høre Mordbrandene nu til Nettens Orden. Mange Landsteder, der tilhøre Royalister og saadanne, der tilforn have kjøbt Emigrantgodser, ere hidtil lagte i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
Neapel, den 20de August. Det har ved et Rescript af den 2de August allernaade st behaget Kongen af de to Sicilier, at udnævne Dr. Schønberg fra Danmark til første Læge ved Hospitalet det Sacramenti i Neapel, til Tieneste for de der liggende Østerrigere. (Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
Paris, den 16de October. Pairernes og de Deputeredes Kamres Deputationer bleve aftes den ene efter den anden høitidelig indførte i Tronsalen til Kongen, som hørte og i meget naadige Udtryk besvarede Kamrenes Adresser, der fremsagdes af Cantsleren og Hr. Laine. - Hr. Angelos, den høie Ports befuldmægtigede, har igaar i en Privataudients overrakt Hs. Majestæt en Skrivelse fra Storherren. - Den 11te d. marscherede talrige preussiske Troppecorps bort herfra. Giennem Barrieren Charenton passerede henimod 8 til 9000 Mand. Disse Tropper begive sig til Grændserne. Efterhaanden som de forlade Paris, afløses de af Corps, som komme fra Normandiet og Bretagne, og ligeledes sætte sig i Marsch til Norden og til Lothringen. Disse Gjennemmarscher falde besværlige, men ville om 8te Dage ganske ophøre fordenne Hovedstads Jndvaanere. - Moniteuren af 13 d. siger, at Murat, ifølge authentiske Breve, er bleven heftet paa Corsica.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
Jtalien, den 10de October. Lucian Bonaparte er i Rom sat under den pavelige Regjering Opsyn. Han nyder fuldkommen Frihed, og er igjen indtraadt i alle sine Rettigheder. Det samme er Tilfældet med Cardinal Fesch. - Baronesse v. Stael-Holstein er ankommen til Mayland. Kongen af Sardinien har stiftet en ny Orden, under Navn af Savoyens Militairorden. Den er udelukkende bestemt for Militairpersoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
Wien, den 11te October. En Skrivelse fra den tyrkiske Grændse forsikkrer, at Tyrkerne befæste alle Punkterne ved Neder-Donau, og ruste sig med megen Kraft. - Jtalienske Blade indeholde den pavelige Protestation imod de til Skade for den hellige Stoel af Wienercongressen besluttede Foranstaltninger, f. Ex. mod Østerrigs Besættelsesret til Ferrara og Commachio, mod Fratagelsen af den paa den anden Side af Poliggende Deel af Ferrara, samt de i Frankrig liggende Grevskabet Avignon og Venaisin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
Wien, den 14de October. Hds. Majestæt Keiserinden vil næstkommende Onsdag den 18 d. tiltræde Reisen til Jtalien. Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig vil, efter Forlydende, den 19de indtræffe i Jnspruck, men den 2den November i Venedig. - Keiserinde Marie Louise er for nærværende Tid upasselig. Ogsaa hun vil afgaae til Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
Berlin, den 21de October. Den 17de d. om Eftermiddagen Kl. 4 ankom Hs. Majestæt Kongen ved ønskeligt Velgaaende, til alle sine tro Undersaatters Glæde, fra Paris over Brüssel til Potsdam, modtoges paa det ømmeste af de der forsamlede Kongelige Prindser og Prindsesser. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
Den russiske Keisers Ankomst er nu bestemt fastsat til Mandagen den 23 October. - Den 19de de ankom Hs. Majestæt Kongen fra Potsdam til Charlottenburg, hvorfra Allerhøistsamme begav sig tilhest til Exerceerpladsen i Thiergarten, for at tage de der i Parade opstillede Tropper, Jnfanterie, Cavallerie og Artillerie, som for nærværende Tid gjøre Garnisonstjeneste her i Staden, i Øiesyn. Hs. Majestæt red gjennem Gelederne, og lod derpaa Tropperne defilere forbi sig. Efter et kort Ophold i Staden vendte Hs. Majestæt tilbage. til Charlottenburg, hvor der var Familietaffel. - Af de Tropper, som for nærværende Tid ere indqvarterede i Paris, og ikke mere forpleies af Borgerne, faaer en Capitain daglig 10 Franker, og en Lieutenant, 6 Franker til sin Underholdning, hvilke Penge Staden Paris maa udrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-28
London, den 17 October. Fire Persere af Stand ere ankomne til Engelland for at besee dette Land. Major d'Arcy, en engelsk Artillericofficier, der hørte til Ridder Gore Onselys Gesandtskab, er deres Ledsager og Tolk. Den ene af disse Personer er Læge, den anden Jngenieur og den tredie Knivsmed af Profession, hvilken Haandtering agtes saa høit i Persien, at enhver, som har lagt sig efter den, har Ret til uden særegen Tilladelse at komme til Keiseren, og behandles med største Udmærkelse. - Regjeringen har truffet Anstalter til at gjøre en Ende paa Urolighederne i Newcastle. To Krigsslupper, vel bemandede med Tropper, afseilede i forrige Uge til Schields, forat bringe de oprørske Matroser til Fornuft. Militsregimentet fra Westminster og 230 Søsoldater ere ligeledes afseilede derhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-31
Nu omstunder er det ikke saa, Kapellanierne i de smaa Kjøbstæder ere nedlagte, i de større forvandlede til Catechet-Embeder, forresten er Embedets Bestyrelse overdraget til een geistlig Mands Omhue alene. De faa studerede Degne og Skolelærere, som endnu hist og her findes paa Landet, afløses af seminaristisk oplærte Bønderbørn, stundom førend vor Herre afløser dem fra deres Post. Der bliver altsaa for Fremtiden kun en geistlig Lærd i hver Menighed, eller rettere sagt, i hveranden; thi de fleste Præster ere kaldede til to, somme til tre Menigheder, Et virkeligt Tab for dem, der have svedet for at lære deres Bog, enten man tager Hensyn til Præsten i Embede, eller til dem, som have løbet med ham paa Banen og ere qvalificerede til at være hans Medhielpere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-31
Kjøbenhavn, den 30de October. Den 26de dennes afgik her ved Døden Hs. Excellence Hr. Basil Lisakewitz, russisk Keiserlig Geheimeraad og forhenværende overordentlige Gesandt, samt befuldmægtiget Minister ved det Kongelige danske Hof Ridder af St. Anne-Ordenens første og WlademirOrdenens 4de Klasse. Han var født af adelige Forældre i lille Rusland i Staden Klew, tiente i en Række af 58 Aar under forskjellige Souverainer i den diplomatiske Carriere ved de russiske Gesandtskaber i Dresden, Haag, Paris, London og Kjøbenhavn, til hvilket sidste Sted han i Aaret 1800 kom som Keiserl. russisk Gesandt. Hans sieldne Redelighed, Godmodighed og Blidhed, gjorde ham almindeligen agtet og elsket. Han forlod Verden uden at have havt en Fiende, og hans Medborger, kunne ikke mere levende føle hans Savn, end det danske Folk, der, hos Fremmede ligesaavel som hos Landets Børn, yder Fortjenesten sin Hæder og Hjertets udmærkede Egenskaber et stedsevarende venligt Minde. (St. Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-31
J Addresseavisen findes følgende indrykket: At al Umage for at bringe Livet tilbage hos den, der i flere Minutter har lagt under Vandet, er frugtesløs, dette er en desværre alt for almindeligen antaget Sætning, endog hos Mænd, der ellers sikkerligen hverken ledes af Fordomme, eller mangle Nidkierhed for den gode Sag. De Kiendsgierninger, som bevise det Modsatte, ere ulykkeligviis saa sjeldne at ethvert Tilfælde, hvor Lægens Bestræbelser ere kronede med heldigt Udfald, fortjener offentlig at bekjendtgjøres, for derved at opmuntre Vedkommende til fortsatte Anstrængelser for at redde den Forulykkede, endog der, hvor alt Haab synes at være forsvundet. Efter Anmodning fra Directionen for Selskabet til Druknedes og Skin dødes Redning meddeles derfor følgende Tildragelse,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-31
som et i sit Slags sjeldent Exempel paa Kunstens heldige Virkning ved et druknet Menneskes Oplipning. Den 20 April d. A. faldt Pligtsioner Meyer, i Vandet ved Mastemager=Pladsen paa Gammelholm. Uagtet de Nærværendes Bestræbelser for at redde ham, hengik dog efter Svandsemester Paaskes Erklæring 10-15 Minutter inden han blev optagen, i hvilken Tid han laae nedsjunken under Vandets Overflade. Den paa Holmen vagthavende Chirurg Tauer ilede strax til, og fandt Manden nyligen optagen af Vandet, uden mindste Livstegn, der viste sig intet Spoer af Puls eller Aandedræt; Ansigtet var opspulmet og af en blaaagtig Farve; hele Legemet var koldt, og en skummende Fraade flød ud af Næse og Mund. Neppe vilde man under disse Omstændigheder have tænkt paa, at der var Muelighed i at bringe den Forulykkede til Live, dersom ikke det hidhørende Emne i den senere Tid var bleven saa nøie drøftet, og saa mangen agtet Skribent var opstaaet som de Livløses Talsmand. Endnu for 20 Aar siden vilde selv Menneskevennen udentvivi blot have skjænket den hendaanede et Medynks Suk, og uden Bistand overladt ham til den visse Død. Heldigviis havde Chiurg Tauer fuld Tillid til de i slige Tilfælde anbefalede Kunst midler, og anvendte derfor med Sagkundskab og ufortrøden de Rednings Redskaber der efter det kongelige Admiralitets Collegii Foranstaltning ere anskaffede til Brug paa Holmen. Den Skindøde blev, efter at Halstørklædet var løsnet, skyndsomst henbragt i en Bærekurv til Holmens Medicinalstue, her blev han afklæbt, aftørret, og bedækket med varme uldne Tepper; Munden og Næsen rensedes fra Slimen, hvormed de vare opfyldte, Brystet blev jævnligen sammentrykt for at efterligne Aanbedrættets Mechanisme; Underlivet, Brystet og Ryggen bleve frotterede og Fodsaalerne børstede; hver Gang Brystet efter dets Sammentrykning udvibedes, blev en stærk Salmiakspiritus holdt under Næsen, og af og til nogle Hofmannsdraaber heldede i Munden. Efter vedholdende Brug af disse Midler, begyndte et svagt Aandedræt at yttre sig; den Skindøde aabnede Øinene lidet, den aldeles forsvundne Puls blev atter kjendelig, og Varme indfandt sig efterhaanden i Legemet. Efter et godt Qvarteers Forløb begyndte han at synke, hvorpaa Hofmanns=Draaberne bevirkede en velgiørende Brækning; man lod ham nu ligge en Tiblang rolig, vel indhyllet i varme Tepper, hvorefter han kom saavidt til sig selv, at han kunde iføres de paa Medicinalstuen værende Klæder, og bringes tilSøqvæsthuset. - Saaledes virkede vedholdende og ufortrøden Anvendelse af Kunstens Hjælpemidler, at et Medmenneskes Liv blev reddet, der uden denne Hjælp sikkerligen havde været tadt. Hvilken Glæde maa ethvert tilbagevendende Livstegn have vagt hos Lægen og de Tilstedeværende, Hvilken Fyldestgjørelse at have anvendt Kunstens Midler med saa ualmindeligt Held,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-31
Mariboe, den 27de October. Jndbudne af det skjønneste Veir, som man nogensinde paa denne Aarets Tid kan forestille sig, strømmede en heel Hærskares Mangfoldighed af Kjøbere og Sælgere til Markedsfesten her i Mariboe den 24de d. M. Fra Morgenstunden, der ellers har Guld i Mund, holdtes Varene i en meget høi Priis, men hen mod Aften bleve de meget lettere, da Sælgerne i denne pengeløse Tidspunct troede, at Noget var bedre end Jntet. Man vil endog vide, at Mange solgte tilsidst under Jndkjøbsprisen. Vinhandlere, Alchymister og Øltappere gjorde det bedste Marked, uagtet en Pot Brændeviin kostede 1 Rbd., i Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-31
Kjøbenhavns Børs den 31 October. Cours. Hamb. 2 M. 634, a vista 640. Amsterdam 2 M. 597. London 2 M. 26 1/2 Rbdl.,a vista - . Spec. 640. - Specier solgtes til 38 1/2 a 38 3/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 73 1/2 a 74 pr. 100; Oblig. 300. Norske Sedler 66 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-31
Blandede Efterretninger. Ensan den 5te Septbr. (gl. Stiil.) Efter langvarig Tørke i hele Gouvernementet Casan udbrød den 3die dennes her en Jldløs, hvis ødelæggende følger overgaae enhver Beskrivelse. Jlden brød ud paa den anden Side af Sulakfloden i Jamskoi Sloboden, og udbredte sig ved den heftige Vind med utrolig Hastighed, saa at allerede adskillige Gader stode i Lue i mindre end en Time. Jngen menneskelig Anstrængelse kunde standse Jlden. Det af Hvirvelvinden omførte Støv, blandet med tyk Røg, dannede nigjennemsigtige Skyer, og den stærke Jld gjorde enhver Nærmelse umuelig. En Mængde Bygninger ere blevne et Offer for Luerne, som hele Fæstningen og den deri værende Cathedralkirke, Spasklosteret, den af Caren Johan Wassiliewitsch bygte Cyprianskirke, det geistlige Consistorium med Archihieriehuset, Retsinstantsernes Bygninger, Postamtet og Canonstoberiets Gaard. Udenfor Fæstningen ere afbrændte: 3 Cathedralkirker, 3 Klostre, 12 Sognekirker, 19 af de bedste Steen Kronbygninger, hvoriblandt det geistlige Academie, Gymnastet, Vicegouverneurens Huus, og andre, endvidere sex offentlige Bygninger og henved 1000 private Huse. Jlden rasede i atten Gader, af hvilke ni ganske, andre halvt afbrændte, og i andre kun enkelte Huse ere blevne tilbage. J det saakaldte casanske Nonnekloster ere alle Celler og Kirken over Porten lagte i Aske, men Hovedkirken og det hellige Mariebillede bleve udeskadigede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-31
Berlin, den 23de October. Jgaar bleve Aarsdagen for Slaget ved Leipzig og et nyt Aarhundredes Begyndelse siden Huset Hohenzollern besteeg den preussiske Trone høitideligholdte, og i Anledning af begge disse Feste sang man Te Deum i alle Stadens Kirker. (Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-31
Paris, den 19 October. Aarsagerne til at den desinitive Fredstractat endnu ikke er bleven bekjendtgjort, er, som Qvodienne for idag anfører at Artiklerne med Hensyn til Tractatens Conventioners Udførelsesmaade endnu ikke ere fastsatte. Artiklerne angaaende Maaden og Terminerne for Contributionsbetalingerne ere blevne fastsatte iforgaars. Man troer, at alle Artiklerne ville blive undertegnede i Lødet af denne Uge. - Natten imellem den 16 og 17 d. blev der skudt paa en i Tjeneste værende Brigade af Kongens Livgarder, da den passerede Gaden Rivoli. Garderne omringede Stedet, hvorfra Skuden vare faldne, og fandt i Palisaderne skjulte tre med Geværer og Pistoler bevæbnede Personer, som strax bleve arresterede. Af den Kongelige Garde er Jngen bleven saaret. - J Antibes ere adskillige Personer blevne heftede, fordi de falbøde en Fredstractat, hvori denne Stats Afstaaelse til Kongen af Sardinien var stipuleret. Med Møie kunde man frelse omtalte Personer fra den opbragte Mængde. Nantua og Staden Pont de Velle ere Adskillige blevne arresterede, som søgte at udbrede oprørske Proclamationer og Skrivter. - Jforgaars Aftes havde en, som det lod beskjænket Dagleier raabt paa Bouleward des Tempels: Keiseren leve, Napoleon leve! Da Nationalgarden tog ham i Forvaring, kunde den med megen Vanskelighed transportere ham til Vagten, fordi nogle Militaire og Jldesindede søgte at give ham Leilighed til at undkomme. - Fra Øvrighedens Side ere de politiske Carricaturer blevne forbudne. - Der er her bleven præget Medailler med Ludvig den 18des Billede. Paa Reversen ere forskjellige Epoqver af Hs. Majestæts Regjering afbildede. - Man seer her i Staden Militaire med en rød og hvid Cocarde, som man siger ere spanske Officierer. - Hertugen af Angouleme er afreist igaar Morges, for at gjøre en Reise i de sydlige Departementer. Hs. Kongel. Høihed begiver sig directe til Lyon. - Jgaar Morges Kl. 10 samlede alle endnu i Paris værende allierede Trapper, Jnfanterie, Cavallerie og Artillerie, sig paa Marsmarken, hvor de bleve mønstrede af Hertugen af Wellington. Derefter forkyndte Leipzigerslagets Fest ved 101 Kanonskud. - Fyrst Blücher skal af sit Hof have faaet Ordre tilsomst at begive sig til de preussiske Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-31
For de preussiske Troppecorps ankom iforgaars 300 Vogne med Havre hertil. - De i disse Dage herfra afmarscherede preussiske Tropper ere gaaede i Cantonneringsqvarterer i Egnen af Meaux. Jmidlertid troer man, at de med det første ville fortsætte deres Marsch til Grændsen. - Sarrebourg, Blamont og Luneville ere endnu besatte af russiske Tropper. - General Lyon har af Hertugen af Wellington faaet Ordre at tilkjendegive de hannoverske Tropper, at de skulle holde sig marschfærdige. - Jfølge Efterretninger fra Madrid er Hertugen deel Parque udnævnt til Gesandt i Paris, og man talte om, at Hertugen af Jnfantado, skulde udnævnes til Gesandt i Petersburg. Justitsministeren Moyano skulde gaae ud af Ministeriet, og Grev Peralada begive sig til Hoffet i Neapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-31
Berlin, den 24 October. J Middags Klokken 1 indtraf Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, hertil under Kanonernes Torden og Klokkernes Ringning, og ledsaget af vor Konge, som modtog sin høie Ven i Friedrichsfelde. Begge Monarker, vare tilhest, og hilsedes af en utrolig Mængde Mennesker med Jubelraab. Jaften illumineres hele Staden. - Den 10de d. er Hs. Keiserl. Høihed Storfyrst Constantin passeret gjennem Breslau til Warschau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-31
Wien, den 18de October. Efter Forlydende er der bleven sluttet en defensiv og offensiv Alliance mellem Østerrig og Preussen. - J Padua, Venedig, Verona a. oprettes Lærestole i det tydske Sprog. - Americanerne have nødt Barbareskerne til at betale dem Tribut eller Skadesløsholdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-31
Saaledes har Algier maattet udrede 150,000, Tunis 80,000 og Tripolis 60,000 Piastre til Commandeuren for den americanske Escadre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-31
Amsterdam, den 21 October. Paa directe Vei have vi fra Nordamerica faaet den Efterretning, at Joseph. Bonaparte er ankommen til Newyork, hvor han har udbedet sig de derværende Øvrigheders Beskyttelse, og derpaa den 10 Septbr. er afreist til Philladelphia.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-31
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ras Tolvte Aargang. No. 88. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 4 November 1815.