JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-04
J de fleste oplyste Lande er det Skik, at lade Ungdommen i Skolerne lære Historie. Da Undervisningsvæsenet ofte er et Slags aandig Dresseren, saa propper man Børnenes Hoveder fulde med vrange Forestillinger om historiske Personer, og lader dem lære Usandheder og Fordreielser udenad, som de ved Skoleprøvelserne tankeløst opramse og siden deres hele Levetid hænge ved, som ved de Eventyr og Spøgelseshistorier, de have lært af deres Ammer. Hvad Under altsaa, at man endog blandt Stænder, som man kalder de dannede, stundom moder Fordumsfuldhed og Forkeerthed i Forestillinger og Begreber, som sætte vort Old tilbage i det femtende og sextende Aarhundredes, Mørke!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-04
Saalænge der endnu gives saa mange andre grove Overdrivelser i Historien, hvis Jndvirkning paa Menneskenes Sædelighed endog er skadelig, kan en saa aldeles uskadelig Beretning, som den af den afdøde Capit. Jahn paaankede være os temmelig ligegyldig, om end dens Overdrevenhed var fuldkomment beviislig. Den menneskelige Aand bliver hverken rigere eller fattigere, ved at erfare med Vished, om Erik af Pommern i Aaret 1417 har beleiret Slesvig med 10,000 eller 100,000 Mand, om han har vist Tapperhed eller Feighed, især da han er een af de historiske Characterer, som enhver Dansk maaskee kjender mere til end han skjøttes om, og det vilde næsten være beklageligt, at en Skribent af Jahns Skarpsindighed og Indsigter har villet spilde sin til nyttigere Grandskninget skikkede Tid paa en saadan henskud, hvis ikke Afhandlingen selv i andre henseeter var saa indholdsrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-04
Frankrigs tiltagende Kraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-04
Jndenlandske Efterretninger. Af den Jndberetning, som Administenen for Præmieselskabet for den mosaiske doms Anbringelse til Kunster og Haandraunder d. 1 Marts d. A. har gjort til H. Majestæt Kongen sees, at fra Selskabets ugyndelse 1793 indtil 16 Juli 1827 have re satte i Lære 261 Lærlinge, hvoraf 50 deels Døden ere afgaaede, deels bortreiste, deels i have udholdt Læreaarene. Af de 201 Læilie, have 175 udlært, og af disse have allende er Deel nedsat sig som Mestere, enten her i Staden, eller i Provindserne, en Deel have meget Bopæl udenfor Fædrenelandet, hvor nogle an blevne Mestere. J de 31 Generalforsamlinger, som ere holdte i Aarenes Række, ere uddelte 129 Penge=Belønninger til Haandværksmestin- og Kunstnere, hvilke beløbe sig til 1770 D. og 2801 Rbd. 40 s. S. og T. Den hele Pro mie-Udgivt i de forløbne Aar, udgjør 3475 Rd. D. C. og 4421 Rbd. 40 s. S. og T. - Ve allerhøieste Rescript af 15 d. M. har ha Majestæt overdraget Cancelliet, at tilkjende Administrationen, at Allerhøistsamme af Al retningen med allernaadigst Velbehag har og det betydelige Gavn, som ved Selskabet erho met i de tilbagelagte 35 Aar af dets Vil hed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-04
HI Tirsdags var det Kongelige Maliglerie paa Christiansborg for sidste Gang offentligen at see for denne Sommer. Uagtet Bileningen er saa yderst billig imod hvad Mulandske Samlinger koste at see, var Beseguns Tal dog langt fra ikke saa stort, som Anmeldttehavde ventet, hvoraf man næsten maa slult, er Konstsandsen i Kjøbenhavn, i det Hele beltagliendnu temmelig ligger i Dvale. Man belo tre til fire Mark for at see en Gøglers Konst men kun faa Fædre falder det ind, at ført et Børn hen i dette herlige Gallerie og dervid, vække hos dem Sands og Følelse for det Sla ne. Hvad Samlingen selv angaaer, da er bleven ordnet med saa megen Ombyggelse at den nu maa betragtes som een af de som ligste i Europa. Men, efter Anmelderens Skifnende, er her for meget at oversee. En Maleriesamling som denne, der er fremkommen i saa forskjellige Tidspunkter og sammenbragt ved saa forskjellige Samlere, maa nødvendig indbesatte mange Stykker, som blot have historisk eller localt Værd. De Værker, som have en afgjort Konstværd burde hænge for sig selv, saa lides at Øjet beqvemt kunde overskue dem, uden at adspredes ved mindre vigtige Arbeider. At Stykkerne ere ordnede efter de forskjellige Skole kan være ret godt, naar man har saa mange, at man kan vise Konstens gradevise Fremgang fra det Maadelige til det Ypperligste. Men hvor dette ikke er Tilfældet, og hvor man af een Konstner har mesterlige og af en anden maadelige Arbeider eller Ungdomsforsøg, der synes Jnddelingen efter Skolerne ikke at være saa aldeles gavnlig. To eller tre Værelser med lutter udsøgte Værker, ville kunne interessere baade Konstneren og Konstynderen mere end ti, hvor det Ypperlige og Maadelige er blandet mellem hverandre. Naar da de blot historiske og locale mærkværdige Stykker hang i Værelser for sig selv, saa fik Enhver, efter hvad han søgte her, beqvem Leilighed til uforstyrret at betragte hvad han ønskede at see.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-04
Den berømte Vixtusinde paa Harpe, Contrimesterinde de Longhi-Møser fra Berlin, giver paa Onsdag en Concert paa det kongelige Theater. Et tydsk Blad bemærker om denne sieldne Kunstnerinde, at hun med Rette fortjener Navn af Concert-Mesterinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-04
Blandede Efterretninger. Det botaniske Studium i Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-04
Wickstrøm har i sin Arsberattelse om Framstegen ti Botanik for Ar 1826 givet en Over ligt over det botaniske Studiums Fremgang i Norge. Den første botaniske Undersøgelses leise, han anmærker, er en, som Otto Sperling foretog i Aaret 1622, og om hvis Udbyttesiuren siden gav nogen Underretning. Efter Sperling besøgte Linne 1732 Nordlands Kyster, hvorpaa Pontoppidan 1752 til 1764 angav en Deel i Norge voxende Planter. Aarene 1755 til 1759 bereistes Landet af Oeder, og 1758 blev Gunnerus Biskop i Tronhjem, hvorved Norge vandt en ivrig og lykkelig Naturgrandsker. Om hans Værk: Flora Norvegica yttres, at det altid vil blive vigtigt for Kundskaben om Norges Værker. Efter Gunneri Bortgang, anmærker Forfatteren, har Kundskaben om Norges Flora ej tiltaget i samme Grad som i de fleste andre europæiske Lande, da Norge i de senere 50 Aar næsten aldeles har savnet egne Botanikere. Müllers, Strøms og Tonnings botaniske Arbeider gave mindre Udbytte, ligesom man selv fra Wahls Reiser erholdt mindre Oplysning om Norges Vegetation end der kunde ventes, da denne Naturforsker var sysselsat med hele Verdens Flora. Willes og Hammers Bidrag vare ej af synderligt Værd, hvorimod Wahlenbergs og Hornemans Reiser gave vigtige Oplysninger. Af fremmede Reisende nævner Forfatteren fremdeles Wormskjold, Schouw, v. Buch, Hartmann, Wahlenberg, Lastadius, Zettersted, Ahnfeld og Lindblom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-04
Om vore (Nordmændenes) afdøde Landsmænds Smiths og Flors Reiser og Arbeider giver han fuldstændigere Efterretning og af endnu levende Forskere omtales Deinboll, Wolff, Engelhart, samt Sommerfeldt og Blytt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-04
Fra denne sidstes Reiser anføres endeel vigtige Resultater. Ei allene see vi en Række af nøjagtige og interessante Notitser for Norges Væxtgeographie, hvortil faa Materialier hidtil havdes, men der bliver og angivet blandt de Arter Blyet i forskjellige Egne har fundet, flere, som ere aldeles nye for Norges Flora.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-04
Anledning af Sommerfeldts Supplement til Flora lapponica, hvilket Forfatteren kalder et for Norges Flora høist vigtigt, og paa nye Opdagelser virkelig rigt Arbeide, ender han sine bemærkninger over samme saaledes: "Det torde har tillates, at slutteligen anfora det yttrande, som en namnkunnig Botanikus nyligen gifvet, efter att hafva granskat dette verk: Pastor Sommerfeldt at i Norrige den ende, som kan upphielpa Botaniken utur den Lagervall uti hvilken denna Vetenskap der forfallet sedan Gunneri Tid. Til denne i det Norske Magazin for Naturvidenskaberne (VIII B. 348349) meddeelte Notitse tilføjer Hr. Udgiveren følgende: Leiervold er, saavidt vi vide, den Stilling, i hvilken et Skib befinder sig, naar det, formedelst stærk paalands Storm, maa giøre fortvivlede Manøyres, for at redde sig fra at strande. Den gjorte bemærkning kan ei være andet end nedslaaende for enhver Videnskabens, Universitetets, og Fædrenelandets Ven. Vi mangle ej Mænd, som, ved de Prøver de have aflagt paa deres Dygtighed, have gotgjort, at de med sikker Haand ville kunne redde Skibet fra Undergang. Hvorfor da ej sætte en af disse ved Roret, medens der endnu er Haab om Redning, Man finder ingen grundet Aarsag, hvorfor den botaniske Lærestol ved Universitetet skal staae ledig; og om en saadan fandtes, da anseer man det som et ikke ubeskedent Ønske, at den af Vedkemmende, som best dermed maa være bekjendt, offentlig maatte fremsættes."**) En tyrkisk Restauration.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-04
Eftersom de offentlige Tidender nu næsten ikke indeholde andet end tyrkiske Efterretninger og Conversationen derved er bleven hartad tyrkisk, og alt hvad der er tyrkisk interesserer, saa har undertegnede besluttet, efter mange til ham indløbne Opfordringer og Anmodninger, at oprette en tyrkisk Restauration. Jkke allene hele Møblementet vil være tyrkisk, saasom Divaner og Ottomaner istedet for Stole, men endog Caffeen og alle de andre Forfriskninger skulle tillaves paa tyrkisk Facon, ligeledes skal der opvartes med Opium og Sorbet til alle Tider paa Dagen og om Aftenen. For at ligne i Alt Tyrkerne bliver Maden i Forveien smaaskaaren, og spises da med Fingrene. Ogsaa har jeg bestræbt mig for at faae alle tyrkiske Blade og Tidsskrifter directe fra Constantinopel. For dem, som ikke forstaae det tyrkiske Sprog besørger, en hertil fra Adrianopel ankommen Translattut, Velbyrdige Hr. Abdal=Hassan, forhen Pasche, tre Hestehaler, en Impromptu-Oversættis, To Gange om Ugen opføres fra Kl. 7 til om Aftenen Janitscharmusik af Spillemænd Costume, og imellem Musikstykkerne vil til bemeldte Hr. Abdal-Hassan declamere et el andet af Mesterværker i den nyere tyrkiske PockDa mine ærede Landsmænd, især de unge hu rer og Damer, ynde alt Nyt, hvorpaa man Droschke=Indretningen dagligen seer de meest falende Beviser, saa smigrer jeg mig mid, at kunne love mig et ret talrigt Besøg. Sla Omstændighederne tillade det saa agter jeg et lade udgaae fra min Restauration et nyt Blid under Titel af Dragomanen, der vil meddeele ugentlige Efterretninger, saavel fra Constantinopel, som fra Adrianopel og afhielpe i væsentlig Mangel i Literaturen. Det skal bliv trykt paa Velinpapiir med Didolsk Skrift, Naar og hvor min Restauration aabnes kal nærmere vorde bekjendtgjort. Jesper Leerbeutel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-04
Kjøbenhavns Børs d. 3 October 1818. Hamburg 2 M. - a vista 21 Species 214. Specier solgtes til 12 Rbmk. 13 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 251 – Mk. Schl. pr. 100 Specier Svenske Sedler. 524 Mk. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 81 3/4 85 Rd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Bco. Dito Dito. . . . . . . . . . . 801 Nationalbank=Obligationer 102 1024 Rbd. 1. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito . . . 1094 109 Slet. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 994) 2 Rbd. - S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, igas, i Bante. ved Hambro & Søn 4 pCt. nye norske Obligat. ved 95 95 r. S. Dito lydende paa r. S. 98, 98 1/2 i Bance. 4 pCt. Dito Dito . . . . . . 3 pCt. nye danske Obligationer 160 1/2 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
Skilder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
Nyeste. de af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 81. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Statsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 7 October 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
Den afdøde danske Maler Erik Pauelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
Ti Malerier af denne Mester findes i be nye indrettede Kongl. Malergallerie Nr. 87. 884); deriblandt de to af Weinich ovenomtalte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
Det Receptionsstykke, Pauelsen malede i at blive Medlem af vort Konstakademie, in stillede, som allerede ovennævnt, Dronning Na grethe der forener de tre nordiske Riger. Den i Minerva 1785 Octoberhæftet S. 87. 1 mere om ham anviser Registret til Miner, Anmeld, bemærker endnu, at i Gar Nr. 72 paa Østergade, der i sin Tid til Pauelsens Svigerfader, sees paa to Sales Vel Malerier af ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
Til Jnteressenterne i det eftersøisk Compagnie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
Det i Skrivelsen omtalte Reskript af 11 Febr. 1818 var foranlediget ved et fra Magistraten indkommet Forslag angaaende hvorvidt de indenlandske, og især indenbyes Lysestøberier kunde gives en bedre Indretning, og hvorledes der kunde foreskrives faste Regler for Udsalg af Lys m.m. Ved Reskriptet blev det tilkjendegivet Magistraten, at det var Hans Majestæts Villie, at den ved en saakyndig Mand maatte lade affatte og derefter lade iblandt Lysestøberne i Kjøbenhavn uddele en omstændelig og derhos let forstaaelig Anvisning til at støbe Lys, saasnart den maatte vide Udveie til at refundere Stadens Casse de Udgivter som derved maatte forefalde. Tillige blev bestemt, at det i Almindelighed maa tillades Enhver, som driver Lysestøberie paa Stadens Grund udenfor dens Porte, at have et Udsalgsted i Kjøbenhavn; at det maa tillades Porcellains= og Pottehandlere at handle med Lys, dog ikkun i Pundeviis, samt de med Borgerbreve som Øltappere forsynede Kieldermænd at falholde Lys, dog ikkun stykkeviis. - Er bemeldte Anviisning om Lysestøbning udkommen: og hvor faaes den?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
I Hr. Hempels Avis gives den Underretning, at efter de Beskrivelser, Udgiveren har faaet over ommeldte Syge, synes det en sand Smitsot, da den pludselig angriber Folk og bortriver dem inden 4 a 5 Dages Forløb. Hele Huse og Gaarde ere befængte og i enkelte Landsbysogne ligge henved 100 syge. Dødeligheden, er ogsaa i høi Grad paafaldende. Siden August Maaneds Begyndelse skal saaledes i et Sogn allene være døde 40 Personer og paa een Dag. allene blev kastet Jord paa 3 Liig; i Rachløv, Sogn blev forleden i en Uge begravet 14. Mærkeligt er det endnu, at det er det tredie Aar i Rad, 1826, 27 og 28, da Sygdommen, altid udbrudt i August, har hersket der i Egnen, uden at strække sig videre, end til omtrent 2 Mile; omkring Kallundborg. Hen imod Holbek og ind af Landet vides intet til den, hverken iaar eller de to foregaaende Aaringer. Hidtil er Smitten ikke anseet farlig, men efter de anførte Omstændigheder bør det ikke omtvivles, at der fra Medicinalvæsenets Side jo er eller snart vil blive foranstaltet hensigtsmæssige Forholdsregler, til at standse dens videre Udbredelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
Gjødning med Beenmeel er i England paa en halv Snees Aar bleven mere og mere almindelig; og mange Møller til Beenmaling oprettede. Flere tusinde Læster Been bleve udførte, til England herfra. (Handelstid. 1824 S. 39) Bemeldte Handelstid. har flere Gange vakt Opmærksomheden paa de Fordele, som Beenmeel til Gjødning yder. Saaledes haves i Aargangen, 1826 No. 6 nogle Efterretninger herom, og omden tydske Chemikers, F. F. Fischers Forsøg, chemisk Viis at gjøre Knoklerne mere stillede til Gjødning. J Aargangen 1827 bleve i Efterretninger om denne Gjenstand meddelt. og i nærværende Aargang Nr. 82 gives Udle af nogle Afhandlinger, som findes i the qualet, Journal of Agriculture of the Highland Socict, af Scotland, som vise, for hvilken Jordsm. Beengjødning er mest tjenlig, om Mængde, som udfordres og om dens Virkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
Det Ønske har hos os ofte været friset, at Danmark maatte komme i Besiddelse af det Slags Maskiner, hvorved Been knuses; i et slaae dem i Stykker ved Menneskekraft, el til dette Øiemed for besværligt og bekosteligt Libeide. En dristig Borger her i Staden, Guserer Joseph Omen, der paa Amager besiddet et fuldstændigt Establissement, hvor Been brændes til Kul, for siden paa en Vindmølle at males til Pulver, optog Jdeen, forskrev ik England en Maskine til Benenes Knusning, 8 anbragte den i Møllen, der maler Beenkullide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
Maskinen har nu været i Gang nogen Tid, 3 Hr. Oven seer sig istand til at kunne usere de Bestillinger paa Beenstøv, som maatte af res hos ham. Hr. Oven tager 5 Rbd. E. ler v. Skpd. af Beenstøvet; 1 Tde. veier 12 Lpd. Det bliver altsaa 3 Rbd. p. Tde. Antaget, at man endog forbruger det størst opgienQvantum til 1 Tde. Land, nemligen 6 T. 2 Skp., vil man neppe nogetsteds have Gjødning, til billigere Priis. Fremfor den sædvanlige Qvæggjødning har det dertil den store Fordeel, at man paa eet Læs let kjører saameget, som forbruges til 1 Tde. Land, og at de skikket til langveis Forsendelse; hvorved Landmænd i de fjerneste Provindser af Danmark paa denne Maade for billig Betaling kunne forsyne sig med et dem saa nødvendigt Reqvisit. Da Beenslevet især er tjenligt paa lette Jorder, have Land mændene paa Hedeegne her et herligt Middel til disses Opdyrkning. Saavidt Handelstid. Udgivere bekjendt, bliver i dette Efteraar udieet Parti til Vestindien, for at prøves paa a Sukkerplantage. Brændt Beenpulver til Bi for Raffinaderier, m. m. sælges ved Fabriken i Partier til 4 Rbd. 48 s. p. 100 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
Vi bemærke til Slutning at det kongelige Videnskabernes Selskab i Gøttingen har udfaten Præmie for en fuldstændig, og paa Erfaring grundet Prøvelse af de Methoder paa hvilke man i forskjellige Lande og Egne anvender Beengjødning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
Et af Christiansborg Slots Værelser bliver prydet med tre herlige Malerier af den afdøde geniale og kundskabsrige Historiemaler Nic. Abr. Abildgaard, hvilke bleve reddede fra Slots branden. Det ene af dem har været seet i det kongl. Malerie Gallerie. Et fjerde Sidestykke, hvortil Abildgaard havde efterladt en Skizze, forestillende Kong Christian d. 4de i Søslaget, efterat han havde faaet et Øje saaret, er den talentfulde Kunstner Hr. Bendz sysselsat med at udføre. Hr. Professor Eckersberg, fra hvis Kunstnerhaand for Slottet man ved sidste Kunst udstilling ved Kunstakademiet saae et Stykke, forestillende de tre Stænder, som paa Slotspladsen aflægge deres Troskabsed til Kong Frederik den Tredie, leverer et andet stort Malerie til samme Konges Historie, forestillende Peter Schumacher, (siden Griffenfeld, at forelægge Kong Frederik den Tredie Udkast til Kongeloven. For et af Hendes Majestæt Dronningens Gemakker har Hr. Blomstermaler Camradt nyelig fuldendt to store Blomstermalerier, bestemte til at anbringes som Dørstykker. Da der tænktes paa det gamle Slots Prydelse med Malerier, vare fremmede Kunstnere satte i Arbeide; Jonge siger (S. 60 I. 506. 21. 522), at der over Kaminerne findes ypperlige Malerier af Jtaliens og Frankrigs største Mestere, nemlig: Nattoire, Parocel, du Mont le Romin, Jeaurat, Lancrede, Huillot, Potereau, Boizot, Chavanes, Lensent, Chantreau, Vermansal, Galloche, Vanlo, Bouche, Restout, Le Vien, o. fl. Den danske Maler Krock leverede mange Stykker. J sildigere Tider bleve Mandelberg, N. A. Abildgaard. J. P. Lund o. fl. beskjæftigede med Maleriers Udførelse til Slottets Prydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
Under 27 August er Jnstrumentmager Has hagen i Kjøbenhavn allernaadigst forundt udelukkende Bevilling til, i 10 Aar i Kongeriget Danmark at forfærdige Fortepianoer med Resonantsbunde af valsede Jern-, Kobber= eller Messingplader. Under 3 f. M. har Hs. Majestæt allernaadigst forundt Eddikebrygger Meyer i Kjøbenhavn, under de for Enerettigheder almindelige Betingelser, udelukkende Bevilling paa, i 5 Aar i Kongeriget Danmark at tilberede det af Kammerraad og Ridder Boeg, Told- og Konsumtions-Underbetjent i Kjøbenhavn, anmeldte Slags Øl af Eddike eller Sirup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
Blandede Efterretninger. I Syvaarskrigen kom den østerrigste General Nied med 10,000 Mand Kroater og Pandurer til Halberstadt, og forlangte inden tre Timer at faae en Contribution af 20000 Thl. Begkrandse og Brandmaterialier vare allerede fremkjørte for at tjene til Byens Antændelse, om Contributionen ikke tilvejebragtes. En brav Borgemester, en sand Kæmpe af Udvortes, forestillede at det vild, var umuligt for den yderst medtagne Stad at tilveiebringe den fordrede store Sum. Han tilbød 2000 Thl.; men forgjeves. Ordren til Antændelsen skal udgaae. Da faldt Borgermesteren paa Knæ for Generalen. Nu vel, sagde han med Diervhed; jeg har da kun en Bøn, og det er at Afbrændingen, maa begynde med mit Huus, for at Borgerne ikke skulle sige: Borgemesteren var en Hunds for, han har ikke talt vor Sag. Dette virkede. Generalen indsaae at der ej var mere at udpresse og lod sig nøie med de 2000 Thl. (Hesp. Aug. S. 812.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
Den lærde Professor Dr. S. F. G. Wahl. i Halle har udgivet en ny Oversættelse, af det arabiske, af Koranen, udkommen i Halle 1828 i 8vo, i hvilken han og har givet en sammentrængt Oversigt over Mohameds Levnet. Hans Anskuelse er, at Mohamed var et Afskum af Menneskeheden, og at hans Forrykthed og Naragtighed havde opnaaet en lige høi Grad. Van var vellystig, letsindig, egennyttig, ærgjerrig, en sin Hykler, spidsindig, Løgner, forstilt Sværmer, Mystiker og Fanatiker. Forfatteren er rig paa Ord til fremdeles i denne Tone at skildre ham og Koranen. Oversættelsen er ledsaget med oplysende Anmærkninger. (Skriftet er rec. i Hall. allg. lit. Zeit. Aug. 205. 6. 7.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
Chinesiske Skikke. De i China til Døden dømte Forbrydere beværtes Dagen før Executionen paa Skatkammerets Bekostning med et Gjæstebud. Regelmæssigen henrettes de nemlig paa een og samme Dag i hele Riget, paa Sommersolhvervs-Dagen, da Keiseren formedelst disse Henrettelser bringer et høitideligt Renselsesoffer i Templet. - J China betaler en uforsætlig Morder 1 Pund Sølv, 90aarige og 70. aarige Forbrydere straffes slet ikke, undtagen for Forræderi og Oprør. - Lommetørklæder og Servietter bruge Chineserne ikke; et Stykke træder istedetfor disse. (Das Kaffehuus).J følge de nyeste statistiske trykte Efterretninger om Kongeriget Nederlanden var samme Folketal efter ver i Aaret 1022 foretogne Folketælling: relse. a) i 180 Stæder af største og Middelstørb) i 3670 smaa Stæder, Landsbyer og Sogne 4072422.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
J alt 5719023. Tiltagelsen eller Aftagelsen i nogle af de mærkeligste Stæder i den nordre Deel af Riget har til forskjellige Tider været: Stæder. Amsterdam. Mennesker. 217024, 201626 191460. Gravenhaag, Haarlem 164660 Mennesker. Aar 1796. 1812. 1822. Leyden. Rotterdam (Af allg. Jen liter. Zeit. Aug. 153.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
J Mandags feirede Hamborg sin 32 aarige borgerlige Forfatning, som i ubetydelige Forandringer har bestaaet siden Septbr. 1528. Efter holdt Gudstjeneste som lede Senatet, de borgerlige Collegier og er Autoriteter saavelsom det diplomatiske Ko sig til et festligt Maaltid paa RaadhuselsSal, der var givet en gothisk Dekoration, tri ene Væg forestillede det Indvendige af St. Nicolaikirken, da Senatorerne og de Overældsterforsamlede om den 1528 indrettede KirketiJndbydelsen skeete ved smukke allegoriske Fi og Skuepenge til Minde om Festen uddeelblandt Gjæsterne. De Fattige og milde Stetelser bleve heller ikke forglemte paa denne Gle desdag. Om Aftenen var hele Staden illum neret og paa Theatret opførtes et Stylleled Borger-Troskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-07
Kjøbenhavns Børs d. 7 October 183. Hamburg 2 M. - a vista 2 Species 214. Specier solgtes til 12 Rbmk. 13 1 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Nationalbank-Obligationer. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . 154 1 Nr. 6 - Rbs. Tre 85 1/2 Rd. Sæl. Dito Dito. . . . . . . . . . . 8 - i Banco. af Laanet 4 Febr. 1820) 102 ung d. 18. Dito Dito. . . . . . . . 200, og i St. 99 1 Rbd. r. 8. 106 i Varer. 95 954 r. S. 3 pCt. nye danske Obligationer, 60 – L. Stal Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkeri
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-10-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 82. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 11 October 1828. Vigtige Stiftelser.