JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-09
Thisted, den 9de Januar. Ved Stormen den 2den Januar, da Havet gik over hele Landtungen ved Agger, var en betydelig Vandmasse, kommen ind i Liimfjorden, og da Vinden Natten til i Forgaars sprang til Syd med en Storm, steeg Fjorden til en saadan Høide her ved Thisted, at Bølgerne ikke alene gik over den ved samme anlagde Dossering, imen brød ind i flere Huse, nedslog Murene i et Pakhuus og paa enkelte af de lavestliggende Bygninger, og i den af Snedker Rosenberg nylig opbyggede Gaard, maatte Beboerne flytte fra de nedre Værelser, da Vandet stod der saa høit, at det maatte øses ud med Spande. En Skibningskaag blev kastet op og slaaet i tusinde Stykker, og for ligesom at tilintetgjøre ethvert Spor af de gamle lændige Rudera af en Brygge, ligger den begravet i Bølgerne, og en svær Masse af Sandsteen og Ør, var som en Dosering kastet høiere op, lige under de ved Stranden liggende Huse. Da Stormen til og paa Formiddagen, maatte det her paa Rheden liggende, gjennem Aager=Kanal fra Kjøbenhavn ankomne Tialkskib "Marie Elisabeth" gjøre Nødssignal, da Skibet drev for sine Ankere og den svære Brænding truede med at kaste det paa Land, men ved de udbragte Ankere lykkedes det at rædde samme. Natten til den 8de havde vi en svær Storm af Westen, Vandet var denne Dag høiere og Indgange til Amtstuen var saaledes beleiret af Vandet, at Fodgrengere maatte færges over med Baad for at kunne passere, Gaden. Natten til i Dag har det atter blæst haardt af Nordvest, og Vandet har her ved Byen naaet et endnu boiere Standpunct, saa at denne Nat har været holst ængstelig for flere Familier, der have maattet flytte udaf deres Boepæle. Flere Bygninger ved Fjorden true med at styrte sammen. Ogsaa paa andre Steder skal Oversvømmelsen have gjort Skade, saaledes skulle en Deel af Beboerne i Horer og Lynnerup Byer der ligge 1 a 2 Mile østen for Thisted ved Fjorden, have maattet flygte ud af deres Huse, fordi Vandet trængte ind i samme; og Landeveien fra Klov-Bakke er næsten upassabel, da det klare Vand staaer over samme efter Reisendes Sigende paa sine Steder over 2 Alen høit. Ageposten til Wiiborg, der reiste i Mandags Morges tidlig, laae endnu i Gaar Eftermiddags Kl. 2 ved Wilsund uden at kunne komme over; Vandet stod der lige op forbi Sundgaarden og havde oversvømmet en Deel af Landeveien. Flere Beretninger fra Hassing og Refs Herreder og fra Morsøe, i ovennævnte Henseende, imødesees af Redactionen. ber
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-09
AVERTISSEMENTS. Til Efterretning for Dhrr. Handlende, som attraae Fortoldning af stempelpligtige tarationsbare, Varer, bekjendtgjøres herved, at undertegnede Commission i dette Øiemeed er samlet hver Fredag Formiddag. Localet er hos undertegnede Toldinspecteur. Vare Control-Commissionen for Thisted, den 5te Januar 1839. Bülow. Nellemann. P. Nisson.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-09
Agger Kanal. har i Aaret 1838, siden Farten begyndte, skjøndt Løbet har været Forandringer underkastet, stedse været seilbar. Dybden ved Jndseilingen fra Havet har varieret fra 5 1/2 til 7 1/2 Fod og paa Fjord grunden fra 5 1/2 til 6 1/2 Fod. Efter Jnterims Tart af 20de Novbr. 1838. ere Lodspengene for Skibe over 6 Commerce=Læster nedsatte 1/4 Deel, saa at der for heel Gjennemseiling for 1 Fod af et Skibs Dybgaaende betales i Sommermaanederne med 1 Rbd. 48 s. og i Vinter=Maanederne med 2 Rbd. pr. Fod. For Lodsning fra Søen til Ankerpladsen og omvendt eller fra Ankerpladsen til Fjorden og omvendt betates ikkuns de halve Lodspenge. For Skibe under 6 Commerce=Læster ere Lodspengene bestemte til 1 Rbd. pr. Fod for heel og til 18 s. pr. Fod for partiel Gjennemseilling. Skibe med Lods betale i Prikkepenge 4 s. pr. Commerce=Læst og uden Lods det Dobbelte. Ved tiltagende Skibsfart kan større Nedsættelse i Taxten forventes. Med Aaret 1839 og fra Begyndelsen af Marts Maaned finder følgende Forandring i Signaliseringen Sted. 1. En sort Kugle, heiset paa Toppen af Flag stangen betyder, at Skibet formedelst Storm og Uveir eller fordi der er lavere Vand end 4 Fod, ikke kan blive indlodset fra Havet. Paa Flagstangen skal være en Raae til at heise med 3 sorte Brædter til at falde ned, hvilke skulle være 1/5 Alen i Bredden og 1 1/2 Alen i Længden. Naar 1 Brædt nedlades, betyder det at der er 4 Fod Vand paa det Sted i Løbet, hvor der er grundest. 2 Bræd ter betegne 5 Fod, 3 Brædter 6 Fod, 4 Brædter 7 Fods og 5 Brædter 8 Fods Dybde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-09
Det udkomne Jnterims Reglement med Taxt dat. 20de Novbr. 1838 er til Eftersyn hos Lodserne og paa Undertegnedes Contoir.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-09
J paakommende Ulykkes=Tilfælde er en ved Udkikshuset beliggende Rednings=Baad blevet anskaffet. Af Overlodsen Hr. Commandeur Ridder Krieger er som Formand ved Lodseriet ansat Peder Christensen af Rønn istedet for Christen Nielsen, den ældre hvis Function med Aaret 1838 ophører. J det afvigte Aar have ialt 154 Skibe, hvoraf 137 have benyttet Lods, passeret Agger=Kanal. De indpasserede Skibe ere 75, som ere gaaede til Thisted, Lemvig, Nyekjøbing, Skive og Holstebroe, og Antallet af de til Altona, Engeland, Holland, Norge og Sverrig udpasserede Skibe er 79. Hassing Refs Herreders Contoir i Teglgaarden den 3die Januar 1839. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-09
En Stue paa 2 Fag, fælleds Kjøkken og et Spiiskammer ønskes udleiet til førstk. Maydag Bole Haff, Skomagermester.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-09
Brevposten fra Hamburg, der skulle ankomme til Thisted i Mandagsaftes eller Natten til Tirsdag, ankom først hertil i Dag Formiddag; derimod er Brevposten fra Kjøbenhavn og Randers og Aarhuus Aviser ikke indløbne, formodentlig paa Grund af det stormende Veirligt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-09
Redactionen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
No. 1839. No. 5. Ti Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Fredagen den 11te Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
Blandinger. J det franske Pairskammers Session, den 26de Decbr. blev Ministrene angrebne med Hensyn til deres Politik i Henseende til Belgien: Grev Montalembert erklærede, at de 24 Artikler ikke vare bindende, og at en Udstykkelse af Belgien ikke var nogen Borgen for Freden, men den maatte frembringe en Krig, naar, som Ministrenes Forsvarere sige, Engeland, til Gjengield for at Frankerig har forladt det paa andre Puncter, ville opgive Belgien, saa var dette ingen Grund for Frankerig til Eftergivenhed. Conseilspræsidenten tog da til Orde, og erklærede, at just Omstændighederne gjorde Tractaternes bindende Kraft til Betingelse; thi der gives kun 2 politiske Systemer nemlig Magtens og Krigens; eller Helligholdelsen af Tractater, som leder til Tiltroe og Fred. At de 24 Artikler udgjorde en retskraftig Tractat, søgte Hr. Mole ved deres historiske Oprindelse at bevise. "At Engeland har forladt os, til Gjengield for at vi andetsteds ikke have opfyldt dets Ønsker, er grundfalsk, Engeland er for os, hvad vi stedse vare for det: en tro Allieret. J fornævnte Sag har Engeland fulgt et og samme Princip med os, at nemlig en afsluttet Tractat kun med alle Contrahenteres Samtykke kunne modificeres. Om Underhandlingerne maa jeg være meget tilbageholdende. Af alle endnu herskende ved Juli=Revolutionen opvakte Qvæstioner, er den holland belgiske uden Tvivl den vigtigste; i dens Skjød bærer den Krig eller Fred for Europa, og for os vore Alliantsers befæstigelse, eller Jsolering.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
Lissabonner-Tidende af 12te Decbr. meddeler Dronningens Throntale ved Aabningen af de Cortes; deri omtales aldeles ikke Qvadruppel-Alliantsen, men følgende Sætning forekommer der Vi maae endnu bestandig beklage, at den for Spanien ødelæggende Borgerkrig vedvarer; Dronning Jsabelles Sag er saa nøie forbunden med det spanske Folks Frihed, at det paa det meest levende fordrer min Deeltagelse. De smaae Rebellerhobe, der endnu forstyrre det sydlige Portugals Rolighed, blive, hvor man træffer dem slagne og sprængte fra hinanden af de kgl. Trop Den Efterretning fra Canada er ikke uvigtig, at 2 Dommere i Qvebet have erklæret Ophævelsen af Habeas Corpusacten i Districtet Qvebet, for ugyldig, og havde udstædt en Arrestbefaling mod Oberst Bowles, der uden videre havde arresteret nogle Mistænkte. Obersten havde søgt Beskyttelse i Citadellet, og Gouverneuren Sir Col borne havde suspenderet Dommerne fra deres Embede. Denne Begyndelse af lovmessig Modstand, vil vække Sympathie i America og Engeland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
J Følge det engelske Blad Morning-Cronicle, er det i Ticherkessien mellem Sudschuk og Semisigien kommen til en meget alvorlig Træfning, der skal være udfalden til Tab for Russerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
Fra Nederrhin skrives under 23de Decbr., at Gjæringen der er stor. Det hedder at snart her og snart der, er en catholsk Geistlig arresteret, uden at det dog bekræftes, og trods Regjeringens Forbud vedblive dog de catholske Pabster fra Prædikestolen af at ivre imod Regjeringens Forhold. J Geilenkircken i Regjeringsdistrictet Achen, heed det, at Præsten der var bleven arresteret hvorfor en Mængde Folk forsamlede sig i denne Anledning og hvoraf nogle bleve arresterede, med om Natten befriede af deres Venner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
Fra Hamburg meldes under 3die Jan., at i Følge de meere gunstige engelske Beretninger, steeg Hvede 5 a 8 Rdr. pr. Læst. Med Byg in Loco kun ringe Omsætning. Af dansk Byg solgtes nogle Partier til 2 Mk. a 7 Mk. 8 s. Bco. pr. Td. Havre betaltes ogsaa nogle Rdr. høiere, den noteredes til 44 a 48 Rdr. Cour pr. Læst. Danske Smør staaer kun noteret til 28 a 31 Rdr. Cour. pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
Budenlandsk. Under 18de Decbr. har Hs. Majestæt Kongen. allernaadigst behaget at udnævne Chefen for det Slesvigske Curasseer-Regiment i Horsens, Generalmajor og Kammerherre Jacob v. Flindt, Commandeur af Dannebrogordenen og Dannebrogsmand, til Storkors af Dannebrogordenen; og Dr. phill. Ludvig Johann Trede, Rector ved den lærde Skole i Pløen, til Ridder af Dannebrogordenen. Det residerende Capellanie i Roeskilde søges, efter Forlydende, endogsaa af fem Provster.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
Til Thorvaldsens interimistiske Museum er der bleven indrømmet 11 Værelser paa Christiansborg, LAh. Av.) Slot.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
J Følge Rentekammer Placat af 20de Decbr. angaaende Repartition deels af den extraordinaire Bekostning paa Anskaffelse af Fourage, og deels af Marschvenge for Landsoldaterne for Aaret 1839. bliver under Eet at udrede 38 Rbs. T. pr. Tønde af uprivilegeret Ager og Engs Hartkorn, og 2 Rbs. T. pr. Tønde uprivilegeret Skov og Mølleskyld, saaledes at Beløbet opkræves i samme Terminer og efter samme indbyrdes Forhold for disse, som Landskatten. Hertugen af Glücksborg, H. M. Kongens Svigersøn, havde ladet sig proponere som ordentlig Medlem i Selskabet Harmonien" i Kiel, men blev optagen uden Ballottering. Brødrene Tourniaire vise virkeligen fransk Høflighed mod Publicum i Hovedstaden. Af en Annonce i Berlg. Tid erfares, at Circus opvarmes, og at Logerne belægges med Tæpper."J Følge udkommen allerhøieste Placat af 25de Septbr., forbliver den nu gieldende Vognmandstaxt uforandret for Januar, Februar og Marts Maaneder 1839. "Dannevirke fortæller, at Familien af en anseet Kjøbmand F. i Flensborg bærer en halvfyldt Flaske i dens Vaaben. Følgende Begivenhed gav Anledning hertil. Christian F., Tipoldefader til den nuværende Eier af Handelshuset, tjente for over Hundrede Aar siden i den dengang imellem Sverrig, og Danmark stedfindende høist blodige Krig som gemeen dansk Soldat. Strax efter et af de Danske vundet Slag, havde den gamle F., der holdt Vagt paa den af de Danske besatte Valdplads, med Møie faaet en Flaske Øl, som han just satte for Munden, for at læske sig. Da fornam han en Svenskers bønlige Raab, som berøvet begge Been, vandsmægtende bad om en Drik. Tvar en medlidende Sjæl han ansaae den Bedende ikke meere for en Fjende, men for en Nødlidende. Han forglemte sin egen brændende Tørst, bøiede sig ned over den Saarede, og rakte ham den fulde Flaske. Men i samme Øieblik affyrede den lumske Svensker, for dog for sidste Gang at tilfredsstille sit Nationalbad, en Pistol paa den milde Giver. - Men en god Engel beskjærmede ham. Rolig greb 8 til Flasken, drak den halv ud og rakte den derpaa til den vaabenløse Døende med de Ord: "Du Slyngel, nu faaer Du kun det Halve!" - En høi Officeer, som ikke langt derfra var Vidne til denne Scene, fortalte den til Kongen, som belønnede den vakkre Kriger og gav ham et Vaaben, hvori den halvfyldte Flaske er Hovedemblemet. (Hp. Av.) Uagtet de skærpende Lovbud mod Mishandling, og voldsom Medfart have søgt at hæmme Misbrug, af Magten, finde slige Misbrug dog endnu Sted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
Saaledes have vi erfaret, at en Avlsforvalter paa et af Godserne ved Holbek har mishandlet en Huusmandskone (som han traf paa Veien fra Hovskoven, med en Dragt Brænde, hvilken hun med Herskabets Tilladelse havde hentet der) i den Grad, at hun efter Lægens Syn og Attest er bleven Krøbling Konen er Moder til 9 Børn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
Til Foretagelse i Høiesteret i forrige Uge vare ifølge Kbhvnsposten - blandt andre ansatte følgende Sager: Kjøbmand Niels Byrgesen Ettrup contra Viceconsul H. S. Heinemann (betræffende 339 Rbd. 2 Mk. 4 s. S. og T., som Jndstævnte formeentligen uretteligen affordrer Citanten; og Ritmester Jacob Bentzon contra Consul og Brygger Fugleberg (betræffende Jndstævntes formeentlige Fordring paa Citanten til Beløb 1750 Rbd. r. S. foruden Renter). J disse tvende Sager have ingen af Parterne endnu ladet møde; og der vil følgeligen gaae Udeblivelsesdom i Samme, hvis Citan(Aalb. Av.) terne ei lade møde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
J det hidtil toldfrie Ditmarsken samles der store Oplag af fremmede Varer, især Sukker, i den Hensigt, naar den nye Toldforordning træder i Kraft, at afsætte samme i de hidtil toldpligtige Deele af Landet. Da efter den nye Toldforordnings Bestemmelse, Varer, der transporteres i Qvantiteter, forhvilke Tolden ikke overstiger 5 Rbd., ved Forsendelsen indenlands ere fritagne for at forsynes med Toldpassereseddel, saa kunne paa Grund heraf f. Ex. Qvantiteter af 75 Pd. Sukker forsendes omkring uden Angivelse og Legitimation. Jørgen Uhrmager, som i Kallundborg-Eg nen manede Fanden, har tilstaaet sine Bedragerier. 1807 deserterede han fra sin Fane, og blev derfor hensat paa Kongens Naade i Slaveriet, hvorfra han dog efter halvandet Aars Forløb igjen løs(Sjællandsp.) lodes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
J Ditmarsker Tidende af 29de Decbr. anføres følgende Beviis paa Jntolerants: En herværende Kjøbmand og Catholik Te ægtede et protestantisk Fruentimmer; endskjøndt der just ingen Hindring, blev lagt i Veien for denne Forbindelse, saa maatte dog hiin Kjøbmand ved en høitidelig Forsikkring, forpligte sig til at lade de i Ægteskabet avlede Børn samtlig opdrage i den protestantiske Religion, førend Velsignelsen meddeeltes Ægteparret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
J Aaret 1825 kjøbte og indrettede et Jnteressentskab Theatret i Odense for 3,200 Rbd., i den Hensigt at Huset engang itiden skulde kunne overlades Byen eller Communen aldeles gjældfrit; hvilket rimeligviis nu snart vil kunne opnaaes, da Gjælden nu er bragt ned til 400 Rbd. Jnteressentskabet bestaaer af forhenværende eller nuværende Borgerrepræsentanter, og er nylig bleven forøget (Ove Th. Av.)med 4 nye Medlemmer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
Under Stormen Nytaarsdags Aften tordnede og lynede det stærkt vod Ribe. Ved Munkgaard, i Seem Sogn, en Miilsvei fra Byen, slog Lynilden, ned i en Lade, hvor den tændte Jld i Høet, udrev en Port med tilhørende Stænger, samt slog et Stykke Grundmuur ud. Ved tillende Hjælp fik Man(Ribe Av.) dog Jlden dæmpet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
Fra Horsens skrives under i d.: "J Søndags Formiddage, midt under Gudstjenesten, sattes Byens Jndvaanere i stor Skræk ved at høre Brandraab, Stormklokken og Brandtrommens Lyd. Man erfarede snart at Jld var udbrudt i Saddelmager. Rasmussens Enkes Gaard i en Bagbygning, og efter al Sandsynlighed opkommen fra Møddingen af hvorpaa skal være henlagt Aske. Skjøndt det saameget farligt ud, da Brandstedet stødte paa den ene Side til den militaire Caserne, der var fuld af Halm, Hø og lignende Sager, men dog ved sin Brandmuur et godt Værn mod Jlden, og paa den anden til Bager Jensens store Bagbygning, hvor en Kjøbmand havde betydeligt Oplag af Hør, Hanip og Spiritus, blev Man dog snart Herre over den. Vi takke Forsynet, at Jlden opkom midt paa Dagen, hvor Alle vare paa Færde, ligesom vore gode Sprøiter og raske Brandcorps ved denne Leilighed atter indlagde sig fortjent Ære ved hensigtsmæssige Foranstaltninger. – J circa 15 Aar har Byen, naar undtages den sidste Brand paa Veirmøllen, havt det Held, ikke at være hjemsøgt af nogen Jldebrand."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
Jfølge Generaltoldkammerets udgivne Tabeller, har den samtlige Kornudførsel i Aaret 1837 været 1,566,000 Tdr., hvoriblandt 289,000 Tdr. Raps(hvoraf dog kun 92,000 Tdr. falde paa de danske Provindser, medens der i 1836 kun udførtes 194,000 Tdr. Af Hvedemeel er udført 72,700 Tdr.; af Skibsbrød det betydelige Qvantum af 5,100,000 Pd. Af den samtlige Kornudførsel falde 951,000 Tdr. paa de danske Provindser og 615,000 Tdr. paa Hertugdømmerne. Til Norge, blev deraf udført 725,000 Tdr., til Engeland, 352,000, til Hamborg 125,000, til Holland og Belgien 81,900 Tdr. Jsland og de andre nordlige Bilande have faaet 20,600 Tdr. Korn tilførte. (Brig. Td.) Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
De Efterretninger, der indløbe fra Nyekjøbing Bye om Fjordens Oversvømmelser ere skrækkelige; et paalideligt Øievidne melder, at Byen paa alle Kanter har været saaledes omspændt af Vandet, at kun det Stykke af Adelgaden, der gaaer fra Forligelsescommissair Falsens til Kjøbmand Krogs var fri for Oversvømmelsen. Fra Falsens til Kjøbmand Ettrups havde derimod Vandet paa flere Steder naaet en saadan Høide, at det gik ind af Vinduer og Døre, og man færgede sig frem i Gaderne i Baade, der bleve bundne ved Dørene. En Deel fattige Jndvaanere ere indqvarterede paa Raadstuen, og i Kirken. Da Tilstanden i Tirsdags Morges blev saa betænkelig og farlig, at en stor Deel af Byens Jndvaanere maatte forlade deres Bolig og søge Redning, deels hos andre Venner og Bekiendtere, der dog ikke kunne yde dem det fornødne Huuslye, og deels i de omkringliggende Landsbyer, og Byen ikke havde Vogne nok til at bortføre dem, blev efter Politiemesterens Foranstaltning ringet med Stormklokken i 4 af de nærmest liggende Landsbyer, og Bønderne fik Ordre til med Heste og Vogn, at indfinde sig i Nyekjøbing og modtage de ulykkelige huusvilde Mennesker. Hele Nyekjøbing Havn staaer aldeles under Vand med Bolværker og Alt, og af enkelte ved Havnen liggende Huse, seer man ikke andet end Taget. Saavel Landeveien, der gaaer fra Wil sund til Nyekjøbing, som fra Nyekjøbing til Sallingsund, er upassabel for Vand. Veien gaaer nu til Nyekjøbing over Woodstrup og Tøse, og de Reisende, der ville til Sallingsund, maae lægge Veien over Landsbyen Freise.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
Ledige Embeder. Under det Danske Cancellie: Herredsfoged- og Herredsskriver Embedet i Odense Herred. - Embedet som residerende Capellan ved Domkirken i Viborg og Præst, ved Tugthuset og Hospitalet sammesteds.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
Befordringer og Afgang. Under det Danske Cancellie: - Den 22 December er personel Capellan for Lindelse Menighed paa Langeland, G. F. A. Graae, beskikket til Sognepræst for Marie Magdalene og Koed Menigheder under Aarhuus Stift; residerende Capellan ved Domkirken i Viborg, og Præst, ved Tugthuset og Hospitalet, sammesteds, J. C. Johansen, til Sognepræst for Mariager Sognekald i Aarhuus Stift; Cand. theol. L. Blædel til Sognepræst for Brande Menighed i Ribe Stift; den 25 December, Cand. theol P. Holm til personel Capellan for Brondbyvester og Brøndbyøster Menigheder i Sjælland; den 28 December, Branddirecteur i Hjørring Amt, Major C. C. Schwartz, til Branddirecteur i Aalborg Amt; den 29de Decbr., Sognepræst for Schyum og Hordum Menigheder under Aalborg Stift, F. V. Næsted, til Sognepræst for Kippinge og Brarup Menigheder paa Falster, residerende Capellan i Thisted og Sognepræst for Skinnerup Menighed under Aalborg Stift, M. Raahauge, til Sognepræst for Tødse og Erslev Menigheder under samme Stift; Sognepræst for Janderup og Billum Menigheder i Ribe Stift, T. K. Asch, til Sognepræst for Andst og Gjesten Menigheder under samme Stift; Cand. theol O H. Borch til Sognepræst for Hem og Sem Menigheder under Aarhuus Stift; Cand. theol. N. P. Jørgensen, til Sognepræst for Alslev og Hostrup Menigheder under Ribe Stift; Cand. theol. P. J. Kliene til Sognepræst for Sønderhøe Menighed paa Fanøe, samt første Lærer ved Skolen sammesteds; Cand. theol C. G. Buchholtz til personel Capellan for Vallensved Menighed i Sjælland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
Døde. Bispinde Justine Marie Agnette Neumann, f. Brun, 60 1/2 Aar. (Død i Bergen i Norge). - Kjøbenhavn: Frøken Anna Margr. Kaas; Snedkermester Frederik Giese (efter 31 Aars for det meste smertelige Sygeleie), 62 Aar; Sigfred Levi. - Odense, Kobbersmedmester Lauriz Tydsk, 69 Aar; Kirstine Hansen, f. Frandsen. - Stige: Enken Johanne Klaudine Kirstine Paulli, f. Meden, 56 Aar. - Aalborg: Forhenværende Eier af Lundbygaard, Peder Bierring. Strædet, ved Dronninglund: Forhenværende residerende Capellan og Sognedegn for Dronninglund Menighed, Casten Friis Weyrum, 77 Aar. - Rendsborg: FruUrsala Maria Wenck, f. Holbech.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
Ved Tallotteriets 1179.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
Trækn i Kbhvn. udkom: 1, 16, 1, 78, 29.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-11
AVERTISSEMENTS. En Stue paa 2 Fag, fælleds Kjøkken og et Spiiskammer ønskes udleiet til førstk. Maydag Bole Haff, Skomagermester.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
No. 6. Ao. 1839. THISTED Kongelig allernaadigst privilegerede. Avertissementstidende. Amtsavis og eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 12te Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. C. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
Audenlandsk. Hvor let det kan slaae feil med ved Appel at søge en ikjendt Straf formildet, viser en nu bekjendtgjort Høiesteretsdom. En Hjulmand i Wordingborg var sat under Tiltale for i Ord og Gierning at have fornærmet Toldvæsenets Betiente i deres Function m.m. Underretten dømte ham til 10 Dages Fængsel paa Vand og Brød, Overretten til 15 Dages, og Høiesteret til 30 Dages.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
Som et oprørende Exempel paa Dyrplagerie fortælles i den Frisindede. Peder Otto, Vognmand paa Dragøe, indgik nylig et Væddemaal med en anden Mand, hvori han paa een af sine Hestes Vegne forpligtede sig til, at denne skulde trække en Vogn, hvorpaa der var læsset 30, skriver tredive Tønder Byg, fra hiinSide Kastrup Mølle til Amager Port. Væddemaalet skulde erveres Søndagen den 23de Decbr. sidstl. Hesten, paa hvis ene Side den værdige Hr. Peder Otto selv gik med en Pidsk i Haanden, og paa den anden en Karl, der holdt Tømmen, trak det omtalte Læs et lille Stykke, omtrent til Kastrup Mølle, men stod derpaa stille. Uagtet Læssets Tyngde foraarsagede, at Hjulegerne faldt ud og Vognsjelene revnede, saa vedblev Eieren dog med Pidskeslag at drive paa det stakkels Dyr, der ikke formaaede at aarke fra Stedet. Til Lykke ankom en Øvrighedsbetjent, der havde faaet Nys om den smukke Affaire, og paa dennes Foranstaltning blev den videre Udførelse forhindret. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
For at sætte en Skranke for en hos Almue=Ungdommen paa Landet overhaandtagende Forlystelsesyge, der ofte udarter paa en for Moraliteten fordærvelig Maade, have Beboerne af Jdestrup Sogn paa Falster givet det priisværdige Exempel at oprette en Forening til Jndskrænkning af disse Forlystelser inden Maadeholdenhedens Grændser. (L. F. A.)