Norske Intelligenssedler, 1807-11-17
Helsingøer d. 5te Novbr. Jgaar blev en riig Prise indbragt. En engelsk Brig ankom fra Østersøen og lagde sig under Hveen. J. Hartvig, som i Kbhvn var bleven forsynet med Kaperbres, to ud med sit Mandskab, 10 i alles, for at tage den. Med Skipperen og en Supercarge vare 10 Mand om bord. Skipperen, som ingen Fiendtlighed formodede, blev meget forbittret, da han erfarede deres Hensigt, og sagde, at havde han formodet sligt, skulde han have forsvaret sig til det yderste, men nu ble han overmandet og overgav sig. At ingen af de mange Krydsere skulle rive Prisen fra dem, især da en tilseilende Brig sked efter dem, kappedes Ankertouget, de seilede af med den og bragte den lykkelig forbi, Fæstningen ned ved Lappen under Fæstningens Kanoner, hvor den ligger temmelig sikker for RøvergjæsterJdag er den bragt ind i Havnen. Den er kommen fra London og var under americansk Flag ankommen til Memel, men, da det blev opdaget, at den var engelsk, blev den derfra afvist. Ved dens Opgaaende er betalt over 400 Rdlr. Species i Told. Den er ladet med Sukker, Caffe, Klæde, Cassimir, Silketøier o. s. v. Ladningen angives til 30000 Pd. Sterlings Værdi. Men da hver ægte dansk Mand nu, vil bandlyse Brugen af alle eng. Fabrikvare, vil den tabe meget af sin Bærd Moniteuren af 25de Octbr. har følgende Stykke, dateret Lissabon d. 6te Octbr.: "Den største Uorden hersker her i Staden. De Engelske indskibe sig i hobetal, og sælge deres Varer for hvad man vil byde. De tilbyde endog deres deres Oplag 70 Procent under Værdien, uden dog at kunne afsætte dem, saasom den franske Minister for sin Afreise har erklæret, at alle engelske Vare skulde confiskeres, og at ethvert Kjøb, som gjordes deraf, efter hans Bortgang, skulde ansees ugyldigt. Alle skreg mod ForordninDet engelske gen, der gav Vexler 3 Maaneders Frist, og Regjeringen nødtes til at tage den tilbage. Faktori har sammenskudt 2000 Pd. Sterling for at faae de fattigste Englænder bortført. - Hr. DAran jos Note, der tryktes og opsloges (den om Gesandternes Afreise) har forvoldet en Skræk, der overstiger al Beskrivelse. Man har ikke mindste Tillid mere til Regjeringen. Den almindelige Stemme i Lissabon er, at man bør giøre fælles Sag med Frankrig, at England har forladt og opofret alle sine Allierede; at Frankrig ene kan handthæve Portugals Uafhængighed: at Frankrig ene tilbyder en varig Afsætning for Landets Frembringelser, og at Frankrigs Venskab, er saavel fra Handelens, som fra Politikens Synspunct, det eneste Redningsmiddel for Portugal. Almindelig forhadt er Hr. DAlmelda, der ansees som Ophartil Cabinettets Adfærd. Der er kun to Tilfælde mulige, enten sende de Engelske os en Armee til vore Forsvar, eller sende de ingen. Men hvad kunde de vel i første Tilfælde sende os 10, 20 eller maasket 30000 Mand. Men hvad betyder det, det er ikke engang saameget som Fortogten af en fransk Arme Skeer et Slag, kan Udfaldet let forudsees, og før et Aar er omme er det ude med vor Tilværelse. Ved at tage fælles Sag med Fastlandet, faae vi Retten paa vor Side. Den, ved hint grusomme Tog mod Kjøbenhavn, mod alle Fyrster begangne Fornærmelse retfærdiggjør vor Krig. Vi handle politisk ved at sørge for vor Tilværelses og vor Uafhængigheds Handthævelse. Man vil true med at Englænderne tage Brasilien. Jomen, var det da ikke dem, der nylig bleve lagne ud af Buenos Ayres, Det Had, de i hiin Colonie have opvakt imod sig, gjør dem lidet farlig: Brasilianernes Religiositet allene var nok til at bringe dem før i Døden end under Kætternes Aag. De kunde tage Madera, vel lad dem det, men de faae Lov til at give det tilbage. - Midlertid er vor Eskadre sat i Udrustning; den fra Middelhavet er kommen tilbage. Alle vore Tilberedelser og Englændernes Forhavselse kunde bringe til at troe, at vi ville fore Krig med England, om ellers den franske Ministers Bortgang ikke noksom viske vor Stillings sand Beskaffenhed. Af alt dette kan man slutte, at Regjeringen er uden Villie, at Cabinettet er indbyrdes Splid, og at vor Fædrelands Undergang blive Udfaldet. Forbandet være England, det er Skyld i vor Ulykke, i Danmark, i Tydsklands Ulykke. Der er ikke en Tommes Grund paa Fastlandet, som det er ved sine Rænker, sin Maklavelskhed, og sine græsselige Grundsætninger har vædet med de ulykkelige Jndbyggeres Blod. Had imod England er den almindelige Følelse, hvor den kommende Slægt opvoxer, Hvad mon. Vi have den Tidende, at den franske Armee under Gen. Junot alt er midt inde i Spanien. Prindsen af Brasilien vil gjøre under disse Omstændigheder, Efterhaanden som Faren voxer skifter han Beslutninger. Hans Overgang til Brasilien er en Spøg, hvormed man truede Frankrig, som om Frankrig kunde have noget at befrygte af at en uafhængig Magt opstod Jndien. Hvad mon Frankrig da har tabt ved Nordamericas Uafhængighed. Med den Overbeviisning, at Selskaber, i ville de sikkrere og bedre komme til Maalet, hvilken de ønske at Kirke, naar nyelig et S. naar Sognes at han for det mette Sogn, deels havende Eiendom i samme. Selskabets Hensigt gaaer ud paa, at forskjellige Grene, at fremme Huusflid og an saavel i sædelig som occonomisk Henseende; Opmuntring og Belønning; deels ved Unde Da Selskabet allerede er organiseret, haver i forfattede Love, udnævnt sine Embedsmænd og ner for Natroyrtning na umættende Præmier. begynde sine Bestræbelser til det foresatte M. Gang satte Midler, vedtaget og bestemt følge af Aagers Sogns Almue, der under nedenskreA. En Engelsk Plov, forfærdiget paa Ullevold efter Smalls Chain-Plough for den Bonde, der, i Aaret 1808, af 3de og for hen ubrugt Jord, ved hensigtsmæssig Udtapning af Over- og Under-Vand, Steenbrydning og Rødhugning, opdyrker det største Areal, c. under 6 Maal. B. En Karv af forbedret Jndretning for den Bonde, der, i samme Aar og 1 paa samme Maade, samt af lige Jord opdyrker ei mindre end 4 Maal. C. En Ahl, af de paa Ringeriget brugelige, for den Bonde, der, i samme Aar, paa samme Maade og af lige Jord, opdyrker ei mindre end 2 Maal. D. En Potatos-Plov forfærdiget paa Ullevold efter en forbedret Plan, for 1. den Bonde, der i Aaret 1808, frembringer den største Avling af bedste Slage Potatos, ej mindre end 50 Tønder. "En mindre Ditto, af forbedret Jndreta tor den Bonde, ver i samme Aar, 6 og af samme Slags, frembringer den næststørste Avling, ej mindre end 25 Tønder. s. En Norsk Plov med 2de Hjul, at de i Bærum brugelige, for den Bon Med den Overhoviania af Selskaber, aarene sig var at tilke ter Rimeennytt ville dessikkrere og bedre komme til Maalet, jo lettere de kunne overskue den Kreds, hvilken de ønske at virke, haver nyelig et Selskab dannet sig under Navn af "Selskab for Aggers Sogns Veld, der for det meste bestaaer af Mænd, deels boende i Agge Sogn, deels havende Eiendom i samme. Selskabets Hensigt gaaer ud paa, at medvirke til Landvæsenets Forbedring i de forskjellige Grene, at fremme Huusflid og anden nyttig Virksomhed og at gavne Sognesaael: - i som occonomisk Henseende; deels ved aller 5 v. Opmantz, Belønning: deels ved Understøttelse og nyttige Kundtravere Udbredelst Da Selskabet allerede er organiseret, haver antaget de af en forud valgt Lovcommissioforfattede Love, udnævnt sine Embedsmænd og de fornødne Medlemmer i dets Commissiner for Agerdyrkning og udsættende Præmier, m.v.: haver det ogsaa besluttet, strax begynde sine Benræbelser til det forefatte Maal, og derfor, iblandt de flere dertil Gang satte Midler, vedtaget og bestemt følgende Præmier, som herved udsættes for de af Aggers Sogns Almue, der under nedenskrevne betingelser gjøre sig fortjente til samme A. En Engelsk Plov, forfærdiget paa de, der, i Aaret 1808, avler de Ullevold efter Smalls Chain-Plough største Qvantitet af bedste Slags Ho eller Liin, ej mindre end 25 Bidmer sin den Pande, der, i Aaret 108, at anbragt ford nor pund samfængt. hensigtsmæssig Udtapning af Over- og G. En mindre Ditto af forbedret Jnd Under-Vand, Steenbrydning og Rød retning, for den Bonde, der i san hugning, andre at varste Arme Aar gjør den næststørste Avling af sam under saar. me Slags, ej mindre end 12 Bidmer, B. Eyere foranstalteriepund samfængt. for den Bonde, der, i samme Aar og H. En Jernskuffe, forfærdiget paa Ullepaa ramme Maade, rømt af tige Jordvold, der bruges med 2de Heste, og er opdyrker ei mindre end 4 Maal. særdetes tjenlig : at udkjøre de er af de paa Kingeriget pruRende- og Damfyld, for den Bonde, gelige, for den Bonde, der, i sam der, i Aaret 1808, samler den størst me Aar, paa samme Maade og af ligel Mængde Myriord og anden Blanding, Jord, opdyrker ei mindre end 2 Maal. tjenlig til Gjødselforøgelse, ej mindre end 300 Kjærrelæs. ske Statsaa baade at Ha er aftor en forbedre Vi, for 1.