Berlingske Tidende, 1833-02-04
Jenal du Commerce d'Anvers indeholder følgende Betragtninger over Scheldens Spærring. Nogle af vore Læsere ville maaskee sige: Atter Schelden; dens Vand vil evig flyde, men Spørgsmaalet er udtømt. - Ja den vil evig vedblive at flyde, for, om muligt, at forøge Belgiens Skjændsel; men Spørgsmaalet er langtfra ikke udtømt. De Revolutionaire, som have givet Anledning til denne herlige Flods Spærring, fjerne Ophævelsen af denne Forholdsregel baade med deres Meninger og deres Handlinger. Efter deres Anskuelse er Scheldeskibsfarten, et Enopæisk Anliggende; dem selv er den paa en vis Maade fremmed; Europas Cabinetter tilkommer det, at løse et Spørgsmaal, som er opstaaet ved en Revolution i Belgien. - Endskjøndt vi leve i en Hvirvel af Modsigelser, og næsten hele Verden synes at finde Behag deri, saa kunne vi dog ikke undlade, at sammenholde adskillige historiske Kjendsgjerninger, de ere i Stand til at adsprede den Taage, der omgiver os. De Staden Antverpen uhindret nod de Fordele, som Naturen har skjænket den, trak den, fra det 15de Aarhundrede, den Handel til sig, som andre Stæder, og navnlig Brügge tabte Dens Havn ved Schelden besøgtes af alle handlende Nationer og inden et Aarhundredes Forløb holdtes den for en af Europas rigeste Stæder. Under Keiser Carl den Femtes Herredømme, opnaaede den sin høieste Velstand. Under Philipp den Andens Regjering begyndte dens Forfald, og dens Undergang fuldendtes ved Scheldens første Spærring. Det er mærkeligt nok, at Flodens første Spærring foraarsagedes ved Stadens Jndtagelse af Aleranden Farnese, Hertug af Parma, Overanfører for en Spansk Armer, og den anden ved Citadellets Beleiring og Erobring, af Marskalk Gerard, Overanføreren for en Fransk Armee, Saa vist er det, at Fremmede, naar et Folk taber sin Nationalitet, paa deres egen Haand, afgjøre dets vigtigste Jnteresser. J den førstnævnte Tid tilintetgjordes den fri Fart paa Schelder, først ved Krigen mellem begge Lande, og dernæst ved Souperainiteten over begge Flodbredder, som Tractaten i Minster høitideligen tilsikkrede de forenede Provindsers Republik, I den nuværende, for os saa lykkelige, Tid er det atter Krigs anden, Souperainiteten over begge Flodbredder og den samme Curopæiske Folkeret, som er Skyld i Scheldens Spærring. For hæves heraabe de Revolutionaire sig paa Tractaten af 1814 og Bib, disse Tractater existerer ikke længere; Europas Villie har Ametgjort den, ved at opløse Kongeriget Nederlandene, som udgjorde en væsentlig Deel af Europas politiske Bygning Skulde hine Tractater atter træde i Kraft, saa maatte nødvendigviis de Revolutionaire og Jnsurrectionen, hvorpaa de stytte sig, forsvinde; skulle Tractaterne igjen gjøres gieldende, saa vil Kongeriget Rederlandenes Gjenoprettelse vorde det første Resultat; vedblive de at være magtesløse, saa følger deraf Schel dens Spærring, factisk og retmæssigt. - Den Erfaring, som man har gjort gjennem to Aarhundreder, gjennem hvilke Schelden har været spærret og Belgien udgjort en Deel af Europas mægtigste Riger, har beviist, at det store Spørgsmaal, som beskieftiger os, ikkun kan løses paa een eneste Maade. Denne anvendtes af den Turopæiske Diglomatik i Aarene 1814 og 1815. Den fri Stibsfart paa Scheel den forstyrredes ved den ulykkelige Adskillelse af de forskjellige Nederlandske Provindser i det 16de, Aarhundrede, der opnaaedes igjen ved Foreningen i Aaret 1815, og forstyrredes nu anden Gang ved en ny Adskillelse. - Desom forlangte denne Adskillelse, vare altfor lidenskabelige, altfouvidende til at forudsee dette sørgelige Resultat. Have de, efte langvarige Discussioner, villet antage de Adskillelsesamtler, som give een eneste Magt Souverainitet over begge Scheldens Bredder, Og er ikke ene derved hiin Magt uindskrænket Herre over hele Skibsfarten paa Floden, saavidt dens dobbelte Territorium strækker sig? Hvilke Jndvendinger vilde man gjøre, om England fik i Sinde, at forbyde Farten opa Theemsen eller om Frank tige besluttede det Samme med Hensyn til Seine, Loire og Garonne, Vilde disse to Magter ikke svare: Vi benytte vor Sonverainitetsret, som vi finde for godt, Og hvorfor skal et mindre mægtigt Folk ikke give samme Svar. - Men til bemærke, at man, dersom vi anførte flere Kjendsgierninger og Beviser til dette Spørgsmaals Oplysning, vilde bebreide os, at vi gjorde os Umage for at bevise, hvad der er saa øiensynligt, at det aldeles intet Beviis behøver. Ved at nedskrive disse Linier have vi blot havt til Hensigt, at lægge for Dagen, at Scheldens Spærring er det uundgaaelige Resultat af den Bil giske Revolution og Kongeriget Rederlandenes ved denne Revolution fremvirkede Tilintetgjørelse. Snart kommer maaske den Tid, da de meest forhærdede Revolutionære maa frivilligen tilstaae, at de ikkun have forvoldet deres Fædreneland idet Ulykke