Københavns Adresseavis, 1791-02-21
En Hat er bleven efterladt hos Tracteur Kirkhoff paa Comoediehuset. Eieren melder sig paa Politiekammeret; sammesteds er opleveret et Anker, som er frataget en mistænkelig Person. Grav Krivt. Udødelighed, og den Eviges Kierlighed; hvor sid er Tanken om eder for den, som pines Nu glædes: den nylig martrede 50 R. Aa CDAr ENB. H. ERbd. M. af Hun var föd d. 25 Mai 1725. gist fra d. 11 Januar 1758 til d. 11 April 1783. med en saare værdig Mand. Magister Es BæEN. HASTE. Moder til otte Børn, hvoraf sem ventede Hende i Himlen ; Enke i henved sex Aar. Hendes Lidelser ophørte d. 13 Februar 1791. Bind Gudsfrygt smukkede Hendes ganske Liv derfor var Han elskelig som Ægtefælle, som Moder, som Enke, eftergivende mod Alle, Ingens Eiende ; ydmyg i Lykke, aldrig modles i Vaande: i langvarige, gruelige Smerter, hodigheds Kingende Mönster Saaledes vidner ved Hendes Grav. ikke blot de trösteslöse Dötre, ei allene den inderlig bedrøvede Sön; men saa taler. abestukken Retfærdigheds mægtige Stemme Ingen tor modsige den. P. H. Haste. Til Landmaaleren Velædle Hr. Abraham Flinthong. i Anledning af hans Ægteforening den 14 Febr. 1791 med Jfr. Amalia Lefler. Den Mand, der har en Benneviv, omtrent som din min Ven, kan takke Gud for dette Liv, og en med Himlen føre Kiv om hastig Fart til Himmelen; thi bryder Livets Storme løs med alt sit sorte Sleng, han raaber, kom min føde Tøs og lad os gaae i Seng! Han fæster glad og lykkelig sit Senge Omhæng til, og lader Skiebnen giøre sig saa lystig som hun vil forglemmer sine tunge Kaar, og blæser Lampen ud, og giør sig lystig inden for 3 Armen af sin Brud. Gid Lykken stedse ædle Ven Med Roser strøe Din Vei, og gid jeg døe, som Pebersvend, om jeg misunder Dig; Rei skiønt jeg ikke er den Mand, der jubilerer stærkt i Sielen, saa giver jeg dog Sorgen Hælen saa tit jeg nogenlunde kan, og giør mig glad med Sang og Viin, saa tit mig Himlen vil tilstede at hente mig en liden Glæde, fra mine Venners Magazin. Aabet Brev, hvorved indbydes til Interessentskab i en ny Dansk og Norsk Species=Banque, som oprettes i Kiøbenhavn i Aaret 1791. Christiansborg Slot, den 16 Febr. 1791. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: At, da det er vigtigt for Vore Rigers og Landes Agerdyrkning, Handel og øvrige Næringer, ligesom og for Ordenen i Statens Jndtægter og Udgifter, at de Pengesorter, som ere i Omløb, og som skulle tiene til indenlandske og udenlandske Betalinger, stedse kunne have en ved dem selv sikker indvortes Værdie, saa have Vi og været betænkte paa, hvorledes til en saadan Fasthed, og Stadighed i det offentlige Pengevæsen, jo meer og meer kunde virkes. Til den Ende have Vi, saaledes som ved Vores Forordning af 29 Febr. 1788 er skeet, indført Species Mynten i Vore Hertugdomme, Slesvig og Holsteen, med Hensigt til, at denne Mynt med Tiden, og efter Leilighed og Omstændigheder, skulde vorde almindelig i Landemynt for samtlige Vore Riger og Lande. For nu at komme dette Øiemmeed nærmere, og for derved at giøre det ved virksomme Midler mueligt, at Vore Riger, saavelsom Vore Hertugdomme, kunne i Species=Penge efterhaanden faae en saadan Landemynt, hvis indvortes Værd, hviler paa en desto fastere Grundvold, have Vi besluttet og bestemt. L. At den nu værende, til Os overdragne, Kiøbenhavnske Assignations= Vexel= og Laane=Banque, hvis udstædte Sedler alle lyde paa Courant, skal efterhaanden, og, uden at afvige fra Grundsætningerne i dens Octroi, eller fra nogen af den indgaaet og nu gieldende Forpligtelse, inddrage bemeldte sine Sedler, ved at inddrage i taalelige Terminer det, den har tilgode: at disse Sedler skulle efterhaanden, som de indkomme, casseres, og at denne Banque selv, naar Sedlerne alle til sin Tid ere indkomne og casserte, skal ophøre. H. At for begge Vore Riger, Danmark og Norge, maa oprettes en nye Banque, hvis Mynt og Sedler skulle være Species=Penge, indrettede efter den gamle Danske Species Myntfod, og altsaa af samme Slags, som de, der ved Vores Forordning af 29 Februar 1788 ere indførte i Vore Hertugdomme, og hvilken Banque, tilligemed at erholde saadanne Fordele, hvorved den selv kan vel bestaae, skal være bunden til saadanne Forpligtelser, at den derhos, efter en Banqves første Hensigt, kan gavne det Almindelige, uden at udarte til, ved Misbruge, at svække sin egen og Landets Credit paa indenlandske eller udenlandske Stæder. At denne nye Danske og Norske Species=Banque, skal fortrinligen overdrages Vore egne Undersaatter, saa mange som have Lyst og Evne til i Jnteressentskab, at indtræde, og derom i Tide melde sig; og at naar Banquen saaledes af et Jnteressentskab er oprettet og holdes, da skal dette Jnteressentskab selv have fuldkommen Frihed til, ved Mænd af dets eget Middel, som det selv vælger, at forestaae og bestyre samme, til Jnteressentskabets og det Almindeliges Vel, efter dens Octroi og Reglement, uden der paa nogen Maade at giøres Indgreb eller Hinder. Toctroien og Reglementet for den nye Species=Banque have Vi under Dags Dato underskrevet, og befalet at bekiendtgiøres, paa det at deraf omstændeligen kan erfares, hvilke Rettigheder bemeldte nye Banque forundes, og hvilke Forpligtelsen den derimod paalægges. Men da det derhos er fornødent, at alle og enhver tillige underrettes om, hvorledes Jnteressenter til denne nye Banque antages, samt i hvilken Orden den gamle Banque, skal vorde sluttet, og inddrage sine Sedler, medens den nye begynder, og sætter sine i Omløb, ligesom og hvorledes den Mynt og de Sedler, som enhver af Banquerne bruger, kan ventes at gaae og gielde ved Siden af hinanden, medens den hidtil værende Banque, og dens Sedler, ere til, med videre, saa give Vi ved dette Vort aabne Brev saadant, til hver Mands Efterretning, foreløbigen tilkiende, saaledes som følger: 1. Fra den 11te til den 16 April indeværende Aar, begge inclusive, kan i Vores Residencestad Kiøbenhavn, tegnes til Jnteressentskab i den nye Banque. Til at tage imod Subscriptionen, og til foreløbigen at føie Anstalt til de Ting ved bemeldte nye Banque, som ikke kunne udsættes indtil Jnteressentskabet selv har valgt dem, som samme skulle bestyre, have Vi udnævnt og bemyndiget en Commission, hvori de Handelshuse i Kiøbenhavn, fra hvilke Banco=Commissarier hidtil have været valgte, nemlig: Ryberg & Comp., L. J. Cramer, J. Thulstrup, Blacks Enke & Comp., Abraham Falk og Sønner, træde sammen med 2de Medlemmer af Vores Finance=Collegium. Ved denne Commission, som nærmere bekiendtgiør, paa hvad Sted den samles, kan enhver, som har Lyst og Evne til at ville, og at kunne indgaae i Jnteressentskabet, melde sig personlig, eller ved Fuldmagt, given under Haand og Segl, til en bekiendt Mand her i Staden. Hvo som melder sig, maa tillige med sit Navn, end videre opgive sin Boepæl, sin Stand, sit Embede, og saa videre, som Commissionen fornødent maatte eragte. 2. Det staaer til enhvers fri Villie, hvor mange eller hvor faa Actier, hver Actie ansat til 400 Rdlr. Species, han vil tegne sig for; dog dersom det hele Antal, som ved Subscriptionens Slutning findes at være tegnet for, skulde, alle tilsammen tagne, udgiøre en høiere Sum end den for Banquens Begyndelse bestemte høieste Subscriptions=Sum af 2, 400,000 Rdlr. Species, da maa enhver som har subscriberet til flere end 5 Actier, taale en forholdsmæssig Nedsættelse i det større Antal han har tegnet sig for. Subscription til halve eller 1/4 Actier modtages ikke. 3. Det skal være dem, der forvalte offentlige eller Umyndiges Midler, som Directeurer, Curatorer, Forstandere, Formyndere, eller under andet Navn, tilladt, at subscribere, og tage Actier i den nye Banque, paa offentlige Stiftelsers eller Umyndiges Vegne, imod at Recepisserne eller Actiebrevene udstædes paa Stiftelsernes og de Umyndiges Navne; og skulle, i saa Fald, de, som saaledes paa offentlige Stiftelsers og Umyndiges Vegne, have subscriberet, være derfor uden Ansvar, da de kunne og bør ansees, som de, der have villet giøre dem, for hvilke de subscribere, deelagtige i lovlige og sikre Fordeele af en for det Almindelige god Indretning. 4. Fra den 26 April d. A., indtil den 10 Mai s.A. inclusive, erlægge de, der have tegnet sig, deres første Indskud, i Overeensstemmelse med Octroien, med 10 Procent eller 40 Rdlr. Species for hver Actie, til bemeldte Commission, som derfor giver Jnterims=Beviser, og drager Omsorg for, at disse Indskuds Summer, indtil de skulle bruges ved den nye Banque og sammes Indretning, deponeres i den nu værende Banque. 5. Saasnart det første Indskud, saaledes som meldt, er erlagt, sammenkalder forbemeldte af Os anordnede Commission, i det seeneste til 21 Mai næstefter, Jnteressenterne til en Generalforsamling, for efter Octrojen at vælge de første Repræsentanter. Ved denne Generalforsamling haver Commissionen endnu at paaagte det, som ved Repræsentant=Valget til Orden kan være fornødent; men naar denne Generalforsamling og Repræsentantvalget, er forbi, fratræder Commissionen alle de den i Henseende til den nye Banque paalagte Jnterims Forretninger, og afleverer til de valgte Repræsentanter alt det Fornødne, samt giør dem Rede og Rigtighed for Pengene, som de have modtaget, og for hvad de ellers have foretaget; hvornæst Repræsentanterne antage sig Bestyrelsen, og vælge Banquens Directeurer og Betiente efter Octroien. 6. Til 11 Junii d. A. indskydes paa nye 5 Procent eller 20 Rdlr. Species af hver Actie; hvornæst den nye Banque ventes at kunne vorde aabnet den 1 Julii næstefter, dog skal nærmere herom betimeligen vorde bekiendtgjort; ligesom og Jnteressenterne siden efter, i Følge Octroien, skulle advares 4 Maaneder i Forveyen om de øvrige Tilskudde, naar nemlig, og i hvilke Summer, de blive at erlægge. 7. Samme Dag da den nye Banque aabnes, lukkes den gamle nu værende Banque, for alle nye Udlaan og Disconteringer, hvilke Forretninger, ligesom flere Banco Forretninger, da gaae over fra den gamle til den nye Banque, saa at den gamle fra den Tid af ikke befatter sig med andet, end at inddrage sit Tilgodehavende, og at fornye sine til den Dag udestaaende Laan, for saavidt Fornyelse deraf kan finde Sted, samt at vexle sine egne udstædte Sedler, og modtage samme paa Folier; alt efter de for den gieldende Anordninger, hvilke for saavidt skulle fremdeles staae ved Magt. 8. Paa det at der kan virkes frem ved desto sikrere Midler til den gamle Banques Ophævelse i sin Tid, da er det antaget til uryggelig Regel, at den Sum af con rante Banco=Sedler, som den har i Omløb, paa den Tid, naar den nye Banque aabnes, skal ikke alene aldrig forøgges, men at den derimod fra bemeldte Tid af, aarligen skal formindskes saaledes, at hvert Aar inddrages og casseres 750,000 Rdlr., et Aar i et andet regnet; det er at sige, hvis et Aar inddrages mindre, inddrages et andet Aar mere, saa at det aarlige Middeltal bliver 750,000 Rdlr., indtil de alle ere inddragne, og Banquen, som har udstædt dem, da kan ophøre. Til saaledes at inddrage fine Sedler, er bemeldte Banque sat i Stand, deels ved de Panter og Sikkerheder den har fra dens private Debitorer, deels ved de Foranstaltninger, Vi, i Følge Vores Placat af 8de Julii 1785 have ladet føie til Statsgieldens Afbetaling til Banquen, hvortil kommer endnu de aarlige Renter af samtlige dens udestaaende Laan, saavidt og saalænge disse Laan fornyes, hvilke Renter, der hidtil ere afgivne til Vores Kasse, som Jndtægter af Banquen, herefter skulle blive ved Banquen, og gaae ind i den Sum af Sedler, som tilintetgiøres; og, paa det at alle i Almindelighed, og den nye Banques Jnteressentskab, i Særdeleshed, kunne vorde destomere forvissede om, at den gamle Banque virkeligen, og, saaledes som her er meldt, gaaer aarligen frem i at inddrage, og formindske sin i gang værende Sum af Sedler, da skal for den nye Banqves Repræsentanter aarligen gotgiøres med den gamle Banques Bøger og Regnskaber, hvor mange af dens Sedler ere tilintetgjorte, og disse Repræsentanter være bemyndigede og pligtige til at bekiendtgiøre det offentligen. 9. Jmidlertid, og saalænge den gamle Banques Sedler ere til, skulle de blive ved at gaae og gielde, som hidtil, imellem Mand og Mand, samt at antages i Betalinger, og udgives i Udtællinger til og fra Vore Kasser i begge Vore Riger, efter den fulde Værd i Courant, hvorpaa de lyde, nemlig hver Rigsdaler til 96 Skilling Courant. Til samme Værd skulle de ogsaa bestandig antages og vexles, som hidtil ved den gamle Bangne. Og ligesom da ingen bliver nogensinde nødt til at afgive nogen saadan Seddel, uden derfor at erholde fuld Betaling, saa vil ogsaa enhver disse Sedlers Jhændehaver ved de i det Foregaaende anførste Foranstaltninger til Forøgelse af Banquens Sikkerhed, og til Formindskelse af Sedlernes Antal, jo meer og meer betrygges for deres indvortes Værd. 10. Hvad den Species=Mynt og de Species=Sedler angaaer, som den nye Banqve sætter i Omløb, og hvilke Sedlers Mængde kan og maae efterhaanden tiltage, i Forhold, som Antallet af den gamle Banques Sedler formindskes, da kan af den Octroy med deri indbefattede Reglement, som Vi under Dags Dato have underskrevet, erfares, hvorledes bemeldte Mynt og Sedler i al Fald kunne ventes at ville gaae og gielde, saavel i Henseende til Skattevæsenet, som i Handel og Vandel imellem Mand; og Mand. Dette have Vi anseer fornødent, i Forbindelse med den bekiendtgjorte nye Banque Octroy, at give tilkiende angaaende de af Os til det offentlige Pengevæsens Betryggelse tilsigtede Forandringer og Forbedringer. Vi forbeholde Os derhos til den Tid, naar den nye Banque tager sin Begyndelse, at lade i en Forordning nærmere igientage de Puncter, saavel af Octrøyen, som af dette Vort aabne Brev, hvilke indeholde nogen Rettighed eller Forpligtelse, som bliver til almindelig Efterretning og Efterlevelse.