JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
J dette Øieblik beder han Een at komme Krudt, og Papiir i Pistolen. Han benytter denne Tid for at bringe Korter og Sømmet til sin Haandlanger (compere). Denne fæster snart Kortet med Sømmet paa et Stykke fiirkantet Brædt, som dermed tæt lukker et Hul der er gjort i Skillerummet, og i Betrækket, men som man ikke kan see, fordi det er bedækket med ligedan Betræk. Paa denne Maade sees endnu ikke Kortet, som man har anbragt paa Væggen eller paa Skillerummet. Det Stykke af Betrækket, som bedækker Korter, er løst hæftet paa den ene Side med to Knappenaale og paa den anden Side holdes det ved en Traad, hvis Ende Haandlangeren har i sin Haand. Saasnart denne sidste hører Pistolskuddet, trækker han i Traaden, for i en Hast at faae Stykket af Betrækket til at gaae bag ved et Speil. Kortet kommer tilsyne, og eftersom det er det virkeligen trukne og afrevne Kort, og det samme Søm, som man havde mærket og som man havde kommet i Pistolen, saa kan man ei forundre sig over, at denne Kunst, der er vanskelig at udgrunde formedelst sin Kombination, har erholde en Mængde Tilskueres bifald. Nota. Skulde Nogen yttre Tvivl om at man har escamotteret Sømmet i Pistolen, faa protesterer man mod denne Tvivl, og man beder ham om, at komme igjen i Morgen for at overbevises om det Modsatte. Da presenterer man ham en Pistol, hvis enkelte Deele maa forevises ham, for at lade ham see, at der er ingen Forberedelse. Man lader den lade med et Søm, som bliver mærket af en Person man er i Forstaaelse med, eller man viser det frem til flere forskjellige Personer, og med Flid forglemmer man at lade det mærkes. J dette sidste Tilfælde er Kortet fæstner med et andet Søm, men for at faae Selskabet til at troe at det er det samme Søm, saa forsikkrer man dristigen at Sømmet har været beseet af flere Personer, og man indbyder Tilskuerne at komme hen for at gjenkiende det. Man indseer vel, at paa samme Maade Kunstneren kan escamottere (bortliste, forputte) Sømmet, kan han og bortliste 3 Ringe, naar Pistolen er ladet med Ringene, i Stædet for med et Søm, og at Ringene ved Hielp af en Haandlanger, uden for Theatret, kunne sættes i Næbet af en afrettet Kanariefugl der gjemmes i et Æg, hvoraf Blommen og Hviden er udblæst, og Hullet er skjult med hvidt Vox. - Man kan saamen og bringe Kanariefuglen ind i en Daase, som forhen har været efterseet og forseglet - dette Stykke findes forklaret i en Bog, som er trykt 1784, altsaa for omtrent tredive og to Aar siden. - Hvad lader Holberg, Laqvaien Hendrich sige i Komedien Hendrich og Pernille, "Jeg vil døe paa, at det er een af min Søster Frøken Fikkes Jntriguer . . . .Men er du min Masoeur, saa skal jeg vise dig, at jeg er din Monfrere, petite Canaille!"Et Kort, som danser. Man lader En trække et Kort, man blander det mellem de andre Kort, og man befaler at det skal sees paa Væggen. Det kommer strax tilsyne; derefter bevæger det sig, ligesom man befaler det og gaaer i en skjæv Linie fra Høire til Venstre, det forsvinder øverst oppe paa Væggen, for igjen at komme til Syne og at gaae i en horisontal Linie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Forklaring. Denne Kunst er saa simpel, at den neppe er værd at forklare. Den bestaaer først deri at man lader trække et bestemt et forceret Kort) som man kiender paa Følelsen, fordi det er bredere end de andre. Naar man har blandet det mellem de andre Kort, saa lister man det ud af Spillet, for at vise at det er væk, og i det Øieblik man befaler det at komme frem paa Væggen, tvækker Haandlangeren i en Traad, ved hvis Ende er hæftet et ligedan Kort, som kommer ud bag ved 22 Speil. En anden Traad der er spændt stramt, og hvorpaa Kortet kan løbe, fordi det holder ved den ved meget smaae Silkeskninger, foreskriver Banen det har at gaae, og ligner paa denne Maade (hvis det er tilladt at sammenligne Smaat med Stort), Kabbeltouget som gaaer over Seinen, for at styre Jnvalidernes Pram fra en Strandbredde til en anden. De hoppende Penneknive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Man begjærer af forskjellige Personer af Selskabet tre Penneknive. Man sætter dem i et Bæger paa et Bord. Man gjør opmærksom paa, at Bordet staaer ikke i nogen Forbindelse med Bægeret, og at i dette sidste er der ingen Forberedelse. Jmidlertid, hvad Øieblik det forlanges, springer ud paa Gulvet den Pennekniv som Tilskuerne vilkaarligen kræve, og de andre to ligge stille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Forklaring. Naar man har sat Bægeret paa Bordet, saa lader man glide en liden Daler Mynt, der i Midten er hæftet ved en sort Silketraad, ned i Bunden af Bægeret. Denne Traad gaaer i lodret Linie op i Loftet, og endes i Haandlangerens Haand. Denne trækker Traaden i det forlangte Øieblik, og bringer den midterste Pennekniv, der er den eneste som hviler paa Daleren, til at hoppe, da de andre røre umiddelbar paa Bægerets Bund. Nota. Dersom Tilskueren af Malice eller hændelsespiis skulde begjære, at man skal lade en af de andre Penneknive hoppe ud, saa maaman lade, som man ikke forstaaer hvilken af begge han mener; man rører da ved begge Penneknivene, ligesom for at pege med Fingrene og for at spørge om det er den første eller den anden. Man betjener sig af Øieblikket, for hastigen at bringe paa Daleren, den just af Tilskueren forlangte Kniv, og Kunsten vil lykkes som ellers. Men det er sjeldent at man behøver at tage sin Tilflugt, hertil, thi Erfaringen har viist, at Selskabet næsten altid vælger den Midterste. Denne Kunst kan gjøres paa mange forskjellige Maader, endog uden Haandlanger. Forfatteren har opgivet 9 Maader. Naar denne Kunst vises, saa maae man derfor ikke troe, at det er just gaaet til, saaledes som her er angivet; og det er næsten Tilfældet med alle saadanne Kunster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Jndenlandske Efterretninger. Den 13 Juni fandt den i Anledning af Rectoratets Omskiftelse sædvanlige Høitidelighed Sted ved Kjøbenhavns Universitet. Den fratrædende Rector, Hr. Prof. Saxtorph, holdt en Tale, hvori han først gav en kort Skildring af hvad der var forefaldet under hans Rectorat, og derpaa viiste Videnskabernes Gavnlighed, saavel for Staten, som for deres Dyrkere. Derpaa overleverede han Universitetets Guldmedaille til de Tilstædeværende af de academiske Borgere, som i Fjor havde vundet Præmie for Besvarelse af de udfatte Priisopgaver, nemlig L. P. Houbro i Theologie, G. F. Ursin i Mathematik, N. B. Krarup i Philologie og P. D. Bruun i Historie. Til Slutning proclameredes Etatsraad og Prof. i Mathematiken Jacob Wolff, R. a. D., til Rector for næste academiske Aar. Jndbydelsesprogrammet var forfattet af Dr. og Prof. Thorlacius, R. a. D., og handlede omen Udsigt over den christelige Religionslære i de sibylinske Bøger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Konstorierne i Kjøbenhavn kunne nu ikke vinde Borgerskab i denne Egenskab, med mindre de have godtgjort deres Duelighed ved at forfærdige at hensigtssvarende Stykke, hvilket er fastsat at skulle være et Skakspil af Elphenbeen, tilligemed en til samme passende fiint sleben og poleret Trækasse eller Daase, og en fiin sleben og poleret Travase, ziret med Elphenbeen. Dog kunne de ogsaa blive Mestere, naar de forfærdige et andet Konstdreier-Arbeide, hvis Bearbeidelse skjønnes at kræve ligesaa megen Konstfærdighed og Flid, som de nævnte Arbeider. - Konstdreierne have hidtil ikke udgjort noget egentligt Laug, men derimod ere Trædreiernes Laugsartikler fra 7 Nov. 1686.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
En af de første sande Konstdreiere i Kjøbenhavn var uden Tvivl den afdøde Konstforvalter, L. Spengler, der kom hertil 1743. Man har fortræffelige Arbeider fra hans Haand, af hvilke der opbevares adskillige paa Konstkamret. J fordums Dage maa Konstdreierie have været een af de meest yndede Konster, som endog Kongelige Personer sysselsatte sig med. Saaledes havde Kongerne Christian d. 6te, Frederik d. 6te og Dronning Lovise lært at dreie af L. Spengler. Paa Konstkamret forevises endnu dreiede Arbeider af Kongelige Personer, f. Ex. et Tempel, bestaaende af mange af eet Stykke dreiede Kugler, forfærdiget af Dronning Juliane Marie; en Pyramide, en Lysekrone a. af Dronning Lovise; nogle Æsker med Portræter af Christian d. V.; en Compas daase af Peter den 1ste, og et Væger af Keiser Leopold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
J Søndags begyndte Dyrehaugstiden, og en stor Mængde Mennesker var, som sædvanligen, taget ud til Dyrehaugen til Fods, Vogns og Hest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
En Holsteenske eller Wiener-Vogn kostede 16 til 20 Rbdlr. 4 Leie. Dyrehaugen bliver med hvert Aar kjedsommeligere, og de fleste Folk tye derfor helst til Sorgenfrie og Charlottenlunds Skov, hvor de i det Grønne fortære deres medhavende Mad. Telternes Tal ere i Aar ikke betydeligt, og der spores nu ikke meere synderligt til den Sviir, Dans og Lystighed, der tilforn var saa almindelig her. Ogsaa Gjøglernes Tal er i høi Grad formindsket. Paa Bakken, hvor man før ikke kunde komme frem for lutter Linedansere, Konstberidere, Curiositetscabinetter o. s. v., seer man nu ikke andet end nogle enkelte Fjælleboder, f. Ex. det bekiendte Voxcabinet, Manden med Dromedaren og Abekatten, Dukketheatret og to Gynger. Den ene af Gyngerne har faaet en ny Facon; de Stole, man sætter sig i, ere i Form af Æg, og foran er en Aabning, som man kan see ud af. Da det for det meste er Drenge, som lade sig gynge heri, saa har det Udseende af, naar de putte Hovedet ud af Hullet, som det var et stort Æg, som en Menneskekylling har hugget Hul paa, og vil krybe ud af. Det tegner til at blive et særdeles grøderigt Aar. Hvad Frugttræerne angaaer, og ere de fulde af Blomster, og til Jnsecter, der pleie at være saa hyppige paa den Tid af Aaret, spores intet synderligt; men det beroer nu paa, om der vil komme nogen ret Varme i Luften. J Løverdags havde vi imellem 20 og 21 Sr., i Dag have vi kun 14 Sr. Varme. Der er endnu bestandigen Astadighed i Veirliget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Fra det Holsteenske, den 15de Juni 1816. Endelig er det afgjort, hvem der bliver Præst ved St. Petri tydske Menighed i Kjøbenhavn. Pastor Kochen i Wilster har nemlig modtaget Kaldet, og afgaaer med det første til sin Bestemmelse. Alle ere enige i, at Valget er faldet paa en sand Hædersmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Mariboe, den 13de Junii. Efter Maaneformørkelsen den 10 Juni, har nu endeligen Sommeren indfunden sig med varm og klar Luft. Hr. Jversen i Odense spaaede altsaa rigtig. - J denne Tid er et Selskab af Kongelige Skuespillere og Skuespillerinder ankommen fra Kjøbenhavn til Nyekjøbing paa Falster, for at give dramatiske Forestillinger. Selskabet bestaar af Dhrr. Heinsvig, Fredstrup, Lund, Bauer, Simonsen; Jfr. Berg, Abildgaard og Sannes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Den 13de Juni blev opført: "Galningen, eller ved Lift seirer Kjerlighed, Skuespil i 3 Acter efter Kotzebue. Den 14de Juni, "Sødskendene fra Landet," Skuespil i 3 Acter af Junger, oversat ved N. T. Bruun. Skuepladsen aabnedes med en Prolog. (Marib. Av.)(Af Hempels Avis.) Den 28de f. M. om Eftermiddagen afbrændte Stedet Kammeholm i Tommerup Sogn her i Fyen. Jlden opkom pludselig i Udhusene, uden at Nogen veed Aarsagen dertil, og havde næsten omspændt alle Bygningerne førend Konen, som en var hjemme, mærkede det. Alt blev et Rov for Luerne, undtagen lidet ubetydeligt Jndboe, som hun fik udbragt, og hvorved hun var saa uheldig at blive meget forbrændt. Eieren, den i Egnen bekiendte virksomme Anders Larsen, er saa meget mere at beklage, som han selv med megen Bekostning for en 6 a 8 Aar siden af nye havde opbygt Stedet, og deri anlagt Værksted for sin drivende Uhrmager=, Bøssemager= og Støbe=Profession, m. m., og nu ved Tabet af alt dertil hørende Værktøi tillige er berøvet sin Næringsvei, til hvis Fortsættelse han aldrig meere vil blive istand uden goddædige Menneskevenners godhedsfulde Understøttelse. For disse Ædle, som maatte finde Glæde i at ophielpe en retskaffen og virksom Familie, tilbyder Undertegnede sig at modtage deres Bidrag, for at tilstilles Vedkommende, hvorefter til sin Tid skal blive aflagt offentligt Regnskab for det Jndkomne. - Odense, d. 14de Juni 1816. - S. Hempel, Eier af Fyens StiftsAddressecontoir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Horsens, d. 13 Junii. Markedet idag var en sand Forlystelsesdag for Omegnens Beboere, hvoraf det saa særdeles skjønne Veir havde hidlokket en betydelig Deel. Markedshandelen var just ikke betydelig, det meste som afsattes var Damepynt og Fødevare. Der taltes henved 70 Boutiker af store og smaae med alskens Slags. Jkke faa Heste kjøbtes af holsteenske Prangere. Det bedste Marked syntes imidlertid Skuespildirectionen Mathiesen et Compagnie at gjøre, der paa Raadstuen gave Balletten Katten og Kokkepigen, samt mange andre skjønne Forestillinger. - Ogsaa her spores i Handel og Vandel stor Pengemangel. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Ribe, d. 14 Junii. J disse Dage have vi her i Ribe det saakaldede – Folkemarked. Fordem, der ei kjende denne Skik, kunde det maaskee være interessant at vide hvad herved forstaaes. J Juni Maaned trække nemlig fra Øerne ved Vestkanten, og Nord fra indtil fra Egnen ved Ringkjøbing Karle og Piger her ind til Byen, og stille sig paa Torvet, hvor da de, der behøve Tjenestefolk, indfinde sig, besee, udsøge og accordere. For de, 3 Sommer-Maaneder, hvori de udleie sig for at bestride Markarbeidet, fik en Karl i de seneste Aaringer indtil 24, i Aar derimod 14; og en Pige henved 10 Daler S. H. C. - Antager Man, at heri ligger en medvirkende (det indbringede Mose arbeid blandt de øvrige ei at forglemme) Aarsag til Vanskeligheden i her at faae fast Tjenestetyende for nogenlunde taalelig Løn, tager Man vel ikke meget feil; thi ved saaledes for en Tid at leie sig bort erholde Tyenderne næsten ligesaa meget som de her, og meer end de paa mange andre Steder kunne faae for et heelt Aars faste Tjeneste; og kunne derimod ligge paa egen Haand og arbeid for sig selv de øvrige 9 Maaneder. (Ribe Av.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Kjøbenhavns Børs den 18 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 668, a mer 676. Amsterdam 2 M. 616, a vista - . London 2 M. 30 Rbdlr. Spec. 670. - Specier solgtes til 20 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 91 a 92 pr. 100; Oblig. 84. Norske Sedler 41. Svenske Sedler 10 Mk. 10 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Blandede Efterretninger. J den Norske Rigstidende No. 46 er følgende bekjendtgjort. Regjerings-Commissionen har, under 18de September 1807, for Fornødenheder, leverede til den Norske Armee og til andet offentligt Brug, udstædt Obligationer til Jhændehaveren paa 50 Rdlr. D. C. Stykket, indeholdende, at Capitalen tilligemed 4 Procent Renter skulde betales 1/2 Aar efter den, ved Tilendebringelsen af de daværende Krigsuroligheder med England, sluttende Fred. Som en Følge af Forordningen, dateret 5te Jan. 1813 §. 15, maa disse Forskrivelsers Capital antages at være overgaaen Daler for Daler til Rbp. Sølvværdie, og Rentefoden at være nedsat som for andre Statsforskrivelser. Paa Grund af Kongel. Befaling blive, i Analogie med den Kongel. Resol. dat. 9 Febr. f. A., Renterne af adskillige af fornævnte Obligationer, tilhørende Norske Borgere, forskudsviis og indtil Videre udbetalte af den Norske Statscasse; saaledes at den laveste Rente eller 2 Procent beregnes af 50 Rbd. S. V. for hver Obligation fra 18de September 1807 til 4de Novbr. 1816, hvorhos Renterne siden stige i Overeensstemmelse med Forordn. af 5te Jan. 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
J Christiania er nu udkommen: Love og Anordninger for 1814 og 1818, udgivne af P. Vogt, og sælges hos Boghandler Hjelm sammesteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Fra Stockholm skrives under 20 Maj. Paa det skjønne Veir, vi havde i Slutningen af April, er her siden 6te Maj fulgt en Kulde og især en saadan overordentlig Mængde Snee i 4 til S. Dage efter hinanden, at Jngen kan erindre sig et saadant Veirligt paa denne Aarstid. (Norsk Rigstid).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Rettelse. J forrige Numer maa, i den overordentlige Kunst, allevegne, istedet forDiævlespil, læses, Diævle=Spil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckeder¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-22
En skjønne Ting - en skjønne Ting Er det at være rig Det er sandt nok – men det kommer dog meget an paa, hvorledes man veed at bruge sine Penge. Det er med Penge, som med Forstand og Lærdom. Den ene har hele Poser fulde deraf, og graver og graver, lig Negeren i Potos Guldgruber, uden selv at blive rigere derved; den Anden har kun et lidet Pund at raade over, men forstaaer at aagre dermed, og lægger store Capitaler op. Jeg for min Part siger med Tydsken: Geld regiert die Welt. Der er ingen bedre Commatidostav end Penge. Nu er jeg kun en simpel Mand, men jeg regierer i min lille Kreds saa souverain som nogen Keiser eller Konge. Vil jeg gjøre en Leendreise, saa behøver jeg kun at fløite, og Jørgen Krandsekage er her med sine Heste, og gjør hvad jeg befaler, for saalange han ikke har betalt de 500 Rbd., han skulder mig, er han min Livegen." Vil jeg have Steen og Gruus kjørt, saa skriver jeg kun en Seddel til Peer Madsen, saa maa han stante Pede være der og gjøre Hoverte for mig, som enhver anden Vorned, og gjør han mig Knuder, saa jager jeg ham fra Huus og Gaard. Jeg commanderer paa denne Maade Skrædere, Skomagere, Slagtere, Skorsteensfeier og Børstenbindere. Der ringes.) - Kom ind! Jørgen Krandsekage. Ærbødigst Tiener Herren har nok havt Bud efter mig. Hr. G. Hør min kjere Jørgen, i Morgen, tidlig Kl. 6 sender Han mig to Par Heste. Jeg skal gjøre en Landreise. Jørgen. Herren maa ikke blive vred; det er netop i denne Tid jeg skal tjene lidt med mine Heste; jeg er en Fattig Mand. Hr. G. Jh, saa brug Han dem i Guds Navn selv, min søde Ven. Jeg vil ikke være ham for nær. Jørgen. Herren veed nok, at jeg cier ikke flere end to Par Bæster, og de skal begge ud i Morgen. Herren maa ikke blive vred. Om Herren vil have dem om otte Dage, saa ere begge Par til Tieneste. Hr. G. Jh, paa ingen Maade! Jeg kan jo faae Heste til Leie hvor jeg vil. Jørgen. Herren kan vel sagtens opsætte det til i Dag otte Dage, Hr. G. Gjør sig ingen Uleilighed, kjere Jørgen, jeg trænger ikke til Hans Heste. (Rager op iblandt sine Papirer, og tager et Document frem.) Apropos, min kjere Jørgen - Hans Vexelobligation er udløben i Morgen. Jørgen. Men Herren er nok saa naadig, at fornye den Herren er jo bekiendt for en god Mand, der gjerne hielper den Trængende. Hr. G. Fornyes kun den paa ingen Maade. Jeg trænger selv til Penge, og der er flere, der skal hielpes. Jørgen. Herren maa være barmhiertig. Jeg har Kone og mange Børn. Tiderne ere besværlige! Hr. G. Jngen Jereminder, Obligationen maa betales i Morgen; hvis ikke, saa Jørgen. Men det er mig umueligt. Hr. S. O. Han kjender nok de Folk, som kan gjøre umuelige Ting muelige. Jørgen. Men, Herre Gud, jeg eier i dette Øieblik ikke til Rbdaler i Contanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-22
Jndenlandske Efterretninger. Statspapirer, som i Terminstiden gjerne pleie at falde noget, formedelst Mangel paa Contanter, ere i denne Termin, tvertimod stegne, og temmelig søgte. Kgl. Obligationer, som i Fjor stode i 55, ere stegne til 82, og Committeesedler, som den Gang stode i 67 a 68, til 91. Derimod staae norske Rigsbanksedler, som endnu i Fjor paa denne Tid gieldte 66 a 67, kun i 41, og ere altsaa ligesaa meget faldne, som hine ere stegne. Snekkesteens Fiskere have taget til Gjenmæle, mod den Anmeldelse, om en ualmindelig heldig Hornfiskefangst ved Cronborg, som man nyligen i offentlige Blade har læst. Vel tilstaae de, at Fiskefangsten bemeldte (?) Dag var mere end almindelig, ja at Stimmelen af Fiske var ualmindelig; at fyrgetyve Mand med 10 Baade, vare udfarne til Cronborg-Odden; at den heldige Fangst nedsatte Priserne meget, hvilket de lave Priser, Hornfiskene solgtes for, saavel i Kjøbenhavn, som i Helsingøer og Omegnen, bevise; men det, som de især opholde sig over, er, at hiin Anmeldelse sagde: "at man paa sine Steder kunde øse Fiskene op med Skovler, hvilket de paastaae den Dag - de anføre ikke hvilken - var umueligt, formedelst Kulling og Strøm. Rolsøegaard er i denne Tid solgt af Hr. Capt. og Viinhandler Petersen i Khvn, til dHrr. Kammerraad Lemeyer og Forpagter Dinesen paa Caløe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-22
Udtog af en Skrivelse fra det Holsteenske, af 15de Juni 1816. - Efter en vedholdende Kulde, ledsaget af idelig Regn, har nu omsider Sommerveirliget for Alvor indfundet sig hos os, og Landet, som for kort Tid siden endnu havde et temmelig vinterligt Udseende, er paa engang bleven saa skjønt, at denne Forvandling ligner et Tryllerie Man synes da berettiget til at haabe, at Spaadommen, at den nærværende Sommer vilde udmærke sig ved stræng og vedvarende Kulde, ikke vil gaae i Opfyldelse. - Paa de fleste Steder i Hertugdømmene ere Husene for nærværende Tid saa godt Kjøb, som man i lang Tid ikke kan mindes, og Leien er ligeledes usædvanlig lav. Fra denne Side vilde altsaa den, som har ringe Jndkomster, være tjent med at flytte hertil fra Hovedstaden og de danske Provindser, og uagtet Pengenes Forskjel endda maaskee finde sin Regning derved. - For nogle Aar siden pleiede mange paa denne Tid at reise til de opdagede ny mineralske Kilder i Bram stedt og Ottensen, for der at søge om muligt at erholde den tabte Helbred tilbage. Nu derimod kunne adskillige ikke modstaae Fristelsen at gjøre en Pillegrimsreise til Møllen i det Lauenborgske, for at see dette Hertugdomme og besøge den vidtberømte Uglspils Gravsted, om hvis Bedrifter de Fleste have læst og hørt saameget, og mange endnu fra deres Barndom have gjemt bemeldte Uglspils mærkværdige Levnetsbeskrivelse. Det gamle Træ, som prydede hans Gravhøi, og i hvilket enhver reisende Haandværksvend pleiede at slaae et Søm, skal imidlertid være bleven omhugget for nogle Aar siden af de fiendtlige Tropper. - Antallet paa de trængende Døvstumme, som underholdes af det Offentlige i Døvstumme-Jnstitutet i Slesvig, beløb sig i Begyndelsen af dette Aar til henimod 60. - Da et Skib som drives af Dampe kan seile mod Vind og Strøm, var det at ønske, at Posterne blev befordrede over Belterne paa et saadant Fartøi. Posterne vilde da altid kunne indtræffe til en bestemt Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-22
Kjøbenhavns Børs den 21 Juni Cours. Hamb. 2 M. 666, amer, 679. Amsterdam 2 M. 618, a vista, . London 2 M. 292 Rbdlr. Spec. 670. - Specier solgtes til 40 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 91 pr. 100; Oblig. 82. Norske Sedler 41. Svenske Sedler 10 Mk. 10 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-22
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.