Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-16
Hans Majestæt siger i Jndledningen til den, at han allerede har i 1808 givet sit Rige en til dets Stilling dengang passende Forfatning, hvori Jndførelsen, af Stænder var optaget. Da Freden endelig var bragt tilveie, tænkte han paa at fuldende det begyndte Værk. J Aaret 1814 bleve Forarbeiderne dertil befalede, og Decretet af 2den Februar 1817 havde det til Formaal; den nærværende Akt er et Værk af hans frie og faste Villie; dens Grundsætninger ere Samvittigheds- og Meeningsfrihed, med de fornødne Jndskrænkelser af Trykkefrihedens Misbrug; alle Undersaatters lige Ret til at erholde Embeder i Staten og offentlige Udmærkelser, og til at nyde Lovenes Understøttelse; men ogsaa lige Forpligtelser til at bære de offentlige Byrder, og til at forsvare Staten; Oprettelsen af en Forsamling af Stænder af alle Borgerclasser, som kan understøtte Regieringen med fine Raad uden at svække dens Kraft, som kan betrygge mod vilkaarlige Forandringer uden at forhindre Fremskridtene til det Bedre. Constitutionen er inddeelt i Titler. - 1ste Tit. Kongeriget Baiern er en souvetain monarkisk Stat, med en Forsamling af Stænder, som inddeeles i to Kamre. – 2den Tit. handler om Kongen og Rigets Forvaltning naar Kongen er mindreaarig, og indeholder 3 almindelig antagne Bestemmelser. Hans Person er inviolabel. Successionen gaaer fortrinligen over i den mandlige Linie; uddøer det heele Kongelige Huus, og Kongeriget tilfalder en anden Regent, som ikke kunde residere i Baiern, saa gaaer Thronrettigheden ikke over paa Primomen paa Secundo Genituren i den nye Fyrstestamme. Majoriteten begynder med det 18de Aar, og Kongen udvælger Rigets Regent under sin Efterfølgers Minoritet eller Regentskabet tilfalder den næste Agnet (denne Artikel indeholder mange specielle Bestemmelser). Den 3die Tit. handler og Statens Eiendomme, som deles i de som ikke maae og de som maae bortsælges eller overdrages; til de første høre alle offentlige Samlinger, til de sidste Domainerne, som dog ikke maae afhændes til Tab for Statskassen. - Den 4de Tit. handler om de almindelige Rettigheder og Pligter. Der skal være en Jnfødsret gieldende; Adgang til Embeder i alle Etater staaer aaben for hver Baier; at Livegenskab er ophævet; alt Hoverie skal have sine faste Grændser og kan afkiøbes. Staten værner om enhver Persons Eiendom, Rettigheder og personlige Sikkerhed. En fuldkommen Samvittigheds Friehed indføres; ingen maae forstyrre nogens huuslige Andagt. Alle tre kirkelige Confessioner i Kongeriget nyde samme borgerlige og politiske Rettigheder. Jkkechristne nyde vel fuldkommen Samvittighedsfrihed; men kun den Andeel i de statsborgerlige Rettigheder, som de organiske Edikter om deres Optagelse i Staten bestemme. Den verdslige Magt bliver afsondret faa den geistlige, men Lovene for dennes Magt maae auctoriseres af Kongen, forresten ere de Geistlige underkastede Statens Love. Trykkefriheden, en Pligt at forsvare Staten, og at deeltage i de offentlige Byrder, (hvilke Pligter ere gieldende for alle Staters Jndvaanere) bestemmes. Udvandringsret til en anden Forbundstat er tilstaaet. – Den 5te Tit. handler om særskildte Rettigheder og Fortrin, nemlig: om Kron Embederne, om de forrige Rigstænders, Fyrsternes og Grevernes, og om de umiddelbare Rigsgadeliges Rettigheder, som at have privat Jurisdiction paa deres Godser, at have Ret til at oprette Fideicommisser, at deres Sønner ved Conscriptionen have Ret til at blive Cadetter &c. – Den 6te Titel handler om Stændernes Forsamling; den bestaaer af to Kamre, at Rigsraadernes og de Afsendtes (Deputeredes). Rigsraadernes (Pairernes) Kammer bestaaer af Prindserne, Kron-Embedsmændene, Erkebiskopperne, Hovederne for de rigstændiske Familier, Præsidenten i det protestantiske Consistorium, og de af Kongen udvalgte Pairer, med Førstefødsels=Ret i deres Familie til at arve denne Værdighed. Det andet Kammer bestaaer af Godsbesiddere, som have Jurisdiction paa deres Godser, men ikke Sæde og Stemme i det første Kammer, af 3 Deputerede fra Universiteterne; af Geistlige af den katholske og protestantiske Kirke 1/2 Deel; af Stædernes og Flækkernes Deputerede 1/4 Deel, og af de øvrige Jordbesiddere 1 1/2, for hver 2000 Familier udvælges en Deputeret. De Deputerede vælges efteren vis bestemt Valgorden; maae have fyldt det 30te Aar, og have en vis bestemt aarlig Jndtægt; maae høre til een af de tre christelige Confessioner, og der maae ingen criminal Anklage hvile paa dem. Kammeret kan ikke forhandle naar ikke 1/3 af Medlemmerne ere tilstæde. Alle Lovforslag om Skatter skulde først forelægges det andet Kammer; men alle andre Lovforslag kunne efter Kongens Behag først forelægges det første eller det andet Kammer (en nye og mærkværdig Jndretning); men ethvert Lovforslag maae nødvendig passere begge Kammerne, for at erholde Lovskraft. (Forsættes).