Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-12-23
(Fortsættelse.) Den Tale, som Ministeren Thiers holdt i Kammeret, varede i to Timer, og satte Medlemmerne i megen Sindsbevægelse. Efter en Pause af 10 Minuter besteeg eet af Medlemmerne af de ter Dages Ministerium Hr. Passy Talerstolen, og sagde: om Natten imellem den 9de og 10de blev jeg kaldet til Paris, og begav mig med en af mine Kolleger til Seglbevareren. Han skildrede os den ministerielle Forlegenhed. Jeg svarede ham: at jeg ikke kunde modtage nogen Post. Hvorpahan forestillede mig: at naar jeg vedblev min Vægring, saa vilde den næste Dag ikke hengaae uden alvorlige Uroeligheder. (Stor Sensation.) Man skildrede mig Modtagelsen som en Pligt; men jeg kunde ikke overbevise mig om, at Omstændighederne vare faa betænkelige, som man foregav dem at være. Allerede den første Dag opstod en Misforstaaelse i Conseilet om Formen i dets Forhandlinger, og næste Dag om en langt vigtigere Qvæstion. Nu formeente jeg og en Collega at vi burde indgive vore Demissioner, da det mang lede os i Conseilet paa den fornødne Friehed. Jeg har ikke et Ord mere at tilføie. - Hr. Charles Dupin fortalte, at Hr. Teste havde først omtalt Amnestien i Conseilet, dog ingen ubetinget, (det var nok den langt vigtigere Qvæstion, som Hr. Passy havde berørt, der bevirkede Ministeriets Opløsning) han havde biefaldet den, og forlangte ogsaa større Besparelser i Budget; han og hans Collegers Meninger stemmede overeens med Kammerels Addresse. Som Cassimir Perriers Elever ville vi aldrig give efter for Anarkiet. Hr. Teste, ogsaa en af de tre Dages Ministre, erklærede, at han stemmede fuldkomment overeens med Hr. Passys, men ikke med Hr. Charles Dupins Yttringer. - Hr. Etienne, som havde conciperet Kammerets ockonomiske Addresse, forsvarede dens Jndhold: Hvad Addressen havde udtalt om de udenlandske Forhold var gaaet i Opfyldelse. Udlandets fiendtlige Sindelag skiules ikke længere; Tydsklands constitutionelle Forsamlinger ere nedsunkne til raadgivende Stænder, og Forbundet med England er i det mindste blevet vaklende; endelig dadlede han Ministernes Fordring paa en systematisk Majoritet, som er ligesaa umoralsk, som en systematisk Opposition (det er sandt; i alle Forsamlinger af Stænder skal enhver retskaffen Mand sige sine Tanker redeligt, med Sindighed og Maadehold, uden at spørge om det behager Regieringens eller Folkepartiet, han skal ikke sætte sig paa den ene eller anden Bænk, men han skal saaledes forholde sig, at enhver skal holde det for en Ære at sætte sig paa den Plads, hvorpaa han har sat; kort sagt, han skal blot raadspørge Gud og sin Samvittighed.) Ministeren Hr. Guizot flod nu op og sagde, med den ham egne høitidelige Tone, at Forhandlingerne vare indledte for at hæve den Uvished, som Addressen havde foraarsaget, og som havde foraarsaget, at Amnestien var bleven opgivet, (det er noget ubegribeligt) og foranlediget den ministerielle Krisis som Ministerne nu ville at Kammeret skal hæve, (hele Kampen gaaer ud paa at Ministerne ere blevne stødte over, at Kammeret har beskyldt dem for Mange paa Dekonomie i Statsbestyrelsen; de ville nu at Kammeret skal tage denne beskyldning tilbage, eller de ville resignere.) Nu forlod Hr. Dupin Præsidentsstolen, som han overdrog til Vicepræsidenten Hr. Pelet de la Logere; hvorved opvaktes en almindeligt Opmærksomhed. Han skildrede de constitutionelle Grundsætninger, bevidnede sin Agtelse for Kronens Prærogativer; men tillige sin Jver for Kammerets hvis Kald det var at bevilge Skatterne, at have Opsyn med Ministernes Fremgangsmaade, og at fatte og tolke den offentlige Meening. Ministerne havde overalt, og altid betragtet Folkerepræsentanterne med Jalousie, og søgt at svække den lovgivende Magt til Fordeel for den udøvende; en Grundfeil, hvorved de tabe Legislaturens Tilstand, (det synes ogsaa som at Ministerne havde gjort bedre i at have forlangt, at Kammeret vilde opgive i hvilke Poster de ikke have handlet bekonomisk, og da forsvaret sig Punkt for Punkt.) Han anførte herved som Exempel Villeles 300, som havde bragt en Fordærvelse over Statsmagten. Dybt giennemtrængt af denne Synsmaade maae jeg med Kummer bemærke, sagde han, at Kammerets Raadere ofte blevne tilsidesatte, dets Voteringer traadte under Fødderne, og Bevilgningerne næsten altid blevne overskredne, og at Addressen, som aarlig opfordrede Ministerne til at holde sig indenfor Skrankerne, af deres Credit, er bleven til en Stemme i Ørkenen, (stort Biefald) og dog er Ministernes Magt kun grundet i denne Stemme, (men Ministerne kunne svare Kammeret: Vi skulle holde os inden for denne Grændse, naar Kammeret, formaaer at forskaane os for en Krig med de Chouans i Vesten; en Kamp med Anarchisterne i Østen; en Observations=Armee ved Pyrenæerne i Sønden, og en Expedition til Antwerpen i Norden.) Kunde man aabenlyst foragte den (Godt, godt Et vel det nye Kammer kommet sammen for at erklære, at Alt har opnaaet det høieste Punkt af Fortræffelighed, Jngenlunde. Der gives Besværinger, grundende Jndvendinger, og Landet var langt fra at være tilfreds. Addressen skal være et Udtryk af den offentlige Mening, og det var den ogsaa Kammeret har i fire Aar stedse vægret sig ved at give et bestemt System sit Biefald, uagtet der stedse har været antydet derpaa i Thron talen, og det med Ret for ikke at give Ministeriet carte blanche, eller at kanonisere dets System. Det er Forsamlingens Opgave at befæste Juli Dynastien, og at sikkre Opfyldelsen af Chartet; thi en Repræsentation skal ikke være et Gøglespil; men Landet har forlangt en Realitet, og i denne Mand har Kammeret, som betragter sig som det første, forfattet sin Addresse og erholdet Publikums Biefald. Han paastod nu, at man havde fundet Ting i Addressen, som ikke stod deri og yttrede, at Regieringen maaskee havde Mangel. paa forstandige Fiender, men vist ikke paa uforstandige Venner. Han kastede herved et Blik paa Hr. Salvand, som blev rød i Ansigtet, og forlangte Ordet formedelst et personligt Faktum, hvilket opvakte en stor Latter. Men Hr. Dupin vedblev ganske tørt, at han havde seet ligesaa meget paa Marskal Mortier og Hr. Thiers. Han fortalte derpaa, at han havde formaaet Marskal Gerard til at træde ind i Ministeriet, ligesom fordum Hr. Casimir Perrier, med hvilken han havde fuldkomment sympathiseret. Marskal Gerard, som er en saa modig Mand lige over Fienden, havde i Begyndelsen vægret sig ved at træde ind i Ministeriet paa Grund af at han mangler Taler-Talent, og formedelst hans svage Syn; men han fik ham overtalt dertil. Marskallen var den sande Mand for Frankerige, og han maatte beklage hans Udtrædelse af Kabinetet. Hr. Du vin yttrede sig opbragt over, at man tillagte en Deel af Majoriteten Navnet af Tiers Partie, han vidste ikke noget om et saadant Partie, og vilde endnu mindre være dets Anfører; et saadant Partie kunde ikke have nogen speciel Jnteresse, med mindre man forstod Mænd af et uafbængigt Sindelag derunder, hvilket var krænkende for Ministerne. Han forsikkrede, at han ikke havde havt nogen Jndflydelse paa den ministerielle Krisis, blot en ædel Pair, Greve Mole, som Kongen havde overdraget at formere et Kabinet, havde consuleret ham derom, og tilbudt ham en Seglbevarer Post. Men han havde svaret, at han vel vilde modtage en Minister=Post, under hans og under ethvert andet Præsidentskab; men saa maatte der være et virkeligt Præsidentskab og en virkelig Præsident. (Disse Ord opvakte en stor Sensation, da de hentydede paa, at Kongen fungerer selv i Conseilet som Præsident; hvilket man betragter som uconstitutionelt.) Det er rigtigt, raabte man fra den venstre Side.) Han udlod sig derpaa i stærke Udtryk mod den nærværende Administration. Greve Mole havde derpaa hen vendet sig til Dhrr. Passy, Teste og Charles Dupin, som han tillagte store Lovtaler, og sagde, at deres Forhold i de tre Dage geraade dem til den største Ære. Hvad forlange Kronens Raadgivere, af os Et Slags Diplom paa deres Duelighed! en Contract paa Liv og Død. (J Centrum Nei, nei,) Erkiende vi engang et System, giøre vi Brud paa vor Samvittighed, saa er det ude med vor fri Villie og med Frieheden i vore Raadslagninger: havde de 221 i Aaret 1829 billiget Kronens System, saa vilde Juli-Forordningerne snart være blevne Følgen deraf, men Kammeret vægrede sig derved og gjorde sine Betingelser; disse bleve forkastede, og Revolutionen blev nu Følgen deraf. Hvad skulde Kammeret nu billige: at Ministerne ere gaaet videre end deres Krediter, eller Tractaten med de Forenede Stater, eller Ministerial-Forvirringen i de sidste Dage, Jeg vil meget mere giøre Kammeret opmærksom paa de uudblivelige Følger af en saadan Votering. Forlanger man af den en billigelse af det ministerielle System, saa kan det ikke nedlade sig dertil. Kronen har talt, Addressen har svaret. Mine Herrer, De ville derved holde fast. Var det mig tilladt at foreslaae en Formular som Resultatet af denne Addresse, saa vilde jeg foreslaae følgende: Kammeret holder fast ved sin Addresse og gaaer over til Dagens Orden. - Hr. Dupin indtog ikke sin Præsident Stol i dette Møde; men satte sig paa en Bænk paa vinste Side, og gik Ministerne forbi uden at hilse paa dem, (allevegne indfinde sig Lidenskaben.) - Hr. Guizot stod op for at giendrive Hr. Dupin, og opstillede den Sætning, at Frankerige havde nu opnaaet Friehed nok, og trængte blot til indvortes Roe og Sikkerhed. -Hr. Pasly, som var udvalgt til Medlem af de tre Dages Ministerium, forsvarede i et Foredrag, fuldt af Veltalenhed dettes Grundsætninger. - Hr. Persil traadte derpaa op; men holdt sig til almindelige Tirader og forklarede ikke beskaffenbeden af sin Stilling under den ministerielle Krisis. Efterat flere Talere havde ladet sig høre, androg Hr. Herve Deputeret fra Bordeaux, paa følgende Formulars Antagelse af Kammeret: Kammeret, tilfredsstillet af de Erklæringer, som det har modtaget om den af Regieringen fulgte Politik, i hvilken det ikke finder noget, som ikke stemmer overeens med de i Addressen opstillede Grundsætninger, gaaer over til Dagens Orden. - Ministeren Hr. Guizot erklærede, at Ministeriet var tilfreds med Hr. Herves Forslag. - Til Slutningen traadte Hr. Thiers endnu engang op og sluttede Forhandlingerne med Udladelser fulde af Moderation, Tilbøilighed til Udsoning og Veltalenhed. Det kom til Votering, og Ministerne seirede med 184 mod 117 Stemmer, saa at den motiverede Dags-Orden blev antaget. Ministerne bleve omgivne af deres Venner og modtoge deres Gratulationer, og afsendte derpaa Kourere til Hofferne for at forkynde deres Seier; men Conseilspræsidenten har nu aabenbart brudt med Hoffet og Ministerne. Han har siden den Tid givet et stort Diner; men hvorved blot Medlem merne af Oppositionen indfandt sig. Han har i Aviserne giendrevet det Rygte, at han havde voteret mod den Sag, han havde forsvaret, (Udfaldet af denne store parlamentariske Kamp er af en stor Vigtighed; ikke saameget fordi Kammeret har approberet ministernes Forhold, eller afslager en Amnestie mod de republikanske Oprørere; eller fordi det har sanctioneret den alvorligste Modstand imod ethvert carlistisk eller republikansk Angreb paa Chartet; thi alt dette er Forbigaaende; men af en dybere publicistisk Grund, nemlig fordi Principet om Ministernes Ansvarlighed er derved svækket. Denne beroer paa at Kongen vel udvælger dem, overlægger Sagerne med dem; men overlader dog dem at handle saa at de udgiøre den egentlige Regiering: saades i England, og deraf følger at Ministeriet bliver ansvarligt, og Kongen er inviolabel. Men de Franskes Konge er en kraftfuld Mand, han præsiderer selv i Conseilet, saa at Conseils-Præsidenten er kun en tom Titel, overlægger med sine Ministre, og resolverer saaledes som en Konge bør; derfor talte Hr. Passy om Mangel paa Friehed i Conseilet; men deraf følger ogsaa, at Ministernes Ansvarlighed svækkes, og naar de da giøre Fordring paa Majoriteten i Kammeret saa hæve de det monarkiske Princip over det constititutionelle. Lord Brougham har sagt, at man tidlig eller sildig maae vende tilbage til den sande constitutionelle Form. Jmidlertid er Grundvolden nu lagt til en varig og haardnakken Kamp imellem Konge og Folkemagten, der er for Øieblikket kastet et Slør over den; men man kan være vis paa, at den vil blive langvarig og haardnakken, og at det nye Stalsforfatnings-System paa Enropas Fastland har en langvarig Skole at giennemgaae).