Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-07-26
Samtale imellem Mar. Magt og Herredømm. Mars. Jeg forer Hielm og Skiold, jeg trekker Staal fra Belte. For mig kan ingen staae, jeg fælder største Helte, Min Telt er mangen Gang af modig Hærd beleiret, Som kastes baglend ned med Næserne i Veiret. Tor nogen pukke meer, mit Sværd er nylig hvesset; Det løftes ei saasnart, een bider jo i Græsset. Nr. 466 Nr. Venus. Jeg ler af Hielm og Skiold, jeg leer af Sværd ved Laar Mars falder selv for mig, hvor stor og stiv han staar. Han møde mig nu hvor, i Mark, i Telt og Huus, Men slipper sielden før han ligger næsegruus. Tør nogen pukke meer, see Hiertet tændes op, Hver falder hovedkuld for min den - Krop. Om Pebersvenne. Oprindelsen til det hæderlige Navn Pebersvend, bliver mig noget vanskeligt, siden jeg ei har kundet komme over nogle saadanne Documenter hvoraf Ordets Herkomst kan oplyses, hvorvel jeg ikke tvivler paa, at jo hver ærlig Pebersvend kan vise sin Adkomst til sit Navn ligesaavel som en Petitmaitre med Ære kan hiemle sit. Ja de kunde maaskee vise meer end sexten Ahner frem, saa gammel er deres Oprindelse, og skal deres Navn laane sin største Anseelse af Alderen, da vil en Petitmaitre være at ligne imod en Pebersvend, som en Borgere imod en Grand, Espagne. Jeg skal ikke sige forvist, under hvilken af vore Danske Konger det Navn Pebersvend først er bleven bekiendt, men det veed jeg, at man kaldte de tydske Kræmere saaledes, som i de ældre Tider opholdte sig i Kiøbenhavn, ventelig fordi den største Urtehandel da bestod i Peber. Disse sadde ugifte, hvilket jeg slutter af det Ord Svend, som i de Dage betydede det samme, som nu heder Ungkarl. Heraf er det kommet, at man siden kaldte enhver gammel ugift Mandfolk Pebersvend. Dette er Oprindelsen af Navnet, nu skrider jeg til Beskrivelsen i sig selv. Jeg vil da afdeele Pebersvennene i tvende Hoved Classer, til den første Classe høre de, som ei kunde blive gift, som de vilde, og derfor slaae sig fra Ve 467 Rdlr. den. Til den anden Classe høre derimod de, som have en Afskye for Ægteskab, og aldrig vilde gifte sig. Pebersvennene i den første Classe, kan fornemmelig henføres til tre Slags Det første Slags ere de fattige Pebersvenne (Læseren tager det vel ikke ilde op, at jeg sætter de Fattige først, de staae ellers altid nederst, uden deres Bryllupsdag, og da vore Pebersvenne haaber ikke, at opleve den Dag, saa maa de jo sagte have Æren engang) disse Pebersvenne have intet, hvormed de kan forhverve sig Sviger=Forældre, thi hvor kan man vel faa Jomfruens Forældre paa sin Side, uden man kan fremvise en Brevtaske fuld af Obligationer og Prioriteter, og hos Jomfruen selv kan de ingen Trøst vente sig, men mon deres Fattigdom er Skyld deri, Jeg meener Nei. Det er ikke i Pengepungen og Brevtasken Jomfruerne sætter deres Frieres Dygtighed og Værdie, thi Erfarenhed viser, at Datteren lader sig hellere giøre arveløs for at faa en Mand, som hun nogle Dage efter Brylluppet skal see trukken i Slutteriet, naar han kun i hendes Øine er elskværdig, end hun beqvemmer sig til at gaae i Seng til en uanseelig Pengepose. Pebersvendens Fattigdom spaaer ham til vel et vist Nei hos Forældrene, men at han faaer Nei hos Jomfruen, dertil er en anden Aarsag: Han veed ikke at elske hans Mund er ligesaa fattig paa Ord, som hans Pung paa Penge, han omgaaes Jomfruen med samme Koldfindighed, som sit eget Kiøn, tvinger han sig endelig til at tale nogle faa Ord, da er det med en stammende Undseelighed og uden Gebærder, han veed ikke at give sine Ord Vægt ved at trykke Jomfruens Haand, og han glemmer at give sin Tale den emphatiske Eftertryk, den skulle have formedelst et Haandkys ved hvert tredie Ord, han er koldsindig i sin Kierlighed største Heede, han er alvorlig i sin Lystighed, han er fremmed, skiønt han har besøgt Jom a 468 R. fruen ofte, ja med et Ord: Han har ei gaaet i Cupidos Krigskole, og derfor sees der samme Forskiel paa ham og en velexercered Galan, som paa en Landsoldat og en Gevorben. Hvad Under da, at siden Cupido disrecommenderer ham hos Jomfruen, og Plutus hos Forældrene, han faaer Nei, hvor han har Lyst at komme, og beladt med en Snees Kurve bliver han i sin Enlighed, han gaaer i Seng som Pebersvend, han staar op igien som Pebersvend, han lever som Pebersvend, og endelig døer han som Pebersvend.