Berlingske Tidende, 1835-11-19
Den tyrkiske Gesandt, Reschid-Bej, er ankommet fra Paris til London og var særdeles tilfreds ved Lord Majorens Gilde. Fra Spanien erfares Følgende: Det Nederlag, Cordova nylig leed mellem Salvatierra og Vittoria, er nu blevet til en Sejr. Man betragter nemlig i Madrid hans Tilbagetog som et Triumphtog; endog i Bayonne vilde Nogle vide, at Fordelen havde været meer paa Christinernes Side end paa Carlisternes. Hele Expeditionen skal have været beregnet paa, at afvende Carlisternes Opmærksomhed fra Bilbao, for at de derværende Tropper, tilligemed Englænderne, paa deres Marsch til Balmaseda, hvorfra de vilde forene sig med Hovedmagten ved Vittoria under Cordova (dette Øjemed skal, ifølge nogle Beretninger, endog være opnaaet. Madrider-Correspondenten omtaler denne Begivenhed paa følgende Maade: Efterretningerne fra Operations-Armeen ere tilfredsstillende. De sidste Depecher fra Cordova, som har opsøgt Carlisterne i Salvatierra og derpaa triumpherende er vendt tilbage til Vittoria, indeholde den bedste Gjendrivelse af Carlisternes Overdrivelser; disse sidste have paa deres Flugt udkastet en Sejrs-Bulletin. Som bekjendt, venter Cordova, hvis Tapperhed og Forsynlighed ere hævede over al Roes, kun paa Forstærkninger, for at bringe den frække Fjende til at kryde til Korset. – "Memorial Bordelais" omtaler ligeledes Marschen til Balmaseda, og tilføjer, at den carlistiske General Gomez, som førte Commandoen mod Bilbao, var over Orangoafmarscheret med sine 9000 Mand i Retningen mod Vittoria, forat forstærke den carlistiske Hovedmagt, da nemlig Cordova, efter sig Forening med Anglo-Christinerne, vilde være hiin overlegen. Prætendenten har imidlertid forlagt sit Hovedqvarteer til Navarra, og skal efter "Memorials Angivelse – den 2den d. M. have befundet sig, kun tvende smaa Mile fra Pamplona med samme. – J et Brev fra Bajonne af 1ste d. M. paastaaes, at den omtalte Forening af Anglo-Christinerne med Cordovas Hovedmagt allerede er gaaet for sig ved Ebro. – Efterretningerne fra Catalonien lyde i det Hele mindre gunstigt for Christinerne. Det sidste Rummer af "Vapor, fra 29de f. M., udkaster en sørgelig Skildring af Tilstanden der, og undskylder General Mina at han, ved den aldeles Opløsning af al Tugt og Orden blandt de enkelte christinske Detaschementer i hiin Provinds, endnu ikke har været istand til at gjøre noget afgjørende Skridt mod de derværende carlistiske Bander. – Den sidste "Moniteur omtaler nogle ubetydelige Fordele, de christinske Tropper paa den catalonsk-franske Grændse skulle have tilfægtet sig over Carlist-Chefen Ros d'Eroles. Madrider-Correspondenten betragter derimod de cataloniske Forhold i et langt heldigere Lys, fra 3die d. M. hedder det saaledes "Mina tilbereder i det trofaste Catalonien, der næsten ganske er underkastet igjen, et Hovedslag for de næste Dage, der skal understøttes fra Barcelona og Saragossa af." – Det er iøvrigt paa faldende, at Mina ikke al ne har gjennindsat Juntaen i Barcelona, nemlig som en Bevæbnings-Junta, men desuden udtrykkeligen befalet, at alle offentlige Jndtægter, der hæves i Catalonien, ikke skulle tilflyde Statskassen i Madrid, men derimod Provindsen Cataloniens Special=Skat, for at der ved Hjelp af dem udelukkende kan sørges forKrigsfornødenhedernes Bestridelse. National slutter af denne Omstændighed, at Mina ikke egentlig betragter sig som en, af Regjeringen i Madrid indsat General-Capitain, men meget meer som den, hvem den offentlige Mening har kaldt, og som derfor maa være fattet paa, at sætte den offentlige Menings Sag igjennem, endog mod Madrider-Regjeringens Villie, og derfor sikkre sig de nødvendige Midler. – Vapor" indeholder en Skildring af Mina, som den siger at have uddraget af nogle Papirer, der vare tagne fra Grev d'Espanna. Men National gjør den bemærkning, at det lader til, at hiin Skildring hidrører fra Mina selv, og fremstiller ham saaledes, som han gjerne vilde vide sig betragtet af Samtiden, og Efterverdenen.