JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Formedelst anden Bestemmelse udsælger jeg mine Var til følgende bestemte Priser: Merinos fra 28 s. til 2 Mk. 4 s. al, Thibet Merinos fra 2 Mk. 8 s. til 2 Mk. 12 s. all., Tartan 2 Mk. 4 s. a 2 Mk. 8 s., Bomulds og Jaconets Tørklæder fra 24 s. a 28 s. til 2 Mk. Stkr., Bomuldstøi 24 s. a 28 s. til 2 Mk. 8 s. al., Printes 10 a 12 s. al., Schirting fra 16 til 24 s. al. Dobbinet 3 Mk. a 4 til 6 Mk. al., Thibet Shawler, til 12 Rbd., Haandklædedreiel 1 Mk. al., fine Kalmukker til 11 a 12 Mk. al, alle fine moderne Sirtser, 28 s. al, simple til 1 Mk. al., Flonel 2 Mk. 12 s. al. Bommeste 5 1/2 Qvrt. bred 2 Mk. al., Fryndser fra 4 s. til 12 s. al., Gardintøi fra 24 s. til 2 Mk. 8 s., Zephyrgarn a 10 sk. et Lod, Canavas, sort Bomuldsfløiel, fra 3 Mk. 8 s. til 4 Mk. al., Jaconet, Cambrics, Demitte a 1 Mk. gl., graa Rasmager Strømper, ubleget og bleget Tvist, Lysegarn, &c. J saac Davidsen, paa Kannikegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Fiin hvid Multum og Flonell, samt grøn Multum til Underfoer, er arriveret, og sælges til meget billige Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Beste Hollandske og Sveizer Oste ere igjen ariveret samt nye Christiania Anschovis i store og smaae Dunker hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Til Efterretning for de ærede Herrer der ville forunde mig deres Arbeide kan jeg ikke undlade at bekjendtgjøre at jeg Undertegnede, der har lart i Rostok og arbeidet i Kjøbenhavn, nu har etableret mig som Mester heri Byen. De Ærede som ville forunde mig deres Søgning forsikkres godt og durabelt Arbeide, samt reel Behandling. At vinde mine Kunders Tilfredshed skal stedse være min Hensigt. C. C. Jess, Skrædermester, boende ved Aaens søndre Side No. 319. Omstændighederne byde mig, at advare Alle og Enhver, ikke at betroe min fraskilte Hustrue noget i mit Navn, da jeg intet deraf betaler. Aarhuus, den 14de Novbr. 1832. G. Schive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Et udmartet godt engelsk Stueuhr i Mahognie Fouteral kan faaes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Stedet No. 69 paa Middelgade er formedelst Bopæls forandring at faae tilkjøbs, og kan tiltrædes førstkommende April Flyttetid 1833. Det Fornødne afhandles. med Eieren, som beboer Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Paa Veien fra Randers til Aarhuus er under den 13de November tabt en brun Parapluy, der imod en Douceur bedes afleveret hos Kjøbmand StigaardAarhuus. Sidst i October Maaned er paa Undertegnedes Mark optaget et hvidt uklippet Faar, som Eieren imod Omkostningernes Erstatning kan afhente hos Rasmus Pedersen, paa Mjesing Mark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Om Overformynderievæsenet i Danmark, (Kjøbenhavn undtagen). En Haandbog for Overformyndere, udgivet af H. F. B. Tørslew, Fuldmægtig, faaes i Aarhuus hos Boghandlerne Jessen og Warberg for 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse. Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard. Til Aftensang: Hr. Pastor Gruner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
NB. Det i Dag hertil indsendte Stykke, betitlet: "Heltebedrift af K. D." kan ikke optages heri Bladet. Hvis det ikke tilbagehentes, vil den medfulgte Rigsdalerseddel blive givet til en fattig Familie. Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Følge-Blad, til Stiftstidende. arhuus. No.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Fredagen den 16de November 1832. Ultimatum til Hr. Kammeraad Dalgas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Hr. Dalgas har istedetfor at bestride de Grunde der ere fremsatte imod hans Jndvendinger mod Fuldblod og Væddeløb, leveret en Fortegnelse paa Modsigelser og Overdrivelser, som de der anbefale hiint, efter hans Formening, have gjort dem skyldige i. Vilde man gjøre sig den Uleilighed at levere en lignende Fortegnelse med Hensyn til det modsatte Partie, kunde man finde Stof nok, men ligesom man ikke kan forlange, at Hr. Dalgas skal staae til Ansvar for Alt, hvad der er skrevet af dem, der deele hans Anskuelser, saaledes vilde det desuden kun spilde Tid og Papiir, uden at fremme Sagen selv. Skjøndt jeg ikke engang veed, hvorledes og af hvem alt det af Hr. Dalgas opregnede er paastaaet, vil jeg dog, saa klart som muligt gjøre et Par bemærkninger til hans Fortegnelse, forsaavidt jeg forstaaer den, for at vise, hvorledes man let forfalder til at kalde det Absurditet og Overdrivelse, som man ikke kjender tilbørligt. 1) Det er ikke Overdrivelse at gjøre Fuldblods Racen til den fuldkomneste, da Erfaringen, som ikke overdriver, har bekræftet dette 2) Hingsten Moses har jeg ikke seet, kan altsaa ikke dømme om den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
3) Jndførelse af Væddeløb har i 10 Aar virket saa overordentligt i Hertugdømmerne at man vel uden Overdrivelse kan haabe samme Virkning her. 4) Saaledes kan man ogsaa beraabe sig paa den mageløse Fremgang, de engelske Grundsætninger for Hestevien gjøre i det egentlige Danmark, thi at der paa et Aar, ved private Bidrag, indrettes 4 Væddeløbs baner, og anskaffes kostbare Fuldblodsdyr flere Steder i Landet, selv i Veile Amter overordentlige Fremskridt. 5) Fordi vore Hesteracer ere i Forfald, kunne vi gjerne have gode Jndividner, som ikke ere saa beterogene i Forhold til Fuld blodet, at de jo kunne bruges til Forædling med dette 6) Fordi Fuldblodet ufeilbarligt vil skaffe os de skjønneste Heste, er det ei Modsigelse at paastaae, at der alligevel ville findes mange simple, thi andre Landes Erfaring viser dette 7) Hr. Dalgas's næste Modsigelse forstaaer jeg ikke, da engelske Heste netop bedømmes efter Prøver, og ikke Exterieuren. 8) Da jeg intet har hørt, hverken om Kjørselen fra Kjøge til Kjøbenhavn i 7 Qvarteer, eller om vores Hestes Sneglegang (skal vel være Postbefordringens), kan jeg ikke tyde denne mørke Tale. 9) Just fordi man kjender det Gamle, kan man foreskrive Lægemidler for dets Sygdom, og dog bede Modstanderne af det Nye at lære dette at kjende, førend de dømme derom. 10) Da England, som bekjendt, har en Mængde Fuldblodsheste, er det en riig Kilde at øse af, at disse Heste for deres Fortrinlighed ere dyre, modbeviser ikke. 11) At paastaae, at Hr. Dalgas og Andre, som nedsætte Fuldblodet, ikke have seet de udmærkede Jndividuer, vi have deraf, men kun de mindre gode forædlede Heste, der i lang Tid ere os tilførte, er dog vel ingen Modsigelse, ligesaalidt 12) som at ønske en besindig Strid om Hestevlen paa samme Tid, min beder Hr. Dalgas gjøre sig bekjendt med Fuldblodet, før han skriver derom. Jkke fordi nogle Faa have yttret sig ufordeelagtigt om Præmier, er Spørgsmaalet om dem afgjort, men fordi Jngen endnu har gjendrevet de Jndvendinger, der ere gjorte imod dem. 14 Præmienddelingens Uvirksomhed er beviist praktisk og theoretisk, Hr. Dalgas maa afbevise dette, før det bliver en Absurditet, 15) For at gjøre Paastanden, at vi ingen jydsk Hesterace have, til en Absurditet, maa Hr. Dalgas ligeledes først fore Beviis, derimod 16) at paastaae, at vor Hesteavl indbringer ubetydeligt, er en Sandhed, ingen Absurdititet, ligeledes. 17) at Hestens Godhed bevises paa Banen; begge Deele ere ofte nok drøftede, til at Gjentagelse skulde behøves her. 18 og 19) Kjendte Hr. Dalgas noget til Forskjellen mellem en ædel Race og Halvblod, vilde han ikke komme frem med de to Absurditeter derom; ogsaa disse Gienstande ere ofte nok omhandlede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Hr. Dalgas kommer nu til noget Afgjørende (hvorfor mon han spilder hele 3 Sider med det han saaledes selv indrømmer, intet at afgjøre,) og spørger, hvorfor man ikke antager de af de danske Landmænd gjorte Tilbud om Væddeløbet. Mon han da gandske har glemt, at disse ikke have modtaget et eneste dem gjort Forslag, uagtet Hs. Durchlauchtighed Hertugen, af Augustenborg offentligen har erklæret: at ville modtage ethvert Tilbud, den Sum han sætter til Betingelse, formodentlig for at sikkre sig for, at han kun faaer at bestille med Mænd, der mene det alvorligt med Sagen, da han ellers maatte staae paa Pinde for enhver, der blot kunde faae et Par, om nok saa slette Heste, tillaans, (thi han var jo selv i dette Tilfælde pligtig at møde, kunde jo tilveiebringes ved Subskription; desuden har han tilbudt Hs. Excellence Overkammerherre Hauch hvilketsomhelst Væddemaal, denne vil foreslaae, uden at gjøre en vis Sum til Betingelse herfor. Meer kan dog sandelig ikke forlanges af Nogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Da det forekommer mig, at der i denne Avis er skrevet nok baade for og imod de forskjellige Anskuelser, til at den, det er om Sagen selv at gjøre, kan danne sig et rigtigt Begreb om begge, haaber jeg, at man nu vil lade Gjenstanden for Striden selv afgjøre denne. Skulde Hr. Dalgs eller Andre paa ny gjentage, hvad der allerede mange Gange er sagt, vil jeg blot henvise Læserne til foregaaende Nummere af denne Tidende, hvor de sikkert, hvis de ville gjøre dem den Uleilighed, ville finde Svaret, og har kun det Ønske at tilføie, at Hr. Dalgas og hans Troesforvandte ville reise til Als, for at see med egne Øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Ueber Einführung des Vollbluts in Jutland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
(Aarhuus Stiftstidende No. 172.) bedømt af P. D. Faber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Maa trykkes. Aarhuus Politiekammer den 13de Novbr. 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Hr. Proprietair Walther til Haraldslund har yttret den Mening, at Fuldblodsheste ikke bør indføres i Jylland, og denne Mening støtter han paa følgende Grunde: først paa Englands eget Exempel, dernæst paa det Jydske Agerbrugs Ufuldkommenhed, dog under den Forudsætning, at Fuldblodsracen befindes at være stærkere, og meere udholdende end den indenlandske Race, hvorpaa han fremfører et Exempel af egen Erfaring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Da nu Forfatterens Beviser blot vedrøre Araberne, men ikke den nuværende Engelske Fuldblods race, komme de egentlig slet ikke i Betragtning, undtagen forsaavidt at Voersomhed i Valget af indenlandske Parringsdyr bør bruges. Den Dee af Grundvolden, hvorpaa Forfatteren bygger sit Meningshuus, er da slet ikke fast. Men da han selv yttrer, at ellers ere de fleste Heste i England Fuldblods, saa tjener Exemplerne i England just til at bestyrke den Grundvold hvorpaa min Mening er bygget, og rolig tør jeg bestille Møblerne dertil. Den øvrige Deel af Grunden vil neppe blive fastere. Efterat Forfatteren har berørt hvor slet der jydske Agerbrug er, uagtet Jorderne skulle være saa herlige, udmærker han den jydske Bondes overdrevne Godhed og Omhu for sine Heste, end- og paa Qvægets og Agerbrugets Bekostning, i det han lader Jorden udyrket for at spare Hesten, Momenter her ikke bestrides eller vedtages - spørger han, "Mener man, at man ved Jndførelse af Fuldblod endnu bør give den jydske Bondes overdrevne Passion for Heste stærkere Jmpuls Virkelig befrygter jeg, siger han at Ploven i Jylland vil blive aldeles staaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Ved Jndførelse af Fuldblod og Hesteavlens Udvidelse bliver det endvidere at befrygte, at den jydske Bondes sociale Tilbøieligheder skal overskride alle fornuftige Grændser, og han vil endnu blive langt meere fremmed for sit Huus og sin Ager. Nu besøger han blot Martederne i en Omkreds af 5 til 6 Miil, men saa vil han vandre hele Verden rundt med sine nye Heste. Rusland skal avle Korn til os, Rug fylde jydske Havne, som allerede Tilfældet har været i to Aar. Læserne ombedes at fritage mig for at modsige dette Raisonnement, naar derimod nogle, der vide at jeg har imellem fusket lidt paa Poesie, kunne falde paa at ønske, at jeg vil udmale billedet af den jydske Bonde, hvilket mangler Fuldendelse. Jeg seer da i Aanden, hvorledes den jydske Bonde, naar Fuldblod er indført i Landet vil lukke sit Øie ved Udlæg for Renter og Execution for Skatter, sit Øre for Qvinders og Børns Skrig om Brød, ja efter at have deelt den sidste Mundbid med den nye Hest vil med Hengivenhed sulte ihiel jo før jo hellere for i hiin Verden at tabe sig i deel og tans Beskuelse af det smukke Fuldblod. Heraf vil man see, at jeg tilfulde har forstaaet Forfatteren. Denne har sluttet sine Yttringer med nogle politiske Maximer, hvoriblandt Forudsigelsen af 30 Aars vedvarende høie Kornpriser, Europas Folkemængdes Tilvært af 200 Millioner i bemeldte Tidsløb, og at disse ville have Brød, at den Engelske Kornbils Ophævelse vil bidrage sit til at fordre dette, hvorved Forfatteren forekommer som den, der ikke har tænkt paa, hvormange af disse 200 Millioner der ogsaa vil ride eller kjøre, samt at Heste skulle opdrive Brødet af Jorden, siden han ikke har givet tilkjende, at Bonden selv skal trække sin Plov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-16
Til Slutning bør jeg kalde i Læserens Erindring nogle almindelig for vigtige anseete Slutninger: at Hesteavl og Agerdyrkning maa saa Trykt og udgivet af A. F. Elmquist. at sige gaae Haand i Haand med hinanden; at Fuldblod neppe kan i 50 Aar komme til den simple Landmand, inden hvilken Tid Landbruget vel kan faae forandret Udseende, og hvilket jo bør trøste alle Ulykkespropheter; at den jydske Bonde i Almindelighed ved at sørge for sin Oeconomie, at Fuldblod ikke styrter i Hagelveir over Jylland, og at ingen Forordning tvinger Folk til at opsamle denne Manna, om den der fandtes, f. s. f. Men i Øvrigt tør jeg formode, hvorlunde Læseren erkjender, at Forfatterens brugte Grunde slet ikke ere til at opføre hans Meningshuus paa, og at det allerede er styrtet overende, samt at Ruinerne neppe vil afskrække Nogen fra at indføre Fuldblod, hvis det staaer i hans Magt. Derimod har Forfatteren givet et Par Steen til at befæste Fundamentet for min Bygning. Skulde nu han eller Nogen, der føler sig overbeviist om min Bygningsmaades Rigtighed i Henseende til Theorien, vilde sende mig Møbler til denne Staldbygning, skal jeg taknemmelig modtage Gaven, erkjende og benytte den, som en Velgierning mod det Almindelige. P. D. Faber. Efterskrivt, der indeholder: Opfordring og Efterretning for Hr. N. Conradsen, til Svar paa Avisen No. 167. 1) De har taget det meget ilde op, at Miss Elgin har omtalt de Feil, der findes ved Deres Tamerlan, hvilke dog bleve seete og erkjendte af den saare kyndige Generalkrigscommissair Neergaard. For nu at bevise Rigtigheden, af Yttringen vilde De proponere Prøven af Tamerlan og hans Afkom med Fuldblods= eller Halvblodsheste, med eller uden Væddemaal, paa hvilkensomhelst Tid i 1833 eller paa hvilkensomhelst Bane, da jeg finder mig bemyndiget til at antage enhver rimelig Proposition. Til Trækning eller Løben. 2) De yttrer Foragt, vil De lade Folk vide, fordi jeg, forhen Præst, vover at indlade mig med Dem. Værre vil det blive, naar jeg siger Dem, at jeg er det endnu, uagtet Faa kan indsee, at der er noget foragteligt i, at en Præst, foruden det, der hører til hans Function, har lært saameget at han kan tale noget fornuftigt om Heste og for Heste, samt kan helbrede et skabbet eller kollersk Krik. Dem kan man ei tiltrøe, at De vilde spørge: "Hvad vedkommer Præsten Hesten 3) Skulde De ikke ville indlade Dem videre med mig, vil det dog ikke forhindre mig i at bringe mit Smør til Torv, ei heller i at bede og raade Dem, ikke at oppebære Pengene derfor. P. D. Faber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
den 17. November. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst, Aarhuus Stifts - Cornde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Fra Udlandet. Den tyrkiske Kapudan Paska har indledt en Underhandling med Paskaen af Ægypten. Denne skal have erklæret, at naar Porten vil afstaae ham Syrien og Cypern, maa den beholde det Øvrige i Fred. (Ægypten anseer han da allerede for sin lovlige Besiddelse?)J Wien og München gik det Rygte, at Rusland og Østerrig skulle have i Sinde at dele det europæiske Tyrkie imellem sig, hvis Porten skulde bukke under for Mehemed Alis Vaaben. Men da Porten har anholdt og Engellands Hielp, vil det neppe lade sig gjøre uden Modstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Den nyfødte russiske Storfyrste, der er kaldet Michael, er i Anledning af sin Daab bleven udnævnt til Chef for Livgade=Regimentets Grenaderer til Hest. Fra Oporto meldes, at Miguellisterne havde den 24de Octbr. gjort et Forsøg paa at overrumple Klostret, Serra, som havde modtaget dem med en morderisk Kartætskild, da Gouverneuren havde ved sine Spioner været underrettet om deres Ankomst. Jfølge Deserteurers Forsikring havde dette Forsøg kostet mange Miguellisters LivEt eneste Regiment (det 17de) havde mistet flere 100 Md. Oportos Bombardement varede ved, og mange Jndvaanere, især Fruentimmer og Børn, vare blevne dræbte i Husene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Om hiint mislykkede Angreb fortælles, at de fra Lissabon ankomne Forstærkningstropper havde gjort sig lystig over deres Kammerater, og tilbudt sig, at ville selv erobre Klosteret. Tilbudet blev modtaget, det skulde udføres ved en Overrumpling. Dette blev naturligviis holdt meget hemmeligt, men en Kone fra Villanova, hvis Søn befandt sig som Frivillig i de Serra, havde beluret to Officerers Samtale derom, hvorpaa hun tilte ned til Strand arre bredden, tog den første den bedste Baad, og kom saaledes til Oporto med denne vigtige Efterretning. Det hørte til Overrumplingsplanen, at en Afdeling Miguellister skulde med omvendte Geværer, som om de vilde gaae over, nærme sig Klostret, for derpaa at overfalde Forposterne. Garnisonen blev strax underrettet derom, lod Fjenden rykke frem, men gav den pludselig en KartætskSalve, samt flere strax derefter, og det med den frygteligste Virkning. Den 26de Octbr., D. Miguels Fødselsdag, havde man ventet en almindelig Storm, men der blev ikke noget af. Deserteurerne fortalte, at Tropperne havde nægtet det, naar ikke D. Miguel vilde selv anføre dem. Hans Ankomst til Combra var bleven Armeen officiel forkyndt, men det hedte, at han var pludselig vendt tilbage igjen til Lissabon, enten formedelst den engelske Flaades Jndseiling paa Tajofloden, eller paa Grund af Uroligheder i Hovedstaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Som bekjendt er det engelske Viinoplag i Villa nova over en Million Pd. Sterling værd. For at redde deraf saameget som muligt gjøre endeel forvovne Søefolk, understøttede af Militair, næsten daglige Excursioner til Villanova, hvorfra de havde fra 22 til 26 Octbr. hentet bort midt igjennem den fjendtlige Jld over 5 a 600 Piber. J Spidsen for dette dristige Foretagende befandt sig en Baadfører, Jose Mello, der for sin heldige Forvovenhed er bleven lønnet med Taarn, og Sværdordenen. Miguellisterne havde meget streng Ordre til ikke at lade Nogen komme igjennem deres Linier. Mandfolk som overtræde dette Forbud, faae 150 Pidskeslag, og Fruentimmer 100 Slag paa den flade Haand (palmatorios). Der blev opreist lange Rækker af Straahuse, saa det synes som de ville gaae her i Vinterqvarteer. Til Oporto var der gandske nylig ankommet et engelsk Skib med 500 brittiske Ryttere, Alle udtjente Soldater. Med samme Skib indtraf 35 PolakkeDronningen af Spanien lader sig ikke kyse ved Munkenes Oprørsplaner, men fortsætter rolig sit Værk, saa det muligt vil lykkes en ædel Qvinde at udføre hvad saa mangen Mand forgiæves blev et Offer for. Hun har afsat 80 Officerer af den kgl. Garde, landsforviist den opsætsige General d'Espagna, og givet sin egen Broders (Kongen af Neapel) Ambassadeur Ordre til at forlade Madrid inden 8 Dage. Han og nogle flere af de udenlandske Ministre havde, ifølge engelske Aviser, deeltaget i de Apostoliskes Planer, men nu da Kabalen er mislykkedes, har Hs. M. forlangt, at de øvrige maa blive rapellerede af deres Hoffer. En Hr. Regato, som forestod Kongens hemmelige Politie, er forviist 50 Mile bort fra Hovedstaden. Det af Dronningen udstædte Anne stiedecret indeholder den fuldkomneste Tilgivelse for alle politiske Forbrydere, med Undtagelse af de som i sin Tid havde stemt for Kongens Afsættelse og de som have ført Kommandoen over de oprørske Hære mod Souverainiteten. Antallet paa disse Undtagelser beløber sig omtrent til 250. De gamle Cortes (Stændeforsamling af Geistlighed, Adel og Borgerstand) ere indkaldte, deels for at staste den gamle spanske (antisaliske) Arvefølgelov, deels for at lægge Grundvolden til en ny Konstitution og repræsentativ Regjering. Jmidlertid er Kongen endnu meget svag, og paa hans Liv beroer Alt. De Apostoliske ved blive at udforede at han er sindsvag, og opfordre i de frakkeste Proclamationer til Oprør. J en saadan hefdet nylig: "Spaniere, Viser Eder dette Navn værdige, og taa er ikke at to Fruentimmer (Dronningen og hendes Søster, D Franciscos Gemalinde, udsprungne fra det vanslægtede Neapel, bestemme den spanske Nation Skjebne. Til Vaaben da Naar det gjelder Fædrelandets Sag maa alle andre Hensyn vige. Leve Carl V!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Det er mærkværdigt at den Madrider Hoftidende, da den meddeelte Amnestiedecretet, udelod de Ord af Dronningen med Hensyn til Undtagelserne: bien a pesar mio (til min store Smerted. Bladet maatte næste Dag gjentage Decretet uforvansket. J disse Ord tilkjendegiver Dronningen sin Misfornøielse med en mægtig Jndflydelse som arbeider hende imod. Amnestiedecretet lyder saaledes: For en høimodig og gudsfrygtig Konge, der elsker sit Folk og er taknemmelig for de Bønner, det under hans Sygdom opsendte til den Almægtige om hans Helbredelse, gives der intet Væsentligere, end at forglemme de Svagheder, hvortil Folk, som tidligere udmærkede sig deres Pligters Opfyldelse, havde ladet sig forlede, meere af Efterabelseslyst, end i ond Hensigt. Paa Grund heraf og den medfødte Høimodighed, ifølge hvilken Kongen ønsker med Kjærligheds Kaabe at dække alle sine Sønner, idet han lader dem Alle deelagtiggjøres i hans Naade og Liberalitet, tillader han dem at vende tilbage i deres Families Skjød, og befrier dem derved fra det Jern=Aag de have paalagt sig selv ved det blotte Ophold i et fremmed Land. Af alle disse Grunde, og, hvad mere er, allerede ved Erindringen om, at de ere Spanier, maa der i deres Bryst hæve sig den oprigtigste og varmeste Erkjendtlighed for denne Hs. Majestæts Høimodighed og Mildhed, samt for den inderlige Glæde, Jeg føler ved at bringe denne hans høimodige Naade til Kundskab. J dette smigrende Haab og i Kraft af de Rettigheder, min høitelskede og durchlauchtigste Gemal har overdraget mig, fornemmeligt dog i Overeensstemmelse med hans Villie, meddeler Jeg herved den fuldstændigste og meest uindskrænkede Amnesti, en Konge nogensinde har bevilget til dem, der hidtil forfulgtes som Statsforbrydere, uden Forskjel af den Qvalification, hvormed de betegnes. Fra denne Naades=Handling ere, til min store Smerte, dog undtagne dem, som vare saa ulykkelige, i Sevilla at stemme for Kongens Afsættelse, og dem, som have kommanderet rebelske Hære imod Souverainiteten. Givet i Santo-Jldefonso, d. 15de Octbr. 1832. Dronningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Det bekræftes, at Gouverneuren over de baleariske Øer har ladet Jnfanten D. Carlos udraabe til Konge, og fængslet de Embedsmænd som ikke vilde erkjende ham. Der var sendt Tropper imod denne Usurpateur paa anden Haand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
J Antwerpen var nu Enhver beskjeftiget med at bringe sit Gods i Sikkerhed. Hele Rækker af belæssede Vogne kjørte bort derfra. Banken havde sendt en halv Million Gylden rede Penge til Brüssel. Endnu den 4de Novbr. kom der 8 Skibe med Straa, Høe og Proviant til Citadellet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Hollænderne trøste sig ved deres ypperlige Forsvarsanstalter, der ville gjøre det umuligt for en Fjende at løbe ind paa Scheldefloden. Viessingen allene er et andet Algier; dets Volde ere besatte med 700 Kanoner af svært Kaliber, og selv efter dets Fald vilde Jndløbet endnu ikke være frit, da begge Bredder ere besatte med talrige Forter, og ingen Kyster i Europa ere vanskeligere at blokere end de hollandske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
J et Privat Konseil skal der nylig være undsluppen Kongen af Holland følgende høist betydningsfulde Ord: "Saa skal det da gaae mig, som det gik Buonaparte, Det er et nyt Beviis paa, hvor liden Vægt Familieforhold have i Politiken."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-17
Lordmayoren i London gav nylig et Bal for 2000 Personer. Som et Beviis paa hvor borgerligsindet Joseph Buonaparte (Ex=Kongen af Spanien) er bleven i Amerika, fortælles, at da han nylig i London blev budt i Selskab, hvor man først skulde samles om Aftenen Kl. 10, undskyldte han sig med: det var hans Sengetid. Talleyrands Privatsecretair har ægtet en Engellænderinde med 20,000 Pd.