Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-23
Nye, enhavn. No. 68. Den 23 Julii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Forbedringer i Tørvendsalget. Jndsende. De Tider, billede i, ere kostbare og besværlige. Priserne paa Livets første Fornødenheder. ere stegne til en uhyre Høide, og stige bestandigen mere istedet for at falde. Den, som lider meest herunder, er den fattigste og des, værre største Deel af Menneskene, thi den Rige, kaber, sjelden eller aldrig, men vinder end- og stundum ved dyre Tider. Jmidlertid kan man ikke negte, at vor Regjering anvender alt for at lette den Fattiges Kaar Men desuagtet have de senere Aar været en sand Guld geriode for Proprietairerne og Landmændene, især for de Bønder, som boe i Omegnen af Kjøbenhavn, - og derimod en Jernperiode for Hovedstadens fattige Jndbyggere. Disse og Pranger have vidst paa alle muelige Maader at benytte sig af Tiden og Omstændighederne. Men i ingen Henseende have Bønderne dog drevet deres Bedragerie videre end i at læsse deres Tørv og udsælge den sneseviis. Det første skeer med en Fiinhed og mathematisk Nøiagtighed, som tilfulde beviser, at der ligesaa godt i Sjælland som i Jylland gives sande Snydenstrupper. Det drives til en saadan Yderlighed, at kun den, der rigtig har lagt Mærke dertil, kan troe Mueligheden deraf. Den store Brændemangel, som indtraf afvigte Aar, vidste man fortræffelig at benytte sig af Man siger, at der gaves Spekhøkere, som toge 21 s. for 20 Stykker, Notabene smaa Tørv. En saadan Favn Tørv kunde da, efter en simpel Beregning, komme til at koste 40 Rdlr. og derover. For to Aar siden kjøbte jeg nogle Snese Tørv, opsatte deraf en halv Qvadratalen, og fandt, saavidt jeg erindrer, at en Favn vilde komme paa 18 Rdlr. Naar nu Torven tillige er af det slet Slags, saa kan der jo ikke tænkes et større Snyderie. Og hvem trykker det uden den, som ikke formaaer at kjøbe et Læs Tørv endnu mindre en Favn Brænde, følgelig den fattigste, den arbeidsomste og den ulykkeligste Deel af Hovedstadens Indbyggere? - Skulde der ikke kunne raades Bod paa disse uforsvarlige Misbrug, Jeg mener jo. Der gives to Midler, som jeg vil fremsætte her. Bagere, Bryggere, Slagtere, Vognmænd, Hyrekudske a have alle deres bestemte Maal, Vægt og Taxt. Det samme kunde jo ogsaa de, som sælge Torv, have. Der kunde bestemmes et Maal for Bønderne, og en Taxt for Spek haverne, hvorefter de skulde følge deres Tørv Magistraten i Kjøbenhavn lader Brænde udsælge af Stadens Oplag for bestemte Priser, der ere beregnede efter Jndkjøbspriserne, og efter et dertil indrettet Maal. Kan dette skee her, saa maatte det ogsaa kunne skee hos Bønderne. En Favn Brænde, maa i det mindste være en halv Gang drøiere end en Favn god Torv, og mere end dobbelt saa drøi, som slet Tørv altsaa maatte Prisen paa en Favn god Torv kunne være to Rdlr. ringere end paa en Favn Brænde, og paa en Favn slet Tørv endnu ringere. Ogsaa maatte enhver Bonde paalægges, at have et justeret Maal paa sin Tørvevogn, som kunde rumme for 8 s. Tørv eller endog for 6 s., som fattige Folk lettere kunne tilveiebringe. Disse Maal maatte have fire aabne Sider eller Fløie og en Bund, og dernæst maatte de være til at lukke sammen, paa det de ikke skulde optage for meget Rum. Naar Bønderne havde prøvet at udmaale Rummet, saa vilde de uden Tvivl skjære Tørven af en saadan Størrelse, at et lidet Antal kunde fylde det. Men det skulde være deres Pligt at lægge Tørven saaledes, at der ikke blev noget Mellemrum. For at forekomme Bedragerie med Maalet, maatte det stemples saaledes, at det ikke kunde eftergjøres eller forfalskes. Og saa maatte det være enhver Bonde paalagt, at forevise Maalet ved Acciseboden, førend man tilstedede ham at kjøre med sine Tørv ind i Staden. Men det kommer her tillige meget an paa af hvad Bonitet Tørven skal være, naar den skal betales efter en fastsat Priis thi naar Bonden kan sælge hvad Slags Tør han vil til een og den samme Priis, saa vil man sikkert saare sieldent faae god Tørv Men hvorledes man skulde forholde sig i denne Henseende, kan jeg ikke saa nøie bestemme Naar enhver Betient ved Porten var en Kjender af Tørv, saa kunde maaskee den slette holdes: tilbage, og ikke komme ind i Staden. Dette maa jeg imidlertid overlade til kyndigere Folk at afgjøre. Det til sigtede Øiemed kunde ellers tildeels ogsaa opnaaes, naar nogle formuende Mænd vilde forene sig om at indkjøbe et klækkeligt Forraad af Tørv og lade det udsælge til Fattige for en billig Betaling. Selskabet for Borgerdyd havde for nogle Aar siden foranstaltet en saadan Jndretning, men det gik her Heri er Udgiveren ikke enig med Forfatteren. J Handel og Vandel bør der ligesaa lidet som i adskillige andre Ting herske Tvang. En ganske anden Sag er det med Taxt paa Brød og Kjød &c., endskjønt Erfaringen dog lærer, at Brød= og Kjødtaxten ikke altid giøre den attraaede Nytte. Ligesaa lidet som der sættes nogen Taxt paa de Ladninger Sukker, Caffe, som vore Kjøbmænd faae fra begge Jn dierne, ligesaalidet bør der sættes Taxt paa Bondens Tørv. Men et bestemt Maal burde der være, for at forekomme SnyderieUdg. med, som med mange andre fortræffelige Ting den standsede. Nogle upatriotiske Menneskeer skulle, efter Sigende, have været Aarsag til dens Ophævelse. Der blev af dette Oplag solgt 100 store og gode Tørv for 24 s. - Jeg vil ikke overdrive det, – men 100 saadanne Torv udgjorde i det mindste 300 af det Slags, som Bønderne sædvanligen bringe til Kjøbenhavn; det var altsaa kun 8 s. for 100 Stykker fortræffelige Torv. Hr. Holsteenhuusker Carlebye søgte ved denne Leilighed med sand Patriotisme at fremme dette værdige Øiemed ved at paatage sig en lang og besværlig Reise igjennem de Danske Provindser, for at udsage de bedste Tørvemoser. J Jylland skulle adskillige veltænkende Godseiere have tilbudet Selskabet, at det uden Erstatning maatte betjene sig af deres betydelige Tørvemoser: en Tilladelse, som nok heller ikke i Fremtiden vilde blive negtet, dersom man i samme Øiemed anholdt derom. Det er desuden hos Tid, at man begynder at tænke paa at indføre Torv 12 her i Landet, da Skovene i vore Dage ere saaledes medtagne, at Udsigterne til at faae Brændsel i Fremtiden ere meget beklagelige.