JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
Den 20de Januarii solgtes Specier paa Kjøbenhavns Bøis til 24 Rbmk. 12 s. a 24 Rbmk. 14 s. For Commiteesedler blev givet (med Rente) 111 1/2 pr. 100. - Obligationer (uden Rente 99 a 100.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
Norske Speciesedler. Norske Rigsbanksedler 27 1/2.18 a 19. - Svenske Sedler 7 Rbmk. - Disconto 8 Procent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
Bekjendtgjørelser. At min elskede Fader Landsoverrets og Hof og Stadsrets Procurator Holger Foss, den 20de dennes ved Døden har endt sine lange Lidelser, bekjendtgiøres herved sørgeligst for Slægt og Venner. Hvad han var som Raadgiver vil længe mindes, og hvad han var som Fader skal aldrig glemmes af hans sørgende Enke og Born. Holgershaab, den 23de Januarii 1818.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
Paa min Moders, Sødskendes og egne Vegne L. Foss.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
At det har behaget den Alvise, Torsdagen den 22de Januarii, om Eftermiddagen Klokken 4 3/4, at bortkalde fra dette Jordiske til det Evige min elskede Søster. Else Chatrine sal. Lund, efter 11 Dages haarde Lidelser, i hendes 49de Aar, dette be bekjendtgjøres for hendes fraværende Slægt og Venner, af hendes sørgende Broder. Nakskov, den 24de Januarii 1818. J. R. Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
Endvidere bekjendtgjøres for de som maatte have noget tilgode, eller være noget skyldig til min afdøde Søster, at de vilde henvende dem til mig snarest mueligt for at faae samme afgjort. Nakskov, den 24de Januarii 1818. J. R. Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
Slutningen af det i sidste No. af Stiftsavisen afbrudte Stykke: "Udførligere Fortælling om Hr. P. D. Fabets Fængsling, kan, paa Grund af Omstændighederne, ikke indrykkes. sin stor sort Pudelhund er kommen tillöbende til Fabrikeur Todberg ved Engestofte, hvor den af sin Eier kan afhentes, imod dette Avertissements Bekostning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
Auctioner. Løverdagen den 31te dennes, om Formiddagen Kl. 10, lader jeg afholde offentlig Auction over en betydelig Deel Løsøre, bestaaende af Stole, Borde, 2de Vindovne, Senge og meget gode Sengeklæder, Kobber, Tin og Jern Kjøkkentøi, 4 a 5 gode Malkekjør, et lidet Huus til Nedbrydelse, Avlingsredskaber med mere. Taagerudsgaard, den 19de Januari 1818. Termohlen. Skifter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
Da Hr. Landsoverrets samt Hof og Stadsrets Procurator Foss til Holgershaab her paa Falster ved Døden er afgaaet, saa et Stervboet efter bemeldte Afdøde af Skifteretten taget under Forsegling, og aabnes 30te Dagen den 20de Februarii d. A. Klokken 10 Formiddag, hvilket til alle Vedkommendes Efterretning kundgjøres. Nyekjøbing, den 26de Januarii 1818. P. Dahlstrom, Skifteforvalter i Falsters Birk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
Skipper Hans Corneliussen i Ounhoved her paa Falster, har formedelst han ikke saae sig istand til at tilfredsstille sine Creditorer, opgivet sit Boe til Skiftebehandling, som herved tilkjendegives Vedkommende, med Tilføjende, at Boet, der er taget under Forsegling, aabnes 30te Dagen den 4de Februarii d. A., Klokken 10 Formiddag Nyekjøbing, den 26de Januarii 1818. Dahlstrøm, Skifteforvalter i Falsters Birk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
Tjeneste søgende. En Dreng af honet Familie, som efter sin Alder, skriver og regner med Færdighed, ønsker sig antages til førstkommende Majidag, som Skriverdreng, enten hos en Godsforvalter eller Embedsmand paa Landet eller i Kjøbstæderne Nærmere Anviisning gives af Undertegnede. Nakskov, den 24de Januarii 1818. Bergstæde, Capitain Tilkjøbs. Farent Giplum, et godt Middel mod Jord lopper kan faaes tilkjøbs hos Undertegnede. Ligeledes kan faaes en meget god smuk Ridehoppe. Nørreballe pr. Mariboe, den 20de Januari 1818. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
Formedelst anden Bestemmelse, agter Undertegnede underhaanden at bortsælge Gaarden Lidenlund, med tilhørende Skov og Jorder, samt Pramløbet, Det nærmere kan erfares naar man behageligst henvender sig til Lidenlund pr. Nakskov, den 12de Jan. 1818. V. M. Cohen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
af alle indenlandske Sorter, kan Urtefrøe, der nu kommende Foraar bekommes til billige Priser hos Handelsgartner Høyelsen i Nyekjøbing paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
Paa Addresse-Contoiret faaes: Forstandsøvelser til Brug ved Underviisningen i Almueskoler. Af Christian Ludvig Strøm, Sognepræst, og forhen Feldtprovst. Kbh. 1816. 2 Rbd. Anviisning til at inddeele og dyrke en uskiftet Bondegaards Lod paa sandede og lerede Jorder, Tvende af det Kongelige Landhuusholdningsselskab belønnede Priisskrivter. Af Dr. J. H. Larsen. Aarhuus 1812. 3 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
Rettelse. J Hr. P. D. Fabers Jndsendelse i Stiftsavisen, No. 7 er indløben den Trykfeil, at der staaer: Blaaesteensstøv, istedet for Blomstersløv Subskriptionsplan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
Under de første literæriske Fornødenheder i vore Tidet hører unægtelig entechnologisk Haandbog, som i muligst Fuldkommenhed og Korthed indbefatter alle Grene af Technologien. – Et saadant Værk maae ikke allene være indrettet til Brug for Ungdomslærere, i Skoler; men det maae tillige indeholde omstændelig Beskrivelse over de mangfoldige Arbeider, i de forskjellige techniske Haandteringer, samt de dertil hørende Haandgreb, Hjelpemidler, Jndstrumenter, Maskiner etc., med de fornødne Albildinger over disse Jndretninger og Redskaber; saaledes, at Technologen, Fabrikanten, Kunstneren, Haandværkeren og Liebhaberne af de techiske Kunster deri kan finde Raad og Veiledning, fornemmelig i Henseende til Forædling af de Producter, som ligge os mærmest, og som kunne forædes og fabrikeres i Fædrenelandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
De severe aarlige Udstillinger af Selskabet for indenlandsk Kunstflad ere talende Beviser for de mange og betydelige Fremskridt Danmark har gjort i Udøvelsen af de techniske Kunster, i det vore Kunstnere og Haanværkere nu med Fordeel frembringe mange Fornødenheder, som vi forhen maatte forskaffe os fra Udlandene. Men jeg er tillige af den uforgribelige Mening: at den videlystne Fabricant, Kunstner og og Haandværker, endnu vilde drive sin Kunst videre, til Hæld for Fædrenelandet, om han havde flere theoretiske Hielpekilder. Vel lærer man ikke fuldkommen at udøve enhver Kunst eller ethvert Haandværk af Bøger; thi dertil udfordres practisk Ovelse, men man vil dog indrømme mig, at mangt et møisommelige og ofte mislykket Forsøg derved vilde undgaaes og større Fuldkommenhed opnaaes. Desuden opliver Kundskab om det Technologien lærer, Lyst og Drivstil Virksomhed og nyttige Opfindelser. J Betragtning heraf haaber jeg ikke at forseile min Hensigt ved at opfordre Fædrenelandets Venner til kraftig Understøttelse, til Opnaaelsen af det tilsigtende Øiemed, ligesom jeg fremdeles haaber, ved Værkets Udarbeidelse at erhverve mig et høitæret Publikums Bifald. Mit Værk vil komme til at bestaae af tre Bind, hvert omtrent af 36 Ark og Subskriptionspriisen for hvert Ark vil efter nærværende Cours (5 Rbd. N. V. for 1 Specie) blive 1 Rbmk. N. V. eller 6 1/2 Rbs. rede Sølv. – Det første Bind, hvoraf der er saameget færdig, at det strax kan tages under Trykken, indeholder alle Kunstproducter af Mineralriget; andes Bind kommer til at indeholde alle Kunstprodurter, af Planteriget, og tredie Bind Kunstproducterne af Dyrriget. Ved at give Værket denne Jndretning kan ethvert Bind, sælges særskilt til Lettelse for de, som blot udøve deres Kunst i et af Naturrigerne. At give fuldstændig Forklaring over Værkets ovrige Jndretninger og Jndhold vilde her blive for vidtloftigt; det maae være nok at anmærke: at ethvert Kunstproduct vises først i dets naturlige, eller raae Tilstand, uden nogen egentlig naturhistorisk Beskrivelse, og paa den anden Side vises de vigtigste Fabriker, hvor Kunstproducterne forfærdiges, samt hvorledes disse udgaaer af Fabrikerne, og blive en Gjenstand for Handelen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
Da de, som beære mig med Subskription, blive anseete som Værkets Befordrere, saa vil deres Navne, Characteer og Stand blive aftrykt foran i Værket, til hvilken Ende saadant bedes angivet ved tydelige og læselige Underskrivter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
Hvo som tegner sig for, eller tilveiebringer 10 Exemplarer erholder det 11te gratis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-27
Kjøbenhavn i October 1817. H. A. Martensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
Lollands Falsters Stifts No. 9. 12te Aargang. privilegerede Kongelig Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Posten. som forsendes. den 30de Januarii 1818. Fredagen Redigeret, trykt og forlagt af Pastor omoritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
(Af Børsenh. og Polit. Journ.) Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
Efter Hertugen af Wellingtons Tilbagekomst til sit Hovedqvarteer have Cheferne for det danske og sachsiske Contingent begivet sig til Cambray, hvor ogsaa de russiske og preussiske Overgeneraler ventedes forat bivaane meget vigtige Conferentser. Ligeledes tales om Her ugens nær forestaaende Reise til London, for at aftale med de brittiske Ministre, i Henseende til Occupations-Armeen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
J Marseille blev for nogen Tid siden et anstændigt Fruentimmer, i en af Stadens meest besøgte Egne om Aftenen Kl. 8, pludseligen overøst med Skedevand, hvorved ikke alene hendes Klæder gandske fordærvedes, men hun selv saa beskadiget i Ansigtet og paa Legemet, at hun nu befinder sig i en meget tvivlsom Tilstand. Man troer at Skinsyge har foranlediget denne Ondskab, og der er et andet Fruentimmer paagrebet som af flere Aarsager er mistænkt for at have udøvet denne Udaad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
Osterrig. Mod det første ventes en Keiserlig Forordning, hvorefter Hertuginden af Parmas Søn (den ung Prinds Napoleon) udnævnes til Hertug af Mødling, med Titel af Durchlauchtighed og Rang næstefter de keiserlige Prindser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
Sverrig og Norge. En mærkelig Tildragelse har, efter Christiansands Addresse-Avis, foregaaet paa Gaarden Ornæsgaard i Evie Præstegiæld, omtrent 9 Mile fra Christian sand, Torsdagen den 18de December sidstleden, omtrent Kl. 8 om Aftenen, ved et saakaldet Sneeskrød, som borttog alle paa Gaarden staaende Huse, und tagen Fæhuset og noget af Hestestalden. J Vaaninge huset befandt sig ialt 10 Mennesker, hvoraf Mand og Kone 3 Børn, en Dreng og en Pige fandt deres Død under Ruinerne. Jblandt disse fandtes af de til Biergning didilende Mennesker 2de Dage efter en Pige ilive, men meget forfrossen, dog med saamegen Sands, at hun fortalte nogle Ord, som hun og den næsten ved Siden af hende, af Tømmer og Snee indsluttede Dreng (hendes Broder havde vexlet imellem hinanden, idet Ruinet var skeet, hvis Jndhold var hjettelige Udtrykke til ham, som allene kunde hjælpe dem i deres Dødsstund, hvis Øieblik de uafladeligen ventede paa. En Dreng og et Pigebarn paa 12 Aar, bleve ved en Hændelse, idet Huses sammenstyeredes, lykkeligviis, skaanede i Fæhuset. Drengen kom Dagen efter, med neppe saamange Klæder, han kunde skjule sit Legeme i, i et haards Veir, med Nød og Reppe, til den enfierdedeel Mile næstliggende Gaard, hvorfra nogle Folk Dagen derefter indfandt sig paa det berørte Sted. Alle Ligene fandtes næsten ubeskadte paa Comten, hvor Huses havde staaet, uagtet det Meste af alle Husets Vægge var drevet langt hen af Snemassen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
Nordamerica. Fra Neworck meldes nu, at de forenede Stater have taget den Amelia i Besiddelse, efterat Fienden et rømmet derfra med det samlede Bytte. Derimod have Siminole Jndianerne, som der siges i Ledtog med nogle Spaniere, omringet og blokeret Fortet St. Maria. Dette vil da ikke befordre den gode Forstaaelse mellem Spanien og de forenede Stater Sydamerica. Det skal være lykkedes Spanierne i Mexico at tage den bekiendte Jnsurgenthøvding Mina til Fange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
Den Kongelige spanske Oberst Don Fransesko de Orrantia overfaldt ham den 27de October i Defileen ved Vonadillo, hvor han just befandt sig med 200 Mand, og der, efterat den halve Deel deraf var dræbt, tog ham til Fange med 25 af hans Følge; tillige med ham bleve to Herreras og en Franskmand, ogsaa fangne; den bekjendte Independentanfører Don Pedro Morene blev dræbt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
Barbareskerne. Den brittiske Corsul i Algier Hr. Macdonald, har skrevet til sine Agentere i Plymouth, at Deyen holder sig i Fæstningen, som ligger høit over Staden, og behersker den; han befæster den endnu stærkere, og samler i den store Skatte. Alle Fiender byder, han Trods, og har offentligen erklæret, at han ikke holder sig forbundet ved de Tractater, som hans Formænd have afsluttet; endskjøndt han tilforn havde erklæret, at han vilde holde dem. Han har forbude Consulerne at gjøre Forestillinger derimod, og truer enhver af dem, som vilde vise den Dristighed at tale til ham derom, at han vil lade Hovedet slaae af ham. En Person, som gjorde Paastand paa Regjeringen, angreb han nyelig i Spidsen af 400 Janischarer; men blev overvundet; dog udviiste han der Høimodighed mod ham, at han i Stedet for at lade ham dræbe, skjænkede ham Livet, sendte ham ombord paa en Lunesisk Corvette, god ham 1500 Plaster i Reisepenge, og lod ham salutere som en syestelig Person ved Afreisen. Tilstanden i Algier er forresten elendig. Priserne paa alting et overdrevne høie, og Deyen har sat et Maximum paa Salget af Leonetsmidler. Den algierske Escader er seilet tilbage til Algier, som man siger for at aftakles; og to Portugisiske Fregatter krydse i Strædet ved Gibraltar for at hindre Barbareskerne fra at seile ud i det Middellandske Hav.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
Da en af 8 Krigskibe bestaaende amerikansk Escadre er kommen til Tunis, saa har Beyen indladt sig i Underhandling med Commodoren, som har havt et venskabeligt Forlig i Henstand til de imellem Regentskabet og de forenede Stater bestandne Uenigheder til Følge. Strax efter Overeenskomstens Afslutning, er den americanske Consul igjen gaaet i Land, og hans Giennindsættelse bleven befalet i Tunis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
J Bona paa de tunesiske Grændser hersker endnu stedse Pesten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
Efter Fredslutningen med Algier er der i Lunisbleven anstillet offentlige Lystigheder. Adskillige Da Lavann den 22de November fra Bjerget Vesuvius truede at oversvømme Viinbergene, har Man i Torre deel Greco, efter gammel Skik og Brug, den hellige Januarius's billede ud i Procession, stillede det lige for Lavastrømmen, faldt ned paa Knæe og bad, at denne ypperlige Helgen vilde have den Godhed at standse Strømmen. Men den vedblev uden Ophør at vælte frem, uden i ringeste Maade at respectere den hellige Januarius. Nu flyttede Man Helgenen adskillige Gange noget tilbage, og anmodede ham atter om at bevise Folket en Velgierning, som kun beroede paa det mindste Vink fra ham. Men da alle disse Flytninger og Bønner vare forgiæves, og den døde Lava bestandig skjød sig al mere og meere frem, begyndte Man for Alvor at udskjelde ham for hans Ubarmhiertighed, kaldte ham en gammel Nathue, en Spitsbub, en Forræder, og berede ham med alle de Titler, som Fortvivlelsen indgav disse vankundige Mennesker." en hvad det endnu var værre, og de saae, at den hellige Januarius aldeles ikke heller brød sig om disse grove Skjældsord, bleve de saa forbittrede paa ham, at de begyndte at prygle ham, og den arme Helgen blev nu paa det sammerligste gjennembanket, førnemmelig af en gammel Kjælling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
J de indløbne Efterretninger fra Verdensomseileren, Otto Katzebue fortæller han blandt Andet, hvorledes han paa Reisen omkring Cap, ved en særdeles Gudsskjærmelse blev reddet fra en overhængende Livsfare. Han og en Matros stode i en haard Storm paa Skandsen, da en Bølge, høi som et Taarn, i det samme kastede dem overbord. Men til deres Lykke kastede samme Bølge en Rulle Toug, hvis Ender vare fastgjorte til Skibet, ud i Søen, mekanisk grebe de Ulykkelige Touget, og bleve meget forslagne hidsede op igien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
Den italienske Læge Ruggieri har nyeligen kundgjort et yderst sælsomt Tilfælde, hvorlunde en ung Ægtemand allerede to Dage efter Brylluppet, skildte sig fra en meget smuk og elsket Kone, fordi hendes Hud, fra Brystet af indtil Knæet ikke allene lignede en Negerhud, men endog et fort Pudelskind, Grændsen af denne Hud var saa regelmæssigen trukken, at det saa ud, som om hun var iklædt en sort Forset og sorte Beenklæder. Ruggierti mener, at dette Onde maae være en Hudsygdom som allerede er bleven til i Moderlive. Allerede som Barn havde hun en hundertig Modbydelighed for Katte, en stor Kierlighed til Pudler, spiste gierne raat Kiød, sønderren en levende Bagtel og fortærede den med samt Hoved og Fjedre. Til Giftermaal viste hun ingen Lyst, først i sit 27de Aar besluttede hun sig derI Nærheden af Düsseldorff fangedes sidstleden 21de Nobember med Garn, en aldeles ukiendt Underamphiblum af Fisk og Fugl. Samme var 11 Pd. vægtig, havde etslags Andefødder, som vare krumbøiede op over Ryggen; dens Vinger ere tre Alen lange, har ingen Hale. Underlivet er gandske hvidt Huden staalblaa og en Mellemting af Skjæl og Fjedre. Den har et Hoved som en Mopshund, spids foran med en tre Tommer lang Snabel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
(Af Udgiveren.) Mariboe, den 29de Januarii. Til Provindsialbogsamlingen her i Mariboe er i denne Tid foræret: 1) Sophokles's Philokketes af det Græske oversat og udgiven som Jndbydelsesskrift til den offentlige Examen i Roeskilde Cathedralskole September 1814. af P. G. Fibiger, Adjunct, 2) Oldipus Kongen. Tragoedie af Sophokles. Oversat af det Græske og udgiven som Jndbydelsesskrift til den offentlige Examen i Roeskilde Cathedralskole i September 1815, af P. G. Fibiger, Adjunct. Kbh. 3) Antigone. Tragoedie af Sophokles. Oversat af det græske og udgives som Jndbydelsesskrift til den offentlige Examen i Roeskilde Kathedralskole i September 1816 af D. G. Florger, Adjunet, Kbh. 4) Prolusio ad folennig in scholæ cathedra li roeskildensivile IV Julii anno MDCCCXVI agenda de poetriis græcis paucula qvædann scripsit P. H. Fibiger, adjunctus scholæ Havniæ.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
J den oeconomiske Correspondent No. 16 f. A., klages over Bøndernes Uvillighed og Sognefogder nes Uduelighed til at istandsætte Veiene; der siges, at de ere paa nogle Steder endnu i samme Tilstand, hvori de for 19 a 20 Aar siden bleve ved Udskiftningen lagte over Markerne, uden siden hverken at være blevne jevnede eller fyldte. Den foreslaaer, at der skulde ansættes afskedigede Underofficierer, som skulde have frie Qvarteer, Befordring og en forhøiet Løn, der burde lignes paa Hartkornet; og at det forresten var godt at have et eget Landpolitie, som skulde have Oplyn foruden med Rejene, tillige ogsaa med allehaande Markuordener og med Landstrygere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
Herved anmærker Redacteuren af Stagelse Ants i sammes No. 11 for dette Aar: "Man skulde være forsigtig med at gjøre saadanne Forslag, og man betænker ikke hvor meget Ondt man dermed kunde stilte, ifald de fik bifald; man kunde let derved bringe Bonden under et nyt Aag, udsætte ham for mange Udsvelser og Plager, og disse militaire Opsynsmænd, kunde blive med Tiden til det samme, hvad Herremændenes Forvaltere og Ridefogderne vare i forrige Tider, skulde det være saadanne Opsynsmænd, saa bør de tages af Landmandens egen Classe, og i de Amter, hvor det er en kraftfuld og virksom Administration og retskafne Herredsfogder, viser Erfaringen, at saavel Bevæsen som alle andre Gjenstænde, som høre til et godt Landpolitie, kunne holdes i Orden uden alle saadanne trykkende og forlige Foranstaltninger, hvorved det attraaede Maal uden et godt Overopsyn, dog ligefuldt kan forseiles."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
J ovenmeldte Correspondent No. 4 for d. A., foreslaaes: "at Renter bør være seivillig Forening" De væsentligste Grunde, som anføres, ere i Korthed disse: Man kan raade over alle de Ting i Livet man besiddet, og over disse bestemme Prisen, men ikke over Capitalers Rente. For Kjøbmanden, Haandværksmanden, Huuseieren, Daglønneren o. s.v. bestemmes ingen Taxter, Kjøbmanden kan tage Disconto. Da Nutidens Pengevæsens Coursforholder saa foranderlig, svater de lovbefalede Renter ikke hertil. Den frivillige Rente ville (siger Forfatteren) have den Birkning: at naar der i et Land haves Overflødighed af Penge, kan Renten til visse Tider, være meget lav, og i modsadt Tilfælde forlanges mere en almindelig Rente. – (Anmærkning: Man burde tænke sig denne Sag giensidig, forinden Sligt bragtes i Forslag. Flere Tusinde Gaard eller Huus ejere skylder meer eller mindre efter udstedte paa fast Rente staaende Panteobligationer Dersom en saadan frivillig Forening blev sanctioneret ved en Dov, blev sikkert alle disse Capitaler øieblikkeligt opsagt, og ikkuns under den Betingelse, at Debitor velle give 20, 30 ja mueligt 40 Procent kunde han beholde Capitaler midlertid, naar man veed, at faste Eiendommes Værd for den som skal laane Pengene, for en Deel maae bestemmes efter hvormegen Rente samme kan bære – kunde sligt ikke indvilges, og da bleve, om ikke alle, saa dog nogle, nødfagede til med Tab at sælge deres Eiendomme. Dette ville sandsynlig finde Sted her i Danmark, saasom man ikke kjender nogen Overflødighed af Penge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
At Kjøbmanden, Haandværksmanden og Dagleieren skal være eller blive, fordi ingen Taxt haves, ubilligere med Betalingen paa deres Bare eller Arbeide, er ikke saa meget at formode, da disses Tal er legio imod Capitalisternes. Vel paastaaer bemeldte Forfatter, at det, uagtet den nedskrevne Straf, dog blive aagret, men dette Onde er ikke almindeligt. Han sluttet med, at det var videværdigt, dersom der gi ner Lande hvori Rente er ubetinget, hvilken Jndflydelse det haver. Paa Grund heraf henvises han til Forordningen for Danmark af 13de Februarii 1767, som bestemmer at ingen høiere Rente end 4 af 100 maae gives eller kages. 23de Januarii 1771 blev dette ophævet saasom det skal have faldet adskillige belværligt, at faae de behøvende Penge; men 12te November 1772 sattes Forordningen af 13de Februarii 1767 paa nye i Kraft da Bedkommende indsaae, hvorledes Renternes Forhøielse vare til Tab for Undersaatter i Almindelighed, gjorde deres Næringsveie snærligere, hindrede Handelens Flor, samt Fabrikkers og Manufacturers Drist og Fortsættelse. Sligt Projectmagerie vil altsaa ikke i den danske Stat gjøre nogen Lykke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-01-30
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Kjøbenhavn, den 27de Januarii. J Kjøbenhavn udkommer nu 12 Dags og Ugeblade, 2 Maanedsskrifter og 2 Qvartalskrifter. Men naarman fraxegner nogle Hovedtidsskrifter, saa udskriver og aftrykker det ene Blad det andet, fordi i Almindelighed Enhver føler sig istand til at begynde og redigere et Tidsskrift, hvortil sunde Fingre og lidt Færdighed i at oversætte fra Tydsk i Dansk allerede menes at være nok Men Gridskheden efter at kjøbe hvert nyt Dognblad, hvis Opmuntring vore mange Blhuse, Restaurationer o. s. v., der gjerne ville forene den aandige Føde med den legemlige, i Forening med vore Klubber og Læseselskaber, hvor et Exempla læses af nogle 100 Personer, meget biedrage, synes snart at ville ophøre. Hr. Pastor Blichfeldt i Omslev Præstegaard.