JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-03-30
Ved Proclama, som er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stats Ret den 12te Martii, og som ved Siellandsfars Landsting læses den 6te April næstefter, ere Creditorerne efter afg. Enkefrue Justitsraadinde Johanna Maria Haaber, fød Brasen, med 12 Ugers Varsel indkaldede, at møde i bemelte Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1787-03-30
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 7de Martii sidste i Hof og Stads=Retten den 12te Dito, ere de som maatte have noget at fordre udi afg. Johan Gottried Hanche, forrige Cantor ved St. Petri Kirke her i Staden, hans og efterlevende Enkes fælleds Boe, indkaldede at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Da min Mand Spekhøker Jens Madsen ved Døden er afgaaet, saa er det jeg herved, i Kraft af den mig forundte Kongelig allernaadigst Bevilling at forblive hensiddende i uskift Boe, lader indkalde den eller de, som formene sig at have nogen Prætension til min sal. Mand, dermed at melde sig hos mig eller Laugværge, paa saadan Maade, som Loven efter død Mand befaler; paa samme Maade indkaldes og de, som ere Penge skyldig, at betale samme i Mindelighed, da de ellers maae vente at blive behandlet efter Lovens Medfør. Anne Nielsdatter. Som Laugværge, Christopher Sørensen.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Liebst allernaadigst beskikket til Myntcommissarius ved tugdømmene. mester ved bemeldte Mynt. Under samme Dato har Hs. ved den Holsteenske Landsregiering. til at være Guarden ved Mynten i Kiøbenhavn, og Mynt Altona.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Den 5te Januarii 1787 er Cancelliesecretair Christfried Ulrich Dau beskikket til surnumerair lærd Raadmand i Altona. Samme Dag er Carl Frederich Benjamin Hesse, Collaborator ved den latinske Skole i Glückstad, beskikket til Cantor og Skolelærer i Oldenborg.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Den 12te Januarii er Hr. Geheime-Conferentsraad og Stiftbefalingsmand Bille i Fyen forundt allernaadigst Bevilling, at hans ældste Søn, Axel Friederich Bille, maae føre de Brahers Navn og Vaaben, og kaldes Bille-Brahe, Samme Dag er Diaconus Paul Mumsen i Satrup, i Amtet Sønderborg, kaldet til Pastor sammesteds; og Hospitalspræst, samt Catechet, Anton Christopher Bervald i Elmshorn, til Diaconus ved St. Margrethe i Amtet Stein burg; Huusfogden i Amterne Sønderborg og Norborg, Lieutenant Frederich Carl von Schleppegrell, beskikket til Tingskriver i Amtet Sønderborg.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Den 19de Januarii er Regieringsraad Christian Fridrich, Friherre af Brockdorff i Glückstad, allernaadigst beskikket at være tilligemed Landraad i Hertugdømmene; Cancellie og Regieringssecretair, Johann Henrich Wiese i Glückstad, tillige udnævnt til Archivarius ved den Holstenske Landsregiering; og Underrets-Advocat, Carl Johan Henrich Stemann i islandske Handels Frigivelse, dens 7de Post, iblant andet Den 29de Novbr. 1786 er Guardein Diederich Christian Husum, til Ober= og Landrets samt Regieringsadvocat i Her Mynten i Altona; Guardein Michael Flor ligesaa til Mynt. Den 2den Februarii er Franz Sievers ansat som Copiist Majestæt og udnævnt Mynt Fuldmægtig Truels Lyng Knoph. Den 9de Februarii er den caracteriserede Oberst, Christian Fuldmægtig Niels Høy til at være Guardein ved Mynten i for det andet Vesterlehuske Jnfanterie-Regiment. Samme Cornelius von Hageman, bestilt til virkelig Oberst og CheiDag er Copiisten ved det Tydske Cancellie, Peter von Sixtel, beskikket til Cancellie= og Archiv=Secretair ved samme. Den 10de Februarii er Candidatus Juris Hermann Ras i det Eiderstedske beskikket til Underrets=Advocat i Hertugdømmene.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Den 16de Februarii er Candidatus Juris Peter Grønland, beskikket til Copiist i det Tydske Cancellie. Hans Kongelige Majestæt har under 21de Februarii sidste leden allernaadigst udnævnt Hr. Geheime-Conferentsraad Gregers Christian, Greve af Haxthausen, forrige Overhofmester ved Sorøe Academie, til Stiftbefalingsmand over Siellands Stift, Færøerne og Bornholm, samt Amtmand over Færøerne, udi Hr. Geheime-Conferentsraad Brochen, huses Sted, som fra bemeldte Embeder i Naade er entlediget.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Den 23de Februarii er Diaconus Sivert Johan Johnsen, i Oldeslohe kaldet til Pastor i Sieck i Amtet Reinbeck. Ligeledes er Jürgen Jürgensen beskikket til Byefoged i Flensborg.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Fra Christiansborg Slot er den 7de April d. A. udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At, ligesom Hs. Majestæt ved Placat af 18de August forrige Aar, angaaende den aller allernaadigst har fastsat, at Rhederne udi de Skibe, som til bemeldte Handel bruges, altid skulle forsyne samme med islandske Passe, saa har Hs. Majestæt, angaaende disse Passes Jndretning, Udfærdigelse og hvad videre derved efter Fornødenhed bør lagttages, allernaadigst funden for godt at anordne og besale:
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Paa samme Tid skal og den Skipper, som skal føre Skil bet, hvorpaa Passet forlanges, aflægge sin corporlige Eed at han i ingen Maade vil misbruge Passet, men i alt rette og forholde sig efter denne Hs. Majestæts allernaadigste Anordnings Jndhold og Bydende. Disse Reverser tilligemed Gienpart af Rhederiebrevet, hvoraf Originalen forevises, skulle indleveres til ethvert Steds vedkommende Øvrighed, ligesom og den ommeldt Eed skal aflægges for den; hvorefter Øvrigheden ufortøvet skal giøre Jndberetning derom til Hs. Majestæts Rentekammer og tillige indsende foranmeldte Reverser, samt sidemeret Gienpart af Rhederiebrevene, og naar alt dette der er befundet rigtigt, skal det islandske Pas derfra blive meddeelt. For saa meget meer at lette den betimelige Tilveiebringelse af de fornødne Beviser til disse Passes Erholdelse, i Tilfælde, at nogen af Hs. Majestæt til den islandske Handel og Fiskerie berettigede Undersaatter skulde lade befragte et indenlandsk Skib til at føre Salt fra Portugal, Spanien eller Middelhavet til Jsland, maae det, da alle Allerhøistsammes Undersaatters Skibe, som seile forbi Capo sinsteræ, ere forsynede med Algierske Søepasse, gielde som Beviis nok for, at saadant Skib er Hs. Majestæts Undersaatters Eiendom naar ved Ankomsten til Jsland forevises Skibets algiersk Pas, Pas. Men til Beviis for, at Ladningen alene tilhører Hs. Majestæt til denne Handel berettigede Undersaatter, da maae den Kiøbmand, som foretager saadan Handel, strax give det tilkiende for Allerhøistsammes Rentekammer, næst at melde Skipperens og Skibets Navn, med redelig Forsikring, at ingen Uvedkommende skulle tage Deel derudi; hvorefter da derfra bliver meddeelt et Pas, som alene lyder paa Ladningen, og Passet derpaa tilsendt den nærmeste at Hs. Majestæts Gesandter eller Consuler, for at blive overleveret til Skipperen, naar Fragt-Contracten er sluttet og Gesandten eller Consulen foreviist.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Dersom nogen understaaer sig at udlaane, pantsætte eller bortsælge et islandsk Pas, da skal han ikke alene betale i Straf 2000 Rdlr., men endog desuden erstatte de øvrige Rhedere, som ikke ere deelagtige i denne Forseelse, al den deraf flydende Skade og Ulempe; Men skulde nogen understaae sig, noget islandsk Søepas at forfalske, eller i andre Maader til fremmede Undersaatters Skibe og Tieneste at misbruge, da skal de straffes derfor, som for Falsk efter Loven; hvilken Straf de og skulle være underkastede, som saadan grov Forseelse directe eller inddirecte befordre, saavelsom de, der overbevises, at have været vidende derom, og ikke have aabenbaret det. Disse Søe=Passe skulde ikke gielde uden for een Reise, dø at Hen= og Hiemreisen ansees for een Reise, om endog Sti bet, enten for at indtage eller udlosse sin Ladning, maatte anløbe adskillige Havne, og skal Skipperen inden 8te Dage efter hans Hiemkomst, imod behørigt Beviis, indlevere Passet til vedkommende Magistrat eller Øvrighed, som der Da efter efter indsender det til Rentekammeret; forsømmer Skipper ren det, da skal han derfor være forfaldet i 200 Rdlr. Bøder, Dersom et Skib, som med islandske Søe=Pas er forsynet, paa eet eller andet fremmed Sted, imedens Reiser varer, vorder solgt og afhændet, da skal Skipperen være forbunden, i Fald sig sammesteds nogen dansk Minister, Agent eller Consul befinder, Passet, efterat han det tilforn, haver igiennemskaaret og saaledes casseret, imod behørig Beviis in duplo, til dennem at aflevere, derefter indsendes bemeldte Minister, Agent eller Consul ufortøvet saadan Pas til Hs. Majestæts Rentekammer; ligesom og Skipper ren end videre skal være forpligtet, een af forommeldte Qvitteringer til den Rheder, som Skibets Correspondence, fører, at indsende, som samme derpaa til Stedets Magistrat, imod behørig Beviis, haver at overlevere, for derefter til Hs. Majestæts Rentekammer at indsendes; Men vorder Skibet solgt paa saadant Sted, hvor ingen Allerhøistsammes Minister, Agent eller Consul opholder sig, da skal Skipperen i Overværelse af sine Skibsfolk overskiere Passet i 4re Dele, og saadanne Stykker med Skibsfolkets vedføiet cedelige Attest, der tillige skal indeholde, paa hvad Sted, Skibet er solgt, ufortøvet til Correspondence=Rhederen, indsende, som samme strax til Stedets Magistrat overleverer, for derefter ligeledes Hs. Majestæts Rentekammer, imod Beviis at tilstilles. Forsømmer Skipperen at efterkomme, hvis hannem her udinden paalagt er, da skal han betale derfor 200 Rdlr. i Straf.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Skulde noget Skib, som noget islandsk Søepas haver erholdet, underveis forgaae, strande, eller i andre Maader, forulykkes, og det medhavende Søepas ved saadan Leilighed forkomme, da skal Skipperen være forbunden udi hans derover givne Erklæring under Eed at bekræfte, at Passet med Skibet aldeles er bortebleven; men skulde han, uagtet saadant Skibbrud, have reddet Passet, da haver han sig dermed at forholde, ligesom i næst forestaaende Artikkel er anført, undergaaer Skibet med Skibsfolket ganske og aldeles, saa haver Skibets Correspondence-Rheder saadant til vedkommende Magistrat at indberette, for videre udi Hs. Majestæts Rentekammer at tilkiendegives. Alle disse Passe skulle være numererede og derudi i Bredden, indført Datum, naar Eeden af begge de største Rhedere, saavelsom af Skipperen er aflagt; ligesom Hs. Majestæt og allernaadigst vil, at Allerhøistsammes Rentekammer skal foranstalte, at der ved dette Collegium indrettes en Bog, hvorudi skal indføres og antegnes, naar disse Passe udgives og igien tilbageleveres. Alle og enhver uden Forskiel, enten det maatte være nogen af Skibsfolket, eller andre, som beviisligen kunne angive at nogen haver handlet imod sin Eed og denne Anordning, skulle nyde, og uden nogen Afkortning vorde udbetalt, Halvdelen af den Straf, som udi foranstaaende Artikler findes dicteret; men den anden halve Deel skal være Fattigbøssen ved Hs. Majestæts Rentekammer hiemfalden.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Eeds=Formularer. 1) Naar Ladningen saavelsom Skibet tilhører Rhederne.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Vi undertegnede 2de Hoved Rhedere udi Skibet. N. N., hvorpaa vi under Dags Dato have erholdes islandske Søe-Pas fra det Kongelige Rentekammer, declarere og herved paa det kraftigste forsikre, at fornævnte Skib N. N. os og de øvrige udi det produceere, de Rhederie=Brev anførte Rhedere og Kongelige danske Undersaatter allene og ingen anden tilhøre, samt at ingen Fremmed derudi, hverken directe eller indirecte nogen Andeel have. Jligemaade bekræfte vi, at dets indehavende Ladning er aldeles for vores egen Regning, uden at nogen Fremmed enten directe eller inddirecte haver nogen Andeel i den dermed førende Handel. End ydermere forbinde vios hermed at vi det forbemeldte os meddeelte Søe=Pas hverken skulle udlaane, bortleie, vantsætte, sælge eller til noget fremmed eller indenlandsk Skib, under hvad Præter det være kunne, overlade, ligesom vi og love og forsikkrer, at alt hvis udi Deres Kongelige Majestæts allernaadigste udgangne Placat af Dato 7de Martii 1787, angaaende de islandske Søe=Passe findes anordnet og befalet, af os i alle optænkelige Maade, nøie og fuldkommen skal vorde efterlevet og iagttaget Til ydermere Bekræftelse underkaste vi os, enhver for sig, vore Personer, Gods og Formue til fuldkommen Forsikring herudinden. Saa sandt hielpe os Gud og hans hellige Ord. 2) Naar Skibet er udrustet til Fiskerie, lyder det insig nerede saaledes: Jligemaade bekræfte vi, at det med samme drivende, Fiskerie er allene for vores egen Regning &c. at lupra3) Naar Skibet er befragtet til andre.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Vi undertegnede Hoved Rhedere udi Skibet N.N., som til N. R. er befragtet, og hvorpaa &c. NB det insignerede udelades, da derfor aparte Eed t aflægges af befragterne. 4) Be Ma 4) befragternes Eed. a) J Hensigt til Ladningen.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Vi underskrevne befragtere af Skibet N. N. de clarere og herved paa det kraftigste bekræfte, at den med samme Skib afsendende Ladning er allene os til hørende, saa at ingen Femmed derudi eller i den dermed førende Handel hverken directe eller inddirecte nogen Andeel haver. Saa sandt hielpe &c. b) Naar det udrustes til Fiskerie. . . . bekræfte, at det med samme Skib driven, de Fiskerie er allene for vores egen Regning, saa at ingen Fremmed hverken directe eller inddirecte haver nogen Andeel derudi, eller i den deraf udbringende Fordeel. Saa sandt hielpe &c.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Den 7de Martii har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet i det tydske Sprog en Placat angaaende Islandske Søepasse.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Den 9de Martii er Sognepræsten til Tryssil Præstegield, Hr. Axel Christian Schmidt, allernaadigst beskikket til Sognepræst for Elverums Præstegield i Aggerhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Samme Dag er Auditeuren ved det Schleswigske JnfanterieRegiment, Johann Nicolaus Fürsen beskikket til Borgemester i Ekernførde; og Candidatus Juris Henrich Carl Otte til Cancellie= og surnumerair Secretair ved Oberretten i Gottorff.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Den 16de Martii er Chefen for det andet Smaalehuske Jnfanterie=Regiment, Oberste Friderich von Mansbach, forflyttet i samme Qualitet til det Syndenfieldske Jnfanterie-Regiment, og den caracteriserede Oberste, Paul de Moth, bestilt til virkelig Oberst og Chef over førstbemeldte te andet Smaalehnske Jnfanterie-Regiment. Samme Dag er Candidatus Theologie, Hans Carl Callisen, beskikket til Diaconus i Oldeslohe, og Pastor Christopher Georg Friderici i Rabenkirchen confirmeret at være Pastor i Bohren i Amtet Gottorf.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Den 16de Martii har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning angaaende de i Island oprettende Handelstæders Privilegier for Hertugdømmene Slesvig og Holsteen; Herskabet Pinneberg, Grevskabet Ranzau og Staden Altona.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Den 30te Martii er Sognepræsten Hr. Claus Wilhelm Claudi allernaadigst confirmeret til at være Sognepræst for Kornum og Løgsted Menigheder i Viborg Stift; Candidatus Juris, Christian Brøndlund, allernaadigst beskikket til at være Byeskriver i Thisted og Herredsskriver udi Hillerslev og Hundborg Herreder i Aalborg Stift. Samme Dag er Controlleur Jørgen Honum beskikket at være Postmester i Nyekiøbing i Sielland. Ligeledes er Raadmand Hans Boysen i Flensborg beskikket til anden Borgemester sammesteds, d og Raadmand Hans Christian Ontzen i Tøndern efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Den 13 April er Studiosus N. Gudme Blicher confirmeret at være Sognepræst for Harthe og Branderup Menigheder i Riber Stift; Studiosus Christopher Georg Stampe beskikket at være residerende Capellan til Søndre=Sogns Menighed i Viborg; Sognepræst Hr. Magister Lauriz Hasse ligesaa at være Sognepræst til den tydske Menighed i Fridericia og til Annexet Erritzøe; Justitsraad Peter Severin Føns ligesaa at være Vice-Landsdommer i Jylland; Conferentsraad Jacob Edvard Colbiørnsen ligesaa at være Deputeret udi Rentekammeret.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Fra Christiansborg Slot er den 13de April d. A. udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At, da Omstændighederne, - der foranledigede, at Hs. Majestæt i Aaret 1780 ved den da under 22de November udstædte Placat er allene indtil videre og saalænge det behøvedes, ophævede den de Enrollerede ved Forordningerne af 1ste Februarii 1770, og seenere gjorte Anordninger forundte Tilladelse at fare med fremmede Nationers Skibe, men endog at forbyde alle Søefolk udi Hs. Majestæts Riger og Lande, at lade sig hyre med deslige Skibe, eller at gaae ud af Landet, for at tage Hyre, paa fremmede Steder; men derimod, paa visse anførte Vilkaar, tillod Skipperne paa alle Hs. Majestæts Undersaatters Skibe at hyre saa mange Uenrollerede, som de til Fartøiernes Besætning behøvede og kunde erholde - siden efter have forandret sig saaledes, at Hs. Majestæt, for at haandhære Sine enrollerede Søefolk ved deres Rettigheder og Privilegier, allerede under 11te Junii 1783 igien ophævede bemeldte Placat, for saavidt de Uenrolleredes Fart til Søes angik, og derimod fornyede og igien i fuld Kraft indsatte de For budde, som de for Søe=Enrolleringen i begge Hs. Majestæts Riger og Fyrstendømmene udgangne Anordninger indeholde, saavel for alle Uenrollerede at fare til Søes, som for Rhedere, befragtere eller Skippere at hyre dem; Saa har Hs. Majestæt og nu af samme landsfaderlige Omhue for Sine Søefarende Undersaatters Bedste, ved denne Sin udstædende Placat aldeles villet ophæve foranførte under 22de November 1780 udgangne Placat, og derimod igien herved fornyer den Hs. Majestæts Søe=Enrollerede, i Følge Søe Enrollerings=Forordningerne af 1ste Februarii 1770 for Dannemart dens 28de, og for Norge dens 33te H. givne Tilladelse, at fare med udenrigs Skibe, imod lovlig Pas af vedkommende Eurollerings-Chef, og imod at stille den anordnede suffisante 20 Rdlrs. Caution, samt afgive den befalede skriftlige Revers, i det længste inden 2 Aar igien at indfinde sig, saafremt de i andet Fald ikke vil vente at blive anseete, som Meen=Edige og Rømnings=Mænd, alt saaledes som bemeldte Hs. foreskrive, og som siden ved Forordningen af 24 Martii 1777, dens 13 s., nøiere er forklaret. Den 18de April er Studenten Barthold Christian Hol ansat til Copiist i det Vestindiske Contoir under GeneralToldkammeret.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Fra det Kongelige Rentekammer er den 19de April d. A. udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At, da det er fornummet, at adskillige, uagtet de derimod føiede Foranstaltninger, have i Kongeriget Norge opført Sauge til Bord= og anden Skørsel, uden dertil forud at have ansøgt og erhvervet Bevilling; saa haver Hans Kongelige Majestæt ved allerhøieste Resolution af 28de i forrige Maaned allernaadigst behaget at befale: at ingen Sang maae for Fremtiden opbygges i Kongeriget Norge, førend Hans Kongelige Majestæts Bevilling og Tilladelse dertil er erhvervet, under en Mulct af Eet Hundrede Rigsdaler, hvoraf Halvdelen skal tilfalde Angiveren, og den anden halve Deel Hans Majestæts Fisco.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Den 20de April er Høiesterets=Assessor og Professor Juris Lauriz Nørregaard allernaadigst beskikket til GeneralAuditeur ved Søe-Etaten, samt Assessor udi Ober=Admiralitets=Retten udi den derfra aftrædende Hr. Conference=Raad Colbiørnsens Sted.¬
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Da Pakhuus=Controlleur-Tienesten ved Kiøbenhavns Toldbod er efter forrige Controlleur Lindeman bleven ubesat, og Pakhuus- samt Oplagsskriver-Forretningerne i den Anledning anderledes fordeelte, er Krigsraad Wilhelm Friderich Laub entlediget fra Oplagsskriver-Forretningerne og udnævnt til Pakhuus=Forvalter, og Niels Arntzen beskikket til Oplagsskriver.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Fra den 31te Martii til 28de April ere her i Staden copulerte 77 Par, fødte Drenge 101, Piger 115, tilsammen 216; døde Mænd 77, Qvinder 73, Drenge 43, Piger 44, tilsammen 237, ere altsaa 21 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder, Alderdom 13, Apoplexie 1, Barselseng 4, Brækning 1 Brystsyge 27, Colica 1, Druknet 2, Durchløb 1, Engelsk Syge 1, Feber 6, Flekfeber 1, Forkiølelse 2 Forraadnelses=Feber 12, Gicht 1, Halssyge 3, Hastig Død 1. Hidsig=Feber 4, Jnflammation 3, Kopper 5, Krampe 1, Lændevee 1, Ormefeber 1, Pleuris 3, Skarlagens=Feber 4 Skiørbug 2, Slag 36, Svindsot 4, Trødske 2, Tænder 2, Tærende Syge 44, Uangivne Svagheder 32, Vattersot 16.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 1ste til 28de April af Patienter indkomne 158, udgaaet 144, døde 13, af Barselqvinder indkomne 57, udgaaet 54; af Børn fødte 59. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Enke faldet og brækket et Beenen Arbeidskarl ligeledes faldet og forslaaet et Been; en Mand slaget i Hovedet med en Øre, en Pige faldet paa Ga Gaden og forslaaet sig; en Arbeidsmand ligeledes faldet og brækket et Been; en Haandværksvend nedstyrtet i Gaarden fra et Vindue og brækket en Arm, samt slaaet i Hovedet; en Coffardiematros forklemt et Been imellem 2 Skibe.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
T T T Fortsættelse af Friedrich den Andens Konge af Preussens, offentlige Levnet &c. (See disse Tid for Martii Maan. d. A. S. 23.)
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Da Kongen midt i Carnevals=Lystighederne i DecembeMaaned opdagede, at en forenet Østerrigsk-Saxi Armee skulde under General von Grunels Commando brække igjennem Lausitz og overfalde ham i Berlin, saa gik han meen Deel af sin Armee paa den venstre Side af Elben til Meissen, og lod den anden under Fyrsten af Dessaus Anførsrykke frem fra Magdeborg til Dresden, tvang Fyrsten til at vinde Slaget ved Kesseldorf, og trak derpaa som Seierherre ind i Dresden, hvor han lod spille Opergen, Arminin, og sluttede den 25de December 1745 ved sin Minister, GrevPadewils, en nye Fred med det Wienske og Saxiske Hof ligeledes under Engelands Megling og ved Underhandlinger som ikke varede over 24 Timer, ligesom dette hele Feldttoikke medtog en Maaned. Han sluttede denne nye Fred, som atter under det Engelske og Russiske Hoffes Garantie forsikrede ham Besiddelsen af Schlesien, og hvori han erkiendt Storhertugen af Toscana i Keiserværdigheden, hvortil han September 1745, uagtet Kongens Protestation, var bleven udvalgt; han sluttede denne særskilte Fred, fordi han saae sig truet med et Angreb fra Ruslands Side, ford Frankrige kun vilde føre Krigen forsvarsviis, og fordi Keiser Carl VII, som til beste for Kongen havde grebet til Vaaben, var for nyelig død, og Churfyrsten af Bayern havde sluttet en særskilt Fred med Østerrige i Fussen. Hvo som uden egensindige Fordomme vil overskue dette korte, men rigtige Udtog af de fra Aaret 1740 til 1745 forefaldne Begivenheder, han skal finde, at den Høisalige Konge har ikke engang i dette Tidsrum forandret sit Statsysten, uden meget tvingende Aarsager, for hvilke han med en saa meget mindre Bebreidelse kunde give efter, som han i alle sine Forbund iagttog den vise Politik, kun at spille en Hielpendes og ikke Hovedmagtens Rolle, og aldrig fik Hielpe penge af det Franske Hof, saa længe han stod i Forbindelse, med samme, i hvad end Publicum hidindtil maae have tænkt derom. Bevæggrundene til disse Forandringer ere end omstændeligere blevne udviklede af ham selv i hans Tids Historie, som han skriftlig har efterladt sig.
Berlingske Tidende, 1787-04-01
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s.