Berlingske Tidende, 1830-07-20
The Times indeholder følgende Artikel: Efterretningerne fra Jrland ere meget sørgelige. I nogle af de sydlige Egne skal Almuen i den Grad mangle Alt, at man i de sidste Dage blev urolig for Magazinerne i Clommel, og kaldte Militæret til Hjelp, for at holde den ulykkelige Folkemasse i Tømme. Hidtil har den store Elændighed, der hersker i Jrlands fraliggende Districter, ikke været os paafaldende, og dens Vedvaren i hine Egne kunde maaskee undskyldes; men hvad skulle vi sige til den ikke afhjulpe Hungersnød i Clommel, Hovedstaden i et af Jrlands rigeste Grevskaber, om Hungersnød i en Stad, som har en stor, stedse til tagende Handel og ligger midt i et Landskab, der er ligesom besaaet med velhavende og tildeels rige Jndvaaneres Boliger, som eje talrige fede Qvæghjorder, medens deres christne Brødre Intet, have til at friste Livet ved? Hvad skulle vi sige til hiint Babylon, Tipperary, hvor de i Vellevnet fraadsende Rigmænd overlade deres fattige Medbrødre Valget, at døe enten af Sult, ved Sværder, eller i Galgen, Der gives mange i Øvrigt velsindede Mænd, som ikke synes at begribe, hvorledes det Jrlandske Folk kan være stædt i en saa skrækkelig Nød, da der dog aarligen udskibes saa store Ladningen af Korn og Qvæg fra Landets Havne. Hvad, udraabe de, Jrland skulde ikke kunne føde sine Indbyggere, det føder dog den 4de eller 5te Deel af den Engelske Nation, som det naturligviis ikke vilde gjøre, dersom det ikke først havde sørget for sig selv. J dette naturligviis, er ligesaa megen Naivitet, som Uvidenhed, Sandt nok, i Almindelighed meddeler den ene Nation først andre Nationer kun det, den har tilovers, efterat have tilfredsstillet fine Fornødenheder; men dette gielder ikke med Hensyn til Jrland, thi det Engelske Folk er langt bedre i Stand til at betale Jrlands Producter til høje Priser paa de britiske Handelspladser, med Tillæg af Transport- og andre Omkostninger, end den fattige Jrlænder til at kjøbe de samme Produkter i Landet til langt lavere Priser. Udførselen af Levnetsmidler fra Jrland er altsaa ligesaa lidet et Beviis paa at ingen Mangel hersker i Landet, som Udførselen af fine Bordeaux=Vine fra Frankrige berettiger og til den Slutning, at de franske Bønder skulde have deres Kjældere fyldte med Lasitte og Chareau Margeaux. Den fattige Jrlænder tænker ligesaa lidet paa at spise Hvedebrød som paa af spise Vildt; ikke engang Kartofler kan han kjøbe, derfor maa han, naar Kartoffelhøsten mislykkes, døe af Hunger. Er den ikke en af de bedrøveligste Kiendsgierninger, som Jrlands Historie bevarer, at de Jrlandske Lorder alle i lang Tid have seet deres Bønders Tilstand, uden at nogen af dem, i et Tidsløb af 200 Aar, har føjet en eneste alvorlig Foranstaltning, til at afhjælp den, ja end ikke engang yttret Ønsket derom Vi ere virkelig af den Mening, at den af Hr. Martin udvirkede Parlamentsakt: som Straf for Grusomhed mod Dyr, kunde anvendes paa et stort Antal Jrlandske Jorddrotter, for deres Fremgangsmaade mod deres usle Bønder. Dog - vi spilde kun vor Tid; de Skyldiges Antal er for stort til at Undseelse skulde finde Indgang blandt dem, og deres Magt endnu for stor til at tvinges. Imidlertid er Tid og Time ikke fjern, da de vilde vorde nødte til at laane Øre til Menneskelighedens Røst En Officeer af Capt. Kings Expedition i Sydhavet meddeler i et engelsk Blad følgende Underretning om det bekjendte Kjempefolk Patagonierne, som sætter deres usædvanlige Størrelse uden for al Tvivl. Den største Patagonier i een Stamme er 6 engelske Fod 2 T. høi; den mindste 5 Fod 10 1/2 T. De fleste vare 6 Fod høje og af en føer Legemsbygning.