Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-19
Vor ulykkelige Stads Tilstand, hedder det i en Beretning fra Antrerpen: er over al Beskrivelse rædsom. Dødsstillet i Gaderne er kun nu og da afbrudt af de indrykkende Jnsurgenters enthusiastiske Raab for Friheden, Belgien og de Potter, hvorimod de ængstede Borgeres Klage sørgeligt kontrasterer. Hadet til Hollænderne har naaet en ubeskrivelig Høide. Skjøndt Størstedelen, af Rebellerne see ud som Stratenrøvere, udgjøre de et rædsomt Korps, som ingen Fare skyer. 20000 af disse Vovehalse have tilbudt sig at gaae den visse Død imøde, for om muligt at erobre Citadellet; men det er uindtageligt, og General Chasse, der er urokkelig som Klippen, har svaret: ved første Angreb at ville fornye Bombardementet (og saa existerer der intet Antwerpen mere) og hellere at sprænge sig med hele Fortet i Luften, end overgive det. En saadan Revolution har maaskee Verden, ikke endnu oplevet, thi at myrde og ødelægge er saa omtrent Alt hvad man veed, og Alt hvad man vil. Antallet af de hollandske Krigskibe, der hjelpe til at holde Byen i Respect, er formeret, og henved 200 Jldsvælg pege fra Kanonportene paa den ulykkelige Stad. Kommunicationen mellem Citadellet og Flaaden vedligeholdes af 3 Dampskibe. Oprørerne havde udrustet en heel Deel Skøiter, hvormed de vilde have entret de paa Schelden liggende Krigskibe, men inden Skøiterne kunde komme Orloggerne saa nær, havde disses Skyts allerede boret dem i Grund. De sank, og alle Belgier som vare ombord derpaa, druknede i Floden. General Chasse er en gammel svagelig, men haardhjertet Mand. Napoleon kaldte ham General la Bayonette om mon Epee. Under hele Affairen havde han lagt i Sengen og udstædt sine befalinger fra Dynerne. Folket var saa forblindet af Harme, at det ikke begreb og ikke vilde begribe, at han havde Stadens Skjebne i sin Haand, og at der ved et nyt Angreb ikke vilde blive Steen paa Steen i hele Antwerpen. Det var 300 Jldsvælg som fra Citadellet og Krigskibene udsøyede Død og Fordærvelse over den ulykkelige Stad, og i faa Minuter stak den i Brand. Fra Citadellet blev skudt med gloende Kugler og Bomber, fra Skibene med 24 og 4spundige Kugler og kolde Bomber. Antallet af omkomne Mennesker er meget stort, og af Ruinerne: fremdrager man stundom Ligene af hele Familier som have søgt Frelse i de indstyrtede Huses Kieldere. Over Halvdelen af Stadens Jndvaanere ere flygtede, og paa Gaa derne seer man ikke Andet end Barricader, ryggende Ruiner, Flygtninger og en uhyre Masse af Brabandere. Der havde været en utaalelig Hede i Gaderne. Kun Oldinger, Qvinder og Børn havde maattet flygte, men ingen vaabenfør Mandsperson fik Lov til at slippe ud af Byen. Det var dog lykkedes adskillige fornemme Personer at undflye derfra i Fruentimmerklæder. De fremmede Consuler have alle begivet sig til Haag, Kongens Residentse. Fra Shent, Mons, Lüttich og fl. St. er strømmet saamange Frivillige hid, at man for det første har frabedt sig flere. Jfølge troværdige Angivelser i skulle mange tuunde Franskmænd af den forrige kgl. Garde befinde sig blandt de belgiske Tropper. - Ved Antverpens Bombardement er det sidste svage Baand imellem Huset Oranien og Belgierne sønderrevet. De Potter har nu offentlig erklæret at han anseer det for umuligt at noget Medlem af Familien Nassau, under hvilkensomhest Benævnelse, herefter vil kunne regjere i Belgien, og at en Republik, under Navn af den delgiske Umon, forekom ham at være det ønskeligste. Nationalkongressen skal samles, og allevegne gjøres nu Valg dertil. Udkastet til den nye Constitution er i dets Hoved bestemmelser overeensstemmende med det franske Charte, men iøvrigt ville dets Artikler neppe klinge godt i de Magters Øren som havde den afgjørende Stemme, paa Wienerkongressen. Strax den første Artikel bestemmer, at Belgien skal være en uafhængig Stat og ikkun underhandle med andre Stater efter de Former som ere gieldende i Underhandlinger mellem en Magt og en anden. Først efter at Kongressen har antaget Constitutionen, vil den skride til Valg af et Statsoverhoved, hvorved det bemærkes, at den belgiske Nation ikke inddrømmer nogen Prinds eller nogen Familie Rettigheder fra en længere Fortid end fra det Øieblik, da denne Constitution antages. Al Magt og Myndighed gaaer ud fra Folket. Nationalfarverne bestemmes til rødt, guult og sort. Belgiens tilkommende Overhoved kan ikke tillige være Chef for nogen anden Stat, o. s. v.