JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-12-25
Under 20de Novbr. a c. har Kiøbmand Sr. Hans Hansen, her i Marieboe declareret fallit, hans Boe og Eiende er strax efter allernaadigste udgangne Forordning af 28de Octobr. 1702. taget under Rettens Behandling; og da lovlig Skifte i denne Fallitboe er berammet at foretages paa denne Byes Raadhuus den 11te Januar. og 5te April 1781., om Eftermiddagen Kl. 2. saa bliver saadant herved, foruden den forhen ved Ober= og Under=Retterne udstædte Proclama, communiceret, med Anmodning, at alle og enhver som maatte have nogen lovlig Prætention og Fordring til bemelte Sr. Hansens Fallitboe, det være sig efter Gields=Breve eller andre Beviser, at de med behørige Legitimationer og Rigtighed, enten selv eller ved Fuldmægtige saadant anmelder, da enhver skal vederfares Ret efter Loven, deres Fordringers Beskaffenhed og Boets Tilstand; ligesaa indkaldes ved kommende Debitorer til anførte Sted og Tider at møde, for at tilsvare og betale hvad de til denne Fallitboe maatte være skyldige Marieboe, den 12te Decbr. 1780. M. Reimer, Byefoged og Skifte=Forvalter.
Berlingske Tidende, 1780-12-25
De 50 Rdlr. som, efter det imellem Thyge Wildsted og hans afdøde Hustroe Anne Cathrine Wildsted her, den 27de Octobr. 1749. oprettede og den 28de Novbr. næst efter allernaadigst confirmerede Testamente, af den Længstlevende skulle, i Tilfælde, udbetales til den først Afdødes Arvinger, ere af bemelte Thyge Wildsted her i Amtstuen til Ober=Formynderiet bleven indbetalt, for, til benævnte hans afg. Hustroes Arvinger, imod behørig Legitimation og Aftald, at vorde udbetalte. Hirschholms Amts Skriverstue, den 19de Decbr. 1780. Oluf Holm, Amts- og Skifte Forvalter.
Berlingske Tidende, 1780-12-25
Da Hans Kongel. Majest haver haft den Naade for os undertegnede, ved een Bevilling af 10de Novbr. h. a., at tillade at den Handel, som til den Dato af vor sal. Moder Elozabets Sprunk blev ført, nu af os maa continueret; saa have vi ikke bekiendtgiøre, at bemelte Handel nu som ført alle Maader contivildet undlade herved til alle og enhvers Efterretning samme at nueres under Firma af De Sprunckske Arvinger. Fredagen den 29de Decbr. førstkommende, om Formiddagen imellem 9 og 11 Slet, skal afg. Hof=Mahler og Forgylder Christian Peder Getreners Stervboes tilhørende og i Kokkegaden ved Helliggeistes Kirke, under Matricul No. 138, beliggende Huus. T R Da E og sidste Gang ved offentlig Auction opbydes, for til den Høystbydende absolute at bortsælges, der bestaaer til Gaden af 8 Fag Grundmuur 3 Etager høy med Qvist over 3 Fag go brokket Tag og Kielder under hele Huset, til Gaarden og den nordre Gaul Muur og Bindingsværk, til Gaarden er et Sidehuus af 3 Fag, et smalt Gaardsrum broelagt med Hollandske Klinker, derudi et Locum med 2 Afdeelinger, og en Portion fersk Pompevand, til Stedet behørig Brandredskab, overalt i Værelserne befindes 12 Stkr. Jern=Kakkelovne, med hvad videre Muu- og nagelfast forefindes og samme Huus med Rette tilhører, alt Følge Vurderings Forretning af 5te Decbr. sidstleden dens nærmere Formeldning.
Berlingske Tidende, 1780-12-25
Fredagen den 29de Decbr. førstkommende, om Formiddagen imellem 10 og 12 Slet, skal afg. Hof=Mahler og Forgylder Christian Peder Getreuers Stervboes tilhørende og i Badstuestrædet beliggende Huus, under Matricul No. 85. Tre D. 6 og sidste Gang ved offentlig Auction opbydes for til den Høystbydende absolute at bortsælges, der efter Vurderings Forretningen at 6te Decembr. sidstleden bestaaer til Gaden af 4 Fag Muur og Bindingsværk, 3 Etager høy og Kielder under heele Huset, dernæst et Sidehuus paa 3 Fag Muur og Bindingsværk 3 Etage høy med Jordkielder under, et lidet Gaardsrom broelagt, der udi en Portion fersk Pompevand med Opstander og Behør, og et Locum af Bræder beklædt, overalt i Værelserne befindes 7 Stkr. Jern Kakkelovne, med hvad videre Muur og nagelfast forefindes, og samme Huus med Rette tilhører, i Følge forommelte Vurderings Forretningens udførligere Formeldning. os Dinis With i Callundborg er under Haanden til Kiøbs en J Gallige (en meget god Seyler) drægtig 14 Læster med til hørende staaende og løbende Redskab. Formedelst Hans Møllers Dødsfald ere tvende ham tilhørende Huse, No. 60 i Farvegaden og No. 161 i Borgergaden. under Haanden til Kiøbs paa billige Vil aar, og ville de Lysthavende herom behage at melde det.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Paris, den 11te December. Grævd Estnings lange Udeblivelse giver Anledning til den Formodning, at han maaskee er gaaet lige til Amerika eller Vestindien. Det som synes at bekræfte denne Formodning, er den Omstændighed, at han har taget adskillige Bombardeer, Gallioter med sig fra Cadix, og at den Søemagt, som liggenfærdig ved Brest, er uden ham stærk nok til at escortere 20000 Mand. - Admiral Rodney er gaaet tilbage til Antilles; men der skal være mange Syge paa hans Skibe. - Fra Amerika har man ingen Efterretning; men Hr. von Rochambeau faaes med første den Forstærkning, somhan venter. Hr. de la Touche Treville er i Løverdags afrenst fra Versailles. Hans heele Escadre, Levnetsmidler og Tropper, kort alting er færdig saa at denne frygtelige Escadre endnu førend tilkommende Januarii Maaneds Udgang kan være i Boston meget tillige re, end de 12000 Engellændere kunne have forstærket General Clinton i Nye=Uork, hvor der, i Følge troeværdige Efterretninger, ikke skal være over 12000 gode Engelske Tropper.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
J et General Krigsraad, som den 1ste huj. blev holdt i Versailles, er bleven besluttet at sende et Korps paa 18000 Mand til Øerne under Vinden, foruden den Armee, som Hr. von Touche Treville skal bringe til Amerika, paa det at samme kan i alle Tilfælde agere baade off= og defensive. Sidst i Januarioeller først i Februario skal dette sidste Korps gaae under Seyl, paa det samme kan i rette Tid komme til sit bestemte Sted. Man troer, at Græv d'Estning skal commandere samme en Chef, og man lover sig meget af denne Expedition. - Den unge Græve Rochambeau har forsikret, at hans Fader paa Rhode=Jsland giør alt sit Beste for at vinde Amerikanernes Hierter, og at gjøre dem ret følsomme ved den Lykke, at de ere komne i Forbund med Frankrig. General Washington udbad sig i den første Samtale som han havde med denne Commandeur en Chef 24 Franske Under-Officerer, hvilke har vilde bruge som Exerceermestere ved sin Militie: dette blev ham ogsaa strax bevilliget. - Marquis de la Fayette taler : sine Breve om General Arnolds Desertion med en Slage Forskrækkelse; men trøster sig igien dermed, at ingen Amerikaner endnu er traadt i hans Fodspoer, eftersom Commandoen i Carolina allene er bleven frataget Gates af den Aarsag, at han i Utide havde indladt sig i en Træfning med Græv Cornmallis, og altsaa har begaaet en stor Feyl.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
London, den 12te December. Den Amerikanske Congres har under 21de September h. at fattet den Beslutning, at de sig saa kaldende fri Staters Armee skal til den første Januarii i tilkommende Aar bestaae af 4 Regimenter Rytterie eller Dragoner, 4 Regimenter Artillerie, 49 Regimenter Jnfantecie, og 1 Regiment Haandværker. Et hvert Rytterie-Regiment skal bestaae af 6 Escadroner, hver Escadron med Officererne af 64 Mand; i et hvert Artillerie=Regiment skal der være 9 Compagnier, og i hvert Compagnie 65 Mand med Officerer, Ingeneurer og Kanonerere; hvert Infanterie=Regiment skal indeholde 9 Compagnier, hvert af 64 Mand; og Haandværker=Regimentet 8 Compagnier, hvert af 60 Mand. Til denne Armee skal en hver Stat efter sin Ævne aflevere sin Andeel. Jmidlertid hersker der dog i alle Colonierne en almindelig Uvillie til den Amerikanske Tieneste, og en hver Jndbygger yttrer en brændende Forlængsel efter at see Krigen, bragt til Ende og blive forsonet med Engelland. - Dersom Amerikanerne end skulde blive understøttede af deres Allierte, saa vil dog deraf intet videre følge, end at det tilkommende Aars Feldtog paa det faste Land i Amerika vil blive blodigt, men og tillige afgiørende. Man siger, at Frankrig vil skikke endnu 18 til 20000 Mand til bemeldte Verdens Deel; og vores der værende Landmagt er ligeledes meget anseelig. -Man siger for vist, at tvende anseelige Amerikaner ere ankomne hertil, hvilke have i Commission at gjøre vore Ministre, visse Forslag til et Forliig, og at træde i Underhandling med samme om saadanne Betingelser, under hvilke Stor=Britannien ikke skal være uvillig til at slutte Fred med de Amerikanske Provindser. Man føyer til, at de neutrale Magter have afFrygt for, at Uenighederne imellem de krigende Magter skulde i Fremtiden foraarsage en almindelig Krig, hvis Virkninger man var bange for, gjort Udkast til en Forsonings=Plan, Herrerne enhver hense maae forste vægre sig ved at antage denne Plan og følge samme. - Til vores Flodes Forstærkning bliver der nu paa Themsen bygget 9 Linie- og 15 mindre Skibe. For at befordre de regulaire Land=Troppers Hverving er den Indretning giort, at enhver Lieutenant, som vil hverve er independent Compagnie af 100 Mand, skal blive ophøyet til Capitain over samme, og desuden have Friehed til at foreslaae af Fændrikerne iblant de regulaire Tropper de tvende Lientenanter ved hans Compagnie. - Paa Jndvaanernes ved den nordvestlige Kyst af Skotland gjorte Forestilling har Admiralitetet udstæd Ordre til, at tvende Krigsskibe skulle udrustes til Handelens Beskyttelse sammestæds, og Fregatten the Seaford, paa 27, og Jagtskibet, Hope, paa 16 Kanoner, ere allerede afseylede til bemeldte Station.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
En Herre, som for nyelig er ankommen hertil fra Virginien, giver følgende Beskrivelse over Sagernes Forfatning samt mesteds: Folket i denne store Provinds er saa aldeles kied af Kongressens haarde Regiering, at samme længes efter en Forsoning med Moderlandet; og heri ere fornemmelig de nye Afgifter Skyld, eftersom der aarlig maae betales 40 Pd. for en hvid, og 20 Pd. for en sort Person. Desforuden maae af Sølvtøy og rede Penge overhovedet betales 8 Pro Cento i haarde Dalere, og desuden maae det beediges, at Angivelsen er rigtig. De som oppebære denne Afgift have Fuldmagt til at gaae ind i Husene efter eget Behag, og at lade samme visitere, naar der var ringeste Mistanke, af hvert Stykke Qvæg maae aarlig betales 5 Skilling, og ligeledes 5 Pro Cento af det, som Landgodserne aarlig indbringe; des foruden maae leveres bestandig Skoe, Strømper og Skjorter, for Continental= og Provincial Tropperne: altsaa maae end- og de rigeste Jndvaanere blive fattige, og den er den lykkeligste, som intet har. Da den Herre, som berettede dette, forlod Virginien, havde Jndvaanerne i heele Districter gjort Oprør, for at sætte sig imod de voldsomme Rekrute=Udskrivelser og Oppebærere af Paalæggene. Han eyede selv, da Uroelighederne udbrøde, en Formue af 7000 Pd. Courant, og takkede dog Gud, at han kunde forlade det ulykkelige Land med nogle Johannes i Or: kan ankom hertil over Vistindien. -
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Siden at Admiral Rodney har paataget sig Commando over en Kongel. Flode, seer han 20 Aar yngere ud end tilforn, da han var uden Commando og Activitet. J sær melde de sidste Breve fra Nye York, at han er fuldkommen munter. De sidste Breve fra Gorea melde at et stort Fransk Skib er paa Kysten af Sennegall kommen i Brand: det havde 450 Slaver inde, hvilke tilligemed Skibs=Mandskabet have alle sat Livet til enten i Luen eller og i Søen. - De nyeste Breve fra det faste Land melde, at den berømte Hertuginde af Kingston er bleven formælet med den Pohlske Fyrste Radziwil, samt at hun, hvis der om nogle Aar skulde blive en Thron ledig, havde Penge og Adresse nok til at sætte hendes Mand paa samme.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Newport paa Rhode Jsland, den 10de October. General Arnold, som den 25de September gik over til Fienden, har fordunklet al den Roes, som han forhen i Krigen har forhvervet sig, og hans Navn vil blive en Skam og Skiændsel for Efterkommerne. Han vil ey allene blive foragtet af de forenede Stater, men endog af heele Europa. Han skal have havt i Sinde at overlevere General Washington og den Franske Gesandt von Luzerne i Engellændernes Hænder, i det ringeste bad han Hr. von Luzerne, som den 24de Septbr. var i West Point, at blive 4 eller 5 Dage hos sig og den 27de skulde Anslaget have været udført. Er saadan en Mand et Tab, Ney, thi Amerika har endnu patriotiske Generaler, nok. Kongressen bliver bestandig ved at paastaae Uafhængigheden. Stormen bruser vel, men de foreenede Staters Skib synker dog ey.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Lissabon, den 20de November. Vores Escadre paa 10 Linieskibe er nu næsten seylfærdig: men vil dog vel neppe forlade den sikkre Havn, da alting søger Vinter=Qvarteer.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Af en Skrivelse fra Havre de Grace, den 8de Dec. Søen har for nyelig kastet 500 døde Legemer i Land herved samme ere af adskillige Nationer, Svenske, Hollandske, Engelske og Franske. Her ere ogsaa inddrevne 2 Skibe uden Master, af hvilke det ene var en Hamborger, som vilde gaae fra Lissabon til Hamborg. Hvis De ey har nødvendig Forretning paa Søen, saa bliv De hiemme; thi i nogle Uger synes det, som en ond Aanderegierer paa det vaade Element, og man hører intet andet end Ulykker. - Græv d'Estning skal, som man siger, have været saa lykkelig at redde sig i en Spansk Havn, efterat han i nogle Dage havde stridet imod de rasende Stormvinde.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Portsmouth, den 11te December. Krigskibene St. Albans paa 64, Portland paa 50, Monsteur paa 36, Vestal og Solebay paa 28 Kanoner, ere i Dag afseylede, for at forstærke Admiral Darbys Flode. De KrigsSkibe og Fregatter, som i Forgaars afseylede i samme Henseende, kom i en Hast forbi Torbay. - Siden at AdmiralHoods Flode forlod Plymouth, har samme bestandig havt god Vind.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Udtog af en Skrivelse fra Lieutenant Nolde paa Jagtskibet. Expedition, til Vice-Admiral Evans, datert St. Helens, den 2den December. Jeg har den Ære at melde Dem, at jeg den 1ste hujus om Formiddagen Kl. 7, var i Selskab med Krigskibet Perseus og Skoneren Racehorse omtrent 3 Franske Mile Nord=NordVest fra Benchyhead, da vi bleve en Kaper, en Brigantine vaer, hvorpaa Capit. Dacres paa Persens gav Signal til en almindelig Jagt: Kl. 11 gav Persens et Skud paa Kaperen, som besvarede samme med 2 fulde Lag. Persens gav herpaa Kaperen et fuldt Lag, hvorpaa samme strøg. Lieutenant Baker, Commandeur paa Skoneren Racehorse, satte herpaa sin Baad ud, og gik om Bord paa Kaperen, forblev der og sendte sin Baad tilbage, for at melde Capit. Dacres, i hvilke Omstændigheder han havde fundet Kaperen. - Et Qvarteer til 12 gik Kaperen til Grunde. Vi satte vores Baad ud, for at redde saamange af Mandskabet, der svømmede omkring paa Vragene, som mueligt. Vores Baad fik 3 Franzofer levende op, samt Lieutenant Baker, der tilligemed 2 Franzoser var druknet, og med samme drev om paa Vandet. Hvor mange Perseus's og Racehorses Baade have reddet, veed jeg ei tilvisse; dog kan det ikke have været mange, eftersom der blæste en temmelig frisk Kuling, og Søen gik ualmindelig høy. De Fangne have udsagt, at Kaperens Navn var the Cømte de Bois, Pierre Sivet, paa 17 Sexpundinger og 90 Mand, og at Perseus's heele Lag havde truffet samme imellem Vind og Vand. Kaperen var et nyt Skib, boeret til 18 Kanoner, var for 2 Dage siden udseylet fra Boulogne, og havde ikke fanget noget.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Haag, den 15de December. Efter al Anseelse vil man om kort Tid faae vigtige og afgiørende Ting at høre. Den 12te huj. overleverede den StorBritanniske Gesandt, Ridder York, General=Staterne følgende mærkværdige Memoire: Høymægtige Herrer, Kongens altid eensformige Opførsel imod Republiken, det Venskab, som i lang Tid har været imellem begge Nationer, Souverainitets=Rettigheder og de høytideligste Forbindelsers Holdelse, ville umodsigelig bestemme Deres Høymægtigheders Svar paa den Memoire, som den Undertegnede for nogen Tid siden har overlevert efter sit Hofs udtrykkelige Befaling. Man maatte fornærme Deres Høymægtigheders Viisdom og Retfærdighed, hvis man vil troe, at De vilde et Øyeblik tage det i Betænkning, at give Hs. Majestæt den fyldesgiørelse, som Høystsamme har fordret. Da Deres Høymægtigheders Beslutninger af 27de November vare Resultatet af en Beraadslagning, som kun angik Deres indvortes Statsforfatning, og som ey angik Besvarelsen af ovenmeldte Memoire, saa vil man alleneste giøre denne Anmærkning over disse Beslutninger, at de Grundsætninger, efter hvilke de ere indgivne, meget tydelig vise billigheden, i de Fordringer, som Kongen har gjort. Hvis Deres Høymægtigheder ville raadslaae over denne Memoire, paa hvilken den Undertegnede fordrer et hastigt og i alle Maader tilfredsstillende Svar, og dette i sit Hoffes Navn, saa ville De ganske vist betænke, at Sagen er af den yderste Vigtighed, og at den angaaer en Klage, som er indlevert af en fornærmet Souverain; at Fornærmelsen, for hvilken Han fordrer en exemplarisk Bestraffelse og en fuldkommen fyldestgiørelse, er en Overtrædelse af den Hollandske Constitution, som Kongen selv har garantert, et Brud af den offentlige Troskab og et Attentat imod Kronens Værdighed. Aldrig har Kongen troet, at Deres Høymægtig heder havde sluttet en Tractat med hans rebelske Undersaatter. Om dette kunde med Rette siges, at De havde opløftet Skjoldet og erklæret Krigen. Ney, Fornærmelsen, ler begaaet af Øvrigheden i en Stad, som udgjør en anseelig Deel af Staten; altsaa tilkommer det den souveraine Magt at bestraffe samme og give Erstatning derfor. Hs. Majest. har ved de af Hans Ambassadeur indleverte Klager, hverlevert Straffen og Erstatningen i Deres Høymægtig heders Hænder; og ikkun i det yderste Tilfælde; det er at sige, hvis De paa Deres Side vægre sig med at giøre Ret, eller og tie, hvilket ansees som en Vægring, vil Kongen selv forskaffe sig samme. Givet i Haag, den 12te Decbr. 1780. Ridder Yorck.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Fra Algeziras og Cadir melde de nyeste Breve, at Spanierne sammesteds have opbragt adskillige af vore Skibe. Derimod er i London det Hollandske Skib, under Capit. Peter Moorkerken, friegivet, og Kaperen, som havde opbragt det, er dømt til at erstatte alle Omkostninger og al Forsømmelse, saa og til en Penge=Mulct af 1500 Pd. Sterl.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Helsingøer, den 29de December. Den 25de huj. indkom fra Nordsøen Capit. Berg af og til Stockholm fra London med Stykgods, 1 Svensk af og til Wolgast fra Gothenborg med Sild. Den 26de huj. gik 16 Skibe til Seyls til Nordsøen. Den 27de huj. ankom fra Østersøen 2 Grønlandsfahrer til St. Croix, 1 tremastet Hukkert og 1 Snov, begge til St. Thomas, alle 4 af og fra Kiøbenhavn; 1 stor Fregat af og fra Stockholm til Lissabon, 1 af og til Rotterdam fra Memel. Den 28de hujus ankom fra Ostersøen 3 af og fra Dantzig til Holland og Engelland, 1 af Dantzig fra Memel til Frankrig, 2 af og fra Lybek til Bourdeaux, 1 af og fra Colberg til Engelland. Samme Dag gik 1 Svensk Fregat af Stockholm til Seyls til Nordsøen. Ved Postens Afgang ligger her i Sundet 16 Skibe, som til Nordsøen ere destinerede, for contrair Vind, deriblant ovenmeldte 4 Danske Skibe til Amerika. Den 28de huj. indkom her i Havnen 2 Fahrtøyer af og fra Jsefiorden med 200 Tdr. Byg.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Kiøbenhavn, den 29de December. Hs. Kongel. Majestæt haver allernaadigst behaget den 16de October dette Aar at beære Hr. von Ziegler, Brigadeer udi Russisk Tieneste, med Ordenen af Dannebroge. Den 1ste Julii 1780 er Niels Holter paa Bragernæs allernaadigst beskikket til Cancellie=Raad. Den 23de October er Cancellie=Raad og Raadmand Martinus Nissen i Trundhiem ligeledes beskikket til Justits=Raad. Den 20de November har Hans Majestæt beskikket Anders Gad til at være Tiende Jnspecteur ved Drammens Toldsted.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Den 22de December blev Hans Excellence Hr. Geheimeraad Joachim Gottsche Græve af Moltke i det kongelige Videnskabers Selskab ved et eenstemmigt Valg optaget til deres Membrum Honorarium.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Under Dato Christiansborg Slot den 6te December har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at udgive en Placat, anlangende visse Foranstaltninger til at forekomme den Skade som tilføres de Stutterieholdende i Danmark af slette Bønder=Hingster.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Den 23de Decbr. lagde Fregatten Langeland, som om mandertes af Capit. Birck, og har lagt her paa Rheden som Vagtskib, og Vagtskibet fra Beltet, Snoven Fama, som commanderes af Capit. Ahrendrup, ind igiennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Samme Dag lagde Fregatten St. Thomas, som commande giennemsen, og er desmeret til Vestindien, ud paa Rehden, og afgik Capit. Eben med sit førende Skib til Vestindien med Provisioner. Den 24de huj. ankom Vagtskibet fra Øresund, Orlogskibet Grønland, som Commandeur=Capitain Bording commanderer, paa Rehden fra Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Den 27de og 28de huj. afseylede Skibet, Grævinde Schimmelmann, som føres af Capit. Braad, og Skibet, Henriette, som føres af Capit. Klein, til Vestindien med Provisioner.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 136.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Consistorial=Raad Larsen, som Commissionair for GeneralMajor Clausen med flere, contra afg. Anders Nielsens Enke og Arvinger. No. 140. Cancellie=Raad Balle med fleere, contra Kammerherre og Amtmand Adeler med fleere. No. 233. Secretair Hersleb, efter Kongel. befaling, contra Delinqventen Matthias Sørensen fra Fyhn, som for begangen Tyverie er tildømt at kagstryges og arbeyde i Jern i Fæstning sin Livstid. No. 245. Dito, contra Jnvaliden i Christians Pleyehuus Peder Rasmussen, som for at have paa en voldsom Maade overfaldet en anden Jnvalide, er tildømt at hensættes til sikker Forvaring i Børnhuset hans Livstid. No. 234. Procurator Schmidt, contra Delinqventen Rasmus Olsen fra Sielland, som for begaaet Tyverie er dømt at stryges til Kagen og arbeyde i Jern i Fæstningen Livstid. No. 237. Dito, contra Delinqventinden Margrethe Lars Datter fra Jylland, som for at have ombragt tvende af hende fødte Børn, er tildømt at miste sin Hals. No. 250. Proc. Haagen, contra Delinqventen Ole Johansen Oppedahl fra Norge, som for Tyverie er tildømt at kagstryges og arbeyde i Jern Fæstning Livstid. Hermed endtes dette Aars Høyeste Rets anden Session.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Fra tilstundende Aars Begyndelse af skal Posten imellem Ribe og Hadersleb den ene Gang om Ugen befordres til Vogns, nemlig den Post, som afgaaer fra Ribe til Haders leb om Onsdagen og tilbage om Torsdagen, hvilken agende Post, foruden Brevsækken, medtager Reisende, Pakke med videre til den agende Post henhørende, og forholdes paa denne Posttour imellem Ribe og Hadersleb, som er 6 Mile, saavel i Henseende til Taxeringen som i øvrigt, efter Plakaterne under 21de Junii og 19de September 1777. Hvilken herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. General Post=Amtet, den 19de Decbr. 1780.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Copulerede. J Sphn den 15de Decbr. Hr. Johan Christopher Bendz, Sognepræst til Rønninge, og Jomfrue Catharine Marie Bang. J Kiøbenhavn den 29de Decbr. Sukkermester Sr. Ole Broesen, og Jomfrue Magdalene Petersen.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Døde. J Bergen den 3die Decbr. Mad. Anne Rosine Schaar, fød Middelthun, Kiøbmand Schaars Kiæreste, 33 Aar; den 4de huj. Mad. Lovise Catrine Voet, 75 Aar; den 5te huj. Hr. Justitsraad og Rector Jens Boalth, 56 Aar; den 6te huj. Mad. Maren Lie, fød Helleman, Kiøbmand Lies Kiæreste, 60 Aar. J Woergaard den 10de huj. Hr. Oberste Peter Retz, orer 80 Aar. J Aalborg den 1ste Decbr. Hr. Raadmand Hans Jacob Preuss, Herredsfoget i Kiær og Hvetboe Herreder. J Falster den 18de Octbr. Mad. Christine Busch, Sognepræsten Hr. Thøger Stestrups Kiæreste. J Kiøbenhavn den 23de Decbr. Mad. Friderike Justine Christianii, fød Camman, 50 Aar; den 24de Decbr. Sr. Malte Friderik Steenberg, 19 Aar. Vacancer: Herredsoget Embedet i Kier og Hvetboe Herreder, Aalborg Stift. Egers Sorenskriverie i Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1780-12-29
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften.