JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1800-10-31
Et Fruentimmer af honette Forældre, og som har friske en haard Skiæbne, ønsker sig en Condition hos et Herskab, eller andre honette Folk, helst hvor ingen Børn er, paa Lønnen sees ikke saa meget som paa en kiærlig og bevægelig Omgang med hende. Bogtrykkeriet giver nærmere Anviisning. Hvilken Fremgangsmaade burde man ved Ungdommens allerførste Underviisning helst følge, især naar Lærlingen skal forberedes til at indtræde i de lærde Skoler, Et Jndbydelseskrivt til den offentlige Exammen i Odense Skole for Aaret 1800, ved Doctor og Conrector S. N. J. Bloch, faaes hos Bogtrykker Wandall heftet for 10 sk.
Jyske Efterretninger, 1800-10-31
En Attestatus, som søger Condition for at prædike, eller informere, anvises af Klokker Boe.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Trykkes og udgives 2 Gang.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
England. J den store Magistratsforsamling, den 14 October blev en Beretning aflagt fra den Kommittee, som var bleven nedsat for at undersøge Aarsagerne til nutidens uhyre Priser paa Levnedsmidler, og denne har reent ud erklæret de Londner Viktualithandleres og Faktorers Aager som Aarsagerne til Dyrtiden i London, efterdi disse Folk slutte Kontrakt med Landmanden, hvorefter de tage af ham alle hans Produkter uden Undtagelse, saa at Bønderne slet ikke meere, som brugeligt var, komme regelmessigen til Torvs; følgelig kunne Spekhøkere sælge Smør, Ost og slige Artikler til saa høie Priser som de ville, naar ikke Regieringen traf Forholdsregler derimod. Magistraten approberede denne Rapport. - Alderman Waithman erklærede herpaa, at saa meget man end var berettiget til, at klage over Aagerkarle, Monopolister og Forprangere, var det dog en reen afgjort Sag, at Krigen var Hoved= og Grund=Aarsagen til det Onde, hvilket han derefter grundigen detaillerede, og sagde tilsidst, efter Digteren Goldsmith. Jil fares the land, to hastning ille a prey, Wherre wealtli accumulates, and men decay. (Det Land farer ilde, bliver et Bytte for fremilende Ulykker, hvor Rigdomme sammendynges, og Mennesken forfalde). "Ja, udraabte han, Menneskene forfaldt paa Legem og Aand. Naar Folkets store Legem, der udgiør Statens Styrke og Stytte, enten hungrer eller maa leve af Almisse, kan man da sige, at Menneskene endnu kun har mindste Lighed af det, der tilforn var Englændere?" Hibbert bemerkede, at Fraadseriet og Papirspengene vare at ansee som Medaarsager til Dyrtiden og sagde: Det er maaske en Ulykke for os, at vor Handel er saa stor.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Holland. Remonstrantlærerne anholde stærk hos Regieringen om at befries for Statssafgivterne formedelst deres ringe Jndkomster. J den herom aflagte Rapport til det første Lovgivningskammer siges: "Vi bejamre med Supplikanterne, at saa mange Lærere i vort Fødeland belønnes saak. et, hvori vi see een af Aarsagerne, hvorfor saa mange uværdige, uoplyste Mennesker vanære en saa hæderfuld Kaldsforretning, som den, at danne gode Borgere for Staten. - Festen d. 18 Octbr. er bleven celebreret med Taler, store Taffeler, patriotiske Skaaler (vaderlandsche conditien) og i Amsterdam med et til Festen forfærdiget Komediestykke: De Aftoogt der Engelschen en Russen van de Bataafsche Rust. - 2 af vore Vagtskibe have slaaest med en engelsk Kutter paa 18 Kanoner og - taget ham. En fransk Lugger har taget en anden engelsk Kutter ved vore Kyster.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Blandede Efterretninger. Den befrieve Senator Clemens de Ris havde sat 19 Dage i en Kielder med tilbundne Øine.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Efter Politieministerens Ordre have alle pariser Aviser, og selv Moniteuren maattet erklære den udspredte Efterretning om Mordet paa den forløste Barselkone, for ugrundet. - Altsaa et Eventyr, prentet i dette Aar.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Et fransk Blad bemerker i Hensyn til Dagens Anliggende, at de, der fra Morgen til Aften ligge for Bonapartes Fødder, smigre ham ved hver Leilighed, og forsikre ham om ubrødelig Troskab, ere maaskee de, han mindst bør troe. Den franske Landarmee skal herefter, i Krigs- og Fredstider, bestaae af 120 Divisions= og 240 Brigade Generaler, og 120 Adjutantskommandanter. De Førstes Gehalt er bestemt til 15000, og 10000, de sidstes til 6000 Franker.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
J Egypten er der sluttet ny Vaabenstilstand.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
J Carlserona legges der Kiøl til 2 nye Orlogskibe.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Den 23 October beærede Admiral Lord Nelson det tydske Skuespil i Hamborg, og d. 24de besøgte han Tydsklands første Digter, Hamborgernes ærværdige Klopstock.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Deien af Tripolis har nu ogsaa erklæret den Romerske Keiser Krig, og allerede opbragt 3 keiserl. Skibe. J Rusland uddeles i disse Tider mange Ordener, og Kors.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
De 3 Fæstninger Ulm, Jngolstade og Philipsburg, skulle nu, efter Gen. Moreaus Beslutning, sløifes, og med Philipsburg blev alt d. 19de gjort Begyndelse. Denne Postdag lader man General Pultney passere tilbage giennem Strædet til Lissabon.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Indenlandske Efterretninger. En Kommando Husarer er den 26 October ankom men til Helsingøer, hvor de ere bestemte til Strandvagt for at forhindre Landning af Fartøier, der komme fra Middelhavet, forinden de er visiterede.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Orlogskibet Neptunus og Briggen Sarpen ere begge lagte ind igiennem Bommen.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Den 26 passerede en svensk Kutter igiennem Sundet fra Nordsøen.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
En Galiase fra Kiøbenhavn kommende fra Bourdeaux, til Lybek, er Strandet ved Høganess paa Skaansksiden, og en Jagt af Sønderborg, ladt med 28000 Tag= og Muursteen, er strandet ved Dragøe.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Posten fra Lybek af 21 October er bleven plyndret og alle Breve borttagne.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
J Mad. Collins Kollection i Khavn, er No. 25666 udkommen med 8000 Rd. Gevinst. 100 Rd. paa No. 3718 i Hr. Sveistrups Kollection, samt 50 Rd. paa et andet Nr., er det eneste af saakaldte høie Gevinster som 5te Klasses Trækning hidtil har havt at tildeele Aalborgs Kollectioner - Som bekiendt, kom for et var Aars Tid siden den daværende høieste Gevinst i Classelotteriet paa 40,000 Rd. til Viborg. Sedlen, den faldt paa, havde tiført en fattig Skoslikker, som solgte den til andre, fordi han selv ikke formaaede at fornye den til 5te Klasse.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Da nu hint glædelige Budskab ankom, skal Skoeflikkeren, have lagt denne Lykkens Egensindighed saa lidet paa Hierte, at han endog takkede Forsynet, at saa umaadelig en Sum Penge ikke var falden ham til Deel, hvorved han havde villet bleven aldeles ulykkelig.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
J Frideriks Kirkes Friskole i Khavn, undervises Drengebørnene nu i Kurvemagerarbeide, som en afvexlende nyt tig og opmuntrende Beskieftigelse. Hr. Justitsraad Schlegel har paataget sig Bestyrelsen over dette Arbeide, og har alt et heelt Oplag af smukke Kurve, som sælges til Børnenes Bedste.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
I Khavns Adresse-Avis spørger een Mand om en anden Mand, der i Sommer havde Kommission om Vandvæsenets Arbeide til Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
J Khavn, er udkommen en Bog om, hvorledes man paa en let men dog sattelig Maade kan lære at trætte, uden at komme til kort. Trætterne gives 3 Jnddelinger. 1) Trætter ved gammel Strand. 2) Huustrætter imellem Egtefolk, Sødskende, Naboer, m. m. 3) De Lærdes offentlige fornøielige og opbyggelige Sridigheder.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Politievennen No. 130 indeholder nogle Betragtninger over den nærværende store og endnu større truende Dyrtid, og Kiøbenhavnsbladet No. 38 har en Begiering, til Magistraten om at fælde de høie Rugpriser.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Efter en Politieanmeldelse i den fyenske Adresseaves, gives der tre Aarsager hvorfor Skolevæsenet er i saa saare slet en Forfatning, nemlig: 1) Skolebygningernes overmaade slette Forfatning; 2) At Børnene ikkun komme en saare kort Tid om Aaret i Skole, og 3) at Skolelærernes Løn er aldeles utilstrækkelig. - Saalænge disse Hindringer, hedder det, ikke ere ryddede af Veien til alle baade Høie og Laves Bestræbelser for Skolevæsenets Opkomst være uden Nytte.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Modepost. J Berlin er udkommet en Undersøgelse om Brugen af falske Haar og Parykker i gamle og nye Tider. Et Skrift, der i Hensyn til Klygt og Lærthed skal have faa sin lige.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Aalborg, den 4 November.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Lotterie. J Tallotteriets 815 Trækning i Kiøbenhavn ere følgende Nummere udkomne: Til den forestaaende 816 Trækning i Kiøbenhavn kan daglig faaes Sedler paa Aalborg Postcontoir.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Fra 6 October til 2 November er ved Aalborg Toldbod følgende Skippere indkomne: Niels Præst fra Mariager med Brænde, C. C. Black fra Saxkiøbing, Hvede, Erter a., Erich Bengrion fra Stokholm, Tiære, J. J. Lund fra Kiøbenhavn, Stykgods, P. Jørgensen fra dito, dito, R. Sahlberg fra Mariager, Brænde, J. Jensen fra Naschou, Hvede a., Chr. Sund fra Randers, Baglast, Joh. Hellemann fra Bandholm, Hvede re, C. N. Lund, fra dito, dito, Lars Nepper fra Kiøbenhavn, Stykgods, A. A. Dahl fra Moss. Trælast, H. Knudsen fra Friderichs stad, dito, J. Liisborg fra Fladstrand, Baglast, J. Hau sen fra Randers, dito, S. Andersen fra Drammen, Trælast a., M. P. Blath fra dito, dito, P. Møller fra dito, dito, Poul Sand fra dito, dito, Jens Graven fra dito, dito, Chr. Thomsen fra Mandahl, Trælast, J. S. Casper fra Fladstrand, Baglast, B. Back fra Lissøe, Hør og Hamp a., Chr. Hauw fra Laurwig, Trælast a., J. Thorbiørnsen fra dito, dito, B. A. Gogstad fra, dito, L. Pedersen, fra Østerriisøer, Trælast a., K. Kittelsen fra dito, dito, Thomas Gundersen fra dito, dito, H. Biørnsen fra dito, dito, L. Johnsen fra dito, dito, J Eldrup fra dito, dito, J. Gundersen fra dito, dito, J. Nielsen fra dito, dito, R. Normann fra Neu Castel, Steenkul og Stykgods, Arthur Schott fra dito, dito, W. Manson fra dito, dito, G. Hayle fra dito, dito, H. J. Jessen fra Hamborg Stykgods, M. Andersen fra Arendahl, Trælast, N. Madsen, fra dito, dito, N. P. Flørenæs fra dito, dito, J. N. Wuust fra dito, dito, J. P. Stanggaard fra Sønderborg, Taastene, Peder Sand fra Bergen, tør Fisk &c., Eschild, Nielsen fra Christiania og Slæben, Kalk a., Ole Marchussen fra Odense, Baglast, A. Hansen fra Christiansand, Trælask, A. Christensen fra dito, dito, S. O. Schalle fra dito, dito, H. J. Jordt fra St. Ydes, Salt, L. Uldrichsen fra dito, dito, N. T. Madsen fra dito, dito, M. Mathiasen fra Flensborg, Baglast, C. Riiber fra Kiøbenhavn. Stykgods, S. Sørrensen fra dito, dito. N. Møller fra dito, dito, C. Jansen fra Dragøe og Kiøbenhavn, Baglast. A. Nielsen fra dito, dito, A. H. Wass fra dito, dito, N. Faber fra Naschou, Hvede &c.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Politieanmeldelse. Kunde der fra Nibe Kiøbsted ikke anlegges Handel paa andre Steder end Kiøbenhavn, f. E paa Norge Østersøen og andre udenrigske Havne Vilde Byen ikke derved ophielpes, og dens fattige Borgere aabnes Adgang til Fortieneste, ved Arbeide; gives der ikke iblandt Borgerne enkelte Mænd, der med udmærkede Risdomme, og som man burde formode, havde Kundskaber nok, til at drive Handel paa fremmede Steder, S. T.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
For et skikkeligt Menneske der forstaaer hvad han bør, kan strax erholdes en god og fordeelagtig Condition ved en Skole paa Landet. Anviisning om samme gives fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Bekiendtgiørelse: Jfølge det Kongelige danske Cancellies Skrivelse af 20 Sept. d. A., agter Directionen, for Odense Graabrødre=Hospital Mandagen den 1 Decbr.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
næstkommende Formiddag Kl. 10 Slet udi Odense Hospitals Forsamlingsstue ved offentlig Hammerslag, og paa det Kongelige danske Cancellies nærmere Approbation, at afhænde, det ommeldte Hospital til Fordeel for Jndretningen af et Syge=Huus forundte Privilegium til et nyt Apotheks Anlæg i Odense, efter Kongelig allernaadigst Bevilling, af 5 Julii f. A., paa de Conditoner, og paa de forskiellige Maader, som ved forrige Auction bleve fremlagde og fandt Sted. Thi ville de Lysthavende til benævnte Dag og Sted, behage at indfinde dem. Ovense Hospitals Direction den 10 Octbr. 1800. Hvilken Fremgangsmaade burde man ved Ungdommens allerførste Underviisning helst følge, især naar Lærlingen skal forberedes til at indtræde i de lærde Skoler, Et Jndbydelsesskrivt til den offentlige Exammen i Odense Skole for Aaret 1800, ved Doctor og Conrector S. N. J. Bloch, faaes hos Bogtrykker Wandall heftet for 10 sk.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
En Attestatus, som søger Condition for at prædike, eller informere, anvises af Klokker Boe.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Almanakker for Aaret 1801, ere at faae hos Bogtrykker Wandall for sædvanlig Priis.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Samling af Reskripter, Kammer, og Collegii=Breve, m. m. som angaaer Fyens Stift, 1ste Hefte for 1800, saaes hos Bogtrykker Wandall heftet for 3 Mk. Med Schalupen den unge Niels Peter, beliggendes ved Hr. Kraftes Plads, modtages Gods og Passagerer a Kiøbenhavn til den 4 November. Aalborg den 28 October Christian Riiber.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Jeg undertegnede forfærdiger Barometrer og andre Sorter Glasarbeide; hvormed jeg formoder at ville erholde det ærede Publikums bifald. Der ere vel andre her i Byen for nærværende Tid som sælger Barometrer, men det er ei af mine. Mit Logie er for nærværende Tid i Kirkegyden hos Hr. Brünnes. Aalborg den 30 October 1800. S. A. Mag.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Natten imellem den 26 og 27 d. M. er fra mig Undertegnede bortkommet, en sort Hoppe 16 Aar gl. uden nogen Aftegning, hvo derom kan give mig, Oplysning eller skaffe mig den tilhænde lover jeg herved en skikkelig Douceur. Grindsted Bye i Hammer Sogn i Vensysset den 30 September 1800. Jacob Jepsen.
Jyske Efterretninger, 1800-11-04
Paa Buddeerupholms Gods udi Skiørving Sogn og Bye, Aalborg Amt, er Huusfæster Jens Andersen Skræders Hustrue, Ane Christensdatter, ved Døden afgangen. Arvingerne, som er vides hvem ere, da hun ingen Livsarvinger har efterladt, indkaldes med 12 Ugers Varsel, at melde dem under Skiftet med lovlig Legitimation. Budderupholm den 23 Ott. 1800. L. Kiær, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1800-11-07
Trykkes og udgives Jtalien. Overgeneral Brune har forkyndet Cisbipinerne: at det øvre og nedre Novaresiske indtil Ses sig Fløden er blevet forenet med den cisalpinske Republik Det hørte hidtil under Piemon. - J de franske Fredsforslag skal Talen ogsaa være om en Lispadansk Republiks Oprettelse hinsides Pofløden. - 7000 Fransk tre brudte op, for igjen at tage Lucca i Besiddelse. -
Jyske Efterretninger, 1800-11-07
General Brune skal d. 16de Okt. heel uventet have opsagt Vaabenstilstanden, dersom ikke Fæstningen Mantua, efter Exemplet af hvad de er skeet i Tydskland, blev ham overleveret som Underpant, men hvilket Gen. Bellegarde reendtud afslog.
Jyske Efterretninger, 1800-11-07
Frankrig. Blant de mange Deputationer, som have ønsker den første Konsul til Lykke med hans Redning, var den fra Præffekten og Borgerskabet i Paris den merkværdigste. Præfeklen hvidt en Tale, hvori følgende Sted forekom: "Det Forsyn, som i det 8de Aar tilbageførte Dem, General, Konsul, fra Egypten, og som ned Marenge befriede Dem imod Deres Villie for alle de Farer, fra hvis Midte Seieren frembrød, som endelig den 10de dennes reddede Dem for Mornermes Rasenhed. - er, tillad mig at sige det, mere et Forsyn for Frankrig end for Dem. Det vilde ikke tilstede, at et saa stort Aar, fuldt af berømmelsesfulde Begivenheder og som var bestemt til at indtage en saa udmærket Plads i Aarbøgerne, paa eengang skulde endes med en afskyelig Forbrydelse og derved fordømmes til at udslettes af vore Annaler. Borgerkonsul, vi tale her ikke om de Strafskyldige. Disse ere ikke i Deres Magt, de henhøre til Lovene." - Efter Talen underholdt den første Konsul sig længe med Præsekten og de 12 Borgemestere. Blant andet sagde han, at han til Ære for p. F. Wandal. det pariser Folk maatte tilstaae, at de slette Borgeres Tal stedse havde været yderst ringe, og sluttede med følgende Ord: Siig Borgerne, det er en meget tung Forretning, at regiere Frankrig efter et Tidsrum af 10 med saa overordentlige Begivenheder opfyldte Aar. Den Tanke, et arbeide for det bedste og mægtigste Folk paa Jordkloden, maa være ledsaget med Skilderiet af Familiernes Lykke, den forbedrede offentlige Moral og den tiltagende Erhvervflid, ja jeg kunde sige, med Beviserne paa Nationens Tilbøielighed og Tilfredshed." - Den 20de Octbr. have Konsulerne taget en omstændelig Beslutning angaaende Emigranterne, hvoraf sees hvilke der skulle udstryges, eller ikke udstryges af Listen. Af de 145000, som stode paa den, ere 13000 blevne udstrøg ne af Direktorerne og 1200 hidtil af Konsulerne. - Den 22de afreiste den første Konsul med Generalerne Moreau, Bernabotte, Lecourde, Lahorie og et stort Følge til Requeneourt, for at mynstre de der fra Leieren, ved Amiens under General Murat ankomne 10000 Mand Kiernetropper. Dette Korps var bleven beordret til Paris saa snart Mordkomplottet blev opdaget.
Jyske Efterretninger, 1800-11-07
England. De kongl. Minister skal være komme efter, at der i denne hele Krig og især fornylig er bleven gjort meget betydelige Remisser i Plastre og Barrer fra det spanske Sydamerika til Lissabon med portugisiske Skibe, og at der endnu ere flere Skibe underveis med slige kostbare Ladninger. Den gode forstaaelse imellem begge Regieringer kunde herved let blive forstyrret. Jmidlertid indskibes i Portsmouth et Artilleriekorps m.v. til Portugals Tieneste mod en fiendlig Jnvasion. Andre Tropper skulle komme efter. - Hovedaarsagen til Englands Stridigheder med Deyen i Algier, er OpbringelArrest. disse sen af det ragusanske Skib, som skulde bringe den franske Reglerings Foræringer til Algier, hvilket Skib blev i Gibratter erklæret for en god Prise. Men da der nu er ankommet en algiersk Gesandt til London, bliver Sagen nok mindelig bilagt. Blant de Foræringer, Gesandten medbringer til Kongen, findes 2 Løver og 2 Tigere. - Her indføres nu en Mængde Korn fra Nordamerika, Østersøen a., og selv fra det af Englændere sperrede Holland; ligesaa er her 80 Tønder Smør bleven indført fra Frankrig. Ved alt dette stiger dog Hveden i Prisen og Brødet i Taxten. - Regieringen har faaet Depesker fra General Aberkrømbi, hvori han melder, at han med sit Urmement var gaaet for Cadix, men da han fandt denne Plads for stærkt befæstet, opgav han, efter holdte Krigsraad, sit Anslag og gik tilbage til Gibraltar. - J Glasgow var den 20de en skammelig Tumult, idet Pøbelen anholdt en Meelvogn, førte den til Torvet, aflæssede der Meelt, og slangte Vognen i Fiorden. Nu tør ikke en Vogn mere komme til Byen.
Jyske Efterretninger, 1800-11-07
- De fra Paris tilbagerelsende amerikanske Gesandter ere ankomne til Weymouth.
Jyske Efterretninger, 1800-11-07
Tydskland. Vaabenstilstanden, som vilde udløbe den 5 Novembr., er nu forlænget paa fire Maaneder. Grev Cobenzl ankom den 23 Okt. til Strasborg, hvor man modtog ham meget høitidelige. - J det røde Huus ved Frankfurt mødtes i disse Dage 2 mærkværdige Personer: Ludvig Bonaparte, Brodet til den første Konsul, som reiser til Berlin, og Marquis Luchesini, som gaaer til Paris og Luneville. De talede længe sammen. - Fæstningerne Ulm, Jngelstads og Philipsbargs Sløfning fremskyndes meget. Den svabiske Kreds maa til Sløifningen af Ulm stiske 3400 Bønder, 200 Nuurmestere og 200 Tømmermænd, maae og tilligemed Würtemberg levere 35000 Overkiøler for den franske Armee. - Diffe Fæstninger, siger Moreans Ordre, nytte den franske Armee til ingen Operationsplan, eller forsvar, men kunde være Fienden til Fordeel, i Tilfælde af en Fremrykning. - Ogsaa Rehl og Hohewielskulle sløises.
Jyske Efterretninger, 1800-11-07
Spanien. Epidemien anretter endnu d. 10 Okt.) skrækkelige Ødeleggelser i Kadix og omliggende Enne. Lægerne kiende hverken Sygdommens Aarsager eller Navn, og gaae derved ganske i Blinde tilverke. Sterke Svedemidler have reddet nogle af de Byge. Man regner de Dødes Tal til 10000 og 16000 ligge endnu syge. Unge, blodrige og korpulente Personer, blive pludselig et Offer for denne Syge.
Jyske Efterretninger, 1800-11-07
Blandede Efterretninger. Politiet i Paris har gjort Publikum opmærksom paa et nyt Slags Bedragerie, at nemlig mange, som af Kiøbmandene betroes Vare eller Penge at notere med paa Markederne eller omkring i Landet, komme tilbage og foregive, at være bleven udplyndrede og saarede. Saaledes greb man fornylig en Bedrager paa fersk Lod med blødigt Hoved, som sagde at være saaret af Stratenrøvere, men havde selv skrammereret sig i Ansigtet. Den 18de Okt. angreb en Sværm Snighandlere, ved Passe i Frankrig en Vogn med 50 Fade Brændevin, som vare deres Kammerater fratagne, og saarede de 2 derhos værende Toldbetiente. - Det maatte være en større Vogn, end her til Lands bruges. -De fra Algier til London ankomne Løver ere bragte til Tower, hvilket anledigede det falske Rygte, at en en selig Lord var ført derher som Arrestant.
Jyske Efterretninger, 1800-11-07
En Kiøbmand fra Manchester, som nyt reiste til Frankrig, for at kræve Gield ind, skal vært bleven arreteret i Paris som Spløn.
Jyske Efterretninger, 1800-11-07
I York blev nylig en Herre endelig forenet med sine Ønskers Gienstand, efterat han i 14 samfulde Aar havde ageret Elsker hos hende. Da han borde 2 engelske Mile borte fra hende og besøgte hende 2 Gonge om Ugen, saa havde han paa disse Kierlighedsvister tilbagelegt 3736 engelske Mile.
Jyske Efterretninger, 1800-11-07
Blant de af det hollandske Selskab til Chelstendommens Forsvar ifior udsatte Prismaterier var ogsaa denne: "Hvilke ere de søndeste Beviser for, at den Helligaand er den tredie Person i Guddommen, men ingen af Besvaringerne fandtes tilfredsstillende. Præsten Lavnter, der af en Soldet blev saa ubarmhiertig saaret, skibbede Søndagen d. 12 Okt. alle sine Kræfter sammen og lød sig høre i Kirke, hvor han holdt en meget rørende Prædiken og Menneskekterlighed. "Døden, sagde han, ligger haarde paa mit saarede Bryst. Jeg føler, at disse Ord ville blive de sidste, J hører af mig, hører dem, som jeg talede dem fra min Grav." - Aldrig fløve der flere Andagtstaarer ved en Prædiken.
Jyske Efterretninger, 1800-11-07
Man har i London beregnet, at der i den nærværende franske Krig er bleven leveret 108 Feldtslage. Sterbrittanniens offentlige Jndkomster for dette Aar beløbet 185 Millioner Rdr.
Jyske Efterretninger, 1800-11-07
J England er en Møller sat under Tiltale, for at have kommet Kride i Melet for Borgerne.
Jyske Efterretninger, 1800-11-07
Indenlandske Efterretninger. Den franske Minister for de udenlandske Sager har unddr. 25 Vendemiøire (17 Octbr.) sendt Borger Dietrich, fransk Agent i Altona, en Skrivelse, hvori hen lader følge den første Konsals Svar paa Borger Crassours Tøle, hvilket, siger han, kan tiene til, at give hele Europa det tilkiende, som alle Franskmænd vide og føle, at Republikens Regiering besidder Nationens Tillid, og at dens første Øvrighedspersons Liv kan under ingen omstændigheder være erponeret. Paa denne Maade maa hin lige saa urimelige som Frekkelige Forsøg, fremstilles. De, som i Udenlandet ville søge, at giøre en Begivenhed deraf, maae vide, at den aldrig har kunner være een og aldrig ville blive det. Hine Forsøg har været en Yttrelse af et afsindigt og undførligt Project, der kun har tient til, fra alle Anthoriteters og alle Jndividers Side, at tilkiendegive den Enstemmighed i Meninger, i hengivenhed og i Anstrengelser, som stedse ville giøre enhver Formastelse ligesaa udsvævende som un mulig. - Alle andre franske Agenter udenlands ere paa samme Maade tilskrevne.
Jyske Efterretninger, 1800-11-07
Ved Resolution af 24 October er det Bagerne i Kiøbenhavn tilladt at bage, og, uden Taxt, at udsælge saavel Brød af Rug som af Byg og Rug blandet i lige Deele, samt Blandingsbrød af Rug, Byg, Hvede og Erter, ja endog med Tillæg af Kartofler; dog at Priserne paa disse Brødsorter ei overstige Rugbrødstaxten. - En af Grundene herfor var, at jo friere Hænder enhver Bager havde til forskiellige Olandingsmaader, jo meere Leilighed havde han til, at giøre de Forsøg, som gave ham størst Afsætning, og satte ham i Stand til, frem for andre, at give Kiøberne mere Brød for mindre Betaling.