JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1832-06-17
Om Ophavsmændene til det skeete Oprør er man meget uenig. Nogle tillægge Carlisterne, Andre Republicanerne Skylden. Man vil vistnok komme Sandheden nærmest, ved at antage, at begge Partier have medvirket hertil, og det med saa meget større Held, da den almindelige Næringsloshed i Forbindelse med Harmen over den ydmygende politiske Stilling, hvorden perierske Administration har bragt Frankrig, har gjort Folket modtageligt for enhver Ophidselse mod Regjeringen. Den udholdende Forbittrelse, hvormed Folket i tvende Dage har kjæmpet mod en høist betydelig Militairmagt, viser, at Oprøret ingenlunde har været et Værk af en enkelt Faction, og det er ikke usandsynligt, at en duelige Overanforer og den deraf følgende Eenhed i Operationerne vilde have frembragt et ganske andet Resultat. Det er at haabe, at denne Begivenhed vil aabne Øinene paa Kong Ludvig Philip, og at Lafsittes og hans Venners patriotiske Bestræbelser ville formaae ham til, endnu i det afgiørende Øieblik at forlade et System, der berover ham Nationens Agtelse og holder ham i Afhængighed af Udlandet.
Viborger Samler, 1832-06-17
Et Aftenblad af 7de Juni melder, at Nationalgarden og Linictropperne den 6te om Aftenen forfulgte Oprørerne med Kanoner fra Notre-Dame Broen til Arcis=Gaden, hvor mange af disse havde posteret sig; Broen og de tilstødende Quais blev besatte af Nationalgarden fra Districtet, der i overdreven Jver fyrede mod Husenes Vinduer, hvor uskyldige Borgere og Qvinder dræbtes; ogsaa udsatte den sig saaledes, at den led betydeligt af Oprørernes Jld; selv Obersten for en Legion faldt. Da det blev bekjendt i Hovedqvarteret, bleve Liniebatailloner med to Kanoner sendte til Hjælp og Aflysning; disse begyndte en regelmæssig frygtelig Pelotonild, der længe vedvarede tilligemed Kanonaden. Jnsurgenterne stormede flere Gange løs paa Kanonerne; endeligen flygtede de Overblevne, nogle Hundrede i Antal, til Klosteret St. Meri, i Enden at St. Martingaden, hvor de Kl. 4, barricaderede sig i Kirken. Marschal Soult kom personlig derhen, og opfordrede dem til at overgive sig paa Discretion; da de ikke gjorde dette i de bestemte 10 Minuter lod han (efter Andre General T. Sebastiani) Dørene, skyde ind, Kirken tage med Storm, og, hvo der endnu var i Live, blev gjort til Fange. Nu holdt Geværilden op med Undtagelse af nogle enkelte Skud, Kl. 9 ved Hallen; men Nationalmagten var igjen i Besiddelse af alle Poster, Oprørerne vare alle dræbte: fangne eller adspredte paa Flugten. Nogle Tropper bleve dimitterede, Folket hilsede dem paa Hjempeien med Raabet: Kongen leve, Linietropperne leve, Nationalgarden leve!
Viborger Samler, 1832-06-17
Natten mellem den 5te og 6te Juni faldt især mange Mennesker ved Passagen Saumon i Gaden, Montmartre. De i Nærheden liggende Huse bleve tagne med Storm og atter tagne tilbage, og endnu blodigere skal det være gaaet til paa Pladsen Mau bert. Paa første Sted kjæmpede man fra Kl. 6. til 11 om Aftenen, da Jnsurgenterne, trængte at Overmagten, kastede sig ind i Naboehusene, og syrede derfra paa Tropperne, der lede saa meget, at man maatte lade Rebellerne beholde deres Post om Natten. Folket var meget vel forsynet med Ammunition, da det havde bemægtiget sig et Krudtmagazin i Nærheden. Folkehobene bestode meest af de laveste Classer (hermed stemme andre Efterretninger ikke overcens); dog saae man ogsaa velklædte Personer derimellem. Ved Le Marais faldt en Officier i Spidsen for sit Compagnie, hvorfor hans Soldater ikke gave Folket Pardon. Posthuset og Banken truedes, og Forbittrelsen var stor paa alle Sider. Den 6te om Morgenen udstædte Grev de Montallivet er Proclamation, hvori Jndbyggerne af Paris opfordres til at forene sig mod Despotisme og Anarchie, mod Carlisme og Republicanisme. Han bringer Franskmændene i Erindring, at Republiken har decimmeret deres Familier, og opfordrer dem til at samle sig under den trefarvede Fane mod den hvide og den blodrøde. "Den trefarvede Fane - hedder det til Slutning - der for faa Dage siden har kuldkastet Revolutionen i Vende, vil ogsaa triumphere over Anarchiet. Eders selvvalgte Konge er i dette Øiebliindtruffen i Eders Midte, smykket med hine Nationalfarver, der stedse have været ham ligesaa dyrebare som Eder. Viser ham den samme Tillid, som han viser Eder, og fælder, understøttede af det constitutionelle Frankrig, hans oprørske Fiender ved Juli thronens Fod." - Under Toget hørte man pibe i Nærheden af det italienske Theater, og man paastod, at denne Lyd var gaaet ud fra Hertugen af Fitz=James's Pallads. Man forlangte, at han skulde træde frem og tage sin Hat af; han vægrede sig. Nu knuste en Hagl af Stene hans Vinduer, og beskadigede hans Hotek. Senere har Hertugen i offentlige Blade erklæret at det ingenlunde har været hans Hensigt, at vise Ringeagt mod den afdøde General.
Viborger Samler, 1832-06-17
Om Hertuginden af Berri beretter Cour. J. at hun i Selskab med Exmarschallen Bourmont var landet i Nærheden af Marseille og derfra havde begivet sig til Montpellier. Derpaa synes hun at have taget sin Vei igjennem Languedoe, og her at være truffen sammen med General Clouet og Mad. Larochejaquelin. Disse 4 Personer skulle have fortsat Reisen i en Calesche og hver 30 Lieues vexler Passe og Navne (ogsaa en Virkning af det perierske Ministeriums uforsvarlige Skaansel, der har ladet de vigtigste Embeder i Departementerne forblive i Carlisternes Hænder). Saaledes skulle de den 9de eller 10de Mai være komne til Bordeaux, hvor de have tilbragt en Dag; derfra have de taget Veien gjennem Kystdepartementerne og naaet Dep. Nedre=Loire, hvorfra de den 14de eller 15de begave sig til La Botage, for at træffe sammen med deres Tilhængere. Efter at have raadslaaet med disse og erholdt Underretning om Landets Tilstand, have Bourmont og Clouet, der indsaae Umuligheden af, at udrette Noget i nærværende Øieblik, formodentligen søgt at overtale Hertuginden til, at søge Kysten og indskibe sig paa et i Nærheden i Beredskab liggende Fartøi. Men hun skal have erklæret, at da Loddet eengang var kastet, kunde hun ikke træde tilbage; hun vilde ikke forlade Vender, og var belavet paa at finde sin Død der, hvis saa skulde være. Det er sandsynligt ifølge denne Beslutning, at hun den 18de Mai har tilskrevet nogle Chefer, for at forekaste dem deres Mangel paa Energie og Hengivenhed. Men de Fængslinger, der ere paafulgte, og de Documenter, der ere lagte under Beslag, have meget svækket Hertugindens og hendes Tilhængeres Mod. Hun har søgt Tilflugt i Le Marais, en Egn nærmere ved Havet, hvorfra Flugten vil være lettere. Adelen har især compromitteret sig og blandt denne en Marquis de Coislin, der var bestemt til Generallieutenant for Armeen i Vesten. J sine Breve undertegner Hertuginden sig; Marie Caroline, Regentinde af Frankrig." Blandt de opfangede Papirer torde en Skrivelse, sandsynligviis fra forrige Høst, fra en gammel Vendeer til Hertuginden være den mærkeligste, da den giver en tro Skildring af Sagernes Stilling, og viser en ualmindelig Evne til at betegne de kommende Begivenheder.
Viborger Samler, 1832-06-17
De forskjellige befalinger - hedder det der, - den i Madames Navn ere bragte til Vesten, bevise, at D. K. H. har af Deres Emissairer erholdt de falskeste Beretninger om disse Departementer. Det er derfor nødvendigt, at en Mand, paa hvem de fast kan regne, frimodigt siger sin Mening herom. Bevæbningen er ikke af den Beskaffenhed, at man med Fordeel kan fore Krig. Geværerne skrive sig endnu fra den forrige Revolution og due ikke meere; der mangler Krudt, som man kun har kunne anskaffe sig i pundeviis, og ogsaa dette er tildeels bedærvet, fordi det har maattet gjemmes. 1815 kunde vi regne paa Englands Bistand; men Enhver indseer, at vi nu Jntet kunne udrette, naar ikke de europæiske Hære tvinge Ludvig Philip til at drage sine Linietropper, ud af Vendre. Alene kunne Royalisterne ikke oprette Legitimiteten. Vi ville ogsaa derfor nu adlyde en utidig befaling, og samle nogle med overnaturligt Mod begavede Mennesker omkring os; men det hele Land vil kun da reise sig, naar det bliver understøttet af de fremmede Magters Vaaben. Deres Kgl. Høihed maa ikke lade Dem henrive; ellers existerer den inden en Maaned intet Vender mere; ellers blive Anførerne fangne eller dræbte, og Monarchiets sidste Tilflugt er tilintetgjort. Maaske vil der komme en Tid, hvor Alt kan udrettes med Frankrig alene uden fremmed Hjælp; men den er der ikke endnu; Folkets Elendighed er stor, det er bedre, at Ludvig Philip ligger under for dens Byrde, og at Restaurationen kommer en Vinter sildigere. Da kunne Royalisterne sige, at Revolutionen er Skyld i Alt, hvorimod man nu vilde skrive Alt paa vore Uroligheders Regning. Ethvert partielt Forsøg giver Fjenden større. Kraft, nu holde vi 50,000 Mand i Stik; men vise vi os, saa forraade vi vor Svaghed. Derfor maae vi vente, indtil de Fremmede vise, sig paa Grændserne, eller Anarchiet i Paris har ødelagt Ludvig Philip og hans Familie, eller Republiken er proclametet, hvilket ved Folkets Fortvivlelse maaskee vil ster endnu i denne Vinter."
Viborger Samler, 1832-06-17
Andenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1832-06-17
Kjøbenhavn. Af de erfarne Mænd fra Hertugdommerne forblive endnu en Tidlang i Hovedstaden de to OverretsKantslere Brockdorff og Spies, for i de aftraadte Notablers Aand at medvirke til dette vigtige Værks definitive Udarbeidelse.
Viborger Samler, 1832-06-17
Jblandt de flere Skaaler, som udbragtes ved Festen paa Skydebanen den 28de Mai, var en for Damerne, foreslaaet af Professor David. Heraf tog Kapit. Tscherning ved Jdeernes underlige Vexling Anledning til at tænke paa et andet væsentligt Middel til Dannelse og Moralitet: "Bogtrykkerkunst og Pressefrihed, og udbragte derfor en Skaal for Trykkefriheden. Da ved det høiere Sving, Stemningen havde taget, En af Selskabet hævede sin Stemme for Præsidenter nes Skaal, og Hr. Prof. David førte denne over paa Dhrr. Omen og Tscherning, bemærkede den Sidste, at de kun vare de første Bobler, der i Karrets Gjæring vare opstegne til Overfladen; det var en Hændelse, som fortjente kun lidt at agtes; det Væsentlige var, at Gjæringsprocessen var indtraadt. Selskabets villige Komme, ikke deres tilfældige Opfordring fortjente at paaagtes. Herved førtes Man til Ønskeet, at samles i lignende Anledning næste Aar, i hvilken Henseende alle Tilstædeværende efter Bordet, tegnede deres Navne paa en Liste.
Viborger Samler, 1832-06-17
Ved allerhøieste Rescript af 13de Mai er allernaadigst approberet: 1) at den Land- og Søkrigs-Commissairerne ved Forordn. 14de Octbr. 1746 forundte, Embedsrang, Nummer 7 i 8de Klasse, maa forhøies, og disse Embedsmænd tillægges Rang med Nr. 1 4de Klasse; 2) at samtlige Deputerede i Landmilice Sessionerne, saaledes som allerede for Søsessionerne. er bestemt ved Forordn. 8de Jan. 1802, skulle tage Sæde i bemeldte Session efter deres Embedstang; og fastsættes det derhos, at Land= og Søkrigscommissairerne paa Sessionerne stedse skulle have Sæde. Stemme og Underskrivt umiddelbar efter Amtmanden, som Sessionens første Medlem, og foran de til Møde paa Sessionerne commandeerte Officierer, uanseet om disse have en høiere enten personlig eller Embeds Rang, end Land- og Søkrigscommissairen; 3) at de paa Sessionerne mødende Officierer skulle indbyrdes tage Sæde, Stemme og Underskrivt efter deres militaire Charge, uden Hensyn til deres personlige Rang, og saafremt de ere af samme militaire Charge, da efter deres Anciennetet.
Viborger Samler, 1832-06-17
Som man erfarer, seer Dampskibet "Danias" Rhederi sig nødsaget til enten at forhøie Passagepriserne, eller at lade Farten ophøre, dersom det ikke vil udsætte sig for at bære et aarligt betydeligt Tab, vilket hidtil skal have været Tilfældet. Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg var den 4de Dr. ventende til Odense, for at tage nærmere Bestemmelse om de syenske Væddeløb; men, smed, At den offentlige Mening kan tolkes paa mange forskjellige Maader, viser en Anmeldelse fra Rendsborg om et Festmaaltid, som blev givet i "Stadt, Copenhagen" Dagen efter Cancellieraad Lornsens Løsladelse, og hvortil han var indbudet, ligesom og en Deputation af Kieler Studentere havde indfundet sig m.m. Den 3die Juni afreiste Cancellieraaden til Sylt.
Viborger Samler, 1832-06-17
Om den her i Samleren omtalte Lottosag erfares følgende Nærmere, som vel ikke er uden Jnteresse for en Deel af Bladets Læsere: "Skoemagermester Dortmund i Nüchel i Amtet Eutin, efter alle Vidnesbyrd en retskaffen og brav Mand, tog den 25de Mai 1831 hos Lottocollecteuren, Kjøbmand Boel i Pløen, til næste kjøbenhavnske Trækning 4 Sedler, og modtog samme efter gjort Jndsats af Bocks egen Haand. For den ene Seddel besat med 32 s. Cour., havde han valgt og ladet skrive Rumerne: 3, 13, 31 og 80. Saaledes fortæller Dortmund Sagen og erklærer sig villig til at at lide den største Straf, hvis han ei siger Sandhed. Ved Trækningen udkom de 5 Numere, 3, 13, 31, 39 og 80, altsaa for den omtalte Seddel en Qvaterne, 4 Terner, 6 Amber, og saaledes en Gevinst af 15,950 Rd. 40 s. Dahan nu den 7de Juni næstefter producerede sin Sed deel, erkjendte Collecteuren vel i Begyndelsen sammes Rigtighed, greb derpaa hævende og blegnende efter sine Registre, og afgav derefter den for Vinderen høist ubehagelige Erklæring: at Numerne ikke vare indførte deri, Sedlen altsaa ugyldig, og at Lottoet derfor er kunde reflectere derpaa. Uopholdelig reiste derfor Manden til Altona, men fik af Lottodirectionen samme Svar, at hans Seddel ej var anført i de indsendte Lister og følgelig ingen Forbindtlighed havde for Lottoet. - Det gielder en Capital af næsten 16000 Rd., for hvilken enten Dortmund vil bedrage Lot toet, eller han selv ved Collecteuren skal bedrages. Gienstandens Betydenhed og Bedrageriets Vished, hvorved Mistanken kun svæver imellem 2 Jndivider(Spiller og Collecteur) fordrer en streng, nøiagtig og uopsættelig Undersøgelse. Spilleren har unægtelig derved, at han er i Besiddelse af Seddelen, som en skrevet tydeligt, uden Radering, med Collecteurens sædvanlige Navnetræk, Formodningen for sig, og imod ham skal Beviset føres; og indtil dette skeer, maa Collecteuren betragtes som den Skyldige."
Viborger Samler, 1832-06-17
Aarhuus den 14de Junii. J Torsdags Aftes var her et meget glimrende Bal i Selskabet Polyhymnia beæret med Hs. Maj. Kongens samt de kongl. Prindsers og Prindsessers allerhøieste og høieste Nærværelse. Ved Allerhøistsammes Jndtrædelse i den særdeles festligt decorerede Balsal blev Hs. Majestæt hilset af den meget talrige Forsamling med en af Hr. Fr. S. Birch forfattet Sang, hvorefter fulgte et : "Længe leve Hs. Maj. Kong Frederik den Sjette." og et mangefold gjentaget Hurraraab. Ballet aabnedes af begge de kongl. Prindser: Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinand med Hs. K. H. Prindsesse Wilhelmine Marie og Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christian med Baronesse Marie Rosenkrantz fra Rosenholm. Hs. Maj. Kongen behagede kun at opholde Sig en Timestid paa Ballet, men selv dette Øiebliks Nærværelse iblandt os vil blive uforglemmeligt. For de kongl. Herskaber og deres Sulte, hvoriblandt ogsaa befandt sig to svenske Officierer, som af Hs. Maj. Kongen af Sverrig ere hidsendte for at bivaane de herværende Troppemaneurer, var der ved den paafølgende Souper arrangeret et særskildt Taffel. J alle tre Spisesale blev der paa eengang udbragt Hs. Maj. Kongens Skaal med uhyre Jubel, og derefter for Hs. Maj. Dronningen samt de nærværende kgl. Prindser og Prindsesser. Da Ballet var tilende, udbragte Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Kredsen af de dandsende Herrer et: "Længe leve Hs. Maj. Kongen!" som atter istemtes med jublende og mange Gange gientaget Fryderaab. Og saaledes vidnede ogsaa hele denne Fest, fra først til sidst, om den inderligste Hengivenhed for Kongen og for Kongehuset. - cotrortraarroratrioteressanteresse. -
Viborger Samler, 1832-06-17
Bekjendtgjørelser. J det jeg herved ifølge Viborg Stifts Bibelselskabs Love bekjendtgjør at Selskabet har bestemt at holde et Generalforsamlingsmøde i Bispegaarden næstkommende 26de Juni Kl. 6 Eftermiddag, udbeder jeg mig tillige, at De, der i afvigte Aar have modtaget Exemplarer af Selskabets udstædte Jndbydelse til at yde Bidrag, vilde behage inden anførte Dag til mig at tilbagesende de Jndbydelsen tilføiede Subskriptions lister forsaavidt de maatte have Bidrageres Navne paategnede. Viborg, den 14de Juni 1832. N. F. Ellgaard.
Viborger Samler, 1832-06-17
Candidatus chirurgiæ & medicinæ Berg har bosat sig som practiserende Læge i Viborg, og boer hos Hattemager Farsøe i Mathisgade.
Viborger Samler, 1832-06-17
Modehandlerinde M. Ankjerfra Horsens agter at indtræffe her til Snapstinget med et velassorteret Lager af Modepynt, hvoriblandt Silkehatte, Papiirs=, Straae, samt klare og simplere Dito, Hovedtøier, Halsbind m.m. Udsalget skeer i Hr. Uhrmager Fogs Boepæl i Nærheden af Torvet.
Viborger Samler, 1832-06-17
Undertegnede agter at indtræffe til Viborg, Snapsting, Tirsdag den 19de dennes, og anbefaler sig med et smukt Partie nye arriverede Manufacturvare, bestaaende af Silketøier, lange og firtantede Engelske, Franske og Thibet Schavler moderne Sirtzer, Bomuldstøier, Merinos, Lyster, Fransk og Thibet Merinos, Morien, Ginghams, Jndienne, Barege Kjoletøier, Cembrigs, glatte og fattioneerte Jaconetter, Moll, Linong og Gaase Gardin Nettelduger, flors og lystrings Hattebaand, fine og ordinaire Hampe lærreder, sorte Lærreder, hvide og couleurte Shirtinger i alle Fiinheder, Klæde, Buxe- og Vestetøier, Dreiler og Dækketøi, Olmerduger, med mange flere til denne Handel henhørende Artikler, som alt udsælges i mit forrige Logie hos Hr. Kjøbmand C. F. Friis ved Torvet, til de billigste Priser. W. M. Cohen.
Viborger Samler, 1832-06-17
2de Værelser ere at faae til Leie i Væddekjørselstiden hos Uhrmager D. Fog, boende ved Torvet.
Viborger Samler, 1832-06-17
Min førende Jagt Johanne, der forer 300 Tdr. Rug eller 350 Tdr. Byg, som er bygt i Aalborg for 6 Aar siden paa Kravel af gode og sunde Ege-Materialier let flydende til Grunden, agter jeg at sælge underhaanden. Liebhavere til dette gode og belvemme Farts vilde behage at melde sig hos Hr. Kjøbmand Winkel i Aalborg eller hos undertegnede Eier. Christen Sund, boende ved Virksund.
Viborger Samler, 1832-06-17
Nye Citroner, Figen, Kralmandler, Confect Rosiner, Chocolade, syltet Jngefær, hollandst Ost, Congo, og Campey=Thee, Madera og Rinsk Viin saa og røde og hvide Bordeaur Vine, ægte Viinædike, Cognac, St. Croix Rom, engelsk Klæde, Handsker, tilligemed alle Slags Kjøbmands-Maler= og Farve=Vare, m.m. faaes hos C. Stkr.
Viborger Samler, 1832-06-17
Jfølge Reqvisition fra Kammerraad, Amtsforvalter, Morville i Viborg, grundet paa det Kongl. Rentekammers Skrivelse af 24de Septbr. f. A. bliver den Viborg Bispestoel tilhørende Kongetiende af Roum, Vester bølle Østerbølle Lynderup, Simmested, Gjedsted og Hvam Sogne i Rinds Herred, stillet til offentlig Auction, til Bortforpagtning, paa eet eller flere Aar; Auctionen afholdes paa Hobroe Raadstue Torsdagen den 28de dennes Formiddag Kl. 10, hvortil Lysthavende, indbydes. Hebroe den 12te Juni 1832. Jansen. L. P. Dous.
Viborger Samler, 1832-06-19
land,
Viborger Samler, 1832-06-19
Frankrig.
Viborger Samler, 1832-06-19
- Det hedder, at Kamrene skulle indkaldes til den 25de Juli.
Viborger Samler, 1832-06-19
Blandet. Det engelske Underhuus har prorogeret sig til den 13de og Overhuset til den 14de Junii. J London tra man Anstalter til, den 15de Juni at feire ReformbillensSei. - En meget anseet Person, der bestræbte sig for at erholde den engelske Regjerings Forbøn for Hertuginden af Berri, hvis hun skulde falde i Fangenskab erholdt til Svar, at hun maatte ansees som en Rebel, der havde stræbt at ødelægge Frankrigs Rolighed. - Jfølge de sidste Efterretninger fra Atorerne skal det see maadeligt ud med D. Pedros Expedition. - Borgerkrigen raser paa ny i Grækenland. - St. Jean d'Acre har overgivet sig paa Discretion. -J Rhinbaiern hersker den ubeskriveligste Gjæring.
Viborger Samler, 1832-06-19
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours den 15de Junii. Hamborg 2 M. - a vista 212 ½ Species 210. - Specier solgtes til 12 Mk. 9 1/2 s. Obligationer (uden Renter) 81 A 90. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 3de Febr. 1820.) 101 1/2 a 102 Rbdlr. 10de Sølv eller 106 1/2 a 107 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1832-06-19
Kjøbenhavn. Under 1ste Juni er udkommen Forordning angaaende Forpligtelsen til at holde behørige Handelsbøger (hvorved det paalægges Alle saavel Grosserere, som Jnteressentere i Handelslaugene, og dem, der i Provindserne have Borgerskab som Kjøbmand uden Jndskrænkning til nogen vis Handel, Vexelerere, Apothekere, Boghandlere, Handelscommissionairer og Andre, hvis Handel maa sættes over Høkerens, i det mindste at være forsynede med en Journal og en Hovedbog, hvori det første og sidste Ark skal være stemplet Papiir, dog kun af 4de Kl. No. 7). Majorerne v. Lillienskjold af Slesvigske Curasserer og Wedell Wedellsborg af Fyenske Dragoner ere allernaadigst blevne forundte Oberstlieutenants, og Ritmester v. Tersling, Postmester i Aarhuus, Majors Caracteer. Den 9de d. om Eftermiddagen Kl. 5 1/2 kom Cadetfregatten Nymphen tilbage fra sit Krydstog i Kattegattet og Nordsøen. Hverken denne eller Fregatten Havfruen have lidt mindste Skade ved de tre Dages Storm, som de imellem den 9de og 12te f. M. bestode udfor Skagen. Der har været mange Syge ombord; af Nymphens Besætning skulle tre være døde, af Havfruens kuns 1. Efter Forlydende afgaaet Cadetfregatten igjen den 18de nordefter paa et Krydstog i Nordsøen. (Kbh.)
Viborger Samler, 1832-06-19
I det Pleno hvori de flesvig-holsteenske erfarne Mænd i Sectionerne udtalte Anskuelser skulde forene sig til en Collectiv=Anskuelse blev der udnævnt en Commission af Kantsler Spies, Professor Falck og Advocat Balemann, for at gjøre Ud last til den Beretning som skulde forelægges Hs. M. Kongen. Dette vigtige Arbeide blev igjen overdrage, til Hr. Balemann, som har udført det til Alles Tilfredshed. Denne udmærkede Mand har saaledes en stor Andeel i de følgerige Forhandlinger hvortil der knytte sig saa mange Forhaabninger.
Viborger Samler, 1832-06-19
Jfølge Bekjendtgjørelse fra den kgl. Slesvig-holsteen=lauenborgske Central-Commission i Slesvig, dat. 12te D., har der paa den senere Tid paa flere Steder af Hertugdommerne yttret sig CholeraTilfælder. J Altona og Wilster ere flere; i Pinneberg, Glückstadt og Slesvig hidindtil kun paa hvert Sted een Person bleven angre den og død af Cholera. Ogsaa i Hamborg er paa den senere Tid igjen hyppigt forekommen i det mindste mistænkelige Sygdomstilfælder. Jmidlertid skal Samfærselen med bemeldte Stæder, saavelsom med andre, hvori Sygdommen muligt endnu maatte yttre sig, indtil videre være aldeles fri og uhindret, hvorimod Bestemmelserne i Circulairskrivelsen af 12te Octbr. f. A., betræffende saadanne Personer, hvis Erhværv medfører et omstreisende Liv, igjen træde i Kraft.
Viborger Samler, 1832-06-19
Hs. Maj. Kongen forlod i Løverdags Middag, Kl. 12, ledsaget af Hs. Kgl. H., Prinds Frederik Carl Christian, Aarhuus, og indtraf samme Eftermiddag Kl. 3 i bedste Velgaaende til Randers, hvor Allerhøistsamme behagede at stige af hos Amtmanden, Hr. Kammerherre Lorentz. En Time efter Hs. Maj. Kongens Afreise fra Aarhuus begav Sig Hs. Kgl. Høihed Prinds FrederiFerdinand samt begge de Kgl. Prindsesser, ledsagede af en talrig Sulte, ombord paa det gl. Dampskib Kiel.
Viborger Samler, 1832-06-19
Ved Mødet den 13de Juni, som af de jydske Deeltagere i Selskabet for Hesteavlens Fremme i de danske Provindser blev holdt i Aarhuus, valgtes en Committee for Jylland, bestaaende af 7 Medlemmer, nemlig: Greve Chr. Fryss til Frysenborg, Ritmester v. Friis til Lyngbygaard Ritmester v. Benzon til Benzon Ritmester v. Flindt, Capitain v. Riegels, Justitsraad Bindesbøll, og Ritmester, Baron Juel Wind. Den 29de Juni holdes Committeen en Forsamling i Aarhuus, for at tage nærmere Bestemmelse for Selskabets Virksomhed i dette Aar. Thisted. Onsdagen den 13de Dennes indstrandede paa Wixøe Strand Kufskibet "Hendrienna Johanne kaldet, hjemmehørende i Grönningen for af Skpr. G. E. te Vellde, kommende fra Amsterdam, bestemt til Kønigsberg med Ballast. Besætningen, som bestod af 4 Mand, samt Skipperens Kone og 2 Børn, bleve reddede.
Viborger Samler, 1832-06-19
Viborg. Det Müllerske Skuespillerselskab, som i længere Tid med bifald, har givet dramatiske Forestillinger i Aalborg, agte at indtræffe hertil i Morgen, for i Væddekjørsels= og Terminstiden at more det skuespilbesøgende Publicum.