JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1775-06-27
Fiske=Vahre. Bergens Fisk Skpd. = 12 a 13 Rd. Graaser, salted Td. . . . - Rd. Graaser, tør Skpd. = 9 a 10 Rd. Klipfist Skpd. = = 1516 Rd. Rd. - Mk.
Københavns Adresseavis, 1775-06-27
Norsk Torsk salted Td. Jslandsk Td. . 53 a 6 Rd. Islandsk tør Fisk Skp. 13 a 21 Rd. Mk. Dansk Vaar=Sild Td. No. - Mk. Høste=Sild 28. 5 Rd. - Mk. Norsk Sild T., 5 Rd. - Mk. Nan S. T. 22 Rdlr. - Mk. Salt. Norsk Td. = 33 Rd. 3 Mk. - s. Lyneborger Td. = 60 Rd. 3 Mk. - s. Spansk Td. . 3 Rd. 3 Mk. - s. Viin. En Ahme Rhinsk Viin = 65 385 Rd. Et Orsehoved rød Viin, 5670 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin 40 a 58 Rd. Et Oxehoved Fransk Brænde ge = = = = 74476 Rd., Humle: Brunsviger Skpd. = 44 Rd. Garleber Skpd. = = 36 Rd. Norsk Jern Skpd. = 12 Rd. Tiære T. = = = 3 Rd. 4 Mk. Hør Skpd. = = 32 a 42 Rd. Reen Hamp Skpd. 22 a 25 Rd. " Brænde: Favnen. 2 Rd. - Mk.
Københavns Adresseavis, 1775-06-27
Pommersk For =- Rd. - Mk.
Københavns Adresseavis, 1775-06-27
Pommersk Bøg = 4 Rd. 1 Mk. - s.
Københavns Adresseavis, 1775-06-27
Holsteensk . 4 Rd. 1 Mk.
Københavns Adresseavis, 1775-06-27
Jydske enkelt Rd. - Mk.
Københavns Adresseavis, 1775-06-27
Fyhnsk Ele = = Rd. - Mk. - s. Birke, Rd. - Mk. - s.
Københavns Adresseavis, 1775-06-27
Kiøbenhavns Torve=Kiøb. - Brænde. Et Bonde=Læs = = 5 Mk. 8 s. Et Læs Torv = = 5 Mk. - s. Kul T. 1 Mk. 8 s. Forring: Høe et stort Læs, 2 Rd. 2 Mk. Dito mindre = = = 9 Mk. Halm et Læs = = 8 Mk.
Københavns Adresseavis, 1775-06-27
Høns og Fiederværk: Kalkonske gamle Parret = 2 Rd. - Mk. ". unge Parret = =Rd. - Mk. omne og bortstiaalne Sager. Kiøbenhavn, en halv Miil fra Fredensborg. 24de tabt et Spansk Rer i to Skud med Sølv ren paa og Kobber Beslag neden til, som mod Finderen leveres paa Hiørnet af Admiral= og 77. da man haaber at ingen vil fordølge samme. a 24 Junii 1775. Høns gamle Parret = 2 Mk. 8 s. = = unge Parret = = Mk. - s. Kyllinger et Par = 1 Mk. 4 s. Ænder et Par = = 2 Mk. - s. Duer et Par = = 1 Mk. 8 s. Æg en Snees = = = = 10 s.
Københavns Adresseavis, 1775-06-27
Brød=Taxt. Raspede Brød for 2 s. skal veye 6 Lod. Fransk Brød for 2 s. = = 11 Lod. Hvede=Brød for 1 s. = = 5 1/2 Lod. Hvede=Simler for 1 s. = = 4 Lod. Runde sigtet skiøn Roggen=Brød for 1 s. = = = = 7 Lod. Rug-Tvebakker for 1 s. = 5 Lpd. Rug=Brød for 2 s. = = 32 Lod. = = for 1 s. = = 16 Lod.
Københavns Adresseavis, 1775-06-27
Grove Kavringer eller Skofter for 1 s. = = = = 18 Lod.
Københavns Adresseavis, 1775-06-27
. Kiød=Taxt: Oxe=Kiød de beste Stykker, saa og Brystet = = = 6 s. Pd. En heel Fierding = = = 5 s. Pd. Smaae=huggen Kiød = 5 s. Pd. Kalve=Kiød Bag=Fierdingen 8 s. Pd. . . For=Fierdingen, 7 s. Pd. Lamme=Kiød det beste s. ringere - s. Pd. Svine=Kiød færsk = = 6 1/2 s. Pd. Skinker og Ribbensbeen = 7 1/2 Pd. Mellem=Flesk = = = 6 1/2 s. i Ryg og Bov = = = = 6 1/2 s. Frie=Slagterne skal sælge foranførste . Slags Kiød, Pd. 1s. ringere.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Carga over : Ladningerne i det kongelig octroyerede danske asiatiske Compagniets Skibe, Kronprindsen og Kongen. af Dannemark, som ere afseglede fra China den 15 December 1774, og det første her lykkelig ankommen den 26 Junii, det andet Dagen derpaa den Begge Ladninger skal sælges: 27de den 6 September a. c. Kronprind, Kongen. sen af Dan af Dannenemark. mark. 9043 Pd. Sago 107675 pd. Tuttenage. 61542 pd. Radix China. 12000 pd. Snor=Rotting 9440 pd. Rhabarbara, skaaren. 9849 pd. dito uskaaren. Thee. 1468726 Pd. Boher. 211990 pd. Congo, 11038 pd. Pecco 352 Lpd. Pecc. Zion=Fioung, 9600 pd. Zion=ivung. 1622 pd. Patri=BionZioung. 47796 Pd. Songlo34908 pd. Tunkan. 35936 pd. Hapsan=Schin over Hr. Hornbek Auction, Fredagen den 30 Junii. Kronprind, Kongen. sen af Dan af Dannenemark. mark. 20594 Pd. Hansen. 240 pd. Souion. Nanqving Stoffer. 15000 Stkr. gule 1000 Stkr. diverse Conleuren. Porcellain, 96 Sæt Melkeskaaler, a 3 Stk. pr. Sæt 15 Stkr. Fiskefade. 634 Stkr. Compotters. 7733 Stkr. Tallerkener, dybe. 21384 Stkr. flade dito 36 Thee=Serviceer efter engelsk Art. 1660 Par Chocoladekop1705 Par Contoirkopper, 121959 Par Kaffekopper. 117464 Par Theekopper, 21962 Stkr. Spølkommer. 3187 Stkr. Punschkom. mer af diverse Størrelse. 68 Sæt Ølkruse a 3. Stkr. pr. Sæt 36 Stkr. Kammerpotter, Rungsteds Lyksaligheder. En Ode. J kiølende Skygger, J Mørke, som Roser udbrede; Hvor Sangersken bygger, Og guddrende røber sin Rede Hvor sprudlende Bække, Snart dysse, snart vække Campenernes Yndling, den følende Skiald, Med steds eensrislende Fald Hvor Hiordene brøle, Mod Skovens letspringende Sønner, Og puste, og føle: Den Rigdom, i hvilken de stønner, Hvor Meyeren synger.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Blant gyldene Dynger, Og tæller sin Skat, og opløfter sit Raab, Til den, som har kroned hans Haab. Hvor skiærtsende Bølger. Beskoulpe den Vandrer, hvis Øye, Snart fiirrende følger. Med Helsinges graanende Høye; Snart undrende haster, Blant Skove af Master, Og forsker, og kiender den Fremmedes Flag, Og glemmer den heeldende Dag.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Hvor eensommes Liise, Venskabelig lindrende Slummer, Tit bød en Louise, Forglemme sin kiærlige Kummer, Hvor Glæder tilsmille Den Vandrende Hvile, Hvor Rungsted indhegner den reeneste Lyst; Der fyldte Campenen mit Bryst. Hvor Kummer og Smerte, Fandt glade dit Aftryk, Du Høye, Det ædleste Hierte, J hvert et medlidende Øye - Hvor Venlighed pryder, De strængeste Dyder; Der voxte min Sang; og den undrende Skov Gav Gienlyd af Skaberens Lov. Jeg saae dine Throner, O Almagt – og stirrede længe -Men hellige Toner. Foer gjennem de bittrende Strænge, Hvert Blad, hvor mit Øye, Fandt Præg af den Høye, Opflammede Siælen - da voxte min Sang! Da raste den mægtige Klang! - O Verdeners Fader! Saa sang jeg Du Stærke, Du Viise! Gud! - som Myrinder, Som Himlenes Vældige prise. - See Støvet kan bære, Din Rigdom, Din Ære, Din Godhed, o Fader! - saa sang jeg - og Fryd Brød Læbernes bævende Lyd. Lyksalige Digter, Som Glæden indbød til sin Hytte, Til venlige Pligter; Til Friehed, som Dyder beskytte, Cheruber fornemme. Hans dristige Stemme, Og Himle forsamles omkring ham; og Lyst Udbredes i Menniskets Bryst. Men Du, som allene. Fremkaldte den Lyst af min Smerte, Slig! - Kan min Cammene, Udbrede sin Lyst i dit Hierte? – O sig mig, Veninde! Kan Sangens Gudinde, Med smeltende Toner belønne det Skiød, Hvoraf min Lyksalighed flød, Ewald.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
En Franskmands Efterretning om den Franske Slavehandel. Et Skib indtager saa mange Negere, som det holder Tønder. Et Fransk Skib hold i 300 Tønder, og bringer 300 Negere fra Guinea til de Antilliske Øer. Dets Udrustning koster i det allermindste 20000 Livres. Til Besetning høre, 60 Mand; enhver faaer daglig 20 Søls; gemeenlig varer Reysen 20 Maaneder; altsaa beløber Besetningens Underholdning sig til 36000 Livres. Paa saadant et Skib er en Capitain, som maanedtlig faaer 150 Livres, altsaa for hele Reysen 3000 Livres. Under=Capitainen faaer maanedtlig 100 Livres, altsaa i alt 2000 Livres. En Premier=Lieutenant 80, i alt 1600 Livres. Hver Under=Lieutenant faaer 60, altsaa begge for hele Reysen 2400 Livres. En Skrivere, maanedlig 60, i alt 1200 Livres. Begge Chirurgi 2000 Livres. Proviant=Forvalteren 1200 Livres; og endelig de øvrige 51 Mand, hvis maanedlige Løn kan regnes paa 30 Livres, i alt 30600 Livres. Enhver Neger koster i det mindste ved Jndkiøbet 300 Livres, altsaa 300 Negere 90000 Livres. Disse Negere maae underholdes fra den Dag de bliver kjøbte, indtil de bliver solgte, i det mindste i 5 Maaneder; enhver koster hver Dag i det mindste 5 Søls, som i alt beløber sig til 10750 Livres. Regenterne paa Kysten af Guinea betales omtrent 300 Livres for Tilladelsen at handle. Den hele Summa er 201,050 Livres, eller efter Coursen paa de Antilliske Øer 300,575 Livres. Naar paa hele Overfarten ingen Neger skulle døe, som dog aldrig er hørt, og hver blev paa de Antilliske Øer, ligesom nu omstunder, solgt for 1100 Livres, saa skulde Jndtægten beløbe sig til 33, 90 Livres. Naar Omkostningerne gaae herfra, saa bliver 28425 Livres, eller i Franske Penge 18950 Livres, til overs, som er noget meer, end 9 pro Cent, da der ellers letteligen vindes 12 og flere proCent i den americanske Handel. Dette ringe Overskud skulde gandske forsvinde, dersom man vilde sammenregne Tabet af de forulykkede Negere, Assecurancen, Jnteressen af Capitalen, og mange andre Udgivter. Hele Vindingen herver derpaa, at Skibene bliver fordeelagtigt befragtede paa deres Tilbagereyse med Sukkere og andre Cologiernes Vahre. Ligesaa ringe, ligesaa ubetydelig er den Fordeel, som de americanske Colonier kunne have af disse ulykkelige Slaver, Her er en Beregning for de Antilliske Øer, da en Nege sammesteds blev betalt med 1200 Livres. Regner man 10 pro Cent, og det er lidet for den der værende Handel, saa beløber den aarlige Rente af Kiøbe=Summen sig paa 120 Livres. Negerne ankommer i den yderste Fortviv else til America; man fordrer et Arbeyde af dem, som de ikke ere vant til; de bespises slet; de mishandles med Hug og Slag; og altsaa ere de og inden stakket Tid bortrykkede. Mange hænge, mange drukne sig, mange qvæle sig med deres egen Tunge, mange forgive sig og andre, i det visse Haab, efter deres Død at komme tilbage igien til det res Fæderneland; andre løbe bort, og blive farlige for Colonierne. De, som blive tilbage, faae ved deres Koner af Europæerne smitsomme Sygdomme, meget faa blive gamle.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Man regner paa de Antilliske Øer, at en Ottendedeel af de der fornødne Slaver maae hvert Aar completteres ved nye saa at en Neger egentlig overhoved beregnet, ikkun tiener i otte Aar; men for slet ikke at overdrive Sagen, ville vi regne ti Aar. Altsaa efter ti Aars Forløb er den gamle KiøbeSum tabt, og legger man nu samme til den nye, saa er en Negers aarlige Underholdning 240 Livres Jnteresse. Til ti Slaver maae altid holdes en Opsynsmand, en ster Neger, som forstaaer sig got paa alt Slavearbeyde og har ingen Medlidenhed; som selv arbeyder lidet eller intet, men desto haardere og ubarmhiertigere prygler de øvrige til Arbeyde, og just derfor er kostbarere. Saadan en Bødel kan ikke haves ringere end 1800 Livres. Deler man denne Bekostning imellem de ti Negere, som han er sat over, saa beløber det for hver af dem paa 18 Livres, saa at en Negersaarlige Underholdning stiger altsaa til 258 Livre, Jnteresse. Saadan en Opsynsmand holdes noget bedre, end de øvrige Slaver, han arbeyder mindre, faaer noget bedre Kost, samt bedre Klæder; altsaa lever han ogsaa længere; dog kan man ikke antage hans Liv længere end 15 Aar. Det giør for hvert Aar et Tab af 120 Livres, hvorved en Negers Underholdning bliver 12 Livres høyere, der har vi altsaa tilsammen 270 Livres for hver. En gemeen Negers Klæder og Næring, i hvor slette begge Deele en ogsaa ere, komme degaarlig paa 100 Livres. Opsynsmandens Klæder og Kost fordeelt imellem hans til Undergivne, udgiør for hver 12 Livres; altsaa til sammen alle rede 382 Livres. Jngen Colonie kan holde Slaver, uden at nogen løbe bort. Disse, som ere bortløbne fra Slaveriet, ere de grusomste Fiender, bestandig beredte til at stikke Jld paa Huse, Lader, Møller og Pakhuse, ja endog at myrde de tilbageblevne Negere, samt deres gamle Herskab selv. Jmod disse maa bestandig holdes et kostbart Forsvar og Modværge, og dog alligevel giøre de Skade. Denne Bekostning og Skade lader sig ikke saa nøye beregne, men man regner ganske vist ikke for meget, naar man for den Aarsagt Skyld forhøyer enhver Slaves Underholdning paa 38 Livr. Uden nu at regne den Skade, som skeer af Negernes Uvidenhed, eller Modtvillighed og Ondskab, paa Redskaberne og Møblerne; uden at regne den Skade, som man har om Høsten ved saadanne gienstridige og modløse Arbeidere, stiger den aarlige Bekostning paa hver Neger til 420 Livres. Naar man regner 300 Arbeidsdage, saa er Daglønnen 28 Sols. Er det vel en liden Dagløn, Maa man ikke meget mere tilstaae, at Europæerne have forregnet sig, naar de troe at vinde ved Slavehandelen.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Naar et Skib ankommer paa Kysten af Guinea, faaet Kapitainen af de africanske Regentere, imod Foræringer, Tilladelse at tilhandle sig Slaver, og han giør da bekiendt for hvad Priis han vil imodtage dem. De Jndvaanere som have Slaver at sælge, føre samme derhen i Lænker, og med store Træer, som enhver maa bære paa Hovedet, paa det at de ikke skulle løbe bort. Enhver Slave bliver paa det nøyeste besigtiget. For hver Tand, som ham fattes, bliver aftrukken 4 Rdlr. af Betalingen. Kiøberen betragter hver Slave i 4 Timer og længere. Han lader Negeren lee, synge, springe, løbe, føler ham overalt; lugter til hans Aande, og føler ham paa Kinderne, om han har Skieg. Har han Ar, saa forkaster han ham, eller betaler ham ringere. Fra Konerne blive Børgene borttagne, førend de sælges, paa det at de skulle gielde desmere; men ved Overleveringen gives Børnene tilbage, som den bedragne Kiøber undertiden kaster paa Strandbredden. De solgte Negere bilde sig ind, at Europæerne tilkiøbe sig dem for at fede dem, og siden fortære dem, og denne Frygt formeerer sig, naar de see Skibsfolkene at drikke sig fulde i rød Viin, eller naar en af dem for Sundheds Skyld bliver aareladt. For at formindske denne Frygt hos dem, og deres Bestræbelse at myrde sig selv, bliver paa Dækket gjort en døvende Allarm med Trommer og Peber, hvorefter man ogsaa vexelviis lader dem dandse til deres Sundheds Vedligeholdelse, da imidlertid de øvrige neden i Skibet hvor intet Lys falder ind, og hvorind den ikkun bliver pompet frisk Luft, ligge sluttede til hinanden En hemmelig Samtale imellem Negerne giør Skibsfolkene mistænkelige, at de tænke paa at rebellere, hvilket bliver forekommet ved at pidske dem. Dog alligevel er det ikke rart, at Besætningen bliver overfaldet og myrdet af Negerne, hvorpaa disse lade Skibet drive til Landet. Af de 100000 Negere, som aarlig bringes allene til de engelske Kolonier, der i Aaret 1772 havde i alt 850000, døer en Trediedeel underves. Undertiden skeer det, at Havet under Linien i 6 og flere Uger er aldeles stille, og naar da Vand og Levnetsmidler begynde at fattes, maa Kapitainen, for at redde sig og sine Folk, kaste Negerne over borde, som andre Vare, eller og blande deres Spise med Forgift. Naar Skibet ankommer til America, saa blive Negerne vaskede, klippede, og smurte med Olie. De blive een efter anden opstillede paa et Bord, hvor en dertil bestilt Vundlæge undersøger deres Sundhed. Efterat han har forsikret, at den, paa hvilken der bliver budet, er frisk og sund og uden Feil, saa sættes han paa Auction Prisen paa Slaverne er forandelig, ligesom Prisen paa andre Vare. J Brasilien blev en Mands Slave for 10 Aar siden betalt med 16 Unzer Guld, i Surinam er Prisen. 300 til 450 hollandske Gylden. Jsle de France faaer Slaverne, hvoraf sammesteds ere 20000, som hvert 18de Aar maa anskaffes nye fra Madagascar. Paa Cap, hvor Negerne holdes allerbest, er Prisen 100 Rdlr. og derover. Man lader Slaverne lære visse Haandverker, og betaler da i Surinam for en, som forstaaer Hjulmand eller Vognmagerkonsten, 2500 Gylden, for en Muurmester 2000, og for en Kok 800 Gylden; men saaledes undervises ikkun unge Negere.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
J Brasilien blive de tilkjøbte Negere mestendeels brugte, i Bierqverkerne, hvorfra de aldrig komme tilbage igien. Munkerne maa undertiden fare ned til dem, for at bevæge, dem til Christendom, og døbe dem. Paa de antilliske Øer, arbeyde de fra Morgenen indtil Aften i Sukker= eller Jndigo=Plantagerne, og har ikkun to Timers Roe der imellem, i hvilke man giver dem noget saltet Kiød, saltet Fisk, og noget Meel af Manior til deres Næring. Nogle Herrer, sørger slet ikke for deres Spiisning, men give dem Løverdagen frie, for selv at forskaffe sig Spise for den tilkommende Uge. Negerne gifte sig fielden; men derimod vælger hver sig en Negerinde, som han beholder, indtil de blive skildte fra hinanden ved Salg eller Tuskning, eller Forsendelse. Nyheder.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Kiøbenhavn. Paa Fredag bliver stor Cour ved Hoffet. paa Fredensborg, som begynder Klokken 11.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
I Aftes ankom Skibet Kongen af Dannemark fra China her paa Rheden.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Fra St. Croix er ankommen Kapitainerne Rotvit, Lind og Raagaard.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Befordringer. Den 14 Junii er Kapitain Tøger Christian v. Fleischer af det 1ste Smaalehuske Infanterie=Regiment efter Ansøgning dimitteret, og benaadet med General=Auditeurs Caracteer.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Prædikanterne til Fredag og Løverdag. Frue Kirke, Mr. Møller. En Student.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Holmens Kirke, Catechet Sibbern. Mr. Køhler. Nicolai Kirke, Catechet Sinding. Catechet Sinding. Helliggeistes Kirke, Mr. Bladt. En Student. Trinitatis Kirke, Hr. Dr. Schønheyder. Catechet Kuhlmann. Petri Kirke, Hr. Dr. Münter. Christianshavns Kirke, Mr. Wulse. Friderichs tydske Kirke, Hr. Lorck. Garnisons Kirke, Catechisation ved Hr. Chemnitz.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Dødefald. Kiøbenhavn, den 24 Junii, Styrmand Willem Didrichsen, 22 Aar.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Sielland, den 20 Junii, Jfr. Catharina Dorothea Lyng, 42 Aar.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Lotterie=Sager. Under 27 Mai sidstleden er Toldskriver Johannes Matthias Hansteen udi Frederichshald bleven beskikket i afg. Kammerraad Haxthausens Sted at være Tallotterie=Collecteur sammesteds.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Handels=Beretninger. Kiøbenhavn. Jndkomne Skippere den 23 Junii. M. Buge fra Mandahl med Brænde og Lax; B. Mortensen, fra Veyle og R. Haagensen fra Schielschiør med Brænde; H. Andersen fra Helsingøer med Muursteen: Paslundfra Hadsund, F. Møller fra Ekkernførde, J. Brant fra Colding, med Brænde og Fedevare; N. Kok fra Helgen havn med Hvede og Byggryn; P. Dane fra Jernsey og J. Beattie fra Line ballastede; V. Ramsay fra Kirkaldimed Steenkul; J. Bergmand fra Carlskrone med Potaske; S. Kibsgaard fra Christiansund med saltede Sild G. Jargou fra Neustad med Bark; H. Petersen fra Cappel og P. Brant fra Flensborg med Tømmer; J Kaas fra Bornholm med Lax; C. Ploug fra Faaborg med Rug, Hvede og Fedevare; R. Kellermann, J. Brant og N. Anholt, fra Sønderborg med Muur og Tagsteen. Den 24de, H. Schalkam fra Randers med Havre; P. Sisson fra Neukastel med Steenkul; H. Petersen fra Flensborg og P. Sørensen fra Ebbeltoft med Rug; C. Schriver fra Horsens med Rug, Havre og Fedevare. Den 26de, P. Michael fra Helsingøer med Rug og Fedevare; C. Jansen med Præstøe med Brænde; C. Groth fra Jsland med tør Fisk, C. Mils og J. Bonet fra Neukastel, H. Svinton fra Barest, C. Thomsan fra Jverretting alle med Steenkul; A. Martin fra St. Thomas med Kaffebønner, Tobak, Rom og Riis; F. Hutton fra Alda ballastet. Den 27de, J. Pronting fra London ballastet; J. Bondir fra Amsterdam med Stykgods; S. Assendrup fra Bourdeaux, med dito og Vine; J. Nielsen fra Færøe med Strømper, Skind og Tælg; H. Andersen fra Helsingøer med Muursteen; A. Mulder fra St. Croix med Sukker og Rom; J. Halket og D. Pachou fra Barrest. med Steenkul Udgaaende Skippere den 23 Junii. H. Rasmussen til Bornholm; A. Fløystrup og T. Svendsen til Aarhuus; P. Petersen til Veyle; A. Petersen til Cappel; A. Sørensen til Præstøe; J. Tønnesen, A. Detledsen og R. Jacobsen, til Sønderborg; O. Nielsen og T. Theisen til Aalborg; J. Petersen til Flensborg; P. Voss til Ribnitz; F. Neitzge til Stolpe; F. Villumsen til Stege; C. Zachariasen til Finmarken; J. Petersen til Veyle; N. Ploug til Fladstrand. J. Borgmann til Skaane; H. Bohn til Kiønigsberg; A. Maas til Femmern; V. Duncam til Maimøe; J. Becher til Kragerøe; V. Dirchsen til Præstøe; J. Jørgensen til Cappel; H. Andersen til Helsingøer; H. Voss til Lybek; E. Esbiørnsen til Assens. Den 26de, A. Olsen til Præstøe; J. Nielsen, A. Nielsen, N. Bertelsen, U. Olsen, H. Madsen, alle til Sønderborg; O. Mali, O. Smit, N. Andersen, til Fladstrand; U. Ulrichsen og R. Angsburg til Flensborg; J. Hohense til Volgast; J. Madsen til Helsingøer; P. Hartvig til Nykiøbing; O. Petersen til Øster Riisøer; F. Henrichsen til Den 27de, P. Passer til Ekkernforde; D. Aalborg. Boner til Memel; J. Adriansen til Nykiøbing; J. Didrichsen til Veyle; H. Thielsen og J. Jacobsen til Flensborg; A. Prest til Kiønigsberg; L. Jørgensen til Aarhuus; H. Sandbye til Kiehl.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Kapit. Martins fra St. Thomas den 26 Junii hiembragte Ladning: 148 Fustagier Riis, 1717 Ruller Tobak, 500 Fustag. Rom, 128 Sække Kaffebønner i Skaller. Kapitain Andreas Mulders fra St. Croix den 27 Junii medbragte Ladning: 519 Fustag. Sukker, 13 Fustag. Rum.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Seilfærdige Skippere den 26 Junii. Paa Christianshavn; R. Dobson til Schotland; M. Schrøder til Stettin; O. Wade til Lybek. Ved Ny Børs: C. B. Rasch til Bornholm; N. Kok til Helgenhavn; G. Rewel og M. Krechye til Finland; N. J. Loch og H. Petersen til Mariboe; N. Rasmusen og R. Clausen til Naskov. Ved gammel Børs: S. Petersen til Colding; H. Hellegesen, til Randers; A. Foderberg til Odense; H. Jepsen til Middelfarth; N. Nielsen og L. Poulsen til Svenborg; H. Andersen og F. Lefolie til Faaborg. Ved GammelStrand; A. Abrahamsen og N. Larsen til Aalborg; J H. Bruhn og P. Sørensen til Cappel; J. Houman til Skagen.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Seylfærdige Skippere. Skipper Jens Poulsen Schmidt agter med det allerførste at afseyle herfra til Dantzig. Dersom nogen haver Fragtgods, eller som Passagerer vilde gane med, behager de at melde sig hos Skipperen boende i Toldbredgaden Nr. 81.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Skipper Hans Peter Petersen agter sidst i denne Uge at afseyle til Flensborg. Hvem som haver Gods derhen at forsende, eller Panagerer, vilde behage at melde dem paa Skibet, beliggende i Ny havn lige for Mad. von Osten.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Skipper Søren Kipsgaard agter med sin førende Galiase Lev Bing kaldet, om 8 a 10 Dage at afseile til Bergen og Christiansund. Hvo som Fragtgods didhen vilde afsende, eller som Passagerer medfølge, behager at melde dem ved Skibet, beliggende ved Qvæsthuuset, eller ved Baron Schimmelmanns Raffinaderie paa Christianshavn. Christ. A. Jacobsen.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Skipper Niels Nielsen agter og 8 a 10 Dage at afseyle herfra til Christiania. Hvem som haver Fragtgods at medsende, eller som Passagerer vil medfølge, behager at melde dem ved Skibet, beliggende strax oven for Toldbodgaden i Nyehavn. Posternes Gang.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Den kommende Hamborger Agende Post er Hr. Postmester Boctius; Den Forventende er Hr. Kammer=Raad og Postmester Thorop; Og den, som reiser til Hamborg den 1 Julii er Hr. Postmester Berends. Touren falder og til Jylland.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Gields Advarsel. Da hos mig undertegnede Borger og Brændeviinsbrænder, David Unmack boende i Springgaden i No. 33 har været indsat en Deel Tøy, bestaaende af Tin, Kobber, Senge= og GangKlæder, som nu hen ved 7 Aars Tid har staaet hos mig, og som var Bager navnlig Friderich Christ an paa Orlogskibet Grønland, tilhørende; og da ugen i denne lange Tid har indfundet sig til bemeldte Tøy, og jeg desuden har hørt, at samme Bager skal være død paa bemeldte Orlogskib, saa lader jeg i den Anledning hermed 3de Gange i disse Efterretninger bekiendtgiøre for Vedkommende, at i Fald de ikke inden 4 Uger indfinde sig hos mig Undertegnede, lader jeg det sætte paa offentlig Auction. Kiøbenhavn, den 21 Junii 1775. David Unmack.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Bekiendtgiørelse. Dersom Hr. August Frisdich Herrmann skulde opholde sig her i Staden, ombedes han at melde sig her paa Adresse-Contoiret, da man haver noget Magtpaaliggende at tale med ham.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Norske Pots=Bouteiller af engelsk og ordinaire Fason, beste Sort, ere at faae paa Amager Torv Nr. 4, sammesteds et Partie meget godt norsk Staal til 6 a 8 sk. pr. Pd., der anvises og 2 nye Smede=Amholter paa 17 a 18 Lpd., a Lpd. 10 Mk. Hvem for nogen Tild siden haver kjøbt eller faaet i Pant det 1ste Bind af Wilfs mathemmatische Anfangsgrunde, ombedes at melde sig her paa Contoiret, hvor han enten kan imodtage sine udlagte Penge, eller og om han heller vil, faae det 2det Bind til Kiøbs.
Københavns Adresseavis, 1775-06-28
Vil nogen Tydsk Person informere i at regne, skrive og tale Tydsk imod lige Vilkaar af Dansk, behager dem at melde det i Adelgaden Nr. 238, og 239, i tredie Etage.