JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Den 28de August, blev Prindsesse Josephes Formæling med Kongen af Spanien fuldbyrdet i Dresden ved Procuration. - Kongen af Preussen, foretager sig en Reise til Schlesien, for at holde Revue over Tropperne; og Kongen af Sverrig forlader Stokholm den 25de August, for at udsøge en Plads inde i Landet til at anlægge en nye Fæstning, som skal tiene til et Hoved Vaaben-Depot, for heele Kongeriget. Man troer den skal anlægges ved Askersund, imellem Venner og Vettersøen; ogsaa Fæstningen Vaxholm, som dækker Jndløbet til Stokholm, bliver giort stærkere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Beltpassage. Fra den 5te til den 8de September ere udreiste. Til Sielland. Mad. Hermansen, Kiøbmand Duher med Familie. Frøknerne C. og C. Bendz. Forpagter Bech og Søn. Handelsbetient H. Biel mann. Pharmaceuticus S, Øllgaard. Frue Saxtorph med Pige. Mad. Rasmussen. Kiøbmand H. Theisen med Kudsk. Brygger W. Salomon. Lieut. v. Bruun. Byefoged Stenersen med Datter. Justitsraad Hache. Capellan O. D. Lützen. Mad. B. v. d. Pahlen. Pastor Winding. Mad. Brandt. Candidat Fich. Handelsmand Schaldemose. Jfr. A. A. I. Drasdrup. Fabriqueur Hansen. Mad. Hansen. Jfr. J. J. M. Schrader med Søster. Stud. juris H. Scheel. Styrmand Trondhiem med Søn. Proprietair Truge. Forvalter Soel Kiøbmand Hansen. Overkrigscommissair Hopp. Politiemester Jessen. Lieut. v. Schrøder. Jomfruerne L. Engberg og Trautner. Frue Thye med 3 Frøkener Klaumann, 2 Jfr. Tvermose og Kammerjunker Klaumann. Etatsraad Engelstoft.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Capt. Bryggemann. Frue Estrup med Barn, femt Jfr. Estrup. General=Major Schrødersee. Galanterie handler Borello. Borgercapt. Breyneberg, med Datter. Handelsmændene Wendrich og Davidsen. Handelsbetient S. Levi. Etatsraad P.C. v. Zeuthen. Til Fyen. Greve Carl Emil Knuth med Tiener. Geheimeconferentsraad Greve Knuth Lilliendahl med Betient. Handelsfuldmægtig Ree. Commerceraad Ree. Frue Oberstinde v. Koppen. Pr. Lieut. F. L. v. Kopeen, Kiøbmand S. Bruhn. Styrmand A. Nyholm. Kammerherre A. M. W. v. Haffner med Familie og Betient. Amtsprovst N. F. Øllgaard med Frue og Datter. Handelsbetient Berendt. Kiøbmændene Petersen og Lauritzen. Jomfruerne M. J. G., C. K. og A. M. Lassen. Cand. jur. G. A. Sass Jfr. Sass.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Krigsassessor v. Scheel, Kiøbmand D. Meyer med Kone.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Jndenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Kiøbenhavn, den 6te September. Under 10de f. M., har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udnævne Kongelig Fransk Statsminister, Marqvis Dessolle, til Ridder af Elefanten; samt under 1ste dennes, at benaade den Danske Charge d'Affaires ved Hoffet i St. Petersborg, Kammerjunker v. Hennings med Ridderkorset af Dannebrogordenens 4de Klasse. (Statst.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Det har behaget Hs. Majestæt under 18de August d. A. allernaadigst at resolvere: "at, naar der i et Gjordemoder District ikke med nogen af sammes Grundeiere kan træffes mindelig Accord om, imod billig Godtgiørelse, paa et beleiligt Sted at overlades et saadant Huus, som i Reglementet af 21de November 1810, §. 15 foreskrives, eller Byggeplads dertil, med Hauge og Græsning til een Koe; den fornødne Byggeplads, samt Haugerum og Græsning, da bliver at udlægge paa samme Maade, som ved Placaten af 25de November 1801, angaaende Jords Udlæg til Degne og Skoleholdere paa Landet, er befalet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Natten imellem den 26 og 27 August faaes ved Aalborg atter en stærk Jldebrand Øster paa, som erfares at have været Langesminde ved Hals, tilhørende Hr. Kehler, som tilligemed Familie og Tyender Jntet fik reddet uden Livet. Jldens Ophav vides ikke. Ogsaa i Skanderborg-Egnen har man seet en stærk Jldebrand. Rygtet siger, at det var i Baastrup, og at flere Gaarde skulle være brændte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Odense, den 27de August. En gammel Røgter, som forleden Dag her i Fyen vilde plukke Nødder, var saa heldig, ved at støtte sig paa et Giærde, at lægge Haanden paa en Snog, som var krøben opfor at foelbade sig. Da Snogen følte sig ved dette Tryk angreben, beed den Røgteren i Haanden, som ved Følelsen af Biddet førte Haanden til Munden. for at fuge det saarede Sted, hvorved han indsagede Giften, hvoraf Tungen og Halsen strax ophovnede, og da Lægens Hielp ikke førend efter 4 Miles Kiørsel kunde indtræffe, er det at befrygte, at han maaskee allerede er død. – Havde han, istedet for at fuge Saaret, strax lagt en brændende Glød derpaa, ligesom ved galne Hundes Bid, havde Giftens Følger neppe været betydelige. Snogen, i hvormeget den hades og frygtes, skal ikke være giftig; men naar der bides i Brede, er Biddet af ethvert Dyr giftigt, endog af Mennesket. (Jversens Av.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Aalborg, den 28de August. Usædvanlig tidlig en Kornhøsten for i Aar bleven tilendebragt her i Egnen. Høsten maatte fremskyndes ved den langvarige Tørke, og Jndagningen forsinkedes ikke ved nogen mellemkommende Regn, uden maaskee paa enkelte Steder. Efter Beretningerne, skal paa de bedre Jorder Afgrøden have været nogenledes god, især hvad Rugen og Bygget angaaer, kun at den stærke Hede har bragt Kiernen for hastigen til Modenhed, saa at den ikke vil blive saa meelrig, som den ellers havde lovet. Havren derimod er, vil man sige, næsten overalt meget ringe, hvorved et betydeligt Savn ogsaa af Foderet vil føles. J de ringere Heede og Lyng-Egne, hvor den vigtigste Kornavling kun kan være Rug, og ellers hvor Jorden har maattet mangle tilstrækkelig Giødning, skal Afgrøden have været tildeels endog meget ringe, saa at ligesom offentlige Beretninger allerede have yttret Beboerne neppe, uden at tages under Armen fra Statens Side, ville kunne hielpe sig igiennem Tidsbesværlighederne. J Almindelighed skal den endnu saa sildigt paakomne Nattefrost og Riim, i Forening med den usædvanlige Tørke, have forvoldet, at Høsten ikke blev nær saa god, som den foregaaende milde Vinter og det blide Foraar ellers lod haabe, endog under Jyllands nordligere, følgelig for Agerbruget vanskeligere Clima. Der vil sandsynligviis altsaa ikke kunne blive stor Overflod til at modstaae Tidens mangehaande Krav. Talen er her ei om enkelte Byers og Steders Beboere, der have været saa uheldige, at tage meere eller mindre Skade paa deres Korn og Høe ved Uveir, som det synes ere mere gjængs nu end tilforn, mod slige Tab gives, saavidt vides, endnu ingen Forsikkringsanstalter. (Wandall Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Viborg, den 30te August. Endskiøndt Hundedagene ere forbi, er dog Luften endnu meget heed og trykkende, og kun sielden blæser en kiølende Vind.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Høsten er ganske endt her og i Omegnen, allerede for nogle Dage siden, Boghveden undtagen, der dog og paa de fleste Steder er meiet. Det indhøstede fylder kun lidet i Aar, og af Rug og især Havre, er avlet betydelig mindre paa de allerfleste Steder end sædvanlig. Bygget har været den rigeste Kornsort til at trave. Havren var overalt kort og tynd. Det vil altid blive en Mærkelighed, at man i dette Aar begyndte at høste i Juli og havde Kornet i Huus før August Maaneds Udgang. Som Følge af den hede og tørre Sommer ere og Havefrugterne modne længe for den sædvanlige Tid. Bedrøvelige ere Udsigterne for Livsopholdet til Kreaturene, dersom Regnen ikke snart bringer Liv i det hentørrede Græs. Aldrig saae man saa lidet Græs efter Høsten, som i Aar. Endog her i Byen ere mange nødte til at drive Kiørene i Hederne for at mætte sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
(Viborg Samler). Maren Jeppesdatter af Kaløe, under Baroniet, Guldborgland, som for begaaet Mordbrand ved Høiesteretsdom var tilfunden at have forgjort sin Hals og steiles m.v., er af Hs. Majestæt benaadet med at hensættes til Arbeide i Møens Tugthuus paa Livstid. Jblandt flere for hende talende Omstændigheder vare de: at hun ei havde handlet med modent Overlæg og maatte antages at være af svageSindskræfter, at Jlden var anlagt paa en Tid af Dagen, da ikke letteligen Menneskers Liv kunde være udsat for Fare, at ingen eller i det mindste ubetydelig Skade var foraarsaget, og at Tiltalte er meddeelt gode Vidnesbyrd om sin Opførsel. Ved Cancellie-Skrivelse af 26de f. M. til Kiøbenhavns Magistrat er det bestemt, at ingen Haandværksvend, hvis Prøve til at blive Mester i et af Laugene i Hovedstaden er befundet uantageligt, atter maae tilstædes at gjøre nye Prøve derfor et halvt Aar efter, og at dette ligeledes skal finde Sted, naar den gientagne Prøve ikke antages.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Ægteviede. Kiøbenhavn, den 27de August. Hr. C. N. Emdrup og Jfr. A. M. Petersen. Den 29de August, Kiøbmand Hr. C. Borello og Elisa Aalthave fra Nestved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Døde. Jomfrue A. M. Westgaard, 72 Aar; Mad. B. Mortensen, fød Hermansen 26 Aar. Contoirbetient C. C. Lynge, 37 Aar, alle i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Kiøbenhavns Børs den 7. Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 257 a vista 260. London 2 M. - Rbd. - s., Amsterdam 2 M. - Paris M. Spec. 260. (Den 7 Septbr. 1818, 262. Specier solgtes til 15 Rbmk. 9 s. a 15 Rbmk. 12 s. (i Fior 15 Rbmk. 12 s. til Rbmk. s.) Obligat. 77 1/2 (Jfior 93. Committeesedler 91. Norske Rigsbanksedler 18 1/2 til 19 i Fior 21 1/22). Dansk for Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 60 sk. a 2 Disconto 6 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Paa Søndag bliver Gudstieneste i St. Michels Kirke for St. Peders Sogn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
AVERTISSEMENT. Da intet antageligt Bud er skeet ved de afholdne 3de Auctioner, over den Selveier Mads Andersen Sellerups Opbudsboe tilhørende Gaard i Seerdrup, saa bliver denne Gaard med tilliggende Jorder af Hartkorn 9 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 og ethalvt Alb., samt tilhørende Besætning og Jnventarium, ved en fierde Auction, som afholdes paa Gaarden i Seerdrup, Mandagen den 13de denne Maaned om Formiddagen Kl. 10, igien opbuden, og da absolut bortsolgt. Conditionerne for Salget ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Slagelse, den 4de September 1819. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Mandagen den 27de September næst Nestved, kommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver, efter foregaaende Forliig og derefter passeret Udlæg, Giestgiver Fischers heri Byen, hans Ind- og Udboe, stillet til offentlig Auction. Dette bestaaer af Borde, Stole, Speile, Skabe, Chatoller, Senge, Sengeklæder, Linned, Sølv, Kobber, Messing, Jernfang, et Billard, Kornvare, Heste, Qvæg, og endeel Avlings-Redskaber m. v., efter de paa Auctionsstedet i Giestgivergaarden, paa denne Byes store Torv, nærmere bekiendtgiørende Conditioner. Trykte Cataloger, kan forinden Auctionen erholdes paa mit Contoir. Nestved, den 7de September 1819. M. S. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
J forhenværende Grosserer Ravns Opbudsboe heraf Byen, bliver paa mit Contoir en Skiftesamling afholdt Mandagen den 20de denne Maaned, om Eftermiddagen Kl. 4, til hvilken Tid og Sted de Herrer Creditorer, ville behage at give Møde. Da Boets Skifte og Deeling til den anførte Tid ventes at blive sluttet, og Ting af Vigtighed forinden skulle afhandles, saa anmodes Dhrr. Creditorer og andre Vedkommende, der ei selv personlig kunne møde, at fremsende lovgyldige Fuldmagter, da de Udeblivende i andet Fald maae ansees at samtykke alt hvad de Tilstedeværende maatte vedtage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Bye- og Herredsfoged Contoiret i Skielskiør, den 4de September 1819. Johnlop.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Onsdagen den 22de i denne Maaned, Formiddag Kl. 9 Slet, bliver afholdt 1ste Auction over det Stervboet efter afdøde Sognepræst til Traneberg Menighed her paa Samsøe, Hr. Johann Frederich Henchell, og senere afdøde Hustrue tilhørende, og i Pillemark her paa Øen beliggende Sted, efter de paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiørende Conditioner. Stedet er opbygget af Muur= og Bindingsværk, indrettet til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden, og særdeles vel vedligeholdt. Til Stedet hører en Hauge med endeel FrugtTræer og saamegen Jord, at derpaa kan græsses og fotes 2 a 3 Køer og nogle Faar, samt avles det for en lille Familie nødvendige Fødekorn. Anden Auction afholdes Onsdagen den 29de i denne Maaned, og tredie Auction Onsdagen den 6te October d. A.; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Pillemark paa Samsøe, den 4de September 1819. Bay.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Mandagen den 13de September d. A., bliver i Særbyegaards Skov i Hallebyere, og den 20de næstefter i Marienlunds Skov ved Sæbyegaard, afholdt offentlig Auction over endeel Bøgetræer paa Roden, tienlige saavel til Gavntømmer som til Brænde. Lysthavende ville behage at møde ovennævnte Dage om Formiddagen Kl. 10 Slet, i Hallebyeore hos Skovrider Simonsen, og i Marienlunds Skov hos Skovfoged Lars Jensen. Løve Herreds Contoir i Tjørnlunde, den 2den September 1819. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Hos 2de i Skielskiør Arrest hæftede og for adskillige af dem begaaede Jndbrud og Tyverier actionerede Slaver, er forefunden adskillige Klædningsstykker, som de vel har tilstaaet, i Tidsrummet fra den 16de Juli og indtil den 11te August sidstleden, at have stiaalet men ikke har kunnet eller villet nøiagtig opgive hvor eller fra hvem Tyveriet er skeet. Eierne til disse Klædningsstykker, som bestaae i et stort rødt nyt Cembris Tørklæde med Blomsterbortet sortblomstret dito Halvtørklæde et rødblomstret dito dito et stort carmosinrødt Silketørklæde med en smaal guul Bort. 2de Stkr. Cembris, hver paa en og enhalv a en Alen og 2de smaae Strimler dito, samt et dito Ærme til en Fruentimmerkjole, et hvidt Forklæde. et Par blaae eller sorte Uldstrømper, anmodes herved om, snarest mueligt, i portofrie Breve, at ville melde sig hos Undertegnede i Sagen mod fornævnte Maleficantere beskikkede Actor. Skielskiør, den 31te August 1819. Thuesen. Velædle Hr. Forvalter Fraas anmodes herved om, inden denne Maaneds Udgang, at lade afhente de 12 Alen raat Klæde, som have lagt færdige til ham, siden den 16de Mai 1818, paa Slagelse Fattigvæsens Arbeidsanstalt, da Fattigvæsnet seer sig nødsaget til, dersom det ikke bliver afhentet inden d. M. Udgang, at lade det bortsælge ved offentlig Auction paa hans Regning, med behørig Reservation. Slagelse, den 11te September 1819. Bastholm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Et Brev til Neuendam, hvori var 92 Rbd., er tabt imellem Roeskilde og Sebberuphuse paa Kongestaldens Gods, eller derfra til Udstrup, for hvis Tilveiebringelse loves en Douceur, naar det leveres paa Vesterbroe No. 12, til Slagtermester H. Frisk, eller til M. Neuendam, i Udstrup.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Natten imellem den 9de og 10de September er, fra Slaglille Præstegaards Marker, bortgaaede eller borttagne en sort Hest, omtrent 6 Aar og 10 Qvarteer høi; en dito sortblakket, bleiet af Solen, af samme Alder, men lidt høiere; og endelig en lille rødblisset Hoppe, 8 Qvarteer høi og 4 Aar samt studsmanket. Hvo som om disse Heste kan give Oplysning, loves en passende Douceur af Præsten i Slaglille. Neess.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Extra reen og god St. Hans Rug og Hvede, af dette Aars Grøde, fortrinlig god til at saae, kan erholdes paa Gundersløvholm. Prøver af begge Deele forevises hos Hr. Giestgiver Sørensen, Vestergade No. 11 i Kiøbenhavn, hos Hr. Postmester Thomsen i Ringsted, og a 8 Tdr. St. Hans Rug, a 6 Rbd. pr. Tønde, er at faae hos unge Lars Hansen i Gimlinge. hos Hr. Kiøbmand Flindt i Nestved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Paa Conradineslyst, kan faaes god Saae Rug. reen Saae Rug.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Ferskener og Viindruer, Æbler og Pærer, Ugl, meest fiine Sorter, saavel til at spise strax, som at gjemme, kan bekommes paa Frederikskilde pr. Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
En duelig Schweitzer, søger et Hollænderie i Forpagtning til anstundende 1ste Mai, som kan stille Sikkerhed. Avis-Expeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Hos Undertegnede er en Stue til Gaden paa 4 Fag, et Kammer til Gaarden paa 3 Fag, samt Kiøkken og Brændekammer, og et andet Kammer paa Loftet, ligeledes er i Baghuset 2 Stuer og Kiøkkener, til Leie, førstkommende Michelsdags Flyttetid. Slagelse, den 9de September 1819. Kusisky.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-11
Paa Waldemarskilde pr. Slagelse kan bekommes fortrinlig reen og god St. Johannes Rug for 7 Rbdlr. 3 Mk. pr. Tønde og 1 Rbd. for enkelte Skiepper. 8 a 10 Tdr. extra reen og god Saaerug, af den hvide, frie for Heire og Klinte, kan bekommes tilkiøbs hos M. Strudsberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-14
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. landske Historie. uden, og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. de Aarg.) Tirsdagen, den 14. September 1819. 4 Aarg. Fra den 14. September 180. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-14
Nye Efterretninger fra Paris af en Reisendes Manuskript fra Aaret. (Slutning. Kirkegaarden du Pere la Chaise, som skiænkede den til Staden, denne ligger noget udenfor Forstaden St. Antoine paa en Høi, hvorfra man har en herlig Udsigt over Byen. Den er den fornemste Kirkegaard ved Paris. Det er meget interressant at vandre omkring paa denne store Kirkegaard, hvorpaa er bleven oprettet en Mængde Mindemærker, hvoraf flere ere pragtfulde. Alle Gravene have en liden Have over Forhøiningen, som er indfattet, deels med Jern- og deels med Træegitterværk. Disse Smaaehaver ere for det meste beplanteda med Cypresser eller Sørgepiil og med Rosenstokke, hvilke som det syntes mig, blive meget omhyggelig pleiede. Rosenstokkene stode alle i den skiønneste Flor, og giorde Kirkegaarden til en Blomsterhave.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-14
J Følge en særdeles Tilladelse som vi erholdt at Gouverneuren for Banken Hr. Lafitte, besaae vi Banken, den er en meget fortreffelig Jndretning, og vi erholdt en temmelig nøie Kundskab om Alt, da Bøgerne bleve os foreviiste og en af de første Commissairer meddeelte os al fornøden Veilednintil at forstaae dem. Bankens oprindelige Fond er 100 Millioner Franker og omtrent ligesaamange Bankosedler maae være i Circulation. Henimod 30 Millioner rede Penge, som ere deponerede i Cassen, ere mere end nok for at tilfredsstille alle dem, som forlange Contant derfor. Der kunne altsaa blive anvendt 170 Millioner i Stedet for 100 til at discontere med, hvorfore de ogsaa give et aarligt Udbytte af henimod 8 Procent, og Actierne gielde fra 1000 Franker til 1,600 og mere. Banken disconterer sædvanlig til 5 PC., men alle Vexler som ikke have over 10 Dage at løbe paa kunne ogsaa uden at være disconterede gives Banken til Jncassation og over Beløbet bliver disponeret Dagen efter at de ere forfaldne, som er en stor Lettelse for de Pariser Banquerer hvilke slet ikke behøve at indcassere nogen Vexel, og have kun faa rede Penge i Huuset, men som betale ved Anviisninger til Banken. Over 60 Udbetalere, som hver have sine egne Gader som ere dem anviiste, sine egne Nummere, og i Banken deres egen liden Stoel, med Gitter, ere beskiæftigede med Jndcasseringen. Acception og Protest-Besørgelsen har Banken ikke, da den kun antager accepterede Vexler. Fallerer nogen hvorpaa der et gjort Anviisning, saa bliver Beløbet, som lyder paa en saadan, endskiøndt ikke allerede forfalden Vexel, strax næste Dag indcasseret af Cedenten. Er den, hvorpaa en forfalden Vexel er trukket ikke hiemme, saa lader Udgiveren hans Nummer blive tilbage, og bliver ikke Beløbet sendt den samme Aften op i Banken, saa bliver det den anden Morgen fordret af Cedenten, som da har at besørge Protesten og det videre. Bankens Fond har allerede betydelig formeret sig, og formerer sig endnu bestandig, da ikke hele Beneficen bliver uddeelt iblandt Actionairerne, men først Jnterressenterne af Bank-Actierne beregnede til 5 PC. og af den øvrige Avance bliver kun 2/8 Deel foruden disse 5 PC. uddeelte som Udbytte, men den øvrige Trediedeel bliver holdt tilbage. Der bliver ingen Obligationer eller Actier udstædte til Actionairerne, men de faae kun et Beviis paa hvormange Actier de ere indskrevne for i Bøgerne. Naar de sælge nogle deraf, saa maae de enten egenhændigen, eller ved Personer, som ere forsynede med en tilstrækkelig Fuldmagt, lade afskrive paa deres Folio i Banken, og Notarius maae attestere Salget, thi ellers faae Kiøberne ingen Recipisser og bliver ikke crediteret noget paa Bøgerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-14
Da vi kom til Boulogne gik vi strax til Havnen, og glædede os over det herlige Syn af Havet. Denne Havn blev i Aaret 1803 og 1804 meget berømt ved de store Tilberedelser, som Bonaparte lod giøre for at forsøge paa at foretage en Landgang paa England. Mange ville dog paastaae, at han aldrig havde i Sinde at vove en Landgang. men at han blot betiente sig af denne List for at nøde Englænderne til ikke at fordeele deres Skibe Napoleon lod den gamle Havn forstørre, lod grave 2 nye Basin, som kunne rumme 1000 store og smaae Fartøier. Han lod bygge en meget smuk Dæmning langt ud i Havet, paa Enden af hvilken det store Fort Napoleon blev anlagt, men som man for nærværende Tid ogsaa nedbryder, fordi man nu ødelægger alt hvad der bærer denne store Mands Navn. Paa høire og venstre Side af dette Fort i en Afstand af en Søemiil bleve 2 andre Forter byggede i Søen, saa at det var umueligt at nærme sig Havnen. Den store Armee laae længe i Leir ved Boulogne ved Havet, og lod, til Ære, for deres Chef, begynde paa at opføre et uhyre Monument paa Høien ved Staden, som, naar det var bleven fuldendet, sikkert vilde have blevet et afde skiønneste Mindemærker af de som have været til saavel i de gamle som nyere Tider. Det skulde have været udhugget af Marmorblokke af usædvanlig Størrelse og Tyngde. Stelladsen allene som endnu staaer, skal have kostet henimod 300000 Franker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-14
Oversigt over Dagens udenlandske Nyheder. Uagtet den gyldne Fred vedvarer og der ikke gives noget Tegn til dens Forstyrrelse i Europa, saa vedblive dog Europæiske Magter at bestræbe sig for at være i den tilbørlige Forsvarstilstand i det Tilfælde, at en Krig skulde paa nye udbryde Rusland anlægger militaire Colonier paa sine Grændser og forstærker eller udbedrer sine Grændsefæstninger; Østerrig befæster Passerne igiennem de Karpathiske Bierge og anlægger fire nye Fæstninger paa Grændserne mod Rusland. Preussen og Nederlandene anlægge store Fæstninger lang med den Franske Linie og Frankerige giør der saa me saavel paa sine nordlige som sine sydlige Grændser. Staden Peronne ved hine og Staden Bayonne ved disse omdannes til Hovedfæstninger. Geral Haro, General-Jnspecteur over Jngenieurcorpset, leder den sidstes Anlæggelse; Værkerne skulle blive af en uhyre Omfang, og Bayonne derved ne af de fasteste Stæder; Frankerige tænker ogsaa paa sin Marines Forstørrelse, og paa Kongens Navnedag løb Orlogskibet Souvergin paa 120 Kanoner af Stabelen i Toulon. – Den Nederlandske Marine har derimod lidt et Tab; thi et Orlogsskib paa 80 Kanoner er forulykket i de Ostindiske Farvande, Admiralen med 5000 Mand reddede sig til Jsle de France. Præsidenten for de Nordamerikanske Friestater, som har i Aar foretaget sig en vidtløftig Reise saavel ved Søekysterne, som i de vestlige Provindser, fornemmelig for at undersøge de militairiske Positioner, kommer ikke til Staten Ohio og den nye deri saa stærkt opblomstrende Bye Cincinnati, men reiser strax til bage til Washington, han undskylder sig med de Besværligheder han har udstaaet paa Reisen.