Viborger Samler, 1811-06-24
Paris d. 10 Junii. Kongen af Rom er i Gaar døbt i Fruekirken med pragtfulde Ceremonier. Hele Parises Folkemængde vrimlede i Gaderne, da Toget drog til Kirken og gave ved deres Vivat Deres keiserlige Maj. tydelig deres oprigtige Deeltagen tilkjende. Da Deres Majestæter kom til Kirken, der oplystes af 24 Lysekroner, modtog Cardinalen Storalmisse uddeleren dem ved Døren. Keiseren og Keiserinden medtoges under Bærehimle og førtes op i Kirken ledsaget af deres Hoffolk og Sviter. Kongen af Rom var i en Hermelinsmantel, som laae paa et fløielsklædt Bord, hvor tillige laae Voxlyset, Døbehuen og Saltfadet. Fadderne holdte Bekken, Biskande og Serviet. Kongens Kjoleslæb blev baaren af en Storefficeer. Kongen af Rom blev holdt paa Keiserens Side, derpaa stode Fadderne: dernæst Kongerne af Spanien og Vestfalen, Prinds Borghese, Hertugen af Guastalla, Vicekongen af Jtalien, Arvestorhertugen af Frankfurt, Hertugen af Parma og de Damer som bare Døbetøiet. Paa Keiserens venstre Side stode Hs. N. Keiserinden, Dronningen af Spanien, Dronningen af Vestfalen, Hertuginden af Guastalla, Prindsen af Neuschatel, Prindsen af Benevent, Damerne med Døbetøiet Ministrene og Rigets Storofficerer, etc. Efter holdet Bøn og Messe begav Toget sig til Choret, hvor Kardinalen forrettede Døbeakten. Da den var fuldendt, tog Keiserinden Kongen af Rom paa sine Arme, imens Ceremonimesteren 3 Gange raabte "Kongen af Rom leve!" Kl. 11 om Aftenen endtes Ceremonien, der begyndte Kl. 5, hvorpaa Deres Majestæter begave sig til St. Tloudefterat have været til Soupee paa Raadhuset, Monitøren af 13de Juni indeholder den mærkværdige Officielberetning angl. Hertugen af Dalmatiens ærefulde Seir over Marskal Beresford den 16de Maj i Egnen af Badajoz, dater. Solan 21 Maj. Man seer deraf "at den franske Armee, hvormed Hertugen angreb Englænderne og Span erne, kunsvar 18000 Rd., da derimod de Allierede havde 30000 Md. Desuagtet maatte de vige deres Plads og vovede ikke siden at angribe ham. Slaget var meget blodigt. De Franske tabde Brigadegeneralerne Verle og Pepin, Brigadegeneralerne Marensin og Breyer bleve saarede, Oberst Pro ske og Bataillonscheferne Astrae og Camus faldt. Vort hele Tab af Døde og Saarede er 2800 Md. De Franske tabde ingen Fangne, undtagen 2 a 300 Saarede. - Fjenden har tabt 3 Generaler, 2 er gelske og 1 spansk, 2 Generaler ere faarede. Af 1000 fangne Englændere ere 200 atter løbne bort, 1100 Spanier ere og fangne. Efter alle Beretninger beløber Fjendens Tab sig af Døde og Saarede til 5000 Englændere, 2000 Spanier og 800 Portugiser. Den fjendtlige Armee har altsaa i det hele tabt 9000 Md. eller 3 Gange saamange Folk, som vi. Af Englænderne kan man regne de halve faldt. De franske Tropper fægtede med udmærket Tapperhed og 40 Kanoner forede uophørlig med god Virkning paa de fjendtlige Linier. Den 17de stode begge Armeerne ligeover for hinanden. Fjenden fik Forstærkning af 5000 Mk. fra Elvas; men de angrebe ikke, hvorpaa de Franske ved næste Morgens Komme droge med Flanken til Soland." Ligeledes indeholder Monitøren Beretning fra General Brenier. dat. Salamanca den 17de Mai. Af samme sees: at Generalen fra den 7de April af, da Englænderne beleirede Fæstningen, lod anlægge Miner med 140 Rør til at sprænge den i fornøden Tilfælde, og alt var forberedt paa, i en Hast at føre Artilleriet og Munitionen bort. Under Rømningen blev Minerne ladede og i 2 Dage var alt færdigt. Han havde saalidet Proviant, at han, ved selv at vaare over dens sparsomme Uddeeling, troede at komme ud med den til den 25de Mai og, skulle det behøves, ville han dog holde sig til 1ste Junii. Fjendens Skatskyttere skjød saa jævnlig paa de Oxer som man havde til Slagtning, at Generalen maatte lade dem slagte og salte. Han ventede, at Engl. ville være forstærkede til den 10 eller 15de Maj og da angribe ham. Den 15de April opfordrede den engelske Generalmajor Campbell Grenier til Overgave, som han mundtlig afslog og invitterede ham til at angribe sig. Dette skeede ikke; derimod foreslog Lord Wellington den 17de April ham en Samtale; som han afslog. Den 28 gjorde han et Udfald og drev de engelske og Portugisiske Forposter tilbage.