JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-10
Licitation. Mandagen den 19 Junii næstkommende om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver hos Sognefoged Jacob Hansen i Giesing Sogn og Bye, paa Grevskabet Løvenholms Gods foretaget offentlig Licitation over een, i Følge den Kongelige Post-Directions Skrivelse af 27de f. M. befalet ridende Befordringsposter, Anskaffelse og Holdelse, der 2de Gange ugentlig, frem- og tilbage, skal forrette Postbefordringen mellem Grene aae og Randers. De til Licitationen affattede Conditioner skal paa Licitationsstedet nærmere blive bekiendtgjorte. Randers, den 3die Junii 1809. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Udenlandsk. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, giøre vitterligt: Da Trangen til Skillemyndt saavel her i Vor Residentsstad, som i Vore Provindser i Jylland, Sielland, og skyen meget tiltager, og den ikke kan afhielpes ved de Udmyntninger, som uafbrudt finde Sted paa Kongsberg og i Altona, samt da den forrehavende nye Jndretning af Myndtmaskinen her i Staden for Tiden hindret dens Brug, saa have Vi, for at raade Bod paa de Uleiligheder, denne Mangel medfører, allernaadigst bifaldet, at der for en kort Tid sættes i Omløb Sedler lydende paa en mindre Summa end en Rigsdaler; thi byde og befale Vi : 1) Courantbanken bemyndiges til at udstæde Sedler paa Tolv Skilling dansk Courant. 2) De skulle, liig anden Vor Courantmyndt, modtages for god Betaling i Vore Egne og alle andre offentlige Kasser, og uvægerligen gaae imellem Mand og Mand, da de i Banken kunne ombyttes mod større Sedler. 3) De skulle ikke blive i Omløb længere end i alt 12 Maaneder fra denne Forordnings Dato, og deraf i de første 11 Maaneder modtages i alle Betalinger, men i den sidste Maaned allene af Vore Kasser og af Courantbanken, for af sidstnævnte at indvexles. 4) De aftrykkes paa Papiir af samme Slags, som bruges til Enrigsdalers Sedlerne, lyde paa Tolv Skib ling hver Seddel og forsynes med et Stempel, som indeholder Vort Navnetræk. 5) Den i Forordningen af 24de Mai 1775 fastsatte Straf paa Ære, Liv og Gods for hvem der eftergiøeller forfalter Bank=Sedler er i alle Deele anvendelig paa disse nye Sedler. Hvorefter alle og enhver sig allerunderdanigst haver at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 6te Junii 1809. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. (L. S.) Schimmelmann. Reventlow. Moltke. Lange. Birch. Lassen, Fuldmægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Helsingøer, den 7de Junii. Grev Wedel-Jarlsberg ankom i Gaar hertil fra Helsingborg med Parlementair. - 3 Fartøier ere endnu komne til de ved Raae liggende Krigskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Man har her den Efterretning fra Sverrig, at en stor Deel engelske Krigskibe have lagt sig for Carlscrona og at man sammesteds er belavet paa kraftigt Forsvar, om de skulde have noget i Sinde mod den derliggende svenske Flaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Aalborg, den 11te Junii. Den 8de Junii blev indbragt hertil en engelsk Kanonbaad, erobret af den danske Kaper Danneskjold, Capt. Wulfsen. Den havde overbragt den danske Besætning fra Anholt til Gottenborg og stødte, under sin Retour, paa tvende jydske smaa Kapere, der efter en kort Fegtning med en saa overlægen Magt, saae sig nødsagede at søge Frelse i Flugten. Den brave Capt. Wulsen, der paa samme Tid, var ude paa et Krydstog under Sverrig, hørte Kanonaden og ilede tilbage. Efter 3 Timers Jagt indbentede han Fienden og begyndte Attakken. Efter tre Qvarteers Fægtning strøg denne, og overgav en skiønKanonbaad med 2 Kanoner, 1 svær forud og en mindre agter, 1 Lieutnant, 1 Cornet og 21 Mand. Man fortæller at den engelske Officeer skal være blevet yderst forbittret da han kom ombord og fik at høre, det intet kongeligt Skib var der havde erobret ham. Vi Danske kiende Kanonbaadenes Styrke og vore Fiender have offentligen bekiendt deres Frygt for samme. Saa meget desto større, bliver Æren for Capit. Wulfsen ogsaa meget desto skiønnere Erindringen om denne for ham saa hæderfulde Dag. Samme Dag afreiste 18 Svenske krigssangne Fiskere over Fiorden til Vensyssel og ankom igien 1 svensk Mand med Kone og 3 Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Aarhuus. . .¬ H. H. Hr. Biskop Birch, er i Dag atter udreist paa Visitats, i Voer Herred. An Krav, som plejer koste Danmark og Norge større, Summer aarligen end de fleeste forestille sig, begynder nu at dyrkes meere og meere her i Landet. Linde har i Skanderborg og Aarhuus Omegne været afladelig beskieftiget dermed siden Foraarets tiligste Begyndelse. Han er nu paa en Reise for at plante i Egnen af Randers, og derfra at reise i samme Ærende til Skive, Egnen af Holstebroe og Lemvig, hvortil Planter ere begiærte. J denne Uge ere forsendte til Holsteen, Als, Fyen, Lolland, Plantet med Forklaring af Omgangen dermed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Student Svaneberg. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Prædikanterne paa 3die Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Hertil. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahusen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Udenlandsk. Frankrig. Af den 10de Bulletin, dateret 23de Mai anføres endnu følgende som det Mærkeligste: Det havde været ganske ude med den østerrigske Armee, da Keiseren den 22de om Morgenen Kl. 7 fik ved en Adjutant at vide, at Donauen var saa hastig voxet at den gik over sine Bredder, og ved at bortføre en Deel store Træer som ved Wiens Jndtagelse vare omhuggede og laae paa dens Bredde, giennemborede Broerne og ødelelige Uheld, bestemte Keiseren. til at standse. et fremad. Han befalede Hertugen af Montebello at forsvare Valgpladsen. Vore Carduser til Kanonerne og Patroner til Jnfanteriet kunde ikke mere føres over. Fienden var i den skrækkeligste Forvirring, da han erfarede at vore Broer, vare revne løse. Vore Skuds Formindskelse og Armeens sammenrykkende Bevægelser, lod ham ingen Tvivl tilbage. Alle hans Kanoner og Eqvipager, som han var i Begreb med at trække tilbage, kom igien i Linie, og fra Kl. 9 om Morgenen til 7 om Aftenen, gjorde han uhørte Anstrængelser, understøttet af 200de Kanoner, for at kaste den franske Armee. Men alt geraadede ham til Skam Han angreb 3 Gange Byerne Esling og Aspern og fyldte dem 3 Gange med sine Døde. General Gros lod 700 Ungarer, som alt havde indløgeret sig i Esling, springe over Klingen. Fienden gjorde 40,000 Kanonskud, da vi var sadt i den Nødvendighed, at spare vor Munition for uforudseete Tilfælde. Om Aftenen indtog Fienden, igien sin gamle Stilling og vi blev i Besiddelse af Valg pladsen. Hans Tab er umaadelig. Militaire af øvet Syn, anslaaer Antallet af Døde paa Valgpladsen, som han har efterladt sig, til 12000. Efter Beretning af Fangerne ere 23 Generaler og 60 Stabsofficerer dræbte eller saarede. Feldtmarschallieutenant Weder med 1500 Mand og 4 Faner er i vor Magt. Tabet paa vor Side er betydelig: Vi har 1100 Døde og 3000 Saarede. Den 22de om Aftenen Kl. 6, blev et Laar fraskudt Hertugen af Montebello (Marschal Lannes.) Amputationen er gjort og han er uden Fare. J Begyndelsen holdt man ham for død. Da man bragte ham frem for Keiseren paa en Bærestoel, var hans Afskeed meget rørende. Midt under denne Dags Sorger, overlod Keiseren sig til det varme Venskab, han i saa mange Aar havde havt for denne hans brave Vaabenbroder. Han udgiød nogle Taarer, og sagde til de Omstaaende: "Mit Hierte maatte paa dønne Dag træffes af et omfindtlig Stød, for at overlade mig til en anden Sorg, end den for min Armee Hertugen af Montebello havde tabt sine Sandser, men Keiserens Nærværelse bragte ham igien til sig selv; han kastede sig om hans Hals og sagde: "Om en Time vil De miste den, som døer med den Berømmelse og Overbeviisning, at han er Deres bedste Ven. Divisionøgeneral St. Hilaire er saaret. Han er en af Frankrigs meest udmærkede Generaler. General Durosne, Adjutant hos Kriseren, blev dræbt af en Kugle, da han overbragte en Ordre. Da Donauen endnu blev ved at voxe, saa kunde Broen, ikke blive bragt istand om Natten; Den 23de lod Keiseren Armeen gaae tilbage over den lille Arm fra den venstre Bredde, og tage sin Stilling paa Øen Lobau, hvor den har Broehovedet i sin Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Da man den 23de bekiendtgjorde Armeen Keiserens Befaling, at den skulde trække sig tilbage til den store Øe, var Bestyrtelsen under disse Brave uden Grændser, og det kostede megen Umage at overbevise dem om, at det var umuelig, formedelst det høie Vand som havde borttaget Broen, at overføre Munition og Levnetsmidler, hvorfore enhver Fremrykken var ufornuftig. Det var en Lykke, at Keiseren ikke 2 Timer seenere erfarede dette. Armeen havde da ved at forfølge Fienden, bortskudt sit Munition, og man kunde ikke ved noget Middel have forskaffet sig noget igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Hertugerne af Montebello og Rivoli havde paa denne Dag viist deres militaire Charakters hele Styrke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Keiseren har tildeelt General Ondinot befalingen over det andet Armeekorps, en General, som i hundrede Fegtninger har viist ligesaameget Kiekhed som Kundskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Endnu haves i Korthed over München den 12te og 13de Bulletin, dattrede 26de og 28de Mai. J 12te Bulletin hedder det: Man har anvendt den 23de, 24de og 25de Mai til at sætte Broerne istand. De Saarede, ledige Munitionsvogne og alle nødvendige Fornødenheder, bleve bragte over paa den høire Rhinbredde. Vor lette Cavallerie staaer ligeover for Presborg, ved NeusiedlerSøen. General Laurision er i Steyermarch ved Simmringsberg og Bruch. Marschal Hertugen af Danziger i fuld Marsch med Bayrerne. Han vil ufortøvet indtreffe til Armeen ved Wien. Jægerne til Hest af Garden er ankommen den 25de og Dragonerne den 26de. Man venter og faae Dage Grenadererne til Hest og 60 Kanoner af Gardens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
I 13de Bulletinhedder det: Natten mellem den 26de og 27de Maji blev vore Broer over Donauen igien bortrevne af Vandet. J Dag er een af Broerne igien istand sadt og man haaber de andre skal blive færdige i Morgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Den 27de bragte Capitain Bataille, Prinds Vicekongens Adjutant, den behagelige Efterretning, at den italienske Armee var ankommen til Bruch. Erkehertug Johan havde den 27de rømmet Gräz. Han førte neppe 20 til 25000 Mand med sig, af den skiønne Armee som var indrykket i Jtalien. Krain, Steyermarch, Karnthen, det Salzburgske, Over- og Nederøsterrig er afvæbnet og beroliget. Triest er besedt. De engelske Colonialvahre bleve confiskerede. Een Omstændighed ved Triests Jndtagelse har været Keiseren særdeles behagelig. Denne var den russiske Eskadres Befrielse. Den havde erholdt befaling at afseile til Ancona, men tilbageholdt af Vinden, var den bleven i Østerrigernes Magt. Den Dalmatiske Armees Forening er nær. Man haaber at Hertugen af Ragusa vil være i Lavbach den 6te Junii. Den østerrigske Ambassadeur Grev Metternich er sidst i Maii tilligemed sine 3 Legationssecretairer og FyrEfterhazy afreist fra Paris, under Ledsagelse af en Officeer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
En Depesche fra Hertugen af Treviso beretter, at Expeditionen mod Asturen er lystedes, Jnsurgenterne hveralt slagne, og vi er i Besiddelse at Oviede. Nogle middeelte Details lod og formode at Stion, hvor Ro mang havde trukken sig hen, har været i 2 Dage i ver Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Tydskland. Fra München skrives den 30 Maii: Den italienske Armees Forening med den store Armee, har havt Sted paa hiin Side Bruck, efterat GeneralJellachich med 8000 Mand vare gjorte til Fanger. Erkehertug Johann har mistet 18000 Mand i Fanger, 60 Kanoner, 6 Fahner a. De østerrigske Generales Prohaska, Auer og Kobl ere i Dag med 54 andre Officerer indbragte hertil som Krigsfanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Fra München og Augsburg skrives: At Roligheden er desværre ikke endnu ganske tilveiebragt i Tyrol og det Voralbergske. J Tyrol er vel den gamle Orden istandbragt, men der er dog endnu enkelte Strøg og Dale, hvor Bønderne endnu ei har afleveret deres Vaaden, hvortil henhører Jndvaanerne i Renti, Scharnitz, Lermos og Nassareuth, samt Pusterdalen. Ved Bre gen; staae endnu 4000 bevæbnede Bønder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Den Nürnberger Avis af 2den Junii leverer følgende Efterretning (hvorvidt rigtig maae Tiden lære). Just nu indtraf følgende officielle Efterretning med en Estafette. Den franske Armee har paa nye vundet et stort fuldkommen afgiørende Slag; det blev leveret mellem Bruun og Wien. Man kiempede i 3 Dage, den 23de, 24de og 25de Mai. Fienden sloges i Fortvivlelse, med den sikkre Følelse, at dette Slag var det sidste, som kunde leveres under Østerrigs Panier. Napoleon var kun omgiven af en Deel af sine Tappre; men Han var der, og Stiren med Hans. Hundrede Kanoner og Fangne i Tusinde, var Resultatet af denne 3 Dages Kamp; Fienden flygtede i største Uorden. Keiseren forfølger ham, for ganske at tilintetgiøre Tanken om en østerrigsk Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
De Kongel. Bayerske Armee-Divisioner Kronprinds og Warde, som skulde marschere til Wien, have pludselig Natten imellem den 29de og 30te ved en Coureer erholdt en anden Bestemmelse, og marscherer nu til Linz. Kronprindsen af Bayern støder altsaa nu til de Tropper, som skal agere i Ryggen af Erkehertug Carl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Leipzig, den 31te Mai. Vi høre her intet mere om Prindsen af Brunsvig Oels. Kongen af Preussen, skal have seqvestreree alle denne Prindses Eiendomme, som ligge i de preussiske Stater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Wismar, den 5te Junii. J Dag er General Ewald indtruffen hertil med sit Korps og gaaer med samme i Morgen til Gadebusch. De danske Officerer, fra Generalen af, som og Soldaterne, kan ikke noksom berømme General Gratiens og samtlige hollandske Offcerers og Soldaters venskabelige Opførsel. Begge Nationers Korpser ere gangne Haand i Haand og fegtet Haand i Haand, og adskiltes den 2den fra hinanden i Stielsand som Brødre. Hvor en saadan Mand hersker imellem Allierede, maae Følgerne af ethvert Foretagende være lykkelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
England. J en Depesche fra General Wellesley, dateret Oporto den 12te Mati, meldes: At han er opbrudt fra Combra den 9de. Avantgarden og Cavalleriet var alt opbrudt den 7de og den Portugisiske Armee, under Beresford, Dagen forhen. Jnfanteriet marscherede i 3 Divisioner. Avantgarden bestod af den Hanoverske Legion. Den 10de Maji stødte de paa 4 fiendtlige Cavallerie Regimenter og en Jnfanterie Bataillon, som trak sig tilbage for Overmagten. Den 11te kom de i Fegtning med et fiendtlig Korps paa 4000 Mand, som efter et tappert Forsvar trak sig tilbage. Den 12te gik Fienden over Duero og ødelagte Broen; følgende Dag gik vore Tropper over Floden og blev heftig angreben af Fienden, som her ligeledes maatte trække sig tilbage til Amarante for Overmagten. Den 13de opfordrede Wellesley ved en Proclamation Jndvaanerne i Oporto til en god Opførsel. Oberst Trant er udnævnt til Commandant i Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Bekiendtgiørelser. Efter Anmeldelse fra Hr. Kammerraad Lang til Hessel, er den 16de f. M. bierget under Hessel Forstrand et Skibsanker, der er angivet at have følgende Beskaffenhed: Ankerstokken i Længden 4 Al. 1 Qvt. i Tykkelse i Midten . . . 1 2 Tom. ved hver Ende. hver Fline fra Ankerstokken til Enderne i Længde . . 1 3 - hver Fline i det Bredeste . = = 3 paa det Tykkeste . . . 1 1 en Ring for i Ankeret omsnøret med Reeb, er i Omkreds = = 3 i Ringen et Toug, lang . . . .to . for Resten er Ankeret uden Mærke. Eieren til bemeldte Anker vorder herved med Aar og Dags Varsel indkaldet 3de Gange i de Berlingske Aviser og Aarhuus Stifts Tidender, at beviisliggiøre for Amtmanden over Randers Amt sin Eiendomsret, da Ankeret, som imidlertid ligger oplagt paa Hessel Hovedgaard, skal vorde ham udleveret imod lovbefalet Biergeløn og de øvrige medgaaede Omkostningers Betaling. Randers Amthuus, den 13de Junii 1809. Til at avle Tobak kan faaes Veiledning, aftrykt paa 8 Blade Skrivpapiir, sammenheftet og beskaaren for 8 Skilling i alt hos Claus Hansen i Horsen som Forfatter deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
De som haver Lotteriesedler under min Collection her i Randers, ville behagentlig erindre sammes Fornyelse til forestaaende 4de Classe, efter Sedlernes Paategning; saa er og for Lysthavende nogle Kiøbelodder til bemeldte Classe at bekomme hos Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Fredagen den 30te Junii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver hos Viinhandler Simoni her i Byen, i Følge Kapercapitain Morten Jansens Forlangende, holden offentlig Auction over Ladningen i det hertil opbragte og af Capit. Swains førte Skib, Salle kaldet, bestaaende af 537 halve Kister Apelsiner, 380 Kasser Citroner og nogle Pomerantzer. Aalborg, den 13de Junii 1809. Bøggild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
J hvor vanskelig end Transporten er for Literaturen, at erholde fra Kbh., har jeg dog bestræbt mig for hidtil i Aar, at have hvad Nyt, som der fra Presserne udkomme, saavel som det ældre der maatte forlanges, og er stedse med alt vel forsynet i ethvert Fag at Literaturen, som til Vedkommendes Efterretning her crindres; Jblandt de sidst udkomne ere Assessor Ørsteds systematiske Udvikling af Begrebet og Tyverie og samt mes jurid. Følger; et nyttig Skrivt for Juristen; ligesaa Doctor Badens danske og norske Lovkyndigheds Historie; En kort Statistik for Almueskoler, ret saare passende, 3 Prædikener af Hr. Pastor Barfoed, hvis Jndtægt er offret til lidte Brødres Bedste; Peter Jansens Anviisning til Haugedyrkning for Landmanden med et Kobber; Et nyt fransk og dansk Lomme Lexiton af Doctor Wolff med flere Skr. Rosing om Deklamationen; saa er og alle Slags Skolebøger og gode nye Landkorter stedse at erholde hos H. W. Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Bagerstedet No. 12 paa Vestergade, som Hr. Lumme beboer, er til Leie eller tilkiøbs, til næste Flyttetid og accorderes med mig. Aarhuus, den 7de Junii 1809. R. Schoubye. Hvor 1000 Rdr. mod sikkert Pant, først prioriteret. i Jordeiendom; og ligeledes 400 Rdr. i forestaaende Termin kan faaes tillaand, anviser Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
10 Gaards-Avlinger her paa Aarhuus Mark, Sognekaldet til Domkirken tilhørende, bliver inden Høsten, ved offentlig Auction bortforpagtede paa 4 næstfølgende Aar fra dette Aars Michaeli af at regne. Auctionsdagen skal i denne Avis nærmere vorde bekiendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Nye Citroner faaes hos Peder Larsen Schmidt. paa Væstergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
J medio Mai sidst er fra et Skibsvrag paa Sand odden ved Ebeltoft, bortstiaalen et Skibsanker og Toug, Ankeret med jern Stok, der paa Midten var noget kroget, veiede 98 Pd., og havde en for Bøie med 2 Favne Bøiereeb, to Tommer tyk, og Touget var circa 50 Favne lang med et Bræk paa, omtrent 1/2 Deel af dets Længde fra den ene Ende, 4 1/2 Tomme tyk, og kattet paa een af Enderne. For beviislig Angivelse om hvo der har bortstiaalet dette mit Anker og Touudlover jeg 20 Rdr. og om forlanges, at fortie Angiverens Navn, til mig undertegnede eller Hr. L. Magnusen. Ebeltoft, den 3de Junii 1809. J. S. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Da det hele combinerede Corps kun bestod af 5000 Mand, saa kunde ikke alle Byens Porte masqueres, hvilket gav Resten af det schillske Corps Leilighed til at flygte ud af Frankerporten, men paa denne Flugt bleve endnu adskillige af disse nedsablede. Omtrent en halv Miil fra Byen samlede de danske Husarer sig; det schille ske Cavallerie ligeledes. Det sidste sendte en Officeer, med en Trompeter, for at bede om Capitulation og om Tilladelse at drage tilbage til Preussen, hvilket blev dem bevilget paa de Vilkaar, som Forsigtighed udkrævede. Det var en dansk Husar, som nedhuggede Schill, og da han i det han faldt bad Husaren om at dræbe sig, opfyldte en Hollænder strax denne hans Begiering. Omtrent 800 Mand af hans Bande ere fangne, adskillige Hundrede dræbte eller stærkt blesserede, saa at den hele schtilske Hob er aldeles tilintetgjort. Schill havde under sit Ophold i Stralsund indlagt i en Bygning en stor Qvantitet Krudt og reqvireret af Magistraten Beeg, og Svovl for at sprænge sig og hele Byen i Luften, men dette blev forhindret ved den Hurtighed, hvormed han af det combinerede hollandskedanske Corps blev overfaldet. Hans Bagage og 5 til 600 Mand, tildeels Rekruter, havde han ladet transportere til Rügen; for at bemestre sig dette, blev Natten efter Affairen det 6te hollandske Jnfanterie Regiment didhen overført. Med den pomer ske eller saakaldte svenske Landmilice, som Schtil havde ladet indkalde ved Stralsund, anslaaes hans Styrke for at have været 6000 Mand; de som fandtes bevæbnede i brogede Klæder maatte springe over Klingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Af General=Lieutenant v. Ewalds Corps ere døde: Premier Lieutenant v. Hancke af Husar=Regimentet og Second=Lieutenant v. Jermin af det holsteenske RytterRegiment, 2 Mand af oldenborgske Jnfanterie Regiment, og 1 Mand af 3die Bataill, holsteenske Jnfanterie Reg Blesserede ere: Major von Seiffarth og Lieutenant v. Knap af det oldenborgske Jnfanterie Regiment, Capt. v. Qualen samt Lieutenanterne v. Hubinet og v. Moltke af den 3die Bataillon holsteenske Infanterie=Regiment, Lieutenant v. Rastedt af Husar=Regimentet og 47 Mand. J øvrigt beklages meget Tabet af General Crateret af den hollandske Generalstab, som faldt paa Ærens Bane. General=Lieutenant v. Ewald kan ikke noksom rose den udmærkede Topperhed, vore Tropper have viist, og den Raskhed, hvormed Oberstlieutenant v. Abercrone og Major von Seiffarth, af det oldenborgske JnfanterieRegiment, have ført deres Batailloner frem. Ligeledes nævner General=Lieutenanten med Berømmelse hans tienstgiørende Adjutanter, Overqvarteermester Prinds Wilhelm til Holsteen Beck, Divisions=Qvarteermester, Løvenørn v. Bardensleth, Capitain v. Gartner og Lieutenant Baron v. Lilliencron, som alle have udmærket sig; saavelsom og de 4 Husarer og 2 Ryttere, hvilke General=Lieutenanten havde hos sig til personlig Bedækning og som uafladelig falgte ham giennem den stærke Jld som troe og tappre Soldater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Saasnart Hs. Majestæt Kongen havde modtaget da værende Generalmajor v. Ewalds Rapport om denne til Hs. Majestæts allernaadigste Tilfredshed udførte Expedition med de ham undergivne Tropper, behagede det Allerhøistsamme, til Belønning for hans Tapperhed og kloge Adfærd, at udnævne ham til General=Lieutenant fra 31te Maji sidstleden af at regne. Ligeledes er det hele Corps tilkiendegivet Hs. Majestæts allerhøieste Bifald og særdeles Tilfredshed med deres Tapperhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
For vore Troppers udviiste Bravoure har den hollandske Oberst Stedmann, nuværende Chef for General=Lieut. Gratiens Generalstab, tilsendt Generallieut. von Ewald nedenstaaende Dagsbefaling af General Gratien, for derved at bevidne Tropperne under hans befaling sidste nævnte Generals særdeles Tilfredshed og Erkiendtlighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Endvidere anbefaler Oberst v. Stedmann særdeles alle danske Herrer Officerer og Tropper, som udgjorde en Deel af det under hans befaling staaende Cavallerie, og nævner Major v. Flindt og Lieutenant v. Ewald af HusarRegimentet som Officerer, der fornemmeligen have udmærket sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-06-14
Dagsbefaling. General Qvarteret Stralsand, den 1ste Junii. Soldater! I Gaar have J viist Eder som Helte. J have fulgt Eders Officerers Exempel. J have med Storm indtaget Staden Stralsund, der var forsvaret af 6000 Mand. I have trængt igiennem en Kardetskild af 20 Kanoner. Eders Tapperhed er bleven kronet med Seier. I have, ved at ødelægge det schillske Partie og ved at dræbe ham selv, tilintetgjort det Røverie, som disse vilde Mennesker have udbredt i en Strækning af 100 Mile. Jeg iler med at berette Deres Majestæter Kongerne af Holland, og Danmark den glimrende Tapperhed som J have viist ved denne Leilighed.