JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-03-27
(1) De som maatte have noget at fordre udi afg. Baadsmandsmath Andreas Meyers Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres ArveRet, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (1643) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Skibs Bødkermester Ernst August Tidemann, der haver faret med Skibet von Hemmert, hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commision, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
De som maatte have noget at fordre udi Stervboerne efte, følgende: (758 Anden Tømmermand Christorder Olsen, 7619 Baadsmandsmath Andreas Borch, 7713 Matros Christian Høyberg, 15 dito Ole Johansen, 16 dito Søren Christensen Flinch, 17 dito Hans Olsen Beenfeldt, 18 dito Peter Torgusten, 19 dito Erich Nielsen Busch, 20 dito Johan Fridrich Christian Malling, 21 Johan Petersen Halling, 22 Johan David Pedersen, som alle have fahret med det Østersøiske Compagnies Skib Hertug Ferdinand, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indtaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. De som maatte have noget at fordre udi Stervboerne efter følgende: (ite) Matros Mads Poulsen, 45 Bødker forgen Larsen, som haver faret med Skibet Margarethe & Elisabeth, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
De som maatte have noget at fordre udi Stervboerne efter følgende: (766) Matros Rasmus Larson, 47 dito Johan Hinrich Johannesen, som haver faret med Skibet de fire Søstre, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes met forlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-03-27
De som maatte have noget at fordre udi Stervogne erter følgende: (5765) Jungmand Wolfgang Sigusmundus Friis, 9 Tommermand Niels Hansen Klinge, og 10 dito Poul Olsen tunge; som alle have faret med Skibet Trøpianerne, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer: ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttagielderes Tarv under Skiftet. Jenoza, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, og Vi sagte Christne, særdeles i Indien, Spamen, Jtalien, Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark men fandt lidet at det han søgte. 3 Tomer, faaes tilkiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93. for 7 Mk.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
Florens, den 3die Marts. Storhertugen har i Forgaars ved sæ skil Edict bekiendtgjort den med Frankrig sluttede Fred for den hele Stat og den ganske Europa, og strax sendt sendt Ratificationen paa denne Tractat til Paris, samt udnævnt Grev Carletti til sin der værende Gesandt.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
Jtalien, den 7de Martii. Den engelske Flaade er den 24de Februar ankommen paa Reden ved Livorno, for at reparere den Skade, som den har lidt ved sit Krydstog paa Høiden af Toulon den 17de, 18de og 19de Februar i en stærk Storm. Linieskibet Windsor, paa hvilket Admiral Hotham befinder sig, er først den 26de Februar ankommet til Livorno. (Rygtet, at Admiral Hof ham havde slaget den franske touloner Flaade, er altsaa ikke bleven bekræftet). Bemeldte engelske Flaade bestaaer af1 Skib paa 100, 2 paa 90, 7 paa 74 og 2 paa 64 Kano. ner, samt 3 Fregatter og 3 andre Krigskibe.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
Paris, den 7de Martii. Den 4de gav Carnot Conventen tilkiende, at Velfærdscommissionen havde ladet forfærdige en chronologisk Fortegnelse over alle de Seiervindinger, som Republikens Forsvarere siden Affairen ved Hondschooten indtil Frobringen af Rosas have tilfegtet sig. Denne Fortegnelse skal tiene til en Revolutions Historie, og overlevere vore i digste Efterkommere Aarbøger om deres Forfædres Berømmelse. Her er Resultatet af de Fordeele som i et 17 Maaneder langt Felttog ere tilsegtede: 27 Seiervindinger, hvoriblandt 6 formelige Feltslag; 120 Skiærmyesler; 80000 dræbte og 91,000 fangne Fiender; 118 rigtige Fæstninger, hvori blandt 36 ere blevne indragne efter en Blokkade, og 230 Pro brede Forter. Desuden er der faldet os i Hænderne 3800 Kanoner og Mørsere 70000 Flinter, 19000 Centner Krudt og 90 Faner. Denne Fortegnelse skal blive ophængt i Conventens Sal og siner til alle Armter. - Til Bombordementet paa Luxemborg bruger man Mørsere af en ny Opfindelst, som drive Bomberne længere rud sædvanligt. Man smigret sig her med det Haab, at Luremborg skal inden en Maaned være i vor Besiddelse - Den 26de Februarii ankom Charrette med mange Officerer af hans Armee i Følge med Conventens Deputerte til Nantes. Alle bare Nationalcokarden. Folket i Nantesyttrede sin inderligste Glæde ved Charrettes Jndtog og raabte: Freden leve! Foreningen leve! a. - Man regner, at Vendee=Krigen har i de 18 Maaneder, den har varet, kostet over 400000 Mennesker. Man paastaaer, at Freden med Spanien er meget nær.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
Holland, den 10de Marte. Da Jldefindede, saavel Militair, som andre Personer, ikke undsee sig ved, paa forskellige Steder at giør, ondskabsfulde og spottende Anmerkninger over Tingenes nærværende Indretning, at bære Orangetegn, at udbrede falske Rygter og tale om en Contrarevolution, saa har Borgeren Peter Paulus, efter befaling fra det hollandske Folks provisoriske Repræsentantere, bekiendtgjort ved en Publication, at alle de, som føre oprørske Taler og udbrede deslige Skrivter, samt tale om Contrarevolution, skulle blive straffede med en haard legemlig Straf en derpaa følgende semadrig Fængselstraf, og endelig med Landsforviisning. De, som bære Orangetegn, raabe Orange hoven, skulle paa samme Maade blive straffede. De, som holde Sammenkomster, for virkelig at sætte en Contrarevolution i Værk, hvorved den forrige Regiering igien skulde blive indført, skulle straffes med Brændemærke og en semaarig Fængselstraf. De, som anvende Midler til at ophiese Statens Armee til Lands og Vands imod Staten selv og imod det belgiske Folk, og søge at giøre din afspænstig fra nærværende Regiering, skulle straffes med Tøden. De, som tillade sig Gierninger, hvorved Jndbagernes offentlige Rolighed og personlige Sikkerhed bliver forstyrret, og tilskynde andre til deslige Gierninger, om Gierningen end ikke salgte paa, skulle straffes ined Døden. Mod alle, som i bemeldte Forbrydelser gribes paa frisk Gierning, skal uden den sædvanlige Form, anlægges Proces, og uden at tillades dem at appeflere deres Dom Brevene til Hamborg, Bremen Altona og Dannemark maae indleveres uforseglede paa Posthuset. Derpaa blive de af nogle Borger=Reptasentanter undersøgte, og naar det intet skadeligt for Landet indeholdes i samme, forseglede og overleverte Postcommissarierne til Expedition. - Be til Engelandsendte Commissarier have berettet, at den hollandske Gesandt i London van Nagel har modtaget dem meget uhøsligt, hvorpaa der blev besluttet. at protedere criminaltter mod ham. Bemeldte Kommissarier have ogsaa confereret med Loed Grenville, og vore rigeladet i Engeland liggende Skib bliet holdte for foriorne, saa at man nu se meer kan kan tvivle om det brittiske Ministeriumsfiendtlige Hensigter. Admi al von Kinsbergen er nuldsladt af sin Arrest paa Raadstuen i Amsterdam. Samme Admiral og Fisegien ved det herværende Admiralitet, van den Hvop, være blevne arre flere fordi man holdte dem for Ophavsmændene til den Forhaling, at vore, nu i de engelske Havne liggende ostindiske Skibe, ikke i rette Tid ere afseilede derfra. - Staterne af Holland have ansøgt de franske Folke Repræsentantere om Tilladelse, at forskiællige Steder ved Maas maatte vælge sig en nye Regiering, og sende Deputerte til Staterne. Hens den har faaet denne Tilladelse, men Venlod ikke. Deraf slutter man, at det hører til de Franskes Plan, at beholde Venlod og endnu hellere Mastricht.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
Bockhold i det Münsterske, den 13de Martii. I Dag formiddag bleve i satte i Forskrækkelse ved mange Kanonskud i vort Naborlang hvilke bleve geleidede af en bestandig forligere Muskerild, og satte vor af 1200 Østerrigere bestaaende Besætning i Allarm. Nu have vi saaet at vide, at de Franske, over 1000 Mand stærk, vare ankomne ved den forrige røde Bror imellem her og Anholt, Østerrigernes Jld nødte dem dog til at trække tilbage, og demonterte en Kanon for dem. - Man troer, at Fienden skulde søge at forcere Overgangen over Aa. Vor Besætning er derfor meget aarraagen; i Morgen gaaer Bagagen til Dørsten.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
London, den 13de Martii. J Stedet for den tilbagekaldte Grev ihvilliam er nu Lord Camden bleven udnævne til Vict Konge i Jrland; Han blev allerede i Forgaars tager i Eld, og skal om nogle Dage reise til Dublin. - Formedelst bemeldte Greve Titzwilliams Tilbagekaldelse hersker endnu bestandig i Jrland en stor Gjæring. Den 2den Martii vare i det irlandske Parlement meget lange og heftige Debatter over Sie Lawence Parsons Forslag, at Parlementet skulde indskranke Pengebillen paa 3 Maaneder, og siden afslaae Regieringen alle videre Bevillinger, fordi den ikke havde holdt sit Løvte. Thi kun under den Betingelse har man bevilget et saa rigt Bidrag til Krigens Fortsættelse, naar Catholikerne fik deres fulde Frihed, naar Udgioterne for Administrationen bleve indskrænkede, og en Parlements Reform tilstaaet. "Jngen Dæmon, saade han, har stræk keligere kunnet antænde Tvedragts-Fakkelen imestem begge Søsterrigerne, end den Brittiske Ministers raske Skridt, hvilken, efter den givne Penge=Berilling, tog sit Or igien og kaldte den nuværende Vire Konge tilbage, som det Jrlandske Folk saa meget højt agtede. Hr. Conostyvar af den Mening, at et Parlament ikke maatte bryde sit Ord, fordi det var troeløst behandlet, men at det var ganske constitutions æssigt, hvad den forrige Taler har foreslaaet. Maatte Hollands Skiøbne være en Advarsel for os, udraabte Hr. Mason, thi medens vi stride om vore Friheder, kan Pichegru komme med en feillerig Armee og tage dem i sin Beskyttelse." - Hr. Doctor Browne understøttede Forslaget. "Folket, sagde han, er sat i Bevægelse, og dersom man ikke agter paa dets hemmelige Knurren, skal man være nød til at høre det, naar maasker Kanonernes Torden skraldet fra den ene Kyst til den anden." - Lord Milion erklærte, at det hele Kongerige var i Fare og Forsvarsløst, dersom ovennævnte Bill blev indført, og han zittrer for Følgerne. Det oprindelige Forslag blev tilsidst overstemmet; men en almindelig Tak=Adresse bevilget Lord Fitzwistsom. Næst i fra alle Jrlands Egne ere ogsaa Tak Adresser strømmede til hom, hvori hans Nyder blive ophøiede til Himmelen. De Romerskkatholske Kiøbmændene de have i høitidelig Procession overleveret ham saadanne. Hans Gemalinde er saa yndet, fordi hun har bragt visse Manufactur=Grene i Moden, og saaet Handel og Vandel til at stige. De irlandske Deputerte, samt Deputerte fralla holikerne i Dublin, ere nu London, og der er ingen Tvivl om, at vor Regiering jo skal føie de viseste Foranstaltninger til at formilde Folke. - Alle irlandske Officerer have faaet Ordre, ufortøvet at begive sig til deres Regimenter. - Greve Litzwilliam bliver daglig ventet hertil fra Jtland,
Berlingske Tidende, 1795-03-30
Fra Neuport bliver meldt, at de Franske have indtaget Cap Biberon paa St. Domingo. - Admiral Harwen er afseilet til Nordsøen med en Escadre af 5 Linieskibe for skal blive formeerte ind i 16 for at have Øie med Fienden i dette Farvand. Under hans Bedækning er en Mængde Transportskibe afseilet til Wiser. - Langs Kysterne af Frankrig ved Kanalen blive nu byggede 300 flade Fartøier som til 1ste Martii maae stilles af Antrepreneurerne. - Specapitain Harwood, som paa nogen Tid har været Commissair i Gibraltar, er bleven udnævnt til Resident i Havnen af Scheernes, en Bestalling, som før er bleven anseet som et Forvarsel paa en Krig med Holland.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
Wil, den 15de Martii. Ogsaa i Bienen 1/2 Miil neden for Rees er det i Forgaars kommet til blodige Optrin. Fiendens første om Morgenen, foretagne Angreb blev lykkeligt afslaget; men mod Kl. 4 om Eftermiddagen rykke han nye forstærket frem igien og bragte Østerrigerne til at vige. Foruden nogle Døde er et ansee ige Antal bleven saaret paa broge Sider, hvoriblandt ogsaa en østerrigsk Officeer befinder sig. Bienen er siden bleven besat af Østerrigerne. Ved at besætte Fæstningen Delseyl have de Franske nu sor ret Mundingen af Eme. Tallet paa de i Emmerich ind ykte Franske tager betydeligt til. Der siges, at de Franske staae neden for Emmtrich ved Spyk en Broe over Rhinen, hvilket Arbeide de i Emmerich værende Poster søge at dække. De i Beselichstaaende keiserlige Poster paa denne Side have atter faaet nye Forstærkning. O denborg, den 18de Martii.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
De engelske Tropper trække sig alle udaf Ostfrietland igiennem det Bermiske til det Hannoverske, for der at bilde nye monterte og eqvipette. Derimod rykke nogle preussiske Tropper ind igien i Ostseistland. - Det hedder, at de Franske ved Ems paa de ostfriesiske Grændser gandske have trukket sig tilbage, og at de derimod forsamle sig desto stærkere paa de münsterske Grændser.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
Westphalen, den 18de Marts. Den 11te reiste Feltmarskal Møllendorfs Veneraladjutant igiennem Lingen til Onfriesland. Han overbringer en Ordre fra Kongen af Preussen, hvori udtrykkelig forbydes, at giennemst ikke Sordigerne i Ostfriesland, hvilket var Engelænderne Hensigt. Men haabede og, at Postcommunicationen imellem Onkritsland, Lingen a., som hidtil af Engelænderne blev afdendt, Kulde ved bememeldte Generaladjutanes Meglingslige oprettet igien.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
Nestred, den 21de Martii. Ved det patriotiske Selskabs Vinter=Fersamling sidst, foregik iblant andet følgende: Jnspeciemmen meddeelte, at Selskabets Stoler var i Aarens fra 1ste Julii 1793 til samme Tid 1794 spunden 2371 Pd. Hør til 5096 Strængegarn, og derved fortient Spindelog 425 Rdlr. 2 Mk. 4 s., samt at have modtaget Jnventariet ved Hasle Skole, og hvilken Skole formedelst at Hans Høigrevelige Excellence Hr. Geheimeraad J. G. Greve af Moltke til Bregentved a. ikke har villet inde Sal huset vedligeholde eller dertil levere Jldebrand, efter Selskabets Love ligesom hans Hr. Fader, Selskabet har været nedsaget at nedlægge sidst afvigte Michaeli. Selskabet ved og at bekiendtgiøre i hvor liden Opmuntring samme end havde, og i Særdeleshed dets Embedsmænd, til at etabiere sitte Spindeskoler men fornemmelig, for om mueligt at blive det Almindelige mere til Nytte, at om nogen iester nær ved Wordingborg og Tryggevelde Amter, attraalde nogen Spindeskole paa deres Godser indrettet og dertil vilde give samt vedligeholde fornøden Huus og Jldebrand, det ramaatte blive Selskabet tilkiendegivet til nærmere Jværksettelse. E. Wulff, Selskabets Seer tair.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
Kjøbenhavn, den 30te Martii. Fra det Kongel. Generalpostemt er under 21de Martii d. A. udkommen en Placat, hvorved det bestemmes, at saasnart der med Age eller Pakkeposterne ankommer til et af Postcontoirerne paa den Tour, hvor denne Post gaaer, noget Gods der er bestemt til et Sidested, eller til nogen paa Landet ved et saadant Sidested, hvortil ingen agende Post kommer, da skal Postmesteren ved det Contoir, hvortil Godset me Ageposten er frembragt, med første afgaaende Rie= eller Brenpost underrette Postmesteren paa det Side sted, hvortil Godset er bestemt om samme Ankomst og tillige, dog paa Eierens Regning, tilstille ham det med Godset følgende Adresse=Brev, efter Mangel af sligt Addresse=Brev, en af Postcontoiret efter Cattet eller Pakkerforfattende Addresse, hvorefter da Pieren stiv maae bedømme, naar og paa hvilken Maade han best vil lade Godset besørge sig tilbragt. Jmidlertid forbliver det saaledes til Hoved Postcontoiret ankomne Gods naabnet, og Eieren kan somme steds erholde Godset, uden at det af Told Betienterne det bliver aabnet eller inqvireret, naar han allene ved Godsets Afhentelse fra dette Contoi stiller Told=Cossereren der paa Stedet forsikkring om, at forskaffe ham Rück=Attest fra de sidste Toldsted som Godset skal passere, at dette der er bleven efterseet og claveret.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
Fra det Kongelige Generalpostamt er under 28de Martii dette Aar udkommet en Placat, angaaende at vedkommende Vognmænd maae, indtil videre, i de sig betale for 6 1/2 Miil imellem Slagelse og Holbek, samt for 5 Mile imellem Slagelse og Nestved Kiøbstæder i Sielland.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
Ved Tal=Lotteriets 585 Trækning i Altona udkom: Nr. 32, 51, 30, 23, 42.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
Barom. Therm. i Vinden. 23 Martii. 128. 2. o. 28 Varme. i V. N. V. 24 - - 28. 1. 4 i 2 3/4 - - V. 25 - - 28. 1 2. 33 - - S. S. O. 27 - - 128 2. 6. 4 1/2 - - N. O. AVERTISSEMES.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
At det har behaget den alvis Gud den 27de Martil d. A., efter 30 Aars kiærlige Ægteskab ved Døden at bortkalde min i Livet inderligst elsk de Mand Nicolai Lorentzen, i hans Alders 74de Aar, efter en langvarig Sygdom, det bekiendtgiøres herved for den salige Afdødes og mine fraværende Venner, forsikret om deres kierlige Deeltagelse i dette for mig smertelige Tab. Kiøge, den 28de Martii 1795. Sophie Dorothea Høielse sal. Nic. Lorenzens.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
At vores kierlige Moder, Enke af sal. Etatsraad og Amt mand Pingel, til vores dybe følende Smerte er den 16de Martii i Svendborg ved Døden hensovet; det bekiendtgiøres hermed af hendes 3de efterladte Stifdørere i en beklagelig Tilstand. M. C., F. S. og Charlotte Pingel.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
Fra Pressen er nyelig udkommet: Oeconomisk og Topographisk Lommebog, til Brug for Fremmede og Indbygger i Kiøbenhavn, tilligemed Beregninger over Østersøe=Stadernes og de Nordiske Staters nu brugelige Maal og Vægt med en forøget Boepæls Veiviser, som findes tilkjøbs i den Proftiske Boglade paa Børsen No. 11, 12 og 13 for 3 Mk. paa Trykp. og 4 Mk. paa Skrivp., indb. 12 a 16 s. mere. Hiøbenhavns Universitetgjournal, udgiven ved Professe at Baden, er udkommen 3die Aargangs 1ste Hæfte, som leveres Subskribenterne for 26 s. Tryk, 2 Mk. Skrivpapiir i Professorgaarden paa Hiørnet af Store Kannike= og Lille Fiolstræde No. 250. Complette Exemplarer af forrige Aargang ere sammesteds at bekomme a 8 Mk., og for densædvanlige Subskriptionspriis dem som subskribere for de følgende Aargange.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
En dansk Patriots (salig Etatsraad Martfeldt) Tanker. E om Langs=Indretninger og Monopolier, om Handlende, Grosserere og Handels=Compagnier, faaes for 48. hos Hofboghandler S. Poulsen, Anthon stræde Nr. 324 og 325, hvor tillige faaes: Om den Kunst at pleie sine Fødder; hvorledes man forebygger og bortdriver Ligtorne, Vorter og andre Hudgeværter; hvorledes Frost i Hænder og Fødder forebygges og afhielpes; hvorledes Næglene bedst vedligeholdes m.m., koster 2 Mk. paa Trykp., heftet 2 Mk. 6 s.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
Fra Pressen er nu færdigt: det andet Bind af Forsøg til den a 5te Bogs Fortolkning i Christian den sømtes Danske og Norske Lov og de ældre Loves Bestemmelser, som henhøre til denne Deel af den Danske Lovgivning, ved Christian Brorson, Advocat i Høyesteret; dette Bind leveres Subskribenterne for 6 Mk. paa Tryk= og 8 Mk. paa Skrivp. For andre Kiøbere i Mk. mere. Det første Bind af dette Verk kan endnu bekommes for 8 Mk. paa Tryk= og 10 Mk. Skrivp. Samme Forfatters Forsøg til den 6te Bogs Fortolknining kan og bekommes for 10 Mk. Trykp. hos Agent Gyldendal i Klareboden No. 9, saavelsom hos hans Commissionairer i Norge og Provindserne. Ls Maanedsskrivt for Sang og Klaveer i 12 Hefter. Hver Hefunder Titel af Apollo har jeg i Sinde at udgive et musikalst te skal udgjøre 3 Ark i aflang Folio og overlades Subskribenterne for 2 Mk., som betales ved Modtagelsen, for andre Kiøbere forhøies Prisen. Syngemusiken skal bestaae af originale og oversatte Poster af de beste og meest yndede Digtere, samt udsøgte Arier og Duetter af danske og fremmede Syngestykker, som have fundet udmærket bifald. Til de fremmede Stykker skal altid følge en dansk Oversættelse. For Klaveret skal gives lette og svære Sønnater, Fantasier, Calanteriestykker, bekiendte Arier med Variationer af de beste Componister, samt Overturer af de meest yndede Syngespil. Musikelskere vil altsaa her finde Leilighed at forskaffe dem, for billig Priis, en udvalgt Samling af gode Componisters Arbeider, hvoraf endeel findes adspredte i adskellige kostbare Værker, som man ofte er nødt til at kiøbe, for at faae enkelte Nummere, som behage. Trykningen skal begynde, saasnart jeg kan see ing skadesløs ved Subskription. Subskribentsamlerne bekomme den sædvanlige Rabat. Subskriptioner modtages og Planer uddeeles hos S. Sønnichsen, paa Hiørnet af Silkegaden og Pilestrædet Nr. 70. Dort og tydelig Veiledning til Forværkeriekunsten, skreven for a dem, som selv ville forfærdige smaa Fyrværkerier, af D. G. Schroke, indeholder; Om at giøre Raketter; Brændende Navne i Træk i Luften; Om Sværmere; Om vellugtende Jldkugler, som kan udkastes i Stuen af smaa Mørsere; Om Snore=Jld Om Stierner af guul og hvid Jld; Om Raketter med store Jld kugler, som atter kaste mindre fra sig; Raketter med RegnildPillegrimsstaven; Solen; Bistokken m. m., sælges heftet for 32 s. paa Børsen Nr. 3.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
Fra Pressen er nyelig udkommen: Nogle nyttige Tillæg til 3) den Danske Marin=Calender, tienende til den deri fremsatte Dunthornske Længde Methodes Forklaring, Demonstration og nemmere Beregning - kan bekommes hos Forfatteren paa Hiørnet af Hummer= og Ulkegaden Nr. 350. J allerunderdanigst Følge allernaadigst Bevilling af 6te Februarii sidstleden, og derefter udtagen Landtings Stevning af 16de i denne Maaned, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel den eller de, som maatte have een af Borger og Dagle de Jens Dukk til Søren Tang, Degn i Hveistel, under 13de April 1769 for en Summa 30 Rdlr., udstædt Pante=Forskrivning, der i Colding Byes Pantebog, findes undslettet, i Hænde, dermed at fremkomme for Nørre-Jyllands Landstings Ret udi næste Aars Julii Maaned og deres lovlige Adkomst dertil at bevise. da saafremt ingen inden forskrevne Tids Forløb dermed skulle indfinde sig, bliver paa bemelte Obligation afsagt Mort fica tions Dom og samme derefter af Pontebogenu slettet og annulleret; hvorefter de Vedkommende sig haver at rette og for Skade at tage vare. Colding Raadstue, den 21de Martii 1795. H. Dirchmann.
Berlingske Tidende, 1795-03-30
J Følge Kongeligt allernaadigst Proclama af 14de Martii. 1795 blive alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre efter den ved det tredie jydske Jnfanterie=Regiment standne nu ved Døden afgangne Major Christian Frederich v. Dietrich son, herved indkaldede 3de Gange efter hinanden, sub paa pra clusi & perpetui silentii, med 3de Maaneders Varsel, at melde sig hos os underskrevne allernaadigst befalede Skiftecommissarier med saadanne deres formeentlige Fordringer, og beviisliggjøre samme, alt inden foreskrevne Tids Forløb. Til den Ende r. Skiftesamling berammet at holdes den 26de Maj. og 7de Julii d. A. i Raadmand Tops iboende Gaard her i Byen. Aalborg, den 19de Martii 1795. Hornsyld. Tov.