Københavns Adresseavis, 1790-12-08
Bonden Søren Pedersen paa Gaarden Mosland i Mandals Præstegield, Christiansands Stift. Gaardmand Tare Tieransen paa Gaarden Helde ren i Aaseral Sogn, Christiansands Stift. Gaardmand Mads Halvorsen paa Gaarden Om bland i Evie Sogn, Raabøigdelaugets Amt, Christiansands Stift. Gaardmand Omund Henrichsen paa Gaarden Wareberg i Aschøe Skibrede, Stavanger Amt Christiansands Stift. Fra Jsland have meldt sig: Fæstebonden Teit Henrichsen paa Breiden inden Akranæs Rep, som har sat 144 Favne Steengjerder. Fæstebonden Sivart Barnesen paa Bredepart i samme Rep, 120 Favne Dito. Bonden Jon Eiolsen paa Haamule i Rangervalle Syssel, 100 Favne Dito. Præsten Hr. Sæmund Halsdansen paa Barkerstader i samme Syssel, 101 Favne Dito. Denne Fliid i Henseende til Steengjerders Sætning fortjener at roses; men da Hans Majestæt Kongen igjennem Rentekammeret uddeler Premier, for Steengjerder i Island, saa har Selskabet paa Grund heraf forbigaaet dem. 3) For mekaniske Opfindelser og Indretninger, samt anden Konst=Fliid. 167. Machinisten Hr. John Smith her i Staden har opfundet og fuldfærdiget en Maskine til at spinde Hør og Hamp paa. Ved at undersøge denne Maskine har Selskabet befundet, at den har det tilfælles med de Spinde Maskiner, som bruges i Bomuld=Manufacturerne, at Hørren og Hampen ligesom Bomulden maae passere imellem flere Valtser; men i øvrigt er den af en nye Construction, og i væfentlige Omstændigheder og Dele forskjellig fra de hidtil bekjendte Spinde=Maskiner, og, saavidt Selskabet veed, tilforn ikke bekjendt eller i Brug. Maskinen spinder paa 4 Teener Garn af forskellig Fiinhed og Snonning, alt efter Hensigten og den forehavende Anvendelse af Garnet, som i øvrigt er jevnt og af langt meere Styrke, end det, som spindes med Hænderne, hvilket det og efter Maskinens Construction nødvendig maae blive, da alle Hør og Hamp Trevler ikke, som ved den sædvanlige Spinde=Maade, komme til at ligge paa tvers eller under Spindingen blive revne itu, men blive liggende paa langs og altsaa kan bære med deres fulde Styrke. Hvad Fordeelen ved dens Brug er angaaende, da vil den efter dermed anstillede Forsøg i det mindste blive 200 Procent i Sammenligning med den sædvanlige Spinde=Maade. For denne meget vigtige Opfindelse til kjender Selskabet Hr. Smith, som desuden ved fiere mechaniske Jndretninger og Forbedringer har viist Prøver paa hans Kundskaber og Talenter, til Beviis paa dets Agtelse, den første Guldmedaille. 168. Apotheker Frederich Holmsted Høst i Aarhuus har indsendt en Model af en af ham opfunden Maskine til at male Kartofler paa, til Brug i Stivelse=Fabriquer, paa hvilken i een Time mageligen kan males, slemmes og beredes til meget fiint Meel 4 Skpr. Kartofler. Af det paa denne Maskine malede Kartoffelmeel samt den deraf forfærdigede Stivelse har han indsendt Prøver, der begge Deele ere meget gode. For denne Opfindelse tilkjender Selskabet Apotheker Høst en Belønning af den første Sølv medaille. 169. Lars Svane, her i Staden, har paafundet at forfærdige Silke Violin=Strænge, som ellers til for kort siden ere blevne indførte til Danne mark tildeels fra China, men den største Mængde fra Sverrig, der endog befindes at have Fortrin for de Fremmede, og som han tillige sælger til ringere Priser, end de Svenske her koste. Til deres Forfærdigelse har han selv opfundet nogle simple men til Øiemmedet vel indrettede Maskiner, hvorved han nu seer sig i Stand til i kort Tiid at kunne forfærdige, saamange af det Slags Strænge, som her i Riger, ne aarlig forbruges. Ved Attester har han beviist, at han afsætter dem i Mængde til Jsenkræmmerne her i Staden, som igien forsende dem til Provindserne. For denne Opfindelse og allerede i god Drivt værende Vindskibeligheds=Green tilkjendes Lars Svane en Belønning af den anden Sølv=Medaille og 20 Rdlr. i Penge. 170. Bonden Lars Christensen i Horserød paa Cronborg Amt, har indrettet et Vandhjul til at male Vandet ud af smaae Moser og sumpige Steder, med. Det er simpelt og ikke bekosteligt, og derfor des vigtigere for Bønder, som i Almindelighed ikke formaaer at bekoste sig de ellers til saadant Brug bekiendte opfundne Maskiner. J Henseende til dets Virkning, da har Opfinderen med Attester gotgjort, at 2 Mand dermed i en Time kan udmale 100 Tdr. Vand. For denne Opfindelse tillægges Lars Christensen en Belønning af 10 Rdlr. 171. Jnstrumentmager Frederich Beenich heri Staden, har ved en gandske nye og tilforn ubekjendt Jndretning givet Claveret den Forbedring at det baade kan bruges som Claveer for sig allene, og som Clavecin=Roial, og saaledes forenet begge disse Toner i eet Jnstrument, og derved gjørt Claveret beqvemt til at bruges i Concerteer. Ved at lade undersøge dette Jnstrument har Selskabet befundet, ligesom det og ved endeel Attester fra berømte i dette Fag kyndige Mænd her i Staden er bevidnet: at dette af Hr. Beenick forfærdigede Jnstrument som han har givet Navn af Fortopiano=Claveer, ei allene har alle et Claveers gode Egenskaber, men at det som Clavecin=Rojale eller Fortopiano betragtet især har en Fuldkommenhed, som disse Jnstrumener endnu ikke have naaet, nemlig: en fuldkommen Taushed saasnart Fingeren hæves fra Tasten uden mindste Efterklang. Til disse Fuldkommenheder kommer endnu, at Arbeidet i sig selv er meget skjønt, og vidner om Hr. Beenicks Duelighed i hans Fag. Prisen paa disse Jnstrumenter er gandske billig, og det er derfor at formode, at Hr. Beenick ikke vil mangle Afsætning paa dem, og saaledes kunne indeholde endeel af de Penge som ellers for Clavecin=Rojaler, Fortepianoer, m. v. udgaaer af Landet. Selskabet tilkjender ham derfor et Agtelsestegn af sin 3die Guld=Medaille. 172. Detlef Friis i Svenborg i Fyhn, som har forfærdiget og der i Egnen afsat endeel meget gode Klaverer og Fortepianoer, tillægger Selskabet fordenne Vindskibelighed sin 2den Sølvmedaille som et Agtelsestegn. 173. Gaardmand Aage Larsen Sandager af Lier Præstegield, Buscheruds Amt, har anlagt et Teglbrænderie, hvori paa engang kan brændes 13500 Tagstene og 7000 Muursteene, af hvilke 10000 Tagsteene og 5000 Muursteene blive gode og forsvarlige Handels Vahre, Han giør aarligen 5 til 6 Brændinger. For dette nyttige Anlæg tilkjends ham en Belønning af den 1ste Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 1774. Halvor Thorsen Baxaas og Søn Stener, Halvorsen af Holden Sogn, Bradsberg Amt, Christiansands Stift, have ligeledes anlagt et Teglbrænderie, hvori paa eengang kan rummes 18000 Tagsteen, foruden endeel Muursteen. Af den første Brænding have de i forrige Aar solgt 8000 Tagsteen, som bevidnes at være bedre, end de, der indføres fra fremmede Steder. For dette Anlæg tilkjendes dem en Belønning af 15 Rdlr. 175. Fæstegaardmand Anders Povelsen i Har resøe paa Coldinghuus Amt, har paa sin Fæstegrundbygget en Teglovn som kan rumme 10000 Steen hvori han i Alt har brændt 30000 Steen, af hvilke de 3 Dele have været meget gode. Steenene har han deels selv forbrugt, deels for meget billig Priis soglt til Selvejerne der i Egnen, hvorved er opnaaet det Gode, at flere have bygget deres Gaarde af Grundmuur. Ham tillægges herfor en Belønning af 6 Rdlr. 176. Studiosus Pharmacie Franz Diderich, Schulz, som Selskabet i Aaret 1786, da han opholdt sig i Christiania, belønnede for at have ladet indsamle de i Norge i Mængde vildt voxende Berberisser og deraf udpresse og forhandle Saften, har anmeldt for Selskabet, at han i afvigte Aar har fortsat denne Vindskibelighed uagtet han nu opholder sig her i Staden. Til den Ende har han forskrevet fra Norge 628 Potter Berberisser, og deraf til Forhandling ladet udpresse Saften. Dens Brugbarhed i Huusholdningen i Stedet for Citroner er bekiendt, og om den af Hr. Schult; faldholdte Safts Godhed er Selskabet ved indsendte Prøver bleven overbeviist. Det tillægger ham for denne roesværdige vedvarende Vindskibelighed et Agtelsestegn af sin 2den Sølvmedaille. 177. Degnen Hans Jochum Telleman til Ør søe i Aalborg Stift, har i endeel Aar lagt Vindpaa at forfærdige Fuglebure af Messing=Traad og rødt vel lakeret Træeværk, som han afsætter i Mængde, blandt andet ogsaa til Jsenkræmmerne her i Staden, som i en Tid af 3 til 4 Aar have afkjøbt ham over 200 Stkr. For denne Vindskibelighed, og nyttige Anvendelse af ledige Timer i et Embede, som lader endeel Tiid tilovers, tilkiendes ham en Belønning af 10 Rdlr. 1778. Bogbinder Ausmund Jsfron i Faaborg, i Fyhn, har opfundet at forfærdige sorte Tegneblade, lige de engelske af det Slags, hvorpaa man skriver som paa en Tavle med Griffel, og meget let i gjen udvisker samme. Af disse har Selskabet erholdet Prøver og finder dem gandske gode og brugbare. For denne nyttige Opfindelse tilkjendes ham en Belønning af 10 Rdlr. 179. Ole Larsen Galterud, en Huusmands Søn af Strøms Præstegield, i Ondahlen i Norge, som i endeel Aar har lagt Vind paa at forfærdige Metalknapper og andet Metal=Arbeide, hvoraf Selskabet er bleven foreviist smukke Prøver, tillægges for denne Vindskibelighed en Belønning af 8 Rdlr. 180. Tømmermand Søren Jensen Larsen heraf Staden, som anvender Fliid paa at forfærdige smaae Vogne, Sengesteder og andet Legetøi for Børn, der baade er smukt og stærkt, og som han sælger til billige Priser, tilstaaes en Belønning af 6 Rdlr. 181. Madame Hedevig Bondsen i Assens har anmeldt for Selskaber, at hun i nogle Aar, blandt anden roesværdig Vindskibelighed, har lagt Vind paa at gjøre Blomster, og indsendt endeel Prøver af Lefkøier, Nelliker, Gyldenlakker, Tersetter, Hyazinter, Roser m. v., som i Udseende og Skjønhed komme Naturen meget nær, og kunne i alle Henseender sættes ved Siden af udenlandske Blomster af det Slags, og som hun tillige sælger til langt lettere Priser, end de fremmede her sælges Selskabet, som ønsker, at denne hendes smukke Næringsgreen ved en god Afsætning maatte fremmes, tilkjender hende en velfortjent Belønning af sin første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. 182. Anne Sigbjørns Datter i Flekkefiord, som ved Forfærdigelse af uldne Tøier anvender den i Norge hyppig faldende Steenmoos til Fiolet=Farvning, og som har meddeelt Selskabet en tydelig Beskrivelse over Behandlingsmaaden dermed, tillægges herfor en Belønning af Selskabets anden SølvMedaille. 183. For Opfindelse af en nye Maade at farve sort med Planten Hr. Urst og en Slags jernholdig Jord, af Præsten Hr. Rabe Jonsens Hustru til Haltebakke i Island, som tillige har indsendt Prøver af Tøi, farvet paa denne Maade, tillægges hende en Belønning af 5 Rdlr. For Huusstid i Henseende til Tøjers Forfærdigelse tilkjendes. J Dannemark 184. Degnen Thøger Ostenfeldts Kone i Brøndum, Schidehuus Amt, Wiborg Stift, som i de sidste 4 Aar har forfærdiget 3010 Alen adskillige Slags uldne og linnede Tøier, hvoraf Selskabet har seet smukke Prøver, en Belønning af den 1ste Sølvmedaille eller 20 Rdlr. 185. Avlsmand Hans Jørgensen Munks Hustrue, Anne Christens Datter i Horsens, har i Aarene 1788 og 89 forfærdiget 939 Alen Hør og Blaarlærred, samt uldne og stribede Tøier, hvorfor hende ligeledes tillægges en Belønning af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. (Slutningen følger.)