Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-20
Ligesom Nakskov-Fjorden i det Hele er temmelig ud, saa udvider den sig ogsaa betydeligt lige sønden for skov, og danner derved de 4 for os Sønderherredsdeboere saa aldeles bekjendte Vadesteder, som kaldes Vaad denne. Kommer man fra Vestenskovkanten, da følge de staledes paa hinanden: 1) Hyldevaad, fra de saakaldte hyldestubbe til Hans Hvids Jorder (henhørende til Hol en, i Arninge Sogn); 2) Jasvaad (udtales af Bønserne Jjaas), fra Hans Hvids Jorder til Stubbelandet, slette kaldes sædvanlig af Bønderne Troie); 3) Smøieaddet, imellem Stubbelandet og Mellemlandet; 4) Faaremiddet, imellem Mellemlandet og Nakskov Færgeland. se Vadesteder ere om Sommeren sædvanlig af liden betydenhed. For omtrent 30 Aar siden, da Etatsraad dons var Eier af Rudbjerggaard her i Søndderherred, J Frederiksdal i Nørreherred, og da Justitsraad Ponppidan var Herredsfoged, blev Passagen over Jas- og nøievaaddet fyldt i Grunden med et tykt Lag Stene. ster den Tid er Hyldevaad det dybeste, om Sommeren, der en god halv Alen Vand sædvanligt. Over Jas- og man da gaae med et Par gode Støvler, og over die- og Faarevaaddet med et Par gode Sko. Men om Vinterdage antager det Hele en ganske anden, en mørk, alvorlig Skikkelse; da ruller Langelandsbeltet ofte sine urolige, stærke Bølger ind over Nakskov-Fjordens lave Sandsletter. Høit staaer Vandet da i det frygtede Jasvaad, og Vestenstormen ruller Bølgerne, som om man færdedes paa den vilde Sø. Er Jsen nylig opbrækket, da er det, formedelst Drivisen, endnu farligere. Er der endogsaa kun stundom en halv Alen Vand, saa er Jasvaaddet dog ofte ikke til at passere, formedelst de der sammenhobede Jisstykker. Siden omtalte Stene bleve lagte i Grunden af Passagen over Jas- og Smøievaaddet, er der Jntet gjort ved Vaaddene. Dog ere Alle nu blevne enige derom, at dersom Vaaddene kunne fyldes med Snak, saa havde de været fyldte for længe siden. Men da Jndsenderen dog troer, at Alle ere ligesaa enige om, at Vaaddene ikke kunne fyldes med Snak, og han har hørt, at godt begyndt er halv fuldendt, saa foreslaaer han, at vi i dette Aar, skriver og siger 1847, istandsætte Passagen over Jas saaledes, at den kan passeres til enhver Tid, endog af Fodgængere. Dette kan skee saaledes: Den store Masse af Stene, som ere lagte i Passagen, optages og lægges i Bunker vesten for den nuværende Passage, dog kun paa det længste Stykke, som fra Hollebylandet gaaer lige i Nord; derpaa fyldes den uværende Passage, samt ogsaa det Stykke, som mangler ved den nordre Side, i en ligefrem Retning ligeop til Stubbelandet, med Jord, som let bliver at erholde, paa anordningsmæssig Maade, baade fra Hollebylandet og Stubbelandet, der begge ere temmelig høie. Bredde og Høide af denne Fyldning maae Veikyndige nærmere bestemme. Derpaa tages Stenene, som ere lagte tilside, samt Stenene af det Stykke Vei, som dreier af mod Nordvest (tilvenstre, naar man kommer fra Hollebysiden, og alle disse Stene henlægges paa Jordfyldingen; tilsidst fores et godt Lag Sønderstrands Gruus derpaa. Østen for den nuværende Passage, saalænge den gaaer ligefrem fra Sønder til Nord, kan, uden mindste Fare og Besværlighed, kjøres og rides hele Aaret igjennem, naar undtages enkelte Høivandstider og den Tid, der er Jis i Vandet. Man kan altsaa i al Rolighed arbeide paa, at fuldføre en god, stærk og fuldkommen Passage over Jasvaaddet i Sommer. Det var en stor Feil, da den nuværende Passage anlagdes, at man da frygtede saameget for den Smule Blodning, der er i Nordsiden af Vaaddet, at dette gjorde, at man dreiede af fra den lige Retning. Men saadant kan, som ovenfor antydet, let rettes. Oppe paa Stubbelandet maatte da Veien gaae et lidet Stykke langs Strandkanten til den nuværende Vei over Stubbelandet. – – Lad mig nu see, kjære Venner, at J faae Jaas fyldt i Sommer. J kalde det nok Jaas, men J kunne gjerne kalde det Baas, det er Mesteren (paa Hollandsk), thi hidtil har det været Eders Mester; men ville J lyde mig ad, kunne J blive dets Mester. Hyldevaaddet og Faarevaaddet kan J gaae udenom og kjøre udenom, og Smøievaaddet er ei dybt; men Anonymus. Jas er sandelig ikke Spas.