JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-26
J de af Bidrag til den Danske Digtekonst Historie uddragne Forelæsninger sees, at de første Danske Skuespil, man kjender, ere forfattede i den første Halvdeel af det sextende Aarhundrede af en Skolemester i Odensee, ved Navn Christian Hansen. Til den, som kan opgive et Forslag til den smukkeste og meest passende allegoriske Forestilling, bestemt til Reversen paa en Gulmedaille, som et Selskab vil lade præge til Erindring for den afdøde Prof. Vahl, loves en Præmie enten af Medaillen selv i Guld, eller, om det hellere ønskes, 50 Rdlr. i Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-26
Den Halliske Litteraturzeitung anmelder en interessant Oversigt af den Danske og nordiske Linteratur fra 1796 til 1802, inddeelt i Classer og specielle Afdelinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-26
Løverdagen den 27 opfører det Franske Skuespillerselskab istedetfor den forhen averterede Opera: Virato, ou Emporte, Comoedien le Sourd ouPAnberge plein. Denne Forestilling er den sidste Der er nu nedsat en Commission, bestaaende af Hr. Major Grev Platen og endnu en Militairperson, samt to civile Embedsmænd, som skal undersøge den Tvist, der for ikke længe siden opkom imellem en vagthavende Officier i Nørreport og en Postillion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-26
Det Avertissement i Adresseavisen, som foren rum Tid siden lovede en sikker Jndtægt af 20 til 30,000 Rdlr. aarligen ved et Jndskud af 50,000, gjentages paa ny. Man skulde næsten troe, at der maa være stor Pengemangel i Kjøbenhavn, siden ingen vil indgaae disse herlige Betingelser. Men somme mene, at Proponenten vilde, ved at sætte Fordelen ned til 10,000 Rdlr. og ved at udelade det slemme Notabene, "at han ikke er det Danske Sprog mægtig, maaskee snarere finde en Lysthaver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-26
En Trondhjemsk Frue ønskede nylig i Trondhjemsavisen en Pige, som vilde reise med hende til Kjøbenhavn. Neppe var Avisen udkommen, førend der stimlede Piger til i Skokketal, som alle vilde til Kjøbenhavn. Stephanson giver dem nu i samme Avis følgende Formaning: "skjønt jeg maa tilstaae, at jeg af lang Erfaring kjender dette Paradiis, kan jeg dog forsikkre mine Norske Søstre, at naar de komme did, vil det ei gaae dem som Fader Adam og hans Kone, at de udjages, thi de ville ile selv ud, eller i det mindste hjertelig, ønske, atter at leve igjen blandt disse kjere Fielde."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-26
Den Franske Keiser er nu kommen tilbage til Paris. Han reiste incognito under Navn af Ministeren for det Jndre. J Boulogne bade Jndbyggerne om Tilladelse, at trække hans Vogn, hvilket han frabad sig, men han tillod, at Folket forsamlede sig omkring den og afsang en Hymne, som Staden havde ladet forfærdige, og hvoraf man overleverede ham et Exemplar, trykt paa Silketøi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-26
Moniteuren erklærer det Rygte, at Keiseren skulde have havt i Sinde, at formæle Prinds Eugen med Dronningen af Hetrurien, og derved at forene Toscana med Kongeriget Jtalien, for aldeles falsk. Dronningen af Hetrurien har Børn og kan altsaa ikke bringe Riget til Medgivt. Ligesaa ugrundet er det Rygte, at en Prinds af den Keiserlige Familie skulde formæles med en Datter af Dronningen af Neapel. - Den Genealogie af det Bonaparteske Huus, som man nylig har læst i Franske Journaler, finder Moniteuren ligesaa latterlig som slau, da dette Huus maa dateres fra d. 18 Brumaire. Hvor kan man, siger den, i vort Aarhundrede være saa eenfoldig, at underholde Publicum med saadanne Flauheder. - Lalande har nu erklæret, at det var den i Aaret 1795 afdøde Deputerede Romme, som 1793 tvang ham til at forfatte den ny Calender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-26
Den berømte D. Gall er født i en Landsby i det Badenske. J Pfortzheim har han tjent en Tidlang som Barbeer paa en Barbeerstue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-26
J Schlesien er Brødmanglen stegen til det yderste. J Glogau betales 13 Rdlr. for en Skjeppe Rug. Fire sultne Børn fandt her nyligen en Tvebak, der saae ud til at være bestrøet med Sukker. De spiste alle fire deraf, to af dem døde strax, og de to andre ligge farlig syg. Man formoder at Tvebakken har været bestrøet med Rottekrud. (Diezzar Pascha, sluttet.) Denne afskyelige Tyran var i Aaret 1803 omtrent 70 Aar gammel, og syntes at forene i sin Caracteer alle muelige Modsigelser. Han adlød paa een og den samme Tid den Catholske og den Mahomedanske Religions Forskrivter. Han manede Aander, gjorde Troldomskonster og raadførte sig med Stjernerne. Han behandlede Mahomedanske Geistlige, Troldmænd, Læger og Markskrigere paa en lige udmærket Maade, og spurgte dem baade i betydelige og ubetydelige Tilfælde til Raads. Han var en Slave af religieuse Fordomme og Pøbelvildfarelser, men formodentlig mere af Trædskhed end af Overbeviisning. Han lod udsprede, at han var en Troldmand, og at han kunde opdage alt, hvad der blev opspundet imod ham; den Tyrkiske Pøbel troede det, og Overtroen befæstede Barbarens blodige Trone. Man seer heraf, at alle Tyranner, saavel i oplyste som uoplyste Stater, ere enige om, at bruge Overtroen, som et kraftigt Middel til at grundfæste deres Vælde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-26
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
Nyeste Skilderie Kjøbenhavn. No. 83. Den 30 Julii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Om Love for det Danske Sprogs Retskrivning. (Sluttet.) det Tydske, Franske og Engelske Sprog har man Lexica, der ere saaledes udarbeidede, at man aldeles kan stole paa dem, og at de kunne tjene til en ufravigelig Rettesnor for enhver, som ønsker at skrive Sproget rigtig. Adelung, Johnson og Academie francoise have leveret Værker, der ere classiske. De ere i Sprogets Rige Ægyptiske Pyramider, der i det væsentligste kunne trodse Tiden, thi de ere bygte paa en fast og urokkelig Grundvold. Ogsaa vi have faaet Begyndelsen til et saadant Værk, under Titel af den almindelige Danske Ordbog. Det udgives under Videnskabernes Selskabets Bestyrelse, og kunde maaskee blive for os, hvad hine ere for Tydskland, Engelland og Frankrige, men ikke at tale om, at der ikke hidtil er udkommet meere deraf end fra Bogstavet A. til H., saa har det tillige været alt for længe under Arbeide og er gaaet igjennem forskjellige Hænder. Et Evighedsarbeide af den Natur kan umuelig blive noget Mesterværk, thi de store Mellemrum maae altid foraarsage en stor Uovereensstemmelse i Retskrivning, som i saadant et Lexicon dog fra først til sidst burde være overeensstemmende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
Det Manuskript, som egentlig er lagt og endnu lægges til Grund, er sikkert hundrede Aar gammelt, og de fem udkomne Hefter, som ere udarbeidede af den afdøde Prof. Ehlers, have i det mindste været over tyve Aar under Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
J saadanne Tidsrum maa der unegtelig foregaae store Revolutioner i et Sprog, og der kan vel neppe være nogen Tvivl om, at de udkomne Hefter allerede nu kunne tjene til mange Berigtigelser, jamaaskee endog paa mange Steder til at omtrykkes. J vor Tidsalder er det desuden saa meget des vanskeligere at fortsætte et saadant Værk, som vort Sprog ved de i de senere Aar udkomne mange Oversættelser af Tydsk a. er blevet saa opfyldt med fremmede Ord og Constructioner, at selv den øvede Sprogkjender, her har ondt ved bestandig at vogte sig for de mange Skjer, som han her støder paa Dertil kommer endnu, at man maaskee af utidig Tillid, til de Mænds Sprogkundskaber, der ved deres Skrivter have erhvervet sig en anseelig Rang i den litteraire Verden, saa let forledes til at anføre selv urigtige Exempler af deres Værker i et saadant Lexicon. Ved at kaste op i den anførte store Danske Ordbog, finder jeg f. Ex. Side 529 under Hav: "2. siges det og figurligen om en meget stor og utallig Mængde af noget, hvoraf man ligesom er oversvømmet."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
En Draabe i det store Hav om Trykkefriheden (Heiberg). - Hav om Trykkefriheden, er det Dansk i den Forstand, som det her skal tages, Hav om Trykkefriheden kan aldrig blive andet end Hav omkring Trykkefriheden, eller: Trykkefriheden, omgiven af et Hav. Hvor figurlig en saadan Talemaade end er, kan Præpositionen dog aldrig blive anderledes end i den egentlige Bemærkelse. Man vil maaskee indvende: det er Smaating; men herpaa kan man svare, i enhver anden Bog, kun ikke i et Værk som den almindelige Danske Ordbog, kun ikke der, hvor man vil anføre en berømt Skribents Ord som Exempel paa Sprogrigtighed. - Selv Titelen Ordbog er ikke passende. Et Værk, som dette, der tillige er en Phraseologie, kan ikke med Føie kaldes slet og ret Ordbog. Man vil maaskee atter indvende: "det er Smaating!" men mange Smaating blive samlede til store Ting. Vort Sprog i det Hele betragtet hviler desuden endnu paa alt for svage Grundstøtter. Det ligner tildeels en Hauge, som i mangfoldige Aar ikke har været luget, og som derfor er belæsset med alt for meget Ukrud. Vore nyere Oversættere og Poeter kappes om at befordre dette Ukruds frodige Vext, ved bestandig at gjøde Sprogets Jordbund med Tydskerier &c. Det Tydske Ord ahnden f. Ex., som baade betegner ane (bæres fore, forekomme, og hevne, oversættes i Flæng med ane, og faaer derved en ganske skjæv Bemærkelse. Adskillige Poeter, som laane Jdeer og Ord af Tydskerne, indføre saaledes ane og gnende paa Steder, hvor hele Meningen vanskabes derved. Jeg kunde, dersom Rummet tillod det, anføre utallige Exempler paa saadanne Absurditeter, som daglig begaaes lige for vore Øine, uden at nogen paataler dem. En Mand spurgte engang een af vore Oversættere i et Selskab: "med Tilladelse, hvad er Deres egentlige Fag?" - "Jeg er Færgemand, svarede Oversætteren. "Jeg sætter Bøger over fra Tydskland til Dannemark. "Saa har De, gav hiin til Giensvar: "et mageligere og sikkrere Levebrød end de fleste andre Færgemænd, thi der findes paa hele den litteraire Kyst neppe en eneste Strandrider, der giver sig den Umage, ret at visitere Deres Færge." - Hvo kan andet end istemme hans Ord? Til Hr. Commandeersergeant og Literatus Seidelin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
(Jndsendt.)At dadle en Ting er det letteste Arbeide i Verden, men den beskedne Sandhedsven træder aldrig frem med bitter Dadel, uden i det mindste at være forsynet med uomstødelige Beviser, for den gode Sag. Saa meget mere maa det harme enhver oprigtig Menneskeven, at see en Mand som Politievennens Udgiver fremstille til Skue for Publikum en Art skinhellig kritisk Note i sit Blad, hvormed han i en afgjørende Tone, paa en vist ikke beskeden Maade, uden Grund søger at nedrive et af flere kyndige Mænd an priset Skrivt: Den forsigtige Fruentimmer ven &c., der ikke sigter til mindre, end at hemme og udrydde een af Menneskehedens gyseligste Onder den veneriske Pest. Vi opfordre derfor Hr. Udgiveren til foreløbigen at besvare følgende Spørgsmaale: 1) Da det i Anmodningen til Hr. Rodemester og Boghandler Malling, ved de Ord: allerede for endeel Aar, udkom det slette Skrivt &c. (Bogen udkom 1802) næsten kunde røbe lidt Mistanke om, at Angriberen nogensinde har læst det Skrivt, han saa rask bestormer, saa spørges: Har De virkelig med koldt Overlæg, sund Eftertanke, moralskekristelig Undersøgelsesaand, og uden mindste Anmositet, gjennemlæst dette Skrivt, 2) Hvad Skade kan dette Skrivt, efter Deres virkelige Overbeviisning, forvolde? 3) Hvad for skadelige Selvkure indeholder det? 4) Hvilken er den bedste Maade, at stand see det gyselige veneriske Ondes tiltagende Udbredelse, uden at antage de Forslag, hiint Skrivt peger paa, især velorganiserede offentlige Bordeller, efter Tingenes nærværende Gang, da Stæderne i tusindetal vrimle af forføriske, befængte Glædesnympher, som Statspolitiet upaaanket taaler? 5) Hvad forstaaer Angriberen ved Selv kurs= eller Selvforfuskelses Skrivter, hvilke ere disse, og hvor findes det Senere skrevet derimod? 6) Hvilke ere de andre saakaldte liderlige Skrivter, der ere udklækkede paa et par andre Boghandleres Forlag, og hvormed dette sammenlignes, 7) Er det aldeles umuligt, at Forstanderen ved et offentligt Bordel, indrettet efter den i hiint Skrivt opgivne Maade, kan være en ærlig Mand, og kan Politiet ikke hindre fræk Adfærd der? 8) Hvori vilde vel den betydelige Deel af Hr. Angriberens Skribentlykke bestaae, om end denne, saakaldte slette Bog, blev tilintetgjort 9) Hvorfor har Angriberen ikke før i Moralens Navn, eller i det mindste bag Moralens Skjermbrædt, angrebet dette for ham saa umoralske Produkt, da det dog flere Gange har været averteret paa samme Maade? 10) Hvad er endelig Resultatet af dette Skrivt, . Efterat disse Spørgsmaale ere blevne tydelig og grundig besvarede, ville vi indlade os i et nærmere Detail over enhver enkelt Gjenstand, og derefter bestemme, hvorvidt Angriberen kan være beføiet til at afsige sin haarde Dom, og end mere fordre den exeqveret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
Efter Hr. Boghandler Mallings Anmodning og som Bogens Oversætter. H. C. Lund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
Om det Sjællandske Landliv og den Sjællandske Bonde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
Blandede Nyheder. Følge den sidst udkomne Kongl. befaling, at enhver, som har Exemplarer af Fanatikeren Hauges Skrivter i Hænde, skal udlevere dem, har en Bogtrykker i Kjøbenhavn i Løverdags afleveret paa Politiekammeret en heel Deel af disse Skrivter, som maatte bæres af to Karle. Hver Oplysnings Ven kan ikke andet end takke vor vise Regjering, der søger ved ret alvorlige Midler at udrydde saadanne skadelige Producter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
Tirsdagen den 25 Julii reiste der sig i en Skov, som hører til Gammelkjøgegaard og kaldes: Krageskov, en meget heftig Orcan, hvorved nogle hundrede store Træer bleve kuldkastede og knækkede. Adskillige af disse Træer indbefattede over 10 Favne Brænde, og de fleste bleve oprykkede med Rode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
Man fandt mange døde Fugle, som formodentlig vare dræbte da Træerne faldt om. Orcanen løftede en heel Høstak i Veiret. Der kom heldigviis intet Menneske til Skade derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
Der arbeides nu af alle Kræfter paa Havnen i Kjøge. Man mener, at den vil blive færdig i September Maaned. Tømmermester Chrane bestyrer Arbeidet, og Tømmerværket allene koster 10,000 Rdlr. - Med den nye Landevei fra Kjøge til Vordingborg derimod gaaer det meget langsomt. Uagtet man allerede har arbeidet to Aar derpaa, ere hidtil dog kun to temmelig smaae Stykker blevne færdige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
Den Danske Minister ved det Madridske Hof, Hr. Kammerherre Bourke, opholder sig i denne Tid i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
Storsultanen forærede den Franske Cabinetssecretair og første Tolk, Jaubert, førend han forlod Constantinopel, en Agrette, som vurderedes for 5000 Piastre, og lod ham tillige overlevere len med udvalgte Brillanter besat Kaarde for den Franske Keiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
General Moreau har nylig besøgt den Spanske Leir ved St. Roche, og tillige taget Linierne af Gibralter i Øiesyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
Kongen af Engellands tredie Søn, Hertugen, af Clarence, lægger megen Vind paa Agerdyrkningen, og ansees for den heldigste Landmand i Grevskabet Surrey. Paa de Engelske Privatverfter bygges nu 6 nye Linieskibe, hvert paa 74 Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
En Dame i Engelland, navnlig Thornton, som allerede engang har gjort sig berømt ved Veddeløb til Hest, har atter tilbudet sig at sætte 3000 Pund (18,000 Rdlr.) paa et saadant Veddemaal, og ride om Kaps med hvilken Herre, der har Lyst dertil. Ogsaa Spanierne følge nu den Grundsætning, at et neutralt Skib ikke gjør Godset neutralt; dette sees deraf, at de nylig have taget et Svensk Skib, som fra Hull skulde gaae til Messina.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
J Skoven ved Spigne fældes nu mange Træer, og sendes over Brüssel til Antverpen, hvor de bruges til Skibsbygning. Tre Linieskibe skulle snart løbe af Stabelen der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
J en Recension, i det sidste Numer af lærde Efterretninger findes følgende haarde Dom om vor nærværende Litteraturs Tilstand: "da vore Præsser (siger den iøvrigt høist agtværdige Rec.) just ikke give stort Overflod af Skrivter af sig, der ere saa lærerige, og for den, der gider læst andet en (end?) slet oversatte Tydske Døgnskrivter, underholdende, som dette Værk, (nemlig Bidrag til den Danske Digtekonsts Historie), saa behøves her nok ingen Undskyldning, at Anmeldelsen er udførlig." - Den Upartiske kan ikke uden Harme læse Recensenternes evige Skraal over vor Litteraturs og vore Oversættelsers Usselhed. Den ene skraaler at man i sex Aar ikke har faaet en Bog, der er værd at læse, den anden at man ikke har andet end slet oversatte tydske Døgnskrivter. Udenlandske Lærde, som sædvanligst kun læse saadanne Døgnrecensioner, uden at læse Bøgerne selv, indrette derefter deres Dom om vor Litteratur i Almindelighed, og bibringes saaledes de laveste Begreber om Videnskabelighedens Tilstand i Dannemark. Som oftest bestaae saadanne Recensenter af Folk, der aldrig kjende det mindste til de Bøger eller de Oversættelser, som de saaledes nedrive. Den, som kun vil kaste et upartisk Blik paa vor Litteraturs Tilstand i de sidste Aar, vil finde at der er udkommen et ikke ubetydeligt Antal gode Danske Originalværker, og ligesaa mange upaaklagelige Oversættelser som slette. De usurperede Bogdommere, der diffamere vor Litteratur, ere som oftest de største Sinker, naar de selv skulle til at oversætte noget eller udarbeide noget originalt, og man kan med Bestemthed sige, at netop de fleste saakaldte Recensioner, ere noget af det sletteste der skrives i Dannemark, og ofte en sand Satire over det hele Recensentvæsen. Havde vi bedre Recensenter, saa vilde vi ogsaa have færre slette Oversættere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
J den Krone, som Keiser Napoleon har foræret Paven, findes Diamanter, som fordum bleve baarne af Stormogul.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
J Bjergegnene ved Genf sneede det sidst i forrige Maaned saa stærkt, at næsten alle Køer maatte vende tilbage fra Alperne, og mange Faar og Gjedder omkom i Sneen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
Hofraad Schløzer i Göttingen har vundet, den Præmie, som det Jablonowkiske Selskab i Leipzig har udsat for en Afhandling om Jarlsværdighedens Oprindelse, Rettigheder og Skjebne i de nordiske Riger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
Det hedder nu, at de Franske Skuespillere i Kjøbenhavn faae Tilladelse til at spille til Vinter en Gang om Ugen paa det Kongel. Theater. -Man kan ogsaa billigen spørge, hvorfor skulde vor Hovedstad, hvis Befolkning og Velstand har tiltaget saa meget i de senere Aar, ikke ligesaa godt kunne have et Fransk Theater i Aaret 1805 som i Aaret 1771. J det Værelse paa Børsen i Kjøbenhavn hvor Coursen to Gange om Ugen offentlig reguleres, havde endeel Kjøbmænd, Mæglere a. i den senere Tid mistet deres Silkeparapluier, som de paa dette Sted havde sat fra sig. Sidste Fredag var man saa heldig at paagribe den meget velklædte Tyv, da han netop var i Færd med at stiele den 22 Parapluie. Han sidder nu arresteret i Politiearresten. Stephanson i Trondhjem drager nu til Feldts mod to Virtuoser, der for nærværende Tid opholde sig i Trondhjem, og blandt andre Konster ville lære Folk, behændigen at udslette Navne og Underskrivter af Documenter. Mon de ikke ligeledes give Underviisning i at skrive dem paa ny?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
Den Dramaturgiske Feide i Trondhjemsavisen er endnu ikke endt. Hr. Purup er nu atter fremkommen med en Replique, der egentlig er stilet mod Overveier Brodtkorb, som, uagtet han lønnes som Overveier, ikke tilbørlig overveier hvad han fremfører mod Hr. Purup. Efter den Beregning, som man nylig har forelagt Parlamentet, beløber Storbritaniens Nationalgield sig til 516 Mill. 689,255 Pund St. Tyve Personer og deriblandt adskillige Guldsmede i Paris, der have gjort falske Mynter i Keiser Napoleons Fraværelse, skulle nu anklages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
Contreadmiral Misiessy skal, sin glimrende Expedition uagtet, have paadraget sig nogen Mishag, og der skal allerede være udnævnt i hans Sted en anden Anfører for den Rochefortske Escadre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-07-30
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeskes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
Nyeste kilderie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
Kjøbenhavn. No. 84. Den 2 Augustii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
En Tydsk Statistikers Tanke om Dannemark i Aaret 1805. *)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
Det kan neppe være dette Blads Læsere unteressant at høre, hvad en bekjendt Tydsk Skribent endnu i dette Aar har skrevet om Dannemark, og Anmelderen tager derfor ikke i Betænkning, at anføre her et Udtog af hans Betragt*) Prof. Schummel i hans "kleine Weltstatistik." Anmelderen har uden Forandring anført her, endog adskillige ikke saa ganske rigtige Ting efter Originalen, men betegnet den med et Spørgsmaalstegn, paa det Læseren selv kan dømme om det Urigtige deri. ninger. Det fortjener saa meget mere en Plads i dette Blad, som neppe nogen Udlænding hidtil har talet med mere Agtelse og Upartiskhed om vort Fædreneland end netop han "At Dannemarks politiske Stilling, endog Rusland og Sverrig fraregnet, ikke er fri for al Fare, det har den 2den April 1801 godtgjort, men netop denne Dag viiste de Danske, hvad de formaae naar de kjæmpe pro aris et foris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
J Henseende til Sundet har Naturen viist en aabenbar Partiskhed for Dannemark; thi det tilhører unegtelig begge Nationer, uagtet Dannemark formedelst det dybe Vand (?) en drager Fordeel deraf. Climatet sammenligner Gatterer med Engellands, i Henseende til Veir ligets Ubestandighed er det vel mueligt, men Kulden er sikkert større her, og Klopstock havde aldrig skrevet sin Skøiteløber=Ode i Albion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
Mineralriget kan, paa Mangel af Bjerge, ikke være andet end fattig, men desstørre og desrigere er det i Norge. Statistikeren Lange ivrer, som ægte Patriot, mod de Reisende, der ikke troe at have seet noget Skjønt i Naturen, naar de ikke kunne rose sig af, at have været paa Alperne og Gletscherne; kun Genfersøen og Rhinfaldet ere i deres Øine skjønne. Han forsikkrer, at Norge ikke giver Schweitz noget efter i Naturskjønheder, og at det indbefatter i sit Skjød alle Metaller, ligefra Guld indtil Bly. J Dannemark er Planteriget ulige bedre. Det er et af de bedste Kornlande i Europa, og frembringer ikke allene de almindelige Kornarter, men endog Handels=, Farve og Apothekerurter, hvoriblandt en Rhabarbar Plantage. Hesteavlen er berømt, og et Spænd Danske Heste, har, som Thaarup siger, længe været een af de anseeligste Foræringer, som Kongen af Dannemark kan gjøre fremmede Hoffer i Europa (?). Faarenes Antal er omtrent en Million, og man arbeider paa deres Forædling ved Hielp af fremmede Racer. Hvor betydeligt Fiskeriet er, lærer det første Øiekast paa Kortet. Dannemark fanger Sild paa sine egne Kyster, og har, ligesom Engelland, Østersbanker. Kun en proportioneret Folkemængde - og en viis Regjering: - og vi ville finde her, om ikke, formedelst Colonierne, en rig, saa dog en velhavende Nation. Efter et almideligt Overslag, indtil Ost- og Vestindien, har det tre Millioner Jndbyggere, men neppe derover. Det et er sandeligen ingen stærk Befolkning paa en Strækning af langt flere end 10,000 Mile. Om, foruden Naturen, ogsaa den forrige Regjering har været Skyld heri, ville vi ikke undersøge; men den nuværende fortjener sikkert ikke denne Bebreidelse. Ved Siden af Christian den Syvende regjerer, siden 1784 hans Søn, Kronprinds Frederik, om hvem der i hele Europa kun er een Stemme. Regjeringsformen er fuldkommen uindskrænket, men udmærker sig dog frem for andre derved, at den kan oppise herom Brev og Segl, hvor andre Stater kun have Observance for sig.