Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-07
J G. V. Kellers Nachlatz, som er udkommet i Aar, erklæres denne for Forfatter af de bekjendte Stunden der Andacht," som ogsaa ere oversatte paa Dansk. Kellers Biograph beraaber sig paa nogle Breve, hvori hiint Værks Forlægger anmoder ham om, at forandre i det nye Oplag, hvad der mueligen kan støde catholske Læsere. Men Dr. Menzel gjentager i Literaturblatt sin forhen yttrede Paastand, ingen uden 3schokke i Aarau kan være Forfatter deraf, og kalder Værket en blot "Boghandler-Speculation." - Det er umueligt at indsee, hvor Dr. Menzel har faaet den Spaadomskraft fra, til med saa megen Bestemthed at kunne sige, uden dog at kunne anføre andet, end sin egen Følelse som Beviis, at netop schokke er Forfatter til hint Værk. Kiendte han end nok saa meget til denne Skribents Stil, saa var det dog mueligt, at der blandt Tydsklands Forfattere, hvis Tal er Legio, kunde gives een eller flere, hvis Stil var hans meget lig. Endnu veed man ikke med Bestemthed f. Ex. hvo der har skrevet Junius's Breve, der udkom i Engelland, 1769771, altsaa over for henved 60 Aar siden, uagtet det dog havde været saa mange Mænd af Indflydelse yderst vigtigt at opdage deres Forfatter. Behøves der vel andet Beviis end dette, at intet er vanskeligere at komme paa Spor efter end en Anonymitet, som Vedkommende gjøre sig Umage for strængt at overholde? Hvor længe varede det ikke, førend man fik nogen Vished om, at Reimarus var Forfatter til de Wolfenbüttelske Fragmenter, og selv denne Vished, hvor uafgjort er den ikke endnu, At den store Ubekjendte, virkelig, som man længe har formodet, er Sir Walter Scott, har man for ikke længe siden erfaret af hans egen Tilstaaelse. Jkke tvivler jeg paa Sir Walters Sanddruhed – men hvor tungt er det ikke desuagtet, at overtyde sig om, at den hele Række af Waverley Romaner, der fulgte hverandre med en forbausende Hurtighed; de ni Bind af Napoleons Levnet; de strax derefter udkomne Tales of a grand father, frembragte ligesom ved en Dampmaskine alle ere af een Forfatter, Et overordentligt Genie er W. Scott tilvisse, men here kan han neppe, og ved naturlige Kræfter lader sig saa meget ikke frembringe i saa kort Tid af een Mand. Men man veed, hvad et literairt Firma, som eengang er i Skuddet, har at betyde. Under O. Goldsmiths Navn udkom i Engelland Bøger, som han ikke havde skrevet et Ord af, og F. Schillers Navn stod paa de 33 Bind historische Memoiren, uden at han engang havde seet de fleste af dem, førend de vare udkomne. Gives der altsaa literaire Firmaer, saa maa det ogsaa være meget vanskeligt at opdage en omhyggelig overholdt Anonymitet. Hvor længe antog man ikke Reichard for Forfatteren af Napoleon, Bonaparte und das fransische Volk, der i sin Tid gjorde saa stor Opsigt? Hvo skulde vel have formodet, at en indfødt tydsk Mand, Grev Schlaberndorf, midt i Hjertet af Paris, lige i den Almeenfrygtedes Nærhed, havde skrevet denne dristige Bog Men, hvad her er sagt om Bøgers og enkelte smaa Skrifters Anonymitet, vil jeg aldeles ikke have anvendt paa anonyme Recensioner, især naar de skrives i en Hovedstad. Grundene, hvorfor disses Anonymitet ikke saa let kan bevares, ere forskjellige. I Almindelighed udgives critiske Journaler af Selskaber, og selv hvor Udgivelsen besørges af en Hovedredacteur, staae Medarbeiderne i saa nøje Forbindelse med hverandre, at den ene kjender den andens Arbeid, og allerede i Forveien for det meste, veed, hvilken Bog der skal recenseres. Hvad flere end een veed, kan altsaa ikke saa let vedblive at være en Hemmelighed. Dertil kommer, at man omtrent kjender enhver nogenlunde udmærket Recensents Stil, især naar han er en fast Medarbeider, og da ingen er et bedre Spordyr end den fornærmede Forfatter, saa giver denne sig ti Gange saa megen Umage for at komme paa Spor efter sin Recensent, som hver Anden vilde anvende. De fleste Recensioners Forfattere i Hovedstaden kjender man, og Anonymiteten kan derfor ikke være disse til nogen ynderlig Nytte. Skriver en Forfatter, der er bekjendt i Literaturen en enkelt Recension, saa kunde det maaskee være vanskeligt at opdage ham, naar de, som Hemmeligheden er betroet til, omhyggeligen ville skjule hans Navn; men skriver han flere Recensioner, og vække disse Opmærkomhed, saa vil han snart blive røbet.