JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-27
Placat. Tirsdagen den 4de Julii førstkommende om Form Kl. 10 slet bliver ved offentlig Auktion bortsolgt: Hyl che Mølle i Hylche Sogn Woer Herred, der staaer for Mølleskylds Hartkorn 1 Td. 2 Fdk., Ager og EngsHartkorn 1 Alb.; Til Møllen er endvidere 2 Td. Skp. 2 1/4 Alb Hartkorn paa Hylche Mark og en Parcel paa 7 Skp. 2 Fdk. 1 Alb. Hartkorn paa Baustrup Mark. Tillige bliver samme Dag bortsolgt 2 Heste, 4 Kiør, et Sviin, Vogne, Plouge og Harver; 1 Skatol, Borde, Stole, omtrent 50 til 60 Lod forarbeide, Sølv, Kobber, Messing, Tin, Porcelain, Sænge, og Gangklæder, Linnet, Dækketøi m.m. De Lysthavende ville behage, at tage Møde ovenmeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne skal blive bekiendtgjorte. Horsens den 22de Junii 1815. J. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-27
Fredagen den 30de dennes om Eftermidd. Kl. 2. holdes Auction ved Havnens Nordre Side over, c. 140 Tylter Bord og nogle Slibestene. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Aarhuus d. 22de Junii 1819. N. B. Kiellerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-27
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist Auction Fredagen den 14de Julii næstkommende og Formiddagen Kl. 9, lader Undertegnede formedet Boepæls Forandring ved offentlig Auktion sælge til de Høistbydende sin Eiendomsgaard i Zeuthen, 1 enhaMiil fra Aarhuus, i en god Egn, Gaardens Ha korn er 5 Td. 6 Skp.; har et Areal af Ager, C. 3 og Tørvejord, 78 Tdr. Land geometrisk Maal, Kogetienden er indkiøbt, Kirketienden i Fæste og betal r. 4 Mk. aarlig pr. Tønde Hartkorn, i Marken er Mee gel, Gaarden sælges med den paa Marken staaen e Grøde; Udsæden er 6 Tdr. Rug, 16 Tdr. Byg, 2 1 Tdr. Havre, 1 Tde. Erter, 6 Skpr. Boghvede og noa get Hørsæd, af Enghøe avles mellem 30 og 40 Læ i Gaarden er meest nye Bygning, Stuehuset indrette til en Familie uden for Bondestanden, godt Vand Gaarden, ved Gaarden en god Kiøkkenhauge, Gaar den kan strax tiltrædes, Auktionen holdes i Gaarden saasnart antagelig Bud skeer over Gaarden bliver det efter solgt noget Boehave, nogle Bester og Vogntmed mere. Liebhaverne kan faae Eiendommen foreviist og Conditionerne er til Eftersyn 8te Dage før Auktionen hos Eieren Anders Sørensen. Jblandt Arvingerne efter afdøde FæstehuusmanChristen Jacobsen i Glatved Bye Sønderherred, Randers Amt er opgivet: en Søn Jacob Christensen, op holdende sig i Wiborg, og en Datter Elisabeth Christens datter, der stal være gift i Kiøbenhavn. Disse tilligemed Boets Credi- og Debitorer indkaldes herved til at melde sig under Skiftebehandlingen inden den ved Placaten af 26de Octbr. 1792 bestemte Tids Forløb, Katholm pr. Grenaae d. 20de Junii 1815. A. Leth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-27
Lod- og Lammeuld kiøbes bestandig til de 2 høieste Priser af Hattefabriqveur Hirsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-27
Endnu ere endeel af dette Aars forskjellige tydske Dame=Kalendere med fine Kobbere, at erholde paa . Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-27
Commandeersergeant Støvring, boende paa De som fra kommende Qvartal ønske at holde Avisen, Broberg i No. 301, giver Underviisning i Mathe, vilde snarest behage derfore at lade sig tegne paa matik og Tegning. Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Nr. 73. Aarhuus Stifts. Aar 1815. privilegerede: Kongelig allene De Tidende. Adresse=Contoirs. med Brevposterne. som forsendes. den 30te Junii. Fredagen De Allietedes Sejre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Feldtaget mod Frankrige haaber man nu ligesaa hurtigen at see endt som hiint i Jtalien. Følgerne af det den 18de d. vundne Slag ere høist betydelige, og Krigen er allerede bragt ind i Frankrige selv. De Franskes Nederlag menes allerede at være saa afgiørende, at de førend ved Paris neppe vil kunne stille sig mere. Hertugen af Wellingtons Hovedqvarteer var den 22de i Bavaye og Blüchers i Tirnemont. Forpesterne vare allerede trængt frem til le Chateau Camdressis. - Maubruge og Philippeville havde aabnet Portene for de Allierede. - Den 19de ved Daggrye ankom Napoleon i Charlerøi med en Deel af hans Armees Levninger. Med 20000 Mand Kavallerie var Blücher uopholdeligen gaaet over Sambre og mellem Maubeuge og Laon saa uformodet overfaldet Fienden, at dens hele Reservepark bestaaende af 1200 Kanoner blev tagen. Ogsaa Napoleons Galla vogn hvori han, bespændt med 8 Hengster, villet holdt sit Indtog i Brussel, samt 30 arabiske Heste, fremdeles alle hans Korter, Planer og hemmelige Brevskaber faldt i Preusernes Hænder. Ogsaa sin egen Vogn, maatte Napoleon lade i Stikken og redde sig til Fods, da en fiendtlig Bataillon allerede traf ind i Genappe, for han endnu var kommen bort derfra. Hat og Sabel fandt man efter ham paa Veien. De syv Stats vogne han førte med sig med samt hele Bagagen fra første til sidste, hans Brillanter og Skatte, Keiserkaaden, kort Alt er ham bleven frataget. Statsvognene, ere fordeelte blandt de preusiske Generaler. Soldaterne ere belæssede med Napoleondlos. Den preusiske sorte Ørne-Orden som Kongen af Preussen eengang havde foræret Napoleon fandtes ogsaa, og er bleven Hs. Preusiske Majestæt oversendt. - Da Napoleon ilede giennem Genappe vil man have seet ham med forbundet Hoved. Jfølge en til Brussel indbragt saaret fransk Oberstes Udsagn, skal Napoleon i det sidste Slag have talt meere end ved Leipzig og Hanau tilsammentaget, og at der f. Ex. af hans Laucier=Garde ikkun var bleven 13 Mand tilovers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
General Vandamme, der stod ligeover for det Thielemanske Korps, og som man havde afskaaret fra de øvrige Armeekorpser, skal ligeledes være total slagen, og i fuld Rettrade. Det hedder, at han selv skulde have skudt sig, efter at Resten af hans Armeekorps, 16000 Mand, havde givet sig til Krigsfanger. Wurtembergerne og Bayrerne vare den 20de og 21de gaaede over Rhinen - Russerne strømme til i uhyre Masser, Ogsaa paa Elsatz's Grændser vare Fiendtlighederne begyndte den 20de. Hele det sydlige Frankrige, nemlig Stæderne Marseille, Lyon, Toulouse og Bordeaur have paa nye erklæret sig for Ludvig den Attende. De have tvungen adskillige Generaler til at kapitulere. Royalisterne marschere 120,000 Mand stærke af Orleans, og Spanierne til Bordeaux. Mange Franskmænd ere komne over til de Allierede med paasatte hvide Kokarder, men man har uden Hensyn hugget dem ned Ogsaa Valenciennes og Lille skulle have heiset den hvide Flag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Brussel, den 19de Junii. Den fiendtlige Armee er i den skrækkeligste Flugt, som endnu mere forøgedes derved, at den allerede selvsamme Nat efter Slaget den 18de blev overrumplet af det samtlige allierede Kavallerie, og frataget næsten dets hele Reserveartillerie 192 Kanoner. Størstedeler, af den franske Garde blev med adskillige Overgeneraler, Napoleon drager flygtende tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
London, den 21de Junii. Idag er hertil ankommet en Koureer fra Paris til vor Regiering, hvis Depescher vare saa vigtige, at Kabinetsministrene øieblikkeligen forsamlede sig og forbleve længe sammen. Rygtet er udbredt, at Jakobinerne havde gjort Forslag, angaaende Napoleons Udlevering til de Allierede. Endvidere hedder det, at Nationalgaden i Nærheden af Hovedstaden skal hav vægret sig for at rykke ud imod de fremtrængende Allierede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Den tapre Fyrst Blücher har tilskrevet sin Gemalinde saaledes: "Hvad jeg har lovet, har jeg holdt. Den 16de og 17de maatte jeg vige for Overmagten, men den 18de har jeg i Forening med min Ven Wellington gjort Napoleon Bonaparte kaput. Hans Armee er aldeles i en deroute, og hans Artillerie, Bagage, Munition og Eqvipager befinder sig i mine Hænder; hans egne Ordensbaand bleve mig i dette Øieblik bragte som fundne i hans Vogn. Endnu i Gaar har jeg mistet tvende Heste. Snart vil det nu vel have en Ende Blücher."med Bonapartes Historie. Sønnen havde skrevet nedenunder: "Paa Chausseen til Genappe har Fader Blücher saa hierteligen omarmet sig med Wellington, at det var det meest rørende Syn man kunde tænke sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
(Flere omstændeligere Beretninger skulle følge i Morgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Fædrelandet. De Russiske Fregatter som laae paa Kbhvns Rhed. ere afgaaede til Nordsøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
I Kiøbenhavn grasserer for nærværende Tid en forlig Hunde-Epedemie, der yttrer sig med Uformuenhed til at synke Vand og med Krampetrækninger, med at anfalde Mennesker og andre Dyr, bider i enhver Gienstand endog i sig selv. - Politiedirecteuren har des- aarsag udstædt en Placat, at saasnart denne Sygdom bemærkes, dette da strax skal anmeldes paa Politiekammeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Avisen for de ti Kiøbstæder udgives nu af Pastor og Ridder Bastholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Fløitevirtuosen Hr. Vogel havde under sit Ophold i Aalborg, hvor han offentlig faldbød Knald=Erter og Knaldsidihusser, Prøve paa, hvor farlige det første Slags ere, naar man ikke iagttager den tilbørlige Forsigtighed dermed. Ved som sædvanlig at bære disse Ting i Vestelommen, havde han nemlig en Dag det Uheld, at i det han greb i Lommen, sprang de deri værende Erter, saa at han baade blev forbrændt i Siden og paa Fingrene samt fik sine Klæder forbrændte. Jmidlertid reiste han dog alligevel nogle Dage efter til Viborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
J Khvn. kan nu det fineste Herregaardssmør kiøbes i hos Høkerne for 6 Mk. Pundet. - Her vilde Bønderne gjerne endnu have lidt mere hvis det kunde lade sig giøre. J Mariboe kostede det den 22de Juni kun 4 Mk. Pundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Døde. Grosserer H. Zinn, Kammerjomfrue hos Dronningen, C. M. Gerlange, Jfr. Prænger, Frue Kammerherinde Sneedorf, Mad. Bøhm fød Kilsgaard, 94 Aar gl.; alle i Khvn. Kiøbmand N. Engel i Nakskov; Provst Høiland, ved Lemvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Kours den 27de Junii - 620. - Specier 37. a 37 3/4 Rbmk.; Commits. 67 3/4 a 67 3/4 pr. 100.; Oblig 290; Norske Sedler 61 1/2 a 62.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Ved den 1070 Trækning i Kiøbenhavn udkom følgende Nummere: 87. 78. 68. 67. 30.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Paa Søndag prædiker i Fruekirke til Høimesse, Hr. Studsgaard; til Aftensang, Hr. Jahnsen; i Hospitalsk. Hr. Jahnsen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Bekiendtgiørelser. Söndagen den 2den Julii forstkommende, Kl. 11 Formiddag, holder Söndagsskolen i Aarhuus lin aarlige offentlige Examen. Skolens Velgiørere og Velyndere af alle Stænder, ville give et kiert og opmuntrende Beviis paa Deres Deeltagelse i denne Stiftelses gavnlige Virksomhed, ved at hædre Handlingen med Deres Studsgaard. Nærværelse. At ogsaa Dannemarks Haandværksmænd endog i en af Jyllands mindste Kiøbstæder, kan frembringe ved egen Opfindelse, nyttige Ting baade til Lettelse og Fordeel for det den er frembragt, som og for at være til en stor Hielp i Jldebrandstilfælde, især paa det Sted hvor Tingen er anbragt, viser et af Møllebygger Jørgen Christian Møller og Dreier, Handelsmand, Peder Thomesen i Skanderborg opfunden Trykværk, der er anbragt i den sidstes Gaard, i hans Brynd, hvor der er over 18 Al. til Vand fra Overfladen af Jorden. Dette Trykværk er indrettet saa mekanisk og derhos saa hensigtsmæssig svarende, at det ved 3de Slag af et ikke fuldvoxent Menneske, kan frembringe over femten Potter Vand. Foruden at Jndretningen er mindre bekostelig end den der udfordres ved et Pompeværk og som berørt giver mere Vand i en kortere Tid end Pompe værket, saa har hiin og den Jndretning for sig at der ved dette, en Alen eller noget over Dækket, kan anbringes en Sprøiteslange, der ved at afbenyttes paa sædvanlig Maade, kan fra Trykværket bringe Vand ikke allene paa Bygningerne i Gaarden, hvor Værket er anbragt, men endog paa Naboens Bygninger naar samme ikke er i alt for stor Afstand fra hiin, og saaledes fuldkommen giøre den samme Nytte for 2de Gaardes Bygninger i Jldstilfælde, som en god og almindelig bekiendt Slangesprøite. Prøven er viist for mange agtværdige og kyndige Mænd, At beskrive her offentlig det Mekaniske i Værket, ville blive for vidtløftig, lige som Beskrivelsen ville være uden Nytte for den der enten ikke kiendte det allermindste til Indretningen eller ved en detailleret Tegning, underrettedes derom, denne er Opfinderne ikke uvillige at meddele og derhos for passende Betaling at paatage sig Opførselsen af en saa konstig og nyttig Indretning, naar de Lysthavende derom behagelig ville henvende dem til bemeldte Møllebygger Møller, der vidst, som Kunstner og ved sine sieldne Opfindelses Evner vil søge at hiin nyttige Opfindelse maatte naae den Fuldkommenhed der er muelig, og som ikke altid første Gang kan opnaaes. Skanderborg den 26de Juni 1815. Tolstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
En sielden god Landeiendom, som er beliggende i Ribe Amt, Anst Herred, Scest Sogn, agtes bortsolgt ved offentlig Auction, som holdes paa Colding Raadstue Fredagen den 21de Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet. Gaarden er beliggende 5 Miil vesten Colding i en behagelig og skovrig Egn; Dens Bygninger ere alle i de sidste 2 Aar af nye opførte, hvoraf Laden og Vaaningshuuset ere af Grundmuur, og sidste indrettet til Beboelse for en honet Familie. Ager og Engs Hartkorn er 6 Td. 2 Fk. Skovskyld 3 Fk. 22/5 Alb., hvortil er et Areal af circa 250 Tdr. Land a 14000 - Al. hvoraf over 30 Td. Land er bevoxet med prægtige Ege og Bøgeskov. Af Enghøe, avles aarlig 100 til 120 Læs. (Agerlandet hvoraf største Deelen i mange Aar ikke har været Dyrket) bestaaer af fortrinlig god Leermuldet Jord; og overalt paa Eiendommen findes god Mergel. Konge og KirkeTienden er kjøbt til Gaarden, og Præste=Tienden er for stedse accorderet for en ubetydelig Korn-Afgivt. Gaarden kan tiltrædes strax, eller til 1ste November, og følger da i Kiøbet, det indavlede Korn af Udsæden Tdr. Rug, 18 Td. Byg, 28 Td. Havre og 3 Td. Boghvede; Om det forlanges, kan ogsaa negen Besætning af Køer og Bester, samt Ind og Udbøe følge, med i Kiøbet. Hos S. T. Hr. Proprietair Schmidt. til Hønneberg=Ladegaard ved Colding, og hos Hr. Simon Poulsen i Seest, kan Liebhabere faae nøiere Underretning om denne Eiendom, som da forevises af Avlsfogden paa Gaarden. Hvolgaard pr. Veile d. 22 Junii 1815. Ægidius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Ved Westerhaugaard bliver førstkommende Onsdag den 5te Julii ved offentlig Auction bortsolgt nogle Egeplanker, og Dagen efter, den 6te Julii, bortsælges ved Odder Kroe, nogle Egeplanker og Elmtræs Fiel, som har lagt i Huse i nogle Aar. Derefter bortsælges noget Løsøre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Næstkommende Mandag Aften agter Skipper Hans Kaarsberg med Jagten Magretha beliggendes ved denne Byes Havns Nordre Side at afseile til Kiøbenhavn, han medtager Fragtgods og Passagerer. Formodentlig ved Misforstaaelse af Anmeldelsen i Avisen No. 72, angaaende hiin Hædersmand i Kbhvn, der, for at hielpe trængende Familier med Smaalaan, uden Renter, havde bestemt en vis Kapital, og hvorom Søgerne i Billetter med Udskrift: Afskye Aager, havde at henvende sig til Hovedstadens Adressekontoir, - er derimod her til Adressekontoiret i Aarhuus indsendt adskillige Breve med denne Udskrift, og i bemeldte Anledning. Hvorvel Mandens Goddædighed saavidt skiønnes, allene er indskrænket til Kiøbenhavnerne, saa skal dog med Fornøielse, hvis Vedkommende maatte ønske det, disse Billet er blive oversendte. Denne Leilighed benytter jeg tillige gientagen at giøre opmærksomme paa, at Breve her til Adressekontoiret, især hvad som blot angaaer Forespørgseler, eller des. ønskes frankerøde, da jeg med sidste Post ikke erholdt færet end fom Stykker af saadanne. Aarhuus Stifts Adressekontoir, den 30te Junii 1815. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. J mine nylig udgivne Fragmenter af en Dagbog, skreven paa en Reise i Danmark 1818 har jeg omtalt Domkirken i Aarhuus S. 202-18 Jeg saae dette stolte Architeltoniske Monument under et meget flygtigt Besøg i Staden, i Selskab med Andre, og opholdt mig dengang neppe en Time i Kirken. Altertavlen tildrog sig vel især min Opmærksomhed - og hvo kan andet, end interessere sig for dette prægtige og synderlige ærværdige Konstværk fra Middelalderen: Dog saae jeg det blot fra Gulvet, og ikke længere, end at jeg siden kunde giøre et Udkast til den korte Beskrivelse, der findes i bemeldte Bog S. 209 - 14. Jeg sammenlignede mine Optegnelser med Beskrivelsen i Hr. Hertels Værk over Aarhuus Domkirke, hvorjeg da fandt (1 D. 2 Hefte S. 92), at denne Altertavle er af støbt Malm. Da jeg i A. 1813 ikke havde undersøgt den nær nok, for at kunne modsige denne Urigtighed som det aldrig faldt mig ind, at Forfatteren af anførte vidtløftige Værk kunde giøre sig skyldig i - er jeg bleven forledet til at gientage den med de Ord, at Altertavlens Jnteresse og Konstværk forhøies endnu derved, at dens Figurer ere stødte og udarbeidede i Malm (S. 211) hvilket er en reen Usandhed, da de, som sædvanligt ved lignende Altertavler, ere af Træ. At Pontoppidan (i hans Annaler 3 T. og 674) har begaaet samme Feil, kan lade sig forklare; men hvorledes Hr. Hertel, der, som residerende Capellan ved Domkirken, beskrev og udmaalte ethvert Vindue i Kirken, kunde fortælle om Altertavlen at den er af støbt Metal - er ikke saa let Moesgaard, d. 20de Juni 1815. at forstaae. C. Molbech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Til alle respective Vedkommendes behagelige Kundgiørelse, som agte at reise over Beltet imellem Aarhuus og Callundborg, er ved Allerhøieste udkomne Anordning for Færgeløbs Transporten af 31te Mai d. A.)alle foregaaende Anordninger ophævede, med Forandring, af de ugentlige Børtdage, fra Tirsdag og Fredag til Mandag og Torsdag, og videre allernaadigst befaling, at enhver Reisende med Qvæg og Hestehandlere, til Befordringens Bestilling hos undertegnede haver at lade sig anmelde, for mod Qvittering at erlægge Fragten m.v. efter Taxten forud, som nærværende 1ste Juli tager Begyndelse. Andreas Kaarsberg. Opsynsmand ved Færgevæsenet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Den i Slaget d. 18de faldne Hertug af BrunsvigOets's Portrait er saavelsom størstedelen af nærværende Krigs øvrige bekiendte Feldtherrer, at faae paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
No. 7. Aarhuus Stifts Aar 1819. privilegerede Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 1ste Juli. Løverdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Blandinger. Ved Feldtogets Begyndelse stod den største Deel af Napoleons sammendragne Stridstyrke opstillet ligeoverfor Preuserne. Snart maatte de allierede Hærførere giette hans Plan med al sin Magt at ville tilbagetrænge Preuserne, giennembryde hiin store Linie som de Allierede indtoge fra Antverpen indtil Basel, drive Bayrerne ved en Flankebevægelse tilbage til Rhinens høire Bredde, oversvømme Belgien, Trier, Lüttich og andre den venstre Rhinbreddes Lande, og tvinge Wellingion til at indskrænke sig til Hollands Forsvar. Var denne dristige Plan lykkedes: saa havde i han i føie Tid været Herre i Feldten, og efter sin raske Maade at føre Krig paa, vilde det været vanskeligt for de Allierede, at gienvinde det Offensives Fordeele. - J det Øieblik Napoleon indtraf til Armeen blev i det franske Hovedqvarteer forlagt til Avesnes. Hele Armeen koncentreerte sig. Den angaves af Franskmændene til 150,000 Md. og denne Styrke bekræfte i Tydskerne selv. - Da Krigen var uundgaaelig: saa vilde Napoleon sætte sig i Besiddelse af alle de Fordeele, som det første Angreb giver, og derfor begyndte Franskmændene Fiendtlighederne ved Thuin. Heftigen forfulgt af den overlegne Fiende nødtes Preuserne ved Charleroi at lade det komme til Fægtning der havde dens Rettrade til Følge. Det belgiske Armeekorps ilede frem til Preusernes høire Fløi og forhindrede i derved Komunikationens Spærring mellem de Blücher ske og Wellingtonske Hære. De Franske rykkede nu frem paa hele Linien; endog deres venstre Fløi trængte frem indtil Kourtray. Nu blev Slaget almindeligt og frygteligt. Kavallerie mod Kavallerie gav en rædselfuld Masakre. Det Ziethenske og Thielemanske Korps lede meget. Efter en fransk i Boulogne kundgjort Telegrafdepesche fratoges Preuserne denne Dag 1500 Mand og 6 Kanoner. Hvordan det end gik saa beholdt dog de Allierede Terrainet, og efter deres i Beretninger veege de Franske mod Aftenen tilbage, formodenlig for den næste Dag at kunne angribe med fornyet Kraft, men som den Wellingtonske Hærs hurtige Fremtrængen afslog med Løvemod. Efter at have ladet det Vandammeske 28000 Md. stærke Korps opstille mod den preusiske Armee, angreb Napoleon den 18de ved Middagstid den Wellingtonske Armee. Hans gientagne Forsøg paa at giennembryde, dens Centrum mislyktes. Blücher rykkede frem, efter at have ladet General Thielemann tilbage mod Vandamme. Omtrent Kl. 5 om Eftermiddagen stormede de preusiske Kolonner ind i den franske Armees høire, Flanke. Paa dette Signal samlede Wellington alt sit Rytterie paa sin høire Fløi, og nu gik det fremad paa alle Kanter. J 5 Timer var Slaget høist morderisk. Mod Aften var allerede den franske Armee saaledes medtagen at den søgte Flugten. 16 Batailloner, af den gamle Garde skulde dække Rettraden, men ogsaa disse bleve paa Flugten aldeles sprængte fra hinanden. J adspredte Kolonner ilede man af Sambrefloden. Paa hele Linien er Seieren forkyndt ved Artilleriesalver, og i Berlin holdt Koureren sit Indtog med 36 ridende Postillioner. Dagen før det første Angreb havde Napoleon udstædt følgende Proclamation til sine Krigere: Soldater!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Idag er det Aarsdagen af Mareng og FriedlandsSlagene, hvoraf ethvert i sin Tid afgjorde Europas, Skjebne. Saavel dengang som ved Austerlitz og sildigere ved Wagram vare vi for ædelmodige. Vi satte vor Troe til hine Fyrster som vi lode forblive paa deres Troner. Men nu har de sluttet et Forbund imellem sig og true Frankriges Uafhængighed og Rettigheder. Soldater, Ved Jena stode J mod de nu saa stolte Preusere En mod Tre, og ved Montmirail, En mod Sex, Lader os ile dem imøde. Ere de og vi ikke endnu de samme: Vi have forcerede Marscher, at giøre, Slag at levere, og mangehaande Farer at udstaae. Dog, vi maa holde ud og Seieren vil være vores. Da vil Frankrigs Hæder, Lykke og Rettighedet være gientrobrede. Overalt hver Faren er største ville I finde mig. Nu gielder det, enten døe eller Napoleon. feire.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Hertugen af Alhusera (Suchet) skal efter en fransk Telegrafdepesche have angrebet de Allierede ved Chambery og gandske opreven 4 af dens Regimenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
J en Fægtning som den franske General Estevo har havt i Vendeen, er Royalisternes Overgeneral, de laRoche-Jaquelin bleven dræbt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Efter en i Pairernes Kammer i Paris af Indenlandsministeren Grev Carnot fremlagt Udsigt over Frankriges nærværende Stilling angives den franske Armee, som er og kan stilles paa Benene til omtrent 500,000 Mand foruden Nationalgarden der udgiør 40000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Hertugdømmet Brunsvigs Regiering har Engelland, overtaget at bestyre medens Arveprindsens Mindreaarighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Keiseren af Marokko skal have erklæret Rusland, Preusen og Sicilien Krig, og udrustet nogle Fregatter til Krydsning mod disse Magters Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Kiøbenhavn, den 26de Junii. Onsdagen den 28de Juni var Ordensdag for Ridderne af Elephanten og Storkors af Dannebrogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Jaftes er den til Keiserl. østerrigsk overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister ved det Kongel. danske Hof udnævnte Ludvig Greve af Bombeles a. ankommen hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Den hidtilværende Keiserl. østerrigske Charge de Affaires hersteds, Friherre v. Foullon, er af Hs. Majestæt Keiseren allernaadigst bleven udnævnt til virkelig Keiserlig Kongelig Kammerherre,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-01
Smørpriserne her paa Aarhuus Torv vare i Dag faldne fra 6 til 3 Mk. 8 s. a 4 Mk. Pundet. Gid flere Ting saaledes vilde følge efter.