JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Jndenlandske Efterretninger. Af flere indenlandske Blade seer man, at der i denne Tid i Hovedstaden har circuleret Efterretninger fra Fyen, som, hvis de lykkeligen vilde stadfæste sig - hvilket dog selve Beretningerne allerede meget synes at drage i Tvivl, maae opfylde Land og Rige med almindelig Glæde. – Den i Petersborg nylig formælede Prinds Frederik af Hessens Succession til den churhessiske Trone er nok endnu tvivlsom, da den nu regjerende Churfyrste Wilhelm den Andens nylig indgaaede Ægteskab med en Frøken v. Berlepsch, ifølge tydske Blades Beretning, giver Haab om Livfsrugt. Vel er dette Ægteskab for Øieblikket endnu at ansee som en Mis alliance; men der rodes i denne Tid op i gamle Papirer, for om muligt at vindicere Familien v. Berlepsch den enkelte af dens Grundbesiddelser, i ældre Tider tilkommende Rigsfyrsterettighed. -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Aalb. Avis vil vide, at det nu skal være lykkedes Prinds Frederik af Hessen at afkjøbe Hertugen af Glücksbjerg det til det maclevoyske stødende Palais i Kjøbenhavn. - Corsaaren indeholder følgende Samtale: A. Hvad Fanden! Hvorfor seer Du saa bedrøvet ud, Du er jo nylig bleven gift. B. Ja, Tak skal Du have. Det har jeg sau Grund til. Min Fætters Kone er paa gode Veie, og saa kan jeg da skyde en hvid Pind efter den deilige Arvl. Nu kunde jeg segn gjerne have ladet være at gifte mig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Justitsraad Niemann (nomen et omen) har, som tidligere meldt, lagt et af de sidste Numere af Flensburger Zeitung" under Beslag, formedelst en Artikel, der nu kan læses i Fædrelandets No. 1509.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
J den Anledning siger det sidstnævnte Blad. Havde øde de Justitsraad Niemann aldrig forløbet sig før, saa kunde han i saa Henseende trøste sig med, at denne ene Gang meget godt kan gjælde for 10. En simpel historisk Beretning af en Embedsmand med Navns Underskrift, om hvad der er foregaaet paa en Amtmands Contoir, lægger Hr. Niemann under Beslag, af ingen anden tænkelig Grund, end fordi Offentliggjørelsen heraf kunde være Amtmanden ubehagelig, og det uden mindste Hensyn til den Uret, og Fortred, som han derved tilføier Udgiveren af Flensb. Zeit. Vel vide vi, at Censuren, som Forbindelsen med Holsteen har ført over Slesvig, er en lovløs og vilkaarlig Jndretning; men der er dog en vis Maade i Alt, selv i Vilkaarligheden, saalænge den vil bevare blot Skin af Ret, og der kan selv blandt Censorer ikke være ringeste Gran af Tvivl om, at dette Beslag er en aabenbar Misbrug af Magten. Det forekommer os, at Regjeringen ved sin egen Ære er opfordret til, at give Hr. Niemann en alvorlig Jrettesættelse, hvori den minder ham om, hvad han i nærværende Tilfælde synes at have glemt, at Staten lønner sine Embedsmænd for at de skulle holde over Lov og Ret, og ikke for at de skulle træde dem under Fødder. Denne Historie er et nyt Beviis paa, at de smaae Tyranner ere de værste; men til Hr. Niemanns Undskyldning tjener imidlertid, at han saa ofte tidligere har baaret sig saa aabenbart vilkaarligt ad imod Flensburger, Zeitung", uden at Udgiverens Klage til de overordnede Autoriteter har nyttet noget, at han vel kunde været ledet til den Mening, at han uden mindste Ængstelse imod Flensb. Zeit." kunde gjøre ligesaamegen Uret og Fortred, som der faldt ham ind.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Skjøndt Udgiveren rigtignok hører til Bladskriver nes ikke vel ansete Klasse, saa burde Regjeringen, dog betænke, at denne Egenskab i ethvert Fald i det mindste opveies derved, at han med Opoffrelse fægter imod Schleswigholsteinernes statsopløsende Bestræbelser, hvorfor de dansksindede Flensborgere, ogsaa hæderligen yde ham deres Bistand, og at det er Regjeringens Kald og Pligt, at skaffe den Forurettede Ret, naar det er Statens Embedsmænd, der gjøre Uret."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Aalb. Av. for 20de Febr. indeholder et meget alvorligt Angreb paa den hidtilværende Bestyrelse for Dampskibet Jris, navnlig Dhrr. Hallengren, Kjær og Bruun. Hvis de deri indeholdte Anker, hvoriblandt, at der endnu efter 2 Aars Forløb ikke er aflagt noget ordentligt Regnskab, forholde sig rigtig bemærker Fædrel." - synes de at være af den Beskaffenhed, at der er stor Opfordring for Actionairerne til at skride ind, hvis Bestyrelsen ikke meget snart reder for sig. Det bør ikke engang taales af en Bestyrelse for et litterairt Samfund, egenmægtigt at skalte og valte med Selskabets Anliggender, men med Hensyn til et reent pecuniairt Foretagende, er en saadan Fordrings Urimelighed, endnu mere iøinefaldende og følelig for Vedkommende. Formedelst Postens Udeblivelse i disse Dage -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
hedder det i Kjøbenhavnsposten. – er man ogsaa uden Underretning om de slesvigholsteenske Partilederes videre Foranstaltninger og Forberedelser til den store rendsborgske Forsamling i næste Uge, ved hvilken Landesbank=Spørgsmaalet skal gjøres til Hoved-Gjenstand. Men medens saaledes den gjensidige Communication er afbrudt, turde Svaret fra Regjeringens Side paa hiint Spørgsmaal vel ogsaa allerede være rede, og kan man da med Sikkerhed, antage, at det vil blive, at der ikke er noget imod, at Landesbanken virker paa samme Maade som enhver anden privat Banquieranstalt, men at der derimod ikke kan indrømmes den nogen Autorisation af Regjeringen til Udstedelsen af Sedler. At den i førstnævnte Henseende vil kunne have en gavnlig Jndflydelse, navnlig for Handelstanden, kan vel heller ikke betvivles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Vi vide ikke, siger Kjøbenhavnsposten. -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
om det er Keiseren af Ruslands forventede Ankomst hertil, som formodentlig vil finde Sted fra Søsiden, eller det er Vinterens Exempel, ved uden ringeste Hensyn til Havnecapitain Eskildsen at lægge en Landingsbro udenfor Kjøbenhavn, – længere og bredere end det iøvrigt er ønskeligt, – der endelig har bevirket den fornødne Overeensstemmelse hos vedkommende store eller smaa Autoriteter til nu omsider at fatte Bestemmelse angaaende den saa længe og saa almindeligt forlangte Landingsbro for Dampskibe, – men det kan være temmelig ligegyldigt, naar kun Broen kommer istand, og det er nu endelig besluttet. Jmidlertid er rigtignok de nærmere Bestemmelser med Hensyn til Udførelsen overdragne, til en Comitee, der for en Deel vil bestaae af Borgerrepræsentanter. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
En Aften sildig i forrige Uge blev paa en af Kjøbenhavns offentlige Spadseregange en ung Pige af fornem Familie fundet siddende paa en Bænk med Ryggen lænet op til et Træ og med et dødbringende Snit i Halsen. Jnden Districtets Vægter, gjort opmærksom ved hendes lange Hensidden i den kolde Nat, opdagede hendes Tilstand og fik hende bragt bort, var allerede Redning umulig. (Kbhpst.) Kammerraad Drewsens Sønner, Dhrr. Christian og Carl Drewsen, have for egen Regning forpagtet Silkeborg, hvor de efter Forlydende ville anlægge en Papiirfabrik, for derfra at forsyne Jylland og Hertugdømmerne med Papiir. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Forleden saaes nogle Søfolk med Jvrighed at randsage Bunden i Kanalen ved Gammelstrand. Der var nemlig udsat en Douceur af 10 Rbd. for Den, der kunde finde en Characteerprotocol, hørende til Efterslægtens Skole, da en Elev, der frygtede dens Fremlæggelse ved den forestaaende Examen, havde kastet den derud og derved sat Skolen i en stor Forlegenhed. Man var ikke saa heldig at finde den, hvorimod man opfiskede et halvforraadnet Liig af en Mandsperson. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Forleden kom i Bred, Odense Herred, en af de omvankende tydske Musikanter ind i et Huus, hvor han satte sin syge Kone af, bedende om at hun maatte sidde der indtil han kunde faae en Vogn. Man satte Konen i en Stol, og neppe var Døren lukket i efter Manden, før Konen var død. Landstrygeren saaes naturligviis ikke meere, og Konens Liig, der vidnede om de væmmeligste Sygdomme, maatte begraves paa Sognets Fattigvæsens Regning. – Det synes virkelig at være paa Tide, at man indskrænkede Antallet paa de Bevillinger til at føre et omflakkende Liv, som nu saa hyppigt skjænkes den Masse af vagabonderende, usle Musici, som liig Græshoppe sværme strømme her ind i det lille Danmark fra det store Tydskland, eller ogsaa at man affordrede dem en Garanti for at de ikke skulde falde vore egne nedtørftige Landsmænd til Byrde i pecuniair Henseende. (Hemp. Av.)J Rendsborg var forleden Dag en 80-aarig jødisk Kone sysselsat i sit Kjøkken. Uden at hun mærkede det, gik der Jld i hendes Klæder. Da hun omsider blev opmærksom derpaa, vidste hun i sin Forskrækkelse ikke at hjælpe sig, blev bedøvet af Røgen, og førend Nogen kom hende tilhjælp, var hun allerede saa forbrændt, at hun opgav Aanden den følgende Dag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Efter de sidst ankomne svenske Blade synes Kongens Tilstand stedse at forværres, Koldbranden i hans Fod tiltager. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Beltpassage. Transporten imellem Gaabense og Mas neden er fortiden høist vanskelig, dog har Posterne fra begge Steder, saavel fra Sjælland som fra Falster endnu været over forte, om just ikke hver Gang paa den bestemte Postdag, saa dog Dagen derpaa. Transporterne skee deels med Jisbaade og deels med Jisslæder. Den store Sneemasse paa Jsen ved Falsters Side gjør det meget besværligt at faae Iisbaadenne ud og ind, som man maae trække paa Jsen 3/4 Miil, da det Vanskeligste ved Overfarten er tæt ved Masnedøen. - Overfarten imellem Møen og Sjælland maa ogsaa være vanskelig, da Stege Post først ankom til Vordingborg Færgested Torsdagen den 29de Februar, og samme Dag befordret herover til Falster. Den pleier ellers at overføres fra Koster til Kallehauge saa tidligt, at den kan indlemmes i den fra Kjøbenhavn om Tirsdag Aften afgaaende lollandske Pakkepost. Det samme Ophold for Stege Post er indtruffen et Par Gange før Gaabense den 2den Marts 1844. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. De Franske have nu taget Otahaiti i Besiddelse. Contre-Admiral Dupetit-Thou ars bekjendtgjorde den 6te November en Dagbefaling, hvorved alle Skibscommandeurer, Officerer og Mandskaber paa Papaitis Rhed underrettedes om, at da Dronning Pomare med Haardnakkethed havde vægret sig ved at anerkjende den under 9de September 1842 afsluttede og af Kong Ludvig Philip ratificerede Overeenskomst, saae Contre-Admiralen sig sat i den Nødvendighed at erklære, at Dronning Pomare havde ophørt at regjere over Øerne og deres Beboere, at han i Frankrigs Navn havde taget disse Øer i Besiddelse, og at de nødvendige Forholdsregler ville blive tagne for aldeles at berøve Dronningen Magten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Spanien. Opstanden synes ikke at ville faae nogen betydelig Fremgang. Jfølge en Beretning fra Madrid af 15de Februar indskrænkede Jnsurrectionen sig til Carthagena og Alicante; i alle andre Stæder herskede Rolighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Storbritannien. Udfaldet af O'Connells Proces har vakt overordentlig Bestyrtelse og Forbittrelse over hele Jrland. Paa et Marked i Longhrea bevirkede Efterretningen derom at saavel Kjøberne som de Sælgende i flere Timer ganske ophævede alle Forretninger, og først da man erfarede, at O'Connell var forbleven paa fri Fod, beroligedes Gemytterne noget. – J det engelske Parlament have flere Talere paa det Varmeste ført Ordet for de ulykkelige Jrlændere. Saaledes skildrede Mac Auley i Mødet den 19de Febr. med stor Kraft den Uret, som er begaaet mod Jrland, og den daarlige Politik, som det nuværende Ministerium har anvendt med Hensyn til Jrland. Regjeringen. - sagde han - kjender kun et Middel til at afhjælpe alle Klager: dersom der føres Klageover Undertrykkelse, saa bliver den staaende Hær forøget; hersker Hungersnød og Elændighed – Soldater blive afsendte for at berolige de Klagende; vender Folket sig til Parlamentet for at opnaae Misbrugs Afskaffelse, – istedetfor andet Svar oprettes Caserner o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Blandinger. Amerikanske Aviser indeholde Følgende angaaende et i Sandhed mærkværdigt Naturspil. Herer død en Negerdreng, Hr. Jordans Eiendom. Vi saae ham i Liigklædet, og hans Herre meddeelte os følgende interessante Data om ham: J April 1843 fyldte Drengen sit fjerde Aar, og havde dengang en Høide af fire Fod en Tomme. Han var født ved Missisippi og hans Forældre vare ganske almindelige Mennesker, J sit første Aar udmærkede han sig ei heller ved noget Usædvanligt; men nu indtraadte en Forandring, som vakte almindelig Opsigt. Hans Haar voxte med utrolig Hurtighed, ikke alene paa Hovedet, men i Ansigtet og paa hele hans Legeme. Han fik Skjæg og Bakkenbart som et voxent Menneske. Hans Muskler fik samme Styrke som en kraftig Mands, og i sit fjerde Aar løftede han en Vægt af 200 Pd. Derhos var hans Aand lys, hans Opfatningsevne hurtig; han var i det Hele en ærlig, velsindet Dreng. Vi saae ham afklædt og maatte beundre hans Lemmers skjønne Forhold og ualmindelige Styrke. Han var død af Pleureste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
J Provindsen Holland har en skrækkelig Begivenhed tildraget sig i f. M. En Mand paa nogle og tredive Aar var forelsket i en Pige paa sytten, som ingen Godhed havde for ham. Efter at han, ganske rolig og munter havde tilbragt Aftenen i Selskab, lister han sig, ved Midnatstid, forsynet med en Ragekniv, ind i den unge Piges Sovekammer, og bibringer hende, i den Hensigt at træffe hende i Halsen, et dybt Snit i den venstre Skulder, og strax efter et andet meget dybt Saar langsmed Ryggen. Ved Pigens Skrig vaagner Faderen, som sov i Værelset ved Siden af, og finder hende svømmende i sit Blod. Skjøndt dybe og smertelige, ere Saarene dog ikke livsfarlige. Morderen svælgede strax en Dosis Svovlsyre, forsøgte kort efter, men forgiæves, at drukne sig i et Kar, og løb tilsidst op paa Loftet, hvor han hængte sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
For kort siden afgik det sædvanlige Vogntog, fra Breslau til Brieg. Paa den Oblauer Station, indtraadte en Forsinkelse; Toget fortsatte sin Vei noget sildigere end sædvanligt, og blev vedbørligt signaliseret. Alt gik i den bedste Orden, og Passagererne tilte veltilmode af Brig til, da Toget pludseligt standser og - hvo maler de Reisendes Skræk! – med fordoblet Hurtighed vender tilbage til Oblau og endogsaa farer igjennem den derværende Banegaard. Aarsagen hertil forblev ikke længer nogen Hemmelighed. En fra Brieg i det raskeste Tempo det Oblau-Brieger Tog imod stormende Locomitiv var Aarsagen til hiin retrograde Bevægelse og fyldte med Rette de arme Passagerer med Forfærdelse, eftersom de befandt sig i den øiensynligste Livsfare, hvis Banetoget stødte sammen med Locomotivet. Til Lykke var denne bleven bemærket af Togets Fører, og han havde netop endnu saamegen Tid, at han kunde standse Toget og flyve tilbage til Ohlau, forfulgt af det med Vindens Hurtighed frembrusende Locomotiv, der først standsede i Banegaarden ved Oblau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
(Paa Pladen. Cancelliraad Adam Frederik Jantzens Minde helliget. Fromme Olding gik til Herrens Hvile Efter Otti idrætsfulde Aar. Sorgens Slor tilhyller Glædens Smile. For de Kjære, som forladte gaaer. Sønner, Datter. – har tabt en Fader, Afholdt, elsket som kun saare Faa – Veemodsfuld hans Minde efterlader Savn for Eder, som ved Baaren staae; Savn for dem, som han med Trustens Haand Rakte Hjælp i Nödens bittre Stund; Savn for Venner, som med Omheds Baand, Han ei knytted" til sin Arne kun, Men til Hjertets inderligste Gjemme; Derfor vi vor Jantzen aldrig glemme, Men paa Pladen riste Sandheds Skrift, Som ei Tidens Vexel kan udslette. Retsind, Fromhed, Hyd var hans Bedrift, Lysets Engle hist ham Krandsen flette Forudgangne Hustrue der ham favner Huld forklaret i sin Stjernebolig, Vintersneen dækker Graven rolig, Gjensynshaabet lindrer hvad vi savner!!! f. 9.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
AVERTISSEMENTS. Dödsfald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Tirsdagen den 27de Februar hensov blidt og hengivent vort eneste Barn, vor elskede Sön, Christian Barlon, 17 Aar, efter et lang varigt, smertefuldt Sygeleie. Vore FremtidsForhaabninger gik med ham tilgrunde, men den samme Tro, der bevarede ham stærk i Prøvelsens Stund, vil reise os et nyt Haab om Gjenforening i den evige Kjærlighed. Hans dybtsörgende Forældre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Ligningen over Nykjøbing Kjøbstads Communalafgivter for Aaret 1844 er fra 4de Marts 1844 i 3 Uger henlagt til Eftersyn for Yderne hos Borgerrepræsentanternes Formand, Bagermester Kryger, hvilket bekjendtgjøres af Communalbestyrelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Undertegnede, der har været theologisk Candidat i 10 Aar, önsker Ansættelse som Capellan pro persona. Aarhus den 19de Febr. 1844. J. Seidelin, Udsalg af Havefro. Hos Hr. Kjøbmand F. Høe i Stubbekjøbing. kan i dette Foraar bekommes Havefrø af sidste Aars Høst samt forskjellige Sorter Have-Erter, og Snittebønner; Alt til billige Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-04
Auction. Løverdagen den 9de Marts Formiddag Kl. 11, bliver paa Raadstuen ved Auction bortsolgt: en Deel godt Jndbo, bestaaende af Sengesteder, Sengeklæder, Dækketøi, 1 Fortepiano, 1 Mahogni Skrivepult, 1 Divan, forskjellige Stole, Borde, Skabe, Dragkister, saa og Kjøkkentøi af Kobber, Jern og Messing, samt Porcellain, tilhørende de myndige Arvinger efter Enkemadame B. Møller. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag dette Aar. Nykjøbing den 2den Marts 1844. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbmd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Lollands Falsters Stisk Tinende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 7. Marts. No 28. Om Collegialreformen. (Fortsat, see. 25.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Endskjøndt det saaledes, paa Grund af de manglende Oplysninger i de ældre Finantsregnskaber, er en Umulighed at anstille nogen Sammenligning mellem hvad Collegial-Embedsetaten kostede førend 1840 og hvad den nu koster, saa turde det dog være interessant at have en samlet Oversigt over, hvad denne Etat har kostet efter det sidste Finantsregnskab for Aaret 1842, hvad der er anslaaet for den i Budgettet for Aaret 1844, og med hvor stor en Sum den er opført i Normalreglementet. Efter efter ud efter Nornantsregn. skabet for gettet for malregleAaret 1812. 1811. mentet. Departementet for de uden Rbd. Rbd. Rbd. landske Sager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Contoirudgifter . 1921 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Dansk Cancellie. Skrivere . . 4440 Rbd. Slesv. Holst. Lauenb. Canc. Collegiets Medl. 13138 Rbd. Contoirerne . Cont. Udgifter . 7534 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
General-Toldkammeret. Collegiets Medl. 18903 Rbd. Contoirerne. Skrivere. 9000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Rentekammeret. 27270 Rbd. Collegiets Medl. Contoirerne. 5350 Rbd. Skrivere . .
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Generalpostdirectionen. Collegiets Medl. 9322 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
De under Directionen umiddelbart hørende Contoirer. og Betjente 19945 Rbd. Contoirudgifterne ere ikke særskilte angivne. Directionen for Statsgjælden. Collegiets Medl. 8200 Rbd. Contoirerne. . 31865 - Skrivere . . . 3450 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Finantsdeputationen. Collegiet og dets Contoirer. Contoir-Udgifter, 7995 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Admiralitetet. Collegiet og dets Contoirer. Cont. Udgifterne ere ikke angivne. Generalcommissariats=Coll. Collegiet og dets Contoirer. samt det militaire Varedepot, 44749 47025 44380 Summa 404275,402685,366619 Under disse Summer er kun indbefattet, hvad det egentlige Embedspersonale i Collegierne koster; Udgifterne til Skrivematerialier vedkomme ikke vort Øiemed; derimod havde vi ønsket at kunne have optaget hvad Skriverne og de gaaerede Volontairer koste, men derom indeholder Finantsregnskabet for 1842 kun ufuldstændige Oplysninger, og Budgettet for 1844 slet ingen. Hvor Udgiften til Skrivere i Finantsregnskabet for 1842. særskilt er angivet, have vi anført den foran Linien; men for flere Collegier ere Contoirudgifterne kun angivne summarisk, for enkelte endog slet ikke, og disse Udgifter maae da være indbefattede under benævnelsen forskjellige Udgifter." Skillingerne have vi overalt kastet bort som uden Betydning for vort Øiemed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Af Totalsummen kommer man til det Resultat, at der er calculeret paa omtrent det samme Beløb til Collegial-Etaten i 1844, som den har kostet i 1842, og at det altsaa har lange Udsigter med at naae Normal-Reglementet. Denne Anskuelse bestyrkes ved nærmere at betragte Udgiften for de enkelte Collegier; denne er nemlig for Departementet for de udenlandske Sager, for det Sl. Holst. Lauenb. Cancellie, for Gen. Toldkammeret, for Rentekammeret, for Finantsdeputationen og for Generalcommissariats=Collegiet anslaaet høiere for Aaret 1844 end den var efter Finantsregnskabet for 1842, og det lader altsaa ikke til, at det for disse Collegiers Vedkommende vil være muligt, at bringe Udgiften ned til det Normerede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
J vort Foregaaende have vi angivet Tatalantallet af Collegial-Embedsmændene til 406, deri maae imidlertid fragaae 15 ved Befordringsvæsenet ansatte, da de maae henregnes under samme Categorie som Post mesterne; derimod maa der, da de saaledes ere opførte i Finantsregnskabet, tilkomme fra det militaire Vare depot 3, altsaa Totalantallet 394. Naar vi altsaa ansætte Collegial-Embedsmændene med et rundt Tal til 4000 og den Sum, der medgaaer til deres Lønning, ligeledes med et rundt Tal til 4000,000 Rbd.; saa faaer man ud, at hver Embedsmand af Collegialforvaltningen i Danmark koster Staten i Gjennemsnit, 1000 Rbd. om Aaret. Dette vilde være nøiagtigere og interessantere, naar man kunde angive, hvormeget Gjennemsnits=Beløbet er for Collegiernes Medlemmer, der sluge den forholdsmæssig største Deel af Udgiften, og hvormeget det er for Contoirpersonalet; men det lader sig ikke gjøre, da disse to Poster for nogle Collegier, ere anførte særskilte, for andre derimod ere slaaede sammen. Ønskeligt var det, om der i denne, som i saamange andre Henseender, maatte tilveiebringes større Ensformighed i Finantsregnskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Jndenlandske Efterretninger. Haderslev den 24de Febr. Etatsraad Schrader har indlagt sig en saadan Berømmelse som Cen for for Dannevirke, at den neppe behøver at forøges med flere Exempler; men imidlertid turde dog det allernyeste klarere end nogensinde for vise hvilken Grad af Vilkaarlighed de slesvigholsteinske Censorer driste sig til at gaae, med hvilken mageløs Partiskhed de udøve deres Embede, hvorledes de misbruge deres usurperede, ulovlige Myndighed til at undertrykke ethvert Nødværge fra de af Schlesvigholsteinismens fanatiske Organer bagvadskede, be løiede, mishandlede Danske. Medens nemlig den haderslevske Lyna" – hvis Redacteur som bekjendt er den ved en kgl. dansk slesvigsk lærd Skole ansatte Conrector Voldqvardsen – uden i mindste Maade at generes af Statsraadens Rødkridtspen, i lang Tid har idelig forfulgt den slesvigske Forenings Formand, Hans Nissen i Hammelev, med haanlige og løgnagtige Angreb, har Retfærdighedens bestalter Tjener, Hr. Schrader, i sidste Numer af "Dannevirke" strøget følgende Artikel: Den store Malkeko og Hans Nissen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Man har i en Række af Aar været vant til at see Hadet til alle dem, som ikke elske den store Malkeko, Haderslev Provsties saakaldte fælles Kirke kasse, bryde ud under de forskjelligste Skikkelser.