JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
De Engelske Forposter ved Bortel ved Herzogenhusch ere den 15de Septbr. angrebne af de Franske og har trukken sig med nogen Forlis tilbage til Vichem ved Nymmegen, hvor Hertugen har taget sit Hovedqvarteer, og ladet 10 a 12000 Mand staae ved Grave for at giøre Fienden Ophold eller efter Omstændighederne at kaste sig ind i Staden. Et stærk Corps Hannoveraner staaer og imellem Moock og Afferden for at dække Maas, og et andet Corps af 4000 Mand er posteret ved Gennop.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
I Dag den 20de bliver Hertugen af Yorks Hovedqvarteer i forlagt til Cranenburg 2 Miile herfra, En Efterretning fra Cøln af 19de Sept. melder at General Latours Corps ved Sprimont og Louvignies er slagen, og at hans Hovedqvarteer den 20de er forlagt til Aachen. Efter en anden Beretning over Amsterdam af 20de skal igien de Franske ved Maas være total slaaet af den forenede Østerrigske og engelske Armee. Begge Deele behøver Bekræftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Efter indløbne Officialberetninger af 22 Julii er Gaadeloupe igien kommen i de Franskes Hænder. Det sidste Forsøg paa at erobre den igien, skal have kostet Engelændene 850 Mand, Conventen har decreteret at de Franske paa Guadeloupe have gjort sig af Fædrenelandet fortient.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Frankrig. Mordanslaget, som den 10de Sept. om Natten var stilet mod Talien, har givet Anledning til stærke Debatter i Conventen, og til en større Heftighed imellem det strængere og mildere Partie. Morderens Anfald skeede strax efter Midnat i Pave an Marais Gaden, lige for Hotellet Soubise. Sikkerheds Udskuddet har befalet at giøre sig al muelig Umage for at faae Morderen opdaget. Merlin af Diedenhofen har fra Talerstolen offentlig beskyldt Jacobinerne for dette Mord. Den 11te fremstod Jacobinerselskabet for Skranken og paa deres Klage, at Patrioterne bleve allevegne undertrykte og fængslede, blev efter Thuriots Forslag decretteret, at Udskuddene endnu samme Aften skulle træde sammen, for at udfinde Mid deel til at straffe Spidsbuberne, og forskaffe de sande Patrioter Ret, hvoraf der dog ikke kom andet ud, end at alle paa Mission i Departementerne sig befindende Conventsdeputerede, skulle strax indsende de over deres vil vel ikke gandske dæmpe de store Klager Jacobinerne fø Forretninger og Arresteringer førte Protocoller. Dette re over Patrioternes Undertrykkelse? Den heftige Trette imellem det strengere og mildere Partie, er saa meget alvorligere, som de ligefrem beskylde hinanden for Hensigten at ville tilintetgiøre Conventen, saa at en stor Deel af Folket formedelst disse Beskyldninger ikke veed for hvilket Partie de skal interressere sig. Jacobinerselskabet har meget bittert spottet over Melins Tale og de Forslage som der er gjort Conventen og deres Selskabssophævelse. De anfører ved denne Leilighed, Aristocraterne ere blevne saa dristige at de i Stad Bethune har af alle Huse ladet borttage den Opskrift: Republik eller Død, og derved sagt til Petrioterne: Eders Rige er nu forbi. Midt i den Uroelighed som hersker imellem Conventslemmerne er Paris fuldkommen roelig. De 94 Personer af Na tes, som staae for Revolutions=Tribunalen, ere mee rige Folk, og de fleste Gamle. Mange af dem, hos været med i Træfninger mod Rojalisterne i Vende Deres Proces er vidtløftig og af største Vigtighed, de det hele Revolutionsudskud fra Nantes, som har send disse Ulykkelige hertil, og blive førte hertil som VidneDe ere anklagede som Foederalister, Rojalister og Oprører, De fra Nantes ankomne Vidner har alt sagt, at det denne Sag havde havt en høiere befaling, hvorefter de skulle paa Veien imellem Paris have skudt den her Transport, der bestod af 132 Personer. Denne sidste Omstændighed er og alt beviist. Dufourny, Real Laveaux, Varlet og Gouchon som efter Robespierres Fald bleve løsladte af deres Fængsebleve den 9de formedelst Cabaler igjen arresterede, med den 11te igien af Sikkerheds=Udskuddet løsladte. Efter de nyeste Beretninger er Jacobinerselskabet blevet formeeret med flere Folkeselskaber, tilligemed den store Pariser-Club som har sin Forsamling i Sevesgaden, hvilken har ladet trykke en meget stræng Jabobinsk Troesbekiendelse. Jmellem 24 Lemmer af Selskabet, som bestyrer Correspondenen med de 44000 Filialclubs, befinder sig Lequinio, Billand Varennes og 11 andre Conventsdeputerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Engeland. Det er nu bestemt at Parlementeskal begynde den 4de November, altsaa 6 Uger tidigere end formodedes. J den Kongelige Proclamation heder det: for at afhandle vigtige og betydelige Forretninger. Man vil allerede vide at et Laan af 20 Millioner Pd. Sterling skal vær nødvendig. Susidietractaten med Keiseren, tilligemed et Andragende, om at formere Prindsen af Wallis Jndkomster aarlig til 100,000 Pd. ventes og at blive forelagt Parlementet strax efter dets Aabning. Efter Cabinets-Ordre af 9de Sept. bliver de for Hof forrædderie i Tover arresterede Personer, formelig stillet for Retten, og det lader til at de skal blive dømte efter Lovens Strenghed. J Edimburg blev 2de Lemmer af det der berygtede Convent, Robert Watt og DanieDownie, efter at de vare befundne skyldige i Høiforraderie, den 5te Sept. dømte: at de den 13de October, paa en Sluffe skulle udkiøres af Fængselet til Rætter stædet, og der ophænges indtil de vare døde, hvorpaa deres Jndvolde skulde udrives og kastes dem i Ansigtet, deres Legeme siden deles i fire Porter, og overlades til Kongers Desposition. De dømte have anhørt denne Dom med Taalmodighed, siden Dommeren gav dem Haab om Beenaadelse paa Livet, ligesom han og paa Grund af at de har lovet at ville opdage vigtige Ting har anbefalet dem i Kongens Naade. Lord Hoves Flode er igjen med gunstig Vind gaaet i Søen. De 39ve riigtladte ostindiske Skibe, der for kort Tid siden ere hiemkomne, vurderes til 8te Millioner Pd. Sterling. Da Terminen nu nærmer sig til Parlementets Aabning, er ikke at tvivle paa, Oppositions Partiet, hvor svag det end er, jo vil tale i saa meget høiere Tone imod Krigen, som dette Aars Feldttog i Nederlandenne har havt en ugistig Vending. Antimisterialbladene hæve deres Stemme daglig høiere imod Krigen, der dog ved Parlementets Fleerhed formelig er kiæres for nødvendig og retmæssig. Den til Schotland, tilbagekomne Jslandsfahrer Hope har berettet der, at de Franske skal have taget 25 Hollandske og 3 engelske Jslandsfahrere. Dog behøver dette Bekræftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Holland. Den 19de September faldt vores Bancopenge til 94 en halv Procent, dog steeg den paa Børsen igien til 95. Dersom det skal vedvare, at den Engelske Armee skal herfra trække sin Sold ved Vexler paa London, saa er det at befrygte, de vil falde til 80 Procento, siden Banken neppe vil være i Stand til at levere saa megen Courant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Polen. Den Preusiske Armee er nu ganske udmerscheret af Polen og staaer i Sydpreussen, hvor de har deres Hovedqvarteer i Skuli ved Rava. Blot Krakau og Sendomir har endnu Preusisk Garnison. Adskillige Forsøg som Koscinsko gjorde paa deres Ariergarde ved Tilbagemarschen, vare frugtesløse. Armeen fordee ses i 3 Colonner i Sydpreussen. Om fleere Russiske Troppers Ankomst til Polen, er det nu gandske stille. De Russiske Tropper som trak sig tilbage fra Warschau og tog deres Vei deels over det akanske, Sendomirske og Lublinske, bleve forfulgte af adskillige Trops af Kosciuskos Corps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Bekiendtgiørelser. Fra mig undertegnede er bortkommen en blankbruun, Hoppe med en liden sort Plæt paa det høire Baglaar hos er nylig omskoet, hvo som maatte samme forefinde og den til mig bringe, eller lade mig det vide, loves en raisonabel Douceur. Jens Bager. Vognmand i Weile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Da jeg haver en Deel Porcelain og Steentøj staaende hos mig som er klinket, og jeg med Vished ikke veed hvem det tilhører, ombedes derfor Ejerne at lade det afhente des mig med det allerførste, da jeg skal forandre mit Lo die og flytte fra Vestergade paa Klostergade her i Aar, huus, hos Grovsmed Peder Mostgaard, hvor jeg vedbliver saavel som forhen at sammenklinke Porcelain, Glas og Steentøi, som er kommen i Stykker, saa tæt og fast, at et hvert stykke kan bruges til det Brug hvor til det er gjort, og være til samme Nytte som før det blev beskadiget. Prisen bliver ligesom sædvanlig, forskiellig efter Tøiets Bonnitet, dog saa billig, at enhver skal finde sig dermed fornøiet. Daniel Simonsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Porcelains=Klinker i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
J Wilbye en halv Miil fra Aarhuus er et smuk Sted, formedelst den sidste Beboers Dødsfald blevet ledig. Det er for 3 Aar siden af nye opbygt, muuret, teglhængt, forsynet med fornøden Udhuus, en smuk Have og i alle Maader indrettet for en honet Familie. Til samme Sted, kan og blive holdet nogle Creature, naar Liehavere ville henvende dem til Præsten i Wilbye N. Wormslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
En Gaard som er beliggende paa et af de beste og beqvemmeste Steder her i Byen for al muelig Handtering, nemlig imellem Hr. Billeschou paa den ene og Hr. Pouel Frausings Gaard paa den anden Side, saaget som paa det lille Torv. Bestaaer af 8 Fag 2 Etage til Gaaden og 4 Fag 2 Etage til Gaarden samt een Etage paa : Fag indrettet til Stal m. m. God Jndkiørsel og PompeVand, tillige vel inrettede Værelser; er strax at bekomme tilkjøbs eller til Leie. Hvorom kan handles med Eieren i Aarhuus. Harboe Meulengracht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Formedelst Forandring af Boepæl, lader S. T. Frue Etatsraadinde Rothe heri Byen, ved offentlig Auction Mandagen den 13 October nestkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet og paafølgende Dage, bortsælge en betydelig Deel af hendes Jndboe og Effecter, saasom 3 a 400 Lod Sølv, alt Kiøbenhavns Prøve, en Deel smukke og kostbare Meubler, Dække Tøi og andet Linnet, Sængeklæder, Steen Tøj, Porcellain, Kaaber, Tin, Messing, a. som alt nøiere kan erfares af de trykte Catalogie. Dernæst bliver ved samme Auction bortsolgt en deel af Sl. Etatsraad Rothes efterladte Bogsamling i adskillige Sprog og Videnskaber, især Juridiske, Historiske og Philosophiske samt nogle Manuskripter m.v. hvilket herved efter Frue Statsraadindens Begireing bekiendtgiøres. Aarhuus den 24 September 1794. Ingerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Et Partie af den beste Sæderug anviser Hr. Raadmand og Byefoged Wissing i Wiborg, tilkiøbs, naar man snart melder sig hos ham. Noget deraf, kan om forlanges, leveres i Ans Kroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Paa Estruplunds Gods i Stoer-Siørrup Bye, Rougsøe Herred, forrige Dronningborg Amt, døde den 26de Februarii sidst, Huusmand Anders Michelsens Hustrue Maren Rasmusdatter, Skiftet efter hende er strax paa lovlig Maade foretaget, og Arvingerne da anmeldte at være : en Søster til den Afdøde navnlig Anne Marie Rasmusdatter, som er død, men har efterladt sig 4re Børn nemlig en Søn Simon, 1 Ditto Thomas og 1 Dito, Rasmus Jensen, samt en Datter Mette Jensdatter, gift, Arvingerne ere alle Myndige; men da Simon og Rasmus Jensen ere fraværende, og efter Rygtet til Søes, og de øvrige nærværende Arvinger ei vidste videre om, hvor de opholdte sig, ikke heller har kunnet bragt nogen nøiere Oplysning af Søefarende om dem, saa bliver disse 2de Arvinger med fleere, om maatte være til, herved indkaldet 3de Gange i den Aarhuus Avis og de Berlingske Tidender, at møde inden 12te Ugers Dagen fra undertegnede Dato, paa Steenalt Skriverstue, som bliver den 12te December førstkommende, for at iagttage, og paa behørig Maade ligitimere deres Arve=Rettighed, da Skiftet den Tiid ventes sluttet, siden lidet eller intet bliver at arve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Paa den Høie Skifte Forvalters Vegne A. Tørsleff. Steenalt den 19de September 1794. Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
De som have noget at fordre i Stervboet efter forrige Havne-Foged Anders Sørensen Gyde her i Byen, indkaldes her ved, i allerunderdanigst Følge af den Kongelige allernaadigste Placat under 26de October 1792, at anmelde og beviisliggiøre saadan deres Krav, i seneste inden 12 Uger efter dettes sidste Bekiendtgiørelses datum, da Skiftet til Slutning ventes optaget Aarhuus den 26de September 1794. L. P. Risom. N. Hvis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Skulle nogen have noget at fordre i Stervboet efter Tieneste Pigen Karen Simonsdatter, som sidst i forrige Aar her i Byen ved Døden er afgangen, indkaldes disse i Følge den Kongelige allernaadigste Placat af 26de October 1792, herved, at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav inden 12 Uger efter dettes sidste Bekiendtgiørelses datum, eller tage Skade for Hiemgield. Aarhuus den 25de September 1794. L. P. Risom. N. Hviid. NB. Nye Tysk Humle af indeværrende Aars Grede, er tilkiøbs, at bekomme; hos Kiøbmand Jørgen Bærnet paa Middelgade her i Byen, til billigste Priis. Næst afvigte 19de Augustii druknede i Aaen ved Svedstrup i Lyngaae Sogn paa Bidstrup Gods under Schander, borg Amt, en Mands Person ved Navn Christen Jensen, der i en 10 Dage havde opholdt sig i Sveistrup Bye og forden tient ved det Jydske Dragon Regiment i Randers i 25 Aar, hvorfra han havde faaet sin Afsked den 13de Debr. 1793. Bemeldte Afdødes Efterladenskaber er strax tagen under behørig Registering, samt 30te Dagen Vurderet; hvor da den Afdødes Arvinger blev anmeldt at være 1 Datter Kirsten Christensdatter 15 Aar, i Datter Else Marie Christensdatter 13 Aar, begge tienende i SallingsLand, 1 Datter Anne Marie Christensdatter 11 Aar i Sveistrup Bye. Omendskiøndt nu Boets Tilstand er saa yderlig ringe og utilstrækkelig til de nødvendige Udgifter saa indkaldes dog herved disse benævnte Arvinger, og om fleere ere, med Formyndere, tilligemed Stærvboets Credi og Debitorer 3 gange efter hinanden, til i følge Placaten af 26de October 1792, at møde eller møde lade 6te og 12te Ugersdagen, som bliver den 29de October og 10de December førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slæt paa Bidstrup Skriverstue, da Skiftet der berørte Dage og Tiider bliver foretaget og sidste Dag sluttet. Bidstrup pr. Randers den 18de September 1794. A. Therchilsen. Fuldmægtig. Under Haanden, eller og ved Auction den 19de No. vember førstkommende, agter jeg underskrevne at bortsælge min iboende Gaard her i Greenaae, der bestaaer af 17 og et halvt Fag 2 Etage Bygning og 67 og et halvt Fag Een Etage, alt Muur= og Bindingsværk, og paa 13 Fag nær Teilhængt. Gaarden er indrettet til Kiøbmands Brug eller til Beboelse for en honet Familie, og i BrandCassen er assureret for 1860 Rdlr. J Gaarden er en Priviligeret Hæste=Mølle til Malt Maaling, hvis Jndtægter næsten kan forrente den Kiøbe=Summa Gaarden kan faaes for, og til Gaarden er en god Frugt og Kiøkken Hauge, En anden Hauge som har været besaa med Klæver og desuden en indhegnet Eng, hvorpaa ka avles aarlig omtrænt 4 a 6 Borger Læs godt Høe. En videre agter jeg at bortsælge under Haanden 10 Tdr. og en halv Skp. af det beste Sædeland her paa GreenaMark. Og endelig en 3dii Part i en indhægnet Eng beliggende tæt Sønder for Byen, hvorpaa kan aarlig an les 8 a 10 Borger Læs Høe. Hvem der kan finde Lyst at kiøbe disse Eiendomme, ville behage at tage dem i Øiesyn, da sammes Godhed best derved kunne erfares. Oom Kiøbe Summen ville de Lysthavende behagelig henvendem enten til S. T. Hr. Kammerraad Behr her i Greeaae, eller til mig sel. Torbiørnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Extra gode Rødkaal, Vursing eller Savoikaal, Blom kaal, hvidkaal, Grønkaal, m. m. er at bekomme i Gærtner Thyboe ved Munchport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-01
Efterlysning. En stiernet sort Rytterhest i Schiødstrup Præstegaard, 5 i 6te Aar med en Hvid veni Bagfod, og det Schlesviske Rytter Regiments Brænde paaden venstre Side af Halsen, samt en sort Følleklod, er Natten imellem den 18de og 19de September blevne bort og ventelig redne bort. Hvo som maatte antræffe disse af Bester, ombedes herved ærbødigst, at de vilde behage anholde dem, og med Posten pr. Aarhuus a Schiødstrup, Øster=Lisberg Herred tilmælde mig undertægnede det, i jeg for denne Godhed skal med Taknemlighed vise min E. kiendtlighed. Schiødstrup Præstegaard d. 23de September 1791. H. P. Kattrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Den 27de September løb et Linieskib af Stabelen paa 74 Kanoner, som fik det Navn: Dannemark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Den 22de September blev paa Bernstorf Formælingen fuldbyrdet imellem Grev Ranzau til Rastorf, Kammerjunker og Lieutenant ved Garden til Hest og Grevinde Emilie von Bernstorf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Altona, den 30te September. Efterat Commissionen i Kiel, som var nedsadt for at dømme i de Stridigheder, som for nogle Maaneder siden der har havt Sted mellem Studenterne og Hanværksvendene, havde indleveret deres Resultat, saa ere: 3 Studentere dømte til Carcerstraf paa 14 Dage, og til at underskriveConsilii abeundi, og den Haandværksvend, som om Natten af nogle ukiendte Studentere blev saa ilde med handlet, er bleven tilkiendt 100 Rdr. hvoraf det academiske Fiskus betaler det halve og 20 Studentere, som havde taget Deel med i Allarmen, det andet halve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Aarhuus. Den 3die October ankom Smakskiper Jessen fra Kalundborg. Søren Bugttrup fra Kiøbenhavn. Skipper Jakob Sørensen fra Norge med Tømmerlast og Michel Sørensen fra dito med dito.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Udenlandsk. Krigen. Den 20de Septbr. angreb det Preusiske Corps d'Armee under Arveprindsen af Hohenlohe de Franske ved Lautern, hvor det kom til en meget blodig Fægtning, paa begge Sider er mange Mennesker bleven, men Preusserne seirede, af de Franske bleve 2000 Mand paa Valgpladsen og 3000 blev taget til Fange. Preusserne besadt derpaa Lautern om Aftenen Kl. 8. Den 17de Septbr. om Morgenen Kl. 3 bleve de Keiserlige Forposter fra Viese til Mastricht angrebne af de Franske med et stærk Artillerie, og maatte trække sig tilbage. General Kray rykkede frem med sit Korps og Kanonaden begyndte ved Dagensanbrud, men Fransoserne vare ei at lokke ud paa det flade Land, hvorved det Keiserlige Infanterie kun lidet blev brugt, blot Cavalleriet, Jægerne og Artilleriet kom noget til at agere. De Keiserlige havde 200 Mand Døde og Saarede, men de Franske 500 Mand samt 50 som bleve fangne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Den 18de Sept. blev derimod de Keiserlige under Greve la Tour ved Lüttich og Ourte angreben af de Franske hvor det kom til en heftig Trefning, men de franskes Overmagt seirede, da de bestod af 30,000, og de Keiserlige vare kun 7000 Mand. Tvende Gange sloge de Keiserlige de Franske tilbage, hvorved Dragonerne af la Tour endog erobrede fire Kanoner, men de maatte dog tilsidst vige. Den venstre Fløi under la Tour og Alvinzy har lidt et forskrækkelig Nederlag. De Keiserlige har derpaa maattet forlade den fordeelagtige Post Lütticher Karthause. Man formoder at de Keiserlige trækker sig tilbage, ligesom for 2 Aar siden til Ruhr for der at oppebie Forstærkning. Under Fegtningen lod de Franske en Lufthallon stige, hvori vare 2 Officerer, der optegnede de Keiserliges Positioner og Tid efter anden nedkastede dem. De Franske have besadt Stabe, Malmedy og Spaa. De Keiserliges Tab regnes til 3 a 4000 Mand, men de Franskes skal meget overstige det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Fra Coln heder det, at Antallet af de derigiennem Flygtende fra Egnene ved Mastrict, Spaa, Malmmeby, Aachen o. s. v. er nu saa stor som den har været, Den 22de har de Franske besadt Aachen, den KeiserligKrigskasse, Cancelie og Feldthagerie er den 21de passeret Jülich paa 4000 Pakvogne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
J de forskiellige Fegtninger skal de Keiserlige Regimenter, la Tour, Blankenstein, Barko, Muray, Beau lien og Kinsky have lidt meest. Af et Dragon Regiment skal alene 20 Mand være blevne tilbage. Femten Salburgere, som den 21de kom igiennem Jülich, skal være Resten af et Corps paa 1500 Mand. Man befrygter at Foretagendet paa Trier, vil ved disse ulykkelige Tilfælde gaae overstyr. Den Franske Nordarmee som under Pichegru agerer imod Holland skal være 70 til 80,000 Mand, hvorunder befinder sig 12 til 15000 Mand god Rytterie. Sambre og Maatz=Armeen som under Jourdan agerer i det Lüttichske, skal være 50 til 60,000 Mand stærk, og bestaae af Kiernen af det franske Cavallerie, samt have mange Grenaderer og Jægere. Den fører tillige et Antal af 16 pundige Kanoner med sig af en nye Opfindelse, der lige ger paa 8 Fod høie Hjul, og kan paa de slemmeste Vei trækkes af 2 Heste eller 10 Mennesker. Begge Armeer faaer bestandig Forstærkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Frankrig. De i Conventen hidtil gjorte Forsøge, at sælge Nationalgodserne i smaae Partier, har gjort den skadelige Virkning paa den offentlige Credi at Assignaterne har tabt 33 proCento. Den 13de Sept. var særdeles mærkelig i Conventen, da Fayaudesuagtet foreslog et formelig Deeret, om at sælge de store Godser i mindre Portioner, han paastod at den hidtil brugte Maade at sælge Nationalgodserne paa, var Aristokratisk, da den Rige allene kunde træde frem som Kiøber. Nu maatte man ikke meere sælge, men fordeele. Han foreslog, at en Deel af Nationaldomainer, ne, skulle til Taknemmelighed, deeles iblandt Fædre, landsforsvarernes Enker og Børn, det Øvrige skulle sælges til saadanne Borgere, som enten kun besad liden, eller slet ingen Eiendom, paa den Maade, at de i 20 Aar, aarlig afbetalte en 20de Deel af Kiøbesummen. Det skulle ikke heller sælges til den Høistbydende, men efter en bestemt Taxe. Jmod dette Forslag, der synes saa gunstig for den fattige Klasse, sætte sig alle Finantsforstandige, da Nationalskatten derved taber for betydelig. Lozeau som først satte sig derimod sagde: at dette Project, som Farau af gandske redelige Hensigter kunne have gjort, ville have til følge: den offentlige Credits Tab, en National=Banqverot, og Umueligheden at fortsætte Krigen saalænge til Republiken af de Krigførende Magter blev erkiendt. Han paastod det var umueligt, at den største Deel af en af 24 Millioner Mennesker bestaaende Nation kunde være Eiendomsherrer og Agerdyrkere. De store Domainers Deeling var vel at ønske, men de maatte være det offentlige Vel subordineret. De nu havende store Bygninger som ere indrettede til vidtløftige Foretagender, ville derved blive unyttige, og Qvæg avlen udryddet, thi til store Hjordes Underholdning Staldning, hører og store Godser. Overalt, en Agerdynker, maae fra Ungdom være dannet dertil. Lozeau fandt megen bifald. Man besluttede at sende Fayaus ForSlag og Lozeaus Modsigelser til Udskuddene, men da Geston herpaa raabte: at Fayans Forslag om at lade de fa tige Sansculotter faa Deel med i National Domainer ne, vilde faae det hele Folks bifald, opstod en stor A larm. Thuriot og Bourdon de Olse forsikkrede, 4 de ville ikke efterlade at sørge for den fattige Klasse men man kunne ikke derfore nedsette Nationalgodser ne i en ringe Priis, thi det ville medbringe en almindeliArmod. Man kunne heller i roeligere Tider tænke paa at afskaffe adskillige Afgifter. Han foreslog ganske at forkastFayaus Deeret. Cambon sagde: at Republikken eiede for 13 til 14000 Millioner Nationalgods, at man maatte begunstige deres Salg, kort alle Forslag som sigte de til at svække Nationalcreditten, var det samme som ikke at fortsætte Krigen og bede Engeland om Fred Der maatte heller ikke endnu tænkes paa Afgifters Eftergivelse. Conventen skulle herpaa bestemt erklære sig (Fra alle Sider af Salen blev raabt ja) Conventen forkaster alle Foredrag som kan være hinderlig i Nation. godsernes Afsættelse og Salg, den lover ingen Ophæve, se i Afgifterne og erklærer samvittighedsfuld at vil respectere Eiendom.