JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-01
I Kieler Correspondentsblad, hvor fra Fortiden de strængeste Forholdsregler anprises, paastaaes nu, at den paa Østkysten af Holsten herskende Feber notorisk har formeret sig siden de for Kystbeboerne saa byrdefulde Strandvagter, og krævet flere Offere, end den hidtil saa frygtede Cholera i Hamborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-01
Jagten Neptunus, Skipper Sørensen, fra Capeln bestemt til Stettin, er den 14de November forliist ved Rønne paa Bornholm. Ved Strandingen var kun en levende Matros ombord; Skipperen var nogle Dage tidligere faldt overbord. Hiin Matros, samt Ladningen, bestaaende af Smør, Ost&c., er bjerget, Jagten derimod er sønderslaaet. Uhret som skulde bortspilles i Aarhuus af Søren Nielsen fra Bjerre, har ved Aflæsningen i Hobro faaet nogen Skade i Musikindretningen og derfor blev Bortspillelsen udsat; men da Uhret nu igjen er istandsat, saa er den 12te December den Dag paa hvilken Lykkeridderen, der skal være Uhrets Eier, udkaares under Forsæde af Krigsraad Ahnfeldt, Birked. Rasmussen og Amtsforvalter Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-01
Fra den 5te indtil den 11te November ere 19 Kornladninger passerede Øresund. Af disse vare 11 bestemte til brittiske og 3 til norske Havne, 2 til Hamborg, 1 til Amsterdam; begge de øvriges Bestemmelse var ubekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-01
Om den Afhandling, Fattigvæsenet betræffende, der var indført i denne Avis, siger den Jversenske Tidende, at den gaaer ud paa det samme som Prof. David i Kjøbenhavn, og Dr. Nagel i Altona, have fremsat, og hvorom Opfordring til særskilt Aftryk af Maanedsskrift for Literatur er ud
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-01
Bekjendtgjørelser. Paa Marschen fra Aalborg til Hjørring fandt det mig undergivne Commando af 3die jydske Jnfanterie-Regiment, ikke allene meget gode Natteqvarterer i Øster= og Vester Brønderslev Sogne i Hjørring Amt, men disse Sognes Beboere havde endog den Velvillie for Mandskabet, om Morgenen ved Afmarschen aldeles uopfordrede at møde med deres Vogne og med disse at befordre det hele Commando igjennem de endnu ubanede Sneeveie den største Deel af Veien til Hjørring. Det er paa Mandskabets Vegne og efter dets Tilskyndelse, jeg herved offentlig bevidner bemeldte Sognes brave Beboere vor Tak for den os ved denne Leilighed viste særdeles Velvillie. Hjørring, den 27de November 1831. W. Søderberg, Capitain i 3die jydske JnfanterieRegiment.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-01
Den Kongelige Quarantaine-Commission i Stockholm bekjendtgjør under 19de November, at Hans Majestæt Kongen har befalet, at Beviis over udholdt Quarantaine ved den Kongelige danske Quarantaine=Indretning i Christiansøe, ikke skal befrie fra Quarantaine i Sverrig i andet Tilfælde end naar førstnævnte Quarantaine findes at have været saadan som samme Fartøi havde været underkastet. hvis det havde anløbet en svensk Quarantaine=Plads, og at, i modsat Fald, Fartøiet bør ved saadan Jndretning (svensk Quarantaine) erstatte hvad i denne Henseende mangler. Jfølge heraf bør de til Sverrig destinerede Skibe, som have udholdt Quarantaine ved Christiansøe, desuagtet anløbe en svensk Quarantaine=Indretning, hvor i befalet Orden prøves hvorvidt den allerede udholdte Qvarantaine er tilstrækkelig, eller yderligere Quarantaine maa holdes hvorefter Practica derfra udfærdiges.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-01
Fra det Kongl. svenske og norske Consulat i Aalborg. Joh. L. Hollenius.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-01
Det Kongl. Commerce=Collegium i Stockholm bekjendtgjør under 18de November, at da det til svømmende Fyr ved Falsterbo=Rev henlagte Fartøi ikke længer uden Fare kan holdes der, skal det ved samme Maaneds Udgang inddrages; hvilket til de Søfarendes Efterretning meddeles.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-01
Franske Cathrineblommer og Svedsker, store Muskateldrue=Rosiner, fine raspede Krakmandler, søde og bittre Mandler, Caroliner Riis, fiin Riismeel, ostindisk Sago, fiin Domingo Kaffe, smukke lysegule og hvide Sukkere, Lemon Asier, syltet Ingefær, Soya, Carristoph, fiin Provence-Olie, franske syltede Blommer, Capers, Oliven, grøn italiensk Sucat, Lindser, Macaroni, italienske Rudler, Vanillie, tørre Kirsebær, couleurt Bontoconfect fiin Huus blas, raspet Hjortetak, friske Eidammer= samt smaa grønne Schweitzer=Oste, lybske Pølser, samt alle Sorter Specerier, m. m. m. ere i bedste nye Varer arriveret hos Worm, paa Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-01
Diverse friske Theer Umyndiges Midler, 637 Rbd. Sedler, kan heelt eller i 2 a 3 Dele faaes tillaans i næste Aars Snapsting og fra Creditor Side, maaske i 20 Aar, blive uopsagt, men Underpantet derfor maa efter Taxation være af Værdie Engang større end Laanet, hvorimod Taxationsforretningens Bekostning ikke skal blive Debitor belastet. Anvises paa Vestergade Nr. 50 i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-01
Den Fru Consulinde Rasch tilhørende smukke Gaard, No. 275 Litr. A. i Jomfru Annegade, her i Byen, er paa bi ige Vilkaar at faae tilkjøbs hos Procurator Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-01
Et Gulvteppe, som just ikke er nyt, önskes tilkjöbs; man behage at henvende sig til Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-01
Proclamata. Ligesom Creditorerne efter her afgangne, forrige Strandingscommissionair, Aftægtsmand Niels Andersen ved Jndkaldelse, læst ved Læsøe Birketing, og som læses ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere varslede til at beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter, inden 12 Uger fra Bekjendtgjørelsens Læsning, saaledes indkaldes ogsaa disse, paa samme Maade og med samme Frist herved, hvorhos tillige den Afdødes Debitorer indkaldes for, snarest muligt, at afgjøre deres Skyld til Boet. Læsøe, den 20de November 1831. Ørum, Birkedommer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-01
Auctioner. Da det ved 4de Auction over Tømmermester Michael Tomras Enkes forhen tilhørende Sted, Nr. 463, paa Hjørnet af Hjelmerstald og Møllergaden, skete høieste Bud, ikke blev approberet, saa er en 5te Auction, udi og over bemeldte Eiendom, berammet at afholdes Torsdagen den 8de Dennes, om Formiddagen Klokken 10 slet, hvorved Samme absolut og uden flere Auctioners Holdelse, bortsælges. Aalborg, den 1ste December 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-01
Onsdagen den 7de December næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver, ved offentlig Auction, som afholdes i Huset No. 566 Littr. A., i Kattevad, bortsolgt Gartner Jacob Bruusgaards Stervboes Løsøre og Effecter, bestaaende iblandt andet af Sølv-, Kaabber Tin=, Messing, Jern- og Bliktøi, Glas, en Deel Porcellain og Kjøkkentøi, et Skatol, et Sengested med Omhæng, Sengeklæder, Linned og Gangklæder, nogle Skabe, Borde, Stole, Speile, et ottedags Stueuhr, en Rulle med Bord, nogle Blomster i Potter og en Deel forskjellige Sorter Have- og Blomsterfrø, - thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 24de November 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-01
Tirsdagen den 6te December, om Formiddagen Kl. 10, bliver her paa Toldkammeret afholdt offentlig Auction, over endeel paa forskjellige Steder anholdte og confiskerede Varer, saasom: Bomuldstøi, Sirts, Beverteen, nogle Stuver Klæde, diverse Tørklæder, Silkebaand, Kniplinger, m. m. m. Aalborg Toldkammer, den 25de Novbr. 1831.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Under 19de November ere fire Kongelige Forordninger udkomne, af hvilke den første udnævner 36 nye Pairs paa Livstid (iblandt disse den unge Fyrste af Moskau, Marschal Neys Søn, den anden en Æres=Marschal (Grouchy), den tredie en Æres=Admiral (Touguet) og den fjerde angaaer Militairbefordringerne fra de hundrede Dage. Disse Forordninger have gjort megen Opsigt og Oppositionen gjør sig ivrig Umage med at fremstille dem som coups d'stal og Krænkelser af Chartet. Den om Pairs=Udnævnelserne, hedder det, fremsætter ingen Bevæggrunde, da den hverken kunde beraabe sig paa en Artikel i Chartet eller paa en Lov; Chartet af 1830 har nemlig suspenderet den 23de Artikel i det gamle Charte, paa hvilken Forordningen støtter sig, og underkastet samme en Revision. Denne Artikel gav Kongen Ret til at udnævne Pairs, saavel med arvelig Værdighed, som paa Livstid, men en senere Forordning af Ludvig den 18de fra Juli 1815 forbød Udnævnelsen paa Livstid. Ministeriets nærværende Beslutning, er det samme som at give hiin Bestemmelse i Chartet følgende Betydning: Den 22de Artikel skal revideres ikke af Kammeret, men af Ministeriet. Nogle andre Oppositionsblade gaae endog saa vidt, at de sammenligne disse Forordninger med de bekjendte af 25de Juli 1830; men til alt dette svarer Journal des Debats: En Grund, som ikke tillader noget Svar, Nødvendigheden nemlig, vil bringe en Mængde Spidsfindigheder, hvormed man ufeilbarligen vil bestride denne nye Pairsudnævnelse, til at forstumme, og dette synes at stadfæstes derved, at Forholdsreglen ikke gjør noget ugunstigt Jndtryk paa Publicum. Enhver, hedder det, indseer, at Regjeringen ikke havde noget andet Middel tilovers, for at slippe ud af den provisoriske Tilstand. Perier har nu forelagt Pairskammeret den nye Lov omPairværdigheden. J sin Tale i denne Anledning sagde han blandt andet, at Regjeringen havde den Tillid til Pairerne, at disse vilde opofre deres personlige Anskuelser for Landets Bedste; Offeret selv var iøvrigt ikke saa meget et personligt, som et politisk, og om endog Pairerne ansaae deres Værdigheds Arvelighed som en politisk Garantie, burde de dog agte den offentlige Mening endnu høiere. Han søgte derpaa at retfærdiggjøre Udnævnelsen af Pairs paa Livstid, og yttrede ved denne Leilighed, at denne Regjeringens Rettighed havde samme Betydning med Hensyn til Pairskammeret som dens Ret til at opløse de Deputeredes Kammer med Hensyn til dette; begge disse Rettigheder sigtede til at opretholde de Kongelige Prærogativer i deres hele Fylde. Disse sidste bemærkninger opvakte megen Sensation; iøvrigt hørtes Talen under dyb Taushed, og man bemærkede, at Ministeren saae særdeles fornøiet ud.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Belgien. - Holland. Uagtet Kong Leopolds formelige Anerkjendelse af de 5 store Magter, hører man endnu ikke til, at Kongen af Holland vil antage Tractaten. Aarsagen hertil vil man i London finde i den hollandske Handelstands afgjorte Overbeviisning om, at de 24 Artiklers Antagelse vil have Landets Ruin og Bankerot til følge. Fra Belgien skrives, at den londonske Conferents har tilbudet Kongen af Holland at oprette en lignende Separattractat med ham, i hvilken de 24 Artikler skulde indlemmes som en integerende Deel og derpaa, ligesom i Tractaten med Kong Leopold, tilføies nogle Tillægsartikler, i hvilke Conferentsen vilde garantere Kongen af Holland Tractatens Opfyldelse fra belgisk Side i alle sine Puncter samt i Særdeleshed den aarlige Betaling af de 8400000 Gylden, som udgjør Belgiens Deel af den fælleds Statsgield. Dersom denne Beretning er sand, vil dette Tilbud maaskee bidrage meget til Sagens endelige Afgjørelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
J Belgien har Anerkjendelsen vakt megen Glæde, skjønt man allerede ventede den iforveien, paa Grund af at Kongen lod flere af sine i England tilbageblevne Effecter hente man venter nu ogsaa snart at see Hr. Lehon eller Hertugen af Aremberg afgaae til Paris for at frie for Kongen. Den 21de November modtog Hs. Majestæt Lykønskningerne af Embedsmændene i Brussel. Krigsministeren sagde ved denne Leilighed, idet han forestillede de tilstædeværende Generaler og Officerer. Hvis Holland endnu længe lukker sit Øre, for Fredsforslagene, saa kan D. M. overlade til Deres Arme Stridens Afgjørelse. Kongen svarede. Jeg troer nu mindre end nogensinde, at jeg vil komme til at gjøre Brug af Magten, og haaber, at Sagen vil endes uden Blodsudgydelse. Efter de sidste Erfaringer, som Kong Leopold har havt Leilighed til at gjøre, maa dette virkelig ogsaa være ham kjærest.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Grækenland. Fra Napoli di Romania skrives under 14de Octbr. saaledes: Ved det System, som den myrdede Præsident fulgte, kunde det ikke feile, at han dybt maatte krænke adskillige Jndivider og Familier, især saadanne, som hans Politik bød ham at bøie. Jngen syntes ham farligere end den mægtige Mainotbey Mairomichalis Slægt, formedelst dens Talrighed, dens Dristighed, dens store Midler og den herviske Tapperhed, som den under Revolutionen havde viist. En og forgetyve af dens Medlemmer ere faldne i Kampen, af de Øvrige sidder Hovedet for den hele Slægt fangen i Jschtkala, hans Broder Janakis i Palamidia, en tredie Broder Constantinos sad her i Fængsel ligesom og Georgios en Søn af Beyen. Denne Adfærd var illegal, da ingen Undersøgelse eller Proces var gjort anhængig imod nogen af disse Personer i lovlig Form. Tillige leed begge de sidste den yderste Nød og vare ikke engang altid sikkre paa at have det tørre Brød. Da den russiske Admiral Ricordløb ind i Havnen Maina, bad Moderen til hine Brødre, en Matrone paa 90 Aar, ham om at tage sig af hendes ulykkelige Slægt. Han lovede det og fik den russiske Agent, Baron Rüchmann til at ledsage Beyen til Præsidenten, for at formaae denne til at give ham Audients. Da de ankom til Præsidentens Bolig, vovede man ikke at lade Oldingen stige op af Trappen. Det var Nat og han maatte blive staaende nede i Porten, medens Baron Rüchmann forgiæves søgte at bevæge Præsidenten til at modtage ham. Efter en halv Times piinlig Venten kom endelig R. tilbage med den Erklæring, at Præsidenten ikke vilde see ham og at han maatte vende tilbage til Fængslet. J høieste Forbittrelse herover udbrød Oldingen i Forbandelser over Grækenlands Tyran og sin Slægts Forfølger og kaldte Gud til Vidne paa, hvilken Skjændsel der var tilføiet ham, som for 6 Aar siden havde været Grækenlands Overhoved. Dette passerede om Onsdagen; den følgende Søndag faldt Præsidenten, som bekjendt, ved Indgangen til Kirken for Broderens og Sønnens Haand. Morderne stode, skjulende deres Mordredskaber under en albanisk Kappe, hver paa sin Side af Kirkedøren. Just da Præsidenten vil træde ind, træder Georgios ham i Veien og Constantinos affyrer en Pistol, men feiler, idet nu Greven vender sig om, skyder G. og træffer ham i Hovedet, medens C. giver ham et Dolkestød. Capo d'Jstrias falder ned uden Bevidsthed og døer faae Øieblikke efter inde i Kirken hvorhen han bragtes) i en tysk Officeers Arme. Ubegribeligt synes det, hvorledes Morderne, der jo begge vare Fanger, kunde faae Frihed til at udføre deres blodige Daad og det saameget mere, da der om C. udtrykkelig siges, at han ikke maatte gaae ud uden ledsaget af tvende Soldater. Det er allerede bekjendt, at Constantinos blev myrdet af det forbittrede Folk strax paa Stedet; Georgios, som reddede sig i den franske Consuls Huus, er nu dømt til først at miste den høire Haand og derpaa skydes. Jøvrigt skal Landet være roligt. De uenige Partier synes at enes over den ulykkelige Præsidents Grav og at nedsænke deres Had og Forbittrelse i samme, medens den provisoriske Regjering giver Beviser saavel paa Fasthed, som paa Klogskab.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Cholera. J Berlin vare af Cholera indtil den 22de November: Syge, helbr., døde, und. Behandl. Den 23de 8. 2. 4. Den 24de 4. 3. 4. Den 25de 1. 4. Den 26de 3. 4. 1.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Blandede Efterretninger. Toldbetjentene i Frankrig ere nu organiserede til en Hær af 22000 Md.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Den 17de November flyttede det løsterrigske Keiserhuus ind i den keiserlige Borg, og modtoges med inderlig Glæde af sine Wienere, hvis Jublen især udbrød da Keiser Frands viste sig ved det alle bekjendte Vindue i hans Arbeids=Værelse. Jndtoget skeete imellem Rækker af Borgervæbning: og Skoleungdom, anført af Præsteskabet. - Cholera er ikke slem, og Wienerne have faaet nyt Mod, til at gaae den imøde nu, da deres ærlige Keiser deler Faren med dem. De Syges Tal var den 14de Novbr. stegen til 3750, og de Dødes til 1781.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Den skjønne nye Londons Broe, som først nylig er tagen i Brug, begynder allerede at synke, og man frygter den vil, ligesom forleden den nye Toldbod, synke tilbunds.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Høiesteretsdommen er nu afsagt over Spektakkelmagerne i Christiania den 17de Mai 1830. Fire og tyve Personer ere blevne dømte i Pengemulcter og Erstatning for deres Forpleiningsomkostninger i den Tid de have siddet arresterede, saasom: en Cand. juris 50, en Student 20, en Handelsbetjent 15 Spd., o. s. v. Ved Auctionen, som holdtes den 1ste October, over Kongsbergs Sølvværk med Tilbehør, gjordes intet antagelig Bud. Jmidlertid vedbliver Værket at give et godt Udbytte og saa gode Forhaabninger man kan ønske. Saaledes gav det i September og October Maaneder dette Aar i Al 1596 Mark 2 1/2 Lod reent Sølv. Hertuginden af Leuchtenberg er af Kong Ludvig Phillimeddeelt Tilladelse at komme til Frankrig, for at lægge sin Datter, Don Pedros Gemalinde, i Barselseng. Hun er den første af Napoleons Familie, der er meddeelt Frihed til igjen at betræde fransk Grund.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
En Englænder, Osbaldeston, har indgaaet et Væddemaa om at ville ride 500 engelske Mile i 30 Timer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Rothschild i Paris har appelleret imod den ham overgang ne Dom, paa Grund af, at den Cabriolet, hvori han kjørte dende siges, at han slap for Fængselsstraffen, da det oplystes at Cabrioletten tilhørte hans Fætter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Paven har gjort et Laan hos Rothschild og Wilson paa 15 Mill. Frances.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
J Bordeaux have 800 Steenhuggere den 10de November, angrebet Raadhuset, men bleve dog adspredte af Gensdarmerne og Militaire.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
I Darmstadt have 787 Embedsmænd, Officerer og Borgere indgivet en Ansøgning om en Forening af de lutherske og reformeerte Troesbekjendere i denne Stad.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Skibet Jomfru Marie, Dahl, fra Liebau bestemt til Aarhuus, er i Østersøen bleven overseilet af Skibet Trinidad. Skipper Dahl og een Matros bleve frelste ombord paa Trinidad.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Ved Udlosningen i Mesterwik af en fra Kjøbenhavn dertil ankommen Galease, Friheden, ført af Skipper Ceder berg, er der lagt Beslag paa en Deel Sukker, Tobak og i Klæde, som var gjemt i Sildetønder. Jgnatz Pleyel, yndet formedelst hans lette Compositioner i Instrumentalmusikken, var født i det Østerrigske og studerte indtil sit 29de Aar Compositionen hos den store Haydn. Nu gjorde P. en reise til Jtalien og Frankrig, Samme Aar blev han Capelmester ved det Strasborger, Münster med en Gage af 4000 Franes. Men da Kirkerne i Revolutionen tillukedes, og Kirkebetjentene afskedigedes, flygtede P. 1793 til London hvor Haydn netop paa samme Tid opholdt sig. Her gav han Concerter. Senere drog han igjen til Paris, hvor hans Navn 1796 høitideligen udraabtes blandt de Componister af anden Rang, som siden Frihedens Gjenerobring ved deres Talenter havde bidraget til at forskjønne Nationalfesterne. Senere anlagde han en Handel med Musicalier, der hævede sig til en af de anseeligste i Europa. Særdeles megen Hæder erhvervede han sig ved Udgivelsen af hans Bibliotheque musicale siden 1801) i hvilket han meddeelte de fornemste Værker, af tydske, italienske og franske Mestere. Hans egne Værker udmærke sig ved Lethed, Ynde og Behagelighed; dog ere hans sildigere ikke optagne med samme bifald; de bestaae meest af Jnstrumentalmusik: Symonier, Sonater, Duetter, Trios, Qvartetter, Qvintetter o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
En Læge har beregnet, at blandt 1000 Børn, der opammes af deres egne Mødre døe i det høieste 300, men der døe 500 af samme Antal naar de opammes ved Ammer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Et hamborger Skib er nylig, uden at ændse Quarantaine=Foranstaltningerne, og uagtet der blev fyret paa det, under en flyvende Storm seilet lige ind til Boulogne, hvor det strax blev omringet af bevæbnede Baade. Sagen gjorde Opsigt og blev ved Telegrafen, indberettet til Paris. Fra Krakau meldes, at General Chlopicki endnu stedse lider af fine Saar fra Slaget ved Grochow.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Hertuginden af Berry er ankommen til Rom; herfra lagter hun at tage til Neapel. Fra Antverpen jamres forfærdeligen over Digegjennembrud, som have anrettet stor Skade. ikkun en Miil fra Land og i mange Menneskers Paasyn, et Skib under med Mand og Muus. Den stærke Storm gjorde al Frelse umulig, og fra Land saae man tydeligt ved Hielp af en Kikkert 6 Mennesker tage deres Tilflugt paa den sidste endnu tiloversblevne Mast. Paa den pommerske Kyst, 1/4 Miil fra den mecklenborgske Grændse, er senere inddrevet Skibskister med Papirer, der udvise, at Skibet har været et holstensk, fra Eckernforde bestemt til England med Byg og Boghvede. En Forfatter siger, J Tydskland reiser man godt, i Jtalien boer man godt, i England tænker man godt og i Frankrig lever man godt Den 6te Dennes, om Aftenen, opbrændte en deilig americansk Tremaster, hjemmehørende i Newyork, i Triests Havn. Captainen og Styrmanden vare gangne fra Borde, for at foretage en Excursion op i Landet; denne Leilighed vilde to af Matroserne benytte til at anbore et Romfaad; men derved kom der Jld i Rommen, og Fadet sprang. Branden begyndte Kl. 5 om Aftenen, og Kl. 11 sank Skibet, boret i Sænk ved flere Kanonskud. Var det, efter flere Skibscapitainers Forslag, strax bleven boret i Sænk, kunde det have været reddet; men i den americanske Captains Fraværelse, vilde Havne Captainen ikke paa egen Haand vove dette. Havde det ikke været aldeles stille, kunde der have skeet endnu langt større Skade.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Kjøbenhavn. Den 25de Novbr. solgtes ved 4de Auction for 7260 Rbd Sølv Eiendommen Nr. 203 i Christianshavns Qvarteer, store Hauge eller Rabes Hauge kaldet, beliggende forbi Langebro, ligeoverfor Reberbanen, tilhørende Dødsboet efter afgangne Madame Liebenberg, fød Seiling, og Seqvæstrationsboet efter forrige Amtsforvalter Liebenberg af Roeskilde. Bygningerne ere assuerede i Brandkassen for 17000 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Den 21de November solgtes ved 4de Auction for 16630 Rbd. rede Sølv Gaarden Nr. 285, Litra A., paa Toldbodveien, tilhørende Stervboet efter afg. Stadshauptmand og Viinhandler Wegener, Ridder af Dorg. og Dhrid. Eiendommen er assureret i Brandkassen for 33000 Rbdlr. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Kjøbenhavns Havnepriser, den 26de November. Holsteensk Hvede, 9 Rbd. 4 Mk. - s. a 10 Rbd. - Mk. 2 s. Lollandsk Ditto 7 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Dansk Rug, 6 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. Østersøisk Ditto 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 7 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, 2rad. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. Byg, Grad. 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. Havre, 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. Ærter, 5 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Holsteensk Smør 60 Rbd. - Mk. - s. a 68 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 50 Rbd. - Mk. - s. a 62 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk Ditto 56 Rbd. - Mk. - s. a 62 Rbd. - Mk. 2 s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-12-03
Vexel-Cours. Kjøbenhavn, den 29de November. Hamborg 2 M. - a vista 212. Species 212. Species solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 151 a 151 1/2 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 45 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 81 1/2 a 85 i Banco. Nationib. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 i r. S. Ditto Ditto 108 a 108 1/4 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 100 1 a 101 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 99499 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Dito 99 a 100 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsoblg. 60 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 63 L. St.