JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
d. 22de gjorde Moreau i egen Person et Udfald, og fratog Fienden adskillige af hans Værker. Endelig blev Kehl d. 31te Dec. overgivet til de Tydske, som nu anstrængte alle deres Kræfter mod Broskandsen ved Hüningen. Dette lille Værk gjorde en beundringsværdig Modstand. Da de østerrigske Batterier kunde bestryge det, gravede de Franske sig underjordiske Boliger, og lode i Redouterne kun tilbageblive saa mange Folk, som der vare nødvendige til Tjenesteen; men i det Øieblik, der skede Angreb, syntes Bataillonerne at komme frem af Jordens Skjød, for at modsætte sig Fienden. D. 4de Febr. 1797 overgav man ved Capitulation denne Punkt til Østerrigerne. Morea drog derpaa til Cølln, for paa ny at organisere Sambre= og Maas=Armeen, som han snart overlod til Hoche, for at komme tilbage til Overrhinen. Moreau deeltog aldrig i Jacobinernes Raserie; han bevidnede endog Proscriberede sin Deeltagelse. Hans Forbindelse med Pichegru er bekjendt. Directoriet fattede snart Mistanke imod ham. Hvorvidt det, som fører Navn af Pichegrus Brevvexling, og hvori der ikke findes et eneste Brev fra denne Generals Haand, berettigede til hiin Mistanke, er for vidtloftigt her at undersøge. Denne Brevvexling, som blev funden i den østerrigske General Klinglins Casse, var i lang Tid i Moreaus Hænder, uden at han vilde eller troede at burde gjøre Brug deraf, det være nu af naturlig Hengivenhed for sin gamle Chef, eller og at han ansaae den for at være for ubetydelig. Men d. 18de Fructidor forandrede han ganske sin Adfærd. Man begyndte at tale meget lydeligen om denne Brevvexling, og Moreau, der af alle dem, der kjendte ham, beskrives som det svageste Menneske, men tillige som en i Mand, der kun yndede og attraaede hvad der var godt, men som ikke havde Mod til at gjøre det, naar han mødte Hindringer, blev sin Vens Angiver, enten fordi han virkelig ikke billigede den Fremfærd, der vistes Pichegru, der, som han skriver, ikke besad mere hans Agtelse, eller fordi han troede, at hans Beskyldning ikke vilde virke noget imod den Anklagede, og derimod skaane ham for det seirende Parties Had: dette stemte i det mindste overeens med hans Caracteer. (Fortsættes.) 2
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Slesvig og Holsteen. Et paafaldende Exempel paa Begrebernes Forvirring ved Navnes Forvirring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Her i Hovedstaden kalder man Holsteen alt hvad der ligger udenfor Jylland. J Sønden for Eideren kalder den Enfoldigste Slesvig hvad der ligger ham Norden for Eideren, og Slesvigeren kalder Holsteen hvad der ligger ham Sønden for Eideren. Kun Kjøbenhavneren gjør ikke denne Forskiel, holsteensk er for ham hvad der kommer fra Ribe, Haderslev ac. ligesaa godt som det, der kommer fra Krempe, Heiligen hafen &c. - Men der gives neppe to Lande i Verden, der i politisk, statistisk, moralsk, og man kunde sige physisk Henseende, ere saa forskjellige som Slesvig og Holsteen, og hvor Navnes Adskillelse derfor ere saa væsentlige, især i Hovedstaden og Sædet for Statens Regjering. - Slesvig - Landet norden for Eideren indtil Colding Hen ald ingerede Deel af FoOdet har i Aarhundreder hedt SønderDanmar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Jylland. Uheldige Omstændigheder gave det i nyere Tider den Stads Navn, som var Residentsen for Kongestammens Efterkommere. Desuagtet beholdt den ny opkaldte Stat sin danske Caracteer, Sprog, Sæder, Love, følgelig blev Folkets Caracteer dansk. Paa Grændserne er Overgangen successiv, og bliver snart bestemt. - Den nyere Administrations Caracteer bærer Præget af Landets vise og simple Love. - Holsteen, Sønden for Eideren, sammensat af mange smaa Stater, er bleven indlemmet i det danske Monarkie, men, endskjønt forenet under et Overhoved, er endnu Alt blevet ved det Genne, det være sig Sprog, Sæder, Vedtægter, Love. Hvert Sted, hvert District har sine volumindse Lovbøger, der ere overeensstemmende med hinanden; ved at flytte fra det ene Qvarteer til det andet, kan man blive underkastet juræ albinægii (Jebukenschos). Romersk Ret, Rigslove, Provindstaltet, nyere Forordninger ere amalgamerede med hinanden. Ligesaa forskjellige ere begge Landes Natur producter, Jndustrie, Erhvervkilder, og heri har Holsteen Fortrinet for Slesvig. Holsteensk Smør, Ost, Kjød, Drikkevarer, ere ganske andre Ting end lignende fra Slesvig, og den Jndfødte fra begge Provindser forbanses ikke lidet, naar i Hovedstaden hine Producter (for største Delen Slesvigske) tilbydes ham under Navn af Holsteenske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Agerdyrkningen og Qvægavlen ere i Holsteen bragte til større Fuldkommenhed. Holsteneren overgaaer sin Nabo i Virksomhed og Behændighed; han arbeider fortrøden og med Overlæg. Canalerne til hans Samfærsel med de nærliggende Hansestæder have oplyst hans Genie, ledet ham paa Jndustriegrene, som Slesvigeren ikke kjender. Hvor meget lod denne Skildring sig ikke udvide? Hvad følger heraf for den høiere Statistik, J det mindste maatte Forskjellen paa Benævnelserne være af Vigtighed i Brugen, for siden at kunne iagttage Forskjellen imellem Tingene. Et Folks politiske Moralitet staaer stedse i Samklang med dets Lovgivning i indskrænket Forstand. Ved Forfatteren of Mangel deconomie usle Ge(Jndsendt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
En Mand i Jylland, der ønsker at anstille Pro de med den i de offentlige Tidender nylig omtalte Bygningsmaade af Lier og Halm, vilde være Vedkommende meget forbunden, dersom en nøiagtig Underretning om Fremgangsmaaden maatte blive meddeelt i dette Blad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Indenlandske Efterretninger. Kongeligt aabent Brev angaaende Norges Afstaaelse til Sverrig, udstædt den 18de Januar 1814. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Oldenborg og Pommern, Fyrste til Rygen; Gjøre vitterligt: At, da Vi under mange og haarde sammenstødende Omstændigheder for Vort Monarkie, have, for at gjenoprette Fred i Norden, og for at afværge fra Kongeriget Norge en det overhængende Hungersnød, ved Fredstractat af 14de i denne Maaned fra sagt, Os, saavel for OsSelv, som for Vore Efterfølgere til Danmark Trone og Kongerige, til Fordeel for Hans Majestæt Kongen af Sverrig og Hans Efterfølgere til Sverrigs Trone og Kongerige, alle Vore Rettigheder og Adkomster til bemeldte Kongerige Norge; saa have Vi ved samme Fredstractat afløst, ligesom Vi og ved dette Vort aabne Brev afløse alle Norges Jndbyggere i Almindelighed, og enhver af dem især, fra den Hyldings- og Troskabs-Eed, de, som Undersaatter i Almindelighed, eller som Embedsmænd i Særdeleshed, enhver i sin Stilling, civil eller militair, geistlig eller verdslig, til Os have aflagt; hvorhos Vi paa Grund af, og i Overeensstemmelse med Tractatens 16de Artikel indbyde dem alle til, med Orden og Roelighed at gaae over til den nye Regjering, som paa den meest forhingende Maade har forpligtet sig til at lade Norges Jndvaanere beholde og nyde deres Love, Fritagelser, Rettigheder, Friheder og Pivilegier saadanne som de for nærværende Tid ere. Middelfart, den 18de Januar 1814. Frederik R. (L. S.)(L. S.)N. NogenerantaFra det Kongelige Danske Cancellie er, under 5te Febr. 1814, udkommet følgende Bekjendtgjørelse: "Jfølge en Cancelliet tilhændekommen Allerhøieste befaling, dateret Middelfart d. 18de Jan. sidstleden, tilkjendegives herved alle de i Kongeriget Norge hidtil ansatte civile, geistlige og militaire Embedsmænd, som ikke her ere indfødte, og heller ei beslutte sig til at vedblive under den nye Regjering, at de, saasnart deres fra den svenske Regjerings Side udnævnte Eftermænd ankomme, uopholdeligen til disse have at overlevere alt Embederne vedkommende, og saaledes i Overeensstemmelse med Freds-Tractaten mellem Danmark og Sverrig af 14de Jan. d. A. den 16de Artikel, at forlade deres Poster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Hs. Majest. Kongen har, under 29de f. M., paalagt H. H. Biskop Plum, ved Circulaire til samtlige Præster i hans Stift, at foranledige den 6te Febr. fra Prædikestolene opsendt Tak til det algode Forsyn for den tilbagevendte Fred, og at derimod ophøres med den hidtiltgjorte Bøn i Anledning af Krigen. - Samme befaling har H. H. Biskop Hjorth modtaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Generalpostdirectionen har bekjendtgjort: "Ar ligesom den ifølge den kundgjorte Fredsslutning med Sverrig foreløbigen har ladet modtage paa det herværende Helsingøerske Postcontoir, de til Sverrig, og Norge indleverede løse Breve, og nu ladet samme afgaae til bemeldte Bestemmelse i Forening med den Helsingøerske Dagpost, saaledes vil Breve herfra Staden til disse Kongeriger fremtidigen vorde modtagne paa bemeldte Postcontoir tvende Gange ugentligen, nemlig hver Tirsdag og Fredag Aften fra Kl. 6 til 9 og hver Onsdag og Løverdag Morgen fra Kl. 8 til 9, for paa sidstnævnte Dage at afgaae over Helsingøer til deres Bestemmelse. Ved herom at give det Offentlige fornøden Underretning, har den tillige kundgjort, at den under Krigen etablerede Paketfart mellem Danmark og Norge over Fladstrand fra nu af ophører, samt at ogsaa den ifølge Krigen anordnede Læsning af Breve til og fra Sverrig og Engelland fra nu af er ophævet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
J November Maaned 1813 er i Frederiksborg oprettet et dramatisk Selskab, Thalia kaldet, som d. 28de Jan. d. A. høitideligholdt Hs. Maj. Kongens Fødselsdag paa en værdig Maade. Den i denne Anledning afsjungne smukke Sang var forfattet af Hr. T. Mørch, og Anmelderen maa, formedelst Mangel paa Plads, nægte sig her den Fornøielse at anføre samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Den for de i Krigen Qvæstede og de Faldnes Efterladte saa utrættelige Dannemand, Hr. Skuespiller Knudsen, der nu i en lang Række af Aar ikke allene har arbeidet for sine Landsmænds Moro, men ogsaa for lidende og trængende Medborgties, Tarv, agter nu med høiere Tilladelse at give den 12 Martii en Forestilling af det saa almeenaadede Nationalsørgespil Niels Ebbesen, til Fordeel for de i Krigen Qvæstede og de Faldnes Efterladte. Paa samme Tid gives i samme ædle Øiemed Skuespil paa alle Theatre i Danmark. Saaledes bliver den 12 Martii en sand Fædrenelandsfest for Danmarks Sønner, og Anmelderen er overbevist om, at det Danske Folk ogsaa denne Gang med sin sædvanlige Rundhed vil nedlægge stille Offere paa dette Menneskelighedens og Patriotismens hellige Alter. D. 27 Dec. f. A. faldt for en fiendtlig Kugle, under Glückstadts Belering, paa Batteriet Holstein, Socapitain S. D. Kruse, Ridder af Dannebrogen, og Chef for det Glückstadtske Søværn og den derværende Equipage. Han var den eneste af alle de Officierer, Fæstningen indsluttede, der var udkaaren til et Offer for deres ærefulde Bestræbelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Historiemaler J. L. Lund er bleven optaget til Medlem af det Kongelige Danske Maler, Billedhugger= og Bygningsacademie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Den Keis. Kongel. Franske Minister, Baron Alquier, indkalder i Aviserne alle dem, der maatte have noget at fordre hos ham, at melde sig inden den 14de Febr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Aarhuus, d. 22 Jan. Vinterens Strænghed vedvarer, hvorved især de Fattige lide meget, hvem det er aldeles umueligt at forskaffe sig noget til ind- og udvortes Opvarming, paa en Tid, da der for et usselt Bondelæs Træe ikke fordres mindre end 40 ja endog 60 Rdlr. J saadan en Tid er det unægtelig en af de største Velgierninger, som kan ydes denne Klasse, hvad 12 af Byens agtede Borgere i Morgen viser den, ved at bespise 160 deraf paa Raadstuen med et godt Middagsmaaltid, og desuden en Snees andre trængende Familier hjemme i deres Huus. Gid flere vilde efterligne hine Ædles Exempel, enten med Fødevare eller Brændsel. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Odense, d. 24 Jan. Ved Viborg Byes Forligelsescommission ere i Aaret 1813 foretagne 72 Sager; deraf forligte eller hævede 24, til Retten henviste 48 og der indstævnede 10. Ved Aalborg Byes Forligelsescommission ere i samme Aar foretagne 166 Sager, hvoraf 86 ere forligte, 69 til Retten henviste og 18 der indstævnede. (Hempels Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Odense, den 26 Jan. Kuldens Strænghed vedvarer endnu indtil 9 Sr. ved Dagmilden. J Søndags Aftes var Kulden igjen 15 Sr. J Gaar havdes saa stærk Sneefog, at de fleste Veie ere ufremkommelige. Skulle der indfinde sig Tøveir inden Kyndelmisse, saa er igjen, efter gammel Regel, at frygte for langvarig Vinter, da derimod vedholdende Frost til Kyndelmisse skulle bebude tidligt Foraar. Gud give imidlertid, at Frostens Strænghed dog maatte mildnes noget, (Jversens Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Kjøbenhavns Børs den 12 Februarii. J Handelen med Colonial= og andre Varer, hersker endnu bestandig stor Stilhed. Ved de Auctioner, som ideligen holdes her, sælges kun meget lidt, Auctioner over Priseladninger undtagne. Specierne have i denne Uge været i 35 Rbmk., men de dalede snart igjen til 82 1/2 a 33. - J. Gaar noteredes Speciecoursen 560. Priserne paa Guld staaer endnu bestandig meget lavt mod Sølvpriserne. - Commiteesedler solgtes til 87, Caperobligationer til 255.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
5 Bladet Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn, 10de Aargang No. 86, findes indrykket en Efterretning om et paa Huusmand Peder Glindvad af Tolstrup i Dronninglund Sogn i forrige Aars Høst, forøvet mordisk Overfald, hvilken Efterretning anføres at være taget af Viborger Samler. -J denne Anledning bliver, i Følge det Kongelige Danske Cancellies Befaling, herved bekjendtgjort, at der, saasnart Jndberetning fra Sognepræsten i Dronninglund Sogn var afgiven til vedkommende Overøvrighed om denne Udaad, bleve fra Øvrighedens Side uopholdelig trufne de hensigtsmæssigste Foranstaltninger til Gierningsmændenes Opdagelse, og, da den Mishandlede havde opgivet 6. ham bekjendte Personer, som dem, der, efter hans Formening, vare de Skyldige, blev et foreløbigt: Forhør optaget over disse, ved hvilket de vel ikke bleve overbeviste, men dog ikke liden Mistanke imod dem tilveiebragt, hvorfor de ere foranstaltede arresterede, og Sag imod dem anlagt til videre Undgieldelse efter Lovene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Hertugdømmet Pommern, hvis hidtilderende Svenske Andeel nu er indlemmet i det Danske Monarkie, udgjorde i gamle Dage en stor Deel af det gamle vendiske Rige, men fik siden, fra 1026 af, egne Hertuger, af hvilke den sidste døde 1687. Churhuset Brandenburg skulde succedere; men da de Svenske i 30 Aars Krigen havde hele Pommern i Besiddelse, saa maatte Brandenburg, paa Grund af den vestphalske Fred, afstaae den ene Halvdeel, nemlig Forpommern og Øen Rügen 1668 til Sverrig, og i Freden til Kjøbenhavn 1660 afstod Danmark til samme al geistlig og verdslig Jurisdiction, som det hidtil havde havt over nogle Godser i Fyrstendømmet Rügen. - J Aaret 1806 den 26 Junii blev i Svensk Pommern indført den svenske Statsforfatning af 1772 og 1789, og de svenske Rigslove efter Lovbogen af 1736. Ogsaa skulde vornedskabet ophøre med Aaret 1810. Ligeledes skulde fra 1 Sept. 1807 af den svenske Kirkelov fra Aaret 1686 i Forbindelse med den almindelige svenske Lov og de senere i saa Henseende udkomne Forordninger tjene til Efterlevelse, og fra hiint Datum af skulde Skolepladsene besættes efter den svenske Skoleanordning af 1724 og de i samme Anledning senere udkomne Forordninger; ligeledes skulde da den svenske Agende for Aaret 1693 følges; Erkebisp Svebelius's i Aaret 1698 første Gang udkomne Catechismus, som efter en Kongl. Skrivelse fra Aaret 1748 er antagen ved de almindelige Læreanstalter i Sverrig, skulde bruges, ved Ungdommens Underviisning. Fremdeles skulde fra denne Dag af Landconsistoriet i Stralsund og Staden Stralsunds eget Consistorium ophøre; derimod skulde i Greifswalde et Consistorium ecclesiasticum eller Domcapitel for Pommern og Rügen oprettes, der, efter svensk Indretning, skulde bestaae af Professorer af det theologiske Facultet. Formedelst den uheldige Krig, den forrige Konge af Sverrig, Gustav Adolf IV, førte mod Frankrige, de Franskes Besættelse af Stralsund den 20 Aug. 1807, og den Capitulation, efter hvilken Rügen og de omliggende Øer toges i Besiddelse af dem d. 9 Sept., blev der intet af disse Jndretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
J den i Paris den 6 Jan. 1810 med Frankrige sluttede Fred blev Pommern tilbagegivet Kronen Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
(Efter Statstidenden.) Leerdam d. 17de Decbr. J Morges blev en fransk General, kommende fra Gertrudenburg, indbragt hertil tilligemed 180 franske Krigsfanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Jgaar og Forgaars ankom 20 Stykker Skyts, med de dertil hørende Krudtvogne, samt et Reviment Landsedragere. De sidste rykkede strax frem til Waalen. J vor Stad ligge saamange Tropper, at mange Huse have 18 til 20 Mand i Jndqvartering. Gjennemarscherne vedvarer endnu. Fransk Grændse, d. 24 Dec. For at forstærke sit Cavallerie har Keiser Napoleon sammentrukket det neapolitanske Cavallerie og alle franske og italienske Æresgarder, foruden 26,600 Mand fra Catalonien. De tjenstdygtige Postillioner i Frankrig ere reqvirerede til Tjeneste tilligemed deres Heste, og den største Deel af de 40000 Douaniers satte ind under Regimenterne. Monn, den 28 Dec. Man venter 24000 Russer, som skulle komme fra Vognen, over Baireuth og Bamberg til Rhinen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Schweiz, d. 30 Dec. Bern, Solothuun og Zürich ere besatte af de Allieredes Tropper. Grev v. Bubna er den 25de ankommen til Freiburg i Schweiz. Ved Colmar har Oberst Schreiber have en lykkelig Fægtning med Fienderne, hvorved han dog selv er bleven saaret. - Canton Bern har undergaaet en Forandring, og ganske antaget sin gamle Regjeringsform.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Amsterdam d. 1ste Jan. General Thielemann, er ankommen med 9000 Sachser til Gener. Blows Hovedqvarteer i Bommel, Gener-Vinzingerode med sit Corps til Dasseldorff. General Thomas Graham har medbragt 10,000 Flinter til Brabanterne. Bingen d. 3die Jan. J Formiddags Klokken halv tolv blev vor Stad indtaget med Storm af de under Grev Longerons Befalingstaaende Tropper. Man forfølger de Franske. Staden har intet liidt. Hvert Øieblik indbringer man franske Soldater, som enten ere saarede eller fangne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Danzig, den 3 Jan. J Gaar rykkede Ho Kongelige Høihed Hertug Alexander af Würtemberg, herind i Spidsen for 16,000 Russer og Preussere. Ved Porten hilsedes Hr. Kgl. Høihed af tolvunge Piger af Starens fornemste Familier. En af dem overrakte ham Æresvinen i et Sølvbæger, en anden en Laurbærkrands. Han modtog buldrigst begge disse Foræringer. Af Tropperne bleve kun saa mange i Staden, som vare nødvendige til at besætte Vagterne. J St. Johanneskicken var Alt indrettet til russisk Gudstieneste, som Hs. Kongl. Høihed bivaanede. Siden blev et hvitideligt Te Deum afsjungen. Canonernes Torden og Klokker mes Lyd forbøiede Festen. - Jøvrigt er det afgjort, at vor Stad har lidt skrækkelig ved Bombardementet, især ved Varroplagets Brand, men det var en nødvendig Følge af den Stilling, hvori den saa længe havde været, og havde hiin Bygning ikke brændt, saa havde de franske Magaziner endnu staaet, og upaatvivlelig forlænget Stadens Ulykker nogle Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Berlin, den 10de Januarii. Jfølge de nyeste hertil indløbne Efterretninger staae de tre store Armeer under Feldtmarschal Fyrsten af Schwarzenberg, Feldtmarschal Blücher og Cavalleriegeneral Grev Wrede, nu i directe Forbindelse med hinanden og alle tre ere i Begreb med at rykke mod Paris. Førstnævnte havde sit Hovedqvarteer i Chaumont og hans Avantgarde havde allerede besat Trøyes, som ligger omtrent 20 Mile fra Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Feldtmarschal Blücher stod i Touk og General Wredes Armeecorps havde besat Diion og Langres. Den franske Hovedstyrke skal have opstillet sig bag Chalons sur Marne i en fordeelagtig Position, og ifølge Privatefterretninger befinder Keiser Rapoleon. sig selv der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Berlin d. 11te Jan. Jfølge hertil indløbne Efterretninger skal Fæstningen Hunningen have overgivet sig til de allierede Tropper, efterat man havde begyndt at beskyde den med langt Skyts. Staden befort er besat af de Allierede; men Kastellet holder sig endnu. (befort er en befæstet Stad med et Bjergslot vesten for Hüningen paa den indre Grændse af Elsas).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Rettelse. Pille 132, Lin. 16, istedet for, græde af læs: græde over.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-12
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Hbeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-15
Nyeste. deres Kjøbenhavn. Bi Ellevte Aargang. No. 14. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 15 Februarii 1814, Dan. Rosa, (Sluttet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-15
Af de mange særdeles interessante Bemærkvinger, som Dannoras Bedømmelser over Skuespil og Theater indeholde, findes adskillige, som Anmelde gen ikke kan nægte sig den Fornøielse at anføre her. Dyveke, dette for en Deel Aar siden saa forgudede Sørgespil, paa hvis alt for tidlig hedengangne Forfatters Ligsteen man foreslog at sætte han skrev Dyveke og døde," ligesom Mendelsohn engang foreslog, at sætte paa Lessings Gravsteen; han skrev Nathan og døde - dette Stykke, som end ganske nylig saa godt som erklæredes for vor Litteraturs eneste Sørgespil, betragtes af Dannorgs Konstdommer fra en ganske anden Synspunkt end man hidtil var vant til at see det. "Dette meget rørende prosaiske Sørgespil, hedder det, hæver sig blot i nogle faa Scener over det grædende Drama, en af Mængden ligesaa yndet som i sig selv høist upoetisk Middelart imellem Tragoedie og Commoedie, der, egentlig en konstig Vanart, oprindelig fransk, i de senere Tider fornemmelig i Tydskland og Engelland, til den gode Smags ubodelige Skade næsten ganske har fortrængt de virkelige Arter. Anmeld, er langt fra at miskjende Sørgespillet Dyvekes eiendommelige Værd. Caractererne ere temmelig rigtig tegnede; Gangen er naturlig og ordentlig; paa Tidens, Stedets og Handlingens Eenhed er lidet eller intet at sige, Begivenheden er virkelig tragisk og det Hele er fuldt af skjønne og rørende Træk, uden at vanzires hverken af Svulstigheder eller Platheder, Men Charactererne ere deels høist almindelige, deels uden Relief eller Colorit, Gangen slæbende, den egentlige Handling alt for tilfældig, og fra Begyndelsen til Enden hersker en næsten uafbrudt Monotoni ikke at tale om, at der i Dictionen aldrig spores mindste Begeistring, en Omstændighed, der allene var nok til at udelukke det fra den egentlige Konst kreds. Disse Mangler torde imidlertid endnu mere end hine Fortrinligheder være Skyld i det udmærkede bifald, det nyder sremfor andre nationale Sørgespil af ulignelig høiere Værd, thi Mængden seer nu eengang gjerne sit eget huuslige Liv og Lev det net og ordentlig fremstillet, uden idealsk Forhøielse eller Forsinelse, hvilke begge unddrage sig dens længste Kikkert og klareste Briller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-15
Ved at anmelde Jflands gamle og nye Sæder leverer Konstdommeren i Dannora en veltruffen Caracteristik af den forhen omtalde konstige Vanart af Skuespil, "hvis meer og meer om sig gribende, liden eller ingen Dyrkning behøvende, i fugtig Jord næsten af sig selv fremskydende Taarepiil, Diderst plantede, Mercier vandede, og Jfland gav Væxt. Tro Skildring af det almindelige Livs borgerlige Embedsysler og huuslige Plager, en nøiagtig Afspeiling, saa at sige i klart Vand, af Dagligdagsnaturer og Hverdagsbegivenheder, Fremstilling af dydige og lastefulde Mennesker, som de gaae og staae i denne Verden - et vist knarvurrent ondt Lune med en stræng Afholdenhed fra al poetisk Anskuelse - er det characteristiske hos dette Slags Skuespil, som vor Nutids æsthetiske Smag har forgabet sig i, tildeels af samme Aarsag, som den, hvorfor de fleste nu gjerne spise Kartofler. Begge disse tarvelige Retter, nemlig den aandelige, saavelsom legemlige, ere lette at spise, og lette at fordøie, og hvad der giver dem et uendeligt Værd for satte og sindige Folk: man kan i Almindelig at hed have dem, naar man ikke kan have andet.