JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Dito Dato. No. 120. Dreier. - Peder Mortersen, contra Rosenstand. - Huusmand Niels Larsen, Under denne Sag har Contra=Citanten saggivet Peder Mortensen for det af ham paa den førstes Eiendom begaaede Her verk Derom var ved Cronborg Birkeringsdom af 11 November 1801 saaledes kiendt: at Peder Mortensen bør tilbagelevere Niels Larsen den forstævnte Koe i uskant Stand eller erstatte ham sammes Værdle, sam tillige betale Skadegield for Alsavnet af bemeldte Koe fra 24 Junii dette Aar, da den af Græsningen blev borttaget, indtil den enten tilbageleveres eller dens Værdle erstattes, alt efter lovlig Taxation eller Vurdering af uvillige Mænd. End videre bør Peder Mortensen bøde 3 Mk. eller 48 s. fordi han ranede ham af hans Hævd, samt desuden betale ham denne Processes Omkostninger med 10 Rdlr. Dom: Birketings=Dommen bør ved Magt at stande; dog saaledes: at de Peder Mortensen idømte 3 Mks. Bøder bortfalder. J Salarium til Procurator Overanditeur Rosenstand Goiske for Høiesteret betaler Peder Mortensen 20 Rdlr. og til Justitskassen som Tabende 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Dito Dato. No. 156. Skibsted.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Forvalter Erich Borch paa sit Herskabs Vegne, contra Schønheder.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Bønderne i Borum. Jens Jørgensen, Morten Sørensen, Peder Pedersen, Jens Pedersen og Niels Nielsen. Nærværende Sag angaaer, hvorvidt de Jndstævnte ere pligtige at forrette Arbeide og Hielp ved Kiørsel og Gangdage til de albrændte og udflyttede 8 Gaarde og 4 Huse i Naaring Bye. Amtmanden Kammerherre Morgenstierne har ved Resolution af 21 April 1802 eragtet: at Politierettens Dom af 13 November 1798 bør ikke falde de for samme, Ret indstævnte Selveiere Jens Jørgensen, Morten Sørensen, Peder Pedersen, Jens Pedersen og Niels Nielsen til Last eller Penges Udgivt i nogen Maade. De friefindes for Forvalter Borchs Tiltale i denne Sag; og haver bemeldte Forvalter Borch at udbetale de bemeldte Selveiere idømte, hos dem inddrevne Mulcter og Omkostninger, nemlig: til Niels Nielsen 22 Rdlr. 1 Mk. 13 s., til Jens Jørge sen 4 Rdlr. 4 Mk. 13 s., til Morten Sørensen 4 Rdlr. 4 Mk. 13 s., til Jens Pedersen 22 Rdlr. 1 Mk. 13 s. og til Peder Pedersen 4 Rdlr. 4 Mk. 13 s., alt at efterkommes inden 3de Solemærker efter denne Resolutions lovlige Forkyndelse. Derimod var ved fornævnte Politirets Dom saaledes demt: at de Jndstævnte bør for Eftertiden, efter Tilsigelse, forrette Kiørsel og Haand=Arbeide til de afbrændte og udflyttede 8 Gaarde og 4 Huse i Naa ring Bye, efter skeedte Jnddeling, til Bygningerne blive opførte, lige ved øvrige Frysenborg Godses Bønder og Fæstere, efter rigtig Omgang, og ligesom Fæstebønderne i Borum Bye i dette Tilfælde forretter, imod i lige Begivenheder at nyde lige Hielp; saa bør og de Jndstævnte forrette, hvad som et tilbagestaaende af Arbeide til be udflyttede Gaarde og Huse i Naaring, lige ved hvad Fæsterne i Borum Bye dertil har forrettet, i begge Tilfælde under Mulct til Borum Sogns Fattig=Kasse af 48 s. danske for hver Dag efter Tilsigelse de udebliver, og endelig bør fornævnte Selveier for deres Nægtelse, Selvraadighed og den Sinkelse de har foraarsaget de Brandlidte i Naaring, samt for deres Overhørighed mod Amtets Ordre, bøde enhver forsig 4 Rdlr. d. C., som tilfalder Christen Pedersen og Christen Jensen i Naaring, som nogenlunde Erstatning for tilfølet Sinkelse, ligesom de og betaler, een for alle og alle for een, denne Politierets Omkostninger med 24 s. Dom : Over=Politierettens Kiendelse bør ved Magt at stande Processens Omkoststinger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Skrivelse fra Paris den 25de Maji. det lovgivende Corps og Tribunatet: "Da Regieringen har erholdt det londonske Cabinets Declaration og Telegraphdepeschen fra Brest, saa beslutter den følgende: 1) Alle Republikens Chefer for Escadrer eller Krigskibe faae Ordre, at giøre Jagt paa de engelske Skibe, angribe dem, bringe dem op og føre dem til Republikens Havne. 2) Alle Armateurs som indfinde sig, faae Kaperbreve, hvorved de skulle opfyld de Love, som nu existere og herefter kunne gives. 3) Alle ved Milicen indrollerede Engellændere, som i det mindste ere 118 og i det høieste 60 Aar og for nærværende Tid opholde sig i Frankerig, skulle fra dette Øieblik af ansees for Krigsfanger, for at tiene til Sikkerhed for de af Republikens Borgere, der for Krigserklæringen kunne være blevne arresterede eller agne til Fange af Hs. brittiske Majestæts Skibe eller Undersatter.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Alle herværende Cagellændere have faaet Ordre at begive sig til et Sted, som skal anvises dem, hvor de skulle forblig indtil nærmere Beslutning, der skal rette sig efter den Opførsel, man vil vise i Engelland. Man nævner Byen Fortainebleau som det Sted, der skal anvises dem til Opholdssted. Man troer ogsaa, at disse Forholdsregler skulle udstrækkes til alle Engellændere, der opholde sig i den franske, dataviske og italienske Republik. Den engelske Legationssee, tetair Talbot er i Forgaars afreist herfra til London. Den 18de ere 2de Skibe med Stilstandsflag ankomme til St Malo fra Øen Jersey og have bragt en stor Mængde franske Arbeidsfolk, som Gouverneuren paa Jersey, Lord Gordon, ikke vilde tillade at opholde sig der længer, men havde befalet dem, under Fængselsstraf, at vende tilbage til Frankerig inden 24 Timer. Ligeledes ere 2de Skibe med Franske men.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Moniteuren giør den Anmærkning: At iblandt de 72 J Forgaars sendte Regieringen følgende Beslutning til Nummere, som følge med Kongen af Engellands Erklæring ere kuns ti officelle; men at de vigtigste Noter, hvoraf den engelske Nation bedst havde kunnet indsee den franske Regle rings Fremgangsmaad og Underhandlingernes sande Gang, ere omhyggelig blevne skiulte; især er det væsentligste Sted, Lord Whitworths Note af 10de Maji blevet udeladt ved en Uredelighed, som ikke kunde blive upaatalt; (i det udeladte Sted siger Lord Witworth, at det franske Forslag, at overlevere Maltha til en af de 3 garanterende Magter ikke kunde iværksættes, formedelst Hs. Russisk Keiserlige Majestæts Vægring). Denne Uredelighed, for at skiule et falsk Foregivende, havde gjort en anden Uredelighed nødvendig, og derfor havde de engelske Ministre udeladt den Note, som B. Talleyrand den 12te Maji havde meddeelt til Svar derpaa. (J dette Svar erklærede B. Talleyrand: At Ruslands anførte Vægring endnu ikke ganske kunde afvise det franske Forslag, fordi man først maatte indhente den romerske Keisers og Kongen af Preussens Erklæring derom; den anførte Vægring streed ogsaa aldeles imod den af Hs. Keiserlige Majestæt formelig tilbudne Garantii, saavelsom imod de Forsikkringer, hvilke den første Consul havde faaet fra Petersburg, efterat Hs. Storbrittanniske Majestæts Budskab var blevet bekiendt der, hvilke ogsaa vare blevne fornyede ved en authentisk Communication, som Grev Markolhavde meddeelt ham i Gaar den 11te.) Naar man, vedbliver Moniteuren, har den Uforskammenhed, at skiule de vigtigste Noter, og at fordreie dem, af hvilke Origina en er i den franske Regierings Hænder, og det ved saa betydelige Gienstande, hvad Tillid kan man da have til Beretninger om Samtaler, som ere opsatte af engelske Agenter og fordreiede af Ministrene saaledes som deres Hensigter kræve.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Paris, den 26de Maji (over Holland.) Staden Paris har besluttet, at tilbyde den første Consul et Linieskib. Da Tribunatets og det lovgivende Corpole Deputationer i Gaar havde Audience hos den første Consul, sagde han iblant andet : "Vi føre ikke Krig, men afslaae blot et uretmæssigt Angreb. Freden skal blive tilveiebragt, saasnart det kan skee med Ære. - Reisen til Belgien skal gaae for sig i Slutningen af denne Maaned. - Krigen virker allerede paa vore Financer. I Gaar har Territorialdanken standset sine Udbetalinger. De 5 Procent consol, stode i Gaar 41 Fr. 15 Cent.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Den her værende franske Handelscommissair, Coquebert de Montbret, har den 24de faaet Ordre, at forlade Engelland, leger afreist den 25de.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Der er nu ogsaa lagt Embargo paa Skibene i alle irlandske Havne. Admiral Gardner skal commandere den Flaade, der skal stationeres ved de irlandske Kyster, Generalmajor England skal commandere et Corps af 3000 Mand, der skal indskibes, for at giøre Tieneste udenlands
Berlingske Tidende, 1803-06-06
J Fredags har Lord Hawkesbuey atter forelagt Underhuset 11 Nummere af Statsconferencen imellem Engelland og Frankerig. No. 21 er hen nordamericanske Gesandt King Brev til Lord Hawkesbury, dat. London den 15de Maji af følgende Jndhold: Under nærværende kritiske Omstændigheder tilmelder jeg Dem strax, at en Tractat er bleven undertegnet i Paris den 13de April af de nordamericanske og franske commissairer, hvorved Souverainiteten over Staden og Districtet Ny-Orleans og hele Louisiana, saaledes som Spa nen hidtil har besiddet samme, er bleven overdraget til de forenede nordamericanske Stater. Ved Tractatens Affattelse er der sørget for, a Storbrittanniens Rettighed til Sel lads paa Missisippier bleven uindskrænket."
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Siden Statscorrespondenens Bekiendtgjørelse har man lalle Parlamentsdebatterne omtalt Nr. 38, hvori LorVhitworth under 21de Februar giver Lord Hawkesbury Efterretning om en Samtale med den første Consul. LorVhitworth skriver: At den første Consul erklærede, at intet i Verden kunde bevæge ham til at lade Engelland behold Maltha; at han maatte tilstaae, hans Fortrydelse mod Engelland tiltog daglig, fordi enhver Vind, som blæste fra Engelland, ikke bragde andet end Fiendskab og Had mod ham at en Landgang paa Engelland var det eneste Angrebsmiddeel, og at han ogsaa vilde vove samme, og stille sig selv i Spidsen for Expeditionen, i hvor stor Sandsynlighed der end var for, at han og den største Deel af Expeditionen vilde forgaae paa Havet; men og Faren end var saa stor, at der vare hundrede for een imod ham, var han desuagtet bestemt til at vove det: Troppernes Disposition var saaledes, at den en Armee efter den anden var bereed til dette Foretagende De Østersbaade, som de Franske havde taget, ere blevne frigivne; Embargoen paa nogle her liggende hollandske Fisker=Smakker er ogsaa bleven hævet Skrivelse fra Frankfurt den 27de Maji.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Efterretningerne fra de italienske Handelstæder ere meget ugunstige for Handelen, da hele Jtalien sikkert vil blive indviklet i den ny Krig. De Engelske ere allerede reiste bort fra Livorno med deres Effecter. De franske Tropper vil ikke allene besætte alle Neapolitanske, men ogsaa de Sicilianske, Toskanske og Genuesiske Havne. Alle de Engelskes Vare i Jtalien blive lagte under Beslag og Tilførselen bliver spærret for engelske Fabrikvare i hele Jtalien. Den franske Armee i Jtalien under Overgeneral Murats Kommando bliver daglig større og større.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Skrivelse fra Berlin, den 31te Maji. Man forsikkrer paa ny, at det kongelige Hof vil blive fat ved den tagne Beslutning, slet ikke at blande sig i Stridighederne imellem Engelland og Frankerig. Det udspredte Rygte om den under General von Blüchers Commando trækkende Cordon skal endog have været for tidlig. Det hedder ogsaa, at, hvis en russisk Flaade skulle lade sig see i Østersøen, ville den blot være bestemt til Evolutioner.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Skrivelse fra Hannover den 31te Maji. Feldtmarskal von Wallmoden og Hertugen af Cambringskal i Morgen afgaae til Nienburg, hvorhen Hovedqvarteret for det første kommer. J Forgaars er ogsaa Garderregimentet til Fods og et Liniebatterie opbrudt derhen. Livgarderegimentet er marscheret til Høyg. Borgerskabet maa imidlertid gjøre Garnisonstieneste. J Grevskabet Diepholz vil vore Tropper trække sig sammen og forsøge at standse de Franskes videre Fremtrængen. Hofdommeren von Bremer, Commertsraad Brandes og Oberstlieutenant von Bock ere i Forgaars afreiste herfra vigtige Ærinder, som man forsikkrer til det franske Hovedqvarteer, for at underhandle om, at see vort Land forskaanet for en fransk Jnvasion og saaledes at forebygge det deraf flydende Onde.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Skrivelse fra Bremen den 2den Junii. De franske Tropper ere marscherte igiennem Bremerle, forbi Bremen over Weserfloden til Curhaven. Det hedder, at de vil forskaane Rigstæderne. Det Benthemske og Osnabrückske er nu bleven besat af de Franske, som holde den bedste Krigstugt. De føre kun lidt Bagage med sig. Leverancerne betale de med Bons eller Anviisninger.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
J Forgaars Aftes ere henimod 3000 Mand Franske ankom men til de diepholziske Grændser. De Oldenburgske Grændser ere hidtil blevne fuldkomme, de franske. Tropper.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Skrivelse fra Nederelben den 3die Junii. Efter de i Dag indløbne Efterretninger rykke de franske Tropper frem i forceerte Marscher. De ere deelte i to Colonner. Den ene af 16000 Mand trækker igiennem det Oldenburgske over Bremen til Cuxhaven. Den 31te Maji vare 6000 Mand indrykkede i Wildeshausen og man ventede dem i Forgaars i Bremen.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Et Rygte siger, at de hannoverske Tropper vil trække sig tilbage til det Lauenburgske og forsøge at komme til Rostock. for sammesteds at indskibe sig.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Den til Hamburg ankomne Prinds af Gloucester har beordret alle engelske Skibe at holde sig færdig til ufortøvet Afseilen for at blive eskorterte af den ved Elbens Udiøb liggende engelske Fregat.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Blandede Efterretninger. Frankerig. Loiret Departementets almindelige Raad har sattet den patriotiske Beslutning, at aabne et Laan paa 300000 Franker, for at lade bygge en Fregat paa 30 Kanoner Det var tillige ladhunt alle de øvrige 117 Departementet til at følge dette Exempel, for hurtig at skaffe Republiken. en stor Søemagt med Engelland.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Tribunatet har besluttet in corpore at begive sig til den første Consu for at bringe ham Lykønskning for sit ædle Forhold under Fredsunderhandlingerne. Det samme skeer af en Commission af det lovg vende Corps.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Præseeten i Bryssel har anordnet den nøieste Eftersøgelse af engelske Varer, som man endnu vilde søge at skiule.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Engelland. J Følge Beretninger skal 15 franske Koffardieskib, med rige Ladninger være underveis fra Vestindien.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
To af vore Ostindiefarere ere lykkelig ankomne. Hidtil har man i alt taget og indbragt til vore Havne 22 franske og 12 hollandske Skibe.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
De fleste Cabinetsministre vare den 21de forsamlede hos Lord Whitworth og havde en lang Samtale med ham. Dagen efter fik han saa talrige Besøg af Venner som lykønskede hans Ankomst, at Gaden var opfyldt med Karether. Hertuginden af York var nylig tilstæde ved de vigtige Debatter i Underhuset. Hun saa i Galleriet lige for Husets Medlemmer og blev der, indtil Debatterne vare endte. Tydskland. J Stade har alle Borgersønner uden Forskiel maattet kaste Lod til personlig Krigstieneste. Efter den første Recrutering skal strax følge en ny. De udtagne Reernter maa marschere deres egne Klæder.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Jtalien. Regieringen i Mayland har besluttet, til Minde af Slaget ved Marengo aarlig at udstyre 40 Døttre af Militairpersoner med en Medgivt fra 300 til 600 Lirer.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Den hellige Fader har efter Ansøgning bevilget Hs. Etturiske Majestæts Soldater, hele Aaret igiennem at maatte spise Kiød, den stille Uge for Paaske undtagen.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Rusland. Duvals bekiendte Stykke, Eduard, som blev forbudet i Parts efter den første Opførelse, er blevet spillet i Petersburg med almindeligt Bifald. Hs. Majestæt Keiseren, som bivaanede Forestillingen, har foræret Digteren en kostbar brillant Ring af 2000 Rublers Værdi.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Jndenlandsk. Nylig var et Bondefruentimmer falden i Vandet ved Lundehuset. Til Lykke kom Skuespiller Knudsen just kjørende forbi, og da Bonden, som kjorde, gjorde ham opmærksom paa, at der laae et Menneske i Vandet, ilede han strax til Redning. Da han ikke kunde naae, fik han og den flinke Bonde Anders Olsen fra Gierløw, Stangen taget fra Vognen, hvormed de varlig drog hende saa nær, at de kund faae hende op af Vandet. De rullede hende, fik endeel Vand ud og saae derpaa Livstegn yttre sig. De har hende derpaa ind i Lundehuset, og havde den tilfredsstillende Glæde at sen hende bragt til Live inden de forlod hende.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Kiøbenhavn den 6te Junii. J Fredags den 3die Junii, om Formiddagen Kl. 8 1/2, ankom Hs. Høihed Prinds Christian til Odense, hvor han tog Katbedralskolen, Kirkerne, Hospitalet m.v. i Øiesyn. Kl. 1 ankom Hs. Kongelige Høihed Arveprindsen og fortsatte kon efter med Sulte Reisen til Tydskland.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Samtlige Høikongelige Herskaber have i Anledning af Confirmations=Handlingen gjort Hs. Høihed Prinds Christian, og Hans Søstre Prindsesserne prægtige Juveel=Foræringer. Det fortrinligste deraf er en af Diamanter og ægte Perler sammensat Stierne, som Prinds Christian fik af Hs. Kongelig Høihed Arveprindsen Prindsesserne Juliane og Charlotte, have ladet overrække deres Overhofmesterinde, Baronesse vor Gyldencrone, et Brystkors af Diamanter, med deres Navneciffre af Brillanter i en Guld Halskiede. Kn mandeurcapitain Koefoed er i Førstningen af Ma Maaned ankommen til Carthagena fra Algier, hvor han i Forening med den kongelige danske Consul sammesteds gandske har bilagt den opkomne Tvistighed; man har derfor Grund til at haabe, at vor Handel og Søefart i Middelhavet i lang Tid kan være betrygget fra denne Side.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Fregatten Frederichsteen er strax bleven halet igiennem Bommen for at aftakkes.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Det har behaget Hs. Majestæt, under 13de f. M. allernaadigst at resolvere: 1. at den frivillige Kystmilices Foresatte i nørre Jylland, nemlig: Anførerne, som forestaae de enkelte Sogne, og Bestyrerne, som have Opsyn med flere Sogne, hvilke samlede kaldes et Forstanderie, maae til Udmærkelse erholde: a) Anførerne en hvid Officeer=Fiedemed en grøn Top, dog uden lange Fieder i Toppen, samt en grøn og hvid Silkekokarde, af den approberede Facon, uden Takker, og b) Bestyrerne en lige hvid og grøn Fieder, men større end hines, og med lange grønne Fieder i Toppen, samt Takker omkring Kokaden: 2 at det maa være begge Slags Foresatte tilladt, at bære Sidegevær med et Feldtegn, Anførerne af Sølv med sort Silke forinden og Bestyrerne af Guld, ligeledes med sort Silke: 3. at det maa tillades Kyst milicens Foresatte at bære en Uniform, bestaaende af en mør keblaae Kiole med blaae Rabatter og gule Knapper, hvid Krave og Opslage, samt hvid Vest og blaae Pantalons, dertil en rund Hat, forsynet for Bestyrerne med en Guldsnor, samt forommeldte Kokarde og Fieder, og for Anførerne med en Sølvsnor, saa og at Bestyrerne maae have tvende Guld Epauletter, ligesom Borger=Bevæbnings=Officererne og Anforerne een, samt endeligen, at, dersom Kystmilicen selv, een eller anden Egn, vil anskaffe sig en Slags Uniform, maa samme bestaae af en mørkeblaae Trøie med hvid Krave og Opslage, samt hvide Lærreds Pantalons og en rund Hat Vid Reskript af 27de f. M., til Stiftamtmanden og Biskoppen over Aggershuus Stift, er det tilladt: at den til Cheistiania Tugt= og Manufactur=Huses Understøttelse, under 30 August 1793, i 10 Aar bevilgede Afgift af 1 Sk. pr. Tønde Korn, som indføres til Kiøbstæderne i Aggershuus Stift, Christiania og Frederichshald undtagne, maa fra inbeværende Aars Udgang, fremdeles, paa lige Vilkaar som hidtil, vedblive indtil videre.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Ved Reskript af 3die d. M. til Biskoppen over Ribe Stift, serdet fastsat: at Bording Sogn, i bemeldte Stift, maa Hensyn til geistlige Sager og provstelige Forretninger, udgeie fra Gieding Herred og henlægges under Hammerum Herred.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Under 1ste Junii er udkommen en Placat, hvorved Forledningen af 4de Maji 1803 bliver i Anledning af den nye udbrudte Krig sat i Kraft, og som en Følge heraf skal alle danske Stibe forsynes med Kongelige latinske Søepas for hver Reise til nogen fremmed Havn eller Kyst i Nord= eller Vesthavet eler videre, som ogsaa til de danske Establissementer inden for Europa, samt til Grønland, Jsland, Færøerne og Finnarken.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Under 27de Maji er udkommen en Placat, hvorved den under 18de Maji 1787 udstædte Placat, omgaaende Forsig ligheds=Regler, til at afværge Smitte af Børnekopper og Meslinger paa Jsland, formedelst Skibsfart sammesteds, deels forandres, deels udvides, til Efterlevelse af dem, der stille til Grønland og Færverne.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Fra den 4de til den 6te Junii er indkommen: Capitain Braderup fra Carlo Porto og Livorno med Salt; Capital nerne Andresen fra Lette og Wael fra Bourdeaux med Viin, og Brændeviin. Udgaaen: Capitainerne Bergman, Pop og Lønne til Island med Salt og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 27de Maji er Skip over L. M. Smith, af Lessøe, under Hiøring Amt, meddeelt Bevilling som Strandings=Commissionair der paa Stedet; Procurator C. H. Fugl, af Nakskou, ligeledes som Procurator for alle Over= og Underretter i Danmark, Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt Høiesteret undtagne. Under Generalitetet. Den 27de Maji er den ved den jydske Regiment lette Dragoner staaende char. Ritmester, v. Rummelhoff, beskikket til Second=Ritmester; Sec. Lieutenant v. Galer til Premier=Lieutenant, og Tornet a la suite i Balvig til virkelig Tornet; char-Ritmester v. Bruun beskikket til Second=Ritmester og Premierlieutenant a la suite v. Bardensleth til virkelig Premier=Lieutenant i det fyenske Regiment lette Dragoner; Rimester Baron Juel Wind forflyttet fra det fyenske Regiment lette Dragoner og ansat ved det schlesvigske Rytter-Regiment som Ritmester a la suite; C. C. W. Ruge beskikket til Kostradet ved Landradet=Compagniet; Underchirurg Genth, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra Under=Chirurgicatet ved det smaalehnske DragonRegiment med Pension. Ved Kiøbenhavns Brand=Corps Premier=Lieutenant J. C. Møller afskediget; Premier=Lieutenanterne N. A. Zimmer og C. Jennerich beskikket til Brand Capitainer; Second=Lieutenanterne S. P. Schneider, P. Jversen og J. C. Schottmann til Premier=Lieutenanter, og Over=Brandmesterne J. Lund, J Lynge og J C. Frost til Second-Lieutenanter; Vei-Conduktørerne Rosenberg, Stocksleth og Bloch tillagte Rang med Premier=Lieutenanter, og surnummeralt Vei=Conduktørerne Hoskier, Stockfleth, Rosenberg og Ventzel Rang med Second=Lieutenanter af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Under Admiralitetet: Den 20de Maji er Capitain Høier beskikket til Tøimester ved Søe=Etaten. Kiøbenhavn den 6te Junii 1803. Cours af Danske Banksedler imod Species 5 1/2 p. Cento. som udgiør For 20 Rdlr. Species, Dansk Cour. Rdlr. 111. 38. 40 Rdlr. Species, = = = = 55. 67. 20 Rdlr. Species, . . 8 Rdlr. Species. . 4 Rdlr. Species, og for 1 Rdlr. Species, . Disconto 7 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1803-06-06
Directionen for den Danske og Norske Species=Bank Barom Ther. Vinden. 30 Maj 27. 9. 2. 10 1/2 Varme, i V. N. V. V. N. V. 1 Junii. 128. 1. 4 V. N. V. N. V. S. S. O. Uvis. N. V. Creditkassen for Huuseiere i Kiøbenhavn udbetaler og modtager Renter m.v. for 11te Junii Termin ved dens Administrator, Justitsraad Holm, i No. 13, 14 og 15 paa Vestergade, i 3die Etage, hver Mandag, Onsdag og Fredag Formiddag fra Kl. 9 til 12, til Junii Maaneds Udgang, og begynder Onsdagen den 1ste Junii. De, som have Renter at erlægge, anmodes om at medbringe den sidste Qvittering, saavelsom Qvittering for Afgivten til Stadens Brandcasse.