JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-08
J den Oversigt, som Politie-Præsidiet i Berlin allerede i Aaret 1830 har givet over den foregivne Baron Buttlers Person og Vandel, anføres blandt andet, at han blev Præsidiet først bekjendt ved de mange over ham indkomne Besværinger, ifølge hvilke han, udgivende sig for en forhenværende russisk Officeer, saavel i Berlin som i Spandan havde forsøgt paa en paatrængende Maade at tiltrodse sig Understøttelse. En derefter anstillet Undersøgelse førte ikke til noget Resultat, da Politiet forgjeves søgte Oplysning om hans Familie og hans egentlige Hjem. J Aaret 1832 blev han anholdt i Glo gau, som Oversigten anfører wegen Ansprechens bei den Landherrschaften und Verbunkelung seiner Verhaltnisse. J Aaret 1834 blev den Paagieldende som Løsgjenger anholdt i Gotha, og forklarede, under den mod ham sammesteds indledte Undersøgelse, at han af Majoratsherren Jvan von Buttler paa Sagarn ved Mietau trak en aarlig Appanage af 300 Rd., en Forklaring, den han for Mariboe Politieret har gjentaget. Som Løsgjenger og Betler anholdtes Buttler i Aaret 1836 i Hadersleben, hvor han, efter tilendebragt Undersøgelse blev idømt 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød, hvilken Straf han har udstaaet, og derhos forklaret, at han i Aaret 1827 er i Helligenstadt i Preussen idømt 8 Dages Arrest, fordi han havde forfalsket sit Pas. Under de over ham i Hadersleben optagne Forhøre, forklarer han: at være 43 Aar gammel, saavidt han troer, født i Cassel, at nedstamme fra Curland, at Faderen først var preussisk Major, siden Hazardspiller, at Moderen, som han ikke har kjendt, var en von Ecke-Hammerstein, fra Kønigsberg. Jndtil sit 12te Aar fulgte han Faderen, der, i Forening med en Franskmand ved Navn Debru, reiste som Spiller omkring i Curland, Estland og Preussen, og efter den Tid skilte han sig fra Faderen og reiste omkring i Tydskland, med fornævnte Debru i tre Aar, da han forlod Denne, for i Mietau at opsøge sin Fader, hvilket imidlertid ikke lykkedes ham. Allerede dengang betlede han hos adelige Familier. J sit 19de Aar følte han Trang til at blive Christen, og lod sig confirmere af en Feldtpræst i Mietau, dog er han ikke i Besiddelse af nogen Confirmationsattest. Efter den Tid har han under Navn af Baron v. Buttler bereist, saa at sige hele Tydskland. Han paastaaer at have fornævnte Titel og Navn, men kan ikke bevise det, da han ikke veed hvor han er født eller døbt. J sit 22de Aar blev han bekjendt med en mecklenborgsk Skolemesters Datter, med hvem han i 14 Aar levede in einer wilden Eher, og avlede 3 Børn. Efter hendes Død fortsatte han et lignende Samliv med en Skrædder-Enke fra Rostock, som endnu lever i Berlin, under Navn af Frue von Buttler, og har han med hende 2 Børn. Jøvrigt paastaaer han at have staaet i fransk, engelsk, spansk og hessisk militair Tjeneste. I Sommeren 1838 har han bereist Jylland indtil Aarhuus, og betlet fra Gods til Gods og fra Præstegaard til Præstegaard, ligesom han Aaret forud, paa lignende Maade, gjæstede Sverrig lige til Stockholm, hvor han opholdt sig en fjorten Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-08
Naar til forestaaende sammentrængte Skildring lægges, at den foregivne Baron Buttler, er en Person, som med de simpleste Sæder i lige høi Grad forener List og Snuehed, Frækhed og Paatrængenhed, at han er ikke mindre underfundig end lognagtig, at der med Hensyn til ham, ved første Beskuelse strax kunde siges, at man kunde skue Hunden paa Haarene, at det tidt og ofte er indskjærpet Politiemesterne at være opmærksomme med mistænkelige Udlændinge, og endelig at han blev mig anmeldt som en høist paatrængende Betler, saa finder jeg den af mig foranledigede Anholdelse af hans Person, der, som jeg haaber, vil have til Følge, at idetmindste eet Medlem for Fremtiden vil savnes i de udenlandske Landstrygeres Antal, at være saa ganske i sin Orden, at jeg, ved at have in casu seet igjennem Fingre og derved brugt den saakaldte lempelige Medfart, upaatvivlelig havde tilsidesat min Skyldighed og Pligt, idet nemlig jeg antager, at hverken Udlændiskhed eller Baronskab bør være noget Skjold for Lovovertrædelser. Mariboe Byefogedcontoir den 6te Februar 1839. Jørgen Sommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-08
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-08
Bekjendtgjørelser. En særdeles god nye Bondegaard der for faa Aar tilbage efterat være brændt er udflyttet og af Egetømmer i Fod opført paa Lodden, som bestaaer af omtrent 55 Tdr. Land bedste sjellandske leermulddede Jorder med Mergel Underlag, og efter den nye Matricul omtrent bliver skyldsat for 6 Tdr. 5 Skpr. Hartkorn, kan med den nedlagte Vintersæd, Føde- og Sædekorn samt en ikke ubetydelig Deel af Besætningen underhaanden faaes tilkjøbs og til 1ste April tiltrædes, naar man i portofrie Breve eller personlig henvender sig til Forvalteren paa Lyngby gaard pr. Slagelse. Vaaningshuset, der er muret med brændte Steen, er indrettet for en Familie udenfor Bondestanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-08
Tjeneste ledig. For en Karl, der forstaaer Staldtieneste, og kan forevise godt Skudsmaal, anvises Tieneste 1ste Mai d. A. af AvisExpeditionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-08
Natten mellem 3die og 4de dennes er ved Jndbrud i Møllehuset paa Slotspladsen ved Nykjøbing. bortstiaalet en hvid Nankins Frakke, en Engelsklæders graae dito, en grøn og en blaae Klædes frakke, en violet Kjole med ovale gule blanke Knapper, et Par grønne Klædes Beenklæder. - For Opdagelsen af dette Tyverie udloves en passende Douceur, af Nykjøbing Slotsmølle den 7de Februar 1839. M. Kjølle. le.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-08
Huusleilighed tilbydes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-08
Hos Smedemester Juul i Nykjøbing ere nogle Værelser, at erholde til Leie, til førstkommende Flyttedag. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Lollands, Falsters Stifts Tivende. No 17. Søndagen den 10 Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Udenlandske Nyheder. England. Den offentlige Opmærksomhed er endnu udelukkende henvendt paa Agitationen mod Kornlovene, der drives med en selv i England sjælden Kraft, saa at man aldeles giver Bladet Patrioten Ret, naar det siger: at hele Kongeriget har reist sig mod disse Love. At ogsaa Sir Peel skulde have erklæret sig mod Kornlovene modsiges derimod, da det ikke er denne Mands Vane at udtale sig om en Sag, førend han er nødt til det. Hos Dronningen holdes der i denne Tid hyppige Statsraad, men og hvad der forhandles er Publicum hidtil forbleven uvidende, dog troer man i Almindelighed at de hollandsk-belgiske Anliggender ere Hovedgjenstanden for disse Raadslagninger, ligesom man og mener, at det er disse Anliggender, der ere den egentlige Anledning til de betydelige Rustninger, som foretages overalt i England. – Grev Durham, der hidtil har levet meget stille, har nylig givet en Diner, der synes at have vakt endeel Opmærksomhed, da Bladene endog navngive dem, der vare indbudne. - Den Uvished hvori man endnu stedse er og Belgiens egentlige Hensigter, fremkalde mange Avisartikler, hvoraf nogle søge at bevise det for Belgien farlige og unyttige i Modstand, medens derimod andre opmuntre til Krig. – Fra Orienten lyde Efterretningerne atter meget foruroligende, saaledes har den engelske Gesandt seet sig nødt til at afbryde alle Underhandlinger med Schahen af Persien, og der tales endog, om at en Krig vil blive uundgaaelig. Da Persien imidlertid staaer paa en meget venskabelig Fod med Rusland, vil England iagttage megen Forsigtighed, og kun vælge Krigen, som det sidste Middel. – Fra Canada lyde Efterretningerne endnu ikke aldeles gunstige, da Misfornøielse og Voldsomheder endnu hyppigen finde Sted i enkelte Districter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Frankrig. Det ministerielle Jnterregnum er nu ophørt paa en Maade, der vel ikke var uformodet, men som dog hører til de meget sjældne, hvorfor man ikke havde troet, at den vilde blive afbenyttet denne Gang. Ministeriet Mole har nemlig taget sin Demission tilbage og Kongen har bemyndiget det til at prorogere Deputeretkammeret til den 15de dennes, inden hvilken Tid man dog mener at Deputeretkammeret vil blive opløst. De ministerielle Blade rose naturligviis meget denne Forholdsregel, og mene, at Kongen ved at apellere til Nationen sikkerlig vil faae et Deputeretkammer, der bedre end det nuværende vil forstaae at skatte hans vise Bestyrelse, samt at vælgerne ikke ville lade sig vildlede af den Coalitionen hengivne Presse, men vælge Mænd, der ikke opoffre Frankrigs materielle Velvære for ærgjerrige Combinationer. Den Omstændighed at Marschal Soult, der, som man almindelig paastod, var overdraget at danne et nyt Ministerium, meldte sig syg, og undslog sig for at deeltage i noget Ministerium, mener man og skal have havt Jndflydelse paa Kongens Beslutning, om at beholde det gamle Ministerium, skjøndt andre paastaae, at det ingensinde var Kongens Alvor med hans Opfordringer til Marschallen. - Ogsaa de franske ministerielle Blade vedblive at raade Belgien til at føie sig efter Londoner-Conferentsens Beslutning, og for at godtgjøre at Frankrig mener det oprigtigt med Belgien, opregne de alle de Tjenester, Frankrig alt har viist dette Land. – Jfølge de meget ufuldstændige Efterretninger man har faaet fra Merico, kan Krigen med dette Land endnu ikke ventes tilendebragt saasnart, Præsidenten Bustamente har nemlig ikke villet anerkjende Gyldigheden af den om Fortet St. Juan de Ulloa afsluttede Capitulation, og har tillige udstædt en Opfordring til Armeen om at begynde en almindelig Krig med Franskmændene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Spanien. Man taler nu om at Cortesforsamlingen, der skulde have bidraget til at ende Landets Nød, med det Første vil blive opløst, da Ministrene ikke kunne hævde Majoriteten, og saaledes kan man atter vente i længere Tid, førend der fra denne Side viser sig nogen Udsigt til Hjelp for Landet. – Fra Krigsskuepladsen har nan kun upaalidelige Rygter, navnligen og at Carlisterne forberede alt til en stor Expedition mod Hovedstaden. Mod Melilla er afsendt Tropper, og foruden de spanske Skibe ere ogsaa nogle engelske afgaaede derhen. J Munagorris Leier hersker nu ogsaa en almindelig Uorden, saa at dette Foretagende neppe vil fremkalde de Resultater, man i Førstningen lovede sig deraf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Holland. Kongen af Holland har nu ubetinget antaget de af Londoner-Conferentsen foreslaaede Artikler, men fra Belgien venter man endnu forgiæves lignende Efterretninger, derimod tales der meget og at Kong Leopold fremdeles sætter sit Haab til diplomatiske Underhandlinger. – Den fra den sidste polske Frihedskrig hæderlig bekjendte General Skrynecki er flygtet fra sit hidtil havte Opholdsted, Prag, og er ankommen til Brüssel, og der tales meget og at han skal have Overcommanden over den belgiske Armee, hvor alt flere polske Officerer tidligere ere ansatte. Saavel her som i Belgien drives Udrustningerne endnu stedse med megen Kraft, og skjøndt det ikke kan nægtes, at Enthusiasmen i Belgien er stor, tvivler dog mange paa at Kongen vil lade den komme til at yttre sig i Handlinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Tydskland. De belgiske Udrustninger have næsten overalt i Tydskland fremkaldt lignende Bevægelser, især har Preussen ved Efterretningen om at Frankrig opstillede en Observationshær paa den belgiske Grændse, udviklet endeel Virksomhed og begyndt at concentrere sine Tropper i Rhinlandene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Hvad Forbundsdagen imidlertid vil beslutte, er endnu aldeles ubekjendt, dog meene flere, at man ogsaa denne Sag vil anvende det oftere heldigen prøvede Temporiserings=System. – Jfølge Efterretning fra Rom ansees en mindelig Afgjørelse af de religiøse Stridigheder, efterat den preussiske Regjering har publiceret Svaret paa den pavelige Allucation, for umulig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Tyrkiet J Caro var den foruroligende Efterretning i Omløb, at Mehemed Ali, der for Tiden er paa en Reise, skal være bleven meget farlig syg i Sennaar, og endog død. Officiel er denne Efterretning vel ikke, men den har dog vundet megen Tiltroe derved, at Jbrahim Pascha har ladet sine Børn afhente, ligesom ogsaa Krigsministeren pludselig er reist gjennem Ørkenen til Syrien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Fædrelandet. Søndagen den 3die Februar 1839 døde i en Alder af næsten 6 Maaneder Prindsesse Marie Frederikke Caroline, en Datter af Hs. Durchlauchtighed Prinds Frederik af Slesvig=Holsteen-Sønderborg-Augustenborg. Søndagen den 10de Febr. bliver Kammersorg anlagt ved Hoffet, som bæres i 4 Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Ogsaa hos os tænker man nu paa at bygge Jernskibe. Efter Sigende skal man have i Sindeat iværksætte Transporten over Belterne under streng Frost med Jisdampbaade, som skulle være af Jern, det indvendige Rum afdeelt ved Skoder, saa at de blive synkefrie, og Dampen fra Maskineriet kunne gaae ind imellem Baadens dobbelte Sidevægge. Derved vil og selve Baaden blive opvarmet saaledes, at Vandet ikke kan fryse, og tillige være til Fordeel for de Reisende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Af en Kundgjørelse fra Professor Clausen har man erfaret, at Majoriteten af Committen for det Thorwaldsenske Museum (9 af 14) har afgivet det Votum: at Hs. Maj. takkes for den skjænkede Bygning; at det overdrages til Architecterne at udarbeide Planer til dens hensigtsmæssigste Omdannelse, men at der samtidigt hermed ogsaa søges fremkaldt Planer til en ny Museumsbygning, hvis Opførelse ikke maa koste over 200,000 Rbd. Ogsaa Magistraten har in pleno og de 32 Mænd paa 3 nær erklæret sig for, at takke Hs. Majestæt, og uden Forbeholdenhed modtage Gaven. (Kbhvns Mabl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Jfølge indløben Efterretning til Aalborg, er den, den kongl. Kasse tilhørende, Hovedgaard Meigaard, med Afbyggergaarden Birkelund og øvrige Underliggende samt Besætning og Jnventarium, ved Auctionen den 31te f. M. solgt til Hr. Consul og Kjøbmand H. P. Hansen heraf Byen for 75,200 Rbd., hvilket Bud, overeensstemmende med Statsgjældsdirectionens efter Auctionen aabnede Brev til den kongelige Godsinspecteur, er approberet. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Angaaende Jlden paa Christiansminde meddeler Slagelse Avis nu endvidere følgende. Efter Omstændighederne at dømme, maa Jlden have været paasat; thi paa Skorstenen og i Kakkelovnen var Jlden afslukket, og der var saavel affodret som malket uden Lys hun Aften. Den Eneste, der har havt Lys i Gaarden, var Arvefæsteren Schmidt, da han gjorde sin sædvanlige Rund i Gaarden. Denne Person (Schmidt) skal have havt sit Jndbo assureret ret godt, og det samme var Tilfældet med Gaarden; og han har, efter de Oplysninger, der haves, ikke foretaget det Mindste for at frelse enten Personer eller Gods, uagtet det efter Omstændighederne maa antages, at han uden betydelig Fare kunde have reddet alle Menneskene. Han frelste Jntet uden en Klædning til ham selv, en Kjole og et Par Strømper til hans Kone, og et Syskrin, hvori han havde forvaret Assurancepolicen. – Den offentlige Mening er imod S. og man maa antage, at Rettens Mening er den samme som Folkets, eftersom han er arresteret. Jfølge troværdige Folks Vidnesbyrd skal der være Meget, som taler imod den Arresterede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Jfølge Kjøbenhavns Morgenblad er man nu saa temmelig paa det Klare og Museumsagens Gang. Som man erfarer, har Magistraten in pleno, og Pluraliteten af de 32 Mænd erklæret sig for at takke Hs. Maj. og uden Forbeholdenhed at modtage Gaven. En stæk Opfordring hertil laae i den skeete Tilkjendegivelse: at hverken Marmorpladsen eller nogen Part af Rosenborg have kunde ventes overladte til Museet, hvortil endydermere føiedes, at heller ikke den paapegede Deel af Garnisonspladsen kunde undværes dertil. Jkkun 3 Medlemmer af de 32 Mænds Collegium havde dissentierende sluttet sig til Committeens Majoritets-Votum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Til de Vandlidte i Jylland var efter den ved Kjøbenhavnspostens Redacteur og Redact. Jetsmark aabnede Subskriptioner til den 4de dennes indkommet, til den Første 1269 Rbd. og til Sidstnævnte 206 Rbd., ialt 1475 Rbd. Den berlingske Tidende anseer dette ubetydeligt i Forhold til Kjøbenhavnernes ellers bekjendte Hjelpsomhed og Godgjørenhed, og mener at Grunden hertil er, at de ikke forestille sig Nøden i dens virkelige Omfang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Hestemarkedet i Randers den 4de dennes som aabnedes under de gunstigste Anspicier, i det flere Kjøbere saavel Holstenere som Udlændinge havde indfundet sig, blev uventet afbrudt ved en EstafettEfterretning, at de i Hamborger=Marked paa Speculation til Belgien opkjøbte Heste, ved Ankomsten til Rhinen vare blevne stoppede paa den preussiske Regjerings Foranstaltning. De fremmede Hestehandlere afreiste paa Grund heraf strax. Jmidlertid var i de foregaaende Dage opkjøbt et ikke ubetydeligt Antal Heste, 622 vare i Kobler passerede over Sønderbroe, hvoraf omtrent 150 vare kjøbte paa Aalborg Marked. Middelprisen kan antages at have været 80 til 90 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Mandagen den 4de Februar d. A. høitideligholdt Kjøbenhavns Universitet Hans Majestæt Kongens høie Fødselsdag, i Overværelse af Hs. K. H. Prinds Christian Frederik, i Universitetets Solennitetssal. Talen ved Festen, som blev holdt paa Dansk af Rector, Professor juris J. E. Larsen, handlede om Hs. Maj. Kongens Virksomhed for Landet som Lovgiver og sluttede med Bøn til Gud for Kongen og Kongehuset, for Fædrelandet i Almindelighed og Universitetet i Særdeles. Generalmajor, Chef for det 3die jydske Jnfanterie-Regiment, Pladscommandant i Kiel, F. V. v. Moltke er afskediget i Naade med Vartpenge og Generallieutenants Charakter. Til Pladscommandant i Kiel er igjen udnævnt Oberstlieutenant og Commandeur for det lauenborgske Jægercorps, F.v. Lihme, hvis Post, som Commandeur for Jæger corpset, atter er besat med Oberstlieutenant a la suite. Hans Durchl. Hertug Carl til S. H. S. Glücksborg. Chefsposten for det 3die jydske Jnfanterie-Regiment skal, efter Forlydende, indtil videre forblive ubesat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Det som meget stort anseete Sognepræst-Embede ved Helliggeistes Kirke i Kjøbenhavn har efter Opgave i Coll. Tid., havt i de sidste Aar, følgende Jndtægter: Præstepenge 900 Rbd., Huusleie 300 Rbd., forskjellige mindre Poster 165 Rbd. samt Offer og Accidentser – efter Middeltal i de sidste 5 Aar - 1500 Rbd., tilsammen 2865 Rbd.; men hvorpaa hviler 400 Rbd. i Enkepension og Lønning, til Catecheten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Ved at anmelde, at Nationalbankens Regnskab for Aaret til 31te Juli 1838 nu er udkommen, udhæver Berl. Tid, iblandt andet, at der i sidste Bankaar er afbetalt paa Bankhæftelserne 172,400 Rbd. – at Banken i dette Tidsløb har udlaant i faste Eiendomme 907,000 Rbd. – og at Bankens Udgifter ved Seddelfabrikationen, i Administration, Porto og Reparationer samt i Godtgjørelse for falske Sedler have udgjort ialt 101,800 Rbd. Medlem af Statsgjeldsdirectionen og Chef for Bureauet for de udenlandske Betalinger, Conferentsraad Holten, er allernaadigst udnævnt til Directeur ved Øresunds Toldkammer; han vedbliver imidlertid at være Medlem uf Finantsbestyrelsen, dog uden at nyde Gage derfor. Fra Jndtægterne, som ere tillagte Directeurembedet ved Øresunds Toldkammer, afgaaer 1/2 Deel, som er forbeholdt til anden Bestemmelse. Til denne Udnævnelse knytter Kjøbenhavnsposten nogle bemærkninger, hvori det hedder, at Posten er en Sinecure paa 10,000 Rbd., og at den ikke forudsætter nogen Dygtighed, hvorfor og dens Besættelse kun har almindelig Jnteresse, forsaavidt man deraf kan drage Slutninger til andre, for det Almindelige, betydningsfulde Foranstaltninger. Men netop i denne Henseende menes det har Conferentsraad Holtens Udnævnelse ikke kunnet andet end vække Opmærksomhed, da han, der efter hvad der nylig er bleven bemærket i den roskildske Stænderforsamling, er bleven anseet som Rigets egentlige Skatmester, nu er bleven kaldet til en Stilling, der ikke alene gjør det nødvendig at han maa tage Bopæl i Helsingør, men ogsaa hidtil er betragtet som en Retraitepost. At han endnu vedbliver at tage Deel i Finantsforvaltningen menes kun at være en interimistisk Foranstaltning. Forsaavidt Kbhpst. mener, at det er nødvendigt at Conferentsraad Holten tager Bopæl i Helsingøer, maa vi dog bemærke, at saavidt erindres, er dog denne Post tidligere bleven bestyret af en Mand i Aalborg, nemlig afdøde Geheimeconferentsraad Frederik Moltke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
J Alt. Merc." læser man en Beretning fra Kiel af 4de Februar, at Aftenen tilforn en Smedesvend har anmeldt paa Hovedvagten at han havde seet en fremmed Person, som lod til, efter forskjellige Omstændigheder at slutte, at have et Attentatifinde mod den i Skuespilhuset tilstedeværende Hertug. Saa utroeligt dette endog maatte være, har man dog truffet de fornødne Anstalter i saa Henseende. Man er imidlertid den paafølgende Dag kommen til Overbeviisning om at Angivelsen ikke var grundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Det Stettin=Kjøbenhavnske DampskibsfartsSelskabs Generalforsamling har besluttet at opløse sig og at sælge Dampskibet Dronning Maria ved Auction i Stettin den 16de Marts førstkommende. Jndretningens Agentur i Kjøbenhavn, Fiedler & Comp., meddeler i Kjøbenhavnsposten en Balance beregning hvoraf sees, at Actionairerne i de 4 Aar 1835-1838 incl., har havt et Tab af 2996 Rbd. 6 s., men mener dog at Jnteressen for denne for Handelen saa vigtige Fart vilde have vedligeholdt sig, naar Postvæsenet fra dansk og preussisk Side havde været at formaae til en større Godtgjørelse for Brev- og Pakkepost-Befordring, end den hidtil tilstaaede. J berørte Tidsrum havde denne Godtgjørelse udgjort ialt kuns 3028 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Nykjøbing. Ved det ualmindelige Liv, som i de sidste Maaneder har yttret sig i Kornhandelen, er det naturligt, at Efterretningerne om de udenlandske Markeders Priser modtages med dobbelt Jnteresse af Landmanden saavel som af den Handlende. Det eneste Blad, der med nogen Fuldstændighed meddeler disse, er Handelstiden, og fornemmeligen Landmanden, der ikke staaer i directe Forbindelse med Udlandet, hentyer følgeligen til denne Tidende for at erfare Priserne paa hans Producter paa fremmede Handelspladse. Men, da vi ved denne Leilighed oftere har hørt Klage over, at Priserne anføres i, for Størstedelen, ubekjendte Myntsorter, troe vi at burde gjøre Handelstidendens ærede Redaction opmærksom paa, at den vilde opfylde et formeentligen billigt Ønske hos dens Læsere, ved at vedføie hvad de i dens Artikler opgivne fremmede Maal og Myntsorter, evaluere i dansk Maal og Penge. Uden saadan Oplysning (som den berlingske Tidende undertiden meddeler) er Handelstidendens Meddelelser af denne Art uforstaaelige for en Mængde af dens Læsere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Ved Tallotteriets 1348de Trækning i Altona udkom: Gjennemsnit af Nykjøbings Torvepriser. i Ugen fra den 2den til den 10de Febr. 1839. Hvede 8 Rbd. 3 Mk., Rug 30 Mk., Byg 24 Mk. Havre 16 Mk., hvide Erter 30 Mk., graa ditto 24 Mk. Alt pr. Tønde.