JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
Tirsdagen den 3 Februar 1829. stræde, bestaaende af to grundmurede Huse, hvori Kongen søgte at etablere Silkevævere; men da samme Anlæg ikke fik den af Kongen forønskede Fremgang, skjænkede Kongen disse Huse til Stadens Fattige og gav sit Skjøde af 29 Marts Aar 1630, at disse to Huse skulde være et Domus Misericordiæ, (Barmhiertighedshuus), hvilket sees af den Inskription, som indtil for faa Aar siden har staaet med forgyldte Bogstaver, indhugne i Steen over Døren paa Hjørnehuset med disse Ord: D. O. M. P. Sacra Domus. quam Serenss. Christianus IV Rer Daniæ consecravit pro recta Curatione Pauperum Hafniensium, inchosta a Calendis Maji Anno J. Christi MDEXXX. Regna Firmat Pietas. Samme Aar bleve disse Huse indrettede de Fattige til Bedste der at nyde Ophold, og blev kaldet som sagt Domus Misericordie. De Almisser, som i Stadens Kirker bleve indsamlede i bemældte Aar 1630 udi Tavler, eller saakaldte Klingbeuteler (hvilke vare en lang Pung med en liden Klokke eller Bielde i Enden), og bleve uddeelte første Gang i dette Barmhiertigheds Huus, udgjorde den Summa 958 Rdlr; desuden gav Biskop Dr. Hans Poulsen Resen et hundrede Rigsdaler til samme Huus. (See C. Pontoppidans Annales Eccles. Dan. Tom. III. S. 797.) Man finder ogsaa i gamle Optegnelser, at de Fattige der have i Førstningen spundet Silke. I daglig Tale beholdt Stiftelsen Navn af Silkehuset. Men da de Fattige bleve forflyttede herfra andet steds hen, bleve nogle Bygninger deraf paa hver Side bortsolgte, og Hjørnehuset alene blev beholdt tilbage, hvilket da fik det Navn Convent Huset for Stadens Fattiges Væsen, hvor de Committerede for samme forsamledes, for at indsende deres Deliberationer til Directeurerne over de Fattiges Væsen, hvilke igjen gjorde allerunderdanigst Forestilling derom til Kongen. J dette Convent-Huus boede en Inspecteur og en Revisor ved Fattigvæsenet, da Stadens Fattige mødte her ugentligen paa en vis Dag, og nød den dem efter Omstændighederne tillagte Almisse. Under Convent=Huset henhørte da Brøndstrædets Hospital eller Sjæleboderne; saa og Børne- og Tugthuset paa Christianshavn, samt Pesthuset. udenfor Vesterport. Præsterne ved disse Stiftelser bleve kaldte af forommeldte Directeurer. Men da det almindelige Hospital i Frederiksstad var opbygt Aar 1769, saa blev dette Convent Huus ved offentlig Auction samme Aar bortsolgt; Pleie-Anstalten blev siden ved en kongelig Forordning indrettet i December Aar 1771. Men Aar 1781 blev Fattigvæsenet i Staden (saavidt som Borgerstanden angaaer) efter en kongelig Befaling af 4de April 181 overdraget til Stadens Magistrat, under hvis Opsigt og Bestyrelse det stod indtil en Hovedforandring der 1781 anordnedes. Saalænge var et Fattigvæsens Contoir paa Raadstuen. (See Jonge 1 D. S. 109.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
Kristenbernikovstræde den meget smalle Gade, mellem Østergade og gammel Mynt, har faaet sit Navn af den her i Danmark i Kong Frederik den Andens og Kong Christian den Fjerdes Tider blomstrende adelige Bernikovske Familie, som havde efter Reformationens Indførsel tilkjøbt sig det seculariserede St. Antonii Kloster med tilhørende Grunde og opbygt her deres adelige Gaard og Eiendom. Jblandt samme Families Descendenter er især Christian Bernichov eller Barnikow, Rigets Raad, berømt for sine vidtløftige udenlandske Reiser, endog uden for Europa i Abyssinien, Arabien etc. og døde Aar 1612 (See Hans Resens Liigprædiken over ham in 8 og L. Holbergs Danmark Riges Historie Tom. II S. 643). Det er rimeligt, at Gaden har Navn efter ham, fordi han har opbygt og ejet de fleste Huse paa Klostergrunden udtil dette Stræde. Hjørnegaarden af Kristenbernikovstræde og Østergade viser tydeligen, at den Mure ere endnu Levninger af St. Antoni Kloster, som her har staaet i fordum Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
Oversigt over Antallet af Fangerne i Kjøbenhavns Fæstnings Slaverie i Aaret 1828, hvilke Forbrydelser de vare inddømte for, m.m.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
Den 31te December 182 var Slavernes Antal. hvoraf 2 af de værste Forbrydere vare hensatte i Citadellet Frederikshavns Arrester. Tilgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
Fra 1ste Januar til 31te December 1828. ere indkomne. Tilsammen 482.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
Afgang. J samme Tid ere: Løsladte formedelst Straffetidens Forløb. Løsladte efter allerhøieste Resolutioner Afgivne til Rasphuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
Døde. 10. Tilbage den 31 December 1838. hvoraf 23 vare hensatte i Citadellet Frederikshavns Arrester.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
De ved Aarets Udgang i Slaveriet værende 397 Fanger vare inddømte for følgende Forbrydelser, nemlig: 5 for Drab. 1 for attenteret Drab. 1 for Angreb paa Legem. 2 for Voldtægt. 1 for falskt Vidnesbyrd. 4 for Bedragerie. 215 for simpelt Tyverie, Tyvsmedviderie eller Hælerie. 106 for Tyverie forbundet med Indbrud. 30 for Tyverier af Heste eller stort Qvæg paa Marken. 3 for andre qvalificerede Tyverier. 10 for Røverie. 2 for Kirkeran. 9 for Brandstiftelse. 1 for Subordinationsforbrydelse. 1 for Selvlemlæstelse for at unddrage sig Militairtjeneste. 4 for at have vendt tilbage til Landet efter at være forviist samme. 2 for Cassemangel som Regnskabsbetjente. 110 vare uærlige Livsfanger. 264 vare ærlige Livsfanger (hvoraf 2 ifølge Kongelig Resolution maae løslades, saasnart der haves Vished om at de kunne finde lovligt Ex hverv). 17 vare Aarfanger. 3 vare inddømte paa Kongens Naade; og 3 paa ubestemt Tid. 369 vare dømte ved civile Jurisdictioner i Danmark. 3 ved civile Jurisdictioner i Hertugdom merne; og 25 ved Landmilitair-Etatens Jurisdiction. 369 vare dømte ved civile Jurisdictioner i Danmark. 3 ved civile Jurisdictioner i Hertugdom merne; og 25 ved Landmilitair-Etatens Jurisdiction. 33, vare fødte i Danmark. 21 i Hertugdømmerne; og 39 i Udlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
Paa Stokhuusets Sygestue befandtes den 9 December 1827, syge Slaver,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
J Løbet af Aaret 1828 bleve indlagte, 359 Tilsammen 286. Heraf ere udgaaede som helbredede 350.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
Jndenlandske Efterretninger. Samtlige 45 Elever i Artillerie-Corpsets Underofficerskole, og 193 Børn i den Classenske Artillerieskole, blandt hvilke sidste 13 Pigebørn af det 2det jyske Jnfanterie Regiment ere d. 28 Jan. paa Hs. Majestæts Kongens høje Fødselsdag givne et godt Middagsmaaltid i hver af Skolernes Lokaler i Artilleriets Laboratorie=Kaserner og Artilleri=Kasernen paa Christianshavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
Blandede Efterretninger. Et nyligt udkommet svensk Skrift er: All. mann Uppfostran, Styrelse och Underviisning vid Goss-Scholan i Hazelwood, Oversattning fran andra Engelska Upplagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
Hvad som i dette Arbeide fornemmeligst har fæstet min Opmærksomhed, er Fremstillingen af Skolens Bestyrelse. Her er det, at je har troet at finde den rette Grundvold lagt for en virkelig Dannelse til Medborgerlighed. Til Lærd kan man dannes paa flere ulige Maader, den Ene bedre, den Anden slettere; men der gives ikke meer end een Opdragelse til Medborgere, den nemlig, som lærer den opvoxende Slægt at lade Begrebene om Lov, Retfærdighed og Menneskeværd – ei blot opbevares i Erindringen og lyde i Ord, men virke i Villien og leve i Handling. Paa dette Æmne, fremfor Alt, har jeg villet fæste tænkende Læseres Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
Den bekjendte Digter og Konstdommer Prof. Friedrich Schlegel er d. 9de d. M. ved Døden afgaaen. Han var født i Hannover 1772, hvor ogsaa hans endnu levende ældre Broder August Wilhelm Schlegel kom til Verden 1767. Friedrich var af sin Fader oprindeligen bestemt til Kjøbmandsstanden, men denne lod ham dog nyde en mangesidig Undervisning. Jkke førend sic sextende Aar begyndte han at studere, men med en saadan Jver, at han i Philologien snart bragte det temmelig vidt. Allerede i sit 21de Aar (1793, betraadte han Forfatterbanen, og valgte især Oppositionsveien. J Forening med sin Broder frembragte han et Slags literair Revolution i Poesiens og Critikens Rige i Tydskland. Skjøndt begge Brødres Anskuelser ikke kunne frikiendes for Ensidighed, saa er det dog vist, at de gave Leilighed til Eftertanke og vakte Tvivl om Autoriteter, der didtil nøde en blind og ubetinget Forgudelse. Han giftede sig med en Datter af Philosophen Mendelsohn, og gik med hende over til den romersk catholske Kirke. Delalandes Tables de logarithmes trykte med Sterotyper, som det hamborgske mathematiske Selskab har udgivet 1824, med tydsk Forklaring og tydske Anmærkninger, ere saa feilfrie, at Udgiveren har udlovet en Priis af hundrede Franker for hver beviislig Feil, uden at blive opfordret til at udbetale dem. Hvor mange af vore Udgivere turde vove at udlove blot en Mark for hver Trykfeils Paaviisning uden at blive i Bund og Grund ruinerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
Kjøbenhavns Børs, d. 3 Februar 1829. Hamburg 2 M. - a vista 207 Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1493 150 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-03
Svenske Sedler Rbs. Tegn pr. Rdlr. Rigsgield. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 4 Rbd. Sedl. i Banco. Dito Dito. . . Nationalbank-Obligationer. - Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 107 1/4 i Banco. Dito Dito. ........ 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . i Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 61 1/4 61 1/2 L. Sterl. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Nyeste tilderenhavn. Sexogtyvende Aargang. No. 11. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 7 Februar 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Fortegnelse over, og korte Efterretninger over de Mænd, som have været Præster ved Holmens Menighed. (Fortsat fra Nr. 9.) paagaadet Kapellanerne. 15) Magist. Jens Lund blev Kapellan 1697. Døde 11 Juli 1710.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Efter kongl. Anordning af 4 Marts 1706 blev forfattet et Reglement mellem Provstens og Kapellanernes Forretninger etc. ved Kirkens Patron General-Admiral-Lieutenant Ulrik Christian Gyldenløve, og Biskop Det. Henrik Bornemand. 31 Aug. 1706, og den gjorte Ligning fik Frederik 4des Confirmation af 25 Sept. 1706. 16) Hr. Johannes Hagerup blev 2den Kapellan den 2 Aug. 1710, 1ste Kapellan 10 October 1711, og døde faa Uger herefter i Pestens Tid. 17) Hr. Christopher Stabefeldt blev 2den Kapellan i den heftigste Pestens Tid i August 1711, men efter 8 Ugers Forløb døde han af Pesten 7 Octb., og blev begraven den 8 s. M. 18) Hr. Jac. Kiærup, var Amanuensis hos Biskop Worm, blev i Pestens Tid den 10 Octb. 1711 2den Kapellan, efter faa Uger, nemlig den 14 Novbr. første Kopellan. 1728, 3 Maj Provst og Sognepræst. (See foran S. 132.) 19) Magist. Christian Ramus, blev 2den Kapellan ved denne Kirke den 14 Novbr. 1711 i Pestens Tid. 22 Nov. 172, Sognepræst i Vordingborg. Kom 1730, den Septbr. atter til Kjøbenhavn som Sognepræst ved Helliggeistes Kirke. 1732 Biskop i Fyen. (Lit. Lex.) 20) Hr. Peder Ørslef, fød 1698 den 4 Jan., blev 1726 Kapellan i Korsøer, 2 Nov. 172. anden Kapellan ved Holmens Kirke, 2 Apr. 172. første Kapellan; 1733 kaldet til Sognepræst ved St. Olai Kirke i Helsingøer, hvor han døde 10. Juni 1748. 21) Hr. Andreas Kølmer, var først personel Kapellan til Sparboens Præstegield i Tronhjems Stift. 1728 var han Skibspræst i den kongl. Søtjeneste. 1729, 2 Apr. 2den Kapellan ved Holmens Kirke, 1733 første Kapellan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Regnskab over Nationalbankens Jndtægter og Udgifter for Bankaaret fra 1 Aug. 1827 til 31 Juli 1828 tilligemed en vedføjet Forklaring, som viser Bankens Status til bemeldte 31 Juli er udkommet og faaes hos Hr. Popp Østergade Nr. 72 for 40. Skill. Tegn. Nogle af Resultaterne meddele vi dette Blads Læsere i Forbindelse med hvad i forrige Aargang Nr. 6 blev anført. I. Bankhæftelsernes Beløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Beløbet efter Registrene 1813 var Rbdl. og efter det d. 31 Juli 1828. afsluttede Regnskab Altsaa Formindskelse 540000 72 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
af Beløbet d. 31 Juli 1828 var: Rbdl. 15,880,576 27 s. 1. Danmark 2. Hertugdømmerne. er som ovenanført.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
J Hovedsummen af de specielle Registres Beløb ere nogle Forandringer foregaaede ved Rettelser, samt Af- og Tilgange, grundede paa Revision og Undersøgelser, men alle disse ere i det Hele er betydelige imod den Forandring, der er fremstaaet ved de Afdrag, som paa Hæftelserne ere indbetalte, tildeels med Rettighed til at blive Mk. tionair, tildeels og for en stor Deel i Henseende til Hertugdømmerne, efter Patentet af 4 Julii 1818 ved Obligationer til forskjellig Rentefod. Beløbet af disse Afdrag, Afbetalinger og Afgang have udgjort i de tre sidste Bankaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Danmark. Hertugdom merne. Rbdl. tz. Rbdl. s. fra 1 Aug. 1825226. 319,372 73. II. Seddelmassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Den cirkulerende Seddelgjæld har siden 1813 til forskjellige Perioder været følgende: Rbdl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Af Rigsbanken Tid efter anden udgivet for 1818, 31 Juli, ved Overgang fra Rigsbanken til Nationalbanken, var Summen formindsket. 31,106,18 1820, 1 Aug. kun . . . . . 23,895,236 33 1827, 1 Aug. . . 20,290,805 36 1828, 1 Aug. beregnet at blive, efterat en Seddel-Inddragelse er effectueret. III. Den Nationalbanken ved Octrojen paalagte Obligationsgjæld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
1. Paa Beløbet af de for indløste slesvigholstenske Skatkammerbeviser paa 20 Rdl. slesvig, holst. Cour. udstædte Obligationer er i sidste Bank aar afdraget 100,000 Rdl., for Regning af Bank institutet i Altona, og denne Classe af Obligatonsgjælden, som oprindeligen var 5,000,000 Rbd. er nu kun 2,849, 120 Rbdl. Sølv. 2. Finantsernes Reservefond i uopsigelige Obligationer var oprindeligen da Rigsbanken begyndte, Mill. Rbdl., hvoraf aarligen erlægge 6 pr. Cent, eller 420,000 Rbdl.; de 5 pr. C. som Rente, og 1 pr. C. som Afdrag; i Bankaaret fra 1 Aug. 1825 til 31 Juli 1826 blev, efter Opsigelse fra Bankens Side, gjort et extraordinain Afdrag af 1/2 Mill.; og i det sidste Bankaar lig ledes 1/2 Mill., nemlig for Bankens Regn 200,000 og for Bank-Jnstitutets 300,000 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
foruden det fundationsmæssige, som var 177, Rbdl. 88 tz. Efter samtlige Afdrag rester m. kun 4,319,286 Rbdl. 44 s. S. IV. Anden paadragen Obligationsgjælds Beløb, 31 Juli 1828. Rbdl. Sal. 1. For et af Hs. M. Kongen til Banken overdraget Guldtaffel 2. For de efter Bekjendtgjørelse af 21 Juni 1818 udstædte uopsigelige. Bankobligationen, 3. For Obligat., udstædte for det efter Indbydelse af 4 Febr. 1820. stiftede Laan, og hvorpaa i dette Bankaar 100,000 Rbdl. ere afbetalte, foruden forhen gjorte Afdrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
J alt 4,75,600 V. Bankens Virksomhed ved Udlaan og Vexeldisconteringer:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Af det Banken eiede d. 31 Juli 1828, foruden Kasse-Beholdning etc., optage vi følgende Sum Sølv. Sedl. og T. mer: Rbdl. tz. Rbdl. s. Udestaaende almindelige Laan, samt i Bco. og Vexler
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
De af Banken disconterede Vexler. 162,273 73.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Jmod Vexelobligationer, udestaaende. Activa, som Banken i Anledning af dens Udlaan er kommen i Besiddelse af. S. og T. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
For Jndlaan var Banken skyldig. Jndskud til Aktier udgjorde d. 31 Juli 1828 den Summa 37,400 Rbdl. Sølv. VI. Sammenligning imellem Bankens Kapital Konto d. 31 Juli 1818 ved Overgangen fra Rigsbanken til Nationalbanken, og 31 Juli 1828. Sølv. Sedler. Rbdl. s. Rbdl. s. 1818 eiede Banken 1,831,10344 3859,75640 Altsaa . 122325831 – 2963,48226.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
J Henseende til Formindskelsen maae man bemærke de store Afdrag, der paa Obligationsgjælden have i Mellemaarene fundet Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Jndenlandske Efterretninger. Sidste Torsdag høitideligholdt det kjøbenhavnske Skydeselskab og danske Broderskab Hs. Maists. Kongens Fødselsdag ved et Diner af omtrent 100 Deltagende, hvorved Selskabet beæredes med deres kongl. Høiheder Prindserne Christian Frederiks, Frederik Carl Christians og Frederik Ferdinands høje Nærværelse. Ved denne Leilighed gjordes et, som det synes, meget heldigt Forsøg paa at forskaffe os en Kongesang, lig den med hvilken Englændere, Østerrigere og flere Nationer hilse deres elskede Fyrster. De Fordringer, man kan gjøre ved saadan Sang ere, at den maa være almeenfattelig og kort, og til en yndet Melodie, og disse Fordringer synes fyldestgjorte, ved følgende: "Dannerfolkets Kongesang. Til National melodien, Kong Christian stod etc. Kong Frederik velsigne Gud, Det er vor Bøn Beskjærm hans Dage, milde Gud! Gjør Du Ham hædret, stor og prud, Fra Ham gaae Held og Retfærd udFor Danmarks Søn, Hans Daad gjenstraale fjern og nær, Sit Folk han evig blive kjær, Og Danmarks Held for stedse være Hans bedste Løn. Kong Frederik velsigne Gud Og al Hans Slægt, Din Fred omgierde, store Gud! Hver Green, som gaaer fra Stammen ud, Forund Du dem, til sildigst Skud, Din Varetægt. Da vidne stolt, fra Nord til Syd, Til troe hengivne Danskes Fryd, Om Fredriks Værd og Kongedyd Hans holde Slægt!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Den 3 Jan. døde i Kjøbenhavn Frederik Ludvig Holbøll, Dannebrogsmand og Ridder af Dannebrogen, een i sit Fag sjelden Mand. Han er født den 14 Octbr. 1765 paa Frydenlund, i Sjælland, hvor hans Fader var kongl. Gartner og Slotsforvalter. Han fulgte sin Fader i Embedet 1788, blev ansat ved Universitetets botaniske Have som Gartner 1793 og gjorde samme Aar en Reise til Holland og England, 1809 blev han Dannebrogsmand og siden Ridder af Dannebrogen. Hans Fortjenester af den kongl. botaniske Have ere særdeles store. Under hans Pleie kom den til en saadan Fuldkommenhed, at den allerede i Aaret 1811 indeholdt flere phanerogame Planter, end der findes vildtvoxende i hele Europa. Man kan ikke gjøre sig en bedre Forestilling om den store Aarvaagenhed og Flid, der paa hans Side maatte anvendes, naar Alting skulde holdes i tilbørlig Orden, at allerede i det anførte Aar, altsaa for atten Aar siden, Haven var i Besiddelse af en saa betydelig Samling af Alpeplanter, at næsten ingen anden botanisk Have i den Henseende kan maale sig med den, og at dens Tilstand i det Hele var saaledes: omtrent 3000 Planter stode i fri Luft, omtrent 100 stode ude fra den Tid Frosten ophører til den igjen indfinder sig, 1500, som taale fri Luft saalænge Temperaturen ikke er under 3 Grader, stode den øvrige Tid i det saakaldte capske Huus; 200 der fordre samme Temperatur som Alpeslægten, havde Plads i Alpehuset, og udførtes ikke førend Temperaturen var 3 Grader, og 1000 der hørte til de saakaldte Varmehuse, det vil sige, som kræve i det mindste 8 Graders Varme. Alle hine Værter ere saa fortræffeligt ordnede, at det ved hver Vært anbragte Nummer henviser til den Reichardske Udgave af det Linneiske System med Tilføining af de siden 1779. bekjendt blevne Planter, Prof. og Ridder J. W. Hornemann har sat den Afdøde følgende Minde; hvad han var for sin Kunst og sin Videnskab, erindre med Savn hans Kunstbrødre og Botanikens Dyrkere, hvad han var som Fader og Broder føle dybt hans efterladte Børn og Søster, hvad han var for mig og for den Have, vi i 28 Aar enigen bestyrede, venter jeg aldrig erstattet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Blandede Efterretninger. De franske Omnibus. Bestyrelsen af de Kjøretøier, som kaldes Omnibus, har den 15de December forrige Aar aflagt sit offentlige Regnskab. Deraf udfaaes for det halve Aar (eller egentlig 6 Maaneder og 4 Dage, nemlig fra 11te April til 15de October) en Dividende af 9 pCt. Dette Udfald er et Beviis paa, at ethvert Foretagende, som svarer til den store Folkemasses Fornødenheder, stedse kan gjøre Regning paa lykkelige Resultater. Der gaves Omnibus i Nantes siden 1826, uden at tale om de Karosser til 5 Sous som allerede vare i Brug i det syttende Aarhundrede, og igjen bleve bragte i Gang af Hr. de Montmerqué. J November 1826 henvendte Stifterne af dette Foretagende sig fra Nantes til Hr. Delavau, angaaende Autorisering til at oprette lignende Transportmidler i Hovedstaden, men uden Virkning. En Societets-Contract med en Kapital af 500,000 til 2,000,000 Franker, alt efter Operationens Fornødenheder, blev undertegnet i Nantes i Juni og i Paris i August 182. Dette Societets Virksomhed skulde, naar det kom i Stand, udstrække sig nærmest til Paris, dernæst ogsaa til Bordeaux, Lyon, Marseille, Rouen etc. Efter nærmere Prøvelse opgav man dog Sagen med Hensyn til de tvende sidstnævnte Steder. Brugen af disse Vogne begyndte i Bordeaux i samme Aars October Maaned; men i Paris blev den ikke autoriseret førend Hr. de Beleyme komtil Politipræfecturen. En Ordonnants af 30te Januar 1828 tillod at sætte hundrede Vogne i Omløb. Dette Antal er ikke blevet naaet, og endog nu existere i Activitet kun 89 saadanne Kjøretøier med 821 Heste. Antallet af de udstædte Actier, hver paa 1000 Franker er 1232 og desuden endnu 120 ubetalte for dem, der føre Forretningerne, altsaa idethele 1352. Denne først i Nantes opkomne Brug vedbliver at existere, men derved har et Tab fundet Sted af 7431 Franker 39 Centimer; i Bordeaux har den Nødvendighed at dirigere de Vogne, som betiente denne Stad, til Hovedstaden, tilligemed Omkostningerne ved deres Indretning, foranlediget et Deficit af 200,666 Franker 81 Centimer; i Lyon, hvor man først nylig har gjort Begyndelsen, er medgaaet 4063 Franker 20 Centimer. Altsaa udgjør den hele Summa af Tabet 32,255 Franker 40 Centimer. Derimod er den rene Indtægt af Anstalten i Paris 152,448 Franker 20 Centimer; der har altsaa været 120,192 Franker 80 Centimer at fordeele iblandt Actiehaverne. Middeltallet af de Vogne, som have været i Virksomhed, udgjør 40 daglig, af hvilke enhver har transporteret 310 eller idet hele 12,400 Personer, saa at alle tilsammen fra 11te April til 15de October have befordret 2,530,624. Personer. De rigeste Indtægter gave Søndagen og Torsdagen. J det anførte Tidsrum ere kun 28 Heste døde af Sygdomme. Paa Indkjøbet af Heste ere anvendte 466,000 Franker, altsaa noget under 600 Franker pr. Hest; Fouragen for hver Hest (i 204 Dage) har kostet 275 Franker, Beslag og anden Udgift 24 Franker, og hver Vogns Vedligeholdelse 730 Franker. (Lit. Bl. d. B. H. 362.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Fra Spanien er den agtede Naturforsker og Botaniker Johan Pavon tilkjendegivet, at han maa søge sin Purtfication. Aar har han opholdt sig i Perus Skove, Bjerge, Ørken Egne, og derfra under Carl 4des Regjering bragt til Spa men uvurderlige Samlinger af Planter, Træer, Barksorter etc. og en Mængde paa Stederne gjorte Aftegninger. Da han med utrættelig Flid har i 20 Aar arbeidet paa sit pragtfulde Værk: Flora Pernviana, og skyer Omgang med sin Videnskab, forene at beskæftige sig med Mennesker, saa er det ubegribeligt, hvad der har kunnet gjøre ham mistænkt i Regjeringens Øine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Den i Madrid levende Hertuginde af Alagon, Enke efter den berømte Greve af Aranda, der under Carl 3die var Statsminister, en Dame af 66 Aars Alder, er behæftet med en mærkværdig Idiosyncrasi. Saasnart et Uveir nærmer sig, mister hun Tale Evnen, og faaer den ikke igjen, førend efter en aatte Dags Tid, imidlertid holder hun Sengen. Personer der ofte komme til hende ere vante til at see hende, naar et Uvejr trækker op pludseligen at standse i Talen, og ved Tegnsprog, saa snart som det organiske Sprog ophører, fortsætte hvad der tales om.