JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-25
Natten imellem den 19de og 20de Junii er Ul. ved Jndbrud igiennem et Vindue stiaale me fra Gaardfæsteren Niels Sørensen Bonde i Gar then Bye, som er bortført: en blaa nye Vad. mels Mands=Kiole med lyse og mørke Kameel haars Knapper, en dito Kiole noget ældere med Kammelhaars Knapper af Couleuren, en blaa Vadmels Vest med 2de Rader runde Sølv=Knapper, en blaa Klædes Vest med 2de flade Rader Sølvknapper, en rødstribet Femskaftet TøisUndertrøie med Metal=Knapper, 2de sorte Hatte, den ene nye. Desuden af Niels Bondes Moders Tøi, endeel baade Gang= og Linklæder, hvorunder var, som kan savnes, 2de silke Klæder, 2de røde Klæder, samt en sort Fløiels Kyse, der alt havde lagt i Stuen, hvorJndbruddet skeede, fra et Bryllup, de nogle Dage forved havde været til. Dagen forved faaes 2de friske og unge Karle i Byen, der gav sig ud for Natmænds Folk, og var klædt i korte blaae Trøier som Skibskarle; hvilke haves mistænkt. Faldbydes noget af det Anførte for velsinde Mennesker, da formodes det anholdt og derefter anmeldt, enten for Eieren eller mig underskrevne, som derfor erbyder en passende Douceur, og ellers vil erkiende saadan Reedelighed med Taknemmelighed. Friisenvold, den 23de Junii 1794. O. Friis. Maa Pallisberg Gods, er død Aftægtssidderen og Enkemand Paul Bertelsen i Bendisgaard, Stabye Sogn, Ribe Stift uden Livs Arvinger, hvis ubetydelige Efterladenskaber, nemlig: hans og nogle af hans forhen afdøde Kones Gangklæder, strax efter Dødsfaldet blev registeret og forseglet; Og da der, under Skiftet ved Boets Aabning 30te Dagen den 3die Julii sidst, blev anmeldt af tilstædeværende: det de ei vidste hvem den Afdødes Arvinger vare, eller hvor de sig opholdte, ligesom og at han hist og her skulle have Penge tilgode; Saa uagtet Stervboen neppe formaaer at udrede Skiftets og dette Avertissements Bekostning, indkaldes dog herved 3de Gange i Raad udi Stiftets Aviser, bemeldte afdødes Arvinger, om nogle ere til, saavelsom Stervboets samtlige Credi= og Debitorer, at møde eller møde lade udi bemeldte Bendisgaard 6te og 12te Ugersdagen (som bliver den 14de August og 25de September førstkommende) da Skiftet efter bemeldte Afdøde, der disse Tider foretages hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet, alt for at efterkomme hvad Lovene bepligter dem til efter død Mand. Pallisberg, den 4de Julii 1794. J. R. Linnet. Fuldmægtig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-07-25
Med sidste Skiftesamling udi afg. Hr. Told J. Consumtions Jnspecteur Maximillianns Vilhelm Hansens Stervboe, blive Auctionerne over Boets faste og løse Eiendomme bestemt at holdes udi Stervboegaarden paa efterskrevne Tider, saasom: a) den 23de Julii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 første Auction over Gaarden, No. 79, i Adelgaden beliggende, den bestaaer af 1 Forhuus til Gaden, 13 Fag, 2 Etager Muur= og Bindingsværk med Steentag; 1 Sidebygning 6 Fag, 2 Etage og 12 Fag 1 Etage, ligeledes Muur= og Bindingsværk, med Steentag paa de 6 Fag, og Straaetag paa de 12 Fag ; og 1 Tverhuus 13 Fag, 1 Etage, ligeledes Muur= og Bindingsværk med Straatag. b) den 24de dito, om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dage, Auctionen over Løsørerne, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Tin, Messing, Jernfang, Porcelain, Glas og Steentøi, samt Meubler og Trævare, Senge og Gang klæder, Ulden og Linned, Skilderier, Bøger. Kakkelovne og adskilligt meere, saavelsom over 4 Kiør. den 26de dito, om Eftermiddagen Kl. 3 Auctionen over Stervboets Afgrøde paa de af den Afdøde i lejehavende Jorder, bestaaende af 6 Skpr. Rug, 2 Skpr. Hveede og 3 Tdr. Bygsæd, samt Græsningen. d) den 30te dito om Eftermiddagen Kl. 3, 2den Aucton over bemelte Gaard. og e) den 6te August næstefter om Eftermiddagen Kl. 3, tredie og sidste Auction over Gaarden. Alt paa de Conditioner, som paa Auctionsstædet nærmere blive bekiendtgjorte, og forinden kan erfares hos mig. Middelfart den 28de Junii 1794. J. Bluhme. Gindskiøndt vi ikke formode, at nogen har noget lovligt Krav til vores afdøde Faders og Svigerfader Hans Kalhauges Boe her i Ribe; saa indkalde vi, som hans eneste og myndige Arvinger, dog herved offentligen alle og Enhver, som maatte have nogen Krav i Boet, af hvad Slags det end være maatte, at de dermed fremkomme for os inden 12 Uger fra Dato under Fortabelsen af deres Ret. Ribe, den 10de Julii 1794. Barsballe. Giertrud Kalhauge. Ole Kalhauge. Curator J. Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-01
J denne Staternes Tilstand maae, ligesom ved enhver modsat Contrast, Philosophie, Opklaring og Sandhed være farlige. - Farlige; men for hvem ikkun for dette Chaos af den herskende Fordærvelse, Tvende Arter af Mennesker, der begge ere yderst foragtelige og skadelige, omendskiøndt der findes overalt nok af dem i Literaturen, nemlig Folk, som troe at kunne smigre for de Store ved falske Forestillinger, og Folk, som finde en Fornøielse i, af, jeg veed ikke hvilket, Had og Partiesyge, at være offentlige Angive re af de uskyldigste Undersøgelser, og søge Gift der, hvor de selv hendrage Gift, disse, siger jeg, ville vel ikke forsømme, at erklære dette billede, som jeg her har opstillet og Histori en, som dennes Sværtning og Bagvaskelse hos Publikum, og at beskylde mig for at ville bringe Publikum i Oprør imod Historien. De, som tænke saaledes, og anklage mig, som den, der har fornærmet Historien (thi hvad bliver ikke nu omstunder fornærmet, og hvad foruden Sandheden, der er fredløs og landflygtig, er der ikke Fare ved at fornærme) vil jeg blot ønske en nøiere Bekiendtskab med Historien. Naar de studere den, ville de finde, at hidindtil hverken Regenter eller Ministre eller Privarpersoner, hverken Regiering eller Folk, tage ne samlede eller adskilte, have fundet det Middel, i Statskunsten at være sikker, viis og lykkelig; at dette Middel hidindtil stedse er søgt paa en Vei, hvor man ikke finder det, og at Hovedbevægelsen af de nuomstunder havende Jdeer er rettet derhen, om vi skulle søge det paa en rigtigere Vei. At ville slutte af det, jeg har sagt, at der ikke have været nogle sikre, vise og lykkelige Regentere, vilde være een af de Urimelig der, som man paadigter en Skribent, for at finde ham dadler og strafværdig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-01
Vi holde os til den almindelige Historie, herskende Jdeer og Misbrug, men ikke til enkelte Tilfælde og Afvigelser. Og saaledes som Historien og Statskunsten hidindtil ere, kan intet besværligere, uhensigtsmæssigere og undturligere være udtænkt for den hele Menneskehed fra den Største til den Mindste, end deVil man desuagtet lade det blive ved de gamle Jdeer, med hvor hastig Flugt endog Tidernes Aand iler med nye Jdeer, saa opkommer sikkerlig en Guidning, netop ligesom naar et yngre og muntrere Hof opvoxer ved Siden af et gammelt alvorligt og devot Hoff, og det kommer da an paa, hvilket af dem skal vige. Men vil man selv befrie sig fra Byrden, af de gamle Jdeer, eller føler man, at man ei længere kan giøre Modstand, hvad kan da være fornuftigere, end at tilstæde Fremgangen af de nye Jdeer. Opklarende Jdeer skade altsaa de dunkle Begreb, Sandhed skader Vildfarelsen og Retskaffenhed Bedrageriet; men de skade dog ikkun ved en uformodentlig Forvirring, naar Dunkelhed, Vildfarelse og Bedragerie aldeles ikke vil vige, og tillade Trangen til nye og bedre Jdeer at fremkomme. Med et Ord, Opklaring bliver ikkun formedelst en ufordragelig Undertrykkelse opirret til Modstand. Udebliver denne Undertrykkelse, som ikke bør tilraades nogen ædel og sandhedselskende Mand, der vil sit eget Vel, og til hvis Udøvelse ingen menneskelig Magt er beføiet, med mindre den vil tilintetgiøre guddommelige Rettigheder og Love, saa gaaer Opklaringen en meget rolig, stille, fredelig og neppe mærkelig Gang. Det eneste Tilfælde undtaget, naar Opklaring bliver voldsømt undertrykt, og altsaa bekommer en fælles Jnteresse, der foreener alle dens Dyrkere og Tilhængere til Modstand *), er det ganske tvertimod dens Natur, at stifte Sekter, at giøre Partier, at danne Complotter og at opvække Oprør. Dens første Lov er, ikke at staae under nogen anden endOpklaringens Magt; ikke at adlyde nogen Anfører uden Sandheden; ingen anden Magt at bruge, uden Lys. Det første altsaa, som de giøre, der ville tiltage sig et utilladeligt og ufornuftigt Herredømme over Menneskene, det første Skridt af Partiaanden er, hvilket Frankerig nu beviser, at forhindre Opklaringen, Erfaringen viser, at intet Skrivt nogentid er blevet undertrykt eller forfulgt, uden at jo to tre eller flere derved dre blevne fremkaldte eller foranledigede. Bliver nu Forfølgelsen ofte igien tagen, saa opstaaer tilsidst en Giering i Gemytterne. det er, at forbyde Tænke, Tale og Trykkefrieheden. Jkkun Venner af Oprør, ikkun blinde, formastelige, regieresyge og ærgierrige Mennesker, ikkun Folk, som skiælve for Menneske og Regentvel, efterdi de opofre dette til deres egen Egenkierlighed, kunne faae i Sinde, at ville efterligne hine despotiske Foretagende. Retmæssige Regentere kunne aldeles ikke selv regiere, eller giøre sig og sine Undersaatter lykke. lige, uden en frie og fuldkommen Opklaring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-01
Nogle Exempler af Historien kunne nøiagtigere bevise dette. Om Folkerepræsentationens nærværende. Tilstand i Storbrittannien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-01
J Aaret 1428 fandtes i England og Vallis 1250000 Valgmænd, hvilke under Henrik den 6tes Regiering bleve formindskede til 214000. Af disse valgde 130000 Borgere 92 Repræsentantere for de 52 Grevskaber i England og Vallie; 43000 valgde 52 for 23 priviligerede Stæder, (Cities) og begge Universiteter; 41000 valgde 369 for 129 Stæder, (Towns) og Smaastæder (Flekken).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-01
Af de Smaastæder, som i Begyndelsen, sendte Repræsentantere til Parlementet, have 65 mistet dette Privilegium af adskillige Aarsager. Nogle ere endnu i en ringe Tilstand, og føle ikke meget dette Tab formedelst deres liden Vigtighed; men andre, saasom Manchester, Leeds, Halifax o. fl., hvilke siden ere komne i Veiret, klage høit over den ulige Repræsentation. Repræsentanternes Jnddeeling er følgende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-01
40 Engelske Grevskaber sende 80 Medlemmer 19 Engelske Stæder, London undtagen, = = = = 38 London. Transport 118 Medlemmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-01
De tvende Universiteter = 33 Engelske Stæder, som have to eller flere Markeder og Ugen. af hvilke Abington allene sender ikkun et Medlem, men hver af de andre to = = 130, Engelske Stæder, som have et Marked om Ugen, fra hver to Medlemmer = = 260 4. Engelske Stæder, som ikkun have et Marted om Ugen, og sender ikkun een Repræsentant 17 Engelske Byer (Flekken) hvoraf enhver sender 2 Repræsentantere = = Samtlige Medl. i England 489. i Vallis 24. i Skotland 45. Samtlige Medlemmer af det Brittiske Underhuus = 558 I Henseende til Eiendommene sees Repræsentationens Ulighed best af Landtaxen. F. C.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-01
Grevskabet Midlesex, London og Vestminster, indbegrebet, vælger 8 Parlementslemmer, og betaler i Landtaxe 307140 Pd. St.; Grevskabet Cornvall derimod, som vælger 44, betaler ikkun 31976 Pd. St., og det heele øvrige England 1638497 Pd. St. Paa denne Maade blive fleere end 500 Stæder i England ikke repræsenterede. Hr. Pitt, da hans politiske Dyder endnu vare dadelfrie, gjorde selv i Aaret 1785 et Forslag til en Parlaments Reform, og vilde, at 36 Byer, skulde betages deres Valgrettighed, og deres 72. Repræsentantere fordeeles under Grevskaberne; men Forslaget blev ikke antaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-01
Efter det brittiske Folks Theorie, skal det heele brirtiske Folk repræsenteres i Parlamentet, undtagen de ikke naturaliserede Fremmede, Mindreaarige, Tiggere og overbeviiste Forbrydere i Fængslerne. Den vise Hensigt var, at intet Paalæg skulde kunde legges paa en Britter, uden med den Repræsentants Samtykke han selv havde valgt; og at han ikke skulde være underkastet nogen Lov, som den Repræsentant, i Forening med de andre Medlemmer, ikke have de billiget. Men saa mange fordum anseelige Stæders Aftagelse har forandret denne første Plan, og indført den ganske modstridige Uorden, at 150 Besiddere af slige forfaldne Valg stæder sende nu det største Antal Medlemmer i Underhuset. Landets Historie, saa og de endnu synlige Rudera i disse Stæder, bevise tilstrækkelig deres forrige bedre Tilstand, hvorved de fortjendte denne vigtige Rettighed; men vedden Revolution Naturen har foreskrevet, hvorved Kongeriger blive til Ørkener, og Ørkener, til Kongeriger, have disse Stæder lidt en Forandring, som følgeligen ogsaa giør en Forandring i Valgordenen høist nødvendig. Det bekiendte Sted Old=Sarum, som ikkun bestaaer af en eneste usel Hytte, sender to Repræsentantere i Parlementet. Den Bye Vinchelsen i Susser, tilhørende en Britter, som er bleven riig i Jndien, har nu ikkun tre Valgmænd; og Byen Bossigney i Cornvall havde ikkun een Valgmand i Aaret 1784. Der ere fleere slige, Tilfælde, saa at een saa kaldet Eier af en Bye, som Søen har opslugt for længe siden, spiller en Valg=Kompedie hvert syvende Aar, og farer med sine Venner i en Baad til det Sted, hvor Byen fordum har staaet, og her vælges med alle Formaliteter to brittiske Lovgivere. Da Eiendom gielder meere hos Britterne, end alt andet, ja meere end Frieheden selv, hvilket deres gamle og nyere Love bevise nimodsigeligen; saa sige de politiske Sophister i Skiemt, at Parlementslemmerne ikke blive eegentligen Valgmændenes Repræsentantere, men Eiendommens, hvilken de udse ved Valgene. Statsborgernes Dyder og Fortienester have sielden nogen afgiørende Indflydelse derved. Under disse Omstændigheder behøver Hoffet ikke at frygte for nogen Minoritet paa sin Side, da de Vælgende, endogsaa de Ubekiendte, trænge dem frem i Hobetal, og der desuden ere saa mange Pladser i Underhuset besatte med Hofbetientere, Pensionister og Officierer af Søe og Landmagten, hvilke have meere Ærgierrighed end Patriotisme. Hertil kan endnu regnes mange, som staae i Forbindelse med Hof set ved deres Slægtninger, saa og Regieringens Leverandeurer, dernæst dem, som have private Hensigter, og smigre for Ministeren, saa og det ostindiske Compagnies Forstandere, med deres talrige Tilhængere, hvilke næsten alle ere paa Regieringens Side.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-01
Jblandt Valgstæderne ere der 30, hvoraf enhver ikke haver over 20 Valgmænd, og hvis 575 meest fattige, ja meget fattige Borgere, sende 60 Repræsentantere, det er den niende Deel af alle Englands og Skotlands valgte Medlemmer i det Brittiske Underhuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-01
Det sidste Parlement, som blev ophævet 1790, bestod af Følgende: Jrlandske Pars og Brittiske og Jrlandske Pairs's Sønner = Militaire af Søe og Landmagten = =
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-01
Lovkyndige. Londonske Kiøbmænd = Kiøbmænd fra Landstæderne = Transport 333.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-01
Parlamentslemmer, som staae i For Forbindelse med det ostindiske Compagnie. Jordejere og andre, som ikke høre til ovenmeldte Klasser, Tilsammen 558 Repræsentanternes Udvælgelse, giver det største Malerie af Britternes Sæder; thi det sætter ikke allene alle Folkeklasser, men endog enhver enkelt Person i Bevægelse, uden Undtagelse af Stand, Alder og Kiøn, Fonemme- og Ringe, Rige og Fattige, Unge og Gamle, fra Monarchen til Fiskerkonen, og fra Oldingen, som støtter sig ved sin Stav, til den kaade Skoledreng, allevegne i store og smaa Steder, Byer og Landsbyer; en Deeltagelse, som man opholder sig over i uindskrænkede Monar chier, og hvorom man ikkun kan giøre sig det rette Begreb i Fristater. Hvad en Jndvaaner i en saadan Stat føler ved høitidelige Leiligheder, viser han og meddeeler det til Fremmede, om de have nogen enthusiastisk Gemytsbeskaffenhed. Valg. Candidaternes Ansøgninger blive indførte i de offentlige Tidender, sendte til Valgmændene i deres Huse, og uddeelte paa Gaderne. Der roser enhver sin Kierlighed, til Sandhed, sin Ugennyttighed og Retsindighed, og taler og sin Ære, om sin Taknemmelighed og om sin Nidkierhed for det almindelige Beste. Fornemme Mænd, endogsaa Damer, giennemvandre Gader og Stræder til Fods, for at samle Stemmer Huus fra Huus, hvorved de hverken spare Bønner, eller Høfligheder eller Løvter. Der gives store Middagsmaaltider og Baller, der aabnes Spise qvarterer, Viin, og Ølhuse, ikke allene for Valgmændene, men da her er ingen Tid til at prøve, om Stemmerne ere ægte, ogsaa for enhver, som vil spise og drikke for intet. Paa de store Landeveie seer man nu en Vrimmel af Vogne og Ridende, som overgaaer al Forestilling; thi de Borgere, som boe langt fra deres Fødselsted, blive ofte i hundrede Tal bragte fra deres Boepæle til Valgstæderne, paa Valg Candidaternes Bekostning. Saaledes fare heele Rækker af Vogne i Procession under de Reisendes Fryderaab og Hestenes Styrtning, af hvilke man paa denne Tid finder en Mængde døde paa alle Landeveie. Følgende Samtale viser rigtig Handlemaaden i de smaae Valgstæder: "om jeg giver Dem min Stemme, vil De da lade os bygge, en Broe her, Ja ganske vist. Vil De skaffe os en nye Klokke til vor Kirke? – Meget gjerne. - Jeg vilde gjerne anlegge et Vertshuus, vil De skaffe mig Frihed dertil - Dertil er jeg ganske villig. - Vil De anbringe min Søn ved Accisen? – Derom kan de være forvisset. Efter Valget finder man, at Broen vilde koste formeget; at Kirken behøver ingen Klokke; at der allerede ere formange Vertshuse, og at der er ingen Plads ledig ved Accisen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-01
Økonomisk Erfaring. De almindelige bekiendte Piil=Urter pleie, i vaade Foraare og paa sildt Land, ofte saaledes at tage Overhaand iblandt Sommerkornet, at de næsten ganske tilintetgiøre den forventede Høst. Jeg veed ikke, om der er noget tilforladeligt Middel bekiendt, som kunde afværge denne Fare, eller om den Omgangsmaade, som jeg i saadant et Tilfælde har brugt og som lykkedes overmaade vel, kan være brugt af flere. Jmidlertid vil jeg her fortælle mine Læsere den, til behagelig Brug i slige Tilfælde. For nogle Aar siden vare Piil Urterne, i den Egn hvor jeg da boede, overmaade væld ge i Havren, og hver Mand klagede med Ret derover. Ogsaa jeg havde et Stykke paa en 3 a 4 Tønders Udsæd, som frem for det øvrige var fuld deraf. Ved Midtsommers Tider stode Piil Urterne en halv Alen lange, saa tet som en Børste, men ingen Havre var tilsyne. Kuns naar man skiød Ukrudtet tilside, sandt man Havrespirer paa en god Fingers Længde, som vare nær ved ganske at blive qvalte. Jeg saae snart at jeg under disse Omstændigheder ikke kunde vente nogen Høst, og besluttede derfor at giøre et Forsøg som faldt mig ind, og som dog i det mindste ikke kunde giøre mit Haab ringere enddet var. Forsøger bestod deri, at jeg lod det heele Stykke slaae, som man slaaer Græs, dog ikke alt for nær ved Jorden. En Pige fulgte strax efter Leen, sankede med en Rive det af meiede Ukrud, og har det uden for Ageren. Dette havde de ønskelige Følger. Havren fik Luft og kom sig snart, og alle Pil=Urter, som vare blevne afmelede, viisnede bort. Min Havre, udmærkede sig paa en meget fortrinlig Maade, og da de allerfleste Landbesiddere paa den Mark neppe høstede meer end Udsæden igien, fik jeg en fuldkommen god Høst. Jeg er vel fornøiet, at jeg siden den Tid ikke har havt Aarsag til at behandle noget af mit Korn paa samme Maade, ikke desmindre troer jeg, at denne Erfaring i slige Tilfælde kan bruges med stor Nytte, saavel ved Byg, som Havre=Sæden, ja kanskee ligesaavel mod Agerkaal og andet Ukrud, som paa Pil Urter. En Hændelse, som en paalidelig Mand har fortalt mig, stadfæster denne Formodning. Manden fandt nemlig at et lidet Stykke i en af hans Havreagre, stod uforlignelig meget bedre end alt det øvrige. Aarsagen dertil var at Drengen havde tøiret en Hest for nær ved Ageren, da Havren endnu var spæd og Ukrudtet i fuld Tilvæxt. Hesten havde afbidt det ene med det andet, saavidt den kunde naae, hvorved da Ukrudtet var bleven standset i sin Væxt, men Havren ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-01
Bekiendtgiørelser. Cofter Vedkommendes Begiering, bliver Selveier Niels Thomsen Breining i Ganerslund Bye, Gauerslund Sogn, Coldinghuus Amt, hans Eiendomme ved offentlig Auction opbuden til Bortsælgelse, førstegang den 28de Julii, anden Gang den 31te f. M. og 3die Gang den 4de Augusti næstkommende, alt og Formiddagen Kl. 10, og ved 3die Auction absolut bortsolgte, om antagelig Bud skeer. Eiendommene som skal sælges, ere følgende: 1) Den bekiendte gode og anseelige Gauerslund Kirke, i Riber Stift, Coldinghuus Amt, med Jura Patronatus & Vocandi, matriculeret for Hartkorn 60 Tdr. med tilhørende Kirkejord, skyldende for Hartkorn Ager og Eng 12 Tdr. 2 Skp. 1 Alb. og Skov 1 Fdkr. 2) Hans eiende Selv eier Halvgaard, beliggende i bemeldte Gauerslund Bye, skyldende af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skp. 1 Fkt., samt Skov 1 og en halv Alb. 3) Tvende Selveier Boelstæder i Breining Bye, skyldende af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 5 Skp. 2 Fkr. 1 Alb. Hvilket herved offentlig bekiendtgiøres til Lysthavendes Efterretning, ligesom og Auctionen holdes i Niels Breinings iboende Gaard i Ganerslund bemeldte Dage og Tider, hvor de Lysthavende altsaa ville behage at møde, og hvor Conditionerne bekiendtgiøres, hvoriblandt og er denne Post, at Kiøberen kan oppebære indeværende Aars Kirke=Tiende, samt indhøste Gaardens Avling, saaledes som den nu forefindes. Auctions=Conditiontrue kan og forinden Auctionen, faaes til Eftersyn hos Sr. Hvas i Andkiær pr. Weile, og hos mig underskrevne. Fridericia, den 10de Julii 1794. H. Buhl. Auctions=Directeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-01
Afgangne Tolder Jessens forhen tilhørende g iboende Gaard Nr. 12 paa Overgade udi Odense, er underhaanden og strax at faae til Kiøbs hos Hr. Birkedommer Lund sammesteds, som til Salget har Eierens Commission. Til behagelig Efterretning for Liebhabere, som ikke kiende denne Eiendom med sine Herligheder, meldes: at Gaarden ligger paa een af Byens reeleste Gader og bedste Byggepladser, lige udfor Skiolden, imellem Hr. Lieutenant v. Sart ges Gaard paa den østre og Hr. Kiøbmand Riissings iboende Gaard paa den vestre Side. Den bestaaer til Gaden af 8te Fag 2 Etager, stærk Ege Bindingsværk, med muret Gevelstkielder, under, Jndkiørsel og Portrum, en Tilbygning af 9 Fag, ligeledes 2 Etager, vendende ud imod Gaarden og med Stokværks Kielder under; udi underste Etage, er til Gaden 2de skiønne Værelser, Sovekammer, et meget rummeligt Spisekammer, Pigekammer, et Giestekammer og en meget smuk Stue ud imod Gaarden af 5 Fag. Den øverste Etage, hvortil meget beqvem Opgang er i Porten, bestaaer til Gaden af en Hiørnesahl paa 3 Fag, og en større dito paa 5 Fag, betrukne og malede, et vel indrettet Kiøkken, Spiiskammer, Pigekammer, Dagligstue, Sengekammer og 2de Værelser mod Gaarden. Udi Gaarden en Sidebygning mod Østen, hvorudi er Domestique=Værelse, Bryggerhuus og Kudskekammer; en dito Bygning mod Vesten, til Vognremis, Brændehuus, Mødingsted og Locum tet derhos; en Tverbygning med Stalderum til 8te Heste, Hakkelselde og Rullestue; en anseelig og vel anlagt stor Hauge, med Lysthuus og mangfoldige unge Frugttræer af næsten alle Slags; en Leievaaning paa 6 Fag med Gaardsrum, stødende til Haugen og vendende udtil de saa kaldet Bangsboder. Udi Kiøbet kan og medfølge en i forreste Stue i underste Etage staaende Jernkakkelovn, med Tud og Tromle samt 13 Messingknapper. Gaarden kan beboes af et Herskab, og ellers logere 2de honette Familier, uden mindste Felledskab med hinanden, og om alt accorderes, som meldt, med Hr. Birkedommer Lund.