Berlingske Tidende, 1825-03-04
Det Churfyrstelige Ministering for det Indte har ved de fire Regjeringer opfordret Landets 22 Kredsamter til, i Forening med Politie=Commissionerne og Medlemmerne af Landhuusholdnings Selskaberne, at besvare nedenstaaende Spørgsmaal (hvoraf vi udelade de talrige Underafdelinger). Der vil paa denne Maade blive skrevet meget om de Gienstande, hvorom der spørges, og vist no ogsaa meget godt og forstandigt. Himlen give, at Landets Nød derved maa blive noget formindsket: l. Indskrænke de lave Priser sig til Korn, eller udstrække de sig ogsaa til andre Land=Producter H. Er Aarsagen til de nærværende lave Priser alene at søge i de dste Aars rige Høst, og altsaa at betragte som forbigaaende, III. Naar Spørgsmaalet under 11 kuns tildeels kan besvares be Ende, og der saaledes ogsaa maa antages vedvarende Aarsager, høiste ere disse Aarsager, navnlig i Churhessen og dets nærmeste Danne Herved spørges iblandt andet: Hvorledes lader det sig erfare: at Befolkningen, og derved naturligviis ogsaa ConsumtioMan er betydelig tiltaget efter Kokoppernes Jndførelse, og at Brændeniins Brænderierne ere udvidede, men at dog Behov og Handel i andre af Landet ikke er udvidet, men snarere indskrænket den Oplysning af de sande Aarsager til den nærværende betænke tilstand vil det da vise sig, om der gives Midler, hvorved Stats ringen kan afhielpe eller lette den, og vi vente passende Forslag, øver. Men derved maa der fres hen til, at Handelens Befordring. at ikke er i een Stats Magt, og at en Formindskelse i Undersaatternes Skatter, samt disses Forandring til Naturalafgifter er umuelig, og navnlig at yttre sig over: A. Hvorvidt det maatte være raadeligt og muligt paa een eller anden Maade at indvirke paa Productionens Formindskelse, i Særdeleshed 1) ved at indskrænke Kartoffelavlen og Fabricationen af Kartofler, 2) ved at forandre Vexeldriften, og 3) at fremme og befordre Dyrkningen af Handels= og Jndustrie=Planter, B. Hvorledes Afsætningen vil kunne befordres, og især 1) naar Overflødigheden ikke var varig, ved at oplægge Kornet i Magazirer, eller maasker ved at danne private Selskaber ved Hielp af Actier, og naar dette var Tilfældet, om der i Kredsen lader sig vente Foretagen da at da Slags, um a 9 Deraskan i Attunge ter a. Deel skulde synes varie, om og hvorledes der da kan virkes til større Forbrug i det Indre og til Udførsel. Enden, den 22de Februar. Den imellem Enden og Larrelt ved Digebrudet opkomne dyde Sump er ved mange hundrede Arbeidere, og begunstiget af det skjønneste Veir, lykkeligen omdæmmet, saa at en sædvanlig Flod kan afholdes. Vel har den i forrige Uge indtraadte Springstod over stredet Dæmningens Høide, men dog ikke gjort nogen videre Skade, Ogsaa er Gjennembrudet af Middelvoldene lykkeligen stopper, ligeledes Digebrudenne ved Oldersum og Knocken. - Den store Mangel paa Faschiner, som udfordredes til de ovennævnte Arbeider, har foranlediget den Beslutning, at kappe alle Træerne paa den herværende Stadsvold, Emdens Beboeres Hovedspadseregang ; dette er ogsaa raskt iverksat, og derved er da og Digebrudets Stopning lykkeligen fuldbyrdet. Den Nordre Port nedrives, for med Gruset og Stenene at fylde Afgrundene i vore Gader, til hvilket Øiemed der ogsaa bortgaves Jord fra forskjellige Steder af Volden. Endskjønt flere Hundrede Arbeidere dagligen ere i Virksomhed i Gaderne, saa gives der dog endnu adskillige Egne i Staden, hvor man har megen Besværlighed ved at komme igjennem tilfod, og slet ikke kan ride eller kjøre. De sov Digebrud, som Stormfloderne den 3die og 4de d. M. foraarsagede i Greetsyhler Havnen, ere, ifølge Breve af 17de, allerede saavidt istandsatte, at de kunne udholde en middelmaadig Flød.