JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-09-24
Candagen den 1ste October bliver ved Auction i Huset Nr 249 i store Sarauw. M Kongensgade om Formiddagen Kl. 9 bettsolgt, den at CapitanHans Peter bouker med Kaperen le Revenant, Skibet Niinco, forhen sort at Captain Snoog, hertil indbragt, og ved Over-Admiralitetsretten priisdomme Ladning, bestaaende at 40 Fade raffinerede Sukkere, circa 26000 Pd. 52 Foustager hvide dito, circa 30000 Pd. 100 Kister, dito dito, circa 70000 Rd. 36 Foustager St. Croix dito 39 ballet Bomuld. circa 1300 Pd. 32 Sække dito tildeels beskadiget, hvorover de trykte Fortegneiser nogle Dage forinden Auctionen kan erholdes hos Mægler. Hans J. Herlow. andagen den 1ste October førstk. om Eftermiddagen imellem 4 og 5 Ø. net bliver ved en eneste Auction, som holdes hos Procurator Fug paa Vestergade No. 7 opbuden, for om antageligt Bud skeer, til den Høistbydende at bortsælges den i Klædeboe Qvarteer under nyeste Matreka. No. 5 og 5 ud til Klædeboderne og Frue Kirkegaard beliggende Grund af Qvadrat Jndhold omtrent 1675 Alen, med derpaa værende berydelige Rudera. Conditionerne, hvorefter Grunden sælges, faaes ti Eftersyn paa fornævnte Procurator Jnges Contoir 8 Dage før Auctionen afholdes. Og tiener til Liebhabernes Efterretning, at flere Auctioner ikke blive afholdte over bemeldte Grund. Tirsdagen den 2den October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, & lader forrige Skovrider Wiinholt, formedelst hans Forflyttelse til Norge, ved offentlig Auction bortsælge, i Maarum Skovridergaard, endeel Linned, Sengeklæder, Boeskud, Avlings; og Gaardsredskaber, Vogne og et nyt pletteret Stietøi, gode Kiøre= og Rideheste, samt endeel udsøgte Malkekøer, Qvier og Sviin. Hvilket til de Lysthavendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Cataloger bekommes hos Hr. Panor Gryne, i Helst gøer, Martin Adel i Frideriksborg og mig Undertegnede. Esbønderup, den 15de September 1810. Lemvigh. Sirsdagen den 2den October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, & lader Hr. Agent Klingberg ved Auction i Huset paa Hiørnet af store Kongensgade og Tvergaden Nr. 48, formedelst Forandring af Boepæl, bortsælge endeel Løsøre og Effekter af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Blik, Porcelain, Steenter og Glas, M. hognie og andre Meubler, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Chatoller og Stave, der iblandt ogsaa et Klaveer af Müller og et Claviceng i Mahonie Kasse; en stor Dollands Kikkert paa Stalig med Apparater i M. hognie Kaffe, videre, adskillige Trævare, jernbundne Kar, Tønder og Baller, 9 Fag Forsæts Vinduer med store Ruder, nogle Porte og Døre med Jernbeslag, 2 Steenbøgener, adskilligt Pakhuus Inventarium, Vinderguge, endeel gammelt Jern og nogle Kasser og Founager, en Stump Muursteen m.v. saa og Linned, Sengeklæder og Bøger; alt imod Betaling ved Tilslaget eller Paa fordring til Prokurator Payagt, boende i Løvstræde No. 123, hos hvem, saavelsom paa Auctionssedet Catalogi bekommes i 3 Dage for Auctionen.
Berlingske Tidende, 1810-09-24
Mølle Auction. Onsdagen den 24de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Elbye Mølle ved Odense ved een holdende Auction til den Høistbydende solgt: 1. Eibye Mølle, som staaer for 30 Tønder Kølleskyld, og Ager og EngsHartkorn 1 Td. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., beliggende uden for Odense St. Jørgen, port, og er en af de Møller, som forestaaer denne Kiøbsæds Maling. 2 Piente Mølle, som ligger i Odense, og bruges under eet med Eibye Mølle. J Ebye Mølle ere 3 Korn Qværne, som drives med lige saa mange Vanhjul; derved er en for sig selv opbygt Grubbemølle, og endnu en Maltmølle med 2 Qværne og et Stampeværk. Alle disse Mølleværker, have deres Vand af den Sønden for Odense løbende store Aae. I hjente Mølle ere 2 Qværne, og en destemmelle med 2 dito. Dertil kommer Vandet af Marker og Kilder, løbende igiennem en Bæk, som gaaer igiennem Odense Bye.
Berlingske Tidende, 1810-09-24
Ovenmeldte vigtige Eiendomme, som tilhøre salig Frue Geheime-Conferentsraadinde Bille Brahes Stervboe, ere noksom bekiendte. I Særdeleshed er Eibye Mølle et betydeligt Værk, indrettet til Beboelse, for en honet Familie, bestaaende næsten Alt af nye Bygninger med Steentag. Conditionerne ere om 14 Dage at bekomme til Eftersyn i Byen hos Birkedommer Brand paa Krumstrup, og Hr. Landstingshører Rasmussen, i Odense. I Kiøbenhavn hos Hr. Justitsrand og Kommitteret Stoud og Sielland paa Posthusene i Slagelse, Ringsted og Roeskilde, i Jydland paa Posthusene i Horsens, Aarhuus, Randers, Viborg og Aalborg, saa og paa Posthusene i Flensborg og Rendsborg. Foreløbig erindres, at Møllerne tiltrædes til Beboelse og Brug den 1ste Januar 1811, at en betydelige Deel af Kiøbesummen bliver staaende i Eiendommen paa 1ste Prioritet i 10 Aar nersagt, og at det øvrige af Kiøbe ummen betales i Odense udi 11te Junii Termin 1811. Odense, den 14de September 1810.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 14de September. Den Uvished hvori man svavede angaaende Guldmynternes og de større Sølvmynters Skjebne, er nu hævet, ved følgende Dekret, som til i Gaar blev bekiendtgjort, og er dateret St. Cloud, den 12te September. Art. 1. Fra den Dato da nærværende Dekret bliver bekiendtgjort, til skal Værdien af Guldstykkerne paa 48 og 24 Livres Tournois, samt 5 Sølvstykkerne paa 6 og 3 Livres Tournøis paa følgende Maade bestemmes og forblive bestemt : 48 Livres Tournois=Stykket til 47 Franker, 20 C. 24 Livres Tournois-Stykket til 23 Franker 55 C. 6 Livres 3 Tournois-Stykket til 5 Franker 80 C. 3 Livres Tournois=Styk tet til 2 Franker 75 C. De her anførste Stykker antages efter denne Tarif i de offentlige Kasser, og hvor ellers blandt Particulaire Betaling finder Sted. Art. 2. De ovennævnte Stykker antages desuden, naar Eiermanden finder for godt, efter Vægten, hvor Mynterne blive vexlede, saaledes : de paa 48 og 24 Livres til 3094 Franker 43 Cent. pr. Kilogram, og de paa 6 og 3 Livres til 198 Franker 31 Cent. pr. Kilogram. Art. 3. 30 og 15 Sølv=Stykkerne skulle gielde for 1 Franker 500 C. og 75 C.; men 5 Franker er den høieste Sum, der paa engang maae betales i denne Mynt.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Jfølge en Befaling fra Politie=Præfekten er denne Forordning bleven bekiendtgjort og opslaaet her i Gaar Foran dette Dekret indeholder Moniteuren følgende Beretning fra Finantsministeren : Sirel. Jeg har den Ære at forelagge Deres Majestæt Forslaget til et Detret, hvorved Værdien af 48 og 24 Livres Stykkerne, samt 6 og 3 Livres Dalerne bliver bestemt i Franker, efter den Gehalt, hvortil de ere slagne, og den Vægt de endnu i Almindelighed have. Af denne Tarif følger at 48 og 24 Livres-Stykkerne komme til at circulere for 47 Franker 20 Cent., og 23 Franker 55 Cent.; og 6 og 3 Livres Dalerne for 5 Franker 80 Cent., og 2 Fr. 75 Cent. Efter denne bestemt angivne Værdie vil man da ikke meere have Behov at røge 1 1/4 pro Cent til for at giøre 100 Livres lige med 100 Franker. Da f. Ex. 6 Livres=Dalere ere lige med 5 Franker 80 Cent. eller 5 Livres 16 S.; saa er Forskiellen 4 Sols; og 1 Livre derfor 1 Sol = Deniers ringere end 1 Franke. En egen Artikel i dette Forslag til et Dekret, bestemmer den Værdie hvortil disse Mynter skulle antages for at forvandles til nye. Denne Værdie er i Guld pr. Kilogram 3094 Fr. 43 Cent; og i Sølv pr. Kilogram 198 Fr. 31 Cent.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
J Henseende til Guldet maae jeg bemærke, at Guldstykkerne paa 48 og 24 Liv. efter Dekretet af 16de Germinal Aar 11 ere blevne antagne til 3, imedens de ikkuns indeholdt 1822. Regieringen taber alt saa 300 pr. Kilogram. Dette Tab, beregnet efter den circulerende Pengemasse, udgiør 6 til 700000 Franker. For at forebygge dette Tab, maatte man ikke ansætte Kilogrammet af de i Mynten bragte Myntsorter høiere end til 3091, istedet for man nu giver 3094 Fr. 43 C. derfor. Dette maatte imidlertid foranledige en Forandring i det System, der siden Aaret 11 er bleven fulgt. Resultatet af disse Forandringer vilde blive et relativt Tab for de Personer, der sende Guldmynter til Mynten. Jmidlertid synes mig, at samme for maae taale et Tab af 6 til 700000 Fr., end hindre Sammensmeltningen. Jeg har desaarsag i efterfølgende Dekret, ansat Kilogrammets Værd i Guld til 3094 Fr. 43 Cent; med den Forbeholdenhed, at kunne nedsætte samme til 3090 Fr., naar saadant maatte behage Deres Majestæt.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Fyrst Alexis Kurakin, som for et Par Dage siden forlod Paris, har i strax efter sin Afreise været saa uheldig at tabe en Vadsæk, hvori den var Juveler for henimod 40,000 Dukater.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Grev von Metternich er endnu ikke afreist fra Paris.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Den 17de Septbr. Ved Explesionen, som foraarsagedes da Krudttaarnet i Almeida, hvori der var 150000 Pd. Krudt, sprang i Luften, bleve Slottet, Hovedkirken og alle omliggende Bygninger som derknusede. Explosionen var som et Vulkans Udbrud. - Den krigs sagne portugisiske Garnison bestod af 5000 Mand. Foruden Oberst Cor var der blot en engelsk Officeer til i Almeide. Af de portugisiske Militser have 1200 forlangt at tiene i den franske Hær. Marschal Massen har oprettet et Pionneer=Corps af dem. Ligeledes har det 24de portugisiske Linieregiment taget Tieneste hos os. J sin Jndberetning derom til Krigsministeren tilføier Marschallen at han stedse skal holde tilbørlig Øie med disse Tropper og ikke bruge dem uden paa de mindst vigtige Poster.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Hs. Kongl. Høihed Kroprindsen af Sverrig vil, efter Forlydende, tiltræde sin Reise til Sverrig den 19de eller 20de dennes, Den 18de September. General Armstrong, de forenede Staters Gesandt i Paris, er afreist herfra over Bordeaux til Amerika Hr. Russel træder i hans Sted som Charge d'Affaires.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Madame Bathurst søger ogsaa franske Blade efter sin Mand Disse føie til, Mr. Bathurst kan giøre sikker Regning paa den franske Regierings Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Lyon, den 3die September. Fra vore Havne ved Middelhavet erfare vi kuns lidet Nyt af Betydenhed. Den engelske Flaade krydser endnu bestandig i en Afstand af 8 til 10 Mile fra Toulon, og de mindre engelske Krigskibe nærme sig hyppigen Kysterne, standse Handelen, hvilken sammesteds dreves med stor Fordeel, og tillade ikke engang som før de barbareskiske Skibe at løbe ind til Marseille. De forurolige ligeledes jevnligen Kysterne imellem Genua og Livorno, saa at Handelen imellem disse Stæder for største Delen igien maae føres over Land.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Vor Transit=Handel er endnu bestandig levende. Vore Manufaturer blomstre mere end nogensinde efter Revolutionen. En Deel nye Fabriker blive anlagte og de gamle udvidede.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Efter Breve fra Marseille opholde den gamle Konge af Spanien og hans Gemalinde, samt Dronningen af Hetrurien, sig endnu bestandig paa et skiønt Landsted 1/2 Miil fra Marseille. Kongen har i nogen Tid været sygelig.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Neapel, den 3die September. Det sidste Foretagende i Sundet var et vel beregnet Stratagen hvorved den engelske Fløtille blev lokket til den Punkt, hvor man ønske de at have den. Hvad Capitain Bausan og de forstandigste Pilottet havde forudseet, skeete virkelig. Den fiendtlige Flaade drev for Scyllas, og Charyddis Strømme. I dette Øieblik gav Kongen Sianal, at Armeen skulde bestige Transportskibene og Landgangen forsøges. Alle ilede under Glædesraab til de dem anviiste Fartøier. Det var en for Engellænderne gunstig Vind, som i dette Øieblik reddede dem, ved at giøre det mulige for dem igien at indtage deres Forsvarlinie.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Lissabon, den 18de August. Hr. Minister Stuart har vægret sig ved at modtage den Post, som blev ham tilbuden i Regentskabet. Papiirpingen som bleve disconterte til 30 pro Cent, gielde nu 28. Jnsurgenterne er i Bevægelse. Hvert Øieblik forventes Efterretning om et Slag imellem 2 af deres Divisioner og de Franske.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Badajoz, den 8de August. (over Frankrig.) General Mortiers Division er kommen tilbage for at trænge frem denne Provinds. Vores godt eviperte og organiserte Armee er rykke den imøde, og vi haabe under den Overstcommanderendes Anførsel at beseire Fienden. Den berygtede Partiegiænger A. Bueno angreb den 1ste Julii ved Montora et fiendtlig Corps med 2000 Mand; dræbte 85 og gjorde 12 Fanger. Selv mistede han ikkuns 1 Mand og 3 i Heste. Han fratog tillige Fienden 61000 Realer og 400 Faar. Den bekiendte Chalago har fra Valdipenos af med betydelig Fordeel forfulgt et fiendtligt Detaschement, der marscherede fra Carolina til Klosteret, Trinidad. Fienden havde 60 Dræbte. Esquadrøns Chef A. Fernanr dey har ligeledes havt Fordeele over Fienden og frataget ham 1000 Faar Amsterdam, den 18de September.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Der er atter udstædt et Dekret angaaende de 40 eller 50 pro Cen a der skulle betales af Colonialvarerne. Dette nye Dekret er tillige led i saget med en Tarif, som bestemmer de hollandske Mynters Værd i franske Penge. De anførte 40 eller 50 pro Cent skulle, i Følge det nye Dekret, liqvideres i Frankrige. Den hollandske Gylden beregnes til i 2 Franker 10 Centimer.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
London, den 3de Septbr. Den 8de August havde Fienden trængt sig fram til 3 fra. Vare Armee stod ved Almandras. Den engelsk Armer har indtaget særdeles fordeelagtige Stillinger. Skulde Lord Wellington blive nødt til at forlade en Stilling han nu har, saa kan han igien postere sig ved Villa nuova eller Alandra. Ved Ta jus vil han ganske bestemt see at holde sig. Da det let var mueligt at et fransk Corps paa Tajus venstre Bredde kunde rykke frem mod Lissa bøn, saa har man taget Forholdsregler derefter, og ladet alt Qvæg bringe til Bredden af Floden.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Efter Depescher som nyligen ere ankomne fra Lord Wellington i Catorico, skal Massena endnu vente paa Forstærkning. Lord Wellington, havde reqvireret 4000 Mand fra Cadix. De fra Spithead nyligen afseilede Tropper ere ligeledes bestemte for ham.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Til Plymouth ankom den 2den dennes Ordre til et udruste alle i Krigskibe saa hastig mueligt for at gaae i Søen.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Den store Transportflaade, som saa længe blev opholdt formedelst Modvind, afseilede i Fredags fra Cowes og Spithed. Den bestaaer af 176 Seil, der ere bestemte deels til Portugal, deels til Middelhavet. Generalerne Sir W. Erskine, Lumley og Hay, som afgaae til Portugal, befinde sig paa denne Flaade.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
I Oratopas Havn paa Teneriffa ere 2000 Krigsfanger fra Cadi blevne satte i Land.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Efter Sigende har den herværende amerikanske Gesandt, i en Conferents med Marquis Wellesley, meddeelt denne Jndholden af de fra General Armstrong i Paris ham tilsendte Depescher. Den franske Keiser skal have erklæret at han er villig til at erstatte de amerikanske Ladninger, der ere blevne condemmerte i Frankrigs, Hollands, Spaniens og Neapels Havne samt erducere Jndførsels=Tolden til den Tarif der gieldte før Krigen, hvis Engelland vil annullere sine Cabinetsordre, ophæve sine Blokader, og gienkalde alle Jndskrænkninger for de Udførsels Artikler, som før Krigen frit kunde udføres til Frankrige. J Følge dette er det at Lord Willington skal have erklæret at Cabinetsordrerne gjerne kunde blive ophærede, saasnart de Aarsager hvorfor de bleve givne vare hævede, samt at den Post om Varernes Udførsel gjerne kunde blive bestemt ved Underhandlinger; men at Engelland ingenlunde kunde opgive sin Ret og Magt til at blokere.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
De Divuteride fra Carracas, som for kort Tid siden indtraf hertil, og flere Gange havde Audients hos Marquis Wellesley, bleve forsyne de med Fuldmagt til at søge at forlige Provindsen Carracas med det nye Regentskabsraad i Cadix, formedelst den brittiske Regierings Mægling; og man forsikkrer at denne Hensigt virkelig vil blive opnaaet. Cadix=Tidenden har indeholdt en truende Ordre imod den i Carracasafstedkomne Seperation fra Moderlandet.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Den 15de September skulle de spanske Cortes forsamles paa Øen Leon. J Cadix er man særdeles fornøiet med den engelske Admiral. Han har nyligen givet Regentskabets Personale en stor Diner ombord paa sit Admiralskib.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Hr. Pinkney har nylig erholdet Depescher fra de forenede Stater, Affairen med den amerikanske Brig har gjort stor Sensation. Den engelske Commandant undskylder sig med at han troede det var en fransk Kaper og at han ei kunde kiende Flaget. Mange mene at man lader sig nøie med Undskylningen. Den franske Minister i Washington skal med Held have gjort Forestillinger til Fordeel for de franske Planer.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Wien, den 15de September. De store og vigtige Forholdsregler man havde ventet sig af den nye Finantsminister, Grev Wallis, ere nu virkelig tagne. Til at dække Statsgielden og inddrage Papiirspengene, er en Formueskat paa 10 Procent bleven udskreven, den meest indbringende og omfattende Skat, vi nogensinde havde, og som vil sætte vore Finantser i en ganske forandret og blomstrende Forfatning. Forordningen, hvorved denne Skat paabydes, har allerede virket paa Coursen.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Skaane, den 16de Septbr. For Magistraten i Helsingborg har den Kongl. Hofpræst, Provst og Præst for Qviddinge og Tøderlof i Skaane, Magister Johan Georg, Krook, oplæst og siden afgivet til Protocollen følgende Beretning om den forevigede Kronprinds Carl August af Sverria : Efterat Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen den 28de Maji var styrtet af Hesten, blev mig strax tilkiendegivet, at man vilde bringe Høistsamme i mit Haus. Jeg lod strax foranstalte Senge og andre Beqvemmeligheder, medens Hr. Oberst, Baron S. A. B. Cederstrøm, kom ridende og forlangte at skrive til de Herrer Professorer Engelhart og Lilliewalch i Lund for at hielpe Hr. Livlæge Rosse med Hs. Kongl. Høihed; selv skrev jeg det ene Brev. Da Brevene vare skrevne og afsendte med en Expresse, blev Hs. Kongl. Høihed bragt i mit Huus. Endskiøndt der var intet Tegn til Liv at see, saa blev dog af Hr. Livlæge Rossi anstillet Forsøg paa, ved Gidning med varme Servietter under Brystet og Fødderne, at bringe Høistsamme til sig selv igien. Men da dette forblev uden Virkning, og da et Speil blev holdet Høistsamme for Munden og Næsen, for at see, om der kunde findes noget Spor til Aandedrag, og man derved tillige ikke bemærkede sligt Kiendetegn, saa blev Hs. Kongl. Høihed afklædt, og bragt i en opvarmet Seng, hvor Høistsamme blev liggende indtil den følgende Dag, da Liget blev taget ud og lagt paa et stort Bord i samme Værelse. Medens Liget laae i Sengen, var meget Blod løbet giennem Sengeklæderne paa Gulvet af den paa Armene aabnede Aare; og Blodet blev endnu bestandig ved at løbe, saa at vist en halv Kande løb ned fra Bordet paa Jorden, hvorom den vagthavende Lieutenant A. Fischerstrønved de skaanske Livhusarer, underrettede Livlæge Rossi. Jeg selv, som ikke kunde forestille mig, at saa meget Blod paa nogen mulig Maad kunde flyde af et dødt Legeme, erindrede Livlægen Rossi forskellige Gange derom; men Hr. Livlægen gav til Svar, at sligt var noget sædvanligt og af ingen Betydenhed, og gjorde, formodentlig af den Aarsag, drer jeg, at Hr. Oberst C. Cock talede med Lægerne derom. Hr. Grev Sparre og Hr. Oberstlieutenant Holst vare saa nedslagne af Sorg og Græmmelse, at de ikke vare i Stand til at fatte nogen Beslutning.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamburg noteret 5000 Procent 2 Mdr.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Blandede Efterretninger. I Paris havde man det Rygte, at Kong Joseph af Spanien med det første vilde indtræffe der.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Prindsen af Eckmühl vil, som man hører, endnu ikke saa snart komme til Hannover.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Greven af Gottorp gik Natten imellem den 14de og 15de giennen Kønigsberg til Rusland. Han opholdt sig blot saa længe til han fiinyt Forspænd. Han har sat sin Søn i Pensions=Anstalten i Herrnhuth. Hs. Majestæt Keiserinde Josephine og Dronningen af Holland, som nylig have besøgt Chamouns Dalen, og fra Montanvert have tage Gietscheren ved Montblanes Fod i Øiesyn, ventes med det første til Bern fra Neuschatel, hvor de nu befinde sig. Hs. Keiserlige Høihed, Storfyrstinde Constantin af Rusland, som har brugt Badene i Schinnach, tænker ogsaa at tilbringe Efteraaret i Bern.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
J disse Dage skal Fourcroys Bogsamling, der bestaaer 11000 Bind, til offentlig Auction.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Pave Pius VII. opholder sig endnu bestandig i Savona. Han lader sig sielden see. Han befinder sig bedre her end i Rom. Den 7de dennes spredes en let Jordrystelse i Rochelle, og den 10de og 11te en ligesaaden i Brest.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Keiserinde Elisabeth kom den 6 Septbr. tilbage til Petersburg fra Badet Plenen i Curland.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Samme Dag var i Petersburg en stor Jldebrand. Gardens Stald, bygninger brændte af. Uagtet den stærk Blæst, hindredes dog Jldens videre Udbredelse ved de fortræffelige Stuknings Anstalter og Politiets Virksomhed. Den skal være opstaaet ved en af Vognmændenes Uforsigtighed. To Dage i Forveien kom Arbeidernes Stelladser ved den kasanske Kirke i Brand, ligeledes i en stærk Blæst. Da de ikkuns vare opførte af tynde Bræder, greb Luen hurtig om sig; men Politiet hindrede ogsaa her Jldens videre Udbredelse.
Berlingske Tidende, 1810-09-28
Breve fra det Petersburgske give følgende Oversigt over Fabrikvæsenet der: Skiøndt Rusland eier en uhyre Mængde af raae Materialier til næsten alle muelige Manufaktur- og Fabrikarbeider, saa har dog dette Land endnu ikke formaaet at bringe det saa vidt, at det kan skaffe sig selv sine industrielle Fornødenheder af egen Fylde ved egen Kraft. Vel ere Manufactur= og Fabrikanstalterne i de sidste 60 Aar betydeligen blevne forøgede; men dette er imidlertid endnu ikke tilstrækkelige til at afhielpe Landets Behov i det Hele, og kuns faa Artikler kunne udføres.