JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-12-11
Første Bekiendtgiørelse. Da Procurator Lorenz Lorenzen i Ærseskiøbing ei er i Stand tilat tilfredsstille sine Creditorer og Concurs over hans Boe er bleven paakiendt, saa indkaldes (med Undtagelse af de protocollerede Pantecreditorer) Alle og Enhver, som formene sig at have hvilkesomhelst Fordringer til hans Boe, forinden 12 Uger fra dette Proclams sidste Bekiendtgiørelse at regne, dermed at melde sig i det Ærøeiske Actuariat her i Byen paa lovformelig Maade, med den Advarsel, at de, som et melde sig i den foreskrevne Tid, tabe deres Ret til fremtidig Anmeldelse og udelukkes fra det proclamerede Boe. Forinden samme Tids Forløb og paa samme Sted bør alle de melde sig som maatte besidde haandfaaet Pant, Boet tilhørende, ved Straf af Pantets dobbelte Værdie, og de som ei have deres Værneting her, bør antage og beskikke de fornødne procuratores ad acta. Ærøeskjøbing under Stads= og Landrettens Segl, den 25de Novbr. 1835. (L. S.) Carstens, Samtlige Credi= og Debitorer i Stervboet efter ved Døden afgangne FæsteGaardmand Hans Pedersen af Wenslev Bye, under Svanholm Gods i Horns-Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter, de Førstnævnte at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer paa Boet, og de Sidstmeldte til Skifte=Forvalteren at indbetale deres Skyldigværende til Boet, inden fornævnte Tids Forløb. Svanholm pr. Roeskilde, den 28de November 1835. Nehring.
Berlingske Tidende, 1835-12-11
J Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 18de Dennes, saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt : At Vi, efter den af Randers Kiøbstæds Skifteret, som behandler Kiøbmand Rasmus Hansen Aastrups Opbudsbo af bemeldte Vor Kiøbstad Randers udi Vort Land Nørre-Jylland, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Skifteret ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, den altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i Boet, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 18de November 1835. Under Vort Kongelige Segl. (L. S., Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Lassen. Lange. Hansen. Jacobsen. Bevilling for Randers Kiøbstæds Skifteret til, ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne i Kiøbmand Rasmus Hansen AastrupOpbudsbo. Betales med 13 Rbd. r. S. og Forhøielsen til Seminariefondet Rønne 5 Rbd. 2 Mk. r. S. indkaldes samtlige Creditorer i Kiøbmand Rasmus Hansen Aastrups Opbudebo heri Byen, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel til, forinden denne Tids Udløb, at fremkomme med og at legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret. Det bemærkes at Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 21de December 1835, 25de Januar, 22de Februar og 21de Marts 1836, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 19de November 1835. S. Poulsen. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Aar 1835. No. 296. den 12te December. Løverdagen. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Paris, den 2den Decbr. J directe Efterretninger fra Madrid. meddeles blandt Andet Følgende: J den, til at udarbeide Tak Adressen nedsatte Commission danne de Radicale Majoriteten; man venter derfor, i Adressen at see et mere frisindigt Program, end det fra Regjeringens Side forkyndte, proclameret, og man troer endvidere, at Hr. Mendizaval vil i saa Fald vægre sig ved, at gjøre et saadant frisindigere Program, naar Majoriteten af Cortes har bifaldet det, til sit eget. – Memorial bordelais vil vide, at Hr. Jsturiz's Udnævnelse til Præsident er blevet knyttet til den betingelse, at hans Venner derimod skulle aflade fra den besluttede Anklage mod Er-Ministrene, hvilken Betingelse er blevet antaget. Nævnte Journal er imidlertid ikke altid godt underrettet. Saaledes paastod den, at Hr. Martiner de la Rosa havde ikke bivaanet Cortes's Aabnings=Møde, medens directe Meddelelser, fra Madrid forsikkre, at han var der tilstede. – Madrider-Gacetaaf 23de f. M. gjendriver det falske Rygte, at det engelske Cabinet skulde have begyndt at blive noget koldere i sit Venskab for Dronningens Regjering. Det engelske Cabinets Politik - hedder det i hiin Artikkel – var aldrig afhængig af smaalige og gjenblikkelige Overveielser; det støtter sig bestandig paa Grundsætninger af den ædleste Art, og saaledes forholder det sig ogsaa endnu.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Tydskland. Fra Manheim meldes af 2den d. M., at den noksom bekjendte Skribent Dr. Gutzkow var blevet draget til Undersøgelse for hans ureligiøse Skrivter; han var allerede fængslet. – Jfølge Efterretninger fra Grätz, er Hertuginden af Berry blevet forløst med en Datter, der strax efter døde.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Jndenlandske Efterretninger. J No. 98 af den vestsjellandske Avis findes følgende Udtog af en meteorologisk Dagbog for November Maaned. Denne Maaned fordeelte sig med Hensyn til Vejrligets Beskaffenhed, i to Halvdele: Tørke og Kulde i den første, og Væde og Mildhed i den sidste. Maaneden begyndte med Nordvestvind, som blæste i sex Dage, derpaa kastede Vinden sig i Sydost og gik atter tilbage til Nordost indtil den 15de. Det var saaledes ganske i sin Orden, at Træerne guulnedes stærkt og tabte Resten af deres Sommerdragt; at det frøs om Natten og at Vande og Vinduer vare flere Gange om Morgenen belagte med Jis; men da Luften var tillige meget tør og kun enkelte Sneestænk viste sig, saa var det mere Vinter for Følelsen end for Synet. Det var lyst og muntert; Solen saae man i de 14 Dage, dog var det ogsaa imellem Graaluft; det støvede paa Vejene som om Sommeren; Vejrglasset, stod højt, flere Gange ved smukt Vejr. J hvor behageligt dette Vejrlig end var, saa var dog en Forandring ønskelig; Pløiningen kunde ikke fuldføres og der var Vandmangel paa flere Steder; den Viisdom, som ordner Naturens Anliggender og tager Hensyn paa Menneskenes Fornødenheder, opfyldte dette Ønske; fra den 16de kastede Vinden sig om i Vesten, den reiste sig og gik om Natten imellem den 18de og 19de over til en Storm af Nordvest; Vejr glasset faldt dybt, Luften blev bedækket af tunge Skyer, og fra den 16de til den 22de udgjøde sig stærke Regnstrømme; den 17de regnede det hele Dagen; forresten indfandt Regnen sig ud paa Eftermiddagen henimod Aftenen, og vedblev at nedskylle den hele Nat. Fra den 23de blev Veiret klarere, dog faldt endnu en stærkNatregn den 27de og 28de. - Vinden kastede sig imellem Sydost og Sydvest, men Kulden kom ikke tilbage; i de tre sidste Dage af Maaneden var det saa mildt, at man næsten kunde undvære Kakkelovnen. Vinden blæste i denne Maaned 19 Gange af Sønden og 19 af Østen, 15 af Norden og 11 af Vesten. Det var i ni Dage Vindstille, for det meeste var Vinden svag, og det stormede kun i de omtalte to Dage, den 18de og 19de af Nordvest; Markerne beholdt et livligt og grønt Udseende, og Vintersæden havde skudt herligt i Veiret. – November i Fjord var endnu mere mild og regnfuld; men de sydlige og vestlige Vinde havde langt mere Overhaand dengang end i Aar, og de østlige og nordlige Vinde vare sjeldne. – Stormen den 18de og 19de rasede frygtelig ved Elbens Munding; man skriver fra Curhaven, at den tog saaledes til om Natten, at den lignede en Orkan, og Husene rystede som ved et Jordskjelv; Tagene fløi tildeels af dem; Havet steeg højt og gjorde megen Skade; Badehuset blev næsten ødelagt, Vandet trængte ind i Kielderne og fordærvede det kostbare Viinforraad; Murene omkring Fyrtaarnet tog Skade; meget Tømmer svømmede bort. Veiret var saa uhyre, at selv den gamle Kjærlighed (di alte Liebe), som dog pleier at holde længst ud, var nærved at gaae til Grunde; en svær Kanen, som stod derpaa, blev kastet omkuld. Skibene kom i stor Fare, to blankenesiske forgik i Havnen; 10 Fiskerbaade fra Helgoland vare i Søen om Aftenen; 39 reddede sig; men en forliste, i de andres Paasyn, med fire Mand.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
- Under den stærke Storm den 18de, skal i Holsteen ved Oldenburg være seet en stærk Lysning paa Himlen, hvorved det blev klart som om Dagen. Et stærkt Nordlys skal være seet i Aarhuus i Slutningen af denne Maaned.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Efter Dagsordningen motiverede nu Hr. Provst Callisen den af ham indbragte Proposition, saaledes lydende: Den holsteenske Stænderforsamling vilde indgive en Forestilling til Hs. Majestæt Kongen om, at gjennem vedkommende Øvrighed den hidtil saakaldte Sabbathforordning maatte vorde revideret og en ny Helligdags forordning udstedt. Fra mange Sider i Forsamlingen hævede sig Stemmer, for at understøtte denne Proposition. Til sammes Prevelse blev derfor Valget af en Committee besluttet, og dertil udnævntes Hr. Provst Callisen, Hr. Pastor Hensler og Hr. Advocat Kirchhoff. Ved den derpaa af Præsidiet aabnede sluttende Beraadslaaning over Lovudkastet angaaende den Jslandske Handel, gjordes kun faa bemærkninger. Forsamlingens Secretair fik det Hverv at udfærdige Skjønnet herover. Paa Hr. Præsidentens til ham skete Opfordring motiverede dernæst Hr. Over advocat Løck sin, Stænderforsamlingen forelagte Motion saaledes lydende: Den holsteenske Stænderforsamling beslutter at indgive en Petition til Hs. Majestæt Kongen om, at den ved Forordningen af 5te Januar 1813 indførte Beregning efter Rigsbankdalere og Rigsbankskilling, maatte igjen ophæves i Hertugdømmet Holsteen, og at den forrige Beregning efter SlesvigHolsteensk Courant atter maatte vorde indført. I Almindelighed fandt Propositionen Anklang i Forsamlingen og mange Stemmer erklærede sig for Valget af en Committee. Jmidlertid bemærkede en Tilforordnet derimod, at i de to og tyve Aar siden disse Statspenge vare indførte, vare alle Forhold indrettede efter hiin Lov, og at der saaledes ved en pludselig Ophævelse vilde opstaae en ligesaa stor Forvirring som ved Jndførelsen. Man skulde kun bede om, at ved Hævevæsenet førtes Regnings=Bøgerne saavel Rigsbankpenge som i Courant. Herimod gjordes dog andre Jn vendinger, og Forskjelligt yttredes desuden for og imod Forslaget. Forsamlingen besluttede derpaa eenstemmig at henvise Forslaget til en Committee, til hvis Medlemmer valgtes Hr. Etatsraad Wiese, Kjøbmand Lorenzen og Hr. Overrets=Advocat Lock. Med Præsidiets Anmeldelse, at Committeens Betænkning over Lovudkastet omBissekræmmeriet, og at denne skulde til Jndsigt udlægges i Committee-Værelset, sluttedes dette Møde med Dagsordningens Bestemmelse for det næste Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Den bogstavelige Udtydning eller hvordan bære de dem af i Comoedien, Comoedie, og Balletten Waldemar.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
J Morgen Aften: Cendrillon eller den lille, grønne Sko, lyrisk Tryllespil i tre Acter af Stienne, med Musik af Ri colo Jsvart, oversat ved N. T. Bruun, Dandsen componeret af Galeotti. Forestillingen, hvortil ingen Abonnement og ingen Fri billetter gjelde, er forbi omtrent Kl. 8 3/4.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Paa Mandag Aften: Kjærlighed og Mimik, Lystspil i tre Acter af Leon Halevy og Lhørie, oversat af Hr. C. Borgaard; og Debatten i Politivennen, original Vaudeville i to Acter af Hr. H. Herz. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 3/4, Ved Tallottoriets 1293de Trækning i Altona udkom: No. 35. 89. 67. 30. 13.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Kiøbenhavns Børs=Cours, den 11te December 1835. Hamborg 2 M. - a vista 202 1/2. - Species 202. Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 2 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bco. 88 a 88 1/2. Dito uden Renter i Sedler 89 a 89 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) i rede Sølv 102 a 102 1/2. Dito i Sedler 103 a 163 1/2. Norske Speciesedler 177 1/2 a 178. Svenske Sedler 48 a 48 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 74 1/2 a 75. Norske Laan til 4 pCt. i Bco. (afsluttet den 21de Juni 1834) 101 a 101 1/2. Dito dito til 4 pCt. i rede Sølv 101, a 101 12. Dito dito til 4 pCt. 100 1/2. Nye dito dito til 4 pCt. r. S. 100 ½ a 101. 4 pCt. nye Svenske Hypothekkasse-Obligationer i Bco. 93 1/4 a 93 1/2. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer, lydende paa Norske Species. - 4 pCt. Rigsbanks Obligationer, Renten pr. 6te Januar, - Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Torvepriser, den 11te December 1835. Td. 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. 4 s. Rug Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Hvede Byg, 2radet Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. 4 s. Byg, 6-radet Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Havre Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. Td. 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Erter, Flæsk, røget Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 4 s. Flæsk, grøns. Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. - s. carl Meyer. i Freyberg i Kongeriget Sachsen.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Endskiøndt Mange blandt Publicum ved lignende Midler paa en bekostelig Maade ere blevne skuffede, saa kan jeg høit forsikkre, at denne Olie, som er bestilleret af sieldne Urter og særdeles kraftige Midler, vil yde enhver Kiøber, ved streng Jagttagelse af den foreskrevne Afbenyttelse, den ønskede Virkning. Mange miste Haarværken formedelst Sygdom og forskiellige andre Uheldstilfælde, igien at tilveiebringe denne, formaaer netop bemeldte Urteolie, da den indeholder de gavnligste Stoffer og fortrinlige, dertil virkende Substantser, hvil det nedenstaaende Attester fuldkommen bekræfte. Enhver, som nøie jagttager den foreskrevne Brugs=Anviisning, vil vorde overtydet om denne Olies virksomme Jndflydelse, og endnu i den sildigste Alder glæde sig ved en skjen, kraftigHaarværk. Ethvert Glas er forseglet med mit Signet, C. M., og forsynet med et Congrevetryks=Omslag, ligesom og de Ord: Kranterol von Carl Meyer in Frey berg befindes anført paa ethvert Glas; hvilket jeg, for at forebygge Feiltagelse, maa giøre de ærede Kiødere opmærksomme paa Af denne Urteolie befindes det eneste Oplag for Danmark hos Hr. Urtekræmmer C. A. Been, Norgesgade Nr. 191, i Kiøbenhavn, hos hvem den erholdes: ægte og efter portofri Reqvisition for 2 Rbd. rede Sølv pr. Glas.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Brugs-Anviisning. 1. Man betiener sig dagligen af denne Olie, hælder hvergang 12 til 20. Draaber i Haanden, og indgnider Hovedet tilbørligen dermed. hver tredie Dag renses det indgnede Sted omhyggeligen med Sæbe vand, for at Diens Jndtrængen paany kan bevirkes.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Attester. Hr. Carl Meyer i Freyberg præparerer en fiin Olie, som fremmer Haarets Vedligeholdelse og Væxt. Ved den mig overdragne miske undersøgelse af denne Olie har jeg fundet, at den er sammensat af meget sine begetabilske Substanter, og gideles ikke indeholder noget paa Huden eller Haaret skadeligt indvirkende Stof. Da de hidtil gjorte Erfaringer lære, at lignende Compositioner, bestaaende af de meest velrensede fede Olier og af de reneste ætheriske Plantedele, ere særdeles gavnlige for Haarværten, saa kan jeg, tilmed da jeg i den af Hr. Meyer tilber dre Haarolie har fundet endnu en ny, hidtil i andre lignende Olier ikke indeholdt, kraftig, ærberisk Bestanddeel, ogsaa anbefale denne Haar olie, som er af udmærket Godhed, paa det bedste Wilhelm August Lampadius, Freyberg, den 9de April 1834. K. S. Biergcommissionsraad og Professor i Chemien.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
At den af Hr. Carl Meyer hersteds, til at fremme Haarets Vedligeholdelse og Væxt, som meget gavnlig anbefalede Urteolie, bestaaer af fine, reen vegetabilske Ingredientser, og aldeles ikke indeholder Noget, som har skadelig Virkning enten paa Huden eller Haaret, men tvertimod, formedelst dens særdeles ægte og rene Composition samt eiendommelig sine, behagelige og derhos stærke, Lugt, kan anbefales som særdeles gavnlig til at fremme Haarets Væxt, skulde jeg ikke undlade herved at bevidne. Dr. C. C. Hille, Freyberg, den 10de April 1834.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Stads-Physicus.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Hr. Carl Meyer af Freyberg har forelagt mig et Glas af hans aromatiske Urtelie til Haarværtens Vedligeholdelse og Befordring, med Anmodning om Pd. - Rbd. 1 Mk. 2 s. a - Rbd. 1 Mk. 4 s. Smer Snesen, Rbd. 2 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 6 s. Pd. - Rbd. 2 Mk. - s. a - Rbd. 2 Mk. 2 s.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Giær.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Literatur. Stændertidenden No. 18.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
er udkommen. Subscription modtages her i Byen paa det Berlingske Comptoir. Pilestrædet Nr. 118, og i Provindserne paa samtlige Postcomptoirer.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
AVERTISSEMENT. den grevelige Ahlefeldt-Laurvigske Gieldsafgjörelseskasse, udbetales Renter for 11te December Termin 1835 og Kieler Omslag 1836, den 14de, 16de og 18de December fra 5 – 7 Eftermiddag i Gaarden No. 55 paa Store Kiøbmagergade. J. Løweners Enkes Liigkistemagazin i Pilestræde No. 116, imellem Sværtegade og Anioniestræde, er altid forsynet med alle Sorter Liigkister, saavel smukke som simple, til meget billige nedsætte Priser. F. G. K. Til Jule- og Nytaars-Gaver anbefales. Fine franske og engelske Parfumerier, bestaaende af forskiellige Sorter Æsker med Sæber, lugtende Vande og Haarolier, saaog fiine franske Moder, Mandel, Palmyrene- og Transparent-Sæbe i alle Former samt Vindsor=Sæbe a 2 Mk. 12 s. Dousinet, ægte Eau de Cologne til 12, 18 a 24 Mk. Kassen, Eaude Lavande i 1/2 1/4 og 1/3 Fl. og forskiellige Figur=Flasker og Buster, Mandelklid (Patedamande) Haarolier, hvoriblandt ægte Rowlands Macasser-Olie a 6 Mk. Glasset, Pomade i Krukker og Blystokke, ægte Berliner Røgelse i Pakker og Glas, Røgelse-Castiller i Æsker, Røgelse, Papiir og Ovelak. Endvidere bekommes : Store Spanske Viindruer 4 Mk. Pd., nye Confect Rosiner, Prindsesse Krakmandler, nye Cathrineblommer og Figen, ital. Sucade, nye fine Christiania=Anschiovis 10 Mk. Dunken, hvide Voxlys og Julelys, særdeles godt Brystsukker 3 Mk. 8 s. Pd., hvid Batavia-Arrak 3 Mk. Fl., extra fiin dobbelt destileret gammel Rom 2 Rbd. Fl., m.m., der alt sælges til særdeles billige Priser hos F. G. Kølbel, Urtekræmmer Hiørnet af Pilestræde og Kronprindsensgade No. 84.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Probat Urteolie til Haarets Forskjønnelse, Vedligeholdelse og Væxt, præpareret, efter Erfaringer og de bedste Kilder, carl Meyer. i Freyberg i Kongeriget Sachsen. En Dra Klanke Maren paa Lanende Midler paa en KaaskelsMaade ere blevne skuffede, saa kan jeg høit forsikkre, at denne Olie, som er bestilleret af sieldne Urter og særdeles kraftige Midler, vil yde enhver Kiøber, ved streng Jagttagelse af den foreskrevne Afbenyttelse, den ønskede Virkning. Mange miste Haarværken formedelst Sygdom og forskiellige andre Uheldstilfælde, igien at tilveiebringe denne, formaaer netop bemeldte Urteolie, da den indeholder de gavnligste Stoffer og fortrinlige, dertil virkende Substantser, hvil det nedenstaaende Attester fuldkommen bekræfte. Enhver, som nøie jagttager den foreskrevne Brugs=Anviisning, vil vorde overtydet om denne Olies virksomme Jndflydelse, og endnu i den sildigste Alder glæde sig ved en skjen, kraftigHaarværk. Ethvert Glas er forseglet med mit Signet, C. M., og forsynet med et Congrevetryks=Omslag, ligesom og de Ord: Kranterol von Carl Meyer in Frey berg befindes anført paa ethvert Glas; hvilket jeg, for at forebygge Feiltagelse, maa giøre de ærede Kiødere opmærksomme paa Af denne Urteolie befindes det eneste Oplag for Danmark hos Hr. Urtekræmmer C. A. Been, Norgesgade Nr. 191, i Kiøbenhavn, hos hvem den erholdes: ægte og efter portofri Reqvisition for 2 Rbd. rede Sølv pr. Glas. Konge Anpanin1. Man betiener sig dagligen af denne Olie, hælder hvergang 12 til 20. Draaber i Haanden, og indgnider Hovedet tilbørligen dermed. hver tredie Dag renses det indgnede Sted omhyggeligen med Sæbe vand, for at Diens Jndtrængen paany kan bevirkes.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Hr. Carl Meyer af Freyberg har forelagt mig et Glas af hans aromatiske Urtelie til Haarværtens Vedligeholdelse og Befordring, med Anmodning om min Erklæring over sammes Hensigtsmæssighed og Rytte; hvorfor jeg ikke kan undlade at erklære, at denne Olie tilvisse egner sig til at vedligeholde Haarets Smidighed, hæve dets Skiørhed, conservere det, og saaledes vel ogsaa befordre dets Vært, ligesom denne Olie er tilberedt af vellugtende Urter og blandet med saa fine ætheriske Olier, at den tillige kan tiene som en behagelig Parkum. Erfurt, den 16de Juli 1834.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Dr. J. J. C. Fischer, Regierings- og Medicinalraad.
Berlingske Tidende, 1835-12-12
Den af Hr. Carl Meyer i Freyberg opfundne Urteolie er paa Forlangende bleven underkastet chemisk Prøve, og da samme ikke indeholder enten skarpe, æt seende eller metalliske Bestanddele, men meget meer bestaaer af behagelige aromatiske og styrkende Ting, saa bliver herved pligtmæssigen bevidnet :At, medens dette Middel, formedelst dets oliagtige Besikal, formaaer at holde Haaret smidigt, er det ogsaa istand til, kraftigen at oplive Haarrødderne og derved paa en fordeelagtig Maade fremme Haarværten. Nürnberg, den 2den August 1834. Dr. Solbrig, Kgl. Kreds- og Stadsretslæge. Den mig ved Hr. C. G. Knab til chemisk Undersøgelse overleverede, af Hr. Carl Meyer i Freyberg opfundne og præparerede Urteolie til Haarets Vedligeholdelse, Forskiønnelse og Væxt, indeholder, ifølge min Undersøgelse, hverken ætsende, alkaliske, eller skarpe, sure, end mindre skadelige ærtsmetalliske Tilsætninger, men har, foruden uskadelige fede, tillige aromatisk ætheriske Olier til Hovedbestanddele, og vil (hvilket, ifølge mig forelagte Vidnesbyrd, Lægers Erfaringer allerede have beviist, da den ikke virker chemisk forstyrrende paa Huden, men vedligeholder Haarets Blødhed, – tilvisse ikke være ugavnlig for Haarværten. Erlangen, den 10de September 1834. Dr. Kästner, ord. Prof. i Physik og Chemie, Kgl. Bayersk geheime Hofraad. Efterat jeg i lang Tid havde et stærkt Haaraffald, og det saaledes, at jeg desværre allerede begyndte at blive skaldet, og maatte befrygte i Fremtiden aldeles at miste Haaret, men alle derimod anpriste Midler, og navnligen saadanne som til Haarværtens Fremme o. s. v. allerede circulerede blandt Publikum, ikke hævede dette Onde, saa forsøgte jeg endeligen den af Hr. Carl Meyer i Freyberg præparerede Urteolie, og jeg kan derfor ikke undlade, – da denne Olie, anvendt paa den foreskrevne Maade, synligen virkede, – herved at anbefale den til Enhver, og derved tillige lægge min Tak til Hr. Meyer for Dagen. Raadsførster Skerl sammesteds. Oederan, i Marts 1834.