Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Dybde og Ramme Sognekald i Ribe St. Dette Embede, der i den gamle Angivelse er anslaaet til 200 Rbd., har nu følg. Jndtægter: 1) Tienden af begge Sognes 336 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. Hartk, samt af Annexpræstegaarden i Ramme, udg. 14 Tdr. 6 Skpr. Rug, 114 Tdr. 6 Skpr. Byg, 91 Tdr. 3 Skpr. Havre. 2) Af Annex- og Mensalgods m.v. haves 97 Rbd. 2 Mk. 3) Offer og Accid. c. 200 Rbd. 4) For at holde Viin og Brød til Kirkerne 8 Tdr. Byg efter Kapitelstaxt. 5 Smaaredsel 6 Lpd. Ost og 64 Snese Æg. 6) Qvægtiende 4 Rbd. 3 Mk. Præstegaarden staaer for Hartkorn 9 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1/5 Alb. En Kaldet tilhørende Capital er anvendt til Bankhæftelsens Jndfrielse. Skatter, Expenser og Communeafgifter udgjøre 200 Rbd. Artillerihestholdes. Enkepension bliver at udrede. – Faareveile og Draxholms Sognekald i Sjælland. Dette Embede er i den gl. Angivelse anslaaet til 396 Rd., men har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden udgjør 30 Tdr. 6 3/4 Skpr. Rug, 336 Tdr. 2 Skpr. Byg, 21 Tdr. Havre. 2) Rekusioner 10 Tdr. 5 Skpr. Rug, 34 Tdr. 4 Skpr. Byg, 13 Tdr. Havre og 22 Rbd. 3) Offer og Accidentser 310 Rbd. 4) Smaaredsel og Midsommerrente 130 Rbd. 5) Præstegaarden staaer for Hartkorn 7 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb. med et Areal af omtrent 45 Tdr. Land. Af Jldebrændsel ydes af Adelersborg 15 Læs Brænde. De kongelige Skatter, udgjøre 126 Rbd., Landemodesexpenser 10 Rbd. Af den Kaldet benificerede Tiende svares til Adelersborg 3 Tdr. 3 Skpr. Rug, 4 Tdr. 1 Skp. Byg og 3 Tdr. 1 1/2 Skpr. Havre. Artillerihest holdes. Enkepension bliver at svare. - Ved den tidligere indførte Bekjendtgjørelse om det som vacant under 28de f. M. opslaaede Katechet-Embede i Horsens, bliver at bemærke, at de til Brænde og Lys til Skolens og eget Brug tilstaaede 100 Rbd., efter Canc. Skriv. af 29de Juli 1832 bortfalde, imod at der leveres ham 3 Favne hugget Brænde til hver af de 2 Classer, hvis Forsyning med Brændsel paa hviler ham, samt at der i Stedet for Fourage til 2 Køer, godtgjøres ham 50 Rbd. aarlig. "Itzehoer Wochenblatt, har en Artikel under Titel: "Die Geschäftsprache und der naturliche Recht, der da, som næsten alle dette Blads Artikler, gaaer ud paa at vise, hvor ufornuftigt, ja uforskammet det er, at de danske Slesvigere ville forlange at tale deres Modersmaal i Stænderforsamlingen. J en forfærdelig udtværet Stiil fremsætter Forf. 5 Spørgsmaal, som han opfordrer til at besvare rund und bundig, og hvis Hovedindhold, i kort Begreb, er, hvorledes vel det kjøbenhavnske Borgerskab vilde optage det, naar et Medlem af en af de to herværende tydske Menigheder bleve valgt til Borgerrepræsentant, og vilde gjøre Fordring paa, som en naturlig Ret, der var ham overdraget af hans tydske vælgere, at tale Tydsk i Repræsentantforsamlingen, og forlange sit Foredrag protocolleret. – Man veed ikke, om man meest skal undre sig over Red, eller Forfatterens Eenfoldighed i at fremstille Spørgsmaalet i den Form. Svaret er rund og bundig, at de tydske Menigheder i Kjøbenhavn ere uden al national Berettigelse; de ere Commune Jnstitutioner, der kunne hæves, naar det skal være; de sende, som Menigheder ingen Repræsentanter, og deres daglige Omgangsprog er ovenkjøbet, paa faa Undtagelser nær, Dansk og ikke Tydsk. De danske Slesvigere derimod forlange deres Nationalitet repræsenteret, som den, der i umindelige Tider har besiddet Landet; de ere ingen tolereret Menighed, som man har indrømmet visse Begunstigelser, der igjen kunne fratages dem, men de ere et sandt levende Folk, og det danske Sprog lyder ikke blot i deres Kirke og Skole, men i hele deres Liv og Omgang. Nedbrydningen i Domkirken i Ribe gaaer rask fra Haanden og af det midt i Skibet reiste, 3 Etager høie Bjælkestillads sees, at den egentlige Reparation snart vil begynde. Pulpiturstolene og Orgelet, der betoge Kirken saa meget af sin Skjønhed, ere borte, men hvilke Spor af den sorteste Vandalisme ere ikke herved end mere komne tilsyne! Det er harmeligt at see, hvorledes man f. Ex. har afhugget og mishandlet den skjønne Gesims omkring de herlige Steenpiller, som bære Høikirken, og paa mangfoldige Steder deskadiget selve Pillerne deels for at anbringe de smagløse Epitaphier og deels for at befæstige de ligesaa smagløse Pulpiture; hvorledes man i den øverste Søilerad har aldeles afhugget flere af Søilerne, der som bekjendt, tillige med mange andre, ere berøvede deres naturlige Udseende, ved at være overhvidtede med Kalk; hvorledes man i Choret, for at forlænge Vinduerne, har gjennemhugget Buerne i Altarnischerne og derved beskadiget de udvendige Granitesimser, der isærdeleshed ville blive meget vanskelige at faae erstattede. Alene Steenhuggerarbeidet ved det her Omtalte vil koste en betyde(R. Av.) lig Sum.