JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
Begravet paa Domkirkens Kirkegaard d. 26. Ang. Almissel. Gjertrud Jacobsdatter, 68 Aar. D. 19. Sept. Jfr. Charlotte Emilie Mauritzen, 24 Aar. S. D., Værtshuusholder P. N. Nissens Datter, Anna Cathrine Nissen. 18 Aar. D. 28. Gad. Rask Andersens Hustrue, AneMarie Andersdatter af Østervedsted, 65 Aar gl. - Paa Cathrine Kirkegaard d. 10. Septbr.: Vægter Hans Mogensens Hustrue, Marine Lorenzen, 45 Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
Bekjendtgjørelser. Lodsedler til 6te Classe af det 93de Lotterie fornyes inden den 12te October. Ribe d. 29. Sept. 1840. H. sal. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
At jeg er flyttet fra Præstegade til Huset No. 221 i Graabrødregade, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder. M. Poulsen, Skræddermester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
Hvor en stor, smuk 3 Etage Kakkelovn er at faae til Leie anviser Adressekontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
Viinædike og Ciderædite. faaes hos mig af en udmærket god Slags saavel i Styrke som Smag, særdeles tjenlig til Agurk og anden Nedsyltning m.v. Viinædike a 6 Ls. og i halve eller hele Ankere 5 L., Ciderædike 3 enh. L. og i halve eller hele Ankere 3 L. Cour. pr. Kande, og naar kjøbes hele Oxhoveder følger det ledige Orhoved uden Betaling i Kjøbet; til Udførsel til Hertugdømmet i Partier sælges bedre Kjøb, og mod contant Betaling gives Rabat. Ribe d. 29. Sept. 1819. S. H. Termansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
Ved Sønderbye Skole paa Romøe attraaes strax en Medhjælper i Underviisningen; han bør tillige ordentligen kunde forestaae Kirkesangen. J portofrie Breve henvender man sig desangaaende til den ordinerede Degn Pastor Rhod der paa Den inden førstk. November d. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
Da Obberkjær Byes samtlige Beboere ere blevne enige om at forbyde al Jagen paa deres Marker, saa advares herved Alle og Enhver og at afholde sig fra at udøve Jagt paa Byens Marker, da Enhver som antræffes vil blive optagen som Krybeskytte. Obberkjær d. 30te Septbr. 1810. Rasmus Rasmussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
Licitation over Fourage=Leverance. Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteurer afholdes Licitation over Leverance af Fourage til Grændsetoldvæsenets Tjeneste heste for Aaret 1841 saaledes: Mandagen d. 12. Octbr. næstkommende Formiddag Kl. 10 hos Gjæstgiver Lund i Foldingbroe over Fouragen til Tjenestehestene. i Vilslef, Gredsted og Foldingbroe, Districter, samme Dag om Eftermiddagen Kl. 2 i Skodborghuus Krosted over Fouragen til Tjenestehestene i Skodborg og Dollerup Districter;
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
Tirsdagen d. 13. Octbr. næstefter Formiddag Kl. 10 paa Raadstuen i Coldinover Fouragen til Tjenestehestene i Drei ens og Eistrup Districter. Conditionerne ligge fra den 5te Octbr. til Eftersyn i Gredstedbroe, Foldingbroe og Skodborghuus Krosteder, og bemærkes her alene den skete Forandring i de foregaaende Aars Licitationsvilkaar, at nemlig de Bud, som findes antagelige strax blive af undertegnede, som er tilstæde ved Licitationen, approberede, samt at Entrepreneurerne særskilt kunne paatage sig at levere de forskjellige Slags Fourage til hver Hest, altsaa uden at en og samme Entrepreneur behøver at overtage Leverancen af de tre forskjellige Slags Fourage, som udfordres til hver Hest. Licitationen vil nøiagtig blive begyndt paa det angivne Klokkeslet, hvorefter de Lysthavende maa rette sig. Ribe Stiftamthuus d. 24. Septbr. 1840. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
J Følge allernaadigst Bevilling, der vil blive tinglæst ved Oster og Vester Herreders Ret, samt ved den Kongelige Landsoveret i Viborg, og lyder saaledes Vi Christian den Ottende, af Guds Naade, Konge til Dannemark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenburg og Oldenburg. Gjøre vitterligt: At vi, efter de myndige Arvinger efter afdøde Justitsraad og Landvæsenscommissair Leopold v. Rosenørn, Nørholm under Ribe Amt, Deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte myndige Arvinger ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Berlingske politiske og Avertissements=Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Ribe Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos den Afdøde, med deres Paastand, at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Stiftamtmand Rosenørn at anmelde og beviisliggjøre. – Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn, d. 21de Septbr. 1840.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Orsted. Lange. Hansen. Bentzen. Holm. Feddersen. Bevilling for Arvingerne efter Justitsraad Leopold v. Rosenørn, til ved Proclama i Aviserne at indkalde bemeldte Afdødes Creditorer. indkaldes herved som i Bevillingen anført, og med det der bestemte Varsel, alle og enhver som maatte formene sig at have noget at fordre hos fornævnte Landvæsenscommissair, Justitsraad Leopold v. Rosenørn, saadant deres havende Krav for undertegnede Stiftamtmand Rojenorn i Aarhuus at anmelde og beviisliggjøre, hvorhos bemærkes, at Anmeldelserne ønskes indsendte til Forvalteren ved Stamhuset Norholm ved Varde. Norholm, den 28de Septbr. 1840. Rosenørn, paa egne og Medarvingers Vegne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
Jfølge tagen Bestemmelse, ved en Skiftesamling, i Stervboet efter afdøde Anne Kirstine Jensdatter af Nørre Vium Bye og Sogn, bliver den bemeldte Stervboe tilhørende Gaard, Meldgaard i Nørre Vium Bye og Sogn, Bølling Herred, Ringkjøbing Amt, med Jorder til Hartkorn 6 Tdr. 2 Alb., og sammes Anpart Konge-Korn- og Qvæg-Tiende, Jndavl og Jsæd, stillet til trende offentlige Auctioner, som afholdes: Mandagen den 26de October) førstkommende, 9de November, hver Dags For 23de Ditto middag Kl. 10, de 2de første her paa Contoiret og sidste i selve Gaarden, hvor da tillige, om det erholdende Bud paa Gaarden approberes, vil vorde bortsolgt hvad Stervboet eier af Besætning, Jnd- og Udboe. Hvilket herved bekjendtgjøres saavel til de Lysthavendes Underretning som til Efterretning for vedkommende Panthavere, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Bølling-Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skjern, den 28de September 1840. Hert.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
Proclam.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
J weite Bekanntmachung. Es haben die Erben der vor kursem mit Tode abgegangenen Fran Pastorin Anna Catharina Fabricius gebornen Wedel in Abel, Wittwe des vor vilen Jahren verstorhenen Pastors Detlef Johann Ahrend Fabricius zu Gjording, Amts Ripen in der Provinz Jutland, durch ihren Bevollmachtigten vorstellig gemacht, das in dem von der Verstorbenen hinterlassenen Testamente vom 8 August 1826, welches mit der allerhøchstenConfirmation vom 14 October 1826 versehen, den Erbeyihres seeligen Mannes, des gedachten Herrn Pastors Detlef Johann Ahrend Fabriciussu Gjording ein Legat ausgesent sei, das ihen aber diese Erben meder den Namen, noch den Wohnortern nach bekannt seien, sie also anser Stande waren, das Legat zur angeordneten Zeit an die rechtmæssigen Erben ausukehren, weshalvste auf die Erlasssung eines gerichtlichen Proclams an tragen musten; wie denn auch geschehen und bevilligt worden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
Es werden demnach von Gerichsund Obrigketswegen alle und jede Erben des seeligen Herren Pastors Detlef Johann Ahrend Fabricius in Gjording, welche sich als seine nachstberechtigten angeben und legitimiren können, augefordert und befehligt, ihre Erbanspruche binnen 12 Wochen von der letten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet, bei dem Herrn Gerichtschreiber Wieding in Tøndern unter Einreichung ihrer Originaldocumente, Zurücklassung beglandigter Abschriften, als Auswartige aber unter Bestellung der erforderlichen Acten Procuratur zu profitiren, mit dem bemerkung, das aufspatere Angaben keine Rucksicht werde genommen werden konnen, sondern etwanige sparere Profitenten nach Ablaufdes Proclams als præcludirt werden betrachtet werden. Wornach ein jeder sich zu achten. Gegeben in Tønderhardesvogte zu Tøndern d. 28 September 1810. Drose.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
Proclam. Jveite Bekanntmachung. Es hat der Herrn Jnspector Christian Detlef Hinrichsen auf Dammhusum bem Gerichte des nenen Jnteressenten Gotteskoogs vorstellig gemacht, das er von dem jengen dritten Theil der vormals Milletschen Landereien diesengen Antheile an sich gekauft habe, welche die Kinder des weil. Bürgers und Deichvogt Hinrich Andersen in Tøndern lant Acta d. d. Damhusum ult. Nov. 1825, erworden haben, und wovon nameentlich der Wittwe des verstorbenen Kaufmanns E. D. Nagel in Tøndern, Namens Hanna Jubilaa Andersen, der dritte Theil; der Wittwe des verstorbenen Kaufmanns W. Wieck in Tøndern, Namens Sinnet Margaretha Andersen ein anderer dritte Theil, und der Ehefran des Gast wirth Brandt in Weile, Namens Metta Catharine Andersen, der lette dritte Theil gehørte, welche Antheile zusammen 20 Dem. 40 Ruthen betragen, und swischen den Bundisgaarder See und dem Norder Kongswege be legen sind, und gebeten, das zur Sicherstellung seines Eigenthums und Gewähr des gekanten Landes ein landubliches Proclam erlassen werden møge. Wenn nun dieser Bitte vom Gerichte des nenen Jnteressenten Gotteskoogs deferirt und das Actuariat zur Erlassung des Proclamsbeauftragt; als werden hiemit alle und jede, welche Rechte, Anspruche und Forderungen an diese gedachten Landereien, seies ans welchem Grunde es wolle zu haben vermeinen, augefordert und befelligt, solche binnen 12 Wochen von der letten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet, unter Vorzeigung ihrer Original=Documente und Zurucklassung beglaubigter Abschriften, wie auch unter Bestellung der erforderlichen Acten Procuratur, im unterzeichneten Actuariate, de Verlust ihrer Rechte gehdrig zu profitiren. Tøndern, den 28sten Septbr. 1840. Namens des Raths für den nenen Jnteressenten, Gotteskrog. Drohse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade Fabrik ved Kjöbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 Sk. a 8 Mk. pr. Pd., hos: Hr. L. Frandsen i Ribe. C. F. Müller i Colding. Edv. Hoffmann i Varde. P. F. Nyeboe i Ringkjøbing.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-09
Ligesom Fabricatet med fuld Föie kan anbefales, som fortrinligt, saaledes er der ogsaa sörget for smagfuld Udstyring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
allernaadigst Kongelig legeret. priviRo Avis, Adresse overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten Tirsdagen den No. 83. 13de October. Redigeres af C. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
Udenlandske Efterretninger. Tyrkiet og Ægypten. Af Breve fra engelske Krigskibe erfarer man, at Bombardementet, som bevirkede Beiruths Fald varede ikke i 9 Dage, som det hedte efter franske Beretninger, men kun to Timer. Den 11te Septbr. om Morgenen begyndte Forberedelserne til Angrebet paa Staden og Forterne paa Kysten. Marinesoldaterne bleve landsatte og anførte af Kapit. Napier; fem Skibe rettede paa en Gang deres Jld mod Staden, som i den korte Tid af to Timer blev forvandlet til en ryggende Ruinhob, medens Marinesoldaterne, understøttede af de øvrige Skibe plantede det engelske Flag paa Forterne ved Kysten. Jbrahim Pascha stod to Mile fra Englændernes Forposter og ventede paa Forstærkning. Albaneserne flygtede stærkt fra hans Armee og forenede sig, ligesom ogsaa Druserne, med de Allierede, hvis Styrke ved Kysten nu skal beløbe sig til 11000 Md.; deres Tab ved Beiruth angives til 6 Døde og 16 Saarede, medens Ægypternes Tab anslaaes til 1000 Md. D. 12te landede 200 Marinesoldater og en Afdeling Tyrker og Drusser 10 Mile nordlige re for at bemægtige sig Pladsen Ac Alla; de bleve imidlertid modtagne fra Forterne med en saadan Jld, at de igjen maatte indskibe sig med et Tab af 4 Døde og 20 Saarede. Beiruth var en Stad, med 12000 Jndbyggere, der drev en betydelig og levende Handel. Franskmændene indførte aarligen for 2 Mill. og udførte for 1 Mill. Englænderne havde derimod liden eller ingen Handel med Beiruth. - J Konstantinopel hedte det, at en russisk Flaade snart kunde ventes at ville gaae igjennem Bosporus til Archipelagus. Den franske Flaade laae d. 15de ved Napoli. - Et stort Antal Europæere have indskibet sig for at forlade Alexandrien uagtet Mehemed forsikkrer dem om sin Beskyttelse. - Fra Wien berettes, at da Ri faat Bey sidst var vendt tilbage fra Alexandrien, blev holdt et Raad af Stormagternes Gesandter og Portens Ministre for at raadslaae om Mehemed skulde tilstaaes en ny Frist. Preussens og Østerrigs Gesandter skulde have andraget paa at sende Risaat nok engang til Alexandrien, hvilket Lord Ponsonby og den russiske Gesandt modsatte sig og det lykkedes de tyrkiske Ministre at bringe Sultanen til at afsætte Mehemed fra sin Værdighed. Lord Ponsonby har saaledes seiret over Hr. v. Pontois.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
Frankerig. J de senere Ministerraad skal Talen have været om at indkalde Kamrene, Nationalgardens Mobilerklæring, Sammentrækning af Tropper ved Metz i Lothringen og Militær-Besættelse af Øen Candia. Kongen havde ikke billiget disse alvorlige Forholdsregler, hvorfor Ministrene havde besluttet at indgive deres Dimission, dersom han ikke gav sit bifald hertil; med Hensyn til Kamrenes Sammenkaldelse skal Kongen senere have givet efter, og man meente, at den vilde skee inden denne Maaneds Udgang. Man lader Thiers have yttret til sine Venner, at det Øjeblik var kommet, da Frankerig ingen Eftergivenhed meere kunde vise, og at dets Vel alene beroede paa Krig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
- J Algier skal Franskmændene atter have vundet en Træfning ved Mediana, hvorfra Fienden blev aldeles fordreven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
England. J et Kabinetsraad d. 3die ds. skal være besluttet, at Fiendtlighederne mod Mebemed skulle fortsættes med Eftertryk, samt at den russiske Flaade i det sorte Hav skulde kaldes til Middelhavet. - Fra Sheernes mældes, at man har gjort Forsøg paa at stikke den der liggende Flaade i Brand. Der var saaledes opkommen Jld i Skibet Camperdown paa 120 Kanoner, som man dog var saa heldig efter stor Anstrengelse at faae slukket. Der er al Sandsynlighed for at Jlden er paasat, og Tømmermanden paa Camper down er mistænkt og hæftet. Bladet "Sun tilskriver Chartisterne dette Attentat. Som Ophavsmænd til Branden i Skibene i Devonport er en Franskmand og en Schweitzer mistænkt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
Spanien. Espartero har den 29de Septbr. under umaadelig Jubel holdt sit Jndtog i Madrid. Det af ham sammensatte Ministerium bestaaer af følgende Medlemmer: Ferrer, Udenrigsminister; Chacon, Krigsminister; Frias, Marinem.; Becerra, Justitsm.; de Gambog, Finantsm., og Cor ting Jndenrigsminister.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
Holland. Som Grund til Kongens Beslutning at frasige sig Tronen anføres hans høie Alder og den Overbeviisning, at det er nødvendigt for Landets Vel, at en kraftigere Haand nu ved Grundlovens Forandring griber Statens Ror. Kongen er 72 Aar gl.; Kronprindsen 52 (formælet med en russisk Prindsesse. Kongens anden Søn, der har erholdt hæderlig Afsked som Admiral, er 47 Aar gl. og formælet med en preussisk Prindsesse. Det hedder, at han vil forlade Holland og bosætte sig i Schlesien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
Preussen. Her venter man med det Første en nye almindelig Presselov, der i Hovedsagen er udkastet af Kongen selv, og som skal hvile paa et meget liberalt Grundlag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
Hannover. Jfølge kongel. befaling af 7de Oktbr. maa Heste hverken gjennemføres eller udføres af Landet, under Straf af Hestenes Konfiskation og en Mulkt af 50 Rd. pr. St.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
Jndenlandske Efterretninger. Deres Majestæter have d. 6te de under stor Jubel besøgt det kgl. Theater, hvor de ogsaa hilsedes med en smuk Velkomstsang af Prof. Heiberg. Den mundtlige Deel af Examen artium tog sin Begyndelse i Løverdags. Af de 168, der vare anmeldte, udeblev 7 og 3 ere reficerede paa Grund af den latinske Stiil, saa at kun 158 ville indstille sig til den mundtlige Prøve. (Berl. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
Kjøbenhavnsposten, vil i Modsætning til Efterret. ningen i Aalborg Avis om Militair=Kommissionen i Odense og Nedsættelsen af en extraordinair Komitee for af Forhandlingerne at uddrage det Gavnligste og Nyttigste for Landet - vide, at Kommissionen har erholdt yderligere Prolongation paa ubestemt Tid, og den troer, at Nedsættelsen af en slig ertraordinair Komitee næppe vil blive foretrukken for den omtalte Prolongation, da den nuværende Kommission for største Deelen bestaaer af de bedste Kapaciteteter, man i saa Henseende har, eller vil erkjende at have.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
Vor Journalistik bebudes at ville faae en ny Tilvært, nemlig ved et Ugeskrift, betitlet "Corfaren." J det Program, Redactionen har udstedt i sit 1ste Numer, erklærer den at høre til Justemilien=Partiet og som saadant at ville træde virkende og kæmpende frem. (Berl. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
Ved Debatterne i Stænderforsamlingen om Sagen angaaende Bladenes Postforsendelsesret, har Proprietair Hansen ivret imod de to privilegerede fyenske Blade, hvis Tendents han har angivet som særdeles servil." Dette har givet Anledning til nogle alvorlige Anmærkninger af Redacteuren O. Thomsen, og dette atter til nogle Svar fra Hr. Hansen i begge de fyenske Aviser. Endelig har Redacteuren af Hemp. Av. Carl Bagger erklæret, at han agter at sagsøge Proprietær Hansen for hans Udladelser, Fædrelandets" Mellemværende med Dr. Ryge afgjordes d. 25de Septbr. for Forligelsescommissionen med følgende Erklæring: "Det er Jndklagede en Fornøielse, efter Dr. Ryges Ønske at meddele ham den Erklæring, at Redactionen for Bladet Fædrelandet, antager, at den paaankede Passus i bemældte Blads Nr. 264 ikke gaaer specielt paa Dr. Ryge."¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
J Løverdags afsagde Hof= og Stadsretten Dom i den mod Kjøbenhavnspostens" forhenv. Redacteur, J. P. Grune, efter Cancelliets Ordre anlagte Sag for formeentlig Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen i Anledning af en i bemeldte Blad for 5te Marts indrykket Artikel med Overskrivt: "det sande, egentlige, fuldkomne Kongedømme". (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
Kbh." protesterer imod at nogen Tidende betegner som Folket, den Hob, der, efter at have trukket Deres Majestæters Vogn til Amalienborg, først inde i Palaiets Gaard og derefter udenfor paa Pladsen vedblev en Tidlang med Sang og Hurraraab, blandede med saa usømmelige Skrig som "Kongen frem!" o. s. v. - Af en Skrivelse i Kbh. fra en Jordbruger i Frederiksberg seer man, at Hs. Majest. Kongen gjennem Geheime-Etatsraad Adler har frabedet sig det Fakkeltog, som Magister Lindberg vilde foranstalte i Anledning af Allerhøistsammes Hjemkomst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
J nogle Betragtninger over Pl. 22den Octbr. 1810 yttrer Fædrelandet sig saaledes: "Troer man maaskee, at det her gjelder om en Tilladelse for Bladene til ustraffet at fornærme de fremmede Magter, Nei det gjelder kunom Ophævelse af Censur for politiske Efterretninger, om at skjænke alle Bladredacteurerne den Naade, at komme til at staae under Lov og Dom. Og det ansees for farligt for den danske Stats Sikkerhed, at Bladredacteurerne faae Tilladelse til at trykke det, som er tilladt ifølge de danske Love. - Og troer man da, at Vold og Uret ere de Magter, som lede Verdensudviklingen, som afgjøre Rigernes Skjebne, Veed man da ikke, at der er Noget, som hedder Frihed, og Noget, som hedder Retfærdighed, og at det Folk, som har disse Tvende paa sin Side, og som kæmper for sin Arne, er mægtig til at tilintetgjøre Horder af Barbarer, og hvis man ikke veed det, har man da glemt, at der er en Kraft: Fortvivlelsen, som selv gjør den Svage stærk, Der er noget uendeligt usselt, noget lammende og sønderknusende i den Tanke, at et Folk lever af fremmede Magters Naade, at et uafhængigt Rige bestyres af Udlandets Gesandter, Troer man, at der ikke er Tanke af Retfærdighed hos Europas Stormagter, troer man, at de ere som vilde Rovdyr, der gaae ud paa at opsluge den ganske Verden, Og om man troer det, er man da saa aldeles ubekjendt med Jnteresserne og Lidenskaberne, at man kan antage det at være en let Sag for Stormagterne selv med den bedste Villie, at blive enig om at deele et Rige mellem sig, Lad Hans Majestæt give Danmark en fri Forfatning, og Modet og Styrken vil med fornyet Kraft gjennemstrømme Borgernes Hjerter, og hvad han taber i Magt ligeoverfor Landets egne Børn, det vil han gjenvinde i Selvstændighed og Uafhængighed ligeover forde fremmede Ministre. Om han maatte agte meere paa Folkeraadets Jndstillinger, saa behøver han at agte mindre paa Diplomaternes Noter, om hans Love vilde trænge til hans eget Folks Samtykke, saa vilde ingen af dem trænge til de Fremmedes bifald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
J denne Tid har en Hr. Hansen, der skal være Opsynsmand ved Qvarantaineanstalten paa Kyholm, bereist Fyen, for rundtomkring at stifte Filialselskaber til et paatænkt Moderselskab, hvis patriotiske Øiemeed er, ved frivillige Bidrag at afbetale den danske Nationalgield. Foretagendet skal hos adskillige Præster i Fyens Stift have erholdt bifald. (Hemp. A.) Red. af Hemp. Av. har fra agtet Haand erholdt opgivet følgende "Redningsmiddel for det uindbjergede Korn paa Marken". Jfølge Oplysning fra en troværdig Mand skal en Jordbruger i Sielland under lignende Forhold som de nuværende, have bjerget sit Korn ved at sætte det i Hæs i Tragtform, aabent forinden og med Roden vendt udad samt med Aabninger forneden og en dito i Siden ved Hæssets Top=Ende. Derved blev et bestandigt Luft-Træk til Arene og som saaledes tilligemed Straaet konserveredes. Anmelderen mener, at Hæsset maa kunne bygges i sin Cirkelform baade i større og mindre Dimensioner og ligefuldt samles i en Spids i Top-Enden og saaledes bevares for Regnens Jndtrængen; Luft-Hullerne forneden maa kunne dannes enten ved forskjellige Aabninger, konserverede ved sammenføiede Stavre, eller ved at sætte Hæsset paa et Kostværk, men det sidste er meere kostbart og vanskeligt. Skorstenen foroven ved Top-Enden, men i Siden af Hæs set, anbringes venteligt bedst i den østre Side, og man skulde troe, at eet Træk-Hull ved Jorden i den vestre, vilde give stærkere Luft=Træk end flere Huller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
Paa Farvandet imellem Fredericia og Middelfart er nyligen en Baad kantret, hvorved tre Mennesker, to Søfolk og en Passageer, mistede Livet. Sidstnævnte, der tidligere var Underofficeer ved fyenske Jnfanterie-Regiment, havde netop erholdt Ansættelse som Politiebetjent i Middelfart, og skulde begive sig til denne Post. Som en udmærket Svømmer havde han oftere svømmet fra Fredericia til Strib over Beltet, der nu saa uventet skulde blive hans Grav. (O. T. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-10-13
J Svendborg gav Hs. Majestæt Kongen den 29de September for egen Regning et stort Taffel paa Raadstuen, som ogsaa bivaanedes af Hs. M. Dronningen, og til hvilket blandt andre af Byen, ogsaa Byfogden og Formanden for Borgerrepræsentanterne vare tilsagte, som bleve anviste Plads ligeover for Hs. Maj. (Hp. A.)