Berlingske Tidende, 1794-07-25
London, den 11te Julii. Parlementet er dog i Dag bleven prorogert til den 19de August. Kongen har i sin Tale, som han ved denne Leilighed holdt til Medlemmerne af begge Partementshusene, blandt andet sagt: At han var overbeviist om, at de, i Henseende til den nærværende Krigs Beskaffenhed, vare alt for retsindige til, at de, ved Fiendens nye Seire i Nederlande, ne, skulle give efter i deres Jver, eller lade deres Bestandighed svækkes. - Han har ogsaa roest Officerernes og Soldaternes Mod og Folkets Tænkemaade i Almindelighed. Over Erobringerne i Ost og Vestindien; de lykkelige Operationer i Middelhavet, og Admiral Howes Slaades Seir, har han ogsaa tilkiendegivet sin Glæde. - Underhuset har han takket for Bevillingen af de store Stat fornødenheder til offentlig Tieneste for dette Aar, og begge Husene for deres Fliid i at undersøge de Hensigter, som man havde mod Regieringen og vort Kongeriges Grundforfatning. - Talen endtes med følgende Ord: "Det bør ikke forglemmes, at disse Hensigter mod vor indvortes Lyksalighed, ere væsentlig forbundne med det nu i Frankrig herskende System, hvis Aand og Grundsætninger bære et uforsonligt Had mod enhver regelmæssig tilveiebragt Regiering, og at vi altsaa ved enhver Betragtning af vor egen indvortes Sikkerhed opfordres til, i Forening med vore Medforbundne at fortsette vore Bestræbelser, og med formeret Mod at udholde en Striid, af hvis lykkelige Slutning allene vi kunne vente at legge en fast og varig Grund til en tilkommende Sikkerhed og Rolighed saavel i dette Land, som ogsaa hos de øvrige Nationer i Europa. J Anledning af det sidste Søeslag lader Kongen slaae med og Sølv Erindringsmynter, til Uddeeling blandt den Kongel. Familie og nogle yndede Adelige. - Hr. Sheridans Motion i Gaar i Underhuset angaaende Krigens nærværende critiske Forfatning var egentlig allene rettet mod Ministeren Pitt. Han forekastede ham, at han ikke havde haft Agtelse nok for Underhuset, og kaldte hans Hensigt med Krigen, at udrydde den nuværende Regiering i Frankrig, er undførligt Hiernespind. Alle store Pengefordringer og Subsidier til Krigens Førelse vare bevilgede og intet udrettet. Den overordentlig store Mængde Krigere, som Franskmændene havde stillet i Felten, kunde ikke tiene Ministeren til Undskyldning, thi Hr. Pitt selv havde først kaldet Franskmændene en bevæbnet Nation. Royalisterne i Frankrig vare ikke blevne understøttede og nu havde endog Flandern ikke kunnet forsvares og man havde mattet trække sig tilbage, for at dække Holland. Optagelsen af det Portlandske Partie, som var bleven sine Grundsætninger utroe, kaldte han et Foretagende, som fra Ministrenes Side var svagt, og fra det Portlandske Parties Side, som derved havde gjort sig ansvarlig for alle ubehagelige Følger af dette Krigsysten, ikke roesværdigt. Hr. Pitt var en haardnakket Mand, som søgte at skiule alle sine Feil under Statshemmeligheders Kappe. De allierte Magters Forhold var ikke fast og contratterte heri med Franskmændenes. Franskmændene allene havde holdt Ord, endskiøndt deres vilde Friheds Jld, som var udartet til Grumhed, ikke kunde biefaldes. De havde lovet at være frie eller at døe, og havde gjort det. De havde lovet at blive frygte lige for Despoterne, og havde holdt det o. s. v. Han sluttede med det Forslag : "At Hs. Majestæt maatte lade forelegge ge Huset Efterretninger angaaende den i Preussen sluttede Subsidie=Tractat." Saasnart dette var skeet, vilde han giøre det andet Forslag: "At Parlementet skulde sidde indtil en Fredslutning." Hans Forslag blev ved Slutningen af Debatten forkastet. Hr. Pitt paastod især: "At Sheridans hele Tale vilde ved Slutningen af Parlementet kun sette Folket i Bekymring over denne retfærdige og nødvendige Krig. Parlementet behøvede ikke at blive samlet, thi Landet var endnu ikke i saadan Fare, at Parl mentet maatte paatage sig den executive Magt. Ved de til Preussen bevilgede Subsidier var ikke bestemt, paa hvilket Sted især de preussiske Tropper skulde agere. Hovedhensigten af Krigen var ikke Frankrigs Ødeles gelse eller Deeling, men det nuværende Jacobiner=Systems Kuldkastelse, hvorpaa vist Millioner Jndbyggere i Frankrig ventede. (Her lastede Ministeren, at Sheridan i Henseende til Magterne havde brugt det jacobinske Udtryk Des pot).