JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Spanien. Den 9 Novbr. sluttede Cortes deres Møder for dennegang, hvorved Præsidenten beklædte Kongens Plads, som formedelst en hæftig Forkjølelse var hindret fra at forlade Eskurial, og oplæste da den Kongelige Tale, hvori Hs. Majestet, bevidner Cortes sin fuldkomne Tilfredshed med denne første Sessions lykkelige Udfald og den Klogskab, hvormed de have vidst at forbinde Kongerigets dybe Saar, tilføiende, at som Statens indvortes Tilstand meer og meer forbedrer sig, vil den ogsaa kunne erhverve sig grundet Ret til fremmede Regieringers Tiltroe, som vedblive at give Beviser paa et venskabeligt Sindelag. Han takker fremdeles det Deputerede for den Rundhed, hvormed de have før get for hans og Kongehusets Glands, og yttrede sin Glæde over den Frimodighed og Diærvhed, der har ledsaget Forhandlingerne over de vigtigste Anliggender, haabende, at de i næste Møde efter Nydelsen af en fortjent Rolighed ville kunne fuldende hvad Tiden for denne finde ikke tillod. - Efter Talen tonede fra Gallerierne det eenstemmige Raab: "Cortes og Forfatningen leve!" og paa Pladsen udenfor Forsamlingssalen bleve de Deputerte modtagne af over 50,000 Mennesker med det enthuslastiske Udbrud: "leve vore Befriere!" Præsidenten maatte lade sig det behage at begive sig hjem tilfod, for at Folket kunde have den Glæde at ledsage ham. Ved sit Høiel takkede han Mængden for denne Æresbeviisning, og besvoer den, saaledes bestandig at give det beundrende Europa det ædle Skue af en stor Nation, som veed at forene Maadehold med den fyrigste Fædrelandskjærlighed.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Adskilligt. Med Hensyn til de i senere Tid, og efter Revolutionen i Neapel, paa Sicilien forefaldne Optrin, vil det uden Tvivl ikke være denne Tidendes Læsere ukjert, med faae Ord at oplyses om sidstnævnte Stats hidtilværende Tilstand. Sicilien er deelt i 23 Districter, hvis Folkemængde i Aaret 1798, an sloges til 17700000 Sjæle, hvoraf 200,000 i Palermo, 80,000 i Messina og 80,000 i Catania Siden 1812 havde dette Rige sin egen Forfatning hvis Grundvold var Adskillelsen af den lovgivende, udøvende og dømmende Magt; af hvilke den først tilkom Parlamentet, der er deelt i to Kamre, og hvert Aar forsamles; den anden Kongen, og den tredie Dommerne og Magistraten. Ved den under 12te Decbr. 1816, i Caferta, af Kong Ferdinand den Første udstædte Forenings=Akt, samledes Kongerigerne Neapel og Sicilien til eet eneste udeleligt Kongerige, under Navn af begge Sicilierne, og bestemte denne Alt, hvad Sicilien i Særdeleshed, angaaer: at alle civile og geistlige Embeder skal gives til Indfødte, ligesom alle høie Stats-Embeder, som Statsraader, Gesandter osv., besættes en fjerde Part med Sicilianere, samt at Sicilien, skal have sin egen Statholder, naar Kongen ei opholder sig der, og sin egen Justitspleie, aldeles uafhængig af Neapel. Skjøndt Sicilianerne fordum have været ringeagtede, siges de dog at besidde en kraftfuld Karakteer, og i det Hele at være elskværdige og ædle Mennesker.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Paa et Koncilium, som i Peter den Stores Mindreaarighed blev sammenkaldet i Rusland, toges den paa eengang taabelige og grusomme Beslutning, at de Geistlige vel, ligesom hidtil, skulde gjøres Korsets Tegn med tre, men Lægmand kun med tvende Fingre, og at Enhver, som overtraadte denne vigtige religiøse Lov, skulde ansees for en Kjætter og straffes paa Livet. Folket knurrede lydelig og klagede over, at Geistligheden vilde tilegne sig allene Himmelen og udelukke Lægfolk fra den evige Sallighed, ja flere Tusinde 1), hvoriblandt Personer af de fornemste Familier, lode sig virkelig heller halshugge end de gjorde Korset med 2 Fingre.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Efter den chinesiske Hoftidende prøvede Keise af China i afvigte Foraar sin fjerde, 14 Aars gole, Søns Fremgang i Videnskaberne, og blev i get fortrydelig da han fandt, at han endnu ikke istand til et skrive Vers, hvorfor han ogsaa strax hans Lærer afsætte. - Hvor store Fortrin have Andre ikke i denne Henseende, Her gjør manEn Vers, som ikke kan de 10 Bud.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Da den uforglemmelige Mozart sidste Gang til Berlin, var han neppe stegen ud af Vognen han erkyndigede sig i Gjæstgivergaarden, om der samme Aften var nogen Musik at høre i Stad og da Man svarede, at den tydske Opera begyndt Øieblikket, gik han derhen. Man opførte just Be førelsen af Seraillet, Mozarts egen KompositiDen beskedne Konstner bliver staaende inden Parterrets Dør; men deels Tilfredshed med end Steders Foredrag, deels Misfornøielse med S. gernes og Sangerindernes mange Roullader og 3 ler tilskynder ham, uden at han selv mærker de at nærme sig Orchestret mere og mere. Ved sin lydelige Mishagsyttringer giver han de Omkristaaende, der med Foragt see ned paa Mande den simple Overkjole, Stof nok til Latter; men Man i Pedrillos Arie havde villet bessermachen, forandret D til Die, kunde hans musikalske Øre i længer udholde det, og han udbryder ganske h For Diævlen! vil J gribe D. Alle saae sig forundrede omkring, selv mange af de Spillen, og da Nogle i Orchestret kjendte ham, fløi Efterningen om at Mozart var der, som en Løbeild, Orchestret op paa Theatret. Flere Skuespilleblandt andre Mad. B., vilde ikke længer lade høre, men Mozart, til hvem Musikdirecteuren vendte sig i denne sin Forleggenhed, sprang si ind bag Koulisserne og sagde: "Hvad tænker, Madam. De har jo fjunget ganske fortræffeli- og for at De en anden Gang kan gjøre det bed vil jeg indstudere Rollen med Dem.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Et Beviis paa Menigmands tykke Uvidenhed Jtalien afgiver blandt andet de hedenske Billedste ter og Malerier, som allevegne, især i Neafindes opstillede i Kirkerne, og for hvilke den sig Hob med en Troendes hele Eenfoldighed andæg gen knæler, da den anseer dem for virkelige H. genbilleder. Det gaaer saavidt, at i hans Hel heds eget Vatikan, nemlig i den Apostlernes Fa helligede Kirke, findes endog en Jupiter af Br. zi, der uden at slynge sine Lynstraaler mod de u skammede Omdøbere, har ladet sig forvandle St. Peder, og saaledes er nedsteget et godt 2 fra sin fordums høie Gudeværdighed.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Nordamerikanerne gjøre saa meget Væsen af de3 Frihed, som efter deres Mening kun hos dem des i sin hele Udstrækning; men da Frihed i funden ikke er andet end Retfærdighed, og denne gen lige Rigtigheder med lige Pligter i Staten, forledes kan Man da kalde en Stat frie, hvor det 3dnu gives baade hvide og sorte Slaver, Det er som bekjendt, at naar de indvandrende Fremme ikke kunne betale Omkostningerne ved deres Over at, sælges de af Skibskapitainerne som Slaver, maae ofte trælle i flere Aar, før de faae deres ihed. Skrækkelig er de bortløbne Slavers Skjebsom naar de igjen paagribes, blive mærkede na Skuldre, Bryst og Kind med indbrændte Bogstaer, men allerstørst er den Grusomhed, at naar en igiven anholdes og kastes i Fængsel paa Mistanke, a at han er bortrømt fra sin Herre, og denne ved mierlysning ikke kan opspørges, sælges den Frie, at at dække Fængselsomkostningerne; ja i det for este Pensylvanien ansees det endnu den Dag i lig for en større Forbrydelse at stiæle et Stykke væg end et Menneske; thi naar Qvægtyven skaffes med tre, slipper Mennesketyven med t Aars Fængsel!
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Et Medlem af de spanske Cortes indvendte nylig ned Tiendens Nædsættelse, at Tiende var en gudommelig Indretning, da den befales baade i tredie femte Mosebog; en Anden spurgte ham ganske kastisk, om han da ikke vilde lade sig omskjæ; thi det befales ogsaa i Mosebogen.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Den 20de October og Morgenen tildrog sig en sækkelig Begivenhed paa Gaarden Øvre-Foss, gger Sogn i Norge, Fuldmægtigen paa Gaarden, cas Guulsen, slog nemlig, i et Anstød af Vil lise, sin Tjenestepige i Hovedet med en Øxe, saa hun strax faldt død ned paa Kjøkkengulvet. Han lyde hende mistænkt for at være frugtsommelig liden af hans Tjeneste afskediget Karl, og da Pi sin stadig benægtede det, truede han hende først led Øxen, og udførte kuns altfor sandt sin Trud Da han havde udført Gierningen, gik han udGangen for at ryste Blodet af sine Klæder. Her fødte han en Arbeidskone med tvende Vandbotter: sin hugger efter hende, men da han i det samme mærker at hans Kone aabner Stuedøren, vender sin sit Raserie imod hende, dog uden at ramme inde. Arbeidskonen springer imidlertid ind paa som og vrister Øxen ud af hans Hænder; med deni Haanden iler hun ud for at raabe om Hjelp, sen hvor hurtig dette end foregik, havde Guulsen og imidlertid med et Stykke Brænde slaaet hans sine saaledes i Baghovedet at hun laa død, da de silende Mennesker kom ind i Stuen. Ved Forhøret er det oplyst, at Euulsen var forfalen til Drik og at han som oftest i et Par Dage reent manglede Bevidstheden, naar han saaledes efter en Sviir, som ofte varede et Par Uger, endelig engang igjen ophørte. Dette havde ogsaa netop været Tilfældet: denne Gang; men da han den 20de om Morgenen, havde været temmelig rolig havde Tjenestepigen formaaet en i Huset værende Arbeidsm., der skulde have Tilsyn med ham, at drive Creaturerne i hendes Sted, op paa en Løkke, og imedens denne Mand var borte, udførte han de ommeldte Mord. Forresten levede han i bedste Forstaaelse med sin Kone og Tjenestepigen, der var hans Broderdatter.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
En gammel Skolemand i Sachsen, der i høieste Grad var hypokondrisk, troede fast og beklagede sig over hvor han kom, at en hæslig Vægter huserede i hans Mave og mishandlede ham frygteligt med sin Morgenstjerne, saa han hverken Dag eller Nat havde et roligt Øieblik. Ja han paastod endog, saa, at man, naar man hørte nøie til, kunde høre Vægteren raabe i hans Jndvolde. Længe anvendte man forgiæves alle aandelige og legemlige Lægemidler, da en af hans Venner forleden kommer paa det Jndfald, at forstyrre den sælsomme, dybtrodfæstede Indbildning ved et ligesaa sælsomt Middel. En Aftenfængsler man vor Besatte i en selskabelig Cirkel. indbringer ham i Punschen uformærkt et stærkt Brækmiddel, holder ham i Nærheden af Vinduet, og har under dette truffet de nødvendige Foranstaltninger. - Klokken slaaer til Middelet virker - Vinduet er den eneste Uve - og samme Øieblik raaber Vægteren nede paa Gaden, hvad Klokken er slagen. Lykønskende og jublende omringe Vennerne den indbildte Syge. Denne veed neppe at finde sig i sin Lettelse, takker Himlen paa sine Knæe for sin lykkelige Forløsning, dog ikke uden høimælet at triumphere over, at han dog havde havt Ret. Uldrig har han siden klaget over saadan stærk Jndqvartering.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
En Skoleholder Cole i Esser, der i 30 Aar havde været blind paa det ene Øie, fik, ved, med det sunde Øie, at betragte Soelformørkelsen i September uventet sit fulde Syn igjen, og seer nu ligegodt med begge Øine. Et Beviis paa, at der Berlin findes større Stude end i Kbhvn., læses i følgende Beretning af Skilderiet: "Den 14de d. M. blev i Berlin hos Slagtermester Borstein, slagtet en Stud af usædvanlig Størrelse og Skjønhed. Den var 7 Aar gammel, en Blanding af Schweitzer og Jydsk Race, og var staldforet hos den af sin udmærkede Qvægavfordeelagtig bekjendte Over-Amtmand Normann i Pöluitz ved Dessau. For at tilbagelægge den 16 Mile lange Vei imellem Polnitz og Berlin, brugte den 13. Dage. Da Studer blev bragt til Slagterhuset, fremskred den stadselig, lig en ung Elephant, som den ogsaa lignede i Størrelse: thi den var 7 Fod høi, fra Hovedet til Halespidsen 9 Fod 3 Tommer, lang, og holdt i Omkreds 8 Fod 10 Tommer. Eflerat Dyret var slagtet, udgjorde hele dets Vægt 2, 149 Pund. Talgen veiede 348 Pund og Huden 129 Pund. Da Hovedet sidenefter veiedes, fandt man, at dets Vægt allene udgjorde 75 Pund. (Den sidste store Stud der blev slagtet i Kbhvn., veiede dog kun 4 Skpd. og 13 Lpd., som da allerede var usædvanligt nok.)
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Jndenlandsk. Den 22de November er Lærer ved SkolelærerSeminariet i Sneested, Cand. theol. C. C. Gjerløff, beskikket til Sognepræst for Hassing og Villersløv Menigheder i Aalborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Aalborg, d. 7de Decbr. Jgaar Eftermiddags Kl. 3 blev i Skolehuset, den fortjenstfulde Sognefoged i Hasseriis, Jens Krog, i Overværelse af nogle Honoratiores fra Aalborg, samt Hasseriis og Sophiendahls Beboere, af Hs. Excellence Hr. Stiftsbefalingsmand v. Moltke, paahængt Dannebrogsmændenes Hæderstegn, hvormed han for Redelighed og Embedsiver, af Hs. Majestet Kongen, allernaadigst er bleven benaadet.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Kjøbenhavns Børs, den 1ste Decbr. Cours. Hamborg 2 Maan. 254, a vista 25, Amsterdam 2 M. - . London 2 M. - Rbd. - s. Spec. 258. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 s. Oblig. 67 a 67 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Fbr. d. A.) 81 Rbd. r. S. eller 104 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 16 1/4 a 16 1/2. Svenske Sedler 60 1/2 s. - Disconto 6 PC.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Tanker. ved Hr. Fuldmægtig Laurits Melsens Død, den 5te December 1820. Hvo kjendte Dig, min gode Ven! Og sukker ikke ved Din Baare: En ædel Mand tog Gud til sig; Paa Jorden Jeg, Ham savner saare. P. F. Wandal.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Bekjendtgjørelser. At det idag blev Forsynets Villie, at bortkalde fra dette Liv min Svoger, Fuldmægtig Lauritz Melsen, i hans 67de Aars Alder, det bekjendtgjøres herved for Familie Venner, paa hans 2de efterlevende Børns og egne Ve Aalborg, den 5te Decbr. 1820. Svenningsen.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Vores ægteskabelige Forbindelse den 6te d. M., giver os den Frihed herved at bekjendtgjøre for Familie og kjendtere. Kjøbenhavn, den 6te Decbr. 1820. A. B. Gleerup, C. H. v. Leonhart fød Hjorth. Capitain ved 2det jydske: fanterie-Regiment.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Hvor 1 a 2 Lpd. gode Gaasefyld er til Kjøbs, an Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Til Salg, er en Sildevaad med Kaag, Fiskestøvler a., hvorom og Anviisning af Jacob Kiellerup. Aalborg, den 5te Decbr. 1820. Æble= og Pæretræer 3 til 6 Mk., Kirsebærtræer 4 til Mk., tages 10 eller flere, faaes bedre Kjøb, Soelbær 4 Hindbær 2 s., Ribs 3 s., Stikkelsbær 4 - 8 s., faa Procurator Raunkildes Hauge i Aalborg. Hatte.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Hos mig Undertegnede, som har etableret mig som Hemagermester her i Byen, er til hver Tid at bekomme : ste gebørstede Hatte af moderneste Facon, 2de andre S. Hatte, saavelsom fine og grove Uldhatte til meget bil Priser. Godt Arbeide og reel Behandling skal stedse Formaalet for min Bestræbelse. Dette haver jeg den, herved at bekjendtgjøre for de ærede Venner, som vil unde mig deres Arbeide. Min Bopæl er i Hr. Etats Koefoeds Gaard i Bispensgade Nr. 233. Aalborg, den 24 Novbr. 1820. Hans Mathias Jesper.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
Proclama. Arvingerne efter afdøde Tjenestekarl Lars Mad fra Kjeldstrup i Thye, som ved Døden er afgaaet i St. i Vesterhassing Sogn, Kjer Herred, indkaldes herved 6 og 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, godtgjøre deres Arveret. Herredscontoiret i Nørre-Sundbye, den 4de Decbr. 1 W. Spies.
Jyske Efterretninger, 1820-12-07
De, som maatte have Noget at fordre i Dødsboet, Marie Elisabeth Mørch af Nibe, Enke efter 6 degn Christen Qvist Schmidt af Hobroe, indtaherved med 12 Ugers Varsel, til, forinden saadan 2 Forløb, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og viisliggjøre samme. Ribe, den 28de Novbr. 1829. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1820-12-09
Udenlandsk. Storbrittanien. Den 23 f. M. blev i Overset Parlamentet prorogeret til den 23 Jan. A., uden at nogen Kongelig Tale efter Sædvablev oplæst. I Underhuset havde ingen Tilhøre den Dag Adgang, og Man veed derfra kun, at Denman vilde have fremlagt et Budskab fra ronningen, angaaende, at Hs. Majestet ikke ngere vil af Ministrenes Haand modtage som en badegave den Underholdning, der nu tilkommer de med Rette; da hun, hvis der er noget Nyt Gjære mod hende, med usvækket Tillid vil kaste i Folke=Repræsentanternes Arme. Men han de neppe begyndt sit Andragende, før der kom Sendebud fra Overhuset, som dog forgiæves søg at udrette sit Ærinde; thi der opstod strax en saa lekkelig Allarm, at Man ikke kunde høre et Ord hvad han sagde, og under samme reiste Tale en sig og gik bort tilligemed Castlereagh og Skatmerkantsleren. Mange Medlemmer bleve tilbai den Tanke, at han vel kom igien; men han lev borte og overlod Huset selv at gjætte, at Nø virkelig var hævet. Efter et saadant endnu al sig oplevet Optrin, siger Bladet Times, kan gen beregne, hvad der vil skee, og som endnu ikke har været Vidne til et Jordsælv eller anden slig rædsom Naturbegivenhed, kan skee opleve noget Lignende i Statslegemet. Alle Ministrene siges at have givet hverandre Haand, 4, at ville i nærværende Krisis holde enddrægtig sammen og staae eller falde med hinanden. Man taler ogsaa om, at mange anseelige (?) Personer, have ifinde at forlade den engelske Kirke, naar derikke maa bedes for Dronningen, hvoraf endog befrygtes Fare for selve Kirken, som næsten vurde prise sig lykkelig ved at blive Medlemmer qvit, hvis Troe ikke var bygget paa fastere Grundpiller.
Jyske Efterretninger, 1820-12-09
Fyrst v. Esterhazy skal have overleveret Kongen vigtige Depescher, som ere indløbne fra TroppauSpanien. Aarsagen til de urolige Bevægelser, i Madrid har blant andet været General Carvajals Udnævnelse til Generalcaptain. Saasnart Folket fik Nys derom, begav det sig flokkeviis til Cortes Palais, hvor den bestandige Committee stillede de ængstelige Gemytter tilfreds med det Løfte, at indbyde Kongen til at vende tilbage til Hovedstaden. Herpaa lod Hs. Majestet svare, at hans Sundhedstilstand endnu ikke tillod ham at komme tilbage, hvilket han dog haabede snart at ville skee; men da Generalens Udnævnelse ganske mod Forventning havde sat Constitutionens Venner Skrupler i Hovedet, skulde Ministrene foreslaae tre andre Candidater til at beklæde GeneralcaptainsPosten. Dette Svar modtog det glade Folk med Jubelraab, som Fester og Jlluminationer fulgte. Senere Beretninger over Paris melde, at Madrid, til den Tid var ganske rolig, efter at flere urolige Hoveder vare satte ved Vingebenet. Jkke destomindre snakkes der dog om, at Cortes snart igjen ville blive sammenkaldte til en overordentlig Session.
Jyske Efterretninger, 1820-12-09
Desværre er Madrid ikke det eneste Sted, hvor det for Øieblikket gjærer. Ogsaa i Valencia er Factionsaanden atter paafærde, rimeligviis opvakt af den urolige Erkebisp, som beskyldes for at have Natten mellem den 11te og 12te f. M. ladet Forfatningens Steen overslaae med Skarn. Herover bleve Jndbyggerne saa opbragte, at de søgte overalt efter ham og nødte Øvrigheden til at lade Militæret træde under Gevær; men nu kom det til Haandgemænge imellem det og Militsen, som absolut vilde besætte Vagterne. Under disse Spektakler forlangte Mængden atter General Elios Hoved, som endnu i Castellet venter sin Skjebne afgjort. Da imidlertid Erkebiskoppens Godser nu ere formelig confiskerede og han selv landsforviist, vil dette maaskee give Tingene en anden Vending. Omkring Burgos er det heller ikke roligt, ligesaalidt som i Cadix, hvis Biskop offentlig i Kirken har ladet prædike imod nogle patriotiske Attringer. End et Brud paa den borgerlige Sikkerhed høres fra Vittoria, og det af et ganske eget Slags. J Nærheden af denne Stad er nemlig Posten fra Madrid, bleven overfaldet af 12 velklædte Personer, som ikke borttoge andet end Brevsækken, ja sendte endog siden alle Privatbreve til deres Bestemmelsessted, men beholdt de offentlige Depescher. Kongens Upasselighed skal ikke være af noget far tigt Slags. Han vil med det Første lade opføre Tyrefægtninger i Eskurial.
Jyske Efterretninger, 1820-12-09
Jtalien. Deres Høiheder Prinds Christian og Gemalinde ville tilbringe Vinteren. i Rom.
Jyske Efterretninger, 1820-12-09
Tydskland. Fra Cassel skrives under 27de Novbr.: "Den Kongelige Danske General=Major, Prinds Wilhelm af Hessens Gemalinde, er i Dag lykkelig bleven forløst med en Prinds.
Jyske Efterretninger, 1820-12-09
Anecdoter. En ung fremmed Prinds, som befandt sig i Paris, ønskede at see Naturalie=Cabinettet. Busson paatog sig at modtage ham og vise ham det. Da Prindsen vilde tage bort igjen, overleverede Bufson ham sin Naturhistorie og Fuglene, men Hs. Durklanchighed svarede ham meget høfligt: "De er overmaade god, min Herre, men jeg vil ikke berøve Dem denne Bog Bufson, henrykt over at see en saa velopdragen Prinds, nødte ham heller ikke videre, men beholdt sin Bog.
Jyske Efterretninger, 1820-12-09
Den engelske Kjøbmand, Thomas Grasham, var ligesaa berømt for hans Pragtlyst, som for hans Veldædighed. Dronning Elisabethragtede ham høi og beærede ham undertiden med hendes Besøg. En Dag da hun overnattede paa hans Lystgaard, lastede hun Forgaarden ved samme, som hun for for stor, og hellere ønskede afdeelt ved en MuGrasham lod strax hemmeligen komme Arbeidere i London, som endnu i samme Nat maatte opffdenne Muur, saa at Elisabeth, da hun vaagned allerede fandt den fuldfærdig.
Jyske Efterretninger, 1820-12-09
Den berømte Historieskriver Gibbon var saa ul tyk og feed, at han knapt kunde gaae; men til Tro for hans Udanlighed, gjorde han gjerne Cour i smukke Koner, og forelskede sig blant andre enga ganske forfærdeligt i den berømte Skribetinde, Fr. von Montlieu (som har forfattet Caroline v. Li field) En Dag fik han den saa længe forønske Lykke at finde hende alene. Han vilde ikke lade saa gunstigt Øieblik gaae unyttet bort og kastede, pludseligen paa Knæe for hende for at erklære heede sin Kjerlighed i de lidenskabeligste Udtryk. Fr. von Montlien svarede ham paa en Maade, so maatte betage ham Lysten til at gjentage et lignede Optrin. Gibbon forhavsedes, men trods af Opfordringer og at staae op og sætte sig paa Stol igjen, forblev han ubevægelig og liggende paa Kn erne uden at tale et Ord. Men, min Herre, saa endelig Fruen ganske utaalmodig til ham, staa dog op. - Jh, min Gud, svarede den ulykke Elsker, jeg kan jo ikke komme op igjen, Frue vi Montlieu ringede. Tjeneren kom ind, og blev i falet, at hjelpe Hr. Gibbon op; men ogsaa den maatte først kalde Kudsken til Hjelp, førend i lykkedes ham, at faae den knælende Elsker løs paa Benene igjen.
Jyske Efterretninger, 1820-12-09
Indenlandsk. Kjøbenhavn, den 4de Decbr. Under 20de M. har Hs. Majestet allernaadigst udnævnt Al høistsammes overordentlige Gesandt ved det Kon lig Storbrittaniske Hof, Geheime-Conferencer Edmund Greve af af Bourte, Storkors af Dan brog og Ridder af den Polske hvide Ørns Orde til Kongelig overordentlig Gesandt og befuldmatiget Minister ved Hans allerchristelige Majeste Hof.