JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Onsdagen den 14de Februarii, om Formiddagen Kl. imellem 9 og 11, bliver paa Tobaksplantagen uden for Nørreport veden eneste Auction opbuden og absolut bortsolgt til Redbrydelse, Tørrehuuset paa bemeldte Plantage, hvilket Huus i Følge Vurderingsforretningen af og October sidsel bestaaer at rig Alens Længde, 12 Alens Dybde, en Etage af 3 tilene Høide, med heel Vinkeltag, teglhængt. Bygningen er at Fyrretømmer, afbundet med Hængeværk i Taget i hvert i Fag, og under Fodstykker paa 3 Alens Distaner imellem hveranden opmurede Piller, udvendig og paa Gavlene er beklædt med Bræder, og i denne Beklædning er andragt 27 Stykr. Luger, enhver af disse Luger er beslaget med 2 Par Stabel, Hængsler og 2 Jern strøge; saa er og i samme Betlædning 11 Styr, dobbelte Porte beslagne med Stabelængsler, over hele Bygningen er paa Vielterne er rue sammenpløiet Loft m.v. Ved samme Auction bortsælges end videre. endeel Lægter. endeel Misbænk Vinduer med Papiirs=Ruder og nogle hun drede Pund Tobakøblade. Conditionerne erfares hos Procurator Veideman i Gothersgaden No. 2, og de Ting, som skal sælges, forevises af Plan tor Dems paa Auctionsstedet.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Torsdagen den 15de Februarii Kl. 10 bliver udi Lynggaarden ved Bagsværd holdet Auction. a) over bemeldte Lynggaard med tilhørende Jorder underGladfare, staaende for Hartkorn 8 Tdr. 1 Skp. 2 1/4 Alb. og b) endeel Jorder under Lyngbye, inddeelt i 28 Lodder, og staaer for Hartkorn 19 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. L. Ab. som i nogle Aar har været brugt til det Kongelige Stæfrieforsøg. Conditionerne, hvorefter fornævnte Gaard og Jorder bliver opraabt, samt Hartkornsberegningen og Kortet over Jorderne kan forinden sees hos Landvæsens-Commissair og Forvalter Bierg i Klædeboderne N. 144 og 145, og Sognefogden Niels Esbensen paa gl. Mosegaard ved Vangede anvises Loddernes Afsætning paa Marken.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Fredagen den 18de Februarii bliver paa Børsen i Middagsstunden ved offentlig Auction bortsolgt Et Partie holsteens Smør i Fjerdinger Et dito lode dito dito 24 Stkr. Festestinker. Citta 300 Stkr. jydste Oste, En Foustagie Risengryn, i Valle brunsviger Humle. tilhørende Kiøbmændene Røse & Sles Opbudsboe, imod Betaling til Boets Curator Landvæsens Commissair og Proc. Tørst, boende i Bredgaden Nr. 150. Varene kan Dagen. førend Auctionen blive Liebhaberne foreviist i det Selbyste pat huus paa Christianshavn. Efter Begiering bliver førstkommende 22de Februarii. Formiddag Kl. 10 i hr. Frederich Brintes iboende Gaard : Aalborg ved offentlig Auction opraabt til Bortsælgelse den i bemeldte Hr. Brintes Havn beliggende Jagt Fortuna, drægtig 15 Commercelæster. Anventarieliste og Conditionerne, hvorefter dette Jagtstiv sælges: er forinden at faae hos Aalborg den 29de Januarii 1773. Bøggild.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
Auctionsdiretteur. Fredagen den 23 Februarii Kl. 11, bliver i Huset No. 8. ved Nyeborg holdet Licitation over citen 5000 Tdr. Byg og 100. Tdr. Rug til den Færøeske Handels Udreedning indeværende Aar. at leveres her i Staden deels i Foraaret og deels tilllig paa Homme ren, som ved Licitationen nærmere skal blive bestemt. Mandagen den 12te Martii og følgende Dage, om Formiddagen Kl. 9, bliver afg. Conferentsraad Rottbøll ansee, lige Bogsamling ved offentlig Auction bortsolgt i Professor Residentsen i store Kannikestrædet No. 33, hvor de trykte Catalogi ere at bekomme mod Erlæggelse af 4 s. til de Fattige. Et Tillæg til Cataloget bliver sammesteds at erholde om 12 Dage. En ugift Person, som sert Examinatis Juris, ønsker sig Empløy til 1ste Maji d. A. enten hos et Herskab, som Forvalter (og han forstaaer og er opfødt ved Landvæsenet) eller og hos en Kongl. Embedsmand, som Fuldmægtig, om hans Duelighed eller Habilite, saavel som gode moralske Karacteer kan de paalideligste Vidnesbyrd forevises, fra hvem han før har tieut. De vedkommende ville behageligst addreffere sig til Hr. Urtekræmmer Hans Jørg. Hansen, boende i Adelgaden No. Til en liden Avlsgaard med anstændig Boepæl for en honet 2 Familie, i høieste 3 Miil fra Kiøbenhavn, anvises en Kiøbere af Proviantsforvalter Worsøe i Gothersgaden No. 19. 1ste Sal.
Berlingske Tidende, 1798-02-05
30 store jydske fede Staldstude ere at faae tilkjøbs paa Lindholtsgaarden, beliggende imellem Frydendahl og Bentzonslun De Lysthavende vilde behage at henvende dem til Hr. Forvalter. Meldahl paa Bentzonslund, som paaviser samme. i Gaard, beliggende i en behagelig Egn, udskiftet af Fælledsskab, af ongefær 7 1/2 Td. Hartkorn, med Tillæg af 50 Tønder Land i god Drivt og Græsgang og Hegningshugst forsynet, asseureret i Brandkassen, er strax at faae til Kiøbs paa Arvefæsteskiøde, naar Lysthaverne behagentlig melder sig hos undertegnede i Rødbye i Lolland, som foreviser Eiendommen, og Conditionerne, samt har i Commission at accordere om samme. Rødbye den 26de Januarii 1798. Kruckow, Procurator. En Gaard med Hauge paa Blegdammen anvises af SeverinE paa Overformynder=Contoiret.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
des.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Bern, den 23de Januarii. J disse Dage have alle Øvrigheder og det bevæbnede Mandskab i Waalandet, nogle Districter undtagne, svoret Regieringen nye Troeskabsted. Denne har ogsaa udstædt en Proclamation til Schweitzerne, som begynder med de Ord Vaagner op, J Helvetiens Sønner, Vaagner op, Fædrenelandet er i Fare, og sluttes paa følgende Maade: "J true nu med den Fare, at miste paa engang Eders Lykke. Der som J lade en fremmed Fiende trække ind over vore Grændser, saa ville Eders Huse blive plyndrede og brandskattede Eders Hustruer og Døttre Eders smaa Børn, og Eder Qvæg, udsatte for tøileløse Soldatres Udsvævelser, og Eders Øine ville faae at see, hvorledes de mishandlede blive bortslæbte. De Vaaben, som J nu besidde, som Tegn paa Eders Frihed og Troeskab og som ingen anden Nation maae have, skulle da voldsomt blive Eder fra revne. J Stedet for de sædvanlige bestemte Afgifter, som J give af Eders Eiendomme til at bestride de almindelig Udgivter til Landets Sikkerhed til Retfærdigheden, Forvaltning, til Gudstienestens Udøvelse, til offentlige Skolers Vedligeholdelse og de Fattiges Understøttelse, vil J komme til at betale utallige nye Paalæg af alle Slags Kunne J tillade, at man hindrer Eder i Eders hidtil havt Gudstienestes Udøvelse, at man borttager af Eders KirkeKlokkerne? a. Hvor stærkt er et Folk, som forenet svor at forsvare sin Friehed, saaledes ere vi uovervindelige, saaledes vare vore Forfædre det uden Vaaben mod de mægtigste Fyrster, mod de talrigste Krigshære a. Værer J nu værdige Sønner af samme, værer resolvere, til at imodstaae alle udvortes Fiender, og efterlader Eders Friehed til Eders Børn, saa er samme med Guds Hielp vedligeholdt, og Fædrenelandet reddet.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Mannheim, den 27de Januarii. De Franskes Opfordring i Forgaars til Rhinskandsen har havt ligesaa uventede som alvorlige Følger. Den herværende Fæstnings Commando, som i denne Sag ikke kunde eller vilde handle uden høiere Ordre, og derfor strax sendte en Coureer til Rastadt, til Hovedqvarteret i Friedberg og til Munchen, lod de Franske give Efterretning om denne Sagernes Forfatning. Paa denne Depeche fulgte intet Svar. Dog havde den franske Forpost Commandant, General Ondinet, om Eftermiddagen en Samtale med Rhinskandsens Commandant Oberstlieutenant von Karg, men som synes at være løbet gandske frugtesløs af, da de franske Husarer strax derpaa sprængte mod Forskandsningerne, huggede i Palisaderne og gjorde andre fiendtlige Demonstrationer. Henimod Kl. blev der lovnet et Kanonskud, hvorpaa de Franske, henimod 6000 Mand stærke, satte sig i Bevægelse paa alle Sider, og nærmede sig Rhinskandsen. Sammes hele Besætning bested at i Compagnier phalziske Feldtjægere, som hørte til Rigscontingenten, og omtrent 80 munsterske Ryttere; en svag Afdeling frankiske Jægere holdte de hosliggende Landsbyer besatte. Denne sidste blev afskaaret og fangen. De Franske rykte nu bestandig nærmere, og lagde Storman, medens er münstersk Officeer med en Trompeter blev afsendt til dem men ikke kunde udføre sit Ærende. Efter mange Forsøg lyktes der endelig de Franske, at trænge ind paa den venstre Flante i Rhinskandsen, og paa samme Tid kom en Hob af samme :man veed ikke bestemt, om paa Skibe eller andre Veie, Ryggen af Skandsen, og bemægtigede sig Rhin=Broen, Nu var Tilbagemarchen afskaaret for Besætningen; dog lykkedes det en Deel af samme, at slaae sig igiennem, og endog med en Kanon og en Munitions=Karre at komme over Broen paa den høire Rhin=Bret. De Franske fulgte efter, og skulde maaskee have trængt ind i Staden tilligemed Mand, skabet, som trak sig tilbage, dersom ikke, efter Alles Sigende Capitain von Mezens Betænksomhed og medfulde Opførsel, havde standser dem. Kl. var da omtrent som Aftenen. Efterhaanden blev det talen roeligt, naale 100 Franske bler. paa den høire Rhin Dredde, og udsatte imellem Rom Broen og Rhin=Porten nogle Poster. J denne Forfatning befandt vi os endnu i Gaar indtil efter Kl. 2 om Eftermiddagen.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
da de Franske efter en Overeenskomst trak sig tilbage, med dog efterlod sig en Post paa Rhin=Broen. J Dag have de ganske forladt den venstre Rhin=Strandbredde, Rhin Broer, er bleven bortført, og bragt til Strandbredden paa denne Side. Under Rhin Standsens Bestormelse faldt mange Kugler og Handitsgrangter med i Staden og anrettede Stad paa adskillige Bygninger. En Skildvagt for Grev St. Martins Huus blev let saaret. Af de phalziske Feldtjægersavnes nogle 100 Mand, af hvilke den største Deel er fanget Oberstlieutenant von Karg, en Capitain og nogle Lieutenanter befinde sig iblandt de Fangne. J det Heleere 15 Officerer og omtrent 30 Mand faldne i de Franskes Fangenskab og 50 Heste, 3de spundere og 4 Munitionsrarrer blevne gjorte til Bytte. De Franske have efter deres egen Forsikring. mistet ved Stormen over 300 Mand.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Rastadt, den 27de Januarii. Den tydske Rigsdeputation har nu, efter at den i nogle Dage havde raadslaaet over de franske Gesandteres første Forslag, besvaret samme, og erklæret, at den ikke kunde bevilge den venstre Ruindreddes Afstaaelse til Frankrig; at Gotgiørelsen for de tydske Fyrster, som boede ved den venstre Rhin bredde ved Seculariseringer paa den høire Rhinbredde ikke var giørlig og at det franske Gesandtskab derfor maatte foreslaa andre Grundvolde til Freden. Ved Raadslagningen derover var blant andre ogsaa den østerrigske Gesandts Grev von Leer. bachs Stemme meget imod den franske Regierings Fordringer. Den udmærkede sig i Besynderlighed ved Over for det tydske Riges Jnteresse og Forfatning. Dette og den Keiserlige befuldmægtigede Grev von Metternichs Tale stadfæstet den Formodning, at der ved Udinerfreden virkelig ikke er bleven sluttet nogen hemmelig Artitel Riget angaaende. End nu veed man ikke hvorledes det franske Gesandtskabs Svar herpaa vil blive Den anden Gienstand for Raadslagninger. angik den Gjæring, som hersker blandt Landfolket i de øvre Rhin Egue. Man foreslog almindelige Sitterheds Foranstaltninger, og bragte blandt andre en Repartition af Trop verne i Forslag. Fornemmelig tog man det Würtembergske i Betragtning, hvor de Misfornøiede meget have formeret sig og skulle allerede være blevne temmelig høirøstede. Man besluttede ogsaa at sende en Skrivelse denne Sag angaaende til Feldtmarskallieutenant von Staader. Da man hist og her vil have opdaget Udlændere blandt dem, som i hine Egne sætte Folket i Bevægelse ved nye Grundsætninger; saa har den Keiserlige Befuldmægtigede overleveret de franske Ministre en Nore, i hvilken han besværer sig over visse Sedlers og Grundsætningers Udbredelse af Jndbyggerne paa den venstre. Rhin=Strandbredde. Svaret, som man fik derpaa, bested, deri, at man ikke vidste andet, end at Jndbyggerne paa denne Side vare Ophavsmænd til Uroelighederne.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Af en Skrivelse fra Rastadt, den 23de Januarii. J det Svar, som Rigsdeputationen har givet paa de fra ske Ministres Forslag i Henseende til Fredens Bans, bedes det ordlydende saaledes : "Naar man betragter, at der nydske Rige itte var den angrivende, men angrebne, og altsaa ti Krig tvungne Deel, og at den franske Republik ofte selv har erklæret offentlig, at den var langt fra alle Erobrings Hensigter, samt at en seirende Nation overhovedet run ved Moderation kunde erhverve sig Europas almindelige Tillid, og derved love sig en varig Størrelse, saa troer Fredsdeparationen, at man kunde vente af det franske Gouvernement Retfærdighed og Ædelmodighed, at det skulde findes villig til at provonere i Stedet for det giorte Forslag at Rhinen skal være den tilkommende Grændse) en saadan Grundhold som mere lod sig sættet Overeensstemmelse med det, som i Præliminarierne i Løben er bleven stivuleret til Gunst for Riger, Til Slutning forlanges ogsaa af de Franske, at de nøiagtig maatte iagttage Vaabenstilstanden indtil Desinitiv=Fredsslutningen, at trække deres Tropper tilbage fra den høire Rhin Strandbredde, og at holde inde med alle Revolutions Anstalter og Nyeheder i Rigslandene.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Chrenbreitstein, den 29de Januarii. Alting er her i Fonet og Forskrækkelse. De Franske føle Anstalter til at beskade Fæstningen med meget Artillerie. J Morgen skal Opfordringen skee.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Mannheim, den 29de Januarii. I Dag henimod Middag kom en fransk Officeer med en Depeche fra Brigadegeneralen Lecourde i Oggershelm hertil, hvori han melder den her værende Fæstnings Commando, at den Overeenskomst, som den 26de blev sluttet, og hvor iblandt andet var fastsat, at der ikke fra nogen af Siderne, uden en foregaaende 8 Dages Tilkiendegivelse, skulde blive udøvet Fiendtligheder, ikke var bleven antaget af hans Over commanderende; men at han dog forsikrede, at han fra det venstre Rhinstrandbredde ikke skulle foretage nogen Fiendtlighed mod den høire, uden at have givet Underretning derom, og at han ventede en lige Forsikring fra den her værende Fæstnings Command. - Ved Rhinbroens Bortførelse i Forgaars forlangte de Franske, at et Aag af samme maatte blive paa den venstre Rhinbredde, hvilket ogsaa skedte. De Fanger, som bleve gjorte ved Rhinskandsens Jndtagelse, ere Eftermiddag Kl. 3 ankomne hertil. Paa hiin Side seer mande Franske at arbeide med største Virksomhed paa at nedrive Rhinskandsen og de dertil hørende Verker.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
London, den 30te Januarii. Admiral Thompson er nu virkelig løbet ud fra St. Helenas og fra Plymouth er han bleven forstærket med 4 Linieskibe og 2 Fregatter. Admiral Courtis samler nu sin Eskadre. Admiral Gardner er ankommen til Plymouth, og Lord Brid port skal være ankommen i Spithed. Tvende Infanterie Regimenter i Plymouth have faaet Ordre at holde sig færdige til at indskibes til Jersen paa første Vint. Dreve fra dersen af 24de melde, at de der værende Indbyggere have 10 Dage frygtet for et Overfald af de Franske, saasom nogle 1000 Mand vare ankomne til Grandville og St. Mald; men de alt strax i Cantonerings Qvarterer. Nogle Kanonbaade i St. Malo bleve, da de skulde løbe af Stabelen, befundne at være raadne, de maae derfore først repareres. Regieringen paa Øen Jersen har lovet den, som først kan udsvionereder, fiendtlige Flaade, en Belønning af 50 Pund Sterling. Gaar indløs Efterretninger fra Lord St. Vineent, som endnu befinder sig med sin Flaade ved Lisseson, men kun har gjort nogle smaa Priser. Rygtet om hans store Fangst af spanske Skibe er altsaa grundet. Efter de madriiske Tidender søger den forrige venerianske og toulonske Flaade at forene sig med den spanske, for derpaa at udgjøre med den i Brest et Heelt.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Slangerup, den 6te Februarii. I Aften Kl. 6 1/2 opkom i den svenske Postførers Gaard heri Byen en ulykkelig Jldebrand, som greb saa heftig om sig, at de fleste Kreaturer bleve et Rov for Luerne. Jnden Postens Afgang laae alt 4 Steder i Aske, og Jlden brænder stærkt endnu.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Kallundborg, den 30te Januarii. Hans Majestæt, Kongens Fødselsdag blev i Gaar høitideligholdt af det Kalundborgske patriotiske Præmie=Selskab i en talrig Forsamling af Selskabets Medlemmer, da Præmier for Flid og Vindskibelighed tilfaldte: Niels Madsens Enke, Christen Ovesens Enke, Juliane Marie Petersen, Christiane Kiep, Jomfrue Clausen, Jacobi Larsen Churve, Karen Mortens, Betient Gandrups 2de Børn, Beendreier, Dynvæber, Stine Adrian, Thorsøe, Hans Olsen Stoltenberg, Feder Frideriksen, Peder Jensen Gjortler Børge. Vlittenslager Dardanell, Marie Mejerske, Marie Baastrup, Kiersten Mourids, Stine Pisters, Varmuths En te, Kieps Enke, Marie Hjorths, Helvig, Anna Sørensdatter og Christopher Bylov. Over Bordet blev givet til Byens Fattige 34 Rdlr. - Udi Selskabet ere indgaaede som ordentlige Medlemmer (S. T.) Hr. Peder Hirschend, Studiosus Theologiæ. Hr. Paaske, Cancellieraad, til Sæebyegaard. Hr. Randrup, Sognepræst til Bregninge og Biergstad Menigheder. Hr. Friderich Jørgen Skindel, Lieutenant, tilHollebyegaard. Hr. Woldgand, Sognepræst til Rørbye. Sorøe, den 8de Februarii.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Mandagen den 29de Januar blev Hans Majestæts Kongens Fødselsdag høitideligholdt paa Sorøe Academie ved en Dansk Tale af Prof. Molbech om den borgerlige Lighed, som Staternes fasteste Støtte. Om Aftenen var Ba paa Academiet af en talrig Forsamling inden og udenbyes boende. Ved Bordet blev Fædrenelandets og Kongens Velgaaende erindret under 27 Kanonskud.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Kiøbenhavn, den 9de Februari. Tirsdagen den 6te blev en Kongelige Fødselsdag høitid ligholdet paa Universitetets øverste Auditorio ved en Tale a Universitetets Rector Hr. Etatsraad Saxtorph, som viste Kongens faderlige Omsorg for at udbrede Oplysning. samt dens velgiørende Nytte iblandt Folket. Efter Talen bleve de Candidater proclammerede, hvis Afhandlingen over de for forrige Aar udsatte Priismaterier havde fortiene den udsatte Priis. Disse vare a) i Theologien Jacob Neuman, b) i Medicinen Hans Christian Ørsted, c. i Philosophien Andreas Sange Ørsted, d) i Philologjen Claus Unger Lund og accessit Christ. Gorm Limkilde, e) i Mathematiken Ole Valentin Kielsen, f) Historien Cornelius Steenbloch.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Den 30te Januar har Underretsadvocat Ditlev Henrich, Rølger i Glückstadt faaet Tilladelse at giøre Notarial=Forretninger.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab bekiendtgjorde i sit Møde den 2den Febr. sin Dom over de Skrifter, som vare udkomne over dets udsatte Priisspørgsmaale for 1797. - Paa det Historiske Priisspørgsmaal: Hvad Jndflydelse de saa kaldte Korstoge til det hellige Land have havt paa Beboernes Sæder, Kundskaber og Tænkemaade i Danmark, Norge og Holsteen - var ikkun er Svar indsendt med Motto: Kreutzuge waren die Fruchte der Fensternist und der Saame der Ausklarung. Dette Skrift fandt Selskabet ikke fyldestgiørende. - Paa det Physiske Priisspørgsmaal, om Bruunsteenens Anvendelse ved Ertzers Rostning, var ogsaa ikkun eet Svar indkommen med Motto: accipe qvæ passunt fufor phlogista metalle, hvis Forfatter har aldeles misforstaaet Spørgsmaalet. - For det Mathematiske Priisspørgsmaal, om Theorie for Modstanden ved tor og ved firehiulede Vogne vare indkomne fire Afhandlinger, iblandt hvilke den med Valgsproget: Dimidium facli qvi bene capit habet, blev tilkiendt Prisen. Ved Seddelens Aabning fandtes denne Afhandlings Forfatter at være Hr. Professor Nicolaus Fuss, Medlem af det Russisk Keiserlige Videnskabernes Academie i Petersborg. -De Forfattere, hvis Afhandlinger ikke ere kronede, kunne lade dem afhente hos Selskabets Sekretær, Professor P. Abildgaard.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Med Posten fra Stavanger til Bergen, som forliste i Nærheden af Stavanger den 4de Jan sidstl., er bortkommet: iblandt flere, følgende Bankosedler, nemlig: Af courante Sedler 4 paa 1000 Rdlr., No. 26092, Ad 1782; No. 3852, Ad. 1785; No. 10519, No. 1790, og Nr. 10132, No. 1792. Af Species Sedler 3de paa 80 Rdlr., Nr. 22090, No. 1791, og Nr. 6207, No. 1796, samt Nr. 30973. hvis Aarstal ikke er opgivet. For at lette vedkommende Afsendere Midlerne, at faae disse Sedler tilbage, om de endnu skulle existere, bekiendtgiøres dette, i den visse Forventning, at den eller de, som en eller flere af forbemeldte Sedler maatte forekomme, eller som derom maatte erholde nogen Underretning, behageligen ville anmelde saadant enten for Generalpostamtet, eller paa vedkommende Postcontoirer.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Ved Tallotteriets 635 Trækning i Altona udkom: No. 64. 55. 18. 43. 30.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Forlovede. Paa Overgaard i Jylland den 2 Febr.: Hr. Justitsraad og Amtsforvalter Blom i Randers og Frøken Charlotte de Arenstorff.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Avneris Nr. Da min elskede Mand, Oberst Hans Christopher von Muhl. den 6te d. M. ved Døden er henkaldet, saa skulde jeg ikke undlade herved sørgeligst at bekiendtgiøre saadant for Familie og Venner. Forvisset om Deres oprigtige Deeltagelse i denne min billige Sorg, frabedes al Bevidnelse herom. Kiøbenhavn den 3de Februarii 1798. Anna Muhl.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Det behagede Gud den 7de Febr. at bortkalde fra dette Jordiske vores kiære gode Moder i hendes Alders 72de Aar. Dette for os saa smertelige Tab bekiendtgiøres herved for fraværende Familie og Venner, om hvis Deeltagelse vi uden skrivtlig Bevidnelse er forsikret. Kiøbenhavn den 9de Febr. Uhl.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Capitain ved Hans Majestæt, Kongens Regiment.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
Den 18de Januarii sidstafvigte behagede det, det alvise Forsyn ved en rolig og stille Død at bortkalde til et bedre Liv, min kiere Svigermoder Johanne Dorthe Kierulf, Enke efter afgangne Hr. Jeremias Myller forhen Sognepræst for Carlebye og Woldbye Menigheder i sit Alders 74 Aar, Hvilket herved bekiendtgiøres, for fraværende Slægt og Venner. Peter Høeg. Sognepræst for Dalbyneder, Søedring og Raaebye.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
At min inderlig elskede Mand, Henrich Christopher Busch, Sognepræst paa Bogøe, den 28de Jan, sidstl. har ved Døden forladt mig og min 1/2 Aar gamle Datter efter 4 Ugers smertefuldt Sygeleie; dette skulde jeg herved sørgeligst tilkiendegive fraværende Slægt og Venner, om hvis Deeltagelse i denne min billige Sorg jeg er forsikret. Anna Dorthea Wassard, Enke af Busch.
Berlingske Tidende, 1798-02-09
At S. T. Frøken D. S. A. Riess døde paa min GaardBrorøe den 22de d. M. Dette bekiendtgiøres herved for den Afdødes respective Familie og Venner, saavel i Norge som Danmark, af Post. Holmegaard ved Nestved den 21 Jan. 1793.