JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1760-02-11
Den udi sidste Avertissement ommeldte Auction paa afgangne Doctor Myhlhausens Stervboe tilhørende Samlinger af Bøger saavel som Kobberstykker, anatomiske og chirurgiske Jnstrumenter, Naturalier med videre, tager for sine Aarsagers skyld sin BegyndelselSteden for den 18de den 19 Februarii førstkommende, og ere Catalogi, som forhen er publiceret, at bekomme hos Procurator Sr. Christian Matthias Holm, boende paa Hiørnet af Brolegger= og Knabrostræde saavel som Auctionsstædet paa Kultorvet. Capitaler: 2000 Rdlr. forlanges imod 5 pr. Cento og første Prioritæt i en Lystgaard uden for Byen. 4026 Rdlr. forlanges til 11 Junii imod 1ste Prioritæt i et Huus i Nye Havn, som er vurderet for 7020 Rdlr. og assecureret for 5000 Rdlr. Om disse Capitaler gives Underretninher paa Contoiret. Iligemaade forlanges. 2000 Rdlr. til 11 Mart. 1ste Prioritæt i et Huus som er assecureret i Brand=Cassen for 3300 Rdlr. hvem der bliver sindet at indsætte denne Capital, de da behagelig vilde adressere dem til Procurator Sr. Christian Mathias Holm. boende i Knabrostrædet.
Københavns Adresseavis, 1760-02-11
Hos Snedker Gunst i store Kongens Gade, næst Skomager Kroen, er Værelser til Leye, til Paaske.
Københavns Adresseavis, 1760-02-11
En Kiøbmands Karl, som i en Tid af 14 Aar heri Kiøbenhavn har lært og tient ved Negotien, tilbyder hermed de Herrer Negotianter sin Tieneste som Assistent ved et Contoir her i Staden, eller om forlanges paa Contoir i Vestindien, da han med Tilladelse af sin nu havende Principal om forlanges strax kand qvitere, i Fald noget til Fordeel skulde vise sig, og loves god Attest om et got Rygte.
Københavns Adresseavis, 1760-02-11
Dersom nogen maatte have Lyst at antage Tieneste som Tiener, og tillige kand spille paa Jnstrumenter, kand mælde sig her, og henvises hvor Tienesten kand bekommes.
Københavns Adresseavis, 1760-02-11
Hvo som vilde tilkiøbe sig en smuk Gaard, beliggende paa et plaisant Sted paa Amalienborg, med mange smukke Logementer, samt Staldrom, Vognremisser, og en liden Hauge, kand behagelig erfare videre Underretning her i Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1760-02-11
Til førstkommende Paaske Fløttetid bliver hos Jens Bergen Hammer ved gammel Strand følgende Værelser til Leye at bekomme, nemlig udi tredie Etage for en honet Familie, en Sael, et Sovekammer, et smuk Kiøkken med Loftsrom og Kielder, hvortil endda om maatte blive forlangt kand bekommes en Sal med et tilhørende lidet Kammer, saa og bliver udi fierde Etage til Leye at bekomme for en ledig Person en smuk stor gibset og betrokken Sael og Sovekammer med Mobilier, saavel fra de øverste som nederste Værelser giver en meget plaisant Udsigt til Slotspladsen. Taxten. for de udi disse Efterretninger indførende Avertisse ments, bliver hermed til Publici Tieneste bekiendt gjordt: For et Avertissement paa en brudt eller halv Side, 1 a 2 Linier 4 s. 3 a 6 Linier 6 s. 7 a 10 Linier 10 s. 12 a 16 Linier 1 mrk. 16 a 24 Linier 1 mrk. 8 s., hver Gang. 24 a 30 Linier 1 mrk. 12 s. 30 a 40 Linier 2 mrk. 40 a 50 Linier 2 mk. 8 s. 50 a 60 Linier 3 mrk. Hvad som overgaaer 60 Linier, betales efter Billighed
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Adolph Dieterich Ortmanns Tredie Brev. Om det gode Haab af vor retfærdige Sag. Min Ven! Je veed vel, at man altid har havt meget Mod i Krigen, naar man har havt en retfærdig Sag. Og det er ikke allene i Krigen, men i alle Omstendigheder i vort Liv, at Retfærdighed giør trøstig og frimodig. Man er nok engang saa glad og frimodig, naar man oplives af Uskyldighed, og man er vidende om at man er uskyldig. At være vidende om Laster, opvekker Skam, Frygt, og Forvirrelse. Undertiden udruster Uretfærdighed sig vel med en dristig Mine og trodser. Men den rene Blidhed fremskinner ikkun af Uskyldigheds og Dydens Øyen. Et sikkert Kiendetegn paa, at Guds Lov er indskrevet i vort Hierte. Om hans Domstvel i vor Samvittighed. - Om de Følelsers Anlegning, i hvilke en Christen bliver fornyet til Guds billede ved hans hellige Ord. Dette var endogsaa ikke ubevidst for dem iblant Hedningene, som bleve vise. Deraf kommer den Sentenz: Den første Straf er denne at ingen Ryggesløs bliver frikiendt af sig selv. Just det samme som den hellige Skrift siger: Han fordøm ner sig selv.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
J Krig har dydefulde Folk stedse grundet et stort Haab til et got Udfald paa en retfærdig Sag. Og man kand ansee det, som Guds Stemme i Naturen: En retfærdig Sag er den halve Seyer. Deraf kommer det, at Republiqver og Konger, som ingen høyere Domstvel har iblant Menneskene, beraaber sig paa Guds Dom, og derved opmuntrer sig til at vente hans Velsignelse. Vi finder ogsaa bevægelige Exempler derpaa i den hellige Skrift. Vil De engang læse de med en guddommelig Aand optegnede Davids Krigsbønner, En Mand, som dog vel sikkert forstod Krigstildragelserne. Han beraaber sig i sin Bøn paa sin retfærdige Sag: Herren er Dommere over Menneskene, dom mig, Herre, efter min Retfærdighed, og Fromhed. Thi i dette Øyemeed kunde han uden sin Ydmygheds Fornærmelse imod Gud, beraabe sig paa hans Retfærdighed og fatte et trøstigt Haab. Udfaldet opfyldte hans Haab Saa prisede han Gud ved hans Triumph, da har nedlagde, nedlagde sine Seyers=Palmer i Helligdommen: Herren giør vel imod mig efter min Retfærdighed; Han betaler mig efter mine Hænders Reenhed, Man vil mueligt svare mig: "Udfordres da altid her i Verden Sandhed og Uskyldighed? Og har da Gud bestemt at belønne Dyden paa Jorden ( Føren han den ikke selv ofte i store Fristelser, og vil ogsaa have at Troen og Fromhed skal øves i Trængseler, Alt dette veed jeg meget vel, og jeg veed det til min store Trøst, men mit Haab, som jeg grunder paa en retfærdig Sag, bliver derfor dog ikke kuldkastet. Thi kand man vel gotgiøre, at Sandhed og Retfærdighed bestandig skulde undertrykkes, Har de Gud afskaaret al Velsignelse fra den sande Dyd her paa Jorden, Har han ikke ogsaa lagt Forjettelser til den, som hører til dette Liv. Og dersom han endogsaa ydmyger os ved en retskaffen Fromhed, giør han os da ikke ofte derved store, eller ophøyer os midt denne Ydmygelse selv. Triumpherer ikke ofte og overmaade en ægte reen Dyd og Sags Retfærdighed, som Joseph, fra den paaheftede Skam til stor Ære, fra Ringhed til Høyhed. Jeg indbilder mig aldrig, at det er mig mueligt, at fatte Guds ubegribelige Regiering med mit Begreb, men det troer jeg mig alligevel til, af al Erfarenhed i Historien at bevise, at udi ti Tilfælde har er retfærdig Sag i det ringeste udi de otte, en betydelig endogsaa timelig Velsignelse. - Og faaer den endskiønt ikke denne Velsignelse strax paa Stedet, saa faaer den dog samme desto herligere efter nogle Provelser, der giør den langt meere vederqvægende. Der gives saadanne Tilfælde, hvor Dyden selv behøver stærke Prøvelser i Trængseler, som ere fornødne til dens gode Fortsettelse. Det har jeg allerede mange gange erfaret med mig selv. - Saadanne Tilfælde overlader jeg med et roligt Hierte til min himmelske Faders Jndsigt; men endog disse giør allerede mit Hierte glad, saa snart jeg ikkun gaaer ind i Helligdommen. Og det veed jeg dog ogsaa, at man altid kand fatte megen Frimodighed og got Haab ved en retfærdig Sag. Vi vil, min Ven, sette følgende Tilfælde: Kand man ikke ved en retfærdig Sag være tusinde gange meere trøstig, end ved en uretfærdig, Da nu dette er unægteligt, saa staaer min Sætning fast.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Vi har for nærværende Tid ved denne Krig den allerretfærdigste Sag i Verden. Dette er saa klart, at naar man holder de krigende Magters Forsvars=Skrifter sammen, saa seer man øiensynlig, at vore Fiender ikke kand giøre andet end lutter Udflugter. -ger. Deres egen Haand er Vidne imod dem. Deres Gemyt, som er langt borte fra al Fred, samt deres Foretagenders Følge, stadfæster det saa fuldkomment at der behøves ingen videre Vidnesbyrd. Vi har den allerretfærdigste Defensions=Krig, for vort Fæderne. land, for vor Samvittigheds Frihed, ja for vort Liv og Gods, for vore Børns Beste og Liv. Er det ikke klart, at vore Fiender først ville tage fra os alt hvad vi eyer og har, førend vi skulle faae gred? Er det ikke sandt, Saa ofte jeg ikkun har betragtet Krigen saaledes og i dette Øyemeed, saa ofte har jeg bestyrket mit Haab, og da jeg saae, at vore Fiender aldeles vilde ødelegge os efter Behag, at de vare hovmodige, og ikke vilde høre tale om andet, end om Sværd, saa fattede jeg Mod paa nye - nyt Mod, da vor Landsfader tilbød Fred midt i Krigen - ja allerede tilbød det den gang, da vi havde fuldkommen Overmagt. - Men man forkastede det; nu tænkte jeg Saa dømme da Gud, og det tænker jeg endnu Man kand vel svare igien: "Omendskiønt vi har en retfærdig Sag i Krigen, ere vil derfor vel et retfærdigt Folk, Hvo veed, om ikke Gud i denne Krig vil hiemsøge os for vore Synder, Hvo veed, om vore Synder ikke ere saa store, at Gud vil ødelegge vor Regierings Forfatning, og at disse vore Fiender, ere det Riis, han vil tugte os med? Og det saa sterkt, at vi ikke meere bliver et Folk. Thi omendskiønt det vel er sandt, at Gud i dette Liv holder Dom med heele Nationer, i Henseende til den Forbindelse, hvorudi de staaer, og straffer og belønner; saa bliver det dog Spørsmaal, om vi ere saadant et retfærdigt Folk, at vi kunde vente denne Velsignelse: Kand man fatte det Haab, at Gud vil lade os faae en god Frede(Fortsettelsen følger. Slutning af den Afhandling om et Middel til Jordens Frugtbarhed og Sædens Forøgelse.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Psalme over Evangelium paa 5. Trinit. Søndag. Luc. 1 Capitel, Vers 1. saa. Vers 1. Hvo Herren lader raade, maae Paa Naader mange Prøver faae, Naar Vantroe, Skam og Skiendsel seer, Saa nyder Troen meer og meer. Vers 2.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Vi see i Evangelio Exempel paa en Peders Troe, Der fulgte Jesu Ord og Bud, Og kastede sit Garn ud. Vers 3. Den gandske Nat forgieves hand Arbeydede i Strand og Vand,
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Kiøbenhavn. Og fik ey mindste Fiske Been; Dog derfor var han ikke seen. Vers 4. Nu Jesus det befalede, At fare ud paa Bølgerne, At vove nok en Fiske=Dræt, Hvorfor, thi Jesus bød ham det. Vers 5. Han vidste, hans Alvidenhed, Om alting vidste god Besked. Han vidste Frelseren var godt Ja Godhed selv, det gav ham Mod. Vers 6. Han vidste, og det feylte ey, At Fiske maatte gaae en Vey, Endogsaa mod Naturens Gang, Naar Jesu Almagt dennem tvang. Vers 7. Fornuften bad ey Peder om Deri at fælde nogen Dom; Ney Jesu Ord hans Redskab drev, Det derfor fuldt af Fiske blev Vers 8. Saa giør du og min kiere Siel Kun friske Trin, den samme Skiel Som Petri Troe skal din og faae, Naar du vil saa frimodig gaae. Vers 9. Naar du de Midler tager fat, Det være Dagen eller Nat, Som til dit Kald kand høre hen, Til Jesu Navn fortroligen. Vers 10. Saa skal du see det Embede, Skal føres med Velsignelse, At meere end du har behov, Du nyde skal til Herrens Lov Vers 11. Du derved Leylighed skal faae Ret som et Vidne frem at gaae Om Troe, og dens Velsignelser, At fange derved Mennesker. Vers 12. At give dem et Minde om, Hvor Jesus mægtig er og from, Det kunde give nogen Lyst, At søge Jesu milde Bryst. Vers 13. Saaledes Troen ogsaa er Et Lys for andre Mennesker. Virk Jesu denne Kraft i mig, Saa vil og kand jeg nytte dig, Paa Søndag bliver Kirke=Musikken opført til Høymesse i St. Nicolai Kirke for og efter Prædiken.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Befordringer. Den 25 Januarii er Bye= og Raadstueskriver Søren Bloch i Aalborg allernaadigst beskikket at være tilligemed Vice=Raadmand sammesteds; ligeledes Cancellie=Secretair Peter Matthisen allernaadigst beskikket til at være Birkefoged paa Eylandene VesterlandsFøerde og Ammerum.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Den 1 Februarii er Hr. Bertel Hermann Grube allernaadigst beskikket til at være residerende Capellan udi Præstøe. Den 8 dito er Hr. Aage Schavland allernaadigst beskikket til at være dansk Feltpræst ved det andet jydske Cavallerie=Regiment; ligeledes Hr. Andreas Qvale tilat være Sognepræst til Nedre=Qvinnesdals Præstegield, der skal bestaae af Lochnes og Tedde Sogner i Christiansands Stift. Samme Dag er Hr. Ole Blydt beskikket at være Sognepræst til Øvre=Qvinnersdals Præstegield, som skal bestaae af Hægeboestad, Egen og Fløtland Sogner; ligeledes Candidatus Juris Hans Jakob Hiort er allernaadigst beskikket til at være Assessor udi Hofretten paa Christansborg Slot.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Copulerede her i Staden i forrige Uge 18 Par. Hvor iblant ingen remaraqvable har været. VII.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Her til Staden ere ankomne: Hr. Lassen, Controlleur og Taxadeur i Vestindien, kommen fra Flensborg, logerer i Nummer 2, ved Holmens Kirke. Sr. Hansteen, Kiøbmand fra Præstøe, logerer i Knap steds Gaard. VIII. Søe=Skade.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Et dansk Skib fra Flensborg, Jomfru Anna kaldet, er imellem Yarmouth og Southwold splittet i Stykker. Af den franske Viin, som de havde omBord, ere 200 Fade drevne til Land, og blevne biergede. Om Skibsfolket har man ingen Efterretning.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Fra Helsingøer berettes, at Drivisen er borte, saa at Farten i Sundet er aaben.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Dødsfald. 61 ere her i Staden i forrige Uge døde. Hvor iblant har været. Frue Capitain Lehmans. Mad. Elisabeth Christine Liebe, Kræmmer Liebes Kiereste. Andreas Hansen Kønsberg. Hr. Magdonne, Kiøbmand fra Engeland.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Peder Mikkelsen Refdal, Møller uden Stadens Østerport. Ole Lenum, Peruqvemager. Herforuden er død i Norge, Hr. Eckard Stokslet, Sorenskriver over Rochestad. Hr. Eyler Peter Holch, Sognepræst til Ør lands Præstegield i Trundhiems Stift. Hr. Hans Hogh til Hærrøe Præstegield i Bergens Stift. Hr. Peder Bleygraf, Sognepræst til Feet Præstegield i Aggerhuus Stift. 49 ere fødde, nemlig 18 Drenge og 31 Piger, altsaa 12 her i Staden flere døde end fødde.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Jblant de Fødde er mærkværdigt en Kone, som har fød to Tvillinger, som ligeledes sidste Gang, da hun var i Barselseng, fødde tvende Tvillinger. Stadens Arresthuus. Jndkommen en for Gield, og en fra Stokhuset for Tyverie. Udkommen en, som var indsat for Gield. En anden, som skulde været der indsat, gav sig Forgaars Nat under Soldatesqven, og derved undgik Arrest. II.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Kiøbenhavns Vexel=Cours af 15 Februar. London 5 Rdlr. Amsterdam 16 1/4 pro Cento. Hamborger Banco 13 1/2 pro Cento. III.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
J følge den Kongelig allernaadigste Forordning af 18 Mai sidstleden bekiendtgiøres herved, at til ene at forhandle de stemplede Kort over alt i Stæderne og Byerne udi begge Rigerne, ere efterskrevne Mænd udnævnte, nemlig: 1. Udi Kiøbenhavn.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Jsenkræmmer Sr. Freise i Nyegaden, Urtekræmmer Sr. Schiøt paa Kiøbmagergaden, ntoirs Efterretninger.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Urtekræmmer Sr. Andreas Thomsen i store Kongensgade. 2. Paa Christianshavn.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Urtekræmmer Sr. Frederich Frost i lille Torvegaden Ellers kand enhver, som er boende i Kiøbenhavn og Christianshavn, ligesom tilforn, faae stemplede Kort tilkjøbs udi hele Dusin hos Jnspecteuren i Frederichs Hospital. 3. Udi Sædland, Kiøge, Sr. Jens Mariager. Helsingøer, Sr. Daniel Valentin Neuhaus. Hillerød, Sr. Hans Mønnich. Slangerup, Sr. Anders Møller. Friderichsund, Sr. Thomas Hagedorn. Roskilde, Hr. Raadmand David Lange. Ringsted, Sr. Peder Freisleben. Sorøe, Mad. Matthisen. Holbek, Hr. Raadmand Hans Fæster. Kallundborg, Sr. Vincents Gotlieb. Slagelse, Sr. Carl Velten Venuleth. Schielschiør, Sr. Peter Johan Wuls. Corsøer, Sr. Jvar Dam. Nykiøbing, Sr. Christen Lind. Vordingborg, Sr. Johan Peter Steffens. Nestved, Sr. Lauriz Brodersen. Præstøe, Messieurs Petersen og Krog. Store Hettinge, Sr. Rasmus Hochland. 4. Møen. Stege, Sr. Rasmus Jacobsen Knag. 5. Bornholm. Rønne, Hr. Hans Predbiørn. Svannikke, Sr. Jochum Thiesen. Hasle, Sr. Mads Kofoed. Nexøe, Sr. Hans Ancher. 6. Laaland. Naskov Sr. Henrich Jensen. Marieboe, Sr. Mathias Møller. Saxkøbing, Sr. Jørgen Tofte. Nysted, Sr. Hans Willer. Rødbye, Sr. Erich Macheprang. 7. Falster. Nykiøbing, Sr. Christian Hinchelder. Stubbekiøbing, Sr. Johannes Danchel. 8. Fyen. Odense, Sr. Claus Clausen. Nyeborg, Sr. Maltha Frendendahl. Kierteminde, Sr. Oluf Algreen. Svendborg, Sr. Niels Bech. Faaborg, Hr. Birkedommer Jens Ereboe Busch. Assens, Mad. Charlotte Møllers. KiøbMeddelfarth, Sr. Christian Jvarsen. Bøgense, Sr. Peter Nicolai Holst. H. Langeland. Rudkiøbing, Sr. Hieronymus Basballe. 10. Jylland.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Aalborg Stift. Aalborg, Sr. Andreas Haarboe. Schagen, Sr. Jens Jakob Hopp. Sæbye, Sr. Mads Jensen. Hiøring, Sr. Christen Aagaard. Thisted, Sr. Niels Aars. Nykiøbbing, Mad. Mæhldahls. Løgstøer, Sr. Lars Vestergaard.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Viborg Stift. Viborg, Hr. Hospitals Forstander Anders Borreschmit. Skive, Sr. Peder Svindt. Niebe, Sr. Thomas Thorsen. Hobroe, Sr. Peter Herman Wedege.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Aarhuus Stift. Mariager, Sr. Peter Mortensen. Randers, Sr. Jens Rudolphsen Bay. Greenaae, Sr. Jens Jørgensen Bang. Ebbeltoft, Veyer og Maaler Sr. Jørgen Faaborg, Aarhuus, Sr. Mads Hostmarch. Skanderborg, Sr. Christen Leegaard. Horsens, Hr. Raadmand Søren Høstmarch.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Ribe Stift. Ribe, Sr. Hans Gerdes. Colding, Hr. Apotheker Christian Cornelius Eilskov. Fridericia, Sr. Herman Vilhelm Madtfeldt. Veile, Sr. Jens Fæveil. Varde, Sr. Knud Vestesen. Ringkiøbing, Sr. David Colding. Lemvig, Sr. Terchel Hansen. Holstbroe, Sr. Anders Pedersen Berg. 11. Norge.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Aggerhuus Stift. Christiania, Sr. Søren Rohde. Drammen, Sr. Niels Ømsted i Bragnes, som sælger Kortene for Bragernes og Strømsøe. Kongsberg, Sr. Jon Hegelund. Porsgrund, Sr. Simon Frantzen Cudrio, som besorger Udsælgningen for Scheen, Porsgrund, Langesund og Brevig. Laurvig, Sr. Abraham Bochmand. Tønsberg, Sr. Hans Thillingen. Holmestrand, Sr. Ole Heegaard. Kragerøe, Sr. Andreas Erboe. Mos, Sr. Just Gude. Frederichstad, Sr. Jens Wielsgaard. Frederichshald, Procurator Sr. Jens Gronbech.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Christiansand Stift. Christiansand, Sr. Aamund Gierdrum. Stavanger, Sr. Knud Angel. Arndahl, Sr. Niels Smith. Øster Riisøer, Sr. Thomas Hammer.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Trundhiems Stift. Trundhiem, Sr. Andreas Christian Friedlieb. Røraas, Hr. Proviantskriver Peder Hjort. Svarkmøe, Sr. Hans Enertsen Gram. Christiansund, Sr. Niels Thode. Molde, Sr. Gotlied Friderich Lange.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Bergens Stift. Sr. Frederich Otto Flohr i Bergen forestaaer og besørger Korthandelen for hele Stiftet. Og som ingen andre i Følge allerhøystbemeldte allernaadigste Forordning maa understaae sig et sælge Kort end forbemeldte dertil beskikkede Mænd, eller de som efter Forordningens 7 Artikel end videre dertil vorde udnevnte, og ey heller ingen maa kiøbe Kort af nogen anden end af samme Mænd, alt under 10 Rixdalers Straf for hver Spil saavel af den der kiøber som den der sælger, saabliver samme end videre herved til alle og enhvers Kundskab og Advarsel erindret. Og da det er befunden, at adskillige uberettigede Personer, have understaaet sig at sælge endog Fremmede og Udenlands i Lyvek eller Holland stemplede og forfærdigede Kort, hvorfore og nogle allerede ere blevne tiltalte og dømte, og andre ere under Action og Forfølgning; saa advares enhver at tage sig vare for saadan ulovlig Handel, saa fremt de ikke vil vente efter Angivelse at vorde tiltalte, ikke allene til de fastsatte Boders Erlæggelse, men endog til at lide efter Loven, som de den forsætlig begaae Falsk. Frederichs Hospital i Kiøbenhavn, den 24 Januarii 1760. XIV.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Anmeldelser. Da en Kiøbmands Svend, som sidst har conditioneret hos en Kiøbmand i Lybek og Lyttenborg i Holsteen, saa og i Nyborg i Fyhn, i alt 8 Aar tient som Svend, mens finder sig nu uden Condition, saa lader bemeldte avertere, om nogen af de Herrer Handlende enten strax eller til førstkommende Paaske saadan en Person i deres Handling maatte behøve, som baade kand skrive Tydsk og Dansk. Eller om nogen af de respective Herrer, Handlende skulle have i Commission at forskaffe til nogen Sted i Provintserne til en Handlende saadan en Person, som med rigtig Pas og Afsked er forsynet; ligemaade om der skulde forlanges Caution, da kand og samme skaffes.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Til Forhandling er indlagt paa Contoiret. 14 Alen fiolet og hvid Triumphant a 10 Mark. En Teigne=Bog med fordekt Laas og en Guldpen, meget smuk, koster 12 Specie=Ducater. Voxstabler af adskillige Couleurer Stk. 2 Mark.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Et propert paa fiint grønt Klæde med guult Silke broderet Skaberak med Pistol=Hylster, koster 16 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Tvende smukke Fruentimmer Original=Skilderier med Børn af Coffer. Tvende store dito Landskaber af Mentzer. Et Claveer uden Fod, 5 Rdlr. Endeel glat og stribede Emens, Skalon, Etaminer og Barakaner og Dvælger, som fra en Fabriqve her i Landet er indsendt, og da Varenes Bonitet intet giver de Udenlandske noget efter, bevidner ogsaa Priserne, at denne Fabriqve er en af de beste sit Slags her i Landet. Conditionerne for Kiøbmændene i Provintserne, som tager hele Stykker, kand og blivelaccorderede billigen, samme Vare kand og faaes i Alenviis.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Et nyt Skriver=Bord indrettet, med Tralverk, til 4 Personer, koster 5 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Hos Sr. Finger i Viinhandler Sr. Møllers Gaard i Høybrostræde, hvor Indgangen er til Færgestræde, er at faae alle Slags Voxarbeyde, Voxstabeler store og smaa Pundet 3 mrk., Lampet=Lys Pundet 3 mrk. 8 s., Voxlys Pundet 2 mrk. 8 s., Sørgelys Pundet 3 mrk. 8 s., Vox Pyramider, som bruges paa Natbord, og desuden er alle Slags fine Voxarbeyde at faae. Dersom nogen vil levere Vox imod Voxarbeyde, Voxstapeler Pundet 1 mrk, og Lys 8 s. Paa Adresse=Contoiret gives Efterretning, hvor den er en Qvantum god Honning og syltede Roser for billig Kiøb.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Den forhen averterede bekiendte Huuspostil, Dr. Henrich Møllers evangeliske Hierte=Speyl, som indeholder en tydelig og opbyggelig Forklaring over alle Søndage og Festers Evangelier, og forøget med 9 a den salig Mands udvalgte Prædikener over Christi Lidelses Historie, er nu bleven færdig fra Pressen, og kand bekommes hos Bogtrykker Lars Nielsen Svare, boende i Skindergaden, for 1 Rdlr. 1 Mark.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
J den Gaard paa Hiørnet af Nørregade ud til vor Frue Kirke bliver til Paaske de underste Værelser at faae til Leye, baade med og uden Vognskuur og Stald. Her paa Contoiret gives Anviisning paa nogle skiønne Juveler for taalelig Priis. 3 Efterretninger.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
En skikkelig Person, som forstaaer Gartner=Kunsten, og kand bevise sit Forhold med Pas eller andet antagelig Skudsmaal, og som tillige er ugift, kand anvises Condition.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Dersom nogen maatte have Lyst at antage Tieneste som Tiener, og tillige kand spille paa Instrumenter, kand mælde sig her, og henvises hvor Tienesten kand bekommes.
Københavns Adresseavis, 1760-02-15
Hvo som vilde tilkiøbe sig en smuk Gaard, beliggende paa et plaisant Sted paa Amalienborg, med mange smukke Logementer, samt Staldrom, Vognremisser og en liden Hauge, kand behagelig erfare videre Underretning her i Contoiret.