JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
Jndsendt. Jndsenderen af Stykket Niels Ebbesen, i Jyllandsposten finder sig i Anledning af et Jnserat i Onsdags Nummeret af Aarhuus Avis opfordret til at bemærke Følgende: "Det kunde ingensinde falde Jndsenderen ind ved den foreslagne Folkefest at krænke Holstenerne. Da Niels Ebbesen fremstod, var Holsteen ikke indlemmet i det danske Rige, en Nationalfest i Danmark kan derfor nu, da Forholdene ere forandrede, umulig forekomme nogen retsindig Holstener stødende. Hvad Grev Geert forbrød, vedkommer ikke Holsteen nu i dets Forbindelse med Danmark. Alt Nationalhad har desuden noget saa Dumt og Foragteligt ved sig, at kun den meest snæverhjertede Usselhed kan give Rum for en saadan Følelse. Vi helligholde Danmarks Befrielse ikke til Trods for Holstenerne, som nu ere vore Brødre; men vi ihukomme den som en Afrystelse af et Aag, der var os paalagt af Fremmede. Hvad den bemærkning angaaer at der ikke gives noget vist Data, (d nogen visse Data) for, at Nørreriis var det Sted, hvor Niels Ebbesen havde sin Borg, da veed Jndfenderen meget vel, at dette oftere har været omtvivlet. J Molbechs nordiske Tidsskrift er navnlig dette Spørgsmaal blevet udførlig drøftet. Men saalænge Sagen ikke er fuldkommen afgjort, saalænge have vi vel Ret til at ansee vort Nørrers for Voldstedet, hvortil det nu eengang i en lang Række af Aar ved Traditionen er stemplet. Med Hensyn til Handlingens Moralitet, da maa vel dette Punct efter Velschows udførlige Fremstilling af Forholdene (i Folkebladet) ansees for tilstrækkeligt belyst. Dermed lægger Jndsenderen sin Pen og ønsker blot, at Veirliget maatte begunstige Forslagets Udførelse. 6. 1. 2. S. T. Hr. A. Linnemann, Tilstaae kun, Hr. Linnemann, at De er bleven tvungen at tilkjendegive Dem. Tilstaae, at det ikke var Sandhedens Sag De i Deres Angreb imod mig søgte at gjøre gjældende, men at Deres Hensigt var at nedsætte mig i Medborgeres Øine; thi langtfra at have talt Sandhed, skal jeg tvertimod vise, at De har fremført Usandhed. 1) Siden 1818 har jeg stadigen benyttet det mig forundte Privilegium som Farver. I 4 Aar har jeg havt et Hørsvingerie i Gang. Siden har jeg i Forening med Hr. Kjøbmand Glud anlagt et Kalkbrænderie, som endnu er i fuld Gang, og paataget mig adskillige Arbeider ved Landeveienes Chaussering og ved Broanlæg, hvilket alt er faldet godt ud. Endelig har jeg for 5 Aar siden anlagt et Strømpevæverie, der nu er bragt til 18 Væve stole. - Jeg spørger, om dette kan kaldes: "med vaklende Ustadighed og Jnconseqvents, næsten aarligen at skifte Metier, eller mislykkede Experimenter og afbrudte Forsøg. At Hørsvingeriet standsede, var en nødvendig Følge af det Tab samme foraarsagede mig. (Mon De, Hr. Linnemann, vedbliver at drive en Speculation der giver reel Tab;) Men brødløs er Jngen bleven herved. Flere af Folkene have siden i andre Retninger arbeidet, for mig. At jeg fra Fattigvæsenet i Kjøbenhavn har modtaget endeel Drenge ved mit Strømpevæverie, er gandske rigtigt. Men er dette en Brøde, da deler jeg den med een af vore første Mænd i Staten, Conferentsraad Collin, paa hvis Foranstaltning ørkesløse Mennesker søges beskjæftigede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
2) At der fra 1836 af, ved Amtet henligger en Klagefra mangfoldige Borgere over mig som Brandinspecteur, er for saavidt Klagen henligger ved Amtet, en Usandhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
Cancelliet, som udentvivl har indseet, at bemeldte Klage ikke var andet end Virkningen af en Cabale imod mig, har forlængst afgjort, at der ingen Anledning var, at tage Klagen til Følge. Forresten kunne flere Bevidnelser af mine Medborgere, deels i de offentlige Tidender, godtgjøre, at man har været fornøiet med Brandcorpsets Tjeneste under mig, og at følgeligen ogsaa jeg maa have gjort min Pligt. 3) At Brandcorpsets Medlemmer inderligen have ønsket min Afgang som Brandinspecteur, er ligeledes ikke sandt. Thi da jeg anmeldte min Fratrædelse kom Brand assistenten med øvrige Commanderende til mig, og anmodede mig om at afstaae fra mit Forsæt og blive vedmin Post. Lignende Anmodninger fik jeg fra flere af Corpsets Medlemmer, ja endog af Borgerrepræsentanterne. Iøvrigt, Hr. Linnemann, siden De er saa misfornøiet med mig og min Handlemaade, siden jeg efter Deres Sigende er saa stridsyg, hidsig og fremfusende, hvorfor er De til det sidste Øieblik vedblevet at logre for mig; hvorfor gav De Deres Stemme til mit Valg som Formand for Borgerrepræsentanterne? Er det ikke at skjule Ulven under Faareklæder: Weile, den 2den October 1840. H. Dalgas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 7de October opføres: Min Faders Kaarde. Skuespil i 1 Act efter det Franske. Derefter (for første Gang: Debutantindens Fader. Nyt Lystspil i 3 Acter efter Scribe og Theaulon. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
Creditorerne i Stervboerne efter: 1) Enkemadame Charlotte Emirenze Møller, af Søebye; 2) Jndsidder Hans Nielsen Frederiksen og Hustrue Maren Cathrine Nielsdatter af Homøe; 3) Huusmand Laurs Jørgensen af Thiirstrup; 4, Huusmandsenke Christiane Johannesdatter, 5) Ungkarl Niels Sørensen Høegh af Allelev; af Søebye; 6) Tjenestepige Severine Gregersdatter af 7) Huusmandsenke Ane Pedersdatter af Deiret; Handrup; 8) Jndsidderenke Ane Christine Christensdat indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og ter af Stødou; beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Sønder & Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 24de September 1840. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt bliver læst i vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Jomfrue Louise Petrine Hylleborg Stub af Peerstrup, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Sønder & Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 24de September 1840. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
Løverdagen den 16de October d. A. bortsælges i Justitsraad Seidelins Gaard her i Byen ved Auction en Jern-Vindovn og circa 55 Alen Hørlærred m.m. Da Borum Broe paa Landeveien mellem Skanderborg og Randers i en fjorten Dages Tid fra Mandagen den 5te dennes skal under Reparation, og ingen Passage derfor over Broen i den Tid kan finde Sted, saa bekjendtgjøres herved for Reisende, at Veien imidlertid vil komme til at gaae fra Borum, af Præsteveien, til Lyngbye, og derfra, forbi Lyngbyegaard, Labing Mølle og Labing Bye, hvor Landeveien igjen begynder. Hasle &c. Herredscontoir, den 3die October 1840. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
Jeg kommer Mandag den 12te Octobr. til Aarhuus, den 13de til Skanderborg og den 15de til Horsens for at kjøbe Remonteheste fra 4 til 6 Aar gamle, ligemeget Hopper eller Balakker, fra 10 Qvarteer en halv Tomme indtil 10 Qv. 4 T. Enhver som har saadanne Heste til Salg, behage at indfinde sig dermed for at prøve Handel. Thomas Harms, Hestehandler. En Gaard, saaledes som den, der i No. 156 af denne Tidende ønskes tilkjøbs, er at erholde omtrent 2 Mile fra Aarhuus. Den grændser just ikke til Havet eller til nogen Søe; men en Fiskedam tæt ved Gaarden kan ved Oprensning afgive Overflødighed af Karusser, hvortil den i Fortiden har været brugt, ligesom der ogsaa findes en fiskerig Aae i Nærheden. Vedkommende ville behage at henvende sig til dette Blads Contoir, der anviser Sælgeren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
Forpagtning. Hvor en Eiendom med frit Hartkorn af omtrent 140 Tdr. Lands Størrelse, beliggende paa Jyllands Østkyst i en fortrinlig Egn, kan erholdes i Forpagtning, anviser Hospitalsforstander Hjerrild i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
I Andkjær Byes saakaldte Sønderskov, beliggende Nærheden af Landeveien imellem Fredericta og Weile, ere to gode Skovskifter til Salg. De, som muligen kunne ønske at kjøbe samme, ville behage desangaaende at henvende sig til Bolwig paa Karensdahl ved Fredericia. Det bemærkes, at den hele Kjøbesum kan, hvis det ønskes, imod fornøielig Sikkerhed og imod at forrentes, blive staaende ubetalt indtil videre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
Den, eller de, som maatte ønske circa 30 store Fækreaturer fødrede i tilstundende Vinter paa Mallinggaard, hvortil er indavlet over 100 Læs fortrinligt Høe, ville behage derom at accordere med Hr. Forvalter Kruse paa Lethenborg 1 Fruering Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
J Løbet af October Maaned staaer til Salg hos Procurator Calundan i Skanderborg 10 udmærkede gode og særdeles vel holdte Martii Maaneds Grise, nemlig 6 Galte og 4 Udbødere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie, De, der maatte ønske sig portraiteret af Undertegnede, bedes behageligst at henvende sig til mig snarest muligt, da jeg om kort Tid agter at forlade Byen. Chr. Bogh. jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
Kakkelovne, har jeg i disse Dage modtaget et betydelig Parti af alle Slags Facon, og bringes herved tilbrikkens Priis. behagelig Kundskab, at samme sælges til Fa J. H. Lange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
Af Umyndiges Midler under Jensgaards Godses Overformynderie, kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, 1135 Rbd. Sedler erholdes til Laans i December Termin d. A., naar man desangaaende henvender sig til undertegnede Forvalter. Jensgaard, den 3die September 1840. H. Bude.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
En Sal paa 3 Fag med Sovekammer i anden Etage, med eller uden Meubler, er førstkommende Flyttetid at faae til Leie, og tillige et Værelse paa 2 Fag i underste Etage for 2de eenlige Personer, hos Gjørter S. Larsen, paa Frederiksgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
For en Jomfrue der kan paatage sig at assistere en Huusmoder ved en større Huusholdning paa Landet, og kan legitimere hendes Duelighed hertil, samt godtgjøre det Fornødne med Hensyn til god Opførsel, er en Plads ledig til 1ste November d. A. Adressecontoiret giver nærmere Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
En Dreng af god Opdragelse som er confirmeret og besidder gode Forkundskaber i Regning og Skrivning, kan til førstkommende 1ste November blive antaget i Handelslære. Nærmere Oplysning erfares paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
En Avlsforvalter, der har lært Landvæsenet paa en af Grevskabet Frysenborgs Hovedgaarde, og derefter conditioneret saavel i Sjælland, som her i Provindsen, søger Ansættelse næstkommende 1ste November, eller ogsaa til 1ste Mai 1841. Hr. Kjøbmand Bursche i Aarhuus meddeler nøiere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
En Cand. pharm. önsker sig en Plads som Medhielper til 1ste November. Reflecterende, ville behage at henvende dem til Aviseæpeditionen, som anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
Hos en dannet Familie paa Landet, i Nærheden af Aarhuus, ønsker en Landmand sig i Kost og Logie, samt Plads og Foder til en Hest. Man behage herom at henvende sig til Kjøbmand C. Bang i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
Hos Undertegnede kan bekommes saavel fine som ordinaire Sengeklæder, samt nye Gaaseduun og forskjellige Slags Fyld, Alt til billige Priser. Tillige kan bekommes godt Kjøbenhavnsk Øl paa Flasker. Joh. Bang, Skolegade No. 15.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
Fra Glas=Fabrikken Frederiksfeld afskibes i disse Dage en Ladning Glasvare til Aarhuus, hvilket til Vedkommendes behagelige Efterretning herved bekjendtgjøres. Jahnsens hurtigseillende Paquet Nr. 1, som ligger under Ladning for Kjøbenhavn, afgaaer herfra førstkommende Mandag d. 11te dennes, ifald Vind og Veir tillader det, og medtager Passagerer, Qvæg og Stykgods. Man behager at melde sig hos J. Meulengracht, boende paa det store Torv. Den nye Paanet Anders Sandøe Ørsted, der føres af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
Skipper Peter Michelsen, bliver færdig at afgaae herfra til Kjøbenhavn førstkommende Onsdag den 4de October, medtagende Passagerer, Qvæg og Stykgods. J. H. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-05
Ved Auctionen i Gaarden Nr. 928 paa det store Torv paa Onsdag bortsælges endeel Böger, hvoriblandt et stort Kobberværk over den franske Revolution, og nogle Skilderier i Glas og Ramme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-07
ad No 162. Onsdagen. den 7 October. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Nedigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmonist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-07
Udlandet. Skibsbranden i Devenport ved Plymouth) har været frygtelig. Flere Krigskibe, som laae der under Reparation eller Bygning, ere blevne opbrændte. Jlden var først udbrudt i Linieskibet Talavera, og havde derfra udbredt sig til den flere hundrede Fod derfra liggende Fregat Jmogene, der Begge bleve heelt opbrændte. Som af en uhyre Kjedel stege Jldmasserne ud af Talaveras Skrog og udbredte sig over hele Dokken, saa at alle de uhyre Tømmerforraad kom i Brand. Et tredie Linieskib: "Minden, var der ogsaa Jld i, men blev dog reddet. Midt inde paa Dokken laae en uhyre stor Bygning, hvori Marinens samtlige Trophæer opbevartes. Deri befandtes f. Ex. Levningerne af alle de berømteste Krigskibe, erobrede Flag, &c. Ja saagar det Flag, hvorunder Nelson kæmpede og faldt. Ogsaa den blev Luernes Rov. Saaledes blev det ved at brænde en heel Dag og Nat. Skaden vurderes for 300,000 Pd. St. Og dog var det en stor Lykke, at Jlden blev standset paa det Sted, det skeete, thi nær derved laae en Bygning, som indeholdt Varer af 5 Millioner Pd. St. Værdie. Der er stærk Formodning om, at Jlden var paasat, thi den var udbrudt to Steder paa eengang tillige har man paa Dækket paa Talavera fundet Spor af en Krudterplosion. Ved St. Petersborg har nylig tildraget sig en skrækkelig Begivenhed. Man var nemlig ved et Artilleri=Experiment beskjæftiget med at probere Kugler, som have den Egenskab, at de antændes saasnart de træffe paa en Gjenstand. En saadan Kugle var just bleven afskudt paa en Krudtkasse, og da denne, til almindelig Forundring, ikke fløi i Luften, gik Artillerigeneral Bontemps med flere Officerer hen til Kassen for at ville aabne Laaget og see hvad Aarsagen kunde være, men i samme Øieblik skete Explosionen og Generalen blev skrækkelig lemlæstet, saa han efter 11 Timers Piinsler opgav Aanden. En Capitain mistede sin ene Arm, og flere andre Officerer bleve meer eller mindre saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-07
Kongen af Holland har besluttet at nedlægge sin Krone til Fordeel for Prindsen af Oranien. Hs. Maj. var reist til Slottet Loo, og havde efterladt sig to Proclamationer, der strax efter skulde forkyndes. Begge sine Sønner havde han beordret ud til sig. Denne Begivenhed giør stor Opsigt og har bragt de hollandske Statspapirer til at falde. Nogle mene, at bemeldte Thronfrasigelse staaer i Forbindelse med Kongens forhen saameget omtalte Mesalliance.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-07
Kongen af Preussens Kronning er gaaet forsig i Königsberg med store Høitideligheder; især har Stændernes Arvehylding, som ligeledes foregik i Kirken, været meget høitidelig. Kongen havde, siddende paa sin Throne, hørt paa Stændernes Tale, hørt deres Eed, &c. Derpaa havde han reist sig med kgl. Værdighed og sagt, idet han holdt sin høire Haand opløftet: "Og jeg lover her for Guds Aasyn og for disse elskelige Vidner Alle, at jeg vil være en retfærdig Dommer, en tro, omhyggelig og barmhiertig Fyrste, en christelig Konge, ligesom min uforglemmelige Fader var det, Velsignet være hans Minde. Jeg vil med Kraft udøve Ret og Retfærdighed, uden Persons Anseelse; jeg vil omfatte, pleie og befordre alle Stænders Bedste, Lykke og Ære med lige Kjærlighed, og jeg beder Gud om sin Velsignelse dertil!" Da Kongen, med Taarer i Øinene, havde endt sin Tale, blev den besvaret med stormende Jubelraab. Derefter var en Diner paa 800 Couverts. Om Aftenen vare to Fakkeltog, det ene af Studenterne, det andet af Borgerne, det sidste var med 400 Fakler. Begge Processioners Deputerede bleve af Kongen indbudne paa Slottet. Midt under Hyldingsacten indtraf en besynderlig Scene, der næsten lyder som en Anecdot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-07
Kantsleren havde netop udtalt de sidste Ord, der løde saaledes: "Og Enhver anraabe nu, med sit Hjertes Opløftelse, Gud for Kongen, og love her ved Thronens Fod af gandske Hjerte for sig selv, hvad de troe Undersaatters Pligt byder, ved Gud og sin Sjæl Sallighed!" Det sidste Ord hendøde netop i den tause, høitidelige Stilhed, da man pludselig hørte en skjærende, spøgelseagtig Fruentimmerstemme udraabe i høitidelig, formanende Tone: "Sværger ikke, Sværger ikke ved Himlen, thi den er Guds Throne, Sværger ikke ved Jorden, thi den er hans Fodskammel, Sværger ikke til Jordens Konge – mere fik hun ikke sagt, thi pludseligt blev Talersken bragt til Taushed. Man bemægtigede sig hende og førte hende bort Hvem hun var, holdes hemmeligt. Rygtet siger, at det skal være en fornem Dame, en bekjendt Pietist inde. Denne Scene afgav et forstyrrende gysenopvækkende Mellemspil, der gjorde et ubehageligt Jndtryk baade paa Kongen og Folket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-07
Ved sit Jndtog i Berlin blev Kongen modtaget med stor Pragt og Enthusiasme. Deriblandt fortjener i Særdeleshed Haandværkernes og Laugenes Optog at omtales. Korpserne tilhest udmærkede sig ved prægtige Uniformer: Slagterne i Bruunt med Guld, Bryggerne i Sort med Sølv, Alle vel beredne og ledsagede af fortræffelige Musikcher, Kjøbmand, skabet mødte i sort Civildragt og udmærkede sig ved deres Hestes udvalgte Skjønhed og en fuldkommen lige og ny Opsadling. Men ikke mindre havde Haandværkerne til Fods sørget for at vise sig festligt for at tildrage sig den studsende Mængdes Øine. Alle havde deres Faner, Panierer og Standarter med deres gammeldags Farver og Mærker. De vare smykkede med Baand og Skjærf, og marscherede i sluttede Geledder. De fleste bare deres Arbeider i de sindrigste og kostbareste Exemplarer tilligemed deres Værktøier paa høie Stave, smykkede med Baand og Blomsterguirlander. Mange ledsagedes af Fanesvingere, som forlystede Tilskuerne ved at kaste Fanerne høit i Luften, J Særdeleshed udmærkede Guldsmeddene sig ved den rige Pragt af deres Kunstværker i skinnende Sølv og Gulv. Blikkenslagerne repræsenteredes ved en harniskklædt Ridder, der red paa en Stridshest med Harnisk, som to Andre fulgte tilfods. Hjulmændene bare Modellen af en heel Schnellpost", og Tømmermændene, der ligesom Murerne tiltrak sig Opmærksomheden ved flere skjæggefulde Geledder, bare Bygningsgjenstande i rigelig Mængde, hele Taarne, kunstigt Tagværk &c. Snedkerne havde sørget for det samtlige Huusgeraad, der var ingen af deres Mestre, Svende og Lærlinger i deres lange Tog, som ikke paa sin Stav havde et ziirligt Meubel, fra Vuggen indtil Liigkisten. For Levnetsmidler havde Bagerne, Kuckenbagerne, a. sørget i deres Emblemer. De sidste havde afbildet paa deres Fane den Berlinske Bjørn, hvis Appetit er vækket af en sødiduftende Bistade. Drei erne fremstillede bl. A. et heelt Skakspil i dets enkelte Figurer paa deres Stave. Megen Opmærksomhed vakte Fiskerne med et eventyrligt kolossalsk Fiskernet af det ziirligste Arbeide med forgyldte Vaadtræe, Glarmesterne prunkede med en Mængde kunstige Sole, Stjerner, Vaaben &c. Silkevæverne vare en Gienstand, for Beundring ved deres skjønne Faner, og Bogbinderne bare foran sig et purpurrødt Panier med riig Forgyldning. Jndtrykket af saamegen Kunstflid, af en saa stor og inderlig Overeensstemmelse, var ophøiet, og rørende. Alle vilde vise sig for deres Fyrste, og Alle skiltes lykkelige i den Følelse: at være seete af ham. Blandt Tilskuerne herskede en mageløs Stilhed og Ærefrygt. Hilsende sin Konge (hedder det i Beretningen) glædede Folket sig ved Folket!"J Hamborg er der i forrige Uge bleven produceret to falske Vexler, en paa 10,000 Mk. lydende paa Salomon Heine, og en paa 26,000 Mk. paa Lawaetz § Koch. Fabrikanten er allerede opdaget og arresteret. Det er en derværende Vexelmægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-07
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 6te October. I Gaar Aftes Kl. 9 12 ankom Deres Majestæter til Amalienborg, og bleve modtagne med en uendelig Jubel. Kl. 4, vare De indtrufne til Frederiksberg, ledsagede af en Escorte Bønder tilhest med Fakler. Medens De M. opholdt Sig paa Slottet, indfandt der sig en Deputation, som udbad sig Tilladelse til, at et Selskab, der havde samlet sig paa Slotsterassen, maatte afsynge en Velkomstsang. Hs. M. gav med Venlighed Sit Samtykke, hvorpaa Sangen istemtes af den store Folkemasse, der havde samlet sig omkring Slottet. Flere hundrede Officerer havde indfundet sig til Hest ved Slottet, og escorterede D. M. igjennem den illuminerede Veistrækning til Amalienborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-07
Paa Glaciet udenfor Vesterport vare tvende Rækker af Underofficerer opstillede paa Gjærderne med Fakler, hvilket afgav et imponerende skjønt Skue. Des. Vogn var omgiven af en glimrende Skare af Officerer af alle Regimenter og Corpser, ledsagede af ridende Fakkelbærere. Da Toget nærmede sig Porten, lød Kanonskud fra Volden, og neppe var det kommen ind i Byens Gader, for den umaadelige Mængde Mennesker, som der modtog D. M., spændte Hestene fra Vognen og under idelig Jubel og Hurraraab trak den lige til Amalienborg. Paa denne ellers saa rummelige Plads opstod der nu en betydelig Trængsel, idet Enhver vilde trænge sig saa nær som mulig til Slottet, for at see Kongeparret passere igjennem de oplyste Gange. Folkemassen istemte derpaa det ene Hurraraab efter det andet, indtil Hs. M. endelig viste sig paa Balconen, medens man i Baggrunden, af det oplyste Gemak saae de kgl. Prindser og den hele Stab. Hs. M. takkede for de Beviser man havde givet Ham paa Hengivenhed, Kjærlighed og Troskab, og yttrede, hvorlunde Han glædede Sigover igjen at befinde Sig imellem Sine troe Kjøbenhavnere. (Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-07
Om Deres Majestæters Reise gjennem Fyen haves følgende Underretning af Th. Avis: J Svendborg vare D. M. afstegne hos Major Krogh. Om Aftenen bragtes Majestæterne to Fakkeltog, det ene af Seminaristerne fra Skaarup. Tillige var et elegant Bal Onsdagen var bestemt til Afreisen, men paa Grund af det stormfulde Veir, befrygtede man, at det kgl. Dampskib ei skulde være sikkert nok, hvorfor en Stafet, afgik til Nyborg med Ordre at Dampskibet Mercurius, skulde komme til Svendborg, hvor det ogsaa arriverede samme Aften. Torsdag Morgen gik D. M. ombord i Mercurius, ledsagede af det kgl. Dampskib og Kronprindsens Kutter. Ombord paa sit eget Fartøi ledsagede Kronprindsen DD. M. til Udløbet, hvorpaa Hs. K. H. efter at have saluteret fortsatte Reisen til Nyborg. Hs. K. H. agtede at høitideligholde sin Fødselsdag (6te Octobr.) i Odense. Deres Maj. landede lykkeligt paa Sjælland om Torsdag Efterm. Kl. 4.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-07
Da Nestveds Jndvaanere, paa Grund af den herskende Storm og Modvind, en heel Dag forgiæves, havde ventet D. Ms. Ankomst, havde de om Aftenen, fuld af Urolighed og Længsel over denne Udeblivelse, bragt nogle Favne Brænde til Strandbredden og tændt Jld i dem, for at dette Blus skulde lyse Majestæterne imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-07
Efter Hs. Maj. Kongens Hjemkomst vil derefter Forlydende (hedder det i Aalborg Avis fra Khvn.) stedfinde en tre Dages Maneuvre med de derværende Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-10-07
Da Hs. M. Kongen besøgte Overappellationsretten i Kiel havde Allerhøists. udtalt sig paa det bestemteste for Indførelsen af mundtlig og offentlig Fremgangsmaade i borgerlige og Straffesager." Universitetet har Kongen skjænket en Møntsamling paa 2568 No. J Dusternbrook vare DD. MM. ønsker velkommen af et talrigt Sangercher. Musikken til den afsjungne Sang var componeret af derværende Musiklærer Meyer.