JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-12-29
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Marschal Clauzel har udstedt følgende Dagbefaling: "Guelma den 29de Novbr. 1836. Med dyb Bevægelse og levende Glæde ønsker Marschal Generalgouverneuren de under hans befaling staaende Tropper Lykke til det Mod og de Opoffrelser, som de have lagt for Dagen ved vore Operationer mod Constantine, idet de med beundringsværdig Standhaftighed have i Fælledsskab udholdt Krigens Lidelser. Ære være deres Characteer, Kun en Eneste har viist Svaghed; man har været fornuftig nok til at lade de ukloge og strafværdige Ord, der aldrig burde være komne ud af hans Mund, vederfares deres Ret. Soldater, J hvilken Stilling vi end maatte befinde os, vil jeg stedse føre Eder ud derfra; med Ære. Modtager denne Forsikkring, fra Eders General en chef, Tænker stedse paa, at I have Eders Fædrelands Ære, Eders egen Ære og en, Søn af Frankrig at forsvare. Denne skjønne Opgave have J værdigen opfyldt. Eders Opførsel Under denne mindeværdige Expedition giver os grundet Fordring paa Frankrigs Taknemmelighed, Kongens Tilfredshed og hele Verdens Beundring. Clauzel." Den i Depeschen nævnte General er Hr. de Rigni, en Broder til den afdøde Admiral og Minister. Om hans Opførsel siger den i Almindelighed særdeles vel underrettede National, at han, ved at see Araberne ved Marschen gjennem en sumpig Egn at kaste sig over de Tilbageblivende og afskjære Hovederne paa dem, ganske havde tabt befindelsen, forladt sin Brigade og udstødt det for de franske Hære saa ofte fordærvelige: Saube, qui pent (Redde sig, hvo kan). Herved opstod en Forvirring mellem Convoiens Escorte, der nu blev overfalden og tildeels nedhugget af Araberne. Den flygtede General bragtes tilbage til Marschallen og kastede sig for hans Fødder med den Bøn, at han ikke maatte sætte hans Navn i Beretningen, men give ham Leilighed til at finde Døden mod Fienden. "Herre! - svarede Marschallen - De har erhvervet Deres Epauletter i en Salon; der er Deres Plads og ikke i Hæren. Dagbefalingen i Morgen vil vanære Dem i Hærens Øine. Gaar Deres Vei!" Oberst Boyer tilføiede: "Gaae og lad Den skyde ned, eller bedre, skyd Dem selv." J denne Anledning læses i J. des Debats følgende Skrivelse til Redactionen: General de Rigni har ansøgt Krigsministeren om at anstille en formelig Undersøgelse om hans militaire Færd. Tilværelsen af denne Ansøgning er for Øieblikket det Eneste, hvad denne Gene tals Familie kan sætte mod de odieuse Boqvaskelser, han er bleven Gjenstand for. Jeg beder Dem at optage denne Billet i Deres Journal, Ed. de Rigni."¬
Viborger Samler, 1836-12-29
De foregivne Kongemordere Oursel og Fontelle have erklæret, at deres hele Hensigt med deres Selvanklage var at more sig over Administrationens høist comiske Ængstelighed. De beviste, at de til Politiet Regjeringen og flere Privatfolk sendte anonyme Breve, hvori et Angreb paa Kongen i Julidagene forkyndtes, vare deres Haandskrivt. De havde herved havt den Spas, at Revuen over Nationalgarden og alle Festligheder vare blevne afsagte. Generalprocureuren lod Klagen falde, og Juryen frikiendte dem. - Bruyant er af Krigsretten dømt til Døden.
Viborger Samler, 1836-12-29
En Telegraphdepesche fra Toulon af 13de beretter fra Algier af 10de, at Occupationen af Guelma har, opfyldt sin Hensigt. Achmed Be vover ikke at vende tilbage til Constantine; han raader Jndvaanerne at forlade Staden og at trække sig tilbage til KamarKabe, der ligger tre Dagreiser sydligere. Han har ladet Schachen El Klad og otte af de meest anseete Mænd halshugge. Her afbrødes Depeschen, dens Fortsættelse lyder saaledes: "Jeg beder Dem (Krigsministeren) om at autorieste de Arbeider, der blive foretagne i Guetma, for at give den franske Hær et Støttepunct. De vil tage i Overveielse, kan gjøres for Tyrker og Spadis. Arbeiderne paa Jstandsættelsen af den største Deel af Guelmas Fæstningsværker ville Jntet koste og udføres af Tropperne, der ere besjællede af den bedste Villie. Guelma ligger 18 Postlieues fra Bona og 20 fra Constantine. Denne Militairpost er af Vigtighed, for at kunne komme til Constantine, brække Achmed Beis Magt og med Lethed, bemægtige sig hans Hovedstad." En anden Depesche fra Toulon fra samme Dags Eftermiddag melder efter en Beretning fra Marinecommandanten i Algier, at det den 23de Novbr. til Tremerens Proviantering afgaaede, 4000 Md. stærke, Expeditionscorps, ingen Hindringer er stødt paa underveis og er den 3die d. M. igjen kommet tilbage. Kun nogle Skjærmydsler vare forefaldne, i hvilke Franskmændene beholdt Overhaand og havde kun 2 Døde og 8 Saarede. Tropperne i Leiren ved Tafna vare slet ikke blevne foruroligede. En tredie Depesche fra Toulon af samme Dato, Kl. 4 Efterm., melder, at Hertugen af Remours en Time tidligere var indtruffen dertil i bedste Velbefindende med Dampskibet SphyuxHans Qvarantainetid var endnu ikke bestemt, i Mahon havde han medtaget en Sanitetsvagt. (Hs. Kgl. H. har, som man seer, skyndt sig med at bringe sine indhøstede Laurbær i Sikkerhed.)- Smaphore de Marseille anfører en smuk Fabel for at tage General Rigni i Forsvar. Denne havde nemlig en Cavalleriecommando og lod sig i Afstand skuffe af en africansk Tidselmark, der med sine lange tætstaaende Stængler og sine store hvide Blomster af ham blev anseet for en Skare Beduiner med hvide Turbaner. Han lod med Heftighed bugge ind paa de uskyldige Planter, Nyt terne indviklede sig og kunde ikke til rette Tid komme ud igjen og understøtte Jnfanteriet mod den virkelige Fiende. - Le Journ, de Paris, det forrige Ministeriums Organ, paastaaer, at Skylden for den nislykkede Expedition ligger hos det nærværende Ministerium, da Cabinettet af 22de Februar havde ansat Expeditionen til AeptemberMaaned, havde stillet et meget større Antal Tropper til Marskallens Disposition og ikke villet nægte ham noget Middel til at sikkre Udfaldet, hvilket til sin Tid skulde blive beviist i Kamrene.
Viborger Samler, 1836-12-29
Spanien. Den 11te d. M. indtraf til Pamplona den Efterretning, at Gome, havde naaet Ebrofloden, hvorpaa Divisionerne Clonard(den franske Fremmedlegion) og Jrribarren bleve afsendte derhen. Andre Breve fra Pamplona af samme Dato melde, at Gomez var indtruffen til Siquenza og stræbte at naae Sorias Bjerge.
Viborger Samler, 1836-12-29
General Clonard stod den 12te i Taffalla og Jrribarren ved Ebro. – J San Sebastian har ifølge Phare de Bayonne – en Bataillon af den britiske Legion den 12te d. M. revolteret formedelst Udsættelse af Soldbetalingen, og andre Batailloner af dette Corps, der erholdt befaling, til at undertrykke Opstanden, have vægret sig herved. Kun den engelske Marinebataillon greb til Vaaben. Derimod fortæller et andet Brev, at General Evans af egen Drivt har foretaget nogle Avancements i sine Regimenter, forfremmet 2 a 3 Oberster til Brigaderer, men sprunget Obersterne for den 3die og 7de Bataillon over. Disse have nu taget deres Afsked. Dette Exempel have samtlige Officierer af benævnte tvende Batailloner fulgt, og Soldaterne, der benyttede sig heraf, have begivet sig udenfor Portene og sat sig i Besiddelse af nogle Positioner. General Evans's Opfordring til de ovrige Batailloner, at revse Oprørerne, blev ikke adlydt, nu lod han Porten lukke, saa at der intet Valg blev tilbage for Oprørerne, end enten at sulte ihiel, eller at gaae over til Carlisterne; fremdeles havde General Evans skrevet til Admiral Lord John Hay, men den 13de endnu intet Svar faaet.
Viborger Samler, 1836-12-29
J Madrid talede man igjen om nye carlistiske Bander, der skulde have viist sig i Omegnen; mod en, der havde viist sig ved S. Rafael, vare 80 Mand af Garnisonen afsendte. J Kongeriget Jaen streife Røverbander omkring, sandsynligviis et Efterladenskab fra Gomez. Antallet paa de Fangne og opsnappede Flygtninger, hvilke Narvaez har frataget denne, angives til 1400.
Viborger Samler, 1836-12-29
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1836-12-29
Kjøbenhavn, den 23de December. Vi ville i Dag henlede vore Læseres Opmærksomhed paa et Par Embedsansættelser, der neppe ville vinde almindelig billigelse. Den ene er, at en Hr. Treschow, bekiendt fra Conferentsraad Bugges Contoir, især for de Enker, Faderløse og andre Trængende, som Hoffets Godtgjørenhed har bragt i Forbindelse med samme, er bleven ansat som Vice-Branddirecteur paa Kjøbenhavns Amt, og det uagtet den nærværende virkelige Branddirecteur endnu fuldkommen er i Stand til at opfylde de med hans Post forbundne. Pligter, og det, uagtet Stænderne have andraget paa, at disse Poster efterhaanden reent maatte gaae ind, senest ved de nuværende Branddirecteurers Afgang. - Det andet Factum, vi vilde anføre, er at en Hr. Hoppe er bleven ansat som extraordinair Protocolsecretair ved Høiesteret. Denne Post er, ved den Virksomhed, den medfører, og ved den Jndtægt, den giver, ingenlunde ubetydelig; men ved den Udsigt til videre Befordring, som den aabner, er den af saa stor Vigtighed, at man med Bestemthed kan paastaae, at mangfoldige juridiske Candidater, og deriblandt sikkert flere med stor Anciennitet og med udmærket Duc lighed, vilde have søgt om samme, hvis den paa sædvanlig Maade var bleven bekjendtgjort til Besættelse; det er derfor vistnok beklageligt, at mani dette Tilfælde er fravegen en saa billig, saa retfærdig Praxis. Hr. Hoppe er først for 4 Aar siden bleven Student, og først for et Aar siden Candidat; det er derfor neppe rimeligt, at han allerede skulde have været i Stand til at documentere saa megen Dygtighed, at han skulde fortjene at foretrækkes for alle Andre, der kunde have ønsket denne interessante og for en fremtidig Carriere vigtige Post, til hvilken de havde alle Qvaliteter, med mindre man dertil ogsaa vilde regne den, at være af en adelig Familie. (Kbh.,
Viborger Samler, 1836-12-29
Efter Anmodning bekjendtgjøre vi, at flere af Jnteressenterne i det asiatiske Compagni have foreslaaet Høiesterets=Assessor Eberlin som Candidat ved det forestaaende Valg paa en Justitsdirecteur. (S. Bl.)¬
Viborger Samler, 1836-12-29
Et mærkeligt Exempel paa Forskjellen imellem Assurance- og Kjøbesummen af en fast Eiendom har i disse Dage fundet Sted; det GeheimeConferentsraad Bruns Bo tilhørende Pakhuus, assureret for 85,000 er solgt for 10,700 Rbd. (foruden Bankhæftelsen) til Hr. Skibsbygmester, L. Larsen. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1836-12-29
Hvad da Vil Staten, som da har tusinde Fornødenheder at tilfredsstille, paa hvem Alting da vil trænge ind, hvis Tøihuse skulle fyldes, hvis Magaziner skulle forsynes, hvis Soldater skulle equiperes, hvis Skibe skulle bemandes, medens Øresunds Told ophører, Jndtægterne fra alle Kanter formindskes, Handel og Skibsfart standser og en Mængde Næringsveie gaae i Staa, vil den da i eet Nu kunne tilbagebetale de mange Millioner, hvortil hine Sparekassepenge, Skifte- og Overformynderimidler opløbe. Skrækkeligt om det da skulde skee, at den fattige Enke, som havde sat sin lille Nødskilling indi Sparekassen, for til enhver Tid at vide sig den ret sikker; at Haandværkeren, som havde reist sig en Time tidligere og lagt sig en Time sildigere, forat amle sig en Sparestilling til værre Tider; at gamle Forældte, som havde negtet sig selv mangen en lille Beqvemmelighed, for at deres svage Datter i det mindste efter deres Død kunde finde det i Sparekassen, hvorfor hun kunde kjøbe sig en Plads i Budolphi Kloster: at alle disse skulde høre det sørgelige Budskab: Der er ingen Penge!" Skulde med tomme Hænder maatte vende tilbage fra det Sted, hvor de saa fortrostningsfulde havde henbragt deres lille Skjærv, deres paagne Nætter, deres Ansigts Sved, deres Fortids Anstrængelse, deres Fremtids Haab. Skulde høre, at alt hvad man kunde give dem, var Assignationer, Bankfonds, Skatkammerbeviser eller andre uopsigelige Obligationer, hvoraf de kunde vente at erholde en aarlig Rente. Gud bevare Danmark for en saadan Ulykke! Gud bevare vor elskede Konge fra endnu at opleve dette, Men dog er det dette, som hiin Forfatter ikke anseer for Utænkeligt, og hvorom han derfor med Rette siger, at den mindste Standsning af en prompte Tilbagebetaling var en stor Ulykke. Dog er det ogsaa dette, han sigter til, naar han paa et andet Sted siger, at hvis Danmark indvikles i en Krig, er Statsbankerotten med alle dens Ulykker uundgaaelig. Dog er det ogsaa dette, han har for Øie, naar han i Ord, der vel ikke ere sine, men derfor kun desto landere, lader alle fornuftige Borgere spørge: "Hvorbedes skaldet gaae vore Børn, om end Altkanholdesammen saalænge vileve?"
Viborger Samler, 1836-12-29
Fra det Holsteenske, den 15de December. J disse Dage er fra Hamborg over Kiel til Kjøbenhavn bleven indført circa 500 Halv tønder (Gebinde) Smør, som hidindtil kun var en Udførselsartikel fra Hertug ommerne. J Lobet af den sidste Sommer og endnu de to sidste Maaneder er der bleven udfort Millioner Pund.
Viborger Samler, 1836-12-29
Kjød, Flæsk og Smør fra Danmark og Hertugdømmerne til Hamborg, og England, og det til usædvanlig høie Priser. Man veed derfor ikke at forklare sig hiin forunderlige SmorindførselThisted. Fredagen den 23de December blev Ligene af de her paa Kysten den 15de denne Maaned forulykkede 7 Fiskere jordede paa Hundborg Kirkegaard i Thye. Det var en Sorgens Dag for disses Modre og Børn som stod paa Landet og var Vidne til de Ulykkeliges Raab og Kjæmpen imod det rygtelige oprørte Hav, i mere end 2 Timer kjæmpede visse imod de vilde Brændinger, til deres Arm aftræftedes, de sant mat paa Havets Bund, og fandt deres Grav paa det Sted, hvor de saa ofte søgte og fandt Brødet til sig og Sine. Mere end 2000 Mennesker havde forsamlet sig ved Havbreden, hvoriblandt de Ulykkeliges Koner og Børn, men Jntet synes at kunne udrettes til deres Frelse, da ankom en Mand, som med flere Behjertede vovede sig i en Baad, og drog i Kamp imod det oprørte Hav, hvor det ved høieste Livsfare lykkedes dem at redde 3 af de Ulykkelige, hvoraf den Ene dog døde Dagen efter. Næst efter Forsynets urandsagelige Villie som havde bestemt dig O. til at redde dem, fortjener Deres ædle Daad at lægges for Dagen. (Thisted Avis.)
Viborger Samler, 1836-12-29
Viborg. Den Kjøbenhavnske Post som sidste Mandag udeblev, ankom i Gaar Aftes Kl. 9 1/2 den med bragte intet væsentligt Nyt.
Viborger Samler, 1836-12-29
Ledige Embeder. Aarbye Sognekald i Sielland, 274 Rd. - Told- og Consumtions-Jnspecteur-Embedet i Grenaae. – Overlærer-Embedet ved Roeskilde Cathedralskole.
Viborger Samler, 1836-12-29
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 17de Decbr. er Districtschirurg i Grenaae, Regimentschirurg A. S. Wellerup, beskikket til Districtschiburg i Randers og til Læge ved Hospitalet sammesteds.
Viborger Samler, 1836-12-29
Under General-Toldkammer- og CommerceCollegiet: Den 3die December er constitueret Overbetjent i Ebeltoft, L. W. Strandgaard, beskikket til Told og Consumtions Jnspecteur sammesteds, den 10de, constitueret Overbetjent i Nakskov, C. F. W. Egtved, til Told- og Consumtions-Underbetjente Kjøbenhavn; den 14de, Consumtions-Jnspecteur C. Severin og Consumtions=Kasserer H. C. Kommerer, begge i Storeheddinge, bestikkede respective til Told- og Consumtions-Jnspecteur og Told- og Consumtions=Kasserer sammesteds.
Viborger Samler, 1836-12-29
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 23de December. Hamborg 2 M. - a vista 201. Species 202. Obligationer (uden Renter) 91 1/2 a 92. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) 112 1/2 Rbd. r. S. disconto 5 pCent.
Viborger Samler, 1836-12-29
Qvartals-Coursen for Januar, Februar og Marts Maaneder 1837 er ligesom for indeværende Qvartal.
Viborger Samler, 1836-12-29
AVERTISSEMENIS Det Sted i St. Mogensgade, som fortiden beboes, af Maler J. Gjorup, er at faae til Leie førstkommende Viborg den 26de December 1836. N. C. Gjørup.
Viborger Samler, 1836-12-29
Friske Christiania Anchoris faaes atter hos Søren Møller.
Viborger Samler, 1836-12-29
Hvidt haardt engelsk Vaske=Sæbe, til 18 s. 24 er nu igjen at faae hos L. Worre. Jerngryder, af alle meest brugelige Størrelser, sælges hos Undertegnede for Fabriquens Priis med Tillæg af en ubetyL. Worre. delig Fragt
Viborger Samler, 1836-12-31
1836. No. 138. 64de Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Viborger Samler. Danmark og Hertugdommene. Forsendes med Brevposten i 31te December. Løverdagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1836-12-31
Belgien. J Anledning af de fire hollandske Officerer af Mastrichts Garnison, der havde overskredet Fæstningens Rayon og vare gjorte til Fanger af belgiske Gensdarmer, men senere med Magt hentede tilbage af et Detaschement fra Fæstningen, forsynet med Kanoner, har Hr. Dumortier i Repræsentanternes Kammer henvendt sig til Ministrene om Oplysning. Hr. de Theux oplyste, at de til General Dibbet gjorte Reclamationer vare blevne uden Virkning, da han erklærede, at han ingen strategisk Rayon erkjendte omkring Mastricht. Regjeringen har derfor, for den greb til fjendtlige Forholdsregler, først troet at burde aflægge en Beretning til de Magter, der have undertegnet Tractaten af 21de Mai. Dhrr. Dumortier og Gendebien trængte paa, at man strax skulde bruge Magt for at holde det belgiske Gebeet i Agtelse. Discussionen havde ingen Følger.
Viborger Samler, 1836-12-31
Nederlandene. J Generalstaternes andet Kammers Forhandlinger angaaende Lovforslaget om Udskrivningen af Nationalmilitsen for 1837 bemærkede Jndenrigsministeren: "Det er vel sandt, at Landet ikke befinder sig i en aaben Krigstilstand; men Landet er heller ikke i Fredstilstand; hvor Talen er om Rebeller, der vilde være bragte tilbage til Lydighed, naar den værdige Generalissimi Seierstog ei var bleven standset af Omstændigheder, der indtraf udvendigfra, om Rebeller, der fremture i deres Frafald, da kunde man ikke bruge Ordet Fred, for at erkjende Nødvendigheden af at holde en talrig Hær under Vaaben, behøvede man kun at kaste et Blik paa Chartet og tænke paa Grændsernes Udstrækning og det store Antal af Fæstninger; han (Taleren) troede vel ikke, at Belgiens nærværende Regjering nu vilde krænke Conventionen af Mai 1833; men de sidste Aar havde heviist, at i Lande, hvorden revolutionaire Aand har Overhaand, følges ei altid de Regjerendes Villie; han haabede, at Forsamlingen ved en muligst eenstemmig Afgjørelse af denne Lovs Antagelse vilde give et nyt Beviis paa sin Jver for det dyrebare Fædrenelands Forsvar. (Forslaget antoges med 35 mod 14 Stemmer.)
Viborger Samler, 1836-12-31
Tydskland. Efter Forlydende skal det tydske Forbunds Commission for Øieblikket være beskjæftiget med Redactionen af en Generalberetning over samtlige siden den parisiske Julirevolution i Tydskland smeddede Omvæltningsplaner og for Staterne farlige Projecter. Stoffet dertil, siger man, havde den ti alene erholdt af Acterne over de af Landsregjeringerne desangaaende foranstaltede Undersøgelser, men der vare ogsaa til dette Øiemed indløbne til den høist interessante Meddelelser fra fremmede Staters Øvrigheder, der uden Tvivl, lig hine Regjeringer, ere besiælede af det oprigtige Ønske at befæste den lovmæssige Ro og Orden. Man vil haabe, at en betydelig Deel af det under Bearbeidelse værende Actstykke vil kunne blive forelagt Forbundsforsamlingen ved Aabningen af dennes Møder, der foreløbigen ere berammede til den 11te Januar.
Viborger Samler, 1836-12-31
Blandet. Schachen af Persien har opgivet sit Tog til Hetat. - Kong Otto af Grækenland og Gemalinde have den 22de Decbr. tiltraadt deres Reise til München. under Navn af en Greve og Grevinde af Mesolongi, - Den 23de Novbr. døde i sit Hotel i Paris en mærkværdig Mand, Hr. Bacry (Jac. Cohen, 73 Aar gl., hvis Navn er vel bekjendt blandt store Speculanter, til hvis Tal ogsaa han henhørte. Efter hans egen Paastand skal han have havt en Fordring af 35 Mill. paa den spanske Regjering. Til hans Ophold og Opperationer i Algier knytter sig Algiers Erobring. Han døde, uden at have reddet det Mindsle af sin uhyre Formue.
Viborger Samler, 1836-12-31
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1836-12-31
Kjøbenhavn, den 26de December. Som man erfarer gjøre nu Forberedelserne til en Ordnen af Finantsvæsenet stærke Fremskridt.
Viborger Samler, 1836-12-31
Den vigtigste Forandring, der forestaaer, vil være den, at Hs. Excell. Geheime-Stats- og Justitsminister v. Stemann for Fremtiden vil tage Deel i Finantsvæsenets Bestyrelse. Om han til samme Tid vil forblive i sin Stilling som Præsident i det danske Cancellie, torde endnu være uafgjort, man troer imidlertid, at der ogsaa nu ved dette Collegium vil blive truffet den Jndretning, som for nogle Aar siden indførtes ved Rente- og General=Toldkammeret, at der nemlig istedetfor en Præsident udnævnedes en Directeur, der ikke saaledes som Præsidenterne hidtil, skulde have Stemme og Sæde i Statsraadet. Som Finantsministerens Minister-Assistenter, (Ministerialbeistande) nævnes Conferentsraaderne Collin og Holten, den Første for det egentlige Finantsvæsen og den Sidste for Statsgjælden. (Kieler Correspondbl.)
Viborger Samler, 1836-12-31
Den 26de dennes om Aftenen omtrent Kl. 83 udbrød der Jld i Livvagts-Cassernen ved Nørrevold; men den blev ved den tililende Hjælp strax slukket. Heinrich Joseph Collins Tragoedie Regulus, som, efter Hr. Rector Dorphs metriske Oversættelse gives paa Onsdag, er ikke aldeles ny for det skuespilbesøgende Publicum, thi de tre første Acter bleve allerede i Aaret 1816, ved en seenisk Forestilling, som gaves af afdøde Regisseur Clausen, opførte og modtagne med et meget levende bifald. Hr. Dr. Ryges skjønne Udførelse af Hovedrollen vakte især dengang Ønsket om at dette Stykke i sin Fuldstændighed maatte blive bragt paa Theatret. Dets Værd for Scenen er ikke indskrænket til den poetiske og dramatiske Skjønhed i Stoffets Behandling; det er tillige af en saare gavnlig Jndflydelse paa Skuespillerne, da det ved sin antike Form og Costumet, mere end nogen anden Skuespilart, opfordrer de Spillende til største Opmærksomhed paa Declamationen og Bevægelserne. Den berømte Frue Stael=Holstein har i sit Værk om Tydskland omtalt Forfatteren paa følgende Maade: "Blandt de Forfattere, som ere blevne Efterligningen af de Gamle troe, fortjener Collin den første Plads. Wien er stolt af denne Digter, der er en af de meest agtede i Tydskland, og alt i en lang Tid maaskee den eneste i Østerrig. Hans Tragoedie Regulus vilde giøre Lykke i Frankrig, hvis den var kjendt der. Der findes hos Collin en saadan Blanding af Høihed og Følelse, af romersk Alvor og religiøs Blidhed, som netop er skikket til at forene de Gamles og de Nyeres Smag. (Dagen.)
Viborger Samler, 1836-12-31
Avlsgaarden Bredeshauge, beliggende tæt ved Tappernoiekro er solgt af Hr. Valentiner til Capitain v. Bjørn for 53000 Rbd. Den har forhen hørt, under Hovedgaarden Bekkeskov, og er opbygget af Conferentsraad Munthe af Morgenstjerne. Til Gaarden høre 3 Bøndergaarde, 2 Krostæder, 20 Huse og Baaesesogns Kirketiende. Eierne i et halvt Aarhundrede have været: Conferentsraad Morgenstjerne: Baron og Kommerherre de Selbye; Forpagter Røby; Hr. J. L. Christensen; Kammerherre Rabe Hvitfeld; Overkrigscommissair Sørensen; Hr. P. Valentiner; Capitain v. Bjørn, hvis Fader tilforn har havt Gaarden i Forpagtning. Eiendommen er i dette Tidsløb efter Tidsomstændighederne og Pengevæsenets Forandring solgt til forskjellige Priser, respective 30,000, 37,000, 74,000, 120,000, 150,000, 53,000 Rbd. Den har modtaget betydelige Forbedringer af J. L. Christensen, der nu eier Løigaar paa Amager og af Hr. Valentiner, der eier Gjedesdal.
Viborger Samler, 1836-12-31
Den jydske Faareavl er i de sidste 15 Aar blevet meget forbedret i Nørrejylland, ikke alene paa de større Eiendomme, men hos menige Landboere, Kjendsgierninger ere fundne ved Markederne i Viborg og Aalborg, samt ved Væddekjorslerne i Viborg. Adskillige store Gaarde have Besætning af lutter spanske Faar. - Saavidt vides, er fra Skæferiet paa Frederiksborg af Kongen givet adskillige spanske Vædere til Forædlingen paa større og mindre Eiendomme, og disse af Stutteri-Directionen der anvendte under specielt Opsyn af Assessor Pharmaci Kayerød i Aalborg, der desuden selv har kjøbt, laant og bortgivet Vædere, Faar og Lam af forædlet eller spansk Race, og viist roesværdig Jver for at fremme nyttig Forbedring. - Efterat have bemærket, at vist saare faa Egne i Danmark have de særegne og locale Egenskaber, til at give Haab om mechlenborgsk endsige saxisk Faareavl meddeles ovenstaaende korte Beretning for at vise Ugrunden i offentligen fremførte Begrædelser over Jyllands Faareavl. (Berl. Av.)