JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1802-11-22
I J de forrige 3de Bekiendtgiørelser stod ved en TrykkelHerredsprovst i Stedet for Stiftsprovst. (1802) J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 10de November de A., som den 15 ejusdem er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, bliver herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, indkaldede alle de, som formene sig at have noget at fordre udi afdøde Grosserer Peter Friderich Hansens Stervboe, med deres Paastand at fremkomme, og deres formeentlig havende Fordring, inden bemelte Tids Forløb, for Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftekommission at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes bliver bemeldte Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldede, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission den 20de November 1802. Stendrup. Høst.
Berlingske Tidende, 1802-11-22
J Følge Kongelig allernaadigste Bevilgning af 29de October i sidstleden, læst i Hof= og Stadsretten den 1ste Novbr. næstefter, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sun pæna præclusi & perpetui silentil alle de, der formene sig at have noget at fordre efter min her i Staden afdøde Mand Propritair Theodorus Beck, hidrørende sig enten fra hans forhen havte Jordegodser eller andre Transactioner, hvad Navn og Natur samme end maatte have; dermed at melde sig inden den i Bevillingen foreskrevne Tid, og saadant Krav at legitimere, enten for mig selv, eller for min Laugværge. Kiøbenhavn den 3die November 1802. Som Laugværge. Mariane Beck, Rosenwinge Kolderup. fød Nellemann. Haa Pladsen Smedberget i Lands Præstegield under Christians Amt er død Huusmand Gulbrand Erichsen, Blandt flere tilstedeværende Arvinger er anmeldt den Afdødes Søn Niels Gulbrandsen, som skal være anhvervet ved det ridende Artillerie i Kiøbenhavn. Denne fraværende Niels Gulbransen, indkaldes herved at melde sig hos mig, som Skifteforvalter, med fornøden Legitimation, inden den Tid Placaten af 26de October 1792 fastsætter. Schierstad paa Hadeland den 18 Octbr. 1802. S. Barckley Meidell, Sorenskriver over Hadeland og Land Herved bekiendtgiøres, at Præste Enke Else Catrine Karmark, afgangne Hr. Søren Karmark, Sognepræst til Rold og Vebbestrup i Hindsted Herred, Wiborg Stift i Nørre Jylland, hans efterladte Hustrue ved Døden afgik den 2den Julii sidst, og hendes Efterskaber 30te Dagen befandtes saa ringe, at hendes da anmeldte Gield er nær kan blive betalt; altsaa i Følge Placaten af 26de October 1792, indkaldes hendes Creditorer 3de Gange med 12 Ugers Varsel i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Wiborg Stifts offentlige Tidender for mig undertegnede at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, som og kan modtages paa Stifts Samlingsdagen i Stervboehuset i Rold Bye den 25de October førstkommende. Men da den afdøde Enie skal have, ikke allene udenlands, men og Udenrigs, Livsarvinger, som ere anmeldte at være følgende: 1) En Son Christen Harmark, Snedker ved Herregaarden Tolløse i Sielland; 2) En Søn Peder Karmark, Guldsmed i Pedersborg i det russiske Rige; 3) En Søn Christian Karmark, død i Moskou i samme Rige og stal have efterladt sig en Datter; 4) En Son Niels Fugesang Karmark, Guldsmed i Kiøbenhavn; 5) En Søn Peder Bugge Karmark, Guldsmed ibidem; 6) En Datter Mariane Karmark, givt med Laurs Jensen i Rold Bye; 7) En Datter, Karen Karmark, som skal være givt i Kiøbenhavn med en Doctor Steinmetz; saa indkaldes alle disse og tillige Creditorer, udenlands og Udenrigs 3de Gange i den altonaiske Mercur med den i Loven foreskrevne Varsels Tid, at møde eller møde lade hos mig med hvad de maatte have at anmelde. Jligemaade indkaldes og de, som afgangne Mad. Karmark maatte have Committeret til et eller andet, enten at sælge eller indkræve for hende, især en Arv eller Gave, som skal være hende tilfalden efter hendes afdøde Søn i Moskov. Astrup Præstegaard den 12 August Rosenkilde.
Berlingske Tidende, 1802-11-22
Da Enken og Børnene efter den her afdøde Borger og Skrædermester Nicolai Wulff have erklæret, ikke paa anden Maade at ville tiltræde Boet end sub Beneficio leyes inventarii og for at kunne blive overbeviist om sammes Tilstand, have begiert et Proclamas Udstædelse, hvilken Ansøgning ogsaa er bleven dem af Øvrigheden bevilget; saa blive herved alle og enhver, som formene at have nogen Slags Krav paa ovenanførte Boe, skylde noget til samme eller have Pandter i Hænde fra samme, herved een for alle Gange, følgelig peremtorie indkaldede og befalede, under Straf af Udelukkelse og bestandig Stiltienhed, saavelsom dobbelt Betaling, de Indenbyes inden 6, men de Udenbyes under Beskikkelse af den nødvendige Procurator ad acta, inden ra Uger fra dette Proclams Bekiendtgiørelses Dato, at melde sig i det herværende Stadssecretariat, at gjøre deres Anmeldelser desangaaende, at forevise de i Hændehavende Documenter til Grund for Angivelserne, efterlade troeværdige Afskrivter deraf ved Protocollen og derefter at vente nærmere Foranstaltning. Flensburg den 28de October 1802. Borgmestere og Raad sammesteds. Saasom Retten har besluttet concursus creditorum over den herværende afdøde Borger og Berlinerblaae=FabrikantsHinrich von Geldern Schumachers efterladte Enkes Eiendomme og Gods, og befalet et Proclams Udstædelse; saa indkaldes hermed eengang for alle, alle benævnte Enkes Schumachers Credi= og Debitorer, saa og de, som maatte have Pandter i Hænde fra hende, at melde sig, de Indenlandske inden 6, men de Udenlandske med Beforgelse af her værende Procuratores al acta inden 12 Uger fra dette Proclams Bekiendtgiørelse at regne, i Stadssecretariatet her i Staden, og at producere deres Documenter, samt efterlade sidimmerede Afskrivter, deraf ved Protocollen, ogsaa at vente Rettens videre Foranstalt. ning; alt under St. af af stedsevarende Taushed, dobbelt Betaling og Tabet af deres Pandteret. Flensburg den 28 Octbr. 1802. Borgmestere og Raad her i Staden. Paa Pladsen Knudsbragten i Lands Præstegielder ved Døden afgaaen Huusmandskonen Karl Larsdatter. Blandt hendes Arvinger er anmeldt en Broder Mikkel Larsen, som skal opholde sig i Laurvigen; ligeledes en Broder Ole Larsen, hvis Opholdsted ikke vides. Disse Arvinger indkaldes herved at melde sig hos mig, som Skifteforvalter, med fornøden Legitimation, inden den Tid Placaten af 26de October 1792 bestemmer. Schierstad den 18de October 1802. S. Barckley Meidell, Sorenskriver over Hadeland og Land.¬
Berlingske Tidende, 1802-11-22
Da den herfra bortgangne Styrmands, Johann Jochim Schmids, Hustrue har cum curatore erklæret i Retten, at hun ikke var istand til at tilfredsstille sine Creditorer, saa har Magistraten besørget et Concurs Proclama og den øvrige lovmæssige Concurs Behandling. Thi indkaldes herved eengang for alle, alle benævnte Styrmands Johan Jochim Schmidts Creditorer og Debitorer, samt de, der muligt kunde haver Panter i Hænde fra ham, at melde sig, de Jndenlandske inden 6, med de Udenlandske, med Besørgelse af herværende Procuratores adeca, inden 12 Uger fra dette Proclamas Bekiendtgjørelse at regne, i Stadens Secretariat her i Staden, og at gjøre deres behørige Anmeldelse, at producere deres Documenter og efterlade sidemerede Afskrivter ved Protocollen, og derpaa at vente Rettens videre Foranstaltning; alt under Straf af stedsevarende Taushed, dobbelt Betaling og Tabet af Panterettgheden. Tillige indkaldes benævnte Jo haun Jochim Schmidt, som for nogle Aar siden er gaaet herfra at møde in termino justificationis, far at paasee sin Tarv. Flensburg, den 27de Septbr. 1802.
Berlingske Tidende, 1802-11-22
Borgemestere og Raad her i Staden. Da Enken efter den forrige Depulerede Borger og Kiøbmand her i Staden Peter Thausen, har cum curarotore declareret i Retten, at hun ikke var istand til at tilfredsstille sine Creditorer, og Retten derpaa har besluttet cuncursus credito rum samt udstædet et Proclama, saa indkaldes herved eengang for alle, alle benævnte Kiøbmands Peter Thaysens Enkes Creditorer og Debitorer, samt de, der mueligt kunde have Pante i Hænde fra hende, at melde sig, de Jndenlandske inden 6, men de Udenlandske, med Besørgelse af herværende Procuratores ad acta, inden 12 Uger fra dette Proclamas Bekiendtgiørelse at regne, i Stadens Secretariat her i Staden, og at giøre deres behørige Anmeldelse, at producere deres Documenter og efterlade sidinerede Afskrivter ved Protocollen, og derpaa at vente Rettens videre Foranstaltning; alt under Straf af stedsevarende Taushed, dobbelt Betaling og Tab af Pandterettigheden. Flensburg den 27de September 1802. Borgmestere og Raad her i Staden. 1221802) De, som maatte have noget at fordre udi afg. Skoemagersvend Johan PeterBystatins's Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagt tage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Skrivelse fra Gibraltar den 14de October. I Gaar kom Fregatten Phoebe hertil, den bragde Depescher til den her stationerede Escadre og til Tropperne paa Maltha. Den afseiler i Dag, for at opsøge Escadren, som den 6te d. M. stillede sin Cours østlig; hvad dens Bestemmelse er, vides endnu ikke Vivente med det første Tropper hertil fra Egypten og Maltha.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Skrivelse fra London den 9de November. Den franske Ambassadeurs Andreossys længe forventede Ankomst hertil skeete Natten imellem den 5te og 6te. Ved hans Ankomst om Nattetider blev det nysgierrige Folks Sammenstimlen forebygget. Om Formiddagen den 6te kiørte Generalen, civil klædt, og ledsagtt af 2de Secretairer til Ministeren Otto, som førte ham til Statssecretairen, LordHawkesbury. Denne gjorde ham sin Gienvisit om Aftenen. Adskillige Ministre have siden besøgt ham, og han er bleven formelig indbudet til Lordmayors=Festiviteten som holdes i Dag.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
General Andres sy har medbragt det prægtige Porcellain Service, som den første Consul sender Lord Hawkesbury, Den første Consul har bestemt nok et Porcellain=Service til Lord Hutchinson, for hans ædelmodige Opførsel mod de franske Tropper i Egypten efter Capitulationen. General Andreossuer omtrent 34 Aar gammel, en høi smuk Mand, og forbinder et blidt, behageligt Udvortes med en militain Anstand. Han skal, foruden de nyere Sprog, tale temmelig flydende Græsk og Latin.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Uagtet vore Fonds ere faldne noget efter General Andreoffys Ankomst, saa siges dog, efter den første Sammenkomst. han har havt med Lord Hawkesbury, at adskillige Punkter, endnu skulle bliægges med Frankerig, at, iblant andet, de franske Troppe=Forstærkninger, som skulle gaae til Vestinden, og som anslaaes til 17000 Mand, langt fra ikke skulle blive saa talrige, samt at de franske Tropper, som skulle gaae til Ostindien, skulle indskrænkes til et bestemt Antal. En videre siger man, at der er gaaet Ordre til Plymouth og flere Krigshavne: at indberette, paa hvad Maade alt kan sættes paa Fredsfod med de mindste Omkostninger. Mandskabet paa et Linieskib og en Fregat er virkelig aftakket. Jmidlertid har General Oakes, som har faaet General Commandoen over vore Tropper i Middelhavet og Egypten, gjort sig reisefærdig, for at afseile til Maltha med Fregatten Niger, som tillige skal tage en stor Brevpakke med til vore Tropper paa Maltha og i Egypten. Denne Generalens Afreise stemmer ikke overeens med et andet Rygte, efter hvilket vore Tropper i Egypten, og en Deel af dem paa Maltha skulde afhentes derfra. - Der arbeides igien paa Gibraltars Fæstningsværker, men det er formodentlig Reparationer. -
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Gouverneuren paa Øen Dominica, der, som bekiendt, har behandler den fra Guadeloupe fordrevne franske Generalcapitain Lacrosse meget ædelmedigt, er bleven kaldet tilbage derfra, og Sir Georg Prevost er udnævnt til hans Eftermand.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Lord Whitworth vil først i Dag tiltræde Reisen til Dover, for at begive sig derfra til Paris, hvor han agter at være den 14de. - J forrige Uge reiste mange Engellændere til Havre, for at see den første Consul.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Admiralitetets første Lord, Grev St. Vinent er meget opmærksom paa de store Misbrug og Underslæb, som hidtil have hersket ved Søevæsenet. Han har allerede sparet store Summer derved. Adskillige Bedragere ere afsatte, af disse har een aflivet sig. Det er i Forslag, at oprette en Control for Søevæsenet, bestaaende af 2de Sørofficierer, 2de Jurister og 2de civile Embedsmand, for at standse de store Bedragerier.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Hoftidenden for i Dag indeholder en kongl. Proclamation, hvorved alle Skibe, som seile paa den barbariske Kyst eller i de Farvande, hvor Corsarerne krydse, opfordres, at indlevere deres gamle Passer til Admiralitetet, for at ombytte dem med nye. Hensigten dermed er, at hindre udenlandske Skibe, fra at drive Handel paa engelske Passer.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Fra Ostindien meldes, at man har seet sig nødsaget at udsende Krydsere fra Bombay, for at rense den parisiske Havbugt fra arabiske Capere, som have begyndt at forurolige Seil ladsen. En Gesandt fra Kongen af Persien til det ostindiske Compagnie er ankommet til Bombay. - Ved en Jldsvaade, som indtraf i Poodacoltah i Ostindien, blev en af de fornemste Polygarers Pallads lagt i Aske. Da Luen angreb den Fløi som Rajaens Fruentimmer beboede, saae man det skrækkelige Skuespil, at 50 Fruentimmer lode sig opbrænde, for ikke at overtræde deres Landsskik og Kastes Vedtægt, ved at lade sig see af Mandfolk.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Skrivelse fra Dieppe den 11te Novbr. Paa sin Reise hertil tog den første Consul ind i Fecamp, hvor de Geistlige til den 9de Nov. Høitideligholdelse afsang et Te Deum under en overordentlig Folkeforsamling. Paa hele Veien fandt han opreist Triumpsbuer. Ved Ankomsten hertil om Aftenen var hele Byen illumineret. J Gaar Morges besaae han Havnen, Fiskernes Tilbagekomst og Sluse bygningen. Tre herværende Søemænd, som havde faaet Æres=Entreoxer, havde han til Taffels hos sig. I Dag Morges gjorde han en Tour til Mundingen af Sommefloden, og besaae Havnen Treport, som er ligesaa forstoppet som vores. J Nat tiltræder han Tilbagereisen til Paris.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Skrivelse fra Calais den 11te November. I Gaar Eftermiddags Kl. 2 ankom Lord Whitworth med Gemalinde og Følge hertil og steeg af i Hotellet Guilla, hvor alle herværende Øvrighedspersoner aflagde Besøg hos ham. Om Aftenen bivaanede han Skuespillet, hvor man istemmede nogle Sange, som sigtede til hans Gesandtskab. Orchestret spillede en engelsk National-Sang og den bekiendte Arie: Hvor mon man bedre er end blandt sin Slægt og Venner, J. Dag Morges er han igien afreist herfra.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Skrivelse fra Schweiz den 12te Novbr. Et langt mindre Antal franske Tropper ere rykkede ind i Helvetien end man først troede nødvendigt. Af de indrykkede 12000 Mand bliver endog kun 12 Batailloner og Artillenie og Kavallerie tilbage. General Ney har allerede fra Zürichsendt Contraordre til de fra Jtalien over Splugen og Gotthard kommende Colonner. J Grandundten skal Municipalitetet nu ogsaa igien være indsat efter General Rapps Opfordring og de derhen marscherende franske Tropper skal derfor ligeledes have faaet Contraordre. Alting synes igien at komme i Rolighed. Aloys Reding, Hirzel og General Aufdermaur med flere ere virkelig blevne arresterte, dog uden at den helvetiske Regiering vidste noget deraf i Forveien. Efter nogle franske Generalers Yttringer synes disse Arresteringer at have fra fransk Side været besluttede strax fra Begyndelsen. Da Aløys Reding kom den 3de under fransk Eskorte til Zürich, blev han strax ført til General Serras og siden, efter at man havde forelagt ham adskillige Spørgsmaale, ført i Fængsel Skrivelse fra Amsterdam den 12te November. Uagtet den fredelige Stemning, som de engelske Tidender, melde om i Anledning af Gesandten Andreossys Ankomst til London, taler man dog paa en anden Side sammesteds om en mellem begge Regieringer herskende Mistroe og om de derfor vedvarende Forsigtighedsregler, som man vanskelig faae at stemme med de be alede Reductioner paa Fredsfod og de giensidige Ambassader. J Anledning af Maltas Besættelse af neapolitansk Garnison, som kommanderes af franske Officierer, yttrer man sit Mishag. Det hedder, at ChalouppenJmogene skal bringe den Ordre til Cap: at samme ikke skal overgives til Hollænderne eller de engelske Tropper afgaae derfra, førend 6 ostindiske Skibe ere ankomne der for at bringe dem til de engelske ostindiske Besiddelser. Samtlige i Holland værende franske Tropper skulle nu med det første afgaae til Louisiana. General Victor, der som Generalcapitain skal føre dem derhen, ventes i disse Dage fra Paris. Til disse Troppers Transport ligge allerede 42 smaa Skibe paa Maasfloden. Med det første skal 2000 Mand bataviske Tropper indskibes til vore vestindiske Øer under Oberst Mathias's Anførsel. De ere for det meste hvervede i Tydskland.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Skrivelse fra Wien den 13de Novbr. Den herfra bortreiste russiske Storfyrst Constantin bliver efter Ordrelesaget til St. Petersburg af Grev St. Julien, Bemeldte Prinds har ved sit Ophold her ikke hvaret andre Ordener end Theresicordenen. Keiseren har foræret ham 1 meget skiønne Skimler, og som et Mynster har han taget med sig nogle Stykker af hvert Slags Armatur og Monderinger den keiserlige Armee.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Erkebiskoppen af Arezo, som Paven har bestemt til Nun tius ved det Petersburgske Hof, er paa sin Reise derfra ankommen hertil, i Haab om her at finde de hos det russiske Ho ansøgte Passer; der hed der imidlertid, at han først vil faae den, naar Maltas Anliggende fuldkommen er bragt i Rigtighed.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
J Rom gik det Rygte, at den ny Konge af Sardinien havde af den franske Regiering faaet det Raad, gandske at forlade Jtaliens faste Land og at begive sig til sin Øe Sardinien.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Skrivelse fra Paris den 15de Novbr. Den første Consul kom tilbage til St. Claud i Gaar Aftes Kl. 7 1/2 og Kl. 9 blev hans Ankomst forkyndt Hovedstadens Jndvaanere ved Kanvnernes Affyring.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Lord Whitworth som ankom hertil i Forgaars, skal overlevere den første Consul sit Creditiv ved næste Audience. Den tunesiske Gesandt og B. Verninge ere ogsaa ankomne hertil Derimod gaaer General Decaen med sin hele Generalstab til Orient, hvorfra han indskiber sig til Pondicher.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
J Følge Journal de Commerce er her nu Mængde af Penge i Paris, men Handelen er kuus ringe. Vexler paa Hamburg søges meest.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
I Gaar har Hr. For tiltraadt Tilbagereisen til London, hvorhen ogsaa alle Oppositionslemmerne, som have været her med ham, ere afrelste, for at være tilstede ved Parlamentets Aabning.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Vi have atter ubehagelige Rygter fra St. Domingo, hvilke dog ikke ere overeensstemmende, men modsige tildeels hinanden, hvorfore man maae oppebie officielle Efterretninger Jmidlertid er Corvetten Dilligente efter 13 Dages Reise ankommet til Brest fra St. Domingo, og har medbragt en af General Lecieres Adjutanter, som strax har tiltraadt Reisen hertil. Man maae nu oppebie, hvad Regieringen vil bekiendtgiøre af hans Depescher. Som Kiendsgierning melder man, at adskillige Corvetter ere nyelig afgaaede Tid efter anden fra Brest til St. Domingo med Troppe-Forstærkninger.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
De Negre, som ere komne fra Vestindien til Brest, skulle bringes til de længst bortliggende Egne af Africa. Samme Skjebne bestemmer man en Neger Bataillon, som den 4de er ankommet til Bordeaux. Skibet Essai, som havde disse Ulykkelige ombord, bragde den Efterretning, at en Flotille Coffardiskibe var ankommet til Martiniqve fra forskiellige Havne i Frankerig. Corvetten Belier, som er ankommet til Orient fra Jsle de France, beretter 6 Coffardiskibes Ankomst fra hiin Coloni.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Blandede Efterretninger. Frankerig. Kiøbmændene i Havre havde hos Bonaparte lagt megen Roes paa den forrige Søeminister Forfat, hvorover han med Munterhed spurgte ved sin Ankomst til Havre. Hvad har De gjort denne Byes Jndvaanere? De tale næsten blot om Dem. Lidet, gav Forfat til Svar: jeg kunde ikke gjøre alt, hvad der var nødvendigt. Statens Trang tillod den gang ikke at tænke paa Fuldendelsen af Havres vigtige Havn; men nu da De er kommen hertil, vil Byen ikke meere tænke paa Forfait. De vil søge en Hæder i at fuldende Havnen, og de taknemmelige Jndbyggere vil blot tænke paa den første Consul. Det eneste, som man i Havre beklager i Anledning af den første Consul, er at han ikke har viist sig sammesteds saameget offentlig som man enskede. Kiøbmændene lovede han, at Byen snart skulle komme til at staae ved Siden af de fornemste Europæiske Søestæder. J Yvetot kunde man uagtet alle Trudsler ikke holde Strandtadetterne og andre Arbeidsfolk fra at spænde sig for hans Vogn, en Stik som er almindelig i Engelland, men uden Exempel i Frankerig.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Kiøbmandstanden i Rouen overrakte den første Consul ved hans Nærværelse sammesteds nogle Ansøgninger angaaende Skibsfarten paa Seine og Procesomkostningerne ved Handelstribunalerne, som han modtog med Godhed. J Anledning af de Handlendes Besværinger over nogle ny Foranstaltninger paa St. Domingo erklærede han: at de alle vare til deres Bedste og at de maatte blive tilfreds med dem J Forges, hvor man klagede over, at de givte Geistlige endnu vedbleve at bekymre sig om Kirkesager og lagde Hindring i Veien for de Erkebiskoppelige Forordninger, erklærede Bonaparte: at de Geistlige, som havde indladt sig i Ægteskab, ikke havde ringeste Ret til at blande sig i Religionssager, ja endnu mindre Ret end Lægmænd ; at Klogskab endogsaa forbød Stemme eller Deeltagelse deri, det streed desuden mod den hellige Faders udstedte Forholdsregler. Nylig styrtede Directeuren for National-Trykkeriet Borgeren Laverne, sig ud af Vinduet i sin Bopæl fra tredie Etage og fandtes død paa Stedet.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Engelland Lord Scaførth har paa de caraldiske Øer, uddeelt Frø af det Palmetræ, hvoraf man slaaer Tougværk, som i Ostindien kaldes Gomotuh. Dette Tougværk er det bedste, man har. Sir J. Banks har bekiendtgjort, at intet ligner det i Elasticitet; ligeledes modstaaer det Forraadnelse i lang Tid. Dette Træ giver ogsaa den bedste Palmeviin, man kiender.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
J Jrland streife nu saa mange Røvere og Banditer omkring, at man har seet sig nedsaget til at afsende militair Magt imod dem.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Methodisterne i London have sendt Missionairer til Frankerig, for at udbrede Methodismen. De skulle allerede have gjort mange Proselytter.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Spanien. Kongen skal nu ved Formælings Høitidelighederne i Barcellona og paa Fredsforstens Forbøn igien have skientet Exministeren Urquzo Friheden og det hedder, at Marqvis Malaspina ligeledes skal være bleven benaadet. Helvetisk Republik. Ved Niedau staaer Bielersøen, formedelst det vedholdende tørre Veirligt 12 Fod lavere end sædvanligt. Det samme er Tilfældet med alle de øvrige Jnd søer i Schweitz.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Tydskland. J Byen Schwabmünchen i Høistifter Augsburg er et Fruentimmer blevet henrettet, fordi hun i en Tid af 5 Aar havde tolv Gange anlagt Jld i sin Fødebye, hvorved hun foraarsagede en Skade paa Bygninger af 79000 Gylden og derover, uden at regne de opbrændte Mobilier. J Forhøret kunde hun ingen anden Aarsag angive til denne Mordbrænderlyst end denne: Uden hendes Medvirkning opkom engang Jld i hendes Fødebye. Synet deraf opvakte en Begiærlighed hos hende til at anlægge Jld, og denne Begiærlighed blev imodstaaelig, saasnart hun havde drukket en liden Qvantitet Brændeviin.
Berlingske Tidende, 1802-11-26
Angaaende det i Erfurt skeete Mord paa Lieutenant Buchholtz, en Søn af den afdøde Chymiker, Bergraad Buchholtz i Weimar, veed man nu, at der imellem ham og den churmaynziske Oberstlieutenant Fitpatrick havde været en Strid i Æressager. Duellen skeete paa Gaden og Buchholtz, døde nogle Timer efter. Morderen blev vel arresteret, men har siden funden Leilighed at undflye af sit Fængsel.