Berlingske Tidende, 1819-08-06
Skolelærer og Kirkesanger Ryberg i Herslev ved Roeskilde bør i Aaret 1814 relse 5 Fag straankt Huus med fiinede Vægge, og dert open Hartørreovn, som af nogle faa af Sognets Beboere er benyttet og sund hensigtsvarende. Desuagtet fandt Selskabet ikke strækkelig Grund alt at til tiende Skolelæret Nyberg den udløvede Belønning, deels fordi Æskningen er pelyser, en Tørreren er indrenet saaledes som de paa Trølleberg eller Kjøng, hvilket Præmie=Opgaren udtrykkelig fordrer, og deels fordi Oven, de 4 Aar, den har været opsort ikke er afbenyttet af et saa betydellet Anul at Sognet eller Byen, som man med Kimelighed maatte vente af en samen Jndteining ; hvilken Omstændighed ogsaa giver Formadning om, at nogen Søn ført i en Egn, hvor Hørævlen ikke er meget udbrede, og at det altsaa de en sers mindre fortienstfaldt, paa et saadant Sted at indrene en temme en gang mine d. Udenfor Selskabets Jndbydelse. sandt en Planmæssig Drift. 3. J den Overbeviisning, et Selskaber ikke paa nogen hensigtmæssten Maade kan anvende sine Midler, rud til saadanne Understeneer, som bebrænfor, under No. 2 til 19, nævnte, har det tilgaaet Avlsbruges Dalges Eier af Gaarden Aldebertsminde i Tile Amt, en aarlig Hielp af 20 App. i 3 Aar, til Jværksættelsen af en foreskreven plamske drisk, ord uden et Sæt af de nyere Agerovntning elskabet. aar Engvanding. 3. Arigsraad Møller, Eier af Østergaard i Nidt Birkeb, AckhunAmt, har indsendt en Jndberetning til Selskabet om de Forbedringer han beterksat ved bemeldte hans Eiendom og ved en ham ligeledes tilhørende Bordegaard Faurgaard. Han har i denne Beretning oplyst : at have ved Øse tale iderlaget en betydelse Eyanandige, ved at berg erenet 1623 FavnGrafter siennem Engen, for ved disse at henlede Vandet rædet anden, samt ved at have opført Dæmninger en indrettet Sluser ved slet. Visin Bondegaard, som han har udflyttet, datter han Rdlrugter og StaldseNipesuiter forg bruger hals, Staldsedeng ; ved dens Jorder har har indelindser serne høist ; han har anlagt og beplantet en have paa 4 Td. Lind som deruden plantet endeel vilde Træer, i 1816 har han begyndt et geferie er spansk Race, ligeledes ved bemeldte Bondegaard. Rigtigheden af disse Fretagender er attesteret af constitueret Herredsfoged Nielsen, samt af Sogneforden Peter Andersen og Gaardmand Rasmus Rasmussen. Endskiøndt de forbedringer som Angsraad Møllen her foretaget ved sin Tøndegaard, ved ere roesværdige, saa sandt Selskabet dog, at de, udførte af en Mand udens Vendeflanden, ikke kunne valificere til Tilønning. Derimod er det ved Havedgaarden Østergaard udførte Engvanding. Anlæg anseet for saa rigtigesendeligt, at Selskabet i den Anledning tilkiendte Krigstved Mølle den ArHansdalle Mergling og Havedyrkning : B. Fæstebønden Christopher Hansen af Thalden, Saltes Con end Amt, har æster Præmie for i en Række af 5 Aar at have mergle 5 1 Tdr. Land mod omtrent 3000 Læs Mergel, som han paa nogle Steder hu maattet grave 2 til 3 Alen under Jordstorpen; for end videre at have færdedet sin Lod, ved at grave 120 Favne Vandtøfter og ved at gimemskiære en Trevemest med 900 Alen Saft. Han har anlagt 3 Havet, hvori den avler Afa 50 Td Ædler og Peter om Aaret, og i hvilke er lagt 1500 Stænge, hamle. Endelig har han opført 1000 Al. Steengierder og 2764 Al. beddike Jndfald. Disse Foretagender ere attesterede af Pastor Rleffesibal, samt 4 Gaardmændene Ple Penisen og Peder Hansen. Christopher Hansen tilkiendte tænkedgive hørt Selskabets 2det Væger, med Panskrift: "der MergleMarstand. Havedyrkning. 3. Gaardmand Hans Karsen af Herfølge, Præsten sæt, har efArmle for Haveanlæg, Indhegninger, Vands Afledning de Redning. Ma Undtagelse af Haveaalægget, ere de nyrige Foretagender ikke tilstrækkelige oplyste eller anesterede ; for disse kan han altsaa ei komme i Benasmus hand havenlægger angaaer, da har han derimid, med Attest fra versentCapellan Hr. Tander, Møller Lars Poulsen og Gaardmand Jens Madsen, beviist, ved sin Gaard at have anlagt og indhegnet 2 haver, som ere betienude med 106 forædlede Frugttræer, 1000 Stkr. Sikkelsbær og Aanons, A. hans Reidsk. Hal var i sedvanlige har ber, under Mindes ham da at Peer, viistine, i alHumleavl. M. Huusmand Haus Nielsen i Steenstrup ved Svendtere, asker er samme er i en lang Nække af Aar, at have virket til Hummelens Udbreke, en mange tildeels brydelige humehavers Aal i Egnen, sammel den der som ved Herre og Præstegaarde. Som salig fordløs Huusmand bede en en Hielp til fine mange smaae Børns Opreise, og forpligter sig vier at virke til Humledelens Udbredelse. J Benagtning af, at humlen i den ommeldte En, ikke er udbredt i den Grad som nordligere i Fyen da de Anlæg, Reclamanten har fremmet, ikke ere uberydelige, sandt Sel da sig smanlediget A, at tilstaae ham en Belønning af 30 Rbd. i Sedler, s Anmeldelse er attesteret af Stedets Præst Hr. Tommerup og af et beet Antal Jordbrugere, for hvem han har anlagt Humlehøver.