JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Ministeren for det Jndenlandske spurgte ham hvorfor han med en saadan Varme antog sig Biørnene, som ere Udlændinger, da han dog gierne jager efter Landets Jndfødte, nemlig Harer og Agerhøns og punktlig indfinder sig ved ethvert Hesteveddeløb. Huset loe umaneerlig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Den første Sangerinde ved Theatret San Carlo i Neapel hedder Madam Fodor, man kalder hende almindelig Nattergalen Fodor. Wien og Petersborg stride for nærværende Tid om hendes Besiddelse. J den nordiske Hovedstad er der budt hende 150,000 Franker om Aaret; men Wien er ikke saa langt borte og ikke saa kold og giør ligeledes glimrende Tilbud, saa at Nattergaten virkelig vakler og den vil synge der eller hisset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Den berømte Jtalienske Jmprovisator Sgricci har ogsaa begeistret en Franskmand til et lignende Foretagende. En Hr. Eugene de Pradel i Paris anmelder nu ligeledes improviserede Konst-Præstationer. Han lader sig ikke nøie med kun at love lignende Digte paa frie Haand; men han har endog i Gaden Hauteville No. 9 anstillet en ganske nye Jndretning, som han kalder den Franske Improvisattor. Man finder der hedder det i Anmeldelsen daglig fra Klokken 9 om Morgenen, til Klokkem 4 om Eftermiddagen til bestemte Priser færdige Sange, Hymner, Ballader, Rondos, Epistler, Condolenz- og Bryllupsdigte, Gratulationer ved Fødselsdage, ved Reiser, kort, Oder for alle mulige Gjenstænde og Anledninger, (altsaa en sand Rostflengius.) Jsærdeleshed er dette en herlig Sag for de, som ville componere Operaer, da de i Hr. de Pradels improvisatoriske Fabrik kunne erholde, Arier, Duetter, Terzetter, g. s. v. og saamange, som de kunne ønske sig til de Stykker som de ville componere og alt til de billigste Priser. Ogsaa kan man faae der Fabler, Ordsprog, Løier, Lystspil og alle saadanne gode Sager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 21de Mai 1824. Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt under 16de dennes endvidere at udnævne Kammerherre, Hofjægermester og Overførster i det Slesvig-Holsteenske Jægermester Districts Holsteenske Afdeling, Wilhelm Carl Cristian August v. Warnstedt samt Kammerherre, Hofjægermester og Jægermester i Hertugdømmet Lauenbog, Wilhelm Bernhard v. Linstow, til Riddere af Dannebrogordenens fierde Klasse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
J Aalborg er nu oprettet en Sparekasse, omtrent efter samme Grundsætninger, som den, der allerede længe, med saa meget Held har virket ber. Pengene indbetales der efterhaanden i Amtstuen, som forrente dem med fem Procent.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Den 15de dennes gik Fregatten Freyg, dette Aars Kadetskib, under Hr. Capitain, Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand, P. F. Wulffs Commando, under Seil til Nordsøen, og Briggen St. Croix til Stationen ved vore Vestindiske Øer, under Hr. Capitain-Lieutenant, Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand, M. C. Klau mans Commando.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Den 1 Mai døde i Aarhuus, i en Alder af omtrent 77 Aar, forhenværende Told- og Consumtionskasserer i Randers, Justitsraad Ludvig Holberg, som var opkaldet efter vor udødelige Holberg, der og skal have bestemt ham 30,000 Rbd. i sit første Testament, som dog igien kasseredes, da Holberg tabte en Proces med sin Forvalter, der var den Afdødes Fader. Som Student blev han i 22 Aar Skuespiller ved det Kongelige Theater, og var fra denne Side betragtet Patriarken for alle vore Skuespillere, da han havde betraadt Brædderne for 55 Aar siden. Som Toldkasserer i Randers havde han virksom Deel i Anlægget af den skjønne Have Marienlyst. Da den Hedengangne var syv Aar gammel ved Baron Holbergs Død (1754), saa kunde han endnu ret godt erindre Adskielligt af denne store Mands Liv paa Sorøe, blandt andet, at han var saa ugeneert, at han i Slaaprok og Tøfler ofte reed omkring paa en liden Hest, for at see til Bøndernes Arbeide i Marken.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Aalborg kan nu og vente at faae en Svare kasse, hvortil Jndbydelsen er udstæt at Dhrr. Justitsraad Kjellerup, Overkrigskommissair og Byfoged Schmidt, Kapit. Hegermann, Professor Tauber, Kammerraad Svanholm, resid, Kapellan Henneberg og Kjøbmand Gjødwad.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Nyborg den 16 Mai. Allerede for flere Aar siden truede Havet med at gjennemskjære Sprogøe. Dengang sikkrede Man Øen ved en Steendæmtning; men senere Høivande har ganske ødelagt, denne og givet Havets Kraft nyt Spikerum, saa det var at befrygte, at Havet maaskee tilsidst vilde ganske tilintetgjøre dette Opholdsted, der er aldeles nødvendig for Samfærselen med Sjælland. i Jisvintere. Den Kongelige General Postdirektion, hvis Opmærksomhed er henvendt paa Alt, som sikkrer Overfarten over Beltet, har desaarsag antaget en duelig Mand fra Holsteen, Hr. Landmaaler Petersen, som er bekjendt med Di gers Bygning, til at opføre et Dige mod Havet paa Sprogøe. At Øen ikke skal udsættes forstørre Skade af Jsen, ved at bortage de Steen der værne om den, opfisker Man ved Fastlandet dem, der anvendes til dette gavnlige Foretagende, hvoraf Man lover sig det heldigste Udfald. Nogle Fiskere traf i Fredags med sydost Vindpaa Beltet, mellem Fyen og Sprogøe, en svømmende Raabuk. Ved Eftersætningen skjød den slig Fart, at de maatte anstrænge sig for at roe den op. Da de fik den, fandtes dens Ledemode forgnavede af den megen Svømmen, dog er den nu ganske rask. Betænker Man Strømmens Magt paa Beltet, skulde Man neppe troe, at et Dyr kunde modstaae den, thi det er gaaet ud enten fra Sielland eller Langeland. Men som intet er nyt under Solen saa er dette ei heller, da Man erfarer, at en Færgeskipper skal for mange Aar siden have opfisket en stor Hjort mellem Omøe og Langeland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Forleden fandt en Bondemand i Balle, Aarhuus Stift, ved at grave under en stor flad Steen i sin Mark, for at synke den, et Stykke af det fineste ublandede Guld, 27 Lod vægtigt, som er indsendt til Commissionen for Oldsagers Opbevaring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Ligesom der nyelig døde en Landkriger paa 99 Aar, er og siden død en Søekriger af samme høie Alder, nemlig forhenværende Skibmand Niels Bertelsen Lynaae, fød i Jydland 1725, der indtraadte i Tienesten som Underofficeer. Han havde været tre Gange givt, og hans i April Maaned d. A. afdøde tredie Kone blev 83 Aar. Med alle 3 Koner havde han havt 38 Børn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
(Fortsættelse af den i Avisen No. 41 og 43 meddeelte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Forordning angaaende Præsternes Forhold ved Ægteskabers Afslutning.)§. 11. Med Hensyn til de Tilfælde, hvor Brudgommen, efter sin borgerlige Stilling er pligtig at giøre Jndskud i Enkekassen, bliver Forordningen af 4de August 1788, under den sammesteds fastsatte Straf nøie at iagttage. S. 12. Saa bør Præsten og paasee, at Vedkommende have erlagt de Afgifter, som der paa det Sted, hvor de skulle vies, maatte være foreskrevne for dem, der ville lade sig vie. §. 13. Forinden en Catholik kan vies til en Person, som bekiender sig til Landets almindelige Religion, bør Præsten paasee, at den første udstæder en Revers: at lade alle Børn, der avles i saadant Ægteskab, opdrage i den evangelisk-Intherske Kirke, hvilken Revers bliver at indføre i Kirkebogen, og at forsyne saavel med begge de Forlovedes som med Forlovernes Underskrivt. Forat forebygge Overtrædelse heraf, bør de catholske Præster aldeles ingen Vielse forrette, forinden det er anmeldt for Cancelliet, og sammes Sam dertil er erhvervet. S. 14. Brudevielse tilfalder altid Sognepræsten for den Menighed, hvoraf Bruden er Medlem. Dog beholde de ved de militaire Menigheder ansatte Præster de dem hidtil hiemlede Retrigheder til at forrette Vielsen, naar Brudgommen er Militair, skiønt Bruden hører til den civile Menighed, ligesom det og tilfalder den lutherske Præst, til hvis Menighed en luthersk Brudom hører, at forrette Vielsen, naar Bruden hører til den catholske Kirke.¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Saa kan og, fremdeles som hidtil, Bevilling faaes til at lade sig vie af vedkommende Præst. Dog bør i dette Tilfælde den Præst, som Vielsen ellers vilde tilfalde, nyde Betaling, som om Vielsen af ham var forrettet, ligesom der heller intet maae afgaae Kirkebetienterne, eller andre, i deres Rettigheder, hvorfor og Attest om, at alle Vedkommende have nydt deres Ret, bør fremlægges inden Vielsen maae forreites. Saa bør og i intet Tilfælde Vielsen forrettes af nogen, der ikke er beskikket som Præst ved en vis Menighed. Og da den Præst, der forretter Handlingen, som saadan, bliver ansvarlig for, at alt, hvad Loven, med Hensyn til den, byder, er iagttaget, saa have og Vedkommende at henvende sig til ham med de fornødne Beviisligheder om, at de ere berettigede til at indgaae Ægteskab med hinanden, samt i saa Henseende at stille ham Forlovere. Den forrettede Vielse bør han dernæst besørge fuldstændigen protocolleret i den Kirkes Ministerialbog, ved hvilken han er ansat som Præst, og strax derom meddeele Underretningen til den Præst, som Vielsen, efter Lovens Forskrifter, vilde tilfalde, paa det at denne derom kan indføre det Fornødne i sin Ministerialbog. Endelig har og den vedkommende Præst i den Attest, med hvilken han, som ovenanført, skal for syne den Uvedkommende, forinden Vielsen maae forrettes, tillige at anmærke, om noget er foregaaet, som kan være til Hinder for Personernes Ægteskab, af hvilken Aarsag og enhver, der troer sig at have nogen lovlig Jndsigelse imod et Ægteskab, altid bør lade det Forbud, hvortil han maatte finde sig beføiet, forkynde for den Præst, som efter Loven var berettiget til Vielsen, uagtet Tilladelse til at lade den forrette af uvedkommende Præst maatte finde Sted. (Fortsættes)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Døde. Hans Peter Bang, Sognepræst for sønder Kirkebye og sønder Alsløv Menigheder i Falster, den 30te April, 48 Aar. - Justitsraad Jens Magnus Berg, den 5te Mai, 56 Aar. – Regieringsraad Scholten paa St. Croix.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Kiøbenhavns Børs, den 28 Mai. Cours. Hamborg 2 M. 244, a vista 247. – Species 250. (Den 28de Mai 1823, 250. Disconto 5 Procent. - Specier solgtes til 15 Mk. (Jfior 2 Rbd. 3 Mk. - s.) Kongelige Obligationer (uden Renter) 97 Rbdlr. Sedler. (Jfior 77 1/2 a 78 Rbd.) Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 103 a 103 1/2 Rbd., dito i Sedler 128 3 a 129 3/4 Rbdlr. Norske Laan til 6 PC. 105 a 105 1/2. Hamborger Laan 3000 Mk. 97 1/2 Procent; dito dito 4000 Mk. 96 1/2 Procent. Norske Rigsbanksedler 171 1/2 Rbd. (Jfior 156 Rbd.) Svenske Sedler 3 Mk. 9 1/2 s. pr. 1 Rbd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 28 Mai. Rug, Td. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Byg, Td. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Havre, Td. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 4 Mk. 12 s. Røget Flæsk. Lpd. 1 Rd. 4 Mk. - s. a 1 Rd. 5 Mk. 8 s. Grøns. Flæsk. Lpd. 1 Rd. - Mk. - s. a 1 Rd. 3 Mk. - s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 14de Juni førstkommende, Kl. 10 Formiddag, afholdes paa Callundborg Byes Raadstue 3die og sidste Auction over den Brændeviinsbrænder Jens Nielsen, Kolds tilhørende Gaard No. 204 i denne Byes Skibbroegade. Callundborg den 23de Mai 1824. Cederfeld.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Da intet antageligt Bud skeete paa Kattinge Værk, ved den derover den 19de denne afholdte Auction, saa bliver bemeldte Eiendom opraabt til endelig Bortsælgelse paa Stedet selv, Onsdagen den 9de Juni næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet. Conditionerne, hvori kan ventes Forandring til Fordeel for Kiøberen, er til Eftersyn paa de forhen bekiendtgjorte Steder. Kattinge Værk den 26de Mai 1824. I de forste Dage af September Maaned indeværende Aar, agter Hovelbaarne Hr. Kammerherre Greve af Lerche ved Auction at lade bortsælge af sit Skæferie: circa 100 Stkr. Moderfaar. 100 – 1 1/2 Aars Gimmere. 300 Gimmerlam, 20 Væddere og 30 – udsögt fiinuldede Vædderlam, hvilket herved foreløbig bekiendtgiøres, og skal Dagen naar Auctionen afholdes nærmere blive anmeldt. Birchendegaard den 19de Mai 1824. Fraas, Inspecteur ved Grevskaber. Lerchenborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Degneboeligen i Førslev, som ved Auction sidste 11te Mai ikke blev bortsolgt, fordi intet antageligt Bud da skete, bliver atter ved offentlig Auction, som afholdes paa Stedet, opraabt til Bortsælgelse paa de Vilkaar, som erfares hos Hr. Forvalter Boss paa Hindholm, paa Auctionsstedet og hos Sognets Præst, Fredagen den 11te Juni førstkommende Kl. 11. Førslev den 29de Mai 1824. Juhl. 482 Rbdlr. Sedler kan bekommes til Laans af Basnæs Gods Overformynderie, til førstkommende 11te Juni, mod 1ste Prioritet, naar man snarest mueligt henvender sig til Undertegnede. Basnæs den 29de Mai 1824.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Fiedler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Hos Brændeviinsbrænder I. Stampe sælges god Kommen-Aqvavit for 6 s. Pælen og i Potteviis for 22 s. Potten. En Lærer, som i mange Aar har læst for Børn, og nu boer heri Slagelse paa Steenstuegade No. 189, ønsker at faae et lidet Antal af Drenge og Piger til Underviisning i Kristendom, Regning og Skrivning, samt Historie og Geographie. At jeg Undertegnede un har etableret mig og forfærdiger alle Sorter Snedkerarbeide, saavel Meubler samt andet for de billigste Priser bekiendtgiøres herved. A. P. Jørgensen, Snedkermester, boende hos Kiøbmand A. Salomon paa Rosengaden i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
Et Værelse med Kiøkken er strax at faae til Leie Avis=Expeditionen giver Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-31
En Høvlebænk og endeel andet Snedker-Værktøi ka faaes til Kiøbs. Avis Expeditionen giver Anviisning
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-06-04
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 10de Aara.) Fredagen d. 4. Juni 1824. Nr. 45. (10de Aarg.) Fradagen d. 4. Juni 180. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-06-04
Nyeste Post-Efterretninger. Begivenhederne i Lissabon have faaet et høist mærkværdigt Udfald og et ganske andet Udseende end de havde ved den sidste Posts Ankomst. Vi ville holde os ved Fortællingen derom til den nyeste og paalideligste Efterretning fra Lissabon af 11te Mai som læses i Journal des Debats.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-06-04
Endnu den 12te var Kongen ikke kommen tilbage til Staden. (Maaskee at det revolutionerende Partie er Skyld i Marqvien af Loules Mord og har villet frelse sig).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-06-04
En Proclamation fra Kongen til Portugiserne, dateret fra Vindfor Castle den 9de, skildrer den Voldshandling, som var begaaet af Prins Miguel den 30te og mod hvilke alle Europæiske Souverainers Ministre havde protesteret, og til hvis Undskyldning Jnfanten ikke kunde anføre andet end Forudsætningen af en Conspiration; hvilken om den endog havde havt nogen Grund, dog ikke kunde have retfærdiggjort hans Fremgangsmaade. J denne Proclamation ophæves det Kgl. Dekret af 3die Mai og dets Virkninger, ifølge hvilke, som det hedder, Hs. Majestæt ledsaget af de udenlandske Ministre havde begivet sig ombord paa dette Skib for at give hans troe Undersaatter sin Villie tilkiende og ifald det er fornødent opfordre dem til sit Forsvar. Endelig hedder det i anførte Proclamation: at Hs. Majestæt, efterat have hørt sit Ministerraad, igien har besluttet at overtage sin Kongelige Autoritet som Generalissimus over Armeen og at Jnfanten skal afsættes fra sin Post som Høistcommanderende, ledsaget af det Forbud at adlyde ham under Straf af at blive behandlet som Rebel. Endelig indeholder denne Proclamation befalinger til at sætte de vilkaarlig arrestetede uskyldige Personer i Friehed; dog saaledes, at den lovlige Fremgangsmaade skal foretages mod dem, som virkelig ere mistænkte for, at have deeltaget i hemmelige Selskabers Giæringer. Soldaterne undskyldes fordi de have troet, at de have opfyldet deres Pligt ved at adlyde deres Chefs Befalinger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-06-04
Der meldes fra Constantinopel under 30te April at Porten har allerede den 23de faaet ubehagelige Efterretninger fra Ægypten, som den giør sig Umage for at holde hemmelige og som endnu den 30te ikke ere blevne bekiendtgjorte. (Man har med denne Post ikke faaet andre Efterretninger fra Ægypten), sandsynligen have disse Efterretninger ikke liden Deel i den nye Forandring som er foregaaet i de Tyrkiske Ministres Sindelag og de kom meget beleilig for de forresten duelige Underhandlere. Saida Effendi skal i Conferencen den 27de have lovet at Fyrstendømmerne skulle blive rømmede. – Flaaden er afseilet med 4000 Janitscharer ombord, efterat Capudan Pascha havde paa sit Orlogsskib modtaget et Besøg af alle Ministre og er afgaaet til Dardanellerne. Sultanen har ledsaget Flaaden et betydeligt Stykke og har tilstillet Capudan Pascha en Foræring af 100 Punge foruden andre Kostbarheder, Flaaden vil, som man troer, for det første begive sig til Farvandene ved Jpsara. Efterat Flaaden var afreist have mange Janitscharer tilbudet deres Tieneste, da de giøre sig Haab om et rigt Bytte i det forestaaende Feldtog. Grækerne, som beleirede Patras have trukket sig tilbage derfra, da de vare blevne uenige om et Bytte, som de havde gjort, hvorpaa Tyrkerne afseilede fra Lepanto med 14 Skibe til Messolongi for at blokere denne Fæstning; men der skal det have lykkedes Grækerne at opbrænde nogle smaae Tyrkiske Skibe. J Constantinopel hersker den fuldkomneste Rolighed. – De Tyrkiske Ministre have, som det synes for at overbevise Grækerne paa en uimodsigelig Maade om at de Europæiske Magter ere paa Portens Side, grebet. til et Middel som giver Anledning til mange Udtolkninger; der er nemlig blevet paa Sultanens Befaling forlangt Skibe til Leie af de Europæiske Consuler imod Betaling, for at overbringe de fra Ægypten og Natolien til Morea bestemte Tropper til deres Bestemmelsested. Consulerne have vel undskyldet sig med Neutraliteten; men Porten vedbliver i sin Fordring, som maae sætte dem i en saameget større Forlegenhed, som det Græske Senat, der formodentlig giennemskuer Portens Hensigter, har ved Senatet paa Para ladet tilsende en Skrivelse til Consulerne i Smyrna i kraftfulde Udtryk, hvori der giøres disse Bebreidelser for den hemmelige Understøttelse de allerede have forundet Tyrkerne og erklæret: at Grækerne i Følelsen af deres retfærdige Sag ikke kunne respectere noget Europæisk Flag, som vil tilføre Tyrkerne Vaaben og Munition.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-06-04
Porten har endog beqvemmet sig til at løslade Boyaren Villara, hvorom der har været saa længe underhandlet; han skal være et Offer for Hospodaren Ghikas Beskyldninger, ogsaa Hospodaren Stourdza har friegivet de Boyarer, som havde indgivet et Klageskrift imod ham, og man haaber nu ogsaa at Porten vil sætte de 4 Deputerede i Frihed, som have overbragt dette Klageskrift, men som bleve satte i Fæstningerne. Pesten skal være udbrudt i Moldau.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-06-04
Et Skib er i 4 Dage ankommen fra Corfu til Triest, som medbringer Breve til 7de Mai, dog erfarer man endnu intet sikkert om Colocothrons Skiebne. Efterretningerne derom ere høist modsigende; men saameget synes sikkert, at Regieringen har gjort ham uskadelig; da Tropperne i Napoli di Romania have forladt hans Søn, hvorpaa Regieringen har den 23de April taget sit Sæde i denne Stad. Nogle rille sige at Colocothron skal forlade Morea og overtage en befaling i Epirus. Den Østerrigske Jagttager fortæller os, men fra en usikker Kilde over Smyrna, at Partierne paa Morea føre en indbyrdes Krig med hinanden, at de Tyrkiske Fæstninger i Grækenland ere vel forsynede med Levnetsmidler, at Grækernes Krigsmagt er kun svag og at Albaneserne paa nye igien nærme sig til Tyrkerne. – Nogle Moriotiske Sørøvere, have plyndret et Fransk Skib, men Chefen for den Franske Søemagt i Levanten Hr. v. Rigni gik i Land, sprængte to befæstede og forskandsede Taarne, hvori Røverne havde taget deres Tilflugt, i Luften, og ødelagte heele Røverreeden dog med Tabet af noget Mandskab. Der begynder at vise sig en Reisning i Kornpriserne; Hvede og Rug er bleven betalt høiere paa Korntorvet i Amsterdam og i begge Artikler er der ogsaa opkiøbe nogle Qvantiteter i Hamborg. Aarsagen dertil er ikke allene den Misvæxt, hvormed Spanien er truet; men at man ogsaa i flere Polen frygter for at Hvede-Hosten vil slaae aldeles feil; da skarpe og tørre Vinde have holdt ved at blæse i to Uger, i Enden af April og i Begyndelsen af Mai og have skadet de unge Planter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-06-04
Den bekiendte Franske Naturkyndige Hr. Ampere, har overleveret Kongen et Skrift under Titel af: Samling af electro dynamiske Jagttagelser, som er bygget paa de vigtige Opdagelser af den Danske Phisiker Professor Ørsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-06-04
J Stockholm er blandt Hundene udbrudt en Sygdom, der lader til at være meget alvorlig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-06-04
Tre af gale Hunde bidte Personer ere indbragte i det derværende Seraphimer=Lazareth, men deres Skjebne kan endnu ikke bestemmes. En Kudsk, der var bleven bidt i sit Ansigt, og hvis Saar allerede var tillægt, er imidlertid død af Vandskræk. Jngen Dag gaaer forbi, uden at der bringes til Beterinair-Jndretningen 3 – syge Hunde. En Hest døde 24 Timer efter at den var bleven bidt. (Der er ingen Tvivl om, at vort virksomme Sundhedspolitie, skiøndt hidtil ingen Spor til saadan Sygdom har yttret sig i Kiøbenhavn, dog vil henvende saa meget større Opmærksomhed paa denne Gienstand, som de varme Sommerdage nu nærme fie. J Stockholm har man offentliggjort et lidet Skrift om Kjendetegnene paa Vandskræk hos de vigtigste Huusdyr, og Exemplet fortiente Efterlignelse endog der, hvor Sygdommen ikke er udbrudt. Derved kunde mange Ulykker forebygges, da i Almindelighed Foranstaltninger mod hiint skrækkelige Onde ikke føres, førend adskillige Jndivider ere faldne som Offere.)(Skilderiet.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-06-04
Jndenlandske Efterretninger. Det er bleven omtalt i dette Blad, at der for nogen Tid siden er blevet begaaet et Mord paa en Sognefoged i Frøelunde. Om denne ligesaa mærkværdige som skrækkelige Begivenhed, seer man sig nu istand til at meddele følgende paalidelige Efterretninger: Sognefogden Christian Knudsen i Taarnborg, Sogn var boesiddende i Byen Frøelunde, var gift og havde en Datter paa 18 Aar ved Navn Maren, en Pige, af et smukt og fordeelagtigt Udseende, og havde forresten ingen andre Folk i sin Gaard uden en Tienestepige og to Tienestedrenge. Datteren havde forlovet sig med en Karl ved Navn Niels Pedersen, som tiente der i Byen og var bleven besvangret ved ham. Faderen var meget imod denne Forbindelse og vilde ikke give sit Samtykke dertil; men forlangte, at Datteren skulde ægte en Møllersvend, som ogsaa blev udgivet for hendes virkelige Kiæreste. Da Datteren ingen Udvei saae til at faae den, som hun ønskede, saa besluttede hun sin Faders Død og formaaede bemeldte Niels Pedersen at medvirke dertil. Han forbandt han sig med sit Sødskendebarn, en ensom boende Hugger der i Byen og Ungkarl ved Navn Peder Eliasen, som mueligt giorde sig Haab om at Christian Knudsens Kone vilde ægte ham naar denne først var ryddet afveien, og som desuden deeltog meget i Niels Pedersen og Christian Knudsens Datters Skjebne, imedens han ogsaa var i Uvenskab med Chr. Knudsen.