JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Natten imellem den 16de og 17de Julii, udi Tykning, sikman en Tønde Boye at see, hvorved var et 20 Favne langt 4 Tommers Kabel slaaed Boye=Reeb og et svært Anker, saa og et Stk. gammel Toug, omtrent 8 Favne langt, 11 Tomme tyk som stod imellem Samsøe og Hielmen, paa 8 Favne Vand; Skipper Henr. Kehlet af Assens averterer dette, som har indbragt det Biergede til Drammen i Norge, og, naar Eieren med lovlig Beviis melder sig hos Kiøbmand Hr. J. G. Holm i Assens, kan samme, imod Biergeløn og de ellers derpaa anvente Bekostningers Betaling, erholdes.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Den 5te Julii sidstafvigte er en Baad paa 30 Tdr. med Mast og Seyl dreven for sit Anker fra Nordbye Strand paa Grevskabet Samsøe, skulle den af nogen være bierget, bedes at de det vilde tilkiendegive for Grevskabets Forvalter, som derfor betaler en convenabel Biergeløn. Een af Lindersvold og Strandegaards Godsers reserva Mandskab, navnlig Jens Hansen, er ungefær for 6 Ugers Tid siden undvigt af Godset, er 22 Aar gl., 62 Tom. høi, føer af Skuldrene og stærk af Been, har kort mørkebrunt Haar, en brunladen og bred af Ansigt. Hvad han ved Undvigelsen var klæd udi er ubekiendt. Hvem ham maatte forekomme, bedes hannem at paagribe og fantholde, samt mig det med Posten pr. Windbyeholt i Sielland tilmelde, da han strax skal blive afhentet, og paagaaende Omkostninger tillige med en billig Douceur betalt. De ham ellers i Tieneste maatte antage, eller huse og hæle, kan vente Tiltale og Straf efter Forordningen af 14de Sept. 1772. Lindersvold, den 20de Aug. 1783. N. Clausen. Med megen Umage har Skifte=Forvalteren efter afg. Forvalter Daase paa Borrebye giennemgaaet og med største Deelen. af Bønder Godsets Qvitterings Bøger confereret de af den Afdøde efterladte ufuldstændige og mangelhavende Afregnings Bøger, og andre Penge og Oppebørsels Sager angaaende Optegnelser, som i hans Stervboe ere forefundne, saa at man nu haaber med et Slags Vished at kunne bestemme de fleste af hans Jndtægts og Udgifts Poster i den Punct, dog agtes fornødent, førende man kan gaae videre herudi, at en Skifte=Samling bliver holden, der altsaa herved berammes Løverdagen den 13de Septbr. førstkommende, Kl. 10 Formiddag, at foretages paa Amts=Contoiret. i Slagelse, til hvilken Tid og Sted vedkommende Creditorer ville behage selv eller ved Fuldmagt at møde, ligesom og de, hvilke af den sal. Afdøde til Laans har haft enten Penge eller i Vahre, hvorom nogle Optegnelser og findes, ville, for at undgaae Sogsmaal, indfinde sig med Betaling og Rigtigheds Aflæggelse til Skifte=Forvalteren. Slagelse, den 24de August Fleischer.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Torsdagen den 4de September førstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet, bliver Skiftet efter Peder Nyesteds afg. Hustrue, Elisabeth Larsdatter Tersling, sluttet paa Amts=Contoiret i Slagelse, og derpaa samme Dag og Sted holdet SkifteSamling i Stervboet efter Jens Larsen Qvist, forrige Hollænder paa Borrebye, som maatte tiene Vedkommende, der agte det fornødent at indfinde sig, til behagelig Efterretning, da enhver skal vederfares hvad lovligt og Ret er. Slagelse, den 24de August 1783. Fleischer.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Da Skiftet udi den høie Stervboe efter den Durchlauchtigste Fyrstinde Lovise Sophia Friderica til Slesvig Holsten Glücksborg, samt Abbetisse ved det Kongel. Stift Walløe, i Følge allernaadigst Bevilling, og dens Læsning ved behørige Ober og Underretter, og Bekiendegjørelse udi Aviserne, foretages til endelig Slutning, først i October Maaned d. A., saa vilde de, som endnu have noget lovlig at fordre, eller ere skyldige til den ne høie Stervboe, behage at melde dem forinden den bestemte Tid, hos mig, som Executor Testamenti. Nestved, den 16de Augustii 1783. J. R. v. Bielke.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Udi sidstafvigte April Maaned er uden Børn ved Døden af gangen, Lars Jacob Møller, Skoleholder i Steenstrup i Høibye, Sogn udi Ods Herred, hvis Boe strax er taget under lovlig Behandling; og som vel kan oplyses, at bemeldte Afdøde er født i Kiøbenhavn, og der haft en Broder og en Søster, men ingen videre Underretning derom her kan faaes, saa bliver herved: Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, da Boet ei formaaer ordentlig Proclama, indkaldede bemeldte sal. Afdødes Arvinger, tilligemed Stervboets Credi= og Debitorer, alle inden den i Loven anbefalede Tid, at melde sig hos Wiig, den 9de H. J. Garde, Aug. 1783. Provst i Ods Herred, og Sognepræst til Wiig og Asmindrup Meenigheder.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Skiftet efter afgangne Tømmersvend, Johan Leerbech, som døde i April Maaned sidst, i et Huus ved Lindholms Mølle bliver sluttet den 26de September førstkommende her paa Skriverstuen, som herved til Arvingernes item Credi= og Debitorers Efterretning bekiendtgiøres 3de gange i disse Tidender, om nogen i dette meget fattige Stervboe maatte have noget at erindre Lindholm, den 24de Aug. 1783. C. Fraas.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Ved Proclama, læst i Over= og Under=Retterne, nemlig seenest den 21de Julii 1743, ere Arvingerne efter afg. Skoleholder Selsmarke paa Hirschholms Amt i Siellands Stift, Søren Schr. ve (hvis Familie=Navn mueligt har været Moe) indkaldede inden Aar og Dag, samt Credi= og Debitorer, inden den dem i Loven foreskrevne Tid, at melde sig hos den geistlige Skifte=Ret i Liung, Kronborg Herred (i hvilken Ret Hr. Consistorial=Raad Garboe Tikiøb pr. Helsingøer præsiderer); hvilken Jndkaldelse herved ydermere igientages til Arvingernes Efterretning i Særdeleshed, at de i Tide vilde melde sig, samt, om de behage, være tilstæde ved Skifte=Samlingen, som, Stervboet angaaende, holdes Tirsdagen den 7de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, udi bemelte Selmarke Skole; som Arving har hidindtiallene en eneste, navnlig Daniel Nielsen Moe af Kiøbenhavn, ved skriftlig Pro Memoria til Skifte=Retten anmelt sig, og tillig navngivet nogle flere, som alle skal være boesiddende i Christian sand; men da Skifte=Retten endnu ikke herved er bleven tilstrækkelig oplyst om disses Arve=Rettighed, og endnu mindre veed omden Afdødes Hustrue, med hvem han har været i Ægteskab, endnu er i Live, eller om hun opholder sig i Hans Kongel. Majestæts Riger eller ikke, saa indkaldes ikke allene bemelte den Afdødes Enke, om hun endnu er til, men ogsaa de øvrige samtlige Arvinger, at fremkomme med deres nærmere Oplysning og Legitimation.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Til Efterretning for samtlige Arninger efter afg. Substitu- og Skoleholder Berthel Gregers Rosenbech, af hvilke, foruden Enken, allene har mødt Hans Theylgaard af Kiøbenhavn, var hans Hustrues Vegne, bekiendtgiøres hermed, at den geistlige Skifte=Ret i Liunge Kronborg Herred har berammet at holde en nye Skifte=Samling Mandagen den 6te Octobr. førstkommende om Eftermiddagen, udi den Afdødes forrige Opholdsted, nemlig Ravnsnæsse Skole i Birkerøds Sogn paa Hirschholms Amt : Siellands Stift, Skiftet, om muelig, til endelig Slutning. Da Hans Kongel. Majestæt ved allernaadigst Bevilling af 15de August. h. a. har tilladt, at den af Capitain Friderich Julius Christian Horstmanns Hustrues Anna Birgitta Graahs faldne Arvemidler i Behold værende, eller efter hans retmæssige Gields Betaling, til Rest blivende Capital, saa vel som og hvad Midler, hende for Eftertiden ved Arv kunde tilfalde, maae ud denne Stads Ober=Formynderie indtages, hvoraf Capitain Hørstmann og hans Hustrue allene maae nyde de aarlige Renter, men Hovedstoelen, som ikke for den Gield, de i Eftertiden kundgiøre, af nogen maae røres, skal efter begge deres dødelige Afgang, tilfalde deres Arvinger efter Loven; saa bliver saadan Hans Majestæts allernaadigste Bevilling herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Saa anmodes og de, som i Folge det i Decbr. forrige Aar ergangne Kongel. Proclama har mel sig med Fordringer paa bemelte min Sviger=Søn Capitaine Horst mann, at de vilde indfinde sig hos Hr. Justice=Raad Uldall, for at modtage den Betaling, dem tilkommer; skulde og nogen, siden den Tid, have givet Capitainen nye Credit, som dog ikke formodes, indkaldes de herved, strax at anmelde og legitimere samme. Kiøbenhavn, den 18de August. 1783. J. G. Graah.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Efter et imellem min afdøde Mand Peter Vanino og mig Judito Vaninos fød Jordan, den 8de Mart. 1775 oprettet og under 24de samme Aar og Maaned, allernaadigst confirmeret Testamente, skal den Længstlevende, uden videre Skifte og Deeling med fælles Arvinger beholde til roelig Besiddelse og Eiendom alle vore Midler og Eiendomme, løst og fast, under hvad Navn nævnes kan, naar den paa vores fælleds Boe paaheftende Gield er afbetalt, som af den Efterlevende, til enhver retmæssig Creditor skal erlægges, for altsaa at komme i Erfaring om hvem hos bemelte min afdøde Mand og mig underskrevne maatte have noget at fordre, er det jeg 3de gange efter hverandre herved saa vel som og i Kiøbenhavns Adresse=Contoirs Efterretninger og i den Altonaiske Mercur bekiendtgiør samme, at de som maatte have noget at fordre, at de inden den i Loven fastsatte Tid vilde anmelde deres Fordring hos mig selv, i min iboende Gaard paa Amalienborg Litr. V. V. lige for Garnisons Kirke. da dem skal vorde deres lovlige Fordring udbetalt, men efter den Tid antages ingen Fordring mere, af hvad Anledning end gamme maatte have sin Grund. Kiøbenhavn, den 20de August. 1783. Judith sal. Vaninos Enke.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Da min Mand Jacob Frederich Petersen, Gortlermester, formedelst Svaghed i Hovedet og Sindet, ikke har været i Stand, til at forestaae hans Huus og Profession, men for Tiden er uden for Huset, i Forventning at han der skal komme til Helbred igien, saa finder jeg fornøden at bekiendtgiøre det ærede Publicum, at hos mig er at bekomme alle Slags Messing=Arbeyde af stort og smaat, saaledes som samme af min Mand er bleven forfærdiget, og kan Vedkommende ligesaa vel nu som forhen bekomme hvad Messing=Arbeyde, som maatte blive bestilt, som forsikres skal blive til Fornøyelse; saa er og hos mig at bekomme et proper StueUhr, som repeterer og slaaer Qvarteer, samt en Violin, forfærdiget af en berømt Mester for billig Priis til Kiøbs. Og som min Mand i forrige Uge er frakommen en Skildpade Daase, et fiint Spanskrør med en hvid Beenknap, saa udbedes om nogen har disse Ting i Forvaring, at levere mig samme. Helena Margretha Petersen, boende i Skindergade No. 18.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Efter udstæd Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retter, den 14de Julii sidst, ere Creditorerne efter Mathias Christian Bradt, Pakhuus=Forvalter, som i den Østersøiske og Guineiske Handels Tieneste i Guinea ved Døden er afgangen, indkaldede med i 2 Ugers Varsel, for at anmelde deres Krav i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission; som hermed end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
De som maatte have noget at fordre efter undvigte Michael, Dallas, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission. Den 27de Junii 1782 er Controlleuren i Drammen, ) Frederich Jacob Fridsch allernaadigst udnævnt til virkelig Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Den 28 May 1783 er Petrus Phaselus Sporon beskikket at være Præst ved den Hollandske reformeerte Meenighed paa St. Jan i Vestindien.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Den 26de Junii er Candidatus Juris, Joachim Andreas Foss, allernaadigst antaget til Revisor for det under Rentekammeret oprettede Revisions=Contoir for Fattigvæsenets og adskillige offentlige Stiftelselsers Regnskaber. Den 23de Julii d. A. er den caracteriserede Oberste Mari milian Wilhelm Baron von Haxthausen bestilt til virkelig Oberst over Hs. Kongelige Høihed Prinds Frederichs Regiment til Fods.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Den 24de Julii er Capitain Henrich Darre allernaadigst beskikket til Strand=Toldinspecteur imellem Kiøbenhavn og Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Den 25de Julii er Niels Timmermand forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator i Nørre-Jylland.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Den 5te August har Hs. Majestæt allernaadist beskikket Candidatus Juris, Christian Ditlev Müller, til Underrets Advocat i Hertugdommene. Under Dato Fredensborg Slot den 6te August har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udgive en Placat, angaaende Godtgiørelse til Hengst-Eierne af Bondestanden, paa de Steder, hvor vedkommende Godseiere ikke selv allerede have truffen beqvem Jndretning med deres Bønders Hesteavl, til at forekomme Bøndernes Efterladenhed i at lade deres Hopper bedække.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Den 12te August har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst beskikket Justitsraad og Stempelpapiirs=Forvalter, Philip Frederich Hane i Kiel, til Etatsraad. Hans Kongelige Majestæt har til Kammerherrer allernaadigst udnævnt: Hr. Kammerjunker Buchwald, ved Hans Kongel. Høihed Arveprindsen; Hr. Kammerjunker Rosenørn, paa Katholm i Jylland; Hr. Capitain von Schack, paa Wendorff i Meklenborg; Hr. Conferentsraad Bering. skiold.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Den 16de August er Kammerherre og Deputeret udi det Norske Generalitets-Collegio, General=Krigscommissair August Frederich von Wackenitz, forundt Navn og Rang med General=Majører.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Den 20de August er Professor Theologi og Hof=Prædikant, Doctor Hector Frederich Janson, forundt Rang med Confessionarius; Biskop Doctor Theologi Hr. Nicolai Edinger Balle beskikket at være General=Kirkeinspecteur; Diaconus Nicolas Bøem i Hattsted udi Husum Amt, confirmeret til Pastor sammesteds.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Den 21de August er Bogholderen paa St. Thomas, Johannes Magens, allernaadigst udnævnt til virkelig Kammerraad; Jacob Hersleb udnævnt til virkelig Commerce Assessor.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Den 27de August er Studiosus Adam Gotlob Finchenhofconfirmeret at være Capellan pro Persona til Hole Præstegield i Aggershuus Stift; Studiosus Adam Gotlob Jahn ligesaa at være Capellan til Uldberg og Lynderup Meenigheder i Viborg Sift; Sognepræst Hr. Niels Petersen beskikket at være Sognepræst for Lombs Præstegield i Aggershuus Stift, Capellan Hr. Frederich Blom beskikket at være residerende Capellan i Scheen; Cantor Johan Detlev Klinge i Heiligenhaven allernaadigst forundt Titel af Rector. Fra Stadens Raadstue er den 1ste September udkommen en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At, som det ved Kongeliggelig allernaadigst Resolution af 25de Mai 177 i er paalagt samtlige Laugs=Bagere, at enhver af dem aarligen fra November Maaneds Udgang til første Mai skal have i Forraad paa sit Loft i det mindste 200 Tdr. Rug og 50 Tdr. Hvede, og det derhos er befalet, at alle de, som have Privilegium at lade bage og sælge Rugbrød, skulde være pligtige, under deres Privilegii Forbrydelse, udi forberørte Tid, fra November=Maaneds Udgang til 1ste Mai, hvert Aar at have 50 Tdr. Rug i Forraad, men det des uagtet udi forbigangne Aaringer er befundet, at adskillige baade Laugs= og privilegerede Bagere ikke med saadant Forraad til rette Tid have været forsynede, saa blive samtlige Langs=Bagere, saavelsom de privilegerede Rugbrøds=Bagere, herved alvorligen erindrede, at holde sig allerhøistbemeldte Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste befaling allerunderdanigst efterrettelig, saafrem de ikke vilde vente, i Fald nogen Mangel i det enhver saaledes foreskrevne Forraad ved Eftersyn skulde befindes, derfor at blive anseete, Laugs=Bagerne med vilkaarlig Straf efter Mangelens Størrelse, og de privilegerede Rugbrøds=Bagere med deres Privilegii Forbrydelse. Ligeledes under samme Dato en Placat af følgende Jndhold: At Magistraten ved Skrivelse fra det Kongelige Vestindisk Guineiske Rente= og General-Toldkammer af 30te August sidstleden er tilmeldet, at det allernaadigst har behaget Hs. Kongelige Majestæt paa bemeldte Kammers allerunderdanigste Forestilling, angaaende Fortoldnings=Taxten paa fremmede Sukkere, den 21de Ejusdem saaledes at resolvere: Efter de os andragne Omstændigheder vil Hs. Majestæt, at Taxten paa fremmede Sukkere, hvorefter de fortoldes, maae nedsættes fra 10 Rdr. per 100 Pund til den ved Placaten af 19de Martii 1781 for alle Vestindiske Sukkere bestemte Taxt, 7 1/2 Rdr. per 100 Pund.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Den 3die September er Capellan Jens Hørbye allernaadigst beskikket at være Sognepræst til Krogstad Præstegield udi Aggershuus Stift; Studiosus Andreas Mørch confirmeret at være Capellan til Huurum Præstegield i Aggershuus Stift; Studiosus Reinhart Houge ligesaa til Bergs Præstegield i samme Stift; Studiosus Hans Peder Waarum ligesaa til Nærøens Præstegield i Trundhiems Stift; Christopher Hammer ligesaa beskikket at være adjung, og suceed. Ober=Vrager i Trondhiem; Herredsfoged Nicolai v. Kløckei Schlies= og Fysing Herred, Gottorfs Amt, allernaadigst beskikket til Justitsraad.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Den 4de September er Bygnings-Jnspecteur Peder Meyn allernaadigst udnævnt til anden Professor i Architecturen ved Maler: Billedhugger= og Bygnings=Akademiet.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Den 10de September har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst confereret Capitain J. Pohlmann 8de Matros=Compagnie ved 1ste Division; Johan August Boelsen beskifteat være Postmester i Nykiøbing paa Falster; Studiosus Vitus Bering ligesaa at være residerende Capellan i Ward Capellan Hr. Garlow Grip ligesaa at være residerende Capilan til Tingwolds Præstegield i Trondhiems Stift; Capella Hr. Johannes Crøger ligesaa at være Garnisons=Præst ved Frederichsværns Fæstning. Med Dannebrog-Ordenen har Hs. Majestæt allernaadig behaget at beære: Landmarskallen Hr. Frederich von Hah til Neuhaus, Remlin &c.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Den 17de September er Justitsraad og Stadspræsident Henning Friderich Hering i Rendsborg, allernaadigst udnævnt til Etatsraad. Med Dannebroge-Ordenen har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt at beære: Hr. Kammerherre Hartvig v. Bülow, Amtmand til Neumünster; Hr. Kammerherre, v. Schmettau, Amtmand til Apenrade; Hr. Kammerherre, von Warnstedt, Jægermester i Amterne Rendsborg og Steenborg; Hr. Kammerherre og Landraad Jørgen v. Ahlefeldt til Damp. Til Kammerherre er allernaadigst udnævnet Hr. Kammerjunker von Hauch, Major af Cavalleriet, og Second-Ri mester ved Garden til Hest.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Fra den 23 August til den 27 September d. A. ere her i Staden copulerede 108 Par, fødte Drenge 136, Piger 169, tilsammen 305, døde Mænd 100, Qvinder 63, Drenge 77. Piger 77, tilsammen 307, ere altsaa 2 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 16, Apoplexie 1, Barselseng 4, Bidt af galne Hunde 2. Blodstyrtning 4, Brystsyge 24, Bræknig 1, Druknet 7, Durkløb 1, Falden til døde 5, Feber 3, Forraadnelses=Feber 17, Frisler 1, Gicht 2, Halsyge 1, Hidsig=Feber 13. Hævelse 2, Jnflammation 2, Kighoste 1, Kopper 15 Krampe 2, Kræft 3, Meslinger 1, Nærvesyge 5, Orme feber 1, Skiørbug 1, Slag 81, Stikflod 1, Svindsot 6. Trøske 2, Tænder 5, Tærendesyge 45, Uangivne Svagheder 21, Ulykkelig Hændelse 1, Vatterfor 16.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 31te August til te 27de September d. A. af Patienter indkomne 186, udgaaet 161, døde 20; af Barselqvinder indkomne 36, udgaaet 47, af Børn fødte 35.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Den Toskanske Handels Historie. under Longobardernes Herredømme blev Toskana forvand U let til et af Kongerne afhængigt Hertugdømme, og enkelte Districter af samme fordeelte i mindre Herredømmer, De Frankiske og Tydske Keisere bekræftede ei allene Longobardernes Lehus=System, men adsplittede endog Landet i endnu flere Herredømmer og Jurisdictioner. Da Jtalien, efter at Carl den Stores Familie var uddød, blev ødelagt af Medbeilerne til det Jtalienske Rige, og hernæst ved den langvarige og blodige Tvedragt imellem Præstedømmet og den Keiserlige Magt, droge Stæder og Herredømmer mod hinanden til Felt, og det endelige Resultat blev, at de største Stæder, som formedelst deres tiltagende Handel vare de rigeste paa Penge og Folkemængde, gjorde sig efterhaanden til Mestere af de øvrige Stæder, og satte sig i en saadan Forfat22) Flanderne kunne i Særdeleshed rose sig af mange nyttige Opfindelser. Den fierde Greve af Flandern, Baldumden Tredie, har i det 10de Aarhundrede sat Væverierne og Handelen i Drift, ved at oprette aarlige Markeder.
Berlingske Tidende, 1783-09-01
Stæderne Ypern og Cortryk have lært at sætte en berømt Farve paa Klæde og Tøier. Fra Cortryk kommer i Særdeleshed den Opfindelse, at indvæve i Lærred alle Slags Figurer. Wilhelm v. Beukelszon opfandt i det 14de Aarhundrede den Kunst, at nedsalte Sild, og Johan von Eyk i det 15de Aarhundrede, at mahle med Oliefarver. ning, som allene efter Anseende var afhængig af det Keiserlige Overherredømme. Medens disse politiske Uroligheder varede, opkom i Toskang trende frie Stater, nemlig: Florenz, Pisa og Siena. Staden Pisa kom snart til en frygtelig Magt ved dens beqvemmere Beliggenhed til Handel og Skibsfart. Allerede i det 11te Aarhundrede havde Pisanerne en Flode af mere end 200 Galleier; med denne bort reve de Stæderne Palermo i Sitilien, Bona i Afrika, Sardinien og de Baleariske Øer, fra Sarasenernes Herredømme. Med 120 Galeier bivaanede de de første Korstoge, og aabnede sig Vei til en udstrakt Handel; thi de tvang Keiser Alexius til at tilstaae dem i Løsepenge for hans sangne Søn, ei allene frie Skibsfart i Levante, og fuldkommen Frihed for al Slags Told og Afgivt, men og at have i Constantinopel en egen Børs, Qvarteer, Oplagsted, Kirke og Consul, hvis Jurisdiction de allene vare underkastede. Lige Fordeele bekom de og i Antiochia af den der værende Fyrste, Bohemund. Balduin, Konge af Jerusallem, forlehnte dem den tredie Deel af Staden Ptolemais, og Almerich, Greve af Askalon, Halvdelen af Staden Joppe. J Tripolis, Laodicea, Tyrus og adskillige andre Søestæder bekom de egne Handelshuse og Oplagsstæder. Kort: de berigede sig ikke mindre, end Genueserne og Venetianerne, ved Korstogene, imedens andre Christelige Stater bleve derved udtømmede baade for Folk og Penge. Paa disse veltede de Krigens Omkostninger, Besværligheder og Farer, men selv løb de af med Belønningen og Fordelen deraf. Handel og Skibsfart blomstrede hos dem, indtil den ulykkelige Søetresning med Genneserne i Aaret 1284, i hvilket disse deels fratoge dem og deels ødelagde 49 Galeier med 10000 Mand. Efter dette haarde Stød ødelagde Genueserne ogsaa i Aaret 1286 og 1290 deres ældgamle Havn. Siden den Tiid kom Pisa sig aldrig mere, og efterhaanden som Genua og Florenz, tiltog i Magt og Rigdomme, nærmede den sig sin fulde Undergang, hvortil og Krigene imod Guelpherne og den indvortes Tvedragt bidrog særdeles meget. Jmidlertid var Staden Florenz Handel steget særdeles høit ved dens Jndbyggeres besynderlige Flid, uagtet at de strax maatte benytte sig af fremmede Søehavne, nemlig Pisanernes og Sinesernes, og bestandig havde at stride med Adelen, som de undertvang sig, og nødte dem ved skarpe Love til Handel og Kunster. Handels-Aanden dicterte hos dem Lovene for deres politiske Forfatning. Hvo som ikke afsagde sin gamle Adel, og ikke lod sig indskrive i et af de 21 Laug, var udelukt fra alle offentlige Embeder. (Fortsættelsen følger.)