JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Om Keiserens Indtog i Pavia og Manland haves Følgende: Den 6te om Eftermiddagen K. halv 7, indtraf Deres Majestæter paa den venstre Pobredde, hvor de bleve modtagne af Vicepræsidenten Meizi, Medlemmerne af Statsconsultaet, Ministrene og det lovgivende Korps. Ved Flodens Bredde var der oprettet Pavillons med Gallerier og Thriumphbuer. Ved Sianalkanonernes Affyring, blev Keiserens Ankomst paa Pobredden snart forkyndet til Etschbredden og det adriotiske Hav giennem det hele Kongerige. Deres Majestæter naaede først i Mørkningen Staden Pavia som var illumineret, og stege af i Palaiet Botta. Den 7de om Morgenen Kl. 5 steeg Keiseren til Hest, besaae Tropperne og besøgte Universitetet. Om Eftermid reed han med General Lacombe Sr. Michel til Tessin, hvor Pontoniererne slog en Skibsbroe i mindre end 20 Minuter. J Kanonstøberiet blev to 16pundige Kanoner støbte i hans Overværelse. Den 8de om Eftermiddagen Kl. 3 fulgte Afreisen til Maylland. Fra Bignasco til Mayland pataderede 4 franske Küresserregimenter, den hele Keiserlige Garde og Mamelukkorpset. J Staden paraderede Jnfanteriet. Prinds Eugen, Marschal Jordan og hele Generalitetet modtog Keiseren en Fierdingvei fra Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Ved Ankomsten til Triumphbuen gav en stigende Raket Signal til Kanonernes Affyring paa Festningen og alle Klokkers Ringning. Præsidenten for Municipalitetet overrakte Keiseren Statsnøglerne, som han afslog med de Ord: at de vare i gode Hænder. Ved Palaiets yderste Port, blev Keiseren modtagen af General-Gouverneuren. Om Aftenen var hele Byen illumineret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Jfølge en Efterretning med det fra Charlestown til Bordeaur hiemkomne Skib Dauphin, har Franskmændenne, foruden Dominica, St. Christoph, Montferrat og Nevis, ligeledes taget Øerne St. Lucie og St. Vincent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Engeland. Den 10 og 11te Maii har det ikke allene stormet heftig paa vore men og paa de franske Kyster. Den 11te om Natten rasede der endog en Orcan, af Vestnorvest. En følge deraf var, at vi den 13de Maii om Eftermiddagen Kl. 2, saae 6 af vore Linieskibe for Plymouth, som vare forslagne fra Stationen for Brest. Skulle den øvrige Deel af vores der krydsende Flaade, ikke have kunne holdt sig der, saa holder man for sandsynlig, at Fienden vil benytte deres Fratrædelse, og lade en Deel af den Brester Flaade gaae i Søen. J det ringeste har man den Formodning her, at Fienden, vil sende en Division af denne Flaade til Ostindien. Man vil og vide at Admiral Collingoods Afsendelse med 12 Linieskibe af Canalflaaden ikke harhavt Sted endnu den 8 Maii, men meget mere hedder det, at Admiral Cornvallis vil igien paatage sig Commanden over Canalflaaden og at Admiral Gardner vil skille sig fra den med 14 Linieskibe for at opsøge den forenede franskespanske Flaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Den overordentlige Virksomhed som hersker paa vore Verfter og i alle vore Havne, kan ikke noksom roses. 2 Linieskibe blev i Plymouth paa 2 Dage forsynet med alle deres Seil og Tougværk, og behøvede kun at indtage Kanoner og Mandskab for at gaaet Søen. To andre Linieskibe ere hastigst reparerede og et blev om faae Dage færdig. Alt den 10de Mai er Admiral Orde kommen til Plymouth med sine 5 Linieskibe, og er strax reist til London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Admiral Russels Flaade som den 10de Mai er udløben for at krydse for Texelen, bestaar af 4 Linieskibe og en Brander. Viceadmiral Gomer er og Begreb med at afseile med sin Eskadre til Newfoundland Stationen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Breve fra Cork i Jrland bekræfte, at den talrige Transport- og Koffardieflaade, som virkelig alt havde lettet Anker, for at gaae til Vestindien med 7 Regimenter, er ved et Signal fra den commanderende Admiral Drury kaldet tilbage, og tør for det første ikke afseile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Spanien. Vor Carthagener Eskadre, som bestaaer af 6 Linieskibe, er den 27de April om Morgenen, under Admiral Salcedos Commando gaaet i Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Tyrkiet. Den 22de April er Storviziten afsadt fra sin Post, og Storadmiralen derimod udnævnt til Storvizir. Til den sidstes Efterfølger, er udnævnt den forrige Bostandschi=Baschi, Hagi Mehemed. Den nye Plan, hvorefter Porten i alle Tyrkiske Hovedstæder ville have Garnisoner af disciplinerte, og efter europæisk Fod organiserede Tropper, finder overalt store Vanskeligheder, da den har Pøbelens Fordomme, imod sig, ligesom og de gamle Janitskarer yttrer den største Utilfredshed over den nye Organisering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Efter Beretninger fra Semlin, har Tyrkerne udstukken flere Blodfaner i Bosnien, som Hvervingssignaler imod de insurgerte Serviske Christne. Flere tusinde Tyrker skal alt have indfunden sig ved dem. De insurgerte Christne kiøber derimod store Forraade af Krudt, Blye og Armaturer, og paa sidste Pester Marked har tyrkiske Jøder kiøbt over 3000 Stykker grove Lærreder, til Telte for Jnsurgenterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Blandede Efterretninger. Natten mellem den 14 og 15de Maii opkom der en stærk Jldebrand i en af det forrige Kloster St. Louis Bygninger i Strasborg, som tilsidst angreb Taget og Taarnet paa Kirken. Uagtet al Flid fra de Militaires Side, kunde Kirken dog ikke reddes, men da Taarnet nedstyrtede blev man Mester over Jlden og alle andre omstaaende Bygninger bleve reddede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
J Paris er opstaaet en Bande af et gandske nyt Slags Spitsbuber, som ere fordeelte i Statens forskiellige Dele, og som især sætter Notarier, Advocater og Commissionairer i Contribution, ved i deres Fraværelse at gaae til disses Koner, og overlevere dem Breve komne fra Verfallier, St. Germain o.s. f. og hvor uden paa er anmærket: At Overbringeren, naar han til en bestemt Time overleverer hende det, da skal have 30 til 40 Sous i Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Bekiendtgiørelser. Under Dato 21de d. M. har jeg fra Oldermanden Andreas Bruun i Hals, modtaget følgende Efterretning: Afvigte 18de Maji haver Lodserne her i Hals fundet i Søen enfierdedeel Miil norden for Hals Tønder drivende, og indbragt til Hals Broe, en Vager bestaaende af en lang Stang der er samlet i Midten, hvorpaa er gjort en Forestilling af en Tønde, og paa øverste Ende bebunden med Riis, og paa nederste Ende med Jern paaheftet en Steen, nederst paa Stangen er maler med sort No. 8, Kobber grunden No. 1, og paa Jernet staaer indhugget Vi Eieren heraf, kan naar han med behørig Legitimation melder sig hos fornævnte Andreas Bruun erholde samme, imod at betale paagaaende Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Den Gallease, som under 18de Mai d. A. blev bekiendtgjort, at være indstrandet ved Hals, er nu igien kommen af Grunden, hvilket herved atter bekiendtgiøres til Efterretning for de Søefarende. Aarhuus, den 28de Mai 1805. Wulff, Commandeur=Capit. og Enrol. Chef i Øster Jyl. District.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Hos Procurator Westergaard paa Skolegaden er oplagt et Parti god Rug, som kan faaes tilkjøbs baade i Skiepper og Tøndeviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Licitation. Onsdagen den 12te Junii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver her paa Raadhuset holdt offentlig Licitation over en nye Grundmuret Stals Opbyggelse til 40 Heste med dertil henhørende Karle- og Foderkamre, med en Overetage til Fourage, efter de Conditioner som paa Licitationsstedet, nærmere blive bekiendtgjorte, og som forinden tilligemed Tegning og Overslag, kan faaes til Eftersyn hos Undertegnede. De Lysthavende ville altsaa behagelig indfinde sig til bemeldte Tid og Sted. Randers Raadstue den 28de Maji 1805. Borgermæster og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Onsdagen den 22de Mai sidst gik min Tienestekar, Niels Christensen Bæk her fra, under Paaskud at skulle samme Dag gaae til Gudsbord i Barrit Kirke, i hvilket Sogn han tiente sidste Vinter; nogen Tid efter han var gaaet kom jeg ved Samtale med mine andre Folk i Mistanke om, at hans Hensigt var paa ulovlig Maade at undvige, hvorfore jeg samme Dags Eftermiddag drog til Præsten i Barrit, som berettede mig: at bemeldte Niels havde været hos ham og faaet hans Skudsmaal paategnet Attest og sin Altergang foregivende at han ville til Gudsbord i dette Sogn, hvortil han behøvede Skudsmaalet, og derpaa gik bort, og ikke siden har indfunden sig her i sin Tieneste, er heller har jeg kundet spørge videre til ham, end nogle har seet ham vandre Nord paa. Denne Rømningsmand, i hvis Skudsmaal stod, at han var fød i Madum Sogn, ved Ringkiøbing, udgivet af en Mand ved Navn Ole Gammelgaard, og paategnet af Præsten Hr. Windeling i Stabye, efterlyses herved, med tienstlig Anmodning til alle, som ham maatte forekomme, at anholde ham, og med Posten pr. Horsens underrette mig derom, da jeg strax skal føie de fornødne Anstalter til hans lovmæssige Afstraffelse. Ved Undvigelsen herfra var han klædt i en mørkeblaae Kiole, blaae Buxer og Strømper, samt Træeskoe. Hans Haar var sort, Ansigtet rundladen, skiævede meget ud ad med begge Fødder; han foregav at have en Gang taget nogen Skade paa høire Fod, hvorfore han maatte have den høire Træstde kortere paa Over deelen end den venstre. Møllested i Nebygger Sogn, ved Horsens den 24de Mai 1805. Niels Dahl. Til Rasmus Pedersen Biering i Biering Bye Koldt Sogn, er kommet en fremmet Aarings Qviekalv, den er rødhielmet, med hvide Been. Eieren kan faae den imod Avertissementets Betaling og øvrige Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Bekiendtgiørelse. Da jeg er kommet i Erfaring om, at nogle Mennesker finder Behag i, at optage og opkiøbe paa min Regning, hvor de kan blive betroet, og derved sætter mig i betydelige Udgivter og Gield uden mit Vidende, saa erklærer jeg herved, at slige Regninger for Eftertiden ikke bliver betalt af mig, ligesom jeg og vil bede, at intet Menneske bliver betroet noget paa mit Navn, uden de derfor seer min egen eller Forvalters skrivtlige Begiering. Weedøe, den 16de Mai 1805. E. sal. Christensens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Paa Landeveien fra Udbyehøi til Mariager, er den 6te April sidst, imellem Dalbyeover og Kastbierg i Gierlev Herred, tabt, eller fra en Reisende bortebleven, et stor Meskums Tobaks Pibehoved med Sølv Beslag og et lastisk Pisterer. Pibehovedet indsvøbt i en Semslædders Skindpung. Finderen af samme ville behage at aflevere denne Tobakspibe til Kiøbmand Peder Hansen i Mariager, som derfore betaler 1 Rdr. i Findeløn. Mariager, den 15de Mai 1805. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Til de Herrer Handlendes Efterretning meldes: At paa Jisgaards Mark, som i denne Sommer er leiet at Andreas Lanng ved Hessel, er 50 Stude, hvorom kan bandles med Hr. Mønsted til Lykkesholm, eller Hr. Rugaard til Qvelstrup, saavelsom med Leieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
For omtrent 3 Uger siden, er fra Ole Jensen i Toustrup, Dallerup Sogn, Giern Herred, bortløben 3 Bester, nemlig: guulblisset Hoppe, med sort Hale og Mann, 14 Aar, en rød stiernet Hoppe med en lille hvid Plæt paa Ridestedet 11 Aar, og en sort aaringsKlod, med brun Mund. Hvem som kan give Eiers manden Oplysning om disse loves en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-29
Et Sted paa Landet, i Nærheden af Aarhuus eller Schanderborg, hvori omtrent kunde haves 4 Værelser, foruden Pige og Pultekammer, med en liden Jordlod, ønskes enten til Fæste paa Livstid eller til Leie. Adressecontoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Indenlandsk. Overlodsen Commandeur Løvenørn er bleven beordret at bereise Jylland og Hertugdømmene saavel paa den østlige som vestlige Side, for der at indrette og ordne Lotserierne paa de Steder, hvor saadant maatte behøves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Der siges nu, at H. D. Prinds Carl af Hessen, som var ventet til Hovedstaden med sin høie Familie, ikke kommer der i dette Aar, men derimod agter at begive sig til et af Badene i Tydskland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Hr. Dr. Castberg er kommen tilbage til Hovedstaden, fra sin videnskabelige Udenlandsreise, paa hvilken han især har beseet de fortrinligste Jnstituter til Døvstummes Oplærelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Ved Sommermaneurene i Aar have Officererne ved Grenadererne første Gang anlagt deres nye Huer. Jmellem Cancelliebygningen og det afbrændte Slot, nemlig der, hvor det geheime Archiver, findes endnu et Stykke af det gamle Steileberg Slot. Det er kiendeligt derpaa, at Stenene ere røde og Vinduesruderne ganske smaae. Den i Brystet stukne og paa Fredriks Hospital indbragte Landsoldet var den 26de noget bedre. Den udsatte Gudmed ille af 100 Rdr. Værd for den bedste Besvarelse af det historiske Priisspørgsmaal, om de ved Galhuus opgravne Guldhorn, blev i Videnskabernes Selskabs Forsamling den 17de Maii tilkiendt et Priisskrivt med Devise: i Mulade sig sælle de gamle er. Ved Seddelens Aabning besandtes Forfatteren at være Hr. Peter Exasmus Müller, Professor i Theologien ved Kiøbenhavns Universitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
De to ældste Bygninger, som der findes Aarstal paa i Kbhvn., er den saakaldte Dyvekes Gaard paa Amagertorv, opbygt 1616, og det gamle Huus paa Hiørnet af Østergaden og St. Jørgensgade, opbygt 1614. J det sidste findes der endnu i Kielderen en underjordisk Gang, som gaaer op til St. Nichelai Kirke og som ikke i Mands Minde har været tilgiængelig, formedelst den der inspærrede dræbende Luft. Af denne Gang have Munkene betient sig medens Huset endnu var et Kloster. Hr. Primierlieutnant Dødt har udgivet en Subskriptionsplan paa 2 store Kobbere, som han selv stikker, og som forestiller den mærkværdige Fogtning imellem Briggen Lougen paa 18 Kanoner, under Capit. Jessen, og de 2 engelske Krigskibe, hvoraf hvert var meget stærkere end Briggen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Man er bleven underrettet i Kiøbenhavn, om at Paketskibet Kronprindsesse Marie, som i afvigte Aar under Capit. Archelenes Commando afgik til Ostinde og hvorfra man siden den Tid intet havde hørt, er passeret Cop i August Maaned f. A. og at alting var vel inden Borde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Med Capit. Brink fra Ostindien er den hollandske Gouverneur paa Ceplon, Angelbeck, kommen til Kbhv. Har skal være en ualmindelig stor Capitalist, men han er ligesaa simpel som riig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Plantage forpagter Jacobus Ravene fra St. Croix, er i Høiesteret dømt ethalv Aar i Slaveriet, fordi han har skaaret 2 Stykker af Negerdringen Kitte Ore. I Holstebroe er nu oprettet en Borgerskole, hvortil derværende Fabrikhuus er skiænket. Skolelærerens aarlige Løn er fastsat til 200 Rdr. og 30 Rdr. til Jldebrændsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Natten imellem den 24de og 25de Mai afbrændte et Smedehuus i Stige ved Odense. Folkene vaagnede først da Huset stod i Lue, og med Nød fik Konen 2 smaae Børn kastet ud af Vinduet, for hun selv kom ud. Men da hun endnu vilde ile tilbage, for at redde Noget, faldt Bygningen, og hun blev saaledes et ynkeligt Offer for Jlden. Manden er ogsaa betydelig forbrændt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Efter seenest indløbne Efterretninger skal den Sygdom, som har yttret sig iblant Hestene i Hertugdommene, nu være i Aftagende, og man haaber at den vil forsvinde ganske, saasnart Hestene kommer paa Græs. Ogsaa skal de nationale Kavalleriehestes Jndsendelse udsættes indtil Efteraaret, for derved endnu sikkrere at forebygge Smittens muelige Udbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Aarhuus. Jndkomne Skippere. Fra den 28de til i Dag: B. Sørensen fra Sønderborg, E. Wulff fra Bogense.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Udgaaede Skippere. P. Schibye, P. Agerup og J. Sørensen til Norge. Smække farten imellem Aarhuus og Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Jndpasserede. Fra den 20de Mait til i Dag Pastor M. C. Thierbye, Cand. J. C. Funder, KiøbMand Ende, Secondlieutnant Schestedt, C. Toft, Cand. Pharmac. J. A. L. Rip, Handskemager J. Svane og Datter, Skoemager F. Carlsen, Jfr. Bang og Trap, H. Mygind med Kone og Barn, Geheimeraadinge Ba low med 2 Døttre og Tiener, Coffardlecapitain Bonne, Mad. M. J. Soelstrup, Hestehandler J. Poulsen. Udpafferet den 31te Mali, Kiøbmand Schich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Med Skipper Sallings Smakke blev afsendt Stude tilhørende P. Kieldsen, med Skipper Eschildsens Stude, tilhørende N. Poulsen, med Skipper Jversens Stude, tilhørende P. Klitgaard og med Skipper Hansens Smakke blev afsendt Sende tilhørende J. L. Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Udenlandsk. Hamborg den 27de Mai. En Stafette fra Tønningen, har bragt den Efterretning hertil, at en engelsk Cutter, som den 24de Mai ankom til Tønningen og sidigere er afseilet fra England, end den engelske Post af 17de, har bragt Efterretning om, at den Brester Flaade, 22 Linieskibe stærk var i Sørn, og at Lord Gardner med 19 Skibe havde den i Sigte. Med næste Post kan man altsaa see, hvis dette bekræftes, interressant Efterretninger i Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Frankrig. Moniteuren af 17de Maii indeholder følgende officiele Artikel: Den franske toulønner og den spanske caderet Flaade forenede sig den 9de April ved Gibraltar og var den 10de af Sigte; siden den Tid har man ingen Efterretning fra den. Denne Artikel er tilføiet flere Anmærkninger over Administrationen i England, især oven Hr. Pitts. Der bliver anført, at, medens det engelske Cabinet kun er lidet underrettet om Bevægelserne i de franske Havne, har man i Frankrig de bestemteste Efterretninger og hvad der forregaaer i England. J en Note til Londoner Efterretninger, siger Moniteuren: Vi veed ikke hvor Nelson er i dette Øieblik, men vi har den sikre Efterretning, at han 20 Dage efter den Toulonner Flaades Afseiling, endnu besandt sig ved Sicilien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Moniteuren af 19de Mai leverer følgende af GeneralErnoufs Adjutant overbragte Efterretning: Admiral Missiessi kom den 21de Febr. til Martinique, hvor han forblev i 24 Timer og udskibede Flinter og Munition af alle Slags, gik derpaa til Dominica, hvor han ankom den 23de Febr. om Morgenen, Kl. 1 gjorde han Landgang, undere en stærk Modstand. Klokken 4 strakte de Militaire Gevæhr, Staden blev besadt og Citadellet, capitulerede. Alle paa Rheden liggende Skibe faldt i vores Magt, saavelsom de fiendtlige Magasiner, og alle Tropper bleve gjorte til Krigsfanger, paa de 400 Mand nær som med General Prevost flygtede til Fortet Cabritt, som General Lagrange ikke ville angribe. Efterat han havde taget alt af Værdie paa Dominica og sendt sine Fanger til Martiniqve, seilede han til Guadeloupe, hvorhan udskibede Munition og Munderinger. Den 4de Martii indtog han Øen Neviis og alle der sig befindende Skibe i Besiddelse, hævede Brandskat og gjorde Garnisonen til Fanger. Herfra seilede han til St. Kitts, hvor han uden stor Modstand landede, borttog alle derværende Skibe og inddrev Brandskat. Den 5te Martii skibede han Tropperne ind, og forlød Den. Den 8de Martii besatte han Øen Montferrat, giorde den engelske Garnison til Fange, hævede Brandskat og tog alle paa Rheden liggende Skibe. Fra 9de til 11te Martii gjorde han mange Priser som han sendte til Guadeloupe, Den 13de Martii gik han til Martinique, hvorfra han igien afseilede den 15de til en ubekiendt Expedition. Paa Guadelsupe og Martiniqve gjorde han Besætningen fuldtallig og beholdt endnu en god Division Landgangstropper ombord. Begge Øer har over 8000 Mand Linietropper og ligesaamange Milits, kan altsaa i deres nærværende Forfatning trodse den hele engelske Magt. Disse Coloniers Borttagelse var det eneste Onde England kunde tilføie os. Men nu ere de sikrede for ethvert Angreb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Siden er ingen officel Efterretning indløben fra Admirel Missiessi eller General Lagrange; men hvad man her har læst er officiel. Vort Tab bestaaer i 80 Mand Døde og Saarede. Blot paa Dominita var Modstanden af Betydenhed o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Mærkeligt er det, at denne Efterretning hverken taler om St. Luctes eller St. Vincents Borttagelse, heller ikke om en anden Landgang paa Deminica.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Af de ved Admiral Missiessi gjorte Priser, ere 12 solgte paa Martinique for 2 en halv Million Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Statsraad Mict er den 18de Maji afreist fra Paris med sin Secretair til Antverpen, for efter Keiserlig Befaling, at domme i de Processager som der ere gjorte anhængige over engelske Vares Jndførsel, samt at tage de eftertrykkeligste Forholdsregler mod Snighandelen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
General Devaux, som er kommen hiem til Frankrig, paa Skibet Dauphis fra Charlestown, medbringer den Efterretning, at han har forladt St. Domingo i den meest blomstrende Tilstand, da de franske Tropper vare i Besiddelse af den hele forrige spanske Adeel, og at de franske Poster havde udvidet sig til Mønte Christie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
England. Ved de heftige Storme af 10de og 11te Maji blev vor Kanalflaade, 31 Linieskibe stærk, fordreven fra Stationen ved Brest, saa at de nærmede sig Plymouth og Torbay, men da Stormen lagde sig naget, den 12te og Vinden blev nordvestlig, sendte Admiral Gardner blot 8 Linieskibe til Torbay og med de øvrige 23 vendte han tilbage til Brest. De i Torbarindløbne 8 Linieskibe blive hastigst provianterede og skal afgaae til Vestindien. Heraf seer man at Admiral Collingods Detaschering med 12 Linieskibe af Kanalstaaden aldeles ikke har fundet Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Schaluppen Disparch paa 18 Kan, som er kommen fra et Krydetog paa de Portugisiske Kyster til Plymouth, har bragt den Efterretning, at Lord Nelion, er i de sidste Dage af April, passeret Strædet ved Gibraltar, og havde fast besluttet at forfølge den foreenede franskespanske Flaade med sine 12 Linieskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Ministeren Pitt havde den 16de Mai en lang Samtale med den første Admiralitets Lord; siden den Tid er furer man at 4 Linieskibe hastigst udrustes i Portsmouth, og Plymouth. Linieskibet Raisonable er og den 14de Maji hastigst forsynet med Proviant og Vand paa 6 Maaneder, og afseilede den 15de med forseglede Depescher til en ubekiendt Bestemmelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Fregatten Medusa er den 20de April seet ved CapFinisterra. Lord Cornvallis besandt sig ombord paa samme, i det bedste Velgaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Spanien. Vor Flaade i Fertol er nu ligeledes seilfærdig, og venter blot, som det hedder, paa en Skibs divisions Ankomst, for at agere i Forbindelse med samme. Paa Kysten af Valentia, har vor Vagtskib, efter en heftig Tresning, taget en engelsk Goelette paa 8 Kand ner og 56 Mand, ved Entring, hvori Engelænderne havde 28 Døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Blandede Efterretninger. En den 13de Mati fra Manland afgaaet Kongel. Coureer, har overbragt til Berlin, de af dette Hof til Hr. Nowost hof forlangte franske Passer. De ere med største Beredvillighed udstædte af Keiser Napoleon, og giver en ønskelig Udsigt for Underhandlingernes Aabnelse. En Coureer er naanet fra Berlin til St. Petersborg, med disse Passer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Den 16de Maii om Aftenen Kl. 9 har man i Rischweiler, Hagenau og Egnen deromkring svaret et stærk Jordskielp. Et lige Stod har man mærket der den 9de Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
J den 762de Trækning i Altona er udtrukken følgende Kommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-01
Betientgiørelser. Tvende Gaards Aplinger paa Byens Marker, som til Martini d. A. kan tiltrædes; det ene No. 29 s. Møllevangen 3die Fald, det andet i Skovpangen i Roebaksfaldet, begge 9 enhalv Td. Land paa lidet nær, geomet. Maal med 2de Karter og Beregninger, stilles den 10de Junii paa Raadstuen til offentlig Auction. Conditionerne bekiendtgiøres paa Auctionsstedes. Hos Gara sal. Anders Mellers Enke bag Kioneret, er 2 Stuer, Spisekammer, Kiøkken, 2 Fag Halvtag, Gaardsrum og Jndkiørsel, at faae til Leie førstkommende Michaeli Fløttetid 1805.