Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-10-11
Wien, den 24de Septbr. Angaaende den græske Regjerings Forhandlinger med Commod. Hamilton, samt tidligere og sildigere Tildragelser, meddeeler Jagttageren følgende: "Allerede i lang Tid, og medens de falskeste Rygter angaaende Tingenes sande Stilling vare udspredte i hele Europa, tildeels af Jnsurrectionens Overhoveder selv, blev denne Jnsurrection, med Undtagelse af Øerne og den faste Plads Missolunghi, dreven tilbage til Napoli di Romania af Jbrahim Paschas Vaaben. Dette Tirsdagen den 11 October 1825. Revolutionens Hovedsæde var i stærk Bevægelse af Partinanden. De forskjellige philhellenske Selskabers Afsendinge, der, især i den senere Tid, dagligen meer og meer viste deres Characteer som sande diplomatiske Agentere, og efter Omstændighederne bare Omsorg for at laane Skin af, at deres Sending ingenlunde var ubekjendt for Regjeringerne i de Lande, hvor Committenterne boe, vidste ved denne Opførsel snart at formere Spliden iblandt Grækerne selv. Saaledes hvervede General Roche og Oberst Favier for Frankrig; den engelske Committees Afsendinge for England. De første foreslog Overdragelsen af den græske Krone til Hertugen, af Orleans, medens de andre, eller endeel deraf, foreslog Overdragelsen deraf til Hertugen af Susser. Ligesom midt imellem begge sluttede den nordamericanske Committees Befuldmægtigede, Hr. Washingthon, sig til de Republicansksindede. J denne Veddestrid maatte den engelske Stemme vel være den meest gjeldende; thi fra England var ved Laan tilflydt betydelige Pengesummer, og at hielpe til Søes var lettest for dette Land." – Nu fortæller Jagttageren endvidere, vidt og bredt, paa hvad Maade man er gaaet frem, for at stemme Grækerne til at gaae under Englands Beskyttelse, og siger: at Conduriotti havde i Folkeforsamlingerne viist Tingenes Stilling i deres sande Lys, og erklæret Seirsrygterne for Opfindelser, for at skuffe Folket; at Colocotronis Krigsfolk vare adsplittede, saa at Jbrahim kunde bevæge sig uhindret til alle Sider; at Flaaden rørte sig ikke, og Moreoterne vare modløse, o. s. v. Dette opvakte Bevægelse i Forsamlingen og flere Stemmer løde: "Man havde længe vidst, at man havde den Plan iværk, at sælge Grækenland til England. Alerandria, den 11te August. J Gaar var den herværende Havn og Bye i den største Fare. Henimod Aften løb 3 græske Brandere under fremmede Flag indi Havnen. Lodserne, som holdt dem for Coffardiskibe, gik ombord i dem, og bleve lænkede af Grækerne. Den første Brander var allerede nær ved en stor Fregat, da Havne-Capitainen vilde, som sædvanlig, gaae ombord paa det ankommende Skib, og til det Øiemed forlangte et Toug for at befæste sin Baad. Grækerne tøvede noget, hvorved Tyrkerne fattede Mistanke og tilraabte Grækeren, at han skulde kaste Anker; men i det samme fik de at see bag Branderen en stor Baad, i hvilken Grækerne laae skjulte paa Bunden. Nu flygtede Tyrkerne ombord paa et andet nærved liggende Skib. Da Grækerne saae, at de vare opdagede, antændte de Branderen og flygtede i deres Baad. Jlden greb strax omkring sig; men tillykke var Branderen ikke befæstet til noget andet Skib. De tyrkiske Krigskibe udsendte strax deres Baade, som slæbte Branderen paa Stranden, hvor den brændte op uden at anrette Skade.