Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-11-27
Rusland, Tyrkiet og Grækerland. Fra Petersburg skrives under 7de November, at den russiske Statsraad Butenief er afreist til Constantinopel, for derhen at overbringe den keiserlige Ratification af Fredstractaten; Grev von Orloff, en af Fredsunderhandlerne, har ogsaa begivet sig in overordentlig Mission til Constantinopel; desuden har Geheimeraad Ribeaupierre med det hele Gesandtskabspersonale faaet Ordre til ufortøvet at vende tilbage til deres Post. Donauseraskieren og Paschaerne af Silistria og Achioli, ere som Krigsfangne løsladte og vendte tilbage til Tyrkiet; men den bekjendte Jussuf Pascha, forhenværende Commandant i Varna, har derimod sat sig i Forbindelse med Paschaen af Ægypten, hos hvem han lover sig en god Modtagelse, da Muhamed Alt i Fortiden har staaet i Faderen, Paschaen af Seres's Tjeneste. Pesten udbreder sig slemt, i og omkring Fyrstendommene, saaledes er den i Odessa udbredt midt i Staden, blandt Mosaiterne; ogsaa Sebastopel, og i selve Jasse er den udbrudt i flere Huse, men man nærer det Haab at Vinterkulden vil snart standse den. Smyrna synes at være bleven Samlingstedet for de fremmede Admiraler, saaledes vare den østerrigske Admiral Dandolo, de russiske Admiraler Riccord og Heyden, samt den franske AdmiralRigny, de 2 Førsteincognito, ankomne dertil; den Sidste blev i Særdeleshed modtaget med den største Høiagtelse og Glæde af sine Landsmænd, derstæds, og selv af Fremmede, som han under sin baarige Commando viste saa megen Humanitet, og Godhed mod; det var den 18de Octbr. at de fornævnte Admiraler befandt sig i Smyrna, Grev Heiden ville paa Linieskibet "Asow begive sig til Poros og Ægina. - Fra Constantinopel skrives under 12te October, at Storherren overlader. Hovedstadens Bestyrelse til sine Embedsmænd, og opholder sig selv i Leiren ved Ramis-Tschiflik. Han synes igjen at være kommet sig for den Melancolie og Sindsurolighed, hvori Skjæbnens Slag for kort Tid siden synes at have sat ham; han er næsten bestandig beskjæftiget ved Troppe Øvelser, da han indseer, at hvis Tyrkiet ikke med Tiden skal udslettes af de europæiske Staters Tal, maa han anvende Alt for igjen at sætte sin Land og Søemagt i en formiddabel Stand; men han har ved Udførelsen heraf mange Vanskeligheder at bekjempe, hvoriblandt de financielle Mangler ikke ere de mindste, dog hans Omgivende paastaae, at hans virksomme, og paa Opfindelse af ny Resoureer næsten uudtømmelige Aand, vil hjælpe ham ud af alle Forlegenheder; paafaldende er ellers den ualmindelige Virksomhed, som hersker i Arsenalerne; man vil i Constantinopel vide, at Storherren har udbedt sig flere Søeofficerer og Bygmestere af den engelske Regjering, som allerede skulle være paa Veien dertil. J en for kort Tid siden holdt Divanforsamling, har Sultanen, selv gjort det Forslag at samle alle Rigets Store til en almindelig Beraadslaaning om Rigets uheldige Stilling og Midlerne til at afhielpe samme; Tartarer vare derfor afsendte til alle Paschas, Agas &c. for at indbyde dem til Møde i Hovedstaden, ogsaa til Deyerne i Algier, Tunis og Tripolis ere Jilbud affærdigede. Paschaen af Giurgewo skal endnu den 13de Novbr. have nægtet at overgive Fæstningen; den russiske Magt som befinder sig for samme anslaaes til 9000 Mand, hvoraf 1/2 Deel skulle ved Sygdomme være uduelig til Tjeneste. Fra Alexandrien har man den for Porten lidet opbyggelige Efterretning, at Vicekongen har afskediget alle tyrkiske Commandanter og Officerer paa sine Skibe, og har overgivet befalingen derover til unge Søecadetter (meest hans egne Slaver. I Allg. Zeit. skrives fra London, under 2den November: at Conferentserne over de græske Anliggender der vedvare. Det franske Cabinets Forslag at indskrænke Grækerlands Grændser, mod at Porten renuncerede paa Tribut og Souverainitet, ønskes fra Portens Side antaget baade af Engelland og Frankerig, hvorimod Rusland muligens hellere vil fortrække Protocollen af 22de Marts. Overalt troer man, at Grev Capodistrias forbliver i Spidsen for den græske Regjering, naar Grækerland forbliver under Portens Souverainitet; og Rusland ønsker sikkerlig at beholde Grev Capodistrias paa sin Post flere Prindser skulle for Tiden beile om den græske Throne. Det kommer nu vel ogsaa an paa, hvad Porten helst foretrækker med Hensyn til Forslagene, imidlertid vil Sagen, naar de tre allierede Magter ere blevne enige, peremptorisk blive forelagt Porten til Afgjørelse, og GrækerlandsStilling definitiv blive afgjort.