JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
Det har behaget Gud, Livets og Døders Herre, sidstleden 2 November om Eftermiddagen Kl. 2, ved en rolig og sagte Død, at hiemkalde min kiære gamle Fader Jrne, Jacob Hoppe, forden Sognedegn for Klade Fladstrand og Giærom Menigheder, i hans Alders 82 Age, fra denne Verdens Møie og Foranderligneder, til sin evige og uforglemmelige himmelske Glæde; hvilket jeg ikke skulde undlade sørgeligst at tilkiendegive for fraværende Stægt og Venner. Thomas Poppe. Saa Kulde jeg fremdeles melde, om nogen skulde have noget tilgode hos bemeldte min afdøde Fader (som jeg dog ikke kan troe, stren hen ikke i de sidste 24 Aar har hars Regning med nogen, uden at give mig Kundskab derom, ) vil jeg være vildigsom skyldig at betale hans Gield naar de letter Loven og Anordningerne melde dem paa lovbefalet Tid sos Maade. Flade Degnedelig den 5 Røvender 1814. Thomas Hoppe.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
Enhver, som har noget med Undertegnede at afgiøre i Pengesager, vilde behageligen henvende sig til mit Comptoir i min iboende Gaard, som staaer aaben enhver Dag i Ugen fra 10 til 12 Formiddag, og Onsdag og Løverdag Eftermiddag tillige fra 4 til 6. Aalborg den 17 Rovember 1814. P. H. Schiellerup.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
At en fattiges Ven her forskret til de Fattige i Ugger huusene 200 Potter godt Øst, det bliver herved tilstaaes, sog for samme paa Vedkommendes Vegne skyldigst takkes. Aalborg den 16 November 1818. Emmithsen.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
Undertegnede giver Anviisning paa et ungt Menneske af Bondestanden i Søndertranders Sogn, der har Lyst at lære Skræderprofessionen, og som kan faaes, naar man ønsker det og derom vil henvende sig til A. P. Meden. Aalborg den 16 Nogember 1814. En færm og troe lille Pige eller en aldrende Kone til at Haar med min Bakkelse Kurv, kan paa gode Vilkaar blive antaget hos R. Meller.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
Et ungt Menneske ønsker at informere Børn, Time vise, i Aeligion, Geographie, Læsning Skrivning og Regning. De som ville benytte sig af hans Under givning, bedes at anmelde det til Cantor Gregersen. Særdeles gode Forærter og extra godt Kiød, for har for mig Ariis hos Niels Chr. Brix. Aalborg den 15de Novbr. 1814. Halkiet Gaard ved Nide, med fine underliggende Eiendomme, stilles til offentlig Auction til Sal, paa Gaarden selv, Fredagen den 4 December. Gaardens Hartkorn er 15 Td. 6 Skp. 3 Fkr. 1 7/8 Alb, ønArreal af Agerland 134 Td., Eng herimod 100 Tød. Klær og Hede omtrent 100 Tdr.; Udsuden er Aar om andet Byg 20 Tdr., Rug 26 til 28 Tdr. og Havre 30 Tdr., for ra nogle Tønder af Boghoter, Ærter og Kartesle; Gaardens Kornaal er tiendelig Høravlraer aarlig i det ringeste 150 Læs af god Bonitet; ved Gaarden kan forres og græses 10 Bæster, 60 Kiøer, og Stude, og 50 Føgt ; under Gaarden er beliggende 22 Huse med Hartkorn 2 Td. 6 Skpr. 2 Fdk., huls Fæstere tilsammen forrette 259 Dages Arbeide aarlig til Eieren og deelder 14 Rbd. i Huus og Landgildeprunge; desuden vares i Forpa talag af Halkler Drøer, aarlig 156 Dags Arbeide og 100 Rbdlr.; til Gaarden, henhører og noget Skov og den er forsynet med overflødig og godt Skudtørvjord, hvoraf en betydelig Deel Tørv kan sælges aarlig : ansaa har den og Rettighed, i Fiskerie i Limfjorden, hvilket kan drives med Høibrikda Gaarden er gandske nær derved beligger de, hvilket og er særdeles fordeelagt i Henseende til Gaardens Produkters Befordring til Mand, saa er en til Gaarden en betydelig Dørt Nørlag, samt nu rummelig og importani Hauge med Frugttrært; Bygningerne ere suffisant og god Stand, og Varilserne i Vaaningshuset indrettede for enhver honet Familie. Fra Gaarden til Ribe Kjøbsted er en Miil og til Aalborg 4 Miis. Conditionerne kunne Liebhavere behagelig erfore hos undertegnede Eier og hos Kiøbmand Drøder Mæller i Aalborg, 8 Dage før Auctionen; Ugesom Eiendommen ogsaa naar behages, kan tages i Øiesyn. Tiltrædelsen skeer den 1ste Mai 1815 antagelig Dudforholdes. Hasker den 9de November 1814. Christian Møller.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
J alle underdanigst Følge af allernaadigst Kongelig Bevilling af 3dt i d. M., som bliver at læse ved Horns Vennederg Herreders Ting og den Kongelige Landsoverret i Viborg, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel lub poena præclusi et perpetus silentii alle de, som maatte formeent sig noget Krav at have paa Boet efter afdøde Sognepræst til Runderg og Maarup Meenigheder i Wenneberg Herred Hiøring, Amt. Hr. Claus Mønnich og forhen afdøde Hustrue Jngeborg Dorthea Winting, af hvilket Slags samme end maatte vært, anmild og beonsilegiøre deres Fordringer for mig lom vedkommende Skifteforvalter. Dr. begge de afdøde lagen Litarvlager have efterladt, saa indkaldes ligemaade deres respective Arvinger med 6 og 12 Ugers Varsel at møde under Skiftet, og der efter Godtbefindende at lattage deres Tav. En Skiftesamling er berømmet at for tar, 4 Soet Tirsdagen den 20 December førstkommende For Alddag N. 20 sk. Hvilket herved offentlig bekiendtgiøre. Fladstrand den 3 Rovende Kaag. Haasen, Skiftels valter.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
En Karl som har faaet sin Afsked fra det 3die Jnd ske Jnfanterie Regiment nemlig Lindholm fra Tronhiem der har lært Skræderprofessionen, har absenteret sig af mit Arbeide uden at betale hans Giæld, Men derimod savnes adskillige Ting i mit Værksted efter hani sidste Uge var undvigt. Jeg beder derfor at han maatte blive hertil hidbragt hvor han antreffes i mod alle Omkostningers Erstatning. Han var iklædt en blaae Frakke, havde skiælende Øine og sort Haar og var at middel Statur. Aalborg den 14de Novendet 1814. Geitner. Skrædermester.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
Herved bekiendtgiøres, at jeg nu haver boesat mig her i Staden som Læge, og er flyttet til Slotsgaden i den saakaldede Gabels Gaard No. 531 paa første Sahl, venstre Haand, naar man kommer op af Trappen; hvor man kan henvende sig til mig i Tilfælde af Sygdom eller Fødselshielp. Jeg træffes bedst hiemme til Kl. 9 om Morgenen, eller imellem Kl. 12 og 3 om Eftermiddagen. Hoftved,
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
Praktiserende Læge. Efter Begierning af Eieren, Enke Frue GeneralAuditeurinds Lindahl paa Vesterwig Closter, blive Aunsberg Hoveegaard i Lysgaard Herre Wiborg Amts stillet til offentlig Auction, og om nogenlunde antagelig Bud skeer bortsolgt førstkommende 10 December, om Formulddagen Kl. 10, og Auctionen holdes i Klad vært Hagenans Gaard i Viborg efter de paa AuctionsStedet nærmere bekiendtgiørende Conditioner. Gaarden staaer for frie Hovedgaards Tax 130 Td. 1 Spk. 1 Rd. og Skovskyld 2 Tod. 1 Skp. 1 Fd 1 7/8 Alb., hver til hører et Areal af 273 Tød. Germetr. Agger land, 132 Tød. Sagbund, circa 150 Td. Hede og Moes samt 150 Td. Land begroet med godt Eege og Bøgeskov. Gaardens aarlige Udsæd er 20 a 30 Ander Rug, 40 Fod. Byg og 120 Td. Havre. Besætningen er 12 Hæst, 100 Fæckeraturer og fra og troe ster. Funde Gaarde og dens tille de, bliver til samme Tid og Sted bortsolgt S. slenSogns Kirke med Jus Pationatus og Tiende af ciret 110 Fod. Hartkorn samt en Deel af bemad. Den Konge Tilende der er perpetueret til Auneberg; dag Dele er nu for Tiden bortactrederet med en LariAfstil af 3 Fod. Rul, 30 Tod Byg og 75 Td. Harre. Saa og et Huusmands Sted i Sjørslev Se paa engarti Tøi. Coatrid. Hartkorn, alt forbemed te Enke Frue Liddabt tilhørende. Eiendommene tiltrædes 1ste Mai 1815 Conditionerne bliver til EftersyHos Eieren paa Westerwig Kloster fra denne Maaned Udgang, hvoridlandt de for en Kiøber maget billige Pe ster i at den ikke forlanges noget af Kiøbsrummen 2de tail føren Snapsling 1816, og en stor Deel af Kiøssumme kan blive indestaaende nogle Aar i Eiendommene. Skulde Aldte Eiendomme ikke blive bortsolgt. af Mangel paa Cirdhavere og antagetlet Bud, de kun Gaarden og dens Elliggende Eiendommer faaes Forpatning paa 10 Aar, naar dertil ved Auctionemaatte melde sig nogen Liebhaver. Liebhaverne vil behage at tage Gaardens Eiendommet og Skove i Øj syn, forinden Auctionen, der revises af den paa Gaarden værende Skovfoged og Lad foged. Dalsgaard pr. Biborg den 1ste Nød, der 1818. Holstein, Herreds foed.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
Uhrmager Jachim Holm og fraskilte Hærstre, Anne vene. Kellene Holm, eiende og iboende Sted paa Hr. af Møller og Algaden her i Byen, bestaaende af Fag Grundmurede 2 Etage Huus indrettet til Beboes med Gaardsrum, og en Halvlag paa 4 Fag, samt 4 Fag Muer og Bindingsværkshuus Ugeledes indretteiktil Bøddelse, med de i Værelserne værende 4, StykkerkJern Kakkelvene, bliver efter Eierens Begjærjag ved 3de ansillende Auctioner som holdes i Stedel, nemlig: den 1ste Fredagen den 18de November, den 2 Fredagen den 2 November, og den 3die og sidste Fredagensden 2 December førstkommende hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, til høistbydende bortsolgt, i Følge de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Saasnart Stedet ved 3die Auction er bortsolgt, forauctionneres sammesteds afgangne Apothekersvend Hieronimus Jensens Efterladenskaber bestaaende af et Skatol, en Deel snart og Gangklæder, samt nogle af det 3die jydske Jnfanterie Regiments afdøde Soldaters Efterladenskaber m.v., hvilket herved til Libhaveres behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg den 10de November 1814. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1814-11-18
Hvor en god Ammeplads kan tiltrædes sidst i dette ellers først i næste Maaned anviser Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
sten. F. Bandal. Trykke
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Udenlandske Efterretninger. Fredskongresfra i Vien. Saa meget den Almindelige Forventning end var spændt paa at Kondressen, isøge den første Deklaration af 8 Octbr. vilde blive virkelig aadant den 1 November sandt dette hos end ikke Sted; men en nye Deklaration udkom, hvorved samtlige Kongres Devneerede opfordres til, at indgive deres Fuldmaatter i et haa det Keiserl. Kongelige Hof=or Stats=Kancellie, prettet Bü can, som skulde aabnes den 3 d., hvor de ville blive modtagne og ver ficerede af en Kommission af ree dertil udnævnte Ministre. Derefter ville de Hoffers Ministre, der have undertegnet den Pariser Fredstraktat af 3 Ma, bringe de Forholdsregler i Forslag, som de ansee for hensigtsmæssiest til at bestemme Kongiøresforretningernes videre Gang.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Den Wiener Kongres=Kronik giver endnu følgende interessante Vink: "Den fortræffelige Marte Louise, stor i Lykke som i Ulykke, bliver skilt fra Napoleon. En stor Plan modnes for hende og den indrettes Opholdsted i Hofborgen. Man vil forhavses hver Resultatet, naar det og føle Tid maa blive kundbart. Hertnainde af Parma bliver hun ikke. - To Gange vil Dækket oprulles for det store Skuespil af den almindelige Kongres. Da vil Man saae at læse to forskiellige Manifester, som indeholdt Alt, hvad der anstaaer Europas Folkeret, Grændseberigtigelserne og Tydsklands tilkommende Forfatning. Jndet seneste vilden almindelige Kongres være endt til Midten af Decbr.,de de fleste Gesandtere kunne høitideligholde den nye turopæiske Statsforfatning i deres Hjem paa den første Dag i Aaret 1818.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Det hedder nu og, at Monarkerne ikke forlade Wien for November Maaneds Udgang, samt at der ikke bliver røget af den anden Kongres i Frankfurt, men at Nürnberg derimod kan haabe at vorde Sædet for Tydsklands tilkommende Karbund eller Klasforsamling. Ligeledes skulde Keiseren af Østerrig, efter franske Blade, have afslaaet den tydske Keiserkrone. Det gives iøvriat dem, som forklare Aarsagen en Kongressens lange Udsættelse af det efter de forandrede Tidsomstændigheder alt for høie Sprog, den franske Min sin førte i sin første Note, hvorfor han maatte forsyne sig med nye Jnstruxer fra sin Konge, og som formode at Forhandlingerne ville vare henved 3 Maaneder. I Paris ventede Man endog Fyrst Talleyrand med det Første tilbage. Jkke heller synes Man i München, saa ganske ubekymret ved Rygtet om det af en Rabomagt fortslagne Bykke af endeel Landstrækntager. En Drredner Tidende trøster sig derimod det beste muligt over Schsens Skjæbne. Jstedetfor at det kunde være bleven reent udstykket og sammensmeltet med andre Lande, siger Man her, vinder det, ved at sluttes til Preussen, i Velstand, Ære og Varighed. Vor forrige Konge, hvis personlige Egenskaber stedse ville fortjene vor Agtelse, og Kjærlighed, bøder for sine politiske Feil, og det samme vilde blive vor Lod, ifald Vi vilde ønske ham og det Preussen modstridende System tilbage. J høi Oplysning bar Sachsen stedse Kronen for andre lydske Lande. Vi ere derfor saa meget meere forpligtede, at betragte vo Stilling ikke fra en indskrænket sachsisk, men fra en høiere tydsk Standpunkt. Vi ere ikke blot Sordser, R. ere Tydsker, og rød Vien læne: lunne være fort Sacher, maae V. glæde os over at kunne det 4de: som Preusser." o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Druneste Fest, som denne Gang meldes fra Wien, er der for alle Danske kjære 28 October, hvorom en Størrelse af 29de udinder sig saaledes: Dronningens og Kronprindsessens af DanmrkFødselsdag er i Gaar paa det høitideligste seiret her ved Hoffet. Saasnart Hs. Maj. Keiserinde Pronningen, havde bragt i Erfaring, at denne Dag var en Festdag for Kongen af Danmark, lod hun Hs. Majestæt om Morgenen komplimentere, hvilket Keiserinden af Rusland og Storfyrstinderne ligeledes gjorde. Kongerne af Bayern og af Würtemberg samt alle høie Tilstædeværende, og selv Hs. Keiserl. Høihed, Erkehertuginds Bearrix (Keiserinde Drønningens Moder) afsagde i egen Person et Lykønskningsbesøg. Om Middagen havde Hs. Majestæt Keiserinden alle høie nærværende kronede og syrstelige Personer, de med Kongen beslæge tide Prinser, Statsministrene v. Rosenkrantz og GrevBerr storff, dennes Gemalinde, Over hofmarskal Hauch 34 Stueral Bülow, forsamlede hos sig. Ved Taffelet udbragte Østerrtar Kriserinde Drogningen af Danmarks Skaal, og ophørte ikke med at bevidne Kongen og Alle, som ledsaaede ham, sin Deeltagelse i Dagens Høitid. Hs. Majestæt Keiserinden af Rusland, Storfyrstinverne, Erkehertuginden og Eet hertugerne gjorde dito samme, saa at Resten ikke ved Dronningens eget Hof kunde høitideltsholdes med mere Deeltagelse og Inderlighed, end det skeete i denne ophøiede Forsamling. - Østerrig. Efter Forlydende vilde Keiseren af Rusland, saavelsom Kongen af Danmark endnu gjøre c. Reise til Steyermark. Alle fremm de Prindser, som have saaet østerrigske Regimenter, have udbedet sig det at mindelige Ærestegn, et Miral, hvilket Keiseren har tilstaaet enhver Kriver, der har været med i sidste Feldttog. Saasnart Keiseren, af Rusland samt Kongerne af Preussen og Bay ra havde laaet deres Neulmenter, indgave de, som sammes Oberster, Ansøgning paa Stempletpapiir om at faae deres Orlov forlænget. Hjerterlad over dette Jndsæd, Fred Keiser Franz derunder: placeat "bevilget). Den Generaladjutant, som overleverede Kongen af Bayern, sit Patent, fik af denne en Gulddaase af 3000 Gyldens Værte til Foræring. Den russiske Keiser har foræret hver Kapition ved sit Regiment 1000 Gylden og betaler desuden hele Officer korpsets Gield. Den Simmeringer Hide ved Wien, hvor den store Lyst leir var, kaldes nu i daglig Tale den Leipziger Heve.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviler, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Ribe, den 15de November. J Fredags ordineres her Domkirken. Hr. Assessor Albert Sadolin Sabroe, kaldet til Sognepræst for Sønder og Nør=Børk 40 Hr. Dr. Philosophie Jeremias Møller kaldet til Saanepræst for Sønder Omme og Houen. J Biskoppens Opdinationstale, som havde 2 Timeth. 2, 3 til Text, ble viist, hvad der især paaligger Religionslæreren, som et god Jesu Christi Stridsmand. Af Ordinati prædikede Hr. Møller over den ham opgivne Text Pal. 1. 1, 2 v. og af handlede den Gudfryttiges Lyksalighed baade i onde og godt Dage.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Randers. Forleden blev en Landpranger, der længe havde drevet Prangerie, anholdt af Politiet paa Torvet, men denne har siden efter anklaget Politiet, fordi han de ved blev pligtig at bøde efter Fortieneste. Man maatte ønske, at det Almindelige kunde vorde befriet fra slige Rid dinge, som et stærke nok til at erhverve Udkomme paa lovlig Vei der jo staaer aaben for Enhver.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
De forenede Nederlandes soverraine Fyrste har udnævnKiøbmand Frederik de Coninck til Allerhøistsammes Coni Kiøbenhavn. Ligeledes have de fri Hansestæder HambuLübeck og Bremen udnævnt August Wilhelm Pauli til sammes Generalconsul i Kiøbenhavn. Da disse Udnævnelser enaf Hs. Majestæt blevne antagne, saa ere de fornødne Vefalinger i den Henseende under den 11te dennes udfærdiget til vedkommende Øvrighed.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Førend Afreisen den 10 dennes har det behaget Hs. Hof hed Prinds Christian Frederik at tilstille Over Orrigheden i Aarhuus følgende naadigste heel egenhændig Skrivelse:
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Det Held Forsynet skienkede mig, efter en farlig Sal reise at lande her paa Danmark Kyst! den Tilfrede bed jeg har følt ved den brunehulde Modtagelse jeg har nydt her i Aarhuus og ved de Prøver paa Deel tagelse og Hengivenhed som Byens Embedsmænd og Borgere have kappedes om at give mig under mit Ophold i denne gode Bye have opfyldt mit Hierte med Erkiendtlighed, hvilken jeg ønsker at bevidne ved af giøre Vel mod dette Samfund lidende Medborgere. Til Over=Øvrighedens Disposition nedlægges til de Ende 500 Rbd. R. V. som kunne anvendes til Fattigvæsenets Bedste. Aarhuus den 10 Novbr. 1814. Christian Frederik, Prinds til Dannemark. a. Til Aarhuus Stifts=Direction.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Odense, den 18de November. I Gaar Formiddag er Hs. Durchl. Landgreve, Prinds Christian af Hessen, ved Døden afgaaet paa det Kongl. Slot her i Odense Den elskværdigste Blihed og Godhed vare umærkede Prydelser, hvorved denne ophøiede Ædling, vandt Alles Hjerter, og vil gjøre hans Minde undsletteligt, ligesom. Enhver deeltog i hans sidste Aars sørgelige Svaghed.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Vor allernaadigste Konges Hiemkomst er allerede forud bestunget i tydske Aviler i en skiøn Ode af en Frideaich Sengesveik. Ved fierde Auction over Guldhuset m.v. bleve buden 400 9000 Rbd. N. V., hvilket Bud Vedkommende paa den Kongel. Kommissions Vegne erklærede ikke at kunne antage.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Paa Torsdag prædiker i Hospitalet Hr. Klauen, paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Avertissementet. At Døden har berøvet os vores inderlig elskede TanteKancellieraadinde Sander fød Rødiger bekjendgiøres forgeligst. Vi ere forsikrede om, at enhver der kiendte dende blide Retskafne, vil som vi skiænke hendes Minde en Kaare, men skaane os for ald Bevidnelse. Aalborg den 18 November 1814. Friderica Bech. Jens Bech. fød Luders.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Fra Greenaar Arræst er under 24 f. M. om Aftenen undveget Tyvs=Arrestant Jacob Pedersen Glarmester, hvis Signalement er følgende: middelmaadig af Vext, 64 1/2 Tommer høi, vel bygt, har bruun Haar, blaae Øine, paa hans Bryst er afrisset Christus paa Kørset, indvendig paa hans vensere Arm Bogstaverne: A. K. S. T. P. D. J.P. S. paa den venstre Haands Pegefinger et kiendeligt Ar Han havde paa sig, hvide uldne Strømper, lange bruun Buxer, en hvid Arst, Skiorte og Hat paa Havedet. Har der slare Gange undvegen af Atrester, og antages at være straffet som Tyv 2 Gange forhen. Han vandrer omkring som Glarmester og Kjedelslikker. Han taler Dansk, Helstrensk. Han er fræk og trodsig. Han var Lænket til Væggen i sin Arrest, og havde Jern paa begge Hænder og Fød Hr. - Hvem denne for det Offentlige saa farlige Person satte forekomme, bedes ham anholde og Øvrigheden, til Strafs Lidelse, tilsendt Som en Følge af min længere Overhestyrelse, af de langeske Godser i Vensyssel indløber endnu jevnligen Brede til mig, og mundtlige Forespørgseler, desangaaende J Anledning deraf skulde jeg ikke undlade herved at bringe offentlig Kundskab, at jeg under 10 October sidst har skesagt mig denne Bestyrelse, og de dermed forbunder ForEtninger, fra 1ste dennes, saa jeg deri ei videre indladen sig. Birkelse den 20 November 1814. R. W. Møller. At Omvexlingen af de større Rigsbanksedler mod mindre hører førstkommende Torsdag den 24de dennes, bekiendt høres herved. Aalborg den 21 November 1814. E. Borch. N. C. Møller.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Søndagen den 13 November, har jeg paa et Sted her i Byen, hvor jeg var indt, forsat en Paraplye med Spandsfra Stok, hvori var M. P. H., men da jeg ingen Opsning har kunde erholde om samme; saa ombedes hvem om maatte have samme, at aflevere den imod en Dousør, i undertegnege. Aalborg den 19de November 1814. P. Schibsted, Tømmermester.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Søndagen den 13 sidstleden, om Aftenen er en mig tilGrende Tobakspung med en Sølv og en Mæssing Kradser, Pilken sidste i Figur af en Mand; bortstiaalen af mit Lone hos Vertshuusmand Jens Thaarup boendes i Vandgy. Hvem som om samme kan give nogen Oplysning, lodes herved i Dousør, den halve Værdie af. Christen Brøndem, Muursvend. Aalborg den 20 November 1814.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Hos Klokker Milling kan faaes Almakker for 1815 Hunddredeviis, for den allerbilligste Priis.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
For et Aldrende Fruentimmer som vil paatage sig at være Goldamme, er en god Tieneste at faae til Nreaar man melder sig hos Hr. Bogtrykker, Wandall.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Gode Kartofler for billig Priis faaes, baade Skjeppeviis, og i store Partier paa Reberbanen No. 93. Hvo som kjø der 20 Tønder paa engang faaer 1 Tønde i Kiøber. Gode Grønkaal kan ogsaa faaes til Kiøbs.
Jyske Efterretninger, 1814-11-22
Torsdagen den 24 November Kl. 9 Formiddag vorder paa Riettrup Stand enhalv Miil norden for Blokhuus, bortsolgt en Deel Skibsvrag, af der der i Foraaret indstrandede Brigskib, hvorved 2 Master paa circa 25 Alens Længde og i Burbrød der ogsaa kan bruges til Møllaxler, samt en Deel svære erge Dokbielker, saa og en Deel gode for Dækplanker, tilligemed en Deel Jern i Bolter og Spegger, og 2 store Blyklydser forauctionerest. Haltke Gaard ved Ribe, med sigt underggende Eiendomme, stilles til offentlig Auction til Salg paa Gaarden selv, Fredagen den 2 December. Gaardens Hartkorn er 13 Tod. 6 Skp. 3 Fkr. 1 1/2 Alb. og Arreal af Agerland 134 Tød., Eng henimod 100 Tød. Kiær og Hede omtrent 100 Tdr.; Udsæden er Aar om andet Byg 20 Tdr., Rug 26 til 28 Tdr. og Havre 30, Tdr., foruden nogle Tønder af Boghvede, Ærter og Kartofle; Gaardens Kornaal er tiendefrie; Høiaalen er aarlig i det ringeste 150 Las af god Bonitet, ved Gaarden kan fødres og græsses 10 Bæster, 60 Køer, og Stude, og 50 Faar, under Gaarden er beliggende 22 Huse med Hartkorn 2 Tod. 6 Skpr. 2 Fdk., fra Fæstere tilsammen forrette 259 Dages Rib ide aarlig, til Eieren og betøiet 54 Rbd. i Huus og Landgildepenat : desuden svares i Forpagtning af Hattler Brøer, aarlig 156 Dages Arbeide og 100 Rbdlr.; til Gaarden, henhører og noget Skov og den er forsynet med overflødig og godt Skudtørfjord, hveraf en betydelig DrelTørv kan sælges aarlig : ligesaa har den og Rettighed til Fiskerie i Limfjorden, hvilket kan drives med Hordees da Gaarden er gandske nær derved beliggende, hvilket og er særdeles fordeelagtig i Henseende til Gaardens Produkters Befordring til Vands, faa er og til Gaard den en betydelig Deel Nørtag, samt en rummelig og imporfant Hauge med Frugttræer; Bygningerne ere suffisante og i god Stand, og Værelserne i Vaaningshuset indrettede for enhver honet Familie. Fra Gaard den til Nibe Kiøbsted er en Miil og til Aalborg 4 Mile. Conditionerne kunne Liebhavere i hagelig erfare hos undertegnede Eier og hos Kiøbmand Brøder Maller ; Aalborg, 3 Dage før Auctionen; ligesom Eiendome, men ogsaa naar behages, kan tages i Øiesyn. Tiltrædelsen skeer den 1ste Mai 1815om antagelig Bud erholdes. Halker den 9de November 1814. Chalstian Møller.