Berlingske Tidende, 1834-05-26
Jnden man i Deputeretkammerets Møde den 9de d. M. kunde gaae over til de enkelte Artikler af Budgettet for den offentlige Underviisning, maatte det Spørgsmaal afgjøres: om det af Commissionen fremsatte System, ifølge hvilket, som hidtil, Universitetets Budget er adskilt fra det Hele, eller det System, som forener begge Budgets, skulde lægges til Grund for Regjeringen. Grundene for det Sidste, der af sagkyndige Mænd længst fordredes som en Forbedring, erholdt Fortrinet, ligesom ogsaa Referenten overhovedet i de følgende Forhandlinger ikke kunde drive nogen af fine, i Committeens Navn foreslaaede, Forandringer, igjennem. J Løverdags Mødet, hvor alle de fordrede Summer uden Afkortning bleve bevilgede, uagtet hans Jndvendiger, besværede han sig ogsaa over, at mange af Dhrr. Deputerede, som i Committeen havde stemt for Besparelser, nu lode ham i Stikken, fordi de ikke vilde have Skin af, at være ligegyldige imod Konsternes og Videnskabernes Fremskridt. Deres Taushed lod sig vel imidlertid ogsaa tildeels forklare deraf, at de ikke havde vidst at sætte noglesomhelst mere overbevisende Grunde imod de, der anførtes fra Ministernes Side. Under Forhandlingerne angaaende det Capitel, i hvilket 491,600 Fr. ere udsatte til Opmuntringer og Understyttelser til Bedste for Videnskaber og Litteratur, af hvilken Sum Committeen vilde afkorte 120,000 Fr., bragtes adskillige interessante Facta paa Bane. Jblandt de Historiens Monumenter, til hvis Vedligeholdelse de 120,000 Fr. ere bestemte, findes høist vigtige, talrige og hidtil ubenyttede Correspondencer og andre Documenter, som med hvert Aar vorde mere ulæselige og ere adspredte i de offentlige Bibliotheker, i Archiver, i Ministernes og særdeles i Ministeren for de udenlandske Anliggenders Archiv. Saaledes finder man i sidstnævnte Archi en Mængde Documenter angaaende den Engelske Revolution, af hvilke fem Sjettedele og maaskee netop de vigtigste ere ei allene ikke blevne bekjendtgjorte men endog aldrig læste, fordi dette er forbundet med store Vanskeligheder. Blandt Andet ligger der en Correspondence, med Marginal-Bemærkninger af Cardinal Mazarins Haand, hvis Deschiffrering imidlertid udfordrer et langt Studium. Hr. Schasseriaux anførte en Opdagelse, som var bleven gjort i Staden lille, efterat Hr. Barante havde udgivet sin interessante Bog: Hertugerne af Burgundiens Historie, nemlig, den fuldstændige Correspondence af de fire sidste Hertuger af det andet Burgundiske Huus. Ministeren erklærede, at han ved Arbeiderne i de forskjellige Archiver vilde ansætte endeel unge Mænd, hvilke, da de ikke fandt nogen nyttigere og mere hensigtsvarende Anvendelse for deres Talenter, misbrugte disse til at udarbeide umoralske og umodne litteraire og politiske Afhandlinger. Den Franske Revolution, sagde han ved Slutningen af sit Foredrag, vorder med Føje anseet som en virkelig Skillemuur imellem Fortiden og Nutiden. Vor Historie fra 1789 hører for os allerede paa en vis Maade til den gamle Historie; allerede tabe Minderne sig; de Mænd bortdøe, som kunde give Oplysninger derom. Man maa ile, dersom man vil have Gavn af disse Mindemærker, snart vil det tydelige Begreb om samme være forsvunden, ligesom de materielle Monumenter ville forsvinde. Mine Herrer, Sagen er af bydende Nødvendighed; der er ingen Tid at spilde; Monumenterne gaae til Grunde baade i materiel og moralsk Henseende, snart ville vi vorde ude af Stand til at forstaae dem, og det er vigtigt, at der hurtigen drages Omsorg for deres Bekjendtgjørelse. Han anførte endnu, at 6 til 8 unge Mænd ere uafladelig beskjæftigede, i en nyelig oprettet Anstalt for Oldskrifter, med at studere og deschiffrere alle Tidsalderes Skriftarter ; at de allerede besidde en stor Færdighed heri, og at han har sendt En af dem til England; denne havde indsluttet sig i Tower og havde allerede indsendt mange vigtige Documenter. – Kammerets Mening var deelt; dog blev Committeens Amendement forkastet. Efterat alle Artikler i dette Budget vare blevne antagne, voterede man over hele Udgifts Budgettet, som for Aaret 1835 beløber sig til Et Tusinde Mill. 8531 Fr. 241 Stemmer erklærede sig for, og 70 imod samme. Det herværende Kongelige Bogtrykkerie er vel nu i hele Enropa en i sit Slags eneste Anstalt. Den har 114 Haandpresser, efter den gamle Construction for alle Papirformater, 6 støbte Jernpresser efter alle bekjendte nyere Modeller, 5 mechaniske Presser, som trykke et Ark paa begge Sider paa een Gang, og en Presse, som paa en og samme Tid trykker to Ar paa begge Sider. De sex mechaniske Presser sættes i Bevægelse ved en eneste Dampmaskine. Af Typer ejer dette Trykkerie 56 Orientalske Skriftsorter blandt alle Assens ældre og nyere Folkeslag; 16 Europæiske Skriftsorter, som ikke ere Latinske, og 56 fuldstændige Latinske. Det Kongelige Trykkerie ejer en saadan Masse af Skrifter, at det paa en og samme Tid kan sætte 260 Octavbind paa 30 Ark, og 125,000 Sider; det kan dagligen lade aftrække 359 Riis Papir; 3000 Former, som vorde brugte for den offentlige Administration, kunne blive staaende. Med Trykkeriet staaer et Skriftstøberie i Forbindelse, som ogsaa indeholder et Stercotyp-Trykkerie. Dets Stereotyptryk har naaet sin højeste Fuldkommenhed; det kan udstrækkes til de største Formater. Jnden et Aar leverer det henimod 100,000 Riis Tryk og beskjeftiger i Alt 450 Arbeidere.