JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Madrid, den 4de Juli. Hvad man frygtede for, er skeet. Kongens egen Garde har gjort Oprør, midt om Natten forladt Staden, bemægtiget sig det store Krudttaarn og leiret sig ved Jernporten som fører ind til Parde. Den 5te og 6te Bataillon kom dog ikke med, eftersom de just havde Vagt i det kongelige Pallais. For at bevogte disse, er nu dele Børgervæbningen til Hest og til Fods samt Regimenterne Almanza og Don Carlos i uophørlig Activitet. Mellem Garderne i Palladset og Observationskordonen udenfor, er der i opstillet et stærkt Detaschement Dragoner. Alt er i en frygtelig Bevægelse. Regieringen har sendt en Parlementair til Garderne udenfor Staden, og opfordret dem til Lydighed, men forgiæves. General Morillo har selv vovet sig ud til dem, de modtog, ham med Fryderaab og forlangte han skulde anføre dem mod Kongens Fjender, men som han naturligviis afslog dem. De fire Gardedatailloner bestaae af: 161700 Mand, og have kaaret en Premierlieutenant, Marqvis de Torre Alta, til deres Chef. den 5te Juli.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Municipalitetet har indbudt Kongen til at give, dem et Møde paa Stadens Raadhuus, samt opfor dret Hs. Majestæt til, at skille sig fra sin oprørske Garde. Men Deputationen som bragte Kongen dette Forslag, fik til Svar: "Min Garde er ikke oprørsk. Lad Mig træde i Spidsen for den og De skulle see, at den vil lyde Mig." - Dette Svar havde man ikke ventet sig af Kongen, der ei heller indfandt sig paa Raadhuset. Gardebataillonerne holde Palladsets Forbygning og Fløie besat paa det ombyggeligste og Skildvagter sees i alle Vinduer. Hele Regimentet Almanza staaer siden i Gaaraftes indenfor Jernporten. J Morges foredes der levende fra begge Sider. - den 6te Julii, Morgen Kl. 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Endnu befinde vi os i samme ulyksvangre Forfatning. Kongen er endnu i Palladset; Konseilet har været samlet hele Natten. Alt svæver i Forventning af de kommende Ting, mellem Frygt og Haab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Man fortæller, at de to Gardebatailloner, som endnu ere i Palladset, have i Nat prøvet paa et Udfald, med Kongen imellem sig. Hvis dette skulde lykkes dem, hvad kunde der da ikke skee. - Riego er kommen hertil og fulgt igiennem Gaderne med Raabet: Konstitutionen leve, Han har samlet endeel Frivillige omkring sig, hvormed han vil storme det kongelige Pallais, men General Morillo, der er Stadens Gouverneur, har ladet Riego vide: at han Jntet her maa foretage sig paa egen Haand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Begivenhederne i Østen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Der skrives fra Constantinopel, at der ved Urolighederne sammesteds først i Junimaaned vare omkomne 500 Tyrker, men langt flere Christne. Disses Forfatning her, er høist bedrøvelig. Jngen Græker tør vove at lade sig see paa Gaden; medlidende Jodet bringe dem for svær Betaling det Nødtørf. tigste til Livets Ophold. Stundom tør ei heller disse gaae ud, og saalænge maa de Jndspærrede da fulte. Hver Christen uden Forskiel maa gaae med dybtnedbøiet Hoved, og vee den, som vilde vove paa, at læse en Plakat paa Murene, han var øieblikkelig et Offer for sin Uforsigtighed. Jngen Christenbod sees aabnet i den hele Stad, thi inden faa Timer var den heel udplyndret. Derfor maa ogsaa mangen Græke i sit eget Huus friske Hungersdøden. - Tyrkerne vil ingen Fredsmægler sende hen til Underhandling med den russiske Gesandt, vil han komme til dem, da kan han det Buchnes, den 22de Junii. Til vor store Skræk rykke 500 nye Tyrker i dette Øieblik herind, alle Kasaker og Saporoskaner. - Forgaars fik den kommanderende Kiaja Bey et storberligt Hattischerif, som udnævnte ham til Paska at Rutschuk Med stor Pomp reed han strax omkring i Gaderne, beklædt med Æreskaftanen og ledsaget af et talrigt Følge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Fra den moldaniske Grændse. Nu er Tyrkernes Bayramsfest forbi, og de degynde igien paa deres Yndlingsforlystelse - at piin og plage Indbyggerne. Jomfruer og Børn sendes vedvarende i Hobeviis herfra til hiinsides Donaufloden. Negeropstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Paa Den Guadeloupe existerer der en saadan, som vækker stor Bekymring hos de Blanke, thi man veed at Negerne og Mulatterne her, staae i Forbindelse med deres Landsmænd paa St. Domingo. Plantagerne afbrændes og hele Øen er i Fare. Gouverneuren har ved et hurtigseilende Skib anholdt Regieringen om Hielp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Blandinger. Bavern hiemsøges af en saa talrig Røverbande, at nogle Regimenter ere udkommanderede imod, den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
J Paris er der ved en Jldsvaade fortæret flere tusinde Ladninger Steenkul, og dog brændte der kun i 5 Bygninger derved. En Ladning Kanoner, Geværer og Munition indskibes i denne Tid fra Engelland til Ægypten (for at bruges mod Grækerne.) I den franske Stad Rennes har Øvrigheden, forbuden at bære Blomster i Knaphullerne, af hvad Couleur de end maatte være. Skuespil-Censoren i Paris har forbudt alle Forgiftelser og Dolkestød paa Stenen (hvorved nok de fleste Sørgespil maa gaae forlorne).J Mayland er opdaget et grovt Bedragerie af et Selskab, som ved egne Telegrafer fik de i Tallotteriet i Bergamo udtrukne 5 Nummere at vide faa Minuter efter Trækningen og i Øieblikket besatte dem. Det stod just paa Nippet til at vinde 1 Mill. Fran ler, da Skiælmstykket kom for Dagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Det italienske Opera i Wien opløses i denne Maaned, og Medlemmerne gaae ud i den vide Verden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
J Rom giør en ung Componist, ved NavnDonizetti, overordentlig Opsigt. Da hans nyeste Opera: Voraide de Grenada, var givet tredie gang, fulgtes han hiem til sit Logis af Publikum og Orchestrets hele Personale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
J Rusland er det nu befalet, at Folk som have Rang, ikke maa lade sig bruge til nogenslags personlig Opvartning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Skuespilditecteurerne Hüber og Delfendahl, i Sønderborg, søge om en første Elsker, en første Sangerinde og en første Tenorist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Kongen af Sverrig komplimenteredes paa den norske Grændse af Amtmand Sibbern. J Frederikshald gav Hs. M. en stor Diner, hvortil alle Embedsmændenne og Stadens fornemste Borgere vare indbudne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Fædrelandet. Deres Høiheder Prinds Christian og Gemalinde ventes midt i Septembermaaned tilbage hertil, Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Den engelske Gesandt i Khvn, gav den 14de Juli en meget glimrende Fere paa sit tilkiøbte Lyststed; Dronninggaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Under 5te d. M. erlemaneret en allerhøieste Forfordning som befaler: at 1) Proclamata og Jndkaldelser, som i Boer udstædes til Creditorer, skulle, naar ogsaa Jndkaldelse til Arvinger er nødvendig, tillige indeholde det fornødne Varsel til disse. 2) Hvor intet Varsel er at give til Creditorer, men dog offentlig Jndkaldelse til Arvinger er nødvendig, bør denne indrykkes i den danske Statstidende og vedkommende Provindsial-Avis, naar den Sum, der er at dele, udgiør mere end 1000 Rbd. Sølv. Overstiger, den 1000 Rbd. Sølv, bør Kundgjørelsen tillige skee i i Altona Mercur; derimod bortfalder al Bekiendtgiørelse, naar Summen er 100 Rbd. Sølv eller derunder. J slige smaae Boer bliver der, hvor Oplysning om Arvingerne og disses Opholdsteder mangler, at oppebie Aar og Dag fra den Tid, Skiftehandlingen begyndte, hvorefter der bliver at forholde paa samme Maade som i de større Boer, hvor Jndkaldelsen er udløbet. 3) J Boer, hvor særskilt Jndkaldelse til Arvinger behøves, bliver Gebyhret herfor at beregne i Overeensstemmelse med Sportel-Reglementet af 22de Marts 1814, 590; hvorimod der frikke, fordi baade Creditorer og Arvinger indvarsles ved en Jndkaldelse, maa tages mere end enkelt Gebyhr efter bemeldte 5 i Sportel-Reglementet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Hr. Professor Zeise har erholdt Videnskabernes Selskabs Sølvmedaille som Agtelsesbeviis for den af ham gjorte Opdagelse om Svovikulstoffets Forbindelse e med Salthaserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Mariboe, den 12te Juli. Ved at rense Glosn lunde Kirkes Hvælvinger den 2den d. M. blev, ved at opgrave Kalken, fundet under samme endeel Tin fade, Tallerkener, Skaaler, Lysestager, Lyseplader, Messingdækker o. s. v. Paa disse Mobilier stod udgravet et adeligt Vaaben med Bogstaverne: Hl. og Aarstallet 1651. Trende Dage derefter blev funden et ordentligt Leie af Straae, og i en Pille fandtes et døbt Hul. Man mener, at bemeldte Kirkes Hvælvinger har fordum under en Krigs Rædsler været et Tilslugtsted for en eller anden adelig Familie her i Lolland. - En Præst her i Lolland har, efter 3 Potter Raps Udsæd, avlet 5 Tdr., og en Skolelærer, efter 2 Potters Udsæd, 4 Tønder. Odense. J Faaborg-Egnen blev en Karl forleden Daa dræbt af Lynild og ligeledes en Mand som stod i sin Forstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Dødsfald. Secretair og Portcontrolleur Christensen, Jfr. J. Haaen, Porcellainshandler Jes Schmidt, Komd. L. W. Wallich, Alle i Khvn. Provninde Nannestad i Lillelyngby, Krigsrancelliesecretair og Proviantsforvalter Schrøder paa Christiansøe; Frue Hoff fød Bodschau, i Viborg; Contoirbetient C. Lorenzen i Sæbye, Madanne Sødring lod Mønster i Aalborg; Provstinde Hee, C. Gregersen, Madame Jacobsen fød Møller, Komd. Niels Chr. Hansen, Alle i Randers. Pastorinde Kielder i Skagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Khvns. Kours, den 19de Juli - 251 - Specier 15 Rbmk. 1 s. Obligationer 75 a 75 1/2. Norske Sedler 11 3/4 a 118.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Befordringer og Afgang. Amtmand Sporon i Hiørring udnævnt til Amtmand for Svendborg Amt, og Kammerjunker J. A. Graab til Amsmand for Hiørring Amt; Amtsforvalter Nielsen i Ribe, og Sebested paa Bornholm til Kammerraader; Legationssecretairerne Clauswitz og Ponsaing til Legationsraader; Sognepræst for Aggersborg M. i Aalborg Stift, J. DeSalicath, beskikket til Sognepræst for Jndstrup og Valsøe lille M. i Siælland; Capellan pro persona for Budolphi M. i Aalborg, J. Thisted til Capellan pro persona for Trinitatis M. i Khvn.; Pastor M. Blichfeldt til Capellan, pro persona for Budolphi M. i Aalborg; Cand. jur. J. P. Horn til Prokurator i Ribe, Veile og Aarhuus Amter; Toldinspecteur Høier i Mariboe efter Ansøgning i Naade entlediget; Commandeurkapitain, Ridder Stephansen udnævnt til Eqvipagmester paa Gammelholm samt til Havne, mester i Khvn. Professor i det franske Sprog ved Khvns Universitet, M. Puerari, efter Ansøgning i Naade entlediget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Bekiendtgiørelser. Ifølge den 20de s. i Forordningen af 27de Septbr. 1799 om Trykkefrihedens Grændser, bekiendtgiøres herved Extract af Domslutningen af den i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret den 3die Juni d. A. udi Sagen: Andreas Haugsted i Odense, contra: Proprietair Johannes Hansen, til Wrandruphovgaard i Ribe Amt, afsagte Dem ved hvilken Dom er kiendt for Ret: Byetingsdommen bør ved Magt at stande a.) Domslutningen af den mellem fornævnte Parter, inden Odense Byeting under 17de Septbr. 1821 afsagte Dom, lyder blandt andet saaledes: De af Contra Citanten Andreas Haugsted, af Odense mod Hoved Citanien Proprietair Johannes Hansen til Wandruphovgaard i Jylland, i Fyens Stift Adresse Aviser No. 140, 161 og 176 for 1818, indrykkede ærekrænkende Beskyldninger bør døde og magtesløse at være og ikke komme Hoved-Citanten til Fornærmelse paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade; hvorfor ContraCitanien som en Løgner bør bøde fine tre Mark og derforuden trende forgetyve Lod Sølv, samt arbeide, i Odense Tugthuus i 6 Maaneder, hvilken sidste Straf, dog nu ifølge Forordningen af 12te Juni 1816, afsones med 6 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød a." Justits=Contoiret i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Khvn. den 9de Juli 1822. Leuning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Skuespil i Horsens. af det Kongelige Skuespillerselskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Torsdagen den 25de Juli, Barberen i Sevilla, eller den unyttige Forsigtighed, Commedie i 4 Acter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Den til den 25de d. averterede Auction hos Muurmester Gotz, bliver herved ifølge Reqvirentens Begiæring tilbagekaldt indtil videre. Aarhuus, den 23de Juli 1822. Olsen, const. Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Efter Vedkommendes Begiering og Skifterettens Foranstaltning, foretages offentlig Auction i Kiøbmd. J Th Winthers Falluboe, Torsdagen den 13de August førstk. om Eftermiddagen Kl. 3, over Meubler og Effecter, bestaaende af Borde, Stole, Sengesteder og Sengeklæder, Køkkentøi, Brændeviinstøi, saaog 3. Køer og 2 Heste, bemeldte Boe tilhørende. Aarhuus den 18de Juli 1822. Olsen, const. Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Mandagen den 29de Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet, lader Gaardmand Ole Hals gaard i Tiilst, paa bemeldte Tiilst Mark ved offentlig Auction bortsælge indeel paa Røden staaende Afgrøde bestaaende af Rug, Byg, Havre, Vinterhvede, Ærter samt Høe, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte. Lysthavende ville møde bemeldte Dag i Ole Hvasgaards Gaard i fornævnte Tiilst. Høie 1. Herredskontoir, den 20de Juli 1822. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
J Følge Forliig og Udlæg bliver efter Vedkommendes Reqvisition, Laurs Pedersens Gaard i Lystrup Bye, Elsted Sogn, Westerliisberg Herred, der beboes af Niels Mogensen, med tilliggende Jorder af Hart tern Ager og Eng 7 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdk., stillet i 3de offentlige Auctioner nemlig: Fredagen den 23de August, dito den 6te Septbr. og dito den 20de dito, hver Dags Formiddag kl. 10. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadhuus og tredie i selve Hasle a. Herrede kontoir, den 22de Gaarden. Seidelin. Juli 1822.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Tirsdagen den 30te Juli næst Kl. 1 Eftermiddag bliver, til absolut Bortsalg, foretaget Auction paa Serriglevgaard over 66 Stkr. Køer og 1 Tyr, og bemærkes det: at Auctionen der er efter Dom og Udlæg ved afsagt Kiendelse er tillagt Fremme. Boer og Nim Herredets Contoir i Horsens, den 20de Holse. Juli 1822.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Efter Reqvisition af vedkommende Panthavere, bliver Fredagen den 9de August næst, Kl. 10 Formidd. foretaget 4de Auction over Gaarden No. 397 paa Nørregade i Horsens, Stervboet efter Cancellieraad Kiærs afdøde Hustrue tilhørende, til absolut Bortsalg. Gaarden bestaar af et 2etage Forhuus et dito Fløshuus og flere Halvtage, hvilke Bygninger ere vel vedligeholdte og af en beqvem Jndretning, samt forsikkrede i den almindelige Brandkasse for 3380 Rbd. Sølv. Auctionen holdes i selve Gaarden, og ligge Conditionerne til Eftersyn hos Undertegnede. Horsens den 18de Juli 1822. N. C. Schmidt, const. Auctionsdirecteur, Ved Proclama, som læses inden Aarhuus Byetingsret og den Kgl. Landsoverret i Viborg snarest mulig ere alle de som maatte formene sig at have nogen Fordring paa Stervboet efter afgangne Geheime Confrentsraadinde Baronesse de Guldencrone, fød Gamb. Enke efter forhen afdøde Geheime Conferentsraad B. ron Christian de Guldencrone til Baromet Wilhelm borg og Moesgaard indkaldte i Overeensstemmer med Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel til, under deres Rets Fortadelse, at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnde af de respective Arvinger i denne Anledning Befuldmægtigede. Aarhuus den 12te Juli 1822. Rasmussen, Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Da Fæstebonden hans Andersen i Nærsgaard, Raarup Sogn, har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling saa indkaldes Boets samtlige Creditorer med 12 Ugers Varsel fra dato, til at melde Dem for Skifteretten. Barretschou, den 15de Juli 1822. Paa Stamhuusbesidderens Vegne. Schmidt. Madame Braae fra Kiøbenhavn, som i flere Aar har friqventeret St. Olufsmarkedet, anbefalet sig ligeledes dette Aar med et betydeligt Oplag af godt dansk Klæde, diverse Sorter; hvilket bliver at faae i hendes Boutik paa det store Torv og i hendes Logis hos Uhrmager Holstebroe. C. G. Bonsilsfra Kiøbenhavn, vil til nu forestaaende Marked, indtræffe her, med et vel assorteret Varelager, af alle Sorter Bomulds, Kiole og Forklædetøier i den moderneste Smag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Undertegnede er i disse Dage bleven forsynet med Kiöbenhavnske Bomuldstøier, Atlaskes Baand i alle Nummere og Couleurer, samt ægte rödt Bommuldsgarn og chinesiske Nanquiner, som sælges til billigste Priser. A. M. Davidson, boende paa Söndergade i Horsens No. 123.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Undertegnede er atter bleven forsynet med et Partie fiin blaae Caffe, extra fiin Raffinade og Melis, Lumpen, lyseguul Candis, hvid og guul Puddersukker, extra gode store Catrineblommer, franske Svedsker, Confectrosiner, Krakmandler, Figener Riismeel, fiin Pecco og Thy Thee, Haysan Havsanchen, Zouschoug, Kampe, fiin Congo og Bohs Tdre engelsk Sennep, paa Glas, Capers, Soya, Champignons, samt alle Sorter Urtekram og Specerie Vare Fiine Havannab Zigarer, ægte hollandsk Bolle Knaster og flere Sorter gode Røgtobakker, alle Sorter Skrivpapirer, Post og Tegne Papiir samt m.m. Gode Vahre, reel Behandling og de billigste Priser forsik er jeg Enhver der fremdeles vil beære mig med deres Søgning. J F W Køle paa Susgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
En Studiosus Theoiegiæ ønsker sig til 1ste Novbr. anbragt som Huuslærer, og tilbyder sig at informere i alle Skolevidensk ber, J Henseende til Stedet, da ønskede man det helst i Aarhuus eller sammes Omegn. Nærmere Underretning kan faaes hos Tobaksfabrikør Reck paa Vestergade Nr. 63. Reck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Skipper Johan H. Ginge afseiler om nogle Dage til Altona med Jagten Sophie Marie, og med tager Stykgods. tag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Hos Madame Flindtie paa Skolegaden er i St. Olufsmarkedet et Værelse til Leie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
Paa Skolegaden Nr. 40 er en meubleret Sal at faae til Leie i St. Olufsmarkedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-23
J forestaaende St. Olufsmarked kan erholdes Logie for en Handlende, eller anden Fremmed, des RadamLangballe i Klostergaden. Adgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-25
Aar 1822. No. 115. den 25de Juli. Torsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse : Kongelig allernaadigst. privilegerede huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-25
Jisisildende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-25
Blandinger. For nylig hændte det i Rom, at en Novige skulde aflægge Løvtet i et derværende meget strængt Kloster. Pigen, som var af et anseet, rigt Huus, var fra sit 3die Aar bleven opdraget hos sin Tante, Abedissen; men havde i den seneste Tid høit tilkiendegivet sin Mangel paa Tilbøielighed til Klosterlivet; desuagtet havde Tanten haardnakket forfulgt sin Plan at løsrive sin Niece fra Verden, og ladet denne tiltræde, Noviciatet. Efter dettes Tilendebringelse kom Jndklædelsesdagen, og til Klosterets Glæde viste den unge Himmelbrud sig villig til at tage Sløret, og iførte sig med synlig Føielighed for sidste Gang den hende til Festen skiænkede verdslige Prydelse, for at træde frem i den af Mennesker propfulde Klosterkirke og offentlig aflægge Løvtet. Biskoppen, Menigheden, Alt venter; Nønnerne og Novizen udeblive; endelig lader en af Søstrene sig see med det overraskende Budskab, at Novizen var forsvunden. Al Eftersøgning var forgiæves. Tilskuerne bortfierne sig efterhaanden af Kirken, og efter flere Timer opdages Novizen endelig af sine Slægtninger; hun var i sin fulde Pynt flygtet op paa Taget af et Hønsehuus og erklærede deroppefra at hun for ingen Priis vilde beqvemme sig til at tage Sløret. Familien føiede sig nu i hendes ligesaa modig som bestemt udtalte Ønske, og faa Uger efter fri rede Ex Novizen sit Bryllup med en ung vakker Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-25
Fiskebeensskiørter ville efter Rimelighed komme i Mode igien. Saaledes fortrøster Cour. d. spect. sine Læsere, i det den fortæller som nyeste Mode: at en Kiole af skotsk Taft eller af Gros de Naples nu paa ingen Maade maa sidde anderledes, end at den slet ikke berører Benene. En Dame paa Moden maa holde sig strængt i Midten af sin Kiøle."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-25
Da Kongen af Engelland, som man af Aviserne veed, for ikke længe siden havde været i Drurplanetheatret, berettede the Courier, at Folkets bifald, var saa larmende, at man troede, det vilde sprænge Himlens Hvælving!" Paa en Tid, da Folket i Engelland under Jacob den Anden var meget misfornøiet formedelst de mange Afgifter, han paalagde det, gjorde denne Konge en meget bekostelig Reise igiennem Landet. Han overnattede engang i Winchester, hvis Borgmester og Raad skulde om Morgenen komplimentere Hans Majestæt. Ulykkeligviis kunde Borgmesteren hverken læse eller skrive; desaarsag blev det overdraget Raadstueskriveren at soffleure ham. Ved Jndtrædelsen i Audientsværelset troede Skriveren at burde sætte Mod i Borgmesteren, og hviskede derfor til ham: "Hovedet i Veiret og see ud som en Mand!" Borgmesteren, der antog dette for Jndledningen til Talen, saae Kongen stivt i Ansigtet og gientog med lydelig Stemme: "Hovedet i Veiret og see ud som en Mand Den forskrækkede Skriver hviskede atter: Hvad Diævelen tænker De paa Paa Øieblikket sagde Borgmesteren til Kongen: "Hvad Diævelen tænker De paa Endnu mere befippet og angst over, at Kongen skulde tage unaadigt op, hvad der allerede var sagt, hviskede Skriveren: "Død og Pine, De vil ruinere os allesammen!" Død og Pine, De vil ruinere os allesammen!" sagde Borgmesteren med hævet Stemme, da han troede det var Fortsættelsen af Talen. Kongen, som nu begyndte at blive vred, stod op; men da han blev underrettet om Sammenhængen, bukkede han smillende for de Uheldige Repræsentanter, og sagde, idet han vendte sig til sine Hoffolk: "Den Herre havde maaskee ikke saa aldeles Uret i det, han ikke vilde sige!"(Forlangte Jndrykkelser.) Conclusion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-25
af Dommen i en befalet Sag, Overkrigskommissair Søetmann, forhen constitueret Birkedommer i det nu nedlagte Marselisborg Birk, contra Krigsraad og Prokurator Deigaard, afsagt inden Aarhuus Bye ringsret, den 30te August 1821. Thi kiendes for Ret Contracitanten Krigsraad, Prokurator Deigaard, bør for Hans mod Hovedeitanten Overkrigskommissair Soetmann i den under nærværende Sag paastevnte Skrivelse, af 6te Marts 1818, til Aarhuus Stiftamtmandskab fremførte fornærmelige Beskyldninger, bøde 50 Rbd. Sølv, til Aarhuus Byes Fattigkasse, og bør fornævnte Beskyld ninger derhos være døde og magtesløse og ei komme Hovedcitanten til mindste Skade paa gode Navn og Rygte. Saa bør og Contracitanten betale til Hovedtitanten dette Søgsmaals Omkostninger med 40 Rbd. Sølv, hvoraf : dan, forsaavidt disse, efter lovlig Omgang, enten for en Deel eller i det hele erholdes, i Forhold dertil, udrede Rettens Gebyhr, Skriversalarium og det stemplede Papiir som skulde have været forbrugt, hvis Sagen ikke havde været beneficeret. Den imod Contracitanten nedlagte Æres Paastand mortificeres herved og bør ikke komme Denne til nogen Forringelse paa gode Navn og Rygte. Jøvrigt bør Hovedcitanten for Contracitantens Tiltale fri at være. Det dømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Høiberømte Mester!