JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Som af Stokholm 18 Septemb. berættis, er sammestæds en Kongl. Forordning forkyndet, tilladendis er huer, saa længe som Skibe i dette Aar kundne seyle, i samme Konge rige, hvor det och være maa, uden nogen Told och Afgift, at indføre Salt. J lige maade ere de Kiendelse Penge, som pleyede at gifves af huis Rug, der udskibedis fra Riga, Revaoch andre Stæder, nemmelige 6 Rdl. for huer Læst, afskaffede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Den Kongl. Suenske Ambassadeur Græfve Oxenstierne er kommen til Wien den 10 Septemb. hafver sammestæds holt hans offentlige Jndtog den 10 Octobr.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Den Kongl. Suenske Envoye til Kongen af Polen Herr Lilienhoch hafver faaet Befaling paa hans Hiemreyse at begifve sig tilbage, igien af Warschaw, och fortøfveder, indtil Kongen af Polen kommer tilbage igien af dette Fældtog. Derimod hafver den Suenske Resident, ved det Chur-Brandenburgiske Hof Herr Wangelin, som følgede med Hæren til Strassborig, faaet Befaling at begifve sig hiem, hvorfore hand och hafver taget Afskeed hos Chur-Førsten. Rigens Fældt-Herre Wrangel kom til Pommern den 1. Octobris men huort hen Krigs-Hæren skal gaae och hvor snart, er ubevist, uden alleeniste at Pariser Brefve mælde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
at Marquis de Vitry hafver faaet Ordre af Kongen af Frankerige at gaae ad Pommeren til den Suenske Hær, och Berliner Brefve af 17. Oct berætte at Kongen af Suerig hafver giort Ansøgning paa et Chur-Før steligt Hof om fri Pass igiennem samme Chur-Førstis Lande.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Tydskland. Fast alle Wiener Brefve mælde om et grueligt Forræderie, som var anrættet imod det Kæiserlige Huus och nu nyligen er aabenbaret, men uden alle Omstændigheder. Pavens Sendebud hafver været til Forhør hos Kæjseren, raad hannem til paa Pavens vegne at giøre Fred med Frankerige och føre hans Krigs-Hær imod Tyrken, huilket Kongen af Polen ved en Skrifvelse hafver och giort Ansøgning om.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Chur-Brandenborig gik ofver Rhinen ved Strassborig med hans Krigs-Hær, som er 18000. Mænd stærk, och hafver 50. Stykker hos sig, den 3. Octobris stødte til de Alliirte, och besatte tillige med dennem Turaine och hans Hær, som stoed i god Fordeel imellem Wasselheim, Marlein och Kochersberg, den 8. Octobris, saa det hafde været bemældte Turaine umueligt at undkomme, dersom Bourneville efter Chur-Brandenburgs och de andre Generalers Raad hafde gifvet hans Samtykke der til, at de strax hafde anfalden den Frandske Leyr, men i det hand opholdte det Dagen ofver och om Aftenen først gaf hans Minde der til, at mand om Morgenen der efter skulde paa tre Sider antaste den Frandske Leyr, fik Turaine Leylighed til at forsee sig om Natten i en stor Taage, och hafver nu sat sig, i langt større Fordeel end tilforn, paa den anden Side Soor ved Babern, hvor ofver Chur Brandenburg ey lidet besuærger sig. Jmidlertid hafver Bourneville paa Keyserens Vegne befalet de Elsassiske Stæder at væbne sig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Hertugen af Lothringen, som af Franckfurt 7 Octobris berættis er indbrudt ved Markkirken i Lothringen med 6000 Mænd. Hertugen af Saxen-Lauenburg er giort til General Leutenant ofver Rigens Krigs-Hær, som blifver i det ringeste 12000 Mænd stærk, och Herren af Leyen, som er Commendant i Ehrenbretstein, til General Major. Hertugen af Zell er nu stødt til de Alliirte med den NederSaxiske Krædsis Auxiliar-Folk. Lüneburgerne føre deris Korn ad de faste Stæder.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Hans Høj-Førstelige Naade af Holstein-Gottorp var den 29. Septemb. som af Hamborrig be rættis, kommen tilbage til Eklenførde fra Suerrig. Samme Første er af Rigens Hof-Raad til Wien, Ce ii. den den 9. Septembr. tildømt inden tu Maaneders forløb at fyldestgiøre, den i forleden Aar 1673 den 10 Julii afsagde Dom imellom hannem och hans Høj-Førstelige Naade at Holstein-Pløen, anlangendis den Oldenburgiske Arf.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Frankerige. Der vorde saa mange græbne och satte af Roans Partie, at alle Fængseler ere snart opfyldte af dennem, iblant huilke den Suitzerske Øfverst Stoupa och er, som tilforn hafver været Commendant i Utrecht for Kongen af Frankerige. Til deris Rætter gang er et særdeelis Kammer indrættet, som bestaar af fleere end tredive Raads-Herrer, och Pompone forfatter deris Forseelse i en Manifest, som skal stillis den gandske Verden for Øyne. Der ere ny Jndkomster for Skat-Kammeret i Frankerige efter Kongelig Befalning af Commissarierne indstiftede, och dersom Kongen af Frankerige ikke kand faae en berømmelig Fred, da skal Krigen holdis ved lige endnu i tu Aar, och Skat-Kammeret den Tid ofver, foruden de ordentlige Paalæg, hafve at indfordre til indvortis Bekostninger paa Krigen 200. Millioner, och til udvortis Omkostninger 80. Millioner. Conde hafver ladet en Placat forkynde i de forrige Kriger indtagne Nederlandske Stæder, at huer Bonde skal begifve sig til hans Gaard igien och tilsagt dem tre Aars Frihed, och huilke, som ikke hafve at faae de skulle faae saa meget de hafve fornøden af Magazinerne, hand gaar self hiem til Paris, men Fældt-Marskal Humiers skal i hans Stæd blifve hos Krigs Hæren. Due de Luxemborig fører, som der siges, Turaine nogle 1000. Mænd til Hielp af denne Hær, saa skal och Crequi være stødt til hannem med 12000. Mænd af ArriereBannen. Turaine staar paa hin Side Saar, som af Strassborig berættis och fortøfver forberørte Undsætning. J det Slag, hand hafver holt ved Strassborig, tilegner hand sig Seyervindingen, men vedgaar det aabenbarligen, at den hafver været heel blodig, huilket Brefve af Zabern och Hagenau stadfæste, i det de sige, at der er ingen Ende paa den Elendighed, der er iblant det saarede Frandske Folk, som i tusinde Tal er indlagt paa dennem, thi samme falder hen som Støf.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
De Oprøriske i Messina holde endnu paa ny ved deris Fuldmægtige an om mere Folk til Undsætning, huilket er dennem tilsagt, huis det ey skal vorde forsildig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Spanien. De Oprørsk til Messina finge det Castel St. Salvador ind den 19. Aug. hafve siden faaet 4. Stæder paa deris Side, och lade adskillige Stæder om Staden befæste af Frandske Ingenieurer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Den Spanske Fældt-Herre Gennarrotil Malazzo bruger sig imidlertid af ald Magt imod dennem, og som hand hafde bemægtiget sig to Stæder næmelig Ramatta och Colli imellom Messina och Malazzo Malazzo och drefvet de Oprørske af dennem och vilde antaste den tredie Stæd, som de Oprørske hafde inde, drefve disse, hannem meget mandeligen tilbage, hvor ofver de Spanske lode sig forskrække och gafve sig paa fluct, och af dennem blefve slagne hen ved 300 Mænd. Siden skal endnu et Slag være staaet iblant dennem, hvorudi meget Folk er needlagt paa begge Sider. Brefve af Madrit berætte, at disse Oprørske, siden de til Lands och Vands ere af de Spanske besatte, ere blefne indbyrdis u-eens. Førend de finge nogen Hielp af Frankerige, lode de en Mølle bygge och en Tyrk paa den eene och Frandsoes paa den anden Side afmale och sætte disse Ord iblant dennem Huo som kommer først, hand maale først. Siden de hafve faaet Frandsk Hielp, hafve de ladet en Penge slae, af huilken der staar paa den eene Side en Ørn med Ofverskrift: Frihed, paa den anden Side 3 Frandske Lilier med Ofver skrift: Støtter sig paa en ny Luct. Der disse Oprørske for nogen Tid siden vilde lade en Høy springe, (som af Rom 19 Septemb. berættis,) af huilken Staden, kunde beskydis, stødte de, i det de graf vede, paa en Graf af Marmorsteen, paa huilken der stoed skrefvet: Dionysius af Spracusa. Der dette blef Raadet til Messina tilkiende gifvet, lode de Grafven aabne, och fant der inde adskillige Penge af Metal och Guld Klenodier paa to Millioners verd. De Burgundier hafve langt et andet Hiertelaug til Kongen af Spanien, thi tu Burgundiske Bønder, som af de Frandske blefve hengde, hafve, som de stode paa Stien, drukket hin anden til med Kongens Skaale af Spanien, og sagt sig at døe med en god Villie for hans skyld. Græfven af Horn skal være stødt til de Spanske i Roussilien med 6000 Hollandske Folk. Græfven af Montere hafver faaet Bagbud, at hand endu i tre Aar skal blifve ved Statholderiet i de Spanske Nederlande, u-anseet hannem tilforn var tilladt at komme hiem til Spanien. Den Spanske Krigs-Hær i Nederlandene er forlagt i Grændse Stæderne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Portugal. Den regierende Konge i Portugal, hafver været siug, men kommer nu nogenledis til rette igien. J samme Kongerige er en meget dyr Tid, och skal den Øe Tercera hafve forklaret sig for den forrige Konge Alphonso, som sammestæds været i Forvaring siden Aar 1669. och nu formedelst Indbyggernis Hielp skal være kommen paa fri Foed.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Engelland. Græfven af Clare foer den 14 Sept. fra Londen ofver af Diepe med en Kongl. Jagt, och som mand foregifver i Almindelighed, skal Kongen af Frankerige hafve gifvet Kongerne af Engeland och Suerrig Fuldmagt til at slutte Fred paa hans Side, som det dennem tilbørligen kand siunis at være, och vil samme Majest. være fornøyet, dersom hand kand kand veholde 3 Puncter paa hans Side. Hvorfor Kongen af Engeland hafver forfaret hans hæmelige Raads Meeninger och besluttet at Parlamentet skal er komme tilsammen før i April. indkommendis Aar. Der siges och, at en Placat forfærdiges, hvor i skal forbindes at ingen Engelænder eller Skotter maa fare paa Caperi med Frandsk Commission.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Vist er det at Kongen hafver befalet to Hollandske Skibe, som en Engelsk Caper, der foer med Frandsk Commission hafde opbract, at gifves frj.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Holland. Grave gik ofver den 15. Octobr. da Commendanten Græfve at Chamilly om Dagen tilforn, nogle Timer efter at Prindsen af Dranien hafde ladet nogle Granater kaste der ind, huor af de Belagdis Krud blef anstukken och Tilkiøbs hos Daniel Pauli. K. M. Boghandler paa vor Frue Kirckegaard. Huor ochsaa findis: Philippi Regelii Tolfaandelige Betænkninger, udi hvilke indeholdis skiønne trøstelige Bønner, saasom det rette salige Middel, hvor ved mand een naadig GUD, een rolig och glad Samvittighed, och endelig det ævige Lifs Krone erlange och beholde kand. GUD til Ære paa Danske udsat af N. M. Aalb. Nu paa ny med Fliid igiennem seet och første gang med 16, skiønne Kaaberstykker beprydet. sprang op, hafde skikket Gisseler i Leyren och begiærette at Dagtinge, huilket af Prindsen af Oranien blef samtykt och tilladt at Besætningen med 6 Stykker, huor paa den Frandske Kongis Vaaben stoed, och 12 Bagage Vogne, hvor paa Commendantens Tøy var, at drage der fra ad Mastrict. Stæden hafver været belagt siden den 4 Julii, i huilken Tid af de Beliggende mange Anfald, och at de Belagde mange Udfald ere gjorde, och meget Blod paa begge Sider er udgydet. Af Rochelle formældis at fem Hollandske Krigs-Skibe och sey Fløyter hafve bemægtiget sig det Kongelige Castel paa Søe-Siden af Arcades, och den Øe Canada hvor de hafve faaet stoer Bytte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-11-01
Dannemark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-11-01
Kiøbenhafn. Hans Kongl. Majest. reiste den 30. Nov. her fra, och vil self bivaane Mønstringen. som skal holdis med Ross-Tienisten ved Ringstæd her Siæland. Mons. Henning Meier, som er reist til Frankerige, og skal der være Extraordinaire Envoye. er af Majest. sat i Adelstanden, och kaldet Mejer-Crone. Hans Kongl. Maj. Raad och Resident udi Lübeck Monsieur Johan Hugo, Lent, som kom hid forgangen Maaned, er reist ad Lübeck igien. INum. 28. J Den 15. Novemb. var der udi Kloster-Strædet i en Bryggers Gaard Jld løs. Den 18. och 19. dito hafver her været en stærck Storm, samme Tid dref et Jslandsk Skiberum løst i Kallebo, och stødte tu af de Træboede need, som staae paa Langebroe. Tre af dette Salt-Compagnies-Skibe hafve været i Slag, med nogle Tyrkiske Søe-Røfvere, och drefven den m paa fluct, som der skrifves af Lissabon den 29. Septemb.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-11-01
Et andet det West-Jndiske Compagnie tilhørende Skib skal være kommen fra West-Jndien och indløben under Engeland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-11-01
De Jslandiske Skibe ere alle velbeholdne, mens samme med ringe. Od ringe Lading hiemkomne, for den stærke Vinter som der hafver været, hvor om er meldet forleden Maaned pag. 210.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-11-01
Sverrig. I. Majest. hafver holt General Mønstring ved Kønigs-Orth, som gik i nogle Stykker ulykkeligen af eftersom en deel tvert imod Ordre hafde laddet skarpt, och Musqueterne sprang for en deel, hvor af en Cornet er ihielskudt, nogle Soldater ilde saarede och en af Majestætens Lif-heste under General Major Mörner needskudt. Derforuden som nogle Ryttere skulde ride ofver en ny Broe, som var ved samme Sted slagen ofver en Strøm, brast Broen med dennem, saa 7 Personer med deris Heste druknede. For det tredie fløy en Kongl. Jagt, som var lad med Ammunition och andet Redskab, op formedelst en Bods mands Uragtsomhed, som i det hand stoed och drak en Pibe Tobak, loed et Stykke tændt Lunte falde fra sig i en Tønde Krud. II. Hafver samme Maj.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-11-01
den 3. Nov. ladet en Placat opslaae, at ingen, som ikke er giørligen i Conens Tieniste, skal bære Degn. III. Den Svendske Hær i Pommern forsamlisved Stettin paa den længe omtalte Lejer Plads; Artilleriet, som sammesteds i Leyren findis, bestaar af 4 halfve, 4 trefierdings Cartouer, nogle Fældstykker och Mørser med deris Tilbehøring, 6000 Mænd Dragoner, Ryttere och Foedfolk, som gaae ofver fra Bremen igiennem Lüneburger Land med 2 Stykker och 200 Vogne, skulle støde til dennem. Græfve Ottho Wilhelm Königsmark, som hid indtil hafver været i Frankerigis Tieniste, er hiemkaldet och skal være FældtTøymester hos samme Hær, Fældt Marskal Helmfeld skal være dødelig siug: General Fældt-MarskalLeutenant Wrangel kom den 11. Novembr. til Hannover, gaar der fra af Zell. IV. Græfve Oxenstiern skal i anden Forhøring til Wien hafve begiæret, at Freds handlingen maatte igien blive foretaget och imidlertid maatte giøris Stilstand; gjort Forbøn for PrinWilhelm och de Evangeliske i Ungern. det første blef samtyckt, det andet indsat til de Alliirtes Behag, hvad der er om det tredie, faar mand med Tiden at vide. V. Her Ehren stein hafver til Haag faaet Giensvar paa hans indhændede Memorial, at Staterne saae gierne at en allmindelig och for alle Parter fornøyelig Fred blef gjort, och at de i sær uden deris deris Alliirtes Samtykke kunde intet slutte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-11-01
Frankerige. I. Prindsen af Conde och det Kongl. Huses Garder ere, som ofver Cobolentz berættis, hiemkaldte af den Aarsag, at Adelen i Frankerige ved 30000. Mænd vilde flye den Ridder af Roahn paa fri Foed, och samme Garder derfor skulle være forlagde paa Landet omkring Paris. Men det er merkeligt, at en Hermand af Bretagne som var af Roahns Medvidere och forgiefs eftersøgt, stillede sig, der hand ikke kunde findis, selsvilligen ind hos Ridderen du Guet och blef strax sat i Fængsel. II. Majest. vil til indkommende Nyt Aar giøre ny Hertuger, Førster, Marskaller och Riddere. III. Den Kongelige Legat i Schwitzerland hafver begiæret af Zürich och Bern at de ville kalde deris Folk hiem, som ligge i Strassborig och tilskynde de andre Stæder at hafve Omsorrig for Sunegaus och Ofver-Elsassis Beskyttelse, efter deris oprættede Fordrag. Men der blef svaret, at det første kunde ikke skee uden Strassborgernis Samtykke, det sidste finge Cantons Herrerne først at forsamlis om. IV. Valbelle er hiemkommen igien fra Messina om meere hielp; Kongen hafver beor beordret en stor hob Hermænd at drage did: Och som hand hafver taget samme Stad lige ved andre hans Underdaner i hans Beskyttelse, da skal hand Aarligen hafve af den 100000 Croner at opbære. V. Rivet hafde foregifvet at der kunde giøris en Graf fra Briare til Versailles Kongen lod Angifningen forfare och befant det angifne at være u-mueligt VI. Turaine forlod hans Leyr ved Wasslenheim (hvilket Strassborig tilhørendis Slot blef af Turaine besat med 300 Frandsoser och strax der efter indtagen af Chur-Brandenburg) med saadan hast och Forvirring, der hand gik af Zabern och Ditweiler med Folket, at de Tydske finge en temmelig Forraad af Vaaben och Proviant i hans Leyr, som de Frandske kunde ikke saae Tid til at tage med sig. Bemeldte Frandske Feldtherre staar endnu i hans Behold paa hin Side Saar. Men Adelen af Arrier-Bannen, som var stødt til hannem, gaae ilde til freds hiem igien. Turaine self hafver med 30000 Heste bespeydet den Tydske Leyr, och blef same Tid Crusolle en fornæm Herre, af Frankerige needskudt af de Brandenburgiske. Hans andre Anslag hafver Chur-Brandenburg hidindtil forhindret, Nu siges der, at der ved Metz skal op rættis en Frandsk Krigshær af 20000 Mænd, och at Broen ved Philipsborig er gjort færdig igien, til hvad ende lære. Tiden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-11-01
Spanien. I. De Spanske hafve forladt Roussilien saa nær som Cette och Coll de Perpetuis ofver det Oprør til Messina, som er blefven saa stort at de Spanske nu hafve nok dermed at bestille. De Spanske Galleyer, som skulde undsat Salvador, blefve 4 gange drefne tilbage af Storm och Uveir, och kom ikke fra Barcellona til Sicilien, førend 2 Dage efter at St. Salvador var med 600 Mænds Forlissning af de Oprørske och Franske indtagen. De Spanske hafve imidlertid indtaget S. Placido, som ligger 12 Mile fra Catana och faae nu stor Hielp til sig af Neapoli och Meyland. II. Den Spanske Sølf-flode er hiemkommen med 14 Millioner Sølf och 2 Millioner Guld III. Efter Pariser Brefvis Jndhold reyse mange Adels Personer der fra til Madrit och ville see Kongens Cronning af Spanien, huis Fødsels Dag blef høytideligen holt til Bryssel den 25. Octob. paa hvilken Tid samme Majest. traad i hans 14 Aar. IV. De Frandske til Cortryk hafve haft et Forræderie for mod Damme, men Forræderen blef græben och hængt til Brygge. V. Spanien hafver och nu antagen den Engelske Underhandling, saavelsom de andre Alliirte, hvad ende det nu vil tage, med Freds-handlingen staar til at fornemme. PortuPortugal. I. Der føris tvende Berætninger udom Alphonst forrige Kongis af Portugal Gienkomst fra Tercera med 30. KrigsSkibe til Lissabon, thi nogle mælde at hans Broder Regenten i Portugal Don Pedro lod hannem hendte did, der samme var saa svag, at mand tvilte om hans Lif, paa det Regieringen skulde ikke kome i fremmede Hænder: Andre sige det at være skeed til den ende, at mand vilde lade hannem see Land- och Søe-Militien, paa det hand ikke skal nogen Tid tænke til at komme til Regiæringen igien. Jmidlertid hafve alle høye Betienter aflagt deris Besøgelser hos hannem paa det Slot Lintra, hvor hand er indloseret. III. De Algieriske Søe-Røfvere giøre stor Skade under Portugal och iblant andet hafve de borttaget 2. Skibe, et af Port och et andet af Brasilien, som vilde til Lissabon och et stort Krack-Skib, som vilde ad Ost-Indien och blef confoyerit af et stort Krigs-Skib med 60. Stykker, thi det hendte sig der Orlogs Skibet vilde forsvare det andet, at der kom Jld i Krudeoch Skibet sprang op, saa Kracken blef taget. Men tu Tydske Fregatter hafve under samme Kongerige slaget 2 Algieriske Røfvere Skibe och ført en hob fangnTyrker op til Lissabon, hvor ofver de af Regenten med store Foræringer ere begafvede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-11-01
Engeland. I. Som Oprøret i Skotland ikke var aldeelis stillet och mand erfarede nogle høye Personer sammesteds at være Aarsag der til, lod Kongen samme gribe. II. De Algieriske Søe-Røfvere hafve och brudt Freden med Engeland och taget nogle Engelske Skibe op, mand meener i Engeland at det och snart skal komme til brud imellom samme Røfvere och Frankerige. III. U-anseet Pariser Brefve berette, at der ere store Vexeler komne fra Hoffet i Frankerige til Kongen af Engeland, och andre, at de Engelske begiære alt for strænge Poster i det, saa kaldede Ost-Jndiske, Reglement anlangendis trafiquen sammesteds, saa kunde de fra Engeland hiemkomne Hollandske Gesandter dog ikke noksom berømme Maj. af Engeland Hiertelaug imod Holland, ja en deel Brefve ville forvisse, at der er et Giftermaal for hænde imellom Prindsen. af Oranien och Hertugens af Jork Daatter Prindses Ladii Maria, och at Græfve Ossery och Arlingthon skulle derom være overkomne til Holland. IV.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-11-01
Kongen af Engeland skal hafve indgaaet et Forbaand med Kongen af Sverrig til Vold och Vern.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-11-01
Holland. I. Den 4. Novemb. er Prindsens af Oraniens Fødsels Dag høytideligen holt i Haag. Den 7 Novemb. hafve General Sta Staterne bekræftet Prindsen af Oranien General Capitein- och Admiralskabet ofver alle 7 Provintzer paa alle hans Efterkommere paa Sverd-Siden. 11. Grave gik ikke ofver, som sidst omrørt er, fordi de Belagdis Krud sprang op, men meere fordi Folket var udsvækket och manglede Medicamenter; de Hollandske finge der inde 379 Metal slykker (hvor iblant 44. med Frandsk Vaaben paa, och af dennem finge de Frandske 22. med sig efter Accord) 18 Jernstykker, 2 Mørser, 2000. Musqueter 470000 Stykke Kugler, 40000 Pund Bly, 320000 Pund Lunter, 750000 Pund Krud, 1000 Pund Salpeter, 8 Petarder, 40000 fyldte Haandgranater, 10000 ufyldte Haand granater, 40 Tønder med Granater til at rulle need af Voldene, 375 allehaande Slags Bomber, 25000 Begkrandse, 400 allehaande Slags Fyrbolde, 200 lange Fyrkugler, 70. Tønder Søm, 25. Tønder Øxer, Biler och dislige och 20000 Stykker allehaande Haandridskab, 70. Sække Salt, 400. Sække Haure, 8000 Maader Korn och andet, stort Forrad, som er alt for langt her at indføre. De Frandske Stykker hafve Staterne foræret Prindsen. Men en Engelænder hafver til Haag paafunden et Slags Jernstykker, som skulle være lige saa dygtige og beqvemme som Metal Stykker, och af tre, som hand prøfvede, udstode de tu deris Prøfve med 3 dubbelt Ladning nemlig 18 Pund Krud, det tredie sprang i tredie Løsen. III. General Farioer stødt til de Keyserlige med 4000 Hollandske Folk. Der blifve en deel Regimenter af det øfrige understukket och ny Regimenter huerfvede. Rytteriet blifver indqvarteret i Gelderland och Ofver Yssel. Grændse-Fæstningerne blifve i beste maader forsiunede. VI. All Floden er hiemkommen; Rytter udrættede intet i West Jndien, hvorom med gifven Leylighed vitløftigere Tromp vilde uden Prindsens och Staternis Ordre ikke følge de Spanske til Messina, ey heller Græfven af Horn, om endskiønt Brabandske Brefve meldte det, støede til de Spanske i Roussilien, hvor ofver Dronningen af Spanien hafver besværget sig hos Prindsen af Oranien. Capitein Mittellands Skibe hafve udstaaet en 14. Timers Orcan paa Hiemreysen af West-Indien och Vice-Admiral Bastienssøns Squadron hafver lidt stor Skade af Storm och Uvejr under Frankerige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
Kiøbenhafn. Tom Ross-tiennisten. den 30. Novembr. mødte Hans Kongl. Majest. ved Roskilde, blef den i højest bemældte Majest. Nærværelse, som samme Aften kom tilbage igien. til Byen, mønstret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
Den 4. Decemb. om Aftenen er den Spanske Extraordinaire Envoyes Don Balthazars de Fyen Majors Frue forløst med en ung Daatter. (Num. 29.)
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
Den 5. Decemb. er Hans Kongl. Majest. Extraordinaire Envoye til Sverrig, Fri-Herre Jens Juel der fra hiemkommen. Hans Høy-Førstelige Naadis af Cell Extraordinaire Envoye Herre af Marienholt hafver taget Afskeed ved det Kongl. Hof och hafver begi det sig paa sin Hiemreyse.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
J ligemaade er Hans Maj. Raad och Resident til Frankfurt ved Main, Mons-Ort reyst her fra.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
Efterat den Chur-Førstelige Brandenburgiske Resident Mons. Ee Mons. Brand hafde ved Hoffet, kundgjort den Brandenburgiske Chur-Prindses dødelige Aff gang, hafver Hoffet taget Sorge Klæder paa den 25. Decembris.