Berlingske Tidende, 1810-09-07
de 25 Nov. 1809 Nr. Bathurt, Ambassadeur accredito de Angleterre L. a la cour de Vienne, a disparu a Perleberg en Prusse. II a gule cette place a pied, aver pen d'argent, mai mani de ses lettre de circan, ces. Sa montre stalt argente, nom de Thorloger Hamlet Nr. 1059. son rachet eft a reconnoitre par les moes. Tiens ta for et les armes de la familie. Fent etre quil sleft embarque dan, un visseaa, aul 2 ere pris om deten a cause de commerce dentrel ppe. Dans ce cas iktroit bien possine que Nr. Bathurst ne lest paa nomme da tant, om peut tre seulement saus son nom femt de Koch. Naus esperons que 12 description sous joint de sa personne faallitera les recherches. Sa nauteur eft de 6 pieds 2 au 3 pouces d'Angleterre, des bons dents, bruchepromimente, yeur dan blen profond, elles ners, domt le rester fairparaitre les veur nours, cheveur chataigne sons, quise bouclent antour de satte. Il tient sa tere en pen baisse et a en pen de negligende dans sa demarcher til parle souvent a for meme, sa voir et pleine et tremilodiguse, til parle le gree et le latin comme il faur, le francais aves facilie, il enten Allemand er le parle an pen II faut ajauter a celque Nr. Bathurst : quitte Perleberg dans une tres grande agitation desprit, et plein de peur d'ere pourvivi par les ennemis, que peutretre par la solitude de ses somstrances, cette agitation a augmente dun tedegre, qulelle ressemble i une alisation d'espris, Aar 1801 drog Augustinus Cinabel Bangsund, en Søn af Enken Maa A dame Karen Maria Bangsund, fra Talvig, i Vestsindmarken i Norge, og begav sig i August Maaned samme Aar, som Ungmand, til Søes med Capitain Asmus, eller Rasmus Jessen fra Flensburg, førende Skib for Rederen Styersammesteds. Derefter foer bemeldte Augustinus Cinabel Bangsund for Reden Lorenz Lassen ligeledes fra Flensburg 185, i hvilket Aars October Maaned han tilskrev sin Moder fra Kiøbenhavn, at han skulle gaae for sidstnævnte Rederie, som Understyrmand til Lissabon. Siden den Tid har man aldeles ingen Kundskab havt om ham, enten han var levende eller død. Da hans fattige, men derhos hiertelig omme og albulde Moder, saavelsom hans inderlig elskte Søster, Carolina Kirsting Bangsund endnu er i Live, nære de varmt, ja brændende det Ønske, at han enten selv ville underrette dem om sit Opholdsted jo før jo heller, eller dog nogen Anden ville være saa menneskekiærlig at give dem Oplysning om, hvor han maatte befinde sig, om han er levende eller død, da de saa uendelig længes efter at faae Kundskab om ham. Jiær anraabe de herom allerindstændigst Rederierne, Stur og forenz Lassen i Flensborg, eller deres Capitainer, Bekiendtere og Venner, behende dem findrig og omtfølende at betænke at det ligger dem ubenævnlig nær om Hiertet at faae tilforladelig Videnskab om den eneste og kiereste Søn og Broder, og at de vil giengielde deres visse Kundgiørenhed i disse Blade, med deres hele Siels allerinderligste Velsignelse. neral=Krigskommissair Schmidten har i Tillægget til Statstidenden, E. No. behaget at advare mig om, at aflægge Rigtighed for den mig anfortroede Administration over hans Gaard og Gods, Lundbyegaard i Sielland, for min Tienestetid, fra 1ste Maji 1808 til 1ste November 1809. Dette foranledige mig til i de offentlige Tidender igjen at svare: at mine Regnskaber er bleven aflagt, der første fra 1ste Maji 1808 til Aarsdagen 1809. Den 27de Julii f. A. og hvorfor jeg har hans Qvittering, det andet for det sidste Halvaar blev afleveret ved min Fratrædelse fra Tienesten. De Antegnelser som er mig givet i me Regnskaber er besvaret og afsendt til General=Krigskommissairen den 15de December sidstleden og fra den Ti til April Maaned 1810 jeg forlod Nærves (hvor jeg opholdt me for at afvarte General=Krigskommissairens Dessition m.v.); jo giædes har jeg aldeles intet hørt fra ham, førend nu jeg seer mig, formodentlig af Skadefroehed, i de offentlige Tidender advare om Rigtigheds Aflæggelse. Fandt jeg det ikke for Pligt, da skulle de offentlige Tidende er blive Stædet for mit Svar ; jeg taler derfor ikke meere er end hvad jeg er nødt til, da jeg mener der gives anden Vei at gaae end den Schicaner, hvis Ting skulle være uafgjort mellem General Ligskommissairen og mig. Randers, den 27de August 1818. Mumsen.