Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-11-24
Her finder den Græske Søemagt en fuldkommen sikker Station og en fast Basis, hvorfra den kan overere imod den Tyrkiske Flaade, som er undkommen til de Joniske Vande. Det har den ogsaa allerede betient sig af; thi man veed, at den Græske Flaade er løben ind i Havnen. Den Tyrkiske Flonde. derimod har efterat have opbrændt Staden Golaxite. forladt Patras og lagt sig paa Rheden af Zante. Den frygter formodentlig for et Angreb af den GræsteFlaade og man seer med Begiærlighed et Søeslag inde. Man vil vide, at den anden Afdeling af den Græske Flaade blokerer paa nye Dardanellerne og forhindret at Tilførsel til Hovedstaden, hvorfor der ogsaa i en Hast bliver udrustet en nye Afdeling af den Tyrkiste Flagde i Constantinopel. Man veed nu, at det Græske Admiralitet paa Hydra bestaaer af Theodoros Mexos fra Plara, Lazaros Konturioli fra Hydra og Apostolos Nikolaos fra Spitza. En Søn af denne Sidste af samme Navn tilligemed Jubart, Alexis, en Svigersøn af den herolske Bubling, og Argyro commandere den Græske Flande. Man læser i den Petersborger Avis følgende interressante Efterretning om Grækernes Øvelse i Søefarten: Grækerne, hedder det, ere nu de første Fragtskippere i Middelhavet. Forat befrie Sønnen for Kopfftatten (Karadsch) giver den Græske Fader ham gjerne i Lære hos en Skibscapitain som farer paa Middelhavet. Grækerne kiende Farvandene og de farlige Storme i de snevre Fiorde i Middelhavet langt bedre end noget andet Folk. Den Svenske og Danske Fragtskibsfart aftager hvert Aar mere og i samme Forhold tiltager den Græske. Selv i Havnene Marseille, Barcellona og Ragusat sees intet Flag hyppigere end det Græske. De Græske Skibe gjøre aarligen 2 Reiser mere fra Levanten til de Christelige Havne end ande Nationer; dette kommer deels af, at Skibene ere saa godt bemandede og deels af, at de efter en gammel Skik slippe hurtigere ud fra Qvarantainen naar de seile fra Havne som Genua og Marseille. Grækerne frygte langt mindre for Pesten og miste dog langt færre Folk deraf, fordi de hurtigere losse og lade i de smittede Havne, og saa siden oppebie Tiden naar, kunne afseile ude paa Rheden, hvor det er fundere. Hertil kommer at Matroserne faae kun en ringe Løn, at deres Kost er simplere, og derfor lettere end hos andre Nationer, at de ikke behøve meget Forraad af mange stærke Drikke, fordi Nationen ikke er hengiven dertil; endelig fordi de raae Skibs materialier ere ligesaa lette i Tyrkiet som Daglønnen. Da Grækerne saaledes have faaet næsten hele Fragthandelen paa det sorte Hav og Middelhavet i deres Hænder, er den Græske Nations Civilisation stegen i de sidste 30 Aar paa en saa paafaldende Maade, at de nu have lært at sætte Priis paa de Christelige Staters Frihed. - Ueenigheden imellem Tyrkerne og Druserne er nu bleven bilagt. – Fre Egypten meldes, at Mohamed Aly er ankommen til Alexandrien seilendes paa den nye Canal; der har han modtaget flere Tatarer fra Constantinopel, ved hvilke Divanet har forlangt af ham, at skynde sig med at afsende Levnetsmidler til Constantinopel, hvortil denne Stad høilig trænger; at lade udruste mod Grækerne flere Skibe foruden de 16, som han allerede har afsendt, og endelig at afsende Tropperne til Tyrkernes Understøttelse paa Morea. Jmedens Vicekongen opholdt sig i Staden, gjorde endeel af Garnisonen Oprør og truede de Christnes Personer og Eiendomme; men han sendte strax andre paalidelige Tropper imod dem, som bragte Orden tilveie. Han lod nogle af Oprørerne halshugge, andre drukne, og Resten afsende til Tyrkiet. For at beroelige de Christne i denne Stad, har han svaret ved sit Skiæg, at han ikke vil forlade Alexandrig førend Stridighederne imellem Tyrkerne og Grækerne ere bragte tilende. Man veed, at der blev engang subskriberet i Londen paa et Sølvservice til Dronningen af England For den indkomne Pengesum vil man nu oprette hende et Mindemærke i St. Paulskirken. – Det var en Adjutant fra den Nederlandske Overstatholder, som bragte den glædelige Efterretning til Haag, om Erobringen af Palembang, hvor General de Cock landede den 26de Julii foran Pallastet, og Sultan Budarudin overgav sig imod det Løfte, at man vilde skaane hans Liv. Angrebet den 20de Juli mislykkedes, fordi da allerede en Kanonbaad var trængt ind imellem Pælene, og 300 Mand allerede skulde til at lande, saa bleve Tougene skudte bort paa forskiellige Krigskibe, saa at de kom til at drive ned af Strømmen, hvorved Fregatten Van der Verf blev udsat for hele Fiendens Jld; men den 24de lykkedes Angrebet fuldkomment.