JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-11-14
ved Proclama af 21de f. M., som er læst ved vedkommende Retter, ere Bide, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Aftægtsmand Rasmus Hansen i Baarup, Kirke=Eskildstrup Sogn, Holbek Amt, og dennes forhen afdøde Hustrue Anne Arildsdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret, da et herved endvidere bekiendtgiøres. Rese 3 Tudse Herreders Skifteret, den 4de Novbr. 1831. D. T. Lawæz.
Berlingske Tidende, 1831-11-14
Ved Proclama af 2den dennes, som er læst ved vedkommende Retter, ere som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Jndsidder LarsJasen i Biergade, Holbeks Amt, og dennes forhen afdøde Hustrue Mette Hansdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Meerløse og Tudse Herreders Skifteret, den 4de Novbr. 1831. D. L. Lawæs. alle de, som formere 4 høre noget at fordre i ved Orden digangne haA. derofficeer af Kronens Regiment, Frederich Vildeels Engen brechtsens Boe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret, inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer Helsingørs Skifteret, den 5te Novbr. 1831. J. A. Stenfeldt. C. B. Røgert. F. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1831-11-14
Bekiendtaistelse. Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa den heri Byen ved Døden af gange Anne Catrine Engelbrect, senest gift med en Christen Nortensen i Aastrup ved Albe, indkaldte at melde sig inden 12 Uger for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved bekiendtgiøres paa den ved Placaten af 2den Juni 1819, 3. 2, befalede Maade. Assens Byefogedcontoir, den 21de September 1831. Sundorph.
Berlingske Tidende, 1831-11-14
2 følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 1ste d. M., som i Dag er laved den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret der i Staden, og som vil blive læst ved Retterne paa de danske bestindiske Eilande, indkaldes herved alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i afgangne Commerce-Jntendant Jens Friedenreied Hages og efterlevende Enkes, Naria Sophia Hage, født Risvini, fælleds Boe, samt hos det af benævnte Afdøde brugte Handelsfirma J. F. Hage et Compagnie, sub poena præclusi et perpemi allentii, med 6 Maaneders Varsel, forsaavidt de boe og opholde sig paa de danske vestindiske Eilande, og med Aar og Dags Varsel, forsaavidt de opholde sig andersteds, til med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for os, der som enanteres testamentii og Skiftecommissarier, behandle ovennævnte Boe, at anmelde og beviisliggjøre, hvorhos tilkiendegives alle Vedkommende, at Sessioner i Boet afholdes den første Mandag i hver Maaned, om Eftermiddagen Kl. 5, paa undertegnede Major Friedenrichs Bopæl paa Vestergade Nr. 42. Kiøbenhavn, den 7de November 1831. P. Friedenreich, Jydtmann, Major og Viinhandler. Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Procurator. Helle De, som maatte have nogensomhelst Fordring i Stervboet efter Selv A eierhuusmand i Næsbye paa Ourøe, Jens Nielsen, og forhen afdøde Hustrue, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, samt at lagttage deres Tarv under Boets Behandling. Frederikssund, den 4de November 1831. Jansen, constitueret.
Berlingske Tidende, 1831-11-14
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst i Walle I Stifts Birkeret, og i den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i afgangne Amtsprovst, samt Sognepræst for Herfølge og Sædder Meni heder, Mathias Frederik Georg Bøges og efterlevende Enkefme Wictorine Juliane, født Fogt, fælleds Boe, indkaldede med tolv Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og bevise deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Walløe Stifts Birkedommer=Contoir i Herfølge, den 7de November 1831. Nobr.
Berlingske Tidende, 1831-11-14
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere 2 Creditoren i Stervboet efter den heri Byen ved Døden afgangne Enke efter Sognepræst Lindahl, født Ziers, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Nakskovs Skifteret, den 3die November 1831. Pontoppidan. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1831-11-14
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere 2 Creditorerne i Stervboet efter den paa Kallehaugegaard ved Døden af gangne Tienestekarl Niels Jensen Büller, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som den ordinaire Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Nakskov, den 3die November 1831. Pontoppidan. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Os elskelige Æ Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Dit Vores Cancellieraad og Herredsfoged Peter Friestedt af Vor Kiøbstæd Odense udi Vort Land Fyen, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning vilge og tillade, at bemeldte Cancellieraad og Herredsfoged Peter Fri og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed be og Daas Varsel, i den danske Statstidende, den Altonaiske Mercur samt stedt ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aade fyenske Aviser, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand af for ham at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden, fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, efter Forordningen af 20de Februar 7717, forbeholden, og skal saadan ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som den var skee, Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme den hører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 29de October Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Nontad. ørsted. R. Lange. Hansen. Jacobsen. Bevilling for Cancellieraad og Herredsfoged P. Friestedt til a Jfølge forestaaende allernaadigste Bevilling indkalder jeg herved, sub poen Proclama i Aviserne at indkalde sine Creditorer. nævnelse, med deres havende Krav at fremkomme og for mig, inden den præclusi & perpetui silentii, alle mine Creditorer, af hvilkensomhelst Bei Bevillingen foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre. Odense, den 20de October 1831. Peter Friestedt. Hi Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og be vo, som har Noget at fordre efter afdøde Krigsraadinde Zwergins der viisliggiøre samme for mig, som Skifteforvalter. Kierteminde, den 2den November 1831. Thaulov.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Fra den Polske Grændse, den 29de Octbr. Efter alle Rygter, hersker endnu den største Forbittrelse i Petersborg imod Polakkerne, og det vil vorde vanskeligt for selve den ædle Keiser, med den bedste Villie, at indrømme Polen de Fordele, som Tractaterne sikkre det, og hvis Fuldbyrdelse Magterne fordre. Man forsikkrer, at det Gammel-Russiske Partie bestræber sig særdeles for at annihilere Polakkernes Fordringer i det paastaaer, at om end Forpligtelser bleve indgaaede mod Ruslands Jnteresse i Wien, ere disse dog ophævede ved Jnsurrectionen og ved den polske Rigsdags frække Decret om Keiserens Thronafsættelse. Foruden Tabet af politiske Privilegier vil Polen maaskee ogsaa lide et føleligt Tab i industriel Henseende; dets Handel paa Persien vil vist indskrænkes ved en forhøjet Transit told. Under Krigen i Polen have Fabrikanterne i Moskau havt megen Afsætning i Persien, forhen kunde de derimod ikke concurrere med Polakkerne paa Grund af den forrige lave Transittold, da Productionen af slige Fabricater kun gaaer langsomt og maadeligt fra Haanden i Rusland, af Rangel paa flittige og duelige Arbeidere, hvilket ikke var Tilfældet i Polen, hvor man altid, paa Grund af Tydsklands Nærhed, kunde have Lygtige Manufacturister. Man paastaaer, at Kjøbmandsstanden og Oldermændene for Laugene i Moskan have indgivet en Forestilling til Keiseren, for at bede ham om Opretholdelsen af de Fordeele, som tilfældigviis vare blevne deres Handel til Deel, og at beskytte deres Forbindelsen med Persien, ved at tilbageholde de Polske Fabricater. Bevilges denne Ansøgning, fordi Finantsministeren indseer, hvor nødvendigt det er, paa enhver Maade at fremme Udførselen fra Rusland, for at afhielpe Finariserne, saa have Polakkerne kun lidet Haab om at oprette det Tab, som de have lidt ved den sidste ulykkelige Krig, og atter at see Handelens og Jndustriens Flor Mange Russer nære den prange Mening, at kun den store Velstand, som herskede i Polen, gjorde det mueligt for Jndvaanerne, saa længe at modstaae Ruslands overlegne Kræfter. Men ogsaa i ældre Tider har Nationens Heroismus constateret sig og bragt de tungeste Offte, naar Spørgsmaalet var om dens National=Uafhængighed. Af denne Grund - paastaaer man - skulle ogsaa alle Notabler og udmærkede Personer fjernes fra Polen, og, foruden den Ukasse, som fastsætter Landsforviisning for de Militaire, der ere flygtede til fremmede Lande, bør ogsaa alle de anseete Mænd, der have taget Deel i Revolutionen, føres til det Indre af Rusland. Saaledes fortælles, at General Krukowieck, med flere, ere transporterede til Smolensk.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Det bekræftes nu som vist, hvad for berettedes som et Rygte, at Hs. Majestæt Keiseren har udstædt en Befaling, at alle de, der ikke ere over tredive Aar og bleve dømte til Transportation til Siberien, og ikke have udstaaet nogen infamerende Straf ved Søddelens Haand, skulle stikkes under de russiske Linietropper.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Paris, den 5te November. I Dag var Petitionsberetning hos de Deputerede. Hr. Con elles afbrød denne, for at gientage sin, allerede eengang forebragte Klage over, at Præsidenten tillod, at Fremmede, som ikke hørte til Kammeret vare tilstede i samme. En Politie=Agent, der havde Ordre til at lure, skal nemlig være kommen ind med Hr. Casimit Perier. (Afbrydelse.) Præsidenten tilstod, at han for fjorten Dage siden havde faaet at vide, at en Politiebetjent havde listet sig ind; men han havde strax givet Ordre til at vise ham bort imidlertid kunde en saadan Persons Nærværelse udenfor Salen. være nødvendig og af Jnteresse for de Deputerede selv.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Fra Madrid meldes under 17de f. M., at Frankriges nye Vaaben nu var sat over Gesandtskabshotellet; uagtet dette ikke var skeet paa nogen paafaldende Maade, havde Politiet dog faaet befaling til at paasee, at ingen Jnsulter udøvedes og nogle til vort Gesandtskab hørende Personer havde virkelig allerede havt Ubehageligheder.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Kongens Reise er igjen afsagt.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Semaphore de Marseille melder fra Malta under 18de October, at et Skib fra Alexandrig havde, efter 25 Dages Sti lads, bragt den Efterretning, at Cholera, hvoraf 50,000 Mennesker vare døde i Ægypten, nu stærkt var i Aftagende, og kun omtrent ti Mennesker døde om Dagen.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Moniteuren mod siger Avisrygterne om at Ministeriet for Underviisningen og den offentlige Gudsdyrkelse skulde gaae ind og fordeles mellem Justits= og Handelsministerierne, og at Departementet for de skjønne Konster skulde forenes med Civillisten. En Skrivelse fra Modon af 4de October, altsaa kort for Capodistrias Mord, skildter Morea, som et fuldkomment Offen for Borgerkrig, paa alle Øerne og adskillige Punkter af Fastlandet har en afgjort Opposition dannet sig, da Præst.tens Autoritet var bleven utaalelig, og endnu kun flyttedes ved den russiske Admiral Ricords Bistand. Kalamatta indtoges den 15de September, af Mainotterne, som fordreve Regjeringens Tropper under Kolokothroni; Byen besattes imidlertid siden af 900 Franskmænd under Bataillonschef Barthelem Præsidenten protesterede imod Kalamantas Besættelse af Franske Tropper og forlangte, at den skulde rømmes. General Guebeneur vægrede sig udtrykkeligen, da han vidste, at en Reaction vilde blive følgen heraf. Præsidenten yttrede lydeligen sin Uvillie mod Franskmændene. De Hydriotiske Skibe, som reddede sig ved de Franskes Beskyttelse i den Fægtning ved Armyros, som de maatte bestaae med Russerne, ere under Hines Convoi bragte til Hydra.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Regjeringen har oprettet endeel nye protestantiske Præstekald. Handelsbreve fra Amsterdam omtale en ny Fordring, som Kongen af Holland gjør til England. Hs. Majestæt siger nemlig :"J Aaret 1814, erklærede det engelske Cabinet, at mine Stater, paa Fastlandet vare af et alt for ringe Omfang i Forhold til mine Colonier; det gav mig derfor Belgien til Bytte for det gode Haabs Forbjerg, Demerary og flere Besiddelser, som tilfaldt England og nu ere i dennes Eie. England vil nu, at jeg skal renontere paa Belgien; altsaa bør det gjengive mig mine Colonier. Nu fratager man mig Belgien; - bør mig da forholdes hvad jeg fordum gav til Vederlag derfor Det er her et almindeligt Rygte, at den 15de November er den bestemte Dag, paa hvilken de Portugisiske Refugies, der nu leve i Paris, skulle afgaae til Don Pedros Expedition. Nogle af dem begive sig directe til Terceira, andre til England, hvorfra de indskibe sig til de Azoriske Øer. Sandsynligen vil Don Pedro forlade Paris nogle Dage før den 14de November. - Derimod troe velunderrettede Personer, at Expeditionen vorder opsat, fordi Don Bebro ikke endnu er kommen til et fuldstændigt Resultat af sine Underhandlinger med Cabinetterne i Paris og i London, Saa meget er vist, at de Portugisere, der opholde sig i Bayonne, endnu ikke have faaet Ordre til at holde sig reisefærdige. Sentinelle de Bayonne melder, at H. M. Kongen af Spanien har udgivet en Forordning, ifølge hvilken alle Breve og andre hvilkesomhelst Sager, der komme fra Frankrige, skulle aabnes paa Grændsen, at Vedkommende kunne forvisse sig om, at Choler af ikke derved indføres i Spanien.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Den provisoriske Regjering i Grækenland, efter Capodistrias's Død, bestaaer af Kolokotroni, Augustin Jstrias (den Afdødes Broder) og Koletti.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Haag, den 6te November. Fra Breda skrives under 1ste d. M.: "Ved Vaabenstilstandens Udløb vare Belgierne i en saadan Frygt for et Besøg af Hollænderne, at deres Statholder i Limburg, hvilket ogsaa fortaltes i Brusselske Blade, forlagde sit Sæde med hele Archivet, Retten og Alt hvad dertil hørte, fra Tongeren til Lüttich. Men selv i Lüttich holdt mange sig ikke for sikkre og indpakkede deres kostbareste Sager.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Antverpen, den 5te November. Det Engelske Dampskib, som ankom til Vissingen, seilede igjen bort den 2den om Formiddagen, fra Fortet Breskens fore des fire Kanonskud. Om Eftermiddagen bemærkede den Viissingske Lodsbaad en Engelsk Flaade paa 15 Seilere; en Fregat skjød et Signalskud efter Lods; Baaden lystrede ikke men seilede sin Cours. Hollænderne have taget alle Tønderne bort fra Jnd løbene, erklæret Staden Vlissingen i Beleirings-Tilstand, og i Kongens Navn udstædt en Proclamation til Jndvaanerne, hvori de opfordres til, tappert at forsvare deres Bye og forsyne sig med Levnetsmidler for tre Uger.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Triest, den 26de October. Fra Corfu have vi under 1ste d. M. vis Efterretning om at den som Oprører bekjendte Albaneser=Høvding Selictar Podaer kommen i den derværende Qvarantaine med et talrigt Følge for største Delen bestaaende af anseete Albanesere. Hele Nedre Albanien er nu besat af Sultanens Tropper.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Fra Scutari ere Breve af 12te d. M. kommen hertil. Citadellet holder sig endnu, dog siger man, at Besætningen mangler Vand, da Cisternerne formedelst Tørken begyndtes at udtørres.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Ifølge Efterretninger fra Bitoglig griber Cholera heftigen om sig i den vestlige Deel af Tyrkiet; den har indfundet sig Adrianopel, Philippopel, Seres, Sophia og i Bittog lig selv.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Lissabon, den 18de October. J de sidste tre Uger lever man her i en piinagtig Uvished, Tiden forløber, uden at vor Tilstand forbedres, og bemærkede ved ikke Regjeringens Forsvarsanstalter, saa maatte vi fristes til at troe, at vore Lidelser vilde vare evigt. Alt viser, at Don Miguel venter et nærtforestaaende Angreb, men hvorfra, veed Ingen Man befæster ikke allene Kysten paa forskjellige Punkter, men ogsaa Tajos Bredder lige til Flodmundingen. Om fjorten Dage skal Alt være færdigt; Grev Basios paaskynder Arbeiderne ivrigt Resten af vor Marine repareres og skal bidrage til at forsvare Jndløbet. I Gaar provianteredes Krigskibene Johan den 6te og San Sebastian for fjorten Dage, og i Dag ere de seilede ned af Tajo for at lægge sig i Mundingen. Trods disse Forsvarsanstalter ere dog alle velunderrettede Migueliter overbeviiste om deres Sags Undergang. De sige, at Alt dette blot skeer, for at skaffe sig bedre betingelser. Jsær stole de paa, at Gidslerne i Fængslerne skulle redde deres Hoveder. Taarnene Bugio og San Julian tømtes og Fangerne førtes til Fængslerne i Abrantes og Elvass. Omtrent Hove sendtes til Oporto, for der at vorde dømte. Deriblandt ere Advocater, Præster, Kjøbmænd og Adel lige; man førte dem tilfod til deres Bestemmelsested, to og to lænkede sammen.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Den 13de d. M. om Aftenen ankom en engelsk Paketbaad fra Falmouth, der havde Don Miguels hidtilværende Agent i London, Vicomte d'Asseca, og hans Familie ombord. Næste Morgen begav han sig til Queluz, men Don Miguel vilde aldeles ikke see ham. Endskjøndt baade Marquis Tancos og Marquis Barba anvendte deres hele Jndflydelse, for at skaffe ham en Audients, maatte Vicomten, efterat have ventet forgiæves i tre Dage, med uforrettet Sag reise tilbage til Lissabon. Migueliterne yttre deres Harme mod ham og mod Grev da Ponte, og bebreide dem. at deres Malconduite ene er Skyld i den ugunstige Vending, som Don Miguels Sag har taget i London og i Paris. Ogsaa ivre de heftigen imod Marquis de Bellas, der har forledet Don Miguel til at betroe et Hverv af saadan Vigtighed til to Mænd, som dertil ere aldeles uduelige. Aarsagen til at de anbefaledes, er blot, at de ere gifte med to af Marquiens Søstre!
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Efterretninger af blandet Jndhold.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Cholera. J Hamborg bleve den 11te November Syv Jndividuer angrebne af Cholera; Tre døde. Totalsummen af Cholerapatienter, i Hamborg siden Choleras Udbrud der indtil hiin Dag er 755. af disse bleve 229 helbredede og 399 døde. De Øvrige ere under Lægebehandling.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
J Wien bleve den 3die November 33 Personer angrebne af Cholera; paa samme Dag døde 25. Totalsummen af Cholera patienter har i Wien indtil den 3die Novbr. været 8338 ; at disse helbrededes 1513 og 1612 døde. De Øvrige ere endnu syge.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
J Lüneborg havde indtil den 7de November 55 Choleratilfælde yttret sig; af Patienterne ere hidtil 9 helbredede; otte og lyve døde.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
J Altona have indtil den 10de November 23 Cholera Tilfælde yttret sig; af Patienterne ere 6 helbredede og 15 døde.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
De to Jndividuer, der endnu ligge syge, ere en Dreng og en Pige; hiin ni og denne til Aar gammel. Begge ere i Hospitalet.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Som et mærkeligt Beviis paa, at Cholera ikke er af en contagiøs Natur, anfører Bremer Zeitung, at hele Kysten imellem Danzig og Stettin er endnu ikke smittet, skjøndt Communicationen har været uafbrudt. Man har gjort den bemærkning, at ingen Apotheker, Garver, eller Tobaksfabrikant, er bleven angreben af Cholera.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Kjøbenhavn, den 15de November. Den extraordinære Brevpost fra Hamborg var ikke ankom men, da Redactionen sluttede Statstidenden.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Fra den 29de October til den 4de November ere 23 Kornladninger passerede gjennem Øresund. Af disse var 6 bestemte til Britiske, 5 til Hollandske og 12 til Danske, Svenske og Norske Havne.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Ledige Embeder. A. Nørre-Vedbye og Nørre-Alslef Sognekald paa Falster, efter den gamle Angivelse til Embedsskat, anslaaet til 603 Rdlr. Dansk Courant; efter den nyere. Af begge Sogne 645 Tdr. 3 Skpr. tiendeydende Hartkorn svares Præstetienden, a) af 271 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1/4 Alb. med 12 Tdr. 7 Skpr. Hvede, 32 Tdr. 4 1/2 Skpr. Rug, 146 1/2 Tdr. Byg, 10 Tdr. 1 1/2 Skpr. Havre og 4 Tdr. 7 Skpr. Ærter; og b) af de øvrige 374 Tdr. 2 Fdkr. 1/4 Alb., med omtrent 1 Td. Byg paa Td. Hartkorn ; c) en Mensal=Arvefæstegaard i Egeløv yder 3 Tdr. Hvede, 3 Tdr. Rug, 13 Tdr. Byg, 18 Tdr. Havre, og Gaaden No. 23 i Nørrevedbye 15 Tdr. Byg. d) I aarlig Afgift at en fra Embedet solgt Anergaard nu Holgershaab kaldet, aarlig 1 80 Tdr. Byg. (Hele Kornindtægten efter Capitelstaxten om trent 2170 Rbdlr. Sølv.) c) Resusioner: af 28 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 7/8 Alb. betales af de Kongelige Godsers Jordebogstads5 Mk. Sølv pr. Td. Hartkorn, og for 16 Tdr. 1 Skp. - Fdkr. 1 1/2 Alb. Hartkorn af de Kongelige Godsers Forstrasse i Mk. Sølv pr. Td. Hartkorn. (Omtrent 36 Rbdlr. 4 Mk. Sølv, f) Offer og Accidentser anslaaes til 8000 Rbdlr. g) Præstegaardens Avling er 70 Tdr. Land. - Enkepension bliver at udredeArtilleriehest holdes.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
11) Udbye Sognekald i Fyen, efter den gamle Angivelse 300 Rdlr. D. C.; efter den nyere a) Præstetienden erlægges med 42 Tdr. Rug, 86 Tdr. Byg og 42 Tdr. Havre. (Efter Capitelstaxten omtrent 480 Rbdlr. Sølv.) b) Qvægtienden, Renter a. 34 Rdlr. c) Offer og Accidentser anslaaes til 100 Rbdlr. d) Tre Huse med Jord og eet jordløst svare aarligen 20 Rbdlr. og forrette 17 Dages Arbeide. e) Præstegaardens Hartkorn er 16 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. med et Arcaaf 114 Tdr. Sædeland og 12 Tdr. Eng og Haveland. Besidderen af Grevskabet Wedelsborg har Jus proponendi d. e. (ifølge den Kongelige Forordning af 3die Juni 1809, der saa viseligen ophævede Kalds= og Birkeret) Ret til allerunderdanigst at foreslaae tre duelige Mænd, af hvilke Hs. Majestæt, efter Cancelliets Indstilling, Allernaadigst beskikker een til det ledige Embede.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
II1) Wiig og Asminderup Sognekald i Sielland, efter gammel Angivelse 702 Rdlr. D. C.; efter den nyere: a) Præstetienden af Wiig Sogns 693 Tdr. Hartkorn udgjør omtrent 10 1/2 Tdr. Rug, 344 Tdr. 3 ½ Skpr. Byg og 4 1/2 Tdr. Havre. (Efter Capitelstaxten omtrent 1340 Rbdlr. Sølv). - Korntienden af Asminderup Sogn, der udgjør 83 Tdr. Byg er efter et Kongeligt Reskript henlagt til de dengang oprettede, siden ved en Allernaadigst Forordning ophævede Amtsprovsters Lønningsford. - b) Qvægtiende og Smaaredsel omtrent 1500 Rbdlr. c) Resusioner: af Anneberggaard 3 1/2 Tdr. Byg og af en Annergaard i Asminderup 14 Tdr. Byg, 4 Tdr. Havre (efter Capitelstaxten omtrent 52 Rbdlr. Sølv) og 2 Rbdlr. 4 Mk. Sølv. d) Offen og Accidentser omtrent 250 Rbdlr. e) Præstegaarden staaer for Hartkorn 8 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. Ager og Eng, og 2 Skpr. Skovskyld, med et Areal 38 1/2 Tdr. Land og 19 1/2 Tdr. Eng. - Paa Embedet hviler et Laan, stor til Rest 135 Rbdlr., der afbetales med 30 Rbdlr. aarligen, foruden Renter. Enkepension bliver at udrede. Artilleriehest holdes.
Berlingske Tidende, 1831-11-15
Befordring. Under Admiralitets- og Commissariats=Collegium, Den 30te October er L. Friis ansat til at bestyre Arbeidet ved Søe=Etatens Seildugs= og Lærreds=Fabrik, med Prædicat af Fabrikør.