Berlingske Tidende, 1836-11-12
Den engelske Nationalgjeld, hvis Renter for omtrent 20 Aar siden beløbe sig til 21 Millioner Pd. Sterl., der i det Mindste forudsætte en Capital af 600 Millioner, Pd. Sterl., har allerede forvoldt de politiske og statsocconomiske Regnemestre mangt Hovedbrud. For at gjøre det Uhyre i denne Summe ret paafaldende, har man fundet paa mange Methoder, blandt hvilke følgende maaskee turde være den meest underholdende. Jnteresserne af den engelske Nationalgield, har man sagt, udgjøre allerede meer end to Gange saa meget, som Østerrigs aarlige Jndkomster i dets meest blomstrende Periode; ogsaa over to Gange saa meget som Rusland erholder af sine europæiske Besiddelser. Tænker man den engelske Nationalgjeld kun til 325 Millioner Pd. Sterl., eller til 2200 Millioner Krondalere i Carolins liggende forsig, og ligger den ene tæt ved den anden, saa gjennemløber denne Linie en Længde af 1320 geographiske Mile. Altsaa den 76 Mile lange Vei fra Paris til London, hvis den var mulig til Lands, kunde i en Brede af 1 1/2 Fod belægges med lutter Carlins. Med Ducater vilde denne Linie blive 2604 Mile lang. Med Krondalere, hvoraf 230,400 Stykker i Længden bedække en geographisk Miil, vilde denne Linie udgjøre 9547 Mile, og altsaa løbe næsten to Gange om hele Jordkloden, hvis største Omfang udgjør 54000 geographiske Mile. Enhver Qvadratmiil af alle engelske Besiddelser i Europa er betynget med en Gjeld af 967,175. Gylden, og enhver Quadratmorgen Land i de tre brittiske Kongeriger med 80 Gylden. Fordeeler man den engelske Nationalgjeld paa hele Europa, som omtrent indbefatter 2,320,052 Qvadratmile, saa komme 2489 Gylden paa hver Qvadratmiil, Forvandler man den hele Nationalgjeld i franske Sous eller danske sex Skillings Stykker, saa vilde Jordens Overflade, saavidt det er Land, saa temmelig kunde bedækkes dermed. J denne Skikkelse udgjorde nævnte Gjeld 346,500 Millioner Sous eller sex Skillinger. Antager man hele Jordens Overflade til 9 Millioner Qvadratmile, hvoraf to tredie Deele bestaae af Land og een tredie Deel eller tre Millioner Quadratmile af Vand, saa kommer paa hver Quadratmiil af hele det faste Land 115,500 Sous eller Ser skillinger, eller 1925 Gylden. De til den engelske Nationalgjelds Afbetaling nødvendige Bancosedler, Gjelden antaget til 600 Millioner Pd. Sterl., vilde udgjøre en Last af 64,453 Centner, for at transportere samme paa engang vilde man have 6-7000 Heste nødig, saa at enhver Hest omtrent kom til at trække 10 Centner. Men hvis Nogen vilde udtælle nævnte Gield i Guld, og derhos kunde daglig i 18 Timer og i hvert Minut tælle 100 Guineer, saa maatte han dog tælle derpaa i elleve Aar og 160 Dage. Man seer altsaa at Facittet af alle disse Beregninger stemme med det gamle Ordsprog: Han lever af sin Gjeld. Dette kunne altsaa ikke Privatfolk alene, men ogsaa Nationer. Havde England 500 Millioner mindre Gield, saa vilde det sandsynligviis være ødelagt, thi paa Gjelden baserer sig for største Deelen dets Forgangenhed. At ganske smaa, bevingede Jnsecter, fulgte med Cholera, var allerede formodet af flere Læger, men var af Jngen beviist. Ja, det manglede ikke paa dem, som med flere Grunde paastode, at usynlige eller neppe synlige Væsener vare ikke alene den foranledigende Aarsag til denne Sygdom, men til ethvert Contagium. Dr. Viale, som af Regjeringen er blevet sendt fra Rom til Ancona, synes nu ikke alene at have forskaffet sig Vished om et saadant Cholera Jnseets Tilværelse, men ogsaa om dets Skikkelse og mange Ejendommeligheder. Som vi allerede have meldt, har han herom meddeelt Beretning i Breve fra Ancona til Prof. De Mattheisi Rom. Det ubevæbnede Øie er undertiden istand til at erkjende disse Jnsecter; men for godt at see og undersøge dem, er Mikroskopet nødvendigt. Den flittige Jagttager har aftegnet Jnsectet, og en saadan Tegning, der fremstiller et bevinget Jnsect af en usædvanlig Form, circulerer iblandt Publicum. Det synes at høre til Diptererne, men man kjender hverken Slægten eller Arten, den maa derfor ansees for exotisk og ny i vore Egne.