JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
J Betragtning af at denne Artikel er uforenelig med Ordene som med Aanden i Chartets ovenanførte Artikler; at Krigsretter kun for Militairpersoner ere ordentlige Retter, men bliver overordentlige, naar deres Competence udstrækkes til Personer, der ikke høre til det Militaire, "J Betragtning af at Geoffroi hverken er Militair eller kan regnes blandt disse, men at desuagtet den anden Pariser=Krigsret har erklæret sig competent angaaende bemeldte Geoffroi og fældet Dom i Sagen; "J Betragtning af at den derved har tiltaget sig en ubeføiet Myndighed og forseet sig mod Chartets Artikler 53 og 54; Af disse Grunde casserer og annullerer Retten den mod bemeldte Geoffroi indledte Procedur med alle dens Følger, og navnlig den den 18de Juni afsagte Dom. Tillige bliver Geoffroi at overlevere arresteret til Jnstructionsdommeren ved Retten i første Jnstants, for at der kan skee ham hvad Ret er, samt nærværende Dom at indføre i den Krigsrets Protocoller, som har dømt ham. Strax efterat denne Dom under lydeligt bifald var publiceret, begave samtlige Ministre sig ud til Kongen i St. Cloud. Conseilet varede til seent om Aftenen og inden samme skildtes ad, var den Forordning underskreven, ved hvilken Paris's Beleiringsstand ophævedes. I Jndledningen til samme siges, at det var Regjeringens Hensigt at ophæve Beleiringsstanden, hvad Paris angik, saasnart Cassationsretten havde erklæret sig, fordi den væsentligste Hensigt, nemlig at sikkre Staden og dens Jndvaanere for nye Angreb, allerede var opnaaet; at den i Anledning af Cassationsrettens nu bekjendtgjorte Anskuelse af Sagen har tilsendt Retterne saavel i Paris som i de vestlige Provindser, nye og forandrede Jnstructioner, men at den derimod hvad disse sidste Provindser angik, endnu ikke agtende at opgive sine overordentlige administrative Forholdsregler c: Beleirings standen, fordi den er overbeviist om, at alle gode Borgere, i hiin Egn ønske dens Vedblivelse. Fremdeles vil Regjeringen tage under Overveielse, om det maatte være nødvendigt hos den lovgivende Magt at søge de muligt mang lende Midler til at beskytte Frihed og Orden imod bevæbnet Rebellion og endelig roser den Jndvaanerne i Paris, som de, der ved deres Sindighed og Patriotisme have viist, at de i de trufne Foranstaltninger ikke saae noget Angreb paa deres Frihed, Rettigheder og Jnteresse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Om det nærværende Ministerium efter dette Nederlag, kan vedblive, er nu Gienstand for almindelig Omtale og Dispute. Nogle ansee det for umuligt, medens derimod Temps yttrer sig som saa. Nu da Chartet er uden Fare, da den vilkaarlige Justits er afskaffet, da de Anklagede ere giengivne deres naturlige Dommere, vil ogsaa de Edsvorne tro imod Loven vise sig uden Frygt og uden Fordom mod Rebellerne. Kammerne ville ikke ansee det for saa vigtigt at anklage Ministrene, som at bestemme deres hidtil endnu ubestemte Ansvarlighed ved en Lov. De ere straffede nok ved det eclatante Nederlag, som de have lidt; det vilkaarlige Herredømme, hvorpaa de støttede sig, er revet dem af Hænderne." En Vanskelighed ved at danne et nyt Ministerium ligger deri, at Hr. Dupin, der ellers betragtedes som en af de visseste Candidater, har brouilleret sig med Kongen, der endog skal have viist ham Døren. Marschal Soult vil ikke være Minister, naar Dupin er Præsident og Kongen vil nødig give Slip paa Marschallen. J Ministerraadet den 29de skal der være bleven talt alvorligt om ufortøvet at indkalde Kamrene.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Endnu erfares Jntet om Hertuginden af Berrys Skjebne og Opholdsted, men den almindelige Mening er, at hun holder sig skjult et eller andet Steds i Frankrig. Messager indeholder adskillige romanagtige, men sandsynligviis ikke synderlig paalidelige Efterretninger om hendes Omflakninger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Norge. Staden Frederikshald er iaar den eneste i hele Norge, som har feiret den 17de Mai med Glands, ved Borgerfester, Kanonsalver, udbragte Sundheder o. s. v. Ogsaa for Polakkerne og for General Lafayette udbragtes derved Toaster.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Ved Høiesteretsdom af 14de April d. A. er Martin Pe dømt til at have sit Liv forbrudt, og hans Legeme derefter at henlægges paa Steile og Hjul, hvilken Dom ved Kgl. Resolution er befalet fuldbyrdet uden Formildelse, dog saaledes, at hans Legeme, efter 3 Døgns Henliggen paa Steile og Hjul, nedtages og begraves paa Retterstedet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Blandede Efterretninger. J Pesth blev Natten til den 1ste Juni den botaniske Professor Haberle af nogle Voldsmænd, som om Natten havde gjort Jndbrud i Huset, dræbt i sin Seng. Han var fød i Erfurt i Aaret 176 1/4.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Ogsaa i Frankrig begynder man nu at anvende Beengjødning. Først bruger man Benene til at klare Sukker med i Raffinaderierne, og derefter nytter man dem i den forkullede Tilstand, til dermed at gjøde Marken. Det er især paa de leeragtige, fugtige og kolde Grunde, at man har seet dette Gjødningsmiddel virke kraftigst.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Til Christiania er der nu kommet Ordre til at sætte Commandanten paa Aggershuus Fæstning, Wedel-Jarlsberg, under Anklage for en Overkrigscommission, i Anledning af den bekjendte beskyldning at han skulde have ladet mishandle den berygtede Kuntegutte i Fæstningsarresten.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Et svensk Fregatskib, med en Ladning Viin fra Cadix, er opbrændt paa Søen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Den 24de Juni, Kongen af Sverrigs Navnedag, desilerede alle de ved Stockholm kamperende Tropper, under Kronprindsens Kommando, forbi den kongelige Familie. Derefter var Soupee og Bal paa Slottet Drotningborg, hvortil ogsaa de 5 danske Officerer vare blevne indbudne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Paa Børsen i Paris havde man den 23de Juni Breve, fra London, at Rothschilderne gjorde stærke Opkjøb i engelske Fonds for at opretholde Coursen, som ved Torypartiets daglige uhyre Operationer trues med Fald. Man mener, at Rothschild seer sig nødsaget dertil, fordi Storbrittanniens Credit tjener som Thermometer for hele Europa.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
J Kalisch kom det nylig, i Anledning af en Regjerings Forholdsregel, til blodige Optrin, hvorved 20 Russer, men et heller ikke ringere Antal Borgere, mistede Livet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Efterretningerne fra Polen lyde fremdeles sørgelige. Det varschauer Vaisenhuus er ophævet, og over 5000 Børn ere førte fra Polen til det Jndre af Rusland, fordi den russiske Regjering maa sørge for disse Børn, hvis udvandrede Forældre tildeels ere ude af Stand til at ernære dem. Høist tilfredsstillende lyde Efterretningerne fra Sverrig med Hensyn til Korn og Markfrugter, saa de imodesee en riig Høst.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Kjøbenhavn. Den 4de April d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at afgive følgende Allerhøieste Resolution: "Uagtet Vi ikke kunne antage, at Eierne og Besidderne i Frederiksberg Sogn have Adkomst til med Hensyn til Værnepligten at behandles efter andre Regler end de, der gielde for Bisiddere af andre Hovedgaardsjorder, saa bifalde Vi dog, at de nuværende Eiere og Brugere af fornævnte Jorder og deres samt forhenværende Eieres og Brugeres Sønner, som ere fødte medens Forældrene vare i Besiddelse af disse Jorder, fremdeles nyde godt af den Udskrivningsfrihed, som de hidtil de facto have nydt, og at dette ligeledes skal gielde for de Sønner af de nuværende Besiddere, som i Fremtiden fødes, naar Forældrene imidlertid ei have ophørt at eie eller brugetidtmeldte Jorder. Med denne Undtagelse vil der blive at forholde i fornævnte Sogn efter de almindelige Anordninger om Værnepligten og hvad dermed staaer i Forbindelse." -
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Anledningen til det Kgl. danske Cancellies Jndstilling, tilligemed Grundene, der ledsagede denne, læses i sidste Collegialtidende Nr. 26.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Dollerup, Finderup og Raunstrup Sognekald i Viborg Stift, 200 Rbd. Det er iblandt de Kald, som ere forundte særdeles Lettelse i Skatter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret: Den 24de April er Justitsraad, Overretssecretair og Landretsnotarius, J. J. C. Lüders med Bibehold af sidstnævnte Embede, beskikket til Herredsfoged i Schliess og Fusing Herreder i Gottorff Amt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Kjøbenhavns Torvepriser, den 6te Juli. Rug, Td. 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Hvede, Td. 7 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 10 Rbd. - Mk. - s. Byg, 2radet Td. 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, Gradet, Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter, Td. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Røg. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 2 s. Smør, Pd. 2 Rbd. 1 Mk. 5 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 7 s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 9 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 10 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Vexel=Cours. Hamborg 2 M. - a vista 212. Kjøbenhavn, den 5te Juli. Species 209. Species solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 151 1/2 a 152 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 45 1/2 a 45 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 85 i Banco. Natuld=Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 106106 1/2 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 102 a 102 1/2 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto Bags i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 100 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 65 1/2 a 66 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Hamborg, den 6te Juli. Bourdeaux 189. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 11 1/2 s., k. S. 13 Mk. 13 s. Madrid 45 3/8. Cadix 45. Lissabon 43 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 50, k. S. 35, 30. Kjøbenhavn 210 1/2. Species 3/4 danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Rendsborg, den 28de Junii. J Morges reiste Hs. D. Gouverneuren til NeuendorferBadet. Medens Høisammes Fraværelse overtager Hs. D. Prindsen af Hessen Philipsthal Generalcommanden over Hertugdommene, og Oberst v. Dudden Fæstningens Comandoskab.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Helsingør. Natten imellem 1ste og 2den Juli frembød Øresund et høitideligt og skjønt Syn. Omtrent Kl. 12 passerede Hans Majestæt Kongen med Dampbaaden paa Reisen fra Jylland. Helsingørs Jndvaanere hilsede vor elskede Landsfader paa en festlig Maade, hvorved man havde søgt at forene Simpelhed med Høitidelighed. Sundet var skjønt oplyst og under Kanoners Torden, Sømændenes Fryderaab og ledsaget af Musik og Sang saae man Danmarks Konge seile forbi til Hovedstaden. Nogle og tyve Færge= og Lods baade laae i en Linie fra Pynten af Cronborg til Vagtskibet, prydede med Løv og oplyste med Blaalys. J Midten laae et større Fartøi, hvor Kongens Navnetræk var anbragt, og bengalsk Jld og opstigende Raketter gav under Forbisellingen en stærk og skjøn Belysning. Paa hele Strandkanten fra Havnen langs med Byen saae man Begkrandse, og flere Gaarde der vare beliggende ved Søen vare smagfuldt illuminerede. Vagtskibet var meget skjønt oplyst med Blaalys og i Nærheden af samme laae et i Helsingør bygget Kongefartøi ligeledes oplyst. Tvende Baade med Musik og Sangere mødte under Fakkelskin det kongelige Fartøi og nedenstaaende af Hr. Professor Meisling forfattede Sang blev afsjungen. Paa Skydebanen saaes paa en Høi skjønne Transparenter omgivne af tvende Rader Begfakler. Ved Havnen og Strandkanten stod Byens Jndvaanere, og i en høitidelig Stemning bad enhver i sit Jnderste Affaderen om Lykke og Velsignelse for vor elskede Frederik. Den ovennævnte Sang var følgende: Mel. Vift stolt paa Codans Bølge. Drag ikke paa din Snække Forbi det gamle Slot, For Du har seet os række Vor Krands til Landets Drot! Hvor kan Du bedre standse, End her ved Borgens Muur, Hvor Skibe smukt omkrandse Sjølundas Vaarnatur. Heel kraftigt Borgen strækker, J Sø sin Kjæmpefod, Og mangt et Minde vækker Om Danskes Magt og Mod. Nu lyde dens Kartover; Thi fra en Broderkyst. Ad Sundets blanke Vover, Hidstævner Danmarks Lyst. Som Børn de glade møde. Hjemkomne Fader kjær, De Danskes Hjerter gløde, Naar Fredegod er nær, Vel har vort Danmark veiet. I Vældens Skaaler meer, Dog har det aldrig eiet En Drot, saa folkek, Mens Tvedragt sprænger Lænke, Og styrter Throner ned, Mens Folk og Fyrster krænke, Hinandens Rettighed, Omskjermer Du vort Eden Ret som en Cherub stærk, Her staaer Afyl for Freden, Og det er Frederiks Værk. Drag trygt af Sundets Bølge: Forbi vox By og Slot, Vort Ønske skal Dig følge: Du Danmarks ædle Drot! Gud skjerme Dine Dage, Vor Konning, med sin Haand; Thi hvor Du monne drage, Staaer Danmark gode Aand.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Aarhuus, den 6te Juli. Der er kun een Stemme om, at vi her i lang Tid ikke have hørt saa udmærket en Concert som den i Aftes. Hr. Wexschalls mesterlige Violinspil vandt overordentligt bifald, og ved Concertens Slutning blev Kunstneren hædret med et tredobbelt Bravoraab.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Skive, den 3die Juli. Ved Stutteribesigtigelsen her i Byen sidste Løverdag bleve Præmier uddeelte til Følgende for de bedste Hingster. Gaardmand Claus Christensen i Aakjær By, Flye Sogn, Fjends Herred, 1ste Præmie. Christen Rasmussen i Grinsted pr. Randers, 2den Præmie, og Enkekone Marie Jensdatter i Ramsinggaard, Oddense Sogn i Salling, 3die Præmie. - Af Hopper præsenteredes omtrent 100, hvoraf 23 bleve antagne for dygtige.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Blandede Efterretninger. Den 22de Juni sidstl. er meddeelt gratis Cofirmation paa et af Eieren af Høvdinggaard og Gods i Præst Amt, Lars Terpager Hagen, den 2den October 1831 oprettet Gaavebrev, hvorved han har skjænket 1000 Rbd. Sølv til et Legat til Mehrn Sogns Fattige. Dette Legat skal efter Giverens Bestemmelse bestyres af Sognepræsten i Mehrn og Eieren af Høvdinggaard i Forening, udenfor Fattigcommissionen og det almindelige Fattigvæsen, og den aarlige Rente tildeles de meget Trængende af Høvdinggaards Gods i Mehrn Sogn, enten som et extraordinairt Tillæg til deres ordinaire Almisse eller ogsaa som en Gave eengang for alle, dersom de ere Huusarme, der ikke ere indskrevne blandt de faste Almisselemmers Antal.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
I Ibehoe nærer man det Haab, snart at være sluppet for Cholera. Det var den 12te Juni at en Dragon af Regimentet først blev angrebet, hvorpaa den 15de fulgte Enaf Borgerstanden. Jndtil den 20de var Antallet steget til 19. Af disse døde 11 af Cholera, En efter samme af Hjertebetændelse, og ligeledes en ung Pige, efterat Sygdommen var ophørt, af Svindsot, hvoraf hun længe havde lidt. 4 ere ganske helbredte og 2 befinde sig i Bedring.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Fra Bogense skrives under 29de f. M.: Dampskibet Dania, som efter Bestemmelsen skulde anløbe her Tirsdag Aften, udeblev reent, og først Torsdag Aften passerede det under Jydskekysten til Fredericia uden at anløbe her, vagtet det havde Passagerer hertil; thi 2 Vogne langtinde fra Landet holdt her siden i Tirsdags Middag for at modtage Reisende. En anden Reisende kom her Onsdag Aften for at gaae ombord næste Morgen til Aarhuus, men maatte tage over Færgestedet til Klakring og derfra landværts til sin Bestemmelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Den 10de Septbr. bortsælges i Kbhvn, den anden Afdeling af afg. Hofkleinsmed G. F. Timms efterladte, store og udmærkede Myntsamling. Denne Afdeling indeholder de antique græske, 3873 Nummere romerske og nogle orientalske Mynter, i Guld, Sølv og Kobber.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Ankomne Skibe fra Aalborg, den 27de Juni, Caroline, Capt. Hemme, til Vliessingen. Samme Dato, Sørensen, til Christiania. Den 28de Juni, Øxnebjerg, Capt. Hay til Pillau.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Skibe under Ladning i Kbhvn, bestemte til Aalborg. J. Christensens, P. Bruun, N. C. Schougaard, N. Nissens og A. Bechs.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Døde. Kammerraad og Toldcasserer F. Beck, 61 Aar; Skræderm. J. C. Schmidt, 73 Aar; Marskandiser J. F. Hansen, 39 Aar; Bødkerfrim. D. C. Sørensen; J. Bötcher, 73 Aar; Lysestøber C. C. Sommerfeldt, 33 Aar; C. Petensen, f. Berg, 27 Aar, alle i Kbhvn. Parykmager Prip 67 Aar, i Horsens. Enkefru P. P. Mønster, f. Storm, 51 Aar, i Colding. Pastor L. D. Monrad, 44 Aar, til Østeralling. - Pastorinde Christiane Callisen, f. Drews, i Flensborg. Kbd. J. Piening, 43 Aar, i Altona.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Bekjendtgjørelser. Den Leilighed i Bispensgade, som fortiden beboes af Herr Kjøbmand Deichmann, kan faaes tilleie til Michaeli Flyttetid, naar man henvender sig til A. Arffmann.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Tvende Blikkenslagersvende, som nogenledes have lært Professionen, saa at de ere brugbare til at forfærdige det forskellige Arbeide, som forefalder i nævnte Profession, kunne strax erholde Arbeide hos F. W. Meyer, Blikkenslager og Lakeer=Fabricant. i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
De i Aalborg Avisen Nr. 84 fortrinligen anbefalede Jldpander til concentreret Svovlsyre for at udtørre Fugtighed i Huse, forfærdiges af F. W. Meyer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Røgede Lax faaes hos Ulrik F. Torm.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Til Udgangen af denne Uge kan faaes store Newcastle Huusholdningskul. Skibet er beliggende bag Snorren.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
En Handelsbetjent kan strax eller til November, med helst strax, erholde Condition, men uden gode Anbefalinger melder man sig forgjeves. Stiftsbogtrykkeriet giver nærmere Anviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-10
Umyndiges Midler, til et Beløb af 140 Rbd. 3 Mk. rede Sølv og 327 Rbd. 1 Mk. 10 1/2 s. Sedler og Tegn, kan imod anordnet Sikkerhed, strax erholdes tillaans. Aalborg i Overformynderiet, den 5te Juli 1832. Søren Winkel. Daniel Simoni.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Belgien. - Holland. Hvad Enden skal blive paa det besynderlige Forhold, hvori disse tvende Stater staae til hverandre, er endnu umuligt at gjette, men det lader til, at man i dem begge er belavet paa, at Knuden omsider skal overhugges med Sværdet. Vor Regjering, skrives der fra Brussel under 2den Julii, overtydet om, at Kongen af Holland aldrig med det Gode vil give efter, skal have tilstillet Conferentsen en ny Note, hvori den uden Omsvøb spørger om, hvad VeiConferentsen agter at gaae og hvilke Tvangsmidler den agter at anvende. Fremdeles forlanges deri, at Belgien skal have Ret til at afkorte 3 Millioner i den Sum, der skal erlægges til Holland, som Erstatning for de Krigsomkostninget, den hollandske Regjerings Nølen har paadraget Belgien. J det Hele, hedder det til Slutning, have vore Ministre, siden Kamrene indsendte deres Adresser, hyldet en bestemtere Fremgangsmaade, hvori de understøttes af den offentlige Mening; thi her ere Alle enige i, at man bør see at komme ud af den nærværende uvisse Stilling, i hvad det end saa skal koste.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Paa den anden Side mærkes ikke Spor til, at Holland, tænker paa at give efter. Ministeren for de udenlandske Anliggender - skrives der fra Haag, ligeledes under 2den Juli - har meddeelt Generalstaterne Regjeringens Svarpaa Conferentsens sidste Forslag. Den vægrer sig haardnakken ved at tiltræde de 24 Artikler under de hidtil foreslagne Modificationer. Derimod har den vedføiet sin sidste Note til Conferentsen et udførligt Udkast til en Tractat saaledes som vor Monark kunde være findet til at afslutte den med den belgiske Regjering. Egentlig er dette en dobbelt Tractat, af hvilken den anden (nemlig med Belgien) er vedføiet eller rettere indsluttet i den første med de 5 store Magter. Art. 1. Kongen af Nederlandene forpligter sig til paa den Dag, da denne Tractat med de 5 Magter kommer istand, at antage og underskrive den i den følgende Artikel anførste Tractat, som er oprettet under Mægling af hans Bundsforvandtes i London forsamlede Ministre. Art. 2. De 5 Magter erkjende, at den i denne Art. anførste Tractat, indeholder de betingelser som under deres Mægling ere fastsatte til Opretholdelsen af Freden mellem Holland og Belgien og hvis Overholdelse de garantere. Nu følger indskudt i samme Artikel hele den foreslagne Tractat med Belgien, bestaaende af 21 Punkter. Af disse ere følgende nogle af de vigtigste Holland beholder Mastricht med sammes Gebeet; i Henseende til Seilladsen paa de Floder, der adskille begge Lande, følges Vienercongressens Bestemmelser; Canalerne, som gjennemskjærer begge Riger, kan ogsaa benyttes af begges Borgere; Belgien svarer aarlig til Holland den bestemte Sum8400000 Gylden, som sin Andeel af Statsgieldens Renter og 14 Dage efter at Tractaten er underskreven, skal Commissairer fra begge Sider møde i Utrecht for at gjøre Aftale om den hensigtsmæssigste Maade, hvorpaa Gjelden kan capitaliseres; endelig: Antverpen maa, overeensstemmende med Parisertractaten af 30te Mai 1814, aldrig blive Havn for Krigskibe. Art. 3. Jdet denne Tractat underskrives, erklærer Kongen den ved Vienertractaten af 31te Mai 1815 oprettede Forening mellem Holland og Belgien opløst.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Blandede Efterretninger. Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen ventes begge i Sommer til Badestedet Dobberan.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Den Østerrigske Jagttager melder: "Med Hs. K. M. allerhøieste Tilladelse skal de tydske Naturforskeres 10de Forsamling i dette Aar holdes i Wien. Møderne begynde den Saa meget som Englands største Læger kappes om at holde Liv i Walter Scott, maae de dog opgive Haabet om at kunne redde ham; Patienten er i en høist beklagelig Sundhedstilstand.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Som Følge af Maadeholds=Foreningerne aftager Jndførselen af spiritusse Drikke i de Nordamerikanske Stater i overordentlig Grad. J 1828 beløb den sig til 450000 i 1829 til 250000 og i 1830 kun til 100000 Galloner.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Fædrenelandet. Fanø, den 28de Junii. Kl. 6 imorges løb her det glade Budskab, at Hs. M. Kongen var ankommen til Strandby. Efter en halv Times Overfart, under hvilken der salvteredes fra Fans Kryds baad, steg Kongen i Land og begav sig strax til Skolen, hvor der blev examineret i Geografie, Hovedregning og Religion. Hs. Majestæt behagede at yttre sin særdeles Tilfredshed med Børnenes Fremgang. Efterat Allerhøistsamme dernæst havde taget Kirken i Øiesyn, hvor Døbefondet især tiltrak sig Hs. Majestæts Opmærksomhed, begav Kongen sig til Præstegaarden, som var indrettet til Hans Modtagelse. Der behagede det Hs. Majestæt først at lade sig forevise Birkets Embedsprotocoller, ved hvilken Leilighed Landsfaderen lod flere Yttringer falde, der vidnede om, hvor meget Undersaatternes Vel ligger Ham paa Hjertet. Efterat Allerhøistsamme dernæst havde stædet Enhver til Audients, behagede det Majestæten, at deeltage i en Frokost, under hvilken Øens Beboere nøde den Glæde Ansigt til Ansigt at skue den Monark, hvis milde Godhed er afpræget i Hans Kongelige Aasyn. Efter Frokosten begav Allerhøistsamme sig langs Vesterhavet til Sønderho, i hvis Skole Han lod Børnene overhøre, hvorefter Han besaae Kirken, og indtog dernæst nogle Forfriskninger i Præstegaarden, hvor Opholdet varede til Kl. henimod 12, da Hs. Majestæt forlod Øen for at tage til Mands. Kongens og Hs. Kgl. Høiheds Reise paa Fanø blev overalt ledsaget af de glade Øboeres Velkomsthilsener og Fryderaab. Æreporte vare opreiste udenfor Birkedommerens Bolig og Sønderho Præstegaard, NordbyPræstegaard var festlig udziret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-11
Denne Dag vil stedse blive i den nærværende Slægts frydefulde Erindring, og naar den saa høit elskede Fyrste forlængst har nedlagt den Byrde, han skjøndt alderstegen bærer med Ungdoms Kraft, ville Børn og Børnebørn vide at omtale den som Fanos gladeste Dag.