JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1777-05-05
Som Excecutor Testamentii efter afgangne Sr. Harrild, Madsen Refsgaard, som boede paa Harrestruplund, i Halds=Amt, Danberg Sogn, og der d. 20 sidstleden ved Døden afgik, lader Forvalter Otte Marsvin Laurberg ved Estvad Kloster herved Tre De ANe udi de Viborg Samler, ei allerne Dødsfaldet avertere, men endog (for uden anden lovlig Proklama som skal blive besørget) indkalde alle Vedkommende, saavel Arvinger som Kredi= og Debitorer, enhver efter sin Beskaffenhed, behagelig at give Møde, som vedbør alt til de Tider Loven befaler, da enhver kan vente den tilbørlige Medfart og Arvingerne, overeensstemmende efer den Afdødes forfattede Testementaliske Desposition at blive begegnet. Og er altsaa for det første berammet een Samling paa Harrestruplund den 20 Maji førstkommende, der maatte tiene Vedkommende til Efterretning. Dem eller De, som maatte have noget at erlegge til denne Boe i forestaaende Viborg Omslag, ville dermed behagelig melde sig hos Excecutor sammesteds. Estvad=Kloster den 23 April 1777. D. M. Laurberg.
Viborger Samler, 1777-05-05
En Gaard udi Brads Sogn og Bye, dito Herred og Silcheborg Amt, Ryttergaarden kaldet, af Hartkorn 4 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., kan underhaanden faaes til kjøbs, er udi en god Rug Egn, kan aarlig saaes 18 til 20 Tdr. Rug 5 Tdr. Byg, 8 a 10 Tdr. Havre, 6 til 7 Tdr. Boghvede, avles 18 til 20 Læs Høe, foeres og græsses over 24 Fæehøveder. 6 Bæster, og over 100 Faarhøveder, Byen bestaaer kuns af 4 Gaarde, har et stor Markrum og god Fæedrift. Denne Gaard tilhører den 3die deel af heele Byens Mark og Eiendome, foruden en stor Toft omkring Gaarden paa 10 Tdr. Sædeland, som er halvt besaaed med Rug, har overflødig Jldebrand af gode Skudtørv, er tæt ved Skovegnen, hvor kan faaes Træe nok for meget got Kiøb. Huusene, som bestaae i alt af 41 Fag, ere næsten nye opbygte. Denne kan faaes enten strax eller til første Micha lis 1777, med eller uden Besætning, og hvad andet behøvende til Gaardens Drift, da Liebhaberne behage at melde dem hos Eieren paa Stedet, som ved anden agtende Forandring af Boepæl samme sælger efter mueligste billighed. NB. alle Gaardens 3 Tiender haves og oppeberges til Stedet, des foruden er Bygningen og Værelserne saaledes, at andre uden Bondestanden kan og dermed vere tiene.
Viborger Samler, 1777-05-05
Formedelst at Rantzausgave Gaard og Gods beliggende i Aar c) kiær Amt, Hads Herred, er solgt, bliver paa bemeldte Gaard Torsdagen den 22 Maji førstkommende, en Deel meget gode Meubler, bestaaende af Speile, Consol Borde med Marmor Plader, Sængestæder med Damastes og Zirtzers Omhæng, Stole, Senge=Klæder, Skielderier Skabe, samt Kakkelovne, Heste, og Hestetøi, og Kiør, ved Auctionen bortsolgt. Thi vilde Liebhaberne behage at møde Kl. 9 om Formiddagen paa bemeldte Rantzausgave hvor, Katalogi forinden kan faaes til Eftersyn. a 2de Lodsædler No. 14675 og 14676 til 2den Classes Trækning af det Kiøbenhavnske Lotterie indeværende Aar, som af Hr. Postmester Stabels Collection vare udtagne til Sessinggaard, ere blevne fra det udsendte Postbud, af et skarnagtig Menniske, bortstiaalne den 29 Martii sidst. Altsaa bliver sligt herved bekiendtgjort, paa det at om nogen uberettiget Person med bemeldte 2de Lodsædler skulle melde sig hos Collecteuren, Velbemelte Hr. Postmester Stabel, han da samme ville behage at imodtage, samt til Eierne overlevere. Giessingaard den 10 April 1777. til den Viborger Samler No. 18.
Viborger Samler, 1777-05-05
Femte Aargang. Mandagen d. 5 Maji 1777. Bekiegiørelsendt.
Viborger Samler, 1777-05-05
Foruden det ordentlige udstæde Proklama udi afg. Hans HegBigelund og Hustrue, som boede og døde i Kreiberg Sogn og Bye, deres Stervboe, lader Skifteforvalteren hans Excellence Høi, Velbaarne Hr. Geheimeraad og Amtmand Gabell ved mig undertegnede Bye= og Herredsfoged Müller end videre, saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, som de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger Samler, herved 3 Gange i Rad, indkalde Arvingerne udi bemelte Stervboe, paa den Sal. Kones Side (hvoraf endnu ingen under Skiftet have meldt sig) de Myndige enten selv eller ved Fuldmægtig, og de Umyndige med Værger, inden Aar og Dags Forløb at møde eller møde lade paa Skivehuus Amts=Kontoir, deres Arverettighed at bevise og iagttage. Saa bliver og tillige indkaldede med lovlig Varsel, Stervboes Kredi= og Debitorer de første at legitimere deres Krav, og de sidste at betale deres Debet, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Stervboets Tilstand, men udebliver nogen, maae de takke sig selv for det deraf flydende Tab. Skivehuus Amts=Kontoir d. 11 April P. Müller.
Viborger Samler, 1777-05-05
Til Efterretning for Vedkommende, bekiendtgiøres herved, at Skiftet efter afg. Apotheker Hofmann her i Holstebroe, er udsadt til den 24 Junii føstkommende, til hvilken Tiid Kredi= og Debitorer, der endnu ikke allerede har meldet sig, indkaldes, de første for at legitimere Deres Krav, og de sidste for at betale hvad de til Stervboet maatte være skyldige. Holstebroe den 5te April 1777. C. Leth. Deres Kongelig Majestæts bestalter. virkelig Justitsraad, samt Byefoged. her paa Stedet.
Viborger Samler, 1777-05-05
NB. Efter Sal. Hr. Bertel Kiærulf, forhen Sognepræst for Meirup i Hierum Herred, Ribe Stift, er Proklama ved Landsting forkyndet d. 100 April a. p., og altsaa udløber samme førstkommende 22 Maji indeværende Aar. Thiinkaldes derfor herved alle de, som i denne Stervboe paa nogen Maade have noget at forhandle, til samme Tiid, som Terminus peremtorius, at møde i Meirup Degneboelig, hvor Samling da Formiddag Klokken 9sl. næst Guds Hielp skal blive holdet, og til endelig Slutning saasnart mueligt bliver, ufortøvet skreedet. Saameget kan Skifteforvalteren da formelig Erklæring er skeet i Forveien melde, at denne Stervboe gaaer Concurs. Enhver skal efter beste Skiønsomhed, overeensstemmende med Loven og andre Anordninger, efter Stervboens Beskaffenhed vederfares lovlig Behandling. Nauer Præstegaard, d. 19 April 1777. Windfeld.
Viborger Samler, 1777-05-05
J renader Conte af det 2det Grenader=Compagnie, haver J imellem Vagten og den Latinske Skole fundet 3 blaae og hvide Lommetørklæder som vare ganske nye og endnu i et Stykke, Eieren til samme kan imod dette Avertissements Bekostning og en proportionerlig Douceur til Finderen, afhente samme hos Hr. Lieutenant von Grubling, logerende i Hr. Procurator Gier ulfs Gaard i Mathias Gaden. Viborg den 3 Maji 1777.
Viborger Samler, 1777-05-05
Foruden den ved lovlig Proclame skeede Jndkaldelse, NB. 7) til Debi= og Kreditorer samt Arvingers Jnkaldelse, efter lovgyldig Beviis til Skiftet, efter afgangne Erich Battum og Hustrue Maren Sørensdatter, som begge ved Døden ere afg., bliver herved Tønde Gange i de Viborger Samler disse erindret, sig hos os som Skifteforvaltere inden den Tiid Loven befaler at indfinde, for at imodtage og yde hvad i saa Fald De retmæssig tilkommer, da De ellers lider Skade for Udeblivelse. Viborg den 8 April 1777. Borgmester og Raad. Arvingerne, saavelsom Kredi= og Debitorerne efter Nicolai Andreasen Skræder, som boede og døde paa Holm gaards Gods i Schaltz Sogn og Bye, bliver herved (da Boen ei formaaer anden lovlig Proclamation at bekoste, siden Herskabets prioriterede Fordringer, dobbelt overstige heele Boens Jndtægt) bekiendtgjort, at bemeldte fattige Skifte, er berammet at foretages til endelig Slutning i Stervboe=Huuset den 28 Maji førstkommende. Holmgaard den 16 April 1777. N. Ettrup. Fulmægtig.
Viborger Samler, 1777-05-12
Samleren. Fem. te Aar.
Viborger Samler, 1777-05-12
Mandagen den 12 Maji gang. Slutningen af Nr. 18. get første jeg finder herom i Danmark, er Christ 3tii Ordinantz, som udkom fra Herredagen i Odense den 14 Junii 1539. Der staaer. Naar Lands=Præster døe, da skulle deres efterladte Enker i Sognene med deres smaae Børn opholdes et heelt Aar efter deres Død, indtil de kunde beqvemmeligen blive forseete, og eensinde efter Mandens Død skulle de have enten Vinter eller Sommer=Sæden og tage den halve Tiende - Her tales intet om Offer Deeling saa saa det synes uvist, om Hun eller Efterkommeren, tog det. Jeg troer det første, fordi det heder strax efter Hun skal holde Præsten til et andet Aar, han tager Renten af Kaldet, og herudi bestyrkes jeg af Christ. 4ti Kirke-Ordin., som udgik den 2 Julii 1607, og er var at komme over. Der heder det: Naar Landsbye=Præster døe, da skulle deres efterladte Enker i Sognene men Børnene opholdes et heelt Aar efter Præstens Død - Dette Aar, som er hendes annus Gratie (NB. Her først nævnt) maa Hun opbære al Renten inden og uden Kirken, visse og uvisse, lønne og kostholde sig en Kapellan efter Provstens og tvende Præsters Sigelse. Her sees, alting var Enkens i samme Aar. Var Hun nu benaadet dermed, hvor kunde da en anden være berættiget enten at pantsætte eller tage det? Derefter udkom Christ. 5ti Lov 1683 og satte alting paa den Fod det endnu er. Men den tillader dog hverken Kreditorer eller Skifteforvaltere saaledes at pille Enker af, uden jeg, med den brave Justitsraad Schytte i hans Stats=Lære, ville ligne Dem ved Ravne: Dog siger han, hvad skal de sulte Ravne giøre, Sielden finde de Aadsel, og, naar de finde det, pille Dedet af til Beenene. Men skulle en Abraham ei jage Rovfuglene fra Aadselet? Gen. 15. Kan Man nu vel af alt dette slutte andet, end dette Naadsens Aar er stiftet ene og allene for fattige Enker og Umyndige uden uden noget Indgreb af Kreditorer, Jeg meener det er det samme som Oldtiden har kaldet Muldaaret, det en Qvinde beholdte uden Tage eller Kiendelse efter Huusbondens Død, dog det ei findes i Loven, og hør nu Proprie til Lavmænds Qvinder, Præste=Qvinder og deres Lige, som Kansler l. Bielke forklarer, det i hans Termini Legales, udgivne 1634. Endnu horer jeg en overtalersk Rost: Honeur. Anstændighed. Egard for den Afdøde. Skulle det tillade en honnet Enke at beskiæmme Manden i hans Grav? ei betale huns Gield, Men da Kierlighed begynder af sig selv, bør hun da opofre sin Verdens Velfærdt, fordi Manden har solgt hende til en Kreditor, eller er det anstændigere, at Hun betiener sig af Lovgiverens Naade for at gaae Armod og Foragt i Møde, og at kunde leve standsmæssigt, jeg vil kun sige, uden at trygle og mangle det Nodtørftige, Jeg for min Part tilstaaer en Kreditor ei mindste Skierv af Naadsens Aaret, om Hans Obligation var garneret med alle Formalitetees Snorer, uden Han foreviser Kongelig Bevilgning. Dog tilstaaer jeg gierne, i sær for de blode Brødres skyld, at en Kongelig almindelig Resolution var ønskelig af den Jndhold, at ingen Præst maatte sætte, og ingen Kreditor tage Naadsens Aaret i Pant, men at det ene og alene skulle tilhøre Enkerne. Saaledes haaber jeg, den meeste Taage er bortdreven.
Viborger Samler, 1777-05-12
Ved Lys eller Vind maae maae andre dømme, og jeg for resten resererer mig til mit forrige i No. 43 passato. Dog for endnu meere at opklare dette Æmne, vil jeg kortelig besvare nogle smukke Spørsmaale af fornævnte Aalborg Tillæg. 1) Naar en Enke er allernaadigst forundt speciel Bevilgning paa at beholde Kaldets fulde Jndkomster, og at Naadsens Aaret skal tage sin Begyndelse fra Succes fors Kaldsbrevs Confirmations Dato, er Hun da forbunden til at giøre Regnskab for oppebaarne Jndkomster i saadan benaadings Tiid, Kan Skifteforvalteren eller de fraværende Arvinger, der ei nyde Underhold i Præstegaarden, fordre dette Regenskab og paalegge hende at fremlegge rigtig Beregning over Jndtægt og Udgift? 2) Om noget i sin Tiid overskyder af Jndtægterne, bør det da beregnes Stervboen til Jndtægt, eller skal det alene tilhøre Enken og de Børn, hun hiemme hos sig haver at underholde og opdrage? Svar: Efter mine forhen anforte Grunde, som og Rescr. 1750, tilkommer det Enken aleene, uden mindste Regenskab derfor, thi ellers var det ingen benaading, men her kan hun sige, cum jure med utor, Injuriam tibi non facio. 3) Staaer det en Enke frit for at bortføre, sælge og afhænde til hvem hun vil, det ved Naadsens Aarets Udgang overblevne Foering, naar Efterkommer meren ei vil afkiøbe hende samme eller derfor give nogen Vederlag: 4) Giødningen, som samles ved Præstegaarden af Tiende eller Avl i Naadsens Aaret, hvem er den tilhørende, Bør Efterkommeren kjøbe samme af Enken, Kan hun, naar han ei vil, frit sælge den til andre, Svar: til han betale det, er det lilligt han faaer det, Vil han ei, er det Ret hun giør sig hendes Deel af Avl og Tiende saa nyttig som hun kan. Han veed hvad hans er, og ingen Lov forbinder hende at skiænke ham noget. Hun har altsaa Magt at giøre ved hendes hvad hun vil. 5) Naar Enke=Pensionen skal ansættes efter Successors Paastand, og Vedkommende derom i Mindelighed ei kan blive forenede, bør der da af Præste Avlen ogsaa gives noget til Pension, siden samme er saavel Kaldets Jndkomst, som noget andet, og dog aarlig importerer noget vist: Svar: Som det er en Sandhed, at Præstegaardens Aul hører til Kaldets Jndkomst, saa er det rav ret, at den og indgaaer i Beregningen til Pensionens Sættelse, hvorfra den ingensteds er exciperet. 6) Kan ei den Angivelse, som er skeet af forrige Præst over Kaldets visse og uvisse Jndkomster, og hvorefter han aarlig til Amtstuen har svaret den paabudne Embeds=Skat, være (subtractis subtrahendis, den den Regel, hvorefter nøiagtig Beregning kan giøres, og Pensionen tillige efter Enkens Vilkaar ansettes, Svar: Nei. Manden kan have forregnet sig. Jndkomsterne kan forandres. Jeg veed Exempel, at en Successor har gjort ringere Beregning end hans Formand, og det er antaget. Der torde blive en Forskiel paa en Beregning til en Skat og til en Pension. Det første er en Afgift til en Konge, det andet en Udgift til en Enke. Det er sikkerst at følge Loven, som vil, at Pensionen skal sættes af Provsten og 2de Præster, men Embeds=Skatten sættes ei saa. Dis similis Ratio. Dissimile Facio. 2. Nyeheder.
Viborger Samler, 1777-05-12
Den 25 Januarii a. c. er Ober=Auditeur Søren Seidelin allernaadigst beskikket til Justitsraad, den 17 April er Andreas Carl Teilmann allernaadigst beskikket at være Etatsraad. Wridsted Præstegaard, som den 26 Augustii 1776, tilligemed dens Aul, Tiender og Jndboe blev gandske lagt i Aske, har Sognepræsten Velærværdige Hr. Niels Christian Nyeboe, for saavit faaet opbygt, at 4re anseelige og kostbare Huuse, den 26 April vare satte af Tømmermanden, og næsten gandske færdige med alle sine Indretninger og Skillerum. Bygningen bestaaer i alt af 76 Fag. Stuehuuset, som er Sønden i Gaarden, 22 Fag, af nye fuldkommen Eege=Tømmer, 8 Tommer, bred og 6 Tommer tyk, Stolperne 4 Alen lange og Bielkerne af største og bæste 18 Allinger. Norden i Gaarden ligger Laden, af svær Fyhr=Tømmer. Jmod Østen er et Eege Huus paa 16 Fag, som alt er i beboelig Stand, indrettet til Skole og Rulle=Stue, Vognhuus, Stald og Folke Kamre, a. For Vesten et Huus, paa 16 Fag, af fuldkommen Fyhr=Tømmer, indrettet til Fæehuus og Giestestald, med videre. Til Roes for TømTømmermæsteren, den bekiendte hurtige og brave Jens Krarup Møller fra Skive, maae man tilføie, at han i 14 Uger har opført bemeldte Bygning, og den meeste Tiid kuns havt : Karle til Hielp. Bekostningen, som Eieren har gjort og endnu agter at giøre, vil hans Eftermand (næst Guds Beskiærmelse) høste Frugten af, han derimod bærer Byrden og maaeske vil finde Følgerne deraf saa længe han lever, da han ikke efter saa stor Ødelæggelse har søgt at berige sig ved usædvanlig Brand Hielp, eller mange Menneske-Venners Anseelige og Frivillige Gaver.
Viborger Samler, 1777-05-12
Landstings-Orden. Onsdagen d. 7 Maji 1777.
Viborger Samler, 1777-05-12
Jndstævnte Sager.
Viborger Samler, 1777-05-12
1) Diderich Marcusen af Viuf indstævner til Underkiendelse, lovlig og nærmere Paakiendelse samt alle forvoldte Omkostningers Erstatning, en Dom afsagt paa Elboe=Brusch og Holmans=Herreders Ting Onsdagen den 13 November 1776 af Herredsfoged Hans Jacob Gerchen i Fridericia, udi en Sag, hvilken Citanten efter at han var kommen til myndig Alder, skal have anlagt mod den ham beskikkede Formynder Anders Diderichsen i Piested, angaaende den ham paa Skiftet efter hans Moder i Aaret 1759 tilfaldne Arv i alt 300 Rdlr. der i Følge Skiftebrevets Slutning hos Citanten opnaaede sine 25 Aars Alder; Men endskiøndt Formynderen Anders Diderichsen, til sin Sikkerhed for disse Børnepenge, haver erhvervet Dom over Citantens Fader Marcus Rasmusen i Vius, af Jndhold, det Marcus Rasmusen skulle være pligtig at give Formynderen en lovlig Tinglyst Pante Forskrivning paa alt hvis han eiede, til Forsikring for bemeldte Børnepenge, eller i Mangel deraf, under Nam og Jndførsel udi hans Gods, inden 3 Maaneder til Formynderen udbetale Børnepengene i sig selv; Stal han dog have ladet bemeldte Dom henligge uexeqveret, uden derefter enten at lade sig forsyne med Pant og lovlig Tinglyst Forskrivning for Børnepengene, eller og dem i Natura til sig udbetale, med videre. 2) Hr. Herredsfoged og Procorator Wadsted i Lørster, som beskikket Forsvar for Jens Hansen af Asserg, der nu skal tiene for Ladefoged paa Landbyetorv i Sielland, indstævner med det ham allernaadigst meddeelte Beneficium Poupertatis til aldeles Underkiendelse og sig Rers Nydelse en Dom, der ved Hr. Borgemester Carøe i Randers, som Birkedommer i det Dronningborgske District, inden samme Birkeret den 25 November 1775, er afsagt imellem Appellanten paa den ene Side, og paa den anden, Selveier Bonden Peder Steensgaard i Kansted, betreffende, at Peder Steen gaard formeener, sig at være berettiget til Appellanten Jens Hansen, som dog er en dimitteret Rytters Søn og frie for Fødestavn og al reserva Rettighed, med videre Stevningen omformelder. 3) Hr. Fischer til Alling og Grauballegaarde indstevner deels til Skierpelse, forvoldte Omkostningers Erholdelse, samt Ridemænds Udmeldelse, formedelst den ergangne Doms nægtede Opfyldelse, en Dom, afsagt ved Lysgaard Hitz=Herreders Ret, den 28 October 1776 af Herredsfogden Hr. Jens Laasbye, Lünow i Frausing udi en Sag mellem Hr. Appellanten paa den ene og Hr. Kapitain Lund paa den anden Side, angaaende endeel Misligheder og Fornærmelser som Hr. Kapitain Lund tvertimod Forpagtnings Contract skal have udøvet under sin paa Grauballegaard havte Forpagtning og sammes Fratrædelse, til Forurættelse for Hr. Appellanten, som da var bleven Grauballegaards Eiere, derudi bestaaede, at ikke det ved Forpagtningens Fratrædelse erbleven leveret, som burde, at endeel paa Gaarden er befunden fordervet og lagt øde, og at Forpagteren Hr. Kapitain Lund fra Grauballegaard til Vinderslevgaard skal have bortført endeel Grauballegaards Tilhørende, uden mindste Ret eller Føie, med meere, hvilket Stevningen ommelder. Formedelst Snapstinger, udgik Samleren No. 18 ikke den bestemte Dag d. 5, som den gunstige Læser pardonerer.
Viborger Samler, 1777-05-12
Tillæg Femte Tillæg Aargang til den Viborger Samler No. 19. Mandagen den 12 Maji 1777.
Viborger Samler, 1777-05-12
Bekiendtgiørelse. (Det giøres bekiendt, at Palstrup som er beliggende 2 Miile, fra Viborg, i en god Egn og bestaaer af Hartkorn Hovedgaards-Taxt 53 Tdr. 7 Skpr. 1 Alb.; Skovskyld 1 Td. 4 Skpr. 3 Fkr. Under Gaardens Taxst ligger Høeberg Mølle 7 Skpr. 3 Fdr. 1 Alb.; Mølleskyld 6 Tdr. 3 Skpr. Afbyggere anført under Levring Sogn Rotterdam Ager og Eng 3 Tdr. 4 Skpr. 2 Fkr., Skovskyld 3 Fkdr.; Clausholm 2 Tdr. 3. Skpr. 3 Fkr. 1 Alb., Summa 68 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr. Kirketiender i Høeberg, Elsborg og Levring Sogner 31 Tdr. 7 Skpr., Kongetiender i de 2 første Sogner 16 Tdr., og Bøndergods 328 Tdr. 4 Skpr. 1 Fkr., hvorunder er 4 Tdr. 1 Skp., Skovskyld indbefattet. Dette vorder stillet til offentlig Auction (der holdes paa Gaarden) næstkommende 31te Maji og i Viborg udi Hr. Halds Huus d. 7 Junii item 3die og sidste Auction d. 21 Junii paa samme Sted, alt ved Middags Tider. Og da denne Gaard har af Bygning Cituation og Herlighed, item velhavende Bønder, neppe sin lige, saa har man ei fundet fornøden at beskrive den omstændeligere, helst Konditionerne forud skal leveres til Eftersyn hos de Herrer, Hald i Viborg, Haarboe i Aalborg, Hasselbalch i Randers, Galten i Aarhuus, Bierring i Horsens, Wedeke i Hobroe, Grøn i Holstebroe, og Ring i Skive, Foruden dette, afgives Jordebogen til fornævnte Hr. Hald, Hr. Raadmand Bierring i Horsens, item hos mig, hvor den af Liebhaberne kan eftersees. Viborg d. 12 Maji 1777. S. F. Gierulf. som antaget Fuldmægtig i denne Auctions=Sag.
Viborger Samler, 1777-05-12
Da ingen Lishabere indfandt sig, ved den, den 2 Aaril i Fridericia holdte Auction, over Sæbeværk og Olie-Møl med Tilbehør, saa bekiendtgiøres herved, at Eieren af det allernaadigste priviligere de Sæbe=Syderie i Fridericia, og den der nær ved beliggende og a parte oprettet Olie=Mølle, samt Anlæg og indhegnede Jorder til Rapsaat Auling, hvoraf er besaaet, og kan ultims Julii a. c. ventes hostet, præter proper 125 Tdr. beste Rapsaat, lader herved bekiendtgiøre, at bemeldte Værker, med Grunde, Bygninger, Jnventarium og Jorder, bliver, paa Sæbeværks Gaarden i Fridericia, stillet til offentlig Auction anden og sidste gang den 26 Junii næstkommende Kl. 3 Eftermiddag, og, om nogenlunde antagelig Bud skeer, da absolut re bortsolgt. Paa bemeldte Sæbesyderie, der er assecureret i Brandkassen for 3420 Rdlr. er udi eet Aar fabriqueret 700 Tdr. Sæbe, og a Olie=Møllen, ligeledes afs cureret for 1520 Rdlr.,er i et Aar slaget 1200 Tdr. Hamp, Hør og Rap-Frøe. Nor mere Efterretning kan faaes ved Hr. Cancellieraad Hvelse i Fridericia og Hr. Agent Jversen i Middelfart. Has dennem som Eiere ere disse Værker imidlertid under Haanden at faae tilkjøbs.
Viborger Samler, 1777-05-12
Onsdagen den 28 Maji førstkommende bliver paa den Gevelige Residenz Frysenborg her i Jylland ved offentlig Auction at bortsælge, den sammestæds ved Døden afgangne Forralter Johan Christian Busches Efterladenskaber af Boehave, Senge= og Lind=Klæder med videre, samt i sær et nyt smuk 8te Dages repeteer Uhr, en nye Kurve=Post Vogn, adskillige Sadeler, Kiør og Bester, hvilke sidste ere: en sort blisset Hor p. 10 1/2 qvart. 4 Aar, en dito 10 1/2 qvart. 5 Aar, og ere disse 2de Hopper sær egale med smaa Blis, sunde og smukke, vel pas sende og skikkede til et par Stanghopper for en Kareth; en ægte Fux Vallak af Stutterie 5 Aar 10 1/2 qvart., en brun Hoppe 6 Aar 9 1/2 qvart. og en dito 3 Aar; hvilket til Liebhabernes behagelige Underretning bekiendtgiøres. Ligesaa indkaldes med 6 og 12 Ugers Varsel alle fornevnte Sal. Forvalter Busches Stervboes Kredi= og Debitorer, endog for hvis hans havte administration maatte vedkomme, at melde sig hos mig her paa Frysendahl med Betaling og lovlige Fordringer, da enhver kan vente ald god Rigtighed. Frysendahl pr. Aarhuus den 8 Maj Niels Hutfeldt Bagge. Skifte Forvalter og Birkedommer.
Viborger Samler, 1777-05-12
J Henseende Høiriis paa Morsøe nu er solgt, saa bliver for ) rige Eiers hele Jndboe bestaaende af Sølv, Tin, Kaaber Messing, Malm, Bliktøi, Porcelain og Steentøi, Glas, Jernkakkelovne, Sengeklæder, Linned, Træfang, Meubler, altsammen saa got som nyt, tilligemed Bester, Kiør, Vogne, Plov og Harver, og andet Gaards=Redskab, stillet til offentlig Auction og bortsolgt den 10 Junii dette Aar paa bemeldte Høiriis, til hvilken Tiid og Sted de Lysthavende vilde behage at indfinde dem, da Conditionerne paa Auctions Stedet vorder bekiendtgjorte. (an smuk Karet paa Engelsk Facon til 3 Personer, indvendig med blaadt Plyds betrukket, og udvendig med smuk Maling efter nyeste Mode, saaog en god Postvogn paa Holsteensk Facon, er at faae tilkjøbs i Horsens hos Sadelmager Niels Lund.