JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Ved den aarlige Bortlodning, som i denne Maaned er foretaget paa Notarialcontoiret i Kjøbenhavn, tilfaldt følgende Heste efternævnte Medlemmer af Selskabet: 1) Et mørkebruunt Hoppefol med smal Blis, ved Fuldblodshingsten Don Pedro og en Landhoppe - Hr. Capitain A. Recke; 2) et mørkebruunt Hoppefol uden Aftegn, ved samme Hingst og en Landhoppe - Hr. Godsforvalter Friis3) et lysbruunt Hoppefol ved Fuldblodshingsten Pa lemon og en indbrændt Hoppe - Hr. Generalauditeur Aagesen; 4) et Fur=Hoppesol med Blis (Søster til Ploghorse), ved samme Hingst og en indbrændt Hoppe - det classenske Fideicommis; 5) et lysbruunt Hoppefol ved samme Hingst og en indbrændt Hoppe - Hr. Kammerjunker, Baron G. v. Rosenkrantz. 6) et mørkebruunt Hoppefol ved Fuldblodshingsten Claudesler og en forædlet Hoppe af Pederstrups Stutteri - Hr. Forvalter Torst, 7) et mørkerødt Hoppefol efter samme Hingst og en Landhoppe - Hr. Kammerherre, Greve af Lercke, 8) et bruunt Hoppefol ved den forædlede Hingst Caberluni og en Landhoppe - Hr. Pastor Gramer; 9) et blaaskimlet Hingstføl ved samme Hingst og en Landhoppe - Hr. Etatsraad Bluhme, 10) et sort stikkelhaaret Hoppefol ved samme Hings- og en Landhoppe - Hr. Godsforvalter v. Stocken; 11) et skimlet Hingstfol ved samme Hingst og en Land hoppe - Fr. Proprietair Valentiner; 12) et rødblisset Hingstfol ved samme Hingst og en forædlet Hoppe - Hr. Godsforvalter Wulff. De, som agte at indtræde i Selskabet, ville behage at anmelde det for en af Committeerne (i Sjælland, Lolland, Falster, Fyen eller Jylland).
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Selskabets Centraladministration, den 17de Novbr. 1835.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Fiin, middel og ord. Klæde, Kalmukker, Petershamnuppede Coatings, coul. Flanel, uldne Nattrøier og Underbeenklæder m. m. er i Dag hjemkommen hos Jacob Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Londonsk Porter faaes hos Sörensen i Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Undertegnede, som er meddeelt Øvrighedsbevilling til Fruentimmer=Skræddersyning, anbefaler sig dertil, samt til Bredering og Linnedsyning. Underviisning gives i Skræddersyning. Marie F. Sødring, boende i Overværelset hos Skibscapitain Holm i Rygade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Torsdagen den 3die December førstkommende bliver, om Formiddagen Kl. 10, paa Raadstuen her i Byen afholdt, Licitation over Leverancen af 23 Stykker Vand=Tønder, med Sluffer, til Brug ved denne Byes Brand=Væsen. Det anmærkes, at Modellen, til hvilken de aldeles skulle svare, staaer til Eftersyn hos Over-Brand=Jnspecteuren. Aalborg, den 24de November 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Torsdagen den 3die December førstkommende og følgende Dage bliver ved Auction, som afholdes i det Kjøbmand Thomas Nielsens Opbudsbud tilhørende Sted, her i Byen, bortsolgt det bemeldte Bo tilhørende Løsøre, saasom: Borde, Stole, Sengeklæder, et Chatol, en Jern Bilægger og nogle Kjøkkenredskaber, samt en stor Deel Urte-, Jsen- og Alenvarer m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 10. Hjørring, den 18de November 1835. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Jfølge Begjæring af Strandingscommissionairerne Procurator Westerby og Proprietair Segelcke bliver, Tirsdagen den 1ste December næstkommende og følgende Dag, foretaget Auction paa Thornby Sogns Strand over den fra det sammesteds forliste engelske Barkskib Royal Georgel bjergede Ladning, bestaaende af 470 Tylter Fyrre Planker, 5 til 20 Fod lange og 2 til 3 Tommer tykke, og 266 Tønder finlandske Tjære. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10 paa Stranden, ved det sydvestlige Vagttelt, omtrent nordvest for Kjersgaard. Lysthavende indbydes. Venneberg Herreds-Contoir i Hjørring, den 18de November 1833. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Ifølge Bestemmelse i Boet efter Huusmandsenke Kabren Nielsdatter af Kliim og hendes forhen afdøde Mand, John Nielsen, bliver det bemeldte Bo tilhørende Huus, med sammes umatriculerede Tilliggende, i Kliim By og Sogn, Vester=Han=Herred og Thisted Amt, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Torsdagen den 17de December d. A.,- - 31te 2den - og 3die -- 14de Januar 1836, hver Gang om Formiddagen Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes her paa Contoiret, hvor Auctionsconditionerne forinden ere til Eftersyn, og 3die Auction, hvorved Eiendommen agtes absolut bortsolgt, i selve Huset. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Efterretning for vedkommende Panthavere, ifølge Pl. 22de April Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 14de Novbr. 1832. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Det var at forudsee, at Talen i Warschaul i længere Tid maatte blive Gienstand for Betragtninger hos Udlandets Publicister, selv af de forskjelligste Farver. J Paris, synes den at have vakt Sensation paa de høieste Steder, og Rygter derom ere udbredte paa Børsen, hvilke, skjøndt de ikke vinde almindelig Tiltro, dog vel kunne have nogen Grund. Saaledes hedder det, at den russiske Gesandt skal have gjentaget sit Forlangende om, at den franske Regierings skal desavorere Journal des Debats, og at han ved samme, Leilighed paany er kommet frem med en Reclamation om Ruslands Fordring paa Frankrig, paa Storhertugdommet Warschaus Vegne, en Fordring, der udgjør ikke mindre en 120 Millioner Frs. Jøvrigt ere de uafhængige Journaler opfyldte med Formodninger og Anledningen til Journades Debats's polemiske Sprog og hvad Betydning man ved egentlig skal tillægge det. Nogle af Journalerne, blandt disse Messager, ville vide, at Talen ikke, saaledes som National og de engelske Journaler have paastaaet, har in beholdt nogen heftig Petring mod Frankrig og England, men lagt Høiagtelse for den franske Nation for Dagen, imedens den derimod udlod sig med en bitter Critik over det nærværende franske Dynasties Overhoved, og Dette skal derfor have givet Journal des Debats Ordre til Angrebet. Den russiske Keisers uvenlige Stemning mod August=Dynastiets Chef udleder man deraf, at det petersborgske Cabinets Forsøg paa, at foranledige Tuillerier, ne til et nøiere Forbund med sig, hidtil have været frug, tesløse. Basis for et saadant Forbund skulde da have været, at Rusland skulde hjælpe Frankrig til, igjen at erholde sine saakaldte naturlige Grændser, imod selv at beholde frit Spillerum i Orienten. Det faaer at staae vedildsit Værd, hvorvidt disse Gisninger have noget Factisk for sig eller ei, vi maae forlade dem, for at begive os til England, hvor Talen i Warschauk, ligesaavel som i Paris, er alle Journalers Hovedthema og, hvad endnu mere er ledet eneste Thema, hvorom Bladene af alle Farver erellefuldkommen enige og istemme de samme Accorder. Herald, 10 Times og Standard kappes med de liberale Blade i deres Critik og overbyde hinanden i Udtryk, som man, i Fastiane dets Blade, end ikke paa fjerneste Maade vilde vove alle antyde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Jblandt mange andre Udnævnelser til Gesandtskabsposter i Udlandet, finder man, at Baron Barante er udnævnt til Gesandtskabsposten i Petersborg. Hans Afreise, som var tilberammet til den 16de Novbr., er bleven opsat. I Øieolikket maa Sligt jo giøre Opsigt og Bladet Temps" ytatter den Formening, at Gesandtens Modtagelse i Petersborg nu, med Hensyn til Artiklerne i Journal des Debats, vel turde blive anderledes, end man havde gjort Regning paa Pariserbladet Constitutionel" taler om, at der forberedes store Begivenheder; Breve fra Genua berette om betydelige Rustninger, som foregaae i denne Havn, og Folk, som i deres Stilling ere istand til rigtig at bedømme Begivenhederne, frygte meget for, at Freden ikke ret længe vil kunne vedligeholdes. Der er man almindelig af den Mening, at de Skibe, som der udrustes, skulle støde til en russisk Escadre, der ufortøvet vilde indtræffe i Baien af Palma paa Malorca, og at denne, saaledes forstærkede, Division er bestemt til at understøtte Don Carlos i Spanien. Deraf slutter man igjen, og det vel ikke uden Grund, at Resultatet af Conferentserne i Toplitz ei har været synderlig gunstigt for de constitutionelle Regjeringer i det vestlige Europa, men haaber imidlertid, at den franske Regiering vil drage, Omsorg for, at hævde sit Flags Anseelse i Middelhavet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Til denne Efterretning fra Genua maa man føie den, at den udbrudte Opstand paa Sardinien ikke synes at være ubetydelig, da stærke Troppe=Afdelinger ere ankomne til Genua, for at overføres til Sardinien, hvor Jndvaanerne reclamere deres gamle Friheder, hvilke Regjeringen vægrer sig ved at indrømme dem. Den største Deel af Godseierne der paa Øen ere indfødte Spaniere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
En Correspondent i Paris underholder i det engelske Blad Morning Herald, dets Læsere med en heel Deel Anecdoter, som for Øieblikket vel ikke staae der uden Hensigt. En af dem angaaer Conferentserne i Toplitz. Paa det Forslag, at forvandle den Overbærelse, man hidtil har ydet det franske Cabinet, til en formelig Alliance, skal Keiseren af Rusland, have udraabt: "Alliance aver la Francel jamais!" Correspondenten indestaaer for Rigtigheden af dette Factum, thi han har det fra Sønnen af en Cabinetsminister i en Stat af første Rang. - Han fortæller endvidere, at Kongen af Frankrig nylig tog de, med megen Pragt paany udstyrede, Gemakker i Versailles i Øiesyn. Da Maleren Ve net, som ledsagede ham, henvendte hans Opmærksomhed paa et Maleri, hvor en Seier af de Franske over Russern, var forestillet, og ved denne Leilighed lod falde et Ord om, at noget Lignende, under nærværende Omstændigheder, vel le kunde forefalde paany, skal Kongens Adjutant, GeneralGourgand, have udbrudt. Det kunde let skee!!" Kongen taug, smillede og kastede et Blik paa Generalen, som om han vilde sige: "Jo, jol Du veed vel meget deraf. En anden fransk Correspondent omtaler, ligeledes i et engelsk Blad, det nærværende Forhold mellem Rusland og Frankrig, og fortæller, at den franske Premierminister, paa den russiske Gesandts første Anke over, Journal des Debats, ganske tørt skal have svaret, at Frankrig intet anden officielt Blad kjendte end Moniteuren. Han taler og saa om en Coalition imellem Frankrig og Østerrig, hvortil Udkastet allerede tidligere skal være gjort af Fyrst Talleyrand Begge Cabinetter skulle nu, i en fælleds Note, have isindat affordre det russiske Cabinet en Erklæring over dets Politik, med Hensyn til Orienten.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Blandede Efterretninger. Efter engelske Blade befinde sig for Øieblikket paa de forskjellige Stationer i Levantens Farvande 9 franske, 12 engelske, 12 russiske, 4 østerrigske, 22 ægyptiske og 28 tyr, kiske Krigsfartøier. Naar Talen er om hele Middelhavet, kommer hertil endnu den sardiniske Flaade, som udrustes Genua. (Den græske Flaade synes at være glemt.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Flere franske Journaler ville vide, at befaling er udstedt til at gjøre en Flaade paa 15 franske Linieskibe seilfærdig, hvis Commando skulde betroes til en Admiral eller Vice=Admiral og tvende Contra-Admiraler. Hvis en saadan befaling virkelig er udstedt, tænker man, med Hensyn til samme, paa Uenigheden med Amerika, skjøndt der hist og her smaasnakkes om, at disse udrustninger foretages paa Londonner-Cabinettets Opfordring, da dette Cabinet har forlangt af den franske Regjering, at den skal sætte sig istand til, kraftigt at kunne understøtte mulige Demonstra, tioner, England maatte ansee for nødvendige mod Østen, Tillige vil man vide, at det Marine=Budget, der for 1837. skal forelægges Kammeret, vil blive tilskaaret efter Krigsfod. Kamrene - forsikkrer idet mindste Journal des Debats - skulle indkaldes til de første Dage i Januar. Om Fieschi og hans Attentat meddeler Times nu nogle Noticer, som det paastaaer at have modtaget fra paalidelig Haand. Morey skal, ifølge samme, være dybt indviklet i Attentatet og have staaet paa Boulevarden ligeoverfor Fieschis Vindue, for at give ham Signal ved Kongens Nærmelse. Dersom Helvedesmaskinen var gaaet af i det Øieblik Fieschi første Gang satte Lunten til, vilde Kongen og hans Sønner sikkert være faldne; men den Aske, der imidlertid havde samlet sig paa den, forhindrede Krudtet i at tænde, og det Ophold, som foraarsagedes ved, at F. først maatte slaae Asken af, inden han anden Gang kunde sætte Lunten til, reddede uden Tvivl Ludvig Philip og hans Familie. F. skal Dagen iforveien have gjort Prøve paa sin blodige Drama, og Pepin derved tilhest forestillet Kongen som F., idet han reed forbi, tog Sigte paa. Det Saar, F. fik i Panden, ved at et Geværløb sprang, er endnu af den Beskaffenhed, at det mindste Stød paa dette Sted øieblik kelig vilde bevirke hans Død; thi det er kun bedækket med Pandehuden, som Saarlægen behændigen har draget derover.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Hertugen af Orleans er paa Corsica bleven modtage med megen Enthusiasme. J sin Utaalmodighed efter at naae den africanske Kyst vilde han dog allerede d. 6te igjen have indskibet sig, men maatte, formedelst de foranstaltede Festligheder og navnligen et arrangeret glimrende Bal, udsætte Afreisen en Dag længere. J Ajaccio besøgte Prindsen blandt Andet det Huus hvori Napoleon er født. Den 13de eller 14de vilde han formodentlig være i Algier, og Toget imod Abdul=Cader i de første Dage af December gaae for sig. Algier faaer med hver Dag et mere europæisk Udseende. Man seer nu her ligesaa mange Hatte som Turbaner; Cigarrerne have fortrængt de lange Tyrkepiber, og de mauriske Basarer vige efterhaanden Pladsen for de med Glasruder forsynede, elegante Boutiquer Henved 50 Kjøbmænd have her oprettet Contoirer, og en betydeligt Antal Haandværkere og Handlende, hvoriblandt mange Modehandlere, Syersker og Friseurer, ere udbredte lover hele Staden. 11 store Kaffehuse med Billarder, 4 store Gjæstgivergaarde, 3 Restaurationer, 100 Spiseqvarterer, 2 Læsecabinetter, en Circus, et Kosmorama &c. er allerede forhaanden, og Hyrevogne ville snart være at finde paa alle Gadehjørner. Gouverneuren beboer Deyens forrige Palais i Kassaibahen, der udgjør ligesom en liden Stad for sig. Palaiet er bleven meget spoleret ved Franskmændenes første Indtrængen, idet Soldaterne brøde baade Vægge og Gulve op, for at lede efter skjulte Skatte. Oprørerne vare endnu ifølge de sidste Efterretninger i Besiddelse af Staden Para, som befandt sig i den skrækkeligste Tilstand; hvor der endnu fandtes Hvide, bleve de myrdede, og Ligene laae omkring i Gaderne. Alle Huse vare plyndrede og tagne i Besiddelse af de oprørske Negere og Mulatter. Engelske og brafilianske Krigskibe laae udenfor, uden endnu hidtil at have gjort ringeste Forsøg, til at gjenerobre den ulykkelige Stad.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
En Student ved Universitetet i Zirich ved Navn Lessing, en Preusser af Fødsel, er myrdet uden for denne Stad med ikke færre end 48 Dolkestik. Man troer, at han er falden for en ugrundet Mistanke om at have været en Spion.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Dr. Simerling i Stralsund anbefaler, istedetfor Koppeindpodningen paa Overarmen, at vælge regio glandulumamme, fordi Naturen vælger Koens Yver til Infectionssted, og han haaber, at man derved vil finde fuldkommen Beskyttelse imod Kopperne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Staden Kaisarieh i det gamle Cappadocien blev d. 25de August ødelagt af en Jordrystelse, som varede i 7 Timer, og omstyrtede over 2000 Huse, hvorved omtrent 150 Personer omkom. Rystelserne vedvarede, men svagere, indtil den 1ste Septbr. Ogsaa Omegnen blev i en stor Omkreds frygtelig hjemsøgt: af een By, Mantzofir, som talte 5000 Jld steder, bleve kun 5 Mennesker reddede, og en anden ByKummezzi, blev aldeles opslugt af Jorden, og en stor Sø traadte i dens Sted. Den 5te Dennes, omtrent Kl. 2 om Morgenen, udbrød, der Jld i Staden Sønderham i Sverrig med en saadan Heftighed, at uagtet man gjorde de største Anstrængelser for at slukke den, saa afbrændte dog Stadens midterste og bedst bebyggede Deel i mindre end ni Timer, eller inden Kl. 11 og Formiddagen. Jlden opkom gjennem en Sprække i Muren paa Enkefrue Høybergs Gaard. Otte og fyrretyve Gaarde, og deriblandt den, hvori Stadens Apothek fandtes, syv Magaziner, en større og tre mindre Broer, bleve et Rov for Luerne, og en Person indebrændte. Omtrent 300 Personer, som udgjøre 60 Huusholdninger, bebo lede den nedbrændte Deel af Staden, hvilke dog lykkeligviis i nærværende Tilfælde kunne rummes i de tilbageblevne Gaarde. Endskjøndt Vareoplag og andre Effecter ere, til et ikke ringe Beløb, blevne fortærede af Jlden, saa at Forlegenheden er meget stor, saa er dog saa meget deraf i Behold, at, saavidt man veed, ingen Brandlidt savner det for Tiden Nødtørftige. En Committee, bestaaende af ni Medlemmer, er sammentraadt for at undersøge, om nogen savner fornøden Bopæl og Føde, samt, for saavidt muligt, at anskaffe saadant til Alle, ligesom for at uddele de Gaver, som indløbe til de Brandlidte, og hvortil de særdeles trænge, Baade fra Jtalien Tyskland og Rusland klages over den tidlig indtraadte Vinter. I Neapel vare baade Somma, Vesuv og Monte St. Angelo den 19de Octbr. bedækkede med Snee. De ellers paa denne Aarstid saa skjønne Frugter, navnligen Druer og Figen, vare kun maadelige iaar. Fra Cöln skrives under 14de D., at den rhinske Dampskibsfarhavde allerede maattet ophøre, formedelst Vinterens, ikke i mange Aar saa usædvanligt tidligt oplevede, Jndtrædelse I Riga har man allerede havt 14 Gr. Kulde. I Norg havde man, endog søndenfields, havt Slædeføre.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Natten mellem den 18de og 19de Nybr. var en Deel af Hamborg oversvømmet. Stormen havde drevet Vandet de til over 18 F. hvit. Mange Skibe kom til Skade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Christiania Theaters Brand skal være opkommen ved en Betjents Uforsigtighed med et Lys i Garderobeværelset, Stykket "Ster Jer i Speil var endt og man havde netop begyndt Indtoget, da Brandraabet skete. Jlden grev saa hurtigt om sig, at de Spillende maatte tage Flugten i Dragterne. Theatret tilhørte Hr. Saaby, som tidligere har været Skuespiller derved og nu opholdt sig i Kjøbenhavn. Da det i Brandkassen kun var assureret for 5620 Speciesdaler, og han deraf skulde erhverve sig sit Udkomme, er Manden meget at beklage. Man skal allerede hav holdt en Forsamling for at raadslaae om et nyt Theater, Opbyggelse, hvilket man da venter vil blive folkeligeres.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Ved at grave en Brønd i Fruerbach i Baiern, har man opdaget en righoldig Guldmine, til hvis nærmere Undersøgelse en kgl. Commission med det første ventes nedsat.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Qvægsygen raser i Ungarn, i hvis nordvestlige Deel den allerede har bortrykket over 100,000 Creaturer. I de første Dage af Novbr. ere flere Dæks= og aabne Baade, tildeels farende mellem Udewalla og Gothenborg, forulykkede paa den svenske Kyst. Fiskere have til Væder Øerne indbragt et i Søen fundet stort Skib, uden at man hidtil har kunnet skjønne, til hvilken Nation det hører. For kort Tid siden, fortæller et tysk Blad, blev en dansk Ostindiefarer, Matador, Capt. Schildknecht, paa Hjemreisen attaqueret af en Sørøver med 200 Mands Besætning, og var af ham allerede bleven sendt et Par Kugler for at skulle lægge bi. Den danske Capitain havde imidlertid holdt Raad med sit Mandskab, om man skulde overgive sig, eller forsvare sig til det Yderste; det Sidste var bleven besluttet, Kanonerne ladte, og da Corsaren kom paa Siden af Ostindiefareren, blev han uventet 6 Gange hilset saaledes, at han sank med det samme. Sørøver-Chefen blev taget tilfange og afleveret til England. Hva dog tyske Blade altsammen vide at fortælle!
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Den 20de September saae man i Omegnen af Bristor paa Mendixbjergene et besynderligt Phænomen, som Physikerne kalde en Luftspeiling, uden at man endnu er istand til at sige, hvad det egentlig er, der har speilet sig. Henimod Kl. 5 om Aftenen saae man paa den med Skyer bedækkede Himmel en uhyre Troppemasse tilhest, hvilken syn tes at ride forbi, snart i Skridt, snart i stærk Trav, Rytterne havde Sabel i Haanden og vare alle eensklædte: Man kunde endogsaa see Tøilerne og Stighøilerne. J Begyndelsen maneuvrerede de med 6 Mand i Fronten; derpaa opstillede de sig i 2 Rækker. Dette besyndelige Skuespil vælrede indtil det indtrædende Mørke gjorde Alting utydeligt. i De overtroiske Landboer vare meget forfærdede og Mange et vare overbeviste om, at en fjendtlig Armee vilde falde ind nil i Landet. Dersom man tør forsøge at forklare dette Phæen nomen, saa har det vel snarest havt sin Oprindelse af, at en lille Trop Ryttere har maneuvreret i Omegnen af Bristol, hvor der ligger et Rytterregiment, og at Armosphæren ikke blot har været saaledes, at Rytterne have afspeilet sig, men ogsaa manfoldiggjort sig deri.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Stændertidenden Nr. 11 indeholder blandt Andet: Sagen angaaende Udkast til en Placat, hvorved Forordn. af 13de Mai 1776 om Gjerder, samt Tuers Jevning med videre, Jordbruget paa Jsland vedkommende, ophæves. - Sagen, angaaende Udkastet til en Forordn. om den fremtidige Afsonning af Bøder, og visse andre Pengeforpligtelser, blev foretagen til Behandling sidste Gang, og, efterat flere af Forsamlingens Medlemmer derover havde yttret sig, endeligen afgjort. - Ved Mødet den 10de November bemærkede Sognefoged Peter Jensen Vest og Mads Christiansen Mathiesen, at de havde modtaget nogle Andragender om Hoveriets Afskaffelse, som ville blive at aflevere til den i Anledning af Kammerraad Drewsens Forslag nedsatte Committee. Sognefoged Mathiesen bemærkede ligeledes, at han havde modtaget et Andragende om den nye Matricul, der vil blive at afgive til den Committee, som er nedsat til at prøve Provst Birchs Forslag om samme Gienstand. - Til endelig Behandling bleve foretagne Sagerne: 1) om en nærmere Bestemmelse angaaende Jurisdictionsforholdene i de Sager, der anlægges efter offentlig Foranstaltning til Forfølgning af Lovens Overtrædere m.v.; 2) om Afholdelse af Høst= og Maaneds Ting paa Færverne, og 3, om Pengevæsenet paa Jsland. -
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-28
Kjøbenhavn, den 20de Novbr. Danmarks financielle Tilstand, dets Statsgjælds= og Skattevæsen, har alt længe været Gienstand for alle gode Borgeres Bekymring og alvorlige Eftertanke, og intet er naturligere, end at Stændernes Sammentræden og Offentliggjørelsen af et Budget have givet denne Drøftelse en langt bestemtere og meere practisk Retning, end tilforn. Til at have og til at udtale en Mening om denne fremfor al andet vigtige Sag havde vist ingen større Competents eller større Opfordring, end de Mænd, som Folkets Tillid havde kaaret til sine Taalmænd, og hvor lidet vi end stemme overeens med de i Dansk Ugeskrift af Kjøbenhavns første Deputerede gjorte Forslag, saa har det dog høiligen glædet os at see ham erkjende Vigtigheden, saavel af denne Gjenstand, som af at virke paa den offentlige Mening og derved igjen at paakalde dennes Medvirkning. I Erkjendelsen af disse Principer har nu ogsaa Kjøbenhavns anden Deputeret ladet en Afhandling om det danske Finantsvæsen trykke, men da denne, overeensstemmende med vor Trykkefrihedslovgivning, blev meddeelt Politiretsassesor Reier sen til det lovbefalede Gjennemsyn, reserverede denne sig de til Gjennemsynet af særskilte Skrifter tilstaaede fire Dage. Han tilmeldte derpaa Cancelliet, at dette Skrift var indleveret til ham, men da Hr. Ussing, efter Rygtet, havde holdt et Foredrag i Stænderne om det samme, og det kunde lede til Elusion af Forordn. 15de Mai 1834 8 87, om et i Stænderforsamlingen holdt Foredrag blev bragt 1 til offentlig Kundskab, forinden det, efterat være revidere af den kgl. Commissarius og Præsidenten, er bekjendtgjort i Stændertidenden, saa havde han troet at burde indhente nærmere Forholdsregler. Derpaa svarede Cancelliet, at da Hr. Ussing, efter indhentet Underretning, havde holdt et Foredrag, som kun i Ubetydeligheder afveeg fra det trykte Skrift, saa kunde Publicationen ikke tilstedes.