Aalborg Stiftstidende, 1837-06-01
Under Indsendt fra Jylland læses i Kbhystn.: En det, hvilket vel neppe kan negtes, en uomtviistelig Sandhed, at Handelen i vor Tid lider af haarde Tryk, saa vil man saa meget mindre finde det urigtigt, at Jndsenderen heraf tillader sig at gjøre General-Toldkammeret og Commerce=Collegiet opmærksom paa et ubehageligt og skadeligt Baand, der hviler paa Handelen; det er nemlig det Forbud, der existerer, mod Toldens Erlæggelse med Rigsbanksedler og Skillemynt eller saakaldet: smaat Courant. - At det skulde vær af Mistillid til Sedlerne, at det er forbudt dermed at betale Tolden, det er ikke troligt, thi deels betales jo alle kgl. Skattet, samt Consumtion, dermed, og deels har Regjeringen jo selv, netop af Tillid til Sedlerne, for nogle Aar siden tilladt, at 3 Maaneders Vexler ogsaa maae lyde paa Rigsbanksedler. J ethvert Tilfælde er det i en høi Grad besynderligt, at man ikke kan betale Tolden med Landets Penge. Hvad Toldens Erlæggelse med smaat Courant angaaer, da vil Indsenderen ingenlunde negte, at det, især i en trav Tid, vilde være temmelig tidspildende for Toldcontoirerne at modtage meget af det Slags Mynt, men dette kan dog neppe være tilstrækkelig Grund til ganske at negte at modtage det i Betaling for Told, naar det f. Ex. tillodes, at 20 a 30 pCt. af Tolden maatte erlægges med smaat Courant, saa vilde den, Toldcontoirerne derved foraarsagede Uleilighed, ikke blive af nogen Betydenhed, medens at det dog vilde være en betydelig Lettelse for de Handlende, i Særdeleshed, paa Jyllands Vestkyst, hvor der saa godt som ingen anden Mynt circulerer, end smaat Courant. Tilveiebringelsen af Specier frede Sølv), som er den eneste Mynt, hvormed Tolden her tillands tør erlægges, er, idet mindste her i Jylland, forbunden med mange Vanskeligheder; man er saaledes nødt til, naar man har blot en nogenlunde betydelig Sum lat erlægge i Told, alt en Maaned for denne skal betales at belave sig paa slig en Udgift, idet man enten maa forskrive Specierne langveis fra eller ogsaa efterhaanden kjøbe de Specier, man undertiden kan erholde i Hjemmet. Foruden den dermed forbundne store Ulempe, fører en slig Anskaffelse af rede Sølv ogsaa Omkostninger med sig, saasom: Porto, Provision og Courtage for Omsætningen osv., hvilket ikke udgjør saa lidet. - Jndsenderen finder det ikke upassende til Slutning at tilføie, hvad den frisindede Stænderdeputerede, Oberst Brock, yttrede ved den jydske Stænderforsamling, idet han foreslog endeel Lettelser ved Toldens Opkrævning osv.: man maa især stræbe efter at befri Handelen for alle trykkende Lænker og i det Hele følge et rigtialgere og friere Handelsystem. Det er klart, at Tolden udspringer af Handelen og ikke Handelen af Tolden. Hvis altsaa Toldens Opkrævning fremholdes som en Hovedsag, saa at alle Anordninger gaae ud paa dette Maal, og Handelen saaledes betragtes som en Bisag, saa kan hverken Toli den blive saa rigelig eller Handelen saa frugtbringende, som naar den naturlige Orden befølges, nemlig: hovedsagelig at elfremme Handelen og deraf tage den Told, som, uden Hinder for samme, er nødvendig for Statshuusholdningen. Hr. C. H. Hansen til Marialyst ved Odense har un rider 14de D. ladet indrykke følgende Bekjendtgjørelse i Aviserne: "At jeg ved Retterne har ladet læse Protester imod, rat Kjøbmand Bartholomæus Nees af Odense sælger eller pantsætter faste eller løse Eiendele til min Præjudice. indtil han har redresseret det Tab, han har tilføiet mig, ved ikke at præstere hvad han pligter, efter en med mig indgaaet Handel om min Eiendom Marialyst og hans Gaard Sanalderum, undlader jeg ikke at bringe til offentlig Kundskab, tilføiende, at jeg til sin Tid skal vide paa det kraftigste at gjøre min Ret gjældende imod Enhver, der vil række Haanden til at kiænke min lovlige Ret til Nees's Eiendom. Maneurer, Nees alt har gjort, have foranlediget mig til at offentliggjøre Ovenstaaende, saa og for at Enhver, der skulde ville indlade sig i Negociation med benævnte, Nees, for Skade kan vide sig at tage vare. Fra den yndede Novelledigter Carl Bernhards Haand, kan med det Første ventes et fjerde Bind Fortællinger. Ligeledes arbeider den danske Novelleliteraturs Nestor, St. St. Blicher, paa et sjette Bind af sine Noveller, og Forfatteren af En Hverdagshistorie, har et nyt Bind Fortællinger under Pressen. Disse trende Forfattere danne i Sandhed, et ædelt Kløverblad i den danske Literatur. (Critisk og literairt Ugeblad af J. R. Reiersen.)