Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-28
Frankerig. Den ministerielle Estafette de Havre indeholdt nylig en Artikel, hvori der i Overeensstemmelse med de preussiske Tidender, taledes en Deel om de store Velgierninger, som de til Havre ankomne. Polakker havde nydt i Preussen, samt derom, at de ef ker deres eget frie Valg vare udskibede til Amerika J denne Anledning har den bekiendte polske GeneralOverniki ladet indrykke i alle Pariserblade nogle Linier, hvori han klager over, at Hensigten af hiin Artikel øiensynligen er, at berøve de stakkels landflygtige Polakker den Deeltagelse, de have vakt hos Beboerne, er blot i Havre, men i hele Frankerigs, og tillige erklæret, at man havde kun givet Polakkerne Valget imellem, enten at føres over til Amerika, eller at udleveres til Rusland; at de naturligviis havde valgt det Første, saameget mere, som de anede, at Reisen didhen vilde bringe dem i Berørelse med Frankerigs, "deres andet Fædrenelands, "Kyster; at det endelig ikke har stort at betyde med de oppebaarne Velgierninger, saalidt som med den meget omtalte Omhu, hvormed der skulde være sørget for deres Fornødenheder og Beqvemmeligheber paa Overfarten. Den Maade, hvorpaa Ministeren Hr. d'Argout d. 17de udlod sig i Kammeret om disse Polakkers Skjebne, hvis Afgjørelse han vilde have opsat, giver Oppositionsbladene Anledning til at formode, at Regjeringen ikke trøster sig til at tillade deres Forbliven i Frankerig, førend den har underhandlet derom med Rusland, eller dog med Preussen. Oppositionen dadler dette, som høist upolitisk; thi, herver det, enten give Cabinetterne i Berlin og Petersborg deres Samtykke, og da mister Regjeringen sin Fordring paa Polakkernes Taknemlighed; eller de fremmede Cabinetter nægte deres Samtykke, og da vil Regjeringen alligevel af den offentlige Mening see sig tvungen til, imod sin Villie, at give Polakkerne et Tilflugtsted. Overhovedet indsee disse Blade ingen Grund til, at Regieringen først vil søge bemyndigelse til en Handlemaade, som Menneskelighedens første Grundsætninger ikke blot tilstede, men gjøre til en Pligt. Det forhen omtalte Lovforslag om at kjøbe Hr. Lafittes Hotel paa Statens Regning, maa der formodenelig Jntet være om; i det Mindste var det bekjendtgjort, at Hoteller d. 21de skulde opraabes i 12 Parceller og bortsælges til Nedbrydelse. - Redacteuren af Chartet fra 1830, Hr. Berard er fremtraadt med en Historie om Julirevolutionen, som gjør megen Opsigt. J samme findes det Svar, som den daværende Hertug af Orleans gav Forfatteren, da denne bragte ham det Budskab at han af Nationen var udvalgt til Konge. Ludvig Philip yttrede i dette Svar, at han høist ugjerne saa sig fordømt til at bestige Tronen og give Slip paa sit behagelige Privatliv, og at Jntet, uden Pligten, kunde bevæge ham dertil, da han deels ansaae baade sig ogsin Familie, formedelst deres simple Smag, for at være mindre skikkede til at beklæde Tronen, deels maatte tilstaae, at der i hans Hjærtes dybeste Grund endnu laae en gammel republikansk Fornemmelse skjult, fra hvilken han ikke formaaede at skille sig. Denne sidste Yttring giver Messager Anledning til drøie Sarkassmer. Den er forvisset om, at Ludvig Philip endnu ikke har skilt sig ved sine republikanske Fornemmelser, men alene for Statens Jnteresses Skyld giør Vold paa dem og byder dem Taushed, og den beklager den republikanske Konge, som af bare Fædrenelandskjærlighed seer sig tvungen til, at lade Martyrerne for den samme republikanske Tro, hvilken han selv hylder, i saa lang Tid sidde indspærrede i Mont St. Michels Cachotter, hvor gjerne han end benaadede dem en Selvfornægtelse, som Messager sammenligner med Brutus's, der opoffrede sine egne Sønner, kun, at den finder Ludvig Philips Offer sværere, fordi det er langvarigere. Hvad der i ovennævnte Skrift fremdeles vækker stor Opsigt, er Bekjendgjørelsen af Hertugen af Broglios og Hr. Guizors Concept, hvori Kammerets Magt til at overdrage Ludvig Philip Tronen støttedes paa den bydende Nødvendighed, paa Carl den 10des og Ludvig Antons Frasigelser, og derpaa, at den ved det ældre Dynasties Afreise ledige Trone maatte besættes paa ny. Var dette Udkast gaaet igjennem, vilde det nuværende Monarchi kun have været at betragte som et Slags Provisorium; men Hr. Berard modsatte sig den Gang ivrig, og fik det Udkast sat igjennem, hvori Ludvig Philips Tronbestigelse betegnedes som et Resultat af Folkets Villie, Den gamle beskyldning imod Broglio og Guizot, som Opfindere af Qvast-Legitimiteten, har saaledes viist sig ikke at være ganske ugrundet. - Det franske Linieskib Superbe er forgaaet i Nærheden at Øen Poros; af den 800 Md. stærke Besætning ere kun Faa omkomne; den pecuniære Skade anslaaer Constitutionel til 2 Mill. Fr.