JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Medens mange Hundrede af Hovedstadens Indbyggere ile med at komme uden for dens Volde, strømme Fremmede, især i de sidste Aar, hertil med Dampskibet, og søge hvad hine flye. Hvor ganske anderledes maa det have seet ud i Kjøbenhavn om Sommeren for Hundrede Aar siden! Dyrehaugen eller Kirsten Piils Kilde synes endnu i Holbergs Tid ikke at have været andet end et Tilflugtsted for Overtroen, som tillagde denne Kilde, især i St. Hansdags Nat, en lægende Kraft; thi at Overtroen havde endnu 1656 ligesaa travel med de her i Landet værende simple Kilder, som Troen nu har det med mange udenlandske Sundhedskilder, sees af Arent Berntsens Ord fra hiint Aar, naar han taler om "den berymte Helena Kilde. "Hvor mange Krøcker af mange Wandføre Mennisker, siger han, ere efterladte, som formedelst samme Kildis Vand, de enten have drukket af eller toet sig udi, skal være kommen til deres Helbred, hvorfore did og et stort tilløb aarlig i Synderlighed fra S. Han sees Afften indtil S. Lauritz Dag, da maaskee Vandet er befundet, største Kraft at have Overtroen er et Ukrud, der sildigst udrøddes hos Bonden, og som blomstrer frodigt hos ham, naar den i andre Stænder allerede med Roden er oprykket. Ogsaa den Overtro, aarligen at besøge Helenas Kilde, for der at efterlade sine Krykker, har aldeles vedligeholdt sig hos Landalmuen lige indtil vore Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Frederiksberg Hauge blev først anlagt, tilligemed Slottet, af Kong Frederik den Fjerde, efter hans Hjemkomst fra hans Udenlandsreise, hvor han havde sect og fundet Smag i de italienske Sommerhuse i Frescati og andetsteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
For den Tid havde Kjøbenhavns Indbyggere ingen anden offentlig Hauge end Rosenborg, Hauge, thi selv Voldene vare neppe den Gang i den Stand, at de kunde tjene til offentlige Spadsereveie. J Frederik den Tredies Tid synes Rosenborg Hauge endnu ikke at have været offentlig, thi Arent Berntsen siger blot, ved at omtale Slottet Rosenborg, det ypperlige og store Lysthuus i hans Mayts ypperlige og prægtige Have." Adelen tog om Sommeren ud paa sine Godser, og Borgerfolk lode sig nøie med at besøge de ved Vertshusene i og uden for Kjøbenhavn liggende Hauger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Den Menneskeclasse, som Sommeren i Kjøbenhavn maa være meest velkommen for, ere Hyrekudskene. Kjøbenhavnernes Lyst at kjøre Lysttourer finder maaskee ikke i Europa sin Mage. Man kan, naar Veiret er ret smukt om Søndagen, søge og spørge længe efter en Hest eller en Vogn. Alt hvad der kun kan henregnes til denne Dyreart, lignede det end mere et Beenrad end et levende Væsen, har paa en saadan Dag sine Fødder udenfor Axelstads Volde, naar undtages de Heste, som maa holdes i Beredskab for Postvæsenet. Vognene ere allerede bestilte otte Dage forud, og de, som have leiet dem, ere saa uforanderlige i deres Beslutning, at de hverken skye Skylleregn, Lyn eller Torden. De maa ud, Hosbonde, Pige og Dreng, Oldinger og graahærdede Matroner, Frugtsommelige og diende Glutter, om de end skulde komme gjennemvaade hjem. En Parry opgiver heller sin Reise til Nordpolen, end Dyrehauge reisende deres Forsæt, at kjøre, naar Vognen eengang er bestilt. Var end Himlen bedækket med de sorteste Skyer, saa smigrer man sig dog med, at det nok vil drive over, og Kudskene, som sædvanligen ere ligesaa store Veirpropheter, som Professor Dittmar i Berlin, udtømme alle deres meteorologiske Kundskaber, for at forsikkre de Reisende, at det ikke har nogen Nød. Saaledes række Hyrekudske og Apothekere sig her broderligen Haanden, og mange hente deres Helsot paa en saadan Reise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Hvad Kjøbenhavns Sommerluft angaaer, da ligner denne Stad, i saa Henseende, en smuk Pige med en ildelugtende Aande. De mange Lysestøberier, Slagterier, Garverier, og andre Indretninger af samme Slags, udbrede deres mephitiske Dunster til største Skade for Liv og Sundhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Assianterne. Medens der i Europa hersker den dybeste Fred, gjenlyde Krigsraab fra Africas fjerne Kyster, og medens Britterne kalde sig Havets Beherskere, bekjæmpes og beseires deres Krigere i en anden Verdensdeel af sorte Barbarer, ikke blot sorte af Hund, men ogsaa af Hjerte. Assianterne, et vildt, men krigersk Folk, har, efter de nyeste Beretninger, anfaldt den brittiske General M'Carthys og slaaet ham. Uagtet Efterretningerne om dette Nederlag endnu ikke i alle Deele ere ganske bestemte, saa er det dog vist, at Engelland enten maa udruste en mægtig Expedition til Assanthee, eller ogsaa opgive deres Colonie paa Vestkysten af Africa. Vel bestaae Assianterne kun af en Million Mennesker; men en Sjettedeel, altsaa henved 2000,000, ere Krigere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Da Assanthee ligger i den Egn, hvor Danmark har sine africanske Besiddelser, saa maa en Beretning om hiint Folk være danske Læsere i dette Øieblik dobbelt interressant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Allerede for 64 Aar siden har L. F. Rømer i sin indholdsrige Bog: Tilforladelig Efterretning om Kysten Guinea, Kbh. 1769, peget paa, hvad der kan og hvad nu virkeligen omtrent sees at indtræffe. Havde Europæerne, siger han (S. 228) : "fra det første af, de kom der i Landet, deelt den Guineiske Kyst imellem sig, saa havde de havt noget mere Autoritet over de Sorte, end de nu have, og kunde have hindret mange Umenneskeligheder. og Ødelæggelser, ved at nægte en Tyran at sælge ham Krudt og Flinter a.; men nu gaaer det ikke an, vil ikke een, saa vil en anden ved Handelen er Fortjeneste, og Jnteresse gjør os Europæere til Medvidere med Mordere og Tyve &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Engellændernes Gouverneur og Regjeringsraad paa Guldkysten have deres Hovedsæde i Fortet Cap Corso eller Cape-Coast, som ligger i Omkredsen af Kongeriget Fantee (Fanti). Længer ind i Landet boe Ashanterne (Assianterne).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Allerede fra Begyndelsen af det attende Aarhundrede have Ashanterne været Europæerne bekiendte som et rigt og mægtigt Folk, men til Søkysten, trængte de første Gang frem 1807 med en Krigshær, derpaa 1811 og 1816 ind i Fanteernes Land, ved hvilken Leilighed de, da hine sjeldent vovede at stille sig imod dem med koldt Blod, nedhuggede utallige Mennesker og slæbte mange Tusinde til det Indere, for at offre samme. Ved de Feider, som i de nyeste Tider førtes mellem Fanteerne og Assianterne led den brittiske Handel meget. Men ved en betydelig Pengeopoffrelse, det brittisk africanske Comits gjorde paa Fanteernes Vegne, blev vel Freden, men kun ufuldstændigen, tilveiebragt. Regjeringen paa CapeCoast-Castle udvirkede derfor hos Comiteen den Tilladelse, at maatte sende et Gesandtskab til Kongen af Ashantee, for at formaae ham ved Foræringer til end mere at begunstige den engelske Handel. Gesandtskabet afgik den 22 April 1817. J Spidsen for dette stod Gouverneuren over Acra, Frederik James, og til Medhielp havde han T. F. Bodwich, der siden udgav en Beskrivelse over Reisen, med statistisk geographiske Efterretninger om Afhantee og andre Deele af det indere Africa. Den 19de Maj holdt Gesandtskabet sit Jndtog i Coomassie, Rigets Hovedstad. Et Tog af over 5000 Mennesker, for det meste Krigere, under en rædsom Støi af en krigersk Musik, nærmede sig dem, og uophørlige Flinteskud indhyllede Skaren i Taageskyer, medens Hovedsmændene lode gjøre Holdt, og i en af Krigere dannet Kreds hilsede de Ankommende med Danse. Engelske, Hollandske og Danske Flag bleve svingede i alle Retninger. Efterat Dansene havde varet en halv Time, tilstedede mande Ankommende, omgivne af Krigere og en talløs Folkestimmel, at gaae videre. Da Toget naaede det Kongelige Pallads, omtrent 1/2 eng. Miil fra Indgangen til Byen, blev atter gjort Holdt, og nu aabnede de, et dobbelt Geleed, som Dragerne marscherede igjennem, for at nedlægge Foræringerne og den øvrige Bagage i det for Gesandtskabet bestemte Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Jndenlandske Efterretninger. Prof. Brønsted befinder sig i denne Tid i Paris. De første sex Leveringer af hans længe ventede Værk, om adskillige Egne af Grækenland, ville med det første udkomme paa Tydsk, Engelsk og Fransk. Det skal indeholde mange vigtige Oplysninger angaaende Palæolographien, Numismatik og de tidlige Perioder af græsk Konst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
En Bonde i Balle, Aarhuus Stift, har nyligen, ved at grave under en stor Steen, forat synke den, fundet et Stykke af det fineste ublandet Guld, 27 Lod vægtigt, som han har indsendt til Commissionen for Oldsagers Opbevaring, der atter har sendt det til det Kgl. Rentekammer, hvorfra Finderen nu kan vente sig en Erstatning af Guldets Værdie. Egentligen er dette Stykke en destrueret Ring, thi i Oldtiden var det Brug, at bære store Ringe af Guld om Armen, Fødderne, Hovedet, ja end- og om Livet. Naar Eieren da behøvede Penge, saa afhuggede han et Stykke af sin Ring, og solgte det. Det i Balle fundne Guldstykke viser aabenbart, at det hidrører fra en Hovedring, da det, uagtet det er sammentrykt, dog har beholdt den Side, hvor Bøilen er. Museet er ellers i Besiddelle af adskillige lignende Guldringe af forskjellig Størrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
(Slutningen af M. F. Arendts Biographie; see forr. No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
J de følgende Aar kunne vi ikke, af Mangel paa tilstrækkelig Efterretning, med Nøiagtig ed efterspore vor Antigars Vandringer. 1813 kom han til Aalborg i en Forfatning, som den usleste Tiggers. Adskillige af Byens Jndvaanere opklædte ham og gave ham Penge, saa at han over Løkken kunde reise til Norge. J Schleswig=Holsteinische Provincialblatter for 1816 findes af ham en med megen Skjønsomhed og Sagkundskab forfattet Beskrivelse over Alteret i Cismar (oversat i Dagen f. A. No. 204, 5 og 6). Samme Aar kom han ved Sommerens Begyndelse atter til Aalborg for at begive sig til Norge, men var da i en bedre Forfatning, og fortalte, at han efter at have foretaget vidtløftige Reiser omkring i Europa, sidst var bleven understøttet af Hertugen af Oldenborg. Over Norge reiste han om Efteraaret til Stockholm, thi der findes i Almanna Journalen for dette Aar S. 273 en Bekjendtgjørelse af ham om nogle Arbeider, der ikke bleve udførte, og S. 281 en meget lovende Jndbydelse til Forelæsninger over det nordiske Sprog, som aldrig kom i Stand. 1817 maae han, ifølge Klüvers norske Mindemærker S. 2, have været i Throndhjem. 1818 udgav han i Linkjøping den 12 Nov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
et Folioblad, der indeholdt en Sammenstilling af Runealphabeterne med Underskrift Arendt, norsk Antiqvaren. Flere anseelige Mænd foruden Tham, f. Ex. General v. Suchtelen, og Grev de la Gardie understøttede ham i Sverrig. Men længe kunde han ikke blive noget Sted. Han har selv fortalt, hvorledes han efter at have været nogen Tid i en fornem Mands Huus, en Dag blev liggende i Sengen, og da Husets Herre kom optil ham, for at spørge, hvad han feilede, holdt Arendt en Tale, hvori han foreholdt ham, at han ikke beviste ham den Agtelse, som de Fornemme skylde de Lærde, og at han vilde flytte Staven videre. Omtrent 1819 maa han have forladt Norden, thi i October og November 1817 forfattede Arendt en Beskrivelse over de vendiske Gudebilleder i Strelig, trykt i Minden 1820 paa et Ark, under Titel: Grossherzoglich Strelizisches Georgium Nord-Slavischer Gottheiten und ihres Dienstes aus den Urbildern zu Befordrung näherer Untersuchung, dargestelt von M.P. Arendt, nordischem Alterthumsforscher aus Altona. Allein vom Verfasser zu erhalten. Fra Nordtydskland, drog han mod Sønden, opholdt sig en Tid i Bibliotheket ved St. Gallen og gjennemvandrede Spanien og Jtalien. Han behialp sig saare kummerligen, laae sjelden i Seng, ofte under aaben Himmel. Undertiden modtog han Pengegaver, stundom afslog han dem. J Rom blev han ved flere Landsmænds Bidrag opklædt Alt hvad han eiede, bar han paa sig. Af Klæder og Linned havde han kun lidt, desmere af Papirer og Tegninger, hvilke stak frem af alle Lommer. Sin største Skat gjemte han mellem sine Veste, hvoraf han har adskillige, og erholdt derved Udseende at være meget før. Han har selv fortalt, at da denne hans Byrde paa en Reise til Paris blev ham for svær, havde han i en Steen sætning i Nærheden af Bremen gjemt en heel Pakke mellem Stenene paa et Sted, ingen vidste, J Ungarn opholdt han sig hos Grev Wiczay, fra hvem han 1822 medbragte Breve til Kjøbenhavn. Denne, en Beskytter af Videnskaberne, havde foræret ham Poinsonerne til det celtiberiske Alphabet, han havde ladet skjære. Uagtet disses Metalvægt ikke var faa ringe, bar Arendt dem dog stedse omkring paa sig. J Kjøbenhavn laae han i en Kielder, og anslog selv sin Fortæring til otte Skilling om Dagen. Han opholdt sig kun kort i Hovedstaden, vandrede derimod nogen Tid omkring i adskillige danske Provindser til større Forundring end Behag for Landboerne. Ofte tilbragte han Nætterne i Høstakke. Til en lollandsk Præst, hvem han kun lidet kjendte, fortalte han ved Jndtrædelsen i Huset, hvor længe han vilde blive, og at han forlangte trende Gange Grød om Dagen. Da en Gang Grøden var svedet, overfusede han Huusmoderen. En jydsk Herremand, der spurgte ham, hvo han var, svarede han, jeg er den lærde Antiqvar Arendt, og dersom De endnu ikke kjender mig, røber det De har havt en forsømt Opdragelse. J samme Aar har uden Tvivl Arendt skrevet Stykket om Volckerschafften Nordischen Stammes nach ihrer Heimath, Benennung und Verbreitung, udgivet i Dorovs Denckmahler alter Sprache und Kunst 1823, hvis Hypotheser dadles i Gött. Anz. 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
No. 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Blandede Efterretninger. J Følge de Efterretninger, man i Januar Maaned havde fra den nu afdøde Belzoni, syntes han at have mødt lige saa mange Vanskeligheder, som alle hans Forgængere, der vilde trænge ind i det Indere af Africa. Han tilskrev samme ikke Climatet eller Jndbyggerne, men de engelske Handelsagenters Cabaler. Fra Cape-Coast-Castle paa Guldkysten under 6te B. G. meldte han, at han agtede at bane sig en Vei lige til Norden, paa hvilken Maade han haabede at naae Timbuktu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
De forenede Stater indbefatte, efter et americansk Blad, 1/2 Million Elever, over 3000 Studenter, hvoriblandt kun 12 Medicinere, men 500 Theologer og 1000 Jurister. Fremdeles findes her: 10,000 Læger og 6000 Advocater, 9000 Kirker og Capeller og 5000 Geistlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Antallet af Patenter til nyttige Opfindelser og Forbedringer i nyttige Konster og Videnskaber, beløber sig til 4400. Aarligen trykkes for 2 til 3 Mill. Doll. Bøger, og 1000 Tidender. Paa Missisippi seile over 100 Dampskibe, der ere af over 14000 Tdr. Drægtighed. I Gjennemsnit seile americanske Skibe 1/2 Deel hurtigere end engelske. Staterne have 3000 Lovgivere (?); 200 trykte Bind Retsberetninger. Forholdet af Læger, der troe paa den gule Febers Smitsomhed, mod dem, der ikke troe paa den, er som 567 til 28.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Konsthandler Jacobi i Berlin eier en Samling af 1205 forskjellige billedlige Fremstillinger angaaende Dr. M. Luther. Den bestaar af Kobbere, Træsnit, Jernstik og Steentryk fra det mindste indtil det største Format, samt adskillige ypperlige Originaltegninger. De ere inddeelte i følgende Afdelinger: 1) Portraiter i alle Stillinger, Størrelser og Sammensætninger, samt Titelblade med Luthers Billede. 2) Historiske Fremstillinger af Luthers Levnetshistorie. Satiske Blade for og imod Luther, 4) Luthers Grave og andre Monumenter, Medailler, Haandskrifter. 5) Luthers Forældre, Kone, Børn, Slægtninger, andre Reformatorer og berømte Samtidige af alle Stænder, der have erklæret sig for og imod Luther.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
J Svensk Litteratur=Tidning No. 47 f. A. anføres som et Beviis paa en tydsk RecensentsKundskab om Sverrig, at i en Recension over C. M. Arendts Bog: Ein Wort, uber die Pflegung u. Erhaltung der Forsten und der Bauern, indført i Erg. Bl. zur Hall. All. Lit. Zeit. Febr. 1823 No. 14, beretter Rec., for at gjendrive Arendts i hans Tanker alt for fordeelagtige Beskrivelse over den svenske Bondestand, at i Skaane Bøndernes Livegenskab først er begyndt at ophøre, siden den nuværende Konge i denne Provinds har kjøbt Landeiendomme og paa dem forvandlet de Livegne til Arvefæstere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Kjøbenhavns Børs, d. 25 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligat. (uden Renter) 96 a 97. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 103 a 103 1/2 Rbd. r. S. eller 129 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. - 6 pC. norske Dito 4000 Bcomk. - . Obligat. ved Hambro & Søn 105 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 3/2. - Svenske Sedler 58. - Asiatiske Actier 95 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Elevernes Arbeide i Jnstitutet for Metal arbeidere, vil i Aar, ligesom almindelig, hvert andet Aar, blive offentlig udstilte, enten sidst Septbr., eller først i October, til hvilken Udstilling saavel Jnstitutets forhenværende Elever, som Andre, ligeledes kunne indsende noget Fortrinligt af deres Arbeide; dog maa samme være indsendt til først i Septbr. Jnstitutet er paa store Kjøbmagergade No. 66, lige for Silkegaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-25
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 43 Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 29 Maji 1824. Panoramer og Diaphanoramer. (J en Skrivelse til en Ven paa Landet.) Hvor ofte, min Ven, tænker jeg ikke paa Dig, hver Gang jeg støder paa noget Mærkværdigt her i Hovedstaden, Hvor ofte ønsker jeg ikke at kunne see Dig ved min Side, for at dele med Dig mine Nydelser og mine Anskuelser; for at høre Dine Meninger og Gjenstande, som Du kjender bedre til end jeg, Ved hvert Skridt, savner jeg Dit lærerige Selskab – altid falder det mig ind: Hvad mon Din Edvard vilde sige, dersom han saae det, og jeg føler mig kun halv tilfredsstillet. Kjøbenhavn har, med alle sine virkelige Ubehageligheder, for den lagttagende Aand ogsaa mange Behageligheder. Her forbigaaer næsten ingen Dag, hvor jo noget Mærkeligt er at see og høre. Aanden er her i uophørlig Virksomhed. Dens Lue mangler aldrig Tønder. Det kommer kun an paa at besidde Iagttagelsesævne nok til at opfatte det Mærkelige. Vist nok hendøse her de fleste Mennesker deres Dage i aandløs Hverdagsslendrian, den ene som et Verpetuum mobile, paa sit Værksted, den anden paa sit Contoir, den tredie i travel Ørkesløshed, og have nok at bestille med at oplive den sløvede Aand ved pirrende Sandselighed. Men den tænkende og iagttagende Mand finder her altid en viid Tumleplads baade for Hoved og Hjerte. Den uophørlige Surren i den uhyre Bikube, hvor de arbeidende Bier flyve ud og ind, for at hente og bringe Næringsstof, maa naturligviis foranledige mange forskjellige Jdeer, Optrin og Stridigheder i en Stad, der tæller over Hundrede Tusinde Indbyggere; der ligger ved to verdensberømte Have, der, saa at sige, er for Østersøen Nøglen til Nordsøen og for Nordsøen Nøglen til Østersøen; der knytter Baandet mellem Norden og Sønden; der den ene Dag seer paa sin Rhed et Skib fra China og den næste eet fra Grønland, og er Foreningspunkten for et vel lidet, men dog høist uddannet, Riges Cultur, Konst og Videnskabelighed. Jeg behøver kun at træde hen i mit Vindue, for at blive mangfoldige Gjenstande vaer, som man paa mange andre Stæder næsten aldrig, eller i det mindste sjeldent, har Leilighed til at lære at kjende. Kjøbenhavn bliver stedse mere og mere en mærkværdig Stad, som andre Nationer ønske at see, og hvortil Dampskibet giver saa god og beqvem Leilighed. At udenlandske Konstnere og Virtuoser tye hertil, for her at forevise Producterne af deres Konst eller aflægge Prøver paa deres Talent, det erfarer Du ideligen af de offentlige Blade. Allerede have vi i en Tid af fire Aar hørt de store Tonekonstnere C. M. v. Weber, Drouet, Fürstenau, Romberg. Suhrs Panoramer vare i deres Slags ligesom Freys Verdenstheater et mærkværdigt Syn. Nu er ogsaa Hr. Theatermaler Friedrich Jerwitz fra Leipzig kommen hertil og foreviser offentligen sine optiske Panoramer og Diaphanoramer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-29
Da der er ingen Udsigt til, min Ven, at at Du saa snart vil komme til Kjøbenhavn, saa beder jeg Dig at gjøre med mig en Tankereise did. Jeg skal være Din Cicerone, og, efter bedste Ævne, vise Dig omkring. Vi træde ind i et stort halvmørkt Værelse, i Hotel du Nord. Paa hver Side ere Prospecterne anbragte. Du seer igjennem et Glas og her viser sig først for Dit Øie: Visney ved Gensersøen. Du synes paa eengang hen tryllet til een af Schweiz's skjønneste Egne. Her har Du den herlige Udsigt til Genfersøen J Baggrunden seer Du Montblant, een af de høieste Alper i Savoyen, bedækket med evig Snee, og 2450 Favne over Middelhavet. J Forgrunden qvæges Synet ved de herligste Grupper af Træer og Lunde. Bygningen paa Venstre er en skjøn Villa, paa Høire et Meierie. Bagved ligger Bredden af den Sæ, om hvilken Matthisson siger: An deinen Ufern, wo, vom Winzerheerd Bis zu des Burgpalastes Marmorhallen. Der Uberflus sein goldnes Fullhorn leert, Soweit der Freiheit Jubelhymnen schallen". Landhuse, Villar og Slotte pryde Bjergets Fod. Kun et Skridt videre og vi befinde os i Staden Zürich ved Limmat, der kommer fra den fiskerige, 5 Mile lange og 1 Miil brede, Züricher Sø, med 1200 Huse og 11,000 Jndbyggere. Ovenfor Zürich faaer Limmat Navn af Linz, nedenfor samme forener den sig med Sihl og bagved danne begge en stor Halvøe, hvor Indbyggernes meest yndede Spadserever findes. Hvo kan tænke paa Zürich, uden tillig at mindes Frihedskæmperen Wilhelm Tell, og Salomo Gesner, den første tydske Digter, der viste, at ogsaa i hans Modersmaal theokritske Jdyller kunne skrives, Begge har Staden opreist Hæderstøtter. Vi reise et Skridt længer frem. Habsburg ved Vierwaldstadter-Søfremstiller, sig for Dit Øie. Foran den speilklare Sø, hvorpaa et Fartøi for fulde Seil. J Middelgrunden staae nogle skjønne, af Aftensolen bestraalede Træer, som Du især maa lægge Mærke til, thi Træerne i disse Prospecter høre til det Fortrinligste. De ere malede med største Flid og dog med ukonstlet Natur Fiskerhytten ved Strandbredden tager sig ganske fortræffeligt ud, ligesaa det bagved liggende Huus. Ruinerne af Slottet Habsburg vække vemodssøde Erindringer. Trauerne denke ich, mas, vor graven Jahren, Diese morschen Uberreste varen: Ein bethurmthes Schlos, voll Majestat, Auf des Berges Felsenstirn erhøyt! Dort wo um des Pfeilers dunkle Trummer, Traurigflusterne sich der Ephen schlingt, Und der Abendrothe truber Schimmer Durch den den Raum der Fenster blinkt, Segneten vielleicht des Vaters Thranen, Einst den edelsten von Deutschlands Søhnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-29
Denne gamle Borg skal være bygget 1027 af Biskop Werner af Strasburg. Den har tilhørt de Habsburgske Grever, fra hvilke Rudolph, Stammefaderen til det nu regierende østerrigske Huus, nedstammer. Nu er intet andet tilovers deraf end et svært Taarn med en Sidebygning, hvori en Høivægter boer, som herfra har en viid Udsigt. Bag ved denne Egn øiner Du Pilatusbjerget, eet af de berømteste i Schweiz, 4604 (efter Capellier 5786) franske Fod høit, Benævnelsen Pilatusbjerget skal, ved en urigtig Udtale, være fremkommen af Mons pileatus (Hattebjerg), hvilket sidste Navn tillagdes Bjerget, fordi det ofte er bedækket med Skyer ligesom en Hat. Dette gav Overtroen Anledning til den Opdigtelse, at Pontius Pilatus havde begivet sig herhid af Samvittighedsnag og styrtet sig i Pilatussøen, som ligger paa den nordlige Side. (Fortsættes.)Et Par Ord for Erindringshogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-29
P. Rosenwall fortæller i sine velskrevne malerische Ansichten und Bemerkungen auf einer Reise durch Holland, die Rheinlande, Baden, die Schweiz und Würtemberg, anden Udgave, Mainz 1824, 1ste Deel, 8te Brev, Side 195-198, en ham mødt Tildragelse, der vel fortjener, til Anvendelse ved mulig Leilighed, en Plads i hver betænksom Jordvandrers Erindringsbog. Reisebeskriveren er i Kölln, og vi ville nu høre ham selv tale.