JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-14
Alle Franske, Jtalienske og Hollandske Undersaatter i St. Petersborg have for en egen i dette Øiemed nedsat Commission maattet aflægge Eed paa og stille Borgen for, at de ikke ville staae i nogen Forbindelse med deres Fædreneland. Overtrædelsen straffes efter de Russiske Love med legemlig Straf og Forviisning til Bjergværkerne i Siberien. De, der ikke vilde aflægge denne Sikkerhedseed (som kun er bleven tilstedet dem, der have drevet Handelsforretninger paa Børsen i en Tid af 15 Aar, eller som ikke vilde aflægge den Eed, som bestandig Russisk Undersaat, der var anordnet for Jkke=Bosatte, fik Tilladelse til, at forlade Rusland, inden to Uger. Blandt de mange Udlændinger af ovennævnte Nationer, have i St. Petersborg kun 67 af begge Kjøn besluttet at forlade Landet, og ere allerede afreiste. Denne Foranstaltning udførtes med Orden og Menneskelighed, men tillige med Strænghed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-14
Den Franske Armee forbliver fremdeles roligen i sine Cantonnements ved Weichsel og Bug. Siden d. 8 Jan. ere 40,000 M. rykkede frem paa denne Side Weichsel, i Omkredsen af Brezeie og Koval. Fra den Russiske Armee høres intet. Forposter berette, at ingen Russer, undtagen nogle omkringstreiffende Cosakker, lade sig see. Veiret er bestandig foranderligt, hvorved Veiene forværres meget og gjøre Communicationen vanskelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-14
De Russiske Tropper, som under General Michelson ere rykkede ind i Tyrkiet, skulde, efter den første Bestemmelse, ikke blot besætte Moldau og Wallachiet, men trække sig igjennem Bulgarien til Tyrkisk Albanien, derpaa forene sig med Montenegrinerne og de i Cattaro stationerede Russiske Tropper, erobre Dalmatien, og naar Omstændighederne tillode det, seile til Neapel, for der, i Forening med Engellænderne, at angribe de Franske Tropper, der have besat dette Rige. Men denne gigantiske Plan forstyrredes ved den Franske Storarmees dobbelte Feldttog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-14
Roticer angaaende Sverrig. Vore Kundskaber om Naboriget Sverrig have altid været temmelig indskrænkede og ere blevne det end mere ved det mærkværdige Svenske Forbud mod Danske Bøgers Jndførsel i Sverrig. Dette Forbud har slaaet Hovedet paa Sømmet. Men vi bør betragte disse vore troskyldige Naboer som Chineserne. Skjøtter man end i China ikke om at vide hvorledes det seer ud i Europa, saa ønsker man dog i Europa at vide, hvorledes det seer udi China. Anmelderen agter derfor af og til, at meddele sine Landsmænd Efterretninger om de Steder og Indretninger i Sverrig, som for os Danske kunne have meest Jnteresse. Den Kilde han øser af, er Arndts fortræffelige Reise i dette Land, udgivet i Berlin 1806. Staden Lund er en aaben, uregelmæssig, ingenlunde smukt bygt Landstad, som ikke kan komme i Veiret ved noget Slags Handel, men nu fornemmelig lever af Agerdyrkning og Universitetet. Den eneste gamle og mærkværdige Bygning er Domkirken, hvis Monumenter ere beskrevne af Prof. Sjøborg i Samlinger til Skaanes Historie. Under Kirken paa den østre Side er den saakaldte Krafts kirke, et underjordiske Capel eller Krypta, med en berømt Brønd. Blandt mange besynderlige Billeder sees her Kjæmpen Finn og hans Qvinde med sit Barn i Armen, i det Øieblik de forvandles til Steen, fordi de ville nedrive den opbygte Kirke. Den hellige Laurentius, Kirkens Patron, havde til Belønning lovet ham Solen og Maanen eller begge sine Øine, og siden forvandlet dem oven i Kjøbet til Steen, da de i deres Vrede atter vilde nedbryde det Værk, de havde opført. En Hollandsk Bygmester, fra det 16de Aarhundrede, navnlig van Dure, har, da han reparerede Kirken, foreviget sig ved mange skjemtsomme Riim. Man seer her følgende plattydske Minde over Christian den Andens Admiral, Severin Norby, som tabte et Slag ved Lund: Dog man skref 1525 var des fridages pach sanet Marcusdag, Vor Lunden en groit jammer geschach. Dar blef uffer de vifftein hondert det ge botten, Dat mogen de skonske vister var klagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-14
Til Lunds Academie høre to store Bygninger, en gammel og en ny. J den gamle er Bibliotheket og dets Museum. Bibliotheket bestaaer af 20,000 Bind og 400 for det meste ubetydelige Manuskripter, til dets Forøgelse anvendes aarligen 5 til 600 Rdlr. - Den ny academiske Bygning er især bestemt for Naturaliesamlinger og til Høresale for Lærere i Naturhistorien. Disse Bygninger ligge ret smukt ved en med Træer beplantet Plads lige for Domkirken. Om Sommeren spadsere her Studenterne og den øvrige fine Verden i Lund. Paa den anden Side af denne Bygning finder man endnu den botaniske Hauge og den academiske Plantage eller saakaldte Paradislycka. Denne Plantageer fra den Tid, da Enthusiasmen for Manufacturvæsenet i den første Halvdeel af forrige Aarhundrede var i Sverrig stegen til det yderste. Den Gang vilde man med al Magt frembringe sydlige Planter i dette nordlige Land, og troede at Skaane, som den sydligste Provinds, var bedst skikket at dyrke disse Vexter. Man begyndte med Kommen, Rapsæd, Saftor, Krap, Waid &c. Morbærtræer bleve dyrkede i Mængde paa det man i Fremtiden ikke skulde være nødt til at kjøbe den raa Silke af Franskmænd og Jtalienere. Efteren Jndberetning fra Lunds Magistrat vare henved 100,000 Morbærtræer komne op af Frøet, hvilke holdt sig i adskillige Vintere. Disse Morbærtræer figurere endnu i Tunelds Geographie over Sverrig, uagtet der ikke existerer den mindste Stump mere deraf. Den hele Plantage bruges nu ikkun til at opelske Svenske og Nordamericanske Træarter, som taale Climatet, og disse uddeles blandt de Bønder og Godseiere, som ville bruge dem til Forplantning. - Lund er det andet Universitet i Sverrig og dets Lærere lønnes ogsaa bedst. De fleste ordentlige Professorer nyde 300 Tønder Korn, halv Rug og halv Byg. Foruden disse nyder den academiske Stat 4 Præbendepastorater og Præbendehemmer; de have tillige bestemt Andeel i Academiets Overdreve og Jorder. Disse Emolamenter ere anslaaede til visse Professioner, men circulere efter deres bedre eller slettere Beskaffenhed mellem Professorerne og Bibliothekaren ligesom de ere ældst i Embede til. Adjuncterne lønnes slet og have ikke over 100 Rdlr. aarligen. De Studerendes Tal skal være mellem 250 og 300 (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Jndenlandske Efterretninger. Fortsættelse af en Reisendes Breve, om Trondhjem. (See forrige Numer). Den vestlige Forstad Jhlen staaer under Byens Jurisdiction, og sogner til Domkirken. Denne Forstad har en Gade, kaldet Midt Jhlen, hvor Husene ere byggede tæt til hinanden paa begge Sider; der staaer og en Række af Huse paa Landeveien fra Steenberget ned at til Byen, hvor Veien er saa bred, at Garnisonen benytter den til Excerceerplads. Dette kaldes Over-Jhlen, og nogle Huse staae desuden langs Havbredden, som kaldes Nedre-Jhlen. Længere ned mod Havbredden ligge de Kjøbmændene tilhørende Bord Oplag, hvor de til Staden førte Bord og Planker sorteres og udskibes. Her er en stor Bugt af den Trondhjemske Fjord, som udgjør Stadens Rhed, hvor der hele Aaret igjennem ligger en Mængde store og smaae Fartøier; men da Vandet her er meget grundt, saa maa Bredderne i stormende Veir bringes paa store Baade til Skibene, og Fartøierne, som bringe Plankerne hid, maa bringe dem enten med saadanne Baade eller paa smaa Flaader i Land. Paa den sydvestlige Side af denne Forstad, og ved Foden af Steenberget og den derfra udløbende Jhle-Elv, ligge nogle store og anseelige Møllebrug, som forsynes med Vand af nogle Smaasøer paa Steenberget, inddigede med kostbare Dæmninger. J Aaret 1790 bleve disse Dæmninger, da den ellers lille Elv voxte ved en stærk Regn, gjennembrudte, anrettede en skrækkelig Ødelæggelse, og toge i neppe 10 Minuter Møllerne, Huse og Mennesker med sig. Mellem Forstaden og Steenborget ere og enkelte omgierdede, og frugtbare Agre, paa hvilke faaes Korn og Hør, og ligger en smuk bygget Gaard, hvorunder den største Deel af Tienderne ligger, der beboes af en værdig Olding, en Cancellieraad Koefod. Denne Forstad er skilt fra Trondhjem ved Grave, hvorover gaae to Broer, og en Muur eller Vold med en hvælvet Port. Den anden Forstad, Baklandet er forenet med Trondhjem ved en lang Broe over Nidelven. Husene her ere og alle af Træ, bord klædte og malede. Paa den sydlige Side af Broen staaer kun en lang, men temmelig bred Gade. Paa den ene Side af Broen staae nogle Pakhuse, byggede paa Pæle i Elven. - Er De ikke allerede kjed af at følge mig, vil jeg efter den almindelige Overskuelse af Byen, nu berøre Fattigvæsenet, Opdragelsesanstalterne, Fabrikvæsenet, de offentlige Bygninger, Handelen o. s. v. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Skibet Anton, Capit. Sengster, fra Kjøbenhavn til London, blev tagen af den Franske Caper Jena, men derpaa atter taget af Engellænderne og indsendt til Yarmouth. Ogsaa Caperen Jena blev siden taget af de Engelske og indsendt til Var mouth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Paa Hs. K. H. Kronprindsens Fødselsdag modtog Skydeselskabet i Kiel af Aarets Fuglekonge Hs. K. Høihed selv deres nye Fane, der var rød med det Danske Vaaben, og underskrevet: den 26 Julii 1806. Den gamle fyrstelige blev afleveret, og den ny indviet med et tredobbelt Hoch og Sang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
De Døvstummes Jnstitut i Kiel, som bestyres af W. Plingsten, har, efterat den Kongel. Anordning af 8 Nov. 1805 er bleven bekjendtgjort, tiltaget saa meget, at Bestyreren har maattet kjøbe sig endnu et Huus, flere Meubler, Senge &c. Hs. Maj. har desaarsag forundt ham et Tillæg af 300 Rdlr. aarligen, og han nyder nu ialt 1000 Rdlr. om Aaret af den Kongel. Casse. Han har inddeelt Eleverne, efter deres forskjellige Fatteævne, i flere Classer, hvor de undervises i at tale, læse, skrive, regne, i Geographie, Religion og skrivtlige Tankendtryk. Adskillige Døvstumme ere blevne underviste i fremmede Sprog. Pingsten selv giver 7 Timers Underviisning; hans Søn underviser, under hans Opsigt, i Skjønskrivning og hans Datter i Stavning og Læsning. J en Tid af 10 Aar har ogsaa en af ham undervist døvstum Pige givet Underviisning i Tegnsproget. Pigerne lære i alle qvindelige Haandarbeider, og Drengene sysselsættes i deres Fritimer med nyttige Arbeider. Psingsten besøger med sine Elever, uden for Læretimerne, Fabriker og Værkstæder, for at bibringe dem Kundskaber om disse Gjenstande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Under Prof. Pfaffs Opsigt er der i adskillige Aar bleven anstillet Forsøg med Galvanismen, hvorved 2 døvstumme Piger havde faaet deres Hørelse igjen. En af dem døde længe derefter, og den anden mistede Hørelsen i Begyndelsen af en stræng Frost, Hos nogle Døvstumme har Pingsten betjent sig af et nyt Slags Hørerør, hvoraf han allerede besidder en liden Samling, som hans Søn har forfærdiget efter hans Forskrivter. Han har ogsaa opfundet et Redskab, hvorved han bibringer de Døvstumme Begyndelsesgrundene af Regnekonsten paa en beskuelig Maade. De udlærte Elever søges med get af Professionister paa Grund af de Fordeele, Anordningen tilstaaer dem. Fire af Pigerne har Bestyreren antaget i sin Tjeneste. Efterat det Tydske Cancellie under d. 6te d. M. havde forestillet Kongen Jnstiturets Tilstand i afvigte Aar, lod Hs. Maj. Plingsten tilkjendegive sin Allerhøieste Velbehag med hans utrættelige og rosværdige Bestræbelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
J Løverdags Aftes lod den unge Detroit fra Berlin sig høre paa Fortepiano og Detkarnasis paa det Kongelige Theater. Uagtet han kun skal være 13 Aar gammel og heller ikke lader til at være ældre, spillede han dog med en for hans Alder beundringsværdig Smag og Færdighed, der forskaffede ham alle Tilhørernes eenstemmige bifald. Det hos os hidtil ubekjendte Jnstrument Dettarnasis, seer ud som et Chatol med Skab, hvis Døre luk Tonerne er meget behagelige, men i kes op det Hele synes det ikke at være meget forskjelligt fra et Fortepiano. Det spilles ligesom dette. J Altonaer Mercur erklæres den Efterretning, at den Franske Keiser skal have ladet tilstille Statsministeren Grev Bernstorff Æreslegionens Storkors, for ugrundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Paa Sundmøer har, efter Lehnsmand Aarflodts Beretning, d. 25 Dec. om Natten mellem 12 og 1, da Søen stod meget høit, været saadan en Storm, at mange Baade, Søhuse, Vaaningshuse og Huustage i Hundredetal toge Skade, og at Træer i Tusindetal enten brækkedes eller oprykkedes med Rødderne. Et saa stærkt Stormeir er ikke indtruffet paa disse Kyster siden d. 9 Martii 1780. - Lehnsmand Aarflodt har ogsaa gjort en Beregning over de stigende Priser saavel paa Huusdyr som Vildt, og de nødvendige Levnedsmidler, og viser deri, at disse fra omtrent 20 Aar siden ere stegne i de første 10 Aar næsten dobbelt, og i de næste 10 Aar til 1806 omtrent i samme Forhold. Jndkjøbsvarer af Træ, Jern, Hamp &c., ere i de sidste 20 Aar næsten stegne omtrent til det Dobbelte, i hvilket Forhold Lønningerne i samme Tidsrum for det meste kunne ansættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Fra d. 13de til d. 15de er ankommen: Kjøbm. v. Duhm fra Malmøe, Capit. Schertiger f. Helsingøer, Capit. Zewistowsky, Kiøbm. Cretin og Mad. Cianiard f. Petersborg, Kjøbm. Cramer og Chartet f. Hamborg, Afsked. Offic. Petit, Skomager Fr. Andre og Sadelmager. Kimbel f. Stockholm, Capit. Charlsen og Forstander Olrich f. Helsingøer. - Afreist Kjøbm. Steffen til Hamborg, Cancellier. Friis t. Helsingøer, Fabrik. Bond, Student Hansen, Swesen og Jomfr. Rossing t. Helsingøer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Udenlandske Efterretninger. Efter den afdøde Hertug af Brunvigs Befaling blev der hidtil uddeelt Belønninger til dem, som reddede Mennesker i Livsfare. Endnu i afvigte Aar uddeeltes i dette Øiemed 330 Rdlr. Ligeledes betaltes i samme Aar 167 Rdlr. som Præmier for Messe Tyves Paagribelse. Om denne nyttige Indretning vil vedblive under den nærværende Bestyrelse, vides ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Der arbeides afladelig paa Fæstningen Hanans Demolering. Arbeiderne betales.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
For at forøge Brødmanglen i Cattaro har Kong Joseph forbudet Kornudførslen didhen. Et Jtaliensk Blad beretter, at ved Polens Deling 1772 Prinds Henrich af Preussen yttrede for Keiserinden af Rusland den Betænkelighed, at dette Skridt vilde fortørne Europas Magter, men han fik til Svar: "jeg vil skrække Tyrkerne og smigre Engelland, men De, min Prinds, maa før ge for, at Østerrige dysser Frankrige i Søvn."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
J Telegraphen findes en Skrivelse fra en Preussisk Officier til en Preussisk Oberst, hvori der klages over, at en Preussisk Officier, som paa sit Æresord havde faaet sin Frihed, har brudt sit givne Løvte. "O! - udraaber han - hvorfor gives der og saadanne Afskum, der brændemærke den Preussiske Officiers Navn, den sidste Levning af Preussisk Krigsære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
J St. Germain en Leye har man under et Lag af 87 Fod Sand opgravet en Billedstøtte med Drapperie. Det er ikke let at indsee hvad den skal forestille. Visconti i Paris har udgivet en Afhandling desangaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Paven har udnævnt en Tydsk Lærd, Dr. Fr. Scheppler i Aschaffenburg, i Betragtning af hans litteraire Fortjenester, til Ridder af de gyldne Sporer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Den Brünnske Tidende anfører følgende som et Beviis paa Chirurgiens Fremskridt i de Østerrigske Stater. En Bonde i det Brünnske, navnlig Math. Rung havde i 18 Aar med største Besværlighed baaret paa Rygraden mellem Skulderbladene, en Kjødgevært af 18 Punds Vægt. De Chirurger, han henvendte sig til i den Anledning, frygtede for at foretage en Operation, der forekom dem farlig. Endelig fandt Chirurgen Anton Hentschel, i Tischonowitz, sig beredvillig dertil. Han forerog Operationen i Sept. Maaned f. A., lægte Saaret i en Tid af 33 Dage, og forlangte ikke meere for sin Umage og de udvortes og indvortes Lægemidler, han havde anvendt, end - 6 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
For nærværende Tid tæller Cadetskolen i Stokholm 80 betalende Cadetter og 40 Gratister. J. P. Wallensteen i Kudbye har i Svenske Blade meddeelt adskillige ikke uvigtige Anmærkninger angaaende Vaccinationen. Den har paa fine Steder i Sverrig mødt store Vanskeligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
J Kudby Sogn have de ømmeste Forestillinger fra Prækestolen, og Præstens daglige Omkringvandring fra Huus til Huus i en heel Sommer, været forgjeves. Men ved at erindre Almuen derom i de ugentlige Catechisationer har man nu endelig bragt det saavidt, at man kun behøver hver Søndag at nævne fra Prækestolen, hvilke Børn der skal indfinde sig. Paa Landet har det været meget vanskeligt, bestandig at have paalidelig Materie. Dr. Norens har valgt Norkjøbing til det Sted, hvor Vaccinen i dette Lehn hele Vinteren igjennem kan underholdes, og derfra uddeeles Materien til de omkringliggende Sogne. J Aaret 1805 døde i Wickbolands Provstie, bestaaende af 10 Sogne, ingen af naturlige Kopper, 1804 døde kun et eneste Barn, 1803, tre Børn, 1802, 16, 1801, 84, 1800, 54 &c. Hvor nødvendigt det er, siger Wallensteen, at fornye Vaccinationen indtil den hefter, har han i Aar fundet bestyrket ved Erfaringen. Paa et Barn, som i de 3 foregaaende Aar adskillige Gange var blevet vaccineret, vilde Vaccinen ikke hefte; men da Forsøget fornyedes det fjerde Aar, fik Barnet ganske gode Kopper. Han mener, at det kan forholde sig med Disposttionen til at modtage Vaccinen ligesom med de natur lige Kopper, hvilken Gift mange i adskillige Aar modstaae, men tilsidst dog angribes af. Man holder sædvanlig for, at den uægte Vaccines egentlige Natur er at slaae ud den første eller anden Dag efter Ympningen, og man vil derved, som et aldeles sikkert Tegn, skille den fra den ægte, som sædvanlig viser sig den fjerde Dag, men W. har seet et Exempel paa, at Vaccinen slog ud den fjerde Dag, og et andet at den slog ud den ottende, og alligevel var falsk. Skjønt Tilfældet er sjeldent, viser det dog, at Reglen ikke er uden Undtagelse. Han beder alle Vaccinateurer, nøie og omstændeligen at underrette Vedkommende om Forskjellen, imellem Skoldekopper og naturlige Kopper, da Almuens Ukyndighed om denne Forskjel ofte lægger Hindringer i Veien for Vaccinationen, thi menig Mand, antager ofte Skoldekopper for naturlige. J den Svenske Almanak for dette Aar staaer, at jo tidligere Børn vaccineres, desto mildere ere Følgerne. Men W. paastaaer, at han har vaccineret 40 til 50 gamle Personer, og at Følgerne have været ligesaa milde som hos de spædeste Børn. Jnflammationen har endog været mindre, næsten umærkelig, og Vaccinen alligevel med alle sine Kiendetegn ægte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Skrivelse fra det Franske Hovedqvarteer, Warschau, d. 15 Jan. J de forskjellige Fægtninger, som fra d. 23 til d. 26 Dec. have fundet Sted, har Keiser Napoleon havt følgende sammentrukne Stridskræfter at kjæmpe imod paa en temmelig indskrænket Operationslinie: 1) det hele Russiske Armeecorps under General Benningsen, 2) en stor Deel af samme Armee under General Buxhowden og 3) Levningen af den under General Lestorg forenede Preussiske Hær. Den høire Fløi, som commanderedes af Gener. Sacken Osten, bestod ved det første Corps af 19, 219 Mand, Centrumet under Gener. Ostermann Tolstoy af 16,595 M. og den venstre Fløi, som commanderedes af General Sedmorasky, af 15,212 Mand, som Førsten af Gallizins Reserve paa 19,014 M. stødte til Gener. Sedmorasky havde d. 23 Dec. f. A. besat Positionen ved Popow i den Hesigt, at iagttage den Franske Armees Bevægelser over Dombrora og Gallizien, da man havde udbredt det Rygte, at man vilde fornærme det neutrale Gebeet, for at kunne gaae ved Wiskom over Bug. J den Forventning, at blive angreben, holdt han sig fra d. 23 til d. 25 Slagfærdig, og iværksatte derpaa, som en Følge af hvad der var forefaldet ved Pultusk, sin Retirade, men hvorved Infanterie regimentet Willan og Dragonerne af Kiew leed meget og det første mistede 700 Mand. - Centrumet imellem Pomichow og Sierock, som var opstillet, for at forsvare den venstre Bredde af Bug inden for det Distriet, som indslutter Narew og Wrka, havde sit Hovedqvarteer i Nastelsk. Det maatte udholde de ufordeelagtige Fægtninger ved Broen af Pomechow, den nærmeste Øe, og d. 23 og 24de ved Stæderne Carnowo og Nasielsk. Dets Forliis maa have været meget betydeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Generalerne Lamberty, Commandeur over de sorte Husarer, og Første Tscherbarow bleve stærkt saarede: Regimentet Boslawky og et Regiment Jægere til Fods bleve næsten aldeles tilintetgjorte. GeneralBahand rykkede den Gang fra Sierock med en Brigade af Østermann Tolstøy og Regimentet Gammel Tolstoy, som hørte til Gener. Sodmoragks Corps, frem til Undsætning, men blev ogsaa kastet tilbage til Pultusk. - J denne Stad havde Førsten Gallizin sit Hovedqvarteer, medens hans Corps langs med Narew manoeuvrerede i to Linier, og udbredte sig paa venstre ved Golinin, hvor iblandt andre de St. Georgiske Carasserer havde liidt stort Tab. - General Bartlay Tollys Division var det paa samme Tid paalagt, at dække den øvre Wrkafra Cierin til Kurkomby og fra Sochoczyn til Malusien. Den støttede sig i Gollowica mod Øster mann Toletoysches Corps, og havde i Malusien Cosakregimentet Jllowaczky I, for at vedligeholde Forbindelsen med General Sacken Osten og den ved Ciechanow og Mikom opstillede Deel af Armee corpset, under General Buxhowden. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Telegraphen melder, efter indirecte Efterretninger, at Hessen Darmstadtske Tropper d. 23 f. M. ere rykkede ind i Staden Grandenz, hvorfra de have forjaget Preusserne, der have seet sig nødsagede til at trække sig tilbage til Fæstningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Keiser Napoleon fortsætter sine Smaarelser i Polen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Den Østerrigske Armer bestaaer for nærværende Tid af 8 Regimenter Curasserer, 6 Reg. Dragoner, 6 Reg. Cheveauxleger, 12 Husarregim., 3 Regim. Ulaner, 63 Regim. Linie Jnfanterie, 18 Grændseregimenter, 1 Jægerregim., 4 Artillerieregim., og forskjellige Sapeur, Bombardeer, og Pantoneercorpser, alle fuldtallige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Den regulaire Britiske Armee bestod d. 1 Jan. 1807 af 178,506 M.; den Britiske og Jrlandske af 254, 665 M. - 86, 144 M. ere udenlands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Krigsskuepladsen. Medens Europa bestandig smigrer sig med Haab om Fred, synes dette Haab ikke allene dagligen at formindske sig, men endog nye og mørkere Skyer at optaarne sig over den politiske Horizont.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Følgende Tilbageblik paa Polen, vil neppe være Bladets Læsere ukjerkomment. Førend Aaret 772, eller førend dette Lands første Beling, indbefattede det 13,400 Mile, og var altsaa, naar man undtager Rusland, det største Rige i Europa. Men det havde i det høieste kun 10 Mill. Jndbyggere. Efter den første Deeling regnedes Polens Størrelse for 10,000 Mile, (omtrent samme Fladeindhold, som det daværende Frankrige). 1782. havde Polen et Fladeindhold af 9360 Mile og en Befolkning af 8,354,620 Mennesker. Ved den anden Deeling (1793) mistede det over 5,300 Mile, og der blev det kun 4000 Mile tilovers. Det var altsaa sin dybeste Fornedrelse endnu større end Preussen. Af disse Lande fik Rusland ved den sidste Deeling 2047, Preussen 1228 1/2 og Østerrige 866 Mile. J det hele tog ved Polens trende Deelinger: Preussen i Aaret 1773. = 556 Mile Tilsammen 2545. Østerrige i Aaret 1773 1389. - Tilsammen, 2255 Rusland i Aaret Tilsammen 8600 Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-17
Frankrige har aldrig erkjendt denne Deeling, og endnu i Aaret 1798 sagde den berømte Britiske Statsmand Burke (S. Memoires sur la revolution, guise sit i Varsovie le 17 April 1794, Paris 1806. P. 165. Man vil engang angre paa, at have tilladt denne store Uretfærdighed Polens Deeling) og mere end Andre ville det angre de Stater, som have taget Deel deri." Braunan gjøres nu til en Hovedfæstning.