Københavns Adresseavis, 1762-03-15
Paa det andet Spørsmaal, som af det Kongelig Videnskabs Academie var fremsat, nemlig: Om Aarsagen, hvorfore Gicht i de seenere Aar er bleven en mere almindelig Sygdom der i Landet, end tilforn, samt hvilke der ere de bedste forsøgte forekommende og raade Midler for samme Sygdom, hvorpaa sex Svarere indkomne, iblandt hvilke det som havde til Devise Non fingendum aut excogitandum, fed invenniendum, qvid Natura faciat ant ferat; har meest fortient til Præmium; ved Seddelens Aabning befandtes Professor og Doctor Medicinæ Peter Jonas Bergius til dette Skrift at være Autor. Et andet Svar paa samme Spørsmaal som havde til Devise, nos seqvimur probabilin, neqve ultra id, qvod verisimile eft, progredi possumus, som er saa vel skrevet, at det nest det forrige ogsaa blev holdt værdigt at bekiendtgiøres, samt at dets Antor Medicinæ Doctor og Kongelig Hof=Medicus Johan Lor. Odelius at blive beæret af det Kongelige Videnskabers Academie med en Sølv For indeværende Aar er Penge. Af det Kongelig Academie 2de følgende Spørsmaal. fremsatte: 1) Omendskiøndt det er det Kongelig Academie bekiendt at mange meget forfarne saavel indenlands som udenlands Naturkyndige, holder for at Ege og andet Træe, som en ten til Skibs=Tømmer eller andet bruges, bør, imedens det endnu staaer paa Roden, i Save Tiden Barken at aftages, og siden efter et eller to Aars Forløb om Høsten eller Vinteren at fældes; hvorved Træet selv ikke allene skal blive fastere og langvarigere, men endog at den bedste Bark derved erholdes til Garvernes Brug; saa forefalder dog ved denne angelegne Sag nogle Omstændigheder som fortiener at undersøges. Hvorfore det Kongelig Academie derfor fremsætter dette Spørsmaal. Om Eeg og andet Løv=Træe, kand uden Fare for Rod eller Orm Bar. ken aftages førend det fældes; samt hvor længe det til sin Fordeel eller uden nogen Skade kand staae paa Roden efter at Barken fra samme er tagen? Men i fald bemeldte Barks Aftagelse paa staaende Træer findes skadelig eller underkastet Misbrug, saa spørges videre: Paa hvad Maade Garverierne bedst kand faae Gavn af Barken, uden at Træet selv skal lide derved. 2) Hvorledes Orme som giør Skade paa FrugtTræer formedelst Blomsternes og Løvenes Afplukning, bedst kand fordrives, Hvem som behager at svare det Kongelig Academie paa nogen af disse tvende Spørsmaale, ombedes i mueligste Korthed at anføre deres paa egen Erfarenhed grundede Tanker, som i seenest inden dette Aars Udgang til Academiet maae være indløbne. Svaret reenskrives med en ubekiendt Haand, og Brevet forsegles med et ubekiendt Segl. J Steden for Forfatterens rette Navn og Boepæl underskrives et Tanke=Sprog. Samme Sprog skrives tillige paa en adskilt løs forsegled Seddel, udi hvilken Autors rette Navn, Caracter og Boepæl sættes, hvilken Seddeel tillige med Svaret indsendes. Den Præmium som udloves for det bedste Svar paa hver af disse Spørsmaale er en Guld=Penge af til Ducaters Værdie. Forklaring over Navnene i Almanakken. Martius. Kl. Thald og Trophimmo, vare tvende Martyrer, som udi Forfølgelsen under Keyser Diocletiano maatte sette Livet til Al. Gregorius. Er Pave Gregorius den første, som blev tillegnet denne Dag af Pave Gregorio den fierde. Han er formedelst Engellændernes Omvendelse til den Christne Religion, bleven kaldet den store og Engellændernes Apostel, og da han overmaade meget har ziret og forbedret Skolerne, er han bleven holdt for Skolebørnenes Forstander og Patron; derover er det kommet, at Discipler tilforn paa hans Dag ere blevne kaldte til Skole, med visse Sange. Det har ogsaa været Brug, at uddeele Gaver til Skolebørnene paa denne Dag, paa det at de skulde faae desto bedre Lyst til at gaae i Skole. Denne Gregorius er, efter Platinas Vidnesbyrd, Opfinder af de fleste Kirke=Ceremonier, som endnu bruges i den Romerske Kirke. Al. Macedonius. En Præst i Nicomedien, som paa denne Dag, tillige med sin Hustrue Patricia, og Datter Modesta, bleve for Religionens skyld kastede paa et Baal og opbrændte. Andre setter paa denne Dag Euphrasia, en adelig Constantinopolitansk Jomfrue, hvilken, fordi at hendes Fader fattede usømmelig Kierlighed til hende i hendes Ungdom, flygtede tillige med hendes Moder til Ægypten, hvor hun af Kierlighed til Kloster levnet blev en Nonne, i hvilken Levemaade hun ogsaa døde just paa denne Dag, Anno Christi 720. Petr. de Nat. l. 3. c. 197. Andre setter ogsaa Nicephorus, en Constantinopolitansk biskop, som var en heftig Forsvarer af Fædrenes Lærdom. AV. Entyehius Patricius. Han blev formedelst den Christne Troes Bekiendelses skyld aflivet i Mesopotamien af Arabernes Konge Evelid. Andre setter Aphrodisius; og atter andre to Munke, som Longobarderne ophængte paa et Træ og dræbte, ved hvilket Træ man fortæller, at endogsaa deres Fiender selv har hørt de Afdøde at synge. Martyrol. Roman, Kongelige Forordninger i Sverrig.