Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-10-12
Udenlandsk. Nederlandene. Som en meere detailleret Beskrivelse om Tildragelserne i Brussel, meddeles Følgende fra Belgien under 28de Septbr. Den 20de September var den Dag, som man kan ansee for at Revolutionen udbrød, da paa denne Dag Sikkerhedscommissionen, Borgergaardens Conseil og sammes Generalstab opløstes; det var de, fra den nordlige Deel af Riget udgaae, de Trudsler, som oprørte Gemytterne i Belgien til en saadan Grad af Forbittrelse. Ministeren Gobelschroys's fredelige Forslag bleve miskjendte, og saaledes Stridshandsken rakt. Den 20de Septbr. om Eftermiddagen Kl. 2, viste sig et Detaschement hollandske Dragoner paa Chausseen, til Forstaden Schaerbek, og strax lød Allarmklokken, alle Anstalter bleve trufne til Forsvar, og 2 Kanoner fremførte paa Forskandningerne, men de fjendtlige Tropper viste sig ikke. Et talrigt Corps Frivillige, tilligemed nogle Detaschements af Borgergaden, besluttede nu at gjøre et Udfald af Staden, for at opsøge Fjenden. Mod Kl. 5 kom de borgerlige Tirailleurs i Haandgemæng med Tropperne, Fægtningen blev alvorligere og Kampen. brød ud paa forskjellige Puncter. De LütticherFrivillige, ledsaget af et stort Antal Brusseler, gik løs paa de hollandske Ryttere, og dræbte flere af dem. Nogle dem fratagne Heste bleve indbragte Kl. 6 i Staden. Jnsurgenterne tabte 2 Mand. En Lütticher, som pludselig blev omringet af Ryttere, blev i Ordets egentlige Forstand, hugget i Stykker. Om Aftenen arbeidede man i Staden paa Barricadernes Anlæggelse overalt, Koner, Børn og Oldinger arbeidede i Forening derpaa, og alle Forholdsregler mod et natlig Overfald bleve trufne. Mod Kl. 1 om Natten forkyndte vore Forposter, at Fienden nærmede sig. Strax lød Stormklokken, Generalmarschen blev slaaet, og alle Mand vare i et Øieblik paa Benene, Kanonerne bleve kjørte frem, og Beboerne søgte endnu at bringe et betydeligere Antal Stene op i de øvre Etager af deres Huse; men det Hele blev kun blind Allarm. Den 21de September henløb rolig, men da man erfarede at de hollandske Poster vare blevne forstærkede, droge Lütticherne og flere bevæbnede Borgere paa Nye ud, for om muligt at holde Fienden fra Portene. Jmidlertid var Prinds Frederich paa denne Dag, med hans hele Magt 16,000 Mand opbrudt fra Antverpen mod Brussel; de uddragne Jnsurgenter bleve efter mange Skjermydsler kastede tilbage, og under Kartedschild trængte tilbage til Staden. Selv om Natten hvilede ikke Kampen gandske, og den 23de September om Morgenen blev der fra Kl. 5. til 11 stridt om Besiddelsen af Schaerbeckerporten, som vender mod Antverpen. Nu blev først Kampen haard for de hollandske Tropper; ethvert lille Huus var et Blokhuus, og ethvert Huus et Citadel; Strømme af kogende Vand, Raketter og Steene bedækkede og saarede de Angribende, og først om Aftenen Kl. 5, da alle Forraad vare udtømte, naaede Arriergaarden Kongepladsen. Natten gjorde Ende paa Kampen, som næste Dag fornyedes med det største Partie og Religions=Raserie; Hollænderne bemægtigede sig de kongelige Regjeringspalladser, den Løvenske og Namurske Port, ligesom ogsaa en Deel af den forhen saa pragtfulde Kongegade. Med afvexlende Lykke vedvarede Kampen og Bombardementet paa den nedre Stad, indtil den 26de, da den Efterretning indtraf til Prindsens Hovedqvarteer, at Lütticherne vare rykkede ud for at gjøre en Diversion i de kgl. Troppers Flanke. Gifte Koner og Jomfruer havde grebet til Vaaben; flere vigtige Puncter vare igjen erobrede af Jnsurgenterne, det Kongelige og Generalstaternes Pallads stode i Flammer, og paa nogen Underkastelse var der ikke mere at tænke. Under disse Omstændigheder, befalede Prindsen den 26de om Aftenen, at Tropperne skulle drage sig tilbage, og Hovedqvarteret, blev forlagt til Diegem, hvor det den 27de Sept. om Aftenen befandt sig; siden er en factisk Vaabenstilstand indtraadt. Man erfarer senere fra Brussel, at over 15000 Mennesker ere allerede blevne begravede der paa Kirkegaarden, hvor man har opreist over dem et stort Kors; ogsaa paa andre Steder har man nedgravet døde Legemer; i Hospitalerne befinde sig over 1800 Saarede, hvoraf ogsaa flere ligge i Privathuse, forøvrigt skal Ødelæggelsen i Brussel selv, ikke være saa stor, som man foregiver. J en Beretning i den hollandske Statstidende, dateret Haag den 29de September, meldes, at man ingen nøiagtige Angivelser har om Antallet af de Døde og Saarede blandt de kongl. Tropper; men man anslaaer det til 5 a 600; men fra London skrives: "Vore Efterretninger fra Ostende naae til den 26de, og lyde sørgelige for de hollandske Troppers Skjæbne i Brussel. Prinds Frederich har med Nød og Neppe undflyet Faren; ikke saa lykkelige have to af hans Ledsagere været, som ere gjorte til Fangne; af Tropperne skulle i Skrækkensdage 9,000 Mand, altsaa Halvdelen, være ødelagte." Prinds Frederich skal have tilskrevet sin Kongelige Fader, at hvis han havde villet holde sig i Brussel, have de han ikke beholdt en eeneste Mand tilbage. en officiel Jndberetning siger Prindsen selv, at han den 26de om Aftenen var bleven anfaldet af en Masse Jnsurgentere, saa at Tropperne vare geraadede i en høist farlig Stilling, hvorfor man besluttede at afmarschere om Natten. J Følge de seneste paalidelige Efterretninger af 2den October, var Prinds Frederichs Hovedqvarteer den 29de Sept. i Waldem, en Landsbye i Nærheden af Mecheln Tropperne cantonnerede rundt omkring i Vilvoor den, Contich, Dussel og Mecheln, men Desertionen tager paa en foruroligende Maade Overhaand, blandt Tropperne; ligesom der i Holland hvære ves overalt, og Enhver der tager frivillig Tjeneste, faaer 20 Gylden i Haandpenge, enhver Recrut erholder daglig 1/2 Gylden Kostpenge, og selv National-Millisens Reserve er indkaldt; saaledes give Belgierne for hver Overløber 10 Gylden, og naar et Antal Overløbere ankommer, saa erholder enhver 25 Gylden, istedet for 10 Gl. Prinds Frederich vilde have opslaaet sit Hovedqvarteer i Mechelm; men Folkets urolige Stemning gjorde, at han forandrede sin Beslutning. En Deel af Garnisonen i Ath, som har overgivet sig, er tilligemed en deel af Jndvaanerne indrykket i Brussel med 80,000 Patroner, 8 Kanoner og 1 Haubitsch. Brusselerne have gjort et Forsøg paa at indtage Vilvoorden; men ved de sidste Efterretningers Afgang, holdt Oberst Sprenger sig der med Resten af et Regiment. Man troede i Brussel, at Prinds Frederich ville have Møie med at dække sit Tilbagetog til Antverpen, imidlertid vil han søge først at forene sig med General Court Heiligers, som i Spidsen for en Forstærkning rykker ham imøde fra Maastricter-Kanten; Nogle forsikre, at denne Forening skal være skeet. - J Henseende til det sidste uheldige Angreb af de kongel. Tropper paa Brussel, da meddeles Følgende fra London under 1ste October: Nogle herværende Blade have gjort H. M. den værdige Konge af Nederlandene Bebreidelser over denne bevæbnede Expedition, men med Uret; kun har hans Raadgivere ikke skildret ham den belgiske Nation i dens hele Kraft, og inderlig bliver det her beklaget, at den sjeldne Diplomat Baron von Falck med det varme Hjerte og kolde Hoved, lige høit agtet af Belgiere og Hollændere, dette vigtige Øieblik, ikke var tilstede i Haag.