JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-26
Hos A. C. Wulff er god Suurkaal at bekommes for 2 s. Pd. Henrik Løve, en dialralseret Helte=Historie, ved Wilhelm Fink, oversat og forlagt at Søren Hempel i Odense, 2 Dele, haves her paa Adresse=Kontoiret for 1 Rdlr. 2 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-26
Ved Tallotteriets 685 Trækning i Altona udkom No. 75, 4, 63, 64, 32.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Kongelig allernaadigst privilegerte. To Stifts. AdresAviser. No. 104 Tiirsdagen den 30te December 1800. (Der udgives i Fridericia 2 Gange ugentlig af Søren Elmenhoff, som tillige er sammes Redacteur.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
München, den 13 Decbr. Jgaar var Overgeneral Moreaus Hovedqvarteer bliver billagt ved den hertil komne Svenske Envoye, Baron v. Ehrensværd. Et af vore Ministerialblade allerede i Seebruck, ved Chiemsersøens nordlige Bredde, tale med megen Høiagtelse over Sverrigs retmæssige og idag er det i Trannstein. - Paa Landet omkring, Forhold, og formoder, at enhver billig Fordring for ved Jnn, seer det gyseligt ud, især en Græv Preysindet Svenske Flags Fornærmelse i Barcellona, vil bliver gisch Godser haardt udplyndrede, fordi Bønderne havde skudt paa Frantsoserne. antaget. Den hertil indløbne Efterretning om Østerrigernes Idag skal General Decean med sin Division være Tab ved Hohenlinden, har forvoldet den offentlige Fonds kommet til Salsburg. - Vende Frantsoserne sig fra Stigen, da man troer dette vil meget befordre FredenSalburg til Jtalien, staaer den keiserlige Armee Fare Her er ved Subskription indsamlet 7800 Pd. Sterl. For at blive anfaldet i Ryggen. Alt=Detting, Wasserburg med flere Steder, er at Frantsoserne besat. til de engelske Matrosers Underholdning i Rusland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Ved den Russiske Handels Standsning, taber Hav Augsburg, den 15 Decbr. nen Hul det meeste, nemlig 28 Deel af deres Skibe. Jgaar har Frantsoserne brudt Donaubroen af ved Det hedder at Hs. Majestæt Kongen vil stifte en nye Ridder Orden for Søe Officiererne. Neuburg, og idag høres en stærk Kanonade fra denne Herværende Tyrkiske eller Levantiske Kompagnie, har Side.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Rygtet at endeel Frantsoser var fra det Salburgske foræret Lord Nelson en prægtig Pokal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Breve fra Lissabon fortælle og en ved Oporto fo rykket ind paa Østerrigsk Gebeet, efterat Generalrefalden Action mellem et engelsk Skib paa 18 Kanoner, Decean havde taget sit Hovedqvarteer i Salzburg, er og en fransk Kaper paa 36, ved hvilken den sidste har endnu ikke bekræftet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Henved 10000 Tydske Krigsfanger ere idag passerte maattet tage Flugten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Den 14 Decbr. er atter et preusisk Koffardieskib op herigiennem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
London, den 9 og 12 Decbr. bragt til Parmouth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Paa Themsen gaaer Matrospresningen stærk for sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Det udbredte Rygte, at Rusland havde erklæret Wien, den 17 Decbr. England Krig, er lykkeligviis endnu ikke bekræftet ; og Erkehertug Carl, som formedelst Upasselighed paa da det lader, som vort Gouvernement ei med lige Streng nogen Tid afgik fra Armeen, har nu igien paataget sig hed vil besvare de fra Ruslands Side yttrede Fiendtsammes Overkommand, og er den 14de afgaaet fra ligheder, saa haaber man her endnu, at denne Sag Prag til Armeen i Tydskland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Fra Hs. K. H. Erkehertug Johan, er indløbet Efterretning af 6te, 10de, 11 og 12te fra Hovedqvarteererne. Trosburg, Thisendorf og Salzburg. Jfølge samme har Fienden den 9de i Egnen af Nyebayern angrebet det Condeiske Korps, og derved trængt frem paa den høire Inbredde. Herved saae Hs. K. H. sig nødsaget at trække Armeen tilbage til Salsfloden, for der med forstærkede Kræfter at sætte sig til Modstand. Det ved denne Armee af Hs. K. H. opgivne Tab, siden Fiendtlighedernes Begyndelse, beløber sig i Dræbte, til 918, Saarede 3514, samt fangne og borteblevne 5396 Mand; dog er endeel af disse sidste komne tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Fra Jtalien melder Græv Bellegarde, at Fienden har den 4de angrebet den af General Schustek besatte Post Banden; men den derværende Oberstlieutenant Munkatzy har vidst at føre sine Understyttelses Tropper saa hensigtsmæssig, at Fienden blev tilbageslaget og rabte ved denne Leilighed 1 Bataillons Chef, 7 Officierer og 80 Underofficierer og Gemene. Vort Tab var derved ubetydelig, og ellers er i Jtalien endnu in ret vigtigt forefaldet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Wiens Garnison 6000 Mand, har nu faaet Ordre, at holde sig marchfærdige til det Overøsterrigske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Efter Slaget ved Hoben linden sendte General Moreau en Officier til Erkehertug Johann, med den Erklæring, at han af sin Regiering var paalagt at tilbyde, Erkehertugen Fred, indtil Linz; men nar den franske Armee var kommet over Lind, blev det ham ikke meere tilbudet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Jgaar kom Fyrstbiskoppen af Salzburg hertil med en stor Svite.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
J og omkring Winer Nystadt, anlægges betydelige Reserve Magasiner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Blandede Efterretninger. Pariser Journale erklære den udbredte Efterretning for ugrundet, at den franske Jtalienske Armee var paa Marschen til Rom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
I den franske Journal Fædrelands Forsvarer, anføres følgende Sammenligning mellem Frankrig og England; J Frankrig tager Statsgielden hvert Aar af ; i England tiltager den hver Dag. J Frankrig, har man Brød i Overflødighed og til billig Priis; i England ere alle Levnets midler overordentlig dyre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
J Frankrig har man sat alle Papiirpenge ud af Cirkulation; i England formerer man disse, og endelig er i Frankrig al Misfornøielse og indvortes Uroligheder; forsvunden, som i England derimod daglig tiltager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
I Haag har i een Uge været 2 Gange Jld løs, hvorved det Katholske Waysenhuses samtlige Klædeforraad blev brændt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Et Londoner Aftenblad holder ilde Huus over at de modens Damer ved den indfaldne strænge Vinter, ikkun bære et Skiørt; og giver dem tilsidst den Trøst, At Apothekere, Bedemænd og Liigbære vilde glæde sig over denne Uskik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
J Manchester er adskillige Vare=Magasiner afbrændte. Skaden vurderes til over 100000 Pd. Sterl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Jndenlandske Efterretninger. Ved kongelig Resolution af 10 Decbr. d. A., er det bevilget, at raae Materialier og de Redskaber, som til Skriftstøberie behøves, nemlig Bly, Antimmonium, Zink, Støbe=Jnstrumenter, Smeltepander, Matriser og Staalstempler, samt gamle forslidte Typper, saavidt Bogstaverne ere sammenblandede, og Toldvæsenet kan skiønne at de ere ubrugelige som Typper, maae, indtil videre, indgaae Toldfrie, mod Skriftstøberes Forsikkring paa Tro og Love om Anvendelsen deraf allene til Skriftstøberi.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Under 28 Novbr. d. A. er, igiennem det tydske Kancelli, udfærdiget en Forordning om tilkommende Ægtefolks Tillysning og Vielse, for Hertugdommene Schlesvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg, Grævskabet Ranzau og Staden Altona.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Natten mellem 18de og 19de Decbr. sidst opkom i Christrup, i Aarhuus Stift, en Jldebrand, forme dentlig aarsaget af Køllild, hvorved en Gaard, beboet af Fæsteren Niels Rasmussen Thor paa Biellerup Ladegaards Gods, ganske lagdes i Aske. Hastig sendtes fra Randers tvende Sprøiter med Folk, som nant Guds Hielp standelde den overhængende Fare, hvormed en stor Deel af denne sammenbyggede Bye truedes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Lieutenant H. v. Buchwald har ansøgt om Tilladelse at maatte anlægge et Bogtrykkerie i Tønsberg J Wandsbek blev paa anden Juledags Aften holdt Masqverade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Hs. Majestæt har allernaadigst forundt det Kieler Universitæt et aarligt Tillæg af 4000 Rdlr. til adskillige videnskabelige Indretninger og til ældere og nye be skikkende Læreres Lønninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Efter Rygtets Sigende skal der til forestaaende Nytaar blive skienket nogle Tusinde Rigsdaler til et Antal Gieldsarrestanteres Løsladelse fra deres Kreditorer, ligesom ogsaa til samme Tid et vist Antal Slaver skulle erholde deres Friehed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Den 24de denne Maaned er Magistratens Brændemagasin i Kiøbenhavn bleven aabnet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Holmens Matroser, som fra Juleaften sædvanligen pleie at have en Maaneds Friehed for Arbeide m.v., skulle være tillagt Ordre afbrudt at fortsætte deres Arbeide, imod at erholde en Maaneds Løn og Kost.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Det er nu ogsaa foranstaltet, at de Skibe som ere mistænkte for Epidemie, og som maatte indfinde sig langs med Kysten af Hertugdømmet Slesvig, henvises til Christiansand, for der at holde den anordnede Qvarantaine.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Da det efter de fra Spanien indløbne Efterretninger er rimeligt, at Pesten som saa længe har raset de i Landet, er bleven bragt dertil ved en Ladning Kochenille, saa har det foranlediget, at et Skib, som nyelig ankom til Cuxhaven, og havde en betydelig Deel af denne Artikel inde, blev afviist fra Elben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Det i Kiøbenhavn udspredte Rygte, at H. K. H. Kronprindsen agtede at foretage sig en Udenlandsreise, synes endnu efter al Rimelighed at trænge til Stadfæstelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
De franskes sidste Seier over Østerrigerne er bleven Gienstanden for en Vise, som man i disse Dage idelig hører udraabe paa Kiøbenhavns Gader.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Til Betryggelse og Veiledning for Søefarende er Kirketairnet paa Thunøe bleven hvidtet og forhøiet, og oven paa Taarnet er indrettet et Lampefyr, som begynder at brænde den 1 Febr. 1801.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Den 17de November var Kapit. v. Dockum med Fregatten Havfruen kommen tilbage til Livorno fra sin Krydsning. Engellænderne have imidlertid tilbageviist 6 danske Skibe, som vare bestemte dertil fra Mallaga.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Grevinde Lille (Ludvig VIIs Gemalinde) ankom den 16de med sin Følge til Altona, og fortsatte den 19de sin Reise til Egnen ved Kiel. Hun har i Altona og Hamborg ladet uddeele Penge imellem de fattige Emigrantere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
J Altona er Kommissairen for den franske Republiks Anliggender, Dieterich, en Søn af den forrige Strasburger Maire Dieterich, død i en blomstrende Alder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Den bekiendte Madame, som for nogen Tid siden havde øver en saa grusom Behandling mod et Barn, har appelleret den over hende afsagte Hof og Stadsrets Dom, hvorved hun dømtes til Forbedringshuset et Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Man er i Publikum meget nysgierrig efter Sagens Udfald ved Høiesteret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Fridericia, den 30 Decbr. Paa Nytaarsdaa præke her i Staden: J Michaelis Kirke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Høimesse. Hr. Provst Hasse over Palm. 77. 12. For Præken Nr. 93 og Nr. 94. Efter Præken Nr. 363 og No. 16.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Aftensang. Hr. Fenger over Jer. 6. 16. For Præken Nr. 327. Efter Præken Nr. 83.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
J Trinitatis Kirke. Høimesse. Hr. Doctor Bugge over Joh. 8 32. For Præken Nr. 1 og Nr. 44. Efter Præken Nr. 100 og Nr. 282. Tienesten begynder Kl. 10. Aftensang. Hr. Lyhne over 1. Sam. 7. 12. For Præken Nr. 62. Efter Præken Nr. 97.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Døbt: Den 28 Decbr. lod Jacob Nielsen Propstdøbe en Søn, som blev kaldet Niels Pedersen. Fadderne vare: Hans Gregersen Møllers Hustrue, AnMaria Hansdatter, Niels Andersen, Peder Buhl, og Snedkermester Jens Jochumsen. Forsøg til en Jubel=Sang. 1) Guds Godhed ville vi prise, Vort Jubel=Aar vi naae, lad andre os bevise. at det er ikke saa; For Guds Velgierninger. vi os for Herren bøie; og agte ei saa nøie, Den Sag vi ei forstaae. 2) Guds Godhed ville vi prise, vore Fædre fandt der Brød, for dem er Roe og Lise, vi lide ingen Nød; For Guds Velgierninger. vi vor Alfader takke; og lade andre snakke. om ligegyldig Ting 3) Guds Godhed alle priser. ved dette Jubel=Aar, Os vor Alfader viser. hvor høit vor Lykke naar; hver ærlig Dannemand. som røre kan sin Tunge, med Fryd i Dag vil siunge Held vorde Christian. 4) Og hvorfor Held vor Konge, fordi vi fandt os vel, O Fader høit vi siunge. og takke for vor Held; For dine Velgierninger. da du engang paa Jorden. paabød Regierings Orden; Tak Fader for vor Lod! 5) For Freden som vi nyde endog i Krigens Tid, vor Takke=Sange lyde O Gud du var os blid; For dine Velgierninger, af Pest og Sygdoms Plage vi ikke os kan klage. 12) Byd Jld og Vand at standse, O Fader hør vor Tak! 6) Ja begge Rigers Sønner, vær du vor Borg og Skandse. ved dit almægtig Bud; Du Elementers Gud! gientage Tusind Gang, med varme Tak og Bønner, Lad Mennesker og Qvag O Fader hør vor Sang; den sunde Luft indaande,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1800-12-30
Fra alt Ulykkers Vaande Paa dine Velgierninger. vi kaste Blik tilbage. Forskaan os Godheds Gud! og skue glad de Dage, 13) Omskandse du din Kirke, antag dig selv dens Sag, som alt forløbne er. giv gode Mænd som virke. 7) Vel saae vi Farer true, men Fader du var god! ret troelig i det Fag, Du selv forstod at kue at ei Petanderie. den Skræk for Døren stod; og falske Læres Nykker. den gode Sag nedtrykker Og hvor er vel det Land men Sandhed lyse skiøn! som sandere kan sige, 14) Omskands vor Konge=Trone, Lyksalig var vort Rige, Velsigne vor Konge=Søn, som disse Lande kan. Han sildig bære Krone, 8) Ja naadig var den Snerte vi enkelt Gang fornam, og naae den vises Løn; Dit Ris og Fader lærte Giv vise Kongens Raad, omstyrte Du Kabaler, os vores Synde=Skam; Fortiente vi ei meer giv Ret fra Tronen taler jo Fader, Tak for Naade, og Sandhed evig staae, 15) Giv hver Mand Held og Lykke Dit Ris var os en Baade, O Fader see vor Tak. udi sit Kald og Stand, 9) O lad de mange Sukke, den større ei nedtrykke. den smaae og mindre Mand; dog giennemtrænge sig Gid alle enig maae. Du Krigens Dør tillukke, til Samfunds Bedste stræbe, giør alle Lykkelig; Uenigheden dræbe, O Fader hør vor Bøn og Haand i Haand vi gaae den Lykke som os fryde, 16) Gid Lasterne aftage. og Dyder tage til, lad vore Brødre nyde, at boe i Fred og Roe 10) O stands de Sygdoms Plags som grusom raser hist, hver fanne glad sin Mage. med Kierlighedens Jld, O hør de usles Klager, Forældre glædes ved O lad dem skue Gnist, de Børn du dem give og Børn glade blive, som du beviser mange, vi raabe tusind Gange 17) O Fader vi dig prise, af dine Velgierninger. det gaaer Forældre vel! O Fader hør vor Bøn! vi Jubel=Aaret saae. Lyd af vor glade Vise, 11) O stands de dyre Tider, til Himle=Borgen naae og mæt den Hungrige. & Fader Godheds Gud, o trøst enhver som lider, vi bede dig saa saare, o læt du Byrderne, giv mange gode Aare. O byd din milde Dugbefugte Eng og Ager, bønhør os Godheds Gud! O hør enhver som klager: Hans Matzen. O Fader bør ver BørBekiendtgiørelserne følge næste Gang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
Wien, den 20 Decbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
(af Hoftidenden.)¬ H. K. H. Erkehering Johann har atter indsendt Beretninger fra Hovedqvartererne Stratzwalchen, Volkelmark og Schwanstadt, som gaae fra 14de til 17de d. M., ifølge hvilke Fienden har fortsat finAttaqve paa vor Armees venstre Fløi, og er Natten til 15de passeret Salzafloden med 3 Kolonner, ved Lauf sen. Endskiønt denne Post fra vor Side blev forsvaret, saa fandt H. K. H. dog tienlig, at føre Armeen tilbage over Neumark, Frankenmark og Schwanstadt, for ei at give Fienden Leilighed til at afbryde os Kommunikationen med det Jndre af Landet; hvilket ogsaa derved opnaaedes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
Krigsskuepladsen er altsaa nu i det Overøsterrigske; og Schvanstadt, hvor Erkehertugens Hovedqvarteer var den 17de, er Hovedstaden der. - Mange Jndvaanere ere flygtede derfra, og ifølge Keiserlig Ordre, er lagt Beslag paa de fleste Skibe, for dermed at kunne transportere Magasiner, Skyts a. derfra, ifald det kniber. - Lotteriet i Linz er fort hertil; og der er alting sat paa Krigsfod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
Den 17de d. M. kom den tappre Feldmarschallieutenant Johann af Lichtenstein hertil, fra vor tydske Armee, hvorfra han var reist den 16de, og havde en vigtig Sammenkomst med Ministeriet, og der efter med Keiseren selv. Saavidt man erfarer, skal han have brag nye Freds=Forslage imellem os og Frankrig, hvilke General Morean havde givet med den Erklæring, at dersom dette Forslag ogsaa blev forkastet, blev det ei oftere tilbudet. - Prinisen er derpaa afreist til Armeen, og man troer, Græv Cobenzl allerede har faaet Ordre at undertegne Fredspræliminairerne, og at det Londoner Hof er ved en Koureer underrettet derom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
Erkehertug Carl er ved sin Ankomst til det Overøsterrigske og Armeen, modtaget med overordentlig Glæde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
Da Frantsoserne have gjort Mine til at ville tournere vor Armee i Jtalien, saa har General Bellegarde trukket endeel af sine Tropper noget tilbage og meere nærmet sig Gardasøen. Det som meget hindrer Operationerne der, er det vedholdende Snee- og Regnveir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
Strasburg, den 20 Decbr. Ved en overordentlig Koureer fra Rhinarmeen, som kom hertil i Morges, er indløbet følgende Skrivelse, dat. Hovedqvarteret Salzburg, den 15 Decbr.: Vi ere Mestere af Salzburg. Natten mellem 13 og 14 passerte General Decran Salzafloden med megen Stilhed, ved Lauffen, uagtet et fiendtlig Korps stod paa den høire Bredde i saa fordeelagtig en Stilling, som fra Fronten ei var muelig at komme til, og som behøvede blot at tænke paa sin Flanke. - Salzafloden er værre at komme over end Lech, Jser og Jnn, formedelst Strøm. Decean sendte en god Svømmer ud, for at hente nogle Skibe fra den anden Side, hvori vi kunde sætte 4 til 500 Mand over, og imidlertid underholdt han Fienden med en heftig Kanonade fra Fronten ved Lauffen. I dette Mellemrum kom vort lidet Detaschement over, og anfaldt Fienden i Flanken. Nu fik Fienden hermed noget at bestille, og vi fik imidlertid Leilighed til at slaae os en Skibsbro, over. Fiendens Hovedstyrke stod ved Salzburg, paa den høire og venstre Bredde af Salza. Fægtningen begyndte den 14de om Morgenen tidlig med vor høire Fløi, under General Lecourbe. Fiendens talrige Artillerie incommoderte os meget, men vore Tropper stode, som de vare murede. Henved Kl. 2 om Eftermiddagen, var General Decean istand til at angribe Fiendens høire Flanke, og han drev den tilbagetil Landsbyen Bergheim, ved Salzburg. Nu betrygrede Fienden, at Richeepanses Division, som fulgte efter General Decenn, skulde trække sig paa Veien til Neumark eller Linz, hvorfor den Natten til 14de retirerte. Saasnart Dagen brød frem, steeg General Decean til Hest, og gjorde en Recognoscering lige indtil Salzburg, hvor Stadens Magistrat kom ham i Møde med Nøglerne, og Kl. 8 reed han ind i denne smukke Stad. Jmidlertid forfulgte General Richepanse Fienden fra sin Side, paa Veien til Neumark, havde sine Forposter paa 1 Miil nær dette Sted, og giorde en Deel Fanger. - Vi ere altsaa Mestere af Erkebispedømmet Salzburg. Alle Broer, som gaae over Salzafloden ere i vor Magt. Jmorgen gaae vi videre Bag os er Tyrol, og den Østerrigske Hovedarmee er nu afskaaret fra det Keiserlige Korps i Tyrol.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
München, den 19 Decbr. Rygtet at Frantsoserne under General Grenier, var rykket ind i Linz, er endnu ikke stadfæstet. Derimod er det vist, at den Moreauske Armees Forpaster var den 16de rykket 14 Mile frem forbi Braunau, og at dette Sted var indsluttet. Ling ligger 26 Mile derfra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
Fra det Salzburgske have Frantsoserne blot 1 Dags Marsch til Tagliamento i det Venetianske, hvorfra de kan falde den Keiserlige Jtalienske Armee i Ryggen. Biergfæstningen Werften, samt den vigtige Pas, Mundling, paa Grændsen af Steyermark, er allerede af dem besat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
Augsburg, den 20 Decbr. Ved Frantsosernes Jndtog i Salsburg, skal i Begyndelsen være foregaaet nogle Uordener, hvorfor en Proklamation er udstædt fra General Moreaus Hovedqvarteer, (som var den 17de i Kied i Inviertel, hvori Plyndren forbydes med Dødstraf, hvorimod Armeen skal nyde dobbelt Tractemment, saalænge den er paa Keiserlig Gebeet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
J disse Dage er et Corps Frantsoser af 3000 Mk. som høre til Augereaus Armee, marschert igiennem det Dettingsche til Grævskabet Pappenheim i Schwaben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
Frankfurt, den 23 Decbr. Fra Fransk Side er bekiendtgjort følgende Udtog af en Beretning fra det franske Hovedqvarteer i HerzogenAurach, dat. 19 Decbr.:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
Som en Følge af en stærk Recognoscering vi gjorde imod Laufen, kom det igaar til et blodigt Slag mellem dette Sted og Nürnburg. Man sloges fra om Morgenen Kl. 9 til Aften, Krus for Korps, med Forbittrelse uden Lige, og Frenden maatte fra alle Sider vige, endskiønt den i Stykke var os langt overlegen. Efter en fangen fiendtlig Officiers Udsigende, havde Fienden over 100 Vogne fuld af Saarede, hvoraf man kan slutte, at de Dræbte ei heller var saa saa Vi havde kun faa Dræbte og ikke over 200 Saarede Undertegnede. Albert.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
Beretninger fra Nürnberg og flere Steder, modsige derimod denne Efterretning, og paastaae, at Frantsoserne have ved denne Affaire tabt nogle Tusinde Mand; at General Angerean skal have trukket sig tilbage over Erlangen; og at de Keiserlige vare den 21de igien rykket ind i Nürnberg og Bamberg. - Tiden vil herom give nærmere Opklaring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
Paris, den 19 Decbr. J Forgaars er den Russiske Keiserlige General Baron von Sprengporten med Følge kommet hertil, og steeg af i Hotel Grange Bateliere, hvor kostbare Værelser vare indrettede for ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
Efter Forlydende skal Paven være i Brevvexling, med Overkonsulen over Frankrigs Kirke=Anliggender. ninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
Fra Armeen i Egypten er indløbet de beste EfterretForleden Nat have nogle Spidsbube her brudt indi St. Enstache Kirkens Sakrestie, og stiaalet 300 Franker. Tæt ved Lissabon har en Bordeauer Kaper havt en heftig Kamp med en engelsk, hvorved den engelske blev nødsaget at stryge Seil; men i det samme kom Portugiserne med deres Kannerskalupper den til Hielp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
Jndenlandske Efterretninger. 5 a 6 engelske Krigskibe skulle efter Rygtets Sigende være komne til Christiansand i Norge, og ved Postens Afgang gik det Rygte i Kiøbenhavn, at en engelsk Flaade skulde ligge for Gothenborg, samt at der i engelske Havne skulde være lagt Beslag paa dan skee og svenske Skibe; men det er kun Rygter, I Hamborg taler Rygtet om, at en høi Prins sidst i afvigte Maaned ventes til Berlin, og derfra tilligemed Kongen af Preussen reiser til Grodne i Pohlen, hvor ogsaa Ruslands Keiser og Sverrigs Konge vilde indtræffe samme Tid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
Som en Sag, der i begge Henseender kunde give gode Exempler, undlader man derfor ikke at bekiendtgiøre følgende:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-01-02
Kapitain Hans Falkenberg i Norge, en ved Modgang forsøgt, men bekiendt redelig, fornuftig og brav Søemand, kiøbte, efter ofte at have lidt Søeskade, Fregatskibet Norske Løve, i Aaret 1799 i Kbhvn. med hvilket sidste Skib han strax derpaa gjorde en lykkelig Reise, men paa sin anden Reise med samme. havde han det store Uheld, efter at være udlosset, at forlise i Londons Revier. Skibets Skrog maatte da sælges, som Vrag og det som af samme endnu var tildage, saasom dets Rundholdter, Takkelage med videre, blev ligeledes solgt til hvad det kunne bruges. Kapitainens Forhold derved var saaledes, at Assurandeurerne ikke allene uden Vægring udbetalte ham efter opgjort Dispasche, men endog i en forbindtlig Skrivelse bevidnede ham deres Taksigelse, samt derhos tilstillede ham en Belønning af 200 Rdlr.