JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Londoner-Bladet Times beretter, at den oldenborgske Chargs d'Affaires, Hr. Tiark, nylig har havt en Underhandling med Lord Palmerston i Udenrigs-Departementet i Anledning af sin Herres, Stor hertugens Protest imod Kongen af Danmarks aabne Brev, over hvilket Times, formodentlig som Regjeringens Organ, i en længere Artikel udtaler sit Bifald. Times beskylder ogsaa der den tydske Presse for at have stiftet Agitation i det danske Monarki, hvilket man billigviis kunde have ventet at Censorerne i Wien og Berlin ei vilde have tilladt, og bebreider temmelig tydeligt de preussiske Statsmænd en vis Tendents til at vedligeholde en feberagtig Agitation i en Nabostat, for derved at bortlede Opmærksomheden fra Spørgsmaal, der ellers maatte ligge den tydske Nation langt nærmere. Forresten holder Artiklen i Times det for umuligt, at nogen tydsk Stat, selv i Tilfælde af, at den regjerende danske Mandstamme skulde uddøe, kunde for Alvor nære den Hensigt, at ville blande sig i Arrangements, der ere helligede ved hundredaarig Hævd og ved de tre første europæiske Magters, Englands, Frankrigs og Ruslands, directe Medvirkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Fra Tydskland og Belgien haves med sidste Post Beretninger fra ikke færre end 24 Steder om et Jordskjælv den 29de Juli om Aftenen. Hvor Rystelsen har været stærkest, har den dog kun varet i henved 10 Secunder. J Boppard skjælnede man den bølgende Bevægelse at gaae fra Vest til Øst, og Larmen lignede der flere svært belæssede Vognes Rullen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Paa mange Steder har man ikke bemærket nogen Forandring i Luften; men en Skipper udenfor Bornhofen forsikkrer, at Luften først var grøn, derpaa ganske sort og endelig ganske ildrød. Meublerne have paa flere Steder dandset i Værelserne. Skoleklokkerne begyndte at ringe af sig selv i Gymnasiet i Giesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
J Landau faldt nogle Børn paa 5 og 7 Aars Alder ud af Sengene. Barometerstanden var i Heidelberg 21 Tom. 9 Lin. (dersom dette ikke er en feilagtig Angivelse). Der forsikkres af Personer, som befandt sig ude, at der faldt en Masse ligesom grovt Sand ned paa Bladene og Træerne i Rhinegnene, og paa nogle Steder skulle Klippeblokke være nedfaldne. Til Berlin er ogsaa indløbet Beretninger om dette Jordskjælv fra 20 forskjellige Steder i Rhinprovindserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Den 16de Juli har en ødelæggende Jldebrand i den galliziske Stad Glogow afbrændt over hundrede Huse og Gaarde, samt 21 Lader, 71 Staldbygninger, 46 Pakhuse og Kjøbmandsboder, samt 2 Jødesynagoger, et Badehuus, et Hospital, Raadhuset osv. Man troer, at Jlden havde været paasat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Fra Metz erfares, at Hr. Westermanns meget betydelige Manufactur i Ars-sur-Moselle er sidstl. 30te Juli bleven et Rov for Luerne. 160 Maskiner, der hver havde kostet 1500 Fres., ere ødelagte. Et betydeligt Antal Arbeidere ere blevne brødløse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Fra Heidelberg skrives: "Vore tydske Brødres Skjæbne i Slesvig og Holsteen har vakt stort Røre. Ved et Bønskrift, med talrige Underskrifter, ere Stænderne paa det indstændigste anmodede om, at bevæge Regjeringen til ufortøvet at gjøre de nødvendige Skridt hos Forbundsdagen, for ved alle Midler at beskytte og beskjærme det tydske Gebeets Jntegritet mod fremmede Nationers Angreb. - Til Stænderfors, i Carlsruhe, er fra Staden Mannheim indk. en Petition, hvori det hedder: "at Borgerne ere rede til at yde ethvert Offer til Opretholdelsen af Tydsklands Jntegritet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Den berømte tydske Digter Henrik Heine, der har lidt saalænge, er død i Schweiz den 1ste ds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Fædrelandet. Den danske Regjerings Gesandt ved Forbundsdagen i Frankfurt, Baron Pechlin, er for nærværende Tid i Berlin, hvor man vil vide, at han er instrueret til at virke derhen, at 1) Førbundsdagen erklærer sig incompetent, i Tilfælde af, at der tilstilles den Besværinger i Anledning af det kgl. aabne Brev, og 2) at de tydske Regjeringer bringes til den Overbeviisning, at den saakaldte Agitation i Hertugdømmerne har en revolutionair Characteer, der, om den fandt Medhold, turde blive farlig ogsaa for selve Tydsklands indre Sikkerhed. - Og directe fra Frankfurt skrives, at Gjenstanden for Dagens Samtaler er den af Storhertugen af Oldenborg nedlagte Protest mod Kongen af Danmarks aabne Brev, og Forbundets Præsidialgesandt Grev Münch Billinghausens pludselige Ankomst dertil; og der menes, at dette Anliggende, som har forvoldet saa stor Bevægelse, meget snart vil blive Gjenstand for alvorlige Discussioner i (Fl. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Forbundsforsamlingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Jstedetfor de af den holsteenske Stænderforsamling udtraadte Deputerede ere deres Suppleanter indkaldte til Jtzehoe til den 15de Au(R. C.) gust.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
De 6 Stændermedlemmer, som vare blevne tilbage i Jtzehoe, ere: Overretsadvocat v. Prangen, Justitsraad Gühler, Advocat Kirchhoff, Provst Callisen, Pastor Mau og Hufner (Gaardmand) Elfeld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Orlogsfregatten "Gesion, der fra Kjøbenhavn er gaaet Syd efter, menes at være gaaet til Kiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Ogsaa en Deel af Altonas Jndvaanere har til de holsteenske Stænder indgivet en lignende Adresse, som den, der er indkommen fra Neumünster. J Anledning heraf giver Brig. Tidende" Altona at betænke, at der ikke er nogen Stad i Kongeriget og Hertugdømmerne, der fra Arilds Tid er bleven saa overordentlig begunstiget af den danske Regjering som denne By paa de øvrige Stæders Bekostning. De danske Konger have bestandigt saa at sige kjælet for Staden Altona, som man har begunstiget med Forrettigheder, saavel i Henseende til dens Handel som dens Jndustri. Den har alle en Frihavns Rettigheder, og der er, kort sagt, gjort Alt fra den danske Regjerings Side, for fortrinligt at befordre denne Byes Handel, Skibsfart og Jndustri, og vi tør vel paastaae, at det vil falde Petitionairerne vanskeligt at nævne os nogen Stad i Tydskland, for at holde os dertil, som med Hensyn til Frihed og Begunstigelse kan sættes ved Siden af Staden Altona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Blandt de mange til Stænderne i Roeskilde indkomne Besværinger over Cancellicirculairet af 8de Novbr. f. A. er ogsaa en fra 290 Bønder i Holbeks Amt, der forlange: "1) at Stænderne for Hs. M. ville udtale, at det kgl. D. Cancelli har ved bemeldte Circulaire overskredet sin Myndighed og gjort Jndgreb i Kongens souveraine Magt og Folkets Rettighed; 2) at Stænderne for Hs. M. ville andrage paa, at de Cancelli-Deputerede, som have taget Deel i bemeldte Circulaires Udstedelse, maae vedbørlig blive dragne til Ansvar; 3) at Stænderne ville petitionere Kongen om, at Hs. Maj., til Efterretning for sine Embedsmænd og til Beroligelse for sit Folk, vil udtale, at saadanne Forandringer i Undersaatternes personlige Rettigheder, som skeet er ved Circulairet af 8de November, og som ikke paabydes af overordentlige, for den offentlige Sikkerhed tilstedeværende farlige Omstændigheder, ligge udenfor den administrative Myndighed, og ville herefter kun kunne blive Gjenstand for en Lov, udstedt af Hs. Majestæt efter Raadførsel med Stænderne; 4) at Stænderne ville petitionere Hs. Maj. om, at der maatte blive nedsat en Commission til at undersøge, hvad der paa Holbek Amt er foregaaet med Hensyn til Bestræbelserne for en Omordning af Godsforholdene, for at derved de Skyldige, om der virkelig gives saadanne, maae blive dragne til Ansvar, men de Øvrige af Amtets Bønder, ved en saadan Undersøgelse, erholde Opreisning for den Tort og Krænkelse, som er dem overgaaet. Der opstod efter Oplæsningen en kort, men ret livlig Discussion, under hvilken blandt Andet fremkom to høist forskjellige Vidnesbyrd af de Bondedeputerede fra Holbeks Amt og Cancellicirculairets Virkninger der, idet den Ene, Capitain Buchwald, fandt, at det var godt, at det udkom, idet det virkede som et kjølende Pulver", medens den Anden. Sognefoged P. Jørgensen, erklærede, at Circulairet netop havde gjort det Samme som at kaste Olie paa Jlden, og at Folk, som aldrig for tænkte paa politiske Ting, kom netop ved Circulairet i stor Bevægelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Den Sag, der næst Constitutionssagen var den vigtigste blandt de folkelige Andragender til den nuværende roeskildske Stænderforsamling, er bleven afviist ligesom hiin. Det er naturligviis Sagen om Valglovens Udvidelse vi mene. Blandt A. var proponeret, at Bestemmelsen for Valgberettigelse og Valgbarhed forandres derhen, at enhver myndig og selvstændig Statsborger, der bidrager til Stat og Commune, erholder lige Valgbarhed til Stænder og Communalraad. Sagen blev afviist med 36 St. mod 20. Det har ved denne Afstemning viist sig, at medens Fors, tæller 29 constitutionelsindede Medlemmer, har den kun 20 Demokratisksindede. De Øvrige bestaae af 9 aristokratisk Constitutionelle, Resten Conservative (Khvnsp.) og Absolutister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
at Borger- og Almueskolevæsenet bringes til den størst mulige Fuldkommenhed. Dette Formaal er stillet reent og klart frem i det oplæste Forslag, og dersom det har gjort det samme Jndtryk paa Forsamlingen, som det har gjort paa mig, kan jeg ikke omtvivle, at den jo vil føle Opfordring til, at komme Andragerne imøde ved at nedsætte en Comitee til Sagens nærmere Prøvelse. – Efter at endelig Producenten med nogle faa Ord havde omtalt det Jdeal, som Lærerne først i en fjern Tid vente opnaaet, samt den overmaade beskedne Fordring, hvilken de fremsætte som noget Midlertidigt og aldeles Nødvendigt, blev det med 58 Stemmer mod 4 besluttet, at en Comitee, bestaaende af 5 Medlemmer, skulde nedsættes til at prøve Sagen; hertil valgtes: Plesner, Reergaard, Lehmann, Langkilde og Jørgen Pedersen. (St. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Det til Stænderne i Roeskilde indgivne Andragende om Oprettelse af et videnskabeligt theoretisk og practisk Agerdyrknings-Jnstitut, ved Sorøe Academi, fandt saa almindeligt bifald, at der eenstemmigt besluttedes at Sagen skulde behandles af en Comitee, til hvis Medl. valgtes Justitsraad Povelsen, Etatsr. Neergaard, Exam. juris Maaløe, Sognef. Jørgensen, og Provst Plesner. Til at behandle det af Raadm. Hansen indgivne Andragende om en alm. Revision af Næringslovgivningen nedsattes en Comitee af Raadm. Hansen, Cancellir. Bang, Kom. Sidenius, Justitsr. Stampe og Exam. juris Maaløe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
I Anledning af, at Kartoffelsygdommen nu ogsaa viser sig paa en foruroligende Maade i Hertugdømmerne, have dHrr. Brackel, Møller og Baudissin sammenkaldt til et Møde i Rendsborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
J Flensborg har Natten imellem 3die og 4de ds. været en stærk Jldebrand, opstaaet i en Sprit-Destillation, efter Sigende derved, at Hatten var sprungen af Kjedelen. Jlden greb saa voldsomt om sig, at Huset var i faa Timer lagt i Aske. Desværre bleve ogsaa de to Destillateurer Callsen og Hensel saa forbrændte, at Førstnævnte døde næste Dag, under skrækkelige Smerter, kun 28 Aar gammel, den Anden haaber man endnu at kunne redde. Huset tilhørte en Enke, som Skjæbnen synes at forfølge; thi nogle faa Dage iforveien bares hendes eneste Datters Liig til Graven, og strax efter brændte hendes gode nye Huus. Havde det ikke været saa stille Veir, vilde upaatvivleligt flere Huse blevne et Rov for Luerne. (Fl. Av.) Den usædvanlig stærke Varme kræver ogsaa sine Offere paa Høstageren. Saaledes styrtede forleden Dag en Karl paa Lykkesholms Mark død og paa Stedet, da han var i Begreb med at slukke sin brændende Tørst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Ved Sønder og Mols Herreders Ret var en Mand, Jacob Friese, dømt til 2 Aars Forbedringshuusstraf for at have udskjældt sin Præst, saasom: "Du forbandede Præst!" "Du skulde være Præst i Helvede!" osv. Ved Landsoverretten er han derimod bleven kjendt for Justitiens Tiltale i denne Sag fri at være. (V. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
I Tirsdags blev Viborg sat i stor Bestyrtelse, da man troede, at Lynilden var slaaet ned i Domkirken, hvilket dog heldigviis ikke var saa, skjøndt flere nærved Kirken Boende strax efter Nedslaget havde bemærket en stærk sveden Lugt. J Tugthusets Smedie havde Lynet spaltet Skorstenen, og paa Nørre Mølles Mark var dræbt et Par Heste. (V. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Under 31te Juli er Justitsraad Rahbek, Borgemester og Byfoged i Fredericia, bleven communiceret en Cancelli-Skrivelse af 28de f. M., hvorved tilkjendegives Hr. Justitsraaden, at Collegiet, med Hensyn til Beskaffenheden af Yttringerne i et Jnserat i Kjøbenhavnsposten", ikke finder det nødvendigt, at han foretager videre, men at der forøvrigt, saafremt Justitsraaden desuagtet dertil maatte finde sig foranlediget, vil være at meddele ham fri Proces til Sags Anlæg imod den Paagjældende. (Md.) Redact, af Randers Avis" er meddeelt Underretning om, at, da den forleden omtalte dødfundne Kjøbmandslærling havde havt stor Tilbøielighed til i sin Fritid at lege med Skydevaaben, det er at antage, at han er omkommen ved Vaadeskud, hvisaarsag Amtet Jntet har fundet at indvende imod, at han begravedes med sædvanlige Ceremonier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
J Bjerregrave er indtruffet det ikke almindelige Tilfælde, at en Hoppe har faaet to Følet Hingst og et Hoppeføl).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Fallitter. Silke- og Klædehandler Hans Holm. (paa Østergade) i Kjøbenhavn har under 10de de overgivet sit Bo til Skifterettens Behandling som fallit(Hans Bankerot skal beløbe sig til c. 300,000 Rbd. Ligeledes Silke- og Klædekræmmer Henningsen sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Copulerede. J Odense den 7de August. Sogne læge Edvard Bjerring og Jomfru Hansine Marie Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Ved Tallotteriets 1593de Trækning i Kbhvn, udkom: No. 57. 48. 72. 9. 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Aarhuus Skibs-Liste fra 20de Juli til 8de August. Indk.: Basse f. Khvn. m. Stykg.; Rohauge f. Aalborg m. Muursteen; Detlefsen f. Sønderborg m. Meel og Gryn, Holmstrøm f. Calmar m. Træl.; Syversen og Riberg f. England m. Steenk.; Eriksen, Tideriksen, Jørgensen, Larsen, Nielsen, Eliasen og Jversen f. Norge m. Trælast; Ginge f. Altona m. Stykg.; P. Michelsen og Pagh fra Khvn. m. do.; Glacius f. Lübeck m. do.; Walse f. Stettin m. Træl.; Jessen f. Greenaa m. Brænde; Adolph og Larsen f. Veile m. dito; Møller og Fischer f. Odense. Klude, Høier f. Norge m. Træl.; Hansen f. Stettin m. dito; Brammer f. Rendsborg m. Flasker; Christensen f. Amsterdam m. Tobak; Jensen f. Greenaa m. Kalsteen; Christenten f. Randers m. Boghvede; Falslev f. Khvn. m. Stykg.; Petersen f. Greenaa m. dito; Bender f. Fredericia m. Sukker; Marcussen f. Tønsberg m. Trælast; Liberoth fra Engl. m. Steenk.; Brasch f. Sønderborg m. Muursteen; Knudsen f. Danzig m. Bagl.; Nielsen, Tønnesen og Petersen f. Norge m. Træl.; Green f. Halmstad m. do.; Bille f. Porsgrund m. do.; Bolin f. Stockholm m. Jern; Petersen f. Flensborg m. Stykgods; S.M. Sørensen f. Altona m. dito. Udg. Grønvold t. Norge m. Bagl.; Fundert. Randers m. Klude, P. Michelsen t. Khvn. m. Strig; Tancke t. Norge m. Korn; Brachtt. Sønderborg Bagl.; Sørensen, Larsen og Madsen t. Veile m. Kalsteen; Jacobsen t. Svendborg m. Klude; Jahnsen t. Gothenborg, m. Byg, Fixt. Sverrig m. dito; Tanggaard og Ockelmann t. Engl. m. Ærter; Olsen t. Brevig m. Kornvare; Thorgesen, Næstegaard, Sørensen, Eriksen, Jørgensen, Dideriksen, Sunne, Jsacksen og Larsen t. Norge m. Kornvare; Jensen t. Aalborg m. Cichorie; Møller og Fischer t. Odense m. Bagl.; Adolpht. Veile m. dito; Wolfeldt t. Flensborg m. Styk.; Clausen t. England m. Havre, P. W. Jensen t. Greenaa m. Bagl.; Roehauge t. Ærø m. dito; Callsen t. Flensborg m. Stykg.; Christensen t. Engl. m. Boghvede, Jversen, Høyen, Pallesen og Knudsen t. Norge m. Kornvarer; Basse og I. K. Hansen til Khvn. m. Stykg.; Ankersen t. Engl. m. Havre, Riberg, t. Rudkjøbing m. Bagl.; Lauritzen t. Maribo m. Møllestene; Holmstrom t. Sverrig m. Byg, Petersen t. Kiel m. Smør, Pagh t. Horsens m. Ærter, Jacobsen t. Kiel m. Flæsk og Smør, Nielsen, Eliasen, Tønnesen og Marcussen t. Norge m. Kornvarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Aarhuus, den 11te August. – J forrige Uge er en Pige fra Tinning, der tjente i Norring, falden død og paa Marken, efter at have drukket et betydeligt Qvantum Øl. (Md.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
- Det Langeske Skuespillerselskab ventes i disse Dage hertil Jylland, for at give en Række Forestillinger i Randers, Aarhuus og Horsens. Det agter at begynde i Randers, hvorfra det først i Septbr. begiver sig til Horsens, og derfra, hen i samme M., arriverer til Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Blandt flere nye Stykker vil det give Psendonymen Jens Kristrups Gjenboerne" og "Jntriguerne", samt hans seneste Studentercomedie: "En Spurv i Tranedands." Selskabets væsentligste Personale bestaaer, foruden af Directeuren og Kone, af følgende Subjecter Damerne: Md. Orlamundt, Bloch og Podenphanth; samt Herrerne: Printzlau, Manzius, Bornemann, Orlamundt, Bentzon og Podenphanth, foruden en Musikdirecteur &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Jndsendt. Til de jydske Sogneforstanderskaber!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Jeg har idag tvende Spørgsmaal at forelægge de mange Sogneforstandere i Nørre-Jylland, som jeg haaber og venter ville blive optagne i den Mening de ere fremsatte: 1. Ligge Nørre-Jyderne i Dvale, 2. eller er det kun en kort Middagshvile man for Øieblikket har taget sig. Førend jeg tillader mig at udvikle disse tvende Spørgsmaal, er jeg saa fri at sige de ærede Sogneforstandere, at Spørgsmaalene ere rettede mod Schleswig=Hol steinerne eller dem, som gjøre Alt for at sønderlemme det gamle Danmark. Man har især i den sidste Tid seet af de udkomne Ordres fra Hans Majestæt, at han vil beholde Danmark udeelt, og han vil vist finde Medhold og en kraftig Understøttelse til hans Foretagendes Opfyldelse af den ægte danske Nation, eller dem, der aabenbar regne sig til Medlemmer af det gamle Danmark. 1. Mit første Spørgsmaal gaaer ud paa om vi ligge i Dvale: Efter min Mening, som kun har liden Vægt, paa Grund af at jeg er en Almuesmand, vil jeg besvare dette Spørgsmaal benægtende; thi det er vel nok, naar jeg siger at mangen en Nørre-Jyde endnu nedstammer fra de tappre Mænd, som fulgte med Niels Ebbesen over Broen til Randers, hvor Ransmanden, den tydske Grev Geert, fik sit velfortjente Banesaar, og idet man antager dette for en Sandhed, ligge Nørrejyderne ikke i Dvale, men skulde de for en Tid være indslumrede, saa er det for at samle destoflere Kræfter, for dermed at forsvare vort Fædrenelands Jordbund og Arne. 2. Er det kun en kort Middagshvile man for Øieblikket tager sig,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Dette Spørgsmaal vil jeg tillade mig at besvare bekræftende; thi jeg antager, at det er nødvendigt for os Jnder i denne trykkende og vante Varme at hvile os en stakket Tid, for at gjenvinde de Kræfter man sætter til i sit Arbeide i denne brændende Solhede; idet vi nu muligt ere enige i at Nørre-Jyderne, og vist ogsaa den øvrige danske Befolkning, kun sover en Middagssovn, lader os da ogsaa være enige i, agtede danske Jyder, at NørreJyllands mange Sogneforstanderskaber gaae ind med en Taksigelse eller Takadresse til vor høitelskede Konge, som har villien til at haandthæve vort Lands Rettigheder og sine Undersaatters Ære og Agtelse i Sit og fremmede Lande, hvilket han sidst har udviist ved at tilsige sine Undersaatter ved sit aabne Brev af 8de Juli d. A.: "at Danmark skal blive ubeskaaren og ikke sønderlemmet, som saa mangen en Schleswig Holsteiner i Hjertet havde glædet sig til; lader os gjentage mange Gange hvad han rigtignok forud maa vide, at han har blot at anmode sin danske Befolkning om at staae sig bi i at haandhæve den danske Krones Ret og Rettigheder, og da ville vist strømme tusindeviis, baade Gitte og Ugifte, til hans Banner, forat vise ham at det gamle Blod, der randt rask igjennem Jothernes og Gothernes Aarer, ikke endnu er blandet med tydske Fjenders Blod, men er ægte Dansk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Paa Grund af Ovenstaaende tillader jeg mig ærbødigst at opfordre eller anmode de jydske Sogneforstanderskaber til, at samle sig Amtsviis og indgaae med en Takadresse, grundet paa ovenstaaende Momenter. Keilstrupgaard i Skanderborg Amt, d. 11te Aug. 1846. Blesberg, Selveierbonde og Formand for Wedslet Sogneforstanderskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
De ærede Redacteurer bedes og godhedfuld at optage dette Jnserat i deres respective Blade. For Jnseratet og Consumtionsbetjentene, ved Portene i Horsens og deres Collegaer i Aarhuus kan optages, maa jeg udbede mig JndsendeRedact. rens Navn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Bekjendtgjørelser. Den 7de dennes blev den tunge Lod os tildeelt ved Døden at miste vor kjære Datter, Fanny Henriette, efter faa Dages Sygdom, i en Alder af neppe 18 Aar. Med dybeste Beemod tilkjendegives dette fraværende Slægt og i vor Sorg Deeltagende. Caløe, den 10de August 1846. A. Olsen. Wilhelmine Olsen, født Bøeg, At vor kjære Moder, Jda Margrethe Rudkjøbing, født Møller, efter længere Tids Svagelighed, blev os ved Døden berøvet den 7de dennes, i hendes 63de Aar, er det vor tunge Lod herved at bekjendtgjøre for Slægtninge og Venner. – Aarhuus, den 8de August 1846. Den Afdødes efterladte Børn. Min gode og retskafne Mand, Jørgen Hansen, hvem jeg og mine 5 Børn skylde saa uendelig Meget, døde i Gaar d. 8de Aug., efter et ulykkeligt Fald, som fra den 6te Mai holdt ham paa et smertefuldt Sygeleie i Randers indtil den 12te Juli, da han syntes at befinde sig saa vel, at han kunde foretage Reisen til Hjemmet. Stor var Glæden ved Haabet om hans fuldkomne Helbredelse, men frygteligt bleve vore Forventninger skuffede Under svære Smerter rykkede han med hurtige Skridt Opløsningen imode. Nu, da Alt er overstaaet, takke vi Gud, som satte Tøden til en Grændse for hans Lidelser. Sporuplund, den 9de Aug. 1836. Karen Hansen, født Deaner. Prinds Frederik Ferdinands Tegneskole. Da det er bleven anseet nødvendigt for at vedligeholde denne for Haandværkstanden særdeles gavnlige Skole, at ordne dens Bestyrelse paa en anden og bedre Maade, saa er der i den Henseende bleven udarbeidet en Plan, som vil blive fremlagt til Overveielse og Antagelse ved en Generalforsamling, som holdes paa Raadstuen Onsdagen. den 19de Aug. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4 hvortil samtlige Byens Jndvaanere, der have tegnet dem for Bidrag til bemeldte Skole, indbydes. Aarhuus, den 10de Aug. 1846. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
De ærede Sogneforstanderskaber i Veile Amt, der ikke have tilbagesendt det dem tilstillede Lovudkast til en land oeconomisk Forening for Veile Amt, bedes behageligst inden denne Maaneds Udgang at remittere dette til een af Undertegnede. Wiusgaard, Stoustrup, Hopballe, d. 4de Aug. 1846. Betzer. Hanien. Jnqversen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Efter Foranstaltning af Skifteretten, der behandler Boet efter afdøde Høker Christen Pedersen Hyrups Enke, Ane Elisabeth Widsche, foretages Auction over det bemeldte Bo tilhørende Sted, Js 759 paa Grønnegade heri Staden, med tilhørende Grund og Have, Fredagen den 14de den 21de dennes, hver Dags Form. Kl. 11. den 28de) De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen heri Staden, men 3die Auction i selve Stedet. Dette bekjendtgjøres herved. Aarhuus Byfogedcontoir, den 4de August 1846. J. C. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-12
Da der ved den til igaar berammede Licitation over Bøgebrænde ikke mødte nogen Liebhaver, saa afholdes førstkommende Fredag den 21de dennes, om Formiddagen Kl. 11, en ny Licitation over circa 29 Favne Bøgebrænde til Byens Brug, hvortil Liebhavere vilde behage at give Møde paa Raadstuen. Aarhuus Byfogedcontoir, den 12te August 1846. Fleischer.