JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-26
Ankomne Bognyheder. Aladdin eller den forunderlige Lampe, dramatisk Eventyr af A. Oehlenschlager, i Pragtbind 1 Rbd. 3 Mk.; Landet fundet og forsvundet, et nordisk Heltespil af A Oehlenschlager, 2 Mk. 8 s.; Den Rige og den Fattige, et Lystspil i een Act af A. Oehlenschlager, 2 Mk. 4 s; Urania, Aarbog for 1846 udgiven af J. L. Heiberg, med Titel=Vignette og 14 Lithographier (3die Aarg.), 3 Rbd.; 25 Billeder for smaa Børn, af M. Rørby, med Text af C. Winther, 1 Rbd. 3 Mk.; Engle og Barnet, en nyttig Læsebog for Drenge og Piger, efter A. Winther, med et Staalstik, 2 Mk.; Histoire du Consulat et de l'Empire, saisant suite a listoire de la Revolution Francaise, paa M. A. Thiers, dix volumes in octavo, ornes de cinquantebelles gravures sur acier, 12 Livraison, 2 Mk. 10 s.; Chansons chøisses de P. J. de Beranger, orne du Portrait de Vauteur, 3 Mk.; Mathilde, Memoires d'une jenne semme, par E. Sue, Tom. 13, 1 Rbd. 2 Mk.; Les Mysteres de Paris, par E. Sue, Tom. 14, 1 Rbd., m. fl., faaes i den Jessenske Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-26
Volkskalender 1846. von F. W. Gubitz, 3 Mk. 12 s., und Karl Steffens, 3 Mk. 12 s., faaes i den Jessenske Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-26
Dansk Folkekalender for 1846, udgivet af Fr. Frolund, med Bidrag af H. C. Andersen, Carit Etlar, N. F.S. Grundtvig, J. H. Hansen, J. L. Møller, C. A. Schumacher, Ursin, Udgiveren o. A., samt en Mængde Træsnit. Priis 72 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-26
Mercantilsk Almanak for 1846, udarbeidet af Haldur N. Gruner. Priis 72 s. Faaes hos Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
No 232. Løverdagen. den 27de Decbr. privilegeret. Kongelig Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Redigeres og udgives 3 Gange ugentlig af Overkrigscommissair N. F. CimaninRedigeres og udgives 3 Gange ugentlig
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
En Aften forleden, i et meget ondt Veir, havde en gammel Kone søgt Ly bag et Træ i de elysæiske Marker. Det var mørkt og sildigt. Saa nær Træet, at hun kan skjelne Ansigtstrækkene, angribe to Mænd en Tredie og forlange hans Pengepung. Han har kun et Femfrancstykke; det giver han villigt hen. Men dette er ikke Røverne nok. De beslutte derfor, at myrde den Ulykkelige og at bære Liget til Dødehuset, hvor de faae to Femfrancdaler derfor. Den arme Mand beder ynkeligt for sit Liv, de lade sig ikke røre, men myrde ham grusomt for den gamle Kones Fødder, som sidder der i Dødsangst, uden at røre sig af Stedet. Neppe ere Mændene borte med den Døde, før hun iler til Politiet og fortæller den græsselige Begivenhed. Politiofficianten tager hende med til Liighuset, og beder hende give ham et Tegn, saasnart hun gjenkjender Morderne. Tillige havde han sørget for Vidner. J Løbet af Morgenen kom nu Morderne med Liget, fortalte, hvorledes de havde fundet det, og forlangte deres to Daler. Naturligviis, sagde Politiofficianten: "dem kan J fordre, og der have J dem. Med disse Ord lægger han een Daler paa Bordet. Morderne bemærke, at der tilkommer dem To. "Ja, svarer han: "men en have J frataget ham, for J dræbte ham Røverne forfærdes, tabe deres Fatning og falde ned for hans Fødder, bedende om Naade. Man kan ikke tænke sig noget Rædselfuldere, end denne Scene i et Liighuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
J de engelske Familier giver Julen Anledning til en lystig Fest. Midt i Værelset, ofte under Lysekronen, ophænges nemlig en grøn Mispelgreen. Naar man nu har spist sig mæt i Roastbeef og Plumpudding, bliver der dandset, og lykkes det nu Dandseren, at bringe sin Dandserinde hen under Grenen, har han Ret til at kysse hende. Dette skal endnu være en Levning fra Druidernes hedenskelystige Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Ex-Hertugen af Brunsvig, som opholder sig i London, havde for nylig indklaget Redacteuren af "Satirisk, fordi denne i en Artikel med Overskrift, Krage søger Mage havde fortalt om Hertugen, at han ved en for kort Tid siden foregaaet Henrettelse havde budet Morderen, som skulde henrettes, en Priis Tobak. Retten tilpligtede Jndstævnte at betale Hertugen en Skadeserstatning af en farthing (knap een Skilling Dansk).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Lord Bentinck har iaar været den Lykkeligste blandt alle Væddeløbsheltene i England. Han har nemlig med 25 Heste i 58 Løb havt en reen Gevinst af 17,732 Pd. Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
En Grevinde Samoilew, af en af de fornemste russiske Familier, har i Paris nylig ægtet sin Huuslæge, der hedder Perry og er 30 Aar gammel. Man gjorde Alt for at forhindre dette Giftermaal, men den fornemme Enke var urokkelig, og Brylluppet fandt Sted med stor Glands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Til Rom er der atter kommen en Mængde Nonner fra Rusland, som fortælle skrækkelige Ting om de Qvaler og Forfølgelser, de, for deres Troes Skyld, have maattet lide i Rusland. De katholske Præster bede dagligen i Kirkerne: "Fra Car Niklas's Raseri fri os kjære Herre Gud J Warschau er der indført den strængeste Control med samtlige Jndvaaneres Gudstjeneste og Kirke besøg. Jngen er istand til at faae et Pas, en Ansættelse, en Bevilling til Vielse, med mindre han kan fremlægge Attest for, at han idetmindste een Gang om Aaret gaaer tilalters.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Keiseren af Rusland gjør sig uforglemmelig i Palermo. Forleden Aften, da han gjorde sig en Spadseretour igjennem Gaderne, altid ledsaget i passende Afstand af en Sværm Politibetjente, gik Jlden ud i hans Cigar, hvisaarsag han gik ind til en fattig Familie, for at tænde den, hvorefter han slukkede Lyset, men efterlod sig en Gave af 10 Louisd'orer. Paa et andet Sted havde han kastet en Tut med 30 Dukater i Skjødet paa en fattig Enke med mange Børn. Paa et tredie Sted, hvor Manden laa syg, havde han ladet Familiens pantsatte Eiendele indløse og give den tilbage. Jntet Under derfor, at de neapolitanske Lazzaroner længes efter hans Ankomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Hertugen af Glücksbjerg, første Secretair ved det franske Gesandtskab i Madrid, gifter sig i denne Tid med Frøken Sevillanos, ældste Datter af en af Spaniens rigeste Capitalister. Brudens Medgift skal beløbe sig til 20 Millioner Francs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Napoleons bekjendte Liv=Mammeluk: Rustan, er den 7de ds. død i Dourdan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Den 9de Decbr. døde i Wien, som badensk overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister, Friherre, Fr. Carl Tettenborn, os Danske vel bekjendt fra Krigsaaret 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
J Landsbyen Buckholz ved Schwedt døde for kort siden en fattig Arbeidsmand, efterladende en Enke med sex Børn. For nogle Dage siden vilde den ulykkelige Moder bage et Par Brød, og gik derfor hjemmefra Klokken fem om Morgenen, for at søge sig lidt tørt Qvas at bage ved. Maaskee søgte hun det, i sin Nød og Fortvivlelse, ikke paa fuldkommen redelige Veie, hvilket dog ikke er godtgjort. En ung Bonde bemærker hende ved sit Gierde. Han henter sin Bøsse, skyder hende ihiel paa Stedet, og slæber den Døde bag en Steenhob. Det bliver imidlertid Dag; Børnene blive urolige over Moderens lange Udeblivelse, Naboerne blive opmærksomme, og saaledes finder man omsider den Afsjællede. Morderen er bragt som Arrestant til Schwedt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Den Forsamling af 800 Borgere i Mannheim, som man nylig vilde adsprede ved Militairmagt, var fremkaldt ved den almindelige Utilfredshed med den Maade, hvorpaa Censuren og Politiet der i Staden i lang Tid ere udøvede. Raadhuset blev, som bekjendt, omgivet af Cavalleri og Jnfanteri, og en Afdeling af dette rykkede ind til selve Raadhuussalen, hvor man gik frem med en saadan Brutalitet, under Anførsel af Regimentscommandeuren selv, at flere Borgere fandt sig foranledigede til at raabe: "Ingen Grovheder!" Agtelse for Communeraadet!" osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Den Leipziger Student, som er bleven idømt den strængeste Straf (see Av. No 228), havde slet ikke været med paa Rosspladsen om Aftenen den 12te August, men skal straffes saa haardt fordi han, efter at være kommen tilbage fra de Jhielskudtes Jordefærd den 15de, havde antastet en Major v. Rockhausen med de Ord: "Der er udgydt Borgerblod; lad der nu ogsaa flyde Officierblod, Træk!"Man imter om, at Boghandlerne i Leipzig, deels paa Grund af de reactionaire Forholdsregler i Sachsen, og deels formedelst de mange fremmede, privatiserende Lærdes Bortviisning, agte at forlægge deres Hovedmesse til Stuttgart. Skeer det, vil det blive et uhyre Tab for Leipzig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
J det Sachsiske er der allerede faldet saa store Sneemasser, at den sidste Postvogn til Dresden maatte forsynes med 12 Forspandsheste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Den bekjendte Skuespiller Døring reiste for ikke længe siden paa Jernbanen til Hannover, for her at give Gjæsteroller. J det Øieblik, han stiger af i Hannover, begynder en festlig Sang. Han føler sig dybt greben af denne Artighed, bukker til alle Sider, og vil just til at tolke sin Taknemmelighed for den uventede Hylding, da han bemærker, at de Syngende henvende sig til en anden Herre, som var hidkommen tilligemed ham. Det var Hertugen af Altenburg, der besøgte sin Datter, Kronprindsessen, Den gamle Konge af Hannover er, som bekjendt, overordentlig lykkelig ved at hans Svigerdatter er nedkommen med en Prinds, i hvis Fødsel han seer en Garanti for sit Dynasties Forplantelse. Han besøger daglig den lille Prinds og leger med ham, og ved Bortgangen giver Bedstefaderen ham da altid et hjerteligt Kys. Da Kongen imidlertid havde lagt Mærke til, at Ammen stedse holdt sin Haand over Barnets Øine, naar han kyssede det, spurgte han hende forleden, hvorfor hun gjorde dette, og fik til Svar: at det skeete for at der ikke skulde falde Snuustobak i Øinene paa Barnet. Da Kongen næste Dag besøgte sin lille Sønnesøn, henvendte han sig strax til Ammen med den bemærkning: "De behøver ikke at holde Barnet for Øinene; jeg har i de sidste tre Timer ingen Priis taget!" Det kan man kalde en om Bedstefader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Det kgl. preussiske Dampskib Therese, som laa i Vinterhavn i Svinemunde, er opbrændt den 3die ds. Jlden opkom i Kahytten og udbredte sig saa hurtigt, at Skibet kort efter sank.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Det nye Lystspil Gebruder Fidibus" blev forleden udpebet i det Königstadter Theater i Berlin. Gro becker stod just, tilligemed Hansel, paa Scenen, da Larmen brød løs. Nogle skrege: Hold op!" Andre: Spil videre." Da vendte Grobecker sig til sin Collega og sagde høit: "For at tilfredsstille begge Deele af det ærede Publikum, kan du spille videre; jeg vil holde op." Dette Impromptu gjorde saa god Virkning, at Stykket idetmindste kunde spilles tilende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Frøken Adelagde Jazede, Sangerinde ved det Hamborger Stadtheater, har i disse Dage gjort en Bankerot paa 6367 A 15 s. Hovedforanledningen dertil var en Conventionalmulkt af 3000 8, som hun skyldte Directeuren for det Leipziger Theater, Dr. Schmidt, fordi hun havde brudt en med ham afsluttet Contract. Dog have ogsaa Silkekræmmere, Modehandlerinder osv. betydelige Fordringer til Frøkenens Bo. Ved den hollandske Ø Ameland skulle et dansk Barkskib og et Dampskib være totalt forulykkede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Den store Sø-Slange skal i dette Efteraar igjen have viist sig ved Jndløbene til Norges fiskerige nordlige Fjorde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Nylig blev, ifølge holsteenske Blade, en Cand. theol. S. af Senatet i Hamborg udnævnt til Præst for det til Hamborgs Gebeet hørende Landsogn Groden, men S. nægtede at modtage Udnævnelsen, og Embedet blev givet til en Cand. Hartmann. Aarsagen, hvorfor S., som nylig havde søgt om tre Præstekald afslog Udnævnelsen, var den: "at han ifølge sin Overbeviisning ikke kunde besværge de symbolske Bøger (det er: den lutherske Kirkes Hovedlærdomme." Denne Erklæring skal have vakt den største Forbittrelse i den rationalistiske Leir, fordi den indeholder den Beskyldning, som de Luthersksindede fremføre, at "Lysvennerne", som evangeliske Præster, ved deres nye Lære bryde deres Eed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
J Altona er forleden Nat begaaet et overordentlig dristigt Jndbrudstyveri hos et anseet Handelshuus i Palmaillegaden. Tyven havde indtrykket en tyk Vinduesrude, ved iforveien at have paaklæbet den en med Sæbe oversmurt Avis. Derpaa havde han, hvoraf det sluttes, at han maa være godt huuskjendt, af et i Væggen anbragt Skab udtaget Nøglen til Pengekisten, og heraf bortstiaalet 3 a 4000 Mark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Den Altonaer Adresseavis indeholder en rørende Dødsanmeldelse. To unge Haandværkssvende havde fattet den Beslutning, at begive sig paa Vandring og aldrig at adskilles. Ved deres Overfart over Eideren, til Friedrichsstadt fandt Begge deres Død i Bølgerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
J Berlg. Td. berettes, at en dansk Brig Anna" Capt. Loll, laae i Bahia, i Brasilien, og vilde just gaae til Jamaica, for der at faae fuld Ladning og saa vende tilbage til Kjøbenhavn, da henimod Middag samme Dag en Mand, indhyllet i en simpel Kappe, kom til Capitainen og bad om en Samtale. Han sagde at han heed Zernetto, var en Jtaliener, og havde foreviist et Voxcabinet i Staden; dog havde han ikke tjent synderligt og maatte forlade Byen med Gjæld; han bad nu Capitainen om, at han vilde tage ham samt hans Kister med til Jamaica, hvor han havde Udsigtil at tjene flere Penge, hvoraf han da redelig vilde betale sin Gjæld i Bahia. Efter at Capitainen havde gjort endeel Vanskeligheder, som hiin listig ryddede af Veien, kom han om Aftenen ombord med sine Kister, og Skibet seilede Kl. 1 om Natten. Næste Dag underholdt han sig med den ligefremme, snaksomme Capitain, og erhvervede sig Kundskab om Ladningens Jndhold og Værd; det var imidlertid Mandskabet paafaldende, at han saa tidt gik ned i Rummet, for, som han sagde, at see til sine Voxfigurer. - Ved Midnatstid hørte den vagthavende Matros Larm i Skibs rummet og vilde ile til Capitainen, men han hørte allerede denne raabe og Hjælp og saae bevæbnede Mænd springe ud af Kisterne. Capitainen, Styrmanden og 3 andre af Besætningen mistede Livet i Kampen, men Skibsdrengen og en Matros sprang i en Baad og kom, skjøndt de hverken havde Levnetsmidler eller Compas, efter to Dages Forløb lykkelig tilbagetil Bahia, hvor de aflagde ovenstaaende Beretning til den danske Consul. Det viste sig nu, at Manden med Voxfigurerne havde været en berygtet Sørøver, hvis Skib nylig var strandet, og som saaledes havde sat sig i Besiddelse af et nyt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Aarhuus, den 27de December. Det er nu definitivt afgjort, at Greve Ambrosius, de Fædder her i Byen, efter Geheimeraad KrabbeCarisius's Død, skal nyde Renterne af det Constantinsborgske Fide=Commis, stort circa 190,000 P. Som Følge heraf antager Greven herefter Navnet: Fædder-Carisius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Fra Viborg erfares, at forhenv. Overkrigscommissair og Branddirecteur paa Læse, G. Krogstad, der for c. 3 Aar siden, ifølge Høiesteretsdom, inddømtes i Straffeanstalten i Viborg, har i disse Dage erholdt sin Frihed tilligemed skjænket Æresopreisning. Ligeledes erfares, at den bekjendte Niels Møller fra Liisberg er i Søndags Aftes undvegen fra Tugthuset i Viborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Til Hs. H. Stiftsprovst Dahlerup læses endvidere i Randers Avis" Hist paa Vindblæs=Bakken hvit i Nord Tvende Mindemærker længe kneiste: Eet af Jern i Templets stille Gaard – Eet i Folkets Hjerter der Du reiste. Kjærlighed dem planted begge To; Og skal Tidens Tand dem end fordunkle, Vil især det Sidste seent forgaae: Ti Aars ædel Færd vil længe funkle. Og i min Erindring dybt Du staaer, Om end nok saa fjernt Du maatte flytte! Embedsbrødre, did hvorhen han gaaer, Til hans Retfærd I Jer trygt tør støtte Ved hans Fane før jeg selv har tjent Skolens Værd han skjønsom veed at hylde; Hau har fattet Kirkens Regiment Kjærlighed hos ham er Lovens Fylde. J. F. P.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Forlangt Jndrykkelse. Andreas Wittrup. Ei Rigmand Du var, eiheller Du har Baand eller Stjerne, Men ligefuldt Høie og Lave saae og talte Dig gjerne. Du var Ærligheden selv og meget betroet som Bud, Du var agtet og undet af Mennesker, elsket af Gud. Og da Dødstimen nærmede sig og Bud efter Dig kom, Hensov Du rolig og døde, uden Smerte, blid og from.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Bekjendtgjørelser. At min trofaste Ledsagerinde i Livet, mine Børns kjærlige Moder, Johanne Bolette, født Mønsted, forlod det Jordiske den 23de d. M., efter et kort Sygeleie, i en Alder af 47 Aar, meddeles herved sørgeligst fraværende Slægt og Venner. Tarschou Mølle, den 25de December 1845. Th. Schmidt. Harmonien, Generalforsamling Mandagen den 29de Decbr., Aften Kl. 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Torsdagen d. 8de Januar 1846, om Aften Kl. 7. Generalforsamling i Læseforeningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Det bekjendtgjøres herved foreløbigl, at der i den førstkommende Halvdeel af næstkommende Marts Maaned paatænkes at afholde Auction over Bortforpagtningen af Hovedgaarden Palsgaard og Avlsgaarden Ringstholm, i Veile Amt, Bjerre Herred, Assens Sogn, alternative begge i Forening eller hver Gaard særskilt. Hovedgaarden Palsgaards Areal er Agerland circa 550 Tdr. Land, geometrisk Maal, Enge 60 til 70 Tdr. Land, og et Overdrev stort 70 Tdr. Land, der omgrændses af Kattegattet, ved Indløbet af Lille Belt. Avlsgaarden Ringstholms Areal Agerland udgjør 180 Tdr. Land, og Engene 24 Tdr. Land. Paa begge Gaarde findes fuld Besætning. Forpagtningen tiltrædes 1ste Mai 1846. Eiendommene forevises af de respective Godsforvaltere paa Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Alle og Enhver der maatte have noget at fordre i den i Tiilst By og Sogn, Hasle Herred, Aarhuus Amt, afdøde entlediget Overbetjent Krigsraad Hans Wilhelm Knudsens og efterlevende Enkes fælleds Bo, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres paa bemeldte Bo havende Krav. Hasle a. Herredscontoir, den 22de December 1845. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Onsdagen den 7de Januar næstkommende og følgende Dage, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver paa Raadstuen, her i Byen ved offentlig Auction bortsolgt et PartiSalanterie, Jsenkram= og Glasvarer, hvoriblandt Præsenteerbakker; Meerskums, Træ- og Porcellains Pibehoveder; Knapper; Synaale; Hængsler; Laase; Bord=, Lomme= og Penneknive; Saxer; Øxer; Sauger; Rasper; File; Tænger, m. m. M., efter de Conditioner, som der blive bekjendtgjorte. Randers, den 22de Decbr. 1845. G. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i følgende Boer her under Jurisdictionen: 1) Boet efter Færgekarl Christen Jensen Bang i Mellerup; 2) Boet efter Huusmand Mikkel Thomsens Enke, Anne Christensdatter i Bærum; 3) Boet efter Huusmand Jørgen Johansen Kleitrups Enke, Kirsten Pedersdatter i Bærum; 4) Boet efter Jndsidderske Jnger Marie Sørensdatter, i Borup; 5) Huusmand Jens Christian Pedersen og Hustrue Anne Thomasdatter i Borup, deres Separationsboindkaldes herved med 12 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel Arvingerne efter den under Al nævnte Afdøde, for at legitimere deres Arveret og for at iagttage deres Tarv under Boets Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Samtlige 5 Skifter foretages her paa Contoiret Tirsdagen den 30te Decbr. 1845 og Fredagen den 27de Febr. 1836, Kl. 10. 12. Nørhald, Støvring og Salthen Herreders Contoir i Randers, den 8de Decbr. 1845. Lewerkhuusen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Dhrr. Kjøbmænd heri Byen, der handle med Krudt, ville behage, overeensstemmende med Fr. 4de April d. A. 54, inden 8 Dage fra Dato for mig at anmelde de Partier Krudt, hvoraf de maatte være i Besiddelse, samt hvor dette er forvaret, Alt under den i 8 5 fastsatte Mylct; forøvrigt advares de Handlende om at holde sig Forordningens øvrige Bestemmelser efterrettelig. Aarhuus, d. 26de Decbr. 1845. Nielsen, Commandeur for Brandcorpset. Eiendomme til Salg: 1. Hulbekgaard, 1 1/2 Miil sønden for Horsens, tæt ved Chausseen der fører efter Veile, med en samlet Lod af 96 Tdr. Land geometrisk Maal, hvoraf 12 a 14 Tdr. Land er Eng og hvorpaa nu avles 50 Læs Ho, men som i Tiden ved Overrisling kan forøges. Omtrent de 3/4 Dele af Marken er i de sidste 4 Aar paafort Mærgel, som haves beqvemt. Besætningen er nu 6 Heste, 20 Køer og nogle Faar, men kan, naar Resten af Marken bliver mærglet, forhøies til 26 Køer. Paa Marken haves god og tilstrækkelig Tørveskiær. Eiendommen kan erholdes med eller uden Besætning, og forevises af den paa Gaarden værende Bestyrer, Hr. A. Kruse. Et Boelsted paa Lundumskous Mark i Lundum Sogn, Steenkjærhede kaldet, som nu beboes af Jens Christensens Enke. Paa denne Eiendom, hvortil hører betydelig Eng og Tørveskiær, har hidtil været holdt 2 Heste, 4 a 5 Køer og nogle Faar. Bygningerne ere gode og Tiltrædelsen kan skee i April 1846. 3. En Jordlod paa Boering Mark i Hvirring Sogn, som med et tilhørende Eng- og Tørveskifte udgjør circa 8 Tdr. Land. Med Eiendommen kan, hvis det ønskes, til næste Foraar blive leveret 6 a 8 Fag Huus. 4. En Jordlod paa Rask Mark, i Hvirring Sogn, af Hartkorn 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. fri Hovedgaardstaxt. Om disse Eiendomme afsluttes Handel med Undertegnede. Rosenlund pr. Horsens, den 16de December 1845. Frich. Hr. Lorenzen, forhen Skytte paa Wosnæsgaard, anmodes om snarest muligt at afhente sit Tøi hos mig (Vagtfrakke og Jagtjakke); da hans Bopæl ikke vides, veed jeg ingen anden Udvei for at Eieren kan bekomme det og vores Mellemværende vorde opgjort, da jeg ellers nødes til at sælge det ved offentlig Auction. C. Graulef.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Sammesteds kunne tvende Værelser faaes tilleie ved denne Maaneds Udgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
For en med gode Anbefalinger forsynet Pharmaceur, er til 1ste Mai 1846 en Plads ledig paa et Apothek i det nordlige Slesvig. De herpaa Reflecterende ville paa Adressecontoiret kunne erholde nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Mit Udsalg af fabriquerede Tobakker og Cigarer samt Colonialvarer er fortiden i min interimistiske Bopæl i Hr. Kjøbmand H. L. Berings Gaard paa Hjørnet af Raadhuustorvet og Hovmeden, skraaes over for min afbrændte Gaard. Randers, den 22de Decbr. 1845. I. C. Borup. E. Lassen, Bundtmagermester i Aarhus, anbefaler sig til det ærede Publicum, saavel inden som udenbyes, med Alt til min Profession henhørende, forsikkrende Enhver reel og billig Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Ligeledes agter jeg at udsælge nogle Hundrede Vinter, & Sommer-Kaskjetter til langt under den gangbare Priis. Sammesteds
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
kan en velopdragen Dreng, som har Lyst til at lære Professionen, blive antaget paa billige Vilkaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Min Bopæl er i Hr. Kjöbmand Hviids Gaard imellem Torvene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Gaarden Ns 214 paa Hjørnet af Studsgade og Graven kan strax faaes tilkjøbs. Stearius, a 5, 6 og 8 Stkr. pr. 8, samt Karethlys, særdeles smukke og af udmærket god Qvalitet, faaes til nedsatte Priser J. P. Hammershøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Udmærket god gammel Rom faaes for 3 s. Flasken C. F. W. Leverkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Gammel fr. Viin & Medoc faaes billig hos C. F. V. Leverkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Et brugt 6 Octavs Fortepiano, i Mahogni Kasse, staaer til Salg hos Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Extra god Sarepta-Sennep faaes hos J. Gaarn. En brugt Guitar ønskes tilkjøbs, hvor, erfarer man hos Hr. Skrædermester Christensen paa Rosensgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
NB. Den i Aarhuus Avis a 222 1845 averterede ledige Plads for en Handelsbetjent hos Kjøbmand H. J. Glückstadt i Fredericia, er nu besat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
Den averterede Plads for en Gartner paa Hovedgaarden Gersdorfslund er nu besat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-27
En stor sort langhaaret Hund, lydende Navnet Roland, med et Læderhalsbaand, er bortkommen fra sin Eier. Finderen vilde behage at aflevere samme til Skomagermester Bang ved Mindet, mod en Douceur af 10 R.Den der har laant min Vandtønde, mærket N 870, som henstod paa min Sluffe ved Sprøitehuuset, vilde behage strax at tilbagelevere samme. Nielsen.