Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
Blandede Efterretninger. Digterlidelser. En Digter af den ældre Skole, som endnu læses med Behag, er den for kort Tid siden afdøde L. F. G. v. Goecking. Mærkelige ere hans Lidelser, som Olding, hvilke han beskriver i et Brev til sin Ven, Hofraad Schulz af 11 April 1816, der tillige viser os, hvormeget Tydsklands Indbyggere have maattet døie under den franske Krig. Ved Krigens Udbrud 1806 skriver S., havde jeg intet Haab om et godt Udfald, og kunde, ved min temmelig nøje Kundskab om Menneskene og Tingene, som det kom an paa, umueligen have det. Dette ydede mig den Fordeel, i det mindste at føje nogle Anstalter mod den befrygtede Ulykke, men vist nok havde jeg ikke tænkt mig den saa pludseligen og saa stor. Min Kone og en Søsterdatter paa 18 Aar, som jeg opdrog, sendte jeg ud af Landet, og de kom først efter Tilsiterfreden tilbage. Jeg blev ganske allene i Berlin, thi min Datter var allerede udenlands gift. Som Formynder for den yngste Prindsesse af Curland maatte jeg besørge Jndqvarteringen i Prindsessens Gaard, som Commandanten, General Hulin, under sit hele Ophold der beboede. Jeg opholdt mig Dag og Nat i denne Gaard, og gav min egen Bolig til Priis. Lykkeligviis havde jeg ikke fornyet Leiecontracten; denne var udløben med Juni 1807. Men indtil den Tid maatte jeg, i Følge en Anordning fra Gouvernementets Side, besørge foruden min egen, den fraværende Eiers Jndqvartering. Jeg vilde blevet til en Betler, dersom jeg endnu skulde have baaret denne Jndqvartering kun et Aar; thi fra den Dag af, de Franske bleve indqvarterede, fik jeg i to Aar ikke en Daler i Løn eller nød en Skillings Indtægt af mit Gods Gruningen ved Halberstadt. Hertil kom endnu, at min Søn, der tjente som virkelig Capitain i Dragonregimentet v. Wolefer, ved Lübeck, blev tagen til Fange, og, indtil sin Ansættelse i Vestphalsk Tjeneste maatte underholdes af mig. J Begyndelsen af Juli 180, kunde jeg lykkeligviis forlade Berlin. Jeg gik til Schlenen paa den yngste Prindsesse af Curlands Godser, der vare anbetroede til min Administration. Ogsaa her maatte jeg døje stor Uro og uendelige Fortrædeligheder. Da jeg ikke kunde tilveiebringe den hele i Aaret 1813 fordrede Contribution, blev jeg arresteret af en Commando Chasseurs, slæbt til Grunberg og skulde blive der saalænge i Stokhuset, indtil je havde betalt Resten. Men en rig Kjøbmand, som kjendte mig, gik i Borgen for mig, og forstrakte mig siden med den hele Sum, saa jeg kom paa fri Fod igjen. Saasnart de Franske havde for ladt Landet, nedlagde jeg den i 14 Aar førte Administration af Prindsessens Godser, og anhold tillige tre Gange om min Afskeed, som Konge forundte mig paa en høist naadig Maade med et Pension af 1200 Th. Mit Gods i Gruninge havde jeg af Nød tidligere solgt med stort Tal for 5900 Th., som jeg efterhaanden betalte Baquiererne, Brødrene Schickler i Berlin, endskjønd disse vare ædelmodige nok til ikke i ringeste He seende at presse mig. Men jeg har oplevet end to ulykkelige Tilfælde, som vare mig tungere en Forliset af min Formue. Min yngste Søn, de som vestphalsk Vasal, maatte gaae med den fra ske Armee til Rusland, omkom paa det rædsom Tilbagetog, og i Dec. 1814 berøvede Døden m. min fortræffelige Kone." J een af hans i sildige Aar digtet Elegie fortæller S., hvorledes Kier heden til Digtekonsten avlede hos ham Kierlighed til Viisdom, hvorledes den bestrøede ham den tornefulde Bane med Roser, og hvorledes han kun derved blev reddet ud af den sørgeligste Virkelighed, at den forflyttede ham til Idealernes Verden. Den Format, det engelske Blad Times sædvanligen har, er et stort Ark, der paa fire Sider har 1 Fod 11 1/2 Tommes Længde, 1 Fod 5 1/2 T. Brede, og hver Side deelt i 6 Spalter; altsaa Arket i 24 tættrykte Spalter. Mandagen d. 19. Jan. udgik et Ark, der var engang saa stort, og det Tillægsblad, som ellers undertiden særskilt medfølger, var denne Gang trykt paa Hovedbladet. Dette usædvanlige Blad var istand til at beklæde et Bord, ved hvilket 8 Personer kunne spise deres Middagsmaaltid. Sammes Længde var 3 Fod 10 1/2 Tom., Breden 2 Fod 11 Tom. rhinsk Maal. Denne store Papirflade, der næppe lod sig oversee, bestaaer af 8 Sider med 48 Spalter, trykt deels i Nonpareil, deels i Perleskrift. Man kan regne, at et saadant Uhyre af den nyere Trykke konst kan rumme Indholdet af 50 sædvanlige trykte Octavark. - Det er Stempel=Afgivten, som betales af hvert Nr. af Dagbladene, der foranlediger denne overraskende Storhed af Nummerne. Miscelle.