JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Torsdagen den 3de Februar førstkommende, om EftermiddaEgen Kl. imellem 2 og 4, bliver, i Følge Execution og Udlæg ved Auction opbuden, og, om antagelig Bud skeer, til den Høistbydende bortsolgt Kiøbmand Christian Larsens tilhørende og paa Hiørnet af Størrestræde og Ulkegaden No. 397 beliggende Gaard, bestaaende af 7 Fag til Størrestrædet og 6 Fag til Ulkegaden, alt Grundmuur, 3 Etager bør med Kielder under. J Gaarden et Baghuus 5 Fag, Grundmuur, 4 Etager høi med Kielder under og Udgang til Hummergaden, indrettet til Pakhuus med Vognremisse og Hestestald. Jmellem For= og Baghuset en Bygning 3 Fag Muur og Bindingsværk, indrettet til Locum og Hønsehuus. J Gaarden en Portion fersk Pompevand alt efter Vurderingsforretningens nærmere Udvisende, der tilligemed Konditionerne ere til Eftersyn paa Advocat Wivets Contoir i Gothersgaden No. 13.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Da der ved 3die Auction over afgangne Borgemester Rosteds Gaard og Huse den 28 Decbr. sidst ikke skeete antagelig Bud, saa bliver den 17de Februar næstkommede holdet 4de og sidste Auction over disse Eiendomme, bestaaende af: 1) En Gaard, beliggende paa Algaden under No. 21, som bestaaer af: a) Et Forhuus, 2 Etager, 17 Fag Muur= og Bindingsværk, indrettet til Værelser, b) En Sidelængde 2 Etager, 11 Fag Muur= og Bindingsværk, indrettet til Kiøkken og Bryggerhuus, c) En Tværlængde dito Bygning, een Etage, 14 Fag, indrettet til Staldrum og Pakhuus. d) en dito 7 Fag til Leieboelig. e) En dito Sidelængde, 6 Fag, til Hestestald og Vognremisse. Ved Stedet er en god stor Frugthave. 2) Et Huus, beliggende under No. 23 paa Ahlgaden, 9 Fag Muur= og Bindingsværk, som endnu staaer under Bygning uden Tag. 3) Et Huus ligesaa paa Ahlgaden under No. 29, bestaaer af afEt Forhuus 15 Fag, indrettet til Værelser, b) En Sidelængde, indrettet til Leieboliger og e) en dito Sidelængde til Kiøkken og Bryggerhuus. Korsøer den 29de Januar 1804. R. J. Klagenberg, Borgemester.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Jusdagen den 22de Februarii næstkommende, Formiddag Kl. 10 ½, bliver Oppebørselen af de paabudne Passagepenge ved efterskrevne paa de nye Landeveie opførte Bomme, nemlig : 1) Paa Veien fra Kiøbenhavn til Fredensborg, ved Bommen No. 1 ved Wibenshuus; No. 2 ved Wangede; No. 3 ved Gields Skov eller Roiels=Bom kaldet; No. 4 ved Hirschholm; og No. 5 ved Heserød. 2) Paa Veien fra Hirschholm til Helsingøer, ved Bommen No. 1 ved Niverød og No. 2 ved Rortang. 3) paa Veien fra Kiøbenhavn til Roeskilde: ved Bomme No. 1 ved Damhuset: No. 2 ved Vridsløselille og No. ved Baldersbrønde. 4) Paa Veien fra Roskilde Kroe til Kiøge, ved Bommer No. 3 ved Kildebrønde. Opbuden ved offentlig Auction i Rentekammer Collegii Forsamlings Sal til nye Bortforpagtning alternatio, deels paa 3 og deels paa 10 Aar, fra nærværende Forpagtningers Udløb næstkommende 1ste April og 1ste Maji i 804 at regne, alt paa de Conditioner, hvis Jndhold forinden Auctionen kan erfare i det siællandske Stifts=Contoir ved Rentekammeret, saavelsom paa Kiøbenhavns, Hirschholms og Kronvor Amtstuer.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Sorsdagen den 1ste Martii næstkommende, Formiddag Kl. 10, & bliver Auction i Slumstrup Mølle, i Bolling Herred, over den bemeldte Mølle, med al sin Jnventarium, til deriværende Rugqværne, Sigte= og Pilleværk, som alt er i god Stand, Mallen fattes hverken Vand eller Næring, og dens Beliggenhed forsikrer den samme fremdeles, derved er ogsaa Aalesiskerie og flere Fordeele. Dens Skat er Mølleskyld 3 Tønder Hartkorn, Med Møllen følger Avlsgaarden dertil, hvorpaa kan holdes : Bæster, 8 Køer, en Snees Faarhøvder, og Jorderne, som en Tiendefrie, Skatter af circa 3 1/2 Tønde Hartkorn; alle Bygninger, som er i god Stand, er forsikret i Brandkassen for 1500 Rd. Kiøberen kan tiltræde alt til næste i Maji eller St. Hansdag dette Aar, og enhver Lysthaver indbydes at møde bemeldte Tid og Sted til Auction. Ringkiøbing den 25 Januar 1804. Bork, Auctionsforvalter.
Berlingske Tidende, 1804-02-03
Mandagen den 5te og 12te Martii førstkommende, om For V. middagen Kl. 10, bliver paa Gyldenholm, under Sorøe Amt i Siælland, foretaget offentlig Auction over bemeldte Gyldenholms nordøstlige Hovedparcell, Parcellisten Hr. Henrich Prætorius's Opbudsboe tilhørende. Parcellen, hvis Bygninger alle ere grundmurede, teglhængte og vel vedlideholdte. er tillagt frie Hovedgaarstaxt Ager og Engs Hartkorn 40 Tdr., og Skovskyld 4 Tdr. 2 Skpr. 1 Fkr. 2 1/2 Alb., har 12 Marker af 30 til 38 Tdr. Lands Jndhold, som udgjør et Areal af 427 Tdr. Land geometrisk Maal, Skov paa ongefær 150 Tdr. Land, og tvende Enge, den ene paa 132 og den anden paa 31 Tdr. Lands Størrelse. Desforuden følger med Parcellen Tingjellinge Kirke, som har skattepligtigt Hartkorn 7 Tdr. 1 Skpr., tiendrydende Hartkorn 98 Tdr. 5 Skpr., og Kirkegods 3 Tdr. Skpr. 1 Alb. Fugleberg Sogns Kongetiende, som staaer for skattepligtigt Hartkorn 14 Tdr. 3 Skpr., og tiendeydende Hartkorn 113 Tdr. 5 Skpr. 2 Alb.; 4 Huse med Jord paa Hovedgaardstaxtens Grund og 37 Huse med Jord i Hallagermag, le, Tingjellinge og Lystagertorv. Saa følger ogsaa med Parcellen den Rettighed, at 44 Selveierbønder, af forrige Gylden. holms Gods, skal aarlig til Parcellen forrette Arbeide i Høehoster, og med Grøfterers Oprensning i Engen, Piberne kaldet, til Værdie for hver Mand 3 Rd. 2 Mk. aarlig. Dog er det fra 1ste Maji 1806 overladt til Bøndernes Valg, enten at forrette Arbeidet, eller at betale den derpaa sadte Værdie. De nærmere Conditioner (hvoriblandt ere disse, at Parcellen tiltrædes til førstkommende 1ste Mai, samt at 47200 Rdlr. kan blive staaende: Eiendommene paa 1ste og 2den Prioritet) ligge til Eftersyn fra førstkommende 12te Febr.. hos undertegnede Skifteforvalter, i Jversens Avis=Expedition i Odense, hos Mad. Rosted i Roeskilde, samt Eieren Hr. Prætorius ina Gyldenholm, der paaviser Eiendommen. Hvilket herved til enhvers Efterretning bekiendtgiøres. Slagelse den 1ste Febr. 1804. Bagger, Cancellie=Skretær og Birkedommer. H. Baagøe, Bogholder ved Universitetet, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Skrivelse fra Jtalien den 10de Januar. Det hetruriske Flag veier nu igjen paa Citabillet i Livorno og det franske er strøget. Dog har det franske Militair endnu Commanden i Staden og holder meget streng Krigstugt.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Handelen sammesteds bliver daglig mere og mere blomstrende Regierlagen vinder selv derved, da den har lagt en Afgivt af 5 Procent paa Transithandelen.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
J Genua og de liguriske Havne er Handelen derimod standser ved den engelske Blokade. Arbeidet paa Fæstningsværkerne ved Alessandrig er blevet standset formedelst det urolige Veir, men skal, saasnart det bliver muligt, fortsættes med fordobblet Virksomhed. Det udfordres 10 Aar til at giøre Alessandria til en af de stærkeste Fæstninger i Europa.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Den danske Fragthandel i Middelhavet er for nærværende Tid meget blomstrende.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
J Triest laae 9 Skibe med dansk Flag, som alle havde naaet fordeelagtige Fragter og af hvilke nogle vare bestemte til Smyrna og andre Havne i Levante, J Ancona bleve de danske Skibe ogsaa stærk søgte og i Livornevare de fleste allerede bortseilede med gode Ladninger. To danske Skibe have nylig havt Fragter i Tunis. Det ene ligger under Qvarantaine ved Golette, hvor Ladningen tillige er bragt i Land.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Skrivelser fra London den 21de, 24de og 27de Januari Ved de skrækkelige Storme frygter man for, at AdmiralCornwillis ikke har været i Stand til at beholde sin Station, for Brest. De jevnlige Storme svække vore Skibe og giøre dem mindre duelige til at kunne holde Søen Admiralitetet har derfor taget alle Forsigtighedsregler for stedse at kunne sætt andre Skibe i de ubrugeliges Sted, og derved holde Øiemed Brester=Flaadens Bevagelser. Fire Skibe af Kanalslinden, Neptunus og Drendnught, hver paa 98 Kanoner, samt Pantagenet og Terrible, hver paa 74 Kanoner, ere ilde tilredte af Stormen løbne ind i Plymourd. Endnu har man ikke faaet nogen off ciel Beretning fra Admiral Corn mallie.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
I Gaar fik man Efterretning fra Dover, at den fiendtlige Flaad i Boulogne var i Bevægelse. Man hørte tillige en Kanonade; men siden erfarede man, at det blot var et Detaschement Kanoneerbaade, som maneuvrerte og en Convoy af Flottille, som paa sin Fart langs med Kysten havde Skier myller med vore Skibe. Dette skeer næsten daglig. Man giør nu store Forberedelser til at forsvare Bugten ved Dublin og Egnen deromkring. Saavel Kanen erbaade som bevæbnede Kystskibe ere stationerte omkring Kysten. Admiral Calders Flaade laae nylig til Ankers ved Beerhaven. Paa nogen Tid har man her holdt et Fredsbrud med Spa nen for uundgaaeligt.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
De franske Troppers Skjebne paa St. Domingo skal nu efter Beretninger fra Vestindien være afgjort.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Kolonien skal nu være gandske under Negrenes Herredømme. Rochambegn, som saae sig bragt til det yderste, har været nødt til at overgive sig til vore blokerende Krigskide. Tallet paa de Tropper, som have overgivet sig, beløb sig til omtrent som Tusende. Rochambeau er ankommen til J maica, hvorhen den største Deel af dem vil for det første blive bragt. Den Deel af vor Eskadre, som tog Havnen Cap Francois i Besiddese, erobrede 4 Fregatter, 2 Corvetter og 18 Kiøbmandsskibe af betydelig Værd. Erobringen bliver lægen Triumph. for vore Vaaben. De Franskes Stilling var saa fortvivler, at man længe har kunnet vente deres Overgivelse. To franske Generaler tilligemed endeel Officerer ere allerede komne til Portsmouth paa Linieskibet Cumberland. Stormene vedblive i denne Tid at rose paa vore Kyster, og daglig indløbe Beretninger om Søeskade.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Den franske Søemagt i Ferrol bestaaer af 4 Linieskibe paa 14 Kanoner. J Corunna ligger et Linieskib paa 84 Kanoner og 2 Fregatter. Denne Magt holdes blokeret af 5 af vore Linieskibe.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Det Rygte, at Hertugen af York vilde fratræde Commanboen, er aldeles ugrundet. Det er ligeledes et falskt Rygte, at Lord Mora vilde nedlægge Commandoen i Skotland.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Skrivelse fra Paris den 23de Januar. Den Tanshed Regieringen lagttager i Oversigten over Republikens Forfatning om de nærværende store Udrustninger, synes at være bleven en Lov for de parisiske Tidender. Nationalstottillen og Landgangsarmeen omtales ikkun fielden i vore Tidender. Udrustningerne blive unget stedse større, Den stedse tiltagende Virksomhed indskrænker sig ikke blot til Kysterne af Boulogne og Flanden, men hersker ogsaa paa Kysterne af Bretage og Provence. General AngereauAnkomst til Brest synes ogsaa at tilkiendegive, at en Deel af hans Armee, der har været forsamlet ved Boulogne, er bestemt til at forstærke Tropperne paa Kysterne af Bretagne.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Den Paastand de engelske Tidender, at Frankerig har afstaaet Louisiana til Nordamerica, fordi det ikke kunde forsvare dette Land under Krigen med Engelland, og at Nordamerica a tsaa havde den engelske og ikke den fransk Regi ring at takke for denne ny Acquisition - besvares i vore Tidender paa følgende Maade: Det er en viis Regierings Pligt, ikke at erhverve sig et umaalelig stort Gebeet, men at vælge det, som efter Omstændighederne er der fordeelagtigste, og at opofre en usikker Jnteresse for varige og vigtigere Fordeele. J Frankerigs nærværende Forfatning, i denne stolte Stilling, som det er blevet nødsaget til at antage, kunde Regeringen ikke handle klogere, end i at afstaae denne Colonie. Kunde den uden Fare formindske det fransk. Gedeets Folkemængde eller svække Krigsmagten, Havde den ikkun gjort middelmaadige Anstrængelser; hvad vilde en Haand ud Colonister have udrettet i et umaalelig stort Land? En talrig Førsendelse som kund være betydelig nok til at forvisse os omet heldigt Udfald vilde have forarmet Frankerig og skilt samt me ved sin Overvægt i Europa Jøvrigt, ligesom Belutnin, gen tiltager aftag Colonierne i Værdie. Mexicos Skatte have ikke gjort Spanien mægtigere. Louisiana anstaaer de forenede Stater. Det havde været et uklagt Skrigt at den franske Regiering, at esætte dit=Land i de Øieblik, da et Fredsbrud imellem Frankerig og Engelland forestod. Skulde Frankeria paa eengang paatage sig, at skabe en Marine, besætte et umaattelig stort Landsen anden Hemisphale og ydmyge en stolt Meddeler, Den Tid nærmer sig maaskee, da man vil opgive de store Colonier. Vel ville nogle private Personer tabe derved; men er det første en ang kommet dertil at kun uafhængige Handelsterhold skulle finde Sted, smisk mide civilit redde Nitioner hvor mange Uhæld vil da ikke Menneskeb den skaares fork Hvor meget Blod, hvor maage Tairer ville ikke spares: Skrivelse fra Enden den 24de Januar.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Handelen og Forkmængden her i Staden er i den siner Tid bleven utrolig stærke taget. Endeel store engelsk Huse hav amagt Contoiret her. Steditionen af enge ske Varer, derigiennem til Tydskland har god Fremgang, men hindres meget ved de overmaade slette Veie. De franske Kiøbmærhave paa det engelsk ostindiske Compagnies sidste Auctioner i London ladet store Partier Jødigo kiøbe til temmelig høre Priser. Denne Indigo gaaer tildeels herigien nem til Franferig. Det synes overhovedet, at den Plan, at spærre den største Deel af det faste Land for Engellænderne, er bleven opalvet. Fra Neapel til Petersburg staae alle Havne, de franske og hollandske undtagne, aabne for Englænderne.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Skrivelse fra det Lauenburgsk den 25de Januar. For nogle Dage siden er attet et førgeligt Tilfælde indtrufset i Byen Lanz, hvor en uskyldig Beende blev dødelig saaret af en Chasseur med 5 Sabelhug. Gierningsmanden er arresteret og venter sin Dom.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Blandede Efterretninger. Frankerig. En fransk Læge ved Navn Deelestra har været Staden Malaga meget nyttig under den smitsomme Sygdom. Han besøgte rige og fattige Patienter uden For skie og understøttede de sidste med de Penge, han sit af de første.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Kiøbmændene i Lyen besvære sig høilig over Forbudet mod raae Silkes Udførsel Da disse Produkter for nærværende Tid haves i stor Overflødighed i Lyon, saa venter man med stor Længsel, at der i det mindste skulle skee nogle Modificationer i Forbudet i Betragtning af den ringe Afsætning.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Engelland. En af de bedste franske Kapere, som ofte har vov i sig til vore Kyster, er nylig bleven opbragt Capitarden derefter, at der er 130000 Mand ved Brulogne og henimod 300 Landgangskibe. Han sagde tillige, at Bon parte, da han nus var i Boulogne, ver ombord paa dem alle og gik i og fra Borde i Vand op over Beltestedet.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Spanien. Det sidste Registerskib er nylig ankommet til Ca spitakims med 1 Mill. 80000 Pesos Fuertes i red Penge og et anseeligt Partie vestindiske Produkter.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Rusland. Kese en har skienket Told Directeuren Windanen Hædersmedaille for den Hielp han har beviist et angelsk Skib, som strandede.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Kiøbenhavn den 6te Februar. J Forgaars blev Hans Kongelige Majestæts Fødselsser, høitid igholdt af Universitetet ved en latinsk Tale paa det øverste Auditorium af nuværende Rector Etatsraad og Professor Schlegel, hvori der viistes, at Da mark nye militaire Organisation var saavel overeensstemmende med Retfærd som med Klogskabs Fordringer. - Mod Talens Slutning oplæste Rictor Le suren over de indkomne Priis=Afhandlinger, og fandtes ved Sedlernes Aabning, at den theologiske Priis var bleven runden af Martin Henrich Petersen, Candidatus Theologiæ og Klumus Collegii melicei; den medicinske at Laur. Sch bye Wedel Simorsen Licenciatus Mediem; den mathematiske af Carl Ferdinand Wud. Krebs, Klumnus Seminarii pædagogici, og den philologiske af Peter Ole Brøndsted, Semin. pædagogie, set Collegii medie Aunus. Til denne Høitidelighed blev der indbudet ved et Program, der handlede om Fredegudindens Dyrkelse hos Romerne, forfattet af Professor Thorlacius.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
J afvigte Januarii Maaned have 7 Candidater fremstille sig til dansk juridisk Exammen, af hvilke 4 erholdt Charakteren Beqvem, og 3 Ei ubeqvem.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Efter herti indløbae Beretninger over Engelland er Fregatten Frederichsteen, under Capitain Jessens Commando, lytkelig ankommen til St. Croix i Vestindien den 20de Decbr. forrige Aar.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Til Berigtigelse af de prange Domme, som mueligen kunde fældes om det i Sverrig gjorte Forbud mod danske Skrivters Jndførsel, meddeler herved følgende Noter, som ere vexlede desangaaende:
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Note fra den herværende svenske Gesandt til Hr. Kammerherre Grev J Bernstorff, Directeur i Departementet for de udenlandske Sager.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Undertegnede, Hs. kongl. svenske Majestæts overerdentlige Gesandt, har faaet bestemt Ordre, paa ny at føre Kage hos det kongl. danske Mialsterlum over Gienstande, som man kunde haabe, ikke engang burde give den første Anledning dertil.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Mod Slutningen af forrige Aar blev den svenske Chargecaffaires, Hr. Baron Taube, beordret hos Regieringen af anmælde nogle danske Jouraal=Skriveres Frækhed, som tillode sig i deres Blade at indrykke Artikler, meer eller mindre stilede mod den svenske Regiering, og mod adskillige Tildragelser, som ere forefaldne i dette Rige. Baron Taube udrettede dett Ærende, der saa meget mere var af den Beskaffenhed, at man ikke burde forudsætte Muligheden af et Recidiv som det aller de den Gang blev den venske Charge affaires paalagt, at tilkiendegive Hs kongl. danske stæts Ministerium, at fortsatte Anledninger til Klaget i forommeldte Henseende vilde sætte Kongen i den Nødvendighed, ikke mere at tillade Salget af danske litterære Producter i Sverrig. Undertegnede seer sig med Smert forbunden til at anmelde, at dette Reciciv er nu alligevel indtruffet. En vis Hr. Olvarius, Professor i Kiel og Reditor af et periodisk Værk, kaldet Archives du Nord, har nyelig i eet af sine Hæfter (No. 1, første Aargang) indført en Artikel, hvoraf herved følger en nøiagtig Gienpatt. Det er umuligt, at læse denne Artikel, uden at harmes over Redaktørens Dristighed, over de Usandheder han fremstiller, og over den listige Vending: han giver det, som ikke ganske bestemt er stridende mod Sandhed. Det er at tale uden Kundskab om Sagen, naar han paastaaer, at Sverrig lider smertelig af fine gamle Saar.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
hvad der siges angaaende Hoffets Overdaadighed, er uforskammet: der er politisk Aands Svaghed i Kritiken om Forbudet mod Caffe og Ophævelsen af samme Forbud, som om oekonomiske Anordninger ikke vare Handelsomstændigheder underordnede: det er usandt, at der fra Regieringens Side er udgaaet nogen Erklæring i Bohemans Sag. Det er til Forundring dristigt, at kriticere en Regierings Handlinger, og deraf at drage Slutninger: "en næsten fuldkommen Mangel paa Mynt i Sverrig, er en lognagtig Forsikkring: det er endeligen høist latterligt, at fremstille Meklenborg, som en frygtelig Naboe for Sverrig i Anledning af en viinskabelig Forhandling mellem begge Regieringer, og til gier sidig Fordeel for begge Lande. Undertegnede, til hvem det er overdraget, i Embets Med for at besvære sig hos Hs kongl. danske Majestæts Ministerium over den fuldkomne Mangel paa Sømmelighed, Agtelse og Sanddruhed, hvorpaa Professor Olivarius giver en saa overtydende Prøve, bør ikke fortie, at Kongen, hans Herre, har den Overbeviisning, at saadan Opførsel sikkert vil paadrage Redaktøren en skarp Jrettesættelse af hans Regiering. Han beklager alvorlig, at maatte tilføle, at Hs. Majestæt, som ikke i den forbigangne Tids Exempel har fundet nogen fuldkommen Sikkerhed for Fremtiden, hvad Pressens Misbrug angaaer, saae sig, skionde uglerne, forbunden, at lade sit Rige udgiv. Forbud mod Skrifter, som udkomme saa de danske Pressen. Undertegnede har den Ært rede. Kiøbenhavn, den 28 Septbr. 1823. (var underskrevet) Baron af Oxenstierne.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Svar paa forestaaende Note fra Grev J. Bernstorff. Undertegnede, Directeur i Depart mentet for de udenlandske Sager, har, uden Opsætte i foredraget Kongen, sin Herre, Jndholden af den Rotte som Hr. Baron Oxenstierna har gjort ham den Ære at tilstille ham den 28de f. M., for at angive hos den danske Regiering og giendrive en Artikel af Journalen, kaldet Archives du Nord; og han seer sig nu bemyndiget, at svare derpaa med følgende bemærkninger. Da Hr. Baron Tande i forrige Vinter mundtlig opfyldte den Befaling, at henvende denne Regierings Opmærksomhed paa nogle ubeskedne Stykker af en Memoire, der an git Sverrigs offentlige Anliggender, og var bekiendtgjort i den danske Journal Minerva, gav man ham at forstaae, at det, naar de Besværinger, som der svenske Hof gjorde i denne Henseende, skulde foranledige noget lovligt Søgsmaal mod Forfatteren af ommeldte Memoire, vilde være nødvendigt, at de bleve opgivne med Bestemthed og paa en formelig Maade. Da intet videre Skridt blev gjort desangaaende, kunde den anbragte Reclamation er andet en for live uden Virkning. Den Artikel, hvorover det svenske Hof nu besværer sig, en uden Tvivl ligesaa uanstændig som urimelig, og Kongen vilde ikke taget i Betænkning, at tilbyde Hoffet en passende Fyldestgiøre se i denne Anledning, dersom Hr. svenske Majestæts Beslutning, at intet i Danmark trykt Skrivt maatte meer indføres i hans Stater, ikke syntes at burde giøre Ende paa al videre Discussion eller Forklaring desangaaende. Jo meer Kongen har været forundret over denne ligesaa overordentlige som lidet venskabelige Beslutning, destomeer smigrer Hs. Majestæt sig med, at den svenske Regiering, efterat have overvelet den fra alle Sider, vil igien ophæve en Foranstaltning, der er ligesaa stridende mod begge Nationers Jnteresse, som mod Beskaffenheden af den Forbindelse, der hidtil har funden Sted imellem begge Regieringer.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Undertegnede har den Ære &c. &c. Kiøbenhavn den 17de October 1803. J. Bernstorff. Sieren af Schiørringe og Nebølle Godser paa Falster Cancellie=Secretair Stampe, har, i 2de til Cancellier indkomne Skrivelser, tilbudet: 1) at ville give 1000 Rdlr. til det i Mariboe bestemte Forbedringshuus; 2) at ville, i Lillebrænde Bye, for egen Regning lade opbygge en grundmuret Skole og dertil lægge 4 Tdr. Land af Byens Jorde, samt give de 2 Degne i Torkildstrup og Lillebrænde Sogne hver 50 Rdlr. aarligen; hvilken Afgift stedse skulde hvil paa Schiørringe Godses Eiere.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Efterat Cancelliet har forelagt Hs. Majestæt denne Sag, er bemeldte Collegium bemyndiget til, at tilkiendegive fornævnte Secretair Stampe Allerhøistsammes Veibehag med de af ham gjorte Tilbud. Det kongelige Departement for de udenlandske Sager har, under 31te f. M., tilskrevet Cancelliet, at den i Mallaga herskende smitsomme Sygdomer, efter hvad den kongelige danske Gesandt i Madrid til bemeldte Departement har indberettet, nu aldeles ophørt.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 3die Februar er Compagnie Chirurg C. Tobe udnævnt til Districts=Chiruri Raadøigdelaugets Forderie, under Christiansands Stift Commerce=Assessor B. S. Niebuhr udnævnt til Medlem af den africanske Consulat-Direction; Cand. Theol. C. H. Storm confirmeret til Personel Capellan for SkydsmoPræstegiæld i Aggershuus Stift; Læreren i Gymastik ved Cadet Cortserne i Kiøbenhavn, F. Nachtegoll, udnævnt til Professor i Gymaastik, med Rang efter Rangforordningens 6te Classe No. 1.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Under Generaletet: Den 27de Januar er characteriseret Premier=Lieutenant C. G. v. Aster udnavnt til virkelig Premier=Lieutenant, og afskediget Commandeersergeant N. Erhardt til virkelig Second Lieutenant, begge ved det nyborgske Garnisons Compagnie.
Berlingske Tidende, 1804-02-06
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: det residerende Capellanie i Meldalens Præstegiæld i Trondhiems Stif 112 Rdlr., det residerende Capellanie i Tversted, Uggerbye og Bindslev Segne i Aalborg Stift 96 Rdlr. 4 Mk.; Sognekaldet til Trinitatis Kirke i Fride lcia og Weilbye Anner 630 Rdlr.; Findøe Sognekald i Christiansands Stift 90 Rdlr.: det reside ende Capellanie i Colding og dermed forbundne Sognetaldi Aminde 320 Rdlr.; Odense Herredsfoged- og SkriverEmbede.