JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-03-17
Ved den inden Grevskabet Lidreborg Politieret, under 21de December 134 afsagte Dom er kiendt for Ret: Jndstevnte Nicolay Lindberg bør, som han herved tilfindes at have et halv Aars Løn forbrudt til hans Hosbønde Fiskeforpagter Berg paa Kornerupgaard, saa og hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 3 Maaneder, og er delig betale de paa hans Anholdelse og Arrest medgaaende Omkostninger. At efterkommes under anordnede Tvangemidler. Dom, Over=Politierettens Dom bør ved Magt at fande. Fredagen den 3die Februar. No. 168. Wivet. - Grosserer Johan Schartou, contra Rottbell. - Handelshuset Walt at Gordon, som Mandatarier for Kiøbmand Johannes Jansen i Hamborg, Citanten har ved udtagen Døresterets Hoved Stævning af 11te Maj, 1814, paaanket til Underkiendelse og Forandring, en inden Lands Over samt Hof= og Stadsremen, under 28de Feb uar sidstleden afsagt Dom, uden Sag, betræffende 11400 Mark Hamborger Banko, som Jansen formener at komme tilgode hos Citanten i Følge Conto Courant; og 2000 Mai Hamborger Banko, som Citanten formener at komme tilgode hos Jansen i Anledning af en Assurance, og hvori Citanten har paastaaet de førnnævnte 11400 Mark liqviderede. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Contra Citanten Grosserer Cartou bør til Hoved Cicanterne Handelshuset Valt & Gordon, som Mandatarier for Kiøbmand Johannes Jansin i Hamborg betale de paastævnte Ellene Tusinde fire Hundrede Mart Banes, med Aanter 6 pro Cento deraf fra 30te Junii 1812, indtil Betaltag skeer. "Detiman bør Hoved Citanterne paa bemeldte deres Mandants Vegne, for Contra Citantens Tiltale i denne Sag frie at være. Protissins Omkostninger ophæves. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelserunder Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1815-03-17
Ved udtagen Høiesterets Stenning af 13de September 1814, paaanker Citanten til Underkiendelse og Forandring, en inden Lands Over, samt Hof= og Stadsretten, under 12te d. M. afsagt Dom, udi en Sag, betrefffende 6666 2/3 Rbdlr. N. V., hvilke Citanten formeentlig kommer tilgode hos Jndstevnte, med Vexelrente, Protestomkostninger o. s. v. efter tvende af Citantens Mandant i Clantens Faveur, efter Ordre af Z. H. Raade i Kiel paa Indstevnte trukne, men protesterede Vexler, samt Vexelrente, med Protest og flere Omkostninger af en tredie Vexel trukken paa lige Maade af og paa de samme Personer til Beløb 333 1/2 Rbdlr. N. V., hvilke Vexler skal være trukne for Sæløbet af et Partie Hvede, stort 400 Tønder, hvilke Cirantens Mandant for Regning af ovenmeldte Kiøbmand 3 H. Raabe i Kiel, har indkiøbt, og efter dennes Ordre, med Skib i Jngeborg i Marie, ført af Skipper Jens Nielsen af Marstal, har afsendt til Indstevnte der til Staden, af hvem samme og er modtaget og oplagt paa Saltcompaamet bag Børsen, i hvilken Anledning Citanten har saggivet Indstevne til, enten at indfrie forberørte Vexler, eller at udlevere sig det ligeledes forbemeldte Partie Hvede, imod at erholde Godtgjørelse for den betalte Fragt. Gaa betræffer og denne Sag fremdeles en efter Titantens Reqvisition under 31te December f. A i de oftmeldte 400 Tønder Hvede Effec ueret Arrest, hvilken er paastaaet stadfæstet, saavel qvoad realia, som formalig, samt endelig denne Arrestes og Processens skadesløse Omkostninger. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret : Parterne bor for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være. Saa bør og den paastevnte under 31de December forrige Aar efter Hoved Citanten Kiøbmand H. Vei, som Mandatarius for Kiøbmand N. C. Alle i Aukkisbag bars Argasition offestuerede Arrest være ophævet, og det arresterede Partie Hvide i til Contra=Citanten Grosser, Mallings Deposition udleveres. De paaankibe af Hoved Estanten og Contra=Citonsen brugte fornærmelige Ottringer, dør være døde og magterløse og ikke komme Contra Citanten til Fornærmelse i nogen Maade. Den paafrrede Arrens og Processens Omkostninger ophæves. Dom: Lands Ovei, samt Hof= og Stads Rettens Dem bør ved Magt at nandt. Processens Omkonninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten, som Tabende, 5 Rbdlr. Sølv Værdie. Torsdagen den 9de Februar. Nr. 240.
Berlingske Tidende, 1815-03-17
Mødte. - Over Auditeur og Høiesterets Advokat Søe Krigt procurer, Stegers Schack, efter Kongelig befaling, contra Rottbøll. - Johan Busch.
Berlingske Tidende, 1815-03-17
Altor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 3die Februar 1819, paaanket til Stadfæstelse og verligere Paakiendelse, en inden Lands Over samt Hof og Stadsretten, under 13de December f. A. afsagt Dom, udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne, mod Jndstevnte, for 3die Gang begaaet Tyverie. Derom er ved bemeldte Dem faaledes kiendt for Ret: Herredstings Demmen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1815-03-17
Ved den inden Wende Herredstingsret, af Herredsfogden Justitsraad og Bygfoged Casper Enst Hartmann Sommer, under 7de November 1814 afsage Dom, er kiendt for Ret : Tiltalte Johan Busch bør hensættes til Arbeide i Nyeborg Fæstning blandt de ærlige Slaver sin Livstid; saa bor han og betale de at denne Sag løvlig flydende Omkonninger og deriblandt til Actor Sagiører Christensen i Middelfart efter Regning 2 Rbdlr. 2 Mk. N. V. og Salarium 5 Rbdlr. S. V., og til Defenfor Sagfører Gieding af Middelfart Salarium 4 Rbdlr S. V.; alt saavidt han Middel dertil haver, da det manglende udredes efter Øvrighedens Foranstaltning. At ef kommes under Udfærd efter Løven. Dem. Lands Over samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1815-03-17
Dito Dato. No. 226. Nødte. - Høiesterets Adrokat Henrich Dreier, efter Kongelig Befaling, contra Bilsted. - Kirsten Jensdatter.
Berlingske Tidende, 1815-03-17
J den af Aktor, under 2den Januar 1815, udtagne Høiesterets Ster ning, paaankes til Confirmation, Skiærvelse og yderligere Paakiendelse, en inden Wiborg Lands Overret, under 14de November sidstleden afsagt Dem, uden Sag, anlagt paa Justitiens Vegne imod Jndstevne, der tiltales for Barnefødsel i Dølgsmaae. Derom er vid fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret : Tiltalte Cirsten Jensdatter bør at miste sin Hals og hendes Hoved sættes paa en Stage, saa bør hun og at have sin Hoveslod forbrudt, og sig Jord til Kongen, om hun nogen er riende, samt udrede alle de af hendes Aktion lørlig flydende Omkostninger, hvorunder til Attor Prokurator Schaaning 20 Rbd. S. V. i Diet og Salarium og til Det nor Forvalter Schiern 12 Rbdlr. S. V. ligeledes. At efterkommes under Adfærd efter Løven Ved den inden Hierm Sinding Herreders extra Ret, af Herredsfogden, Cancellieraad og By foged Johan Filderik Wilhelm v. Jessen og Neddommænd, under 2de September 1814, afsagte Dem, er kiendt for Ret Tiltalte Kirsten Jensdatter bør hensættes til Arbeide i Wiborg Tugthuus i 2 Aar, samt betale alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger. At ef kommes under Lovens Adfærd. Dom: Kirsten Jensdatter her for Aftors Tiltale i denne Sag fri at være.
Berlingske Tidende, 1815-03-17
Fredagen den 10de Februar. No. 241. Møde. - Justitsraad og Høiesterets Advekat Hans Vilked, efter Kougelig befaling, contra Dreier. - Gaardmand Jens Nielsen.
Berlingske Tidende, 1815-03-17
Ved udtagen Høiesterets Stevning af 7de Februar 1815, paaanker Aftør til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden LandsOver= samt Hof= og Stadsretten, under 12te December f. A. afsagt Dom, udi en Sag, efter Justitiens Foranstaltning anlagt mod Jndstevnte, der er sadt under Tiltale for formeentligen begaaet Tyverie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret : Tiltalte Gaardmand Jens Nielsen har for Aftors videre Tiltale i denne Sag fri at være, dog at han udreder de af Aktionen lovlig flydende Omkostninger og deriblandt i Salarium og Detpenge til Actor ved Underretten 8 Rbdlr. og til Detenfor ved samme Ret 7 Rbdlr., alt i Sølv Værdie. At efterkommes under udfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1815-03-17
Ved den inden Winds Herreds Extraaret, af Herredsfogden Justitsraad og Byfoged Caspar Ernst Hartmann Sommer, under 31te October 1814, afsagte Dom, er kiendt for Ret : At tiltalte Gaardmand Jens Nielsen af Weildne Broegaard, bør hensættes til Arbeide i Forbedringshuset i Odense i Toe skriver 2 Aar, og betal til Kiøbmand Hans Udbye i Middelfart Skadegield 3 Rbdlr. 2 Mk. N. V.; saa bør han og betale Altors Regning med 9 Rbdlr 4 Mk. 12 1/2 s. N. V., ligesom og til samme udi Salarium 6 er GexRigsbankdaler Sølvværdie, samt Defenfors Regning med 7 Rbdlr. 5 Mk. 12 s. N. V., og til samme udi Salarium Fom skriver 5 Rbdlr. S. V. med de flere af Sagen lovlig flydende Omkostninger, saavidt han Middel dertil haver, da det manglende udredes efter Øvrighedens Foranstaltning. At efterkomme, saavidt den idømte Skadenne dangaaer, inden 15 Dage efter denne Døws lovlige Forkyndelse, men alt under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Overe samt Hof= og Stadsrettens Dom der ved Mag at stande.
Berlingske Tidende, 1815-03-20
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-03-20
Wien, den 9de Marts. Bonapartes Undvigelse fra Øen Elda har her gjort et meget neunstigt Jndtryk. Da, som bekiendt, Havnen ved Porto=Ferrajebevogtedes af et engelsk Krigsfartøi, saa begriber man ikke, hvorledes han har kunnet undvige hemmelig med et saa stort følge. Følgende Omstændigheder ved hans Undvigelse ere her blevne bekiendtgjorte : Den afsatte Keiser havde den 26de Februar indbudet AdmiraCampbell, som commanderer det udenfor Elda krydsende engelske Krigskib, til et Middagsmaaltid. Efter Taffelet blev Admiralen holdet fast i et tillukt Kammer, imedens Napoleon gik under i Stil med sin Corvet. Af sine Tropper har han medtaget henved 1200 Mand Franske, Polakker og Corficanere. De fordeeltes paa forskellige Transportskibe, og forsynedes med en stor Mængde Munition og Levnetsmidler for sex Dage. Af Skots fører den hele Flot tille 6 Foltkanoner og 4 Stykker af søre Caliber. Hvorledes alle disse Anstalter kunde træffes uden at bemærkes, bliver en uopløselig Gaade. J Ports=Forrajo har Napoleon efterladt en Garnison af 150 Mand, og udnævnt Præficten til Commandant. Den første Efterretning om Undvigelsen erholdt Kongressen den 7de. Jgaar og idag ere en stor Mængde Courerer afgaaede deels til Jtalien, deels til andre Dele af vort Monarchie. Den nye Observationssarmee paa den italienske Grændse skal forøges til 69,000 Mand, og opstilles paa tre forskjellige Punkter, saa at Reduceringen vil indtil videre ophøre under nærværende Omstændigheder.
Berlingske Tidende, 1815-03-20
Paris, den 8de Marts. Moniteuren for idag ind holder Følgende: Vi have til idag opsat at meddele Efterretninger om Bonapartes Landing paa den franske Kyst, fordi de foreløbige Telegrahefterretninger endnu ikke leverede de nærmere omstændigheder: Bonaparte løb ud fra Porto-Fertajo den 26de Februar, om Aftenen Klokken 9, ved meget stille Vind, som varede til 1ste Marts. Han selv var ombord paa en Brig, og fire andre Fartøier, bestaaende af Pinker og Felouger, fulgte ham. Ombord paa disse vare i det høieste 1000 til 1100 Mand, hvoraf kun en ubetydelig Deel vare Franske; de øvrige vare Corficanere, Napolitanere og andre Beboere fra Øen Elba. Dirse Fartøier gik den 1ste Marts til Ankers i Juan bugten i Nærheden af Cannes. Tropperne gik i Land. 50 Mand marscherede samme Dag til Cannes, hvor de opfordrede Mairen til at begive sig til Juanbugten, forat modtage hans Befalinger, som de kaldte General en Chef. Men Mairen afslog ganske dette Forlangende Han fik derpaa Ordre at holde 3000 Rationer Brød i Beredskab til om Aftenen. Samme Dag lode 15 Mand af Expeditionen sig see udenfor Antibes, og forlangte at blive modtagne som Overløbere fra Øen Elbr. Generalen, Baron Cosin, en udmærket Officeer, lod dem afvæbne saasnart han modtog dem. Kort Tid efter kom en Ofsiceer, som opfordrede Staden i Napoleons Navn. Han blev strax arresteret og bragt i Fængsel. Endelig kom en tredie Emissair til Commandanter, og forlangte de 15 Mand, som vare blevne heftede; til lige indbød han ham, i General Drouots Navn, til at begive sig med Civiløvrighederne til Juanbugten. Jstedet for at faae Svar blev og saa denne Emissair arresteret. Dagen efter marscherede det landede Mandskab til Grasse. Dog gik det ikke giennem Staden, men blev paa Dianeveien, hvor denne Hob skal have bivouaqueret Natten den 4de. Den 2den havde General Morangier, som commanderer i Var departementer, sammentrukket Garnisonen i Draguignan og Nationalgarderne fra Naboegnene. Alle de Veie, som havde kunnet tillade de landede Tropper Communication med Havet, bleve strax besatte og afskaarne. - En Depesche fra Prindsen af Eslingen melder, at han har sendt et Troppecorps under General Mollis befaling til Aix, forat afskiære denne Vei, som Expeditionsstropperne mueligen kunde tage. General Miollis har samlet en betydelig Magt i Grenoble, forat agere med samme efter Omstændighederne.
Berlingske Tidende, 1815-03-20
De første Efterretninger om disse Begivenheder ankom til Paris den Ste, og Monsteur afreiste Natten efter til Lyon, hvor Hs. Kongel. Høihed vil ankomme iaften. - Breve fra det sydlige Frankrig melde at de derværende Jndvaanere og Øvrighedspersoner ere besiælede af den bedste Aand for Kongen. - Jdag har Regieringen have Depescher fra Marschal Massena, som melde Bonapartes Landing og hans feilslagne Forsøg paa Antides, samt tillige tilkiendegive de Forholdsregler, han har taget forat tilbagedrive bemeldte Tropper. Staden Marseille har reist sig i Masse, forat afslaae ethvert Angreb. - Monsteur, Kongens Broder, skal overtage Commanden over den Armee, som samles imellem Lyon og Chambern.
Berlingske Tidende, 1815-03-20
Jdag Klokken 2 bleve Hertugen af Berrys Reiseanstalter pludselig standsede, Kofferterne udpakkede og Hestene fraspændte. Denne Omstændighed synes at være af en meget god Forbetydning. En uhyre Mængde Mennesker, som havde samlet sig paa Carousselpladsen, raabte uophørlig: Kongen leve! Bourbonerne leve! Det herværende Municipalcorps har overordentlig forsamlet sig, og udstædt følgende Adresse til Kongen: Stre, Siden deres Majestæts Tilbagekomst har Frankrig begyndt at forvinde sine Saar. Den offentlige og private Frihed blev sikkret ved en høitidelig Act. Vore Havne aabnedes igien for Handelen. Mellem alle Statslegemer herske den fuldkomneste Harmonie. Visheden om Fredens Varighed i Europa lod dette Land haabe en Lykke, som det kun har klendt under Deres Forfædre. Dette er det Øieblik, som hiin Udlændig har valgt til at besudle vort Land med sin forhadte Nærværelse. Hvad venter han af os, Paa hvilke Rettigheder kan den giøre Fordring, der ved sin Tronafstaaelse har løst os endog fra de meest samvittighedsfulde Eder, Hvad søger han i vort Frankrig, som han saalænge har heriet? J eet Aar har Deres Majestæt gjort de ædelmodigste Anstrængelser, forat lade os glemme alle disse Ulykker. Endnu vedvare de tildeels, og dog vover han at komme for vore Øine. - Vil han da paa ny sætte Verden i Jld og Lue, for igjen at opbringe den mod Frankrig? Bedækket med saa usigelige Blod ønsker han endnu mere Blod. Han vil bringe Borgerkrig over vore Børn. Han troer, at han ikke kan trætte hverken Himmelens eller Nationens Langmodighed. - Tak skee Forsynet, vs aande engang igien under vore retmæssige Kongers faderlige Regiering. Ethvert Øieblik af Deres Majestæts Regiering er betegnet med en Velgierning for Frankrigs Lykke. Der er heller ikke en eneste iblandt os, som jo vilde være rede til at forsvare sin Konge, sin Fader, Ludrig den Forønskede. Ja, Sire, dette sværge vi Deres Majestæt, og vi sværge det ikke alene for os, men for alle Franske, som have Æren, deres Konge, deres Fædreneland og deres Familie kiær. Paa Raadhuset den 7de Marts 1815. (Her følge Underskrivterne.)
Berlingske Tidende, 1815-03-20
Den 3die dennes har Rebellen Bonaparte angredet et Fort paa Kostra, men er bleven slaaet tilbage med Tab. De sande Franske afskye en Meeneder, som kun altfor længe har været Aarsag til Frankrigs og hele Europas Ulykke. Hans Rolle vil kun være af kort Varighed. De her tilstædeværende Medlemmer af de Deputeredes Huus (deres Antal er 69) have allerede forsamlet sig.
Berlingske Tidende, 1815-03-20
General Maison har i en Dagsbefaling tilkendegivet den første Militairdivision, og General Dessole Staden Parises Nationalgade det Forefaldne.
Berlingske Tidende, 1815-03-20
Den 10de Marts. Moniteuren indeholder endvidere Følgende: Det stormende og meget taagede Veir, som fandt Sted i Formiddags, har hindret alle telegraphiske Meddeleiser, saa at vi blot kunne give Correspondentsefterretninger. Et Brev fra Digne af 4de Marts, skreven af Gensdarmeriecapitainen i Nederalpernes Departement til Hr. Marschal Moncey, melder, at Bonaparte er med sin lille Hob ankommen til Barkum, 4 Lieues fra Digne, og at han afdenne Stad reqvirerede 3000 Nationer.
Berlingske Tidende, 1815-03-20
Søpræfecten i Toulon melder under 5te Marts, foruden de allerede bekiendte Omstændigheder, endnu Følgende: Det Detaschiment, som holdt Cannes besat, var, med Indbegreb af tre Officerer og en Tambour, 80 Mand stærkt. Siden ankom dertil en General, ved Navn Cambrone. Han var bestandig i Spidsen, i for det Detaschement, som var opstillet i St. Pierre ved Frankrigs porten. To af ovenmeldte Officerer forlangte Pas til Marseille og Toulon, hvilket blev nægtet. Strax blev General Abbs underrettet herom, forat have et paagent Øie med de Emissairer, som Napoleon, maatte sende til hine to Stæder. General Cambrone lod Prindsen, af Monco, som var i Cannes da Tropperne landede, og vilde begive sig 1 til sit Fyrstendomme, arrestere. Han tilkiendegav ham, at han var hans Fange, og lod ham derpaa bringe til et Værtshuus, hvor han blev bevogtet. Derpaa gjorde han Reqvisitioner, og befalede man skulde illuminere den forreste Facade af Husene. Hele Staden var i Bevægelse. Generalens Spørgsmaal, hvorledes Jndvaanerne vare stemte mod Napoleon, blev besvaret med dyb Tavshed. En halv Time efter s. Midnat ankom Napoleon. Han gik nogle Skridt foran sine Tropper, f- og opslog sin Bivouar i Nærheden af Staden. Klokken 1 om Natten lod han Prindsen af Monco føre for sig, og spurgte hvor han skulde hen, og om han vilde tiene ham. Enhver mærkede strax paa Prindsens Gebærder, at han vilde undskylde sig. Han bad om Tilladelse at fortsætte sin Reise, som ogsaa strax blev hem givet. Kl. 3 i samme Nat gav Napolton Ordre til Opbrud, og steeg nu ligeledes tilhest. Hans Soldater fulgte efter ham med deres Musik og Tambours i i Spidsen. Foran dem kjørte fire Folkkanoner og en prægtig Vogn. Han marscherede af Veien til Grasse, og lod giøre holdt en Lieue fra sk. denne Stad. Nu afsendte han en General, forat udforske Jndvaanernes Sindelag. Han fandt en levende Bevægelse, som dog aldeles i ikke var gunstig for hans Hensigt. Da han nærmede sig, kunde han selv mærke dette. Han holdt det derfor ikke raadeligt at drage ind i Staden; men tog Veien til St. Vallier, idet han ved Porten af Grasse, efterlod sine fire Kanoner og sin prægtige Vegn. - Man troer hans Plan gaaer ud paa at marschere over Castellane, Digne Sisteron og Gap til Grenoble. Men man har mærket, at hans egne Soldater allerede sælge deres Patroner. Ogsaa fandt man Vaaben, og Cocarder i Bivouaqverne, hvoraf man slutter til Desertioner. Fire beskienkede Soldater bleve arresterede, 10 andre bleve tilbage i Grasse. Jkke et eneste Menneske har taget hans Parti. - Denne Begivenhed har kun havt en gunstig Jndflydelse paa Gemytterne i 3 Toulon. Alle Soldater og Jndvaanere give daglig Beviser paa deres i Hengivenhed for Kongen. Orden og Roherske i Staden, og den fuldkomneste Disciplin blandt Soldaterne.
Berlingske Tidende, 1815-03-20
Breve fra Grenoble af 5te d. som Morgenen) melde, at saasnart i Efterretningen om Napoleons Landing var kommen dertil, greb Nationalgarden strax til Vaaben og raabte: "Kongen leve!" De regulaire Tropper viste samme Sindelig, hvorved de af General Marchand tagne Forholdsregler meget begunstiges. Alle Efterretninger fra 1 Marseille melde, at den samme gode Aand for Kongen hersker der. Nationalgarden har forlangt at man strax skal føre den mod de landede Tropper.
Berlingske Tidende, 1815-03-20
En Telegraphefterretning melder i dette Øieblik, at Hs. Kongel. Høihed Monsteur er ankommen til Lyon. Grev Roger de Damas i var indtruffen dertil 12 Timer tidligere. Hs. Kongelige Høihed har fundet Jndvaanerne og Soldaterne i bedste Stemning, og modtaget de meest lovende Beviser paa hengivenhed for Kongen.
Berlingske Tidende, 1815-03-20
Et Brev af 6te d. som Aftenen), som Regieringen har faaet fra Gap, melder, at Bonaparte samme Aften er ankommen til Port, to Lieues fra Sisteron. Hans Hobe bleve stedse mindre, da hans Soldater enten desererede eller bleve tilbage. Den i Departementet commanderende General, Rostollant, har forenet de forskellige Brigadecorps med den lille Garnison i Gap, forat giøre fælleds Sag med Besætningen i Embrun.
Berlingske Tidende, 1815-03-20
Marschal Ney er ankommen fra sin Militairresidents til Paris, forat bede Kongen betroe ham en Sendelse, hvorved han kan vise sin hengivenhed for Hs. Majestæt. Man forsikkrer, at Hr. Marschallen har faaet en udmærket Bestemmelse. - Man troer ikke, at General Bertrand er hos Napoleon, da han for 14 Dage siden ved en fransk Pair lod overrække Hs. Majestæt Troskeboeden. Da Bonaparte var kommen til den franske Kyst lod han strax udsprede to Proclamationer, hvoraf den ene var stillet til Armeen, den anden til det franske Folk. Begge vare daterede fra Antibes, hvor han troede han vilde finde venskabelig Modtagelse, men fandt, til sit Forundring, Stadens Porte lukkede. Det første Arbeide, Medlemmerne af de Deputeredes Kammer ville foretage sig, er at beklæde Kongen med en under nærværende Omstændigheder tilstrækkelig Magt. Paa Præsidenten, Hr. Laines Tale, svarede Kongen: "Det Huses Sindelag, hvis Præsident De er foraarsager mig Glæde. Jeg stoler paa de Deputeredes saavel som paa alle Franskes Troskab. Idag samledes et betydeligt Antal Linietropper og de 12 Legioner af Parises Nationalgarde for Tuilleriernes Slot. Hs. Majestæt Kongen kom frem paa Balconen. 20,000 Tappres Glædeskrig, gav et nyt Beviis paa de Franskes Hengivenhed for deres Konge Samme Følelser deelte en uhyre Mængde Tilskuere. Da Tropperne vare defierde forbi Kongen gav han et Tegn med Haanden, forat tilkiendegive at han vilde tale. Da Alt var stille sagde Hs. Majestæt : General Dessole, General Maison, Jeg er meget tilfreds med Alt, hvad jeg har hørt og seet. Med de Klække, som De commandere, frygter man Intet." Generalerne og Soldaterne svarede: "Kongen leve!
Berlingske Tidende, 1815-03-20
Rygtet siger, at den Flottille, hvorpaa Bonaparte havde indskibe sig, er bleven brændt af de fra Toulon udløbne Fregatter. En engelsk Escadre skal ogsaa have bemægtiget sig Staden Porto=FerrajoMan forsikkrer, at saavel Bonapartes Moder som Søster ikke var underrettede om Expeditionen, og at de overhovedet skulle være meget bedrøvede over dette Foretagende.
Berlingske Tidende, 1815-03-20
J Mayland skal det være uroligt. Kong Jachim er, som man siger trængt frem til Florenz. Han skal have proclameret Jtaliens Uafhængighed, og den 25de Februar underskrevet en Tractat med Bonaparte.
Berlingske Tidende, 1815-03-20
Følgende Dagsbefaling er idag bleven meddeelt alle Armeecorps Soldater, Den Mand, som for ikke lang Tid siden for hele Europas Aasyn fratraadte en Magt, hvoraf han havde gjort saa ulykkeligt Brug, har igjen betraaet transk Grund, den han for stedse burde have flyet. - Hvad er hans Øimed? Borgerkrig; hvad søger han, Forrædere; hvor skulde han vel finde dem maaskee blandt de Soldater, som har saa ofte har bedraget og opoffret, idet han gav deres Tapperhed er falsk Retning; eller i de Familiers Skiød, hvor hans blotte Navn opvækker Skræk - Bonaparte spotter os, naar han troer, at vi vil forlade vor retmæssige og elskede Konge, forat dele en Mands Skjebne der nu ikke er andet end en Eventyrer. Han troer det, den Daare! - Soldater, Den franske Armee er tappper; den vil derfor ogsaa være tro. Lader os altsaa, paa Opfordring af denne Fader for Folket denne værdige Arving af Hendrik den 4des Dyder, samle os undersk Liliernes Banner. Han har selv betegnet Eder de Pligter, J have af opfylde. Han sætter i Eders Spidse en Prinds, som er et Mønstersk for de Franske, og hvis lykkelige Tilbagekomst til vort Fædreneland hard, forjaget Usurpateuren, hvis sidste Haab hans blotte Nærværelse ogsaa nu vil tilintetgiøre. Paris den 8de Marts 1818.
Berlingske Tidende, 1815-03-20
Hertugen af Dalmatien.