JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Paa Bibliotheket gjemmes ogsaa en Samling mexikanske Malerier og Hieoroglypher, som Alex. Humboldt har medbragt. Men især mærkværdige ere de ægyptiske Papyrusroller, der have ligget ved de paa Konstkamret opbevarede Mumier. Man har opviklet dem med største Omhyggelighed, og de ere nu indfattede i Glas og Ramme. - Uden Tvivl eier nu Berlin en af de betydeligste Samlinger af ægyptiske Oldsager i Europa. Den skylder dem General Minutoli, som Kongen af Preussen afkjøbte samme i Aaret 1822 for 22,000 Thl. endskjøndt de kun ere en Deel af de Konstskatte, ham samlede i Ægypten, og som han mistede mange af ved Skibbrud. Førend jeg omtaler hiin Papyrus roller, maa jeg meddele nogle Efterretninger om de ved Konstkamrets Beskrivelse kun løseligen berørte Mumier. Der findes ialt syv fuldstændige, hvoraf to især tildrage sig Opmærksomhed, fordi de selv, saavelsom Kisterne, Hieroglypherne, Overtrækket a. ere saa godt vedligeholdte, som om de for nogle Dage siden vare blevne bisatte. Over Legemerne, der ikke have været halsammerede, men som ere overtrukne med en ætsende, brun, endnu skarpt, harpixagtigt lugtende Materie, seer man de lange, smalle, hvide Bind med stor Nøiagtighed omviklede fra Hovedet til Tæerne. Over samme findes det saakaldte Bissus, et rødagtigt, i det Orangegule spillende Tøi, som ligner farvet Linned, der indhyller den hele Figur. Paa Panden og Brystet er et Segl, hvis Stof er en Figen, hvori man endnu gienkjender Kjærnen. Fra Halsen ned til Fødderne findes et netagtigt Overlæg af den forhen omtalte lyseblaa Emaille, der er ligesom vores. Saaledes ligger Mumien i en ikke stærk indre Kiste, som afbilder Ligets Skikkelse, og baade indvendig og udvendig er aldeles bedækket med Hieroglypher, for det meste af en sort, tuskagtig Farve. Uden paa er Grunden, lyseguul, ligesom lakeret, og det øvre Laag forestiller tydeligen den Dødes Ansigt, Hænder, Fødder a. skjøndt i den ængstelige stive, ægyptiske Stiil. Over den lille Kiste er en stærkere af Figentræ, i Form af et Sengested, uden guul Grund, men fuld af Hieroglypher, som hiin. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Om Grundsætningerne for Retskrivning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
J de Undersøgelser, som til forskjellige Tider have været anstillede og Retskrivning, har man ofte forvexlet de to Spørgsmaale: hvorledes pleier man at skrive?" og hvorledes bør der skrives," Denne Forvexling har ikke sjelden givet Anledning til Stridigheder, i det enkelte Forfattere have forsvaret de af dem optagne formeentlige Forbedringer i Skrivebrugen, som om intet Andet kunde være rigtigt, andre have dadlet disse Forandringer som urigtige, blot fordi de ikke stemte overeens med den vedtagne Skrivebrug. Den Omstændighed, at Ordet Retskrivning tages i flere forskjellige Betydninger, har vel bidraget meest til denne Forvirring, snart forstaaer man nemlig derved overhovedet Valget og Anvendelsen af de Tegn, hvorved Tankerne skriftlig udtrykkes *)," og kan da tale omen god og en slet, en tydelig og en utydelig, en sædvanlig og en usædvanlig, en regelret og en uregelret Retskrivning, om en Retskrivning indrettet efter Udtalen, og een, indrettet efter Etymologien, snart forstaaer man ved Retskrivning den vedtagne Maade at anvende hine Tegn paa, hvilket synes at være Bøghs) og undertiden Petersens Mening, snart betegner Ordet en rigtig (d. c. hensigtsmæssig) Anvendelse *) Rask synes at tage det i denne Mening, hvor han siger: Ogsa i Anvendelsen af de enkelte Bogstaver selv eller i den egentlige Retskrivning foretages idelige Forandringer. Retsskrivningslære pag. 9. Ret Skrift er den Betegnelse, hvori de vedtagne signanda staae fremstillede i de vedtagne Tegn, og Retskrivningslære er den Lære, der foredrager, hvilke disse vedtagne signande og signa ere. Bøghs Retskrivningslære pag. 8.2) F. Ex, i hans Bog om dansk Retskrivning pag. 1. En sadan forfalden Bygning, der trænger til Jstandsættelse, er vor Retskrivning. af disse Tegn, som undertiden hos Raske) og Petersen 27), og desuden hos Bloch ***), Molbech og Dahlerre). J første Tilfælde forstaaer man altsaa ved Retskrivning hvilkensomhelst Skrivemaade, i andet den brugelige, i tredie den bedste. Dog det kunde kun lidet skade, om man og gav flere forskjellige Gienstande eet Navn, naar man dog ligefuldt skjelnede dem: min at ogsaa Tingene selv ere blevne forvexlede, kan sees deraf, at nogle Forfattere, hvis Hensigt di var at fremsætte den sædvanlige Skrivebrug, deri indblandede deres egne Meninger om hvilke Forbedringer der vare at ønske, og at andre, som vilde forbedre Skrivebrugen, blot holdt sig til enkelte Punkter deraf, og derimod med Hensyn til alle andre syntes at forudsætte som afgjort, at Brugen ikke behøvede Forbedring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
J de nyere Tider er man dog temmelig almindeligen bleven opmærksom paa denne Forskjel kun, synes den ikke altid at lagttages, naar man taler om Principerne for Retskrivning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Dersom ved Retskrivning forstaaes hvilkensomhelst Skrivemaade, kan man ikke opstille noget System deraf, fordi Forskjellighederne i Maaden at skrive paa kunne gaae i det Uendelige. Enkelte Skrivemaader kunne fremsættes; men disse have i Almindelighed ingen eller kun en historisk Jnteresse. J Retskrivningslæren for des derfor ikke disses Betragtning, altsaa heller ikke Fremstilling af deres Principer. En Skrivemaade har derimod for hvert enkelt Folk almindelig Jnteresse, og det er den, som det selv har vedtaget at bruge. Ei alene maa man ønske at kjende den, forsaavidt som Alt hvad der angaaer os selv, vækker vor Videlyst; men de Fleste ønske det tillige, fordi de i dette, som i Andet, finde det tjenligst at rette sig eller Skik og Brug. Retskrivning er nemlig intet andet end rigtig Skrift. Retskrivningslære pag. 2, ef. paa 13.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Om dansk Retskrivning pag. 17. **) Dansk Sproglære I pag. 256. "*) Oversigt af den danske Retskrivningslære pag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Man vil allerede have bemærket, at der undertiden til een Sætning hører flere Betingelser, og at disse kunne henføres til forskjellige af disse Klasser; man vil ligeledes bemærke, at man for fuldstændigen at fremstille Brugen, nødvendigviis maa tage Hensyn paa alle de her omtalte Momenter. Hvorledes skulde man f. Ex. bestemme den regelmæssige Brug af ethvert Tegn uden ved Hielp af Udtalen? Hvorledes skulde man bestemme de Tilfælde, i hvilke der skrives de, undtagen efter Etymologien hvorledes Brugen af 4 uden ved Hjelp af det efterfølgende v., altsaa ved det, man kalder Ang logie, Endelig hvorledes kan man henføre den Særegenhed, at af skrives ved f og ikke ved v. til Andet end en blot Vedtægt. *) De fire almindeligen antagne Fundamenter for Retskrivningen ere altsaa fuldkommen gyldige, naar man ved Retskrivning forstaaer den vedtagne Skrivebrug, og de kunne ogsaa kaldes Principer, for den; eftersom de ere dens principia cognoscendi, om end ikke altid dens principia essendi tillige. (Sluttes i næste Nr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Indenlandske Efterretninger. Under 25 Mai 1827 er meddeelt kongl. Confirmation paa en Fundation for Kammeraad og Amtsforvalter Søren Paul's Legat for trængende og værdige Enker af Ringsted Kjøbstad eller Ringsted Amtstue-Distrikt, stiftet af hans Enke Frue Anna Christine Pau, fød Heinemann. Legatets Kapital er 1000 Rbdl. r. Sølv, hvis Renter skulle ved Aarets to Terminer uddeles til en eller to trængende og værdige Enker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Der er nu gjort offentlig Bekjendtgjørelse, om de indkomne Understyttelser, og Beløbet af Kolletter til de ved Jldebranden imellem 1 og 2 April 1826 i Lütjenburg brandlidte Beboere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
De indkomne Pengesummer beløbe sig i alt (efter Fradrag af nogle smaa Udgifter til Porto &c., til 3481 Rbdl. 48 s. Cour. eller 557 Rbdlr. 16 Sk. rede Sølv. Beløbet af det vid Thi beviisligt er det neppe, at den nuerende Udtale først i senere Tider er opkommen, som anføres i Molbechs Retskrivning lære, (foran den danske Haandordbog, paa. 47 Jldebranden, lidte Tab af Løsøre, Klædningsslykker, Redskaber, Korn og Fourage, Kjøbmands vare &c. udgjorde 27688 Rthl. Ovenstaaende Understyttelser bleve den 21 Dec. f. A. fordeelte til de meest trængende blandt de Brandlidte, saaledes at 65 saadanne bleve Deeltagere i Understøttelserne. Desuden ere mange Bidrag in Natura givne, saasom af Klædningsstykker og Fødtvare, fri Kjørsler af Materialier og i flere Maader. (Alt. M. 89)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Den Kongelige Würtembergske Generallieutenant Greve F. W. v. Bismark har nyelig været i Kjøbenhavn, og har under sit Ophold beseet Holmen, Tøihuset, Trekroners Batteri, Kadetakademiet og flere offentlige Militær-Indretninger. Capitainvagtmesteren i Kjøbenhavn, Capitain von Cathala, var af Hans Majestæt Kongen beordret at ledsage General lieutenanten. Han er i Onsdags afreist til Jylland, over Kallundborg, for at overvære Troppemynstringerne, der. Hans Navn er bekjendt saavel i den nyere Krigskunsts Historie, som i Literaturen; og man har forskjellige fortrinlige Militærskrifter fra hans Haand. Hans Forslag til en forandret Kavallerie-Exercits og Forbedringer i Kavalleriets Felttjeneste ere ogsaa foren stor Deel antagne i Danmark, ef. Kongl. Parolbefaling af 14 Jan. 1828. (Allg. Mil Zeit. Nr. 30.) Det er især for at overvære Kavalleriets Manøvrer efter disse nye Regler og Forandringer, at det allernaadigst har behaget H. M. Kongen at lade Generallieutenanten indbyde til at foretage Reisen hertil. (C. Kjøbenhavnspost Nr. 45.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Blandede Efterretninger. Nederlandene har havt en Artillerieskole i delst den skal forandres til et Militærakademie, og forlægges til Breda, og der i dette Aar bringes istand. Kadetternes Antal er bestemt til 308, alle fødte i Kongeriget, og af 14 til 18. Aars Alder. Kursus er bestemt til 4 Aar. Hvor der i to eller flere Aar har nydt Underviisning i Stiftelsen bliver derved pligtig at tjene Staten i ti Aar. (Allg. Mill. Zeit. Nr. 20) Et Reglement er udstædt for dette nye Militærakademie i Breda, bestaaende af 311 Artikler. Akademiet har 7 Professorer i Mathematiken, en Jngeniør for Vandvæsenet; 4 Professorer i det nederlandske Sprog og sammes Literatur, to i den franske Literatur og Sproget, Professorer for det tyske og det engelske Sprog, en Arkitect, 3 Professorer i Tegnekonsten, en Bibliothekar, en Modellør, en Professor i Form dannelsen, en Professor i Gymnastikken, Fægte og Dandsemestere og to Svømmelærere. (Allg. Mil. 3. 27.) Gibraltars Fæstningsværker ere nyeligen istandsatte. De ere opførte af store hvidagtige Stene, som have en overordentlig Haardhed, og Udseende samt Politur af Marmor. Det manriske Slot, som behærsker Staden, og som er 5 til 600 Aar gammelt, er gandske bygt af Muursteen. Det bærer endnu Spor af den Beleiring, som General Elliot med 6000 Mand i tre hele Aar udholdt mod franske og spanske forenede Armeer og Floder. Nu tjener det til Fængsler. Fæstningsværkerne har for nærværende Tid omtrent 600 Kanoner; i Tilfælde af en Beleiring kan man anbringe indtil 900 i Batterierne. (ibid. 30.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Den franske Kolonie ved Senegal. De engelske Tidender meldte i Slutningen af forrige Aar, at den brittiske Regjering havde fattet den Beslutning, at ville forlade den kostbare og usunde Kolonie Sierra-Leone; og at Oberstlieutenant Denham var overdragen, paa nye at undersøge de africanske Kyster, og finde et mere passende Sted til en nye Kolonies Anlæg. Den Fernando-Poved Jndløbet i BeninsBugten er skildret som et saadant Sted, og hvor de, største Fordeele forene sig. J de engelske Tidsskrifter hvor der gjøres de skrækkeligste Skildringer af den Dødelighed, som hersker i SierraLeona, og om alle de Onder som hjemsøge denne Kolonie, bliver ogsaa bemærket, at de af andre europæiske Magter paa de africanske Kyster anlagte Plantesteder befinde sig i endnu sørgeligere Stilling, og at især Frankrig skulde handle vel i at forlade Kolonien Senegal. De følgende statistiske Data, som ere uddragne af de til Sø ministeriet indgivne Beretninger, vise Sagen fra en anden Synspunkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Den franske Kolonie ved Senegal bestaaer af flere smaa Øer, og nogle smaa Strækninger af Land paa det Afrikanske Fastland. Den kan betragtes som deelt i to Hoveddeele. Den første indbefatter Øen St. Louis, og de nærliggende Øer Balaghe, Safal og Gheber, de forskjellige ved Floden anlagte Plantesteder, de Handels pladse, hvor Gummi-Jndkjøb skeer, og den Deel af Kysten, som ligger imellem Cap. Blance og Jof=Bugten. Til det andet Distrikt hører Den Goree, og den hele Kyst fra Jof-Bugten indtil de Punkter hvorhen den franske HandelsForbindelse med Synden, nemlig med Comptoiret i Albrida kan strække sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Øen Saint-Louis, Hovedsædet for den franske Colonisation paa den africanske Kyst, er en af Senegalfloden dannet Sandbanke, hvis Frastand fra Havet varierer fra 3 til 5 franske Mile, saasom Flodens Munding er foranderlig. Øen ligger under 160048 nordlig Brede, og 180636 østlig Længde (Parisisk Meridian,) 750 franske Mile fra Brest Dens Længde fra Nord til Syd er 2300 Meter, til en Middel-Brede af 180 Meter. Dens vestlige Kyst ved Flodens bredeste og dybeste Arm er let tilkommelig for Skibe. Ved dens østlige Kyst ere Jndløbene i Øen mere udvidede. Den sydlige Deel ender sig i en Banke, der udstrækker sig i Floden; den nordlige Deel danner i sin Forlængelse en smal Fjord, som ved lavt Vande er næsten tør, og staaer i Forbindelse, paa en Brede af 1180 Meter, med BopNekjor, den sydlige Spidse af Øen Thionk. Øen St. Louis er i vore Dage opdyrkelig, fundere end før, og nu gandske befriet for de mange Rodskudstræer, hvormed den forhen har været bedækt. Svenske Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Staden Saint-Louis, paa Øen af samme Navn. Den har 217 Huse af Teglsteen, og 1777. Straahytter; kun faa have to Etagers Høide. Gaderne ere temmeligen ligeløbende. De offentlige Bygninger ere Regjeringens Bolig, Casernerne, og Hospitalet. En apostolisk Præfect boer i Staden; som ogsaa er Sæde for to Retter, en Underret og en Appellationsret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Øen Balaghe ligger inden for St. Louis, og er noget større, en Deel af samme er uopdyrket; i den anden Deel dyrker man Hirse og Bomuld. - Den Safal er omtrent af samme Beskaffenhed. - Den Gheber er liden, af rund Figur, og ikke synderlig skikket til Cultur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Kjøbenhavns Børs, d. 6 Juni 1828. Hamburg 2 M. Species 219. (Sluttes i næste Nummer.)a vista 216.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Specier solgtes til 13 Rbmk. 2 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Nationalbank Obligationer Rbd. Sedl. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 3/4 102 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier, 51 3/4 52 Rbs. Tegn. 837 84 Rbd. Sedl. ved Hambro & Søn 105 1/2 i Banco. 111 3/4 112 Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Rettelser. - Rbd. r. S. i Banco. i Banco. i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 68 1/258 3/4 L. Sterl. J No. 45 S. 706 L. 15 Calo I. Co losse. S. 708 L. 16 nedenfra i men l. men.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-10
Skilder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-10
Jndenlandske Efterretninger. Hans Majestæt Kongen, som afreiste i Torsdags Morges Kl. 5 herfra, ankom samme Dags Middag Kl. 12 1/2 til Callundborg. Hans Majestæt gik strax uden Ophold ombord paa det kongelige Dampskib Mercurius, paa hvilket Hans Majestæt ankom til Aarhuus samme Dags Eftermiddag Kl. 7 1/2, uagtet Dampskibet paa Overfarten havde havt et temmeligt haardt Veir. Hans Majestæt var i allerbedste Velgaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-10
Fra Aarhuus beskrives den Jubel, hvormed Kongen imodtoges. Alle Skibene i Havnen vare pyntede med Flag og Vimpler, og nogles Master og Ræer fyldte med smykkede Matroser, der, under Kanonskud fra Havnebatteriet, og Skolebakken, i Forening med de paa Strandbredden Forsamlede, opløftede et tusindstemmig Fryderaab for Frederik, Folkets Fader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-10
Det er ganske mærkeligt, at det havde regnet den hele Eftermiddag, men ligesom Hans Majestæt kom udenfor Mindehovedet, begyndte Solen at skinne, og kort efter Allerhøistsamme var kommen ind i Sin Gaard, begyndte det igjen at regne. Gaderne som Kongen passerede vare bestrøede med Blomster; adskillige Huse behængte med Krandse og Guirlander; paa Torvet en Æreport opreist, hvor unge Piger modtoge Hs. Majestæt. Byen var om Aftenen illumineret, og Transparenter og Jnskrivter saaes. A. Av. 86.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-10
J Torsdags forrige Uge indtraf det synderlige Tilfælde, at en af Stubmøllerne paa Volden, den anden fra Østerport ud til Grønlandsgaden, styrtede ned af Voldbakken og søndersplittedes. Heldigviis kom ingen Mennesker til Skade herved, hvilket meget let kunde have været Tilfældet, saa meget mere som Grønningen ved den neden under liggende Reberbane, ofte tjener til Legeplads for Børn. En Svend, som var i Møllen, blev, ved at være imellem endeel Meelsække, frelst fra Beskadigelse. Tilaldet er ene foranlediget ved Møllens Brøstfeldighed, da den i stille Veir styrtede i det man vilde dreie den. (Khavns. Post 46.) Man veed at denne samme Mølle blev 1779, da Krudtaarnet sprang, ogsaa sprængt i Luften, og at en Mand der endnu lever, 72 Aar gammel, og nu er Betjent ved Stadens Brændemagazin blev dit ved ogsaa kastet ud af sin Seng, men kom deruden synderlig Skade. Den ved sin Beliggenhed saa behagelige Ladegaardsvei bliver alt mere og mere forskjønnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-10
Allerede i Fjor er Aaen, som løber langs med samme, bleven opmuddret, og derpaa ved Bredden beplantet med Træer. J denne Tid bliver den heel brolagt. Tilforn har man ikke kunnet komme over Aaen, uden paa en lang Omvei; men nu skal der, ligeover for Ladegaarden, anlægges en Bro, som baade Kjørende, Ridende og Gaaende kunne passere over. Jndtil videre er der henlagt en Flydebro. Saaledes bliver der en Forbindelse imellem Jorderne paa begge Sider af Aar, især med Blaagaardsjorderne, som for son Tid siden ere blevne solgte til Private Ved Blaagaard bygges et nyt Morskabstheater for Hr. Petolettis Regning. Om Grundsætningerne for Retskrivning. (Sluttet.) Forstaaer man ved Retskrivning den rigtigste d. c. den hensigtsmæssigste Anvendelse af Bogstaver til at betegne Talen, saa bliver til en praktisk (eller, om man vil, pragmatisk) Disciplin. En saadan maa have en Grundsætning, af hvilke dens særskilte Regler eller Forskrifter kunne udledes, vel ikke altid umiddelbart, men dog ved Hielp af de dertil hørende theoretiske Sætninger. En saadan Grundsætning maa for Retskrivningen fastsættes efter dens Hensigt, og da denne er, ved Skrift-Tegn at vække Forestillinger om visse Dele af Talen, Tid og deres Modificationer, bliver den Retstivning den bedste, som med største Lethed og Silkehed vækker disse Forestillinger, eller som er forstaaeligst. Vi kunne saaledes som første Grundsætning for Retskrivning eller foren hensigtsmæssig Skrivebrug fastsætte: Skriv saa forstaaeligt som mueligt. Denne Sætning er og almindeligen antaget som rigtig, og man har kun gjort Jndvendinger mod dens Anvendelighed. Seminariilærer Petersen siger: "Hvorledes jeg af hin Regel skriv saaledes, at Andre kunne forstaae dig!") skal kunne udlede, om denne eller hin Skrive made er den rigtige, er vanskeligt at fatte og Pastor Børresen: "J Grunden er Forstaae lighed jo Maalet for al Retskrivning. men den kan dog ikke være det ledende Princip, da Spørgsmaalet just er, hvorved Forstaaeligheden befordres. 4) Men disse Paastande ere, synes mig, ikke understøttede ved tilstrækkelige Grunde; thi den nys anførte, som ogsaa findes omtrent ligedan hos Petersen, forekommer mig at sige netop det Modsatte af hvad den skulde. Naar nemlig Spørgsmaalet er, hvorved Forstaaelighed befordres, maa man jo i ethvert Tilfælde, hvor man har at vælge mellem to Skrivemaader, spørge: hvilken er den forstaaeligste, og derefter afgjøre sit Valg, og saaledes bliver jo netop Forstaae ligheden det ledende Princip. Jkke heller har man, saavidt jeg veed, viist noget Urigtigt i Blochs, Molbechs og Dahls Fremgangsmaade, naar de af Forstaaeligheden udlede Retskrivnings Reglerne.), eller i de Grunde hvormed jeg i Freia (Statsvennen) af 10 Dec. 1825 har søgt at bevise at den Regel: "Skriv saa forstaaeligt som mueligt!" bør være øverste Grundsætning for Retskrivningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-10
Den vægtigste Grund imod Forstaaeligheden som Princip for Retskrivningen, er vel den, at flere Skrivemaader kunne være ligge forstaaelige. Dersom det forholder sig saa, følger deraf ikkun, at flere Skrivemaader kunne være rigtige, hvilket man gjerne kan inddrømme, (f. Ex. melde og mælde o. fl.) Men i de allerfleste Tilfælde er det ikke saaledes. Af Skrivemaaderne gjøre, giøre og gjøre, hvilke Petersen anfører som Exempler, er unægtelig den sidste mindst forstaaelig; thi da man er vant til at see Ordet skrevet paa een af de første Maader, falder man i første Øjeblik ikke paa, at gøre skal betyde det Samme; men man maa først betænke sig, 1) Om dansk Retskrivning pag. 26.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-10
Dahls Oversigt over Retskrivningslæren p. 13. - Rask Retskrivningslære p. 249.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-10
Naar forskjellige Ord skrives paa een og samme Maade (f. Ex. Leer), er Skrivebrugens Iagttagelse ikke tilstrækkelig til Forstaaelighed. Letydigheden er ofte ikke let at afhielpe; thi naar man indførte en ny Betegningsmaade forden ene Ord, vilde den let ved sin Usædvanlighed blive utydelig, (som om man f. Ex. skrev Leer, i Betydningen argilla.) Undertiden kan man tilvejebringe Tydelighed ved ei egentlig at forandre Skrivebrugen, men at tilføje et Bitegn, naar man f. Ex. skriver Leer i Betydningen, fulces.) J mange andre Tilfælde maa man afhielpe Tvetydigheden ved Conterten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-10
Ved at lagttage det Anførte kan man skrive forstaaeligt for dem, som allerede have Øvelse i at læse; men for dem, som lære at læse, kunde Meget være lettere, om Skrivebrugen var anderledes. Jo længere det varer, inden man kan abstrahere Reglerne for Forholdet mellem Lyd og Betegning, desto vanskeligere lærer man at læse færdigt, desto mindre forstaaeligt er det Skrevne for den Uovede. Det kunde altsaa have været at ønske, at vort Skrive-System havde været simplere, end det er, saaledes som f. Ex. det italienske er. Om det nu kan nytte at forandre det, er et stort Spørgsmaal 2); men vist er det, at Jntet kan ansees som en Forbedring deri, som ikke tjener til at gjøre det simplere eller mere conseqvent. **)