Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-19
Nyeste Post-Efterretninger. J den sidste Skrivelse, som man har fra London, af 11te Januar hedder det: at de nye Efterretninger, som ere ankomne dertil fra St. Petersborg, lyde meget krigeriske. Bladet Times omtaler endog det Rygte: at hans Majestæt den Russiske Keiser skal have tilbudt Kongen af Würtemberg at tage Commanden over den Polske Armee i Tilfælde af, at en Krig bryder ud mod Tyrkerne. – Tyrkerne udvise ikke heller paa deres Side noget fredeligt Forhold. Da et Tyrkisk Corps var marscheret i Valachiet tilbage til Doneu saa troede man, at de vilde rømme Fyrstendømmerne, men siden har den daglige Ankomst af nye Tropper beviist det modsatte. De Asiatiske Tropper begaae de største Excesser. De rive Klæderne af Kroppen paa de ulykkelige Bønder og jage dem ind i Skovene, hvor de paa en eiendig Maade maae omkomme og 2000 Tyrker, som marscherede fra Silistrig til Donau antændte, et Kloster paa Veien, hvori de Geistlige, som opholdt sig deri, bleve levende opbrændte. Bedre lyde ikke Efterretningerne om Tyrkernes Forhold paa Cypern, som naae til den 26de November og som læses i Bladet Spectateur oriental, hvilket dog udkommer i Smyrna selv. Den Tyrkiske Po bel i Larnika er opstaaet mod de Christne. En Erkebiskop 5 Biskopper og 36 Græske Papas ere blevne henrettede paa Øen; alle de Grækere, som boede i Larnika ere blevne myrdede og det er umueligt at kunne angive deres Antal. Den Spanske Consul, en Græker af Religion; men som i 36 Aar er bleven erkiendt som denne Nations Agent paa Cypern, er bleven halshugget. Den Franske Con ful Herr Mechan havde det Mod at forunde enDeel flygtende Grækere et Tilflugtsted i sit Huus og at nægte den stormende Pøbel at udlevere dem til den. Nu førte Tyrkerne Kanoner op og truede at skyde Portene ind; men den modige Mechginvedblev at afslaae Opfordringen. Consulathuset var nu i største Fare og var udsat for at blive indtaget med Magt, da Natten kom paa og opsatte Angrebet saa længe. Men midt om Natten lode sig pludselig 40 Græske Skibe see for Jndgangen af Rheden. Nu forandrede heele Scenen sig, Tyrkerne toge Flugten til Biergene, og den Fransk Consul overleverede de Grækere, som han med sit eget Livs Fare havde reddet, til deres Brødre. Uagtet disse Efterretninger vedbliver dog den Østerrigske Jagttager at melde fra Constantinopel: at det der paa enkelte Excesser nær, som strax bleve straffede, er meget roeligt, og at man maae forundre sig over, at den Tyrkiske Regiering kan holde saa stor Orden i Hovedstaden, da der idelig ankomme Efterretning er dertil om de nye Grusomheder, som Grækerne begaae imod de Tyrker, som falde i deres Hænder, saa at Menneskevennen ved en borgerlig Krig imellem to ligefantiske Nationer kan naturligviis ikke have noget andet Ønske end at der snart maae komme en Ende derpaa (det er fandt; men kun paa den Maade, at alle christelige Magter forlange af Tyrkerne, at de indrømme visse Provindser til deres christelige Undersaattere, hvor de kunne leve allene for sig og sikkre for al Mishandling om de endog skulle erkiende Portens Høihed; thi paa anden Maade bliver der ikke Ende paa Grusomhederne, som den daglige Erfaring lærer). Det skal virkelig være sandt, at Janitscharerne havde en Oprørsplan ifinde den 28de November og at de kun bleve beroeligede ved at uddeele mange Penge iblandt dem. Ogsaa melde andre Efterretninger fra Constantinopel af 11te December, at endskiøndt Roligheden i denne Hovedstad er saa temmelig tilveiebragt, saa vrimle dog alle Gader af bevæbnede Muselmænd. Porten har vel ladet bekiendtgiøre, at den Persiske Schach misbilliger Krigen; men dog troer man ikke ret derpaa i Constantinopel, da Perserne ifølge de nyeste Efterretninger af 26de November endnu stode i Leier ved Kars og Erzerum. - De christelige Biergbeboere i Egnen ved Trapezunt have gjort Opstand, imod Paschaen, da de have erklæret, at de ikke ville betale den aarlige Skat, som er paalagt de Christne. 78000 Mand have sat sig i Marsch og beleire Staden Trapezunt.