JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-30
paa Mandag udkommer en Extra-Avis. General-Regnskab for Thisted Amts Sparekasse fra 1ste Januar til December Maaneds Udgang 1835.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-30
Jndtægt. Capital. r. Sølv S. og Tegn. Efter forrige Aars Regnskab paa Jn Rbd. s. Rbd. S. teressenternes Conti. 11769. 15. 3505. 54 1/8.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-30
J dette Aar er indskudt . . .
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-30
Sparekassens Fond, efter forrige Aars Regnskab: og for i dette Aar af satte Contra bøger. 2. 80. - - Renter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-30
Af de i den Kongelige Kasse indestaaende Capitaler er vævet: Rbd. s. Rbd. s.a. til ubestemte Tider. b. i 11 Juni Term. 1835. 291. 95. 87. 48. c. i 11 Decbr. -
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-30
Udgift. Af Kassen er i dette Aar udbetalt, r. Sølv S. og T. A. Til Jnteressenterne: a. Capital . . . 2252. 38. 83111 1/2 b. Renter. til ubestemte Tider. 13. 44. 1. 42. 11te Juni 1835. 20. 84. 19. 12. - 11te Decbr. - 16. 58. 11. 24. B. For selve Sparekassens Regning: for Trykning af 1834 Aars Regnskab: 8.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-30
J Kassens Bøger staaer endnu antegnet til nærmere Udtælling, Paa Jnteressenternes Conti . . . . . Rbd. s. Rbd. s a. Capital . . . 10492. 6. 2808. 34 b. Renter for 11te Juni Termin 1835. . . 191. 38. 46. 59 c. 11te Decbr. 173. 76. 41. 57. Paa selve Sparekassens Conto. Overskud af Renter og for af satte Contrabøger efter Afdrag af det under ovenstaaende, B. anførte . . . . . 743 82. 135. 39. Rbd. s Rbd. 6.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-01
No. 13. Ao. 1836. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Alvaviv og Avertissementidende, eller: Den nordrimbrilke Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Mandagen den 14 Februar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-01
Fædrelandet. De i Urolighederne paa St. Croix implicerede Personer ere bragte ombord paa vort der stationerede Krigskib for at bringes herhjem til Undersøgelse og Straf. (H. C.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-01
For kort Tid siden blev Nr. 3 af Eckernforde Wochenblatt lagt under Beslag for en Artikkel om Trykkefriheden, og nu er det samme igjen Tilfældet med No. 6, saa at det nu gaaer temmelig ofte paa. (N. 3t.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-01
"Det er vitterligt - hedder det i Hp. Avis af 19de ds. - at Proprietair Hansen har lidt et betydeligt Tab ved den sandsynlig ved Riddingshaand anstiftede Brand som nylig lagde hans Gaard i Aske, ikke at tale om de Besværligheder, Ærgrelser og Chikaner hvormed han har været forfulgt i Anledning af hans, enhver Landmand bekjendt, grundede Besværinger over Veivæsenet. Denne Sag har nu varet over et Aar, og vil sandsynligviis endnu kunne udhales i 3 a 4. Naar Manden har Kraft til at holde Sagen ud, kan der ingen Tvivl være om, at han jo et istand til at fremdrage Oplysninger, der ville bære gavnlige Følger for Landmanden. Men skal han, paa Mangel af Kraft, den han nu ikke besidder, bukke nuder, da vil dette Gode udeblive, og hvad endnu værre er, en saadan Mangel paa Deeltagelse vil for Eftertiden afskrække enhver Mand fra at paatale Uordener ved offentlige Bestyrelser. Enhver der ikke er blind kan tage og føle paa, at den hele Fremfærd, som er brugt imod ham, alene har havt til Hensigt at ødelægge ham og underkne Sandheden. - (Opfordringen der er underskrevet: J. Madsen og A. Knudsen, slutter med Anmodning om ved Pengebidrag at staae Hansen bi til hans (Aarh. Av.) Sags Fremme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-01
Efter Landemodes=Acterne vare i Aaret 1835. i Aarhuus Stift alene 166 Kirker, hvis Eiere deels bleve saasøgte, deels truede med Sags Anlæg for Forsømmelse af den nødtørftige Jstandsættelse af de paa disse Kirker udsatte Mangler (Ah. Av.) og Brøst. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-01
Erfarne Fiskere her i Fjorden, angive som Aarsag til at Aalen i denne Tid driver deels død og deels levende op, og fanges i stor Mængde, at være følgende: Denne Fiskeart søger nemlig i Almindelighed sin Føde der, hvor Strømsætningen løber stærkest, og skyder og mod Overfladen af Vandet. Naar det nu har blæst hæftig af Sønden og Sydvest, Vandet er i Oprør og Vinden hurtig løber og paa Nordvest og Nord med Frostveir og Riim, bliver Aalen, som liggeni Vandfladen og ikke taaler den ringeste Kulde grad strax angreben deraf, og har ikke Kraft til at skyde ned til Bunds, men kreperer deels og deels drives af Vinden og Strømmen i en halv afmægtig Tilstand paa Landet, og i Almindelig hed ligger ogsaa Aalen med Hovedet og Halen, nedad og med Midten op i Vandfladen, hvor den naturligviis yderlig let fanges. En Fisker fra Morsøe fangede saaledes forgangen Morgen i faa Timer 18 Snese af de bedste og fedeste Aal.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-01
Jndsendt.) Jndsenderen heraf, der med Opmærksomhed har læst, saavel hvad de respective Repræsentantere for Handelstanden i Aalborg har skrevet, som hvad der er anført af Hr. Agent Welcker fra Elberfeld og hans Antagonist i No. 14 af Aarhuus Avis, har endnu fundet sig foranlediget til at henvende sig med følgende Linier til Hr. Agent Welcker: J Følge Jndsenderens Formening, kan ikke Hr. Welcker kalde de ovennævnte Repræsentanteres Anke om de saakaldte Prøveryttere, ubeføiet, thi de have vistnok til deres Medborgeres og enhver tænkende Mands Tilfredshed, som Handelstandens Repræsentantere, søgt at opklare og berigtige Anskuelsen om en Sag, der i denne Tid har været ventileret i Stændernes Forsamling, og er af Vigtighed for de Handlende; thi naar alle de saakaldte Handelsagentere, som Hr. Welcker paastaaer, kun handlede en gros og i større Partier, saa kunne det være gavnlig; men da man paastaaer at flere af dem, ikke allene reise omkring paa Landet og sælge i Stykke og Alenviis, men endog i Stæderne selv sælge til Jkke-Handelsberettigede en detail – saa maae dette jo absolut være i høieste Grad til Præjudice for Kjøbmanden, der maae bestille sine Vahre fra Udlandet, og af en Uberettiget, nu maae see sig undersolgt paa sit eget Hjemsted. Hvad Navnet Prøverytter angaaer, da er dette ingenlunde et Øgenavn, men en almindelig Benævnelse paa de med Vareprøver, omreisende Handelsagentere, og skjøndt Hr. Welcker paastaaer, at de ikke ere Ryttere, saa ere dog mange ridende, og det er da saameget mere uhældigt for dem, hvis de skulle blive Græsryttere. Hvad Kræmmere og Høkere, som Hr. Welcker paastaaer at flere af vore Kjøbmænd ere, angaaer; da er dette vist ogsaa Tilfældet i Elberfeld, og at man jo ogsaa kunne beskylde de store Handelshuse, der for at nedlade sig til at drive Kræmmerie her i vort ringe Danmark, viser sig af det Foregaaende. Dog Gud bevares, vi besidde for megen Levemaade til at nære en saa fornærmende Tanke, Naar Hr. Welcker, fremdeles taler om "Egoisme," da troer jeg, at det ville være vanskeligt at finde den i en høiere Grad, end just hos de fra Elberfeld udsendte Handelsagentere; thi hvilken Paastand kan være mere egoistisk end den, at intetsteds i Verden findes bedre Lærredsvahre, Baand, Snore, Kniplinger, Bomuldstøier, Silkevahre og d. l. end i Elberfeld; Hr. Welcker glemmer nok, at saavel de engelske, som russiske og franske Handelsartikler af denne Gen dre, fuldkommen concurere med de elberfeldske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-01
Hvad Hr. Welcker forstaaer ved Udtrykkene "at de danske Handlende holde mange Sager, langt dyrere end vi, derfor søger man os, vides ikke, hvis han ikke derved forstaaer, at Jkke handlende og Uberettigede kjøbe af ham, er det ikke godt at fatte. At vore Handlende, naar de kjøbe i Partier fra Elberfeld, Lübeck, og andre Steder, maae tage deres Avance ved Udsalget for at kunne leve, er naturligt. Vi komme nu til en Punct, som desværre gjør saavel Hr. Welckers pretenderede fine Levemaade, som Forstand og Klogskab kun liden Ære, jeg mener nemlig den arrogante Paastand: "at mange af de saakaldte mindre Kjøbmænd leve alene ved Gud og ved os, om ikke Alle;" Hr. Welcker synes ikke at vide, at vi i enhver Henseende blot kunne betragte Elberfeld, som en høist ubetydelig Plet i det preussiske Monarkie, og at en stor Deel af de Handelshuse, som Hr. Welcker meddeler en saa stor Eloge, ere os her oppe i Jylland tildeels ubekjendte, fordi at vore Handlende finde bedre deres Regning ved at forskrive deres Vahre, fra andre Steder. At der blandt vore Kjøbmænd gives enkelte Jndividuer, der ikke kunne skrive ortographisk dansk eller tydsk er Sandhed, men dette er Tilfældet blandt Handelsstanden i alle Egne, og vist ogsaa i Elberfeld, thi i ethvert Land gives Parvenus af den lavere Klasse, der ved gunstige Conjucturer, et lyst Hoved og Speculationsaand have uden at have nydt en dannet Opdragelse, opsvinget sig til betydelige Kjøbmænd, at disse ikke kunne fremsætte deres Tanker i en ortographisk Stiil er oftere Tilfældet, men derfor kan, man ikke nægte dem sin Agtelse, naar de forResten ere brave og virksomme Mænd; hvormange tydske Handlende gives der desuden ikke, der ikke kunne skrive correct tydsk, og dansk kunne de i Almindelighed slet ikke, Hvad det Tab angaaer, som de Handlende i Elberfeld skulle have lidt ved at 5 Kjøbmænd i Aalborg have declareret deres Uformuenhed til at betale, da kan dette Tab ikke have været synderlig stort, da det var Handlende af mindre Betydenhed, der maaskee ikke engang have staaet i Connexion med de Elberfeldske Huse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-01
Fremdeles har Handelstanden i Aalborg havt at kjempe med flere Møisommeligheder, Tab og uhældige Conjucturer, saasom Sildefiskeri ernes Forfald i Liimfjorden o. s. v., saa at det er beundringsværdigt, at Aalborg blandt dens Handlende tæller saamange solide Huse, og at kun ovennævnte mindre Handlende som Hr. Welcker anfører, for Øieblikket havde standset med Betalingen. - For øvrigt vil Jndsen, deren raade Hr. Welcker, da denne selv tilstaaer at Danmark er et gjestfrit Land, hvor hans Huus har knyttet behagelige Connerioner, ikke at glemme hvad han skylder den Gjestfrihed dets Beboere ydede ham, thi vel ere vi allerede saa vandte til de Pralerier og den Ringeagt man ofte Daraussen bey mir søger at vise os Danske, at hans Forhold ikke længere forundrer os, men vi besidde foruden Aandens Vaaben, ogsaa adskillige andre talende Argumenter, der let kunne blive anvendt mod ham hvis han oftere besjællet af den samme Beskedenhed, skulle ville lykkeliggjøre Landet med sin kjerkomne Nærværelse! Thisted, den 31te Januar 1835.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-01
AVERTISSEMENTS. Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver Onsdagen den 17de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, afholdt offentlig Auction over det Tømmermand Christen Nørgaard tilhørende, ved denne Byes Mellembom under Brand-No. 95 beliggende Sted med Tilliggende. - Auctionen holdes selve Stedet, der ved denne Auction agtes absolut bortsolgt. Thisted, den 30te Januar 1836. Lutzhøft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-03
No. 14. Ao. 1836. TIIISTED Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsaviv og Avertissemenvildende, eller: Den nordcimbriske Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 3de Februar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-03
Politiske Nyheder. Engeland. Bladet Times MadriderCorrespondent melder at et Brev fra Don Carlos til hans Beslægtede er bleven opfanget, hvori han taler om Tilstædeværelsen af en russisk Agent i hans Hovedqvarteer, men som dog ikke har været at bevæge til at vise sig i officiel Dragt. Øiemedet med denne Agents Sendelse, skal være at tilbyde Don Carlos russisk Hielp mod Aftrædelse af de baleariske Øer til Rusland. Fornævnte Blad meddeler ogsaa følgende Beretning om de fortsatte Rustninger til den brittiske Hielpelegion: "Da den Tidspunct nærmer sig, hvori General Evans skal begynde sine Operationer, saa hersker her i London og i de øvrige Depots den største Virksomhed, for at forsyne Legionen med alt det Nødvendige. Dampskibet Royal Tar, som den 22de Januar ville afseile til Santander, medtager flere Officerer og 40 Heste, et andet Skib, som Dagen derpaa skulle afgaae, medbringer 150 Jnfanteri ster og en stor Mængde Klædningsstykker. Skibet "Sara afgaaer til Corunna med 12,000 Geværer, og med et andet Skib ere 5000 Fade Krudt sendte til Barcelona. General Evans har nu 8500 Md. i Marken, men det hele brittiske Troppecorps i Spanien beløber sig til 10,000 Md. Divisionen bestaaer af 5 Generaler, 6 Oberster, 23 Oberstlieutenanter, 37 Majorer, 1 Artilleriecorps, 2 Cavallerieregimenter, 1 Jægerregiment og 10 Jnfanterieregimenter." Det ministerielle Blad Courier melder følgende: "Vi have læst Breve fra Danmark, hvilke berette, at der skeer betydelige Opkjøb for engelsk Regning, og at man til Foraaret venter en engelsk Flaade i Oster søen. Disse Efterretninger stemme fuldkommen overeens med Rustningerne i de russiske Havne, hvor alle Forter og Fæstninger ved Østersøen blive forstærkede og armerede. J Særdeleshed bliver der i Abo- og paa andre Puncter i Finland og Estland, Batterier oprettede." Parlamentets Aabning vil finde Sted den 4de Februar, og saavel de Liberale, som de Torryes ruste sig til den forestaaende Kamp, man troer imidlertid, at de Sidste ville i den tilstundende Parlaments session følge et meere moderat System. O'Connell reiser endnu bestandig omkring i Jrland, og hans Thema i alle de Taler han holder paa de forskjellige Steder i Jrland, er at man maae understytte Ministeriet - Fra de engelske Handlende i China er indløben en Petition til Kongen, som viser hvilke Vanskeligheder, Drillerier, og uværdig Behandling de ere udsatte for af de chinesiske Embedsmænd, og det bemærkes at Lord Napier har været den eneste Britte, som har ført en passende Tone mod den chinesiske Betlerstolthed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-03
De sidste Efterretninger fra Lissabon melde intet Nyt om de Cortes Forhandlinger, mærkværdig er den nye Finantsministers Erklæring, at han ved Overtagelsen af hans Ministerium har fundet Skatkammeret gandske udtømt, i de nordlige portugisiske Provindser havde to bekjendte Miguellister Visconde Pesguera og Bandeanføreren Calhajeur opvakt megen Urolighed, man havde fendt en Bataillon Cacadores derhen, og den Første skal være fangen. Ogsaa til Setuval maatte paa Grund af de yppige Mord i den derværende Egn, Tropper (H. N. Zeit.) skikkes hen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-03
Blandinger. Man har Efterretning fra den Opdagelses-Expedition, som under Anførsel af Dr. Smith, fra det gode Haabs Forbjerg af et trængt ind i det Jndre af Africa. De Reisende vare blevne modtagne af Høvdingen Mahsillicotz med den største Forekommenhed, og samme havde yttret den Hensigt, at sende sin første Raadgiver til Gouverneuren paa Cap, for at afslutte en Tractat, med de Hvide. Dr. Smith var trængt 2 Grader, fremad mod Østen, hans Samlinger havde betydelig formeret sig. Han havde udfundet det Punct, hvor Vandene deele sig ad, og opdaget Kilden til alle de Strømme, som flyde i sydlig og østlig Retning. Fra Toppen af en høi Bjergkjæde, ved hvilken Expeditionen var vendt om havde man kundet see 60 engelske Mile mod Østen over Landet Dagen efter Brevets Afgang ville Expeditionen igjen bryde op imod Norden, og haabede snart at naae Vendekredsene.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-03
Der skrives fra Genua under 12te Januar at den engelske Station i Middelhavet betydelig for stærkes, og at der i Malta herskede megen Virksomhed, og de i Havnen liggende Krigskibe vare alle provianterede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-03
Den 28de Januar stode i Hamburg Byg noteret til 46 a 51 Rdr.; dansk Havre til 24 a 28 Rde. Cour. pr. Læst. Holsteensk Vintersmør til 32 Rdr. pr. Tønde. (Nene Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-03
Indenlandsk. Provindsialstænderne i Roeskilde. Nr. 49. 50, 51 og 52 af Stændernes Tidende in beholder Sagen angaaende Udkastet til en Forordne om nærmere Bestemmelser angaaende den Selvet erbønder hjemlede Testationsfrihed, eller den Frihed, hvorved Selveierbønder i Danmark tilstaaes Frihed at anordne og fastsætte, hvorledes det efter erderes Død skal forholdes med hans Gaard og dertil hørende Besætning, hvem af hans Børn eller andre Arvinger den skal tilfalde i Følge Forordningen af 13de Mai 1769. Det kongl. Bekast til en nye Forordn. gaaer fortrinlig ud paa, at naar en gift Eiendomsbonde vil gjøre Testament med Hensyn til hans Gaard og Tilbehør, bør han dertil erhverve Hustruens Samtykke. Uden hendes Samtykke kan han ikke foretage saadant noget, uden at hun eller Arvinger nyde Vederlag for hendes Part i bemeldte Eiendom efter Vurdering. Den Længstlevende maae under nærmere Bestemmelser beholde Gaarden, men er ikke bemyndiget til at sælge samme, uden at den først tilbydes den Søn, eller Datter, som den i sin Tid kan tilfalde, hvilket da skal være berettiget til at modtage samme for den i Testamentet satte Værdie, og ved Beløbets Tilveiebringelse have henstand til der anden derpaa følgende Juni eller Decbr. Termin, hvis Arvingen ikke er myndig skal Sagen inden Beslutning tages, indstilles til Bort Cancellies Bedømmelte. Den Længstlevende kan efter sin Ægtefælles Død ikke gjøre nogen Forandring i den engang til Fordeel for Et af Børnene af dem begge tilkiendegivne sidste Villie, men skulle bemeldte Børn døe, eller ei ville overtage Eiendommen, kan der Længstlevende bestemme, hvo af de øvrige Bøen. der skal træbe i dets Sted. Saafremt en Selvereter ingen Livsarvinger har, skal han ikke være hunden til nogen af sine Arvinger, men han kan ogsaa udnævne sin Hustrue eller en Anden til at arve Gaarden. Dersom nogen besidder flere Selveiergaarde, saa kan han dog ikke ved Testament tillægge et Barn flere af disse med mindre ogsaa boert af de øvrige Børn erholder en saadan Gaard. Enker, der eier en Selveiergaard kan i Eet og Al udøve den Testationsfrihed, som hjemles i denne Forordning, dog kan hverken Enken eller Enkemanden udøve denne Frihed, saalænge han sidder i uskiftet Boe efter den Afdøde, uden at der medens denne Levede, var gjort nogen testamentarisk Anordning over Gaarden, men at Arvingerne da maae beholde den alt faldne Fæderne eller Mødrenearv uforkrænket. (Stænd. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-03
Den 19de Januar er hidtilværende ordineret Catich i og første Lærer ved Borgerskolen i Ringsted, I. C. Roos, beskikket til Sognepræst for Lidemark og Bjeverskov Menigheder i Siellands Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-03
J Natten til den 26de Jan., Kl. 2 1/2, udbrød en voldsom Huusild pludseligen paa Hjørnet af Ny- Kongensgade og Philosophgangen i Gaarden No. 227 i Kjøbenhavn, der skal tilhøre Hr. Skibsbragemester, Ridder Larsen. Luen bemægtigedsig meget hurtigt saavel Forhuset, hvorfra Jlden opkom, som Bagbygningerne, og da hele Stedet var af Bindingsværk var det umueligt at redde mere af denne vidtudstrakte Eiendom, end et Styk de af Forhuset ud til Ny-Kongensgade, hvilket dog blev aldeles ødelagt. Ved den Hurtighed og Dristighed, der i en høi Grad udmærker Kbhvns Brandcorps, var det saa heldigt at afvende den truende Fare fra de omliggende Bygninger, og saa vidt at blive Herre over den store Jldmasse, at der blev afkimet Kl. 4 1/2. Man maa destoværre ikke alene beklage, at Beboerne mistede næsten alt deres Bohave; men en i Stedet boende Snedkermester og hans Kone, samt et lille Barn kom desuden saaledes til Skade, at de maatte bringes til Hospitalet; Konens Tilstand skal især være meget farlig. (Dagen.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-03
J Anledning af den nylig foretagne Revision af alle i Kjøbenhavn værende offentlige Kasser – en Foranstaltning, som man vistnok kunde have øn skeet tagen for længe siden, og som vi haabe, oftere vil blive gientagen, og da uden altfor langt Varsel, og udstrakt udenfor Kjøbenhavn - maa vi endnu bemærkt, at een Kasse har været undtagen fra dette Eftersyn, og det en saa stor Kasse, at Undtagelsen umueligt kan hidrøre fra en Forglemmelse. Vi beklage dette – ikke fordi vi nær mindste Tvivl om hiin Kasses Orden og Rigtig be; men fordi en saadan Undtagelse let kunde ke ste et odigst Skin paa den hele Undersøgelse. (Khop.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-03
Fra dHr. Laugs-Oldermænd i Randers: P. Smidt, for Skomagerlauget; J Zunder, for Straderlauget; S. Glass, for Bødker; L. Møllet, for Snedker.; C. Jensen, for Bager; C. Thorup. for Hattemager; C. Schjød, for Handskemager, og J. Jørgensen, for Smedelauget, i Navn af samt lige Haandværkslauge i Randers, indeholder Kjøbenhavnsposten en meget omstændelig Kundgjørelse angaaende Jndskrænkninger i Landsbyhaandværkernes Næringsdrift. Det Afslag - hedder det blandt andet der: Hr. Cancellieraad Hempel har modtaget paa hans Proposition til Stænderne betræffende denne Gienstand har gjort et forhausende Jndtryk i næsten Danmarks samtlige provinciale Kjøbstæder. Ogsaa denne Kjøbstads talrige, men ved Tidsconjuncturerne afkræftede Haandværkere have ved første Øiekast troet at føle et Stød af dette uventede Slag, der syntes at forkynde Undergang, Nød og Elendighed, ved Tanken om de mørke Udsigter, Kjøbstædhaandværkerne - denne ikke ude tydelige Deel af Samfundets Borgere - maatte øine i Fremtiden. - Men gaaer man nærmet ind i Sagen, saa seer man strax, at vort nedslagne Haab gjenvækkes, vore mørke Drømmebilleder opklare sig, naar vi ihukomme: at en kjerlig Landsfader, hvis Hjerte er ligesaa ædelt som hans Hensigt er virksom for Alt hvad der tjener til at fremme hans Børns Vel, er vort Riges Hersker, og at Nationens Haab ikke bør dale, da sjette Frederik Viisdom og Fadergodhed beskytter Enhver, lige fra Stormanden til den ringeste Undersaat. - En sandfærdig, aaben og usminket Fremstilling af enhver Kiøbstads Haandværkeres Skjebne hører Landsfade, ren med allernaadigst Velbehag, og hans helligste Attraa er: at afhielpe de Mangler, som krydse for dor Vei og mørkne vor Fremtid. Opfordrede af vor Naboprovinds, Fyen, til at benytte Pressen, tillade underskrevne Repræsentanter for de her i Byen værende Lauge sig, i deres eget Navn, at foredringe de Facta, som synes at fordre en Jndskrænkning, ei allene i Landhaandværkernes, men ogsaa i andre Uberettigedes Virksomhed." (Ah A. Capitelstaxten for Aalborg Stift for 1835. Aars Afgrøde, for Vensyssel og Hanherrederne er saaledes: Rug 4 Rbd. 1 Mk. 15 1/2 s.; Byg 3 Rbd. 11 s.; Havre pr. Td. 1 Rbd. 2 Mk. 15 s. - For Thy og Morss: Rug 3 Rbd. 4 Mk. 6 s.; Byg 3 Rbd. 4 Mk. 14 1/2 s.; Havre pr. Td. 1 Rbd. 4 Mk. 7 s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-03
AVERTISSEMENTS. Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver Onsdagen den 17de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, afholdt offentlig Auction over det Tømmermand Christen Nørgaard tilhørende, ved denne Byes Mellembom under Brand-No. 95 beliggende Sted med Tilliggende. - Auctionen holdes i selve Stedet, der ved denne Auction agtes absolut bortsolgt. Thisted, den 30te Januar 1836. Lutzhøft
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-03
Paa Løverdag den 6te Februar fra Kl. 10 til 12, faaes fedt Bedekjød til 4 a 5 Rbs. Pd. udenfor Raadstuen. Toft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-03
Ved paa min Reise fra Hobroe til Aalborg at see i Thisted Amtsavis No. 2 d. A., at
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-03
Guldsmedmester Christensen i Thisted søger om at faae en Svend og en Dreng, reiste jeg i det haarde Veir 14 Mile paa denne Mesters Anbud, i det glade Haab at erholde Arbeide, men til min store Forundring, maatte jeg ved min Ankomst den 29de Dennes erfare at Mesteren havde for sin egen Person lidet eller intet at bestille, havde hverken Svend eller. Dreng, og ingen givet Løfte paa Arbeide, og til mig havde han heller ikke noget at bestille som jeg nu ret gjerne troer. Dog nød jeg den Ære, paa en Bekjendters Bekostning, at blive opvartet af Mesterens egen Haand med en Snaps, som jeg ved given Leilighed skal have den Ære at gjengielde. Thisted, den 30te Januar 1836. W. J. Tiedebøhl, baand. Guldsmedsvend.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-02-06
No. 15. Ao. 1836. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsaviv og Avertissementvivinde, eller: Den nordrimbriske Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 6 Februar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.