JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-20
J Anledning af den i afvigte November Maai ned i Kjøbenhavnsposten, fremsatte Fortælling om et med Kalk ladet svensk Skib, som i en stormfuld Nat i April f. A. gik under med Mand og Muus ved den sjællandske Kyst i Nærheden af Helsingøer, (see No. 137 af Thisted Av. for afvigte Aar) har Helsingøers Færgelang, paa hvem nogen Skygge i denne Anledning synes kastet, allerede for længere Tid siden gjentagen søgt at retfærdiggjøre sig i Kbhvsp., og senere ligeledes i Hamb. Børsenhalle. Da Thisted Av. har optaget det Foregaaende, skylder den ogsaa endnu at optage Færgelangets yderligere Retfærdiggjørelse, der omtrent indeholder Følgende: "Tvende Gange, medens Skibet laae for Anker udforSnekkesteen, blev Skibsføreren af Helsingøers Færgelang tilbudet at sættes iland og bringes ombord igjen, for den reglementerede Betaling af 16 Rbd.; men han vilde ikke modtage Tilbudet, og tilkjendegav heller ikke, hverken dengang eller senere, at han var i Nød. Da Skipperen nogle Dage efter forgiæves forsøgte at gaae Nord efter, styrede han Syd, og kastede Anker udenfor Humlebek, over een Miil fra Helsingøer, hvor Skibet den paafølgende Nat i en Storm gik under med Besætning og Passagerer. Jngen af disse havde for Færgelanget yttret, at de ønskede at komme iland, og endnu mindre at de vare i Fare, da de ellers, uden Betaling, vilde være blevne ilandsatte. Hvorvidt Fiskere havde været ved Skibet, eller Hvad der mellem disse og Skipperen er passeret, derom er Lauget uvidende; men ligesaa utroligt som det synes, at hine i et farefuldt Øieblik kunne handlesaa umenneskeligt, at forlade Skibet, ligesaa ugrundet var deres Fryg for Jndgreb i Laugets Rettigheder, da det Kyst district, udenfor hvilket Skibet laae for Anker, var omtrent en Miil sønden for det Skjæl, der udelukker Lauget Ret til Strandinger." (R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
No. 9. Ao. 1836. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsaviv og Avertissenhvidende, eller: Den nordcimbrilke Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 23de Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Politiske Nyheder. Spanien. J Barcelona have igjen Natten til den 5te Januar skrækkelige Scener funden Sted. Allerede i nogle Dage havde der hersket en mørk Gjæring i Staden, der tiltog ved Efterretningen om, at Carlisterne havde ladet fusillere de Fangne i St. Lorenzo; Authoriteterne lagde desuagtet kun ringe Aarvaagenhed for Dagen. Da man nu ogsaa erfoer, at nogle af de fangne Carlistchefer vare flygtede, og at Krigsretten havde ladet sig nøie med at dømme nogle Carlister til Deportation, som vare overbeviste om at have begaaet den største Grusomhed, og blandt andet stukket Øinene ud paa nogle Fruentimmer, begyndte bevæbnede Hobe af Nationalgarden at samle sig og gjennemstrøife Gaderne. Mod Mørkningen blev der slaaet Generalmarsch og Tropperne forsamlede sig paa flere Puncter, men Folket omringede Generalcaptainens Pallads, og begierede med vildt Skrig, at de carlistiske Fangne skulle skydes. General Alvarez lovede i Haab om at berolige Pøbelen, at foretage Executionen næste Dag, men deres øieblikkelige Henrettelse blev forlangt, og da dette nægtedes, stormede Folket Citadellet, overrumplede Posterne, og Seierherrerne trængte ind i Gouverneurens Bopæl, der i sin Bestyrtelse udleverede Nøglen til Fængslet. Den første Fangne, der faldt i de rasende Menneskers Hænder, var den fangne Oberst O'Donnel; hans Liig blev kastet ned af Murene til Mængden, som under et skrækkeligt Frydeskrig fæstede en Strikke om det blodige Bytte, slæbte det gjennem Gaderne og brændte det paa en af Stadens offentlige Pladser. Jmidlertid foregik i Fængslet selv de skrækkeligste Mordscener, de ubevæbnede Fangne bleve uden Barmhiertighed nedskudte, og man hørte kun de Myrdedes Jammerskrig, blandet med Bødernes Jubelskrig. Vindebroen til Citadellet var nedladt og Folket som uindskrænket Herre over samme, vedblev sit blodige Dagværk, og efter at man havde ombragt alle Fangne, ilede Hoben til Hospitalet, hvor den begik den Skjændsel, at dræbe de syge Carlister paa deres Smertens leie. Antallet af Offerne, kan man ikke opgive, men Massakren begyndte Kl. 8 og vedvarede til Midnat. Nationalgarden forholdt sig rolig paa dens Allarmplads med Gevæhret i Armen, uden at foretage det mindste til at standse Folkets Galskab. Om Morgenen mynstrede General Alvare Tropperne paa de offentlige Pladser, og ved Jnspectionen over Nationalgarden, udtrykte han sin fuldkomne Tilfredshed med dens Forhold. Denne Generalens tilsyneladende muligens paatagne Kulde, er meget mærkelig, især paa den Tid, da Folket taler om at proclamere Constitutionen og sløife Citadellet. Dette har ogsaa viist sig at være Tilfældet, thi samme Aften Kl. 6 var Constitutionsstenen bleven opreist uden for Generalcaptainens Pallads, Kl. 7 satte Tropperne sig i Bevægelse for at tage Stenen bort, og ved Postens Afgang sloges de i flere Gader. - En til Paris fra Bayonne ankommen Telegraph=Depesche siger, at over 100 af de carlistiske Fangne skulle være dræbte i Citadellet; General Mina er strax illet fra Lorent til Barcellona.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Frankerig. J de Deputeredeskammer, hvor Adressen i denne Tid discuteres, er i Forsamlingen den 12te Januar med Majoritet antaget et Amendement til Fordeel for Polen, uagtet den Modstand, Ministrene have sat der mod, og uagtet den udenlandske Minister Hertugen af Brogli hentydede paa, at den gode Forstaaelse med Rusland ville lide under, hvis dette Amendement antoges. Det lyder saaledes: "Den lykkelige Forstaaelse med Engelland opfylder os med det Haab, at det vil lykkes Dem, Sire, i Overeensstemmelse med Storbrittanien, og med Magter, hvis Jnteresse slutte sig til vores, at igjenoprette den europæiske Ligevægt, som er saa nødvendig for Fredens Opretholdelse, og at den første Borgen for denne Ligevægts Jgjenoprettelse, vil være Bevarelsen af den gamle ved Tractater helligede polske Nationalitet." De østerrigske, preusiske og russiske Gesandtere, have strax efter dette Amendements Antagelse expideret Courerer med Efterretning derom til (Hb. n. Zeit.) deres Hoffer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
J altonaer Mereur af 13de De, meldes at de holsteenske Stænders Møder ere blevne opsatte under Omslagstiden, og at næsten alle de Deputerede have forladt Jtzeboe, efterat de den 7de De havde holdt det sidste Møde. "Der ere tilføier bemeldte Blad, for dem iøvrigt efter Ferierne endnu saa meget tilbage at gjøre, at Sessionen neppe vil kunne blive sluttet for medio Februar, og maaske(Rand. Av.) ikke engang da.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
I Kjøbenhavn har i disse Dage circuleret en Petition fra Haandværkstanden til Stænderne, hvori disse opfordres hos Hs. Maist Kongen af andrage paa Ophævelsen af Placaten af 23de October f. A. om Haandværkernes Vandringer. Forsynet med 1035 Underskrifter, er den nu afgaaet til Roeskilde, hvor den af Hr. Algreen Ussing vil (Kbhvnsp.) vorde forelagt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
J Natten til 7de De er der i Landchirken og flere nærliggende Landsbyer, paa Fehmern, ial Stilhed bleven arresteret og til Burg indbragt en Tyve- og Mordbrænder-Bande, bestaaende af 15 Personer, hvoriblandt nogle Fruentimmer. Disse Arresteringer skeete efter den Tilstaaelse, som en til Baaden hørende ung Knøs, der allerede i nogen Tid havde siddet fængslet, i et Dagen iforveien afholdt Forhør havde aflagt Han skal der have bekjendt Gierninger, hvorved den menneskelige Følelse oprøres. Den store Jldebrand i Landkirchen, samt flere i de senere Aar paa Fehmern forekommende Ildsvaader skulle, ifølge hans Udsagn, efter længere Tids Overlæg og Forberedelser, være paasatte af denne Bande. Ved at gjennemsøge de Arresteredes Vaaninger, forefande man ersteds 40 Rdlr. 8 s. skjulte i en Sanddynge, og paa et andet Sted endeel ranet Sølvtøi. Forhørerne over de Arresterede ville formodentlig bringe en lang Række af Forbrydelser for Dagens Lys. (Hb. m., N.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
En Mand paa Landet" har i Lollands-Falsters Stiftstidende oplyst, at det af Selskabet til Trykkefrihedens rette Brug udgivne Folkeblad, hvis Hovedformaal er at udbrede saadanne Kundskaber, som kunne tjene til at oplyse Almuen, nødvendigt maa forseile denne sin Hensigt, da det, skjønde allerede udgivet i omtrent 3/4 Aar, i det Høieste endnu kan holdes af 30 til 40 danske Bønder. Man sporer altsaa ikke heri en lignende Omsorg, som for Udbredelsen af de ved samme Selskab, til overordentlig billige (Boghandelen imidlertid nok næppe gavnlige Priser, udgivne Folkeskrifter, hvortil man endogsaa har paatænkt at ville benytte Smaahandlere, Kludesamlere, Hosekræmmere d. A., som drage Landet, rundt. Da Landalmuen nu virkelig ikke mangler Læselyst, men i Almindelighed ikke ævner at holde flere Blade; saa foreslaaet Jndsenderen, at Selskabet skulde lade sine Bidrag til at oplyse Folket, understytte det Gode og modarbeide det Slette, af og til indrykke i de paa Landet allerede meget læste Provindsial-Avertissements Tidender, der frembyde mere afvexlende Underholdning; men hvis Redacteurer sikkert med Fornøielse vilde optage dem, eller være at formaae til, i Forbindelse med disse at lade udgaae Følge, eller Tillægsblade, i al Fald mod en moderat Godtgjørelse. (Rd. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
J den usædvanlige Kulde Nytaarsaften frøs en Dreng ihjel paa Veien fra Aastrup til Stubbekjøding. Saavidt man kunde skjønne, var han slup den igjennem Jsen, bleven vaad og ved den stivnende Kulde gjort saa afmægtig, at han har søgt Hvile, og er saaledes hensovet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Færgefatten imellem Kallundborg og Aarhuus er standset formedelst Jis ved Kallundborg Færgebro.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Den 8de Januar ved Middagstid, tildrog sig i Skanderborg følgende høist sørgelige Begivenhed: Een af Sadelmagermester P. Vengs Sønner, en munter og livlig Dreng paa 9 Aar, fik det ulykkelige Jndfald at ville prøve Jsen paa Størrese; men kom kun faa Skridt fra Landkanten for han slap igjennem Hans ældre Broder, der tilfældigens var i Nærheden og saae ham synke, løb til for arbjælpe ham; men de Jsen just paa det Sted var meget svag, sank han ligeledes ned. Ved de forulykkede Børns ængstelige Raab hidkaldtes deres Moder. Med Forfærdelse saae hun sine Børn i Dødsfare, og i Haab om at redde dem vovede hun sig ogsaa ud paa den svage Jis; men havde samme Skæbne som Børnene. - hun sank ned ved Siden af dem, Ved hurtig tillende Hjælp lykkedes det vel at faae dem alle 3 op af Vandet efter kort Tids Forløb; men det var dog desværre for sildig. Alle Lægens Forsøg, paa at bringe Nogen af dem tillive igjen, vare forgiæves. (Horf. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Kjøbenhavns Børs den 15de Januar 1836. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 203, Species 202; Specier solgtes til 12 Mk. 11 s.; Be Disconto 4 pCento., norske Speciessedler pr. 100 Specier 179 a 1799 1/2 Rbd. Sedl.; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 48 1/4 a 48 1/2 Rbs. Tegn; 4 pCto kongl. Ogligationer (uden Renter) 89 a 89 1/2 Rbd. i Sedler; – a 89 i Bco.) Nationalb.-Obligationer (4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. rede Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
(Jndsendt.) Nokheller ikke et Raad i Ørken Den gamle Løve, Vildsvinet, Tyren og Asenet. (See Phædri 1 B. 21 Fabel.) Mvo som sin Fordums Herlighed har mistet, Af Usseltygges Haan tilmed blier fristet. Af Ælde segnet, magtesløs En Løve laae i Dødens Døs. Med Tænders Lyn et Vildsvin komAt holde Skifteret og Dom;
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
En Tyr med Horn, saa stærke, spidse, Tog paa i fiendtlig Krop at ridse. Et Asen, som blev vaer, at sligt gik vel, Gav Løven Spark i Panden med sin Hæl"Det ellers aldrig var mit Væsen. At lade Tappre spille mig paa Næsen 3) - Jeg tofold døer da du al Verdsens Skumpelskudt Ustraffet vover mig at sparke Hjernen ud Saa Løvens sidste Ord de løde Forinden Majestæten døde. d) Naturæ dedecus: Skabningens Skamplet - kunde vel og frit oversættes: Du Skifting. Tvetule - Tidselbider - Ærkeskurk - eller Kieltring Kieltringsen; men altfor prosaiske og ei poetiske nok, Ved Tallotteriets 1295. Trætn. i Altona udkom: 94, 52,82, 71,61.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
AVERTISSEMENTS. Paa Hans Majestæt Kongens forestaaende. Fødselsdag, den 28de Dennes, bliver Bal i i Klubben. Billetter, a 7 Mk. for Selskabets Medlemmer og 9 Mk. for ikke-Medlemmer, erholdes hos Secretairen Hr. Fuldmægtig Fjeldgaard. Thisted, den 22de Januar 1836. Directionen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Efter Begjæring af Hr. Consul Bendixsen heri Byen, bliver Mandagen den 25de Dennes om Eftermiddagen Kl. 2 afholdt offentlig Auction paa Thisted Raadstue, over: et Partie hvidt engelsk Fajance, af Tariner, Fade, circa 140 Dusin dybe og flade Tallerkener af forskjellige Dimensioner, Vandfade, Syltekrukker, Theepotter og Theekopper m.m.m. Lysthavende indbydes. Thisted, den 19de Januar 1836. Lutzhøft
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Undertegnede har nylig faaet et Partie Skjerknive fra Altona, som udsælges til billigste Priser. Tillige haves fine og grove Tim ser, hvoriblandt Grydetimser med Jernbaand, og Humle og Suppester til billigste Priser hos Christopher Schutten. Thisted den 21de Januar 1836. Godt engelsk Hvedemeel kan faaes hos Brinchmann. Tabeller, hvorefter Courant er beregnet til Sedler og Tegn efter forskjellige QvartalsCourser fra 2 Rbd. til 2 Rbd. 3 Mk. Sedler og Tegn, samt Sedler og Tegn igjen beregnet til Courant, forfattet af Hr. Forvalter P. C. Dollerup, faaes tilkjøbs herpaa Bogtrykkeriet for 12 s. Courant eller 20 s. Tegn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Paa Mandag udkommer en Extra Avis. Tillæg til Thisted Amtsavis og Avertissements=Tidende eller den Nord=Cimbriske Tilskuer. Løverdagen den 23de Januar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Ao. 1836. No. 9.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Indenlandsk. J No. 10 af Aarhuus Avis d. A. findes under Rudrikken Jndsendt fra Flensborg, en Jndrykkelse i det tydske Sprog af følgende Jndhold: "Det har været mig meget ubehageligt, at see at de ærede Repræsentantere for den respective Handelstand, i Aalborg ere, saa gandske, uden dertil at være beføiet, traadt i Skrankerne mod os Handelsagen tere. Det maae sandelig være paafaldende, at Mænd, som jeg vel kun har den Ære at kjende af Renomee, og som dog i Almindelighed staae i Ry for at besidde Handelskundskab og loyale Anskuelser, kunne skrive og underskrive saadant Noget, som det der læses i Aarhuus Avis af 12te Decbr. Alleredden Omstændighed maae indtage den fordomsfri Mand mod dem, at de har kaldt os Prober renter." Prøver fore vi vel med os, det er sandt, men Ryttere ere vi ikke. Kræmmere og Høkere kunne vi kalde flere af de jydske saakaldt Kjøbmænd, naar vi ville giengielde Lige mod Lige men dette gjør vi ikke, allerede den Levemaade vi besidde, forbyde os saadant. Og hvad ville de egentlig disse Herrer, Hvorfor ere de saa snyde vrede? Grossererne i Kjøbenhavn ville beskatte os, sætte os i Contribution, vi skulle ikke mere maatte handle i det kjære gjestfrie Danmark, hvorvi have knyttet saa behagelige Connexioner. Det høist priselig kongelig danske Cancellie er Guds skee Lov af en gandske anden Mening. Dhre Amtmænd ogsaa." Hine Jndskrænkninger ville være for den danske Landmand ligesaa skabelige, som for de danske Stæder. Saaledes lyder næsten udelukkende Der Amtmænds Placitum. Hvad Dhrr. Repræsentantere derimod kunne indvende vil ikke ret blive mig indlysende. Dog - de ville vid alting bedre end Øvrigheden. Dhrr. Amtmænds Erklæringer skulle være ubeføiet? Nei, det Udtryk er alt for lemfældigt, de skulle endog være urigtige Dhrr. Amtmænd skulle have feilet, de have forsøm at indhente Kjøbmænds Laugenes Erklæring, hvilken Forbrydelse! Man har ikke ladet adspørge Laugene, nemlig Kjøbmandslauget i Aalborg, Eil En hvorledes vil det løbe af hvilken Ærgrelse, Egois men kan føre Een vidt, men her gaaer det sandlig alt for vidt. Jeg vil kun tale om min Fødebye Elberfeld. De derfra udsendte Handels agentere have gandske vist ikke gjort den danske Stat nogen Skade. Hvor i Verden faaer man bedre Lærredsvare, Baand, Snore, Kniplinger og deslige, end ved Bredt, Michelhausen, Wulsing og Withaus, C. Bredt, Wertmann & Comp., Ritter haus, Brødrene Keucher, C. Engels Sønner o. A.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Hvor bedre Bomuldstøier, end ved Heinendahl. Nöerman og Mecker, Feldhoff & Comp., Simons og Blank, Schlikum, Cahen o. A. Hvor bedre Silkevare end ved Simons Arvinger. J. H. Funke. Eldam Bodinghans & Comp., Funke Søn & Ep Brødrene Schnirmind, Aders & Co., Ovebeck 8 Höffe, Springmühl Blanch, Feldmann & Engels, Johann de Werdt & Bred, Cahen & Leser, Plats hoffs Arvinger o. A. Hvor bedre Læder af alle Slags end hos Ball. Man vil svare: Jntersteds i Verden; og saaledes kunne jeg endnu længe vedblive, Men - vi ere billige, vi levere gode Varer til meget moderate Priser, det er vores Ulykke i dette Land. De danske Handlende holde mange Sager langt dyrere end vi; derfor søger man os. Brødnid kan gjøre underlige Spring. Man kan lee deraf, om man just ikke maae græde. Vi bade ingen, vi forfølge ingen Danmark er et godt Land, det erkjende vi, og derfor kjøbe og sælge vi gjerne der. Mange af de saakaldte mindre Kjøbmænd leve ene og allene ved Gud og ved os, om ikke Alle. Og deres Antal et som bekjendt uhyre stort i dette Land. Uden os, ville de uden Redning være fortabte. Kjøbmænd som hverken kunne skrive dansk eller tydsk, kunne dog ved vores Besøg blive hjulpne, saavel med Varer som med Credit. Hvem af de Herrer vover vel at nægte dette. Man fordrer at vi skulle betale en Afgift. Vi betale den virkelig i Gierningen, ved de hyppige Tab, som vi maae lide. At maatte creditere meget, afslaae meget, og gandske eftergive meget – det er vores Lod. Hvor mange af vore Debitorer have ikke erklæret sig insolvent, i en eeneste Maaned have blot i Aalborg som Kjøbmænd beklareret deres Uformuenhed til at betale. Sandelig, for os en haard Afgift, Man forlanger endnu mere af os; men vi skulle ogsaa leve, da vi nu engang ere her. - Idet jeg ærbødigst anbefaler mig det bevaagne Publicum med Flanell, Frees, Kalmuk, Middel-Klæde, Coathing. Moll, Golgas, Sirge, Moltum, Boy, Kamgarn, Merinos, Bambassins, Rask, uldne Baand, Etamin, Ber kan, Strømpevarer, Traad og vævede Kniplinger; Alt en gros og til meget moderate Priser; under A. Welcker. tegner jeg mig ærbødigst fra Elberfeld. Kassemangel!" var et Udraab, der i det forløbne Aar desværre ofte lød skjærende for Konge og Folk. Det er derfor saare glædeligt at erfare, at Regjeringen i det nye Aar har heelt uventet grebet til en Forholdsregel, der i denne Henseende torde være af de gavnligste Virkninger for Fremtiden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
J Mandags 8te Dage bleve nemlig, ifølge kongelig befaling, alle i Hovedstaden værende Kasser, som i allervideste Udstrækning kunne kaldes offentlige, underkastede Revision, og samtlige kongelige Oppebørselsbetjentes Kassebeholdninger efterseete.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Det var ikke blot Zahlkammeret, Communens Oppebørselsvæsen, høirstaaende Kassereres Kasser, samtlige militaire og civile Betalingskasser, men ogsaa Skifterettens, Hospitalernes, ja de forskjellige Ret ters Sportelkasser, der underkastedes en saadan Undersøgelse. Denne omfattende Forholdsregel- hedder det i "Dagen." – der udførtes overalt paa samme Tid og aldeles uventet, saa at vedkommende Oppebørselsbetiente neppe ved Laan eller paa anden Maade kunne finde Leilighed til at dække en mulig Mangel – maa, om den endogsaa ikke, formedelst Tidens Korthed, ved de større Kasser kan have været udført med den nødvendige Nøiagtighed og Anvendelse paa Enkeltheder og Restancellisternes Revision, dog for det Første føre til, at vedkommende Eftersynsmænd derved have kunnet opdage, hvor en nøiere Undersøgelse i Særdeleshed kan ansees som ønskelig, og for det Andet til, at de, til hvem Oppebørsler ere anbetroede, herefter ville lade det være sig af yderste Vigtighed til enhver Tid at have deres Kasse i Orden, for med Rolighed at kunne møde et saadant uventet og da naturligviis nøiere Eftersyn. Ogsaa er det at vente, at enhver af disse Undersøgelser er skeet med største Omhue og Nøiagtighed, da en senere mulig Kassemangel vil drage dem, der have været Undersøgelsen anbetroet, til Ansvar. J erhvert Tilfælde maa det være Folket inderlig kjært, at vor humane Regjering, med ligesaa megen Sindighed som Energie og Alvor viser sig rededen til at opfylde Almeenhedens Ønske i et langt større Omfang og paa en kraftigere Maade, end man havde troet, at det kunne op(Hemp. Av.) fyldes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Høiesteret har dømt Klæbefabrikant Abraham Marcus Hartig for bedragersk Omgang med og dobbelt Pantsætning af sind pantsatte Effecter, til 20 Dages simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Den forhen omtalte Lærer ved Metropolitanskolen har ansøgt om Tilladelse strax at fratræde sin Post ved Skolen, og dennes Øvrighed har alt samme Dag dertil givet sit Samtykke. Andersens nye Roman: de to Studenter, vil snart være færdig fra Pressen. Digteren har valgt, Skildringen af Livet i de danske Provindser og Kjøbenhavn til Gienstanden for dette nye Værk, som man seer imøde med store Forventninger. Professor Schalls Gaard i Amaliegaden i Kjøbenhavn, blev ved offentlig Auction solgt for 16,210 Rbd. r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Blandt de Døde i Kbhvn, i Ugen fra 2den til 9de Jan. vare atter 20 Personer af Kopper. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Den holsteenske Stænderforsamling haaber at blive færdig med sine vigtigste Arbeider i Midten af Februar, og da mener man, vil Hertugdømmer Slesvigs Stænderforsamling strax blive indkaldt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
(Neue Zeit.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
J Natten til 27de December indstrandede paa Hammerslettens Klippe, Nord for Svanike, paa Bornholm, Skonnerten Vesta, Skpr. Nicolai Juul, kommende fra Bergen, bestemt til Hjemstedet Pernau med Sild. Mandskabet 7 Mand med Skipperen, er bjærget, og af Ladningen omtrent 240 Tdr. Sild. Den øvrige Deel af Ladningen vil vanskeligen bjærges, da Skroget den 29de Decbr. er slaaet istykker paa Klipperne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Ved Nytaarstider er i Ringkjøbing Tolddistrict, løst af Havet inddrevet omtrent 80 Foustager Talg. (Rand. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-23
Sundhedstilstanden er desværre ikke den bedste i Nykjøbing paa Falster. De naturlige Kopper, som Størstedelen af Aaret have grasseret der, ere endnu ikke ophørte, og Skarlagensfederen, som ogsaa er temmelig udbredt, viser sig i enkelte Tilfælde meget ondartet. J Stubbekjøbing revaccineres Unge og Gamle, og hvad enten na denne Forsigtighedsregel har forebygget Koppeepidemien eller ikke, saa er dog saameget vist, at den ikke til Dato har faaet Jndpas i Byen, skjøndt den næsten hele Aaret har holdt sig i dens Omegn, saavelsom overalt paa Landet, hvor den har bortrevet endeel Mennesker, i de fleste Tilfælde vel af Mangel paa Lægehjelp og tilbørlig Pleie. (Loll Falst. Tid)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-25
No. 10. Ao. 1836. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Alvasiv og Avertissinavidende, eller: Den nordcimbriske Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Mandagen den 25de Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-25
Blandinger. Man anseer det for meget sandsynligt, at Jldebranden i New=Pork er paasat; thi først Dagen efter Jldens Udbrud den 17de Decbr., opdagede man foruden mange andre Personer, der ville anlægge Jld, ogsaa een, der ville stikke Jld paa et Hotel i tredie Etage; han blev greben, men fandt Leilighed til at undvige. Var hans Forehavende lykkedes ham, saa ville endnu en stor Deel af Staden i hiin Egn, sandsynligviis være bleven et Rov for Jlden. Andre Mordbrændere sidde arresterede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-25
J Følge de sidste Efterretninger fra Texas, var den mexicanske Troppemagt 800 Md. stærk, indsluttet i Fortet St. Antonio, som blev beleiret af 3500 Terianere.