JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-07-02
Høe=Licitation. Tirsdagen den 9de Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver i Lundehuustroen ved Gientofte, efter det Kongelige Rentekammers Ordre, afholdt offentlig Licitation over 110 Læs 413 Lsp. Høe, hvert Læs 30 Lpd. som bliver at levere til Fodring for Vildtet i Jægersborg Dyre, hauge i Løbet af førstkommende Vinter. Conditionerne ere forinden Licitationen til Eftersyn her paa Amtstuen. Kiøbenhavns Amtstue, den 28de Juni 1833. Frydensberg.
Berlingske Tidende, 1833-07-02
Auctioner. Tirsdagen den 9de Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver, ifølge Execution og Udlæg for Skatter, ved 5te og sidste Auction opbuden og uden flere Auctioners Afholdelse absolut bortsolgt : Gaarden og Eiendommen No. 79 ved Blegdamsveien, udenfor Stadens Nørreport, i udenbyes Klædeboe=Qvarteer, 8de Blegdam kaldet, med Hauge og Vænge af omtrent 3 Tdr. Land. Eiendommen opraabes deels samlet og deels separat, saaledes :A. Den vestlige Deel af Hovedbygningen mod Veien, 9 Fag Grundmuur, indrettet til Beboelse for 5 Familie, en Bindingsværks Byg, ning mod Veien, 3 Fag, indrettet til Beboelse for en Familie, et Muur= og Bindingsværks Sidebygning, 19 Fag, indrettet til Beboelse for en Blegmand, med Stald og Vognskuur ; en Bindingsværks Bygning, 11 Fag, 2 Etager, tienlig til Fabrik=Anlæg, en Hauge og det halve Vænge. B. Den østlige Deel af Hovedbygningen mod Veien, af Grundmuur, indrettet til Beboelse for 4 a 5 Familier; en Hauge og det halve Vænge.
Berlingske Tidende, 1833-07-02
J den samlede Eiendom, hvis Bygninger ere assuerede for 10000 Rbd. Sølv, staaer af offentlige Midler paa 1ste Prioritet 6,600 Rbd. Sølv, der kunne forblive henstaaende uddeelte, naar Eiendommen sælges samlet og naaden separeres, med en Halvdeel i enhver af de adskildte Deele - Ved 4de Auction er ikkun buden 2600 Rbd. Sølv for den samlede Eiendom, der er vurderet til Auctionsefterretning for 3000 Rbd. Sølv. Conditioner, Vurderingsforretningen og Adkomstbrevene, ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv Nr. 38. følge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter Postmester Frederik Harboes afdøde Enke, Karen Harboe, født Holm bliver det Boet tilhørende Ster No. 219 ved Aaen her i Horsens med tilliggende Jordlod stillet til 3de Auctioner, som afholdes : Mandagen den 29de Julii Mandagen den 12te August ) d. A. og Onsdagen den 23de f. M. hver Dags Formiddag Kl. 11. Den første og anden Auction afholdes paa Horsens Raadstue, den 3die Auction derimod i selve Stedet, der er assure, ret i Brandkassen for 740 Rbd. Sølv, og bestaaer af et Forhuus paa 5, Fag 1 Etage, et Baghuus paa 4 Fag 2 Etager og et Halvtag paa 4 Fag, alt Egebindingsværk. Jordlodden naaer for Hartkorn 1 1/2 Album. Hvilket herved bekiendtgjøres tillige til Efterretning for Pante=Creditorerne og andre Vedkommende, Henhold til Placaten af 22de April 1817. Horsens, den 17de Juni 1833. Ræder.
Berlingske Tidende, 1833-07-02
Proclama. Freditorerne i Stervboet efter Fæstegaardmand Søren Pedersen af I Allertiov Bye, under Øremandsgaards Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer i Boet, for undertegnede committerede Skifteforvalter. Lundbyegaard pr. Præstøe, den 18de Juni 1833. Bahr. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 10de dennes, som læses inden vedkommende Over- og Under=Ret, indkaldes herved med Aar og DagVarsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle de, som maatte hav noget at fordre i afdøde Kiøbmand Edvard Sidenius og efterlevende Hustrue, Jngeborg Sidenius, deres fælleds Boe her i Byen, hvad enten saadan Fordring maatte hidrøre fra den Handel, som den Afdøde har ført i eget Navn, eller som Chef for Handelshuset E. Sidenius & Søn, eller fra nogetsomhelst andet Forhold, inden bemeldte Tids Forlod for Vedkommende at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Med samme Varsel indkaldes den Afdødes fraværende Arvinger til for mig at anmelde og legitimere deres Arveret; hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. Maribo Skifteret, den 31te Mai 1833. Valentin.
Berlingske Tidende, 1833-07-02
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere, med Undtagelse af Panthaverne i mine faste Eiendomme, Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring, paa min afdøde Mand, Capitain ved det borgerlige Artillerie og Grosserer Peder Christian Hagen, efter hvem jeg ifølge Kongelig allernaadigt Bevilling hensidder i uskiftet Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav for min antagne Laugværge, Hr. Apotheker Lautitz Terpager Hagen, boende paa Østergade No. 71, at anmelde og beviisliggiøre. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres Kiøbenhavn, den 24de Juni 1833. Som Langværge. Hendrikke Thomine, L. T. Hagen. sal. Hagen.
Berlingske Tidende, 1833-07-02
Ved Proclama af 6te dennes, som er læst ved dette Herredsret og vi O blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afdøde Sognepræst Adam Frederik de Linde af Vildberg Præstegaard og efterladte Enke Ane Sophie, født Kapsens, fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Hammerum Herred, den 18de Juni 1833. Landt. følge den mig allernaadigst forundte Bevilling af 17de f. M., som og J Dato er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stads her i Staden, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have nogensohelst Fordring, at hvad Natur samme end maatte være, paa min afganMand, Justitsraad, Directeur ved Nationalbanken samt Sognæst= og stenehuset, Grosserer Christian Thomsens og mit fælleds Boe, og Aar og Dags Varsel indkaldte, sub poena præclusi et perpetui sile til inden nysvævnte Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre i dant Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 24de Juni 1833. Som Laugværge, boende i Amaliegaden Nr. 156. Chr. Thomsens Enke, Thomsen, Cancellieraad.
Berlingske Tidende, 1833-07-02
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Land 137 - 1832 J 33. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Anne Cathrine Hansen, for Juul og forhen afdøde Mand kongelig Toldbetjent Christen eller Christian Hansen, deres fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til der i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ve samme Proclama ere begge de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel in kaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boe Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte=Con mission i Kiøbenhavn, den 19de Juni 1833. Buchwald. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1833-07-02
Ved Proclama af Dags Dato, som inden vedkommende Retter læses I ere Creditorerne i afg. Parcellist i Maalebrande Rasmus Pedersen, Myssens Stevboe med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde deres Fordringer paa dette Boe for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Falsters Birk, den 14de Juni 1833. C. G. Kruger.
Berlingske Tidende, 1833-07-03
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-07-03
Haag, den 21de Junii. Den 11te og 12te Juni fandt en stærk Mosebrand Sted i Provindsen Gronningen, hvorved især Jndvaanerne i Zevenhulzen, og Bønderne i Lei og andre Byer lede overordentligt. Alle Arbeidere og Huusmænd havde allerede i lang Tid været ivrige beskjeftigede med at afbrænde Lyngen paa Markerne, for at besaae disse med Boghvede, hvilket sædvanligt skeer indtil St. Hansdag. Men den 11te d. M. henimod Klokken to om Eftermiddagen efter et stærkt Tordenveir, som ikke medførte Regn, opstod en heftig Storm, hvorved Jlden, der i en Strætning af omtrent fire Mile var antændt paa forskjellige Steder, saaledes og Overhaand, at den ved den tørre Lyng og andre brændbare Gjenstande udbredte sig til den hele Moseegn, som tilligemed de derværende, ugentligen gravede Tørv, inden faa Øjeblikke stod i lys Lue, hvorved ogsaa en Deel Huse antændtes. Alt, hvad der kunde flygte, ilede for om mueligt at opsøge en Plet, hvor Jlden ikke rasede; Mændene bare deres Koner og Børn bort paa Armene, og lode alt Andet blive tilbage, for dog i det mindste at redde Livet. - Stormen vedblev at drive Branden videre og denne kom, henimod Klokken fem, saa nær til Landsbyerne Let og Tolbert, at man mistvivlede om at redde dem, og Jndvaanerne søgte, saa hurtigt som mueligt, at bringe deres Sager i Sikkerhed. Lytteligviis gjorde to paa Marken værende Vand meller det mueligt, at lede Vandet mod Jlden, hvorved Landsbyen Leer reddedes. Jlden vedvarede hele Natten, og Himlen syntes at staae i Lue, indtil Branden henimod Klokken fire omVorgenen dæmpedes noget, da den begyndte at mangle brændt bart Stof, og et stærkt Regnskal hialp til at slukke den. Man begyndte nu at faae Haab om at standse den aldeles. Henimod Kl. fem ankom Provindsens Gouverneur, for personlig at lede Slutningsarbeidet, hvilket lykkedes saa godt, at de tillede Fol og Sprøiter allerede samme Aften kunde vende tilbage. - Den Etade, som Jlden fornærsagede, kan endnu ikke nøje angives, inidlertid vil den vistnok beløbe sig til 100 Gylden. Omtrent halvfjerdsindstyve Huse, fem Skibe, og en uberegnelig Mængde Tørv ere blevne et Rov for Luerne. Desværre ere, saavidt man veed, to Personer saa opbrændte, at man tvivler som deres Helbredelse. Over To Tusinde Arbeidere ere ved denne ulykkelige Brand blevne huusvilde, og uden Arbeide, og have retmæssig Krav paa deres velgiørende Landsmænds Under styrelse.
Berlingske Tidende, 1833-07-03
Paris, den 23de Junii. Man har i Paris været nysgierrig efter at vide, hvad den er blevet af de franske St. Simonister, der vare komne til Constantinopel. Adskillige Breve have berettet, at de bleve bort jagede strax efter deres Ankomst; de kunde derfor ikke opvætte synderlig Senation. Dertil kom, at Barrault og hans Venner ikke forstode det Mindste af det tyrkiske Sprog. Hr. Michel Chevalier, der tilbringer de sidste sex Maaneder af sin Fængseistid i et Hospital, har ingen Efterretninger erholdt fra sine Troesbrødre i Tyrkiet. Nogle troe, at de ere reiste til Grækenland. - En anden St. Simonist reiser med det første til Nauplion, men i borgerlig Dragt. En tredie er reist til Sydamerita; han taler Spansk, og kan altsaa dog gjøre sig forstaaelig, om end til ingen Nytte. Pave Enfantin vil imidlertid forblive i sit Fængsel; han bærer stedse sin Sects Costume, hvilken Chevalier har aflagt. - Endeel Simonister levere Bidrag til de franske Blade, saasom Hr. Pereire til National, og det er umiskjendeligt, at de St. Simonistiske Jdeer, ikke angaaende Moral eller Religion, men i Henseende til Finantsvæsenet, politisk Oeconomie o. s. v., hist og her faae Indgang i Frankrige.
Berlingske Tidende, 1833-07-03
De fra Constantinopel fordrevne St. Simonister, tret tren i Tallet, ere med den bekjendte Barrault i Spidsen, ankomne til Smyrna den 3die Mai. Sex af disse Personer, blandt dem Barrault, ere afseilede til Alexandrien, for at forsøge deres Lykke i Ægypten. Det tydeligste Beviis paa den tilbagevendende Tillid til indvortes Rolighed, i det mindste for det første, er den parisiske Nationalgardes tiltagende Forfald. Saalænge Middelstanden følte, at det var nødvendigt, ved overordentlige Anstrængelser at forsvare den offentlige Orden og Besiddelsen af sin Eiendom, paatog den sig beredvilligen endog den besværligste Tjeneste; men nu, da den sidste Crisis er overstaaet, yttrer den sin Ulyst til alle militaire Byrder, saasom Vagttjeneste, Revner, Patrouillering om Natten, og det i saa høi Grad, at Disciplinarlovene ikke formaae at overvinde den. Mænd, hvis Tid en tostbar, og som just ikke finde deres Glæde i at opholde sig i Vagtstuerne, og at arrestere Beskjænkede og alskens Vagabonder, ville naturligviis ikke i fredelige og roelige Tider paatage sig disse Arbeider. Man troede, at ophæve den tiltagende Ulyst til Tjenesten, ved at formindske de Posters Antal, som besættes at Nationalgaden. Tjenesten, som forhen skeete hver tredie Uge, finder nu kun Sted hver femte eller sjette Uge, men man er dog endnu ikke tilfreds med den derved erholdte Lettelse. Compagnierne vorde dagligen mindre fuldtallige, og Disciplinarretterne ere ikke komne i Stand til at dømme og straffe alle de Udeblivende. Man indseer det Adsurde i at lade Tjenesten forrettes af Borgerne, medens Landet underholder en staaende Armee af 400 Mand. Medens Sygdommen varer, underkastet Patienten sig mangen Cur, som Reconvalescenten væmmes ved, og hvormange Lovtaler man end holdet over Nationalgaden, saa er den dog intet andet, end et Symptom af Statssamfundets syggelige Tilstand, som burde forsvinde tilligemed det Onde, der har fremkaldt det. Man havde uden Tvivl ogsaa forlængesiden befriet Nationalgarden for al Tjeneste, dersom man blot kunde udfinde et Middel til i det mindste at beholde Formerne af en Organisation, hvorved det var mueligt i Nødens Tid atter at constituere den. Men det vil være spildt Møje, at modsætte sig dens Oplysning. Jo mere Haabet og Overbeviisningen om den affentlige Roligheds Vedvaren tiltage, jo mere Liv Jndustrie og Handel faae, desto besværligere bliver den Opoffrelse af Tid og Beqvemmelighed, som fordres, naar Tjenesten skal passes.
Berlingske Tidende, 1833-07-03
Fra Algier ere Breve indtil den 3de Juni hidkomne, den melde Kornhøstens ypperlige Udfald; de Jndfødte forligtes nu bedre med Franskmændene end før; men Frygt for at Frankrige agtede at opgive Colonien, paralyserede ethvert gavnligt Foretagende.
Berlingske Tidende, 1833-07-03
London, den 25de Junii. J Overhuset skeete for faa Dage siden et Forsøg paa at forkaste ikke egentligen en ministeriel, men dog en Ministers Forholdsregel, nemlig Lordcantslerens Bill for nye Domstoles Oprettelse i de forskjellige Shirer til at paakiende Gjelds- og andre Fordringer, der ikke beløbe sig til meer end 20 Pd. Den er nu allerede halvtredie Aar siden Lord Brougham først foreslog denne Forholdsregel, og dengang med større Udvidelse end nu. Da det naturligviis strider imod hele Advocatstandens og dens Anhangs Jnteresse, at Retspleien simplificeres, saa erfarede Cantsleren strax i Begyndelsen den heftigste Modstand, og saa sig desaarsag anlediget til at underkaste sit Forslag en Commissions Dom, der allerede i nogle Aar har været beskjeftiget med at undersøge vor Retspleie. Commissionens Eragtning var hans Anskuelse gunstig, desuagtet har han for det første indskrænket sig til blot at indføre den i to Shirer til Forsøg. Lord Lyndhurst ivrede herimod, og da mange Tory=Lorder havde indfundet sig, saa skjønnedes, at det var deres Hensigt, at forkaste hele Forholdsregelen, men Lord Brougham fremstillede den som den høieste Velgierning, der kunde vederfares menig Mand, og gav hele Sagen et saa politiskt Anstrøg, at hans Modstandere, uden Tvivl ikke holdt det for raadeligt, at forskaffe Whigpartier en ny Triumph i Nationens Mening, og derfor ikke lod det komme til Votering.
Berlingske Tidende, 1833-07-03
J Albion, et afhængigt, frimodigt og upartiske Blad, læses Følgende: "Vi have ofte advaret for den ulykkelige Tilstand, hvori vort Land vilde styrtes, dersom Underhuset kom i Besiddelse af en Magt, som ikke holdtes i Tømme ved nogen Jndskrænkning, eller balanteredes ved en anden Magt; et utaaleligere og skjændigere Tyrannie kunde neppe tænkes. Det glæder os at erfare, at Skribenter, hvis Ord Pøbelen ændser meer end vore Formaninger, - og blandt dem især en Skribent, hvis store Talent desværre hidtil anvendtes til lidet værdige Øjemeeds Opnaaelse, vi mene Hr. Cobbett, - ere af samme Mening, som vi. En Skrivelse fra Hr. Cobbett findes i "True Sun; han beviser deri Nationen, at den med langt større Sandsynlighed kunde vente sig en gavnligere Reformer af et Toryministe rium, end af Whigpartiet; skildrer paa en høist træffende Maade den frygtelige Tilstand, hvori England vil nedsynke, dersom Overhusets Magt tilintetgjøres, og den nuværende constitutionelle Regjering afløses af en, allene af Underhuset, afhængig Regjering, Det var at ønske, at Nationen tilbørligt vilde overveje dette, og derved lære at tage sig i Agt for samtlige Blades mod Constitutionen stridende Paastand, der fremstille den Lære, at det ikke bør tilstedes Kongerigets Peers - eller nogen anden arvelig Legislatur, hvorved de forstaae Kongen, - at forkaste, eller endog blot at forandre, hvad det psendo reformerede Underhuus har besluttet."
Berlingske Tidende, 1833-07-03
Udenlandske Efterretninger. Fra Falster. (Jndsendt til Redactionen) - "Med barnlig Længsel saae vi den dyrebare Landsfaders Ankomst imøde. Endelig opdagede vi det Kongelige Dampskib i det Fjerne, som, kløvende Sundets Bølger, nærmede sig Gaabense i stolt og hurtig Fart, som om det var sig sin kjære Byrde bevidst. Her havde Færgeforpagteren, den af sin Gjæstmildhed og Velville bekjendte Hr. Arnkiel, besjælet af samme Følelser som vi andre, opbudet Alt, for at gjøre Modtagelsen saa festlig som mueligt; men uagtet det var lykkedes ham i en fortrinlig Grad, var vor Opmærksomhed altfor spendt, til at vi for Øjeblikket skulde lægge Mærke til samme. Vi saae og hørte kun for Kongeskibet, fra hvilket Danmarks Banner veiede, baaret af en mild Vestenvind Det kan nu ei nytte, at ville beskrive Gaabenses Skjønhed; man maae selv have seet det, thi dette Ensemble af den danske Naturs Sjønhed lader sig ei føre i Pennen. Ved Enden Broen var en, med Dagens Høitidelighed godt stemmende, 2 særdeles smuk Æresport opreist, paa hvis Frontispice Konge ærede Navn stod og nedenunder følgende Vers: Kronen blinker mellem grønne Løv Folkets Ben for Fredriks Held sig hæver; Alt kan blegne, Alt kan vorde Støv - Danmarks Kjærlighed til Fredrik lever. To hvidtklædte Drenge, udpyntede med røde Baand, stode og Porten, holdende det danske Flag over Navnet. - Alle Stidenved Broen, og der vare ei faa, flagede, og et af dem be ganske smykket med Flag fra øverst til nederst, hvilket tog i meget godt ud. - Fra en lille nærliggende Øe, som Hr. Ar kiel selv har ladet anlægge, afbrændtes 27 Kanonskud da 12 Majestæt Kongen steg i Land paa den med Tæpper belagte Bi Totalindtrykket af Alt dette virkede levende paa vore, under Foventningen, let bevægelige Gemytter, og jeg saae Taarer mange Jndividers Øjne, da Kongen steg i Land, og som und Hurraraab hemmeligt viskede af Øjnene de Perler, der ere de stolteste Smykke for en Krone: Glædens Taarer ved Synet i Fyrsten. - Stiftamtmanden, Kammerherre Jessen, var ro Kongen imede, og vendte tilbage foran den Kongelige Chaluppe for paa Broen at modtage Kongen med et længe leve Kon Frederik den Sjette, der besvaredes af et tre Gange gjentaget Hurraraab af den talrigt forsamlede Mængde, saave af Landets Honoratiores, som af Almuen. - Herfra to Hs. Majestæt til Nykjøbing. Jeg tilføjer kun, at Ko gens Maade at modtage sine Børns Erkjendtlighed, den for derlige Godhed, der straalede af hver hans Mine, hvert hans Blik, i det han naadigst modtog sine Børns Hyldest, kort sagt. hele hans Personlighed kan ei andet end grundfæste Kjærligheden, i hver en Dansk Bryst, der seer ham, og giøre dem alle beredvillige til at offre Liv og Blod for ham. Men hvi fortælle Kjøbenhavnere det, disse dagligen see og føle i hans Nærhed; Kjøbenhavn, den 3die Juli.
Berlingske Tidende, 1833-07-03
Dampskibsposten var ikke ankommen hertil, da Avisen sluttedes.
Berlingske Tidende, 1833-07-03
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 19de og 30te Juni, Cand. jur. Lichtenberg fra Aarhuus, Cancellieraad Tulstrup fra Grenaae, Borgemester Solvan og Lieutenant Plund fra Malmøe, Handelsbogholder Solvan og Dyrlæge Olsen fra Landscrone, Stifteforvalter Petersen og Kuldmægtig Sørensen fra Billesborg, Kjøbmand Bagger fra Nestved, Cand. Theol. Dahlerne fra Guldberglund, Kiøbmand Hertz fra Helsingøer, Greve Scheel, fra Ryegaard.
Berlingske Tidende, 1833-07-03
Dampskibet Frederik den Sjette afgik i Mandags Eftermiddag Kl. 2 til Travemünde, med følgende Passagerer: Hs. Durchlauchtighed Prinds af Hesen Philligethal, Frue Langheim, Jfr. Kühl, Grev Blücher, Altona, Grev Lerche, Kammerraad Michelsen, Borgmester Solvan med Kone, Lieutenant Pluus, Kjøbmændene Trepkan, Weil, Aalentin, Cowaler, Meichior, Elsar, Fischer, Edmann, Kopp. Belsen, Turan, Hirsch, MorwidWerimüller og Meyeron. De, Phill. Wolff. Jfr. Demas, Mad. Lirdner med Datter, Hr. Rainals, Musiklærer Lassen med 2 Børn, Mechanikus Evers, Skomagermester Uhl med Kone og 2 Børn, 3 Balerske Bønder. De af det Kongelige Admiralitets- og Commissariats-CollegiDebitorer, som endnu ikke have erlagt Renter eller Aldrag af deres Obligationer til sidstafvigte 11 Juni Termin, anmodes om behageligen at indbetale samme til Undertegnede inden den 14de d. M. - lie, som til den Tid ikke indfinde sig, udsætte sig for Indfordring af Capitalerne efter Forskrivningernes Tilhold. Kiöbenhavn, den 1ste Juli 1825. L. Jürgensen. Söe-Etatens Kasserer.
Berlingske Tidende, 1833-07-03
Ved Kiøbenhavns Toldbod er den 25de Juni 1833 indkommen følgende Skippere: P. Bøiesen fra Langesund, P. Jönesen fra Calmar, C. Wahl, mann fra ibid., L. A. Clemmensen fra Newcastle, J. G. Dass fra Bremen, J. A. Stæger fra Guernsen, H. Myhre fra Calmar, C. Schytte fra Lübech, D. Farholtz fra Colberg, D. Ziehlcke fra Rügenwalde, R. Andersen fra Stettin, A. Haugaret fra ibidem. J. Wolfgram fra Wolgast, P. A. Mølle fra Mentona, H. Lemmermann fra St. Croix, med følgende Vare: 16 Skpd. Egebark, 6 Tdr. Allun, 60 Chaldron Steenkul, 45 Foust. og 1 Pakke Tobaksblade, 400 qvart Kister Cigarer, 2031 Stkr., 4 Ruller, 5 Pakker og 4 Sække Lærreder, 1034 Sække Caffe, 1020 Stkr. tørrede Huder, 170 Favne Brænde 1410 Kasser Oranger, 2 Kasser og 6 Foust. Olivenolie, 36 Tde. og 150 Fade Sukker, 102 Fede og 22 Tdr. Rom, Tiælast, Staver og Stykgods. Til Udførsel med Skibene: 4 Tdr. Auun, 400 Stkr. Gulvfliser. - Udgaaede: M. Mathiesen til Leith, G. Ziehlcke og C. Schmidt til Rugen valde, J. J. Rousien og J. Frølling til Stralsund, F. H. Günther til Re stock, C. G. Tennberg til Abo, J. R. Ackerblom og Sunderlin til Findland, R. Bengtson til Malmøe, M. Marr til Colberg, H. J. Madsen til No søen, med følgende Vare: 177,338 Pd. Bladetobak, 10 Tdr. Byggryn, 232 Pd. Bomolie, 2154 Pd. Caffe, 163 Potter Kornbrændeviin, 610 Pd. Riis, 81 Vilr. Rom, Skind : 471 Lpd. saltede Kobuder, 376 Lpd. saltede Kaletskind, 302 Pd. Svedsker, 2616 Pd. Sukker, 183 Tdr. og 100 Fjerdingen Smør, 199 Tdr. Tjære, 656 Pd. Tobak, 10 Skpd. tør Fisk. Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere den 27de Juni 1833 indkomne følgende Skippere. C. Beckelmann fra Carlebye, C. Kruger fra Stralsund, A. Hegeen fra Landscrone, A. Erslund fra Uleaborg, P. Lundareen fra Nor Carlebye, P. Andersen fra Helsingborg, H. Bancke fra Altona, M. Svensen fra Landscrone, C. Werge fra Porsgrund, J. G. Blom fra NystaJ. Will fra Sminemünde, S. Ertmann fra Nystad, O. Høymall fra Uleborg, J. A. Castren fra ibid. H. Torwærd fra Colberg, D. Manie fra ibd., J. Jørgensen fra Rugenmalde, S. Garsen fra ibid. O. Smith fra Rentalle, med følgende Vare: 2608 Tdr. Tiære, 624 Tdr. Beeg, 191 Foust. Potaske, 1333 Tdr. og 37 Skpd. Egebark, 300 Lpd. Kreaturdeen, 12 Fonst. Brændeviin. 7 Foust Tobakeblade, Trælast, finske Trævare, 563 Stkr., Lærreder, 293 Favne Brænde, 60 Chald. Steenkul. - Udgaaede: C. Beckelmann til Østersøen, M. Lindgreen til Høganæs, G. Krækt til Firland, CaBrydegam til Stralsund, S. Nielsen til Malm, C. Truelsen til Tone taA. B. Møller til Christiansand, J. Halstvad til Gothenborg, med følg udVur: 75 Vlr. Atrak. 80 Tdr. Byggryn, 674 Tor Byg, 1841 Pd. Caffe, 21 Ter Ærter, 471 Lpd. s. Kiød, 1230 Pd. Kornbrændeviin, 720 Bout. Kitieværbrændeviin, 27 Tdr. Mat, 180 Pd. Ost, 230 Pd. Peder, 193 Pd. Piement, 79 Vilr. Rom, 430 Tdr. Rug, 100 Pd. Riis, 303 Pd. Saalelæder, 1410 Pd. Sukker, 4343 Pd. Sirup, 430 Pd. uder. Lammeskind, 5 Tde. Tiære, 15 Skpd. Tordsk, 546 Pd. Tobak, iel. Uld for 575 Rbd. r. S.