JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-06-25
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 22de d. M., som I den 23 og 28de Dito er ladt ved vedkommende Ober= og Underretter; bliver herved sub poena præclusi & perpetui Rentii, med Aar og Dags Varsel 3de Gange efter hinanden udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Aarhuus Stifts Tidender, og den Altonaiske Mercur indkaldede: alle de som formene sig at have noget at fordre efter den her i Byen i afvigte April Maaned ved Døden afgangne Borger og Mesterskræder Christian Friderich Hecher, saadant for undertegnede Skifteforvaltere at anmelde og beviisliggiøre. Paa lige Maade indkaldes ogsaa Stervboets Debitorer uden Henstand at betale hvad de til samme ere skyldige til Jncassator i Boet, Cancellieraad og Raadmand Bendixsen her sammesteds. Saa indkaldes ogsaa herved den Afdødes Arvinger (som ikke vides hvem ere paa lovlig Maade at legitimere deres Arveret; og til disses Efterretning meldes: at den Afdøde skal være født i Saxen. Randers den 30te Maji 1804. Carøe. Stadfeldt.
Berlingske Tidende, 1804-06-25
J Følge Placaten af 26 October 1792 indkaldes herved alle og enhver som formene sig at have nogen Fordring efter afdøde Casper Diderieb Lohmann der før har eiet Nørre Mølle; men ved sin Død var til Huse udi Fuglsang i Winding Sogn, at møde ved en Skifte Samling som holdes paa Tørsting, Wends Herreders Tingsted i Brædstrup, Tirsdagen den 16de October førstkommende Kl. 10 Formiddag, da Skutet agtes sluttet. Til samme Tid indvarsles ogsaa den Afdødes Børn og Arvinger ifald de maatte finde fornøden at møde, da den allerede opgivne Gield overstiger Boets Jndtægt. Brædstrup den 18de Mai 1804. Holst, Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1804-06-25
di Kolpensig i Weads Sogn og Herred er forhen afdøde U Aftegtsmand Niels Sørensens Enke Johanne Catrine Olsdatter død uden at efterlade sig Livgarvinger. Uagtet Boen er saare ubetydelig, indvarsles dog hendes Arvinger at møde ved en Skiftesamling, som holdes paa Tørsting Weads Herreders Tingsted udi Brædstrup den 16de October næst, om Eftermiddagen Kl. 2, tillige med Boets Creditorer, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, da Skiftet bemeldte Dag bliver sluttet. Brædstrup den 18 Maji 1804. Holst, Skifteforvalter. J Følge Kongelig Bevilling af 25de d. M., læst i Hof= og I Stadsretten den 28de næstefter, indkaldes herved, subpoena præclusi &perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, og 3de Gangel efter hinanden alle og enhver, som udi afdøde Borger=Capitain og Grosserer Johan Wilhelm Ra thies og forhen afdøde Hustrues Anne Chathrine Hennebergs fælleds Stervboe kunde have noget at fordre, for dermed at fremkomme og deres havende Fordringer for os, som beskikkede Executorer, inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn den 30te Maji 1804. C. A. Fabricius, C. Hansen, Justitsraad og Committeret i Ge. Grosserer, boende paa neral=Land=Occonomie= og Amagertorv Nr. 3.
Berlingske Tidende, 1804-06-25
Commerer=Collegium. Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 7de Maji sidstleI den, som er læst for Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 14de f. M., indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de som formene sig at have noget at fordre efter afgangne Borger og Bagermester Claus Haysen her i Staden, med deres Fordringer at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb, for os som den Afdødes myndige Arvinger at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn den 4 Junii 1804. Jens Andreas Haysen, Peter Gylke, Borgere og Bagermestere her i Staden. Jersom nogen enten Particulair, eller i Embedsaffairer skulle have nogen Fordring paa min salig Mand afg. Hr. Seidelin, forrige Sognepræst i Slemminge Lollands Musse Herred, maatte det behage saadanne den efter de beviislig at anmelde samme for mig hans efterlevende Enke, inden den i Loven foreskrevne Tid, da enhver lovlig Fordring skal blive fyldestgjort. Slemminge pr. Saxkiøbing den 30te Maji 1804. Som Laugværge, . .K. sal. Seidelins, fød Green. Gierlev. Følge sin gelig allernaadigst Bevilling, meddeelt igiennem den Kongelige danske vestindiske Regiering den 13de Junii 1803, hvorved Enken Sarh de Windt, som Exsecutris og Doctor John Johnsen, samt Peter Heyliger Robinson senior, som Exsecutorer efter afgangne Planter Jande Windt, af St. Croix, ere tilladte at maa ved Proclama sub poen præclusi & perpetui silentii, indkalde alle bemeldte Jan den Windts Stervboes Creditorer, saavel de i Hs. Majestats Riger, og Lande, som de Udenlands boende med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne at Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Addresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mereur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over= og Underretter paa Hans Majestæts vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle bemeldte Boets paa foranførte Eilande boende og sig opholdende Creditorer, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, saaledes som den Kongelige Bevilling foreskrive afgangne Planter Jande Windts Creditorer, til at fremkomme med deres Fordringer og deres havende Krav inden forskrevne Termins Forløb for bemeldte Sarah de Windt, Peter Heyliger Robinson og John Johnsen paa St. Croix at anmelde og beviisliggjøre. Kiøbenhavn den 4de Junii 1804. Paa Executrix og Exsecutorers Vegne. Weidemann.
Berlingske Tidende, 1804-06-25
Da Kiøbmand, Severin Stiesen, som siden Aaret for har i Compagnie med Kiøbmand C. S. Schram have Handel paa Skagestrand i Hunevands Syssel udi Island, er i sidstafvigte Junii Maaned ved Døden afgaaet og hans Stervboe saa uformuende at det ikke taaler at bekoste et ordentlig Proclama, saa blive herved, i Overeensstemmelse med Plakaten af 26de October 1792, alle den Afdødes Credi= og Debitorer 3de Gange efter hinanden indkaldede, at møde eller møde lade inden Aar og Dags Forløb, at regne fra den sidste Bekiendtgiørelse, for mig som Skifteforvalter, de første for at anmelde og lovformelig bevise deres Fordringer og de sidste for at betale hvad de til Stervboet maatte være skyldige. Ellers meldes til Creditorernes Efterretning, at Stervboet er insolvent til at fyldestgiøre de allerede anmeldte prioriterede Fordringer. Geiteskardden 3die August 1803. W. F. Krog, Kongl. Majestæts Sysselmand i Hunevands Syssel, J Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldes enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter her i Byen afgangne Consumtionsbetient Andreas Larsen med 12 Ugers Varsel at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter. Marieboe den 31 Maji 1804. J Møller. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg. giøre vitterligt: at Vi, efter herom allerunderdanigst gior Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevilget og tilladt saaog hermed bevilge og tillade: at Christianstæds Skifteren paa St. Croix, maa ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, indkalde alle Capitain William Glass's Stervboes Creditorer, saavel de i Vore Riger og Lande som Udenlands boende med Aar og Dags Varsel fra den Tid at regne, at saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Merkur, og ligeledes med tre Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over og Underretter paa Vore Vestindiske Eilande, samt trende Gang: indførte i St. Croix trykte Avis, indkalde alle bemeldte Stervboes paa foranført Eilande boende og sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres gende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for hameldte Christianstæds Skifteret at anmelde og beviisliggiøre. Dog skal fornævnte Skifteret nære pligtig til, at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise paa Vore Bogholder Contoiret paa bemeldte Eilande og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vox Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 1803. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Moltke. Colbiørnsen. Reiersen. Feddersen. Cold. Knudsen. Bülow. Hansen.
Berlingske Tidende, 1804-06-25
Bevilling for Christianstæds Skifteret paa St. Croix til ved Proclama som indføres i Aviserne at indkalde. Creditorerne udi afg. Capitain William Glass af bemeldte Eiland, hans Stervboe, som herved i Følge Placaten af 18de April og Forordningen af 23de Maji 1800 meddeles. Vestindiske Regiering. St. Croix den 15de November 1803. Lillienschiold. Bentzon. Owesen, Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1804-06-25
J Følge forestaaende Kongelige allernaadigste Bevilling indkaldes herved, sub poena prælusi & perpetui silentii, Creditorerne i afgangne Capitain William Glass's Boe med saadant Varsel, som Bevillingen foreskriver, til at fremkomme med, anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer mod bemeldte Boe i Christianstæds Skifteret, hvor enhver kan forvente Retefter Lovene. Christianstæds Skifte=Contoir, St. Croix den 17de November 1803. C. Smidt. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt protocolleret Mandagen den 28de Maji 1804. Borch.
Berlingske Tidende, 1804-06-25
J Følge forestaaende Kongelige allernaadigste Bevilling indkaldes herved, sub pæna præclusi & perpetui silentii, Creditorerne i Hr. Kiøbmand Peter Abraham Wittrogs og hans afdøde Hustrues Anna Severine Wittrogs fælleds Boe, med saadant Varsel, som Bevillingen foreskriver; til at fremkomme med, anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer imod bemeldte Boe, udi Christianstæds Skifteret, hvor enhver kan forvente Ret efter Lovene. St. Croix, Christianstæds Skifte, Contoir den 21 Januarii 1804. C. Smidt. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt protolleret, Man Borch. dagen den 28de Maji 1804.
Berlingske Tidende, 1804-06-25
Skulle nogen imod Formodning have noget at fordre i Stervboen efter min afdød Broder Toldkasserer C. Smith ved Sandholms Toldsted, ville de behage inden 6 og 12 Ugers Dagen fra Dato at bekiendtgiøre sligt for S. T. Hr. Major og Told Jnspecteur Oldeland i Bandholm ved Marieboe, da enhver lovmæssig Fordring skal være betalt; ligeledes ville de som skylde bemeldte min Broder, til den Tid betale deres Gield for at undgaae Søgsmaal. Østofte i Lolland, den 5 Junii 1804, Paa samtlige den Afdødes myndige Sødskendes Vegne Hans Rasmusen, Smed. Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 25de f. M., læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 28de dernæst, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Capitain af Søe=Etaten og Oberlods Frantz Christopher Henrich Hohlenbergs og Enkefrue Elisa Hagens fælleds Boe, der med at fremkomme, og saadant deres havende Krav for os inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre Med lige Varsel indkaldes den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tar under Skiftet. Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skifte=Con mission den 11te Junii 1804. Carstens. Dall. H. Baagøe, holder ved Universitete, dacteur.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
ende, Skrivelse fra Curacao den 31te Martii. Fem store og to mindre engelske Skibe, som kom Sønden fra, viiste sig her den 31te Jan. om Morgenen. En Skonnert seilede med hollandsk Flag lige til Havnen og satte er Sluppe ud med en engelsk Officeer, som overbragte en Opfordring til Overgivelse. Fortet Piscaderos overgav sig efter et kort Bombardement. Et Linieskib paa 74 Kanoner blev liggende for Havnen, de andre Skibe seilede derimod østlig, sor, som det syntes, at angribe paa flere Punkter; men dette var blot en Krigslist.. Fienden havde imidlertid med utrolig Hurtighed sat 600 Mand i Land i Bugten ved Piscaderos var trængt frem til en Deel af Staden og havde tilbagedrevet et Par hundrede Mand af vore Tropper, som modsatte sig deres Fremtrængen. Strax efter opkastede Engellænderne uagtet man Dag og Nat fyrede paa dem, 5 Batterier, som kunde bestryge Staden. Da vor Magt ikke var tilstrækkelig nok til at fordrive Flenden fra sin fordeelagtige Stilling, saa har man nu og da giort smaa Udfald og derved tilfølet han stor Skade. Fienden har paa andre Kanter af Øen røvet; plyndret og stukken alt i Brand; vor Regiering sendte derfor et Detaschement i et Baghold. Fienden blev slaget paa Flugten og indskibede sig med det plyndrede Gods. En Fregat paa 44 Kanoner og 2 Skonnerter ere blevne tilbage, som blokkere Havnen og skaber Handelen meget. Her er man meget bekymret for Følgerne af St. Domingos Uafhængighed, og dersom Engellænderne og Amerikanerne skulle vedblive at forsyne Negrene sammesteds med Krudt og Skibe, saa befindes Vestindien sig i en meget kritisk Tilstand.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Skrivelse fra Constantinopel den 24de Maji. Jnsurgenterne i Servien have sendt en Retfærdiggjørelse over deres Fremgangsmaade til Storherren, som derpaa har ludnævnt Paschaen af Bosnien til Stadtholder i Belgrad og givet ham uindskrænket Fuldmagt til at ende Urolighederne sammesteds. drene 3.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Jndvaanerne paa Øen Cypern have sendt en skrivtlig Klag over deres Stadtholders Voldsomheder til Storherren, som har lovet dem, at deres Klager snart skulle blive afhiulpe.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Skrivelse fra Wien, den 16de Junii. J Statscancelliet udfærdiges nu det ny Creditiv for vor Ambassadeur hos Keiser Napoleon, Grev von Cobenzl. Saasnart den her værende franske Ambassadeur bliver officiel underrettet om at Creditivet er afsendt til Paris, vil han ligeledes overrække sit ny Creditiv.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Keiseren har i en Haandbillet yttret Erkehertug Carl fin Taknemmelighed i Anledning af hans Afgang fra Høi- og Tydskmesterdømmet, som beviser, at Hertugen ene vil sysselsætte sig med det ham overdragne Krigsvæsen.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Erkehertug Carl har under 4de d. M. udstedt et Circulaire til Hoffrigsraadet, hvori adskillige Forseelser imod den ny indrettede Gang i Forretningerne dadles i meget stærke Udtryk Disse Forseelser ere skeete med Villie og i den Hensigt, at sætte den ny Indretning i et ondt Lys, hvilket især har været Tilfældet i Commissariats= og Cassedepartementerne.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Den k. k. Armee bestaaer for nærværende Tid af 63 Regimenter Linieinfanterie, 17 Reg. Grændselnfanterie, 36 Reg. Cavallerie, 4 Reg. Artilleri, 6 Ingenieurcorpser og 4 Reg. Tyroler Landmilice.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Skrivelse fra Antverpen den 16de Junii. Man venter om kort Tid Keiserinde Josephine til Bryssel, hvor man med største Jver arbeider paa et Palais Jstandsættelse til hendes Modtagelse. Hendes Majestæt skal have Sinde at tilbringe Sommermaanederne sammesteds og tillige at giøre smaa Reiser til Aachen og Spa, paa hvilket første Sted man allerede indretter et Hotel for hende.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Keiser Napoleon ventes snart til vore Egne for at tage den mod Engelland bestemte Land- og Søemagt i Øiesyn. De Engelske have igien forstærket sig paa Sørkysterne. De have for mange smaa bevæbnede Baade, som ligne røre, for at kunne sægte med mere Eftertryk med vore Skibe. Fienden kom nylig Landdatterierne saa nær, at man kunde naae ham, Skrivelse fra Paris den 18de Junii.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Keiseren har i Forgaars gjort en Reise til Comptegne, for hvorved en hæftig Kangade opstod. at mynstre et Troppekorps paa 9000 Mand. Han ankom til Comolegne samme Aften Kl. 11 og næste Morgen Kl. 3 lod han Dragonerne maneucere til Fod, hvilket varede til Middag. Om Eftermiddagen modtog han de constituerede Autoriteters Opvartning, besøgte Skolen for Konster og Haandværker, steeg igien til Hest og lod Cavalleriet maneuvrere. Jndvaanerne og Militairet i Compigne viste største Enthusiasme. Keiseren er i Dag reist tilbage til St. Cloud. Den nordamericanske Gesandt Livingston er kommen til dage hertil fra London.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
General Moreauer endnu arresteret i Temple og sidder i det samme Værelse hvori Pichegre døde. Han venter med Rolighed Udfaldet af sin Skjebne, men har hverken ved sin Gemalinde eller andre gjort noget Skridt til at formilde den. Ved Stemmesamlingen over hans Skjebne vare Dommerne først deelte i 3 Partier; 4 stemmede for Døden, 4 for 2 Aars Arrest og 4 for Frikiendelse. Efter 6 Timers Debatter erklærede Purailteien sig endelig for Arrest. Man har forestillet Georges, at han burde tage sin Tilflugt til Keiserens Naade; men han har endnu ikke yttret sig desangaaende.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Moniteuren indeholder følgende Artikel: Vore Kiøkmænd maae tage sig i Agt for de falske Efterretninger, som de Journaler og Bulletins, der komme fra London, udbrede. Der existerer aldeles ingen Frygt for Roligheden paa det faste Land. Alle Jdeer om en Coalition ere Chimarer. Det er ogsaa saaskt, at Søebegivenheder af Vigtighed ere forefaldne.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Nogle enkelte Affairer ere indtrufne, hvorved vi stedse have havt Fordelen. Vi have aldrig nogen Krig med Engelland været i en bedre Forfatning, og vore Fiender have aldrig væ retten vanskeligere Situation. Endelig ere alle Rygtet, der udbredes af Spillere som speculere paa at faae vore Fonds til at falde, eller af syge Hierner om vor indvortes og udvortes Forsætning, ligeledes aldeles ugrundede.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Fra Etabes meldes under 13de Junii, at en Ditision af Flottillen er løben ind dertil i Fiendens Paasyn.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Moniteuren indeholder følgende Efterretninger fra vore Havne: Brest, den 9de Junii. Den 3die d. M. blev er Division af Nationalflartillen angreben af et engelsk Linieskib en Fregat og 8 Penicher. De engelske Skibe kunde ikke afskiære denne Division, men bleve ilde tilredte og maatte nække sig tilbage Paa vor Side har ikke eet Fartol af Flyttilsen lildt mindste Skade. - Barsieur, den 9de Junii. Den engelske Division, som den 7de angreb Flortillen herpaa Rheden, bestod af 3 Fre atter, 3 Brigger, nogle Bømbarverere og Kanoneerchalupper. Jlden var meget heftig paa begge Sider. De fiendtlige Bombarderere bleve saa ilde tilredte af vore Kanoneerchelupper, at de maatte kappe deres Ankertove og tage Flugten. De engelske Fregatter, som vilde understøtte Angrebet, havde nærmet sig for meget til vor høire Fløi; et Landbatterie affyrede altsaa nogle Mørsere og man saae en Bombefalde paa den Fregat, hvorpaa den engelske Commandeur var, som strax kappede sine Ankertore gi med stor Møle under Seil og gav sin Division Signal at trække sig tilbage, hvilket denne gjorde i synlig Uorden. Jkkun een Bombe faldt her i Staden, de andre faldt i Havnen." - Boulogne, den 13de Junii. Nogle Divisioner af Flottillen ligge paa Rheden. 25 engelske Skibe ligge for Anke 1 1/2 Lieues herfra. De vove ikke at nærme sig til vor Linit.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
En Division, som kommer fra Calais, løber i dette Øiebliino paa Rehder.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Fra Toulon meldes under 6te Junii, at Briggen Abrille har ved Øen St. Marquerite forlaget nogle stentlige Fartøier, som vilde entre den.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Engellænderne have nylig skudt en fransk Kaper i Sænk ved de portugisiske Kyster. - Et andet fransk Skib er ogsaa blevet taget af Engellænderne ved Øen St. Thome, hvor det laae under Fortets Kanoner; men den portugisiske Commandant fyrede paa dem og nødte dem derved til at forlade Skibet.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Fra Carcassonne meldes, at Engellænderne have den 2den d. M. 3 Gange forsøgt, at giøre Landgang ved Fortet Nouville, men de bleve hver Gang forjagede at vore Kanonbaade.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Paris, den 19de Junii. (Over Holland.) General Moreau har nylig ladet sit Værelse i Temple meublere efter egen Smag. Han havde appilleret til Cassitions-Tribunaler; men ved sin Gemalindes og sine Advocaters Overtalelse har han ladet sig bevæge, til at tage Appellationen tilbage. Dette have alle glædet sig over; thi dersom Dommer var bleven underkiendt af Cassationstribunalet, saa skulde de Anklagede stilles for en ny Ret. Uden at overveie, hvilket ugunstig Vending Sagen, formedelst indtrufne uforudse er Omstændigheder, kunde have taget for de Anklagede, som ikke vare dømte til Døden, vilde alle Gemytter, formedelst deres Jnteresse for Mortou, atter spændes meget høit. Men at seer derfor Appellationens Tilbagetagelse for et nyt Offer, som General Moreru har bragt sit Fædreland. Rolland, som vidnede meest imod General Mor aner ikke bleven bragt til Temple, men til et andet Fængsel. Georges vil hveien appellere eller bede Keiseren en Naade. Han har erklæret, at han vel vil modtere Pardon om den skienkes ham, men at han ikke vil bede derom Ha har skrevet et Brev til Keiseren, hvori han beder om Naad for sine Underagenter og sin Tiener Picot. Disse ere uskt dige, stier han, men jeg, der er Hovedmand og Ansøe, bør straffes.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Skrivelse fra London den 19de Junii. I Gaar Eftermiddags samledes efterhaanden 550 Lemme i Underhuset, og en ny Debatte opstod over Hr. Pirts Forsvarebill og vedvarede hele Natten ilennem til i Dag Mages Kl. 4 1/2 Oppositionen havde opbudt alle sine Krætte og da det endelig kom til Stemmesamling, havde Malsters Pitt 265, men Oppositionen kun 223 Stemmer, følgelig havde Ministeren en Majoritet af 42 Stemmer. Denne Hr. Pitts Seler bliver hvidt for at giørende, da mange, som hidtil have stemt mod hans Forsvarsdill, nu sikkert vil stemme for enhver af hans andre Forholdsregler Han erklærede ogsaa ved Slutningen af Debatten med Bestemthed: At det vilde giøre ham ondt, dersom hans Bill, som han holdt for nyttig, skulde blive forkastet; men Oppositionen skulde derfor ikke troe, at han vilde opgive sin Minister=Post. Den havde han fra Kongen, og det var hans Majestæts Forret at kunne udnævne sine Ministre. Jntet skulde hindre ham fra i Fremtiden at foreslaae Underhuset de Planer, som han troede at kunne være nyttige for Staten? Jmidlertid Lemmerne i Dag Morges gave deres Stemmer i Underhuset, sagde Hr. Plet lydelig til sine Venner: han haabede, at Billen ved tredie Forelæsning (i Dag) skulde endnu faae flere Stemmer for sig Ministerialbladene bemærker, at den lille Stemme Maforitet af 69 mod 63, som Oppositionen havde i Underhuset. den 15de, reiste sig deraf, at de Herrer For, Grey og andre Oppostilons=Lemmer, som havde spiist hos Restaurateuren. over Underhusets Sal, pludselig kom ned i Salen og gav deres Stemmer, uden at have taget Deel i Debatten. De skal have ladet sig hemmelig kalde ned, da det ellers er Skik og Brug, at de Parlamentslemmer, som have fordeelt sig i Underhusets Forfrisknings- og Spiseværelser, blive fremkaldte ved en Klokke, naar det skal komme til Stemmegivning.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Ved det sidste store politiske Giestetud, som Prindsen af Wales gav den den 16de i Carlionhruse, erklærede han med rene Ord sit Ønske, at Oppositionens sidste Stemme Majeritet maatte bidrage til, at et stærkere og meere om attende Ministerium snart maatte blive dannet.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
Alle Anstalter blive nu gjorte til Kongens Bagerelse til Weymouth. Parlamentet vil altsaa snart blive prorøgeret.
Berlingske Tidende, 1804-06-29
J Forgaars er Gesandten Drake ankommen hertil fra Munchen. Han har den 30te og 31te Martii overrakt den churbayerske Statsminister von Mongelas Noter. J den første Nat siger han: "Han var bleven underrettet om, at Churførsten, i Følge en Requisition fra den franske Regiering, havde ladet alle franske Emigranter, som opholdt sig i Bayern, bekiendtgiøre, at de skulde rømme Churforstens Stater inden 10 Dage, endog ikke de undtagne, som vare afhængige af den tiske Regiering. Han bad derfor Baron von Mongelas, at oplyse ham om denne Sag og underrette ham, om disse Forholdsrealer skulde udstrækkes til de Officerer af den forrige condeske Armee, som vare af ængige af den brittiske Regiering."¬