Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-10-03
Oversigt, af Dagens udenlandske Nyheder. Rigelige tilstrømme os Efterretningerne og Kampen ved Nordafricas Kyster, sparsomme og usikkre indløbe de derimod om de langt vigtigere Begivenheder, som forefalde i det sydlige Americas Lande. Den spanske Regiering tier, endskiøndt den burde være bedst underrettet og hvad der forefalder, og forraader ved sin Taushed, at Sagerne der tage en Vending, som ikke svarer til dens Ønsker, fra det vigtige Mexico høres aldeles intet; uden at den tappre flygtede Spanier, General Expos y Mina har bekiendtgjort i Moniteuren, at det Rygte er ugrundet at han er gaaet til America, da han siden han forlod Spanien har altid været i Paris, og kun var reist til Gent med Ludvig den 18de; den Mina derfore, som er gaaet til America, er en Brodersøn af ham, en Oberst-Lieutenant Mina, som i London har optaget Penge i hans Navn; og han erklærer, at dersom hans Brodersøn er gaaet dertil, for at tiene imod Spanien, saa vil han ikke længere betragte ham, som et Medlem af sin Familie. Men hvormange Krigere ere ikke gaaede til Mexico, og hvor lidt høres der ikke fra dette Rige? Allene fra Kongeriget Peru indeholder den spanske Hoftidende Efterretninger, som grunde sig i Depescher fra Vicekongen i Lima, Marqvis de la Concordia, og som gaae til den 17 Februar d. A., og fra Staden Lima selv, som gaae til 30 Marts, de omtale kun smaae Fægtninger, som ere forefaldne imellem den kongelige General, Don Joachim de Pezuela og Jnsurgenterne; disse ere ofte blevne slagne, især den 10 og 11 Februar, af Bataillons Chefen Don Joseph Santes de la Hera, i Nærheden af Mondragon, hvor de bleve commanderede af Asentio Padillo og Maleo Centono. de Fordele, som de kongelige Tropper erholde, en Fægtning ved Chilo paa Grændsen af Republiken Buenos Ayres Distrikt bleve to franske Officierer fangne, som strax bleve skudte; men uagtet alle klage dog Roialisterne over deres vanskelige Stilling; de kunne ikke være allevegne, og naar de faae Rebellionen qvalt i en Egn, saa udbryder den i en anden. – En engelsk Krigslup Tay, Capitain Roberts, som var afsendt til den spanske General Morillo, for at reclamere de engelske Undersaatter, som han havde ladet fængsle efter Charta genas Erobring, er kommet tilbage til Jamaica med 12 af disse Personer, hvis Sundhed havde lidt meget af det haarde Fængsel, hvori de har været. Capitainen fortæller tillige, at General Morillo havde den 20 Junii afsendt en Fregat, en Corvette og 4 Goeletter fra Staden St. Martda til Øen Margaretha, som Jnsurgent Generalen Bolivar har erobret; men 3 Dage efter maatte Fregatten og den største af Goletterne vende tilbage, da de ikke kunde holde Søen, og 8 Dage efter kom to andre Goeletter tilbage og hvad der var blevet af de andre vidste man ikke. Forresten melder Capitainen, at General Morillo holder med sine Tropper alle de Provindser, som paa denne Kant støde til den mexicanske Havbugt, i Tømme; at han var den 6 Junii rykket ind i Staden Santa Fe i Nye Granada, uden at giøre et Skud, og at Resten af Jnsurgenterne havde, under Commando af en fransk Officier, en Chevalier de Serviez, trukket sig tilbage til Cumana; men de manglede Penge og Fartøier for at seile op af Orinokofloden. Men i denne Provinds spille Jnsurgenterne Mester; Bolivar har Øen St. Margaretha og Provindserne Cumana og Barcelona i sin Magt; han trænger stedse videre frem, truer Hovedstaden Carracas; hans Admiral Brion har landet med 1500 Mand ved Ocumaria og vil begynde at beleire Fæstningen. Puerto Cabello. Spaniernes Ulykke er, at deres Marine er i en saa overmaade slet Tilstand, Uheld forfølge den ogsaa, en delig Fregat, som laae Havannah, kom der Jld i og opbrændte, en nye Gouverneur er kommet til denne blomstrende Cu has Hovedstad; det er ugrundet, at han har forbudt andre Nationers Skibe at anløbe denne Havn, men han har blot paalagt alle de Skibe, som komme til den, en Afgift, for derfor at udruste Krigsfartøier mod Jnsurgenternes Kapere, som opsnappe alle spanske Skibe. – Hvilket Udfald Expeditionen mod Montevideo vil faae, vil Tiden vise. De brasilianske Efterretninger vil lære os, at Republiken Buenos Ayres ikke staaer til at redde, da Jnsurgenterne ikke kunne foreenes indbyrdes, og ikke engang kunne blive eenige om, at oprette en Armee, som de kunne stille imod Roalisterne. De europæiske Magter ere ligegyldige eller ugunstige imod Jnsurgenternes Sag, kun Nordamericanere tilføre dem Vaaben og ønske dem Held til deres Modstand. Den 4 Julii blev saaledes ved et Giæstebud, som blev givet paa Militair Academiet i Nye York til Erindring om den fyrgelyvende Aarsdag af Americas Friehed, udbragt den Skaal: "For Sydamericas Patrioter!" naar vi tænke paa vore Fædre, da kunne vi med beslægtede Følelser vende vore Blikke hen paa disse nye Grundstøtter i de samme Anliggender, paa de spanske Patrioter. (Fortsættes.)