JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1816-01-12
Aus einer Thellungsatte datiet und protocelirt den 20ten August 1740 3) Auf dem Rammen des naarerigen Besitets Jürgen Schulz: An weil. Nicolay Rummensen Courant 3000 Mk. ans einer Obligation datirt und protoconirt den 2dten October 1781. An denselden Cour. 300 Mk. aus einer Obligation datiet und protocol lirt den 14ten Rovbr. 1792. An denselden Courant No Mk. aus einer Obligation datiet und protscomiet den 25ten Juni 113. An den Veisbager peter Bastian Cour. 300 Mk. ans tiner Obligation datiet den sten protoconirt den noten Septbr. 1783. Disse samtligen Poste aber geregattig megen der lebienden Berførelbunger, uur nach vergangiger Proklanerastang maattelsk Martineitung deligt mer den konnen; so merden alle und lede elche an vordenaante Poste ramtlige Anspruge haven over die dessangen Schuloverfaresungen bengen modten, hiemit vorartaden und bestalet, sin dieser halven innerhalv 12 Vogen inFlensburger Stadssecretariate za melden, daaselst anter Productuna ibreetma in handen havende Berfarelbungen rensets Spaa idre Anbruge og profitiren, und demnaat das Mellere zugewartigen; widrigensans ste me alen Anspruden anersaatte depita paagaalet for immer praciaar, seng, die destalligen erfarelsungen an gerichtlich werden mortilleret undettret werden. Flensburg, den 23ten December 1818. Patronat zu St. Nicolay. - Jensen.
Berlingske Tidende, 1816-01-12
(182 1814 a 15) Ved Proclama, læst i den Kongel. Land. Tyr ret samt Hof og Stadsret den 3de dennes, ere alle og enhver, som maatte have noget at fordre udi afgangne Fuldmægtigen ved Bredeværk Kobber: Opaa Johannes Larsen Smiths Sterver, indkaldede med 12 Ugers Varsel til her udi Stiftecommissionen at melde og godtgiøre deres Fordringer. Ligeledes ere med lovne Varsel indkaldede den Afdødes Arvinger, for at legitimere og paaet deres Arveret; hvilket videre herved bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsrets Skiftekommission i Kiøbenhavn, den 9de Januar 1819. Stendrag. Neutrax.
Berlingske Tidende, 1816-01-12
ed Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 3de Januar d. A., ere alle dem som formene sig at have noget at fordre hos min ved Døden afgangne Mand Bagermester Johan Benjamin Haan eller i hans Sterved, med lovligt 12 Ugers Varsel indkaldede, til inden saadan Des Forlag at anmelde og beviisliggiøre deres formentlige Fordringer, hos Underskrevar, sornævnte Afdødes int, som 1 Følge allernaadigst Bevilling, angader ungt Boe, da en og retmæssig Fordring skal vorde afgiøre, man efter Proclamas Palabantages intet Krav af og Slags det end være kan, hvilket end videre herved bekiendtgiøres. Kløsenbarn, den 10de Januar 1819. San Langværge. Anne Cortine, paa Bane. sang Haans Enke. i Følge Placaten af 23de October tros, indkaldes derved med 12 Ugers Varsel, Credi= og Debitorer i Standet efter afgangne Smed Ole Olesen og forhen anden danne sagt Dordelen Jansdatter i Biir, at mede det Sting som foretages og om mueligt sluttes der paa anden 2de April førstrømmende, kl. 10 branddagreditorerne for ander Tab af deres Ret at anmelde og andre deres Fordringer en Sangerne for et betale hvad de maatte være sidige til Boet. endom, den 5te Januari 1810. Reiserind.
Berlingske Tidende, 1816-01-12
Falbydeitation. indagen den 16de Januar, om Middagen Kl. 12, bliver i det Kongelige Admiralitet og Commissariats Collegium foretaget Licitation over Malerarbeidet ved klolmen og blaa den, for det første paa et Aar, efter de Conditioner som for ingen kan erfares i Söe-Etatens Ordonateur-Contoir paa Gammelholm.
Berlingske Tidende, 1816-01-12
Auctioner. Tormedelst anden Bestemmelse lader Eieren af Gaarden Nr. 22 og 33 i bl. angøersgaden i villerød Mandagen den 13de Januarii, om Formiddagen alle ved en enge Auction absolut bortsælge ovennævnte Gaarde, disse ere sammenbyggede og sælges med dert værende betydelige Brænderie, Brygdeele og Maltgiørerie, alt næsten nyt og verindrettet, samt de dertil be rende 10 Tdr. Lind af Byens Jorder og Græsningsrettighed i Holmene at og sandt vedligeholdt og kan tiltrædes strax. Antalde af Gaardens Salg sælges videre nogle Heste, Vogne samt Kreature m.v. Stedet kan daglig tages i Diesyn hvor Conditionerne erfares. saavelsom i Kiøbenhang i Klareboderne No. 1, første Sal, i Friderichssund, des Migelsen, i Helsingøer i St. Annegaden hos Hr. Burgward, i Kiøg des Farver dr. Eren og i Roeskilde hos Lysestøber Hr. Hanske. andagen den 19de nuar førstkommende, bliver ved Vi frne Auction paa denne Stads Bors i Middagsstunden, opbuden til Bortsælgelse: Skibet Sophia kaldet, drægtig 113 ½ Commercelæste med dets Inventarium. saaledes som samme ved Hr. Commandeur og Ridder Fabritius. de Fonanagels Plads paa Christianshavn er beliggende, hvor det af Luchaaberne kan beldes. Conditionerne og InventariListen ere forinden til Eftersen hos Mæglerne kiøbenhavn, den 10de Januar 1816. Mauer & Lottrup. Stersberggaarden efter afdøde Toldinspecteur Nicolas, bestaa Auction. For at paa huus og derved en stor have, samt dettilberende 6 Tdr. Land geometrisk Maal, bliver bortsolgt ved Auction, sam holdes i Gaarden den 19de Januari førstkommende og den gate samme Maaned. og 3die og sidste Auction den 6te Februari 1810, hver Gang Kl. 11 Formiddag Conditionerne kan erfares hos mig Kouling. Stubbekiøbing, den 24de December 1818. Byefoged.
Berlingske Tidende, 1816-01-12
Fredagen den 29de Januar førstkommende, lader Wemmeløfte Kloster, Og dets Støve ved Hygebort, beliggende ved Fare Strand, ved Auction bortsalg endeel Eeg og Ast, og lidet Bøg, i alt af alle Dele 100 Favne, hveret Eeg og Ast for den største Deel indeholder Gavntømmer, og Eegerne kan blive tilladt at henstaae Foraaret over, saavidt Kiøberne maatte agte at benytte Varten. Auctionen begynder Kl. 10, hvilken Tid de Lysthavende ville være mødte i Hyllebøll, for derfra at medfølge til Skovene hvor Auctionen ved de sælgende Træer afholdes. Wemmeløfte, den 2den Januar 1816. T. Thaning. lige Reqvisitien fra Slagelse Kiøbstæds Skifteret, bliver Mandagen den 20de Januari og Onsdagen den 7de og 14de Februar 1810, boen Gang om Formiddagen Kl. 11, ved offentlig Auction til Bortsælgelse opraabt og sidstmeldte Dag, om antagelig Bud skeer, da absolut bortsolgt, den Hr. Kammerjunker Castensejolds Opbudsboe tilhørende og under Sta gelse Kiøbstæds Jurisdiction beliggende Eiendom, lille Antvorskov kaldet. Gaardens Bygninger, som ere vel vedligeholdte bestaaer af 101 Fag, deels grundmuur og deels egebindingsværk, og afgive for et Herskab eller en anden honet Familie, en behagelig Bovær med alle Beqvemmeligheder. Til Stedet er en meget stor skiøn og nyttig Hange. de til ude Antvorskov for Tiden liggende Jorder, indeholde et Areal af circa 2 Tdr. Land, deels Kiøbstæd Jord og deels frie Hovedgaards Tart, og ved den i denstundende Foraar foretagende Udskiftning af Slagelse Kiøbstæds fællere Dørrer, vil der til denne Eiendom endvidere blive henlagt citra 30 Tdr. Land. I Bygningernært af nu værende Eier i forrige Aar indlagt et nyt Brændeviinsvart, som bestaaer af 2 Kidler, over paa 1000 Potter med tilde rende sarie og Saalemaskiner; i Næskekar paa omtrent 13 Tdr. hver. et Stabekar til 24 Tdr. Sæd og en stor med Jernaager indrettet Kiølle. samt øvrigt udfordrende Inventarium, hvilket at folder i Kiøber. Eiendommen kan tiltrædes saaart Budet er opproberet, kuns forbeboldes den nu værende Eier fornøden Bopæl til anstundende Paaske Flyttedag. Conditionerne for Eiendommens Salg og som idenseende til Kbetaling af Kiøbesummen, vil blive saa favorable for Kiøberne som mulig, bliver til Eftersyn paa mit Contoir fra den 14de Januar førstkommende. Auctionen afholdes paa lille Antverskov. Slagelse, den 28de December 1818. Stalen.
Berlingske Tidende, 1816-01-12
Auction Formeden anden Bestemmelse, agter Kiøbmand Peder Staal, der i Byen, ved offentlig Auction, Tirsdagen den 30te Januar. førstkommende, Kl. 11 Formiddag i sin Boepæl, at bortsælge ude derhavende fane Eiendomme, nemlig: sin iboende Gaard, bestaaende at talt 3de Fag huus Muur og Vindingsværk, alt teglhængt. Værelserne er for der mene gibsede, betrukne og malede; dertil hører en derved beliggende stor Frugthave med 100 Stkr. udsøgte gode Frugttræer i en steensat Fiskevar. 22, Td. Land geometrisk Maal gode Jorder, behørig indhegnet, der et stort Stykke Tørveskiær og en Fiskerie paa Byens Mark. Conditionerne kan og Dage førend Auctionen faaes til Eftersyn des Eieren og hos mig Stubbekiøbing, den 16de December 1819. Rousing. Landvæsensees og Byefoged.
Berlingske Tidende, 1816-01-12
Forpagtnings Auction. D. jeg først i Februar Uraned ved offentlig Auction agter at bortfornagte min Papiirmølle Frichshaab, og den derved liggende Kornmall med Grubbeverk, hvortil hører 12 Tönder Land og en velindrettet Kiøkkenet Frugthauge, saa bekiøn legiøres dette herre til Efterretning for de der önske denne Forpagtning, som tiltrædes til næstkommende 1ste May. Papirmøllen Frichshaab, som ligger i en meget smuk kan, er en ganske nye grundmuret Bygning : bestaaende at 2 Etager med Lofter indrettede til at torre Papiret. Presserne ere alle med Jernarner, hvoraf den største drives med Vand. Ved Møllerne er det bygget et lluus som er indrettet til adskillige Familiers Beboelse, for at disse Mennesker kan bruges med dets større Beqvemmelighed til at fortere Klude og andet Arbeide ved Hallen. Paa Hallerne er det beqvemme Indetninger saavel for Personalet som behøves til Papiir-Arbeidet som og for en Familie. Stedet hvor og pat Auctionen skal holdes, samt hvor Conditionemekan faae til Eftersyn, skal nærmere blive bekiendtgiørt. Aneskov pr. Odense, den 1ste Januar 1816. L. S. Semstilierby de Muchadell.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
Paris, den 1ste Januar. Kongen har ved en Forordning af 25de December overdraget FyrstTallevrands Pairsværdighed hvis han der uden mandligt Afkom til hans Broder, Grev Archamband Joseph de Talleprand=Perigord og hans retmæssige mandlige Efterkommere.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
- Den 28de f. M. indtraf Hertugen af Angouleme til Bordeaux, Præfecten i Gironde var den 25de reist Hs. Kongel. Høihed imøde. - Den 30te December besluttede de Deputeredes Kammer i en Geheime-Committee, at hvert Bureau skal udnævne tre Commissairer til at undersøge Finantsbudjettet.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
I et af de sidste Møder har Pairernes Kammer besluttet, at de Pairs, der som Kongelige Ministre eller Commissairer have en Lov at bringe i Forslag, maae, som andre Pairs, selv give deres Stemme med Hensyn til dette Forslags Antagelse. Den 28de December blev Marechal de Camp Dessolles arrresteret i et Huus i Gaden Messe. - Da Hr. Trinqvelaae den 28de f. M. aflagde Beretning over den foreslagne Fest paa 21de Januar, foreslog Hr. Høde de Neuville, efter en skiøn Tale, istedetfor Jndskrivten "det frie Frankrig for Ludvig den 16de ", at sige det befriede Frankrig", og paa den modsatte Side at lade sætte følgende Ord: "For Gud og Mennesker erklære og stadfæste vi, den franske Nations Deputerede, at denne saalænge ulykkelige og fangne Nation ingen Skyld har i det skiændige Fadermord, som blev begaaet den 21de Januar 1793. Ved det ophøiede Offers Blod sværge vi for os, vore Børn og Børnebørn, for Frankrig, hvis Repræsentanter vi ere, vore retmæssige Konger ubrødelig Troskab, og ansee den uafhændelige, uhævdelige Arveret i den mandlige Linie, som Gud har forlenet Ludvig den Helligges, Henrik den 4des og Ludvig den 16des Familie, som et helligt Grundprincip. Hvo der vorder Forræder mod denne Eed, eller taler om at vorde det, erklæret for Nidding og forbandet af Gud og Mennesker. Kammeret antog med det Udraab "Kongen leve!" alle Forslagene, og vorterede til Hs. Majestæt en Adresse, med hvis Affattelse en egen Commission skal beskieftige sig.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
- Vore Tidender staae under meget stræng Censur og Control.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
For nogle Dage siden suspenderede Politieministeren Journal de Pa tis; i to Dage blev den ikke uddeelt, og begyndte derfor sit Dagsbladmed følgende Undskyldninger og Ønsker: "En vigtig Vildfarelse, som dog flere Omstændigheder kunde undskylde, foranledigede den i to Dage afbrudte Afsendelse af vort Blad. Ovrigheden har nu tilbagekaldt denne øieblikkelige Suspension, da den uden Tvivl har overtydet sig om, at en uvilkaarlig Mangel paa Nøiagtighed ikke kan giøre vort Sindelag mod Fyrsten, Nationens Deputerede, og de Love, som er deres fælleds Værk, mistænkeligt. Troe imod de Grundsætninger, som enhver Skribent i dette Øieblik maa følge, vil det stedse blive os let, at bevidne Verden vor Kiærlighed til Kongen, vor Hengivenhed for de af ham føiede vise Anordninger, og den Agtelse, vi ere de store Statslegemer skyldige, som tilligemed Hs. Majestæt have det hæderfulde Hverv at læge Fædrenelandets Saar. Kunde vil blot bidrage til at vedligeholde hos vore Læsere denne Fædrenelands kiærlighedens hellige Ild! Det er dette Ønske den Dag indgiver os der for Frankrig aabner et lykkeligere Aar; det er det Maal, hvortil vor Tanke og Tale stedse skulle sigte. - De fleste Magter have allerede faaet Bons paa deres Andeel i Krigscontributionen
Berlingske Tidende, 1816-01-15
- Johanniterordenen har til de Deputeredes Kammer indsendt en Reclamation om at faae tilbage dens i Frankrig endnu usolgte Godser, og at Jndkomsterne af de den tilhørende Skove maae blive trukne fra Budjettet for 1816, og anvendte til Ordensriddernes Underholdning.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
Jfølge den 8de Fortegnelse beløber Summen af de frivillig Bidrag til Statens Tarv sig til 62, 315 Franker. Frygten for at Amnestieloven ikke skal gaae igiennem har havt mærkelig Indflydelse paa vore Fonds. Som bekiendt skulle, ifølge denne Lov, adskillige Hoveddeeltagere i den sidste Usurpation i Frankrig forvises Landet. Blandt disse ere ogsaa Marschal Soult og General Vandamme. Begge stode under Politiets Opsigt, de ere derfor flygtede til Brüssel, og skulle der være blevne udnævnte til Generaler i en fremmed Magts Tieneste. - Med den franske Armees Organisering gaaer det meget langsomt. Mangel paa Penge paa den ene, og ond Villie paa den anden Side lægge den store Hindringer i Veien. Man paastaaer, at de fleste gamle Tropper, som ikke ganske ere afskedigede af Tienesten, vise saa liden Lyst til at stille sig under de nye Faner og de nye Foresatte, at de maae hentes og tvinges af Gensdarmer. Dette er ved ogsaa en af Aarsagerne til, at her endnu er et Antal engelske Tropper. Det hedder daglig, at de skulle marschere bort, og dog blive de- Sir Sidnen Smith, som Præsident for de Riddere, der have forenet sig for de i Africa værende hvide Slavers Befrielse, har offentlig anmeldt i Moniteuren, at han aarlig vil aflægge Beretning over de gjorte Fremskridt, og Regnskab over de Penge, der af Monarker og andre høie Underskrevne vorde ham betroede. Kongen af Frankrig har underskrevet som Stormester for Ludvigsordenen.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
- Jforgaars marscherede de engelske Tropper bort, der endnu laae i St. Clond, Boulogne, Passy og Auteuil. - For nogle Dage siden skulle en vis General Bertrand sen anden end den, der er paa St. Helena) og 14 til 15 andre Generaler være blevne bragte til Abbediet i Forvaring.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
Den 2den Januar. Den 18de f. M., om Morgenen Klokken 5, bleve ifølge Hs. Majestæt Kong Ferdinand den 7des høistegne Beslutning, 32 Medlemmer af Cortes førte til Provindserne, hvor de skulle sidde i Fængsel.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
Neapel, den 20de December. Hs. Majestæt har benaadet de med Murat fra Corfica ankomme Oprørere, og ladet dem paa sin egen Bekostning føre paa et Skib til deres Hiem.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
London, den 3die Januar. I Løverdags Aftes holdtes et Conseil i Brighton. Gienstanden, for Forhandlingerne skal have været høist vigtig. Man vil vide, at den skal have angaaet en Forbindelse mellem Prindsesse Charlotte og en østerrigsk Erkehertug. Mødet begyndte Kl. 5, og varede temmelig længe. Blandt de Tilstædeværende vare ogsaa Hertugen af Clarence, Lorderne Ellenborough og Melville, Marqvierne Hartfort og Cholmondely, Sir Arthur Paget og Hr. Wellesley Pole. - Den afdøde Hertug af Norfolk efterlader i det mindste 17 naturlige Børn, uden at have betænkt dem synderlig rig ligen i sit Testamente. Den Formue, hvorover han kunde disponere, og som i det mindste beløber sig til 400,000 Pund Sterling, har han deelt mellem Mr. HowardMolyneur (hans endnu mindreaarige Søn), Mr. Howard Corby og i Generalmajor Sir K. Howard.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
- Jfølge de qvebeckske Tidender beløber den americanske Statsgield sig til 110 Millioner Dollars, eller 24,750000 Pund Sterling.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
Jndkomsterne af det Jndførte i Aaret 1815 skal udgiøre 40 Millioner c Dollars, og det, som indbringes ved de indenrigske Afgivter, skal dække Administrationsomkostningerne, saa at, naar Krigskatterne skulle vedblive, den hele Statsgield kan være afbetalt om fire Aar. De Beretninger, Hr. Dallas forelægger Congressen, ville give og nøiere Kundskab derom.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
De nyeste americanske Blade naae til 6te December. Alle længtes meget efter at erfare Jndholdet af den Tale, Præsidenten holdt ved Congressens Aabning den 4de f. M. Man formoder at det er fredeligt.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
Den 25de November høitideligholdtes i New=Pork den Dag, paa hvilken bemeldte Stad blev forladt af Fienderne. Blandt adskillige i bekiendte Personer, som deeltage i Festen, var ogsaa Grev Regnault d'Angelp og hans Søn. Ogsaa Ex Kongen Joseph var indbuden; men lod sig undskylde.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
Jfølge de americanske Tidender synes Udbrudet af Fiendtlighederne mellem de Forenede Stater og nogle indiske Stammer meget nær Øerne Martiniqve og Trinidad ere, som en americansk Tidende anfører, blevne forladte af Engellænderne.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
- Paa Jsle de France have de Franske stiftet en Sammensværgelse, hvis Hensigt var at bemægtige sig Den ved Overrumpling: men deres Forehavende blev opdaget og tilintetgjort.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
- En af vore Tidender medder af et Privatbrev fra Madrid, at der i Haven ved Aranjues skal ved Siden af Kong Ferdinand den 7de være falden et Skud, som kostede en i Nærheden posteret Livgardist Livet. (Formodentlig er dette kun et ugrundet Rygte, da hverken franske eller spanske Blade have meldt Noget derom.)- Jfølge en Skrivelse fra Paris er Lavalette undvegen i en engelsk Officeers Uniform, med to Ledsagere i samme Dragt. Madam Lavalette sidder endnu i Fængselet. Hun har opført sig paa en overordentlig hervisk Maade. Tre Dage førend hendes Mands Dom blev fældet havde hun først været i Barselseng; desuagtet besøgte hun bestandig sin Mand, og gjorde sig al muelig Umage for at nærme sig Kongen. Endnu har hun Intet tilstaaet, men kun sagt til Hr. Bellart: " Fang min Mand, om De kan. Den 5te Januar. Privatbreve fra Frankrig melde, at Præfecten i Garddepartementet efter Regieringens Ordre har gjort Protestanterne i Rismes det Forslag, at betage de derværende Catholiker ethvert Paaskud til Fiendtligheder ved at tilbagegive de dem oprindelig tilhørende Kirker, og i deres Sted at bygge to nye, hvortil Staden vil give Grunden, og Hertugen af Angouleme et Bidrag af 15,000 Franker. Dette Forslag skal være bleven antaget, og man vil med det første begynde med Opførselsen, indtil hvis Fuldendelse Protestanterne, dog kunne vedblive at holde deres Gudstieneste i de Kirker, de hidtil have brugt.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
- J en Skrivelse fra Neapel af 5te December f. A. meldes, at Jndvaanerne i Pizo, i hvilken Stad Murat blev skudt, have opgravet hans Legeme for at brænde det, og at den forrige Syndicus, som ved Ord vilde søge at forebygge Udførelsen af dette barbariske Forehavende, er bleven dræbt af dem, og hans Liig tilligemed Mu rats given til Priis for Luerne.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
- Jfølge en til 1ste Januar gaaende Fortegnelse ere for nærværende Tid 26 Linieskibe, 5 Skibe paa 50 Kanoner, 75 Fregatter og andre Post-Ships, 101 Slupper, Cuttere, Skonnerter a., 12 Hospitals- og Fangeskibe a., 8 Troppeskibe, 14 Magasinskibe, 5 Jagter, ialt 218 under Bygning i Engelland.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
Washington, den 6te December. Jgaar aabnede Hr. Mandison Congressen med en meget udførlig Tale. Først yttrede han sin Glæde over at kunne meddele Congressen det lykkelige Udfald af Krigen med Regieringen i Algier, hvilket man især skyldte Commodere Decaturs hurtige og eftertrykkelige Drivtighed. Ved Fredsslutningen havde man især de Forenede Staters Rettigheder og Ære for Øie, og Deyen maatte for evig frasige sig enhver Tribut af dem. "Det Jndtryk, sagde Præsidenten, som dette har gjort, og som uden Tvivl under de sildigere Forhandlinger med Regentskaberne i Tunis og Tripolis, ved Nærværelsen af den stærkere i Magt, som under Commodore Bainbringe afløste ham, og ved de kloge Forsigtighedsregler, han i hiin Egn traf, end mere er bleven forstærket, giver os det glædelige Haab, at hiin vigtige Deel af vor Handel, hvis Fart gaaer giennem de krydsende Barbareskers Farvande, i Fremtiden vil være sikkret.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
For det andet have vi at glæde os over, at, ifølge Fredsunderhandlingerne med Storbrittanien, begge Landes Befuldmægtigede have sluttet en Handelstractat. Engelland har derved lagt et Sindelag, for Dagen, der stemmer overeens med de Forenede Staters Tænkemaade, og, som vi haabe, endnu meere vil fremlyse ved de liberale Forhandlinger over andre Gienstande, hvori begge Parter giensidig ere interesserede, eller som i Fremtiden kunde forstyrre den gode Forstaaelse mellem dem. Congressen vil afgiøre, om det er raadeligt videre at følge denne Fremgangsmaade, og sætte den Forholdsregel i Værk, herefter ikkun at bruge americanske Matroser paa americanske Skibe, - en Forholdsregel, som, foruden det at den har en Udfor ning til Formaal, endnu vilde have til Følge, at vor Marine og Hielpekilderne for vort Forsvar tilsøes stedse vilde blive meere uafhængige.
Berlingske Tidende, 1816-01-15
Ifølge de Artikler i Tractaten, der angaae Jndianerne, saavelsom i den Hensigt at skaffe vore vestlige og nordvestlige Grændselande, Rolighed, bleve Forholdsregler trufne til strax at slutte Fred med de forskjellige Stammer, der have ført Krig mod de Forenede Stater. De, som bleve indbudne til Detrøit, samtykkede let i en Fornyelse af de tidligere Venskabstractater. Den største Deel af de andre Stammer, som boe ved Missisippi antoge ligeledes den dem tilbudne Fred De øvrige længere borte boende Stammer maae endnu bringes paa vor Side enten ved nøiere Forklaringer, eller ved andre Midler, der svare til det Sindelag, de til Slutning yttre. De indenfor og i Nærheden af vore sydlige Grændser boende indianske Stammer, som vi, formedelst den grusomme Krig de have ført, mod os, have maattet tugte og tvinge til Fred, have paa ny været saa urolige, at Forberedelsesanstalter ere blevne nødvendige for igien at bringe dem til Rolighed og beskytte de Commissarier, der skulle bringe Fredsbetingelserne i Udøvelse. Fuldbyrdelsen af Acten om at sætte Freds=Militairetaten paa en fast Fod ledsagedes af mange Vanskeligheder, som ogsaa nu alene kunne hæves ved Hielp af den lovgivende Magt. Valget af Officererne, Troppernes Lønning og Afskedigelse, og deres Gienforening fra fierne Nationer, Statseiendommenes Samling og Sikkerhed i Generalstabs-Commissariat= og Artillerie=Departementerne, og den idelige Hielp af Lægerne, som de Syge i Hospitalerne og Garnisor nerne trængte til, gjorde det umueligt fuldkommen at bringe Acten Udførelse den 1ste Mai, som var den Periode man nærmest havde for Øie. Men saasnart Omstændighederne tillode det, og for saaviddet uden at skade Statens Jnteresse lod sig giøre, blev Armee, reduceret.