JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-10-11
(354 1812 & 13 Ved Proclama, læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 27de dennes, ere enhver, som maatte have noget at fordre udi afg. Kirstine Thomsen, Enke efter Snedkermester Thomsen, hendes Stervboe, indkaldede med Tolv Ugers Varsel til her udi Skifte=Commissionen at anmelde og godt giøre deres Fordringer. Ligesaa ere med lovlig Varsel indkaldede den Afdødes Arvinger for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilket videre herved bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 28de Deptember 1813. Jacobsen. Zeuthen. Arvinger saavelsom Credi og Debitorer i Stervboet efter afdøde Fæst huusmand og Møller Christen Knudsen, af Sivensbierg Bye under Grevskabet Christianssæde, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde ved Skiftet, som foretages og om muelig sluttet, der paa Skriverstuen den 22de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet. Søwalstoft, den 28de Septbr. 1813. Chr. Møller. ( 1812) Ved Proclama, læst i den Kongelige Lands Overret sor 1) Hof= og Stadsret den 27de dennes, ere enhver, som i maatte have noget at fordre udi afg. Kongelig Livgarde til Fods Peder Larsen Søtterups Stervboe, indkaldede med Tolv Ugers Varsel til der udi Skifte, Commissionen at anmelde og godtgiøre deres Fordringer . Ligesaa ere med lovlig Varsel indkaldede den Afdødes Arvinger for at leg timere og paasee deres Arveret; hvilket videre herved bekiendtgiøres. h. Den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissioi Kiøbenhavn, den 28de September 1813. Jacobsen. Zeuthen. (r 1813) Ved Proclama læst i den Kongelige Lands Overret saa) Hof= og Stadsret den 27de dennes, ere enhver, som maatte have noget at fordre udi afg. Muursvend Peter Jacobsede Bruunskous Stervboe, indkaldede med Tolv Ugers Varsel til her u Skifte=Commissionen at anmelde og godtgiøre deres Fordringer. Li saa ere med lovlig Varsel indkaldede den Afdødes Arvinger for at legitime og paasee deres Arveret; hvilket videre herved bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Comm sion i Kiøbenhavn, den 28de September 1813. Jacobsen. Zeuthen. (1812 & 13) Ved Proclama, som Dags Dato er læst i den co) gelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, et a enhver, som maatte formene at have noget at fordre, hvorfra samme en maatte hidrøre, i Coffardie=Kapitain Hendrich Hattings Fallitbo med 12 Ugers Varsel indkaldede til inden saadan Tids Forløb for os at af melde og beviisliggiøre deres Krav; hvilket herved ydermere bekiendtgiøres, Den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Skiftekommission Kiøbenhavn, den 13de September 1813. Jacobsen. Zeuren.
Berlingske Tidende, 1813-10-11
Forpagtning. Tidselholts Hovedgaards-Avling og Hollænderie tilligemed Gaarden Tiender i Oure og Veistrup Sogne, samt omtrent 1 af heele flere riet, bliver Fredagen den 15de October förstkommende, paa SvendborApothek opraabt til Bortforpagtning i 8 Aar fra 1ste Maji 1814 af. 7. foreløbig Efterretning tiener : at Gaarden ligger ved Stranden 1 1/2 Mi fra Svendborg og har et Areal af circa 250 Tønder Land Ager og Eng Med Gaarden følger en Besætning af 68 Malkekoer, foruden Ungkræ- og Tyre samt endeel Meierie-Redskaber m.m. Et större Antal Köer kan holdes da Gaardens Areal nu er foröget. De nærmere Conditioner er til Eftersyn paa Postgaarden i Odense, Nyborg, Middelfart og Slagels i Svendborg paa Apotheket og endelig paa Tidselholt, hvor Alt foreviisaf Forvalter Mogensen.
Berlingske Tidende, 1813-10-11
J Torsdagen den 28de October 1813, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver ved en eneste offentlig Auktion, som afholdes i Kroebygningen i Meelbye Bye under Frederichsværks Gods, opraabt til Bortforpagtning paa Livstid, fra 11te November d. A. af at regne, Meelbye Krogholds Privilegium og tilliggende Jordlodder, efter de Conditioner som nærmere behalse gelig vil erfares hos Godsets Forvalter Hr. Reinsholm, paa Hovedgaarden Arresøedahl paa Frederichsværk.
Berlingske Tidende, 1813-10-11
Auctioner. Sirsdagen den 12te October i Middagsstunden, bliver ved Auction paa 2 Stadens Børs bortsolgt: En Depositokasse=Obligation No. 9692, stor d. A. 2800 Rdlr. Tilhørende afgangne Capitain-Lieutenant i Søe Etaten Niels Samuel Acheleies og Enkefrues Boe, efter de Conditioner som paa Auktionssteden bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1813-10-11
Onsdagen den 13de October, om Formiddagen Kl. 10, foretages paa Helsingøer Raadhuus Auction over Ladningen af en ved Kaperfører, Peerhøy hertil opbragt og priisdømt svensk Nordbaad, Duen kaldet, bestaaende af: 20 Tønder, 25 Halvtønder ) stor saltet Bergens Sild. og 40 Fierdinger ) Hvorefter bemeldte Baad med sammes Jnventarium ved en eneste og uden flere Auktioners Holdelse tillige blive bortsolgt. Baad saavelsom Last kan g forinden blive Liebhaberne foreviist af Helsingøer, den 4de October 1813. J. W. Tegner.
Berlingske Tidende, 1813-10-11
Jnsdagen den 13de October førstkommende, Formiddag Kl. 11 Slet, lader Direktionen for samtlige militaire Uldmanufacturer i Danmark, efter Kongelig allernaadigst Tilladelse, Usserod Stubmølle og Hestemølle med nogle til samme henlagte Jorder, tilligemed allernaadigst Privilegium til Opførselse af en hollandsk Veirmølle til Meel=, Sigte, og Grubemaling, med 4 Qværne, 3die og sidste Gang opbyde ved offentlig Auction, som afholdes i Skolebygningen paa Usserød ved Hirschholm, for til den Høistbydende paa det Kongelige General Land Occonomie= og Commerce=Collegii nærmere Approbation, at bortsælges efter de Conditioner, som forinden ere til Eftersyn hos Secretair Suhr paa Usserød og paa Cancellieraad Fugle Contoir i Kiøbenhavn paa Vestergade No. 7.
Berlingske Tidende, 1813-10-11
Tirsdagen den 19de October førstkommende og paafølgende Dage, Formiddagen fra Kl. 10 til 1, Eftermiddagen fra 4 til 7, bliver i Huset No. 57 paa Hiørnet af lille Kongensgade og Halmstrædet ved Auction bortsolgt afdøde forhenværende Viinhandler Christian, Peter Biancos Stervboes Efterladenskab af Pretiosa, Guld, Sølv Mynter og Medailler, Plet, Tin, Kobber, Messing, Jern, Bliktøi, Porcellain, Glas og Steentøi, endeel Fajance og andre Urte petter, Meubler, Trævare, Malerier af berømte Mestere, Koberstykker med og uden Glas og Ramme, Gevæhrer, Fuglebure, udstoppede Fugle og andre smaae Konstsager, endeel Linned, Gang og Sengeklæder, nogle Flasker hede Vine og gammel Rom forud andre Varesorter, saa og nogle Favne Bøgebrænde, og endelig enden Bøger, hvoriblandt Adresse-Contoirets Efterretninger fra 1759 til 1812, Minerva, Jris og flere Skrifter. Betalingen herfor erfages til Procurator Brønlund, boende paa Hiørnet af Admiralgaden og Viingaardstræde 147. De trykte Fortegnelser faaes i Hr. Berg mans Boutik paa Høibroplads Nr. 47 for 8 s. Rbd. Stykker. Vandagen den 25de October og følgende Dage, bliver i den Kongelig Vi Horcellainsfabrik, Gaard Nr. 3 paa store Kiøbmagergade holdet Auktion over endeel Kiøbenhavns Porcellain, blaat og hvidt, Kaffer, Thee og Bordtøi, samt brogede Vaser og Figurer med Adskilligt mere, hvori den trykte Fortegnelse kan erholdes nogle Dage for Auktionen paa Fabrikkens Contoir imod 4 s. Rigsbankpenge til Fabrikkens Enkekasse.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
London, den 22de September. Fra Deal meldes under 21de September følgende: Der er kommen en østerrigsk Coureer, som melder at Dresden har overgivet sig til de Allierede. Denne Tidende er bleven meddeelt ved Telegraphen. Datum nævnes ikke. Ved Courerens Afgang sang man Te Deum for denne Seier.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Officiel Note af 22de. Et af vore Morgenblade har den dadleværdige Skik, hver Dag at opsamle allehaande Efterretninger og bekiendtgiøre dem i nye Oplag. Jmorges meldte det Briggen, Ticklers Ankomst, med Tillæg, at dette Fartøi absolut var kommen for at bringe Regieringen Efterretninger om de Franskes Nederlag i Egnen af Dresden. Det tilføier, at Dresden, efter en frygtelig Kamp, var taget af de Allierede, og at de Stormende kun havde givet enkelte Jndividuer Pardon. Men Tickler er ikke kommen til Engelland i noget saadant Anliggende. Dette Skib har ikkuns kunnet overdringe ustre Rygter. Tickler har i Henseende til Militairoperationerne intet Nyt eller Officielt overbragt.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Den 26de Septbr. En Skrivelse fra Hull melder, at den americanske Commodere Rodgers har været i Archangel, hvor han har ødelagt 8 engelske Skibe.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Frankfurt, den 26de September. Hs. Excellence Hertugen af Walmy er igaar igien afreist til Maynz,
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Den 28de Septbr. Hertugen af Castigliones Corps, hvis Hovedqvarteer ved de sidste Efterretningers Afgang endnu var i Würtburg, har erholdt betydelige Forstærtninger. Jgaar ankom et temmelig stort Antal Tropper hertil fra det indre Frankrig.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Maynz, den 30te September. Fra Frankfurt og Würsburg ere meget betydelige Riistransporter afgaaede til den franske Armee. De toge alle Veien over Erfurt. Paris, den 1ste October.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
(Ved overordentlig Leilighed.) Arragonien og Catalonienarmeerne. Afskrivt af en Skrivelse fra Marschal Hertugen af Albufera til Hs. Excellence Krigsministeren; dateret Villa-Franca den 26de September: Hr. Hertug, Siden de første Dage af September havde Lord Bentinck fiernet sig fra Havet og fra Ebro og opstillet den engelsk spanske Armee i Villa Franca, idet han besatte Høirne ved Ordal, lod Magasiner anlægge i Villa-Nova, og General Copons Armeecorps samt Divisionerne Wittingham og Sarssield maneurere over Over=Llobregat henimod Mamesa, Esparaguera og Martorell. 30 Kanoner, som vare sammenbragte een Marsch fra min Linie, alle Fiendens Dispositioner og en Mængde Efterretninger bebudede mig et nær forestaaende Angred. Jeg besluttede at forekomme dette, og forhindre at mine Bevægelser paa denne Maade skulde vorde indskrænkede til Posterne ved Barcellona. Den 12te forenedes Arragonienarmeen ved Llobregat, medens Overgeneral Grev Decaen, efter min Anmodning, førte en Deel af Catalonienarmeen frem. Jeg gav ham det Hverv at holde General Copons Tropper i Tømme, og holde dem borte fra min høire Flanke, for det efter at begive sig over St. Saturni til Villa-Franca, og medvirke til mit Angreb over Landeveien. Kl. 8 om Aftenen gik jeg i skjønt Maasteskin over Broen ved Molins deel Rey, og Divisionen Harispe, som var i Spidsen, tykkede i til Ordal. Denne meget vanskelige og steile Position, som man først naaer efterat have giennemvandret en Defter af tre Licues, var besat af en Avantgarde paa 9000 Mand, under General Friedrich, Adams Commando, og bestod af engelske Tropper, Calabresere og Divisionen Sarsfields Kierne. Overgeneralen, Lord Bentink, var kommen derhen samme Aften med Admiral Hallawill, være sig forat træffe Forholdsregler til det nær forestaaende Angreb, eller maaskee og saa, da min Bevægelse var rygtedes, forat forstærke denne vigtige Punkts Forsvar. Jnfanteriet understøttedes af Artillerie og en Reserve Cavallerie.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Det 24de Dragonregiments og de mestphalske Chevanlegers Brigade maneurerede paa samme Tid paa høire Flanke. General Meyer, som førte den, stødte paa det 20de Regiment engelske Dragoner og de sorte Husarer. Han angreb dem med to Eskadroner. Dom den første i Spidsen for sin Trop kommer hans over for Oberst Bentink, Chef for det fiendtlige Cavallerie; de vel, nogle Sabelhug med hverandre. Under Haandgemænget begynder en Bataillon, som havde skiult sig i Skovene og Viinbiergene, pludselig en meget levende Jld. Resten af det 24de Dragonregiment iler frem, fulgt af Hr. Bugeauds Bataillon, som hele Dagen var ved Armeens Avantgarde. Formedelst denne sidste Anstrængelse passere Fienderne en anden Vandgrav, og afbrænde Broen paa Landeveien, i det de efterlade over 150 Heste og et endnu større Antal af Døde, Saarede eller Fangne. De sorte eller brunsvigske Husarer have isærdeleshed liidt i de sidste Fægtninger. Fra dette Øieblik af ere Deserteurer ankomme i stor Mængde. Den en gelske Armee har et Øieblik holdt Stillingen ved Arbos og la Vendre, besat, hvorfra den om Natten har naaet Altafullaveien, som er en uafbrudt Desile langs med Strandbredden. Det lader til at den vil begive sig henimod Cambrills og i Hospitalet. De Syge ere førte bort fra Tarragona, og den samtlige fiendtlige Flaade har viist sig for at dække Tilbagetoget. Vi ertrykkede frem til Vendrell, hvor jeg har opstillet General Meyer med en Avantgarde. Da en Deel af Spanierne havde trukket sig tilbage paa Jgnaladaveien, angrebe de vestphalske Chevauxlegers dem med deres sædvanlige Tapperhed, og inddragte nogle Fanger samt endeel Heste af Dragonerne de la Mucha, en meget godt bereden og øvet Trop.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Den 15de forlangte General Bentinck ved en Skrivelse Tilladelse af mig, til at vise Dragoncapitain Hanson, en ved sin Tapperhed med get udmærket Officeer, den sidste Ære, og uden Betænkning tillod jeg at en engelsk Officeer bivaanede disse Æresbeviisninger. Fienderne have mistet over 3500 Mand, ikke alene i Dræbte og Saarede men ogsaa i Fanger og Deserteurer, uden at regne Tabet af deres Artillerie og Bagage. De Tropper, som have været med i Fægtningen, fortiene største Berømmelse. Artilleriet har kiæmpet med megen Udmærkelse, og enhver Vaabenart udviist grændseløst Mod og Jver. Jeg beder Deres Excellence at modtage Listen paa de Soldater og Officerer som have fortient Belønninger, forat forelægge Hs. Majestæt den. Jeg er o. s. v. Undertegnet: Marschal, Hertug af Albufera. C. Sk. Alle de Efterretninger jeg erholder fra Pladserne Denia, Sagunt, Peniscola, Morella, Tortosa, Lerida og Meqvinenza, er tilfredsstillende. Garnisonerne ere i god Stand; de have altid slaaet Fienderne, hver Gang de ere komne dem for nær. General Baron Robert, som commanderer i Tortosa, har opbrændt alle de Baade man havde forsamlet paa Nederebro, og erholdt glimrende Fordeele. Den 2den October. (Ved overordentlig Leilighed. Keiserinde=Dronningen og Regentinden har erholdt følgende Efterretninger fra Armeen til 26de September. Keiseren tilbragte den 19de og 20de i Pirna. Hs. Majestæt har der ladet slaae en Bro, og ladet en Broskandse opkaste paa den høire Bred.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Den 21de overnattede Keiseren i Dresden, begav sig den 22de til Hartan, og lod det 11te Corps, under Hertugen af Tarent, det 5te, under General Lauriston, og det 3die, under General Souham, strax rykke frem paa den anden Side af Skoven ved Bischofswerda. Den fiendtlige schlesiske Armee, hvis høire Fløi, under Sacken, havde trukket sig til Cammenz, den venstre, under Langeron, til Neustadt ved Snevringerne af Bøhmen, og Centrum, under Yorck, til Bischefswerda, begyndte i Øieblikket sit Tilbagetog paa alle Punkter. General Girard, Chef for vor Avantgarde, trængte kiækt frem og gjorde nogle Fanger. Fienden trængtes, under vedholdende Jld, tilbage til Spree. General Lauriston rykkede ind i Neustadt. Da Fienden paa denne Maade undveeg Slag, kom Keiseren tilbagetil Dresden den 24de, og befalede Hertugen af Tarent at stille sig paa Weisigs Høider. Det 8de Corps, under Fyrst Poniatowsky, gik tilbage paa venstre Elbbred.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Grev v. Lobau holder bestandig Gieshabel besat med det første Corps.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Marschal St. Cor befinder sig i Pirna og i Stillingen ved Borna Hertugen af Bellund holder Stillingen ved Freyburg besat. Hertugen af Ragusa stod med det 6te Corps og General LatourManbourgs Cavallerie hiinside Grosenhavn. Han havde trængt Fjenden tilbage paa den høire Eibbred hiinside Torgan, for at lette en Convois Passage, der kom op af Elben med 20,000 Centner Meel, og som nu er ankommen til Dreyden.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Hertugen af Padua er i Leipzig, og Fyrsten af Moskowa imellem Wittenberg og Torgau.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
General Grev Lefebyre=Desnouettes var med 4000 Ryttere i Begreb med at sætte efter Overløberen Thielemann. Denne Thielemann er en Sachser, som er bleven overøst med sin Konges Velgierninger. Til Tak for saamange Velgierninger viser han sig nu som den uforsonligste Fiende af sin Konge og sit Fædreneland. J Spidsen for et 3000 Mand stærkt Strøifepartii, deels Preussere, deels Kosakker og Østerriger, plyndrede han Kongens Stutterier, inddrev alle Slags Contributioner til sin Fordeel, og behandlede sine Landsmænd med at den Ondskab, som et Menneske der pines af Forbrydelser pleie nære. Denne Overløber, som er decoreret med en russisk General lieutenants Uniform, havde begivet sig til Naumburg, hvor den hverken var Commandant eller Garnison, men hvor han havde overfaldet 3 til 400 Syge. Jmidlertid var General Lefebøre den 19de stødt paa ham i Freyburg, og havde igien frataget ham de 3 til 400 Syge, som af denne Usling vare revne ud af deres Sygeleier, forat tiene ham til Trophae; desuden havde bemeldte General tilbageerobret nogle hundrede Fanger, nogle Vogne og endeel Bagage, som Thielemann havde bemestret sig. Sidstnævnte flygtede derpaa til Zeitz, hvor Oberst Munsdorff, en østerrigsk Partigiænger, der giennemstrøifede Landet, forenede sig med ham. General Grev Lefebore angreb dem den 24de ved Altenburg, kastede dem tilbage til Bøhmen, og dræbte mange af deres Parti, blandt Andre en Prinds af Hohenzollern og en Oberst. Thielemanns Marsch havde bragt nogen Standsning i Communicationerne med Erfurt og Leipzig.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Den fiendtlige Berlinarmee syntes at træffe Anstalter til at slaae en Bro ved Dessau.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Fyrsten af Neuschatel er syg af Galdefeber, og har i nogle Dage maattet holde Sengen. Hs. Majestæt har aldrig befundet sig saa vel som nu.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Den 3die October. Fra London meldes, at den engelske Regiering har ifinde at arrestere alle de Americanere som befinde sig i Engelland, og det, som det hedder, fordi den americanske Regiering har tvunget alle de Engellændere, der opholdt sig i Americanske Havne, til at adsprede sig i det Jndre af Landet, forat hindre al Communication med de engelske Eskadrer, som bloqvere de americanske Havne. Ratzeburg, den 8de October. Den 6te vilde Fienderne forcere Passagen ved Büchen; de angrebe denne Post, og opførte i Landsbyen et Batteri paa 12 Kanoner, forat tage den Skandse som forsvarer Broen. Tillige stillede de adskillige Batailloner Jnfanterie i denne Landsbyes Huse. Uagtet en to Timers Kanonade, under hvilken der skiødes over 1000 Kanonskud, og uagtet en uafbrudt Jld fra de Batailloner, som vare stillede i Baghold i Landsbyen, kunde Fienderne ikke bringe det dertil, at faae to Voltigeurcompagnier af det 30te Linieregiment, som forsvarede Broen, til at vige. De trak sig derimod selv tilbage med et stort Tab af Døde og Saarede. Paa vor Side bleve 4 Voltigeurer, dræbte og 12 saarede.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
General Delcambres, som commanderede i denne Egn, tildeeler disse to Voltigeurcompagniers Kiækhed den største Berømmelse. Jsærdeleshed omtaler han Capitainerne Gulbert og Hay de Sauce og Sergeanten Sicile, der, uagtet saaret, dog ikke vilde forlade sin Post førend Fienden havde trukket sig tilbage. Paa samme Tid gjorde Fienderne Demonstrationer imod Tropperne, i Ratzeburg. General Loison lod General Rome rykke frem med nogle Batailloner, forat recognoscere deres Hensigter. Bemeldte General stødte paa de mecklenburgske Jægere tilhest og tilfod, og paa GeneralVegesaacks Corps. General Rome angreb Avantgarden, som han kastede, gjorde 120 Fanger, og dræbte eller saarede dobbelt saa mange. De fiendtlige Tropper, som fulgte efter Avalltgarden, fortsatte ikke deres Marsch. Vort Tab er ubetydeligt, da Fienden blev maneuvreret, afskaaren og strax derpaa bragt i Uorden. Den 7de angreb Fienderne med 1800 Mand Jnfanterie, nogle Eskadroner og 6 Artilleriestykker vor høire Fløi i Kogel. Det komtil en temmelig levende Geværrild, hvorpaa de trak sig tilbage, og efterlode et stort Antal Døde og Saarede paa Pladsen. Vi mistede aldeles intet. Det var de Danske, som havde denne lille Affaire med Fienden, og de holdt sig med den Tapperhed, som de stedse have afgivet Prøver paa Fornemmelig forener to danske Husareskadroners raske Forhold at bemærkes, af hvilke 32 Mand angrebe en fiendtlig Bataillon, og fratoge den 60 Fanger. Ved den store Standhaftighed de danske Husarer udviste, have vi paa vor Side næsten intet Tab liidt. De forskiellige smaae Angreb Fienderne have gjort ved Stecknitz, koste dem, efter deres egen Tilstaaelse, 700 Mand i Døde, Fangne eller Saarede. Vort Tab beløber sig ikke til 40 Mand.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Blandede Efterretninger. Man har Efterretninger fra Jnn, som modsige de Rygter man havde udspredt om Ulykker afstedkomne af Flodens Oversvømmelse i Burghausen, Wasserburg og Braunau. Jnfloden er vel, som alt Biergvand, i disse Dage stegen betydelig, men af slige Optrin som det i München veed man ikke det mindste. Personer som først den 17de ere ankomne fra Freising og Landshut til München, forsikre, at Jsaren længere nede ingen anden Skade har anrettet, end at den hist og her er gaaet over sine lave Bredder.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
J Tyrol er meget Hornqvæg, men især Faar, omkommen ved den sk. hastige Smeltning af den der nylig faldne Snee.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Efter en af Professor Sckock med mueligste Omhyggelighed udarbeidet geographisk og statistisk Skildring over Schweiz, beløber hele Con- og frederationens Folkemængde sig til 1,490,524 Jndvaanere, hvoraf 14000 boe i Canton Urt, 14,300 i Zug, 19,280 i Glarus, 21,200 mk. i Unterwalden, 28000 i Schweiz, 30000 i Schafhausen, 42, 193 i un Basel, 47, 882 i Solothurn, 55000 i Appenzel, 67. 814 i Freiburg, 73,200 i Graubandten, 76, 671 i Thurgau, 86,700 i Lucern, 88,793 i Tessin, 130, 123 i St. Galln, 134,441 i Argau, 145,215, i Vand, 182, 123 i Zürich og 232, 508 i Bern. - Efter Fladeind m. holdet har Canton Granbundten paa hver Qvadratlieu 522 Jndbyggere, Uri 584, Glarus 907, Schweiz 1,313, Bern 1550, Tessin de 1659, Undervalden 1,737, Vand 2,074, Lucern 2, 408, Zug S. 2600, Freiburg 2,948, St. Galln 3,257, Solotharn 3, 683, keArgan 3,734, Schaffhausen 3,750, Jurich 4,047, Basel 4,395, foThurgau 4600 og Appenzel 5,238. Altsaa kan man regne, at hele et Schweiz, hvis Fladeindhold anslaaes til 736, 175 Qvadratlienes, har sa 2,024 Jndbyggere paa hver Qvadratlieu.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Jfølge offentlige Efterretninger tiener Professor Fichte nu ved den preussiske Armee som Frivillig.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Udenlandske Efterretninger. Maribo, den 4de October. Efter foregaaende Jndbydelse i den lollandske Stiftstidende holdt Selskabet for Oplysningens og Jndustriens Fremme sit aarlige Generalmøde den 6te October i den Deel i af Maribo Kirke, der kaldes Jomfruchoret. Førend Selskabets egentlige Forhandlinger toge deres Begyndelse, holdt Hr. Provst Grundtvig fra Torkildstrup paa Falster for en talrig Forsamling af begge i Kiøn en saare skiøn og kraftfuld Tale om den Oplysning og i de Grene af Jndustrien, der bør især fremmes og i befordres, og ved hvilke Midler. - For og efter Talen, blev af nogle Syngelærere og Seminarister fra Vesterborg afsunget en Arie, accompagneret med Jnstrumenter af nogle Dilettanter. Derpaa blev ved Hs. H. Hr. Biskop og Ridder Boisen paa Selskabets i Vegne uddeelt adskillige Priisbelønninger deels i Sølv, deels i Penge, med en kort og passende Tiltale til enhver sær som imodtog samme. Endelig bleve nye Embedsmænd valgte for de udgaaede i Forstanderiet og for de særskilte Committeer. Jblandt de Tilstædeværende var ogsaa Hs. Excellence Hr. Geheimeraad, Statsminister i Grev Reventlau o. a. fl.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Nyborg, den 9de October. Jmorges lettede den ved Houg liggende Convoi, og stod syd efter ud af Sigte. Den efterlod et Linieskib og en Brig, som lettede i Eftermiddags og seilede syd efter. Ved Solens Nedgang var herfra intet Fiendtligt i Sigte.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Corsøer, den 13de October. J Beltet er intet Fiendtligt at observere, saalangt man herfra kan see.
Berlingske Tidende, 1813-10-15
Batteriet Trekroner, den 15de October. Det ved Malme, saavelsom det imellem Hveen og Landskrona liggende Skib ere i uforandret Stilling.