JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-03
En frie Karl, som vil lade sig leie til at giøre Tieneste ved de annekterede Batailloner, vil strax melde sig paa Adresse=Contoiret i Aarhuus, som giver nærmere Oplysning, i denne Henseende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-03
En skikkelig Dreng som har Lyst til at lære Bogtrykkerkonsten, kan paa gode Vilkaar blive antaget paa AdresseContoiret. Et Sølv Lommende, med tvende Kasser, en Sølv og en Skildpades, med Porcelains Skive, hvorved Staalkiede og Signet, er i Søndags Eftermiddag tabt paa Veien imellem Aarhuus og Hørning. Den retsindige Finder heraf ville behage at levere det til Snedker Schiørt paa Broberg, hvor derfor betales en god Douceur. 3 a 4 halvvoxne Piger, paa 12 a 14 Aar, og en stærk Arbeidskarl, kan faae destandigt Arbeide paa Hattefabrikket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-03
En hvid kalkunsk Hane er udløbet af en Gaard ved Mindet. Hvem der har indtaget den, eller derom kan give Oplysning, ville behage at anmelde det paa AdresseContoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-03
Gode Citroner ere at faae til forskellige Priser, hos Bierring paa Broberg. Tirsdagen den 7de April førstkommende, bliver ved Auction paa Collerup, bortsolgt følgende: 22 Stkr. gode Køer og Qvier, en god Tor i 5te Aar, og 5 Stkr. Kalve, en Grisesoe med Geise, tvende andre Sviin, samt 40 Stkr. Faar, deels med Lam, og deels uden Lam, samt 2de Væddere, alle af spansk Aare, item en Deel Biestader, endeel saugskaaren Egetømmer, bestaaende af Stolper, Løsholter, og Stiver, samt endeel ophugget Bødkertræe af Eeg til forskiellige Bødker=Arbeide, samt nogle Bøgeplanker m.m. Auctionen begynder fornævnte Dags Formiddag Kl. 10 sle. da Liebhaberne ville behagelig indfinde sig. Collerup, den 27de Martii 1812. A. Sielle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-03
Ved at giennemsee og ordne mit Bibliothek, savner jeg De 4 første Dele af Kopebue kleine Romane, og Den 1ste Deel af Küttners Reise burch Deutschland, Dannemark te., hvilke ikke i min liden Hukomme ses=Bog findes anførte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-03
De af mine Venner, som for Tiden maatte være i Besiddelse af benævnte savnede Bøger, beder jeg indstændig snarest mueligt, enten at tilsende mig samme, eller meddet mig Underretning herom. Julianelyst, i Marts 1812. Juel Ryssensteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-03
Fredagen den 10de April næstkommende, om Formiddagen kl. 10 bliver i Høyen eller gammel Skagen efter Riqvisition af Hr. Borger=Capitain og Strandingscommisionair Ferslew, deels ved Pakhuset i bemeldte Høyen i deels ved Vagttelten vesten denne Bye, ved offentlig Aution bortsolgt: 573 Stænger Jern ) circa 90 Skpd. 28 Bundter dito 125 smaae Foustagier med Staal, og 1 Tønder med løs Dito 12 Tønder Tiære. 10 Tylter 12 Fods Furreplanker, 171 Tønder havarerede Enebær 3 Skibsankere 2de Ankertouge. Stil, staaende og løbende Tougværk, nogle Rus holter af Master, Stænger og Ræer, samt endeel Skraaget af Galeasen Eendrægtighede, saaledes som samme findes staaende i Grunde, med hvad der i samme maatte befindes af Jen Tiære og Staal, og som hidtil ikke har ladet kunne bierge. Alt henhørende til det den 20de Decbr. f. A. strax vest Høyen indstrandede Galeaseskib, Eendrægtighed, kaldet, hiemmehørende i Gothenborg, hvorfra den v. kommer, og bestemt til Rotterdam, ført af Skibskapito Daniel Malander. Ved ommeldte Auction bliver tille bortsolgt 2 Kister norsk Glas, Lysthaverne indbydes fornævnte Tid og Sted. D. C. Lund, Skagen, den 18 Marts 1812. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-03
Hvor en veltilredet sortebruun Hoppe, 10 Aar gl., i god Stand, er at faae tilkjøbs, erfares hos KiøbmaFemeile i Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-03
Paa Landeveien mellem Randers og Ebeltoft er, i Na heden af Hvilsager Bye, funden en Sæk med KartofJmod at opgive Sækkens Mærke og betale dette Avertiment, kan Eieren modtage den i Feldballe Præstegaaer den er afsat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
Blandinger. Heiberg, dansk af Fødsel og opdraget i det inske Søekadetkorps i Kiøbenhavn, viiste sig den 11te stbr. 1797 i Søetræfningen mellem den engelske Adral-Duncan og den hollandske Admiral de Winther, en danske Nations Søehæder værdig som tapper Kri er, og opofrede sig selv ved følgende ædle Handling, i sine Kammerater, sin Pligt og sit Land. J det talte morderlige Slag var han Næstkommanderende, a Skibet Delft, som, omringet af tre engelske Skibe, hatte efter en blodig Fægtning i femfierdedeel Time, lige Seil. Det havde adskillige farlige Grundskud, de mistet Stormasten med mere, to Officerer og 41 sand vare døde, og en Officeer med 75 Mand vare brede. Saasnart Delft havde strøget, kom en Offier fra det engelske Skib Ryssel ombord, tog som Priis ster det erobrede Delft i Besiddelse, og sendte strax pitainen, to Officerer og 86 Mand til Skibet Ryssel. en saae da Skibets skrækkelige Tilstand, og bad Hei sig, der aldeles ikke var saaret, at han vilde hielpe m med det øvrige Mandskab, for at hindre Skibet. at synke. Hollændere og Englændere arbeidede, saa de i tre Dage havde det bedste Haab, at beholde Ski J. Men den 14 October kastede en Storm Delst om Siden. Nu steeg Vandet saa høit deri, at ingen umpe kunde hielpe længere. Da alt Haab var ude, vede Englænderen Anstalt til at forlade Skibet. "Kamkrad - sagde han til Heiberg - jeg springer i Slup med Mandskabet. Pas altsaa paa det Signal, jeg der, at De kan redde Dem med mig. - Og jeg de forlade disse mine blesserte ulykkelige Kammera" svarede Heiberg, i det han pegede paa de 73 Saarede, som man havde bragt op paa Dækket, fordi de ellers vilde have druknet nede i Rummet. "Gud velsigne Dem, Hollænder, der har De min Haand, jeg bliver ombord, svarede Englænderen med Forundring. Englænderne sprang i Sluppen og deres Anfører blev tilbage. Begge Officerer arbeidede nu med forenede Kræfter for at hielpe hvad der endnu kunde hielpes. Efter nogle Timers Møie saae de at Ryssel satte Fartøier. ud for at komme Delst til Hielp. Neppe vare de komne det paa Siden, førend de ogsaa vare fyldte med Mandskab. De roede bort, kom tilbage om en halv Time, og bleve atter strax fulde af Hollændere. De lovede at komme tredie Gang. Men nu trængde pludseligen Vandet fra alle Sider ind i Skibet, hvorpaa endnu vare de 78 Saarede, tre Kadetter og 30 Mand, Heiberg og den brave Engelskmand. Det begyndte at synke. Engelskmanden omarmede Heiberg og styrtede sig i Søen for at redde sig ved Svømmen. J Øieblikket var Delft opslugt af Bølgerne, og med det den ædle Heiberg, som et Offer for sin Menneskekierlighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
J Peterborough i England findes et ældgammel Mindemærke, som vel er plumpt og meget usselt udarbeidet, men som maaskee kan regnes blandt de ældste Mindemærker der ere til, naar man undtager hine Værker, som man engang er bleven enig om at være Antiker. - J det niende Aarhundrede bleve endeel Englændere ihielslagne af de Danske, og iblandt andre endeel Munke. Disse til Ære blev dette Mindemærke opreist, som er en Steen af nogle Fods Størrelse og en Fod tyk og breed. Christus og de tolv Apostler ere efter den Tids Kunst udhugne derpaa, samt Aarstallet 870. - Flere af disse Engelskmænd, som af de Danske ere blevne ihielslagne, ligge begravne i Kathedralkirken i Ely, og paa hver Liigsteen stod et Navn. Da man for nogle Aar siden giorde i denne Kirke nogle anseelige Forandrin er, bleve disse Grave aabnede, og Benene bragte hen til et af de smaa Kapeller, hvor man havde givet dem nye Opskrivter. Bentham, som har skrevet det vigtige Værk om denne Kirke, var tilstede ved Gravennes Aabning, og da man kom til en vis Hertugs Grav, sagde han : "J denne Grav maa kun Benene men intet Hoved ligge, dersom Hertugen, hvis Navn der staaer paa Liig stenen, ligger her begraven; thi jeg veed af Historien, at de Danske huggede Hovedet af ham, og toge det med sig. - Man aabnede Graven og fandt store og stærkt Knokler, men intet Hoved. Et allene Admiral Gambier, men ogsaa Admiral Stanhope, Medcommanderende paa den engelske Mordbrænderflaade i Sundet, 1807, hører til den skinhelligste Klasse af de saakaldte Methodister i England. (Navnet kommer af Ordet Methode, hvormed de benævne deres strænge Ascetik). Der er ligesaa stor Forskellighed mellem disse i England meget talrige Pietister, som mellem vore Herrnhutere. Ogsaa meget dannede og retskafne Mænd findes blandt dem. Den ædle Wilderforcef. Ex., Slavehandelens og Kiøbenhavnstogets modige Fiende, er Methodist. - Dette Religionspartie maae ikke, som ofte skeer, forvexles med Qvækerne. - Admiral Stanhope er en Sønnesøn af den berømte Lord Chesterfield, hvis Skrifter just ikke bære Pietismens Præg. Et i London udkommet, og allerede flere Gange oplagt Digt Eliahs Mantle, (Elias's Kappe) har Canning til Forfatter. Det er en giftig Pasqvil paa det efter Pitts Ministerium følgende korte Foriske, priser, Pitt, hvis Aand ingen efter hans Himmelfort (!!) har arvet, og røber tydelig nok Cannings Blodtørst. Hvor bittert fornye vore Dage Savnet af den hedengangne Fox, den ædleste Minister, England har have efter den udødelige Chatham, Efter nogle offentlige Blade skal en Grev Tendilla, som var Kommandant i en Fæstning i Ferdinand den Katolskes og Jsabelles Krig mod Maurerne imod Enden af det 15de Aarhundrede, først have opfundet Papirpenge, da han i en Belering ikke havde noget andet at betale sin Garnison med; men den afdøde Historiker Selser, har beviist, at vi Europæere ikke kunne giøre Fordring, paa Æren af denne Opfindelse, som tilkommer et Folk, der just ikke har erhvervet sig stor Roes i Finantsvæsenet, nemlig Mongolerne fra det 13de Aarhundrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
Udenlandske Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
(Af Altona Mercur og Hamb. Corresp.) Frankrig. Man forøger for nærværende Tid de telegrafiske Linier, og tilføier til den Linie som gaaer fra Paris til Malland en Bielinie, som skal gaae til Toulon, for at Keiseren fra sit Pallads af kan combinere sine Flaaders Bevægelser i Hollands, Antverpens, Bref og Toulons Havne, lade dem løbe ud paa eengang, i paa nogle faa Øieblikke faae Efterretninger og sine Befalingers Udførelse. - J Midten af Marts fandt nogtumultuariske Bevægelser Sted i Staden Caen, und Paaskud af Levnetsmidler, men hvis egentlige Hensigvare at plyndre. Lykkeligviis blev den snart dæm og Formændene, 61 i Tollet, stilt for en Krigsret, hvi 9 af disse, deriblant 5 Fruentimre, som vare blev overbeviste, at have været Stiftere til denne oprørske F. samling, der havde havt til Hensigt, at bringe et OprøUlykker over Staden, bleve dømte til Døden; 8 an til gaarig Tvangsarbeide, og 10 til 5aarig Jndspærrihvilke Domme strax Dagen efter bleve fuldførte, Advarsel for andre Sletsindede, som ville søge at forst den offentlige Rolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
Schweitz. Fra Graublindten ere nye gystlige retninger indløbne om Sneelavinernes Mængde og Ve som paa mange Steder have gjort store Ulykker, spær Veiene, ja endog borttaget halve Byer med sig. Al imellem Martinsbrücke og Finstermünz var der ikke fal mindre end 9 saadanne. Ved Jlanz rev en saadan Lavine en halv Miil bred, 80 Høestalde og 250 K. turer af alle Slags bort med sig, og knuste, blot no faa Steenkast borte fra Staden 2 Møller og 3 Hu ogsaa i Vrins og Lombrein bleve flere Stalde og 5 bortrevne. Jndvaanerne bleve tidt udgravne; ved S. sin blev en Sæter bortreven med 7 Køer, men Hy uskadt; mindre heldig var en anden stakkels Hyrde Schemgen; han maatte følge sin Sæter og sine i Døden. - Landammannen i Schweiz har ved en Kl. skrivelse leveret Kantonsregieringerne Signalementeen Eventyrer og Jntrigant Monte-Albani, der ka sig Greve og Chevalter, det for kort siden reiste til Ef land, og giør sig Umage at stifte Uroligheder paa landet, og indbyder Stænderne at holde omhyggelig sigt med denne Avanturier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
England. Paa Efterretningerne, at Gen Miranda vel imodtager de Franske Kapere, have en 16 Skibe erholdt Ordre at støde til de, som alle krydse paa hiine Kyster. - Jndvaanerne af DemerTabago, Essequebo og flere andre Kolonier have tilst Prindsregenten og Parlamentet en Ansøgning om der isteden for Korn maatte bruges Sukker til Braviinsbrænding, fremdeles om Tilladelse af Sukkerets Udførsel til Amerika, og om Formindskelse af Afgipaa denne Artikel. Kolonierne Demerary og Tab anslaaer deres Tab i det sidste Aar paa halvanden Mik ner Pund Sterl. - J London blev den 18de Ma tvende unge Mennesker William Gundell og John Smider hørte til de Engelske Matroser, som man havde fun paa Jsle de France i Fransk Tieneste, hvoraf 9 bl. dømte til Døden, men de 7 siden benaadede af Rigen over dem fældte Dom som Landsforre, hange og derefter i flere tusinde Menneskers Paaen halshugget, hvorefter Hovederne bleve fremviste under Udraab: Seer her forrædernes Hoveder. - Det omsse Giftermaal imellem Willesley Pole og den før antalte Mis Sophie Tylney=Long, som Hertugen af garence vilde havt til Gemalinde, er nu endelig bleven Uldbyrdet i al Stilhed, for at forebygge Nysgierriges lilløb, og dog var hendes Brudeklædning saa kostbar allene hendes Diamants=Halsmykke var af over 25,000 d. Sterl. Værdie. Endskiøndt hun har givet en be delig Deel af hendes Formue til sin Moder og gre Søstre, beholder hun alligevel selv en aarlig Jndmst af 80,000 Pd. Sterl. eller 1 Mill. 920,000 Fr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
Blandede Efterretninger. (Af ovennævnte Blade.)J det Würtembergske er det forbudet at sælge beste, der ere over 3 Aar, ud af Landet. General og Gouverneur Morand i Stralsund har slladt, at Kystfarten med smaae Skibe fra Stralsund, i Stettin og langs Kysterne, maae igien begynde, god behørigt Pas fra Øvrighederne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
J Wiener Blade roses de galliske Jøder, der tilforn fare meget tilbage for de andre, for deres i den senere tid tiltagne Forbedring, i Henseende til Oplysning og Kultur. J forrige Krig gav disse meget betydelige striasbidrag, og sendte over 15000 Soldater af deres bekiendelse i Feldtten. Da de østerrigske Hære fægtede ved bekiendt Tapperhed, kaster dette ogsaa et fordeelagtig Lys paa Jsraliternes Kiækhed, der havde stillet i saa betydeligt Antal Rekruter ; og da i den østerrigske keiserstat de Borgerlige alt i saa lang Tid have kunnet haae Officeersposter, vil dette formodentlig ogsaa være tilfældet med udmærkede Soldater af jødisk Herkomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
Den berømte Fortepianospiller Dussek er i sin 55 fors Alder pludselig død i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
Ved et kongelig Edict af 11te Marts ere samtlige i Preussiske Stater boende, med General=Privilegier, naturalisations=Patenter, Skytsbreve og Concessionerbesynede Jøder, blevne erklærede for: Jndlændere 3 Preussiske Statsborgere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
Staden Neapel har af Kongens Gavmildhed erholdt et nyt offentligt Bibliothek, der skal føre Navn J. Joachims Bibliotheket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
Anecdoter. En Oberst ved Husarerne lovede i Krigen, at enhver hans Folk, som bragte ham et af hans Fienders Hoveder skulde saae et Guldstykke af 5 Dalers Værdie til en Foræring. Strax derefter kom en Husar og bragte Obersten en Arm. Obersten sagde: Arme forlanger jeg ske, men Hoveder, Husaren svarede: Karlen havde gen Hoved, ellers havde jeg nok bragt det. mændene raabte Drengen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 6te April næstkommende om Aftenen Kl. 6, opføres paa det dramatiske Selskabs Theater her i Byen, til Fordeel for Byens Fattige og Huusarme: Freyas Alter, Comedie i 3 Akter af Öhlenseliger. Entree Billetter faaes den 5te og 6 April hos Hr. Kiøbmand Sören J. Schmidt for 2 Rdlr. Stykket. Indgangen aabnes Kl. 5 1/2. Aarhuus d. 30 Marts 1812. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
For Opdagelsen af et udaf Kiøkkener sidst leden bortkommen Messing Strygjern af Værdie 16 til 20 Rdlr., hvoraf Mage kan forevises, loves 20 Rdlr. og Navnet fortiet, af Ree.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
En Arbeidsvogn og 2de store stærke Heste er tilkjøbs hos Reddelien. Den over Gaarden Lovisendahl, ved Nibe, til næste 16de April averterede Auction, tilbagekaldes herved, da Gaarden er solgt underhaanden. At Auctionen over Johan Hermann Zaenners Gaard i Horn Bye, Giern Herred, nu er afsagt og altsaa ikke bliver foretaget, bekiendtgiøres herved til Vedkommendes Efterretning. Skanderborg den 31 Martii 1812. Bagger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
Onsdagen den 9de April kommer jeg undertegnede til Aarhuus; de som ønske deres Jnstrumenter repareret eller stemt, vilde behage at melde dem i mit Logie hos Hr. Kiøbmand Jordan. Engom den 1ste April 1812. C. Worm, Orgelbygger og Instrumentmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
De som have Lotterie=Sedler under min Collection heri Randers, vilde behagentlig erindre sammes Fornyelse til forestaaende 3die Classe, efter Sedlernes Paatagning; saa er og hos mig for Lysthavende nogle nye Kiøbelodder til bemeldte Classe at bekomme. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
Ved Boepæls Forandring agter General=Krigs-Commissair von Becker i sin Gaard i Horsens, ved Auction, Torsdagen den 23de April, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, at lade bortsælge nogle Bygnings-Materialier, hvoriblandt, 5 Karm dobbelte Vindues=Karmer, 2 1/3 Alen høie, 2 Alen brede, med Vinduer i Blye=Sprøiter, i enkelt Karm med dito Vinduer, 7 3/4 Qv. høi, 7 Qv. bred. 1 enkelt Karn med Jern=Sprinker, 2de Dørte, nogle Gardin Buer, nogle hugne Steen og nogle Muursteen, nogle 2 og 3 Etage Jern=Vindovne, en stor Vindovn med Kaaber Tromle, og Rør af 90 Punds Vægt, en Menage=Skorsteens=Indretning med Ovn og Kaaber Kiedel, 2de Ege=Ruller; en holsteensk Postvogn med Calesch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
Auction. Efter Forlangende af Vedkommende, bliver Torsdagen den 23de April næstkommende, Formiddag Kl. 10 slet, holdt offentlig Auction her i Byen, over Skraa get af den ved Skipper Brøchner førte, og ved Ørhagen indstrandede Jagt, af Størrelse 22 Commercelæster, dernæst al dens hele tilhørende og biergede gode Takkelage og Jnventarium, bestaaende af Seil, Ankere og Touge, samt staaende og løbende Redskaber, Rundholter a. Liebhaverne ville henvende sig til Undertegnede, hvor samme forinden kan faaes i Øiesyn. Ebelloft, den 31te Marts 1812. Palle Munch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
Auction. Formedelst Forpagtnings Fratrædelsen, næste 1ste Mai, bliver ved offentlig Auction bortsolgt paa Steenalt, den 27de April: 6 Bester, 20 Kiør, 1 Tyr, Sviin, Vogne, Plove, Harver, Seletøi, m. m. Gaards og Avlings-Redskab. En Deel Jndboe: Sengesteder, Sengeklæder, en Gruekiedel og mere Kiøkkentøi, samt noget Meierie=Redskab. Auctionen begynder Kl. 10, til hvilken Tid Liebhaberne behagelig ville indfinde sig. Steenalt, den 3die Marts 1812. Blegvad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
Circa 15000 Rdr. Umyndiges Midler er til næste 11te Junii Termin at erholde til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar Vedkommende herom melder sig hos Over formynderen Justitsraad og Herredsfoged Brorson paa Palsgaard ved Horsens. Paa Meilgaard, 2 Miil nordvest for Greenaae, er 50 Stkr. meget gode Foderstude til Salg. Auction. Marienhoff, en Parcel af RyomgaardSynderhald Herred, Randers Amt, stilles paa Gaarden, selv den 15de April Kl. 10 slet, til Auction, hvis den sær ges for underhaanden, skal Auctionen betids advarsles Marienhoff, staaende for frie Hartkorn, 11 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., har en Areal af 242 Tdr. Land, hvoriblandt 16 Tønder Eng, som giver aarlig i to Slet 60 til 70 Læs Høe; 157 Tønder Agerjord, hvorpaa der saaes alslags Korn, som Byg, Ærter, Rug, Klever, m. m.; 30 Tdr. Tørvemose leverer Overflødighed af Brændsel og Tørv til Smedekul. Under Gaardens Avl drives en Parcel af Boystrup Mark, kontr. Hartkorn 1 Td. 5 Skp. 2 Fdk. 2 Alb, og Skovskyld 3 Fdkr., bestaaende i 24 Td. Land Agerjord, og omtrent 6 Tønder Land, velbevoxet med godt Ege= og Bøgeskov; foruden de nødvendige Arbeidsheste, kan der fodres og græsses 50 Fæehøveder. Gaardens Bygninger er siden 1807 af nye opbygget, og tilstrækkelig til Avls drivt. Haugen, af nye anlagt, indeholder 50 ædle Frugtræer og 100 af de almindelige Kirsebærtræer. Unde Gaarden ligger fire Steder i Fæste, med og uden Hartkorn som svarer 10 Høstedage, 5 Reiser og 30 Rd. om Aaret Underhaanden handles derom med Ch. A. Villaume, Efter Vedkommendes Forlangende bliver Fredagende, 17de April, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, ved offentliAuction, som holdes i Gaarden, bortsolgt, den afgange Kiøbmand Jesper Dahls Stervboe og Arvinger tilhørende paa Randers Byes Vestergrave, under No. 319 beliggende og til Handel og Brænderie, eller Bryggerie, vel indrettet Gaard, som bestaar af 35 Fag, 2 Etage Bygning, Muu- og Ege Bindingsværk, hvoraf de 23 Fag er for en har Snees Aar siden af nye opbygt. Foruden Svaler til O gang i Gaarden, er Stuehuset tilbygget et grundmuret Udskud paa 3 Fag, og paa Gaardens østre Side et Halvtapaa 16 Fag, indrettet til Brændehuus og Hestestald, ligsom og paa den vestre Side en Svinestie til 18 Sviin, de ogsaa er bygget for en halv Snees Aar siden, tilligemeen grundmuret Kølle over Bryggerhuset med Jern Flage, hvorpaa kan tørres 16 Tdr. Malt af Gangen, alt vi vedligeholdt, og i god Bygningsstand. Gaardspladsen, rummelig circa 100 I Favne, og derudi overflødig i godt Pompevand til al Slags Brug. Til Gaarden i tvende betydelige Haugepladser, hvoraf den ene beqvikunde indrettes til en Tømmergaard, og den anden end blive mere end tilstrækkelig stor Haugeplads. Conditioner som bliver favorable for Kiøberen, erfares ved Auctioner, Randers, den 28de Martii 1812. Bendirsen, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
Undertegnede agter underhaanden at sælge omtre 2 Tdr. 3 Skpr. Ager og Engs Hartkorn af min eiende paaboende Gaards Jorder, hvortil hører Eng, der aar kan avles 24 a 26 Læs Høe, overflødig god Tørvejord, i i Kiøbet følger 30 Fag Huus; den tilhørende Vaarse skal blive nedlagt. - Skulle denne Eiendom ikke ind tilstundende April Maaneds Udgang underhaanden bli bortsolgt, vorder den stillet til offentlig Auction, der nærmere skal blive bekiendtgjort. Tobberg ved Schaarupgaard den 23de Marts 1812. Jesper Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-04
Ved Lyngsbechgaard er sidste Efteraar indtaget og Forder en sortstiernet Stud, uden noget paasat Mær Eieren kan erholde samme, naar Han, ved at melde opgiver de øvrige Kiendemærker, og betaler dette Avertiment, samt Foderløn. J andet Fald bortsælges den 3 Auction førstkommende 22de April. Lyngsbechgaard, den 30te Martii 1812. Asch, Hos undertegnede er at faae tilkjøbs 12 Fag nye Hutil at flytte, de 5 Fag Stueværelser. Søren Pedersen i Galther,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-08
Indenlandske Efterretninger. af Statstidenden og flere danske Aviser, samt Udgiveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-08
Under 13de Marts d. A. er udkommen en Forordning, forved paabydes, at der skal svares en Afgivt af 10 Cento og 1/4 Deel af Afgiveens fulde Beløb: a) af smmede Skibe, der indføres i Riget, efter af Kongens dersaatter erhverves, efter den for samme bestemte løbesum; b) af samme Afgivt skal svares af et Skib ler Fartøi, der ved Arv, Ombytning eller hvilkensomlst anden Overdragelse er blevet dansk Eiendom, naar i første Gang sættes i Fart under dansk Flag, og c. Skibe og Fartøier, der enten i Følge af Prisdømlise sælges ved offentlig Auction, eller tilhørende dan Undersaattere, sælges til Fremmede. Fritagne her ere: 1) Skibe, der ere nydygte noget Steds i Kons Riger og Lande, og som kiøbes af Fremmede fo ud de have været satte under dansk Flag. 2) Skibe, i beviisligen ere bygte paa udenlandske Værfter, og m. efter at have været bortsolgte til Brug under fremde Flag, igien erhverves af nogen dansk Undersaat Eiendom. Af Fisketsvaser eller Brøndskibe, som se levende Fisk, samt af alle Fartøier, som bruges til lder eller anden Fiskefangst, hvad enten Fiskene føres sinde eller saltede til Land, erlægges ved Indgangen 5 pro Cento af Værdien; hvorimod, naar deslige skibe, efter at have været afhændede til Fremmede, ud ses af Landet, tilsvares 10 pro Cento af Forsælgningsmmen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-04-08
Provideringskommissionens Lys=Udsalg i Khavn har ophørt for denne Vinter; efterat denne veldadige kanstaltning siden October har forsynet Kiøbenhavn og os Forstæder med 12500 Lpd. Lys, i hele og halve Lispund, og paa 8 forskellige Steder ladet hver Dag i 4 Timer udsælge i Stykkeviis omtrent 2,5000,000 Stkr., det udgiør i Vægt 12500 Lpd., i alt 25000 Lpd.