JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-04-28
Stævning. ens Ditlev Blichfeldt, virkelig Jistitsraad, Byfoged og Byskriver i Skanderborg, samt Herredsfoged og Skriver i Hjemslev og Gjern Herreder, Giør vitterligt: at efter Begiæring af Gaardmand Niels Nielsen i Klintrup, som under 26de Juni 1829 er meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling til at erhverve Mortifications=Dom paa 2de Forhæftelser, som staae undslettede, i Citantens Gaard i bemeldte Klintrup Bye, Røgind Sogn, Gjern Herred, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. og Skovskyld 2 Alb., nemlig een paa 60 Rbd. Sølv til afdøde Degn Claus Riis i Thulstrup, overtaget ved Skiøde af Citantens Formand Mads Sørensen, og en anden paa 12000 Rd. Dansk Courant til Lars Bastrup i Ellerup efter Obligation af 29de Juni, tinglæst 5te Juli 1804, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel de, som maatte formene sig at have noget Krav paa ovennævnte Forhæftelser, til at møde for Hjelmslev Gjern Herreders Ret paa Raadhuuset, i Skanderborg den sidste Torsdag eller ordinaire Retsdag i Juli Maaned 1835, Kl. 10 Formiddag, for at bevise deres Adkomst til ovenberørte 2de Prioritets fordringer, uden hvilket Citanten vil forvente og paastaae samme ved Dom mortificerede, til Udslettelse af Pantebogen. Laugdag og Forelæggelse er afskaffet ved Forordningen 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Segl. Blichfeldt. Skanderborg, den 8de April 1834. (L. S.) Dens Ditlev Blichfeldt, virkelig Justitsraad, Byfoged og Beskriver i Skanderborg samt Herredsfoged og Herredsskriver i Hjelmslev Gjern Herreder, Giør vitterligt, at efter Begjæring af Snedkersvend Niels Emanuel Petersen, af Sveistrup, som under 3die Februar 1832 er meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling til at erhverve Mortincations=Dom paa en af hans Fader, Pastor emeritus Johan Hendrik Petersen af bemeldte Sveistrup til Pastor Asmussen, i Them under 16de Juni 1820 udstædt og den 23de November f. A. tinglæst Panteforskrivning, stor 400 Rbd. Sølv, hvorved er given 1ste Prioritets Pant i 10 Fag Huus, Petersroe kaldet, med tilhørende Gaards- og Haugeplads, beliggende i Sveistrup Bye, Dover Sogn, Hjelmslev Herred, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel at møde for Hjelmslev Gjern Herreders Ret paa Raadhuset i Skanderborg den sidste Torsdag eller ordinaire Retsdag i Juli Maaned 1835, sædvanlig Tingtid, den eller de, som maatte være i Besiddelse af fornævnte Panteforskrivning, til dermed at fremkomme og deres formeentlige Ret til samme at beviisliggjøre, uden hvilket Citanten vil paastaae og forvente Forskrivningen mortificeret til Udslettelse af Pantebogen. Laugdag og Forelæggelse er afskaffet ved Forordningen 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Segl. Blichfeldt. Skanderborg, den 8de April 1834. (L. S.) ama.
Berlingske Tidende, 1834-04-28
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 143 - 1834 & 35, overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den i Aaret 1814 afdøde Skomager lærling Philip Delenes, der ogsaa er kaldet Philip Levy, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 11te April 1834. V. Jacobsen. Mourier. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afg. Matros Hans Hansens Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets- samt Hof- og Stadsrets=Skifte-Commission Kiøbenhavn, den 10de April 1834. Mourier. V. Jacobsen,
Berlingske Tidende, 1834-04-28
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne forhenværende Esqvadronschirurg Mathias Winther's Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 17de April 1834. Mourier. V. Jacobsen. Olle de, som i navnlig Maade maatte have Roget at fordre i Boet efter den heri Byen afdøde Kiøbmand Hermann Leopold Reininghaus, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Grenaae, den 14de April 1834. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1834-04-28
Ved Skiftet efter Arvefæsteparcellist og Huusmand Søren Jensen, Tømmermand af St. Lindet, under Grevskabet Christianssæde, er anmeldt som Arving Brødrene Ole Jensen, om hvis Opholdsted ikke vides mere, end at han for endeel Aar siden skal have faret til Søes. – Bemeldte Ole Jensen indkaldes derfor med Aar og Varsel at melde sig for undertegnede Skifteforvalter, i Overeensstemmelse med Anordningerne. Skulle Ole Jensen være afgaaet ved Døden, da anmodes Enhver, som herom kan give paalidelig Oplysning, at meddele samme; ligesom og denne Jndkaldelse i saa Fald giælder for hans Børn eller andre Arvinger. Pederstrup pr. Mariboe, den 17de April 1834. F. Møller.
Berlingske Tidende, 1834-04-28
Ved Proclama, der vil blive læst inden vedkommende Over- og Underret, ere alle de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter forhenværende Sognepræst til Øde, Forslov og Suelsløv Menigheder i Sielland, Christen Gardes Enke Cathrine Birgitte Garde heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at fremkomme med og beviisliggiøre deres havende Krav. Ligeledes er ved samme Proclama den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at godtgjøre deres Arveret og for iøvrigt at iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Bye- og Herredsfogedcontoiret i Rønne, den 14de Marts 1834. J. C. Pingel.
Berlingske Tidende, 1834-04-28
Med Proclama, som bliver læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret, ere alle de, som maatte have noget Krav paa afdøde Doctor og første Professor Theologi ved Kiøbenhavns Universitet Jens Møllers og efterlevende Enkes Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for Undertegnede, som Enkefruens Befuldmægtigede. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 17de April 1834. Blechingberg, Vestervold No. 22. Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i følgende Stervboer: 1) efter Tienestepige Karen Christensdatter i Tvede: 2) - Indsidderske Jnger Sophie Christensdatter i Hald; 5) - Peder Laursens Enke, Maren Pedersdatter i Hastrup, 4) - Henrik Henriksen i Langskov, og 5) - Christen Pedersens Enke, Kirsten Knudsdatter i Kaatrup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav inden bemeldte Tids Forløb. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel de Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og iagttage det Fornødne under Skiftebehandlingen. Det bemærkes, at Samlinger afholdes her paa Contoiret den 28de Mai og 16de Juli d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders-Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 15de April 1834. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1834-04-28
Creditorerne i Dødsboerne efter: Jndsidder Anders Jensen i Wenge Bye og Sogn, Hielmslev Herred. 2) Kirsten Pedersdatter, Huusmand Anders Andersens fraskilte Hustrue i Nørrevissing, dito Sogn og Herred. 3) Maren Andersdatter, Enke efter Jens Frandsen i bemeldte Nørrevissing. 4) Møllersvend Niels Jensen Bøgh i Wester Mølle, Fruering Sogn, dito Herred. 5) Opholdsmand Thomas Nielsen paa Jaungyde Mark, i Tulstrup Sogn, Gjern Herred. 6) Jndsidder Hans Sode paa Sqvet Mølle Mark, i Skandrup Sogn, Hielmslev Herred. 7) Skorsteensfeier Christian Haderslev i Skanderborg, og 3) ugift Fruentimmer Maren Jensdatter Beier ibidem, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Skanderborg, den 15de April 1834. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1834-04-28
ved Proclama af Dags Dato ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Stervboet efter Jndsidderske Mariane Christensdatter, i Linde, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, inden bemeldte Tids Forløb. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende: at Skiftesamlinger afholdes herpaa Contoiret den 30te Mai og 18de Juli d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 15de April 1834. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1834-04-28
Med Proclama, som læses inden Odense Byetingsret og ved den Kongelige Lands-Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Frue Bispinde, Juliane Marie Hansen, født Rasch, heraf Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres 3de Gange efter hinanden i den Berlingske Tidende og Fyens Stifts-Aviser, til Efterretning og Jagttagelse foralle Vedkommende. Odense Raadstue, den 7de April 1834. Borgermester og Raad.
Berlingske Tidende, 1834-04-28
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret, ere alle de, som formene sig, at have noget at fordre i afdøde Skibs-Capitain Morten Larsen Møllers og forhen afdøde Hustrue Christiane Møllers, fød Baggewold, deres fælleds Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldte, at melde sig hos os, forinden bemeldte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, ligeledes ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 14de April 1834. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1834-04-28
Med Proclama af Dags Dato, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Stervboet efter Jndsidderske Mette Nielsdatter i Hald, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, inden bemeldte Tids Forløb. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende: at Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret den 30te Mai og 18de Juli d. A., hver Dags Formiddag Kl. 9. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders-Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 15de April 1834. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1834-04-28
Ved Proclama af Dags Dato, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Stervboet efter Huusmand Niels Jensen Viborg og hans Kone Karen Sørensdatter af Faarup, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav inden bemeldte Tids Forløb. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage det Fornødne under Boets Behandling. Dette bekiendtgiøres endvidere herved, med Tilføiende: at Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret den 9de Mai, 20de Juni og 25de Juli d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 15de April 1834. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1834-04-28
følge Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Giøre vitterligt: at Vi, efter Magistraten i vor Kiøbstad Odense udi Vort Land Fyen, dens som Skifteforvalter i Kiøbmand Gerhard Richters Opbudsboe herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Magistrat ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt i de Fyenske Aviser, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for fornævnte Skifteret at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717. forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 5te April 1834 Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Jacobsen. Bevilling for Odense Magistrat til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Kiøbmand Gerhard Richters Creditorer. indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur og Fyens Stifts Aviser, 3de Gange efter hinanden, alle dem, som formene sig at have noget at fordre i Kiøbmand Gerhard Richter heri Staden, hans Opbudsboe, til at anmelde og legitimere deres Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteret. Odense Raadstue, den 7de April 1834. Borgermester og Raad. Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Ane Kirstine Christensdatter, Enke efter Arvefæsteparcellist Frederik Andersen af Døiringe, Munkebjergbye Sogn, Sorøe Amt, under Sorøe Academies nordre Godsdistrict, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Tersløsegaard pr. Sorøe, den 16de April 1834. J. P. Enkebølle. Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter den heri Byen afdøde Guldsmed Jørgensens separerede Hustrue, Cathrine Bodelle Mai. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for nedentegnede Skifteforvalter. Holbek, den 21de April 1834. Lynge.
Berlingske Tidende, 1834-04-28
Med Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte formene at have Noget at fordre efter min afdøde Mand, Copist i bemeldte Rets Skifte= og Brevskriver-Contoirer Hans Wilhelm Nielsen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 17de April 1834. Som Laugværge Sophie Charlotte Nielsen, Seegers. fød Seegers, boende paa Nørregade No. 28 og 29.
Berlingske Tidende, 1834-04-28
Ved Proclama, som bliver læst inden vedkommende Overretter og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Pastor Heino Gerhard Gad, af Evedrup i Baarse Herred, Præstøe Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved bekiendtgiøres, saavelsom at Skiftesamlinger vorder foretagne i Boet i Evedrup Præstegaard den 22de Mai og 1ste Julii næstkommende, Eftermiddagene Kl. 2 Slet, hvortil Arvingerne ligeledes indvarsles til behagelig at give Møde, for at tage Bestemmelse og Boets Realisation. Præstøe, den 12te April 1834. Møller.
Berlingske Tidende, 1834-04-29
Aar 1834. Nr. 101. Borman, den 29de April. Tirsdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse.
Berlingske Tidende, 1834-04-29
Brevposter. privilegerede. ste politiske og Avertissements-Tidende.
Berlingske Tidende, 1834-04-29
Berling Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Malthe Møller.
Berlingske Tidende, 1834-04-29
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-04-29
Fra Maynegnen, den 16de April. De i Frankfurt ankomne Breve fra Frankrige skildre dette Lands Tilstand som høist betænkelig og faretruende. Tildragelserne i Lyon havde en aldeles afgjort republicansk Charakteer og Sagen er ligesaa lidet endt her, som i Belgien. Men er allene i Lyon, selv i mange Stæder af det sydøstlige Frankrige, er denne Bevægelse mærkelig, og det stadfæstes nu, hvad man allerede længe har talet om: at det republicanske Partie er kommen tilbage fra sin tidligere Anskuelse, at ansee Paris som Hovedpunktet for sine Bestræbelser, og at det fornemmeligen har henvendt sin Opmærksomhed til Provindserne og de ringere Classer. Alle Udbrud af Uroeligheder have hidtil blot været Forsøg, anstillede for at erfare, hvorvidt Militairet indtil dette Øjeblik er tilstrækkeligen bearbeidet, for at gjøre fælleds Sag med Jnsurgenterne; de ville vorde gjentagne paa forskjellige Steder og til forskjellige Tider, de ville mislykkes saalænge, indtil den bevæbnede Magt paa et eller andet Sted træder over til dem, og disse Bevægelsers Anførere derved føle sig stærke nok, til at træde frem af deres Skjul og formeligen proclamere Republiken. Da først begynder den afgjørende Kamp i Frankrige, og hvo vil kunne forudsige, til hvilken Side Seiren vil hælde i det af Partier sønderrevne Land, hvis ringere Classer, priisgivne den største Uvidenhed, blot ere Redskaber i Partiehøvdingenes Hænder Disse Forhold gjøre naturligviis ogsaa i høi Grad Fordring paa de øvrige Europæiske Regjeringers Opmærksomhed. Men fremfor alle maae de Tydske Regjeringer omhyggeligen iagttage disse Bevægelser, og i fast Forening være rustede imod slige Omskiftelses-Tilfælde. Det republicanske Parties Seir i Frankrige vilde i ethvert Tilfælde have den Følge, at samme vilde forsøge at udbrede sine Principier videre, ikke blot i Propagandens Aand 9 i Stilhed, men med aabenbar Magt, og i det Mindste at gjenerhverve de Tydske Rhinprovindser. En saadan spændt Tilstand kan umueligt være af lang Varighed; derfor indsee vistnok alle forstandige Tydskere, hvor bydende den Nødvendighed er, at bevare Enigheden imod de fra Udlandet truende Farer; og hvor høiligen man bør ønske, at alle Regjeringers fælleds Virken og energiske Modstand imod hine Machinationer, forsaavidt de berøre vort Fæderneland, kunde allerede nu indgive hiint Parties Anførere den Overbeviisning, at der i Tydskland intet Held vil findes for dem og deres Jndskydelser. Minister-Congressen i Wien offrer upaatvivleligen denne vigtige Gjenstand sin hele Opmærksomhed, og enhver Fædernelandsven haaber: at et skjønt Baand vil – ved alvorlige, udsonende og med Tidens Trang overeensstemmende Forholdsregler - vorde slynget om alle Tydske Stammer, der da ville vide med Tydsk Troeskab og Kraft at møde alle fremmede Prætentioner.
Berlingske Tidende, 1834-04-29
London, den 22de April. Efterat Regjeringen, ved Lord Melbourne, havde (som i Gaar meldtes, med saa roelig Fatning forsvaret sin Selvstændighed, imod dette Forsøg af demagogisk Trudsel, lægger The Times den nu paa Hjertet, at benaade tre af de sex dømte, i det Mindste ved en Formildelse i deres syvaarige Transportationstid. De Domfældte vare selv Medlemmer af Associationerne, og havde deels anlediget hemmelige Eedsaflæggelser til Associationens Hensigters Fremme, deels ladet sig overtale til saadanne; deraf komAssociationens Forbøn for dem, men derfor var det tillige saameget nødvendigere for Regjeringen, ikke at lade sig imponere af slige ulovlige Combinationer.
Berlingske Tidende, 1834-04-29
Ministeriet havde meget viseligen bortryddet ethvert Skin af Bekymring eller Ængstelighed, og saaledes fandt Mængden intet Paaskud til Udsvævelser; den drog roelig op til Treasury, hvor dens Deputation traadte ind, og gik da videre til Westminster Broen, hvorfra enhver enkelt Afdeling af Associationen begav sig til sit særskilte Forsamlingsted.
Berlingske Tidende, 1834-04-29
The Times har erholdt et Brev fra Madrid, dateret den 13de om Aftenen sildigt, af følgende Jndhold: "Jeg skynder mig at tilmelde Dem, at Regjeringen i dette Øjeblik er bleven enig om, at erkjende Donna Maria, og at den har besluttet en Of- og Defensiv-Alliancetractat med Portugal. Paris, den 20de April.
Berlingske Tidende, 1834-04-29
De i Lyon fængslede Adolphe de Bourmont og Sarda ere atter satte i Frihed.
Berlingske Tidende, 1834-04-29
J denne Maaned fandt i Paris en Forsamling Sted, der viste, at alvorligere Studier endnu selv i Frankrige finde Bifald hos et talrigt Publikum. Det for faa Aar siden stiftede Statistiske Samfund, oprettet ved den forhenværende Franske Consul i London, Hr. Cesar Moreau, en meget virksom Mand og Forfatter af mange gavnlige Værker, holdt i Gaar Aftes et Aars møde, i en af Hr. Rambuteau overladt Sal i Hotel de Ville. Med Undtagelse af det Britiske, er dette vel det talrigste Samfund af Lærde i Europa. Adskillige Tusinder vare forsamlede i den glimrende oplyste Sal, der ogsaa prydedes med Nærværelsen, af Medlemmernes Koner og Døttre. Hertugen af Dondeanville førte Forsædet. Efter nogle korte alvorligere Foredrag holdt et Medlem en Tale over de interessanteste Resultater af statistiske Forskninger, som uagtet Grundigheden fandt et begeistret Bifald, da det bevægede Tilhørerne snart til Udbrud af Forundring, snart til Rørelse; et nyt Beviis for, hvorledes man her veed at benytte det Alvorligste til behagelig Underviisning Adskillige Priisskrifter bleve kronede og Medailler uddeelte til Jndfødte og Fremmede. En af disse Skuepenge tilfaldt Hr. Dr. Bowring, der af det Britiske Cabinet hidsendtes for at undersøge Handelens Tilstand, og hvis Aandrighed og Elskværdighed gjorde ham meget yndet. Hr. Dr. Bowring improviserede som Tak, en kort Beretning angaaende Statistik og Folkeforbindelse, hvori han udviklede, at Britiske Philosopher grundlagde deres System paa Jagttagelsen og Erfaringen, paa begge Deele stytter ogsaa Statistiken sig, som philosophisk Videnskab, at det Britiske Cabinet har alvorligen beskjæftiget sig med dette Anliggende, Parlamentet offret samme sin Opmærksomhed og Nationen staaer i Begreb med at fuldføre meget Gavnligt Mødet sluttedes med de i Aarets Løb bortdøde Medlemmers Recrolog. Ved denne Leilighed bleve ogsaa Tydske Lærde og Venner af denne Videnskab omtalede paa en høist ærefuld Maade, iblandt dem den forevigede Boghandler, den lærde Cotta, hvis Fortjeneste af gavnlige Kundskabers Udbredelse have ogsaa her i Frankrige fundet retfærdig Erkjendelse.
Berlingske Tidende, 1834-04-29
Tyrkiet. Belgrad, den 5te April. – Breve fra Constantinopel. af 25de Marts berette, at den Kongl. Græske Gesandt, HoZographos, indtil denne Dag endnu ikke har havt nogen Audient hos Sultanen, men at han har aflagt sine Besøg hos det diple matiske Corps og har modtaget de sædvanlige Contravisiter Nogle vilde bemærke en vis Spænding og Kulde imellem Porten Ministre og Gesandten. – J Henseende til Oprettelsen af Dampskibsfarten paa Donau yttre adskillige Handelsbreve Bekymringer fordi det Rygte har udbredt sig, at Sultanen seer denne Jndrenning med mistroisk Blik, og har i denne Anledning udladt sig meget unaadigt om Fyrst Milosch, der ogsaa siges at have taget Actier i det omtalede Foretagende.
Berlingske Tidende, 1834-04-29
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-04-29
Kjøbenhavn, den 29de April. Brevposten fra Hamborg ankom hertil i Morges først Kl. 7.
Berlingske Tidende, 1834-04-29
Fra den 19de til den 26de April ere, ifølge den trykte officielle Liste, i Hovedstaden anmeldte at være ægtevied14 Par, fødte 43 Drenge og 30 Piger, tilsammen 73 døde 39 Voxne og 15 Børn, tilsammen 54. – Ere altsaa 19 flere fødte end døde. – Af ovennævnte Tal ere i Fod sels- og Pleiestiftelsen 16 Drenge og 14 Piger, tilsammen 30, fødte; 2 Barselqvinder og 10 Børn, tilsammen 12 Jndividner, døde. – J hiin Uge døde af Alderdoms=Svaghed 10; i Barselseng 4; af Betændelsesfeber (Jnflammation) 4; af Brystsyge (Lungesyge) 1; af Drik 2; Dræbt sig selv 1; af Feber 1. af Forraadnelsesfeber 1, af indvortes Svaghed 3, af Kramp3, af Kræft 1, af Nervesyge 1, af Slag (Krampeslag) 2 af Slagflod (Apoplexie, 2; af Svindsot 2; af Vattersot 4, af uanmeldte Sygdomme 12. - Summa 54.