JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Om den forestaaende Krig med Tyrkiet. Saa talrige de russiske Hære end ere, saa tappre Tropper de end bestaae af, saa talentfulde Anførerne end vise sig, kan man dog ikke nægte, at Porten besidder Forsvarsmidler, som ei ere at foragte, og at det ikke er saa let, som man vel i Almindelighed troer, at tilintetgjøre dens Magt. - Hvo som kjender det Terrain, som bliver Krigsskuepladsen, maae overbevise sig om, at der behøves mere, end at 100000 Mand blot vise sig, for at kunne være vis paa Seieren. Savn af alle Slags venter Krigerne og de Bjergkjeder og Defileer, som begynde 10 Mile Sønden for Donanen, give de tyrkiske Tropper Leilighed til at tage Positioner, hvis Erobring selv de meest øvede Tropper maae holde for vanskelig. Endog Søkysten er omgivet af steile, næsten utilgiengelige Klipper, hvorved enhver Operation, enhver Proviantering bliver næsten umulig og 40000 Tyrker kunne være tilstrækkelige til at forhindre selve den stærkeste Armees Fremrykning. Foruden Garnisonerne staaer et saadant Antal Tropper til Portens Disposition, at den uden Vanskelighed i dette Foraar vil kunne stille mere end 200000 Mand i Marken; thi ingen Regent kan føre Krig med mindre Bekostninger end Sultanen, som desuden i sit sidste Hattischerif har erklæret, at Jngen kunde gjøre Regning paa Sold i den forestaaende Krig, da det var en Religionskrig. J Hovedstaden selv staae 16000 Mand regulairt Jnfanterie, 6000 Mand regulairt Cavalerie og 200 velbespændte Kanoner. J Adrianopel staae 2 Divisioner Jnfanterie, hver paa 5000 Mand, i Tartokay imellem Silistria og Rustschuk cantonnerer en Division regulairt Jnfanterie, og flere 1000 Mand regulaire Tropper. Disse Stridskræfter, formeres nu betydeligt og 100000 Kurder og Syrier, strømme nu til fra Asien, hvorhos Sultanen endnu regner paa Vice-Kongen af Ægyptens Hjelp. - Overveier man nu, hvad et Opbud i Masse, som hos Tyrkerne ei er noget tomt Ord, kan udvirke, saa maaman tilstaae, at Tidspunctet for det tyrkiske Riges Fald maaskee ei er saa nær, som man troer og at Krigen selv, naar det kommer til det yderste, mueligt kan blive langvarig nok. Man kan vel hertil endnu føie, at Paschaerne, da de maae føle, at det gaaer løs paa deres Existents, nu ville ter sig ganske anderledes end ved den græske Krig; de ville neppe meere sende Udskudet af deres Tropper, men deres egne Huustropper, som ville kunne gjøre en kraftigere Modstand. Jmidlertid maae man ei heller glemme at lægge i den anden Vægtskaal, at Russerne i sidste Perferkrig, have forceret lige saa vanskelige Bjergpositioner og at de 3 Magter have Flaader til deres Disposition (hvis det kommer til Triple Operationer) ved hvilke de efter den tyrkiskrægyptiske Flaades Ødelæggelse kunne gjøre Angreb paa hvadsomhelst Punct de lyste, og at Grækerne, ved Albanesernes Utilfredshed, kunne med Understøttelse af Allierede Divisioner og anførte af gode Feldtherrer, gjøre en for Tyrkerne farlig Diversion til Macedonien, og endelig, at nu, da de persiske Grændseprovindser ere aabnede, og Freden med Persien sluttet, staaer Marschen til Constantinopel paa en mindre besværlig og lidet forsvaret Vei igjennem Lilleasien, General Paskewitschs Armee aaben.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
J en for kort siden af en Capitain Jones udgiven Reisebeskrivelse i Rusland og Tyrkiet, yttrer han den Formening, at Russerne, ved et Angreb paa Constantinopel, uden Tvivl vilde benytte sig af deres Marine i Sottehav, for at gjøre Landgang saa nær som mueligt ved Bosphorus, hvorved de vilde ankomme i Nærheden af Hovedstaden og undgaae en lang Marsch i et usundt og paa mange Steder næsten ufremkommeligt Land, og om denne Operations Plan tale de bedst underrettede Militairpersoner ganske offentligt. Men her møder atter Vanskelighed med Transportmidlerne, for at føre et saa talrigt Troppecorps derhen. Naar man ikke sætter de fremmede Coffardieskibe i Odessa i Reqvisition, saa vil man være i Forlegenhed, thi det skal være afgjort vist, at Rusland ei selv besidder Skibe nok i Sortehav, til at føre 10000 Mand paa, naar man ikke dertil vil bruge Krigskibene; men disse ville faae nok at gjøre med at beskytte Transportskibene imod den tyrkiske Flaades Angreb, naar den heel og holden indskrænker sig til Forsvaret i Sortehav. Thi, selv efter Slaget ved Navarin beholde dog Tyrkerne endnu Krigskibe nok tilbage til at beskjeftige den russiske Flaade i Sortehav, naar de alle kunne drages did og Dardanellerne ikke forceres af de allierede Flaader, eller disse der hindres ved de store Jern-Kjeder, med hvilke de ligesom i de græske Keiseres Tid, skulle sperres. - Jmidlertid kunne mueligen de tyrkiske Skibe blive ganske unyttige, naar de jevnligen herskende nordostlige Vinde og den stærke Strøm mod Vesten holde dem tilbage i Constantinopel, indtil Russerne have iværksat deres Landgang og sikkret sig Communicationen med Kilia &c. Men med alt dette er det vanskeligt at sige, hvorledes Krigen vil blive ført, eller hvilke Resultater den vil faae, da der nu gives saa mange modstridige Jnteresser og Lidenskaber i Europa. J Rusland er denne Krig vist i høi Grad populair; Adelen og Folket, Geistligheden og Militairet ønsker den sikkert ligemeget, og bliver den strax fra Begyndelsen ført med Kraft og Duelighed, saa kunde Rusland vistnok allene og, naar den ikke hindres i at anvende sine uhyre Hjelpemidler, uagtet alle ovennævnte Vanskeligheder, ende den med Erobringen af Constantinopel og Uddrivelsen af Tyrkerne af Europa. Men føres Krigen ikke strax med Kraft og Duelighed, og hindres Rusland i behørig at benytte sit store Riges store Hielpekilder, saa kan Kampen gjerne blive langvarig, og ved at svække Ruslands Finantser, blive hinderlig for Ruslands fremtidige Forstørrelse, ved Østerrigs Mellemkomst, som har saa mangehaande Grunde, for at opretholde den tyrkiske Magt i Europa. Saameget lader sig imidlertid allerede sige med Vished, at saalænge Triple-Alliancen mellem Rusland, England og Frankrig bestaaer, vil denne efter Udseende nu forresten uundgaaelige Tyrkekrig ikke ende det tyrkiske Herredømme i Europa. En saadan Ende kan kun blive Resultatet af en almindelig Krig i Europa, saaledes som Sagernes politiske Stilling nu er, vil det i en saadan ei mangle Porten paa Allierede, og en saadan Krig vilde have en fuldkommen Forvandling af de politiske Forhold i Europa til følge.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Blandinger. Til Bahia var der kommet en Skonnert fra den africanske Kyst med 400 Slaver. Den havde havt 600 ombord, men havde maattet kaste de 200 i Søen, for at blive lettere, (!) da den forfulgtes af et Krigskib.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Den af flere vigtige Opdagelser hæderlig bekjendte Karl v. Meyerfy har nu ogsaa opfundet et Slags Støvler af sort Jernblik med en Krands foroven, ved hvis Hielp man kan gaae tilfods igjennem den meest rivende Strøm. Det første Forsøg dermed foretoges den 20de Marts ved Pesth, hvor han til Alles Forundring gik uforfærdet over Donauen i en Strækning af 5000 Favne. Han gjorde derhos flere Bevægelser, satte sig ned a. Fødderne gik 2 Fod dybt i Vandet, og selv det meest stormende Veir skal ikke kunne gjøre ham nogen hindring.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Til Stockholm var der fra 1ste Januar til 1ste April d. A. indført 17600,000 Potter Brændeviin.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Ved den regelmæssige Dampfart imellem Hamborg, Amsterdam og London (hver Fredagmorgen fra Hamborg til London, hver Løverdagmorgen fra London, til Hamborg, hver Søndagmorgen fra Hamborg til Amsterdam, og fra A. til H.) mellem Lübek og Petersborg (som gik førstegang den 18de April), mellem riffa a. er Kommunicationen mellem de forskjellige Parter af det vestlige Europa nu lettet i en saa overordentlig Grad, at de længste Reiser kunne udføres i en forhausende kort Tid. Ved f. C. at tage med Lübeckeren fra Khvn. om Fredagen, kan man om Mandagen være i Amsterdam, og der igjen træffe Dampbefordring til London, eller over Rotterdam, opad Rhinen, og Deeligencer til Paris, og Reisende fra London kunne paa 4 Dage være i Kjøbenhavn, og, efter 2 Dages Ophold her, paa et Par Dage befinde sig i Christiania.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Walter Scott arbeider nu paa Scotlands Historie, de 2 første Bind have allerede forladt Pressen, de indbefatte det Tidsrum, fra Romerne stiftede en Colonie i Scotland og indtil Aaret 1445. Værket vil komme til at bestaae af 6 Bind, og har Titel af: En Bestefaders Historie til hans Nevenlille John.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Efter engelske Blade have indtil 1ste Februar d. A. af Spanier 1 Gen. 3 Oberster og 15 Captainer tagne Tjeneste i Grækerhæren; af Portugiser 2 Oberster, 13 Captainer, 12 Lieutenanter; af Jtalienere 2 Oberster, 14 Captainer, 5 Lieutenanter; af Franskmænd 4 Generaler, 7 Oberster og 14 Lieutenanter; af Engelsk mænd 1 General, 30 Lieutenanter, eller Underofficerer. Hvormange Tydskere, - som dog nok torde være det største Antal - er ikke anmeldt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
At Vesuv allerede siden Midten af forrige Maaned har raset, vidste man; men ikke, hvorvidt den hidtil er gaaet. Den 14de aabnedes i Kratteret en nye rygende Munding af 15 Fods Omfang, som til den 19de havde udvidet sig til 60 Fod, og hvori den udkastede Materie dannede en Pyramide af 50 Fods Høide. Den 21de frembrød Laven gjennem denne Kanal, og Natten derpaa aabnedes to nye, ildsprudlende Mundinger; men næste Morgen havde de tre Aabninger forenet sig, og Steen og Lava udspyedes nu i betydelig Mængde. Ud paa Dagen fulgte nu den tykke Røg, Aske og hele Klippestykker, som flyngedes udenfor Krateret. Den 24de sprang 17 smaa Mundinger op i Krateret, og udkastede ei allene Røg og Luer, men ogsaa Stene, af hvilke nogle faldt vidt omkring, medens Lavaen flød i Slangegang ned i Krateret. Den 25de hørtes Bjergets indre Drøn, og Stødene bleve hyppigere. Til den 26de saaes intet videre Mærkeligt; de 17 Aabninger røge, og Bjerget bragede, men ikke saa stærkt, som forrige Dage. Svømmende Huse.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
(En Amerikansk Opfindelse.)J de forenede Stater er opfundet et nyt Slags Transport paa Floder, som forene med hinanden Fordelen af et svømmende Huus og en Dampbaad. Det bestaaer af to Skibe, hvoraf det ene er bestemt til Maskineriet og det andet allene til Passagerernes Beqvemmelighed. jeg sove, slumre ind. Græd dog ei, det maa Du først mig love, Thi Din Taare brænder paa min Kind. Her er koldt og ude Stormen truer, Men i Drømme der er alt saa smukt, Og de søde Engle Børn jeg skuer, Naar jeg har det trætte Øie lukt. Moder, seer Du Englen ved min Side? Hører Du den dellige Musik See, han har to Vinger, smukke, hvide: Dem han sikkert af vor Herre fik. Grønt og Guult og Rødt for Øiet svæver, Det er Blomster Engelen udstrøer, Faaer jeg ogsaa Vinger mens jeg lever, Eller, Moder, faaer jeg naar jeg døer, Hvorfor trykker saa Du mine Hænder, Hvorfor lægger Du Din Kind til min? Den er vaad, og dog som Jld den brænder, Moder, jeg vil altid være Din Men saa maa Du ikke længer sukke, Græder Du, saa græder jeg med Dig, O, jeg er saa træt! - maa Øiet lukke -- Moder - see, nu kysser Englen mig! Das sterbende Kind.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
(Aus dem Danischen.) Mutter, ich bin mude, las in Deinen Treuen Armen schlummern ein Dein Kind, Doch versprich mir erst nicht mehr zu weinen Heis und brennend Deine Thranen ind. Hier ists kalt, und drausen Sturme wehen, Doch im Traum ist alles licht und klar; Engelkinder hab ich dort gesehen, Sich, da steht schon eins an meine Hør, wie suftes klinget; Mutter, Doch die Flugel, weis und glanzend be Mutter, gab ihm unser Vater die? Gold und Blumen mir vor Augen schweben, Gottes Engel streut sie um mich aus. Sag, bekomm ich Flugel auch im Leben, Oder erst in seinen Sternenhaus, Warum druckst Du meine Hand zusammen, Warum so an meine, Deine Wang? Sie ist nat, und breunt dech wie die Flammen, Bey Dir bleib ich ja mein Lebelang. Last nur Deine Thronen nicht mehr fliesen, Mus auch weinen wenn Du traurig biO wie med. - Es will mein Aug sid Sieh doch - seh - wie mich den Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Af Kjøbenhavnsposten, den 29de April. Det store Kongelige Billedgallerie paa Christiansborg. Slot er nu, ligesom forrige Aar, aabnet hver Tirsdag og Fredag fra Kl. 10 til 2. Adgangsskort, betales med 24 s. pro Persona.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Kunstudstillingen paa Charlottenborg har i de sidste Dage været saa talrigt besøgt, at man til flere Tider om Dagen neppe har kunnet trænge sig igjennem Mængden, og kun med Vanskelighed kunde vinde Plads.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
J de første Dage af næste Maaned ventes hertil det af den Kongelige Generalpostdirection i England for Samme byggede Dampskib, som er bestemt at gaae som Postskib i det store Belt. Freias Alter vandt under Opførelsen paa det Kongel. Theater meget bifald, hvorimod dette ved Stykkets Slutning ikke var aldeles udeelt, men ledsagedes af nogen Hyssen; Hovedrollernes Udførelse vare neppe ligge heldige. Lystspillet Tre Maaneder efter Brylluppet blev optaget med bifald. - Hr. Spindler (en Søn af den fortjente Kunstnerinde Mad. Spindler) vil i næste Uge optræde som Fazir i Jndianerne i England, og sildigere som Walfried i Jldprøven. - Jngen af de Mange, der i Anledning af Directionens offentlige Kundgjørelse have meldt sig, for at gaae til Theatret, er endnu funden antagelig til at aflægge Prøve for Publikum.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Kiøbenhavn. Assessor i den Kongelige Lands. Over, samt Hof og Stadsret, J. O. Hansen, er beskikket til, i Forening med sit nu havende Embede og saalænge han deri forbliver, at holde Forelæsninger ved Kjøbenhavns Universitet over den danske Ret i Almindelighed og over de specielle Discipliner af samme, som maatte blive ham overdragne, samt deri at examinere.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Da den fra det 1ste Liv-Regiment til Fods afskedigede Secondlieutenant Frederik Christian Bilfeldt ved en af den kongelige Lands-Overret samt Hof= og Stadsret afsagt Dom er blevet anseet med 3 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød, for at have forfærdiget falske Billetter til de kongelige Skuespil m.v., saa har det behaget Hans Majestæt Kongen at cassere den bemeldte Bilfeldt under 25de October 1821 forundte Afsked i Naade af Krigstjenesten som Secondlieutenant.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Kjøbenhavns Havnepriser, den 26de April: Siellandsk Hvede, 5 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Lollandsk dito, 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. 1 Mk. 8 s. Dansk Rug, 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Havre, ) Ærter, 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Holstensk Smør, 64 Rbd. - Mk. - s. a 68 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito, 60 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, 56 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde, 9 Rbd. - Mk. a 10 Rbd. 3 Mk. pr. Favn. Cours den 29de April. Hamborg 2 M. - , a vista 218. - Spec. 221. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 s. - Bank-Disconto 4 pCt. - Norske Speciessedler pr. 100 Specier 159 Rbd. Sedler. - Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 51 1/2 Rbs. Tegn. - 4 pC. kongl. Obligat. (uden Renter) 82 1/2 a 83 Rbd. Sedl. - Dito Dito 76 i Banco. - Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. rede Sølv. - Dito Dito 112 3/4 a 113 Sedler. - 4 pC. uopsigelige Rigsbankobligt. Renter pr. 6te Jan. 98 1/2 Rbdlr. rede Sølv. - 6 pC. Norsk Laan ved Hambro & Søn 105 i Banco. - 4 pC. Dito nye 98 i Banco. - Asiatiske Comp. Actier - i Sedl. - 3 pC. nye danske Obligationer 57 3/4 a 58 L. Strl. - 1 L. Strl. beregnet til 14 Bmk. Cours: Hamborg, den 29de April. Bordeaux 187. - St. Petersborg 9 1/2. - London 13 Mk. 9 3/4 S. - Cadiz 89 1/2. - Lissabon 33 3/8. - Amsterdam k. S. 35, 32, 2 M. 35, 42. - Kjøbenhavn k. S. 219. - Specier 3/4 A. - Disc. -
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Corsøer, den 24de April. Ved en ligesaa hastig som uventet Død havde vi i Gaar den Sorg at miste vor almeenagtede Borgemester og Byfoged, Kammerjunker v. Castenschjold, 63 Aar gammel. Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Den 30te April d. A., ankom hertil Skipper Jacob Christophersen fra Staværn i Norge, og medhavde da 3 norske Passagerer, som han, paa sin Overreise, med stor Anstrængelse, bjergede i Nordsøen, 5 a 6 Mile N. O. fra Skagen, fra en der beliggende synkefærdig Sluppe, hvis Mandskab i 20 Timer forud havde ventet paa Døden. Udmattede af Besværlighed og Angest, ere disse Mennesker endnu ei fuldkommen restituerede, men der gives dog Haab om at deres Helbred igjen kan tilbagevindes, saaledes at de med første Leilighed kan blive sat i Stand til at foretage deres Hjemreise.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Ribe, den 30te April. Jgaar Eftermiddag traf den ulykkelige Hændelse, at et Sted tæt ved Hovedgaarden Kyne, Broholt kaldet, i en Tid af et Par Timer, gik op i Lue, saa at lidet eller Jntet Bohave blev reddet. Af den ulykkelige Familie blev Manden, Peder Muurmester, saa forbrændt, at der næsten intet Haab er til hans Livs Rædning. Dernæst blev et lidet Barn meget medtaget, af Jlden. Den retskafne Møller Hansen, i Rødemølle, har modtaget de Ulykkelige under sit Tag.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Blandinger. Magistraten i Aarhuus indvarsler til Session, ifølge Stiftamtmandskabs Ordre, alle de, der, ifølge Anordningerne ere henhørende under Borgerbevæbningens anden Afdeling, og som ikke før ere indrullerede eller ansatte ved noget Corps, til at complettere anden Afdeling, Artilleriet og Jægercorset i Aarhuus. Alt under Straf efter Anordningerne for de Huusbonder eller Tiender, som efterlade Opfyldelsen heraf.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
J Randers Amtstidende læses under "Jndsendt, Følgende: "Man seer nu af Fundatsen for Aarhuus Stifts offentlige Bibliothek, at der er skeet den Forandring, at hvo der fremtidigen vil have Adgang til Bibliotheket skal forskudsviis aarlig erlægge 2 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
De, der ved Bibliothekets Oprettelse gave Bøger dertil, troede vist at give deres Bøger til en Bogsamling, hvortil de i Fremtiden havde fuld Adgang, uden at være pligtig at betale for den. Af Jndbydelsen maatte saadant formodes, og Bibliothekets Navn syntes at bekræfte det; det har og hidtil været saaledes. Jmidlertid maa, eller kan, det nu ei længere blive saa, synes dog Humanitet at tilsige: at Giverne af Bøger til Stifts Bibliotheket maatte kunne modtage igjen til Laans, naar de ønskede det, enkelte af de Bøger, de forhen selv havde givet, uden at Bibliotheket der for burde fordre Betaling. Det betvivles iøvrigt ingenlunde, at vigtige Grund har tilsagt Nødvendigheden af en saa indgribende Forandring, hvorved det offentlige Bibliothek maa synes forandret til et Leie-Bibliothek; men det er neppe troeligt, at denne Bestemmelse vil synderlig lede til Maalet, nemlig: at skaffe Stifts Bibliotheket nogen betydelig Penge-Jndtægt. Erfaring lærer ikke, at tvungne Bidrag lede til at opvække Jnteresse for en Sag, og de, som kan og vil udgive Penge for at tilfredsstille deres Læselyst, hentye vist til Leiebibliotheker, (hvorpaa vel neppe Stiftet kan siges at have Mangel); thi er Contingenten der lidt høiere, see de dog deres Fordringer beqvemmere tilfredsstillet, end som efter Sagens Natur kan ventes paa et Stifts Bibliothek. Det er ei usandsynligt, at Nogle, som forhen har profiteret af Stifts Bibliotheket, nu maae, fordi det generer dem at udrede aarlig 2 Rbd. Sølv, give Slip paa denne Nydelse; men neppe vil Mange finde Kald til for Bestyrerne med Attester at godtgjøre sin Uformuenhed, for derved mueligen at modtage som Gunst, hvad han efter sin uforgribelige Mening ansaae som sin Ret. Skrevet i Aarhuus Stift, den 21de April 1828. Svend Peirsen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Handels- og Sø=Efterretninger. Ankomne Skibe. Til Lissabon den 7de April: Luiza Margar. Charlotta, Capt. Møller fra Aalborg. Til Hull den 16de April: Enigheden, Capt. Francis fra Randers. Til Brielle den 18de April: Søblomsten, Capt. Bach fra Aalborg. Til Amsterdam den 21de April: 3 Søstre, Capt. Pank fra Aalborg; Hanna, Capt. Callermann fra Randers; Dorothea Maria, Capt. Svarer fra Ringkjøbing. Til Grave sund den 21de April: Malvina, Capt. Nicholson fra Læsse, sidste er det engelske Skib, der afhentede Talgen fra Læsse. Hals. Den 28de April indkom N. Kjer af Ekkersund fra Helnismed Tagsteen. - Afseilet J. Olsen af Porsgrund til Norge, med Rug. Den 29de indkom J. Jensen af Aalborg fra Kjøbenhavn med Søesalt og Stykgods. P. Jensen af Nykjøbing fra dito med Stykgods. - Afseilet L. Andersen af og til Nakskov med saltede Sild, m.m. S. Willumsen af Aalborg til Kjøbenhavn med saltede Sild, Smør og Talg, m.m. J. Nielsen af Løg stoer til Kjøbenhavn med saltede Sild og røgede Aal. Den 30te afseilet L. Ternggaard af Stige til Aarhuus med Flyttegods og ledige Foustager, m.m. Den 1ste Maj afseilet M. Jversen af Aalborg til Kjøbenhavn med saltede Sild. P. Poulsen af Aalsgaard til Helsingøer med Smør og Kalveskind.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Vinden. Den 29de April S., Eftm. V. S. V.; den 30te, V. N. V.; den 1ste Maj, N. N. V.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Aalborg Torvepriser, den 3die Maj. Et Lam, paa 1 Lpd., 7 a 8 Mk.; Oxekjød, 6 a 8 s.; Herregaards-Snke, 24 s.; Bønder=Smør, 14 a 16 s., pr. Pund. - Rug, 2 Mk. 8 s.; Kartofler, 10 sk., pr. Skjeppe. - Æg, 12 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Aalborg Kirker. Fjerde Søndag efter Paaske prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Pastor Boesen - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Gad.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Ægteviede. Den 1ste Maj, Skomagermester Niels Andersen og Pigen Kirstine Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Begravede. Den 28de April, Skolelærer Christensens Søn, Alberth Andreas, 18 Aar; Tjenestekarl Lars Andersen, af Hasseriis, 59 Aar. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Døbte. Den 27de April, Dannebrogsmand Jens Nielsen Grønlunds Søn, Niels Peter, af Sundbye, Fadd. Mad. Veile af Aalborg, Jfr. Clara Jonassen, Fuldmægtig Muller, Skolelærer Gravesen og C. Søndergaards Søn, Jens Christian, af Sundbye. - Jeppe Frederich Pedersens Søn: Frederich Christian, af Sundbye, Fadd.: Catrine Pedersen af Aalborg. Barnets Moder, C. Lassen, F. Peter, sen og C. Jensen, af Sundbye.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Begravet. Den 24de April, Told- og Consumtionsbetjent Hans Bager, 60 1/2 Aar, af Sundbye.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Ved Tallotteriets 1113de Trækning i Wandsbeck udkom: No. 83. 27. 30. 37. 59.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Bekjendtgjørelser. Sørgeligst maa jeg herved bekjendtgjøre, at min inderlig elskede Mand, Pensionist Andreas Christian Carlsen, von der Ly den 29de April, Kl. 3 Eftermiddag, ved en roelig Død er henslumret i Evigheden, efter at have levet i lykkelig Forening i 6 Aar. Dette bekjendtgjøres af hans sørgende Efterladte Aalborg den 3die Maj 1823. Ana Magrethe Jacobsdatter. J det jeg har den Ære at bekjendtgjøre, at jeg er flyttet i min Gaard paa Nye-Torv, som før har været beboet af Herr Kjøbmand J. Jlum, anbefaler jeg mig paa det bedste til mine ærede udenbyes og indenbyes Venner og Velyndere med gode Urtekræmmer-, Farve- og Malervare, St. Cr. Rom, Kbh. 8 Graders Korn-Brændeviin, m.m., alt til billige Priser. Aalborg den 3die Maj 1823. Jørg. Tilemann.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
At Brand=Assurance for Vare og Effekter kan, i min Fraværelse, tegnes hos Fuldmægtig Svenningsen, boende i den saakaldte Fabrikgaard ved Budolphie Kirke, bekjendtgjøres herved. Aalborg den 30te April 1828. Lund.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Et Sted heri Byen, med Staldrum og en lille Hauge, ønskes tilkjøbs, dog helst beliggende paa Søndergade eller Algaden. Sælgeren vilde behage at henvende sig til mig, for i dette at afgjøre det fornødne. P. Schjerven.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-03
Patent Skrive-Penne i Æsker for Damer faaes hos Undertegnede ønske at meddele Underviisning i Skrædersyning og andet Fruentimmer=Haandarbeide. De Elever, for hvem det maatte ønskes, kunne tillige faae Kost og Logis i Huset. Lysthavende ville behage at melde sig hos Controlleur Paghs Enke, boende hos Madam Ludvigsen i Bispensgade. A. M. og P. Pagh.