JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-11-10
(585) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 30te October og i Siellands Landsting den 1ste November 1797, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Bryggersvend Simon Jensen Holms Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under skiftet.
Berlingske Tidende, 1797-11-10
(112) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 30te October og i Siellands Landsting den 1ste November 1797, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Marie Elisabeth Reises og forhen afdøde Mand Brændeviinsbrænder Christen Jensen Østrups fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stadsrets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1797-11-10
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og (rfen, Stadsret den 30te October og i Siellands Landsting den 1ste Novemder 1797, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Skibs= eller Cahrtstok Hans Lunds Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skifte=Commissen, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1797-11-10
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= ser. og Stadsret den 30te October og udi Siellands Landsting den 1ste Rov mber d. A., ere alle de, som maatte har noget at fordre udi afgangne Bryggersvend Christen Massen Kiær eller Mekiær og forhen bortrøde Hustrue Benth. Margreth Schram, deres fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. Løverdagen den 11te November førstkommende, om Formiddagen Kl. imell m. og 11 Slet, bliver ved Auction AnDe 2 Gang opbuden, for til Høystbydende at bortsælges, afg. Brygger Peter Nicolay Titchen og ligesaa forhen afdøde Hustrue Mette Avelhed Ororff, deres sæles Stervboes tilhørende Bryggergaard Nr. 6 i Gothersgaden her i Staden med Brygger rettighed. Auctionen holdes i samme Gaard, hvis Beskaffenhed de trykte Placater udvise, og Conditionerne kan erfares hos Boets Curator Fuldmægtig Bondrup i No. 29 i store Kongensgade.
Berlingske Tidende, 1797-11-10
Løverdagen den 11 November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 1 og 3, bliver Huset No. 235 Littr. Dog, Gaarden Littr. C., beliggende ved Nørrevole og tilhørende Nagelimedmester Johan Gaulkes og Hustrues Katrine Marie Gaulkes fælleds Boe, efter uoploldt Forlig og derefter giørte Udlæg, 30 S. E Gang opbuden for til den Høistbydende at bortsælges. Bimeldte Huus og Gaards Beskaffenhed soriares af de trykte Plaker. Vurderingsforretningen og Auctions Conditionerne ere til Eftersyn hos Høiesterets=Adskat Dreier, boende i Stormgaden Nr. 294.
Berlingske Tidende, 1797-11-10
Fredagen den 17de November, Kl. imellem 2 og 4 Slet, bliver ved Auction 2den Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges afg. Anne Kirstine Olsens, Skibscapitain Smiths Hustrues Stervborg Gaard No. 231 i store Kongensgade. Conditionerne tilligemed Vurderingsforretningen er til Eftersyn hos Boet Curator Procurator Top i Skidenstrædet Nr. 163. Mandagen den 20de November førstkommende bliver om Formiddagen Kl. 10 ved første og sidste Auction i Øster Tiersted, Eiendoms Marker under Fugle Herred i Laalang opraabt og bortsolgt Eiendoms Hartkorn 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 sex Ottendedes Alb. med tilliggende Græsning og Skovspart, samt aparte 4 Skpr. frie Jord; og samme Dags Eftermiddag Kl. 3 et Eiendoms Huus bygt i Brandstrup under Grevskabet Christianssæde alt tilhørende Enken Biribe Jørgensdatter, anholdt som Mordbrænder efter Øvrighids Ordre, som herved bekiendtgiøres. Dan.
Berlingske Tidende, 1797-11-10
Jirectionen for det kongelige octroierede danske afsatiske Compagnie bekiendtgjor herved, at Mandagen den 20de November Kl. 10 Skes bliver udi Compagniets Huus foretaget Auction over de med Skibet Prindsesse Lovise Augusta fra Batavia hiembragte Vare (hvorover Carga under 11te Septbr. d. A. er udstædt, som endnu kan erholdes paa Compagniets Bogholder-Contoir, hvilke Vare 8te Dage forinden Auctionen i Compagniets Pakhuse kan tages i Öiesyn.
Berlingske Tidende, 1797-11-10
Onsdagen den 22de November bliver udi Gaarden No. 137. i Viingaardstræde, om Formiddagen Kl. 9 og en halv, ved offentlig Auction bortsolgt den med Skibet Amalienborg. Capitain Johan Kiking, fra Batavia hiembragte Ladning, efter Caraa at 14de October sidstleden, bestaaende af Sukker, Cine, Peber, Nelliker, Mulkatnodder, Muskatblomme og Sepan Træe, hvilket Vare forinden Auctionen kan tages i Öiesyn i Pakhuset paa den forrige østersøeske Handels Plads, og Catalogi derover er forinden at bekomme paa de Herrer Duntztelt & Comps Contoir.
Berlingske Tidende, 1797-11-10
Torsdagen den 7de Decbr. Kl. 10 bliver paa det grevelige Bernstoriske Palais i Sientofte Sogn ved Auction opbuden, samlet og separat, til Bortforpagtning i 8te Aar efterskrevne til Brustorf henhørende Eiendomme, nemlig: J Den store Hauge med det derudi værende Vaaningshuus, hvor Gartneren boer, item de andre Bygninger, som ud Haugen befindes. 2) Det Stykt Jord al den Bernstorfske Enclou, som liggenØsten for Palatet og paa Marken med Pæle afmærket, hvorved følger et Baaningshuus, Stald, 2de og Ladshuus. 3) Det Stykk Vesten for Patatet imod Jægersborg, ligeledes med Pæle afmærket, og hvorudi er nedlagt Rug 2 Tdr. 2 Skpr., Hvede 1 Td. 4 Skpr. og 2 Tdr. Land med Kiøber. 4) Det Stykke, som ligger imellem Veyen til Jægersborg og Søn er Søer, saavidt deraf henhører under Bernstort. Disse 3de samt Jorderandeholder i alt 63 Tdr. Land. og 5) Et Stykke at hovmarks Jordene, beliggende imellem Jægersborg og Dyrehaugen ved Emelundshuuset, indeholvende 18 Tdr. Land. Alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres og som tilligemed Kortene over fornævnte Jorder forinde kan sees hos Landvæsens Commissair og Forvalter Biteg i Klædeboderne No. 144 og as, og kan fordstrækningerne blive de Lysthavende foreviin at Aviekarten Niels Andersen paa Materalgaarden ved Palatte Formedelst Dødsfald af Selskabets Bogholder Johannes Dou, bekiendtgiøres at Contoiret intil videre er forflyttet til Kultorvet No. 94 hos Hørkræmmer Huulevad, hvor daglig skeer Indtegning, og hvor enhver der imidlertid har noget Selskabeliverkommende at atgiøre, behageligst ville henvende dem, da nærmere skal blive bekiendtgjort naar og hvem Selskabet og u maatte vælge til Bogholder. Directionen for det testamenterende Selstad i Kiøbenhavn den 9de November 1797. Th. Gierup. Huusevad. Chr. 3. Juncker. A. Skulle et honet og stille Fruentimmer, helst en Degnelægne eller Datter, have Lyst til at antage sin Huusholdningen hos en Degn paa Landet, hvor der er en log Kon og 4 smaa Børn, ville hun behage jo er jo hellere at henvende sig skriftlig illedmuustag til undertegnede Alsing, Sognedegn for Gürsløv Menighed. Løve Herred pr. Slagelse. Oelig hidkommen beste nye hollandsk rød Kløverfrøe er til i Kiøbs: anvises herlig. er rer at de skiønneste Couleurer, som ei behøves at overgrye I vore Kongensgade No. 240 sælges fine franske Betrækpapige, tilligemed alle Sorter Borter, Medainons og Dørstykker at forskellige Desseins, saa og meget smukke franske Gulvtæpper. Sammesteds anvises en Capital af 2 a 3000 Rd. til næste 11 Decbr. Termin imod Hypothek af asiatiske Actier. Rens B. Horneman er flyttet fra Vestergade No. 243 til Frideriksborggaden No. 86 hos Mad. Sal. Blochs. de bekiendtgiøres herved, at det Asiatiske Compagnie modtager Penge til Laans imod sædvanlige Compagne Obligationer til 4 pro Cento, indtil dette Aars Udgang, naar Vedkom mene derom behage at melde sig hos Directionen Mandag eller Onsdag. Christianshavn, den 25de October 1797. Skibsted. Anker. piir.
Berlingske Tidende, 1797-11-10
En stor og rummelig Gaard, som er særdeles beqvem for en E Handlende og beliggende paa Stran gaden i Nærheden af Toldboden i Helsingøer, er underhaangen at faae tilkiøbs, og hvorom de Lysthavende behageligen vil henvende dem til Procurator Beyer i bemeldte Helsingøer. 20000 Rdlr. forlanges i næste 11te Diremder Termin paa første Prioritet i et Jordegods i Sielland; nærmere Oplysmus meddeler Assessor Hørn paa Kultorvet Nr. 79.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Af disse i een -oes- no Tripolis, den 3die Julii.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Den 17de i afvigte Maaned ere 4 Corfarer udløbne herfra, 2 Fregatter paa 30, 12 og 8 pundige Kanoner, en 3 paa 20 Kanoner og en Skebekke paa 10 Sexpundiger. Da Cheferne for samme have lukte Ordrer, og ere befalede først at aabne dem i en bestemt Afstand fra Tripolis, saa veed man ikke, hvor de skulle krydse, imidlertid frygter man for, at det er stilet mod Sverrig. Med det første skulle endnu 4 Skibe, nemlig en Fregat paa 25 Kanoner, og 3 Gallioter løbe ud, og da er den hele Tripolitanske Marine i Bevægelse.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Petersborg, den 24de October. Keiseren har meddelt den i det Saratowske Statholderskab, etablerte Evangeliske Brødre=Menighed et Naadebrev. Alle Medlemmer af samme maae nedsætte sig overalt i Riget, og drive inden og udenlands Handel, uden at lade sig indskrive Fortegnelsen over Kiøbmændene. Colonien i Saratow vælger selv sin Øvrighed, som fører det Navn: den Evangeliske Brødre=Menigheds Regiering, og er ikke Provincial men kun de høieste Lands og Collonial=Collegier Regnskab skyldig. Criminal-Forbrydelserne høre dog ikke under Broderskabets Jurisdiction, men under Krigsretten. Omendskiønt, heder det i det Keiserl. Naadebrev, det efter mange Aars Erfaring i Henseende til de Evangeliske Brødres gode Sædelighed og Redelighed ikke er at formode, at nogen af dem skulle giøre sig skyldig i en vigtig Criminal=Forbrydelse.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Fra de Jtalienske Grændser, den 23de October. Den franske Armee trækker sig nu fra de Østerrigske Jtalienske Grændser og marcherer i forskiellige Colonner tilbagtil det Mayllandske J mange Stæder og Egne, som de franske have forladt og som strax ere blevne besatte af de Cisalpinske Tropper have de inddrevet de resterende Contributioner, og tildeels nye paa Stedet. Af Brescia fordrede de 2 Millioner Livrer, hvortil Grev Venneroli maatte give 70,000 Livrer. Af Mantua skulle de ogsaa have forlangt 2 Mistioner. - J Berling. Töe- den Udine er allerede ankommen en østerrigsk General, for at føle Anstalter til de østerrigske Troppers nær forestaaende Jnd march i de Venetianske Egne, som ere blevne afstaaede til Østerrige. – J de Venetianske Stæder, som falde til Østerrigerne i Udine &c. blive nu de af de Franske oprettede Husar Compagnier af unge Mennesker igien afskedigede; men de, som ere blevne oprettede i Bologna, Ferrara, og i alle den Cisalpinske Republiks Hovedstæder, forblive, og det i Mayland, som bestaaer af 60 unge Personer af de fornemste Familier, er allerede blevet det herværende Directorium forestillet. General Buonaparte blev ventet den 26de i Mayland.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Venedig, den 27de October. Gemytterne ere her nu meget deelte. Efterretningen om den Venetianske Stats Oplysning og om en betydelig Deels Afstaaelse til Østerrige har sadt alle Venner af Democratiet i den yderste Fortvivlelse, saasom de tænkte at giøre deres Lykke og aldeles ikke ventede et saadant Udfald paa Underhandlingerne. Den største Deel af Venetianerne ere derimod meget glade over at de komme under Østerrigs Herredømme. Man haaber, at denne Omvexling vil løbe ganske roelig af. For i alle Tilfælder at sikre Orden, ere 8000 Mand franske Tropper ankomne hertil. Den Vanskelighed ved Underhandlingen i Udine, at give Huset Østerrige i Jtalien nogen anden Erstatning, end ved Venedig, har afgjort vor Skjebne.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Paris, den 30te October. Det var egentlig Torsdagen den 26de, om Natten Kl. 1, at General Berthier ankom hertil fra Udine med den imellem vor Republik og Huset Østerrige sluttede desinitive Fredstractat. Allerede Aftenen forhen Kl. 6 var en Coureer, som han havde forudsendt, ankommet med den Efterretning, at Freden var sluttet; men da Directoriet endnu ikke havde erholdt Freds=Jnstrumentet selv, saa holdte det denne Efterretning hemmelig. General Berthier opholdt sig med Flid nogle Poststationer fra Paris, saasom han først vilde ankomme, naar alle vare i Seng. Da han ankom, forsamlede Directoriet sig. Buonaparte skal i et privat Brev have ønsket, at Freden maatte blive bekiendtgjort inden 24 Timer.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Debatterne over Traktatens Bekiendtgjørelse varede i Directariet om Torsdagen indtil om Formiddagen Kl. 11. Redacteuren rytte allerede om Fredagen den 27de Traktaten ind.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Directoriet, som først vilde bekiendtgjøre den efter det lovgivende Corpses Ratification, lod Bladet anholde paa Posten, og den 28de sagde Redacteuren i sit Blad, at han ikke havde faaet Traktaten af Directoriet selv, og derfor ikke vidste omden var ganske nøiagtig. Dette har han maattet bekiendtgiøre, fordi Traktaten endnu manglede det lovgivende Corpses Ratification. - Glæden over den sluttede Fred var her i Øvrigt ubeskrivelig. Den blev (siger Redacteuren) høitideligholdt ved Artilleriesalver, men endnu mere ved Borgernes glade Yttrelser. Man dandsede paa Gaderne, illuminerte Husene, og mange Theatre gave til Ære for Freden og til Glæde over samme frie Forestillinger. - General Buonaparte har ved Oversendelsen af den med Huset Østerrige sluttede Fredstraktat sendt følgende Anbefalings Skrivelse til Directoriet:
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Fra Hovedqvarteret i Passeriano, den 18 Octbr.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
da Fredens Undertegnelse blev bekiendtgjort, trykke og opslaae og befalede, at sende den til alle Departementer og Armeer De fornyede tillige den befaling, at de til Armeen sendte unge Personer stulde forblive ved samme.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
I Gaar udnævnte Directoriet Medlemmerne af den Deputation, som paa Kongressen i Rastadt skal slutte Freden med det tydske Rige. Buonaparte er Præsident, og General d'Saf er af den Aarsag bleven udnævnt til Jnterimschef forden engelske Armee. Bonnier og Treilhardt, som har afslaaet en Gesandtskabspost i Neapel, ere Commissarier, og Rosenstiel, Republikens hidtil værende Consul i Elbingen, er General Secretair ved Freds=Commissionen. Borger Hoffmann, forhen Professor i Maynz, gaaer ogsaa med vor Gesandtskab til Rastadt. - Man forsikrer, at en Armee af 30,000 Franskmænd skal marchere til Portugal, for at befrie dette Kongerige fra det engelske Overherredømme. - General Massena skal commandere denne Armee. Ogsaa Buonaparte skal eftertrykkelig have yttret sig mod det Project, der, som bekiendt, for nogen Tid siden var i Forslag, at forvise alle Adelige ud af Republiken. - Det er Genuesernes fulde Alvor at ville indlemmes i den franske Republik, og der føres allerede virkelige Underhandlinger med Directoriet desangaaende. - Det heder, at det er bestemt, at Frankrige beholder den venstre Rhinstrandbredde.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Stockholm, den 31te October. I Dag paafulgte her med megen Pragt, og under almindelig Glæde vor tilkommende Dronnings høitidelige Indtog, Allerede i Dag Morges Kl. 7 indfandt sig i Kongens Værelser, her paa Slottet Rigs=Marskallen Grev Oxenstierne og 2de Rigsherrer, nemlig Præsidenten og Overskatmesteren Baron Ridderstolpe og den forrige General=Gouverneur i Pommern Grev Ruuth, 2de af Kongens Overkammerjunkere, GrevWachtmeister og Fersen, Kongens Hofmarskal GeneralLeutenant Daron Strømfelt &c., disse begave sig til Drottningholm, for at geleide den Kongel. Brud hertil. Toget git derpaa for sig paa den ved det særskildte Reglement bestemte Maade og var høist glimrende. Det bestod af 20 Alde linger. Den Kongel. Brud befandt sig med sin Overhofmesterinde Grevinde Piper i en ualmindelig prægtig Stats vogn. 2 Esqvadroner af Livhusarerne aabnede Toget, og en anden Esqvadron sluttede det. Ved Ankomsten paa Tor ver ved den herværende saakaldte Kongeholm blev Prindsessen, imodtaget og lykønsket af den constituerte Statholder i denne Residents Baron d'Ulglas tilligemed den herværende Magistrat og de 50 ældste af Borgerskabet. De hertil commanderes de Tropper formerede en Have fra bemeldte Torv hele Staden igjennem indtil Slottet. Da Processionen gik igiennem Æreporten, blev opført en fortreffelig Jnstrumental Musik, og hele Toget igiennem lod adskillige Regimenters Feltmusit sig høre paa alle Pladser. Forsiden af denne prægtige Æreport havde den Overskrift: Dørre og Hierter ere aabnede for Dig. Under denne Jnscription stod Bogstaverne, F. d. A. Paa den anden Side læste man, Fridericha Dorothea Wilhelming imodtaget af Nationens Ærefrygt og Kierlighed af enhver Alders Velsignelser og af den almindelige Glæde. Paa den ene Side saaes det Kongel. Svenske og paa den anden det Markarevelige Badenske Vaaben. Da Prindsessen ankom her til Slotter bleve 128 Kanonskud losnede, derpaa Generalsalver af ethvert Regiments Haandgevæhrer, og efter disse igjen 128 Kanonskud. Da Hendes Kongelige Høihed steeg af ved Slotstrappen, blev Høistsamme imodtaget af os Majest. geleidet af Hertugen af Sydermannland og Ost gothland, Rigsherrerne, Overstatholderen a. Kongen førte Prindsessen i Enkedronningens Værelser, hvor Hendes Kongelige Majestæt og Deres Kongelige Høiheder Hertuginderne og Prindsesse Abbedisinden a. befandt sig Efter aflagt Besøg hos Enkedronningen førte Kongen Prindsessen i sine egne Værelser. De her nærværende Præsidenter, Generaler, Landshøvdinger, Biskopper, de udenlandske Ministre a. bleve herpaa forestillede Hendes Kongelige Høihed. Saavel den Kongelige Familie som andre anseelige Personer, vare i Gaar af Kongen blevne indbudne til at bivaane Formælings Ceremonien i Dag. Samme skal gaae for sig imellem Kl. 7 og 8 i det Kongelige Slots Capel, og blive forrettet at Erkebiskop Troil. J Morgen, Kongens Fødselsdag, aflægger de her værende Corpser og Collegier Deres Majestæter, Lykønskninger til Formælingen.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Wien, den 1ste November. Jnden den 12te, eller i det længste inden den 15de i denne Maaned, venter man her Ratificationen paa Freden fra Paris. Da imidlertid endnu intet bestemt er bleven bekiendtgjort Publicum angaaende denne Sag, saa seer man ingen videre Forberedelser til store Høitideligheder. - Et trykt Commissionsdeeret er under Arbeide, hvilket strax efter den ankomne Ratification skal blive sendt til Regensborg, og hvor Keiseren atter meddeler de Artikler, som angaae det tydske Rige, og tillige giver Tid og Sted tilkiende til Kongressens, Holdelse, for at slutte Rigsfreden. Man tvivler ikke meere paa, at Kongressen jo skal blive holdt i Rastadt. General majoren af Jngenieur=Corpset, Grev Chateller, er afreist fra Laybach til Udine, for at bringe Grændserne imellem Østerrige og Jtalien i Rigtighed, og foranstalte den Keiserlige Kongelige opererende Armees Fremrykken, der er bestemt til Besætning i de nye Provindser.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Frankfurt, den 4de November. J Forgaars Aften ankom General Angereau i Følge med Generalerne Cherin, Lefevre a. tilligemed mange StabsOfficerer fra Veslar hertil, hvor han ved sin Ankomst om Aftenen den 31te October var bleven timodtaget under Kanonernes Torden og Ringen med alle Klokkerne, og hvor man ham til Ære havde illumineret Husene. J Dag er benævnte General en Chef afreist over Oppenheim til Strasburg. Da de Franske ville detachere flere Tropper til Egnen af Dunkirken og andre Søekyster, saa bliver deres Antal forringet paa den høire Rhinstrandbred. Ved Neumied have de slaget en Skibsbroe, over hvilken Tropper og Bagage passere til den venstre Rhinstrandbred. Til de usikre Rygter hører, at de allerede den 15de skulle trække ud her af Egnen. J det mindste skulle de ikke ganske forlade den høire Rhinstrandbredde, førend Freden i Rastadt er bleven sluttet, og sammes Betingelser bragt i Udførelse.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Haag, den 4de November. Det Rygte, at det Portugisiske Hof dog nok endelig har ratificeret den med Frankrige sluttede Fredstraktat, synes at blive bekræftet; i det mindste har den Portugisiske Gesandt i Paris, Ridder d'Aranjo, 2 Dage efterat han havde faaet Ordre at forlade den franske Republiks Territorium, faaet en Coureer fra sit Hof og befinder sig ogsaa endnu virkelig i Paris Den forrige Bataviske Minister i Madrid, van der Goes, som var bleven udnævnt til befuldmægtiget Minister i Lille, er af vor Convent bleven indbudet til at vende tilbage til Haag, for at paatage sig en bestandig Secretairs Forretninger i Commissionen for de udenlandske Anliggender, hvilket Tilbud han endelig har antaget. - Ministeren de la Croix torde ikke saasnart komme til Haag i Ministeren Noels Plads. Nogle troe, at Freden imellem Frankrige og Østerrige kunde vel bringe en Forandring tilveje hos Directoriet i Henseende til denne Bestemmelse. - Sidstnævnte Minister har paa nye drevet paa de franske Emigranteres Bortskaffelse.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Ogsaa fra Wien have vi faaet Efterretning om den sluttede Fred fra vor Gesandt, Borger van Haften. Det heder, at de Præliminarier tillige ere medkomne, som allerede ere blevne fastsatte i Udinerfreden til den tydske Rigsfred, hvilket interesserer os desmere, da Talen i samme skal være saavel om de Gotgiørelser, som skal bevilges Huset Oranien, som om de Erstatninger, som den Bataviske Republik maatte blive tilstaaede for de til Frankrige ved dens Fredslutning med samme : afstaaede Territorier.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Kiøbenhavn, den 13de November. Den 23de August er Student Mads Bergenhammer Sommer confirmeret at være Sognepræst for Steenmagle og Steenlille Menigheder i Sielland. Den 6te October er Student Mogens Lindhart beskikket til Sognepræst for Liørslef og Ording Menigheder i Aalborg Stift; Student Friderich Nielsen Halsøe ligesaa til Sognepræst for Hælnæs Menighed i Fyen; Sognepræst Hr. Andreas Borch ligesaa til residerende Capellan ved Frue Kirke i Odense ; Personel-Capellan Hr. Jørgen Halmsted confirmeret at være herefter Capellan pro Persona for Aggershuus Slot og Aggers Præstegield; Personel-Capellan Hr. Johan Pohlman ligesaa til Capellan pro Persona for Aas Præstegield i Aggershuus Stift. Den 13de October er Student Ludvig Lumholz beskikket til Catechet ved vor Frelseres Kirke i Christiania; Hr. Poul Qvist beskikket til Sognepræst for Kielvigs Pastorat og tilliggende Kiestrands Capel i Vest=Finmarken; Student Hans Langsstad beskikket til Sognepræst for Maasens Præstegield i Vest=Finmarken; Student Andreas Christian Thonning ligesaa til Missionarius ordinatus i Schiervøe i Nordlandene; Hans Diechmann, Borgmester og Byefoged i Colding, ligesaa at være tillige Herredsfoged i Aanst, Slangs og Jerler Herreder i Weyle Amt, i Justitsraad Hans Junghans Sted, som efter Ansøgning i Naade er entlediget fra dette Embede, imod at nyde 320 Rdlr. aarlig af samme. Den 20de f. M. er Student Wilhelm Neesseconfirmeret at være Capellan pro Persona for Bierregrav, Aulum og Tanum Menigheder i Wiborg Stift; Student Rasmus Andras Eibe ligesaa at være residerende Capellan for Wigerslef og Weslinge Menigheder i Fyen. Den 20de October residerende Capellan Hr. Hans Frederich Brandt ligesaa at være herefter Sognepræst for Kattrup, Ørritzlev og Tolstrup Menigheder i Ribe Stift; Hr. Christian Sørensen beskikket til Sognepræst i Øster Risøer og Sønneløv Menigheder; Examinatus Juris Hans Schou confirmeret at være Forstander for Hospitalet i Aalborg.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Den 23de f. M. er Student Edvard Christie confirmeret at være Capellan pro Persona for Sogndal Menighed i Bergens Stift; Residerende Capellan Hr. Jens Winther Benzon, ligesaa at være Sognepræst for Gladsare og Herløv Menigheder i Sielland; Student Caspar Altenhof Biørn beskikket til residerende Capellan i Middelfart og Anneret Causlunde: Examinatus Juris Niels Møller forundt Bevilling at være Procurator for Retterne i Kiøbstæderne og paa Landet i Friderichsborg, Cronborg og Hirschholms Amter.