JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-07-25
Bøger. Foruden de forhen i disse Blade anmeldte Skrivter, kan nu hos mig faaes: Literatur-Journalens udførlige Bedømmelse over Hr. Doctor Bastholms Svar paa de mod hans Oversettelse af det N. T. gjorte Erindringer 1te og 2det Stykke, d. r. komplet; Nyttig Lovkundskab for den norske Landmand, samlet ved Svend Stenersen. O. F. Paasche.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-07-25
J Bogtrykkeriet faaes til Kiøbs følgende Bøger: Hr. Professor og Rektor Smiths 2 Prækener, holdne i Dom Kirken her i Trondhiem, 20 sk. En Tragedisk Historie og Tistrand og den skiønne Jndiana 24 s. Colds Tanker 1) om Slegtnings Ret ved Testamenter. 2) Varsomhed i Land- og Huus-Forviisning. 3) Det sukkende Creatur Rom. VIII. IV. Tale: Hvilke af hans efterladte Haand=Skrift med en kort Fortale, som indeholder Forfatterens Levnets Beskrivelse, ere efter Begjæring udgivne af D. Friderie Nannestad, 72 sk. Jesu Christi Barndoms Bog tilligemed en liden Historisk Beskrivelse og Joachim og Anna, samt om deres Datter Jomfrue Maria, hendes Barndom, og Levnet 12 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-07-25
De Svenske Heltes Samtale paa de Elisæiske Marker i de Dødes Rige med den Svenske Major Sinklair, faaes i Bogtrykkeriet for 4 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Fortsettelse af Nr. 30.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
J Bekkene ere ogsaa sunde og velsmagende Krebs af adskillige Arter.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Den store Søe-Krebs har over Øjnene, som sidde paa en fremragende Stilk, to for til krumbøiede Horn med hvide Pletter, ti Been, som neden til ere forsynede med en Børste og sterke Kiøer, to sterke takkede Følhorn, hvorimellem to mindre børstedannede indtil Halvdelen kløvede Følhorn, bag ved Øjenne et Par store Pigge og mange mindre, saa at den ikke er god at tage fat paa Forfatteren maalte een af middelmaadig Størrelse, og fandt den fra Halens Ende indtil hvor Følhornene begynder, 18 Tommer lang, et af de store Følhorn var 2 Fod lang, og et afde mindre 16 Tommer, lige saa lang var den længste Fod. Kiødet er ligesaavel spiseligt som af andre Krebs, og ikkun noget haardere. Atten Mennesker kan spisee sig temmelig mette paa en af de store, Den yderste Skal er saa haard som Been, og maae med Hammeren slaaes i Stykker. De komme temmelig nær til Landet, saa at Negerne gaae om Natten med Flambee-Fakler og tager dem, naar de see Lyset, staae de stille, og trækkes op med en Træe Gaffel. En anden liden Krebs (Cancer Mantis) som er meget forskiellig fra de sædvanlige, har ved Kløerne nogle ved hinanden staaende ligedannede Deele, som hver for sig seer ud som en Lee, hvilke den kan trække ud og ind, lige som i en Skeede. Bænkebiderne (Guiscus Asellus) sto des her, kommes i Viin, og bruges med bittre Nødder imod langsomme Febere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
De saa kaldede Tusindbeen findes her i stort Antal, de have saa mange Par Been, som Ledder paa Kroppen, det er ofte over 60 Par Kroppen er flad, 1 til 2 Spand lang, og en Tomme bred. Hovedet er saa stort som et Led, og forsynet med Føl horn, der omtrent ere saa langs som 5 Led, og en stor spids Tunge. Deres Farve er paa Ryggen mørkeguul og brun, paa Bugen lyseguul og hvid. De løbe hastig, jage Kakelakkerne, og komme i Husene, i Klæder og Sænge, men bide ikkun naar de trykkes. Deres Bid foraarsager en langvarig smertefuld Jnflammation og Hævelse. Hønsene æde dem uden Skade. De sorte Kukkelo fortiene med større Ret Navn af Tusindbeen end de forrige, thi de have paa ethvert Led af deres Krop, saa undtagen, to Par Been, saa at saadant et Jnsect, der er en Finger lang, har 100 og fleere Been. Led denne bestaaer af Ringe, der ere saa haarde som Horn. Benene staae tæt ved hinanden, og bevæge sig radviis; uagtet deres Mængde, kryber Dyret dog lang sommere end en Snegl. De findes allevegne, i sær paa Træerne, og ere, saavidt vides, uskadelige. Paa St. Thomas, sees de i stor Mængde, men der mod paa St. Croix, seer man ingen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Af de Dyr, som af Naturkyndige i egentlig Forstand kaldes Orme, findes ikkun faa Arter paa disse Øer, men i Havet ere derimod mange og forskiellige.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Den saa kaldede Sene- eller Kiød Guinea-Orm (Gordius medinensis) findes her er, dog bringer undertiden en Neger den under Huden med sig fra Guinea.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Denne farlige Orm er undertiden saa tynd som en Silketraad, men ofte ogsaa meget tykkere, og nogle Spand lang. Naar den er saa liden at den knap kan sees, arbeider den sig igiennem Huden ind i Foden hvor den voxer meget lang, kryber omkring under Huden, og foraarsage undertiden hæftige Smerter. Tilsidst søger den igien en Udgang, og igiennemborer Huden. Saasnart den lader sig see, tager man fat paa den, trækker den efterhaanden varsom ud, og vinder den om en Pen, at den ej skal gaae igien tilbage. Ofte varer det over en Maaned, inden den ganske kommer ud. Med Vold tør man ej trække den ud, thi naar Ormen gaaer i tu, saa et Stykke af den bliver siddende, bliver Tilfældet værre end det var.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Af det Slags Søe-Orme, som ere uden Skal, har Forfatteren betragtet den Art, som Linne kalder Clio. Den sidder i et giennemskinnende Futteral, der ligner en trekantet Pyramide og har to klare Hinder som Vinger, ved hvis Hielp den bevæger sig meget hastig paa Vandet. Den Art af Blek-Fiske, som lader en purpurrød Saft fra sig, for derved at giøre Vandet tyk, og at unddrage sig for sine Efterstreberes Øyne, er her ikke sielden. De give, som flere Søe-Dyr, et meget klart Lys fra sig i Mørke. Søe=Nelder, eller Meduser findes her nogle der ere saa store som en Tallerken, bløde og giennemskinnende, og spille saa længe de ere i Vandet, med blaae, grønne og røde Farver.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
De saa kaldede Søe-Katte, som ogsaa hører til Søe=Neldernes Slægt, ligne en Klud som svømmer i Vandet, af deres Figur skulde man ei ansee dem for levende Creaturer, men deres vilkaarlige Bevægelser bevise at de ere det. De slaae deres flade, og kludagtige Kropom Fiske og Krabber, saa at de ere ganske indsvøbte og ei kan undflye, hvorpaa de i al Magelighed fortære dem. Deres Kiød er meget blødt og meest som en Gelee, Fiskerne skiære det i Stykker og bruge det som Mading paa Kroge at fiske med. Søe Stierne ere her af adskillige Arter. Den besynderligste Art af dem, er den, som kaldes Medusæ-Hoveder, hvis Straaler, dele sig i mange Grene, paa hvilke andre mindre hænge som Haar eller Fryndser. De findes ligeledes i dette Hav. Søe Æbler findes af adskillige Arter, som opholde sig nær ved Landet. En af dem er spiselig, Ravnen, som sidder i den, spises raa, og det øvrige kogt, de har hvide Pigge der ere en halv Tomme lange. Af Muslinger og Snegler ere her mange og smukke Arter i Søen. Til de første høre adskillige Arter af Pibe=Muslinger som ere smukke, de smukkeste bringes fra PortoRico til de danske Øer. Hierte-Muslinger ere her i Mængde. Venus-Muslinger Lazarus-Klappen og Hestehoven ere ikke sieldne, den saa kaldede Noe-Ark findes her ligeledes. Perle-Muslingen, af hvis Skal Perlemoren faaes, findes paa St. Croix, dog ej i Mængde. Pinnen eller Skinke-Muslingen er her ligeledes. Den store Nautilus findes ikkun sielden, den sees i Liebhabernes Samlinger gierne igiennemskaaren, hvorved dens smukke regelmessige og kunstige Bygning af dens Kamre kan beundres. De Østers som ere her, ligner de Europæiske, men ere sædvanlig noget mindre end disse. Nogle sige, at der voxer Østers paa Træer i Vestindien, og de sidde virkelig i Mængde paa Mangeltræerne, men da disse Træer staae i Søen, og Østers blive hængende allevegne hvor Søen driver dem hen, saavel paa Steene, som paa Træe, saa gaaer dette ganske naturlig til.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Jblandt Kægelsnekkerne, som her ere meget almindelige, er en Art hvide med mørkebrune Punkter, og Karakter, som Bogstaver. Af Porcellan-Snekker findes her meget smukke og glindsende, som dog er agtes meget, da de ikke ere sieldne, den Art undtagen, som for de hvide Øynes Skyld der sees paa den, kaldes Argus Af Boble-Snekkerne have nogle i Midten en Forhøining ligesom en Ring, andre ligne en Figen, og andre en Roe, Valse Snekker, og Bispehuen ere her almindelige. Af Søe-Trompeter findes mange Arter, saavel store som smaae, nogle ere en Alen lange. De sieldne Beddekens, som Hollænderne kalde den (Buecium arcola) med store regulære fiirkantede Pletter ere her ogsaa, men sieldne. SkruvSnekker ere her mange, en stor Art af samme (Strombusigigas) heder her TutuSnekken, naar man tager Spidsen af den, bruges den som et Horn, hvorved Negerne om Morgenen kaldes til Arbeide, og ved Jldebrand eller Oprør at giøre Allarm med. De ere meget store og tunge, uden paa ere de uanseelige men indvendig overtrukne med en glindsende rosenfarved Glasux, og nogle er gule paa Randen, Piggede Snekker som deels have Pigge, og deels kruset Løverk, findes her mange Arter, de sidste kaldes i sær Purpur=Snekker, Nogle af disse Arter ligne et Taarn med mange efterhaanden aftagende Etager, en af den kaldes det Babyloniske Taarn. Tri tons Horn findes her anseelig store, der er mørkebrune Pletter paa dem ligesom Skiel Hyrderne i Afrika og Orienten bruge dem i steden for Koehørn til at blæse med, og give saa sterk Lyd, som en Trompete. Af Pyramide Snekker fandt Forfatteren, foruden adskillige andre Arter, det store Søe-Horn, hvilket saavelsom den ægte Vindeltrappe er meget sielden. Purpur Snekken, som har en purpurrød Saft hos sig, hvoraf Fingerne farves, naar man tager fat paa dem, findes ogsaa i dette Hav som og mange Arter af Pateller o. 4. m. Af saadanne Søe Dyr som kaldes Plante Dyr, frembringer det Vestindiske Hav adskillige Arter, saasom Orgelkoraller, Stiernekoraller, Punctkoraller, Søe-Vifter eller Hornkoraller og mange fleere. (Fortsettes.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Søndag efter Trinitatis prædiker, formodentlig. Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Dr. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Jndpasserer. Hr. Stiftamtmand Korn fra Kiøbstæderne, Christiansund og Molde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Jndkomne Skibe. Skipper Thomas Kay og Alexander Lahn, begge fra Jrland med Ballast, Seigldug og Blaar. Skipper Jørgen P. Holst fra Kønigsberg med Kornvahre. Skipper Peter Noedtler fra Riga med Rug og Stykgods.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Skipper Jonathan Sharp til Jrland med Trælast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Bekiendtgiørelse. Paa førstkommende Mandag den 4de Augusti bliver det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs ordentlige Samling holden hos Vice-Præses Høiærværdige Hr. Doctor Hagerup, ved sædvanlig Tid Kl. 5.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Skifte-Lysning. Mandagen den 4de August førstkommende Klokken 4 Slet Eftermiddag, bliver Skiftet efter afdøde Skipper Andreas Gram Thode foretaget Sterbbohuset her i Byen. Hvilket averteres for alle dem som dette angaaer fra den civile Skifte=Ret i Trondhiem. Trondhiem den 31te Julii 1783.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Condition Ledig. For en duelig Krambod=Pige som kan forevise godt Skudsmaal, anvises en god Condition fra Adresse-Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Condition Søgende. Et honet Fruentimmer søger og Condition, enten som Frue= eller Frøken=Pige og anvises fra Adresse-Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Til Kiøbs. Bædste Fransk Rape-Tobak, er nu at faae til Kiøbs hos Oluf Tangen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
Bøger. Foruden de forhen i disse Blade anmeldte Skrivter, kan nu hos mig faaes: Literatur-Journalens udførlige Bedømmelse over Hr. Doctor Bastholms Svar paa de mod hans Oversettelse af det N. T. gjorte Erindringer 11te og 2det Stykke, d. c. komplet; Nyttig Lovkundskab for den norske Landmand, samlet ved Svend Stenersen. O. F. Paasche.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-01
J Bogtrykkeriet faaes til Kiøbs følgende Bøger: Hr. Professor og Rektor Smiths 2 Prækener, holdne i Dom-Kirken her i Trondhiem, den ene over Evangeliummet paa Fastelavns Søndag, og den anden, Passions-Præken, over den 5 Afdeling af vor Frelseres Jesu Christi Lidelses Historie, begge tilsammen, 20 sk. En Tragoedisk Historie og Tistrand og den skiønne Jndiana, 24 s. Samtaler imellem en gammel Præst og en gammel Bonde, om Fest=Dagenes Afskaffelse, om Mæssen, om Extra-Skatten, med andre tilhørende og deraf anledigede Materier, 2 Ort. Andria, En Commoedie i 5 Acter, 12 sk. Cupidinis Skrivelse til sin Mama, Fru Venus, angaaende Ægteskabs Stiftelser, 8 sk. Udkast til et lidet og nyttigt Haand=Apothek, 8 s. Ven i Nøden, 20 sk. Colds Tanker 1) om Slegtnings Ret ved Testamenter, 2) Varsomhed i Land- og Huus=Forviisning. 3) Det sukkende Creatur Rom. VIIL. IV. Tale: Hvilke af hans efterladte Haand=Skrift med en kort Fortale, som indeholder Forfatterens Levnets Beskrivelse, ere efter Begjæring udgivne af D. Friderie Nannestad, 72 sk. Jesu Christi Barndoms Bog tilligemed en liden Historisk Beskrivelse og Joachim og Anna, samt om deres Datter Jomfrue Maria, hendes Barndom og Levnet 12 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
Fortsettelse af Nr. 31. Disse vestindiske Øer ere rigeligen med saadanne Vexter forsynede, som i det menneskelige Liv behøves til Spise, til Lægemidler og andre Fornødenheder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
Forfatteren taler først om europæiske og andre fremmede Vexter, som her ere ligesom naturaliserede, hvorved i Forveien erindres, at slet intet Korn avles. Vinterkorn skyder vel snart op, men Axene komme ej til Fuldkommenhed. Sommerkorn vilde maaskee lykkes, men da Jorden med langt større Fordeel kan nyttes til Sukker, Bomuld, Cacao, Caffe og deslige, saa giør ingen sig Umage for at avle Korn. Æbler og Pærer trives ei i denne Klima, ikke heller alle Arter af Viindruer. Muskatel og Madera Viinstokke voxe meget snart, og bære to Gange om Aaret velsmagende Druer. Citron og Pommerantz Træer voxe ypperlig og i Mængde. Lemon Træer staae ei allene Haverne men ogsaa paa Marken. Frugterne forsendes til Nord-Amerika og Europa, man plukker dem umoedne og grønne af, og Underveis blive de gule. Af de sidste Frugter ved Slutningen af Aaret presses Lemonsaft, som giemmes til Brug. J den friske udpressede Limonsaft strøes Sand, hvorpaa den giøres og efter nogle Timers Forløb bliver klar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
Jblandt Pommerantzerne haver den Art, som kaldes sure Oranger eller Schurappel en meget kraftig Skal. Af Appelsiner findes mange paa St. Jan, hvorfra de føres til St. Croix. J Haverne sees paa nogle Steder den Art af Pommerantzer, som kaldes Pumpelmus, der ere saa store som et Menneskes Hoved.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
De vellugtende Mosch=Meloner, som paa creolisk kaldes spansk Beek eller Speek, have en meget god Smag. Af Kiøkken Urter avles Snittebønner og nogle andre Arter, af hvilke den som kaldes Bonavist, synes at have hiemme her. Erter trivis godt, og avles her en Art Erter, som kaldes Vendubønner (Cyri sis cazan), hele Aaret igiennem kan den haves, de sidde paa Buske, som voxe over en Mands høyde, Bælgene ere som Erteskolmer; de ere sunde og velsmagende, og er en almindelig Spise for Blanke og Sorte. Papegøjerne og Rotterne æde dem gierne. Roer, gule Rødder og røde Beder lykkes godt paa nogle Steder, saavel som Redikker, Græskar, Pastinakker, nogle Arter af Kaal, Sellerie, Salat, Persille, Thimian, Lavendel, Krusemynte, Hiertensfryd, Kardebenedikt, Fennikel, Salvie, Malurt, Cochleare og andre Urter. Asparges og Artiskokker trives meget vel i denne Klima saavelsom en Art af Græskar, der kaldes Pampun. Portulak voxer vild, og i Mængde, den bruges af Negerne som et udvortes Lægemiddel. Roser, Lilier, Tuberoser, Balsamminer og andre Blomster voxe i Haverne. (Fortsettes.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
8 Søndag efter Crinitatis prædiker formodentlig. Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
Høymesse. Dom K. Hr. Dr. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
Jndkomne Skibe. Skipper Jacob Thorsen, fra Flekkefiord, med Salt; Skipper Peder Bierfreundt, fra Kønigsberg, med Rug; Skipper Jørgen Møller, fra Dublin, ballasted; Skipr. Anthoni Katteenkampfra Hamborg, og Rolf Müller, fra Amsterdam, begge med Stykgods; Skipper Anders Nielsen Thuren, fra Kiøbenhavn, med ditto; Skipr. Lars Kruuse, og Diderich Røiter, begge fra St. Ubes med Salt. Jens Pedersen fra Aarhuus med Malt. Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
Skipperne Andreas Hornbek, Thomas Kay, begge til Jrland, med Trælast; Skipper Benjamin Blom, til Amsterdam, med Kaabber, Tran og Tørfisk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
Adskilligt Nyt. Paa Munkholms Fæstning har i afvigte Julii Maaned, regned 10 Dage, det faldne Regn beløber 2 Tom. 3 Liner og 7 Skruppel højt paa Jorden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
Bekiendtgjørelse. Til almindelig Efterretning bekiendtgiøres herved, at, i steden for Sr. Mogens Tronwig der hidtil udi min Absance har beobagtet min Station som Hans Stor Brittaniske Majestets Consul for Tronhiems Stift, og nu derfra er endtlediget. Herr Johan Braack igien er ansadt at forrette Embedet, til hvem altsaa Vedkommende vilde behage at addressere sig. Tronhiem den 7de Augustii 1783. Alexander Brown.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
Den eller de som vil eller kan paatage sig, at tilsammensye nogle Dusin her fabriqverede Mands og Fruentimmer Bomuld- og Uld=Strømper, ville behagentlig melde sig i Kiøbmand Sr. Brand tes Huus.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
General=Krigs-Commissaire Klingenberg, som Forstander for de Angelske Stiftelser, lader herved bekiendtgiøre, at de som enten har nydt eller agter, at nyde Deel i den Uddeelning, hvilken skal foretages i Trondhiems Laug-Ting den 19de September førstkommende, ville indfinde sig i hans Huus den 11te Augusti dette Aar, om Formiddagen Klokken 9 Slet, og efterfølgende Dager, paa det deres Omstændigheder kunde undersøges, og de som venter, at indtages og ikke forhen har været indtagne, at producere Attester og deres Forhold og Fattigdom, hvorfra dog exeluderes Betlere, og de, som nyder af dette Legati Gave, hvilket til Fattighuuset er destineret. Trondhiem den 9de Augusti 1783.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
At Strindens Høste-Ting, som ved Kongelig Reskript af 7de Augusti 1776, er bestemt at holdes paa Lademoen, den 30te September, samt 1, 2 og 3 Oktober, er, med Amtets bifald, udsat til den 14, 15, 16 og 17de October, bekiendtgiøres herved til almindelig Efterretning Berg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
Skifte=Lysning. Onsdagen den 13de Augusti førstkommende Klokken 10 Slæt Formiddag, bliver Skiftet efter afdøde Matros Benjamin Wunderborg foretaget paa dette Stæds Byetingskammer. Hvilket averteres for alle dem, som dette angaaer, fra den civile Skifteret i Trondhiem. Trondhiem den 7de Augusti 1783.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
De som maatte have noget uanmeldet beviislig Krav i følgende Sterboer i Nordmørs Fogderi, Saasom, efter Enkemand Halsten Hermundsen, Erneff, Jsach Johansen Øyen, Enkemand Peder Andersen Rogstad, Jørgen Knudsen Setter, og Jver Johnsen Jndre-Schomsøe af Smølens Tinglang, samt efter Anders Olsen Barloupens Kone, og Johannes Larsen Nord-Tørset af WigsTinglaug, ville behagentlig dermed i Tide indkomme til Stedets Sorenskriver. Øyegaard i Surendalen den 30 Julii 1783. Lindeman.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
Auction. Paa førstkommende Onsdag den 13de August Klokken 2 Slæt Eftermiddag, bliver i Kiøbmand Sr. Brandtes Huus her i Byen auctioneret en Deel røde og hvide Viine, Viin-Eddikke, Brændeviin, Tobak, Svedsker og adskillige andre Vahre, efter de derover trøkte Fortegnelsers Udviis, som forinden hos Auctions-Forvalteren bliver at bekomme. Gives hermed tilkiende, at Fredagen den 15de Augusti om Formiddagen Klokken 10 Slet førstkommende, bliver Studiosus Bastian Angels Gaard og Grund, som til de Angelske Stiftelser er cederet, beliggende i Krambod-Gaden, ved offentlig Auction opbuden og den Høystbydende tilslagen paa den Angelske Commissions nærmere Approbation. Trondhiem den 9de Augusti 1783. Klingenberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
J Følge Reqvisition fra Stifts-Provsten Hr. Doktor Hagerup, som Skifte=Forvalter efter afgangne Provstinde Thode, bekiendtgiøres herved til almindelig Efterretning: At til forestaaende Michaelis Market, nemlig anden Markets Dagden 1ste October Klokken 3 Slæt Eftermiddag, bliver udi hans Høiærværdigheds Huus i Trondhiem offentlig Auction foretagen over det saa kaldede Wesselske Gods udi Stør= og Wærdahls Fogderie, samt Størdahls Præstegield beliggende, der bestaaer af Gaarder, Saugbruge og endeel udestaaende Restancer, alt saaledes som den, af Hr. Doktor Hagerup udstædde Placat og Fortegnelse udviser. Liebhaberne behage derfor til ovenanførte Tid og Sted at indfinde sig, da de nærmere Conditioner skal blive bekiendtgjordte. Eggen den 6te Augusti 1783. Erasm. Sigism. Resch.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
Til Kiøbs. En Reise-Vogn eller Kiære med Presenning til, forlanges til Kiøbs, og Selgeren anmodes at adressere sig til Hr. Stiftamtskriver Berg
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
Bortkomne Sager. Den 5te Augustii, om Eftermiddagen Klokken imellem 4re og 7 Slæt, paa en Spadseer=Tour fra Teglbrænderiet til Lænsmandens paa Lademoen, er tabt en Tegnebog hvorudi laae en Fem Rigsdalers og tre 1 Rigsdalers Banco=Sedler; Finderen ombedes, at være saa ædelmodig mod en taalelig Douceur, at levere den paa AddresseContoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
Fra Stempler Mortensens Gaard ned igiennem Bratøer=Veiten til Toldboden, er tabt en Sølv Knæbaand Spende med Bogstaver O. M. D. Finderen ombedes at levere den paa AdresseContoiret imod en billig Findeløn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
Observationer af Baromer, Thermomer, efter Reaumurs Scalg. Julii.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-08
Vindene og Veyret i Tronhiem, 1783. Julii. Leyret om Dagen, Veyret og Natten. Tykke Drivesk. m. R. og B. Tykke Drivesk. R. og vind Klare Driveskyer og vind, Klart og stille. Tordenskyer og stille. Drivesk. og Blæst. Tykt, Regn og stærk Blæst. Smaat Regn og Blæst. Driveskyer og stille. Drivesk. og vindigt. Drivesk. med smaat R. og B. Tykt, smaat Regn og Blæst. Tykt, Regn og Blæst. idem. idem. Taaget og stille. Taaget og stille. Tidem. Klart og stille. idem. idem. idem. idem. idem. idem. Taaget og vindigt. idem. idem. iden. idem. dem. idem. Taaget og stille. idem. Regn og stille. gn og stille. Taaget og stille. est. Taaget og vindigt. Driveskyer og stærk Blæst. Driveskyer og Blæst. Drivesk. med R. og Blæst. Tykt og stille. Drivesk. og stille. Torden og stille. Drivesk. m. smaat R. og st. Tykt og vindigt. Drivesk. og stille. Tykt og stille. Klart og stille. Driveskyer og stille. idem. Klare Driveskyer og stille. Klart og stille. Drivesk. m. stærk R. og v. J. Tordensk., Lynild m. T. og v. Tykke Drivesk. m. R. og v. Tyk Taage, R. og vindigt. Taage, Regn og Blæst.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-08-15
Fortsettelse af Nr. 32.