JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1802-06-11
Nye hiemkommen Rød Kløverfrø samt Ersparses og Lüserne Frøe tan nu bekommes hos Raadmand Hubert i Aalborg; saavelsom og, alle Coteurer Glas Straaen Perler, fedeste hollansk Ost, og ane Størrelser, Ninske Staanske og Engelske Meel og Gryn Møllester ne; Og da han vil Gud) agter sig til Wiborg Snapsting, kunde de Møllere som dertil ankommer behagente lig tale med ham hos Hr. Møller boende paa Torvet i Wiborg. Aalborg den 11 Juni 1802. Levende Torsk til 12 s. Pd., Rødspætter 6 s. Pd. Matte dito ringere Priser, er nylig ankommen og udsælges ved Østerilds Broe af David Bæk. Et ungt Menneske ønsker til 1ste November, eller før om forlanges, en Condition som Tiener eller Opvarter, hos et Herskab; han skriver og regner godt. Anviisning giver Bogtrykteriet. Aalborg d. 9 Junii 1802. N. B. For en skikkelig Gaardstaxt, som tillige er vandt ved Maltgiøreriet, anvises en Tieneste til næste Michelsdag her fra Vogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1802-06-11
Paa Tusberg i Karbye Sogn Sønder Herred paa Morsøe, er død Parsellist Christen Jepsen Slot, som ogsaa blev kaldet Christen Jepsen Smed, efter hvem Skiftet af mig er taget under Behandling, og skal hernæst foretages paa Tingstuen her i Nyekiøbing Onsdagen den 14 Julii førstkommende. Dette Stervboes Credin og Debitorer indkaldes herved at møde inden Stiftet bemeldte Tid og Sted, og ellers med 12 Ugers Varsel at melde sig hos mig, som Skifteforvalter over dette gieldbundne Stervboe, med hvad dennem vedkommer at afgiøre, det være sig Gield at betale eller Fordring at søge. Nyekiøbing paa Morsøe, den 4 Junii 1802. Spliid, Herredsfoged og Stifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1802-06-11
Hvem som har noget at fordre i Stærvboen efter afgangne Huusmand Niels Laursen Kræmer i Westerhalne paa Rødslets Gods, ville inden 6 Uger fra Dato anmelde deres Krav, og de som er noget styldig til Boet, være sig Penge eller betroet Gods, ville og til samme Tid aflegge Rigtighed. Til Efterretning meldes at næstkommende 26 Junii og 8 Juli, som 30 og 6te Ugersdagen efter Dødsfaldet, bliver Skiftet i Stærvboestedet i Vesterhalne foretaget, hver Dag Formiddag Kl. 10 Slet. Rødsleth den 1 Juni 1802. Paa (S. T.) Frue Krigsraadinde, Gleerups Vegne af N. Nielsen.
Jyske Efterretninger, 1802-06-11
Den ædle Løgn. Komoedie i een Art af August v. Kotzebue, en Fortsættelse af Menneskehad og Anger; oversat ved J. S. v. Andræ, Lieutenant ved det 3die jydske Jnfanterieregiment, faaes hos Forlæggeren Bogtrykker Wandall, heftet for 12 s. paa Trykpapiir, og 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Jyske Efterretninger, 1802-06-11
Paa Sohngaarsholm kan endnu nogle Heste antages paa den betiendte gode Græsning.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Paris, 1 Junii. For at berolige Publikum leverer Dagsmoniteuren en officiel Liste paa 85 Skibe med Korn- og Meeladninger, som udenlands fra ere ankomne i vore Havne. - Paris storerer nu meget, formedelst de mange Fremmede. Jsær fortære Englænderne glubske Penge. J Versailles logerer een, som daglig sætter 1000 Franker over Styr. -Man taler om en Plan til at forene Rhonen med Rhinen ved en Kanal, for at kunne seile til Lands lige fra Marseille til Amsterdam. - Fra Hamborg, Lübek, Hannover a. komme endnu stedse mange Emigranter af gammel fransk Adel, som og Biskopper og Præster, tilbage til deres Fødeland. - Mere fra St. Domingo. Byerne Croix des Bouquets, Arcahaye, Boucassin, aur Vases, Leogane o. fl. ere ganske afbrændte og Plantagerne næsten alle med. J Leogane ere alle Jndvaanerne myrdede, paa 5 a 6 nær. Lige Skjebne maa man befrygte for alle Pladserne paa Kolonien. Hykleren og Tyrannen Toussaint giør intet tilhalvs. Han siger, i en stor Fare maa man tage almindelige Forholdsregler. - Koloniens offentlige Udgifter vare i afvigte Aar over 34 Millioner, Jndtægten kun 19. Den afskyelige Centralforsamling anordnede nye Skatter til at dekke Deficiten med. Hvor yderlig fattige maatte de Kontribuerende ikke blive ved saa svære Afgifter, Ødslerierne i alle Bestyrelsesgrenene og de Rigdomme, Negercheferne have sammenskrabet, ere ubeskrivelige. Toussaint og Dessalines ville være de rigeste Privatmænd i Europa. Deres Skatte ere tabte for Verden. De ville grave dem i Jorden og begge Ertsskurkene ville blive myrdede af deres egne Folk, hvis de ikke falde endVandall: Franskmændene i Hænde. Hvilken Ulykke have Slaverie forvoldt, som bleve Herrer, uden at kiendeEiendomnens Værdie Tin, den franske Borger, bemærker over Flig terne i det engelske Parlament: at det i Engunds Historie er uden Exempel, at de selv samme Ministre, som have sluttet Freden, understøtte en Adresse til Tronen, hvori deres Opførsel de facto fordømmes skarpt. Derhos er Adressens Tone langtfra ikke fredelig. Naar Freden indeholder ingen Sikkerhed, naar den giør en overordentlig Aarvaagenhed absolut nødvendig, hvorfor have da Ministrene raadet til at slutte den, og negte dog, at den ikke blot retfærdiggiøres af Nødvendigheden. En saadan Mistroe er sandelig ei skikket til at bringe de endnu uafgjorte Punkter til en venskabelig Slutning. Det er i Gietningen en provisorisk Krigserklæring, hvis Fuldbyrdelse Ministrene kunne opsætte til en Tid, der synes dem passende. Man kan ikke negte, at Freden, saaledes som den er sluttet, er var at retfærdiggiøre; men det bedste Middel til at giøre den nyttig for England, er tilvisse ikke, at man ved offentlig Mistanke og Dadeel giører Gemytterne modløse, men saa omtrent at tie med den Skade, man har &c.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
London, 25 Maj. Jgaar gik det Rygte, at Førstekonsulen, indseende Umuligheden i at gienbringe Handelen mellem Frankrig og England uden en bestemt Handelstraktat, havde tilbudet vort Hof at underhandle om en saadan Traktat. Sikkert er dernoget i Giære derom. Men der vil endnu Tid til at frembringe den giensidige Tillid, som Fredstraktatens Undertegnelse ikke saa hastig kunne bevirke, som Erobringernes Tilbagegivelse. Forhalingen paa Ad ge Sider med at afsende Gesandterne, viser dette noksom.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Herr Canning bragte igaar i Underhuset de høitidelige Resolutioner af 1792 og 1797 om Slavehandelens successive Afskaffelse i Eundring og forestillede tillige den store Fare ved at indføre alt for mange Slaver fra Afrika til Tinidad, hvor endnu behøves 250,000 Negre til at beabeide de870420 Agre, som der endnu ligge udyrkede. Hans Forslag blev forkastet, da Minister Addingten erklærede, at man til de udyrkede Jorders Optagelse agtede fornemmelig at betiene sig af hvide Folk. -
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Øen Trinidads Folkemængde bestaaer for nærvælende af 2151 Hvide, 4476 frie Farvede, 10,000 Slaver og 1082 Jndianer. - Man har nu alt afbetalt 60 Krigskibe og fordømt 18 til Ophugning og Salg. - Jøvrigt er alting meget stille her i Dag, formedelst Takkefesten for Freden.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Haag, 1 Junii. Man kan her hverken høre eller see - andet, end Tilberedelser til den fore Fredsfest imorgen. Over hele Republiken skal den holdes Gudstieneste fra Kl. 10 til 11 Formiddag og maae desaarsag alle Boutiqver. Kielder c. være sperrede fra 10 til 12. J disse 2 Timer, en der ikke skienkes en Draabe Viin, Brændevin a. Øl, under uafbedelig Politiestraf. - Den 13de holde Sild fiskerne i Enkhuusen Bededag, for at udbede sig Himmelens Velsignelse ved den forestaaende Sildfangst.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Blandede Efterretninger. B. Reinhard, fransk befuldmægtiget Minister, er d. 6 Juni med sin Familie ankommen til Hamborg.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Regiæringen i Manhiem har forbuden Pillegrimsreiserne til Walthurn og Waghaussel i store Hobe, med Kørs og Faner foran, fordi det er imod et godt Politie, at Personer af begge Kiøn pillegrimere flere Dage og Nætter sammen. Enkeltviis kan enhver forrette sin Andagt.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
J Anspach har baade Lotteriekassereren og Jnspektoren gjort sig usynlige. Kun Kassemangelen er synlig.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
En Frue af Champagne skriver: Vi have her havt Frost, som i Lapland (Skulde Fruen, med Tilladelse, ogsaa have været der, Godnat Champagneviin for iaar, og dog løber Landmanden Skareviis, for at stemme for Bonapartes Levetidsværdighed. Skade, at denne Mand ikke kan forhindre ethvert Slags Ulykke. c.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Da en 70 Aars Præst i Frankrig, som i Skrækketiden var bleven deporteret nylig kom tilbage til sin Menighed, hvor han i 20 Aar havde været Præst, faldt han i Graad ved at see sin Kirkebye, hans Knæe rystede og man maatte understøtte ham, at han ikke sank ned. Jndvaanerne trængte sig omkring ham, omfavnede ham, og spurgde: Om han nu vilde forblive hos sine Børn, Alle tilbøde ham deres Huse. Kirken fandt han om Søndagen opfyldt af Mennesker, og Alteret prydet med Blomster istedet for det forrige Altertøi. Efter Gudstienesten blev et Tedeum istemmet for hans Lykkelige Tilbagekomst. Om Aftenen forsamlede hele Menigheden sig hos deres Maire og opsatte et Skrift, hvori de tilsagde Oldingen anstængig Underhold for hans øvrige Levetid.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
J Bøhmen og Mæhren have somme Bønder, renset deres Agre for den tykke Snee, af Frygt forden maatte giøre Vintersæden Skade. Men der gjorde de ikke ret; thi de Marker, man har ladet Sneen smelte paa, staaer langt bedre, end de rensede. Efter den sidste Folketællingsliste indeholder Staden Paris ikkun 629, 763 Mennesker.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
J London var i forrige Uge en saa usædvanlig stor Pengemangel, at man paa Børsen tilstod hinanden 35 til 40 Procent Rente. Det nye Laan, Skatkammerbeviserne, en Udtælling i det ostindiske Huus a. gives Skylden.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Den 28 Maj blev Exminister Pitts Fødselsdag høitidelig holdt i London Tavern ved et overmaade stort Maaltid. Først Kl. 6 gik man tilbord og dog var Heden utaalelig. Hr. Pitt var ei selv tilstede. Lord Spencers Toast var meest smigrende. Han drak paa Styrmanden, der havde overstaaet Stormen.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Prindsen af Wallis lod sig nylig see paa et Bal i London med en Gruppe af 30 Kavalerer, alle klædte i den gamle engelske Baron=Kostume. Ved at stige ud der af Kareten, kunde Prindsen have bleven meget ulykkelig da Vognstiærten af en anden forbifarende Karet tog fat i hans Side og kastede ham ned af Trinet; lykkeligviis fik han ingen Skade.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Indenlandske Efterretninger. Kiøbstaden Faaborg i Fyen er nylig bleven sat stor Stræk af nogle Omløbere, som saa alvorligt truede med at afbrænde Byen i Pintiehelligdagene, at man for Sikkerheds Skyld har funden det nødvendigt at lade 20 Mand af Borgerne patrouillere hver Nat Fra d. 1ste til d. 1 Juni ere 166 Skibe expede, rede i Sundet. Den 2den gik Vinden sydlig, og samt lige der til Nordsøen bestemte Skibe afseilede. Hr. N. Bøicher, Professor og Stadsphysikus i Fridericia, er af Landhuusholdningsselskabet bleven til kiendt dets første Sølvmedaille som et Agtelsestegn for en Afhandling: Om Aarsagerne til Fridericia slette Forfatning og om Midlerne til dens Opkomst. - Pa denne Mark var der maaskee mange flere Præmier, at høste.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Skolelærer Peder Justesen i Blendstrup, under Aalborg Stift, er af samme Selskab tilkiendt en Præ nie af 20 Rd. for at have lært 11 Bønderdrenge at stegne og skrive i en Tid af 3 Aar. Danske Tilstuer foreslaaer Oprettelsen af et AntalTellegraffer, hvorved kunde faaes betimelig Kundskab, fra Paris og London, baade om hvorledes man skulde klædes, skoes, bestøvles, friseres, raseres, staae, gaae, ride, tiøre, ligge, sove, spise, drikke, spille o. s. v. paa Moden, og om hvad vi skulle tænke og sige, troe og giøre.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
De badenske Herskaber have ved deres Afreise fra Khavn, ladet Etatsraad Bruun og den til deres Opvartning bestemte Kavaleer, Grev v. Holstein, overlevere kostbare Daaser, samt uddeele rigelige Pengeforringer blandt Tienerne.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Avertissements. At det har behaget Forsynet den 11 d. M. ved Døden at bortkalde min høitelskede Kone Ane Dorethea Kirstine Pontoppidan fød Obel, tredie Dagen efter hendes Forløsning med en Dødfød Datter. Dette bekiendtgiøres med største Veemodighed for Familie og Venner af Jens Pontoppidan. Wang Præstegaard den 12 Juni 1802.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Den her værende Kunstner Hr. Mejer, fremviser, i Aften sine Kunster for sidste Gang.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Med høie Øvrigheds Tilladelse agter vi 2de Kammer Musiti, Schøn, Fagottist, og Pazensky, Valdhornist, at give efter Forlangende, anden Gang Concert paa Kiøbmændenes Kompagniehuus her i Aalborg, førstkommende Onsdag Aften Kl. 6 Slet; denne Concert opføres med mange Forandringer. Billetterne kan behageligst afhentes i vores Logie hos Hr. Jolin, og ved Indgangen paa Kompagnihuset. Prisen er første Plads 2 Mk., anden Plads 1 Mk. Aalborg den 14 Juni 1802 Schøn et Pazensky.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Hos Skipper Niels Møller i Marenturisgade ere Bornholmske 8te Dags Stueuhre at faae tilmed Huus, for billig Priis. Tydelig og umodsigeligt Beviis saavel af Fornuften som Erfaringen, at et Fruentimmer uden Mandsbeblandelse kan blive frugtsommelig og føde et Barn til Verden, 2det Oplag, heftet 24 s. En rørende Roman eller Daphnis og Phillis deres uskyldige men dog ulykkelige Kierlighed, 1 Mk. Alerander Monro Faderen hans Forsøg 1 Anatomia Comparata, 2 Mk. Om den Jndflydelse vore Damers Klædedragt har paa Legemets Sundhed, 6 s. Forsøg til en Catechismus om Agerdyrs Pleie og Helbredelse til Nytte for Landalmuen, 14 s. Jutemærker fra Landet, 12 s. Tanker i Tusmørke, 1 Mk. Om Opdagelsen af de circulerende salske Schlesvigni Holsteenske Bankosedler og Prindsen af Salm Kyrburgs Heftelse, 10 sk. Lystigt Post og Reisen Vademekum muntre Reisende helliget, Monsteur, Hemtengryper, forhenværende Kammertiener hos Hr. v. Munchansen og udgivet af hans skoggerleende Arvinger, 10 sk. Taskenspilleren eller en Samling af Bedragerie, 25 s. Om de saataldte Solens billeder, 20 sk. Ere alle vores Religionslærdomme, vor udvortes Gudstieneste og vor Liturgie uforbederlige, 28 sk. Jesu Religionstære i dens Reenhed, 38 sk. Jesus arme Synders Frelser i 11 Prædikener, 68 sk. Ti Breve, skrevne imellem tvende Venner, 24 s. Chinafareren af Heiberg, 2 Mk. Holger Tydske, 36 s. Peter og Trine, en Fortælling, 8 s. Virtudsen af Heiberg, 24 s. Oprør i Fiskebeensskiørtet, 12 s. Den qvindelige Jacobinern Klub, 14 s. Vudlecanerne, 24 s. Herregaarden, 24 s. Endres og Sigrios Bryllup, 1 Mk. Selim og Nirza, 20 sk. Multiplications Tabelle fra 1 til 1000, faaes hos Boghandler og Bogbinder. Sadolin.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Ved 843 Trækning i Kiøbenhavn er udkommen: Lederthoug.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
J Overeensstemmelse med og Følge af det Kongelige danske Cancellies Resolution af 8 Maj sidstleden, vore der Tirsdagen den 29 Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet paa Kaaberg Strand vesten for Stagen, ved offentlig Auction opraabt og bortsolgt circa 330 Tylter Wyburger Furre Planter og Breder af forskjellig Længde, Bredde og Tykkelse, endeel gode Ankere, Ankertouge, Pertiner Troffevært, løbende og staaende Redskaber, Seil, Rundholter, nogle Kane ner og Geværer m.v., samt Vraget saaledes som der findes staaende paa Stranden, alt af et ved Kaperen Le petit Dunkirque paa Høiden af Hull den 11 December 1800 erodret og siden i Paris priisdømt; men den 28de i bemeldte Aar og Maaned ulyttelig indstrandet Snauskib Diron kaldet, hvilken Auctionsholdelse, der ved udstædte Placater af den vedkommende respective Hr. Auctionsdirecteur er bekiendtgjort, endvidere fortyndes Liebhavere til behagelig Efterretning af Fladstrand de 3 Junii 1802. Frantz Udersax.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Auction Tirsdagen den 6 Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver her udi min Gaard, foretaget Auction, og solgt over 5000 Potter Kornbrændeviin, 2 Fustagier Franskviin, 1 dito med dito Brændeviin, 2 Dito med Miød, 3 a 4000 Pd. Skraatobak50 store og smaa jern Gryder, endeel Jsentram Vahre, 18 Stk. blaae og grøndt Klæde, et lidet Partie hvide og colleurede ener ternede Lærreder, ligeledes grov Par Dito, 10 Tdr. Tiære, nogle Ster, Pathaar eller saakaldet fildt Matter, endeel bøge Tøndestaver og kløvede Baand, m. m., samt Skibstaqvelagie og Jnventarium, bestaaende af Ankertouge, hvoraf et ganske nyt, 10 1/2 Tom. tyk, ditto Troffer, fortrinlige gode Seil og 3 Ankere, et Partie Jernbunden VandFade, og Øltønder, Rundholter &c. Alt bierget fra Galligseskibet Juliane kaldet, hiemmehørte udi Kiøbenhavn, og paa Reisen derfra til Jsland, under Commando af Capitain Jens O. Rasmussen ulykkeligviis her den 20de f. M. indstrandet. Til disse betydelige og gode Vahre, invitteres alle mulige Libhavere, at møde bemelte Dag, Tid og Sted. Fladstrand. den 12 Junii 1802. L. F. Hedemart, Commisionair. 6te Ugersdagen efter afgangne Adam Christensen der døde som Gaardfæster i Nørkongerslev Bye under Ræfnes Gods, hans Dødsfald indtræger den 21 Juni førstkommende, hvilken Dato at Stifteforretning en ter ham paa lovlig Maade fremmes i Stervboesteder, i bemelte Nørkongerslev Eftermiddag Kl. 2 Slet; thi inviteres til samme Tid og Sted at møde saavel Stervboets Credie som Debitorer, samt alle andre, som kunde have noget derved at erindre, i Overeenstemmelse med de Kongelige Anordninger. Ræfnæs den 10de Junii 1802.
Jyske Efterretninger, 1802-06-15
Pensionen for Qvæstede fra 2den April 1801, udbetales nu qvartaliter hos Toldtasserer Kammerraad Winding i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1802-06-18
London, 4 Junii. Fregatten Melampus, som er ankommen til Portsmouth fra Jamaica, har medbragt mange Privatbreve fra Vestindien, som alle stemme overeens i, at den yderst besværlige Krig paa St. Domingo har svækket General Leeleres Armee meget. Man angav hans Forliis ved Sygdomme, Strabadser og Fegtninger mod Slutningen af Marts til 12000 Mand. Ved den indfaldende Regntid mange lede det paa tilstrækkelige Feldt og Leiregeraad. J gaar var endog det Rygte udbredt i Staden, man havde Efterretning fra Vestindien, at den franske Overgeneral vilde rømme Øen St. Doming igien.
Jyske Efterretninger, 1802-06-18
- Allerede den 29de Marts havde Regieringen paa Jamaica forbudet Udførselen af Levnedsmidler. Keiseren af Marocco har tolaliter slaget sin Brodersøn, som havde rebelleret imod ham. Breve fra Tanger af 19 Marts melde derom, at der ved dette store Blodbad ere blevne 8000 Mennesker paa Pladsen, at de Saarede ikke kunde tælles og at Keiseren havde taget 2400 Rebeller tilfange. En Englænder af Londons lette Stadsrytterie har bidraget meget til denne Keiserens Seier. Denne var sendt til Tanger fra et stort Handelshuus her, for at bevirke 2 der anholdte engelske Skibes Frigivelse. Om Aftenen før Slaget tilbød han Keiseren sin Tieneste, den blev antagen og Keiseren har overøst den brave Kavallerist med Æresbeviisninger.
Jyske Efterretninger, 1802-06-18
Festerne for Freden fortsættes her indtil Udman telse. Neppe ere Damerne komne til rette efter den glimrende Maskerade, førend de igjen maa belave sig paa en ny Fette. Ved Boodles Klub-Fere igaar, som var foranstaltet i en Have, satte over 2000 Damer i 8 Divisioner, hver Division af 32 Borde, sig udall. til at spise Aftensmad. Trods den havte strænge Nattefrost, saae man i Mængde store Fade med grønne Ærter, Jordbær, Kirsebær &c. Man havde hidtil ikke holdt det muligt, at saa mange Giæste kunde beværtes saa godt paa eengang og fra eet Kiøkken; men hvad er Kokken Waud ikke i Stand til Damerne vare tilhobe klædt i hvidt og Sølv, og rigt smukkede med Diamanter. Den mandlige Deel af Selskabet, som ikke var militairsk, havde almindelig en grøn Frakke paa med sort Krave og gule Knapper. For at forslaae Tiden muntert, blev for Damerne trukken et Lotterie uden Niter. Gevinsterne vare Shawls, Solskiærm, Tørklæder &c. Man spillede og en lille Oper. Prindsen af Wallis lod sig see i Feldtmarskalsuniformen, og Monsteur Recamier, en Franskmand, bar en spansk Habit med diamant Knapper.
Jyske Efterretninger, 1802-06-18
Ved Feten i Cumberland=House d. 31 Maj var Mængden af Glæsterne saa stor, at man ikke engang kunde faae Luft, og gav tillige Anledning til stor Forrviing og Uorden. Mange bleve mishandlede at Pøbelen. En Tyrk blev reven sin Turkan af Hovedet og sin Pels fra Kroppen. Mange Kareter ble ver knuste, 3 Heste dræbte, og mange Karetspringere brækkede Armee og Been. Mangfoldige af Giæsterne kunde ikke faae Plads ved Bordet, kun de forreste kom til at sidde, men vare ude af Stand til at nyde noget af de kostbare Spiser, fordi man hørte en stærk Knagen i Huset og frygtede for at Huset vilde styrte ned. Mange vare i Dødsangest. Over 20 Damer laae udstrakte i Afmagt, man lagde dem enten paa Bordet eller bragte dem hen til Vinduet, da Værelset var saa heedt, at man maatte qvæles. Andre Damer reve deres Diamanter af Hoved og Hals og puttede dem i Lommen. Maskaradeklæderne bleve revne istykker, og mange skaldhovede Skiønheder saae sig forladte af deres ubestandige Titus, Brutus og Caracalla Kort: der var slet ikke sørget for Orden, uagtet de fornemmeste Personer i Kongeriget bivaanede denne Fest. a. Prinds Wilhelm af Gloucester vil paa sin forestaaende Søereise til Petersborg opholde sig nogle Dage i Kiøbenhavn og Stokholm.
Jyske Efterretninger, 1802-06-18
Kadix, 8 Maj. Den maroccanske Keisers Marine er nu i en beklagelig Forfatning. Den bestaaer i en slet Chebeeque og 3 Chalouper. Det gaaer saa langsomt med 2 Fregatter, der ere i Bygning, at de maaskee endnu ikke i 4 Aar kunne løbe af Stabelen. Keiseren har i sit hele Rige ikke saa mange Matroser, at et eneste Linieskib kunne bemandes dermed; derhos ere de aldeles uøvede, og deres Skyld var det, at den hele keiserl. Marine, 2 Fregatter og 1 Chaloupe, for 4 Aar siden af et Vindstød, blev ruineret i Larrache Havn, samt at en skiøn ny Fregatte, som den spanske Regiering strax efter havde foræret Keiseren, for at trøste ham, strandede paa en Klippe. Ved denne Ulykke trøstede Keiseren sig med: At det stod skrevet i Alkoranen, at det saa skulde skee, desuden var der jo intet godt at vente af en Foræring fra de Vantroende.
Jyske Efterretninger, 1802-06-18
Paris. Den 1 Juni ankom den nye tyrkiske Gesandt hertil. Hans Statskarosse skal være den smukkeste, man nu kiender i Paris. Gesandten selv er en meget smuk Mand. - Til Rygterne hører, at ved den høie Sammenkomst i Memel ogsaa skulde skee nærmere Aftale i Hensyn til Ludvig 18.
Jyske Efterretninger, 1802-06-18
Blandede Efterretninger. Doctor Hvare i London, som havde havt den Ære at vie Dronningen, døde i disse Dage i Jesus=Kollegiumet i sin Alders 96 Aar ved et besynderligt Tilfælde. Han satte sig paa en Stol, hvorunder hans Yndlingskattes Hale just besandt sig. Det arme Dyn skreeg forskrækkeligt, men den gode Doktor, som havde tabt sin Hørelse, mærkede ikke Ulykken! for at rive sig ud af Klemmen, satte Katten rasende sine Kiøer ind i Doktorens Fod, der sloges en Betændelse til, og Døden blev Følgen deraf.
Jyske Efterretninger, 1802-06-18
J Parma bemærkedes den 12 Mai 3 Jordstød, et stærkere end et andet. Uhret i Hertugens Have palais, som ved det ene Jordstod skulle slaae halv 11, slog nogle Slag fleer end ventedes.
Jyske Efterretninger, 1802-06-18
J Bordeaux saaes d. 25de en saakaldet Vand buxe. Hvirvelvinden, som fulgte med den, kastede en Brig om, der laae for Anker. Den 13 Maj saa es og i denne Egn ved Tordenluft en Sky synke ned til Jorden, berørte den i hele 3 Qvarteer, havede sig derpaa op igien, gav en stærk Røg fra sig og forenede sig med de øvrige Skyer under Lyn og Torden. Man fornam derhos at Jorden bevægede sig.
Jyske Efterretninger, 1802-06-18
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 11te Junii. J Dag Morges Kl. 3 udbrød i Kiøbmand Jessens Huus paa Nyetorv en pludselig Jld, som dog blev ved vore virksomme Brandanstalter dæmpet uden at gribe videre om sig. Den øverste Etagie af Bygningen paa den ene Side brændte uden at det øvrige blev synderlig beskadiget.
Jyske Efterretninger, 1802-06-18
Fregatten Najaden er lagt ind igiennem Bommen.