JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Kongen af Holland har taget meget moderate Repressalier, i Anledning af det i Frankrig og England lagte Embargo, samt øvrige Foranstaltninger mod den hollandske Handel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Ved Forordning af 16de Novbr. har han nemlig befalet: 1) at de engelske og franske Skibe, som befinde sig i Holland, skal forlade Landet, i det seneste inden 3 Dages Forløb, efterat denne Forordning er communiceret de resp. Skibscaptainer; 2) at de Skibe, som fare under bemeldte Nationers Flag og herefter maatte indløbe i nederlandske Havne, skulle tilbagevises og ikke tilstædes Adgang, førend atter Skibe under hollandsk Flag kunne som hidtil frit indløbe i engelske og franske Havne. Denne Forordning har allerede havt den Virkning, at Embargoen i England er bleven formildet, saaledes at de Skibe, der havde clareret for Udgaaende, da Forordningen udkom, men endnu ikke vare afseilede og derfor anholdtes, have faaet Tilladelse til at afseile. Jblandt de opbragte hollandske Skibe nævnes som de betydeligste 2 fra Batavia til Amsterdam bestemte, af hvilke det ene foruden en rig Ladning Colonialvarer havde 40000 Dollars i rede Penge ombord. Til Rygterne hører, at det skal være lykkedes Holland at forstærke sin Eskadre i Schelde med 5 Linieskibe (?) og at den engelske Fregat Vernon skal være erobret af 2 hollandske Fregatter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Kamrenes Møde er efter Bestemmelsen aabnet den 18de Novbr. af Kongen personlig. Hs. M. berørte i sin Talle først Rigets indre Forfatning og hvorledes Regjeringen heldig havde beseiret saavel den republicanske Factions, (5te Juni, som de Contrarevolutionaires eller Carlisternes Angreb. Hertuginden af Berrys Fængsling berøres blot som den nylig indtruffen Begivenhed, der aldeles vil gjøre Ende paa dette Parties bedrageriske Forventninger. Kongen gaaer derpaa over til at omtale Landets Forhold til de fremmede Magter og siger ved denne Leilighed. "Jeg har al Aarsag til at gjøre Regning paa en fredelig Stemning hos de fremmede Magter og paa de Forsikkringer, som jeg daglig modtager." Endelig omtales den med England nylig afsluttede Tractat, at hvis allerede begyndte Jværksættelse Kongen venter større Fasthed i de politiske Forhold og en snar Leilighed til at kunne formindske Landets Byrder. Under Kongens Henfart til Kamrenes Forsamlingsal hørtes et Knald som af en Pistol. Om dette var tilfældigt eller ikke, vidste man endnu ikke, men den almindelige Mening var dog den, at det i al Fald i neppe har været et Stimandsforsøg mod Kongens Liv, som aldrig viser Ængstelighed i at bevogte sin Person, og ved mange Leiligheder udsætter sig langt mere. Det hedder iøvrigt, at Poliet skal have faaet fat paa den formeentlige Gjerningsmand.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Hertuginden af Berry er den 15de ankommet til sit fremtidige Opholdsted, Fortet Blaye. Jmellem den hollandske Gesandt (der endnu ikke har forladt Paris, og Ministeren for de udenlandske Anliggender har adskillige lange Conferentser fundet Sted, det hedder angaaende Hertuginden, imellem hvem og Kongen af Holland en Forbindelse skal have fundet Sted. Mærkeligt nok er det, at Nouvelliste, ved at omtale den nu forestaaende Kamp og at man fra Hollands Side kan vente vel ikke en fortvivlet, men dog reel Modstand, hvormed de franske Tropper ei heller vil være misfornøiede, tilføier: Man faaer imidlertid at see, hvad Jndflydelse Hertuginden af Berrys Fængsling vil have paa det Haager Cabinet. Udsigten til en Borgerkrig i vore vestlige Provindser virkede mere end man troer paa den hollandske Konges Haardnakkenhed, ligesom Haabet og en europæisk Krig i Belgien opfyldte Urolighedsstifterne i Vesten med nye Planer."
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Den preussiske Statstidendes Erklæring har nu omsider naaet Paris, hvor imidlertid de ministerielle Journaler synes at tage Tingen meget let. Det er ikke nyt, siger Journal des Debats, at Preussen vægrer sig ved at tage Deel i de ved Tractaten af 22de October aftalte Tvangsmidler. Jngen har nogensinde paastaaet, at det vilde tage Deel i disse. Det kan virke med, hvis det vil, thi hiin Tractat er tilgiængelig for alle, som ville slutte sig til samme, imidlertid kan de 2 Magter, som have afsluttet den, undvære al Medvirkning. Ligesaalidt er det nyt, at Preussen vægrer sig ved udtrykkelig at samtykke i Tvangsmidlerne. De 5 Magter havde hellere seet Underhandlinger og diplomatiske Executioner end Vaabenmagts Anvendelse og den militaire Fuldbyrdelse. Frankrig og England har derimod meent, at efterat man mere end et Aar forgiæves har søgt at bringe Sagen til Ende paa den diplomatiske Vei, er Tiden til at anvende andre Midler kommen; de have sat sig istand til at anvende disse Midler uden nogensinde at gjøre Regning paa de 3 andre Magters formelige og udtrykkelige Samtykke - kun derpaa have de gjort Regning, at hine 3 Magter ville afholde sig fra al særskildt Jndblanding og dette kunne de regne paa. Ligesaalidt som Vægringen ved at medvirke og give et formeligt Samtykke er ogsaa Sammentrækningen af en preussisk Observationsarmee ved Maas noget Nyt og uforudseet, der kunde foranledigede en væsentlig Forandring i Forholdene. Preussen har forud tilkjendegivet denne Beslutning; begge Cabinetter vare underettede, derom uden at foruroliges derover."
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Det Vigtigste i dette Raisonnement er uden Tvivl den Paastand, at begge de vestlige Cabinetter i Forveien vare underrettede om dette Preussens Skridt. Oppositionens Organer i Kamrene og Journalerne have endnu ikke berørt denne Sag, men ville vist ikke undlade at bemærke, at Erklæringen i den preussiske Statstidende ligesom forhen Pythias Orakelsvar kan fortolkes paa forskjellig Maade. Mærkeligt er det iøvrigt, at de ministerielle Blade endnu stedse paastaae, at Preussen vil besætte Venlod. Fra Preussen, selv høres Jntet derom, ligesaalidt som om Observationscorsets Bevægelser. At samme skulde forøges til 100000 Mand, som det hedder i en Correspondentsartikel fra Mainz, er muligt en Overdrivelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Kjøbenhavn. Den danske Statstidende, ophører fra næste Aars Begyndelse at udgaae under denne Titel. En Cancellieplacat, af 15de D., bringer denne Forandring til offentlig Kundskab paa følgende Maade: Efterat det Forhold er ophørt, som hidtil har foranlediget, at den politiske og AvertissementsTidende, der i en Nække af Aar har været udgivet af forskjellige Medlemmer af Familien Berling, og paa hvis Udgivelse Enken Sophie Hedevig Berling nu er forsynet med allernaadigst Privilegium, har ført Titel af Den danske Statstidende.", har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at befale, at bemeldte Titel fra næstkommende Aars Begyndelse skal aflægges, men at iøvrigt det nævnte Blad beholder alle de hidtil havte Rettigheder, der ikke hidrøre fra det contractmæssige Forhold, hvori bemeldte Enke og forrige Udgivere have staaet til afdøde Conferentsraad Manthey, som havde erhvervet et allernaadigst Privilegium, hvori foranførte Titel havde sin Hjemmel. Dette Blad fører fra næste Aars Begyndelse den af Udgiverinden foreslaaede og af Cancelliet approberede, nye Titel: "Den til Forsendelse med de Kongelige Brevposter priviligerede Berlingske politiske og Avertissements=Tidende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
J Henhold hertil, ville alle de offentlige Bekjendtgjørelser, der efter hidtil udkomne Anordninger eller udstedte Bevillinger skulde indrykkes i den danske Statstidende, fremtidigen blive at indføre i den Fortsættelse af denne Tidende, som herefter udkommer under den nysanførte nye Titel. Hvilket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Censur - som volder at Avisen, idag udkommer 2 1/2 Timer sildigere.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
J Fredags blev Prof. Rask bragt til sit sidste Hvilested, paa Assistentskirkegaarden. En talrig Skare af Studenter, som kappedes om at vise den Afdøde den sidste Ære, bare vexelviis Liget igjennem Byen til Ravelinen udenfor Nørreport, hvor det blev sat ind i Ligvognen og kjørt til Kirkegaarden. Her bare Studenter det igjen til Graven. Det talrige Liigfølge, hvori saaes Sjællands Biskop, de fleste af Universitetets Lærere og andre Hædersmænd omgave derpaa Graven, hvorpaa, efterat en til Dagens Høitidelighed passende Palme var afsungen, Hs. Høiærværdighed, Stiftsprovst og Prof. Clausen, R. af D. og Dbd., traadte frem og i et simpelt og vakkert Foredrag skildrede den Hedengangnes store Fortjenester saavel af Fædrelandet, som den hele dannede Verden, og den mageløse, utrættelige Virksomhed, hvormed han ikke blot i sit Fødeland, men og i Udlandet havde erhvervet sig et saa berømt Navn, og som, desværre, saa dens Vel sigtende, Bestræbelser. En Palme blev derpaa atter afsunget, og det behøver vist ikke at tilføies, hvilket Jndtryk Mindet om det store Tab gjorde paa Enhver af de Tilstædeværende, som inderligt rørte skiltes fra hinanden. Det vil være vort Fædrenelads Kunstelskere behageligt at erfare, at Bissens fortræffelige Buste af Thorvaldsen bestilt af Dexc. Geh.=Statsministrene v. Møsting og A. W. v. Molkte og derr. Conferentsr. Holten, Agent og Grosserer, Suhr, Hofraad Hambroe, Grosserer A. Hansen og Consul H.L. Frolich) er af Eierne skjænket til det Kgl. Kunstacademie. Af den udkomne Beretning om den her i Staden indrettede Bespiisningsanstalt for Trængende i Vinteren 1831 og 1832, erfares, at denne høist gavnlige Anstalt, der atter i Vinter vil træde i Virksomhed, fra 20de Novbr. 1831 til 23de April 1832, ialt har uddeelt det betydelige Antal at 1170144 Portioner. Til Anstalten var bidraget i Penge 128 Rbd. Sølv og 5779 Rbd. Sedler, af hvilke Hs. M. Kongen havde skjænket 525 Rbd., og andre Medlemmer af det høie Kongehuus 452 Rbd. Sedler; Udgifterne havde andraget 5126 Rbd. Sedler, og Penge=Beholdningen, 128 Rbd., Sølv og 653 Rbd. Sedler, var ved Indretningens Ophør, indsat i Sparekassen. Foruden Pengebidragene modtog Committeen forskjellige Gaver i Naturalier og flere besparende Tjenestbeviisninger. At Maden har været sund, styrkende og velsmagende, derom have de Mange overbeviist sig, der have besøgt Indretningen under Maduddeelingerne. Committeens agtede Medlemmer have, ved deres ufortrødne Virken til det tilsigtede ædle Maal, erhvervet sig det skjønneste Krav paa deres Medborgeres Taknemmelighed; de have ogsaa modtaget det bedste Vidnesbyrd om deres Bestræbelsers Almeen nytte og Hensigtsmæssighed, ligesom de Fattiges almindeligen, ofte paa den meest rørende Maade yttrede Taknemmelighed har været dem gen kjær Opmuntring" under deres Arbeide. Restaurateur Burmester har kjøbt sig en Gaard paa Hjørnet af Amaliegaden og Toldbodveien for 40000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Birkedommer, Birkeskriver og Politiemester-Embedet i Kjøbenhavns Amts Rytterdistricts søndre Birk.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 14de November er Grosserer og Forsørgelsescommissair ved Fattigvæsenet i Kjøbenhavn C. F. Selmer, R. af D., beskikket til Agent med Rang med Nummer Eet i sjette Classe.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Under Rentekammeret: Den 30te Octbr. er Secondlieutenant ved Livregimentet Curasserer A. C. F. H. v. Holstein udnævnt til Kammerjunker; den 13de Novbr. er Opsynet over de under Rentekammerets Administration staaende herskabelige Bygninger i Glückstad overdraget Dige commissair, Capt. Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 23de November. Hamborg 2 M. - a vista 213. Species 212. Species solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 150 ½ a 151 R. i Sedler. i Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 4 a 41 1/2 Rbs. Tegn. 14 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 8889 Rbd. Sedler. Ditto over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 83283 1/2 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 107 1/2 a 108 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 101 a 102 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 99 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 9 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. - i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 64 a 65 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Hamborg, den 23de Novbr. Bourdeaux 189. Petersborg 9 1 1/2. London 2 M. 13 Mk. 10 1/2 s., k. S. 13 Mk. 12 s. Madrid 45 1/2. Cadix 428. Lissabon 43 3/8. Amsterdam 2 M. 35, 70, k. S. 35, 55. Kjøbenhavn 219. Species 3 danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Kjøbenhavns Torvepriser, den 23de November. Rug, Td. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. Hvede, Td. 5 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. - M. - s. Byg, 2radet Td. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s., Byg, bradet, Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre, Td. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Ærter, Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. - s. Røg. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 10 s. Æg, Snesen Rbd. 2 Mk. 6 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Blandede Efterretninger. Hs. M. Kongen har allern, udnævnt Generalmajor Louis Claude le Normand de Bretteville til Ridder af Dannebrogens 4de Klasse. Af alle de Processer, som Mag. Lindberg har truet saamange Avisredacteurer med, er nu Dom falden ved Hof= og Stadsretten i den første, imod Statsr. Thaarup, Dagens Redacteur. Den lyder saaledes: Thi kiendes for Ret. Det af Hovedcitanten, Magister artium Jacob Christian Lindberg. paaankede, i Nr. 5 af Bladet Dagen for dette Aar, om ham brugte Udtryk, "Den nærværende Trompeter for de secteriske Skjændegjæster, og den sammesteds fremførte Yttring, hvorved Hovedcitanten tillægges en ugudelig Tanke, saavelsom og de fra Contracitanten Etatsraad Frederik Thaarups Side paatalte Udladelser i Hovedcitantens i Trykken udgivne Jndlæg af 13de Februar d. A., at Contracitanten ved den under Hovedsøgsmaalets anden Post omhandlede Passus i fornævnte Nummer af Bladet Dagen, har i ond Hensigt tilladt sig aabenbar Usandhed og fordulgt Sandheden, og at Contracitanten med den i samme Nummer af Bladet Dagen" meddeelte Beretning angaaende en Sag mellem Hovedcitanten og Bogtrykker Jørgensen har havt, den onde Hensigt at kaste Skygger paa Hovedcitantens Navn, samt den af Contracitanten ligeledes paaankede af Hovedcitanten i samme Indlæg gjorte Henstilling til Retten, hvorvidt Contracitantens under nærværende Sag paaankede Forhold maatte findes strafskyldig efter Lovens 6213, og Forordningen 27de September 1799 5 12 andet Membrum, bør være døde og magtesløse, hvorimod Parterne iøvrigt bør for hinandens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves." (Altsaa ingen synderlig Triumf for Magisteren.) sen sin for Doctorgraden skrevne Afhandling. De befalede Opponenter vare Etatsraad Herholdt og Etatsraad Saxtorph, ler Auditorio opponerede Dr. Trier, Bataillonschirurg Stein, Candidatus Schyt, Leve, Ballin, Uldall og Ahrensen. Respondens var Cand. A. G. Sommer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Af en i Gazette de France indført Artikel, sees, at den af Prof. og Ridder Jacobsen opfundne Methode at sønderbryde og bortskaffe Blæresteen flere Gange med Held er bleven anvendt i Paris. Le Roy d'Etiolles der, som bekjendt, er den egentlige Opfinder af Lithotritien, har nemlig meddeelt det Kongelige Videnskabernes Academie, at han siden nogle Maaneder allerede sex Gange med Held har anvendt denne Methode, hvorved Blærestenenes Sønderknuusning udføres med stor Hurtighed. Disse Kjendsgierninger, hedder det, ansees for vigtige, da de for Lithotritien hidindtil anviste Grændser derved ere blevne udvidede.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
En Negerslave Frank i Vestindien er for begaaet Drab, ved Høiesteret dømt til at have sit Liv forbrudt. - 2de Rasphuusfanger ere for attenderet Udbrud og Undvigelse af Straffe=Anstalten, ved Høiesteret dømte at straffes, den ene med 2 Dages Kat, 27 Slag hver Dag, og den anden med 2) Slag Tamp; dernæst begge til Skjærpelse i Straffearbeidet i 6 Maaneder. - En Huusmand L. Frederiksen er ved samme Ret, for begaaet Meeneed dømt til at straffes paa sine 2 Fingre. - P. Jørgensen, L. S. Bertelsen og L. J. Meyer vare tiltalte for Jndbrud og Tyveri og af Hr. Overand. Lange i Nørresundby dømte, de to første til Tugthuusstraf, hver i 2 Aar, og sidste, Meyer, til FæstningsArbeide paa Livstid. Ved Høiesteret ere de 2 første derimod dømte til at vorde strøgne til Kagen og Hensættelse til Arbeide i Fæstningen paa Livstid, men Meyer - for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Den af Selskabet for Hesteavlens Fremme valgte Committee for Sjælland søger ved Actier paa 50 Rbd. r. S. at faae anskaffet en Fuldblodshingst til Amtets Brug.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Professor Thiele har udstædt Jndbydelse angaaende Fortsættelsen af sit interessante Værk over Thorvaldsen, saaledes at 3die Bind enten vil udkomme samlet efter nogle Aars Forløb eller blive udgivet i tvangfrie Hefter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
I Kjøbenhansposten læses blandt bemærkninger: "Dronningen af Spanien oplukker Fængslerne og lader Folk gaae ud; men hun oplukker ogsaa Universiteterne og lader Folk gaae ind, det viser, at hun ikke blot har en Hjerte Nøgle men ogsaa en Hoved Nøgle.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Bygnings-Commissionen i Horsens bekjendtgiør, at Cancelliet har ved Resolution af 6te Octbr. tilstaaet nogen Moderation i Anskaffelsen af de i Anordn. af 6te April bestemte Brandredskaber. Vinderslevgaard, i Lysgaard Herred, er i denne Tid solgt til Hansen jun, fra Krastrup for 15000 Rbd. Sv. M. G. Hecksher og L. A. Hecksher ere beskikkede som Skibsmæglere i Kbhvn. Fra Aarhuus skrives. Skibsbygmester Bonnesens Brig Prinds Ferdinand, der afgik fra Hamborg den 9de Septbr., ankom til Cadix den 3die Octbr., hvorfra den blev afvist til Quarantaine=Indretningen ved Port=Mahon paa Den Minorka, hvortil den indtraf den 17de, og blev paalagt 30 Dages Quarantaine.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
J de første 9 Dage af November ere 21 Skibe med Korn seilede gjennem Øresund; deraf 3 til brittiske, 3 til hollandske, 11 til svenske og norske Havne, og 2 til Antverpen. De øvriges Bestemmelsested var ubekjendt. Den 10de Ds. ankom Skipper J. J. Sønichsen med sit førende Fartøi fra Nibe til Christiania.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Skibe under Ladning i Kjøbenhavn, bestemte til Aalborg, H. Christensens og C. N. Damsgaards.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Døde. Viinhandler og deput. Borger D. F. Hagen, 43 Aar; Frøken O. F. Hauch; Enken M. S. Baden, f. Salicath, 82 Aar; Fr. Meyer, f. Salomonsen, 46 Aar; Enkefru Kastrup, 60 Aar; Enkefru Kammerjunkerinde A. H. von der Osten, f. Lund, 62 Aar; Snedkerm. Gjerding, 80 Aar; D. S. Løve, f. Musmann, 53 Aar; alle i Kbh. Cancellieraad J. Holstein, Birkedommer ved Kbhvns Amts søndre Birk, 58 Aar, i Frederiksborg. Chr. D. Gamrath, f. Rasmussen, 70 Aar, i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. Den 22de Novbr.: J. Olsen af Porsgrund fra Norge til Aalb. m. Træl. H. F. Thilker af Aarhuus fra Rørvig til Antverpen m. Byg. D. 28de: D. Bolt og M. Hansen begge af og til Laurvig fra Odense m. Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Udg. D. 23de: N. J. Tækker af Sønderho fra Amsterde til Kbhvn. m. Stykg. B. Mogensen af og til Faaborg, fra Norge m. Træl. P. Jessen af og til Apenrade fra Amsterd, ball. D. 24de: P. T. Madsen af og til Aalb. fra Frohvn. m. Steenkul.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Hals Skibsliste. Jndk. Den 22de Novbr.: J. P. Weber af Stubbekjøbing fra Amsterd. ball. Den 25de: H. Korup af og fra Kallundborg m. Hvede. P. Haaning af Thisted fra Kbh. m. Stykg. A. G. Clausen af og fra Læsø ball. J. Tanggaard af og fra Aarhuus m. Stykg. - Udg. D. 23de: N. Nissen af og til Kbh. m. Uld og Havre. P. Hansen, af og til Flensborg ball. Vinden. D. 22de: S.; d. 23de, stille af NB.; d. 24de og 25de: SD.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Bekjendtgjørelser. Virginia, Marylands, Domingo og Havanna Cigarrer faaes i Kasser og enkelte Stykker hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Fine Røgtobaker faaes hos Chr. H. Nielsen, i Hiørring.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
Fiin graa Ratkitskerhør, af bedste Bonitet, faaes hos Magnus Akkermann. Kjøber til et Sæt Bjælder for 2 Heste, samt tilhørende Klokker, anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-28
En Brystnaal af Guld, besat med Stene, er funden paa Gaden. Det Nærmere kan erfares paa Stiftsbogtrykkeriet. Et fransk eenkasset Sølv Lommeuhr med vedhængende Haaruhrbaand og Karniol Nøgle, samt Staalhalskjæde, er sin Eier frakommet, Adressecontoiret anviser Eieren, som betaler passende Douceur for Tilveiebringelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-29
Spanien. - Portugal. Et Blad, som udkommer i Bayonne, meddeler Efterretning om en Sammensværgelse, som den 8de Novbr. skulde have været sat i Udførelse i Madrid. Den nermeste Foranledning til samme skal have været en Gardecaptains Afskedigelse, hvis Plads blev besat med en bekjendt Liberal. En af Medviderne i Conspirationen havde imidlertid forraadt Hemmeligheden og ved hurtig at sammenkalde Tropper, samt ved at afløse Livgaden fra alle dens Poster, og indslutte den i sine Caserner, lykkedes det at forekomme Sammensværgelsens Udbrud.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-29
Privatbreve fra Lissabon anmelde, at der er tilstillet den portugisiske Regjering en Opfordring fra Spaniens Side til ufortøvet at sætte alle fangne Spanier, der for Tiden opholde sig i Portugal, i Frihed. Denne Opfordring skal have indjaget det portugisiske Ministerium stor Skræk, og man troer ikke, at det tør vægre sig ved at følge Opfordringen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-29
Efterretningerne fra Oporto naae til den 11te November. Miguelisterne har siden sidst intet nyt Angreb prøvet mod Staden og dens Forskandsninger. Den constitutionelle Chroniele indeholder en Skrivelse fra D. Pedro til Grev Villa flor om at Første, fra den 7de af, selv vil overtage Commanden over Armeen. Efter Privatbreve skal D. Miguel være meget nedslaaet, fordi hans i Combra udstædte Proclamation endnu ikke har bevæget nogen af D. Pedros Soldater til at gaae over til ham. Han skal have lagt Plan til at anlægge et Batteri paa en Landtunge, der behersker Jndløbet til Douro, men ogsaa D. Pedro har allerde taget sin Beslutning for at forhindre det.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-29
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-29
J Henseende til indenlandske Anliggender er det Spørgsmaal, hvo der nu skal blive Præsident i de Deputeredes Kammer, det som mest beskjeftiger Gemytterne. Deri ere imidlertid Alle enige, at kun 2 Candidater, Dhrr. Lafitte og Dupin, vil komme i Betragtning. Den sidstes Udsigter synes dog gunstigere end den førstes, thi uden at regne de Ministerielles Understøttelse, vil han tillige have alle de Ubestemte paa sin Side, der søge at udsætte Afgjørelsen af ethvert vigtigt Stridsspørgsmaal, fordi de frygte for enhver definitiv Afgjørelse. Lafittes Udnævnelse til Præsident vilde nemlig indbefatte et saa fuldstændigt Nederlag for Ministrene, at disse ufortøvet vilde nødes til at afgaae. Vælges derimod Hr. Dupin, saa bliver Alt for det første in Statu quo og begge Partier kunne tilskrive sig Seieren, fordi ethvert af dem giør Fordring paa at regne Hr. Dupin blandt deres Tilhængere. Nogle af de bekjendteste Oppositionsblade blandt disse Temps) ere derfor nu blevne enige om at cassere det navnkundige compte rendu, deels fordi Mænd af altfor forskjellige politiske Anskuelser have taget Deel i samme, deels fordi det monarkiske Princip, af hvis Vedligeholdelse Frankrigs Rolighed er afhængig, deri ikke blev tilstrækkelig fremhævet og hyldet. De haabe endnu paa en Forening imellem den regjeringsdygtige venstre Side (hvis Formænd ere Lafitte og Odillon Barrot) og Dupins Partii, en Forening, som - hvis den kom i Stand vist nok kunde have vigtige Følger. Nogle af Oppositionsbladene holde derimod endnu paa hiin compte rendu og opfordrer dem der have underskrevet det til ikke at give efter for Dupin og hans Tilhængere, men kun optage disse iblandt sig, hvis de fuldstændig gaae over til dem.
Aalborg Stiftstidende, 1832-11-29
Fædrenelandet.