Viborger Samler, 1825-04-18
Man opgiver nu, at de forskjellige Compagnier, som her i London ere oprettede og som have Actienpaa Børsen, have samlede det store Fond af 93 Millioner Pund Sterl. hvormed der da kan virkes eet og andet. - Blant andre her oprettede Selskaber er og eet, som vil bevirke de vestindiske Øers Dyrkning ved frie Arbeidere, for ganske at faae Neger Slaveriet afskaffet. Det er ikke at tvivle paa, at de mange Speculationer og især Bearbeidelsen med Engelske Maskiner af Sydamerikas med mange Goder, velsignede Lande, jo vil skaffe den Engelske Virksomhed noget at arbeide paa, men og frembringe en ganske ny Cultur=Epoke i denne Verdensdeel. At der foruden andre ædle Metaller og gives Kobber, Zink, Jern og Tømmer vil fremskynde Virksomheden og lønne Arbeidet. Man tænke blot hvad Nyeholland, er bleven under Englands Hænder. - Ulykkelige Spanien, End ikke med nok saamange Par Briller kan Du see Frugten af din Revolution, naar Amerika er tabt. De engelske Guineer ville nok yngle og fylde Fragtfarerne med Ladninger af det, der kunde været Dit. J Forgaars var en lang Debat og Qvarantaine=Loven, der sigter til at formindske de dermed forbundne store Omkostninger, da den anden Gang skulde læses i Underhuset. Hr. John Smith søgte at gotgjøre, at den endnu mere end Lovforslaget kunde formindskes i den befalede Strenghed. Han meente at bevise dette ved at anføre: At Doctor Mac lean der fortrinlig havde Leilighed til at agtpaagive Pesten, ikke holdt den for smittende. Den antagne Mening, at denne Syge ved Klæder og Vahre, især ved Bomuld, kunne forplantes, har ikke bekræftet sig. J Marseille, hvor der er endnu en mere Handel fra Tyrkiet end andetsteds, er siden 1729 ingen Pest sporet, og da døde kun een Mand (muligt af Slagtilfælde) i det han aabnede en Balle Bomuld. J Konstantinopel blive de af Pesten Dødes Klæder solgte paa Torvet og man kjøber dem. J Aleppo er ofte Pesten; men Karavanerne gaae dog derigjennem og man har ikke hørt, at de bragte Pestsmitten med sig eller de medhavende Vahre. - Holland, lader efter 4 Dages Qvarantæne Mandskabet komme iland og Skibene løsse. Han gik endog saavidt at paastaae, at den Pest der havde grasseret i London 1665 itte havde været en didbragt Smitte, men fremkommet ved den da herskende Urenlighed og Nydelse af salt Fisk og røget Kjød, som endog Dronning Elisabeths Hofdamer trakteredes med." (Det synes som Hr. John Smith ikke er en god Doctor og ikke har lagt Mærke til Guulfeberens Ødelæggelse i Cadix o. s. v. heller ikke maae være eller ville være vidende om de Ødelæggelser Pesten anrettede i Europa sidste Gang i Begyndelsen af det 18de Aarhundrede). Han blev og modsagt af Flere, hvoriblant Hr. Vallace sagde "Saalænge Lægerne ikke erkjende Pesten for usmitsom, bør i ingen Jndskrænkning foreslaaes." Hr. Gurney sagde "Jntet Clima er sikker for Smitten. Det er ubegribeligt, at mange kunne have den Galenskab, for nogle Baller Bomulds Skyld, at ville forplante Pesten fra Ægypten til England. Nationens Velfærd og Sundhed maae være Parlamentet vigtigere, end nogle Kjøbmænds lumpne Gevinst i Liverpool." Hr. Hobhouse anførste Adskilliges Vidnesbyrd, som havde reist i Afrika paa, at den var smitsom f. Ex. Trant, Robert Wilson, Hume og flere. Desuagtet blev Billen dog læst anden Gang.