JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Helsingøer, den 11te Decbr. Fra denne Byes Borgere vil blive tilstillet Lorenzen nedenstaaende Adresse, der allerede er bleven underskreven i en Forsamling og i disse Dage fremligger til videre Underskrift: Til den slesvigske Stænderdeputerede Der gives en Følelse, som rører sig mægtigt i enhver Peder Hjort Lorenzen. brav Mands Bryst, som han aldrig fornægter, og som Jngen formaster sig til at ville undertrykke, uden voldelig at angribe en hellig Menneskerettighed. Denne Følelse er Kjærligheden til den fædrene Jord og til det fædrene Sprog, hvis Erindringer og Eiendommeligheder. sammenknytte Menneskene i et dyrebart Baand, og danne Grundvolden for det betydningsfulde Samfund, som kalder sig et Folk. – Naar derfor Nogen, enten hemmeligt eller aabenbart, søger at løsne Samfundsbaandet, naar Nogen taler haant om samme og derved fornægter en af Civilisationens første Fordringer: Agtelse for et Folks Nationalitet, saa vækker denne Anmasselse en retfærdig Fortørnelse, og det krænkede Folk, som føler Trang til at tilbagevise Fornærmelsen, seer med Tilfredsstillelse og Taknemmelighed de Mænd træde i Kampen, som Forsynet dertil udkaarede. – De, høitagtede Medborger, hvis fædrelandske Sindelag og Færd alt længe vare os bekiendte; De, som nyligen er bleven fornærmet og forhaanet paa et af Samfundets ukrænkelig ste Steder, fordi De i Deres lovlige, Dem af Folket tildeelte, Kald talede Dansk, De, som med Uforsagthed og Udholdenhed har forsvaret det danske Folk dyrebareste Palladium, dets Fædrene=Sprog - det Sprog, i hvilket vi sagde det første Ord, siden aflagde vore helligste Løfter og eengang vil give vore Børn den sidste Velsignelse, i hvilket vor Tanke dvæler baade ved Fortid og Fremtid; - De, vor diærve Forkæmper, modtage herved af os undertegnede danske Mænd vor oprigtige og skjønsomme Tak for det ægte danske Sindelag, som De nu atter saa umiskjendeligt har lagt for Dagen. - Med denne vor Tak og med Forsikkringen om vor Høiagtelse og Hengivenhed forene vi den tillidsfulde Fortrøstning til Forsynet, at det vil skjænke Dem Kraft og Udholdenhed, beskjærme Deres redelige Jdrætter og berede Dem den menneskelige Hjælp, som De og den gode Sag fortjene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
(Ogsaa i Ribe og i Svendborg har man nu Helsingøer i December 1842. begyndt at røre sig i Anledning af den slesvigske Stænderforsamlings Færd imod P. H. Lorenzen, og det danske Sprog, og indbudt til Møder i denne Anledning. - J Aarhuus er man ligeledes i disse Dage i Begreb med at underskrive en saadan Adresse, som paa flere Steder er henlagt til Underskrift. Det samme høres ogsaa fra Roeskilde, Holbek, Nakskov, &c.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Flensborg, den 8de Decbr. Jgaar (Onsdag) holdt Hs. Durchl. Statholderen, Prinds Friedrich af Slesvig=Holsteen-Sønderborg-Augustenborg (see Av. No. 221) sit Jndtog i Slesvig. Ved denne Leilighed bragte et Antal af Slesvigs Borgere og Jndvaanere ham et Fakkeltog. Da Toget vendte tilbage fra Slottet og passerede forbi den Deputerede Peter Hjort Lorenzens Bopæl, peeb og udskjældte den med Toget følgende Pøbelhob. Men hermed var Sagen ikke endt, tvertimod forsamlede sig Kl. 12 om Natten) en ny Pøbelhob udenfor den nævnte Deputeredes Bolig, og under Skriget: "Landsforræder, Propagandist!" hvilke Udtryk røbede en særegen Klasse af Pøbel– bombarderedes Vinduerne med Flasker og Stene. Lykkeligviis holdt de stærke Vinduesskodder Bombardementet ud en halv Time, efter hvilken Tid Hoben adskiltes. – Efter Forlydende agtede man den 9de at bringe den kgl. Commissarius et Fakkeltog, til hvis Forherligelse ogsaa Udenbyes skulde indbydes. - Den Deputerede P. H. Lorenzen gaaer, som det hedder, stedse bevæbnet ud og har ogsaa paa sit Værelse indrettet sig til Selvforsvar og Nødværge - en, som det synes, ikke overflødig Forholdsregel, (Flb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Slesvig, 9de Decbr. Onsdag Aften hilsede Stadens Borgere den nye Statholder, Prindsen af Augustenborg, med et Fakkeltog. Det var at vente, at den schleswig-holsteinske Partiaand ved denne Leilighed vilde søge at skaffe sig Udbrud, og at dette ogsaa til Overflod er skeet, vil navnlig sees af følgende Vers af den afsungne Sang: Auf Gottorffs altem Fürstensitze blühe Der nene Stamm voll Kraft empor! Und rieder uder seiner Krone ziebe. Einschöner Talg für und hervor Jubelt ein dreifaches Hoch durch die Nacht! Naar hertil føies, at den durchl. Statholder i første Neu ist die goldene Zeit und erwacht. Vers af samme Sang er betitlet "Sonne der Hoffnung og at den ender med Forsikkring om "Treue", saa vil Enhver nok kunne begribe, at man ved denne Leilighed har været dristige nok til paa Forskud at bringe det nordalbingiske Storhertughuus sin Hyldning. Da Folkehoben siden efter igjen drog hjem og kom forbi Lorenzens Bolig, complimenterede dens Pøbel den trofaste Kæmper for sin Nations og Danmarks Ret med Piben og Skjældsord &c. Dette Optrin gjentoges sildigere paa Aftenen, da hans heldigviis veltillukkede Vinduesskodder bombarderedes med Flasker og Steene under Brølet "Landesverrather","Propagandist osv. Det var iforveien bekjendt over hele Byen, at Lorenzen, der var vendt tilbage fra Rendsborg, hvor han havde havt Handelsforretninger, for at modtage den bebudede Storm, i sin Bolig havde forberedt sig paa Modværge, hvis man havde brudt Huusfreden. Uagtet der i mange Dage almindeligt taltes om, at Excesser vilde forefalde, havde Øvrigheden dog ikke truffet den ringeste Foranstaltning for at hindre dem. Man gjør nu de største Anstrængelser, for at faae et Fakkeltog bragt istand til Commissarius, og da man ikke har kunnet opdrive et tilstrækkeligt Antal Borgere i Byen selv hertil, saa har man forskrevet Advocater og andre Fanatikere fra andre Byer og nogle Bønder fra Landet, der skulle drikkes paa Pelsen, for med rigtigt Eftertryk at kunne raabe Hurra. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
den 10de Decbr. Det paatænkte Fakkeltog har fundet Sted; men da den kgl. Commissarius, som det var tiltænkt, havde paa det Bestemteste frabedt sig det, gik Toget kun fra Friedrichsberg til Altstadter=Marckt; her sluttede man en Kreds, hvorpaa Læderfabrikant Ferian udbragte et "Hoch!" for Landsfaderen", Tømmermester Lundet Hoch!" for Schleswig Holstein, Dr. med. Hansen for den store tydske Majoritet i den fjerde slesv. Stænderforsamling, der saa kraftigt forsvarer vore Rettigheder, &c. &c. Dernæst bleve Faklerne kastede sammen, hvorhos man fra flere Sider prøvede paa at istemme Sangen: "Was ist des Deutschen Vaterland, &c., hvilket imidlertid strandede paa Musikcorpset, som ikke kjendte denne Melodie. Medens Faklerne endnu brændte lød et nyt Hoch: "Gid Flammerne maa lyse en skjøn Fremtid imøde for Schleswig=Holstein. Alt løb dog denne Aften roligt af, hvilket man især havde Regjeringens kloge og energiske Forholdsregler at takke for. Allerede om Morgenen havde man indhentet Politimesteren Baron v. Eggers's Mening, om Toget kunde tillades eller ikke. Dragon-Regimentet holdt parat tilhest, i fuld Bevæbning. (Fl. Zeit.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Befordringer og Afgang. Under 10de ds. har Hs. M. allern, best. residerende Capellan ved Domkirken i Ribe, L. C. Müller, til Sognepræst for Snedsted og Nørhaa M. i Aalborg St. samt til Forstander ved Snedsted Skolelærer-Seminarium; Catechet i Corsøer, A. W. Hertel, til Sognepræst for Høiberg og Elsborg M. i Aarhuus Stift. Prøveprocurator ved Hof= og Stadsretten, Cand. juris C. Lihme, til Procurator ved samtlige Over- og Underretter i Danmark, Høiesteret undtagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Dødsfald. Kammerjunker Frederik v. Krogh. Bolontair i det udenlandske Departement; Skibsfører i den kgl. grønlandske Handel A. Amondsen (54 Aar gl.), Frøken Elisabeth Stampe Schwings, forhenv. Selskabsdame hos den for 20 Aar siden afd. Comtesse Danneskjold Samsøe (93 Aar gl.); Alle i Khvn. Consul og Strandingscommissionair H. C. Hansen og Kone (Begge i deres 38te Aar, Dagen efter hinanden i Nexøe paa Bornholm. Fallitter, Graham & Co. i Hamborg (med en Fallitmasse af 11,530 Pd. Sterling, 18,075 Mk. Cour. og 66,888 Mk. Bro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Ved Tallotteriets 1415 Trækning i Altona udkom: No. 51. 69. 30. 60. 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Bekjendtgjørelser. Musikalsk Aftenunderholdning: i Polyhymnias Locale, Søndag den 18de Decbr. Aften Kl. 7. Indhold: 1) Allegro brillant for Oboe og Pianosorte, comp. og 2) Solo for Pianoforte, udføres af en Dilettant. spilles af Undertegnede. 3) Adagio og Rondo Scherzando for Oboe og Pianoforte, comp. og Spilles af Undertegnede. 4) Solo for Pianoforte, udføres af en Dilettant. 5) Potpourri for Oboe og Pianoforte, comp. og Spilles af Undertegnede. NB. Pianoforte-Accompagnementet til Oboe-Nummerne udføres af en Dilettant. Entree a 3 4 pr. Persona. Billetter kunne behagelig erholdes i Gjæstgivergaarden hos Mad. Fulling og Hr. Larsen, samt om Aftenen ved Indgangen, der aabnes Kl. 6. C. Bartk. forhens Fel. Capelmusicus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Skolelærerforeningen for Horsens og Omegn. holder dets Møde næstkommende 29de December paa sædvanligt Sted, om Formiddagen Kl. 10. Fremtiden er Foreningens Møder bestemte at afholdes hver 3die Paaskedag, 3die Pintsedag, 3die Torsdag i August, og Torsdagen imellem Juul og Nytaar. Horsens, den 11te Decbr. 1842. Petersen, p. t. Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Tirsdagen den førstkommende Me December, om Formiddagen Kl. 11, afholdes Auction paa Stadens Raadhuus over endeel uvisse Gjældsfordringer, tilhørende Boet efter afdøde Kjøbmand og Stempletpapiirsforvalter M.B. Gjern, hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende: at Fortegnelse over vedkommende Debitorer er henlagt til Eftersyn hos Boets curatores bonorum Prøveprocurator Brendstrup. Aarhuus den 15de December 1842. Efter Constitution. C. Nyssum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Da det ved Auctionen den 12te dennes gjorte høieste Bud paa den Boet efter afdøde Justitsraad, Ridder Hjort tilhørende Gaard Ms 894 paa Hjørnet af Volden og Klostergade, er bleven overbudt, saa berammes herved en 4de Auction over denne Eiendom, til at afholdes i denne Fredagen den førstkommende 23de Decbr., om Formiddagen Kl. 11, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 15de Decbr. 1842. Efter Constitution. C. Nyssum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Onsdagen den 28de Decbr. d. A., Formiddag Kl. 10, foretages Auction i Krekjær Skov paa Moesgaard Gods over en temmelig betydelig Deel gode Bøge paa Roden, tjenlige til Gavningstræ og Brændsel. Mødestedet er ved Skovfogedhuset. Lysthavende indbydes. Hads-Ning Herreders Contoir, den 15de Decbr. 1842. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Torsdagen den 22de dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter vedkommende Dom- og Udlægshavers Reqvisition, afholdt offentlig Auction hos Forpagter Lund i Skouby over en guulmalet Reisevogn med Qvistkurv, og 3 laquerede Agestole, en sortbroget Qvie, en blakbroget og en sortbroget Ko og en Arbeidsvogn. Lysthavende, indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 10de Decbr. 1842. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Alle og Enhver, som formene at have nogen lovlig Extract, Fordring udaf en frakommen Contract af 3die Novbr. 1741, protocolleret den 27de Decbr. f. A., paa Georg, Friedrich Fries hans Gaard i Warmark, hvorefter Gaardens forrige Eier Jes Tøgesen skal svare til sin Søster Sara Tøgersdatter i Fædrenearv 130 Rd. 47 9 og en Udstyr, have at anmelde saadant paa lovbefalet Maade i Actuariatet for Tyrstrup Herred i Haderslev, forinden 12 Uger, ved Straf af Udelukkelse samt Contractens Delering i Skyld- og Panteprotocollen. Haderslev udi Tyrstrup Herredsfogderi, den 2den Decbr. 1842. Thomsen. De af Enkemadame Bønnelyckes Debitorer, som Thomsen. endnu ikke have betalt hvad de ere hende skyldig, opfordres herved til, snarest muligt, og senest ved denne Maaneds Udgang, til undertegnede at indbetale saadan deres Gjæld. Horsens, den 12te Decbr. 1842. Chr. Hjerrild. Fare, – J det kongl. concessionerede Vare-Lotto af Foreningen for fædrelandsk Jndustri, er i Agenturen for Kolding og Omegn faldet Gevinster paa Dette Lotteri er, efter dets nuværende meget forandrede Indretning, et af de solideste, da Jngen kan gandske tabe sine Penge, men i det alleruheldigste Tilfælde kun tabe Fjerdeparten af sit Jndskud. Den nye Uddelings 1ste Trækning begynder i denne Maaned, og de som ønske at deeltage deri, ville behage at afhente Lodsedler hos Undertegnede. Agentur for Kolding og Omegn, den 3die Decbr. 1842. V. Nourop.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Jnte- og Nytaarsgaver. En Samling af Børne= og Villedbøger, Andagtsdøger, de nyeste æsthetiske Skrivter &c., samt et Assortement af nye smagfulde Skriveapparater og Kunstsager, hvoriblandt: Skrivetøier, smukke Brevpapirer i elegante Omslag og Cartonager, Brevpressere, fine Brevtasker og Lommebøger, Stambøger, Brevmapper, overordentlig smukke Etuis, elegante og smagfulde franske Paparbeider, tilligemed flere nydelige Smaating, passende til Jule og Nytaarsgaver, er arriveret, og forefindes til behageligt Udvalg hos C. Holm, Boghandler i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Bortforpagtning. En Landeiendom, med gode Bygninger og omtrent 40 Tdr. Land meget gode Jorder, kan til næstkommende 1ste April erholdes i Forpagtning paa billige Vilkaar. Man behage personlig eller i frankerede Breve at henvende sig A. Hansen, Commissionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Nye Bilbao-Castanier, russiske grønne Ærter, fiin Vanille Chocolade i Æsker, Lindser & hvide Bønner, m. m., faaes billig hos J. A. Prier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Jndsaltede Sild faaes hos J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Godt sort Blæk, kjøbenhavnsk Blanksværte og Kakkelovnssværte, sælges billig af J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Forskjellige til Farvehandelen henhørende Artikler faaes billige hos J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Frictions-Fyrtøier af Rohmells Fabrik i Kjøbenhavn, faaes hos J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Forskjellige Sorter sine Røgtobakker og Cigarer, sælges billig hos J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Et gibset Værelse paa 3 Fag med Sovekammer, i 2den Etage til Gaden, kan faaes tilleie enten til Nytaar eller til Paaske Flyttetid 1843. Om forlanges, kan der medfølge 1 Seng og Sengeklæder. Man behage at henvende sig til Skomager S. Bang, boende i Stedet. No 24 ved Mindebroen. En lille Kniv, med Sølv indfattet Skildpaddes Skaft, er funden; Eieren til samme vilde melde sig paa Adressecontoiret i Aarhuus, hvor den udleveres mod en passende Findeløn og dette Avertissements Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-16
Prædikanter paa 4de Advents=Søndag. Høimesse: Domkirken Hr. Stiftsprovst Lindhard. Frue Kirke Hr. Consistr. Brix. Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang: Domkirken Hr. Pastor Fønss. Frue Kirke Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-17
No 2 Løverdagen. den 17 December. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquist, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-17
Blandinger. Da Qvægsygen har i Ægypten bortrevet Størstedelen af de til Markernes Dyrkning fornødne Trækexne, er det at befrygte, at ikke det halve Land vil blive dyrket, hvisaarsag Mehemed Ali har, under Trusel af Stokkeprygl, befalet Landsbyernes Forstandere, at dyrke ligesaameget Land iaar som ifjor Denne grusomme Forholdsregel har vakt en panisk Skræk iblandt Landboerne, som nu i skareviis forlade Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-17
Da Engellænderne havde erobret Hovedstaden i Tschusan, Ting Hai, traf de ikke en menneskelig Sjæl i Gaderne; Tusinder havde taget Flugten, og de Øvrige holdt sig skjulte i deres Huse. Seierherrernes strænge Mandstugt beroligede langt om længe Chineserne. De Skjulte kom atter frem; de Flygtede vendte tilbage. Men blandt disse Sidste vare mange Røvere, som plyndrede de fraværende Jndvaaneres Huse og Boutiker. Den engelske General gav nu befaling, at hverken Mobilier eller andre Sager maatte skaffes ud af Portene; kun Liigkister, turde passere. Men ikke længe efter bleve Engellænderne opmærksomme paa den store Mængde Liig, som førtes ud af Staden. Man havde skullet troe, at Staden pludseligt var bleven hjemsøgt af Pest. Omsider aabnede man Kisterne, og see, næsten Alle indeholdt, istedetfor Liig, de fineste Silkestoffer og lignende kostbare Gjenstande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-17
J Staten Jllingis i Nordamerica har en Propher ved Navn Smith, der havde stiftet en egen Sect, i denne Tid havt den Ubehagelighed, at maatte flygte fra sin Menighed. Baade Smith og hans Apperstepræst havde nemlig havt nogle sælsomme Visioner, blandt Andet havde Erkeengelen Gabriel viist sig for dem og lovet dem "Jacobs Velsignelse." Med denne Anviisning havde Propheten begivet sig til de smukkeste Fruentimmer i Menigheden og forkyndt dem: "at Herren havde, til Belønning for hans Tro udkaaret dem til hans aandelige Ledsagerinder;" men da flere af dem allerede selv havde udkaaret sig jordiske Ledsagere, som toge Propheten disse Besøg meget ilde op, saa foretrak han, for en Sikkerheds Skyld at absentere sig. Der er nu udsat en Priis af 200 Dollars paa hans Anholdelse, og mange Jægere, som have Lyst til at tjene disse Penge, ere uddragne, forat gjøre Jagt paa den Salvede. Forresten er det oplyst, at Propheten havde udkaaret sig en saa utilbørlig stor Mængde paandelige Lidsagerinder, at han var nær ved i Ordets egentlige Forstand at blive fin Menigheds Fader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-17
En Luftskipper, ved Navn Schwartz, har i Lyon prøvet en ny Maneer med Ballonen. Den bestaaer deri, at han holder sig svævende under Ballonen ved Hjælp af Reeb og Læderremme, som bindes ham om Livet, Benene og Fødderne. Mandens Vægt er saaledes indrettet, at den er 1 Kilogramm (2) større, end Ballonens Stigekraft. For at stige op anvender Kunstneren to Vinger, som bestaae af lette, med Lærred overtrukne Rammer, og befæstes ved Armene. Naar disse Vinger have løftet Luftskipperen og hans Ballon i Veiret, saa tjene de til, at give denne hvilkensomhelst Retning. Vil Kunstneren dale, saa lader han Vingerne hænge; da han, som bemærket, er tungere end Ballonen, bringes det Hele derved strax til at synke. J Frankrig begynder man nu at anvende Galvanoplastiken til Liigs Conservation. Den berømte Cornay har forelagt Videnskabernes Academie i Paris et paa denne Maade med Kobber overtrukket Barneliig, og Ganal har foreviist et ligeledes præpareret Væderhoved. Man vil altsaa herefter kunne opbevare sine afdøde Frænder og Venner forgyldte, forsølvede eller forkobbrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-17
En moersom Proces sysselsætter i denne Tid Domstolen i Paris. En bekjendt Marquis var længe plaget af en haardnakket Katarth, som Lægerne ikke kunde befrie ham for. Tilsidst henvendte han sig til en homoopathisk Doctor, som lod ham lugte til en Flacon. Dette hialp ikke; Patienten maatte lugte til Flasken nok engang, og nok engang, og alligevel hialp det ikke. Nu blev han utaalmodig, og vilde ikke mere have med Homoopathie at gjøre. Han spurgte ham desaarsag, hvormeget han var ham skyldig. Lægen forlangte 500 Fres. Marquis en fandt denne Fordring uforskammet, tog i sin Vrede en Banknote, og holdt Doctoren den under Næsen med de Ord: "Der, lugt til den!" hvorpaa han stak den i Lommen igjen. Lægen har nu ind klaget ham for Retten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-17
J den gamle maleriske Stad Agen, ved Bredden af Garonne, lever for Øieblikket en Digter af første Rang, Friseuren Jasmin, der stille og beskeden driver sin Næringsvei, endskjøndt Frankrigs største Digtere og Statsmænd, ja hele Stæder have bragt hans Talent deres Hyldest; thi Toulouse skjænkede ham saaledes en gylden Laurbærkrands, Aix sendte ham et Guldbæger, Kongen forærede ham et kostbart Gulduhr, og Pau og andre Stæder bragte ham ligeledes Gaver. Det Eneste, der staaer i Veien for en endnu større Udbredelse af hans fortræffelige Digte, er den Omstændighed, at de ikke ere skrevne i det moderne franske Sprog; men i det gamle gascogniske Patois. Jacques Jasmin (eller, som han selv skriver sit Navn paa Gascognisk: Jaquou Jansemin) er født 1797 eller 98, og er Søn af en fattig Skræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-17
De franske Postvogne blive nu belyste med Gas, hvorved Vognene allerede ere synlige i lang Frastand og deres Sammenstøden forhindres. Gaslaternerne give saa klart et Lys, at de Reisende omNatten kunne læse i Mag inde i Vognen, og at Postillon og Conducteur klart kunne skjelne alle Gjenstande paa Chausseen i en Afstand af 50 Skridt. Største Opsigt gjør for Tiden i Paris en Dame, der med en Formue af 10 til 12 Mill. Fr. nylig er kommen dertil fra Colonierne, for at udsee sig en Mand. Hun er fuldkommen fri, og kan efter Behag disponere over sin Haand og Formue; den Mand, hun vil lyksaliggjøre dermed, skal være ung, smuk, af Adel (idetmindste Baron), føre hende i Selskaber og paa Baller, holde Loge til hende i den italienske og store Opera og opfylde flere lignende, som det synes, meget lette Betingelser. Een Omstændighed er der imidlertid dog derved, som maaskee turde tilbage skræmme mangen en Liebhaber af Millionerne: den unge, smukke og rige Arving er en Negerinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-17
En Pariser=Kunstner, Hr. Pousse, har opfundet to nye Slags Corsetter; et, som gjør magre Damer fyldige, og et andet, som gjør fyldige Damer slanke. Det første Slags kalder han ischipezomaniske, det andet ischieleutheriske." Det vil vist falde Damerne vanskeligt, at beholde disse to Navne, som ere hentede fra det gamle Grækenland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-17
Kongen af Frankrigs ældste Datter, Prindsesse Clementine, er i denne Tid bleven forlovet med en Prinds af Sachsen-Coburg=Kohary.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-17
Følgende er i disse Dage passeret den Pariser Romantiker: Hr. Balzac. En af de sidste Regndage var han gaaet ud, uden Paraply, for hvilket Møbel han nærer en stor Aversion. Regnen faldt imidlertid saa rigeligt, at Digteren, da han ikke kunde faae fat paa nogen Fiacre, maatte krybe i Ly i den første den bedste Port. Paa eengang bemærkede han, idet han kastede sit Blik mod Huset ligeoverfor, en Dame, der, fra Tid til anden, slog Gardinet tilside for at see efter ham. Den Dame er meget nysgjerrig tænkte Hr. Balzac: men smuk er hun ogsaa, og han rettede paa sin Paaklædning, saavidt han kunde. Ansigtet ved Vinduet viste sig hvert Øieblik i det gunstigste Lys, saa Balzac kom paa mangehaande Tanker. Han mindedes, at have seet Damen i Operaen, og takkede allerede Himlen for den lykkelige Pladsregn. Men hvor overraskedes han ikke, da han saae en Tjener nærme sig derovrefra og hørte de Ord: "Min Frue sender Dem her en Paraply." Balzac var ganske forbløffet; han sagde ikke et Ord til Tjeneren, men tog Paraplyen, hilste Damen galant, som endnu stod paa Udlig bag Gardinet, og fjernede sig med Seiersglæde. Næste Dag stod Bal gaa tidligt op, tog sin sorte Frak paa, kjøbte sig hvide Handsker, tog Paraplyen, og begav sig paa Veien, for at takke den smukke Kone for hendes List og hendes Velvillie. Visittimen var imidlertid endnu ikke kommen, og han tænkte ved sig selv; det var dog bedre om han beholdt Damens Paraply, der rigtignok var meget gammel, som en Erinding og kjøbte en ny, forat give hende den igjen som hendes. Mod Middag lod han sig endelig melde hos Damen, traadte ind og overrakte Paraplyen. Damen tog den, og satte den fra sig, uden, som det syntes, at bemærke Forandringen. Efterat de havde vexlet nogle Ord, vovede Balzac at hentyde paa, at Damen vist ikke havde sendt ham Paraplyen uden Hensigt. Hun gjættede, hvad han meente, og svarte: "Jeg havde rigtignok en Hensigt, da jeg sendte Dem Paraplyen, og vil ikke dølge den for Dem, da De selv hentyder derpaa: Jeg ventede En, som skulde komme just som De stillede Dem i Porten ligeoverfor, da De generede mig, saa sendte jeg Dem Paraplyen, for at skaffe Dem afveien." Hvad Balzac følte ved disse Ord, behøve vi vel neppe at beskrive. Admiral Tayler i London, saa vidt vides den eneste Rullevende, der fulgte Cook paa hans Reise omkring Jorden, har igjen tiltraadt en stor Opdagelsesreise: han er død.