Berlingske Tidende, 1833-02-02
Journal da Commere gjør følgende Bemærkninger over Fran riges anværende financielle Tilstand. Adsigten over Statsindtægterne i forrige Aar vise, Finantsernes store Forbedring, de der man vogte sig at slutte, at vore finantielte Saar allerede ere lægte eller i det mindste i Begred med at læges. Jndtægterne have næsten naaet det Beløb, hvortil man i Budgeret anstænUdgifterne; der bestaaer den hele Forbedring. Udgifterne, som efter det af Kamrene bevilgede Budget vare anstaaede til 11 Millioner Fr. ere, ved siden bevilget Credit og det af Ministrenforlangte Tilskud, stegne til 120 Millioner Fr., en Sum, fora 2 Millioner større end Jndtægterne. For at dække denDeftet, er et Laan aabnet paa 150 Millioner Fr., hvoraf Statens Fornødenheder i Aaret 183, absorderede 30 Missiouer, de øvrige 2 Millioner tilligemed 35 Millioner, som Salget af Statens Skovstrækninger har indbragt, udgjøre den hele Sum, ove hvilken man kan disponere til Udgifterne i Aaret 1832. Ma maa altsaa ved nye Anticipationer i indeværende Aar forskafsig omtrent 30 Millioner, til at bestride Udgifterne for Aaren 1832 og 2833, deri ere hverken de 2 Millioner, som man har maattet udbetale til de Forenede Nordamerikanske Stater, Gaarantien for det Græske Laan, Belgiernes Dronnings Medgieller de aldrig udedsivende uforudseete Tilfælde, indbefattede. det Hele taget kan man allerede beregne, at det System, som man nu i tre Aar har fulgt i Henseende til den bevæbnede Fred, har kostet omtrent 20 Millioner, og altsaa aarligen opslugt 20 Millioner til overordentlige Udgifte. Justidienne - og efter den vore øvrige Blade - indeholdt følgende Brev, som Hertuginden af Berry, efter hendes Fængsling i Rames, har skrevet til Hertuginden af Angouleme Prag, og tilstillet Vedkommende til videre Befordring, men som vel neppe er besørget efter Adressen. Efterretningen om min Ulykke vil uden Tvivl være kommen til Dem for denne Brev vore troe Vender og Bretagner have ikke kunnet redde mig. 6 Udlænding. - en døbt Jøde - der skyldte mig meer end Liv har bortskakkret min Frihed. En reen Samvittighed og de Hengivenhed, hvormed jeg underkaster mig Guds Villie, . skiænke mig den Kraft, som jeg behøver, for at kunne hos min ublide Skjebne. Jeg vil tænke paa Dem, min Søn paa den barbariske Behandling og de strækkelige Prøvelse, og De allerede i Barndomsalderen maatte taale, jeg vil tænke no Dem, og Deres Exempel skal lære mig, at lide med TaalmoMarie Therestas Blod flyder ogsaa i mine Aarer; en saa at Herkomst vil jeg vise mig værdig. - Hvad dig angaaer, m. Søn, da vogt dig, at du et gjør Frankrige ansvarlig vor Ulte. Kunde Landet uhindret yttre sine Ønsker, saa le du ikke i Landslygtighed, saa forsmægtede din Moder ikke i Fa sel. Forbered dig til den høie Bestemmelse, der venter dig, som ingen Leilighed til at lære Nøger. Til at første og Mennesker, er de tilfældige Fordele, som den blørte Byrd skil ter, nu aldeles utilstrækkelige, fremfor Alt bør en Regen og gaae sine Undersaatter i Jndsigt, Klogskab, Siæls Reenhed, sandt Mod. Derfor bør du fordobble din Flid og din strængelser, stræde uafladeligen efter at gjøre dig din Stamme Frankrige værdig. - Jeg slutter dette Brev med dig min Condit dybefølende Hjørte vil bløde, naar Du erfarer din Mod Lidelser. Hvor lykkelig giør mig i al min Klykke den Tar at din herlige Tante træder i mit Sted hos dig, og at hen ømme Omhu findrer din Kummer. Du en Frankriges Dag ogsaa du vorder engang Moder, og da først vil du kunne in Alt det, jeg maatte gjøre for Frankrige og for min Søn Til Toulon er den 14de d. M. en nalgraphisk De ankommen, der contremanderet Befalingen om var EstadBortseiling til Morea, for at afhente vore der statne Tropper. Anledningen til denne Contraordre skal være Opgelsen af Juriguer, hvis Hensigt var, at fremvirke en Ralution i Grækenland, strax efter Kong Ottos Ankomst. Frelsens.