JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Foruden en Hovedregel indeholder den i min Veiledning opstilte Lære om Adjektivernes Plads endnu 14 særskilte, flere desuden som Regler tilføiede Anmærkninger og Jndskrænkninger, samt oplysende Exempler. Hvad gjør Hr. Kand. Borring alligevel, Han overseer – sikkert af har Hastværk, for at meddele sine formeentlige Opdagelser; af har Hastværk, siger jeg, thi neppe kan jeg forestille mig, at det mod frit Forsæt skulde være skeet – han overseer alle disse særskilte Regler og troer, i sin Forblindelse, at kunne indbilde et agtværdigt Publikum, at min Veiledning kun har en eneste Regel over Adjektivernes Plads, medens den har over 14. Da imidlertid alle hans bemærkninger desangaaende tillige røbe stor Mangel paa regelret Tænken, samt indeholde flere prange Forestillinger og Begreber, der trænge til en omstændelig Drøftelse, og da denne Drøftelse selv ikke vel kan foretages med tilbørlig Klarhed, naar Læseren er fremmed for min theoretisk praktiske Lærebogs Jndretning, saa tager jeg mig den Frihed, førend jeg gjennemgaaer Hr. Kand. Bor rings Ord, i Korthed at fremføre den i min Veiledning givne Lære om Adjectivernes Plads. Derved haaber jeg at sætte de ikke med denne min Lærebog bekiendte Læsere istand til siden destobedre at bedømme, med hvilken ubegribelig Letsindighed og Forvirring Hr. Kand. Borring gaaer tilværk, for at fremstille Tingene i et falsk Lys, og at forrykke deres sande Standpunkt i Publikums Øine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
J min Veiledning Pag. 23 og 24 erklærer og oplyser jeg ved Forskrift og Exempel saadanne Adjektiver, der blot tjene til at indskrænke, til at forøge og formindske det ved Substantivet betegnede Begreb, til at rose og dadle Personer eller Ting, og saadanne Adjectiver, der tillige tjene til at angive Gjenstandenes Klasser eller Slags. Efterat jeg har gjort det Hele saa anskueligt, at selv den barnlige Alder kan fatte det, vedbliver jeg saaledes: Hovedreglen for Adjektivernes Plads med Hensyn til Substantiverne er altsaa indlysende af hvad hidindtil er blevet sagt. Adjektiverne sættes efter Substantivet, forsaavidt de tjene til at gjøre Jnddelinger, med Hensyn til Gjenstandenes Klasse eller Slags; men foran Undtagelserne fra det sidste Tilfælde er blevne omtalte, i Enden af denne min Veilednings Lære, om Adjekrivernes Plads – i modsat Tilfælde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Skjøndt denne almindelige Regel indeholder ligesaamange særskilte Regler, som der gives Jnddelingsgrunde, og Antallet af disse, saa at sige dette Saa at sige er ogsaa udeladt af Hr. Kand. Borring, s. strax hans egne Ord – er uendeligt, kunne Begyndere dog, for Øvelses Skyld, mærke sig nogle Adjectiver, der, tagne i deres egentlige Betydning, sættes efter Substantiverne. De, som have Hensyn til Skikkelsen 1), til Farven 2), til Lyden 3), til Smagen 4), til Følelsen eller til hvilkensomhelst Fornemmelse 5), til Stedet eller Beliggenheden 6), til Nationen 7), til Virkningen 8), til Brugen 9), til Gjenstanden, Jndholdet eller Bestanddelen 10), til Rangen, Standen eller Haandteringen 11), til Religionen 12), til Varigheden eller Tidsordenen 13), til en Gjenstands Natur, Feil, Skrøbelighed eller Fuldkommenhed 14) o. s. v. Disse særskilte Regler ere nedenfor ethvert Numer oplyste ved Exempler, nemlig den første Regel ved une machine ovale, carree, en ægge rund, fiirkantet Maskine, ane table ronde, oblongue, et rundt, aflangt Bord, den anden ved un habit blev, en blaa Kjole, une maison blanche, et hvidt Huus, den tredie ved une Voix sourde, claire, nette, en dumpig, lydelig, reen Stemme; un instrument sonore, et klarlydende, harmonisk Jnstrument; den 4de ved, un frult eigre, amer, en suur, bitter Frugt; une fleur douce, odoriferante, en sød, vellugtende Blomst, den 5te ved ane peau molle, dure, en blød, haard Hud, un chemin gal, raboteux, en jevn, knudret Vei; de Peau chaude, froide, tiede, varmt, koldt, lunkent Vand; des plaisirs corporels, sensuels, spirituels, legemlige, sandselige, aandelige Fornøielser; den 6te ved, les terres orientales, occidentales, meridionales (australes), septentrionales, de østlige, vestlige, sydlige, nordlige Lande, le pole aretique og septentrional (le nord pole), Nordpolen, le poleantarctique og meridional (le sud pole), Sydpolen: les parties superieures, inferieures, exterieures, interieures, anterieures, posterieures, de øverste, nederste, udvendige, indvendige, første (foranliggende) sidste bagvedliggende Deele. Paa samme Maade ere de øvrige Regler: 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13 og 14 oplyste og stadfæstede ved muligt passende Exempler. Derpaa gjøres. opmærksom paa, hvorfor Adjectivet sættes efter, i du bois dur, haardt Træe, un fruit mör, en moden Frugt o. s. v.; men foran, i, la dure necessite, den haarde Nødvendighed; une mere deliberation, en moden Overlæggelse o. s. v. Herfra gaaer jeg over til Forklaringen af saadanne Udtryk, i hvilke Adjectivet har en anden Betydning, naar det sættes forved Substantivet, end naar det sættes efter samme. Endelig omtaler jeg saadanne Adjektiver, der sættes iflæng foran og efter Substantivet, samt saadanne, der, formedelst deres mange Stavelser, maae sættes efter Substantivet. skjøndt Hovedreglen bestemmer dem den første Plads, tillige omtaler jeg Talordenes og Participernes Stilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Af denne i min Veiledning staaende, i Korthed anførte, Lære over Adjectivernes Plads, er det klart, at jeg har fremsat over 14 navngivne Regler desangaaende; men man faaer strax at see, at Hr. Kand. Borring søger at gjøre det, for den ikke om det Modsatte overbeviiste Læser troligt, at min Veiledning kun har en eneste Regel o. s. v. Jeg vil anføre hans egne Ord, under bemærkning 5, og tilføie ved ethvert af saadanne Udtryk, der synes at trænge til Drøftelse, mine Anmærkninger. For at give Hr. Kand. Borrings nye bemærkninger Rum, maa her midt i Materien afbrydes. (Fortsættelsen følger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Jndenlandske Efterretninger. Fra 21 December 1820 til 21 December 1821 er, ifølge en authentisk Fortegnelse, i Residents=Staden, ægteviede, 813 Par, fødte: af Mandkjøn 1661, af Qvindekjøn 1668, tilsammen 3219 (af hvilke 963 paa Fødsels- og Pleie=Stiftelsen); døde: af Mandkjøn 1821, af Qvindekjøn 1638, tilsammen 3459 (af hvilke 47 Qvinder og 421 Børn paa Fødsels- og Pleie Stiftelsen, og 384 paa det almindelige Hospital, samt 291 Fattige, som ere døde udenfor Hospitalet). Ere altsaa 240 flere døde end fødte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
J Aarene 1820 og 1821 have i Søe-Etatens Hospital i Nyboder været indlagt 2366 Syge; af disse er udgaaet som restitueret 2167 og døde 143, altsaa igjen i Hospitalet ved Udgangen af Aaret 1821, 86 Syge. J Stiftelsen er født 7 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Hr. Landinspecteur A. Gudmes i offentlige Blade bebudede Kort over Egnen af Kiel, er nu for saavidt færdigt, at det kan overgives til Kobberstikkeren, naar man ved et tilstrækkeligt Antal Subskribenter seer sig istand til at udgive det uden Tab. Kortets Størrelse udgiør, saavel i Længde som i Brede, 3 Fod 4 Tommer, og, ef tet en Maalestok af en Miil eller 24,000 Danske Fod til 6 Decimal-Tommer, er Radius, omtrent fra Kiel af, som Centrum, 2 1/2 indtil 3 Mile, stor. Derefter gaaer Kortet mod Norden indtil Eckernførder Færgested, mod Sønden indtil Landsbyen Einfeld, og noget sydligere end Staden Ploen, mod Vesten indtil Lindan, Ny-Nordsø og TydskNienhof, og mod Østen indtil Hohenfelde, Neu hans og næsten indtil Entinske District. Korter er udkastet af Hr. Gudme efter de under Direction af det Kjøbenhavnske Videnskabersselskabs op maalede Originalkort, som han med høiere Tilladelse har benyttet til dette Øiemed, og tegnet af Hr. Lieutenant v. Hedemann ved det holsteenske Jnfanterie-Regiment i Rendsborg. Det er tegnet efter den af Lehmann anviste Methode, og construeret efter den af Hr. Dr. og Prof. Schumacher, Ridder &c., opgivne geographiske Beliggenhed af de fornemste Stæder. Et Exemplar paa Velinpapiir koster for Subskribenterne 2 Rdlr. Cour., og for Jkke-Subskribenter 23 Rdlr. De, som boe uden for Kiel, kunne subskribere hos Boghandler Busch i Altona. Der gives neppe Nogen, der kan mindes en saa mild December, som den afvigte, eller saadan Januar, som den indeværende. J Haugerne saa man i December Stolt-Hendrik, Svinemelk, Kameelblomster florere, og paa Markerne Blomster, af Tusindfryd og Steenbrogræsset og den aarige Fænøie. Græsset staaer endnu paa offentlige Pladse og Volden er ganske grønt. Endnu den 4 Januari hører man paa eengang raabe med grønne Krandse, Vildænder og Muslinger. Mærkværdigt er det, at man netop for 100 Aar siden havde en lignende Vinter. J Etatsraad og Politiemester E. Torms Antegnelser til Kong Frederik den Fierdes Historie hedder det: "Ao. 1722 var den mildeste Vinter man kan huske. Man skulde næsten heraf formode, at Vinterens Mildhed og Strænghed har sine bestemte Perioder, der altid til visse Tider vende tilbage. J Aaret 1617 havde man en saa mild Vinter hertillands, at Kaalen blomstrede ved Juletider i Ditmarsken og Hylden var i fuld Flor til Fastelavn, paa hvilken Tid man i Gesten saaede Vaarsæd. For Sundheden vil den indeværende usædvanlig milde Vinter neppe være gunstig, med mindre den ret snart skulde forandre sig til Frost, og det er ikke usandsynligt, at den saakaldte Grip vil indtræffe. J hvert Tilfælde gjør man ret i at vogte sig, saa meget som mueligt, for denne Helbredens lumske Fiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Paa Søndag giver den hertil ankomne første Fløitenist hos Kongen af Frankrig, Hr. Drouet, en stor Vocal- og Jnstrumentalconcert paa det Kongel. Theater, hvori han selv spiller en Con certo og Variationer. Han skal være een af de største Fløitespillere, som nu leve, og har i en Tid af sex Aar reist omkring i Europa og overalt ladet sig høre med udmærket Bifald. Han kommer nu fra Petersborg over Stockholm og Christiania, og i Ruslands Keiserstad skal hans Jndtægt have været meget betydelig. J Kjøbenhavn vil den heller ikke blive ubetydelig: thi hver Parquetbillet til hans Concert koster 2 Rbdlr., og Logebilletterne forholdsviis. Ogsaa i Christiania skal han have havt en efter Byens Størrelse anseelig Jndtægt. Som det lader, ville i Fremtiden de fleste Virtuoser paa de res Reise over Petersborg og Stockholm ogsaa besøge Norges Hovedstad, et Beviis paa, at Sandsen for Musiken ogsaa maa have naaet der en temmelig høi Grad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
J Viborg Avis læses en Undersøgelse, om det ikke var passende, at Skatterne og Afgivterne af Præstetiender bleve nedsatte. Talen er her om den egentlige Landsbypræst, hvis Præstegaard sieldent kan skaffe ham Udkomme, og hvis Offer er Noget, som i vore Dage kun betragtes som Almisse. Jndsenderen er derfor af den Formening, at Præsterne burde nyde deres Løn som alle deres Medtjenere i Staten nyde den. (Dette kan i dette Øieblik, da Kornpriserne staae saa lave, maaskee ønskes af Mange; men naar Tiderne forandre sig, kunde mueligen Mange igjen ønske det fra Arilds Tid Jndførte lige saa ivrigen tilbage, som de nu ønske det bort.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Skrivelse fra Slesvig, af 2 Januari 1822. Nogles Spaadomme om en tidlig og haard Vinter er, Gud skee Tak, ikke gaaet i Opfyldelse. Mod al Forventning er Veirliget usædvanlig mildt og dagligen falder der stærk Regn. Denne er af stor Nytte for Jorden, der i de to seneste Sommere blev saa meget udtørret. Jmidlertid ere Veiene paa mange Steder, især i Marsken, derved næsten ufremkommelige. - Paa det herværende Theater blev nyligen opført et Sørgespil, hvori der forestilles en Fæstnings Jndtagelse med Storm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Ved denne Opførelse indtraf en sørgelig Hændelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Paa en af de spillende Personer skulde nemlig i Stykket afskydes en Pistol og Skuespilleren falde, som om Skuddet havde dræbt ham. Dette skeedte ogsaa, men ulykkeligviis saa naturligen, at vedkommende Skuespiller blev liggende udstrakt paa Theatret og befandtes at være virkelig død. Formodentlig har Forladningen været for stærk og truffet ham paa saadant et Sted, at hans Død var en umiddelbar følge deraf. Mariboe, d. 27 Dec. 1821. Juleaften faaes her i og ved Mariboe 2de temmelig stærke Lynglimt fra S. V. Et enkelt Tordenskrald hørtes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Juledag faldt Barometret her til Lands ned til 26 T. 9 3/2 Linie, – en saa usædvanlig Dybde, at man neppe eengang hver 10de Aar har Exempel derpaa. J det øvrige skrider Vinteren saa jævnt hen med afvexlende Regn, tyk, taaget og klar Luft. Biveiene paa de fleste Steder ere næsten ufremkommelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Udtog af et Brev fra Sjælland. Man har i lang Tid ikke hørt til noget frivilligt Salg af Jordeiendom, og derfor kan det vel være Dem behageligt at høre om noget saadant. Den lille ved Præstøebugt beliggende Avlsgaard, Fredeshauge, tilligemed 3 Bøndergaarde, Tappernøie Kroe, 20 Huse og Baars Kirketiende, er solgt for nogen Tid siden for 40,000 Rbd. Sedler. J dette Aarhundrede er den solgt flere Gange. Af Kammerherre Baron de Selby for 20,000 Rd. D. C. til Forpagter Røby. Af Denne for 37,000 Rbd. til Hr. J. L. Christensen. Af Denne for 48,000 til Hr. Kammerjunker Raben Hvidtfeldt. Af Denne for 74,000 Rbd. til Generalkrigskommissair Astrup, og af Denne for 120,000 til den sidste Eier, Hr. Lieutenant Sørensen. Den nuværende Eier Herr Valentin er en Søn af Forpagter Valentin paa Futtenkamp ved Kiel Faderen har stedse været bekjendt som en duelig Landmand, og Gaarden er vist nok blevet betydelig sat i Kraft, siden han for de sidste 5 Aar af den 36 Aars Forpagtning skal af Eieren, Grev Luckner, have faaet 35,000 Specier i Afstaaelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Da Jorderne ved Mergling og stærk Gjødning bleve for geile til at give Hvede, begyndte han at faae Rapsæd, og i et af de sidste Aar solgte han 7000 Tdr. Rapsæd til 10 Rdlr. S. C. Tønden og 1500 Tdr. til 9 Rdlr. S. C. Tønden. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Aarhuus. Om den i Orkanstormen den 6te Decbr. her ved Aarhuus forliiste Samsøebaad (see Skilderiet No. 99 f. A., P. 1579.) meddeles følgende omstændeligere Beretning: Det var omtrent 1/2 Miil N. V. for Aarhuus at bemeldte Samsøebaad, som var ladet med circa 50 Tdr. Korn, havde det Uheld at dens øverste Planke sprang istykker, hvorved Masten gik over Bord og Baad samt Mandskab stædtes i megen Fare. Strax viiste Baadfører Søren Sohde sig med sin førende Baad (tilhørende Skibsbygmester Bonnesen) redebon til at hielpe, og Styrmand Hans Henrik, Lodsen Ole Larsen, samt Matroserne Daniel Nielsen og Christian Rokkedreier, fulgte med ham. Med Anstrængelse og Livsfare vare disse Brave saa heldige at faae Mandskabet ombord og den halvsiunkne Baad paa Slæbetoug, men som de maatte kappe igien, for selv at redde Livet. Ved Orkanens Rasenhed var det dem umueligt at komme ind igien til Aarhuus, men vare saa heldige at naae Norsmindehavn, 2 Mile derfra. Ovennævnte brave Søemænd, der satte eget Liv i Vove, for at frelse Andres, fortiene i det Mindste en offentlig Tak for udviiste Daad. Jgjennem General-Toldkammer- og Commerce-Collegium er, under 27de December 1821, udfærdiget en Placat, saa lydende: Det har behaget Hans Majestæt Kongen allernaadigst at bifalde, at Madras-Rupien skal være den lovligen antagne Mønt i alle Betalinger og Pengeforpligtelser i Landskabet Tranquebar, og derhos at befale, at de Puncter i Gouvernementets Publication af 15de Juli 1819, angaaende denne Forandring i Pengevæsenet, der maatte ansees fornødne her paa Stedet, skulle bringes til offentlig Kundskab. – Jfølge denne allernaadigste befaling bekjendtgjøres herved til Enhvers Efterretning følgende Extract af det ostindiske Gounements Publication af 15de Juli 1819. "For Eftertiden validerer 140 Madras-Rupier for 100 Rdlr. tranquebarsk Courant, og 350 MadrasRupier for 120 Portonovo Pagoder eller 100 Stierne-Pagoder. - J saavel offentlig som privat Handel og Vandel skulle fra 1ste August 1819 alle Regninger, Contracter og Forhandlinger om Penge, naar de ikke, som f. Ex. Vexler, maae lyde paa en Møntsort, der courserer udenfor Colonien, uden Undtagelse være afsluttede og affattede i Madras Rupier, saafremt Vedkommende derefter ville forvente, om fornødent, at gjøre deres Ret gieldende for Domstolene, hvor slige Fordringer, fra bemeldte Dato, ellers ikke modtages til Paadømmelse. - Alle i tranquebarsk Courant, Portonovo, eller Stierne-Pagoder nu allerede indgaaede Contracter og Forhandlinger om Penge, eller andre lovlige Pengefordringer af hvad Navn nævnes kan, blive at omskrive efter det her bestemte Forhold, da de, hvis ikke saaledes omskrevne (hvilket Creditor i paakommende Tilfælde haver at besørge iagttaget paa Gieldsbeviset eller Documentet selv), ville blive afviste af Domstolene."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Efter en her foranstaltet Prøve indeholder en Madras=Rupie en Værdie af 80 1/2 s. Rigsbankpenge Sølvmønt, eller: 100 Rbdlr. Sølvmønt ere lige med 118760 Madras-Rupier."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Blandede Efterretninger. Paa Gaarden Nedre Amble i Sognedals Præstegield, Bergens Stift, døde i f. A. Enken Mad. Bisgaard i den sjeldne Alder af 101 Aar, 2 Maaneder og 4 Dage. Hun nød indtil sit Endeligt en ualmindelig Siels- og Legemskraft, kunde godt læse den fineste Stiil uden Briller, dandsede paa sin 100aarige Fødselsdag med sin Søn med megen Lethed, vidste god Besked om Husets Oeconomie, og ordnede og gav Raad. Hun kunde erindre Personers Navne og Smaaomstændigheder, ved Tildragelser, som havde fundet Sted over for 80 Aar siden. (Hun var født i Frederik den Fjerdes Tid, da Freden med Sverrig nyligen var sluttet, og havde saaledes oplevet 5 Kongers Regjeringstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Marschal Victor, som under den Napoleonske Regjering i nogle Aar har været Gesandt ved det danske Hof, er nu bleven fransk Krigsminister. Fra simpel Artillerist, som han var 1781, har han banet sig Veien til den høje Post.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
J Morgenblatt für ge. Stande, Oct. og Nov. d. A., findes en Oversættelse af den i Madrid afdøde Dr. Lemming's (i Nyerups Magazin for Reisebeskrivelser indrykkede) Breve, forsaavidt disse angaae Spanien. J Forerindringen siges, at Lemming var een af de haabefuldeste unge danske Orientalister, og at Muserne begræde hans tidlige Død. – J samme Blad, No. 237, findes, med en kort Jndledning, Oversættelse af "Rigspatte eller Rigsmaal, et islandsk Digt, efter Pergaments-Coderen eller coder Wormianus", og i det med Morgenbladet følgende Kunstblad No. 79 anføres blandt andet en Deel af de ved den gothiske Forening i Stokholm udstillede Konstværker, til hvilke Sujettet er taget af den nordiske Mythologie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Ogsaa fortælles der, at i Kjøbenhavn har et Selskab, bestaaende af nogle af Universitetets Professorer, tilligemed adskillige af Statens høiere Enbedsmænd, med flere Jndvaanere af de dannede Klasser, udsat Præmier for Haandtegninger, henhørende til ovennævnte Mythologie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
J Anledning af den i Kjøbenhavns Skilderie, No. 93 indførte Beretning om det Had, man i Hamborg har til dem, der havde bivaanet Feldt togene i Tydsklands Befrielseskrig, er nu i Morgenblatt, hvoraf hiin Beretning var taget, indrykket en Erklæring fra en Deel Borgere og Jndvaanere i Hamborg, hvilke samtlig have bivaanet Feldtogen mod de Franske." J denne Erklæring protesteres mod den nævnte Beskyldning, og siges, at Erklæringens Udstedere, hvis Navne, omtrent 50 i Tallet, ere hostrykte, aldrig have erfaret et saadant Had. Blandt Navnene findes Fr. Perthes. - Men det Factum, som i ovennævnte No. af Skilderiet er fortalt om en uskyldig Mands Mishandling ved Politiebetjente Hamborg, er ikke bleven nægtet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
J et halvt Aarhundrede har Goethe staaet som Digterkonge i Poesiens Rige, uangreben af nogen anden Magt, thi den eneste, der kunde maale sig med ham, F. Schiller, var hans Allieret, især i den bekiendte Tenie Krig, hvor de droge til Felts mod Tydsklands navnkundigste Skribenter. Længe var han det Mønster, hvorefter yngre Digtere, saavel i som udenfor Tydskland, dannede sig. Endeligen er der nu opstaaet en Ubenævnt, som i Skriftet: "Wilhelm Meisters Wænderjahre, erklærer Göthe, eller rettere, hans Poeste aabenbar Feide. Goethe har gjort sig det til Yndlingsforretning, siger han, at fremstille alle menneskelige Forhold fra en ædel selskabelig Convenienzes Side. Han er en poetisk Aands fornægter, der ikke tilbeder en synlig Guddom, men kun dens synlige Phænomener, der hverken besidder den høieste Jdee, ja end ikke begriber den, eller den, der ligger de enkelte Stænder af Menneskeheden til Grund; der mangler Begeistring, Besindighed, sædelig Alvor, Sandhed, Kraft og Patriotismus, og, som ved en behagelig Stiil, hvormed han vedbliver at knytte Tanker, uden indere Høihed, ved technisk Færdighed og det Heles fortrinlige Anordning, forleder til den falske Tanke, at han er en stor Digter, der ogsaa har den poetiske Harmonie i sin Magt, da han dog kun blot besidder Melodien, og er farlig for begyndende Skribenter, der nødvendigen maatte, naar de dannede sig efter ham, gaae til Grunde. Hans Digte ere ikke grundede paa Religion og Fædrenelandskjerlighed og Begeistring for Jdeer, og lide derfor af en vis indere Kulde. Han forstaaer ikke at characterisere, og har en lidenskabelig uklar Jdee om Kierligheden, især i hans Dramer, og kan kun forestille Masker, ingen levende Mennesker. Hans Qvinder besidde alle en fælles Characteer, og selv Prindsessen i Tasse har kun Fødselsfortrinet; de have kun Jnstincten til Fortræffelighed; for Goethe er Qvindelighedens Jdeal kun en Naturvært, passiv Enfoldighed er Grundtræk i Grete, en indskrænket, godlidende Borgerpige, og eens heri med Prindsessen, Ottilia o. s. v., i alt Fald ere Bipersonerne noget mere betydende, saasom Grevinden i Tasso, Charlotte i die Wahlverwandschaften, eller den historiske Mark tvinger ham til nogle Forandringer, som hos Elisabeth i Gotz og Jphigenie. Man kan nok bestemt paastaae, at Qvinderne i Gothes Digtninger staae høiere end hans Mandfolk. Den Berømthed, han har naaet, fik han derved at Verden gjerne seer Patriotisme, Kierlighed og Begeistring afbildede i Miniatur, og ikke fatter det Aandige i Begeistringen; og at tillige fornemme og lavere Stænder hellere see det fornemme end det guddommelige Liv fremstillet som J deal. Han har ogsaa heldigen og lydeligen istemt enhver Toneforandring i den tydske Literatur, slaaet sig som forsigtig Partiegjænger i rette Tid til en fremkommende Skole, der, som Partiehøvding, var ham for hans Deeltagelse Tak skyldig, og i hver Periode forskaffede ham Tilhængere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-05
Den berømte Goblinske Tapetfabriks Væver stole have hidtil udelukkende kun leveret Producter, bestemte for de talrige Kongelige Slotte. Den er saaledes uden Fordeel for Handelen, uden Jndflydelse paa Nationalindustrien, blot en Byrde for den offentlige Skat. Adskillige fine Stykker efter Girards og Gros's Malerier, forestillende Napoleous Seire, vare netop under Arbeide, da Forandringen i den europæiske Politik ogsaa foraarsagede en Forandring i den Goblinske Fabriks Anliggender. Slagene ved Jaffa og Austerlitz bleve hurtigen skjulte, for at gjøre Plads for Afbildninger af den nuværende Kongel. Familie, Henrik IV. &c. De, som forfærdige disse konstige Væverier, see alle meget usunde ud. Konsten at forfærdige dem er en Arveret, og de ere de samme Familier, som i umindelige Tider have leveret dem. Til at lære den, udfordres et langt Liv. (Som bekjendt oprettede Christian IV. en lignende Fabrik i Kjøge, der leverede de vævede Tapeter med Forestillinger af den danske Historie, der findes paa Rosenborg, Frederiksborg &c.)