JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-09-09
Ved Proclama, som deels er, og deels vil blive læst ved vedkommende 2 Retter, er Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Parcellist og Huusfæster Lars Jensen og dennes ligeledes afgangne Hustrue Dorthe Nielsdatter af Ørslovvester Bye, i Gyrstinge Sogn, under Moerup Gods, indkaldet til, inden 12 Ugers Forløb, sub poena præclusi et perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede, som paa Sorøe Academies Vegne, er Skifteforvalter i dette Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 1ste September 1831. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1831-09-09
Ved Proclama, som deels er og deels vil blive læst ved vedkommende Retter, 23 er Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter af gangne Huusfæster Jens Truelsen og dennes ligeledes afgangne Hustrue Maren Pedersdatter af Krayerup Bye, Bromme Sogn, under Sorøe, Academies søndre Gods District, indkaldet til, inden 12 Ugers Forløb, subpoena præclusi et perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede, som paa Sorøe Academies Vegne er Skifteforvalter i dette Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 1ste Septbr. 1831. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1831-09-09
under 4de August sidst er mig Undertegnede, Enke efter Afdøde Fran U Carl Knipschild, Skovrider under Bregentved Grevskab, allernaadigst forundt Bevilling til at sidde i uskiftet Boe; grundet herpaa indkaldes alle og enhver af mig, i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792, som enten skylde til min afdøde Mands Boe eller i samme har noget tilgode, at fremkomme dermed paa lovlig Maade, og at melde dem til min Laugværge, Forvalter Sønderup, paa Magrethenlund ved Faxøe pr. Rønnede, inden 12 Uger fra denne Bekiendtgiørelse at regne. Rødehuus, den 1ste September 1831. M. K. sal. Knipschildt, J. B. Sønderup, født Sønderup. Laugværge.
Berlingske Tidende, 1831-09-09
Ved Proclama, som deels er, og deels vil blive læst ved vedkommende B Retter, er Enhver, som maatte have Noget at fordre efter afdøde Johanne Cathrine, Enke efter forud afgangne Underjæger Bosach, som forhen har boet i Helsingøer, men nu var Arvefæster af en Parcel af Gaarden Høihjørnegaarden kaldet, af Ørsløvvester Bye, i Gyrninge Sogn, under Sorøe Academies søndre Godsdistrict, indkaldet til, inden 12 Ugers Forløb, sub poena præclusi & perpetui silentii, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for Undertegnede, som paa Sorøe Academies Vegne er Skifteforvalter i dette Boe. Paa lige Maade ere den Afdødes ubekiendte Arvinger indkaldede til at møde og legitimere sig; hvilket herved bekiendtgiøres, med Tilføiende, at en Skiftesamling i dette Boe vil blive afholdt paa min Boepæl, Mandagen den 19de d. M., Formiddag Kl. 10, og at der ved denne Samling vil blive taget Bestemmelse, blandt andet, angaaende saavel Boets faste Eiendoms som Løsørets Realisation. Sorøe, den 1ste September 1831. Povelsen. de som maatte have nogen Fordring paa den heri Byen afdøde Væver Hans Eskildsens Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggiøre deres Krav Rødbye Byefogedcontoir, den 1ste September 1831. Ibsen.
Berlingske Tidende, 1831-09-09
Ved Proclama, som deels er og deels vil blive læst ved vedkommende 2 Retter, er Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Huusfæster Anders Andersen, af Slaglille Sogn og Bye, under Sorøe Academies søndre Gods District, indkaldet til, inden 12 Ugers Forløb, sub poena præclusi et perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede, som paa Sorøe Academies Vegne, er Skifteforvalter i dette Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 1ste Septbr. 1831. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1831-09-09
Ved Proclama, som deels er og deels vil blive læst ved vedkommende I Retter, er Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Huusfæster Peder Jørgensen og dennes ligeledes ved Døden af gangne Hustrue Mette Rasmusdatter, af Brunemarken, i Alsted Sogn, under Sorøe Academies søndre Gods District, indkaldet til, inden 12 Ugers Forløb, sub poena præclusi et perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede, som paa Sorøe Academies Vegne, er Skifteforvalter i dette Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgjøres. Sorøe, den 1ste Septbr. 1831. Povelsen, Hvo, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Selv" eiergaardmand Niels Andersen og Hustrue Giertrud Marie Christensdatter af Skaldsberggaarden paa Sørbyelille Byes Mark Sludstrup Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet, Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel begge de nævnte Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret. Endvidere bekiendtgiøres, at en Skiftesamling i ovennævnte Stervboe er bestemt at afholdes paa Antvorskov Birks Tingstue paa Slagelse Raadhuus, Torsdagen den 29de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4, hvorved der vil blive taget Bestemmelse angaaende Boets Eiendeles Salg m. v. Slagelse, den 5te September 1831. Birch.
Berlingske Tidende, 1831-09-09
ved Proclama af 31te f. M., der igaar er læst i Amager Birks Ret og B vil blive læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte formene at have noget Krav paa afgangne Gier Jansdatter og forhen afdøde Mand, Skipper Ansken Pittersen af Dragøe, deres fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre saadan Fordring; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Amager Birk, den 2den September 1831. J. C. v. Osten. hvo, som maatte have Noget at fordre i afdøde Skolelærer Johan CarKautsch af Hasle ved Ringsted, og dennes forhen afdøde Hustrue Marie Jensdatters fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varseat anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter i Boet. Tillige bliver begge de fornævnte Ægtefolks Arvinger herved med Aar og Dags Varsel indkaldte at fremkomme med fornøden Legitimation for deres Arverettighed. Ringsted, den 4de September 1831. Harhoff.
Berlingske Tidende, 1831-09-09
Ved Proclama af 30te f. M., som læses inden vedkommende Retter, ere Boe, som maatte have nogen Fordring paa den i Torup, Breining, Sogn, afdøde Møller Claus Mortensen, og forhen afdøde Hustrue Maren Ulrichsdatters Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, Endvidere ere de fraværende Arvinger efter disse Afdøde, hvilke paa Konens Side ere opgivne at være hendes afdøde Broder Tømmermand Rasmus Ulrichsens Børn i Kiøbenhavn, indkaldte med Aar og Dags Varsel, for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarr under Skiftebehandlingen. Hvilket herved bekiendtgiøres. Fuglse Herreds-Contoir i Rødbye, den 1ste September 1831. Ibsen.
Berlingske Tidende, 1831-09-09
ved Proclama, som læses inden vedkommende Under= og Overret, ere i Creditorerne i Stervboet efter afdøde Fæster af Maltestroe Hr. Lars Peter Malling, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordring; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Aastrup pr. Roeskilde, den 5te September 1831. Nolrop. Priser paa Kornvarer i nogle af de vigtigste Handels- og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt Hertugdømmen, Schlesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af Juni Maaned 1831, ifølge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger. Hvede Rug Byg. Havre. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. Danmark. 1 Rbd. p. 1 Rbd. s. - Rbd. s. - Rbd. s.S. og T. S. og T. . S. og T. S. og T. (114 a 164 (a122 (2 S. Kiøbenhavn. (29 48 1 for 16 I Gas 16 s i 32 Helsingøer. - . 664653 er - J si 32 I 63 32. Holbek 8 - 6 43 = = 2 6 i Kallundborg. . 8 - 4 - (48. 3 1 sas = Kiøge . . . . . . - . - . 3132 Korsøer. . . . . 414 3 - Wordingborg. 82 1 - 8 - Nestved....... . . 8 - og Stege 2. 1 - 5 1 - Nakskov . . . . . . . . . 7 48 7 = = = 2164 Nyested. . . . . . . 1143 6 = 4 32 2 64 Nyekiøbing paa Falster . 6172 = = 4 48 21 64 Stubbekiøbing. . . . . . 1148 6 = 4 8 2 80 Odense . . . . . . . . . . 9 - 8 - 5 16 3 16 Assens. . . . . . . . . . 8 - 6 48 4 - Nyeborg . . . . . . . . . 66. 46 Svendborg . . . . . . . Faaborg. . . . . . . - 6 = 4 4 3 Rudkiøbing. 324 613 4 - 3 - Aalborg....... = = 1 - 4 - 3 Aarhuus = 18 2 Horsens . . . . . . . . . Randers . . . . . . . . . Hobroe . . . . . . . . . Thisted . . . . . . . . . Weile . . . . . . . . . . Kolding . . . . . . . . . Fredericia . . . . . . . . Ribe . . . . . . . . . . . Rbd. s. Rbd. s. Rbd. s. Rbd. s. rede Sølv rede Sølv. rede Sølv. rede Sølv. Hertugdømmene. celadens calas 63. - Flensborg. . . . . . .sas as sas 164 I saa so sag, 1 Tøndem. 10 360 53 a 9.
Berlingske Tidende, 1831-09-09
Apenrade. = colls J (ar 143. Eckernforde . . . . . . . 817 Glückstadt. . . . . ... Kiel. 1191 66. 4 23 3 20 Rendsborg . . . . . Jzehoe . . . . . . . . . Sønderborg. . . . . . . .
Berlingske Tidende, 1831-09-09
Auctioner over grönlandske Producter. I Löbet af October Maaned lader den Kongel. grönlandske Handel sælge ved Auction et Partie grönlandske Producter bestaaende af Tran-, Sæl-, Ræve- og Reensdyrskind samt renset Edderduun med mere. Dagene naar Auctionerne afholdes saavelsom Qvantiteterne og Sortementerne ville nærmere blive anmeldte. Roeskilde Marked. At det til den 16de denne Maaned berammede Æ Marked i Roeskilde, i Følge allerhøieste Resolution, indtil videre er udsat, det bliver herved bekiendtgjort. Siællands Stiftamtmandskab, den 8de September 1831. Knuth.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
Belgien. Brüssel, den 4de Septbr. - Hollænderne synes ikke at have i Sinde at forlade Capitalen Damm; tvertimod befæste de deres Position der.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
Brüssel, den 1ste September. - Den Franske Ocupationsarmee skal efter Forlydende opstilles i en Linie imellem Lille og Namur, tildeels i Frankrige, tildeels i Belgien, langs med Sambreflodens Bredder. Vore Grændsefæstninger eller meget mere alle vore faste Pladse, Lüttich, Antwerpen, Gent og Huy ene undtagne, ere besatte af franske Tropper. Til disses Forpleining have vedkommende Autoriteter ingen Anstalter føjet; ingen Magazineere anlagte, og ingen Præstationer udskrevne ; hele Byrden af de Requisitioner, der daglig skee i Byer og Sogne, hvile paa disse, som den Franske Armee berører paa sit Tog, eller holder besatte. Ved siges, at de saakaldte Bons, som erholdes for de tvungne Leverancer, siden skulle indløses. Men, da man veed, hvor slet det staaer med vore egne Financer, og at den Franske Regjering vil vogte sig for ene at bære de Bekostninger, som de Hjelpetropper foraarsage, hvilke den har sendt til Belgien, saa søger man snarest mueligt at skille sig ved sine Bons, eller holder Beløbet for tabt Naturligviis vedligeholder dette ingen gunstig Stemning for Franskmændenes fremtidige Occupation, og, da man tildeels troer, at disse blive i Belgien efter Kong Leopolds Ønske, som uden den ikke holder sig betrygget imod Mytterier, saa gaaer Misfornøjelsen med hine ogsaa over til Misfornøielse med Belgiens ny Behersker, der for en liden Stund siden blev modtagen med saa stor Jubel. Leopold føler den ubehagelige Stilling, hvori han derved er bleven sat, saa meget meer, da de Mænd, af hvilket han skulde understyttes i det vanskelige Regjeringsarbeide, ingen lunde kunne indgyde ham synderlig Tillid. Den forhenværende Finantsminister, Hr. Charles var Brouckere, som nu er udnævnt til Krigsminister, er uden Tvivl den eneste af alle Ministrene, der kan staae Kongen bi med Raad og Daad. Men de Reformer, som denne Mand hovedkulds foretager ved Armeen, have allerede paadraget ham megen Fjendskab, og de afskedigede Officerer, som han, formedelst den Feighed og Uduelighed, de have lagt for Dagen, ikke uden Føje behandler med den aabenbareste Foragt, bearbeide nu hemmeligen Almuen, for at benytte den til sine Hensigtet, saasnart Leilighed dertil gives. Almuen selv yttre, i sit vægelsinedde Lune pludselig atter en aldeles uventet Yndest for Prindsen af Oranien: ham kalder den, i Sammenligning med Andre, ideligen le magnanime." vælges nu ogsaa til begge Kamrene saa mange Venner af det Hollandske Regenthuus, som man af de allerede bekjendte Valg er beføjet til at formode, saa ville Kong Leopold og hans Ministerium lettelig komme i en alvorlig Forlegenhed. For at afværge en Opstand ere nyelig de bedste Regimenter beordrede hertil. Hver Na drage Patrouiller igjennem Brussels Gader, og hidtil er det og saa lykket, at opretholde offentlig Orden. Chefen for Borgergarden bekjendtgjorde for nogle Dage siden, at de Gardister, der hidtil erholdt 75 Ets, i daglig Lønning, herefter ingen Betaling skulde faae, og at de, der ikke gratis vilde forrette Vagttjenesten, skulde tilbagelevere deres Vaaben. Denne Anordning opvakte almindelig Fortørnelse, og vilde have havt alvorlige Følger, dersom dens Jværksættelse ikke var bleven suspenderet.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
Jfølge le National har Kong Leopold, i Betragtning af sin vanskelige Stilling og Umueligheden af hurtigt nok at kunne forganisere sine Tropper, besluttet et afgjørende Skridt. Under det franske Cabinets Auspicier har han sendt en Memoire til London, hvor han hos Conferencen, - som Mægler de facto, om ikke de jure, i de belgiske Anliggender, - ansøger om Autorisation til at beholde en Deel af vore Tropper, indtil hans Herredømme vorder bedre befæstet og de omtvistede Punkter med Holland afgiøres. Denne Memoire, hvori Leopold beklager sig over det engelske Ministeriums ringe Understyttelse, bragtes sidste Søndag til London af General Bandrand. Svaret ventes snart. Fra den franske Grændse, den 25de August.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
Blandt de Velgiske Fæstninger, der paa Frankriges Forlangende skulle sløises, nævnes Marienburg, Philippeville og Charleroi. Den Londonske Conference skal allerede have givet sit Samtykke og fra Belgien ventes ingen Modsigelse. - Jfølge Øjen vidners Beretning, have Uordener fundet Sted blandt Garnisonen i Metz, som tydeligen viste, at Disciplinens, under Julirevolutionen, i den franske Armee løsnede Baand, ikke endnu ere tilfulde fastnede. Paris, den 3die Septbr. National indeholder følgende Artikel. - Den 30te August holdt den Tydske Forbundsdag i Frankfurt ved Mayn en Forsamling, paa hvilken den befuldmægtigede Minister fra Østerrige, Grev Münch-Bellinghausen, Forbundsdagens Præsident, foreslog at gjøre Ende paa den provisoriske Tilstand i Luxembourg. Forbundsdagen afgjorde ved en Majoritet af ni Stemmer imod otte, at der ingen Grund var til at det Tydske Forbunds Tropper, skulde bemægtige sig Storhertugdømmet Luxembourg. Courerer bleve strax sendte til Wien og Berlin, for at overbringe denne Beslutning.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
Den berømte Vicomte de Chateaubriand er fra Schweiz kommen tilbage til Paris.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
Den 31te August begave alle Ministrene sig til Don Pedro i Meudon; han har ogsaa havt et Besøg af D. M. Kongen og Dronningen.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
De Deputeredes Kammer beskjæftiger sig nu med at undersøge et Lovforslag til en Reduction af dets Præsidents Befoldning.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
Hvad der nu her beskjæftiger den elegante Verden ere de gjennemsigtige Meubler af Jis, som forfærdiges af Hr. Augustin Gi lot. Han har faaet et Patent paa denne Opfindelse for 15 Aar. I hans Atelier beundrer man især Vaser, Buster, Lysestager, Stole, Borde, Krukker, Flasker, Glas, o. s. v., dreiede af blot Iis, der dyppes i et konstigt Fluidum, hvorved de i fri Luft inden faa Timers Forløb vorde ligesom forsteenede, uden at miste den oprindelige Gjennemsigtighed. Hr. Gilot beskjæftiger allerede over 300 Svende. Disse Arbeider finde en overordentlig Afsætning, sodi de ere meget skjønne, og faaes for sædeles tillig Priis. Præfecten for Seine Departementet har allerede bestilt Jisbanke for de offentlige Spadseregange. Disse Bænke fortjene, formedelst deres Varighed, meget at anbefales, og yde paa hede Sommerdage den behageligste Kjølighed.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
Af den til Spethead tilbagevendte Eskadre skulle Donegapaa 78 og Alfred paa 50 Kanoner afgaae den 5te d. M. til Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
Ninisterialblade forsikkre i Dag, at Admiral Roussel har fordret alle Statsfangernes Løsladelse hos den portugisiske Regjering, og, da Don Miguel afslog dette, tilbød Admiralen at udlevere re eller fire priisdømte Krigskibe, dersom blot tre eller fire bundede Stalssærger maatte onde lolladt, men ogsaa dette af sloges.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
Lissabon, den 13de August. I Dag seilede hele den portugisiske Faade fra Tajor til Frankrige. De to Linieskibe Joao Vl. og Sebastian blev opgivne, fordi de ikke vare viperede og følgelig ei kunde tage Deel i Forsvaret. De øvrige otte vare: de tre Fregatter Diana Perola og Amazona, to Corvetter Lealkade og Joao l., to Brig, ger D. Pedro og D. Sebastian, og Skonnerten Memoria. Den franske Flaade skal, med Undtagelse af en Fregat og en Corvette, i Morgen seile deels til Brest deels til Trulon. D. Miguehavde givet den franske Admiral Vexler paa Paris for den stipulerede Skadeserstatning, som af Nangel paa Valuta kom tilbage med Protest, hvilket anledigede Krigskibenes Bortførelse. I Øvrigt erklærer Admiral Roussin disse Skibe for gode Priser, uden Hensyn til Skadeserstatningen.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
grækenland. Den Østerrigske Jagttager indeholder et Brev fra Corfu, dateret den 17de August, der, med Grev Capodistrias egne Proclamationer, viser, at Jnsurrectionen i Grækenland imod hans Regjering har antaget en alvorlig Charakteer. Jnsurgenterne have bemægtiget sig adskillige Krigsfartøjer, der tilhørte den Engelske Regjering, og laae aftaklede i Hydras Havn, og tillige nægtet den Russiske Admiral Ricord, som er stationeret ved Nauplia den Lydighed, hvortil han forsøgde at bringe dem tilbage.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
polen. Krakau, den 1ste Septbr. Vor Courier, meddeler Efterretningerne og Begivenhederne i Warschau den 15de og 16de August efter den preussiske Statstidende og tilføier til Slutning Følgende: "I dette Øieblik erfare vi ved Breve, fra en aldeles paalidelig Correspondent, der gaae til den 20de August, at General Krukowiecki virkeligen er Dictator med uindskrænket Myndighed. Rolighed og Orden ere fuldkommen til jebragte i Hovedstaden; 40 Personer, der stiftede Oprører, bleve skudte efter Dictatorens Befaling. Der siges, at General Skrineck, atter er Generalissimus.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
Den 30te f. M. om Aftenen modtog en herværende Borger fra Kongeriget Polen en Skrivelse, hvori berettes som gandske tilforladeligt, at vore Generaler Turno og Milberg, efterat være blevne vidende om General Tolstois Reservecorps's Fremtykken, angrebe ham hiinsides Weichselen, sprængte hele hans Corps og fratoge ham 30 til 40 Stykker Skyts, der strax sendtes til Warschau af den Vei, som endnu ikke er spærret hiinsides Veichselen. Denne Begivenhed, siger Coureren, vil have en afgiørende Indflydelse paa Udfaldet; thi det er næsten øiensynligt, at kun dette har afholdt Feldtmarskal Paskewitsch fra at modtage et Slag, Dette General Tolstois ny Reservicorps forte, foruden betydelige Forraad af alle Slags, en stor Krigskasse Bagage og Rementeheste. Snart vil Communicationen med Warschau atter oprettes Fra den Polske Grændse, den 3die September. - Fra Nedre=Weichselen erfarer man, at et Polsk Corps, hvis Styrke efter paalidelige Efterretninger udgjorde 5 til 6000 Mand, i de sidste Dage i f. M. var trængt frem fra Plock over Lipno imod Ossiek, formodenlig i den Hensigt at bemægtige sig et derværende russisk Magazin, ja maaskee endog, for at gaae over den derværende Broe til den venstre Weichsel=Bred, for at komme i Ryggen paa den russiske Armee. Den russiske General Rønne, (en født Holstener) der commanderede i Broshovedet, havde, efter Forlydende, strax ved Rygtet om Polakkernes Anmarsch, allerede omNatten imellem den 29de og 38te August sendt et Kosakdetaschement mod Lipno, for at indhente Underretning om deres Bevægelser, Efter en Fægtning med de overlegne fjendtlige Stridskræfter, hvori to Kosakker dræbtes, trak bemeldte Detaschement sig tilbage, for ikke at vorde afskaaret fra Hovedcorpset, thi General Rønne fandt sig nu anlediget til at afbryde Skibsbroen imellem den høire Weichselbredd og den lille Øe midt i Strømmen, hvorfor endeel Kosakker nødtes til om Natten at gaae over Weichselen i BaadeVed Afbrydelsen af denne Broe, tilintegjordes, da Nagazin : Beholdningen allerede var bragt i Sikkerhed, det polske Corps Plan, da det virkeligen viste sig næste Dags Morgen. I Gaar Eftermiddag hørte man vel en Kanonade i Nærheden af Osfiek, men siden har Alt været roligt og man formoder, at de Polske Tropper have trukket sig til bage, saameget mere, som de tydelige russiske Stridskræfter af det Tolstoiske Corps, efter Forlydende, ere i Anmarsch fra Litthauen. Fra Omegnen af Kalisch, erfares, at at de russiske Tropper allerede igjen have forladt denne Bye og ere marscherede henad Czenstochow, for at rense Egnen for de endnu omstreifende Polske Jnsurgenter. Til at bevogte Kalisch, ere omtrent 150 Mand blevne indqvarterede i Stadens Omegne hvilket vil være gavnligt for de nyelig indsatte Autoriteter, for hvilke den til Woiwodskabs=Præsident udnævnte Godsejer Schmit dicke, og bekjendt som en redelig Mand, staaer i Spidsen.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
Den 4de Septbr. - Jfølge de sidste Numere af den Warschauske Tidende (fra den 25de til 28de Aug.) er Gen. Lubienske ikke længere Chef for Generalstaben; han skal tvertimod have et særskilt Commande. De Warschauske Blade indeholde allerede nu heftige Angreb paa General Dembinsk, der for saa kort Tilsiden var Gienstanden for almindelige Lovtaler. Ved en af General Krukowinck, som Regjeringspræsident, udstædt Bekjendtgjørelse, erklæres General Skupecki og Conditor Lessel, der, som bekjendt, vare anklagede for en contrarevolutioneSammensværgelse, for uskyldige. Disse Blade indeholde aldeles intet Nyt om de militaire Operationer; men Privat Efterretninger, der dog endnu trænge til Bekræftelse, tale om en Udfald, som de polske Tropper nylig have gjort fra Warschau hvorved det skal være lykket, at bringe betydelige Forraad af alle Slags Fornødenheder ind i Byen.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
Den preussiske Statstidende indeholder en officiel Beretning, fra det Russiske Hovedqvarteer og Fordele, som Generalerne Rüdigers og Rosens Corps have erholdt over Polakkerne. Ind beretningen ender med Underretning om, at de to første Detaschementer af General Creutzs Corps ere ankomne. Det sidste Detaschement ventedes den følgende Dag.
Berlingske Tidende, 1831-09-12
Fra den Galliziske Grændse, den 24de August. - Zamose er aldeles indsluttet af Russerne. Nogle Udfald, som Garnisonen gjorde, bleve tilbagedrevne. Eet forsøgtes den 16de August, ved hvilken Leilighed Polakkerne tabte omtrent Sex Hundrede Mand, dræbte og fangne. (Oesterr. Brob.)