JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
Hamborg, den 14de Februar. Efterat vor hidtil havde Senats Forsamling i Gaar var sluttet, og dette Collegium derved ophævet, er nu af Hs. Durchlauchtighed Hr. General-Gouverneuren, Prindsen af Eckmühl, Hr. Heise, en af vore forrige Borgermestere, udnævnt til provisorisk Maire, og Hr. Gries, en af vore forrige Syndici til Mairens provisoriske Adjoint. Desuden har Hs. Durchlauchtighed behaget at beskikke et provisorisk Municipalraad, som bestaaer af 2 Commissioner, en Administrativ= og en Finants-Commission. Første har følgende Medlemmer. De Herrer Amsink, v. Sienen, Bausch, Schulte, Jenisch, Bartels, Westphalen, Meyer, Eybe; Heise som Secretair. Finants Commissionen er sammensat af de Herrer Knorr, Brüning, v. Lengerke, Martens, Rieber, Tamm, Soltan, Burmester, Voigt, Møller; Kieseker som Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
Hs. Durchlauchtighed, Prindsen af Eckmühl, havde ved sin Ankomst frabedet sig, de med hans høie Rang ham tilkommende Æresbeviisninger; imidlertid blev Capitain von Bøhme, Chef for Dragoner=Corpset, sendt Høistsamme imøde ved Zollenspieger, for paa denne Side af Elbbreden, at bringe Ham de første Yttringer af denne gode Stads dybe Ærbødighed imøde, og modtage de formodentlige Ordrer Hs. Durchlauchtighed kunde have at udstæde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
Tydskland. Efterretninger fra Nederrhinen lyde sørgelige. Den 31te Januarii om Morgenen Kl. 5 gik, Jisdækker giøs ved Emmerich, men satte sig Kl. 10 om Formiddagen igjen fast, med 17 Fod Vand ved Dornick, 5 Fierdingvei oven for Emmerich; ved Hünnepel ved Calkar er Diget siunken, og den hele Egn staaer under Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
Den 6te Febr. kom de Deputerede fra Hansestæderne til Frankfurt paa deres Reise til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
Jfølge Efterretning fra Osen, udbrød nyelig der Jld i et stort Træemagasin, der greb saa hastig om sig, at alle Slukkeanstalter vare unyttige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
Bekiendtgiørelser. Auction. Mandagen den 4de Martii om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver udi afdøde Peder Willadsens og Hustrues Stervboegaard, ved een eneste offentlig Auction, om antagelig Bud skeer, bortsolgt: 1) Samme Stervboes Gaard No. 113, paa Middelgaden her i Aarhuus, med alle dens Bygninger og øvrige tilliggende. a) En tæt ved Gaarden værende Leiebod No. 114, hvilken efter Omstændighederne, enten særskildt fra, eller med Gaarden sælges. 3) 9 Gaards Avlinger paa Aarhuus Byes Mark, alt ligesom bemeldte Afdøde samme har eiet. Derefter bliver næste Dag den 5te Martii, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, Auctionen begyndt, og fremmet, over Stervboets Løsøre, hvorover hos os undertegnede kan faaes trykte Cataloger, og tiener til de Lysthavendes Efterretning: at Gaarden og Leieboden kan tiltrædes strax efter at de i samme værende Meubler og Effecter ere bortsolgte; ligesom vi og forinden Auctionen kan forevise Conditionerne til samtlige Eiendeele, og ellers derom meddeele fornøden Underretning, for enhver som det forlanger. Aarhuus, den 18de Februarii 1811. Peder Lars. Schmidt. S. Møllerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
Næstkommende Fredag, den 22de Februarii, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver foretaget offentlig Auction paa Raadstuen, over nogle Fattiges Efterladenskaber, bestaaende af Sengeklæder, Gangklæder, Sengesteder, Dragkister og andre Kister, Borde, Stole m. m.; alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet vorde bekiendtgjorte. Aarhuus, den 19de Februarii 1811. Commissionen for Fattigvæsenet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
Fra næste 1ste Man anvises Logie og Kost her i Byen, for 2de unge Mennesker, at Tørsleff. boende hos Muurmester Liisberg paa Skolegade. Skiønne store dobbelte Hyarinter og vellugG. H. ende Tolvaner, som nu er i Floer, er at bekomme hos Gartner Hamann ved Munkeport. Tilkjøbs er en Gaard i Skanderborg, som er god af Bygning med Qvist over, og Kielder under, og hvortil hører en hoperlig Frugt- og Kiøkkenhave, som grændser til Søen, samt gode Jorder i Marken, og en næsten uopskierlig Tørvemose. Anvises af Boserup i Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
For deeltagende Menneskevenner nedsætter jeg her en Beskrivelse over en agtværdig, men beklagelsesværdig Families tunge Skjebne. Manden er Hr. Morten Madsen, som engang i sin Tid var Eier af Asdahl i Vensyssel, og efter sammes Afhændelse siden eiede og beboede en liden Gaard, Roeslund kaldet; under hans Ophold sammesteds geraadede han i en uundgaaelig Proces, angaaende den af ham solgte Asdahls Gaards Skattefrieheds Tab, som ved en Høiesterets Dom at 10de October 1808 endtes dermed. at han skulde betale Kiøberen ermeldte Frieheds Tab; dette foraarsagede, at hans da værende Eiendom ved offentlig Auction af Vedkommende blev bortsolgt, uden dog at dets Beløb kunde tilfredsstille hans Creditorer. Det var det første haarde Stød af Skjebnen at see sig udkastet af fine rolige Besiddelser, og at mangle Brød for sig og sine. Omsidder aabnedes der dog en Leilighed for ham, hvorved han nogenlunde kunde ernære sig, da Hr. Kammerjunter Mylius antog ham til Avlsforvalter ved Bjørnsholm, Lundgaard og Paikiær, og inddrømmede ham Værelser til sin Familie paa Lundgaarden, hvor han nu for Tiden vaander sig under Smerte og de mørkeste Udsigter. En haardnakken Gigt Svaghed har i lang Tid holdt ham ved Sengen, nægtet ham Brugen af sine Been, og gjort ham uskikket til at forvalte sin Tieneste, hvorover Kammerjunkeren, tildeels, vel og formedelst anden Bestemmelse med fine Gaarde, har opsagt ham sin Tieneste til første Maidag. Hvor skal da nu den Arme uden hielpemægtige Paars rende, uden Penge finde Huuslye eller tage Brød til sig, Kone og 3 smaae Børn, i disse udmærkede trange Tider, Hvo vil vel tage, vist nok en duelig, men svagelig Mand med Familie i sin Tieneste? Hvo vil vel give ham, der intet selv eier, Forskud til at begynde en egen Næringsvei, ikke Under da, at Sorgen tegner sig i dybe Furer paa denne Families Ansigter. Ja, rørt over Synet af deres Graad og Aanrige Sindstemning, greb jeg Pennen, for at tolke deres Forfatning for mine ærede Medborgere, og især for de iblandt dem som ere den lidende Families Bekiendte, eller andre som finde Glæde i at formindske Menneske=Elendighed, i det Haab at de vilde række den en hielpende Haand, hvorved Livets Ophold for det første kunde betrygges den, og deres Troe paa Gud blive styrket. Ærede Medborgere, Mitkiend ikke den Maade, hvorpaa jeg søger at hente Trøst for den af en tung Skjebne haardt fristede Familie, her gives jo ingen anden Vii for hielpeløse Mennesker end at søge Medbrødre paa Haanden. Forsynet sørger ikke umiddelbar. Men Held den, som har Evne og Hierte til at handle i Overeensstemmelse med Guds Forsørgelses=Plan, dens Gaver er et Laan som saligen forrentes!! Gaverne modtages af Mad. Lund, Enke af Toldkasserer Lund i Aarhuus, og for deres Modtagelse skal i sin Tid aflægges Rigtighed i disse Tidender. Vadgaard Præstegaard, den 21de Januarii 1811. Sadolin, Præst ved Biørnsholms Meenighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
Hos undertegnede er at faae tilkjøbs et par borgerlige Guld=Epauletter, og en Kanon af Træe, paa Rapert og Slæde, med behørig Ladetøi, tienlig for en Artillerie=Offceer, som har Lyst at holde Forelæsning for fine Underhavende, hvortil den egentlig er bekostet. Aarhuus, den 13de Februarii 1811. Necolai Peter Malm, boende paa Skolegade i No. 44.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
En Stue, Spisekammer og Kiøkken ønskes til Leie førstkommende Paaske, for en liden Familie. Snedker Blichfeld, giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
2 a 3 duelige Hattemagersvende kan faae Arbeide hos mig, men uden at kunne forfærdige fiin Arbeide af alle Slags, nytter det ikke at melde sig. Joseph Hirsch, Kongelig priviligeret Hattefabrikant i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
Da jeg af Stiftets høie Øvrighed er bevilget, som eramineret Gjordemoder, at practicere her i Aarhuus, saa anbefaler jeg mig herved tillige for dem, som i Omegne maatte behøve min Tieneste, da intet skal mangle, som udfordres af en duelig Gjordemoder, i Henseende til Hielp og Redebondhed. Christine Marie Martins, boende i gamle Paradiis i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
En Borgermands Søn i Horsens, No. 352 i Smedegade, som er fød frie, og har staaet til Confirmation, kan godt regne og skrive, ønsker sig antaget hos en Kiøbmand eller en Forvalter til 1ste Mai, og kan forevise god Recommendation om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
For en ugivt Gartner, som forstaaer hvad til en ved anlagt haves Vedligeholdelse udfordres, saasom: MistbænkAnlæg, Træers Plantning, Jndvodning og Beskiering a.,er Tieneste ledig, enten strax, eller til 1ste Mai d. A., paa en Herregaard i Nærheden af Horsens. Gode og paalidelige Skudsmaal maae fremvises. Anviisning giver Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
Den 30te Januarii er imellem Horsens og Skanderborg, en stor sort Pudel Hanhund bortkommet fra sin Eier. Hunden var stumphalet, havde læder Halsbaand med en Deel Pikker i, den var uklipper, og lystrede Navnet Pakan. Hvo som kan give Oplysning om samme til Hr. Overbye i Horsens eller Hr. Postmester Schandorff i Skanderborg, loves en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
Mandagen den 4de Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved offentlig Auction i Haldrup Mølle (under Stamhuset Steensballegaard) bortsolgt afgangne Forvalter Schiøttes og Hustrue Mette Marie Blicherts fælleds Boes Efterladenskaber, bestaaende af: Guld, Sølv, Tin, Kaaber, Messing, Borde, Stole, Speile, Chatoller, Commoder, Sengeklæder, Linned= og Gangklæder, samt nogle Kiør, Faar og Sviin. Thi ville de Lysthavende bemeldte Tid og Sted behagentlig indfinde dem. Horsens, den 11te Februarii 1811. N. C. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
Tirsdagen den 12te Martii førstkommende, Formiddag Kl. 10, holdes Auction paa Compagnihuset i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
over det opbragte, priisdømte og her i Havnen beliggende Kusskib Catharina, ført af Skipper Wolbert Wolberts Lange; hvilket Skib er af hollandsk Bygning, ege Tømmer, i complet seilbar Stand, med staaende og løbende Redskaber, drægtig omtrent 67 Commercelæster; derefter opraabes ved samme Auction til Bortsælgelse Skibets Ladning, bestaaende af 400 Baller Georgie Bomuld, til circa 75,000 Pd. Det anmærkes, at Kiøberne kan ventre Credit med Betalingen til 13de Junii d. A. Aalborg, den 6te Februarii 1811. Bøggild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-19
Løverdagen den 9de Martii om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Fridericia Raadstue afholdt offentlig Auction over det hertil af Roeslotillen ved Nyborg opbragte og priisdømte Galeaseskib die Wohlfahrth kaldet, med sammes Jnventarium. - Tillige over dette Skibs indehavte Ladning: 809 Tønder Hvede, 837 Kornsække og en Slump gamle Bastmatter. Skibet og Varene ere til Lysthavernes Eftersyn, naar de derom melde sig til mig Cancellieraad Bruun, ligesom og Conditionerne kan erfares hos undertegnede Priis=Commissairer. Fridericia, den 12te Februarii 1811. B. Bruun. Top. Kammerraad og Postmester, i Helsingøer Linieret Papiir til Auctionsforretninger. faaes her paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-20
Udenlandsk. Paa Generalpostdirectionens allerunderdanigste Forestilling har Hs. Majestæt, under 4de d. M., allernaadigst behaget at resolvere, at Taxten for Vognmands laugene og dem, som ellers afgive Befordring, maae forhøies saaledes: For Kiøbenhavn og de øvrige Steder i Siælland for Befordring med de anordnede holsteenske Vogne og med Forspændsheste, til 2 Rdlr. hver Mi for hvert Par Heste, samt for de mindre Postvogne til 1 Rdlr. 4 Mk. hver Miil, og at denne Taxt ligeledes maae gielde for Kiøbstæderne Colding og Ribe i Jylland, naar derfra afgives Befordring til noget Sted i Hertugdømmene, hvor de Reisende desuden paa Ankomststedet skulle betale Postillionerne Drikkepenge i schlesvig-holsteensk Courant, efter allerhøieste Resolution af 10de Mai f. A. For Fyen, samt paa Hovedrouten mellem Snoghøi og Colding i Jylland, til 1 Rdlr. 4 Mk. hver Miil for hvert Par Heste til Forspænd og de holsteenske Vogne, og til 1 Rdlr. 3 Mk. hver Miil for mindre Postvogne. For Jylland med de foranførte Undtagelser, saavelsom for Møen, Falster, Lolland og Langeland, til 1 Rdlr. 4 Mk. hver Miil for hvert Par Heste til Forspænd, og for Vognbefordring 1 Rdlr. 3 Mk. hver Miil. For en Hest til en ridende Estafette, 1 Rdlr. 2 Mk. hver Miil, i hele Danmark. At al Retourbefordring skal, efter Hs. Majestæts allerhøieste Resolution af 4de December 1869, betales med 3/4 Dele af denne saaledes forhøiede Taxt. At denne forhøiede Taxt, som strax træder i Kraft, ligesom den paa ethvert Sted vorder kundgjort, skal vedvare indtil October Maaneds Udgang indeværende Aar, og at der til den Tid, og i Fremtiden, saalænge Krigen vedvarer, skal tvende Gange aarligen, nemlig i April og October Maaned, giøres Hs. Majestæt allerunderdanigst Forestilling om Taxtens Bestemmelse fra den næstfølgende Maaneds Jndtrædelse. At de i Forordningen af 27de Januarii 1804, §. 57, bestemte Tilsigelsespenge maae, indtil et Aar efter Freden, forhøies fra 6 til 10 Sk. for hvert Par Heste til Vognbefordring, og ligesaa for Courerer og Estafetter, om end dertil ikkun bruges een Hest; hvorimod Opsynsmændene skulle holde en Bog, hvori enhver kan til alle Tider paa Dagen enten selv indtegne sig, eller forlange sig af Opsynsmanden indtegnet til at reise med Extrapost, naar der maatte melde sig Reisende, som til Besvarelse ville deeltage i, at reise med samme Befordring til lige Bestemmelsested, hvilken Bog bestandig skal ligge aaben til Enhvers Eftersyn hos Opsynsmændene, som tillige deraf skulle meddele dem, som ved Budsendelse forlange det, Efterretning om, hvem og til hvilket Sted der maatte have meldt sig Reisende, som ønskede, i Forening med andre, at tage Extrapost Befordring, men at det iøvrigt overlades til dem, som saaledes ville reise fælleds, at træffe indbyrdes den videre fornødne Aftale med hinanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-20
Af et Brev fra Ringkiøbing. "For at bidrage Sie til at udrydde den her paa Vestkanten af Jylland herskende Fordom mod Hestekiøds Spiisning, har Kiøbmand Christen Husted her af Byen i Vinter ladet fede en afsat Vognhest 21 Aar gammel. Efterat denne Hest var bleven besittiget af en Dyrelægge og befunden frisk, lod han den slagte den 31te Januarii. Dens Kiød, som var meget fedt og got, og 41 Lpd. 4 Pd. Dette, lod han, uden at forlange Betaling derfor, tilbyde Byens Jndvaanere og Enkelte af Omegnen, og havde den Fornøielse at see, at det søgtes meget begierligen, hvori Byens Embedsmænd foregik Borgerne med et roesværdigt Exempel Det tillavedes paa forskellige Maader og befandtes meget velsmagende. Foruden en stor Deel Fedt, som fulgte med Kiødet, beholdt han endnu 6 Lpd., der til Spiisning er ligesaa godt som Gaasefebt og desuden meget brugeligt til at smøre med og at brænde i Lamper istedet for Olie eller Tran. Naar flere efterfulgte dette Exempel, vilde sligt, om de endog tog nogen billig Betaling for Kiødet, være til Fordeel saavel for de Fattige som dem selv. Det fortiener ligeledes ved denne Leilighed at bemærkes, at den samme brave og virksomme Mand har i mange Aar ladet et Karde=Fabrik drive for egen Regning. Denne mangler ikke Afsætning og er i den senere Tid med megen Bekostning bleven udvidet. Saamange af Byens fattige Børn, som melde sig, kunne her faae Arbeide og fortiene 12 a 20 sk. daglig, hvorhos de tillige undervises nogle Timer daglig i Læsning uden Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-20
(Dagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-20
Aalborg. En engelsk Sloop af War paa 18 Kanoner er sat til paa Skagen Natten imellem Onsdag og Torsdag i forrige Uge. Af Besætningen ere 10 Mand og en Officeer ihielfrosne, men 120 Mand ere reddede og gjorte til Krigsfanger. Den var kommen for nær ind, for at brænde et strandet Skib, og kunde, ved paakommende haardt Veie med Storm, Snefog og paalands Vind ikke klare Revet fra sig. (Borchs Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-20
Aarhuus. Den 19de dennes er mig tilsendt fra Hr. H. Meulengracht 1 Rdlr. til de Fattige, som en Bønde maatte give i Mulct for en Feiltagelse i hans Gaard. J. Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-20
At det har behaget Gud, efter nogle Aars Brystsvaghed og saa Dages Sygeleie, ved Døden at bortkalde til et bedre Liv, min inderlig elskte og uforglemmelige Mand, Guldsmed N. Wendelboe i Dag Morges i hans Alders 48 Aar; dette bliver herved sørgeligst tilkiendegivet fraværende Velyndere, Slægt og Venner, om hvis Deeltagelse i min billige Sorg, jeg, uden skrivtlig Bevidnelse, er forsikret. Aarhuus, den 20de Februarii 1811. Bodil Maria Wendelboe, fød Gram.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-20
At vores entske Datter Nicoline Christiane er død, dette tilkiendegives Slægt og Venner, med Frabedelse af al Bevidnelse om Deeltagelse i vor Bedrøvelse over Talet af den elskede. Thisted, den 12te Februarii 1811. P. N. Brandt. Chr. C. Holmskrop.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-20
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-20
Udenlandsk. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-20
Frankrig. Moniteuren af 7de Febr. indeholder følgende fra London, dat. 26 Januarii: I Gaar Aftes have vi i London erholdt de franske Journaler. De indeholde Decretet, efter hvilket Tobaksmonspolet skal indføres, som og nogle harmfulde bemærkelser over de engelske Tidender, især over en Skrivelse i Bladet the Times, som fører til Underskrift: af en Veteran. Hvad Anmærkningerne angaaer over Landets Ødelæggelse i Spanien, for at hindre Massenas Fremskridt, da have de ustridig nogen Grund; thi det er beviist, at dette skrækkelige Middel ikke en eneste Dag har opholdt de Franskes Marschh; de har uden af Tvivl Aarsag til at triumphere ved denne Anledning. De engelske Vares Tilintetgiørelse er vedvarende en Yndlings Gienstand for Franskmændene. Hvad Handelsfordelene angaaer, som Continental-Systemmet frembringer, saa kiender Napoleon endnu ikke den Jndflydelse i sin hele Omfang, som Handelen vil have til følge i alle Europas Dele, og, hvor stor det Tab end vil være, som England lider, og som samme endnu, ved at maae undvære sin Handel, vil lide, saa vil man dog nu indsee at det sidste Resultat deraf bliver, at Continentets Finantsforlegenheden og Handelens Ruin i Europa, vil blive den samme liig, som man nu føler i England. *) Continental-Conforderationen har berøvet England Europas Markeder; men Continentets Negaciantere, berøvet alle udenlandske Communicationer, blive nødsagede til, at opgive al Han deel. Der kan ikke gives noget Marked meere for det Europæiske Continents Produkter, hvor samme kan blive ombyttet med Colonialvare. (Alfred.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-20
) Moniteurens Anmærkn. Der er ingen Tvivl om, at Forholdsreglerne, som tilintetgiøre den engelske Handel, vil have en Tilbagevirkning, som maa føles af det faste Land, og i Særdeleshed af uforsigtige Huse, som assurere og escomptere den engelske Handel, og forflere sine Communicationskanaler med Continentet. Men tilstaaer man endog disse Huses Ruin - ikke som Frankrigs Gierning, men som en følge af Cabinets ordrerne af 1806 og 1807 - saa er det dog ikke mindre sandt, at Frankrig og Continentalmagterne ikke lider noget Tab i deres Jndkomster, og endnu mindre i deres Krigsmidler, da de 900 Millioner, som udgiør Frankrigs Jndkomster for Aaret 1810, og bestaaer i reen Jndtægt, indkommer i bare Penge. Disse 900 Millioner er mere end tilstrækkelige til at bestride alle Fornødenheder med. England har 1600 Millioner nødig, til at bestride sine Udgivter med, og en Statsgield af 600 Millioner at betale. Men disse 1600 Millioner er ikke Resultatet af Englands Jndkomster, men er i det ringeste Halvdelen af Beneficens Beløb, som det giør udaf sin Courtage, ellers saa kaldet, af sin Handel. Dets Com mere bliver ruineret; dets Credit er det alt. Begge dets Synspuncter for Circulationen i Continentet, Amsterdam og Hamborg, kan ikke meere tiene det; ingen Kiøbmand paa det faste Land vil meere have at giøre med England. Man kan sikkert forudsee, at Englands Finantser, i seneste 1813 eller 1814, vil erholde et saadant Stød, at samme ikke meere kan bestride sine Fornødenheder. Ganske anderledes er det med Frankrigs Stilling. J Aaret 1811, 1812, fra Aar til Aar, vil det, ved at spare en Udgivet af 150 Millioner, blive rigere, som Colonialvarene kostede det, saavel som ved Tiltagelsen af dets Manufacturer. Englands Crisis ligger tydelig for Dagen. Dets Vexelcours taber 33 Procent. J London selv omvexler man, omendskiønt med uendelig Besværlighed, Bancobilletter imod Sølv og Guld med 10 til 16 Procents Tab. Denne Tilstand af Tingene maa daglig blive slemmere. Bancosedlerne som en Bank disconterer, maae staae i Forhold til dens Credit, men da Handelen er aftagen over det Halve, Crediten er tilintet. gjort, saa maae Bancosedlernes Tab mod klingende Penge tage rivende til. Historien vil ikke kunde begribe, hvorledes en paa Handel grundet Regiering, der behøver 1600 Millioner til dens Udgivter, og som trækker over 800 deraf af dens Courtage, kan have brugt saa lidet Overlæg, at det sønderriver Handelsfriheden, omstøder alle Grundsætninger, sætter Handelen ud af dens almindelige Rettigheder, og saa at sige, sætter den i Beleiringsstand. Dette er imidlertid Resultatet af Cabinetsbeslutningerne 1806 og 1807. England er i Gierningen meget bestyrtset, over hvad som passerer. Over i hundrede Aar har det været vant til at foreskrive Love; under Forevending af dets Pressefrihed, tilskriver det sig alene Rettighed, at sige den hele Verden Fornærmelser: det anmasser sig alene Ret til at opbrænde andre Landes Manufacturproducter, at dictere Handelstractater, udstæde vilkaarlige Forordninger over Søehandelen og overde Neutrale &c. Det havde med svage, udnervede Regieringer at giøre. Nu maae det overtydes om, at Tiderne har forandret sig o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-20
Wien, d. 6 Febe. Det hedder, at der med første skal sættes røde Conventionssedler i Omløb, hvori visse Afgive ter skal betales, og hvorved de hidtil havre, Tid efter anden kommer ud af Gang, og som man mener, vil have en gunstig Jndflydelse paa Coursen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-20
Efter Forlydende, vil her, efter Hs. Majestæt Keiserinden af Frankrigs lykkelige Nedkomst, finde store Festiviteter Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-20
Skrivelse fra Nyeyork af 12 December. J Følge Efterretninger fra det spanske Sydamerica, har der været en skrækkelig Massare i Quito, den 2den August. Efter denne nye Bartolomæus Nat, maatte Landets Adel forsamle sig i Regierings-Pallaiet, under den Forrevending, der at modtage Lykønskninger, fordi at samme ikke var indbegreben med i Conspirationen; men, saasnart de vare ankomne der, bleve de alle fusilerede af Tropperne som omgave Pallaiet. Disse Tropper erholdt derpaa befaling at udbrede sig i Staden, og dræbe Mænd, Koner og Børn. Man regner at 700 Mennesker er blevenmasacrerede ved denne Leilighed. Blandt samme befandt sig Marqvis de Selvalegre, en fortreffelig Mand, som man har at takke for alle nøiere Efterretninger af Hr. Humhold, over Qvito &c. Udkastet til denne Masacrevar aftalt med Vicekongen af Sta Fe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-20
Bekiendtgiørelser. Söndagen den 24de Februarii vorder BalFronprindsens Klub; men da der samme Aften gives Skuespil paa det dramatiske Selskabs Theater, aabnes denne Gang Ballet først Kl. 9 og vedvarer derfor til Kl. 4. Fremmede, som kunne og ville heri deeltage, behage forinden at afhente Entreebilletter (hvoraf hver betales med 1 Rdlr. 3 Mk. for en Chapeau) hos Een af Undertegnede, thi uden at være forsynet med Entreebillet kan Ingen betræde Dandsesalen, da Undertegnede önske sig i Fremtiden at være forskaanede for den Ubehagelighed at erindre fremmede Herrer om deres Contingent. Aarhuus, den 20de Februarii 1811. Kabell. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-02-20
Söndagen den 24de d. M. bliver paa det forenede dramatiske Selskabs Theater opført: Den politiske Kandestøber, Comoediei 5 Acter af Baron Holberg. Indgangen aabnes Kl. 4, og Skuespillet begynder Kl. 5. præcise. Aarhuus, den 16de Febr. 1811. Directionen.