Aalborg Stiftstidende, 1834-03-10
Blandede Efterretninger. Om Norges Storthing i Aaret 1833. (Sluttet.) Enhver Green af Forvaltningen erholder i Storthinget sin degen Committee, der selv vælger Formand og Secretair. J disse Committeer drøftes de indkomne Forslag, Andragender og Bønskrifter, eller henlægges. De der ere af særdeles Vigtighed, overgives til en dertil nedsat Committee. Blandt disse indtager hver Gang Protocol-Committeen, almindelig kaldet den sorte Committeel, den første Plads. Dens Function er at revidere Statsraadets Protocol, for at Odelsthinget i Tilfælde af stedfundne Misbrug kan drage det skyldige Medlem til Ansvar for en Rigsret. Denne Committee kaldes den sorte, fordi dens Forhandlinger forblive skjulte indtil den overgiver Odelsthinget sine Besværinger. Den første Gienstand Storthinget beskjeftigede sig med, angik de Militaires Qvarteerpenge &c. Dernæst androg det hacademiske Collegium paa, at Ustuderede ikke maatte tilstedes Adgang til medicinsk Exammen. Flere talte her med Eftertryk om de lærde Sprogs Dyrkning; Pastor Riddervold var imidlertid af modsat Mening, og beviste ved Preussens Exempel, hvilken langt større Nytte de levende Sprog medførte, og da der ogsaa i dette Land, hvor Videnskaberne havde naaet en høi Grad, foruden videnskabelig dannede Læger og saa gaves Andre, der havde erholdt en mindre bekostelig, men mere practisk Dannelse, saa indsaae han ikke Nytten af denne Indskrænkning i Norge, der endnu havde stor Mangel paa practiserende Læger. Hr. Foss, en Officeer af mangesidige Kundskaber og agtet som Skribent, udbredte sig med Jroni om det lærde Laugsvæsen, der stod i Veien for Folkets total Dannelse. I Storthingets anden Periode beskjæftigede man sig med Revisionen af de i de 3 sidst forbløbne Aar af Regjeringen bevilgede Pensioner. Heraf var een tildeelt Hr. Peter Collet, Assessor i Høiesteret, der var anklaget i et offentlig Blad for Udygtighed og Efterladenhed, og som efter et forgiæves Forsøg paa at afvise samme, blev nødt til at begjære sin Afskeed, som det heed, formedelst Døvhed, men som af Regjeringen var tilstaaet 3/8 af sin Gage i Pension, denne bemidlede Mands Navn be udstrøget af Pensionslisten; hvor der imidlertid fandtes Fortjenester, forhøiede derimod Storthinget de af Regieringer udstædte Pensioner. Odelsthinget, hvem det paalaae at decidere Statsregnskaberne for 1828, 29 og 30, havde bemærket, at Statsraad Jonas Collet, ifølge Kgl. Resolution var udbetalt 3000 Speciesdaler, som Taffelpenge, uden Storthingets Samtykke, og ved eenstemmig Beslutning blev det ham paalagt at tilbagebetale det hævede Beløb; men med Eenstemmighed tilstod det ham siden, da Civil-Etatens Gagering blev fastsat, 3000 Speciesdaler, som Gratiale, for at bevidne ham dets Tilfredshed med det af ham forestaaed, Finantsfags fortræffelige Bestyrelse. Paa denne Tid indtraden 17de Mai, den norske Constitutionsfests 19de Aarsfest tidlig om Morgenen blev i en talrig Mængdes Overværelse, en, til Ære for den i Aaret 18229 afdøde Christian Krogh, af støbt Jern opreist Obelisk, høitidelig afsløret. Den er placeret paa Landeveien ved Trondhjem, hvorfra denne udmærkede Borger saa ofte var bleven sendt som Repræsen, tant. Foraarssolen oplyste nylig med sine oplivende Straaler Stad, Land og Bugt, da Dækket faldt under en patriotisk Sang, i det Øieblik Sangen tang, løb et frydeligt Jubelraab, hvorpaa fulgte dyb Taushed, da Digteren Werge, land fremtreen og holdt en begeistret Tale til Forsamlingen Foruden de 3 Maaneder, hvori Storthinget maa være for samlet, tilstod Kongen det en begjert Prolongation; men paa en ubestemt Tid. Storthinget indtraadte nu i dets tredie Periode. Med Hensyn til Toldtariffens Fastsættelse, bekjempede Hr. Mariboe, en Mand med store Jndsigter i Statsoeconomien og fortrinlige Talegaver, med heldigt Udfald, de Fordomme man nærer om Prohibitiv=Forholdsregler, den Formening at fremme Afsætningen af egne Producter, man overbeviste sig om et liberalt Handelsystems financielle Fordele, og ikkun paa Modevarer blev der lagt høiere Told.