JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
Den nysafdøde Literatus P. N. Skovgaard var i flere Henseender en høist mærkelig Personlighed. Han besad en forhausende Masse af Kundskaber og hans Hoved var en levende Real-Encyclopædie, et levende Lexicon i alle nye og gamle Sprog (?). Derhos besad han en bidende Vittighed, og Faa have vel havt saadan Styrke i Jronien, som han. Hans Stiil var eiendommelig, men kraftig og reen. Med alt Dette forseilede han dog sin Bestemmelse paa en sørgelig Maade, og de udvortes Kaar, hvori han levede, dannede en skjærende Modsætning til de glimrede Gaver, hvormed hans Aand var i udstyret. Han var de eensurdømte Forfatteres Senior i Danmark. J en mesterlig Beskrivelse over Bornholm, hans Fædrene, havde han syndet mod Fr. 27de Septbr. 1799. Siden skrev han Jntet af Betydenhed og var saaledes et levende Vidne om, hvorlunde livsvarig Censur lammer de dygtigste Kræfter. Skovgaard var, aandeligt og legemligt, en sand Kæmpenatur, men, skjøndt hans Aand, gjennem alle Stadier, af et synkende Liv, bevarede sin Kraft, maatte dog hans physiske Natur bukke under for Angreb, der med hver Dag fornyedes. Ved sit udvortes Liv minder Skovgaard om Ewald og Wessel. Meddeelt til Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
Følgende Tildragelse er et nyt, interessant Bidrag til Stadfæstelse af den gamle bemærkning, at det virkelige Liv stundom fremviser Begivenheder, der i Eventyrlighed kappes med Poesiens dristigste Fictioner. Sidst i forrige Aarhundtede levede i Bjerregrav ved Aarhuus en Præst Brandt, der havde en Søn, hvis forrige Caracteer tidligt stræbte ud overde snevre Forhold, hvori han hjemme skulde bevæge sig. Han gik tilsøes og man hørte i mange Aar Jntet til ham. Pludseligt viste han sig igjen i sit Fædreland, men forsvandt strax igjen, for at vende tilbage til Ostindien, hvor han drev betydelige Forretninger. Atter henrandt nu en Række af Aar. Da læste man i Aviserne, at der i Jndien var død en ugift Rigmand ved Navn Brandt, hvis Arvinger opfordredes til at legitimere sig. Det var naturligt, at man her antog denne Brandt for Præstesønnen fra Bierregrav, og hans Paarørende her i Landet gjorde de til Arvens Erholdelse fornødne Skridt. At disse maatte lykkes, var en saa almindelig Mening, at offentlige Blade endog nævnte en Halvbroder af Brandt, en Landsbyskolelærer ved Sorø, som den testaamentariske Universalarving. Det oplystes imidlertid, at den afdøde Brandt var en Hollænder, hvis uhyre Formue tilfaldt hans fattige Paarørende i Holland. Atter hengik nu et Par Aar; da hidkommer for nogle Dage siden af Embedsveden Efterretning, at Dansken Brandt ugift er død i Ostindien og har testamenteret sine Paarørende i Danmark sin umaadelige Formue, som, alene i Contanter, beløber sig til over 800,000 Franes. Det er mærkværdigt, at han aldrig, medens han levede, har meddeelt dem Noget af sin Rigdom. Den i et foregaaende Nr. fra Vestsjæll. Av. optagne Artikel - om en paatænkt Nedbrydelse af St. Mortens Kirke i Nestved - skal være saaledes at forstaae, at Salget af de transportable Gienstande skulde dække Omkostningerne ved Kirkens Nedbrydelse, ikke ved dens Reparation. Fra Falster skrives. Det længe ventede Dampskib, Union ankom endelig i vore Farvande, den 6te Dr. paa Reisen fra Kbhvn., men havde det Uheld mellem Vordingborg og Bandholm, at Maskineriet gik istykker. Passagererne maatte gaae over Land for at komme videre.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
Døde. A. S. H. Mogensen, f. Grimstad, 52 A.; Amtschirurg J.L. F. Wagner, 66 A.; Begge i Kbhvn. Ch. L. Lübschitz, foBohnacker, i Roeskilde. Major, Postmester Chr. A. Biering, 66 A., i Stubbekjb. p. F. I. C. M. Mammen, f. Wallau, 79 A., i Mariager.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
Bekjendtgjørelser. Undertegnede begynder Mandagen den 16de Juli Kl. 5, i Selskabet Enighedens Sal i Compagnihuuset et populært Foredrag over Dampmaskinen, som vil blive oplyst med Foreviisning af Modeller og Tegninger. Forelæsningerne fortsættes sammesteds hver Mandag, Onsdag, Torsdag og Fredag 56. Adgangsskaart a 2 Rbd., gjældende for samtlige Forelæsninger, kunne endvidere behageligen afhentes hos Hr. Boghandler Jacob Lundt, hvor ogsaa en Gjenpart af Jndbydelsen er henlagt til Eftersyn. Dr. G. F. Ursin, Professor. Den aalborgske Afdeling af Selskabet. for Trykkefrihedens rette Brug.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
Onsdagen den 8de August, om Eftermiddagen Kl. 7. bliver i det dramatiske Selskabs Locale afholdt en Generalforsamling, hvorved blandt Andet, vil blive at foretage Valg paa 4 nye Repræsentanter og en Kasserer, som alle maae opholde sig her i Byen. Dhrr. Medlemmer, som ikke personligen kunne give Møde, ville behage at afgive Stemmesedler til undertegnede Formand for Repræsentantskabet. Aalborg, den 7de Juli 1838. Thorbrygger. Holck. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
De ærede Forældre, som önske deres Börn antagne i mit Institut til 1 Octobr., ville behage at anmelde disse inden Juli Maaneds Udgang, thi fra 1 Octobr. til I Mai antages ingen Elever. Olsen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
Skiveskydning ved Svenstrup Kro. afholdes Søndagen den 15de Juli. Lodder a 4 Mk. kunne faaes til Kl. 10 Formiddag, men siden ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
En Embedsmands Datter ønsker sig en Lærerindeplads eller i Huset hos en Familie, hvor hun kunde deeltage i Huusholdningen; paa Lønnen sees ikke saa meget som paa en god Omgang. Billet herom bedes indlagt paa AdresseContoiret, mærket H.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
Skipper H. Claussen, beliggende i Østeraa, afgaaet sidst i denne Uge til Aarhuus og Horsens og medtagen Passagerer og Fragtgods. s. pr. Pd., Td. t. Syttning. 2 Mk., kunne faaes hos Chr. Beck i Skolegaden, Formedelst Forfald holdes først Generalforsamling i det forenede borgerlige veltænkende Begravelse-Societet Mandagen den 30te Dennes, Eftermiddag Kl. 4 fl., hos Løth i Skolegaden her i Byen. Til samme Tid kunne saavel gifte som ugifte Personer af begge Kjøn, indtil 60 Aars Alder, blive antagne som Medlemmer af Selskabet. paa særdeles fordeelagtige Vilkaar, endogsaa til hvilkensomhelst Tid, Vedkommende derom behagelig gjor Anmeldelse, enten til Selskabets Formand eller Bogholder. Aalborg, den 12te Juli 1838. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
Jagten Christiane Sophiel, Thomas Sødring, afgaaer til Kjøbenhavn medio næste Uge og medtager Passagerer og Fragtgods.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
J Stedet Nr. 38 udenfor Vesterport er en Beboelsesleilighed at faae til Leie til førstkommende Michaeli Flyttetid, bestaaende af 3 gipsede Værelser, Kjøkken, Spisekammer, Loftrum. Der accorderes med Hørheglermester N. J. Thorsted. Cataloger over et Parti diverse Galanterie, Porcellain, Glas-, Manufactur- og Silkevarer, samt Silkebaand, som Kjøbmand Chr. N. Borup lader bortsælge i sin Bopæl i Randers, den 17de Juli 1838 og følgende Dage - faaes i Aalborg for 6 s. hos Jacob H. Lundt. Det Værelse, som Student Simonsen har ileie, bliver ledigt til Flyttedag og om ønskes kan 1 eller 2 faaes til M. Scheel. Værelse tilleie.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
Et smukt meubleret Værelse med Sovekammer, med eller uden Kost, er billigt tilleie maanedsviis i Nr. 452 i Stuen paa Hjørnet af Store Rygade. 5000 Rbd. Sölv. kunne strax faaes tillaans, imod legal Sikkerhed, hos Kammerraad Juul. Trende smukke, gibsede Værelser med Kjøkken, Pigekammer og Spisekammer, med øvrige Beqvemmeligheder, paa en af Byens reelleste Gader midt i Byen, kunne faaes til Leie. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
Efter Begjæring af Gaardmand Mikkel Laursen af Skjøttrup bliver, Fredagen den 27de Dennes, Kl. 10, Formiddag, afholdt Auction i Nørre-Thornby i ThornbySogn over den ham dersteds tilhørende Gaard af Hartkorn 1 Tde. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. J Jorderne er nedlagt 3 Td. Rug, 3 Td. Byg og 10 Td. Havre. Af Kjøbesummen kunne 600 Rbd. blive indestaaende i Eiendommen og Conditionerne ville iøvrigt blive favorable; hvilket herved bekjendtgjøres. Hjørring, den 9de Juli 1838. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
Efter Vedkommendes Begjæring bliver Huset Nr. 632. Litr. B paa Søndergade heri Byen med tilliggende Have, forhen afgangne Jomfru Hagerup tilhørende, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa Stadens Raadstue Tirsdagen den 24de Juli førstkommende, om Formiddagen Klokken 10. Conditioner og Adkomstbreve ere forinden til Eftersyn hos Cancellieraad Jensen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 7de Juli 1838. A. Mørch. et Tilla¬
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
Bekjendtgjørelse. for de i Jylland boende Medlemmer af Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser, og af Væddeløbene ved Randers i indeværende Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
Den 1ste Hest erholder en af Hs. Kgl. Høihed ad sat Pokal. 2den - Jndsatsen indtil 50 Rbd. 1. S., det Mere tilfalder 1ste Hest. 7. Løb om Kongeprisen for 4 og Haarige Hingster og Hopper, tilhørende Undersaatter i det danske Monarki; Haarige Hingster 130, baarige 140 Pd., Hopper efterAlder 4 Pd. mindre. 6000 Al. Hver Concurrent kan stille en 4aarig og en braarig Hest. Den 1ste Hest erholder 800 Rbd. r. S. 2den - - 300 - 8. Løb for 3 og 4 aarige ved Fuldblod forædlede Heste (Halvblodsheste), tilhørende Bosiddende i Jylland; A. aarige 114, Haarige 1300 Pd., Hopper og Vallakker 3 Pd. mindre; 5000 Al. Ikke=Medlemmer af Selskabet. til Hesteavlens Fremme betale 5 Rbd. til Rendekassen. Den, som stiller en Hest til dette Løb, maa beviisliggjøre, at han idet mindste i 2 Maaneder uafbrudt er Eier af den. Jkke under 4 Heste ved Afløbspælen, ellers intet Løb. Den 1ste Hest erholder 300 Rbd. r. S. 2den - - 100 - Til Løbene 1, 2, 3, 4, 5, 6 og 8 kan hver Concurrent kun stille een Hest.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
Den som ikke er Medlem af Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser, erlægger for hver Hest, han stiller til hvert af Løbene 1, 4 og 7, 20 Rbd. r. S. til Rendecassen. Anmeldelse af Hestene til de forskellige Løb skeer skriftlig til Major v. Flindt i Aarhuus og maa senest være gjort til Kl. 7 om Aftenen den 1ste September, efter hvilken Tid ingen Anmeldelse modtages, med Undtagelse af de til Løbet 2, der kunne gjøres til Kl. 10 om Formiddagen den 2den September, til hvilken Tid alle til Løbene anmeldte Heste blive at forevise paa det Sted, som nærmere vil blive bestemt. J Anmeldelsen maa være angivet: Hestens Alder, Lød og Aftegn, samt hvorfra den stammer, ligesom og Rytterens Paaklædning. Private Væddeløb kunne afholdes begge Dagene, naar Anmeldelse derom skeer til Committeen Dagen før de ønskes afholdte. For hver Hest erlægges 2 Rbd. r. S. til Rendekassen. Hesteskue og Auction afholdes den anden Væddeløbs dag efter at Væddeløbene ere endte. Anmeldelserne maa indleveres skriftlig til Major v. Flindt, senest den 1ste Septbr., om Aftenen Kl. 7, og i samme være angivet Hestens Alder, Lod, Aftegn og Slægtregister, samt Eierens Navn og Bopæl. Ved Auctionen agter Committeen at kjøbe nogle Halvblods aarige Fol, som efter endt Auction blive bortloddede til Selskabets Medlemmer i Jylland.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
De hidtil gjældende Bestemmelser og Vedtægter for Væddeløbene blive og i Aar gjældende. For ei at bebyrde Selskabets Kasse med større Udgifter end høist fornødent, blive for Fremtiden alle Meddelelser, til Medlemmer af Selskabet til Hesteavlens Fremme kun indrykkede i Aarhuus Stiftstidende, ligesom Bekjendtgjørelserne om Væddeløbene kun indføres i benævnte Avis, den Berlingske Tidende og i hippologische Blatter, som udgives af Grev v. Holmer i Kiel. I Juni 1838. Committeen for den jydske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
De Stutteribesigtigelser, som, i Overeensstemmelse med Placaten af 25de Februar forrige Aar, skulle afholdes i Jylland, blive i indeværende Aar foretagne saaledes: i Veile den 20de og 21de Juli, i Skanderborg den 23de og 24de Juli, i Randers den 26de, 27de og 28de Juli, i Rold den 30te og 31te Juli, i Hiørring den 2den og 3die August, i Thisted den 6te og 7de August, i Nykjøbing paa Mors den 8de August, i Skive den 10de og 11te August, i Holstebro den 13de og 14de August og i Varde den 17de og 18de August.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
Ved Besigtigelsen i Nykjøbing paa Morss kunne alene fremstilles Folhopper tilligemed deres Føl til Concurrence om de ved fornævnte Placat anordnede forhøiede Præmier samt unge Hingste til Bedømmelse, hvorimod Uddeelingen af Hingstpræmien samt Udbetaling af de hidtil bestemte Præmier af 2 Rbd. Sølv for hver Folhoppe, som er indbrændt før Aaret 1835, fremdeles som hidtil skeer i Thisted. Paa sidstnævnte Sted, saavelsom paa ethvert af de øvrige Besigtigelsessteder, skal den første Dag foretages Besigtigelse af Hingste samt Udbetaling af de ældre Præmier for Folhopper, og paa den anden Dag skeer Besigtigelsen af de Folhopper tilligemed deres Fol, som fremstilles til Concurrence om de ovenmeldte forhøiede Præmier. Dog skulle i Randers den anden Dag ikkun fremstilles alle Hopper fra Randers Amt, norden for Horden, og paa den tredie Dag alle Hopper fra den Deel af Amtet, der ligger sønden for Fjorden, samt af Viborg, Aarhuus og Skanderborg Amter, forsaavidt Beboerne, ifølge Placatens Bestemmelse, kunne stille deres Heste til besigtigelsen i Randers. Jøvrigt gjøres herved samtlige Vedkommende opmærksomme paa a) at de, der æske den hidtil anordnede Præmie af 2 Rbd. rede Sølv for Folhopper, som ere indbrændte før Aaret 1835 og have Føl, skulle, for at Præmien kan udbetales, paa den ved Jndbrændingen i sin Tid af Stuttericommissionen meddeelte Attest, have erhvervet vedkommende Øvrigheds Paategning om, at den paagjældende Hoppe er foreviist tilligemed sit Føl b) at ingen Hoppe kan indbrændes som stutteridyg, tig med mindre den holder 9 Qvarteer 5 sjællandsk Anlægsmaal og er i en Alder af ikke under 4 eller over 14 Aar; c) at der, foruden hvad af de til Præmier for Følhopper allernaadigst bevilgede 2200 Rbd., efterat de ældre Folhoppe=Præmier deraf ere afholdte, kan anvendes til forhøiede Hoppe Præmier, vil til Præmier for Hopper, som have Føl med Fuldblodshingste, kunne anvendes en Sum af 295 Rbd. rede Sølv, der udgjør Beløbet af de Fuldblodshingstene Cas sio og Brother to Margrave samt 7 Føl hopper i forrige Aar tilkjendte Præmier, hvilke af Hestenes Eiere bleve skjænkede i det angivne Øiemed; d) at Bestemmelsen af, hvor stor en Sum den paa ethvert Sted især vil kunne anvendes til Hoppe=Præmier, er overladt de kongelige Commissarier; e) at det, forsaavidt de ældre Anordninger Stutterivæsenet betræffende ikke ved Placaten af 25de Februar f. A. ere forandrede, har sig Forblivende ved de i bemeldte Anordninger indeholdte Bestemmelser. Den kgl. Direction for Stutterivæsenet og Veterinairskolen, den 30te Juni 1838.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
Oplaget hos mig af Pirtels Papir er nu igjen bleven forsynet med Concept Papir til 2 Rbd. pr. Riis. Aalborg, den 9de Juli 1838. J. Vadum.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
God, frisk Havre kan faaes i tønder og skjeppeviis hos Th. v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-12
J de i dette Blads Rummere 96, 97 og 98 indrykkede Avertissementer, hvorved bekjendtgjordes, at Proclama var udstedt i Stervboerne efter Postmester, Landinspecteur Gylding heraf Byen og Lars Andersen Ladefoged af Flade, er forglemt, at Creditorerne indkaldes med 12 Ugers Varsel. Nykjøbing Byes og Mors Herreders Skifteret, den 2den Juni 1838. I Herr Cancellieraad Rummel hoffs Fraværelse. Pers, const.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-14
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-14
Blandede Efterretninger. Overstatholder Sprengtporten i Stockholm har ikke paa ege Ansvar villet tilraade at formindske den for Øieblikket stærkere Garnison sammesteds. Da det blev bekjendt i Hovedstaden, at han havde taget sin Afsked, heisede de større Fartøier ved Skibsbroen og paa Strømmen Flag paa halv Stang. - Omtrent 100 Personer ere afhørte angaaende Molesteringen af Justitskantsler Nermans Bolig. Et Øienvidne skal have forklaret, at det var nogle pialtede Drenge og et Par Søfolk, som indsloge Ruderne.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-14
Efter mange og frugtesløse Anstrængelser lykkedes det en fattig Arbeidsmand i City at faae en Audients hos Dronningen 2 Dage for Kronningen. Han hedder John Clinton, da han kom for den unge Majestæt, kastede han sig for hendes Fødder og kyste sværmerisk Sømmen af hendes Kjole. Derpaa overrakte han hende et lidet Fragment af en Krone, rigt besat med ædle Stene. Dette Klenodie, sagde han, ger i et heelt Aarhundrede i vor Familie. Det nedstammer fra min Oldefader, som lod sine Børn og Børnebørn sværge, at de vilde overrække den første tilkommende Dronning af England denne Krone Dagen for hendes Kronningsfest. Dronningen har ladet udsætte en Pension af 100 Lst. for den fattige Arbeidsmand.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-14
Hertugen af Nemours's Nærværelse ved den store Fest har givet Leilighed til den bemærkning, at han egentlig er en født Englænder, da han kom til Verden paa engelsk Territorium under hans Faders Emigration.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-14
I Hofcirklerne taler man meget om den Lykønskningsskrivelse, som Sultanen ved sin Gesandt har ladet Dronningen overrække paa Kronningsdagen. Det er et baade i Form og Jndhold mærkværdigt Document, omtrent 1 1/2 Alen langt og 3 til 1 Qvarteer, bredt; Haandskriften er meget pyntelig og ziirlig, i Randen, staaer Sultanens Underskrifter med alle de Titler, som fra umindelig Tid ere tildeelte den stormægtige Sultan. Papiret er meget smukt, Couvertet forseglet med Sultanens Vaaben og det Hele indsluttet i en carmoisinrød, rigt med Guld broderet Portefenille.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-14
Den engelske Doctor Campbell anholdt om en Adgangsbillet til Kronningen hos Marschallen Hertugen af Norfolk med følgende Ord i en Billet. Der gives en Krog i Abbediet, som kaldes Digter=Krogen (hvor de berømte Digteres Gravminder ere reiste), skulde der ikke der maaske være en Smule Plads for en fattig levende Digter, Svaret var et Adgangskort til Abbediet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-14
Det har før været omtalt, at det egentlig er en af Kronnings festens Formaliteter, at den Kronede rækker sin Mund til Kys til enhver af de ved Ceremonien tilstedeværende Pairer. At Dronningen blev fri derfor, have vi seet af Ceremoniellet. Da man sidste Gang gjorde hende Forestillinger om denne Ceremoni, der vilde have indbragt hende et meget stort Antal Kys, forblev hun først længe taus, men, da Hertugen af Norfolk uafladelig blev ved at bestorme hende, brød hun endelig ud med en Heftighed, der grændsede meget nær til Vrede: "Hvor kan De gjøre mig en slig Anmodning, Hr. Marschal, De veed jo, at jeg er ei formælet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-14
En Spisevært i Biskopsgaden i London havde averteret, at han paa Kronningsdagen, til Ære for den unge og dydige Dronning, vilde stege en heel Stud. En stor Mængde Nysgjerrige indfandt sig. Kl. 8 om Morgenen Dagen forud blev Dyret lagt paa en Rist af 10 Alens Længde og 5 Alens Brede og et Musikcorps spillede Beefstegs-Arien. Det varede 32 Timer, inden den store Krop var gjennemstegt. Den blev da sat paa Bordet med 2 Daghjorte og noget andet Vildt til Selskab. Forskjæringen medtog 3 Timer. Tallet af Nysgierrige, som indfandt sig paa begge Dagene, anslaaes til 3000, af hvilke enhver betalte 6 Pence (omtr. 20 s.) Entreepenge.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-14
Siden Englænderne ere blevne gode Venner med Franskmændenne, synes de ogsaa at have faaet mere Smag paa den franske Viin; thi i de sidste 2 Aar er Forbrugen deraf i England tiltaget omtrent 200,000 Galloner.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-14
Den ifjor i Aviserne saa meget omtalte Marquis Waterfordi har atter ladet høre fra sig: Han er nemlig i denne Tid formedelst Drukkenskab og Gadeoptøier bleven dømt til at bøde 40 Shilling. Denne Gang bestod Lordens hele Brøde i, at han med et Par Venner samt en Dame af tvetydigt Rygte kjørte op paa Fortoget af en af Londons meest besøgte Gader, og standsede ikke før Vognen væltede.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-14
Ved en kirkelig Procession i Aachen er en Englænder, som opholdt sig der for at bruge Badene, bleven overfaldet og frygtelig mishandlet af Pøbelen, fordi han ikke tog Hatten af. Naar en Politibetjent ikke med Livsfare havde dækket ham med sig Legeme, vilde den fanatiske Pøbel rimeligviis have myrdet ham, Modvillighed synes her ikke at have fundet Sted fra Englænderens Side. Da man havde gjort ham det begribeligt, at han skulde tage sin Hat af, gjorde han det ogsaa, men satte den rigtignok strax paa igjen, fordi hans Helbred ikke tillod ham at staae med blottet Hoved.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-14
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-14
Blandede Efterretninger. I et tidligere Nr. have vi omtalt den meget omfattende nye Straffelov, hvortil Udkast er forelagt den viborgske Stænderforsamling. Dette Lovudkast har foranlediget endeel Betragtninger i Fædrelandet", af hvilke vore Læsere neppe vil fortryde paa, at vi, med enkelte Forandringer, gjengive Folgende: Hoved fortjenesten ved dette Udkast turde være den, at det har inddraget den hele forviklede Materie om Bedrageri under sin Afgjørelse. Herved er et umaadeligt stort Hul i vor Lovgivning bleven udfyldt, og det paa en meget simpel og tilfredsstillende Maade, navnlig maae vi med den høieste Paaskjønnelse fremhæve den dybe moralske Alvor og høie Retfærdighed, hvormed Udkastet med strænge Straffe har væbnet sig imod saadanne Forbrydelser, som i Almindelighed kun pleie at begaaes af de høiere Stænder og som derfor hidtil næsten ere forblevne aldeles straffrie, medens de af den i visse Kredsel endnu herskende Letsindighed neppe ere blevne betragtede som Forbrydelser, men med sminkende Benævnelser, ere unddragne selv den offentlige Morals kun altfor slappe Dom. Vi kunne f. Ex. levende tænke os, med hvilken panisk Skræk mangen Junker - der aldrig nogensinde har taget nogen Forargelse af, at den fattige Huusmand, som af Fortvivlelse brød ind i sin tige Naboes Spisekammer og bortstial Saameget, at han kunde standse sine Børns Hungers skrig, blev kagstrøgen og sat i Slaveri paa Livstid - vil læse (dersom han ellers læser Noget), at den, der ved ødsel, uregelmæssig Levemaade, ved høit Spil eller andre vovelige og til hans Formue i intet Forhold staaende Foretagender er kommet under Opbud eller Fallit, saaledes at det hans Creditorer paaførte Tab væsentligen maa hidledes af hans letsindige Adfærd, selv naar ingen egentlig Svig kan overbevises ham, skal straffes med Fængsel indtil 2 Aar." Vi ville haabe at dette maa vorde meer end en smuk Phrase og at alle Vedkommende maae besidde Energi nok til selv alvorlig at betænke og alvorlig at exeqvere denne kjække og retfærdige Forskrift. - Som en anden Fortjeneste ved dette Lovudkast bemærkes, at deri ved Siden af en sædelig Strænghed staaer en høi Grad af Humanitet og Omhu, der, fjern fra al eensidig Haardhed, tager billigt Hensyn til de mangfoldige Forviklinger, hvori vort af tusind kunstige Fornødenheder gjennemvævede Selskabslip og alle dets mange Affødninger, navnlig et høist forviklet Creditsystem, kunne føre selv et i sin egentlige Kjærne ufordærvet Menneske. (Hels. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-14
Under 13de f. M. har Hs. M. givet Hyppolite Dussaard i Paris udelukkende Bevilling for Danmark i 5 Aar paa den af Sorel opfundne Fremgangsmaade, hvorved Jern, Staal og andre Metaller bevares mod Rust.