Viborger Samler, 1839-01-03
Storbritannien og Jrland. Allerede den 22de Decbr. 1837 anmeldte Lord Russell i Parlamentet, at Huset formedelst Opstanden i Canada kun skulde prorogeres til den 16de Jan, istedetfor til 1ste Febr. – Den 28de Decbr. udbrød en Jldebrand i London, der i 6 1/2 Time anrettede en Ødelæggelse, som anslaaes til 120,000 £. Omtrent samtidigt med Oprørets Udbrud i Canada nedlagde begge Gouverneurer Sir Francis Head og Lord Gasford deres Poster. Man besluttede til Foraaret at afsende betydelige Forstærkninger. Opstanden, der begyndte i Nedrecanada, udbredte sig snart til Øvrecanada, der var blottet, fordi Sir Francis Head havde sendt den største Deel af Tropperne til Nedrecanada. En frygtelig Jldebrand, der udbrød den 10de Jan. om Aftenen, lagde den store og prægtige Børsbygning i London i Aske; i det Hele toge Jldebrande Overhaand i England paa en foruroligende Maade. Dronningen greb til det Middel at udnævne Grev Durham til Generalgouverneur, Viceadmiral og Generalcapitain i alle britiske Colonier paa Nordamericas Fastland. Jmidlertid indløb fra Canada den Efterretning, at Patrioterne fuldkomment vare slagne ved St. Eustache og havde ved Grand-Brule maattet overgive sig paa Naade og Unaade. De kongelige Tropper og Loyalisterne begik de afskyeligste Grusomheder mod de Overvundne. Efterat Canadierne havde maattet opgive deres øvrige Stillinger, trak omtrent 1200 Mand sig tilbage til den i Niagara liggende Navy-Island, som de stærkt befæstede; flere Angreb fra Englændernes Side afvistes med føleligt Tab og først efterat de havde erholdt betydelige Forstærkninger, rømmede Patrioterne Øen og trak sig tilbage paa americansk Gebeet. De saakaldte canadiske Loyalister, hvis Grusomhed allerede er omtalt, dreve deres Foragt for de helligste Forhold saa vidt, at de Natten til den 29de Dec. i Baade overfaldt det paa nordamericansk Grund i Niagarafloden liggende nordamericanske Dampskib Caroline, og deels saarede deels nedsablede dets af over 30 Personer bestaaende Mandskab og Passagerer. Følgen heraf var en energisk Note fra den nordamericanske Udenrigsminister og nordamericanske Troppers Afsendelse til Grændsen, uden dog at have videre Jndflydelse paa det fredelige Forhold mellem begge Stater. – J Underhuset androg Lord Maidstone paa at O'Connell, der vedkjendte sig at have i en Tale i Crown and Anchor-Tavern yttret, at de toristiske Valg committeer havde gjort sig skyldige i Meeneed, skulde have en Jrettesættelse af Taleren. O'Connell hørte med rolig Værdighed denne Jrettesættelse og erklærede derpaa, at han i Mangel af lige betegnende og mindre fornærmende Udtryk nødtes til at gjentage sin Paastand og saa slaaende var Overbeviisningen om Sandheden i hans Beskyldning, at Torierne forbleve tause. Et Andragende af Hr. Villiers, at Huset som Committee skulde undersøge Virkningen af de bestaaende Kornlove, forkastedes med stor Majoritet. En Motion af Lord Elliot mod Lord Palmerstons Politik med Hensyn til Spanien forkastedes ligeledes. Den 25de Juni passerede den irske Corporationsbill i Underhuset. Lord Durham ankom til Quebec den 20de Mai og udstedte en forsonende Proclamation til Canadierne. Den 28de Juni foretoges Dronningens Kroning med overordentlig Pragt. J Juni og Juli Maaned blev Flaaden i Middelhavet næsten fordobblet og alle dens Skibe satte paa Krigsfod. Mod Slutningen af Sessionen tog Spliden mellem begge Huse mere og meere Overhaand og Lordernes Amendements til den irske Corporationsbill vare af den Beskaffenhed, at Lord Russell androg paa ei at lade stemme over dem i Underhuuset. Den 16de August prorogerede Dronningen Parlamentet. O'Connell bekjendtgjorde Grundtrækkene for sit nye Agitationssystem for Jrland. Den britiske Regjering afsluttede en Handelstractat med Tejas og har ved Forbud mod fremmede Skibe at fiske i Nærheden af Falklandsøerne vist at den fuldkomment har taget disse Øer i Besiddelse. J flere af Englands Grevskaber har den radicale Agitation været høist virksom; den 24de Sept. fandt i Manchester en radical Forsamling af 300,000 Medlemmer Sted. J en Debatte i Overhuset, hvori Lord Brougham angreb Grev Durhams Administration i Canada, lode Ministrene denne i Stikken; opbragt herover nedlagde han sin Post og bekjendt gjorde Grunden til dette Skridt i en Proclamation til Jndvaanerne i det britiske America. Efter hans Afreise udbrød et nyt Oprør i Canada, der imidlertid snart undertryktes og hevnedes med den største Strenghed; de i Canada indtrængte Frivillige fra Nordamerica bleve aldeles slagne ved Prescott. Lord Durham er ved sin Ankomst til London bleven overseet; hans Gemalinde har taget sin Afsked som Dronningens Æresdame; hans Post med den hele ham overdragne Magtfuldkommenhed er betroet til Sir George Colborne. Fra Jrland meldes, at Orangisterne der igjen have begyndt at røre sig.