Norske Intelligenssedler, 1807-06-19
Det er en ligesaa bekjendt som beklagelig Sandhed, at Norge mere end de store andre Lande trænger til Instituter, hvori Ungdommen kan nyde en til deres Stand passende Opdragelse og Underviisning. Mange Forældre, som gjerne anvendte Bekostning paa at danne deres Börn til oplyste og gode Mennesker, savne Anledning hertil, da private Lærere deels ere meget kostbare, deels med den bedste Villie ikke for den dem anbetroede Ungdom kunne udrette det, som et vel indrettet Institut, bestaaende af flere Lærere der arbeide til fælles Maal, kan virke til Oplysnings og Sædeligheds Fremme. Disse Omstændigheder, forenede med den Attraae enhver god Borger föler til efter Evne at gavne det Samfund, hvoraf han er Medlem og som han skylder sin Underholdning og Sikkerhed, have foranlediget mig til at forsöge paa, om Anlægget af en Opdragelses- og Læreanstalt kunne være lykkeligt nok til at vinde mine norske Medborgeres Bifald. Det skal ikke her blive min Sag med stor Bram at udbasune en Indretning, som først skal vorde, og hvis Fremgang allene vil beroe paa den Tillid mine Medborgere vil skjenke den. Denne Tillid troer jeg ikke hos mine Landsmænd bevirkes ved Ord, men ved Handling, og jeg skal derfor blot kortelig meddele et Udkast til Planen, hvilken jeg söger at gjöre saa simpel som mulig, overbeviist om, at jo konstigere en Maskine er sammensat, jo snarere forrykkes et af Hjulene, jo hurtigere iler den sin Undergang imode. Institutets fornemste Hensigt, skal være: at danne oplyste Mennesker i ethvert Fag uden Hensyn til akademisk Studering. Lærlingerne skulle derfor undervises i det danske, franske og tydske Sprog, efter Grammatikens Regler, i Religion, Historie, Geographie, Kalligraphie, Regning og Mathematik. Betalingen for hver Eleves Underviisning udi ovenmeldte Videnskaber og Konstfærdigheder fastsættes til 50 Rdlr. aarlig. De som tillige maatte ønske for deres Børn i mit Huus at erholde Logie, Kost og øvrige Fornødenheder, betale herfor for hvert Barn 120 Rdlr. aarlig, og lover jeg paa egne og Kones Vegne i dette Tilfælde, at den mig betroede Ungdom skal nyde samme Behandling som mine egne Børn, uden mindste Forskjel. Dersom nogle Forældre skulde kunne og ville anvende mere paa deres Børns Opdragelse, kunne de sidstnævnte, imod aparte Betaling efter nærmere Bestemmelse, erholde grundig Underviisning i det engelske Sprog. i Musik, Dands og Tegning, Svømmen og andre gymnastiske øvelInstitutet tager sin Begyndelse til förstkommende Michelsdag, og Anser. lægget skeer paa Moss, hvor allerede endeel Elever nyde Underviisning af mig. Uden Ubeskedenhed tør jeg haabe, at min Alder, mine akademiske Vidnesbyrd, min forrige borgerlige Stilling og den Erfarenhed jeg tildeels i Ulykkens Skole har samlet, tilstrækkeligen borge for min Duelighed til at forestaae en saadan Læreanstalt: imidlertid vil enhver som i denne Henseende maatte bære nogen Tvivl, ved at indhente Efterretning fra de agtbare Mænd paa Moss og i Sogn, som have betroet deres Børn til mig, erholde tilfredsstillende Oplysning. Til Slutning erklærer jeg, at dersom nogen Fader önsker at hans Børn, foruden de forhen opgivne Underviisnings Gienstande, skulde forberedes til skademisk Studering, er jeg villig til privatim efter nærmere Overeenskommelse at give Underviisning i de lærde Sprog. De som maatte ville beære mig med deres Tillid, anmodes jo før jo heller og om muligt inden St. Hansdag at henvende sig til mig, og adressere Brevet til S. T. Herr Justitsraad og Byfoged Scheel paa Moss. Moss den 17de Juni 1807. Morgenstierne.