JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-03-03
Torsdagen den 5te Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, bliver ved Auction 2den Gang opraabt, for til den Høistbydende at bortsælges: Huset No. 99 i store Brøndstræde, i Brandkassen assureret for 7000 Rbd. Sølv, tilhørende afgangne Skrædermester Carl Frederich Bønnings efterlevende Enke og Arving. Conditionerne og de øvrige denne Eiendom vedkommende Documenter ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Cancellieraad og Procurator Delbanco, boende i Kronprindsessegaden Nr. 391.
Berlingske Tidende, 1835-03-03
Jfølge Forlig og Execution, bliver det Sadelmager og Huusmand Johan Frederik Rem, i Brønshøi Bye og Sogn, beliggende Huus med derværende 2de Kakkelovne og Eiendommens øvrige Tilliggende og Tilhørende, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som holdes: 1ste Auction Mandagen den 2den Marts 2den - - den 9de f. M. ) Eftermiddag Kl. 4, 3die - - - den 16de f. M., ) Første og anden Auction afholdes paa Justitsraad og Birkedommer, Ridder Knudsens Contoir, Blegdamsveien No. 88. Tredie Auction paa den til Salg averterede Eiendom. Conditionerne og de Eiendommen vedkommende Documenter, ere forinden til Eftersyn hos Secretair og Procurator Schønberg, boende paa Hjørnet af Studiestræde og Vestervold No. 75.
Berlingske Tidende, 1835-03-03
Med Proclama, som er læst for vedkommende Over= og Underretter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Jens Jørgensen i Bierresønder under Grevskabet Holsteinborgs Skiftejurisdiction, indkaldte, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til formig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Rude, den 2den Marts 1835. Klüwer.
Berlingske Tidende, 1835-03-03
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af Dags Dato, som førstkommende Mandag vil blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, indkaldes herved med Aar og Dags Barsel, sub poena præclusi& perpetui silensii, Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Hør svinger Søren Martinus Kreschmer's til Skiftebehandling opgivne Boe, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifte-Commission, som behandler fornævnte Boe. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 24de Februar 1835. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Aar 1835. No. 54. ad Onsdagen. den 4de Marts. og 4. med de Kongelige Den til Forsendelse.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Brevposter privilegerede. Avertivsenelliv=Tidende. Berlingske politiske og Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
London, den 20de Februar. – En Skrivelse fra Holart, Town paa Van Diemensland af 26de September 1834 indeholder Følgende: "De qvindelige Emigranter ere den 13de August ankomne her efter en Overfart af 104 Dage. Alle Passagererne vare friske og glade. Et Barn undtagen, døde Jngen paa Reisen. Ved Slutningen af den første Uge efter deres Ankomst vare allerede 150 anbragte og nu ere alle forsørgede. Lønnen udgjør i Gjennemsnit tolv Pd. aarlig. Tvende ere engageerte ved det herværende Theater og erholde aarlig 75 Pund; en er med en Løn af 40 Pd. Huusholderinde hos Gouverneur Arthurs Gemalinde, andre ere med 30 Pd. aarlig ansatte ved Skoler osv., saa at de ikke have Aarsag at beklage deres Udvandring; jeg finder ogsaa at Alle ere særdeles tilfredse med deres Skjebne. Ogsaa Colonisterne ere meget glade over dette Udvandrings-System.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
J flere Dele af England, men i Særdeleshed i Grevskabet Sommerset, er Vandmangelen særdeles følelig, da der ganske mangler Regn; selv Sumplænderierne, som paa denne Aarstid ellers pleie at staae meer under Vand end man ønskede, ere nu fuldkommen udtørrede, og Qvæget maa tidt drives langt bort for at drikke. Brøndene ere i de fleste Districter næsten ganske tomme, og et stort Bryggeri i Staden Taunton er nødt til at bruge Vand af Floden.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Efter de herværende Lægers eenstemmige Paastand har der i London i mange Aar ikke hersket saa faa Sygdomme som i de sidste tre Maaneder.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Times, bemærker med Hensyn til den i Lissaboner Correspondentser roeste Popularitet, som Hertugen af Leuchtenberg strax skal have erhvervet sig i Portugal, at det var barnagtigt, hvis man vilde lægge nogensomhelst særdeles Vægt paa en Popularitet, der var en Uge gammel.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Paris, den 22de Februar. – "Journal des Debats indeholder i Dag en, saa godt som officiel Artikkel, hvorved dette Blad endelig indrømmer de andre Journalers Paastand, nemlig at Cabinettet er i Begreb med at opløse sig. Artiklen lyder saaledes: "Marschal Mortier, Hertug af Treviso, har i Gaar nedlagt sin Dimission som Conseil-Præsident og Krigsminister i Kongens Haand. – Efterat have meddeelt Minister-Conseilet. denne Begivenhed, har Kongen besluttet at sende en Officeer til Marschal Soult, som for Øjeblikket opholder sig i St. Amand (i Tarn-Departement), for at opfordre ham til, ufortøvet at komme til Paris og reconstituere Cabinettet. Man troer ikke, at Marschallen kan indtreffe her førend om otte eller ti Dage. Heraf seer man dog ingenlunde, paa hvilken Grundvold Cabinettet skal reorganiseres, da det nemlig ikke kan antages, at de nuværende Ministre, navnlig de Herrer Guizot og Thiers, blive i Cabinettet, eller at de længer ville vorde taalte der, naar først Marschal Soult træder tilbage i Spidsen for samme, han, som ved Afskeden fra Hr. Thiers raabte: "Ministre foutriquet. Ogsaa antyder den Maade, hvorpaa Journal des Debats- omtaler Marschal Soults Tilbagekomst, at Ministeriets Reorganisation vil strække sig videre end til Marschal Mortiers Erstatning ved Soult. – Majoriteten af den Section af Budget-Commissionen, der beskjæftiger sig med Algier, skal nu være stemt for Opgivelsen af Colonien, dog under den betingelse, at man bibeholder Garnisoner i nogle faste Pladse paa Kysten.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
En Skrivelse fra Madrid af 16de d. M. indeholder efterstaaende Decret fra Dronningen: "Besjælet af det Ønske, at bringe sine Undersaatters Fordeel ved Handels-Samqvemmet med Udlandet i Overeenstemmelse med den vigtige Nødvendighed, at treffe Forholdsregler mod Jndførslen af Vaaben og andre KrigsFornødenheder til Prætendentens Partisaner, har Hendes Majestæt, Dronning-Regentinden behaget, at anvende Bestemmelserne i det Kongelige Decret af afvigte 11te December paa venskabelige eller forbundne Nationers Skibe. Efter dette Decret ere de spanske Skibe beføiede til, fra fremmede Havne at indføre Varer, og andre tilladte Artikler til Havnene af Corunna, Gijøn, Santander og Bilbao, dog under de, der foreskrevne, for Statens Sikkerhed nødvendige Betingelser. Decretet er contrasigneret af Hr. Martinez de la Rosa, dateret den 11te Februar og rettet til Spaniens diplomatiske og consulariske Agenter i Udlandet, der herved bemyndiges til, at meddele fremmede Skibe, der ville underkaste sig de samme betingelser som de spanske, Tilladelse til at fare paa hine Havne. – Blandt de øvrige Efterretninger fra Spanien er kun den af nogen Jnteresse, der melder Regimentet Aragoniens nu virkelig paafulgte Opløsning, som en Følge af Begivenhederne i Madrid den 18de Januar.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Spanien. Madrid, den 12te Februar. – J sit Møde den 9de d. M. har Proceres-Kamret antaget et Lov-Udkast, angaaende en aldeles Ophævelse af den hellige Hermandad i Spanien. Som bekjendt, skulle Jesuiterne ogsaa fordrives; af de 210, der endnu opholde sig i Landet, skulle kun de 66 have Pension. Ligeledes har man besluttet, at alle, i Aarene 1822 og 1823 solgte National-Godser skulle tilbagegives Kjøberne, fra hvem de nemlig senere bleve tagne. En her udkommende Avis indeholder Udsigten over Kjøberne af Munke= og Ronne=Kloster-Godserne, der, ifølge Cortes's Bestemmelse af 1ste October 1820, bleve solgte. Paa Halvøen og de omliggende Øer bleve saaledes solgte: 25,177 Godser, til hvilke 7,679 Kjøbere indfandt sig. Disse Godsers aarlige Jndkomster beløb sig til 4,314,492 Realer, 13 Maravedis, og deres Værdi blev i rede Penge anslaaet til 449,899,423 Realer, 25 Marqvedis. Kjøberne betalte for disse Godser 244,579 Realer, 10 Maravedis, i rede Penge, og 352,539,802 Realer, 20 Marqvedis, i Papiir, tilsammen 352,784,381 Realer, 30 Marqvedis. Godserne bleve tilslagne for en Milliard, 45 Millioner, 699,788 Realer, 9 Marqvedis. Misforholdet i de erlagte Summer opstod derved, at mange Kjøbere ikke betalte til den bestemte Termin, eller at Afgivterne, der af samme skulle erlægges, udgjøre saa meget, at de ikke kunde udrede det, man var blevet enig om, men maatte indløse Godserne efter Overeenskomst. Summen, der saaledes omsider erlagdes, beløb sig til 10,640,702 Realer, 16 Maravedis for 1366 Godser.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Tydskland. München, den 20de Februar. - Af den, til Grækenland commanderede første Bataillon af det tolvte Jnfanteri-Regiment indtraf her i Dag 94 Mand, der i Slagene med Mainotterne og Røverne ere blevne udygtige til Tjeneste. De faae en Pension af fem Fl. maanedlig fra Grækenland, og desuden vil Kongen af Bajern sørge for deres videre Underhold Om nogle Dage skulle de gaae tilbage til deres Garnison i Würzburg.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Der er indkommet et Forslag om, ved en Lov at paabyde Gjentagelsen af Vaccination, for paa denne Maade ganske at fordrive Koppe-Smitten. – Man taler for Øjeblikket meget om Udgravningen af en Skat, der i disse Dage skal have fundet Sted her, en Franziscaner-Munk skal have været med i Spillet. Pateren, der foretog Besværgelsen, og som i Forvejen havde ladet sig give et Honorarium paa 1000 Gylden af tvende overtroiske Borgere, er allerede sat paa Fæstningen her. – Flere Journaler, saavel her i Staden, som i Provindserne, ere nylig blevne confiscerede, formedelst nogle Artikler og Klosternes Gjenoprettelse, og Redacteurerne ere dragne til Undersøgelse.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Vien, den 21de Februar. – Den i Skrivelse herfra i Nürnberger Correspondent indeholdte Angivelse, at D. Miguel havde til Hensigt at komme hertil og at der allerede var her bestilt Værelser for ham, er ligesaa urigtig som hiin, at han havde dertil ansøgt Kejserens Jndvilligelse og faaet den.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Den 18de dennes havde Nuri-Bej en højtidelig Audients hos Fyrst Metternich. Den tyrkiske Gesandt ved vort Hof, Hr. Maurojeni, Secretairerne, Tolken og nogle Attaches af Gesandtens Følge ledsagede ham ved denne Audients. De tvende Gesandter, Nuri og Maurojene vare i deres Stats-Uniformer, og deres med Guld og Sølv broderede Dragter lignede særdeles meget de europæiske; kun de paafaldende Phystognomier, Hoved bedækningen og de lange Skjæg betegnede Tyrkerne. J Følge nærmere Beretninger fra Siebenburgen er Landdagen der ikke formelig opløst, men kun foreløbig suspenderet. Mod Vesseleni, Oppositionens Hovedmand, er en Fiskal=Action begyndt, fordi han, imod Regjerings-Forordningen har paa egne Omkostninger ladet Landdagens enkelte Forhandlinger lithographeres og uddeles. Resultatet af denne Action, hvis og Straffen, ikke blev videre end Erlæggelsen af omtrent 200 Gylden, er dog forsaavidt høist vigtig, som enhver Adelsmand, der engang er erkjendt skyldig, derved taber Konen til at antage en Værdighed, eller offentlige Ærespost, og altsaa vil uden TvivlVesselenyi aldrig meer komme i Landdags Forsamlingerne. En Szekler Stoel, hvor Vesseleni foruden andre Valgdistricter var blevet valgt, har taget det lille Stykke Land, som hiin, for at kunne vælges i denne Stoel havde kjøbt, i Følge den mod Veeseleny begyndte Proces tilbage, og saaledes tilintetgjort hans Valg.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Tyrkiet. Constantinopel, den 28de Januar. Til de tretten fremmede Gesandtskaber, der hidindtil have været accrediterede hos den høje Port, er endnu kommet et fjortende, nemlig Storhertugdømmet Toscanas. H. K. H. Storhertugen har nemlig forsynet Ridder Qvaglig med det, for længere Tid siden omtalte Creditiv som Forretningsfører ved den ottomanske Port. Denne Udnævnelse blev nylig officielt meddeelt den tyrkiske Regjering og det diplomatiske Corps. Det storhertugelige Vaaben er allerede slaaet op paa Forsiden af den nye Gesandts Huus, og et Handels-Cancelli er aabnet under en Hr. Martelles Bestyrelse. –Man har her faaet Breve fra Ægypten, ifølge hvilke Mehemed Ali endnu bestandig holdt Conferentser i Kairo med de derværende fremmede Consuler, men især med den russiske. Paschaen haabede, ved Ruslands Mægling at faae den Sum nedsat, som han skal betale Porten i Skadesløsholdelse. Jkke destomindre vedblev han i al Stilhed at ruste sig til Krig, og den almindelige Mening er, at han endnu ingenlunde har opgivet sin Yndlingsplan, nemlig at erklære sig for uafhængig. Tre Linieskibe og tre Fregatter vare den 25de f. M. sejlet fra Alexandrien til den spriske Kyst, og en anden Escadre af samme Styrke laae seilfærdig. Saare ubeleilig for Porten var Pesten udbrudt ombord paa den Fregat, der netop var fragtet med 20,000 Punge (100,000 Pund Sterling) og skulde afgaae til Constantinopel, for hermed at afbetale en Deel af Gjelden. – Efterretningerne fra Syrien lyde meget tvivlsomme. Jbrahim Pascha havde faaet nye Vanskeligheder at kæmpe mod fra Befolkningens Side, og var derfor blevet nødt til den sørgelige Rødvendighed – som vi allerede have meldt – at lægge Jerusalem i Aske. – Det eneste brittiske Krigskib, der endnu opholder sig ved Smyrna, er "Tribune, paa tyve Kanoner. – Den russiske Gesandt besøger hyppigt Divanet og souperer meget ofte med Ministrene.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Ostindien. Man har nu faaet de officielle Beregninger over Singapores Handel fra Juli 1833 til Juli 1834. Jndførslen beløb sig til 8,036,275 Dollars, det vil sige, til 502,000 mindre end det foregaaende Aar. Udførslen beløb sig til 8,771,896, eller til 1,500,000 Dollars mere end det foregaaende Aar. Coloniens Handel hævede sig i de første sex Aar efter dens Anlæg med en saadan Hurtighed, at man fattede uhyre Tanker og dens Fremskridt, men efter dette Tidsrum, er dens Handel, om ikke blevet staaende, saa dog kun langsomt gaaet fremad. Dette Særsyn kan dog let forklares. Jndretningen af et Emporium i det indiske Archipel var en sand Nødvendighed; alle Jnteresser, der havde lidt under Hollands Handelsystem, strømmede til den nye Fristat, og denne uhyre Samfærsel, der ligesom ved et Trylleslag udviklede sig paa een, forhen næsten øde O, var en for de omliggende Lande i lang Tid følt Trang. Men fra nu af kan Handelen fra Singapore kun lidt efter lidt hæve sig, i Forhold til de deeltagende Landes stigende Riigdom og Jndustri, og denne sidste gaaer naturligviis kun langsom fremad, skjøndt den frie Handels Jndflydelse har givet, selv de barbariske Stammer, en mægtig Impuls. Store Masser af Producter, især Peber og Caffe, bringes nu fra Egne af Halvøen Malacca og fra det Jndre af Sumatra, hvor der tidligere aldeles ikke avledes Noget til Udførsel. Men skulde Englændernes Stridigheder med Chineserne i Canton blive af lang Varighed, saa vil Singapore pludselig faae en uhyre Tilvært af Virksomhed, og sandsynligviis blive Verdens Hoved-Marked for Thee; thi der er ingen tænkelig Grund, hvorfor de drivtige Kjøbmænd i Kysten af Fo kiens store Handelstæder, der i lang Tid have betragtet Cantons Monopol med skindsyge Øjne, ikke i egne Skibe skulde sende deres Thee til Singapore, naar de her kunde forefinde et Marked derfor. Udførslen til Søes af Thee er rigtignok for Øjeblikket kun tilladt i Canton; men ikke destomindre sendes allerede nu store Partier heraf fra Fokien til alle Lande, hvor chinesiske Colonister kun have nedsat sig, og den eneste Grund, hvorfor større Ladninger ikke komme til Singapore, ligger i Mangelen paa Afsætning, da Compagniet udelukkende kjøbte sin Thee i Canton, hvor de vare de eneste engelske Kjøbere af samme. Denne nye Handelsvei vilde uden Tvivl have en betydelig Forringelse i Prisen til Følge, da de chinesiske Skibe ikke ere underkastede de høie Havne- og Tønde-Afgivter, som de europæiske maae erlægge i Canton. Skulde Handelen eengang tage denne Retning, saa vil den chinesiske Regjering snart indsee Fordelen af, paa denne Maade at skaffe sig de mange besværlige Fremmede i Canton fra Halsen, medens der dog ikke afkortes den noget i finantsiel Henseende, saalænge Ud- og Jndførselen ikke aftager.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Jndenlandske Efterretninger. Randers, den 25de Februar. Udfaldet af det i disse Dage her afholdte Hestemarked var bedre, end man havde ventet. Vel fodrede Heste fandt villig Afsætning, og Gjennemsnitsprisen kan antages at have været fra 100 til 150 Rbd.; nogle betaltes høiere. Havde Remonte-Commissionen denne Gang været her, for at gjøre Opkjøb, kunde dette Marked været sat ved Siden af dem, som holdtes 1831. J Koble udgik over Sønderbro 495, Heste, hvoraf dog de 120 vare opkjøbte paa Markederne i Aalborg og Hjørring. Et til Anskaffelsen af en Fuldblodighingst sammentraadt Actie Selskab holdt i Fredags en Forsamling paa herværende Gjæstgivergaard, hvorved et saadant Dyrs Anskaffelse og Opstaldning her i Byen blev besluttet. Tvende af Selskabets Medlemmer vare allerede i Søndags afreiste til Augustenborg, for om muligt at gjøre Jndkjøbet i det hertugelige Stuteri. Selskabet talte omtrent 60 Actier, hver paa 40 Specier.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Kjøbenhavn, den 4de Marts. Efterat Cancelliet fra samtlige Jurisdictioner i Danmark havde modtaget Jndberetninger om de i Aaret 1832 forefaldne Sager, angaaende begaaede Lovovertrædelser og de for samme tilfundne Straffe, lod man over Resultaterne af bemeldte Beretninger, forsaavidt de ved civile Retter paatalte Forbrydelser angaaer, forfatte trende schematiske Oversigter. De tvende første angaae de ved de ordinaire civile Retter behandlede Justitssager saavelsom de Sager, der ved Kjøbenhavns Politiret havde været anlagte for Tyveri, Hæleri, ulovlig Omgang med Hittegods og Bedrageri; det tredie Schema indbefatter derimod offentlige Politisager, med Undtagelse af de nysnævnte fire Slags, og private Forseelser. De ved Kjøbenhavns Politiret behandlede Sager angaaende Tyveri, Hæleri, ulovlig Omgang med Hittegods og Bedrageri, have i de foregaaende Aar været optagne paa det sidstnævnte Schema; men da disse Forbrydelser, der kun undtagelsesviis i Kjøbenhavn kunne behandles politiretsviis, netop høre til de Forbrydelser, som ere vigtige for de Resultater, Nationens moralske Tilstand og den borgerlige Sikkerhed vedkommende, hvortil Criminaltabeller skulle føre, har man anseet det rigtigst angaaende dem, ligesaavel forsaavidt de ere begaaede i Kjøbenhavn, som naar de ere forefaldne andetsteds, at meddele samme detaillerede Oplysninger, som om de egentlige Justitssager, og derfor herefter at optage dem Schemata 4 og B, som Rummet dog ikke tillader os at meddeele. (See Colleg. Tid. No. 9). Schemaet A indeholder en detailleret Fortlaring om hvor mange af de for de forskjellige Arter af Forbrydelser dømte Jndivider der falde paa Kjøbenhavn og paa hvert af Amterne. Derimod er Forholdet imellem de forskjellige Arter af Forbrydelser og de derfor tilfundne Straffe nærmere forklaret paa Schemaet B, og begge Schemata oplyse derhos Forholdet imellem de tiltalte Jndivider, og dem, der ere frifundne, saavelsom de dømtes Kjøn og Alder, hvorvidt de vare uconfirmerede og om de havde hjemme i Danmark eller i Hertugdømmerne og Udlandet.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
J Anmærkningerne paa Schemaet B gives Oplysning om de Tilfælde, hvori Straffene af Hans Majestæt ere formildede, og Tabellen giver Forklaring om hvilke Sager der ved Slutningen af Aaret stode under Appel.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
J Henseende til Sager angaaende Hoer og Leiermaal, der i 1832 ere afgjorte ved Resolution, hvilke ikke ere indbefattede under de ovenmeldte Schemata, bemærkes: J Danmark, med Undtagelse af Jsland, Færøerne og Vestindien, ere i 1832 41 Personer, som have attraaet Straffen bestemt ved Resolution, i Medhold af Forordningen 24de Septbr. 1824 §, straffede for Hoer efter vedkommende Amtmands eller her i Staden Lands-Over- samt Hof- og Stadsrettens Resolution, og ved Cancelliets Resolution er i straffet for Høer; for 3 Jndivider er Hverstraffen ved Collegiets Resolution formildet til Bøder, og for 31, paa Grund af den forurettede Ægtefælles Forbøn, aldeles eftergiven. Fremdeles bleve ifølge Collegiets Resolution 18 Jndivider, der havde underkastet sig Straffens Bestemmelse ved Resolution, deels for qvalificeret deels for tredie Gang eller oftere begaaet Leiermaal straffede med Fængsel paa Vand og Brød. J Jslands Sønder-Amt ere i det hele 25, og i Nord- og Øst-Amtet 45 Sager angaaende Høer, i Overeensstemmelse med Rescriptet 21de Mai 1823, afgjorte ved Overøvrighedens Resolution. Med Hensyn til Vest-Amtet er Antallet af fornævnte Slags Sager ikke opgivet, og paa Fær derne er ingen saadan Sag forefalden.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Hvad Militair-Etaterne angaaer ere, ifølge de Cancelliet af Generalauditeuren ved Land-Etaten meddeelte Efterretninger, ved sammes Jurisdictioner i Danmark 266 Jndivider i 1832 ansete med Straf, altsaa 9 flere end i 1831. Af bemeldte Antal bleve 66 fundne skyldige i Tyveri, nemlig 45 i første Gang, 15 i anden Gang, 4 i tredie Gang begaaet Tyveri og 2 i qvalificeret Tyveri, 1 i Hæleri, 19 i bedrageligt Forhold, 18 i Jnjurier og de øvrige 162 i militaire Forseelser. Af de saaledes dømte Jndivider var 1 født i Udlandet, 19 i Hertugdømmerne, de Øvrige i Danmark. Jngen af de Domfældte var under 15 Aar, men 20 var mellem 15 og 20 Aar, 242 mellem 20 og 40 Aar og 4 over denne Alder. J Henseende til de idømte Straffe bemærkes, at 12 bleve straffede med offentligt Arbejde, de Øvrige med Regimentsstraffe og deriblandt 13 med Spidsrod. Af Fæstningslaverne, som ifølge Placaten 26de Juli 1820 staae under militair Jurisdiction, ere i 1832 8 straffede efter Dom, nemlig 6 for gjentaget Tyveri efter Forordningen 20de Februar 1789 § 5, 1 for anden Gang begaaet Tyveri og 1 for morderiske Overfald.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Jfølge den af Admiralitets- og Commissariats-Collegiet indsendte Fortegnelse over de i 1832 ved Søe-Etaten dømte Forbrydere, i hvilken imidlertid, ligesom de foregaaende Aar, kun tages Hensyn til almindelige borgerlige Forseelser og de Tjenesteforseelser, der paadrage saadan Straf, som kan have Jndflydelse paa Vedkommendes fremtidige Stilling, f. Ex. offentligt Arbeide og deslige, men ikke til mindre Tjenesteforseelser, ere 12 Jndivider straffede for begaaede Forbrydelser, samtlige ved den combinerede Rets Dom. Af disse ere 4 fundne skyldige i Tyveri, 1 i samme Forbrydelse samt i at være udebleven fra et Skib efterat han havde faaet Tilladelse til at gaae i Land, 1 i Overfald, 1 i Fornærmelser mod det Vagtmandskab, som skulle arrestere ham for nogle Uordener, 1 i Betleri, 2 i Absenter, 1 i at have solgt sin Kost og 1 i Munderings-Salg.
Berlingske Tidende, 1835-03-04
Jfølge alt Foranførte er Totalsummen af dem, der i 1832 i Danmark ere fundne skyldige til høiere Straf end Bøder, 2391, eller naar man fradrager Jsland og Færøerne, 2367, hvilket, naar Folkemængden i det egentlige Danmark, ligesom i de 4 foregaaende Aar, ansættes til omtrent 1,200,000 Mennesker, giver et Forhold af 1507. Af fornævnte 2367 Jndivider hørte 285 under militair og 2082 under civil Jurisdiction, og af disse sidste faldt 667, altsaa henimod 1/2 alene paa Kjøbenhavn. Efter Beretningen for 1831 var Antallet af dem, der i det egentlige Danmark vare dømte til høiere Straf end Bøder, 2573, hvilket Antal forholdt sig til den antagne Folkemængde som 1: 466, og af disse 2573 henhørte 283 under militair og 2290 under civil Jurisdiction, af hvilke igjen 727 vare dømte i Kjøbenhavn.