Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-26
Krigskuepladsen. Jtalien: Følgende væsentlige Udtog af Officialberetningerne om de fra den 26de Martii til 5 April forefaldende 4 Hovedslag, saaledes, som samme paa hele 3 Ark findes anførte i den Viener Hoftidende, meddeles her til ydermeere Berigtigelse af de foreløbige Efterretninger som findes i No. 44, 46 og 47. 1) Slaget ved Legnago den 26 Mart. J samme søgte Fienden at trænge frem imod Legnago fra alle Sider, men blev allevegne, ogsaa ved 2 Hovedangreb, slaget tilbage. Dette Slag varede fra om Morgenen tidlig til Kl. 6 om Aftenen, da Fienden ganske blev slaget paa Flugten, og maatte trække sig tilbage til Tartaro. Han angiver selv sig Tab til 2000 Md. Vi erobrede 11 Kanoner, 32 Munitionsvogne, og gjorte 511 Fanger. Vort Tab bestod i 107 Dræbte, 887 Saarede og 82 Savnede; 2) Slaget ved Verona samme Dag. To hele franske Divisioner under Generalerne Victor, Serrürier ag Grener, med samt 6000 Plemontesere, Schweitzere a., ialt 25 til 30,000 Mand, gjorte Angrebet paa Verona, i den faste Meening at overraske samme hvorfor ogsaa stod i den fiendtlige Parole: da den hele Armee alt har levet 15 Dage uden nogen Sold, tilstaaes den Opreisning derfor, ved at plyndre Verong i 2 Timer. Fienden blev syv Gange Slager tilbage ved St. Masim, men borttog St. Lucia, hvorfra det, al Anstrængelse uagtet, var umueligt at faae ham i gien fordrevet. De Keiserlige Tropper fægtede alle med Løvemod fra Kl. 4 om Morgenen til 10 om Aftenen ( 18 Timer), uden at nyde mindste Hvile eller Vederqvægelse. Vort Tab er meget stort, og bestaaer i 913 Dræbte, 2714 Saarede (hvoriblant Feldtmarskal Kaim) og 1000 Fanger, men Fiendens regnes paa 10,000 Md., hvoraf vi gjorte 316 (1) Fanger, (Ved at sammenligne den franske officielle Beretning (S. 201), vil man finde, at dette Slag ikke egentlig kan siges at have været til stor Fordeel paa nogen af Siderne). 3) Slag ved Verona den 30 Mart. Fienden gjorte Angrebet med 15000 Rd., og vilde overraske og med Storm indtage Verona; men ved Erobringen, af en Broe blev en Deel af hans Tropper afskaaren og maatte overgive sig. Hans Tab regnes denne Dag til 1000 Dræbte og Saarede og over 1600 Md. Fanger; vores bestod kuns i 46 Dræbte og 166 Saarede. Det fortiener at bemærkes, at Fienden kuns havde en eneste Kanon med sig ved denne Attaqve. Den 2den April gik den hele Keiserlige Armee over Etsch. Fienden leirede sig nu mellem den nederste Deel af Etsch og Tartaro, og havde sit Hovedqvarteer i Jsola deella Scala, samt en Leir imod Verona ved Magnan og en anden imod Legnago ved Manegsbach. General Kray angreb nu 4) den 5te A. pril Leiren ved Magnan, hvilken han, efter en yderst haardnakken Fægtning, hvori Terrainet ofte blev vunden og igien tabt endelig erobrede, med 2000 Md., 11 Kanoner, 30 Munitionsvogne og 7 Faner. Vort Tab af Dræbte og Saarede regnes foreløbig paa 2000 M., hvoriblant mange Stabs= og Overofficerer. Den omstændeligere Detail er endnu i Vente. Denne Seier blev i Privat breve overdrevet saaledes, at Franzosernes Tab efter dem beløb sig til 5550 Fanger, 2000 Saarede og 1500 Dræbte, Desuden hedder det, at de Keiserlige derpaa den 6te ere satte over Mincio=Floden og have efter en kort Fægtning gjort en fransk Post paa 2000 Rd., hvoriblant 89 Officerer, til Fanger, skulle agsaa allerede staae ved Goilo, en Poststation fra Mantua. Peschieras Beleiring skal nu begynde med Eftertryk, og der er alt tastet mange Bomber og Granater ind i denne Fæstning. Besætningen i samme skal være 5000 Md. stærk, og fortiener en Skrivelse fra Verona, hvori meldes at den alt har overgivet sig, neppe at komme i Betragtning. Kommunikationen, med Tyrol giennem Etschalen er nu ei allene tilveiebragt, men den Keiserlige General St. Julien truer ogsaa med at falde ind i det Brescianske fra Tyrol af, ved den vestlige Bred af Gardasøen. Jndvaanerne i Verona rø ses meget, fordi de i Slaget den 5te tilbragte Tropperne Viin og Brød m.m. Paa den anden Side giver Almuen mange Beviser paa deres Had til Franzoserne; blant andre have Jndvaanerne paa Øen Ariano i Pofloden grebet til Vaaben og understyttet de Keiserlige imod Franzoserne. Den Keiserlige General Kray skriver selv i sin Officialberetning, at da Fienden vilde foretage sig en Rekognoscering over Ostiglig til Merlara, blev han forhindret deri af Pøbelen, og maatte vende om igien. Den 7de d. er endelig den første Russiske Kolonne ved Ponte. ba rykket ind i det Venetianske, saa at Nysgierrigheden, efter at see Franzoser og Russer fægte imod hinanden nu snart kan vordentilfredsstillet.