JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-06-02
Anden Bekjendtgjørelse. Da Enken efter den for flere Aar siden afdøde Jndvaaner og Skipper Hans Jørgensen Bøye i Marstal, navnlig Kirsten Bøye, ei er i Stand til at tilfredsstille sine Creditorer og Concurs over hendes Boe er bleven paakiendt, saa indkaldes (med Undtagelse af de protocollerede Pantecreditorer) Alle og Enhver, som formene sig at have hvilkesomhelst Fordringer til hendes Boe, forinden 12 Uger fra dette Proclam. tredie Bekjendtgjørelse at regne, dermed at melde sig i det ærøiske Actuariat her i Byen paa lovformelig Maade, med den Advarsel, at de, som ei melde sig i den foreskrevne Tid, tabe deres Ret til fremtidig Anmeldelse og udelukkes fra det proclamerede Boe. Forinden samme Tids Forløb og paa samme Sted bør alle de melde sig, som maatte besidde haandfaaet Pant, Boet tilhørende, ved Straf af Pantets dobbelte Væri; og de, som ei have deres Værnething her, bør antage og beskikke de forordnede procuratores ad acta. Dets til Bekræftelse under Stads- og Landrettens allerhøist forordnede Segl. Ærøeskjøbing, den 10de Mai 1836. (L. S. Carstens,
Berlingske Tidende, 1836-06-02
Ved Proklam af Dags Dato, som vil vorde læst ved vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter den heri Byen den 27de f. M. ved Døden afgangne Feldbereder Jørgen Pedersen Greve, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggøre deres formeentlige Fordringer under disses Tab og Udelukkelse; hvilket herved endvidere bekjendtgøres. Middelfart Købstads Skifteret, den 17de Mai 1836. Johnsson Creditorerne i Stervboet efter Proprietair Christian Christen Nielsen og Hustrue Ane Marie Henriksdatter af Aastrup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Koefoed. Hjørring, den 21de Mai 1836. 1836 & 37. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne Tobaksfabriqveur Michael Mariager og efterlevende Enke Anne Cathrine Mariager, fød Lund, deres fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skiftecommission i Kjøbenhavn, den 30te Mai 1836. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1836-06-02
Ved Proclama, som vil blive læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i Boet efter afgangne Generalkrigs-Commissair og forhenværende Deputeret i det Kongelige General-Commissariats Collegium, Ridder af Dannebrogen, Hans Peter Munch, indkaldte med 12 Ugers Varsel, med deres havende Krav at fremkomme og samme i behørig Form at anmelde og beviisliggjøre enten for undertegnede Executor testamenti, paa min Bopæl i Helsingøer, eller for Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Procurator Haagen i Kjøbenhavn, Klædeboderne Nr. 102. hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 18de Mai 1830. C. B. Nogert, Cancellier ad og Raadmand,
Berlingske Tidende, 1836-06-02
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 26de April d. A., som vil blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Boet efter afg. Bagersvend Christian Joachim Jann, indkaldte med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, for undertegnede Skifte-Commission, saadant deres formeentlige Krav at anmelde og beviisliggjøre. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med det i Loven, bestemte Varsel for os deres Arveret at anmelde og beviisliggiøre. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 26de Mai 1836. Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
de Alen til sendelse med Kongelig revposter
Berlingske Tidende, 1836-06-03
privilegered. til oc Herlingske politiske Og vertissements. idende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Ne Fredagen den 3die Junii.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
London, den 27de Maj. Overhusets Reform. bliver nu paa mange Maader omhandlet af de engelske Blade. Endog "Courier, indrømmer Muligheden af en saadan Forholdsregel, hvis Overhuset, skulde vedblive med sin Haardnakkethed. "Spectator paastaaer, at dette Huus vil bevirke en Opstand i Jrland. Det er mærkeligt, at O'Connell i Førstningen syntes tilbøielig til at indlade sig paa en Transaction, og til ikke ligefrem at forkaste Overhusets Amendementer; men han har senere forandret sin Anskuelse, da saavel Ministrene som Underhuset, have besluttet, ikke at give efter i Municipal-Spørgsmaalet. Agitationen fortsættes paa det ivrigste i Jrland og forrige Torsdag præsiderede Hr. Sheil i en Dubliner-Forsamling, hvor han ligefrem opfordrede Folket til, paa en constitutionel Maade at reise sig i Masse. J Gaar skal en General-Forsamling have fundet Sted i Jrlands Hovedstad.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Spanien. Jfølge Efterretninger fra den brittiske Legions Hovedqvarteer i San Sebastian, af 19de f. M., var Major Oven paa hiin Dag ankommet til General Evans med en Forstærkning af 600 Mand engelske Marine-Soldater, og man ventede Dagen efter General Jaureguy med 1500 Spaniere; han var allerede ankommet til Socoa. Naar disse Forstærkninger, paa hvilke flere snart skulle følge, ere indtrufne, vil General Evans's forenede Troppe-Afdeling komme til at bestaae af 10,200 Mand, nemlig 5000 Mand, af selve Legionen, 4500 Spaniere og 700 engelske Marine-Soldater og Artillerister, og man troer, at der da ufortøvet skal skrides til Operationsliniens Udstrækning til Passages, Fonterabia og Jrun, hvorved Carlisternes Forbindelse med den franske Grændse vilde være aldeles afskaaret. Franske Blade bestemme den 23de Mai som den Dag, paa hvilken den store combinerede Bevægelse af Cordovas, Bernelles og Evans's Hær-Afdelinger skal begynde, hvilken Bevægelse da skal aabnes med en Storm paa Høiderne ved San Sebastian. De 600 ny ankomne Marine-Soldater have den 15de Maj, da de opholdt den i Vilbad, dækket et Recognosceringstog, der foretoges af en Afdeling af Bilbaos Garnison. Carlisterne trak sig tilbage ved Christinernes Fremykken, men forfulgte dem dog igjen, saasnart de paa deres Side trak dem tilbage, ved hvilken Leilighed to af Garnisonens Officerer bleve dræbte og 5060 Mand saarede. De engelske Marine-Soldater bleve ikke angrebne af Carlisterne. Disse sidste have udstedt en meget pralende Bulletin over denne Recognoscering; i hvilken de tilskrive sig en glimrende Sejr over Christinerne og angive de Overvundnes Antal til 6000, skjøndt Bilbaos hele Garnison kun tæller 4000 Mand, og kun 1500 af disse vare med i Fægtningen.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Portugal. Nogle miguelitiske Forsøg til at forstyrre Roligheden i Portulegre, Viana, Chaves og Faro, ere aldeles mislykkede, uagtet den almindeligt herskende slette Stemning. Høsten i de sydlige Provindser er destoværre slaaet ganske feil, og man mener, at KornHandelen snart vil blive frigivet. Skatkamret har udstedt Beviser for flere tilbagestaaende Fordringer, hvilke Beviser dog først blive fællige næste Aar. Aarsdagen for Trefningen ved Accceira, hvor Dom Miguel leed det sidste Nederlag, er blevet glimrende højtideligholdt ved en Diner, som samtlige Officerer, der havde været med i hiint Slag, gave til Ære, for Hertugen af Terceira, ogsaa Prinds Ferdinand indfandt sig derved. Dampbaaden, der sidste afgik til Manchester, fra Lissabon, havde fire Graffer, en Løve og en Loss om Bord.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Tyrkiet. Fra Moldau meddeles Følgende, af 16de Maj Siden Begyndelsen af denne Maaned er et Antal russiske Tropper, der anslaaes til 20,000 Mand, rykket ind i Fyrstendømmet. Navnlig forsikkre Øjenvidner, at der den 8de Maj ere marscherede 10,000 Mand, under General Murawiews Commando, med en meget betydelig Artilleri-Park, hvilken maaskee for at undgaae Opsigt – transporteredes om Natten, gjennem Jassy. Saavel dette, som et ad en anden Vej marscherende dobbelt saa stærkt Corps, der over Broen ved Leowna gik ind paa vort Gebeet, toge Veien til Silistria. Man indsaae ikke Nødvendigheden af - hedder det videre – at lade en Garnison paa 4000 Mand afløses med en saa stor Troppemagt, og det saa meget mindre paa en Tid, da hiin Fæstnings nærforestaaende Rømning ikke længer kan være tvivlsom. Desto tilbøieligere er man derfor til, i denne Troppe-Bevægelse at see en Demonstration til Bedste for Fyrst Sturdza, og det især, da de paa Marschen værende Tropper ifølge en indløbet Contra-Ordre have gjort Holdt, for at vente paa videre Ordre.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
America. Ifølge Efterretninger fra Mobile, af Midt i April, havde General Houston, Texanernes Anfører, trukket sig endnu længere tilbage bag Brazos. Mexicanerne stode nogle Mile fra San Felige, der var blevet antændt af Teranerne. General Houston havde besluttet, at forsvare sig til det Yderste.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Beretningerne fra Lima naae til den 29de December. Ved sit Tog til Arequipa havde General Salaberry spillet Bolivierne et slemt Puds. Disse sidstes Anfører, Santa Cruz, havde endnu bestandig sit Hovedqvarteer i Avacucho. Jmidlertid var Lima blevet rømmet af dets hidtil værende Herrer, og Commandanten Solar, en Slægtning af Sala berry, havde trukket sig tilbage til Fortet Callao. Senere vare Monteneroerne (Højlænderne) rykkede ind under Oberst Leon og begik ustraffede mange Tyverier. Saavel Boutikker som Privathuse vare lukkede i Lima.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Kjøbenhavn, den 3die Junii. Den af Staten, Kirken og Skolen lige fortjente Adels- og Hædersmand, Kammerherre og Ridder, Frederik Adolph von Holstein, Lehns-Greve til Grevskabet Holsteinborg, som salig i Herren hensov, efteren heftig Nervefeber=Sygdom, den 21de Maj, blev den 27de f. M. med dybtsørgende Høitidelighed ledsaget til sit Gravkammer paa Holsteinborg Kirkegaard.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Samme Dags Formiddag Kl. 9 havde, foruden alle Grevskabets geistlige og verdslige Embedsmænd og Betjente tilligemed alle Bønder og Huusmænd sammesteds, ogsaa mange andre af Omegnens verdslige og geistlige Embedsmænd, saavel fra Kjøbstæderne, som fra Landet, forsamlet sig til Sørgehuset, hvor Hr. Pastor Rønne for en saa stor Forsamling af de Tilstedeværende som sammesteds kunde rummes, holdt i Liigstuen ved Kisten, der gjemte Støvet af den ædle Hedengangne, en Tale, hvori han tolkede især det store Tab af den Ædle som Christen og Menneskeven, Den Ædles Liig, gjemt i sin Kiste, bares nu fra Liigstuen ind i Kirken paa Borgen, under Sang af den tilstedeværende store Mængde af Kirkesangere, saavel fra Grevskabet som andetsteds fra, og fulgt, af hele det store Liigfølge blev Liget sat, under Orgelets Præludium, op til Choret i Kirken, hvorpaa istemtes af Orgelet, ledsaget af fiirstemmig Choral Melodi af Kirkesangerne, følgende Sørge-Sang forfattet af Hr. Pastor Grundtvig: Mel. Hjertelig mig nu længes. Her mødes alle Veje, Paa Gravens bratte Rand, Her er vort sidste Leie, J Skyggers mørke Land! der synke alle Hænder! Her visner hver en Krands! Her samles Muldets Frænder! Her jordes Støvets Glands Ak, naar da synke Hænder, Hvis Daad var Ære værd. Hvor Levnets-Løbet ender Sig med en Jordefærd. Af da vi maae vel klage, Begræde Støvets Kaar, Om end den Ædles Dage Forsølvede hans Haar! Ja, blomstret for de Døde. Ei Haab paa Gravens Rand. Og straaled Morgen Røde Et did fra Livets Land, Da maatte lydt vi græde, Hver Gang vi skulde saaSom nu til Jorden stæde. En Adling af de Fag. Men Han til Hvem alt svæde Vi bares i vor Taab, Forbød vor Camfunds-Kjæde, At sørge uden Haab: Hvor til Gud Faders Ære. Vor Frelser host ofver, Der skal hans Tjener være Med Ham en Herre stor Oderfor gjennem Taaren. Udbryder Glædes-Smiil, Hvor Støvet kun paa Baaren. Nedsank for Dødens Piil, Da han holdt op at græde, Som var vor Frelser tro, Gik til sin Herres Glæde, At smage Guddoms No. Derpaa holdt Hr. Pastor Holm en Tale fra Prædikestolen, hvori han udtalte den ædle Hjemgang nes høje Værd og store Fortjenester i det ydre Liv, som en Følge af den christne Tro og det indre christne Liv, der var i ham, og skildrede hvad han havde været for en Christen Ædling, saavel i sit huuslige Liv som imod sit Godses Kirke- og Skole-Befordring, imod sine Bønder, imod Enker og Faderløse, imod Betrængte og Forladte, baade fjern og nær, imod Statens Vel i det Hele, som imod sin egen Kreds i det Enkelte o. s. v. Derpaa bleve følgende SlutningsVers af Sørge-Sangen afsjungne. Lad da kun Jorden dølge, Hvad ej var reent og let, Til Aanden did at følge Hvor Naade gaaer for Ret, Engang naar det mon time, Til Pindse højt i ChorDa slaaer og Naadens Time For Støvet under Jord Han som vor Skabning kjender, Og kommer Støv ihu. De gamle Almagts Hænder, Usvækket har endnu. Opfylde vil saa troelig Han sit det gode Ord, Fornye til Aandebolig Med Glands den sjunkne Jord! Saa smille da hvert Øie Selv gjennem Taare-Sky, Som skimter i det Høje Det store Morgen Gry Saa folde fromt sig Hænder.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
J Jesu Christi Navn, For Støvets Vei sig ender J Herlighedens Favn Derefter udbares det elskede dyrebare Liig af Grevskabets Betjente og Bønder fra Kirken til Kirkegaarden og nedsattes under Sang i Graven, hvorpaa Hr. Provst Monrad holdt Tale og tolkede sin Sorg over Tabet af det ædle christne Hjerte, hvis venlige Deeltagelse og Raad til alt Godts Fremme havde været ham selv og saa saare Mange fjern som nær til Trost og Veiledning, men Taleren trøstede sig selv og Forsamlingen med det christne Haab, at gjen forenes atter med den Hedengangne hvor der er evigodt være – og alle de trende Talere ved den Ædles Jordefærd stottede ogsaa Haabet til at see alt det virkede Gode fortsat ved den Ædles efterladte ædle christne Enke og ædle christne efterladte tvende Sønner, som med største christelig baade Fader- og Moder Kjærlighed og Omhyggelighed føres til Herrens Frygt, Tro og Kundskab af den sande Vej til den Hæder som varer evindelig. – Endeel Taarer flød samme Dag ved den ædle Christens Jordefærd, men langt flere ville flyde i det Skjulte af alle de Hjerter, der i Livet maae udbryde, nu føle vi, at Greven er borte, Ja Han er død, den gjæve Herre, Den Statens Ven foruden Svig, Nu er han borte, at desværre, Den Kirkens Ven paa Andagt riig, Ja Han hensov den Skolens Ven, Hvis Lige seent skal sees igien Det er et godt og herligt Minde Han efterlod sig her paa Jord; J Borg som Hytte er det inde Og sammensmelter i det Ord: Han søgte Alles Vel i Alt, Hvortil Ham huldt Guds Naade faldt. Saa hvil da født med Hæders-Kronen, Den som Du vandt paa Retsfærds Vej Ja bryd nu ud i Jubeltonen; Thi Frelser Din Han svigted ei. Paa Ham du kasted Byrden Din, Og Dig Han gav da Hvilen Sin Avanermeent, Forflyttelse og Afgang.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
ved Landmilitair-Etaten. i Slutning.) Under 3die Maj. 1. Premierlieutenant af Artilleri-Corpset M. v. Lumholtz udtræder af Rummer, og ansættes fra 1ste dennes at regne a la suite ved Corpset, 2. Characteriseret Premierlieutenant C. F.v. Ellbrecht forfremmes fra samme Dato af til virkelig Premierlieutenant i Artilleri-Corpset. 3. Ved dette Corps skeer endvidere følgende Avancement m.v. nemlig: Capitain C. J. v. Meza, Ridder af Danebroge, forsættes til Chef for Mineur= og Sappeur Compagniet; Capitain M. v. Lüttichau, Ridder af Danebroge, udnævnes til Chef for det fjortende Batteri; Capitain A. P. W. v. Keyper forsættes som Secondcapitain og Commandeur for det ottende Batteri; Capitain C. L. v. Bendz, Ridder af Danebroge, forsættes som Secondcapitain til Pontonneer- og Pionneer=Detaschementet i Rendsborg; characteriseret Capitain F. v. d. Pahlen forfremmes til Secondcapitain.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Under 4de Mai. 1. Secondcapitain ved Artilleri Corpset F. v. d. Pahlen meddeles efter Ansøgning og formedelst Svagelighed, Afskeed i Naade af Krigstjenesten med Pension. 2. Ved Artilleri-Corpset udnævnes characteriseret Capitain H. C. v. Fuhrmann til Secondcapitain ved Mineur- og SappeurDetaschementet i Rendsborg, og forfremmes de characteriserede Premierlieutenanter C. B. v. Lund og A. W. v. Dinesen, Ridder af Danebroge, til virkelige Premierlieutenanter i Corpset. 3. Cadet med fri Underviisning E. A. S. v. Stricker oprykker i Nummer som virkelig Cadet, og Cadet uden Gage F. D. v. Kaas ansættes som Cadet med fri Underviisning ved Landcadet-Corpset.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Under 7de Maj. Ved Prinds Christian Frederiks Regiment forsættes Premierlieutenant N. C. L. de Pontavice fra Grenadeer-Compagniet til et Musqveteer-Compagni, og ansættes Premierlieutenant J. F. L. v. Mathiesen og Secondlieutenant C. M.v. Hummel ved Grenadeer-Compagniet.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Under 8de Maj. 1. Capitain og Chef for Bornholms Milices fjerde Jnfanteri-Compagni O. K.v. Romer, meddeles efter Ansøgning og formedelst Svagelighed, Afskeed i Naade af Krigstjenesten med Pension og Tilladelse fremdeles at bære Milicens Jnfanteri-Officeers Uniform. 2. Ligeledes bevilges Lieutenant ved bemeldte Milices sjette Borger-Compagni M. S. Müller, efter Ansøgning og formedelst Svagelighed, Afskeed i Naade af den borgerlige militaire Tjeneste.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Under 11te Maj. 1. Oberstlieutenant og Bataillons-Commandeur ved det Slesvigske Jnfanteri Regiment C. W. v. Blücher, meddeles efter Ansøgning og formedelst Svagelighed, Afskeed i Naade af Krigstjenesten med Oberstes Characteer og Pension.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
2. J Anledning af denne Afgang skeer følgende Avancement m.v. ved det Slesvigske Jnfanteri-Regiment, nemlig: Major W. O. F. v. Schultze udnævnes til Oberstlieutenant og Commandeur for anden Bataillon med den ham forbeholdte Oberstlieutenants Anciennetet. Major ved anden Bataillon H. J. v. Seydewitz, Ridder af Danebroge, forsættes til første Bataillon. Capitain J. D. F. v. Licht, Ridder af Danebroge, udnævnes til Major ved anden Bataillon med den ham forbeholdte Anciennetet; men vedbliver han at være Chef for Jæger=Compagniet; Stabscapitain C. N. L. v. Kindt, Ridder af Danebroge, forfremmes til Compagnichef; Stabscapitain J. v. Schrøder ansættes ved Jæger-Compagniet, Premierlieutenant J. v. Dethlefsen, Ridder af Danebroge, udnævnes til Stabscapitain med den ham forbeholdte Anciennetet; characteriseret Premierlieutenant C. N. W. v. Kirchner forfremmes til virkelig Premierlieutenant, og Secondlieutenant F. L. v. Rosen oprykker i Nummer paa den høiere Secondlieutenants Gage. 3. Den under 1ste Februar 1816 fra det andet Livregiments annecterede Batailloner, dimitterede Major C. Erhard Greve til Holstein Lethraborg, bevilges en nye Afskeed i Naade af Krigstjenesten som Oberstlieutenant. Under 19de Maj. 1. Capitain og Compagnicheved det Fyenske Jnfanteri-Regiment P. v. Fremming meddeles, efter Ansøgning og formedelst Svagelighed, Afskeed i Raade af Krigstjenesten med Major Caracteer og Pension. 2. J det Fyenske Jnfanteri-Regiment skeer følgende Avancement m.v., nemlig:
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Stabscapitain F. D. v. Heyerdahl forfremmes til Chef for Grenadeer-Compagniet; Premierlieutenant C. L. v. Hommel udnævnes til Stabscapitain, caracteriseret Premierlieutenant C. F. J. v. Harboe, forfremmes til virkelig Premierlieutenant; Secondlieutenant J. P. v. Seidelin tillægges den høiere Secondlieutenants Gage, og Secondlieutenant L. W. C. v. Hinck ansættes ved Grenadeer=Compagniet. 3. Secondlieutenant ved Rendsborgs borgerlige Artilleri-Corps J. H. C. Krüger, afskediges efter Ansøgning i Naade af den borgerlige militaire Tjeneste. 4. Ved bemeldte borgerlige Artilleri-Corps forfremmes Secondlieutenant H. F. L. Schmidt til Premierlieutenant, og ansættes Secondlieutenant à la suite F. Hellborn og J. H. Lorenzen i Secondlieutenants Nummer ved Corpset. 5. Cadet i Hofkasse-Nummer P. L.v. Hummel, afskediges efter Ansøgning fra Landcadet-Corpset.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Under 18de Maj. 1. Major og Bataillons-Commandeur ved Kjøbenhavns borgerlige Jnfanteri, P.J. Friedenreich, tillægges Oberstlieutenants Characteer. 2. Secondlieutenanterne i Artillericorpset P.C. B. v. Boeck og J. S. M. v. Tillisch, tillægges Premierlieutenants Characteer uden Anciennetet. 3. Premierlieutenant ved Naquet-Corpset W. C. T. v. Schøning, forsættes efter Ansøgning igjen til Artilleri-Corpset i hans forhen der havte Secondlieutenants Nummer, med Behold af hans Premierlieutenants Characteer, men uden Premierlieutenants Anciennetet.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Under 19de Mai. Cadet uden Gage H. W. W. v. Beck ansættes som Cadet i Hofkasse Nummer.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Kjøbenhavn, den 3die Junii. Posten ankom i Morges Kl. 6 1/4. De medbragte, Tidender indeholde saare lidet Nyt, følgende er det deeltageligste: England. – Globe, vil vide, at man fra London havde tilbudt Hr. Jsturiz et Laan paa fem Millioner Pund Sterling til 5 pCt.; dog troede man dengang, at han kunde forsone sig med Hr. Mendizaval.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
En bekjendt Postmester i Vestenden af London har ikke leveret færre end 600 Par Heste til Væddeløbene i Darby. Hvis man tør troe de offentlige Domme, saa kan Hr. Ole Bull, som nu henrykker Alle i London, paa sit Jnstrument ikke alene sættes ved Siden af Paganini, men han har ogsaa det Fortrin, at han træder frem uden al Fordring og Charlatan kunster, han er ogsaa i sit Udvortes en behagelig ung Mand paa omtrent 26 Aar.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Frankerig. – General Bugeand er virkelig afreist den 24de Mai om Aftenen til Africa. Han indskiber sig i Marseille paa et Dampskib til TafnaMundingen, for der at overtage Commandoen over det 23de og 24de Linieregiment, hvilke ligeledes ere gaaede under Seil til samme Bestemmelsested. For den Hurtigheds Skyld, hvormed dette maatte skee var det meget gunstigt, at det 24de Linieregiment, som kom fra Corsica, endnu ikke var udskibet og derfor kunde blive ombord og gaae videre. Den Forstærkning, der sendes den africanske Armee, anslaaes til 4000 Mand. "Messager", som endnu den 24de tvivlede om General Bugeauds Udnævnelse, meddeler selv den 25de samme Efterretning, uden atter at omtale den Paastand, som den Dagen forud havde fremsat, at nemlig Udnævnelsen var skeet i Krigsministeriet, uden Marschal Clauzels Medvirkning. Det kan dog imidlertid være muligt, da man siden Marschallens Tilbagekomst fra Algier saa ofte har talt om en Uenighed mellem ham og Krigsministeren, ja endog at Marschal Clauzel skulde faae hans Post. Constitutionne" modsiger den 24de Efterretningen om Fyrst Talleyrands Sygdom. Fyrsten er friskere end nogensinde.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
J den udførlige Beretning, som Moniteuren meddeler over Trefningen ved Tafna er følgende Sted, for Forholdenes Skyld med Marocco, færdeles mærkeligt: "Den haardnakkede Modstand, som vore Tropper have mødt, erklæres ved Omstændigheder, som vi tør ikke tie stille med. Det er ikke alene Stammerne i Provindsen Oran, med hvilke General d'Ar langes har havt at bestille. Brevverlingen af den franske Commandant i Tremecen giver et nigsendriveligt Beviis for, at man fra Marocco har sendt Abdel Kader betydelig Hielp af Mandskab og Munition. Kongens Regjering - vedbliver den officielle Moniteur – vil gribe til Forholdsregler, for at erholde fuldkommen og fuldstændig Opreisning foren Handlemaade, der strider saa meget mod de mellem Frankerig og hiint africanske Rige bestaaende Forhold.
Berlingske Tidende, 1836-06-03
Spanien. – Den sidste Efterretning fra Madrid, af 19de f. M., lyder ganske kort saaledes: Staden er rolig. J Mødet den 17de vare Ministrene blevne adspurgte om Bisager; Hr. Jsturiz tog til Gjenmæle.