Corsaren, 1843-03-31
Artikler efter "le Charivari". Xl. Et faare lyfteligt Program over Forlystelser. Franskmændene have Navn for at være meget lystige, meget aandrige, meget overgivne, medens Tydskerne nyde den Reputation, at de ere meget tunge, meget phlegmatiske og meget tykke. Jeg veed ikke, om Tydskerne ere tykke, og jeg kan i denne Henseende ikke afgive nogen Vægtbestemmelse; men, hvad der er meget vist, er, at disse Gavtyve ere tusind Gange mere letsindige og overgivne end selve Pariserne. Jeg kunde bevise det ved en Mængde Citater, det ene meere slaaende end det andet; men jeg vil alene holde mig til et Beviis, som en idag med Posten ankommen tydsk Avis opvarter med. Naar man i Frankrig vil more sig i Anledning af en eller anden stor Nationalfest, finder man ikke noget bedre end at gaae til de Elysæiske Marker, for at see den unge Tortillard brække et Laar i Stykker ved at kravle op ad et Mastetræ. Og dersom man derefter vil more sig overmaade meget, gaaer man hen i for at see den store militaire Pantomime, som opføres paa Marigny-Markens Theater - et gratis Skuespil, som kun koster En et Lommetørklæde og en Tobaksdaase. Om Aftenen seer man endelig et deiligt Fyrværkeri, som dog ikke altid afbrændes, fordi det fordetmeste regner i dette høitidelige Øieblik. Men i Tydskland er det noget ganske Andet; J skulle see, hvorledes man i Hannover, feirer Kronprindsens Bryllup med Prindsesse, Marie. Vi skulle citere ordret "Augsburger Allgemeine Zeitung". Man skriver fra Hannover under 5te Febr.: "Alt er i Bevægelse her for at bidrage til eller "deeltage i de Høitideligheder, der finde Sted, "den 18 ds. i Anledning af den blinde Kron"prindses Formæling. De begynde ved Prind"sesse Maries Ankomst og vare en heel Uge." Det kan man kalde noget. Hør nu, hvori Festligheden bestaaer. En overordenlig Pragt, næsten i den antike "Maneer, vil blive anvendt derved: en stor stegt "Oxe vil blive uddeelt til Folket." Det er stort, det er magnisikt, en stegt Oxe vil blive uddeelt til Hannoveranerne. Lykkelige Hannoveranere, jeg haaber, at J ville velsigne Eders Konge og Eders Ore! Jmidlertid maae vi tilstaae, at Redactionen af denne Deel af Programmet lader lidt tilbage at ønske, den er temmelig mørk. Skal en stegt Oxe uddeles til enhver af Kongen af Hannovers Undersaatter, eller er det kun et eneste Quadrupede, som skal deles mellem de to Millioner. Hannoveranere? Det er enten meget, eller saare lidet; men vi ere villige til at troe, at Alt vil blive arrangeret paa bedste Maade, og at hver Hannoveraner faaer sin Portion Rostbeef. Fontainer skulle springe med rød Viin, an4dre med hvid Viin. Denne excellente Konge af Hannover har dog tænkt paa Alting: "Mine Undersaatter kunne. ikke spise deres Rostbeef uden at drikke til; det vilde kvæle dem. Lad os overgaae Moses selv, og lad os faae Sprinqvandene til at sprudle Viin! Og læg vel Mærke til, at der er sørget for enhver Smag: Rødt og Hvidt staaer paa Priiscouranten; vælg, gode Hannoveranere og drik efter Hjertenslyst; men skynd Eder, thi Programmet underretter os ikke om, hvormange Timer disse fortræffelige Fontainer springe. Vager, klædte i gammeldags Dragt, skulle opvarte ved Kongens Taffel." Dette kommer nu ikke Publicum ved; dette er en Forlystelse for lukkede Døre, alene for den kongelige Families Mund, med mindre Kongen af Hannover skulde tillade sine Undersaatter at passere omkring Taffelet i det Øieblik, Allerhøistsamme tager Næring til sig, en Skik, der almindelig er vedtaget ved alle europæiske Hoffen og i Jardin des plantes *) i Varis. To Operger indstuderes og man vil des- uden udfore en Ballet. Magistraten modtager *) Det Ste i pais, hver ter føre Memagei er "Prindsessen ved den ved Ægidiusporten op"reiste Trimphbue." Dette er nu noget mere Almindeligt og finder Sted ved alle Programmer; vi skjænke det derfor ikke mere Opmærksomhed, end Opergerne i og Triumphbuen fortjene. Det er sandt, at Triumphbuen har det Fortrin at være oprettet ved Ægidiusporten, men jeg holder dog meere af den, som staaer ved Barriere de P'Etoile.*) "Om Aftenen bliver stort Fakkeltog og Jllumination. Det store Fakkeltog behager mig mere. Og læg vel Mærke, til hvor god den excellente Konge afsHannover er, han siger ikke, at han er den Eneste, som vil gjøre et Fakkeltog, hvortil han jo heelt og holdent er berettiget. Min Gud, nei, den ubetydeligste Hannoveraner, den simpleste Particulier, den nedrigste Blikkenslager har Ret til at tage sin lille Fakkel og gjøre et stort Tog. Bare jeg dog var født i Hannover! Den 18de foregaaer Vielsen, hvorefter der gives en stor Banquet paa Slottet." Det er unødvendigt at sige, at denne store Banquet ikke gives alle Hannoveranerne i Almindelighed; de have jo allerede deres Ore, og med den kunne de nok være fornøiede. Læg nu vel mærke til Programmets Slutning; det er Rosinen i Polse-Enden. "Programmet melder desuden, at Ministrene ville opføre en Fakkeldands." Ministrene udfore en Fakkeldands! See, det er Noget at more sig over. Jeg maa meget bede om, at denne hannoveranske Skik indføres her, at Hs. Excell. Justitsministeren, Hs. Excell. Finantsministeren og om muligt Hs. Excell. Udenrigsministeren dandse en Hopsa med det allerførste. Bedst vilde det være, om man kunde faae dem til at gaae bag i af Dandsen endnu inden 1ste April. *) Napoleons Triumphbue.