JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-07-29
Den forrige Borger og Skipper her af Staden Martin Daniel Meyers Enke, som i nogle Aar har ned Understøttelse af Fattigkassen, er ved Døden afgaaet, og da der giøres Fordring paa hendes Efterladenskab, har Retten fundet sig bevæget til, hermed eengang for alle at indfaldt alle dem, der formene at have Fordringer paa Boet eller ere samme noget skyldige, under St af af dobbelt Betaling og Tabet af deres Fordringer at melde sig, de Jndenlandske inden 6, men de Udenlandske inden 12 Uger fra dette Proklamas Bekindtgiørelses Dato at regne, i Stadsekretariatet her i St. den og derpaa forvente Rettens nærmere Foranstaltning. Frenburg, den 6te Julii 1805. Børgemester og Raad her i Staden.
Berlingske Tidende, 1805-07-29
Ved begyndt Skiftebehandling efter afdøde Huusmand Peder Andersen Kalser og Hustrue Karen Pedersdatter, som boede i Aarkir Sogn paa Bornholm er af per værende Arvinger anmeldt som Medarving, en Fuldsøster til førstbenævnte Afdøde, ved Navn Kirstine Anders Falsesdatter, der skal opholde sig i Kiøbenhavn; denne Arving, saavelsom enhver, der anseer sig Arveberettiget efter anførste Peder Andersen Kalser eller Hustrue, indkaldes herved med lovlig Varsel. for et legitimere Arveretten, og iagttage det Fornødne under Skiftet. Nexøe, den 9de Julii 1805. Chr. Jespersen.
Berlingske Tidende, 1805-07-29
Da Jndvaaner og Skibstømmermand Søren Rasmussen i Marstal ikke har kundet tilfredsstille fine Creditorer og derfor til hans Concursboets Behandling udfordres et offentlig Proklama, saa indkaldes hermed peremtorisk alle og enhver som hos ham have noget i nogen Maade at fordre, til ham ere skyldige eller af ham have noget til Underpant, ved Udelukkelsens og en stedsevarende Stiltenheds Straf, Skyldnere ved dobbelt Betaling og Panthaverne ved Pantets Tid, inden 12 Uger fra dette Proklams Datum, og at de udenlandske beskikke en Prokurator ad ecta under denne Rettens Tvang, at anmelde sligt hos Hr. Assessor og Aktarius Carstens her i Byen for Professionsprotokollen, at forevise de i Hændthavende Dokumenter in originali, deraf levere sidemmede Afskrivter til Protocollen og dernæst enten selv, eller ved en dertil Befuldmægtigede, uden Udeblivelse at møde paa den næstkommende 4de December, som er Onsdagen efter den 1ste Søndag i Arvent, om Formiddagen Kl. 10 Slet, for den her holdende Stad- og Landret, at justificere deres Anmeldelser og i Henseende til Fortriinsrettigheden at vente Rettens Kiendelse. Ærrøeskiøbing under Stad- og Landrettens Stigl, den 15de Julii 1805. (L. S.) Tilemarn, in siden copit. H. Carstens.
Berlingske Tidende, 1805-07-29
(1 3 5) Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 17de Maji d. A., ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Kongelig Kok, tilsidst Pendomst og Ockomirus samt Vært for det Harmoniske Selskab her i Staden, Ditlew Mauritzen og efterlevende Enkes Ellen Mauritzen, fød Lassen, deres fælleds Boe, indkaldede mes 12 Ugers Varsel at møde udi den Kongelige Lands Over res samt Hof= og Stadsrets Skiftekommission for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1805-07-29
Forpagtninger. Srabbesholms Hovedgaard paa Roeskilde Amt, henved i Miil fra Kiøbenhavn, og 3 Miil fra Roeskilde, i Nærheden af de bekiendte Udskibnings Steder Langtved, WelleruVug og Wenslev Strand, agter bortforpagtet paa 6 eller 12 Aar fra næste 1ste Maji, ved offentlig Auktion som holdes i Lindenborg Kroe, der ligger ved Kallundborg Landevei, omtrent 1 Miil fra Roeskilde, Fredagen den 9de August førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Denne Hovedgaards Jor ber er inddeelt i 12 Marker, hver paa circa 30 Tønder Land geometrisk af Agerjord, og i alt henved 100 Tønder Land Engbund, hvis bekiendte gode Beskaffenhed Liebhabere behagelig kanne underrette dem om paa Stedet, hvor Hr. Rasmusen anviser samme. Gaarden opraabes baade med det betingede fulde Hoverie af Godsets Bønder og uden Hoverie, dog i sidste Tilfælde med saa mange Arbeidsdage af Huusmænd især Høsten, som kunne ansees nødvendige til Gaardens Drift. Conditionerne bliver 14 Dage før Auktionen til Eftersyn paa Postgaarden i Roeskilde, i bemeldte Lindenborg Kroe og Skomager Kroen, saavelsom paa Lindholms og Ledreborg Skriverstuer pr. Roeskilde.
Berlingske Tidende, 1805-07-29
Herved bekiendtgiøres, at Tirsdagen den 20de August først I kommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Postgaarden i Odense holdet offentlig Auction over Forpagtninger at Gielskors Hovedgaards Avling og Græsning som drives med fuldi Hoverie med de derunder liggende anseelige Tiender, ud 7 Aar fra 1806 til 1ste Maji 1813, efter de Conditioner som om 14ten Dage ere at bekomme til Eftersyn hos ForvalterBrehling paa Arreskou pr. Odense, hos de Herrer Postmestre, i Odense og Flensborg hos Hr. Justitsraad Jørgensen i Wiborg, og hos Hr. Casserer Beckmann i Kiøbenhavn udi Gaarden No. 55 paa Nørregade. Gaarden Gielskow er beliggende i Salling Herred, Hillerslew Sogn, under Grevskabet Muckadell i Fyen; dertil er over 400 Tønder Sædeland, Tønder til 12000 Qvadrat Alen beregnet foruden betydelig Engbund; til Gaarden, hæves enkelt Korntiender af 1072 Tønder 6 Skiepper tiendeydende Hartkorn, og ved Gaarden kan aarlig forres og græsses over 150 Stykker Meierie=Køer, foruden Ungevæg, Bæster, Faar og Sviin. Arreskow den 6te Julii 1805.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Løverdagen den 3 August. No. 263.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Mødte selv. - Advocat Henrich Dreier, efter Kongelig befaling, contra Livet. - Saggivne Jens Nielsen Skielhuus.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Ved udtagen Stevning til Høiesteret har Actor paaanket til Confirmation, Skiærvelse og yderligere Paakiendelse, den forhen i denne Sag ergangne og at da værende Norre Jyllands Landstingsret den 24 April sidstleden givne Dom, angaaende den Tiltaltes mod Herredsfoged Nissen i Klage til Kongen af 18 Marts 1804 fremførte Beskyldninger og Udladelser. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret: Deng denne Sag paa Hellum Hindsted Herre, ders Ret sa 2den October 1804 afsagte Dom bør ved Magt tat stande. Actor for Landstinget Lieutenant Westenholtz, som har ladet 2de Maaneder fra Beskikkelsens Datis hengaae, forinden han udtog Stevning, hvilket ikke kan undskyldes, tilpligtes herved at bøde til Domhusets Fattigbøsse 10 Rdlr., og i Følge deraf til Domhuset strax 1 Rdlr. Ver Herredstingsdommen, afsagt af Sættedommeren Knud Teil den 2 October 1804, er saaledes dømt: at de imod Herredsfoged Nissen i Klage til Kongen af 18de Martii 1804 gjordte ærerrige Beskyldninger og Udladelser bør, som løgnagtige, at være døde og magtesløse, og ikke komme ham til mindste Fornærmelse paa Ære, Embede, gode Navn- og Rygte i nogen Maade; hvorimod Jens Nielsen Skielhuus, for disse sine løgnagtige Beskyldninger: bør, i Følge Lovens 6. 215, sammenholdt med Forordningen af 27 September 1799. 12, sig selv til Straf og andre til Advarsel og Exempel, at hensættes til Arbeide i Wiborg Tugthuus i 2 Aar, saa bør han og betale Sagføreren Procurator Aspet billigt Salarium, som bestemmes til 4 Rdlr., og i Fald samme ikke hos ham kan erholdes, da forholdes dermed efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning. Endelig forbeholdes lovlig Tiltale til Concipisten af Jens Nielsens strafværdige Klage, saafremt han kan opdages. Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Dito Dato. No. 264. Mødte selv. - Justitsraad Peter Boll Vivet efter Kongelig befaling, contra Klingberg. - Arrestantinden Marthe Erichsdatter, Musqueteer Hans Læssøes Hustrue.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Ved den af Actor til Høiesteret udtagne Stevning har han indstevnt til Confirmation og Skiærpelse den forhen i denne Sag passerede Lands Over- samt Hof= og Stadsrets Dom, afsagt den 8 Julii sidstleden, i hvilken Sag hun er tiltalt for anden Gang begaaet Tyverie, og for at have været sin Mand behielpelig ved Forfærdigelsen af et falsk Pas. Derom er ved bemeldte Dom kiendt for Ret Arrestantinden Marthe Erichsdatter Musqueteer Hans Læssøes Hustrue bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 4 Aar, samt betale i Erstatning til Mariner-Regimentet 9 Rdlr. 4 Mk.; saa betaler hun og de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Dom : Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Dito Dato. Nr. 265. Mødte selv. - Justitsraad Peter Boll Vivet efter Kongelig befaling, contra Dreier. Dreier. - Arrestanten Skræder Gabriel Rosengreen.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Ved den af Actor til Høiesteret udtagne Stevning har han paaanket den forhen i denne Sag ergangne Bergens Stifts Overrets Dom, afsagt den 8 Julii sidstafvigte, i hvilken Saa Arrestanten er tiltalt for første Gang begaaet Tyverie. Derom er ved bemeldte Dom kiendt for Ret: Hiemtingsdommen bør ved Magt at stande; hvilken Dom, afsagt af Sorenskriveren Over-Auditeur Brandt den 10 Junii samme Aar, tilfinder Gabriel Rosengreen, at hensættes til Arbeide i Bergens Tugt og Manufacturhuus i 2 Maaneder, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Mags at stande.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Dito Dato. No. 266. Mødte selv. -
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Justitsraad Christian Klingberg efter Kongelig befaling, contra Wivet - Arrestanten Mos Hansen.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Ved den af Actor udtagne Stevning til Høiesteret; har han indstevnt den forhen i denne Sag passerede Kiøbenhavns Amts Birketings Dom, afsagt af Birkedommer Hans Jørgen Bang den 12 Julii sidstleden, gaaet Tyverie. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kjendt fori hvilken Sag han er actioneret for anden Gang beRet: tiltalte Mads Hansen bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Rasphuus i 3 Aar; saa bør han og betale til de Bestiaalne, saaledes: til Søren Monsen, 4 Rd. 10 s., Peder Jensen 8 Rd. 4 Mk. 8 s., Anders Christensen 2 Rd., og endeligen bør bemeldte Tiltalte betale alle af Sagen lovlig flydende Omkostninger skadesløs, men i øvrigt bør han for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Dom: Birketings=Dommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Dito Dato. No. 267.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Mødte selv. - Advocat Henrich Dreier efter Kongelig befaling, contra Klingberg. restanterne Cornelius Andreas Jensen og Fuldsøster Anne Marie Jene datter.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Ved den af Actor til Høiesteret udtagne Stevning har han paaanket til Confirmation og yderligere Paakiendelse den forhen i denne Sag pafferede Trondhiems Stifts Overrets Dom, afsagt den 14 Januarii sidstleden, i hvilken Sag Arrestanterne ere tiltalte for begaaet Blodskam. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kjendt forRet. Corneliug Andreas Jensen og hans Søster, Anne Marie Jensdatter bør for den af dennem begangne og dennem overbeviste Blodskam, til følge Norske Lovs 6 13: 14 Att., begge at straffes paa deres Liv, og at udrede de af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Ved den af Sorenskriver Alexander Holst og Meddomsmænd den 31 Maji 1804 af agte Dom er saaledes dømt: at Cornelius Andreas Jensen og Søstet Anne Marie Jensdatter bør, for den af dem begangne Blodskam, i Følge Lovens 6 13: 14, sammenholdet med 3 Mose Bogs 18 Capitel 9 Vers, at have deres Liv forbrudt, og betale de paa denne Action medgaaende Omkostninger. Dom: Stifts=Overrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Dito Dato. No. 268. Mødte selv.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Justitsraad Christian Klingberg efter bergens Stifts Overrets Dom, afsagt den 8 Julii sidstleden, i hvilken Sag de Actionerede ere tiltalte, den første for anden Gang begaaet Tyverie, og den sidste for at have kiøbt noget af det Stiaalne med videre. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt forRet: Hiemtings=Dommen bør ved Magt at stande; dog saaledes: at Arrestanten Peder Lusen Smedie eller Schodden bør indsættes til Arbeide i Bergenhuus Fæstning i 4 Aar.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Ved den inden Bergens Byetingsret af Byefoged Hans Jacob Bentzon under 12 Junii dette Aar givne Dom er saaledes dømt: Actionerede Peder Olsen Scholdie bør efter Forordningen af 20 Februarii 1789 dens 2 8 hensættes paa Bergenhuus Fæstning og der under Arbeide at forblive i 3 Aar, ligesom han ellere, om han noget maatte være eiende, bør betale de paa ham anvendte Forflegnings= og Varetægts Udgivter fra den Tid han er bleven hæftet, og indtil han af Arresten igien udkommer; saa bør og den Tiltalte Ansind Siversen for sin Deel udrede og betale i Mulct til dette Steds almindelige fattig Stolehuus10 Rdlr., samt at have mistet al Erstatning for de af ham til Peder Olsen Schovde betalte 3 Mk. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Mandagen den 5 August. No. 262.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Mødte selv. - Advocat Hans Haagen efter Kongegelig befaling, contra Vivet for Arrestanten Thomas Thoma Klingberg. sen.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Ved udtagen Stevning til Høiesteret har Actor indstevnt til Confirmation og Skiærpelse den forhen i denne Sag ergangne og inden Lands Overretten i Wiborg under 10 Junii dette Aar afsagt Dom, under hvilken Sag Thomas Thomasen blev tiltalt for begaaet Drab i Vildelse paa hans Datter Karen Thomasdatter.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Ved bemeldte Overrets Dom er Hiemtingsdommen, afsagt af Herredsfogden Byefoged Michael, Brandt og Meddomsmænd den 6 April sidstleden bleven stadfæstet, hvilken til finder Thomas Thomasen, at bøde Liv for Liv, samt have sin Hovedlod forbrudt, og Jord til Kongen, om han nogen Eier; saa bør han og betale alle af Sagen lovlig flydende Omkostninger. Dom: Thomas Thomasen bør hensættes til taaleligt Arbeide og nøie Bevogtning i Kiøbenhavns Tugthuus sin Livstid, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Dito Dato. No. 269.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Mødte selv. - Advocat Hans Haagen efter Kongelig befaling, contra Wivet. - Arrestantinden Jnger Bendsdatter eller Jnger Margrethe Jonsdatter.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Ved udtagen Stevning til Høiesteret har Actor paaanket til Confirmation den forhen i denne Sag passerede Bergens Stifts Overrets Dom, afsagt den 8 Julii sidstleden, under hvilken Sag den Actionerede er tiltalt for 3die Gang begaaet Tyverie. Herom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret: Arrestantinden Jnger Bendtsdatter, der og har navngivet sig Jnger Margrethe Jensdatter, bo indsættes til Arbeide i Bergens Tugt= og Manufactur huus sin Livstid, samt betale i Erstatning til Kiøbmand Lorenz Holtermann 10 Rdlr., imod at erholde udleveret af Jægteskipper Gunder Olsens Hustrue Anna Pauline Olsen de hos denne beroende Klader, Arrestantinden tilhørende, nemlig: en graae Klades Trøie, en rød Mors dito, en hvid spiddet Nattrøie, et Stoffes Skiørt, et Kattuns dito, 3 Forklæder, det ene violet og hvidtrudet, det andet blaat og hvidtrudet af Lærred og det tredie et Stoffes, en Bomulds Dug, en Netteldugs dito, en Lærreds Særk, et Par lyseblaae Uldstrømper, et Par Skoe, 3 Nat kapper og en liden Løbel; saa betaler hun og samtlige af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Ved Bergens Byetings Dom, afsagt af Byefoged Benzen den 10 Junii forhen, er saaledes dømt:
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Høieste Rets paadømte Sager for August Maaned 1805. dømt: Tiltalte Jnger Benz Datter bør efter Forordningen af 20 Februarii 1789 dens 3 §. indsættes i Stedets Tugt= og Manufakturhuus til Arbeide hendes Livstid; saa bør hun og erstatte og giengielde Kiøbmand Lorenz Holtermann de ham fravendte og ei tilbagekomne 10 Rdlr.; ligesom han ellers bør at betale de paa hendes Hæftelse anvendte Forslegnings= og Varetægts=Omkostninger, fra den Tid hun er kommen i Arrest, og indtil hun deraf igien udkommer. Det mere af Actors Paastand, bortfalder. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Dito Dato. No. 252. Mødte selv. -
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Advocat Hans Haagen, efter Kongelig befaling, contra Dreier. - Saggivne Knud Herbrandsen Kra vig-Eie.
Berlingske Tidende, 1805-08-01
Ved udtagen Stævning til Høiesteret har Actor paaanket til Confirmation og Skiærpelse den forhen i Sagen ergangne Aggershuus Sifts Overrets Dom, afsagt den 6 Maji sidstleden, i hvilken Sag han er bleven tiltalt for formeentlig begaaet Falsk, ved at ninger. have, paa en falsk Anviisning, dateret 7 August 1803, udstædt i Elling Rustads Navn, tilvendt sig hos Kiøbmand Tollef Backe endeel Kramvare og Sild, til Beløb 16 Rdlr. 24 s. Derom var ved bemeldte Dom saaledes kjendt for Ret: Knud Herbrandsen Kravig-Eie bør hensættes til Arbeide i Christiania Tugthuus i 6 Maaneder; saa bør han ogsaa erstatte Tollef Backe Værden af de ham fravendte Vare med 16 Rdlr. 24 s., samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Derimod havde Langretsmændene ved deres Dom, afsagt den 15 Januarii sidstleden, saaledes dømt: at Kund Herbrandsen Kravig-Eie, for den begangne Forseelse, bør bøde til Justitskassen 5 Rdlr. og til Rollong Fattigkasse 5 Rdlr., samt betale TollefBacke det hos ham oppebaarne, efter den i Rettelaate Anviisnings Jndhold, med 16 Rdlr. 1 Mk.,men ellers for hans yderlige Fattigdoms Skyld være fri for Sagens Omkostninger. Dom: Knud Herbrandsen bør erstatte Tollef Backe Værdien af de af denne bekomne Varer med 16 Rdlr. 24 s., samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkost¬
Berlingske Tidende, 1805-08-02
Skrivelse fra Madrid den 9de Julii. General Moreau er den 2den d. M. med sin Familie gaaet under Seil i Cadix, for at reise til Ny-YorKongen har, for at bestride Krigsomkostningerne, aabnet et Laan af 100 Mill. Realer, i 50000 Actier, hver til 2000 Realer, samt lagt en Afgivt af 4 Realer paa en hver Arrobe Viin.
Berlingske Tidende, 1805-08-02
Den 28de Junii ankom en lille Transportslaade under Convoi af en Fregat til Gibraltar.
Berlingske Tidende, 1805-08-02
Skrivelse fra Livorno, den 10de Julii. En Tartane, som den 7de efter 3 Dages Reise ankom hertil fra Algier, har bragt den Efterretning, at Cabailerne, som beboe Biergene 40 italienske Mile fra Algier, have uformodentlig forsøgt en Overrumpling og virkelig bemægtiget sig Hovedstaden Algier. De toge først Beyen fangen og plyndrede derpaa alle Jødehusene. De skulle og saa have myrdet alle de christne Slaver, hvilken sidste Efterretning man dog tvivler paa. For 4 Aar siden vovede de et lignende Forsøg, som mislykkedes. Over 700 Mennesker, som ere flygtede fra Algier, ere paa Veien hertil. J Dag er et Skib allerede ankommet med 170 flygtede Jøder. som strax bleve bragte i Lazarethet. Disse Ulykkelige vare kun bedækkede med nogle Pialter. De rige Jøder her i Staden have ædelmodig understøttet dem.
Berlingske Tidende, 1805-08-02
Skrivelse fra Paris, den 22de Julii. Deres Majestæter ankom hertil den 19de, besøgde Keiserens Moder og bivaanede derpaa Opergen, hvor Publikunyttrede den meest levende Glæde over deres Hiemkomst. J Forgaars blev et stort Geheimeraad holdt i St. Cloud, hvorpaa Keiseren gav de tilstedeværende Medlemmer af det lovgivende Corps Andience. J Gaar gav Keiseren en meget stor Audience, hvorved Senatorerne. Doule. quessea. aflaade Eed.
Berlingske Tidende, 1805-08-02
Moniteuren melder, at Admiral Verheul har tilfegtet sig en glimrende Seier over Engellænderne. Den fiendtlige Flaade bestod af 2 Linieskibe, endeel Fregatter og mange store Corvetter; den førte over 2000 Kanoner, hvoraf AdmiralVerheul ikke havde Fierdeparten. De engelske Skibe havde ogsaa talrigere Mandskab end vore. 9 engelske Skibe bleve tvungne til at gaae tilbage til de engelske Havne. Engellænderne satte 260 Saarede i Land i Dover. De havde i 4 Uger belavet sig paa at hindre denne Fløttillernes Forening, men det slette Udfald af deres Forsøg har gjort dem saa modløse, at de øvrige Divisioner af den franske Flottille, som først kom Dagen efter Slaget, ikkun bleve lidet foruroligede. Derpaa meddeler Moniteuren Admiral Verheuls og Marschal Davousts officielle Beretninger om Slaget. Admiralen melder, at han i 2 Maaneder forgieves havde ventet paa gunstig Vind, som endelig blev god den 17de, hvorpaa han løb ud fra Dunkirchen med 32 Kanoneerchalupper og 4 Pramme. Det fiendtlige Angreb begyndte allerede ved Gravelines og varede til Calais, hvor Admiralen lod 1 Pram og 10 Kanoneerchalupper, som havde faaet nogen Skade i Slaget, blive. Den 18de fortsatte han Reisen til Ambleteuse. Fienden begyndte Angrebet ved Cap Blanez. Slaget var især meget heftigt ved Vissant. Vore Skibe have alle faaet større eller mindre Skade. Vi have ikkun mistet 10 Døde og 60 Saarede. Det ridende Artillerie og Kystbatterierne have meget understøttet Flottillen. Mar schall Davoust har med nogle Officierer været ombord hos Admiralen fra Calais til Ambleteuse. Siden Admiralen var ankommen til Ambleteuse, vare endnu 84 Fartøier af Flottillen ankomne dertil fra Dunkirchen. - Marschall Davoust angiver i sin Beretning de Dødes Antal til 16 og de Saaredes til 70. Han nævner Admiral Douglas, som Chefen for en af de engelske Divisioner, og tilføier, at det Skib, hvorpaa Lord Keith var, blev liggende for Anker, var stedse bedækket med Signaler og deelt og ikke i Slaget.
Berlingske Tidende, 1805-08-02
Moniteuren meddeler følgende officielle Beretning fra Commandeur Jacob til Søeministeren: "Monseigneur J min Skrivelse af 16de Julii havde jeg den Ære, at melde Dem, at 7 Kanonbaade under Capitain Collets Commando have taget 2 engelske Corvetter, som laae for Anker ved Chansey=Øerne, 4 Lienes fra Granville. Den ene, som Lieutenant Shaer commanderede, hedder Thea ser, fører 10 attenpundige Karonader, 4 Kanoner og 58 Mund. Den anden, som Lieutenant Granthy commanderede, hedder Plumper, fører 12 attenpundige Karonader, 2 Kanoner og 57 Mand. Begge ere beslagne med Kobber og først byggede for 10 Maaneder siden. Den 15de om Aftenen, da jeg saae begge Corvetterne ankre ved Chan sey Øerne, befalede jeg Capitain Collet, at løbe ud med sine 7 Kanonbaade og angribe dem. Han kom dem den 16 om Morgenen Kl. 2 1/2 nær paa et Kanonskud, hvorpaa Fiender, begyndte Trefningen, men blev liggende for Anker. Kanonbaadene roede nærmere, før at entre; men da Strømmen hindrede dem, maatte de besvare den fiendtlige Jld Trefningen var meget hidsig paa begge Sider. Plumpen strøg Kl. 3 1/2. Hele Styrken blev nu henvendt mod Theaser, som forsvarede sig med Haardnakkenhed. Da Strømmen drev vore Kanonbaade tilbage og vore Folk vare udmattede, lod Capitain Collet kaste Anker, for at lade dem have et Øiebliks Hvile. Kl. 6 blev Strømmen svagere, vore Fartøier lettede Anker, nærmede sig til Fienden og begyndte Jlden med stor Fyrrighed. Theaser strøg endelig Kl. 7 1/2. Begge Corvetterne have lidt meget paa Master og Tougværk. Fienden har 17 farlig Saarede, hvoriblant Chefen paa Plumper, som har mistet en Arm og er farlig saaret i Hoften. Vore Fartøier have ogsaa faaet nogen Skade; 5 Franske ere let saarede og Capitain Collet er bleven truffet af nogle Splinter.
Berlingske Tidende, 1805-08-02
Regieringen har bekiendtgjordt den vigtige Efterretning, at Escadrerne i Rochefort og Orient atter ere udløbne.
Berlingske Tidende, 1805-08-02
Capitain Lollemand har faaet Commandoen over Escadren i Rochefort i Admiral Missiessys Sted.
Berlingske Tidende, 1805-08-02
Moniteuren beretter, at den engelske Flaade i Middelhavet bestaaer nu af 12 Linieskibe, hvoraf 3 krydsede ved Corsica først i Julii Maaned, samt at ethvert fremmed Skib, som bringes op til Maltha, maae betale Engellænderne 5000 Piastre, om det endog ikke condemmeres.
Berlingske Tidende, 1805-08-02
Moniteuren melder følgende fra Cadix under 6de d. M.: "Admiral Collingwood blokerer vor Havn med 9 Linicskibe. Admiral Bickerton, der staaer under ham og commanderer 4 Linieskibe, gik under Seil med General CraigsExpedition, hvorpaa han kom tilbage til sin Station i Gibraktar. Nesten daglig ankomme Corvetter og Adviskibe fra Engelland.
Berlingske Tidende, 1805-08-02
Moniteuren melder fra Carthagena under 8de d. M.: "At den spanske Escadre, der bestaaer af 7 Linieskibe, og 3 Fregatter, har været nogle Dage i Søen, for, som man troer, at forene sig med de 5 Linieskibe, der ligge Cadix; men da den erfarede, at den engelske Escadre var stærkere, gik den tilbage til Carthagena, hvor den om 2 Dage skulde forstærkes med 2 Linieskibe. Dette var nu tredie Gang, at Escadren var løbet ud og Admiralen benyttede sig af Leiligheden til at øve sit Mandskab.