Aalborg Stiftstidende, 1843-10-05
Udlandet. Om den i flere Henseender, saavel i Beskaffenhed som i Følger høist mærkelige, Atheniensiske Revolution levere franske Blade følgende Uddrag af den græske Jagttager: "En viis, i een Dag tilendebragt Revolution - hedder det – har, under Jagttagelsen af den største Orden og selv uden at et eneste ildesindet Raab imod Baierne er blevet hørt, paany stadfæstet det græske Folks Krav paa Nationernes og Regjeringernes Agtelse og Sympathie. Man veed i hvilken ulykkelig Tilstand Grækenland befandt sig. Hellenerne havde opbudt Alt for at føre deres Regjering tilbage i sin nationale Fure. Frankrigs og Englands Parlamenter og Londoner Conferencerne have forgiæves anerkjendt det græske Forks altfor talrige Besværinger; Regjeringen forblev ved sine Vildfarelser. Nationen saae sig bestandigt synke dybere ned i den ved 10 Aars Feil og Ubehændigheder opstaaede Afgrund eller maatte ved et farligt, men nødvendig blevet Forfør drage sig selv ud af denne. Allerede i længere Tid arbeidede man paa alle Landets Puncter paa denne Bevægelse for at den skulde gaae for sig uden Uorden. Den ildesindede Holdning, som Regjeringen har antaget imod Alle dem, der bestræbte sig for at oplyse den; de i de sidste Dage grebne overordentlige Forholdsregler, der truede de de nationale Jnteresser meest trofast hengivne Borgeres Frihed, ja endog deres Liv, har maattet fremskynde hin Bevægelses offentlige Fremterden. Natten til den 15de f. M., Kl. 2, bebudede nogle i Luften affyrede Flinteskud den i de forskjellige Qvarterer af Athenen sammentraadte Folkeforsamling. Snar satte man sig med hele Garnisonen under Raabet: "Constitutionen leve!" i Bevægelse mod Slotspladsen. Saasnart man var ankommen under Kongens Vinduer, opstillede hele Garnisonen, Artilleri, Cavalleri, Jnfanteri osv., sig under Vaaben foran Paladset. Folket indtog under samme vedvarende Raab sin Stilling bag ved Tropperne. Kongen viste sig derpaa ved et lavt Vindue og lovede at tage Folkets og Armeens Begjæring under Overveielse efter først at have raadført sig med sit Ministerraad, Statsraadet og de fremmede Magters Gesandte. Men Commandant Kalergierklærede for Hs. Majestæt, at Ministeriet ikke længere var anerkjendt og at Statsraadet allerede delibererede om de Skrivt, Omstændighederne udkrævede. Dette var ogsaa i Vickeligheden allerede beskjæftiget med at affatte tvende Documenter. Det første af disse var en Adresse, hvori Statsraadet foreslaaer følgende Forholdsregler under den Forudsætning, at disse strax og uden Jndskrænkning antages: 1) At Hs. Maj. ufortøvet indsætter et nyt Ministerium, hvortil Raadet foreslog følgende Medlemmer, der Alle vare i Besiddelsen af offentlig Agtelse: Andr. Metara som Første- og Udenrigsminister; Andr. Londos Krigsminister; Kanaris Marineminister; Rbigas Palamidis Jndenrigsminister; Mansolas Finantsminister; Leon Melas Justitsminister; Michael Schinas Cultur minister. 2) Hs. Majestæt underskriver samtidigt en Befaling, der gjør det til første Pligt for det nye Ministerium, inden en Maaned at sammenkalde en Nationalforsamling, der har at deliberere over en befinitiv, med den kongelige Værdighed harmonerende Constitution som den Ægide, under hvilken Thronen og Folket fremtidigt vil blive at stille. Dette Document blev af en Deputation af Statsraadet Kongen forelagt. Medens Kongen delibererede herover med Statsraadet, indfandt de fremmede Magters Repræsentanter sig paa Slottet, men Commandanten tilkjendegav dem, at Jngen kunde erholde Adgang til Kongen, da Hs. M. holdt Conference med en Deputation af Statsraadet. Denne Deputation bragte efter en Times Forløb Kongens Jndvilgelse tilbage med et kongeligt Decret saalydende: Otto af Guds Naade Konge af Grækenland ofve: Paa Statsraadets Forslag have Vi besluttet: 1) En Nationalforsamling skal inden 30 Dage sammenkaldes for i Overeensstemmelse med Os at redigere Statens Constitution. 2) Ministerraadet sammenkaldes for at contrasignere denne Ordonnants og bringe den i Udførelse. Det nye Ministerium begav sig derpaa til Slottet, hvor det havde en lang Conference med Kongen, som, omgiven af Ministrene og andre Personer, nu viste sig paa Balconen under Folkets Acclamation og Raabet: Leve den constitutionelle Konge! Leve Constitutionen, Under hele Tiden blev den revolutionaire Bevægelse ledet af Cavallerioberst Demetri Kalerzi og Oberst Makrany. Klokken 3 om Eftermiddagen vendte Garnisonen, efter at have defileret forbi Slottet, med Musik i Spidsen og under Folkets Jubel tilbage til sine Caserner. En Time sildigere frembød Athenen, uden at den offentlige Orden et Øieblik havde været forstyrret, sit sædvanlige Syn. Den 15de Septbr. vil fremtidigt være en stor national Fest; den har befæstet Thronen og sikkret Grækenlands fremtidige Vel. Den Begeistring, af hvilken vi ere besjælede, men som vi moderere for i disse Linier kun at lægge Kjendsgierninger for Verdens Øine, tilskynder os dog til, ikke at fortie at det Rørende og Mønsterværdige, som denne Revolution bærer hos sig. Det græske Folk har ved denne Leilighed stillet sig i Niveau med de civiliserede Nationer; det har bragt en reen, pletfri Revolution i Udførelse og det trods at saa mange Aarhundredes Aag har hvilet paa dets Skuldre.