Københavns Adresseavis, 1782-03-26
Bonden Søren Poulsen i Gammel=Kjøge Bye, og Vognmand i Kjøge Byes Vognmands=Laug, har ogsaa æsket Premie for 3800 Pd. Tobak; men da deels dette Qvantum er mindre end nogen af de forestaaende, og Tobakken desuden er bleven anseet for den ringeste af Værdie, saa har han denne Gang ingen Premie kundet erholde. For Hør=Avlen i Dannemark og Norge. 12. Fæstemølleren Jørgen Tarum i Nyemølle paa Antvorskovs Amt i Sielland, som paa et forhen udyrket Stykke Jord har avlet 34 Lpd. 14 Pd. meget god Hør, vurderet til 17 Rdlr. Skpd., tilkjendes den første Premie af 50 Rdlr. 13. Bønden Ole Bøe til Rogvam i Gusdals Præstegield, Guldbrandsdalens Fogderie, Christians Amt i Norge, som 2 Gange tilforn er belønnet for hans Hør=Avl, tilkjendes den and " Premie af 40 Rdlr. for at have avlet 27 Lpd. 6 Mærter Hør til 20 Rdlr. Skpd., hvoraf den indsendte Prøve er befunden at være den bedste blandt de i Aar indkomne. 14. Forpagter Otto Christian Høst paa Wester vigs Kloster i Thye i Aalborg Stifthar efter 3 1/2 Skieppe Frøe avlet 18 1/2 Lpd. skiøn Hør til 19 Rdlr. Skpd., hvorfor han tillægges den tredie Premie af 20 Rdlr., og saa meget meere, som dette Forsøg har gjort Almuen i Thye, hvor Hør=Avlen i Almindelighed ikke er bekiendt, begierlige efter at prøve denne Avl. Hr. Høst har desuden intet Hoverie brugt til dette Arbeyde, men bestredet samme ved egne og leiede Folk. Fra Vestkanten af Jylland er Selskabet ellers bleven tilmeldet, at Hør=Avlen paa den Side af Landet var endnu ikke der indført, før Eyeren til Aabierg ved Ringkiøbing for 2 Aar siden kjøbte, endeel strandet russisk Hørfrøe, hvoraf han selv til et Forsøg saaede 2 1/2 Skieppe, og derefter anlede 12 Lpd. Hør, af hvilken han har indsendt en meget god Prøve. Han overlod ogsaa hans Bønder endeel af dette Frøe, som efter sammes Udsæd deraf har avlet mod 5 Skpd. Hør. Dette lykkelige Forsøg skal have havt den gode Virkning, at adskillige andre deromkring nu og haver begyndt med denne Avl, hvilket Selskabet ikke har kundet undlade offentligen at bekiendtgiøre, deels til en velfortient Berømmelse for Begynderne, deels og til Opmuntring for Avlens endnu videre Udbredelse der, da man seer, at den baade der er muelig, og at den, som naturlig, vil blive meget nyttig for Jndbyggerne deromkring. 15. Vertshuusmand Niels Jpsen i Gribsvad i Rørup Sogn paa Erholms Gods i Fyen, som har efter 5 Skiepper Hørfrøe avlet 29 Lpd. 12 Pd. Hør til 17 Rdlr. Skpd., og altsaa af ringere Værdie end de 2de næstforrige, gives ligeledes den 4de Premie af 16 Rdlr. For hans Hamp=Avl vinder han desuden den første Premie. Desuden haver følgende æsket Premie for HørAvlen, nemlig: Bonden Hans Berg til Tierne i Ringsager paa Hedemarken for 73 Lpd. 18 1/2 Mærke, og Procurator Christopher Steenersen til Dvergsteen, paa Hadeland for 47 Lpd. 6 Pd. Men da de ingen Prøver har indsendt, har deres ellers betydelige Avl ikke denne Gang kundet komme i Betragtning, men dem forbeholdes Ret til, i Fald Prøver i rette Tid indkommer, til næste Premie=Tid at æske Premie paa nye. Lehnsmand Johan Jacob Torstenzon til Giestgivergaarden Røgen i Christians Amt, har avlet 34 Lpd. 13 1/2 Mærke Hør, hvoraf den indsendte Prøve ikke er befunden saa god som deres, der vinder Premierne, saa han af den Aarsag ikke har kundet erholde noget her. Jmidlertid bliver han under Hamp Avlen belønnet ogsaa for sin Hør=Avl. For Hampe=Avlen sammesteds. 16. bemeldte Niels Jpsen i Gribsvad, Rørup Sogn, Hindsgauls Amt i Fyen, tilkjendes den første Premie af 30 Rdlr. for efter 3 SkjepperHampefrøes Udsæd at have avlet 18 Lpd. 4 Pd. Hamp, hvoraf den indsendte Prøve er befunden ganske god, og er taxeret til 12 Rdlr. Skpd. 17. Lænsmand Johan Jacob Torstenzon til Rø chen i Grans Præstegield, Christians Amt, Aggershuus Stift, som har avlet 11 Lpd. 8 Mærker Hamp, til 11 Rdlr. Skpd., tilkommer herfor den anden Premie. Men da han tillige har avlet 34 Lpd. 13 1/2 Mærke, Hør, hvorfor han dog i Ligning med andre Æskende intet kan nyde, saa er ovenmeldte Premie allernaadigst bleven forhøyet fra 14 til 20 Rdlr., som ham altsaa for begge Deele herved under eet tilkjendes. 18. Hoveriesbonden gamle Rasmus Hansen i Sørup, Sunds Herred, Nyborg Amt i Fyen, til lægges allernaadigst en Belønning af 10 Rdlr., fordi han har avlet 5 Lpd. 1 Pd. Hamp, hvoraf den indsendte Prøve ikke allene er befunden meget god, men af høyere Værdie end nogen af de andre indsendte, nemlig 16 Rdlr. værd Skpd. I Betragtning af Hampens Godhed er det, at denne Belønning allernaadigst er bleven ham tillagt, da han ikke har avlet saa stort et Qvantum, at han derfor kunde vinde nogen Premie. Hr. Seyer Mahling Beyer, Sognepræst til Bringstrup i Sielland, har aviet 7 Lpd. 5 Pd. Hamp; men samme er befunden af ringere Værdie end nogen anden af de forestaaende. Jmidlertid fortiener Hr. Beyer for hans vedvarende Flid i Avlen megen Berømmelse. Bonden Hans Berg til Tierne i Ringsager paa Hedemarken, har anmeldt at have avlet 42 Lpd. 16 Mærker Hamp; men da ingen Prøve deraf er indkommen: saa har hans Æskning ikke kundet komme i nogen Betragtning. Jndsender han derimod Prøven af Hampen inden næste Premie Tid, saa vil Selskabet paa nye tage det under Bedømmelse. b. Selskabets Premier. 19. De priselige Exempler som Selskabet i de sidste Aaringer har havt paa, at adskillige af de anseeligste Landgods Eyere haver givet deres underhavende Bønder en større borgerlig Frihed, end de sædvanlig haver, har bevæger Selskabet, overbeviist om Nytten for det Almindenge af saa ædle Handlinger, til at udsætte Premier for de Propritærer, som giver deres Bønder enten fuld Eiendom eller Arvefæster paa deres Gaarde. Selskabet indseer fuldkommen de Vanskeligheder, som efter Sted, Tid og Omstændigheder kan møde en Landgods Eier i denne Sag, og at det, i hvormeget man end kunde ønske Forbedring i Bondens Vilkaar, blev ubilligt, om denne Forbedring skulle skee paa Landgods=Eierens Bekostning eller med hans Tab. En rigtig Beregning over Jndtægt og Udgift, og den derved beviiste virkelige Fordeel for Jordegods Eieren, vil imidlertid kunde blive den eneste og naturligste Kraft, som skulde kunde sætte en saa stor og sammensat Maskine i Gang og vedligeholde den i sin begyndte Bevægelse. Vist nok vil der kunde gjøres Jndvendinger mod saadanne Beregninger, men da faaer Erfarenhed afsige Dommen. Tvende saadanne merkelige og oplysende Exempler har Selskabet just i Aar havt den Fornøielse at see sig tilsendte angaaende de Indretninger, som Hans Excellence Hr. Geheimeraad og Amtmand Christian Ludvig Scheel v. Plessen, har gjort paa sine Stamgodser Fusingøe og Selsøe. Ved Arvefæste og Skjøde=Breve har han afstaaet Gaardene under begge Godser til Beboerne og i Sammenhæng dermed bestemt Hoveriet begge Steds paa nøieste og billigste. Skjøderne for bemeldte Godser, ere for merkelige til det, at de væsentligste Poster deraf. ikke her skulde anføres. 1. Gaarden, siger Skjødet, bliver en uryggelig Eiendom for Bonden og hans Efterkommere, og maae han eller de derved gjøre de Indretninger og Anlæg, som de bedst veed og kan. De maae og uden Udviisning frit benytte sig af de Plantninger og Træer, som ved dette Skjødes Udstædelse ikke findes inden Gaardens Grændser, ligesom og af Fiskedammene, saavel de nu der værende, som de der kan indrettes, uden derfor at sættes i større Afgift end efterskrevet staaer. 2. Ligeledes maae han og Efterkommerne frit og uden Udviisning benytte sig af de Strækninger, som han paa sin Grund finder beqvemme til Tørveskjær, allene at de Kongelige Anordninger og Tørveskjær lagttages. 3. Under hans Eiendoms=Rets Fortabelse maae han ei modsætte sig, at jo Gaarden bringes ud at Fælledskab, da det tillades ham at deele Gaarden i to eller flere Deele, og at afhændige samme Stykker, dog at de Kjøbende selv beboer og bebygger dem, og at Deelingen skeer med Herskabets Forevidende og Samtykke. 4. De afhændigede Stykker Jords Størrelse opmaales og antegnes i Matrikuls= og Grændse, Protocollen ved Hovedgaarden, og erlægges derfor en Recognition af 3 Td. Havre for hver Tønde Land eller 14000 Qvadrat=Alen, om Afhændigelsen skeer til Folk uden for Bondestanden; men skeer den til Folk af Bondestanden, da gives kun fra 12 til 3 Skjepper, Havre af en Tønde Land efter Stykkets Størrelse. Under Fusinge Gods er denne Recognition anslaget i Penge. Bortleies et Stykke af Gaarden betales derfor intet. 5. Bonden betaler alle kongelige Skatter og Afgifter, baade de som ere paabudne og de som herefter paabydes. 6. Til hvert Aars Martini gives 1 Tønde Byg i Landgilde, og 1 Tønde Havre Kjøbmands=Gods i Stæden for Hoverie af hver Tønde Hartkorn af Bønderne under Selsøe; men af Fusinge Bønder ydes i Stedet for Landgilde og Hoverie tillige 2 Tønder Byg, enten i Natur eller Penge; ligesom enhver af de sidste Bønder desuden forpligtes til, naar forlanges, aarligen at gjøre 3 Reiser til Randers og Viborg, samt at holde 30 Favne Grøfter i Stand omkring Fusinge, Hovmark. 7. For bemeldte Afgifter beholder Godsets Eier Prioritet i Gaarden og dens Besætning næst efter de kongelige Skatter og Afgifter, hvorfor og Skjødet behørigen læses og protocolleres. 8. Bonden skal herefter som tilforn erlægge de Omkostninger, som til Justitiens og Rettens Handt hævelse i Landet udfordres. 9. Publike, og alle Bønder i Almindelighed paaliggende, Arbeider og Tjenester, for Ex, i Henseende til Kongereiser, Veies, Kirkers og Skolers Reparationer, forretter Bonden ligesom tilforn; ligesom han og Mandskabet bliver ved Godset og holder sig de kongelige Forordninger om Militien efterretlig. 10. Hver Gang Gaarden erholder en nye Ejer eller Beboer, gives en Recognition af 2 Tdr. Havre for hver Tønde Hartkorn under Sælsøe, og underFusingøe 2 Rdlr., uden videre Indfæstning eller Husbondshold. Paa disse for Bonden meget fordeelagtige Vilkaar har Hans Excellence tilskjødet Bønderne deres Gaarde, og bestemt Hoveriet ved et vist HovningsReglement, efter hvilket en Gaard paa Selsøe f. E. skal give aarligen 12 Spanddage, 15 Haanddage med Karl, og 13 Haanddage med en Dreng eller Pige, og i øvrigt være befriet fra alt andet Hoverie. Samme Hovedgaards Marker er desuden overladt Bønderne i Forpagtning efter en forud bestemt Dyrk nings Maade, hvorved Jordene ei kan forringes, men nødvendigen maae vedblive i deres frugthare Tilstand, hvorved da disse Bønders Velstand ikke lidet bliver forøget, efterdi den Kapital, som en Forpagter ellers aarlig vilde have i Fordeel, nu fordeles blant Bønderne selv. For at vise Forskjellen imellem Jndkomsterne forhen og nu, har Hans Excellence behaget at meddeele omstændelige Beregninger, hvoraf der erfares, at Selsøe Hovedgaard tilforn under Forpagtning indbragte 3183 Rdlr. 5 Mk. 12 s.; men efter den nærværende Forfatning 3872 Rdlr. 4 Mk., og altsaa indbringer den nye Indretning en reen Gevinst for Herskabet af 688 Rdlr. 4 Mk. 4 s., foruden det, som svares i Forstrækning, Laan til Bønderne m.v. Af Fusingøe Gods derimod har hele Jndkomstenaf Gaard og Gods under Forpagtning og Bøndernes visse Hoverie beløbet sig til Penge 3292 Rdlr., Rug 88 Tdr., Byg 64 Tdr., og Havre 70 Tdr., eller naar man antager for 1 Td. Rug 3 Rdlr., 1 Td. Byg 2 Rdlr., og 1 Td. Havre 1 Rdlr., i alt i Penge, 3754 Rdlr. aarlig. Men efterat Bønderne nu ere blevne Selveiere og Hovningsfrie, er den aarlige Jndkomst af Gaard og Gods i Penge 1728 Rdlr., Rug 69 Tdr., Byg 1543 Tdr., og Havre 100 Tdr., hvilket alt, efter ovenstaaende Priser anslaget, udgjør den Summa af 5121 Rdlr., saa den aarlige Gevinst for Herskabet har gjort 1367 Rdlr. Jkke maae disse Beregninger ansees som blotte Speculationer, hvilke i Praxin ikke vilde kunde holde Prøve. Tvertimod, de ere saavel paa Selsøe som Fusingøe grundede paa 10 Aars paalidelige Erfaringer, og haver virkeligen i 10 Aar indbragt Godsernes ædeltænkende Ejer bemeldte anseelige Fordeel, og han har tillige havt den store Fornøielse dagligen at see sine underhavende Selveiere og Bønders Velstand, at forøges, og med Lyst og Fornøielse at underkaste sig Fælledskabets Ophævelse, og at nyde den dermed forbundne Agerbrugets Forbedring. For at lægge det store og ædle i disse Hans Excellences Handlinger for Dagen, behøves da ikke meere end det anførte. Hans Bønders Velstands Befordring har, efter hans egen patriotiske Erklæring, været Hovedøjemmerket af hans Foretagender. Dette Øjemmerke har han været saa lykkelig at opnaae, og Staten med ham at tage Deel udi. J hvor langt det har været fra Hr. Geheimeraadens Tanker at meddele Selskabet bemeldte Efterretninger, for at se sig derfor belønnet, og i hvor forlegen Selskabet og kunde synes at være med ret at udmerke denne ædle Handling, saa kan det dog ikke undlade at erklære Hans Excellence den Fornøielse det finder i at tilkjende ham til et Erindrings=Tegn paa dets sande Højagtelse det første Præg af sin nye Guld=Medalle, med Opskrift; Den Fortjente til Ære, hvortil Selskabet endnu føjendette Ønske: at mange Patrioter maae, efter denne Handlings Vigtighed for det Almindelige, opmuntres til at efterfølge det her saaledes givne fortreffelige og ypperlige Exempel. 20. For Fælledskabets Ophævelse tilkjendes Byemændene i Harrendrup i Wends Herred, Hindsgauls Amt i Fyen, som ere 24 Mænd, den første Premie af 100 Rdlr. til Deeling imellem dem i Forhold til enhvers Hartkorn. De ere: Selvejerne Rasmus Hansen, Morten Poulsen, Rasmus Sørensen, Morten Andersen, Hans Sørensen, Hans Pedersen, Møller, Laus Hansen, Niels Olsen, Morten Sørensen, Anders Nielsen, Niels Clausen, Morten Jensen, Søren Gormsen, samt Fæstebønderne: Jens Lausen, Erich Hansen, Rasmus Madsen, Søren Hansen, Morten Jensen, Laus Poulsen, Mads Nielsen, Rasmus Andersen, Jens Nielsen, Jørgen Jørgensen og Hans Olsen. Deres af Fælledskabet udskiftede og indhegnede Jorder beløber sig omtrent til 138 Tdr. Hartkorn, og Hegnet omkring samme, som og er færdig, udgjør en Strækning af 39703 1/2 Favn, eller henved 10 Miles Længde. 21. Hekkebølle Jordbrugere i Rørup Sogn, Wend Herred, Hindsgauls Amt i Fyen, som ere i alt 12, nemlig : 4 Heelgaardsmænd: Gorm Hansen, Jørgen Hansen, Niels Lausen og Søren Lausen, 2 Halvgaardsmænd, Peder Nielsen og Niels Nielsen, 4 Boelsmænd: Niels Jørgensen, Niels Jensen, Peder Marcusen og Peder Nielsen, samt 2 Boelsmænd af Store= og Lille Bremmervolde, nemlig: Lars Bec og Peder Christensen, haver i Aarene 1780 og 81 ophævet alt Fælledskab saavel med deres Naboer som mellem sig selv indbyrdes, og indhegnet hver sine tildeelte Jorde, hvorved de haver fortjent den anden Premie af 500 Rdlr., som uddeeles iblant dem, i Forhold til enhvers Hartkorn. De udskiftede Jorders Hartkorn udgjør i alt 41 Tdr. 3 Skiepper. Og da 3 af disse Mænd, nemlig: Niels Jørgensen, Peder Nielsen og Lars Beck, som forhen havde udskiftet og indhegnet deres Jorder, haver nu igjenfløifet deres Gjerder, og, for at lette en bedre Jndretning for det Hele, ladet deres Jorder paa nye inddeele, og derefter indhegnet samme: saa tillægger, Selskabet dem, for denne deres store og følgværdige Føielighed, foruden deres Andeel i ovenmeldte Premie efter Hartkornet, endnu hver en Belønning af 4 Rdlr. 22. Ved skadelig Vands Afledning fra Ager. og Eng i Danmark har 19 Gaardbeboere (her alle unævnte) i Nørre Kongerslev Bye og Sogn, Hellum Herred, Aalborghuus Amt og Wiborg Stift, gjort sig fortjent af Selskabet. J Aarene 1780 og 1781 haver de i Følge gode Attester gravet 2396 Favne Vandgrøfter 3 til 3 1/2 Alen brede, og 2 Alen dybe. Desuden har de og indgrøftet trende nye Veie ved 2202 Favne Grøfter. Endnu har 10 af disse Mænd, nemlig: Jens Andersen, Jørgen Jensen, Christen Jensen, Christen Skoemager, Peder Ousen, Christen Ranch, Poul Smed, Lars Nielsen, Niels Bierregaard, og Anders Erichsen i afvigte Aar tillige sat 286 Favne enkelte Steengjerder, 10 Qvarteer høie og 2 Alen brede, hvorfor højere Æstninger betager dem Premie. For den hele Flid tillægger Selskabet dem ikke desmindre i Belønning 100 Rdlr., af hvilke de 70 Rdlr. tilkjendes dem for Vandgrøfterne, men Resten forSteengjerderne, alt i Forhold til enhvers Andeel i et hvert Arbeide. Skoleholderen har og indhegnet et Stykke Jord ved 50, og Huusmand Peder Snedker en Toft ved 20 Favne Grøfter, som vel er en roesværdig Flid, men da samme er blot til Indhegning, og e til Vands Afledning, kan de e faae Deel i Belønningen. 23. Fæstemølleren Anders Christiansen i Kongskilde Mølle, som har fæstet en Bondegaard, kaldet Nyegaard, Sorøe Ridderlige Academie tilhørende, har efterat han har faaet sine Jorder ud af Fælledskabet, siden 1776 afledet Vandet fra mange Tænder Land ved 1227 Favne Grøfter. Skjønt han herpaa har arbeidet længere end Selskabets Jndbydelse lover Premie for, saa dog, da han i samme Tid har sat 454 Favne dobbelte Steengjerder, hvoraf de 414 bestaaer af bare Steen 2 1/4 til 2 1/2 Alen høie, og 1 1/2 Alen brede i Bunden, som baade ere de bedste Slags Steengjerder og endnu, beklagelig nok, overmaade vare i Sielland; saa tillægger Selskabet ham til en velfortjent Belønning sin anden Guld Medalje eller 500 Rdlr. 24. Hoveries=Bonden Michel Jensen i Korning Bye og Sogn, Hatting Herred, Stierneholms Amt, Aarhuus Stift, har ved 1126 Favne Grøfter ledet. Vandet fra adskillige Moser, hvor han nu skal kunde avle 8 Gange saa meget Høe som tilforn. Skjønt han kunde have fortjent mere, gives ham dog kun en Belønning af 15 Rdlr., deels fordi han har været omArbeidet siden 1773, og deels fordi han ikke har anmeldt Grøfternes Brede og Dybde. Videre tilkjendes efter de stiftsviis udsatte Premier: For Siellands Stift. 25. Arvefæsteren Niels Bentzon til Storgaarden. ved Ferslev Bye paa Ringsted Amt, den første Premie for dette Stift, nemlig 10 Rdlr., for i Aaret 1780 at have udgravet en Mose paa 8 Tdr. Land ved 268, Favne Grøfter 3 Alen brede og 2 Alen dybe, og 300 Favne mindre Grøfter, i alt 568 Favne. Han har desuden udgravet 4 andre Moser, men ikke opgivet de der gravede Grøfters Favnemaal, og i 1777 har han kjøbt Arvefæste paa sin Gaard, samt udskiftet dem af Fælledskab. Han forekommer desuden som belønnet i det Følgende. For Fyens Stift. 26. Huusmand Franz Husar i Heldager Bye, Tvede Sogn, Sunds Herred, Nyeborg Amt, tilkjendes den anden for dette Stift udsatte Premie af 5 Rdlr. for i Aaret 1780 at have udgravet et forhen bundløst Morads ved 104 Favne Grøfter, og forvandlet denne Mose, som udgjør 2 Tdr. Land, til got Pløieland. For Aarhuus Stift. 27. Gaardmand Erich Pedersen i Kiørup Bye, Tamdrup Sogn, Urup Gods i Stjerneholms Amt, tillægges en Belønning af 10 Rdlr. for siden Aaret 1776 ved 560 Favne Grøfter at have udgravet 2 betydelige Moser, hvor der nu avles 4 Gange saameget Høe som tilforn. Skjønt denne Mand tillige roses som et Mynster paa Vindskibelighed, har han dog tab den Ære at erholde sin Andeel under Navn af Premie, fordi Grøfternes Brede og Dybde ikke er angivet. 28. Hoveries=Bonden Knud Due i Hatting Bye, Sogn og Herred, Stjerneholms Amt, som i 1781. har gravet 183 1/2 Favne Vandgrøfter tilkjendes den anden Premie af 5 Rdlr. Han nyder desuden herefter Belønning for Steengjerder. 29. Hoveries=Bonden Niels Christensen sammesteds gives en Belønning af 5 Rdlr. for at have gravet 166 1/4 Favne Grøfter, og sat 41 Favne enkelte Steengjerder. 30, Hovbonden Christopher Christophersen sammesteds, som har gravet 100 Favne Grøfter, og sat 40 Favne Steengjerder, tillægges 4 Rdlr. i Belønning. 31. Hovbønderne Peder Sørensen og Ole Nielsen, som haver gravet 126 1/2 Favne Grøfter, gives en Belønning af 3 Rdlr. 32. Hovbonden Jens Madsen sammesteds har gravet 100 Favne Grøfter, hvorfor ham gives 3 Rdlr. i Belønning. Desuden har Hoveriesbonden Lauriz Hald sammesteds gravet 6 1/2 Favne Grøfter, og Hoveriesbonden Jørgen Smed 20 Favne, men samme er for lidet til Belønning. Sognefogden Christopher Roos i Wandling, Bye ved Hadersleb, som i Aaret 1780 blev belønnet med Selskabets store Guld=Medalje for Skovs Opelskning, levende Gjerder og Vands Afledning, har atter i Aar anmeldt, at han i Aaret 1779 har gravet 1380 Favne Grøfter, hvorved 5 Stykker Mosegrund paa 13 Tdr. Skpr. Rugland er bleven befriet fra Vand, samt besaaet 33 Skpr. Land med Agern og AspeFrøe, saa og opelsket nogen Elleskov paa en 3 Tdr. Land. Denne hans vedvarende Vindskibelighed og Omhue for nyttig Skovs Opelskning og andre gode Forbedringer i Landvæsenet, som er saaroesværdig, maae Selskabet her til hans Berømmelse, ogsaa anføre. 33. For skadelig Vands Afledning fra Ager og Eng i Norge tilkjender Selskabet 15 Selveier=Bønder, og 20 Huusmænd i Winger Præstegield, Øvre=Rommeriges Provstie, Aggershuus Stift, som i Aaret 1781 haver gravet i alt 10451 1/2 Favne Grøfter, og derved ledet Vandet fra betydelige Strækninger Land, den første og anden udsatte Premie, tilsammen 150 Rdlr., som bliver at uddeele imellem dem i Forhold til enhvers forskellige Andeel i Arbeidet. Disse slittige Mænd, som i alt har røddet 52 1/2 Td. Land, og desuden meget formeret deres Giødning med Myrjord, ere følgende, nemlig: Gaardmændene: Arne Hansen, Harstad, Haagen Olsen Braaten, Guttorm Bergesen, Rinden, Guldbrand Rambøll, Arne Arnesen Braatten, Amund Matthiesen Mangnord, Lars Østfeld, Gulbrand Olsen Jllang, Ole Simmensen Strengelsrud, Matthies Snedsbøll, Torkel Boslongen, Ole Hansen, Giermshuus, Ole Olsen Mangnord, Johan Poulsen, Mangnord, Poul Næsimon; Huusmændene: Niels Buchholtet, Hans Andersen Holmen, Peder Larsen, Stormyren, Gulbrand Olsen Flyind, Erich Guldbrandsen Heia, Hans Sifridsen Løvhøgden, Lars Jllangsbakken, Amund Wangen, Berger Wennom, Erich Kampen, Tryg Persen Smerud, Anders Persen Myrevold, Lars Erichsen Langserud, Ole Olsen Raserud, Peder Nielsen Stenbyen, Ole Posteringen, Anders Arnesen Klanerudtangen, Per Trygsen Smerud, Ole Eiet og Niels Kiellebek. 34. Gaardmand Niels Johansen til Berg af Modums Præstegield, Buskeruds Amt i Aggershuus Stift, som i Aarene 1780 og 81 har gravet 1628 Favne Grøfter, af hvilke 488 Favne ere steensatte, og derved afledet Vandet fra 12 1/2 Td. Land af Myrer, tilkjendes herfor den tredie Premie Selskabets første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Han har desuden opbrudt 2000 Læs Steen, anlagt et Qværnebrug, og i en Tid af 14 Aar meget forbedret hans Gaard. 35. Hr. Capitain Hans Jørgen Gløersen til Carls den i Schieborg Præstegield, Smaalehenes Amt, Aggershuus Stift, har i nogle Aar ladet grave 993. Favne Vandgrøfter, og tillige i Aarene 1779, 1780. og 81 opsætte 205 Favne Steengjerder, samt gjort adskillige andre Forbedringer med Bygning, m.v., hvorfor han tilkjendes en Belønning af den første SølvMedalje eller 20 Rdlr. 36. Odelsbonden Hans Pedersen Overn af Modum Præstegield, Buskeruds Amt, Aggershuus Stift, som i forrige Aar er bleven belønnet, tilkjendes en Belønning af 12 Rdlr. for at have udgravet adskillige Moser, som omtrent udgjør 30 Tdr. Land, ved 849 1/2 Favne Grøfter, hvoraf 48 Favne ere 6 Alen dybe og 8 Alen brede. Med den opkastede Jord har han forøget Gjødningen. 37. Selveier Matthias Hansen til Nocherud, i Rachestads Sogn, Smaalehenes Amt, Aggershuus Stift, tilstaaes en Belønning af 10 Rdlr., for at have udgravet tvende Myrer omtrent paa 9 Tdr. Land ved 819 Favne Grøfter, ligesom han og allerede har ompløjet og besaaet en stor Deel af den ene Mose. 38, Gaardmand Thyge Knudsen til Naas i Drangedals Præstegield, Nedre=Tellemarkens og BambleProvstie, Aggershuus Stift, har udgravet adskillige Hængemyrer ved 676 Favne Grøfter, hvorved 16 Maal. Land er gjort duelig til Dyrkning, ligesom han desuden har forbedret sin Gaard saaledes, at han kan holde næsten dobbelt saa mange Kreature som tilforn, hvorfor ham gives en Belønning af 9 Rdlr. Han forekommer desuden i det følgende. 39. Selveier Targei Jonsen til Lystad af Moe Præstegield i Øvre=Tellemarken, Christiansands Stift, tillægges en Belønning af 5 Rdlr. for at have gravet 528 Favne steensatte Grøfter, samt røddet 10 Maal. Ager og 48 Maal Eng, m.v. Han forekommer ogsaa i det følgende. 40, Selveier Elling Gunlichsen til Waale afDrangedals Præstegield, Nedre=Tellemarkens og Bam ble Provstie, Aggershuus Stift, gives ligeledes en Belønning af 8 Rdlr., fordi han har udgravet 2 Myrer, paa 25 1/2 Mæling ved 508 Favne Grøfter, samt begyndt paa en Haves Anlæg, m.v. Han roses desuden i Attesterne for en megen duelig og brav Mand. 40. Organist og Gaardbruger Torger Hansen, Leich til Ousdal paa Hedemarken i Aggershuus Stift tillægges en Belønning af den tredie Sølv=Medalje for at have røddet og udgravet en stor Myr ved 470 1/2 Favne Grøfter, samt for at have anlagt en Humle Have, og opbrudt 300 Læs Steen, m.v. 41. Bonden Christopher Aasmundsen til Tveten i Laurdals Præstegield, Christiansands Stift, tilstaaes, en Belønning af 6 Rdlr., fordi han paa sin Ager og i en Myr har gravet og steensat 474 Favne Grøfter, samt i Myren røddet 8 3/4 Maal, og derfra bortført 3660 Læs Steen, m.v. 43. Bonden Rasmus Rasmussen Løfsnæs af Ryefolche Fogderie, Christiansands Stift, som har gravet 250 Favne steensatte Grøfter, og røddet 1 Td. Land, gives en Belønning af 4 Rdlr. 44. Gaardmand Gullich Helgesen til Hole i Modums Præstegield, Busteruds Amt, Aggershuus Stift, har udgravet en meget blød Myr ved 201 Favne Grøfter, røddet omtrent 7 Tdr. Land, og formeret Gjødningen ved 500 Læs Myr=Jord, hvorfor han ligeledes belønnes med 4 Rdlr. 45. Selveier Torbiørn Ellingsen til Woldvestre i Schieberg Præstegield, Jde og Markers Fogderie, Smaalænenes Amt, gives ligesaa 4 Rdlr. i Belønning for 275 Favne Grøfter, for Rødning af 7 1/2 Td. Land, samt for Opbyggelsen af Gaardens Huse og Mark forbedringer, m.v. 46. Endelig tilstaaes Gaardmand Mads Aslach sen til Have i Birkenæs Sogn, Nedenæs Lehn, Christiansands Stift, en Belønning af 4 Rdlr. for at have gravet 256 1/2 Favne Vandgrøfter, samt for at have røddet noget over 1 1/2 Td. Land, hvilken Belønning Selskabet saa meget før har tilstaaet ham, som han er den første i Birkenæs Sogn, som har begyndt paa slige Forbedringer. Desuden har Gaardmand Poul Hansen til Nyegaard i Guldbrandsdalen i en Tid af 5 Aar gravet 256 Favne Grøfter, hvorfor han fortjener at berømmes; men da han har været saa længe om Arbeidet, saa har han i Ligning mod andres store Arbeider, som i kortere Tid er forrettet, ikke kundet erholde nogen Premie.