JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
J disse Dage er begaaet ret en gedlegen Skurkestreg. Et Umenneske har, af Had til Birkedommeren paa Kjøbenhavns nordre Birk, Assessor Normann, skaaren Tungen ud af Halsen paa en af hans Heste. (Meddeelt.) Hvis følgende Historie er sand, afgiver den et ret mærkeligt Beviis paa, hvorledes den afdøde Konges Godhed er bleven misbrugt. En af de Herrer, der med Familie har frit Qvarteer i de Adeliges Varton i Kjøbenhavn, (Prindsens Palais) henvendte sig til Frederik den 6te og forestillede ham, at han ikke kunde komme ud med det tilstaaede Deputat af Brænde, 12 Favne, paa Grund af Værelsernes Utæthed. Han erholdt derpaa charte blanche til at reqvirere det fornødne Brænde, og skal have benyttet dette Privilegium saa vel, at han i Vinteren 183839 har reqvireret 102 Favne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
(Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Det nylig i Kjøbenhavn almindelig omtalte Rygte og Landcadetcorpsets Reduction, har, som vi nu erfare, ikke bekræftet sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Til Asylskolen i Kjøbenhavn er under Mærket A. H. skjenket 500 Rbd. (Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Udenlandske Efterretninger. England. Privilegiestriden vedvarer endnu og truer med nye Forviklinger, da Stockdale skal have besluttet at anlægge 52 Sager mod Hansard ved ligesaa mange Retter, og dersom Underhuset ogsaa i dette Tilfælde vil følge den hidtil af dem brugte Fremgangsmaade, at fængsle Sherifferne, kan England i saa Fald let komme til at mangle Øvrighedspersoner. En Folkeforsamling, som er bleven afholdt for at omhandle denne Sag, har intet Resultat havt, da der herskede overordentlig megen Tumult ved den. - Hertugen af Wellington er atter saa rask at Lægerne ikke længer udgive Bulletius. – Budgettet over Udgifterne til Marinen vil med det Første blive forelagt Underhuset, og da man i Almindelighed antager, at Flaaden trænger til Forstærkning, venter man, at Ministrenes Fordringer ingen Modstand vil møde. Forøvrigt ere begge Husene egentlig tomme og for Paaske vil der neppe blive foretaget noget betydeligt, men man venter da og at flere gjennemgribende legislative Forslag ville blive forelagte Parlamentet, da saavel det, som Nationen, alt længe have følt Nødvendigheden af at bringe de fra en ældre Tid bestaaende Love i Samklang med den constitutio Til Ad nelle Ret, Landet har erhvervet sig. miral Maitlands Eftermand er udvalgt Admiral Elliot, der ikke har Toriernes Gunst, da han er en Broder til Admiralitets-Lorden Minto. - Lord Palmerston har i Underhuset meddeelt Robert Peel til Svar paa nogle Spørgsmaal om de orientalske Anliggender, at der endnu ikke er sluttet noget Forbund mellem England og Rusland. – Ved Hoffet har man meget travlt med at udfinde hvad Rang Prinds Albert bør have, og hidtil har man ikke formaaet at løse dette, som det synes, vanskelige Spørgsmaal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Frankrig. Hele Ministeriet har, som en Følge af at Dotationsloven faldt igjennem i Deputeretkammeret, indgivet Begjæring om Afsked og Landet har altsaa atter en Minister Krisis, en Begivenhed, der ingenlunde er uden Betydning i et constitutionelt Land, og som derfor, jo oftere den indtræffer, har desto større Følger. Har Courier Ret, naar den erklærer, at Afstemningen over Dotationsloven maa ansees som en vunden Seir i den Kamp, der alt i længere Tid er ført mellem Regjeringens Stræben efter at opretholde Kongens personlige Bestyrelse og det democratiske Element, der vil at Kongen skal regiere, men ikke bestyre, le roi regne, mais governe paa,) og man derhos erindrer at 3 Ministerier ere opbrugte i denne Strid, da kan man let indsee, at denne Krisis neppe vil blive kortere end den foregaaende; thi Kongen vil vistnok opbyde alt for atter at erholde et Ministerium, der vil kæmpe for hans personlige Bestyrelse, men Vanskeligheden er den, at der nu kun gives meget faa Personer, som ville paatage sig denne Opgave, og end Færre, der er den voxen, da Landets dygtigste Mænd hylde modsatte Anskuelser, Den sidste Minister Krisis endtes, som bekjendt, med Mai=Opstanden, og denne Begivenhed vilde vistnok alene være tilstrækkelig for at godtgjøre, at Landet lider betydeligt ved disse Begivenheder, dersom man ikke tillige vidste, at alle Forretninger hvile under en saadan Krisis, og det kan derfor ikke undre Nogen at alle ere beskjæftigede med at udfinde et nyt Ministerium. De Combinationer, Rygtet hidtil har omtalt, ere imidlertid alt for usandsynlige til at man kan fæste mindste Lid til dem. Foruden Rygter og det nye Ministerium er det fornemmelig Kritiker over den sidste Afstemning i Deputeret kammeret, hvoraf Bladene ere opfyldte, og medens nogle glæde sig over Udfaldet, mangler det ikke paa andre, som med megen Bitterhed angribe de aftakkede Ministre fordi de ikke med mere Jver have antaget sig Lovforslaget. Ligeledes paastaae nogle, at Hertugen af Remours Giftermaal skal som en Følge af at han ingen Dotation faaer at Landet, aldeles gaae overstyr, hvilket dog nægtes af andre. – Fra Algier hører man endnu Jntet, og da Marschal Valde aldeles intet har foretaget sig mod Abdel Kader, uagtet han nu har en tilstrækkelig Armee til at gaae offensiv frem, er der endog Tale om at kalde ham tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Spanien. Dronning-Regentinden har, ledsaget af sin Datter, den unge Dronning Jsabella, den 18de f. M. aabnet Cortesforsamlingen ved en Tale, der skal være bleven meget vel optaget, og Tilstanden i Madrid skal i det Hele være meget tilfredsstillende. De spanske Blade omtale atter nogle Rygter og den unge Dronnings nærforestaaende Giftermaal. Brudgommen, som nu nævnes, er Hertugen af Anmale, en Søn af Ludvig Philip og understøttes af Toreno, Ofalia og Martine; De de la Rosa, medens derimod Seierhertugen Espartero ønsker en spansk Jnfant. Paa Krigsskuepladsen er Alt endnu roligt; derimod skulle nogle carlistiske Overløbere have fortalt, at der i det carlistiske Hovedqvarteer var udbrudt Uroligheder, da Soldaterne forlangte at see Cabrera, hvortil skal være bleven svaret: at han ikke kunde lade sig see, hvilket atter har bestyrket Rygterne om hans Død. Hannover. Hvad Statsgrundlovens Modstandere ikke mere vovede at haabe, hvad Lovens Venner vare langt fra at frygte, er skeet, Universitetet har valgt. Allerede for to Dage siden var Minister v. Stralenheim indtruffen her og havde indbuden hver enkelt til sig. Der blev vel ikke truet med Universitetets Ophævelse, naar der ikke vag tes, men med en Organisation efter de østerrigske Høiskolers Maade. Om der ogsaa er give de Enkelte Løfter, maa her være uafgjort. Jaltfald troede man at maatte vente af Videnskabernes Repræsentanter og Høiskolens Lærere, at de vilde holde fast ved de efter modent Overlæg Valgte, som de i hele Aar have hævdet. Men af 29 ordentlige Professorer, respective Hofraader, have 18 valgt. Til de 11 Jkkevælgende hører først Hugo, Lücke, Ritter, Kraut, Ribbentrop, der ikke viste sig ved Valget, uagtet det i Circulairet udtrykkeligt heed: Hs. Majestæt vilde ansee det som et Tegn paa lovalt Sindelag, at Enhver viste sig ved dette Valg; dernæst regner man heribandt Hofraaderne Heeren, Hertart, Bauer, Berthold, Ulrich eller Fuchs, uagtet man ikke kan sige Noget med Vished herom, da der kun fandtes fem ikke underskrevne Sedler; og endelig som den ellevte Hofraad Gaus, der havde erklæret, at han ikke blandede sig i Politik, men mindst vilde lade sig misbruge til politiske Sager, der saarede hans Samvittighed, og hvis indsendte Valgseddel forblev naabnet. De øvrige 18 Herrer valgte, rigtignok en Mand, hvis Kjærlighed til Statsgrundloven er bekjendt, Justitsraad v. Bothmer i Rethem, der i den 1837 sammentraadte Commission erklærede sig for Statsgrundlovens retmæssige Bestaaen og af hvem de Vælgende vente, at han vil afslaae Valget. Men hvilken Feighed er det ikke at vælte det paa et enkelt Jndivid, som hele Corporationen ikke har Mod til.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Tyrkiet. Sagerne her ere endnu aldeles uforandrede, dog synes den Mening stedse at finde mere Jndgang, at Vicekongen ikke godvillig vil give efter, og da man har givet ham god Tid til at træffe Forholdsregler, har han og benyttet den med megen Forstand, saa at ikke alene hans egne Forsvarsanstalter ere i god Stand, men hvad der er langt vigtigere, er, at han ogsaa har bearbeidet Musselmændene i Asien og Ægypten saa vel, at Stemningen mod Europæerne er bleven meget fjendtlig, og man maa derfor befrygte, at en Krig mod Mehemed Ali vil fremkalde en almindelig Bevægelse blandt alle Muhamedanerne, hvilket ville være af uberegnelige politiske Følger og tillige medføre megen Fare for de Christne, som opholde sig i Orienten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Blandinger. Hver af Dronningen af Englands Brudepiger erholdt en, efter Hs. Majestæts udtrykkelige Angivelse forfærdiget Broche, der forestillede en Fugl. Kroppen bestod ganske af Turkiser; Øinene af Rubiner; Næbet dannedes af en Diamant; Kløerne vare det fineste Guld og Resten bestod af Perler af høieste Værdi. Graveur Wynn har, ligeledes til Kronningen, udgraveret et overordentlig lignende, Portrait af Dronningen, ei større end en Qvart Tomme i Gjennemsnit. Efter dette Stempel er forfærdiget Guldmedailloner, paa hvilke man ved Hjælp af Forstørrelsesglas seer Dronningens Træk gjengivne til den største Fuldkommenhed. Disse Medaillons ere blevne indfattede i Ringe, som Hds. Majestæt forærede bort paa hendes Bryllupsdag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Det største Jern-Dampskib, som endnu existerer, er den 7de Januar d. A. løbet af Stabelen, for Dhrr. John Ronalds § Compagnies Skibs værft i Aberdeen. Dets Navn er John Garvod. Skibets hele Længde er 150 Fod, Breden 31, Dybden 21 Fod. Man troer, at det ladet vil stikke 14 Fod i Vandet, og kunne bære en Vægt af 1400 Tons. Alt staaende Takkelværk er af Patent-Metaltraad, hvis Lethed og betydelige andre Fordeele endnu ikke tilstrækkelig er paaskjønnet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Den berømte Skuespillerinde Mars i Paris gaaer nu i sit 62de Aar, og endnu fortryller hun Pariserne ved sin Elskværdighed i unge Elskerinde og forføreriske Coquette-Roller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Prof. Chrenberg i Berlin spaaer en mild Eftervinter, og grunder sin Mening paa den Omstændighed, at han har fundet en Mængde Jnfusionsdyr i Speer-Vandet. Til Berlin ere Storkene allerede ankomne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Handelsefterretninger. Hull den 18de Februar. Hvede betingede, i god Qvalitet, villigen sidste Markedspriser; ringere Sorter var det vanskeligt at sælge. Gammel fremmed holder sig. - Fiint Malt=Byg er spurgt; andre Sorter maatte sælges noget billigere. - Bønner uden Forandring. – Havre ved ringe Tilførsel betalt lidt dyrere. – Rapsæd og Horfrøbetaltes lidt over de seneste Noteringer. Middelpriserne: Hvede 54. 4, Byg 31, Havre 21. 2. - Amsterdam den 21de Februar. Gammel Hvede uforandret med Omsætning alene til Forbruget. Ny mere spurgt til lavere Priser. – Tørret Rug noget bedre, med megen Handel. Utørret holdt sig, med Undtagelse af den ny indenlandske. – Byg uforandret. – Havre ligeledes. – Boghvede uden Handel. – J Rapsæd gjordes betydeligt i denne Uge, og i Dag tilstodes 1 Pd. St. mere end i sidste Marked. Siden 1ste Januar er denne Artikel stegen 3 1/2 Pd. St. For 9 Hectl. Fra forlangtes pr. Foraaret, 61 Pd. St.; man bød 60, pr. October betalt 57 1/2 Pd. St.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Kjøbenhavns Børscours den 28de Febr. Hamborg, 2 M. - a vista 198 1/2. - Species 200. Species solgtes til 12 Mk. 4 pCt. Kongl. Obl. uden Renter 96 1/2 a 97 Rbd. Nationalbank Actier a 75 1/2 Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Torvepriser den 29de Februar 1840. Rug 3 Rbd. 72 s. a 4 Rbd. 24 s.; Hvede, 5 Rbd. 76 s.a 7 Rbd. 56 s.; Byg 2radet, 3 Rbd. 44 s. a 3 Rbd. 72 s.; dito Gradet, 3 Rbd. 16 s. a 3 Rbd. 32 s.; Havre, 2 Rbd. 60 s. a 3 Rbd. 8 s.; Erter, 4 Rbd. 56 s. a 5 Rbd. 56 s.; Flæsk, røget, Lpd., 1 Rbd. 80 s. a 2 Rbd.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 64 s. a 1 Rbd. 80 s.; Smør, Pd. 21 a 23 s.; Æg, Snesen, 18 a 20 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 11 Rbd. 48 s. a 12 Rbd. 72 s. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Ledige Embeder. Byfoged-Embedet i Hillerød samt Birkedommer-Embedet i Frederiksborg District. ConsumtionsKasserer-Embedet i Ringsted. For Oppebørslerne stilles som Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Os 7 Sikkerhed 4,000 Rbd. i Kongl. 4 pCt. rentebærende Obligationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Befordringer og Afgang. Cand. theol. V. C. Schousboe beskikket til ordineret Catechet og 1ste Lærer ved Borgerskolen i Faaborg; Sognepræst for Skjold Menighed i Aarhuus Stift, J. C. Jensen, til Sognepræst for Houlberg og Granslev Menighed i samme Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
AVERTISSEMENTS. Fra Pressen er udkommen: Første Underviisning, en AB og Læsebog med billeder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Da denne lille Bog har fundet flere indsigtsfulde Mænds Bifald, tør den med Føie anbefales som brugelig saavel i Jnstituter for smaae Børn, som for Forældre, der selv begynde deres Børns første Underviisning. Bogen faaes med illuminerede billeder for 24 s. og med sorte billeder for 16 s. hos Dhrr. Boghandlere Giegengack i Maribo, Thierry i Nakskovog Bogbinder Madsen i Nykjøbing, samt hos undertegnede Forlægger. W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Generalforsamling. Onsdagen den 18de Marts om Eftermiddagen Kl. 5 afholder den Nykjøbingske Afdeling af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug sin ordinaire Halvaars-Generalforsamling, paa hvilken vil blive at foretage Valg paa 3de Bestyrelses-Medlemmer, navnlig en Formand og en Secretair, hvortil Afdelingens Medlemmer herved indbydes. Nykjøbing den 2den Marts 1840. Bestyrelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Fuldblodshingsten Cigar bedækker 3 paa Bierregaard fra 1ste Martz til omEtrent medio April, da Hingsten afgaaer til Høibygaard, hvor den forbliver indtil henimod Slutningen af Maji. Prisen er som hidtil 10 Species pr. Hoppe. Anmældelser modtages af Forvalter Schon paa Bierregaard og Forpagter Madsen paa Høibygaard. - De, som ere i Besiddelse af Committee-Anviisninger, anmodes om at lade disse medfølge første Gang Hoppen føres til Hingsten. Bedækningen ved Halvblodshingsten Goliath paa Corselitze begynder den 1ste Martz. Prisen, er 3 Rbd. pr Hoppe, uden Ret til Ombedækning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Anmældelser modtages af Godsforvalter Andersen, paa Corselitze.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Forvalter Ferrall paa Ourupgaard anviser til Salg en lysebruun Hingst, 4 Aar gl., 10 Qvt. 3 Tom. høi, falden efter den bekjendte gode Hingst Gaberlunz paa Berritzgaard og en meget forædlet Hoppe. - Ligeledes ønskes 2de Bedæknings=Rummere til Fuldblods=Hingstene Claudesley og Palæmon, enten solgt eller ombyttet imod 2de Bedækninger til Fuldblodshingsten Cigar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Fredagen den 6te Martz afholdes Assenblee i Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Nysted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-03
Hos Undertegnede istandsættes Præstekraver og nye syes, til billigste Priser. Saxkjøbing den 21de Febr. 1840. M. C. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Lollands Falsters Tidende. Stise No 28. Fredagen den 6 Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Jndenlandske Efterretninger. Som bekjendt have flere af Bønderne paa Ourupgaard Gods her paa Falster gjennem Amtet indgivet en Klage til det kongelige Rentekammer, i hvilken de besvære dem over, at Godseieren, Baron de Selby, i de nye Fæstebreve, han har udstedt, har indført Bestemmelser, som ere trykkende for Fæsteren. Ligeledes have de ved en Deputation overrakt Hs. Maj. Kongen en Gjenpart af denne Klage. Klagepunkterne findes fremsatte i den sydsjællandske Avis, hvis Udgiver, Procurator Nye i Nestved, ved Anmærkninger har oplyst, ifølge hvilke Lovbestemmelser de paaklagede Fæste bestemmelser efter hans Mening ere ugyldige, og vi opfylde herved flere af Bøndernes Ønske ved at meddele Klagepunkterne, tilføiede Procurator Ryes Anmærkninger. 1. Bønderne maae modtage Gaardenes Besætning af Heste, forsynede med Godseierens indbrændte Mærke, og hvert Foraar præsentere dem paa Hovedgaarden. Under Fortabelse af Fæstecontract er det forbudt at afhænde nogen Deel saavel af Besætning som Jnventariet, og hvad Besætningen angaaer, slet ikke førend det indbrændte Mærke ved et nyt er annuleret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
I Anledning af denne Bestemmelse bemærker Hr. Nye, at da Fæsteren skal svare til Besætning og Jnventarium og aflevere det i samme Stand, som han har modtaget det, men det ved Ælde og Brug bestandigen forringes, saa maa han Tid efter anden fornye det, og altsaa ogsaa have Ret til at sælge det gamle. *) Fæstets Forbrydelse kan Godseieren ikke fastsætte som Straf for Overtrædelser, der ikke i Loven ere belagte med denne Straf. 2. De skulle aarligen forrette tvende Kjørseler med Vogn og 2 Heste i Godsets Ærinde, mod Betaling af 3 Mk. pr. Miil, – uden Hensyn til Afstanden fra deres Hjemstavn; 3. aarligen pløie 1 1/2 Td. Land for en Huusmand mod en Godtgjørelse af 5 Arbeidsdage af denne; 4. aarligen, naar forlanges, optage Kartofler paa et Areal af i det Høieste et Hovmaals Størrelse, mod Betaling af hver 9de Skp., hvori er indbefattet Løn for Eftersankning. Disse Bestemmelser finder Hr. Nye ligefrem stridende mod Frdn. 6 Decbr. 1799, 7, som bestemmer, at, dersom en Jorddrot (Godseier), uden i Forveien at have indhentet Det kan vel heller ikke være Herskabets Mening at formene Fæsteren dette; men det har kun forbeholdt sig Ret til at paasee, at ingen Fæster skiller sig ved de ham overleverede gode Heste og kjøber slettere i Stedet. Jmidlertid kan en saadan Bestemmelse let give Anledning til Vilkaarlighed og Strid. Rentekammerets Approbation, udsteder et Fæstebrev, hvorved er betinget mere Hoveri, end det, som er bestemt ved Forening eller Kjendelse, da skal saadant Fæstebrev, forsaavidt den skete Forøgelse af Hoveriet angaaer, være ugyldigt, og Jorddrotten bøde 100 Rbd. 5. Bestandigen skulle de holde deres Sviin indelukkede, eller i andet Fald taale, at de af Herskabet foranstaltes dræbte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Denne Bestemmelse er, efter Hr. Ryes Mening, en ulovlig Jndskrænkning i Fæsterens Brugsret, og det synes ogsaa underligt, om Godseieren vil formene Fæsteren at vogte sine Sviin en kort Tid efter Høsten paa Stubben; men for Resten er det vistnok gavnligt for Agerbruget, at løsgaaende Sviin ikke taales paa Marken. 6. De maae ikke, enten for Betaling eller af Villighed, vise Nogen - Sognepræsten undtagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
en Tjeneste med at pløie, kjøre, harve eller tromle med Gaardens Heste eller dens Jnventarium. Denne Bestemmelse anseer Hr. Rye ogsaa for ulovlig, og det synes vistnok underligt, om Godseieren skulde kunne formene en Fæster at tjene sin Næste; men man maa dog lægge Mærke til, at Godseieren ved Bestemmelsen (3) har for get for, at Huusmændene kunne faae den fornødne Arbeids hjælp, og Kjørsler ere jo ikke forbudne. Jmidlertid kunde det dog ogsaa hænde, at Fæsteren kunde have Evne og Villie til at hjælpe en Mand udenfor Godset, eller at den ene Fæster paa Godset kunde trænge til den andens Hjælp, og det kan dog neppe være Godseierens Hensigt at formene sine Fæstere saadan gjensidig Bistand. Om Herskabet har paa anden Maade sørget for at Skolelærerne paa Godset kunne faae deres Jord dreven, sees ikke af denne Bestemmelse, og hvorledes skulle de ellers bære sig ad? 7. De maae ikke have noget Jagtgevær eller noget til Jagtens Udøvelse brugeligt Gevær i deres Bopæl eller i deres Værge. Hr. Nye mener, at det ikke kan forbydes en Fæster at have Jagtgevær, naar han ikke misbruger det, og at det ikke bør forbydes ham, da han kan behøve det til Forsvar mod natligt Jndbrud eller Overfald. 8. Ved indtræffende Fæsteforandring paalægges det Fæsterne i Egebjerg By at forrette Hoveri for 8 istedetfor 7 Gaarde. Ogsaa denne Bestemmelse maa naturligviis stride modFrdn. 6 Decbr. 1799 8 7, og altsaa være ugyldig. 9. Bønderne erholde ikke for Skovningshoveriet Gangdagsbilletter, hvortil de efter Hoveriforeningen ere berettigede, men først efter vist bestemt Arbeide, enten det varer 1 eller 2 Dage. Dette er ogsaa Tilfældet med Brænde=Opslagning i Favn, Hjemkjørsel af Kartofler, Rør, Sand, Muusteen osv. Hr. Nye bemærker, at dette strider ikke alene mod Hoveriforeningen, men ogsaa imod Frdn. 6 Decbr. 1799 89, som bestemmer, at Godseieren under en Mulct af 100 Rbd. skal levere de Hoverigjørende billetter paa det Sted, hvor de have fuldendt det Arbeide, hvortil de vare tilsagte. For Resten synes denne Bestemmelse at have til Hensigt, at enhver Hoverigjørende skal udføre lige meget Arbeide, og det er vistnok meget billigt; men Inds. til den syd sjæll. Av., bemærker, at det ikke er muligt at udføre det Arbeide, der forlanges for een Hoverbillet paa een Dag, og da er Fordringen vistnok ligesaa ubillig som ulovlig. 10. Hvis de ville fritages for at levere Tiende i Kjerven paa Marken, skulle de yde et af Herskabet selv bestemt Vederlag – følgelig uden Mellemkomst af den anordnede Tiendecommission - , dog at dette Vederlag kun bestemmes for deres Fæstetid. Den heri indeholdte Bestemmelse – bemærker Hr. Nye– er aldeles stridende imod Fron, om Tiendevæsenet af 8 Januar 1820. 23, og da nu ingen Contract, som er stridende imod Lovene, ifølge Lovens 5-11, kan være retsforbindende, saa maa den her omtalte Bestemmelse være aldeles ulovgyldig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-06
Der har i den senere Tid - hedder det i en Skrivelse fra Kjøbenhavn – reist sig en stærk Opposition mod den liberale Presse, eller rettere dens to Hovedorganer Fædrelandet og Kjøbenhavnsposten, navnlig det første Blad, og det lader sig ikke nægte, at disse Blade i den sidste Tid, for at tale i det Lehmannske Sprog, ere gaaede til den yderste Yderlighed i Pressens Brug, hvorved de upaatvivlelig langt mere skade end gavne den gode Sag. De ville have en Constitution, de ville have en Collegial-Reform, og til begge Deele siger Brevskriveren: Amen, Pastor Bosen har ikke kunnet overbevise ham om det uindskrænkede Monarkies Fortrin for en fri Forfatning, og Hr. Pastoren vil, mener han, kun gjøre faa Proselyter, ligesom Brevskriveren og af egen personlig Erfaring med fuld Overbeviisning tør give det Vidnesbyrd, at blandt den dannede Deel af Nationen hersker saa godt som almindelig det Ønske, at det danske Folk maatte erholde en Statsform med juridiske Garantier. Aldeles fordomsfri omtaler Brevskriveren Collegial Reformen, i det han er af den Mening, at under en absolut Statsform er Collegial-Bestyrelsen at foretrække. Men hvad han misbilliger, er den hadefulde Maade, hvorpaa Vedkommende gaae frem, disse Angreb, ikke paa Collegialvæsenet, men paa en heel Classe af Medborgere, Collegial-Embedsmændene, hvem man søger at fremstille som en Forsamling af Døgenigter og Dagdrivere, der kun leve af den flittige Borgers Sved. At der kan være for mange Embedsmænd, indrømmes gjerne; men Reformen maa begynde med Regjeringsprincipet, med Forretningernes Simplification; saaledes som Forretningsgangen er nu, kan Antallet af Embedsmændene, i det mindste af de underordnede, ikke synderlig indskrænkes. Man maa derhos erindre, at Collegial-Embedsmændene ere meget ringe aflagte, og at de ikke sjelden maae tjene 20 Aar og derover for at opnaae en 4 til 500 Rbd. aarlig Gage, Staten kan ikke med billighed fordre, at en Mand for denne Betaling skal anvende 10-12 Timer daglig til sine Embedsforretninger. Men selv under de nuværende Forhold kan kun faa Embedsmænd afgjøre deres Forretninger i kortere Tid en 56 Timer daglig, og Mange maae anvende 7–8, ja til enkelte Tider endnu flere Timer. Endelig erklærer han det for en ligefrem Ufandhed, naar Vedkommende debitere, at Embedsmændene ikkun anvende 1 eller 2 Timer om Dagen paa deres Kaldsforretninger; man maa nemlig erindre, at der arbeides meget udenfor Contoiret, og i det han finder det meget besynderligt, at Mænd, der ikke Da kjende det Mindste til Collegiernes Jndretning, dømme rask væk derom, slutter han med den Bemærkning, at han er overbeviist om, naar en Reorganisation af Collegierne engang finder Sted, vil man komme til den Erkjendelse, at Besparelsen ikke vil blive stor.