Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-11-23
udenlandske Krigs- og Freds=Efterretninger. Telegrasen er endelig fremkommen med sin interes: sante Nyhed fra Engelland, der da gaaer ud paa en forestaaende total Reform af det Engelske Ministerium og Regjering. Ved en overordentlig Leilighed - og andre haves da ikke - vil man nemlig have faaet Efterretning fra London, at Opositionen, ved Hielp af Prindsen af Wallis, skal have seiret over det vanhellige Ministerium, og at Kongen i en Privat Andients har opfordret Lord Moi ra, Wellesley og andre i senere Tid aldeles tilsidesatte retskafne Mænd til at udkaste Planen til et andet Ministerium, hvilket ogsaa alt skal være skeet. Dette Skridt - tilføier Beretningen - opvakte i hele London den meest enthusia. stiske Glæde, som strax viiste sig paa de offentlige Fonds Stigen. Man spaaer herfra en nye Epoke for Storbrittannien, da det vil give Slip paa et af hele Verden afskyet System af Forræderie og Undertrykkelse og igjen tage Plads imellem Europas civiliserede Nationer. En Omstændighed som giør, at man ikke saa lige kan strax fæste ubetinget Troe til denne ønskelige Nyhed er de imidlertid, at hiin Londonske Skrivelse er af 25 October, da man dog over Paris har Efterretninger fra London til den 31 f. M., hvori ikke meldes videre, end at Kongen den 28 kom til Staden og holdt et Conseil, hvori beslutte. des endnu at prorogere Parlamentet til den 17 Decb Der meldes og, at Oberst Macdonald, efter sin Ankomsfra Sundet den 24 f. M., forføiede sig til det udenlandske Statsbureau, hvor der strax holdtes en 3 Timers Konfe, renz af Ministren, hvilken Hertugen af Portland Lord Castlereagh, Kantsler Percival, Canning og flere smukke Folk bivaanede, hvorefter en Koureer blev sendt til Kongen. Admiral Gambier er ogsaa den 31te selv ankommen fra sin æreløse Expedition til London. Som man forsikkrer, skal den danske Flaade og øvrige Røverkoster fra Kjøbenhavn nu ansees som Krigs=Priser og i Følge deraf de sædvanlige Præmier uddeles til Søe(!) og Landtropperne. Lord Catchart vil for sin Deel faae 100000 Pd. Sterl. Vist er det imidlertid, at Gjæringen over hele Engelland, og især i Manufacturstæderne, voxer med hver Dag J adskillige Grevskaber have Kjøbmændene og Fabrikanterne holdt Forsamlinger, for at indgive en Adresse til Hs. Majestæt om deres jammerlige Forfatning ved den afbrudte Kommunikation med det hele Fastland, og bede ham - hvidet ikke alt er for silde. – at benytte enhver Leilighed til en anstændig (?) Freds Slutning. Ved Alt dette faaer man snart en nye Hiøbspost til London: Moniteren melder officielt at den Tyrkiske Gouvernør i Egypten, Muhamed Ali Pacha har tvuunget Engellænderne til, ved en haanlig Kapitulation af 21 Septemb. at rømme Alexandrien. Af bemeldte Pachaes Depesche sees, at han den 8 August brød op med sine Tropper fra Cairo, for at gaae løs paa Fjenden, der krøb til Korpset, saasnart han mærkede at Tyrkerne gjorde Anstalter til at angribe ham i sin forskandsede Post kaldet Sed. Engellænderne sendte nu strax Freds Deputerede, som tilbød at rømme Aflexandrien, naar man vilde give dem de ved Rosette gjorte Krigsfanger tilbage, ja end ydermeere forpligtede sig til at lade de 3 erobrede Tyrkiske Skibe, som ere sendte til Engelland bringe tilbage til den høie Port. J Betragtning af, at Posten Sed ikke kunde tages uden ved at føre Tropper over de to Søer, som omgive den, hvilket den ubetydelige Nil=Oversvømmelse i Aar gjorde vanskelig, og at Fjenden imidlertid let kunde faae Forstærkning, blev Konventionen undertegnet med nogle flere Betingelser, og Pachaen (som i allerdybeste Ydmyghed ene og allene tilskriver sin frygteligste, meest ophøiede, mægtigste og beundringsværdigste Keisers uendelige Fortjeneste og lykke. lige Stjerne dette seierrige Udfald.) holdt personlig sit Jndtog i Alexandrien den 22 Septb., hvilken Stad, (som han skriver) endelig er renset for de Vantroe, som besudlede den, og givet de Rettroendes Herredom tilbage.