JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-10-01
Mødte. - Justitsraad og Høiesterets Advocat Christian, Klingberg, som befalet Actor, contra Dreier. - Arrestantinderne Aar Clausdatter og Maren Bernth eller Maren Hansdatter Ved udtagen Høiesterets Stevning af 11te October 1809, paaanke Actor, deels til Stadfæstelse og yderlige Paakiendelse, deels til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten den 4 September 1809. afsagt Dom, udi en paa Justitiens Vegne, mod de Tiltale, anlagt Sag, den første for begaaet Tyverie og Mordbrand, og den sidste for formeentlig Deeltagelse deri. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret Birketings Dommen bør ved Magt at stande, dog saaledes :at de Peter Nielsen ved samme tilkiendte Fyrgetyve Lod Sølv, tillægges Cancellie-Secretair Pete sen til Engelholm. Fremdeles bør Arrestantinder i Erstatning til sidstnævnte betale Ef Hundrede Otte og Halvtredsindstyve Rigsdaler, og til førstnævnte Et Hundrede Ri og Halvfemsindstyve Rigsdaler Otte Skilling. saa bør hun og betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, hvorunder i Salarium til Defensor ved Underretten Procurator Overgaard 8 Rdlr. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det øvrige efterkommes under Adtærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1809-10-01
Ved den af Birkedommeren ved Wordingborg Nordre District, Byefoged Bartholomæus Henricus Dall og MeddomsMænd, under 17de Julii 1809, afsagte Dom, var saaledes kiendt for Ret: Arrestantinden Anne Clausdatter, bør i Følge Lovens 619-1, miste sin Hals, og Kroppen derefter brændes. Foruden at erstatte Skaden og det Bortstiaalne, saavidt Eieren ikke har faaet der tilbage, bøder bemeldte Anne Clausdatter 40 Lod Sølv til Huusmand Peter Nielsin og til Kongen ligesaa meget, samt sin Balslod til Huusbonden. Saa betaler og Anne Clausdatter alle paa hendes Arrest og Forflegning med videre Sagens Omkostninger. Maren Bernths eller Maren Hansdatter bør for Actors Tiltale frie at være. Dom: Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1809-10-01
Dito Dato. No. 178. Mødte. - Høiesterets Advocat hans Haagen efter Kongelig befaling, contra Klingberg. - Peder Pedersen Hjorth.
Berlingske Tidende, 1809-10-01
Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 12te October 1809, paaanket til Confirmation og Skiærpelse, en inden Wiborg Lands Overret, under 14de August 1809, afsagt Dom, udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne mod Tiltalte for begaaet Tyverie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret Tiltalte Peder Pedersen Hjorth bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid, samt betale de af hans Action lovlig flydende Omkostninger og berunder til Actor ved Byetinger i Salario 10 Rdlr., og til Defensor 8 Rdlr. At efterkommes under færd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1809-10-01
Ved den inden Faaborg Byes extra Ret, af Byefogden, Cancellieraad Tolstrup under 14de Julii 1809, afsagte Dom, var saaleledes kiendt for Ret: At Arrestanten Peder Pedersen, Hjorth bør indsættes til Arbeide i Odense Tugthuus paa Livstid og betale alle af hans Action, Defension, Arrest, Forflegning Varetægt og Transport lovlig flydende Omkostninger, og for saavidt som han dertil er uformuende, udredes de af det offentlige efter Vedkommende Øvrigheds Foranstaltning. Under disse Omkostninger indefætes Actors og Defensors Salarium, hvori Actor Jversen herved tilkiendes 14 Rdlr., og Defensor Procurator Petersen 10 Rdlr. Angaaende det Krov paa 5 Rdlr. 1 Mk. 7 s., som Actor i sit Indlæg har gjort for Budlere og Porto, hanvender han sig i Følge Forordningen af 5te April 1792 til Amtets Øvrighed med Regning. Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
udske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Paris, den 23de September. Vore Blade indeholde følgende Efterretninger fra Wien af 15de September: Keiser Napoleon reiste i Gaar til Brünn; man troer, at Hs. Majestæt vil besøge Leiren ved denne Stad. Leiren ved Spitz er endnu ikke forladt af Tropperne, men adskillige Kavallerie-Regimenter ere passerede herigiennem til Ungarn.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Keiserinden af Østerrig er farlig syg, hun har faaet alle Sacramenter. Den østerrigske General Rothkirch, som er paalagt den Forretning at udvexse Krigsfangerne, opholder sig endnu bestandig i Wien. Hr. v. Bubna er ogsaa her endnu, dette er et fredeligt Forvarsel. Siden den engelske Expeditions Tilbagetog fra Holland, har Krigens Tilhængere meget forandret deres Tone. Det synes at være vist, at Hr. Baldacei har mistet sin Post som Directeur i det østerrigske Kabinet. Efter Forlydende er Krigsraad Hauer bleven hans Eftermand. Fra Jern erfarer man, at de østerrigske Tropper igien skulle forlade Dalmatien, men den Coureer, som skulde overbringe den østerrigske Høistkommanderende de hertil sigtende Ordrer, synes at være opsnappet, hvilket ligeledes har været Tilfældet i hine Egne med mange franske Courerer.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Journal de i Empire indeholder følgende fra Wien af 12te Sep cember: Publicisten hører til de franske Dagblade, som ofte meddeler vover lige Efterretninger om vores Land. Dette Blads Correspondentere, som synes kuns slet at kiende Østerrigs Anliggender, tale meget om Prinds Carls Animositet. Denne Erkehertug er dog udmærket fremfor alle Prindser af sit Huus derved, at han har forskaffet sin Caracteer den største Agtelse under de Omstændigheder, som fandt Sted, førend den nærværende Krig. Man har anvendt alle optænkelige Midler for at bevæge ham til Skridt, som ere tvertimod hans Grundsætninger; man er endogsaa gaaet saa vidt at forføre dem, som omgive ham, ved at bestikke dem med Penge. Man har saa ofte foresnakket denne Prinds, at Frankrig havde saa faa Tropper at modsætte et Angreb og at Krigen frembød saa ufeilbarlige Resultater, at det var ham svært længere at bekiæmpe disse Skingrunde, som uafladelig bleve forebragte omkring ham. Krigen imod Frankerig begyndte han med Ulyst. Dagen efter Slaget ved Regensburg tilkiende, gav han sit Ønske efter Fred og har siden bestandig blevet fast derved. Efter Vaabenstilstandens Slutning i Inaym har han nedlagt Kommandoen, da han saae, at alle Tilgange til Hoffet vare spærrede for Sandheden af de Mennesker, som Engelland besolder, og som fortiene deres Penge ved at udbrede Løgn og Bedrag, hvilket denne Magt har stor Jnteresse ved at forplante.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Journal del Empire siger, at det Rygte er ugrundet, at Keise Napoleon skulde have ladet Keiser Franzes Gemalinde complimentere paa hendes Fødselsdag.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Efter Breve fra Strasburg af den 17de ere adskillige betydelige Embedsmænd af Ministeriet for de udenlandske Anliggender passerer derigiennem, for at begive sig til Altenburg til Ministeren GrevChampagni.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Fra Bordeaux skriver man, at mange af Keiserens Heste og Eqvipager er passeret derigiennem, for at begive sig til Bayonne.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
London, den 15de September. (Over Frankrig).J vort Ministerio forestaae endeel Forandringer. Hertugen af Portland afgaaer sikkert og Lord Bathurst bliver udnævnt til hans Efterfølger. Marqvis Wellesley eller Lord Wellington vil følge efter Lord Castlereagh i Krigs=Departementet. Lord Charam vil ogsaa afgaae fra sit Embede og Krigssecretair Lord Leweson Gower sandsynligen blive befordret til et høiere Embede. "Dette nye Arrangement siger et herværende Oppositionsblad, "skeer aabenbart for at befrie de Personer, som afgaae, og de som indtræde, fra den Straf, som deres paafaldende Forseelse fortiener. Systemmet vil i øvrigt ikke blive forandret, saa længe Lord Eldon og Hr. Perceval, Lord Mulgrave og Lord Westmoreland blive paa deres Plads. sollingord kommer tilbage til Engelland; hans Sundhed, har lidt meget. Han har været 5 Aar efter hinanden til Søes, og har erhvervet sig en overordentlig Formue, over 200,000 Pd. Sterling i Priispenge. Admiral Duckworth nævnes som hans Eftermand. I Gaar døde General M. Kenzie Frager. Han var for nogle Dage siden kommen tilbage fra Vliessingen og var en meget elsket General Vore Blade indeholde følgende Skrivelse fra Vliessingen af 3die September: Tropper vedblive at afgaae til Engelland. General Cochranes Korps, som ved Afseilingen fra Øen Wight var 800 Mand stærk, tæller nu neppe 400 Mand. Jmedens Armeen maatte lide den største Mangel, vare faa Syge; men da de erholdte gode Qvarterer, toge Sygdommene snart til, Vi have endelig erholdet Tilførsel af Lægemidler fra Engeland. De Syge laae tildeels her paa Gaderne, uden videre Bedækning end deres Munderings Klæder. J nogle Uger tilbød Gaderne her intet andet Syn end Bortførelse af Døende og Døde. J Særdeleshed havde man ved Febrene Mangel paa China. De hollandske Læger erklærede, at det var en Følge af vore egne Parlaments=Acter, hvorved Udførselen af Chine blev forbuden, at de ikke kunne helbrede, vore Syge. - Alle Projekter med at tilintetgiøre Seiladsen paa Schelden ere opgivne. - General Montrefor har nu overtaget Kommanden over den herværende Garnison. Jntet Skib tør løbe ind, som ikke har en Tilladelse fra Stats=Secretairen eller et Pas fra Søe eller Land=Commandeuren.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
De fra Schelde tilbagekomne Tropper kunne for det første ikke bruges til nogen nye Bestemmelse, da Korpserne saa meget ere svækkede ved Sygdomme. Af 2000 Sygedøde i Deal daglig 10. Sygdom mene blive smitsomme og er forbundne med et Raserie, som snart giør Ende paa Patientens Liv.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Antallet paa de Syge af den gerlandske Expedition har desto værre formeret sig til 9 a 10,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
General Sire John Hove og Marqvis Huntley ere ankomme fra Schelden til London.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Skibet Amalia Mathilda, Kapitain Graham, som udklarerede fra Newyork til Liverpool, blev tilligemed adskillige andre Skibe, som den 12te August forlode hiin Havn, anholdet og maatte stille Sikkerhed for, at det ikke afseilede til en engelsk Havn.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Siden Embargoens Ophævelse i Amerika, ere 300 Skibe, ladede med amerikanske Vare, ankomne til Liverpool. Henimod 3000 Handelskibe ligge nu med Varer i vore Havne. Præsidenten i de forenede Stater har, da han publicerede ForbudsActen for al Handel med Engelland, ledsaget samme med en heftig Proclamation imod den engelske Regiering, hvori han beskylder den for, at den ikke respecterer nogen af de Grundsætninger, som civiliserede Nationer erkiende.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Hoftidenden af 9de indeholder General Wellesleys (Lord Wellington) Depescher fra Truxillo, af 20de og 21de August, hvori han melder :at de engelske Krigsfanger og Saarede blive behandlede meget godt af de Franske, ja næsten endog bedre end deres egne Syge. Tillige melder han det Nederlag, som General Wilson den 12 Aleed ved Banos. Linieskibet St. Fulgencio er ankommet fra Lima til er med 5 Millioner 191, 185 Piaster, og et andet Skib fra Vera Crid med 121000 Piaster.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Den spanske Junta har nu ogsaa taget Forholdsregler mod danske Skibe i spanske Havne. J Mallaga skulle 17 danske Skibe sælges.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Ved Lord Wellingtons Armee har der været en saadan Mangel paa Vogne, at man maatte bruge Krudtvogne til Syge og Saaredes Bortskaffelse.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
China=Flaaden er ankommen. Den 17de Julii vare de ved So Helena. Paa denne Tid havde man ingen Efterretning om de : Skibe la Gloire, i Experiment og Lord Nelson. Et amerikansk Stil har forsikkret, at de vare opbragte af franske Kapere til Islede France. Oberste Pencock, som kommanderer i Lissabon, har i en Parolbefaling bekiendtgjort, at de Officerer og Soldater, som foretage sig at udsprede falske og ugunstige Efterretninger, skulle sættes i Arrest.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Et herværende Blad (the Sun) indeholder følgende Brev fra Trurillo af 24de August : Krigen i Spanien er næsten tilendebragt. Spanierne ere vilde fulde af Overtroe og Sværmerie; af dem har man intet at haabe. Vi kunne aldeles ikke giøre Regning paa dem. Cuestaaer afsat, men det er nu for sidig. Man troer almindelig at vi inden 2 Maaneder vil være i Engelland. Al Munition er sendt til Lissabon. De Franske have 90000 Mand, vi ikke meere end 25000. Vi mangle alt. Det være Skiødesløshed eller Forræderie af de spanske Proviant Kommissairer, vi have intet fundet i et Land, hvor vi gjorde Regning paa Overflod. Vi have ikke engang Vogne og Muulæsler til at transportere vore Syge og Saarede, Jeg tænker, at alt dette vil helbrede vore Ministre fra den Daarlighed at sende Expeditioner til Spanien. Der gives ingen Officeer, ingen Soldat ved Armeen, som ikke nærer det Ønske saasnart som mueligt at vende tilbage. De Franske have ikke foruroliget vort Tilbagetog. Om nogle Dage ville vi være i Portugal. Denne unyttige Expedition koster vor Regiering uhyre Summer. Her hersker skrækkelig dyr Tid. Høe koster 24 Pence Pundet, og man giver enhver Hest 100 Pund daglig o. s. v.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Admiral Berkeley har sendt Proviant for Lord Wellingtons Armee, op ad Tajus til Elvass.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Den 13de kom Lavinia paa 44 Kanoner, Kapitain Lord William Stuart, fra Vliessingen til Portsmouth. bleve samme Dag indskibede i Portsmouth til Portugal. 300 Mand Gardere.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Fra Østersøen er ankommen en Convei af 210 Seilere, under Convoi af Fregatten Melpomene.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
J Løverdags blev Statsbudet Robinson afsendt til Grev Chatham, med Lord Castlereaghs Depescher.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
J Følge Efterretninger fra det gode Haabs Forbierg af 30te Mai, krydsede flere engelske Skibe bestandig ved Isle de France og Bourbon.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
J Ostindien vedvarede Krigen med nogle indenlandske Fyrster Generalmajor Leget af Madras=Armeen havde i Februarii indtagen de stærke Linier ved Aremboolen.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Generalmajor Paget, som mistede en Arm i Portugal, blev den 13de d. M. forestillet Kongen ved Couren.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Wien, den 16de September. Underhandlingerne paa Slottet Altenburg vedvare endnu. En afde franske Fordringer skal være, at en fransk Armee bliver staaende i de østerrigske Stater, indtil Freden med Engelland kommer i Stand.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
En stor Deel Militair er afgaaet herfra til forskellige Kanter. Alle høie Punkter i Østerrig oven og neden for Ens blive forsynede med stærke Forskandsninger, især Göttweicher og Melker=Bierget. Minerne ved den herværende Fæstning blive ligeledes nøie undersøgte. hver Dag komme friske Tropper hertil saavel fra Frankrig som fra Forbundsstaterne.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Ved den franske Armee ansættes nu Pleie=Compagniet, hvert paa 125 Mand, som skulle forrette Tieneste i Hospitalerne og bringe de Saarede fra Valpladsen. J Fredstid skulle de bruges i Fæstningernes Hospitaler.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Erkehertug Maximilian har gjort en Reise til Siebenbürgen. I Gaar ankom en Coureer fra Keiser Franz med en Skrivelse til Keiser Napoleon.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
General Bubna er i Gaar Aftes afreist herfra til Keiser Franz, til hvem han overbringer en egenhændig Skrivelse fra Keiser Napoleon. Bemeldte General har af Hs. Franske Keiserlige Majestæt faaet en Ring til Foræring af 20000 Gyldens Værdie.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Keiser Napoleon er i Gaar Eftermiddags afreist fra Schönbruun til Brünn paa 4 Dage.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Wien, den 17de September. Siden i Forgaars er Haabet om en hastig Fred igien steget særdeles, uden at man egentlig i Publicum veed, hvorpaa dette Haab grunder sig. Man paastaaer, at nye Punkter ere i Altenburg bragte i Forslag, og at disse vil kunne føre til en Udsoning; blandt andet tales meget om Godtgiørelser og Omtuskninger.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Imellem Erkehertugerne Carl og Johann hersker ikke den bedste Forstaaelse formedelst den Gang Krigen har taget Den sidste vil erklæret sig heftig imod Erkehertug Carl.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Madrid, den 10de September. Flugt indtrufne Vaabenhvile, paa Lystslottet Jldephonso. Guadaramas Bierge, som ligge 5 Mile fra Hovedstaden paa Veien Stedet og 40 af deres Heste bleve tagne. ikke lade sig paabyrde nogen Skyld for sit Tilbaget og fra Jtalien og har Hs. Majestæt Kongen befinder sig nu efter den ved Engellændernes til Frankrig, tiente nogle Bander Røvere til Smuthuller, hvorfra de overfaldt og plyndrede Postilloner og Reisende. De havde forenet sig til et Overfald, da de i Dag bleve overfaldne af 2 Detaschementer franske og andre Tropper, hvorved henimod 100 Røvere bleve paa General Grev Sebastiani, som efter Slaget ved Almonacid har opholdt sig her formedelst Sygdom, er afreist herfra i et vigtig Ærende for Hs. Majestæt.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Man forsikkrer, at Juntaen i Sevilla er i Begre, med at begive sig derfra til Grenada. Nogle sige, at den gamle Cuesta er saaret, andre derimod, at han har taget Afskeed formedelst sin høie Alder, da han ikke meer var i Stand til at stige til Hest.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Hs. Majestæt Kongen har bekræftet Don Benito Pardode Figuerog som overordentlig Gesandt ved det Russiske, Grev de Yoldi lige Egenskab ved det Danske, og Don Raphaeld Urquige som Charge de Affaires ved det preussiske Hof.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Bajonne, den 13de September. Engelske, portugisiske og spanske Krigsfanger drage uafbrudt igiennem vor Stad; i Dag ere igjen 600 Mand ankomne hertil.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Corvetten la belle Etoile, som tilhører Handelstanden i Marseille, er lagt ind i vor Havn; den er kommen fra Guadelouppe, dens Rheder er Hr. Dandorot. Den brugte kuns 28 Dage til sin Reise. Dens Ladning, som bestaaer af Kolonial Varer bliver vurderet for over1 Million. Capitainen har saat, at han lod Skibet, Keiserinde Josephine fra Bordeaur, blive tilbage paa Mahons Rhed, som dengang var blokeret af Engellænderne.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Stockholm, den 14de September. Hr. Majestæt Kongen har faaet den Efterretning fra OveradmiralBaron Puke, at han den 12te d. M. har kastet Anker paa Rheden ved Øregrund med de under hans Commando staaende Krigs= og Transportskibe. Tropperne, som havde været ombord paa Krigskibene, bleve i Gaar bragte i Land, for at begive sig til Nortelga. Skiærgaardsflotillen under Major og Ridder Wirsens Kommando, ventes hvert Øieblik.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Bregenz, den 16de September. I Gaar er alle Tropper fra Hohenems, Dornbirn, og Feldkirch, brudte op til Pludenz; man seer derfor snart et Angreb i Møde paa Bønderne ved Bre; og Dales.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Warschau, den 18de September. General Suwarow er nyelig ankommen til Cracau og har taget Kommanden over de sammesteds og i Omegnen staaende russiske Tropper istedet for General Sievers.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Det russiske Hovedqvarteer er enonu i Tarnow i Gammel=Gallizien, hvor den kommanderende General Fyrst Galligin befinder sig.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Efter Ordre fra Dresden er det herværende Kongelige Slot sat i Stand.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Salsburg, den 18de September. Hr. Rigsbaron, General Kister, Gouverneur i vores Provinds, har den 13de dennes udstedt følgende Skrivelse til General=Land directionen:
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Paa nogle Dage er mig tilhændekommet Proclamationer fra den tyrolske Jnsurgent-Chef Andreas Hofer til Jndvaanerne i Salzburger, Land. Disse afsindige Skrivter kan vel ikke ander end bevirke Foragt hos rolige, patriotiske og oplyste Borgere, som ønske deres hædrenelands Vel og kiende dets sande Fordeel; men uerfarne Landbeboere, maae giøres opmærksomme paa de fordærvelige Følger, som de utordigiængelig vil paadrage sig selv og Fædrenelandet, naar de lade sig blænde af en Mands Indgivelser, som opkaster sig til Propher, imedens han selver bekymret for Udfaldet af sin Rølle. Disse maa man giøre begribeligt, hvor falske de Grunde ere, hvorved man søger at ophidse dem til Oprør og Forbrydelser, under Religionens ærværdige Skin. Hvorved er da Religionen blevet antastet? Hvorved ere Præsterne, Alterne, Gudstienesten og dens offentlige Øvelse blevet forstyrret? Have de ikke som forhen deres ærværdige Biskop, og af hvem kan de bedre erfare deres Pligter som Christne og Undersaattere, Hvor daarligt var det fremdeles at indbilde sig, at kunde leve under en anarkisk Bestyrelse, uden Regiering, uden Overhoved? Denne Hofer lover dem som Lokkemad fuldkommen Befrielse fra Afgivter, og dog var hans første Skridt i det Salburgske, at han ved sin Befuldmægtigede Metz lod indfordre Skatter og Krigstyr i Pinzgau? Eller skulde de vel være daarlige nok til at troe, at dette Menneske kunde byde en Armee Spidsen, Hvori bestaaer denne Jndbildning? Deri at han gjorde nogle Ulykkelige til Fanger, som ved en forrædersk Underhandling faldt i hans Hænder, at han, forstukket bag Klipper og Buske, udøvede nogle Snigmord, men aldrig vovede frit at træde Armeen under Øine. Hvad har Salzburgerne tilfælleds med Tyrolerne? Salzburg staaer under Beskyttelse af den største Monark i Verden, som igien har grundfæstet Religionen i sit Rige, og er dens Beskytter, ligesom han er Nationernes Velfærds Befordrer. Hans Ædelmodighed ønsker at giøre dette Landlykkeligt, men Vee dem, som opvække hans Vrede ved at tage Deel i Luftbygninger, som ere grundede paa Bedragerie og Afsindighed. Disse ere de vigtige Grunde, ved hvis kraftige Forestillelse Lands=Administrationen kan bevare Undersaatterne fra den Ulykke, som vilde forestaae dette Land, dersom Slettænkendes Forførelser skulde overstemme Fornuften og Pligterne.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
München, den 20de September. J Forgaars ankom en Adjutant hertil fra Hr. Kgl. Høihed Kronprindsen i Salburg, som strax blev sendt til Keiseren i Wien. Man siger at Tyrolerne have gjort et Udfald mod det Salburgiske Ogsaa mod det Jtalienske have Tyrolerne gjort Udfald. De have fortrinligen til Hensigt at forskaffe sig Levnetsmidler, hvorpaa de forestaaende Vinter vil lide stor Mangel, da enhver Forbindelse med de forrige Egne af Bayern og Schwaben er dem afskaaren.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Augsburg, den 21de September. Her er blevet befalet, at Magazinerne igien skal opfyldes med Meel og Fourage. Der skal ligeledes bages 80,000 Rationer Tvebakker. Næsten hver Dag ile franske Over- og Underofficerer herigiennem fra Wien til Strasburg.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Staden Fussen skal igien være besat af de tyrolske Jnsurgentere. Passau bliver nu den første og vigtigste Fæstning ikke allene i Kongeriget Balern, men endog i hele Rhinforbundet. Garnisonen i Pessaubeløber sig til 12000 Mand, og 10000 Mennesker arbeide daglig paa bemeldte Stads Fæstningsværker.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Nürnberg, den 21de September. J nogle Dage syntes den politiske Himmel igien mørkere, hvorved foruroligende Rygter og Krig og Fred kom i Omløb; men de nyeste Beretninger fra Wien aabne igien en klarere og frier Udsigt, og hæver Fredsforhaabningerne. Der blev nemlig ved dette Brevs Afgang almindelig forsikkret, at Underhandlingerne i Altenburg havde ønske lig Fremgang, at man paa nogle Dage mærkelig nærmede sig tilhinanden fra begge Sider, at der allerede var fastsat er bestemt Grundlag for Freden imellem begge Keisere Napoleon og Franz, og at endelig efterCourerens Tilbagekomst, som afgik til Petersburg, Freden virkelig vil blive undertegnet. Dersom Hs. Majestæt Keiser Napoleons Reise endnu gaaer for sig, saa er det muligt, at Prinds Virkongen og Fyrsten af Neuschael overtager Kommanden over den store Armee.
Berlingske Tidende, 1809-10-02
Frankjært, den 22de September: Efter Beretninger fra Frankrig staae 60000 Mand Linietropper, paa dette Riges østlige Grændser færdige til at gaae over Rhinen, der som Freden med Østerrig ikke skulde komme i Stand.