JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-18
Onsdagen den 6te Martii førstkommende L. E. S. om Eftermiddagen Kl. 3, holdes som sædvanlig Generalforsamling paa Odense Raadstue for det fyenske Liig- og Enke=Soeletæt; hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for alle Vedkommende af Directionen. Odense d. 18 Febr. 1805.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-18
J Løverdags Aften har en dumdristig Tyv indsniget sig paa et Værelse, og der bortstiaalet følgende: 4 massive Sølv=The skeer og en Sukkertang, Kjøbenhavnsk Prøve med flinket Zirater og mærket S., samt en Flødeskee ligeledes Kjøbenhavnsk Prøve men uden Zirater. For Angivelsen af dette Tyverie kan ventes en raisonabel Douceur, naar man melder sig paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-18
Fuldstændig Stemplet Papiirs Tabel efter den nyeste Forordning af 25 Maj 1804, med den paabudne Forhøielse af en Ottendedeel for Skatkammerfonden iberegnet, samt Au viisning til den rette Brug af Papiret i de fleste Tilfælde; har i disse Dage forladt Pressen og faaes for 8 s. her paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-18
Af de siden Nytaar udgivne Aviser mangler No. 8, 9, 10 11, 12, 13, 14, 19, 20 og 21 til at komplettere nogle senere bestilte Sæt; hvorfor de, som ikke samle Avisen, gjøre mig en Tjeneste med at overlade hvad de af bemeldte Numme. re maatte have. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-18
Prokurator Friis i Odense, har i Kommission at sælge en velindrettet hollandsk Veirmølle, beliggende her i Fyen, i en behagelig Egn, og for en god Søgning. Ved Møllen er den et got Vaaningshuus, tilligemed omtrent 20 Tønder Land af bedste Bonitet. For en Kjøbmand eller anden Familie ere begemme Værelser med Staldog Jndkjørsel at faae til leie førstkommende Fløtte. tid hos Bager Lange i Kjerteminde, som desuden anviser 2de smaae Huse tilkjøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-18
En Menneskeven i Fyen har under 26 Januar tilsendt mig 20 Rd. til de Brandlidte i Slagelse, og derved forøget de til mig indkomne Gavers Beløb indtil 3558 Rd. Den ædle Giver, som ikke vilde nævnes, modtage min og de Brandildtes Tak. Kjøbenhavn den 16 Febr. 1805. Plum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-18
Meget fiint Hvedemeel er nu igjen at bekomme for sædvanlig Priis hos Salomon Salomonsen hos Bøssemager Lehn i Vestergade. 15 OO Pant, og Eiendom, som er assureret i Brandkastsen for 860 Rd., nærmere Oplysning giver Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-18
Den afg. Anders Haugsteds Stervboe tilhørende Avlsgaard gammel Møllegaard kaldet, frie Kiøbstæd Eiendom med borgerlige Rettigheder og Byrder, omtrent 1/2 Fierdingvei uden for Odense Byes St. Jørgens Port beliggende, opbygt fra nye for 13 Aar siden af Egebindingsværk i 4 Længder, nemlig: Stuehuuset, som er teglhængt, med Qvist paa 3 Fag til be ge Sider, bestaaer af 23 Fag, hvori 8 smukke Værelser deels pirevne og deels detrukne, foruden Kjælder, Kiøkken, Spisekammer, Melkestue, et stort Bryggerhuus med fersk Pompevand udi, fra en riig Kilde i Haugen: Vesten Længde 12 Fag, indrettet til Heste, Koe, og Faarestald, Norden Længde 22 Fag til Kornlade; Østen Længde 12 Fag til Vognremisse, Tørvehuus, m. m.; Gaarden, hvis Jorder ere udskiftede af Fælledskabet, staaer, baade for Grundtaxt og Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. 1 Fkr. frie Kiøbsted Jorder, er beliggende i 2de af dens Løkker af 10 1/2 Tønder Lands Størrelse, hvori en stor smuk og importabel Hauge, deplantet for 10 Aar siden med 170 unge Frugttræer, der: en ypperlig Kilde med Springvand, 2de store Fiskedamme og Grændser med den sønden Side til den store Aar eier, foruden 7 Tørvemaal i Vulfs Mosen 1/2 Fierbingvei fraliggende, en ved Aasum langs med Aaen, hvor Fiskerettighed, større Lykke, Vidiemoes Løkken kaldet, paa 35 1/2 Tønder Land Ager og Eng, alt til 120000 Alen med Steengjærder til Landeveien; bliver først separat og dervasamlet, 3die Gang stillet til offentlig Auction efter Magistratens Foranstaltning Fredagen den 22de Februarii d. A. Kl. 2. Eftermiddag, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekjendtgjorte og forinden kan faaes til Eftersyn hos undertegnede Auctionsforvalter. Bendz. Odense den 18 Febr. 1805.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-18
Torsdagen den 21de denne Maaned formiddag Kl. 11 Slet, bortsælges ved offentlig Auction et i Orte Bye beliggende jord løs Huus, som tilhører Skydeberg Præstekald; hvilket herved bekjendtgjøres. Assens d. 6 Febr. 1805. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-18
Da der ej ved de afholdte 3de Auctioner er skeet antagelig Bud paa Kjøbmand Jørgen Andersens Opbuds=Boes tilhørende Gaard her i Assens, saa bliver denne Gaard stillet til 4de og sidste Auction Tirsdagen den 26 d. M. Formiddag Kl. 10 Slet; hvilket herved bekjendtgjøres. Nellemann. Assens d. 6 Febr. 1805.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-18
Nogle Stykker Ege=Kopninger &c. har i en lang Tid ligger i min Løkke her ved Agerupgaard og ofte været mig til Jncommodation, da jeg har maattet fløtte dem af Stedet saaofte de har ligget mig i Veien for Pløining eller Græsset. De som maatte eje samme og dertil legitimere sig, indkaldes herved at afhente dem inden 14 Dage fra Dato, da jeg ellers lader dem bortsælge ved offentlig Auction og det overskydende fra Omkostningerne uddeele til de Fattige. Agerupgaard i Espe Sogn den 7de Januarii 1805. Rasmus Agerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Jfølge Kongl. Resolution af 8 d. M. skal anlægges en Post imellem Frederichsværk og Frederichsborg, til hvis Expedition paa Frederichsværk en Posterpediteur af Geheral=Postamtet skal antages. Tegning til Uniform for Søekadet Korpsets Auditor er allernaadigst approberet den 1 d. M.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Nu skal Transporten ved Færgeløbet imellem Nysted; Lolland og Heiligenhaven i Holsten for dette og de efterfølgende Aar indtil videre til et Forsøg besørges for kongelig Regning med den dertil anskaffede Paketbaad og tvende andre Fartøier, som dertil fragtes; hvorhos General-Adjutant og Kommandeur Løvenørn er under Rentekammeret overdraget Bestyrelsen og Administrationen af dette Færgeløb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
J Hamborger Korrespondent tages til Gienmæle imod det i andre tydske Aviser udspredte Rygte, at den Preussiske Theoleg Hermes Vocation til en Læreplads ved det Kieler Akademie skulde være en Følge af nogen bemærket Aftagelse i Religiøsttet, da denne der er større end i andre lignende Stæder, og saavel Staden som Akademiet langt fra at vide noget om vor ophøiede Kronprindses Mishag, meget mere ved Høistsammes Nærværelse i afvigte Sommer fik mange opmuntrende Beviser paa Velvillie og Tilfredshed, og glæder sig ved det forundte Haab om, at se denne agtede og elskede Prinds oftere iblant sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
En erfaren Skipper har i et ukonstlet Sprog sagt sin Tanker om den sikkerste og mindst bekostelige Maade, hvorpaa han troer at det projekterede Havne Anlæg ved Helsingøer kunde iværksættes, nemlig ved Udgravning af den store Slette imellem Kastellet og Lystslottet. En Havn til at rumme 200 Skibe kunde efter hans Beregning paa denne Maade tilveiebringes for en Udgivt af mindre end 170000 Rd., og vilde, forenet med en eller flere Dokker, hvor Skibene kunde istandsættes, blive til betydelig Opkomst forStaden. For at opnaae en Lovbestemmelse, hvorved man kunde sikres for Naboer, som drive saadanne Haandteringer, hvormed er forbunden Uroe og Usikkerhed for de Omkring boende, ønsker Politivennen, at en Jurist maatte faae en Slagter til høire og en Fiskebløder til venstre Nabo, samt en Kobbersmed og en Kallundsrenser til Gienboer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
For nogle Dage siden kom 8 svenske Bønder over Jsen til Kiøbenhavn. For at betrygge sig imod at drukne, dersom Jsen uheldigviis skulde bristet, havde de bundet sig sammen med et Toug, som var 32 Al. langt. De gik to og to sammen, og imellem hvert Par var der en Afstand af 3 Al. Da Jsen umuelig kunde briste paa en Strækning af 32 Al., saa kunde de, der ved et Uheld styrtede i Vandet, altid trækkes op igien af dem, der gik dag efter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Kiøbenhavns Nyeste Skilderie paaanker den tvetydige bemærkelse af Ordet Genie, og paastaaer, at Aarsagen hvorfor mangt et stort Genie tilsidesættes, fornemmelig ligger deri, at hverdagsmennesker ikke kunne taale Folk ved deres Side, som kunnesee dem over Skuldrene og opdage alle de Dumheder, de begaae. Man vil derforhellere bruge dem som Redskab end Øiemeed. Men ved at behandles som blot Redskab synker det sande Genie, i Bevidstheden af sin Aandsoverlegenhed, tilbage til Ligegyldighed og Efterladenhed. Naar entrykkende Skjæbne har slappet dets Siels Spændekraft, raabe Dasmerne i en hos verende Tone: "Ja, saaledes ere alle Genier! Saa herlig den Mode end er, at Mødre selv opamme deres Børn, saa mener bemeldte Blad dog, at det Gode, langt fra ikke opnaaes, ved den almindelige Higen efter, endnu som Mødre at kunne glimre som Flaner, og ved at være paa Bal Natten over lade det diende Barn vansmægte den hele Tid, da sligt et Barn var langt bedre tient med at faae Die af en leiet Amme, end af en letsindig og slanende Moder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Samme Blad fortæller, at det skal have tildraget sig i en af de danske Smaakiøbsteder, at en Byfoged, utilfreds med den Plads han fik ved Bordet ved et Bal paa Kongens Fødselsdag, forbød Selskabet at affyre Kanonerne fordi det var over Politietiden, og da det var over Midnat ved Betienterne lod Stadsmusikanterne befale, at de skulde holde op at spille, hvorover Selskabet, der bestod af 60 Personer, og ikke kunde dandse uden Musik, maatte skilles ad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Af en gammel tydsk Avis finder man, at den danske Krigs maat til Lands i Aaret 1709 bestod, foruden de hos de Al. lierede staaende Hielpetropper, af 1485 Md. Artillerie, 5424 Kavallerie og 51457 Jnfanterie, i Alt 60917 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Hr. Prof. Dr. Münter har i sidste Minerva-Hefte, leveret en kort Biograsie af den for sin Humanitet mod danske Reisende ogsaa her i Danmark berømte Kardinal Borgia. De Danske udgjorde gjerne hans Hof, og naar har skulde vise sig i Pragt, bestod hans talrige og frivillige Følge blandt andre og af Danske hvorimod de andre Kardinaler kuns ledsagedes af lønnede Folk. Han tiltraadte nødig den Pariser Kronningsreise, og de Følelser, han yttrede i de Breve, han Dagen før sin Afreise fra Rom skrev til Dr. Adler, Prof. Heren i Gottingen og Prof. Münter, røbede tilfulde, at han agnede sin Død. Hans hele Væsen og Omgangsmaade med hans Venner havde megen Liighed med Suhms. Ogsaa hans spøgende Tone var omtrent som dennes. Han foragtede alt Kryberie, og Munkenes og mange Prælaters affecterede Ydmyghed var ofte Gjenstand for hans Spot, fordi han vel vidste, hvad disse krumt bøiede Rygge og nedslagne Øjne egentlig søgte. Om Paverne Benedikt XIV og Clemmens RIV talede har stedste med Beundring, men hans Frimodighed voldte ham mange Ubehageligheder under Pius 6, hvis Tid var deels mellem Nepater, Forfængelighed og ulykkelige Planer Det kostbare Museum, han besad i sin Fødeby Velletri, er et af de rigeste paa Egyptiske, Jtalienske, Græske, Jndiske, Arabiske og Nordiske Monumenter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Jblant de Mange, som begræde Savnet af den ved sin ædle Velgiørenhed saa udmærkede Kammerherinde Bentzon, er ogsaa Odensels talrige Fattige, som i hende tabte en af deres fasteste Støtter. Stort er deres Antal som af hendes Goddædighed qvægedes og husvaledes, og for hvilke dette Dødens Budskab blev et Tordenslag. - Dog, hendes Minde lever, for Efterslægten lever det, til nyt Haab for den Lidende, som saae sig sin sidste Trøst berøvet med hende,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Den afdøde Biskop i Aarhuus, Dr. Theologi Hector Frederik Janson, var født i Oldenborg, hvor hans Fade var Generalsuperintendent; studerede i Gottingen, blev først Slotspræst ved Christiansborg, derefter tydsk Hofpræst og Prof. Theol. ord. J Aaret 1783 Prokantsleved Kbhvns Universitet, og Aaret derefter Biskop. Han var en talentfuld, lærd virksom og retskaffen Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Ved Helsingør skal en Fisker af en til Sverrig deserte. rende Soldat være ihielskudt. Ganske nylig er endnu 208 Rd. indkomne til Kommissionen for de Kvæstede og Efterladte af 2den April, hvoraf de 104 vare af Annexet Sønneslev ved Østerrisøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Der er nu paagrebet et Menneske i Nærheden af det Sted, i hvor Selvejerenken, om hvis ynkelige Mord disse Blade, have gjort Underretning, boede. Han sidder i Ugledige Arrest, og det er at haabe, at disse Mordere derved alle opdages. Den paagrebne har faret til Søes, og taler, Dansk, Engelsk og Tydsk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Byfoged Bidsted (forhen værende Byfoged i Vestindien) der nu boer 1 Mil fra Kbhvn, er af hans egen Tjenestepige (neppe 20 Aar gammel) for faa Dage siden betydelig bleven bestiaalet. - Dette unge Menneske skal efter Rygte ved Eftersøgning være taget paa Amager med en Deel af Tyve Kosterne og indsat indtil videre i Blaataarn. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Farver Feilberg i Trondhjem har opfunden en indenlandsk Smak, hvori han har været saa hældig, at den af ham forfærdigede norske Smak endog er 23 Procent bedre end den spanske og sisilianske. Han sælger den ogsaa for meget billigere Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
J Archenholts Minerva læses nogle Breve over Litteraturens Tilstand i Danmark, der, foruden de skjæve og eensidige Domme man er vant at see Fremmede fælde over vort Land, udmærke sig ved de snorrigste Navnefordrejeelser, saasom: Kjærlighed uden strumpes, komiske Fortollinges, Stockoddes (Stærkodder). Kjøbenhavns meest velhavende Jndvaanere siges at vælge deres Sommer=Opholdsteder enten omkring i Sjælland eller i Finnland (Fyen !!), ja endog i Jydland og Holsteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Den i Fior afdøde Diezzar, Pacha af Acre, skildres i Oliviers Reisebeskrivelse som det grusomste Uhyre, der udmærkede sit hele Liv ved at myrde og pine Mennesker, men dog med sin vilde Karakter forenede en overordentlig Snildhed Overlæg og Kiekhed, der under en rigtig Dannelse maaske havde gjort ham til en af Verdens store Mænd. Det var ham, som ved sin tapre Modstand tvang den ellers allevegne seirende Bonaparte til at ophæve Beleiringen for Acre. J øvrigt overgik hans Troløshed, Gierrighed og Tigergrumhed al Forestilling, og tusinde Uskyldige ere blevne Offere for denne Tyrans Myrdelyst. Enhver menneskeli Følelse oprøres ved at læse enkelte Træk af de udtænkte Dødsmaader hvormed han saa ofte kiølede sin Hævn for de mindste Forseelser. Sine Krigsfanger lod han levende nedmure i Jorden saaledes at Hovederne og Hænderne bleve oven for; da hans Drabantere nolede med, paa hans befaling at myrde en ung Slave, som han ellers holdt meget af, stødte han ham selv Dolken i Brystet. Alle Qvinderne i sit Harem lod han engang myrde efter hinanden og tilføiede enhver især de græsseligste Qvaler. Efter en Pilegrims=Reise, hvorved han gjorte det Løvte, at slagte et vist Antal Kristne lod han Folk at enhver Stand og Alder sammendrive i sin Slotsgaard og udsøgte derpaa selv af disse 57 Slagtoffere, sigende med en bittert Smil, at han kunde læse paa deres Pande, at de tes sidste Dag var kommen. Alle disse Ulykkelige bleve bagbundne udførte og slagtede som Umælende. Ogsaa hans Exempel kan lære - siger Olivier - at det uvidende, til Trældom optrukne Menneske, kan bære selv det tungeste Aag, uden at prøve paa at afryste det; kan daglig see sine Naboer, Venner og Paarørende slæbes til Slagterbænken, uden at vove et Liv for deres Redning, som han dog veed uophørlig trues af samme Skjebne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
De nyeste Moder i Paris ere: Hovedpynten bestaaer i et Klæde af tyrkisk Mousselin, villet og Hovedet som en Turban. Jstedetfor Haarlokkene i Tindingen er denne en gen ganske frit eller omvunden med en Fletning. For har man Straahatte kantede med Silke eller Atlas, nu er det omvendt: Atlashatte sømmede med et Straabaand, De lange Schals vedblive at være i Yndest, især for de mange Maader de kunne draperes paa. En Mameluk at Taft, besat med brede sorte Kniplinger er endnu den søgteste Vinterdragt. Elegants bære en Redingot a le Karl den Store, da et med en høi Krave, to Rade Knappe, høi Taillie og Lommeslag. To Gilets, Læder Benklæder, Støvler som Brandspande bruges til deres ostume noglige. Baade Mænd og Qvinder ere kortsynede og sidde tildeels med Briller paa i Skuespilhuset. Deres Lorgnetter bære de i en Guldkjæde omkring Halsen. Yndesten for det Gamle ubbreder sig lige til Jnstrumenter. Damerne skamme sig ved Klaveer og Harpe; derimod er Liren det eneste Jnstrument, som Moden tilstæder dem at berøre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 15 Febr. er Landvrsens Commissair P. Bech udnævnt til Vice-Borgmester, Kjøbenhavn, samt tillagt Befaling at indtræde i Over=Brand og Vand Commissionen sammesteds; Sognepræsten for Wallensdet Menighed, N. Schouboe, confirmeret til Sognepræst for Glostrup Meenighed i Sjælland. - Under det tydske Cancellie: Den 25 Jan. er Cand. Juris D. H. v. Bülow udnævnt til Auscultant ved Overretten i Gottorff og den schlesvigske Landret Den 8 Febr., Prof. Theol. extraordin, ved Universitetet i Kiel, H. Muller, til Professor Philosophlæ ordinarius sammesteds; kongelig preusisk Consistorialraad H. D. Hermes til Kirkeraad samt Meddirekteur ved Skoleholder Seminariet i Kiel og Overoplyns, mand ved Underviisningen i samme. - Under Generali, tetet: Den 1 Febr. er Secondlieut. af det holstenske Jnfanterie. Regiment, F. W. v. Friboe, forsat i lige Qvalitet tildet 2det trondhiemske Jnf. Reg. Den, Frikorporalerne i det holstenske Jnf. Reg W Fr. Riskew og S. A. Heinen, beskikkede til virkelige Fændrikke, den førstnævnte i det gjydske, og den sidstnævnte i det holstenske Jus. Reg.; J. L. S.v. Moth og Frikorport ved Livgarden til Fods A.v. Brockdorff udnævnte til Kostkadetter ved det kal Landkadet corns; Capitain og Comp. Chef ved Marineren. G. F. K.v. Som merschildt, efter Ansøgning afgaaen, og sat paa Vartpenge; Stabskapitain G. J v. Michaelsen udnævnt til Compagniechef, charact Capitain L. A. M.v. Lassen til Stadskapitainscharaetteriseret Premierlieut. H. N. v. Müller til virkelig Premierlieut., og Fændrik O. Alv Toft til virkelig Secondlieut, samtlige Marinereg.; chatact Secondlient ved Husarreg Arv Carlsen, efter Ansøgning Naade afskediget af Krigstjenesteen; Batallionskommandeur de nordre sjællandske Landv. Reg., Oberst T.v. Wedelsparre, beskikket til Chef for det nordre jydske Landv. Reg. - Under Rentekammeret: Den 30 Jan. er Landraad og Amtmand i Sønderburg-C. W. v. Ahlefeld, udnævnt til Amtmand i Øster og Vester Hadersleb Amt. Den 6 Febr., Skovfoged Haack i Lutjenseer Distriet til Skovfoged i Reinfeld Amt. - Under GeneralToldkammeret: Den 6 Febr. er Capitain J. G. Thodberg, hidtil Chef for der vestre rachestadske Compagnie i det søndenfieldske Jnf. Regiments første Batallion, udnævnt til Toldkasserer ved Odense Bye=Nyt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Døbte. Den 12 Febr.: Smaahandler Rasmus Møller Sands Toldsted i Norge. Søn, Ole; Fadd. Mad. Langhoff, Jfr. D. Larsen, Skomager mestrene J. Frandsen og J. Nielsen, Vertshuusholderne H. Nielsen og R. Rasmussen, Bagerne C. Schlener og P. Møller, Naalemager J. C. Bech. Den 15, Peder Nielsen Selveiers Datter af Hunderup, Abelone Sophie; Fadd.: Forpagter C. Hansen, og Selveier J. Nielsens Koner, A. Hansen, H. Sørensen og S. Rasmussen. S. D.: Blegmand J. Jacobsens Søn, Hans Jacob Fadd.; Kammerherreinde v. Holstein, Frøken Korfod, Kammerjunker v. Scholten, Prokurator Heilmann, Uhrmager Hau strøm og Handelsbetjent Andrup. S. D.: Tjener Jens Frandsens Søn, Andreas Nicolai; Fadd. Justitsraadinde Knutzen, Frue Heiberg, Kammerjunker C. Rantzau, Cancellieraad Falde. Litteratus Riising og Kjøbmand Limkilde. Den 16. Johanne Marie Svendsdatters Datter, Karen; Fadd. : Else Jørgensdatter, Cathrine Marie Severiasdatter, Peder Nielsen, Cristian Bøv og Hans Rasmussen, Muursvende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Kopulerede. Den 15 Febr.: Enkemand Erich Larsen og Enken Anne Madsdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Død Den 10 Febr.: Skomagersvend Peder Nielsens Søn, Niels Christian, 20 Uger. nerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
AVERTISSEMENTS. Tirsdagen d. 12 Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver i Følge det igl. danske Cancellies Skrivelse til Stiftamtmanden af 12te dennes foretaget Een Auction over Landstingshuset her i Odense, der er beliggende bag ved Raadhuset lige overfor St. Knuds Kirke og bestaaer af stærk Grundmuur til alle Sider 52 1/2 Alen lang og 11 1/2 Alen dyb af en Etage, som er 9 1/2 Alen høi fra Grunden til Laget, og uden for denne Bygning imod Gaden er en med Stakitter og Port-Jndkjørselindhegnet Plads til Gaard eller Hauge af Jndhold omtrent 1860 Alen. Auctionen foretages i Landstingshuset. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhavernes Efterretning saavelsom og at Conditionerne kan faaes hos mig til Eftersyn 8 Dage førend Auctionen. Odense d. 19 Febr. 1805. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Fredagen d. 22 Febr. opføres paa det igl. privilegerede danske National-Theater i Odense: Ringen Lystspil i 5 Atter af Schrøder. Mandagen d. 25 opføres Ulpsses von Jthaceller en Tydsk Komedie i 5 Akter, med en Prolog, af Holberg, under Allesøe Præste Embeds Skiftejurisdiction er 93 Rdlr. 36 s. Umyndiges Arvepenge at faae til Laans i 11 Junii Termin 1805 imod lavdefalet Sikkerhed. Jens Smidth. Allesøe Præstegaard d. 19 Febr. 1805.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
En ung Person afhonet Familie som et noget øvet i ContoirForretninger, ønsker sig til Maj Condition; hans Opholdsted, erfares paa Ahressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-20
Førstkommende Fredag den 22de Februari om Aftenen til sædvanlig Tid bliver Generalforsamling i den ældste KlupSagiører Hansen paa Wegrom har i Commission at paavise og sælge følgende Eiendomme: 1) En stor og velbygget Gaard, indrettet for en honet Familie, hvortil er et Areal af over 100 Tdr. Land Over- og Underskov samt god Tørv. Jorderne gode, af Fælledskabet for længst udskiftede og i god Drift; ligger tæt ved en Lan 2)devel og ved Kirke og Mølle. En mindre Gaard, nye Bygning tæt ved forbenævnte, om trent 1 Td. Hartkorn, kan holdes 4 Kjøer og 2 Heste, ha overmaade gode Jorder og Engbund, samt overflødig Tørbeskier af bedste Bonitet, der aarlig har indrentet beboe ten mange Penge. 3) En Dito, ligeledes nye Bygning ligger tæt ved en offentlig Landevei og en Kiøbstædvei som derved brager et Kors. Kan holde 2 Heste og 4 Kjøer, har meget gode Jorder og et prægtigt Vandstæd i Gaarden. 4) Syv Tørve=Lodder paa Weile Long, overmaade god Tørve, enhver paa 1 Td. Lands Størrelse, god Aftjørsel og Sætterum. 5) En Parcelle Agerland hvorudi er Engbund og Tørve ialt omtrent 7 Tdr. Land. Liebhaberne ville jo før jo heller melde sig hos Undertegnede. L. A. Hansen.