Berlingske Tidende, 1780-01-24
London, den 4de Januarii. Efter visse Personers Forsikring, som kunde have god Kundskab derom, er det vist, at 21 Russiske Linie=Skibe og 9 Fregatter skulle gandske tidlig i tilkommende Foraar gaae under Seyl, for at komme Engelland til Hielp. - Det Spanske Hof anseer det Portugiesiske Hofs Partiskhed i Henseende til Engelland med Fortrydelse, og har derfore forlangt, at samme reent ud vilde erklære sig, hvad Partie det havde i Sinde at tage, og declarere enten for Spanien eller StorBritannien. - Man udspreder, at Spanierne have ophæver Beleyringen for Gibraltar, og Hoffet i Madrit har erholdt den Efterretning, at Keiseren af Marocco marcherte med 80000 Mand Tropper imod Ceuta, for at beleyre dette Sted, og tillige iværksætte nogle andre Foretagender imod de Spanske Besætninger. - J disse Dage har Hoffet faaet mange Depecher fra dets Ministre ved de Tydske og Nordiske Hoffer, over hvilke der ere holdte adskillige Stats=Raad. Man sige at der handles om visse Forholds Regler, som nogle neutral Magter have taget for igien at tilveiebringe Freden imellem de 3 krigende Magter, og at hvis deres Bestræbelser i dette Tilfælde skulde være forgieves, saa havde de besluttet med det snareste at opfylde de Pligter, som de skyldede deres Alliertfor desto bedre at kunde bevæge den af disse Magter til en Fredsslutning, som meest søgte at forhindre samme. - Oberste Faucit er afreist herfra for at haste med de Recruters Jndskibning, som ere bestemte til de Tydske Tropper, der staae i Engelsk Sold. - Man forsikrer, at der med første skal kom meet Korps paa 15000 Mand Russer til Engelland. I Gaar ankom til Admiralitetet en Expresser fra Commovore Fielding med en Efterretning, som nu giver meget at tale om. Den indeholder Følgende: Hr. Fielding stødte den 31te Decbr. om Eftermiddagen paa en Hollandsk Flode. Han lod strax den Hollandske Admiral sin Compliment formelde ved en Officier, som spurgte denne, hvorhen han var bestemt, og forlangte Tilladelse at visitere Koffardie=Skibene, i Følge hans Jnstructioner. Den Hollandske Admiral svarede hoflig: Hans Krigs=Skibe vare bestemte til Vestindien, og Koffardie=Skibene til adskillige Franske Havne. Han sagde derhos, at nogle af disse havde Jern og Hørfrøe inde, men intet Bygnings=Tømmer eller Tov=Værk, og efter sine Jnstructioner kunde han ey tillade nogen Visitation. Hr. Fielding lod herpaa svare: at han haabede, Admiralen vilde tænke anderledes den følgende Dag. Begge Floderne bleve sammen om Natten, og i Dagbrækningen den 1ste Januarii, sendte Hr. Fielding et meere alvorligt Bud, som bestod deri, at han vilde visitere Skibene, i hvad der endog maatte flyde deraf. Kl. 10 lod den Engelske Commodoret Fahrtøy gaae fra hvert af sine Skibe, og den Hollandske gjorde et Kanon Skud paa samme. Hr. Fielding gjorde nu og et Skud fra sit Skib Namur, hvilket den Hollandske Admiral besvarede med det glatte Lang. Namur og Vaillant gave ligeledes herpaa den Hollandske Admiral hver det glatte Lang, og derpaa strøg saavel denne, som hans øvrige Flode. Hr. Fielding bad ham igjen at hidse sit Flag og fortsætte sin Reyse, naar Commodo ren havde forrettet sin Commission. Den Hollandske Admiral svarede, at han vilde have samme Skjæbne, som hans Convoy og følge med samme; men hvis den Engelske Admiral forlangte skriftlig af ham, at han skulde hidse sit Flag, saa vilde han giøre det. Dette skeede ogsaa strax derpaa, og den Hollandske Flode saluterte den Engelske med 13 Skud, hvilke Hr. Fielding besvarede med ligesaa mange; og begge Escadrerne kom til Spithead den 2den huj. om Aftenen. - Hoffet har meddeelt General=Staternes overordentlige Ambassadeur, Græven af Welderen en omstændelig Efterretning om denne Tildragelse, hvorved ingen er dræbt eller saaret. Den ne Aften er en Coureer affærdiget til Ridder York i Haag, Ligeledes har Græve von Welderen, saasnart han havde erfaret Omstændighederne i denne Sag, havt en lang Conference med vores Stats=Secretair ved det Nordiske Departement, Mylord Stormont og herpaa ligeledes afsendt en Coureer, til Haag. - Under disse Omstændigheder, der øyensynligen formere Uroelighederne, bliver man dog ved at tale om Fred Depecher, som Hoffet den 31te Decbr. fik fra Paris, skulle have indeholdt nogle Forslag til samme, som vare gjorte af Hr. Franklin i Kongressens Navn.