JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Den 2den April indtraf den kongl. svenske Major Enge strøm som Koureer i Ludvigslust hos Hertugen af Meklenborg-Schwerin, og hans Søn, den russisk-Keiserl. General=Lieutenant Prinds Carl, med den vigtige Efterretning, at der med det allerførste ville gaa 25,000 Mand Svenskere under Hs. Kongl. Høihed Kronprindsens Anførsel giennem Meklenborg, og at der allerede nogle Dage derefter ville indtreffe 800 Mand deraf i Rostock. - Jfølge en Reisendes Udsagn vare allerede Hs. K. Høiheds Heste afgaaede til Tydskland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
De svenske Tidender meddeler følgende Efterretninger: Jfølge indkommen Rappørt fra Overadjutant, Oberstlieutenant m. m. v. Wirsen, havde de under hans Commando til Pommern afgaaede Tropper udskibet sig ved Pert, derpaa over Rugen taget Veien til Stralsund, hvor de indtraf den 20de Marts. - Den Kongl. pommerske Regiering havde giort Forberedelser til til somt at gienreise Landstormen. Pommerens Grændse bevogtning var organiseret. - To Compagnier af Hs. Majestæt Dronningens Livregiment og to af det engelbrechtske Regiment, som opholdt sig i Landet, vare samlede under Oberstlieutenant v. Hennings befaling. -De i Wolgast liggende svenske Lastdragere, som hidtil vare holdte tilbage af den franske Øvrighed, tiltaledes og gjordes færdige til at gaae i Sverrig. - Jndskibningen af Korn til de svenske Havne var allerede beavnet paa de i Stralsunds Havn liggende Fartøier. - Anstalter ver giorte til at orde Farvandene ved Gillen og Wittow, hvor de Franske havde gjort Forsænkninge: -J de af de Franske anlagte Feleskandser sandtes Følgende: i Prosenitz; som 18 vundige, tre 12 pundige, tre 6 pundige Kanoner og to 40 pundige Mørkere. Lavetter og Blokke vare i god Stand; i Niederhoff fem 18 pundige Kanoner; i Neuhoff to 12 pundige Kanoner. Desuden fandt man paa hvert Sted endeel Kualer og Bomber. J Neuhoff vare Kanonerne fornaglede. Fra de Fattøier, som de Franske havde udrustet som Kapere, har man taget 25 Kanoner og en Karonade, alle fornaglede, i Forvaring. - De svenske Tropper ere modtagen med Glæde overalt paa Rügen og i Pommeren. De have allevegne faaet fri Forpleining, og i Stralsund, Greifewald og Bergen illuminerede man ved deres Ankomst. - Koureervexlingen over Finland er vedvarende meget levende, allene den 23de Marts passerede 7 forskellige Kourerer giennem Grieleham, hvoriblandt engelske, russiske og amerikanske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Fra Engelland berettes, at en Deel af den tydske Legion allerede var indskibet for at afgaae til det faste Land. Oberst Martin, der skal kommandere dette Korps, som bestaaer af let Jnfanterie, Artillerie og Husører, skulle afgaae den 2den April med den første Division, og Dagen efter skulde den anden følge. Det 3die Husarregiment venter i Deal paa befaling til Jndskibning. Ogsaa det 10de Regim. af Prindsregentens Husarer, skal afgaae til Tydskland. - Den østerrigske Gesandt Baron Wessenberg er indtrussen til Engelland. Han landede den 30te Marts i Aldborough, en liden Søstad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Udenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Under 29de f. M. har Hs. Majestæt udstædt følgende Patent: Da Omstændighederne ikke længere fordre Vedvarelsen af det almindelige Embergo, som ved Vor allerhøieste Resolution af 26de August 1810 er lagt paa alle Skibe og Fartøier langs med Elbkysten og Vestkysten af Vore Hertugdømmer Slesvig og Holsten, saa ville Ve allernaadigst have samme herved ophævet, saaledes at Seiladsen til og fra Eidkysten og Vestkysten af Vore Hertugdømmer, fra nu af ikke skal vært underkastet andre Jndskrænkninger og Bestemmelser end de, som gielde for de øvrige Kyster af Vore Hertugdommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Hs. Majestæt Kongen har under 21de f. M. allernaadigst resolveret, at Landsoldaternes Tienestetid skal regnes fra den Dag, paa hvilken Rekrutterne ere bor drede at møde ved Regimentet eller Corpset, og ophøre med den Dag efter det 8de Tienesteaar, naar de ved sidste Session nye udskrevne Rekrutter ere dresserede og at satte til Tienesten. Saa og under 26de: at den 8de §. i Forordningen af 15de Februar 1808, angaaende at Gaardmænd og Huusmænd, som med egne Heste og Plov drive deres Jord, fortrinligen skulle være fritagne for Ansættelse til Tienesten ved de annekterede Batailloner, for Fremtiden ei bør anvendes paa det Mandskab, som, uden at have tient ved den staaende Hær, eller ved Samme at have stillet for sig, udskrives til Tieneste ved de annekkerede Batailloner, førend det har opnaaet 28 Aar efter Lægds rullen; dog at derfra undtages de, hvilke i Følge foreviste lovlige Dokumenter ellerede ere overførte i Reserve klassen, eller efter begge Forældres Død herefter komme i Besiddelse af Fødegaarden, samt at de, som stille for sig ved den staaende Hær, maae, i Henseende til Ansættelsen ved annekteret Bataillon, nyde lige Rettighed med det Mandskab, som efter udtient Tid afgaaet fra Samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
J Torsdags blev en Malesikant henrettet paa Amager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Det var en forhenværende Mariner og siden Raspshuusfange, som da han var udbrudt, jog en Spækhøker, der truede af at røbe ham, en Knivi Livet, hvoraf denne døde. Malesikanten gik uforsagt til Retterstedet, hvor han imidlertid opførte sig langt anstændigere end den for nylig henrettede Tambour, der viste en mageløs Frækhed. Da han var Katholik, saa blev han beredt af en Katolsk Præst, og man havde her det ualmindelige Syn, at Malesikanten knælede for Præsten, medens denne holdt Bøn for ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Tallotteriet. J den 899 Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere: 42. 1. 23. 18. 31.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Prædikanterne paa 1ste Paaskedag. Froprædiken: Hr. Dr. Larsen. Høimesse. Aftensang: Domkirken: Hr. Provst Bechmann. Hr. Rosenkilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Fruekirke: Hs. H. Hr. Dr. Ridder, Hospitalskirken: Hr. Jahnsen. og Biskop Birch. Hr. Melbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Prædikanterne paa 2den Paaskedag. Høimesse. Aftensang: Domkirken : Hr. Provst Bechmann. Hr. Dr. Larsen. Fruekirke: Hr. Studsgaard. Hr. Johnsen. Hospitalskirken: Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Bekiendtgiørelser. Da jeg er bleven underrettet om, at min forrige Handelsbetient Engebret Wallentinsen for nærværende Tid opholder sig i Jylland, og han mueligen kan have et eller andet Papiir hos sig, hvorved han godtgiør at have været i min Tieneste, saa advares herved alle og enhver, ikke at dettor bemeldt: Engebret Wallentinsen noget i mit Navn, da jeg derfor ikke bliver ansvarlig. Christiania, den 29de Marts 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Even B. Steenersen, Kiøbmand. Melbye er indflyttet i Frursogns Fattigsskole ved Klosteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Fra denne Maaneds Begyndelse er Jnstitutet for Drengebørn i Aarhuus overdraget til mig Melbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Hos Hans Raae bliver en Tieneste ledig for en duelig Kokkepige til 1ste Maj eller fenes til Sanet HansDag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Til 1ste Mai 181, bliver en Tiener=Plads ledig paa Julianelyst ved Horsens, hvortil frie og ugifte Lysthavende kunne melde sig, med paalidelig Anbefaling forsynede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Enhver som maatte have noget Regningsskranpaa mig, ligesom ogsaa de, der ere mig noget skyldige, vilde derom, i min Fraværelse, behageligen henvende dem til Kiøbmand Hr. Jens Bech. Aarhuus den 29de Marts 1813. Chr. Linaae. Paa Wede Hovedgaard i Sønderhald Herred, Randers Amt, er bortdød Ungkarl Jens Sørensen Mausing, af Wiborg Amt, Winderslev Sogn. Skiftet er taget under lovlig Behandling, og Boets Eiendele bestemt at forauktioneres Mandagen den 11te April førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2. Den Afdørs Arvinger indkaldes herved at møde bemeldte 12te April, som er 6te Ugersdagen, da Skiftet tillige foretages, og lige ledet indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer til samme Tid. Battrupholt, den 5te April 1813. Paa Skifteforvalterer S. T. Hr. Justitsraad Borgemester og Herredsfoged Stadseldte Vegne P. Press.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Ferdagen den 23de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver paa Begiering af Gaardmand Niels Michelsen i Weilbye foretaget offentlig Auktier over hans eiende Gaard i Weilbye, der staaer for Hartkorn 4 Tønder. Gaardens Bygninger, der bestaaer af 11 Fag Stuehuus og 27 Fag Udhuus, vel vedligeholdte, ere i Brandkassen assurerede for 1170 Rd. d. C. Til Gaarden hører 3 meget gode Tørveskifter, foruden Andeel efter Hartkornet i det saakaldte Weilbye Krat. Konditionerne vil paa Auktionsstedet blive bekiendtgjort, ogsaa kan de forinden blive til Eftersyn her paa mit Kontoir. Aarhuus, den 13de April 1813. J. L. Schumacher, Auktions-Direkteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Da meet antageligt Bud de Auktionen den 9de nor sket paa Skibet Tøndersfryd, som mest er af Egebygning og tremastet, neppe 3 Aar gammel, drægtig circa 135 Commerce Læster, beliggende ved Frisenborg i Aalborg, saa bliver bemeldte Skib, med alt at Redskab og Jnventarium, i complet Stand, sat til ny og anden Auktion, i Viinhandler Hr. Simonis Huus ved Stranden i Aalborg, Onsdagen den 28de April førstkommende, Kl. 10 Formiddag. Skibets Jnventari Liste og Auktions Konditionerne kan faaes til Eftersyn hos mig ombord paa Skidet Claus C. Winter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Den 15de Mai førstkommende Kl. 10 Slet lader, S. T. Hr. General=Krigs-Commissair von Schmedter, ved offentlig Auction opbyde og, om antagelige Budskeer, bortsælge en ham tilhørende nu fæstledig Bonde, gaard i Gammelfole Bye, 1/2 Miil fra Weile og 2 1/2 Miil fra Horsens beliggende Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 10 Tdr., hvortil ere betydelige gode Eiendomme, som for mange Aar siden af Fælledskabet ere blevne udskiftede, undtagen det saa kaldede Sorikiær, hvorudi er Riishug og fælleds Græsning for hele Byen. Af godt Enghøe kan et middelmaadigt godt Aar avles 50 til 60 Læs, foruden Kløverhøe. Den forrer og græsser 16 Kiøer og 12 til 16 andre Fæekreaturer foruden de behavende Bæster og nogle Faar. af Tørv kan faaes paa Gaardens Eiendomme, de fornødne til Jldebrændsel. Bygningerne bestaae af Egebindingsværk og ere vel vedligeholdte. Besætning af Bæster, Vogne, Plove og Harver, samt den allerede nedlagte Sæd d. A. følger i Kiøbet med Gaarden. Auktionen holdes i Gaarden ovenmeldte Tid, og om Eieren approberer Buddet, tiltrædes Gaarden af Kiøberen saasaart Approbationen er indløbet. Conditionerne blive paa Auctionsstedet bekiendtgjort. Videre at berømme denne betydelige gode Eiendom, ansees for overflødigt, da Liebhabere ved at tage samme i Øiesyn ville befinde at den er blandt de bedste, som findes i Omegnen. Nørvang Torrild Herreds Contoir i Weile, den 12te April 1813. A. Steenstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Auctions-Direktør. Torrild Præstegaard er underhaanden at faae til Bortforpagtning paa 4 Aar, naar Liebhaverne inden 14 Dage ville behage at melde sig hos Sognepræsten R. C. Zimmermann. Torrild, den 16de Marts 1813. Thøstrupgaarden, med dens Jorder og Sæd, der er beliggende i Nørreherred, 1 3/4 Mile fra Grenaae, agter Undertegnede, formedelst anden Bestemmelse af Bopæl, paa billige Penge=Conditioner, underhaanden at bortsælge. Gaardens Jorder kan tiltrædes strax, men Boepælen reserverer Eieren sig til medio Maj næstkommende, som herved bekiendtgiøres til Liebhaveres behage lige Efterretning. Rosenholm, den 31te Marts 1813. P. Wendelboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Hos Klokker Schytte i Aarhuus faaes følgende: Forsvar for Skrivtet, hvad er Edda, eller en raisoneret kritisk Andersøgelse over de 2de ved Gallehuus fundne Guldborn, fremsat i oplysende Anmærkninger af Pastor Henneberg i Aalborg, for 6 Rdlr. d. Cour. i raae Materie. En stor Bindehund anvises tilkjøbs fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-16
Hvor en 3 a 4 Traver Bygholm er at faae tilkiøbs, anviser. Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
Udenlandske blandede Efterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
Fæstningen Maadeborg ved Eiden er deelt i Altstadt og Neumarkt, hvortil endnu høre Forstæderne Neustadt, Sudenburg og Friederichstadt. Fæstningsværkerne tre uforlignelige og næsten alle Gravenne udhugne i den klippefulde eller stenede Bund. Midt i Elden, lige for Broporten, ligger det siden 1680 bygte Citadelle, hvori et stort Proviant= og Tøihuus, og den katholske Soldatertirke findes. Blandt Udværkerne er Stierneskandsen, med dens mange Gallerier og Miner under Jorden især mærkværdig. Jndbyggernes Tal er omtrent 37500, og Husenes 3230.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
Den franske General Morand der i Fegtningen ved Lüneborg geraadede haardt saaret i russisk Fangenskab, er død i Boltzenburg, hvor han den 6te April blev fordet af Russerne under stor Pomp, og med alle de hans Rang tilkommende militaire Honneurs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
Ifølge Privatefterretninger fra Breslau der endnu betragtes som den preusiske Regierings Residentse, skal foruden den franske Gesandt ogsaa den sachsiske og bayerske være afgaaede derfra, derimod skal den østerrigske være bleven der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
Ved de franske Troppers Tilbagetog fra Berlin kastede Arriergaarden sig ind i den lille Stad Jaterbock og spærrede Jndgangen med Vogne. De angrebes snart af Russerne som med Granater satte Byen i Brand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
De ulykkelige Jndvaanere maatte først flygte ind i Kirken, og da ogsaa den blev antændt, ud af Byen mellem de brændende Huse og hvinende Kugler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
Hamborger Korrespondent fortæller, at Kongen af Neapel ved den franske Armers Tilbagetog reiste fra Willaa i en almindelig Bondeslede under et fremmed Navn. - Samme Avis fortæller, at man paa en Masterade i Petersborg skal have gaaet saavidt i at spotte med den menneskelige Eiendighed, at man indførte 3 Masker, der skulle forestille franske Officerer paa Tilbagetoget fra Smolensk; de havde søndertevn Un Epauletter af Bast, Støvle paa et Bren og ostilpaa det andet &c. Denne Maskerade tilev holdt i den saakaldte Smør=Uge (d. c. den første Uge af Fostenda det endnu er tilladt at spise Smør, Endvidere giør samme Blad den Bemerkning, at faa Lande i Europa have lidt saa meget nu i 10 Aar som Hannover, der allerede 1803 blev belet af franske Tropper, og siden har været mange forandringer undergivet. De hannoverske Dominer bleve efter den sidste preusiske Krig uddeelte til franske Generaler, som deraf fik Jndkomsterne; saaledes fik Fyrnen af Neuschatel 141, 143, og Prindsen af Portekorv 100,532. Fr. Jndkomster &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
Af den svenske Ministers Beretning til sin Monark, om Rigets Forhold til Frankrig, sees, at citerat Sverrig havde erklæret Engelland Krig (1810), gjorde strankrig endvidere følgende Fordringer til Sverrig: at bemande en Deel af den franske Flaade i Brest med Matroser, give svenske Tropper i fransk Sold, indføre en Afalvt af 50 p. C. paa Colonialvare, og modtage franske Douaniers i Gothenborg. Siden foresloges fra fransk Side et Forbund mellem Sverrig, Danmark og Wirschau, med samme Rettigheder og Beskyttelse som Rhinforbundet. Jntet af disse forslag fandt Gehør. Endtlig, efter at Svensk Pommeren 1812 var besat af franske Tropper, foreslog Keiser Napoleon som Betingelse for en forbindelse mellem Sverrig og Frank ig, at Sverrig skulde fornye Krigserklæringen mod Engel lan, udruste sin Flaade, besætte Sundet med Kanoner, forbyde al Samførsel med Engellænderne, og bringe 30 eller 40000 Mand paa Benene til at angribe Rusland, hvis Frankrig kom i Krig med dette Rig. - hvorimod Frønkrig lovede at forsikre Sverria Finlands Gienerholdelse, og Keiseren forbandt sig til at kiøbe for 20 Millioner Fr. Kolonialvarer, som kunde leveres i Danzig eller Lüt ck. Men Sverrig betragtede Pamme, rens Besættelse som et fiendtligt Skridt; og da den franske Minister i Stokholm ikke i Løbet af Acret gar fyldestgiørende Erklæring derover, blev han befalet at forlade Stokholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
I Ungarn vedblive de rasende Ulve at anrette skrækkelige Ødelæggelser, og mange Mennesker som ere blevne bidte af dem, ere jammetligen døde af Vandskræk Denne graffelige Sygdom udbrød forleden hos En, i det Præsten vilde give ham Sakramentet, til et saadant Raserie, at Præsten af Skræk herover fik et pludseligt Slag og døde for den andens Fødder. J Byen Stakke, dræbte et saadant Udyr fire Bønder, og angreb allerede den femte, da Faderen kom denne til Hielp; neppe blev det glubende Dyr ham vaer, før han ogsaa styrtede ind paa ham og saaledes dræbte brade Fader og Søn. J Nabobyen Rekoz sprang en Ulv tilligemed en flygtende Bonde ind i dennes Vaaningsstue, hvor just Bondekonen, gav sit spæde Børn Die, Ulven trev nu begge Bryster, af Konen, og dræbte hende med Mand og Barn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
Kosakkerne, som i denne Tid saa ofte omtales i Aviserne, bestaa af forskellige Folkeslag, men have næsten alle eens Sæder, ere i Almindelighed af middelmaadig Størrelse, bære et meget kort Knebelsbart, og rage Hovedet lige indtil Tindingen, hvor de lade noget Haar voxe. De bære en Kappe af Peltsværk, en lang Kiole, store Pantalone og Halvstøvler. Deres Vaabra er erLantse paa omtrent 12 Fods Længde, et Par Pistoler og en meget krum Sabel. Deres Heste ere meget smaa, men særdeles værre; de galoppere aldrig i ligeLinie, men i Bugter, og dette giør deres Angreb saa meget farligere for Kavalleriet. J det hele have de stor Liighed med vore Bosniakker. Naar de retirere lægge de deres Lanise paa Skuldren, med Spidsen vendt mod Fienden, som de giennembore dermed, naar denne mindst tænker derpaa. Da der aldeles ikke hersker noget Slags Disciplin iblandt dem, saa har man ikke kunnet lære dem at manøvrere i Eskadroner, og de bruges derfor kun til Skiermydsler, hvori de ere meget øvede. De ere fortreff lige til at plyndre et Land, giennemsnuse en Skov, kort sagt, til al Slags Patrouillering; deres Snildhed i den Henseende, som er Frugten af en lang Øvelse, er høist beundringsværdig. Naar de undersøge de Steder, som fiendtlige Tropper kort iforveien have giennemstreifet, kunne de nøie bestemme, hvor mange Heste der er passeret. Endeel af dem lægge Mærke til Korpsets Bevægelser i en overordentlig lang Afstand; andre lægge sk. ned paa Øret, og kunne meget langt borte høre Menneskers og Hestes Gang. De ere istand til at blive hele Dage under Vaaben, uden at yttre mindste Misfornøielse. De ere utrættelige i at udmatte Fienden, fornemmelig naar de kunne giøre sig Haab om Bytte, og de lade sig nøie med lidet. Ogsaa deres Heste kunne, ligesom de selv, godt taale Hunger og Tørst. Deres Krigsbytte anvende de gemeenligen til deres Kirkers forskiønnelse. Hovedkirken i Tscherkosk, de danske Kolakkers Hovedstad, indeholder næsten utrolige deslig Skatte af Guld, Sølv, Ædelstene og især Perler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
Foruden en Mangde af Guld forarbeidede eller med Gul beklædte Helgendilleder, seer man der en høi og bred, Altervæg, gandske oversaaet med Perler. Ogsaa findes hos Kosekkerne mere myntet Guld og Sølv end nogensteds i Rusland. Mange Enker have hele Potter med Dukater staaende, der ubrugte gaae i Arv fra Fade til Søn, og som oftest ei eengang ere talte. - De donske Kosakker udmærke sig meest, og udgiøre et vigtigt Korps. Deres Anfører, som kaldes Hettmann, har en uindskrænket Magt. Den nuværende, i Aviserne saa ofte omtalte Hettman Platow, forstaaer ved List og Forvovenhed at udføre et nok saa farligt foretagende, desaarsag ogsaa Kosokkerne med Glæde udføre enhver at hans befalinger, om de end og førte dem lige i Dødens Svælg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
Hvorledes Danmarks udødelige Holberg allertte for næsten et heelt Sekulum siden dømte om den franske Nations militaire Talent, sees af følgende: Aandsnærværelse, (Presence d'Esprit) siger Holberg i sine Brev til en vel fornemme Herre, er den Dyd som skinner meest hos denne Nation. De Franske kunne hastig fatte og hurtig udføre. Derfor ere de uforlignelige i saadanne Ting, der ikke taale Ophold. Thi da Aandsnærværelse behøves meest i uformodentlige Anfald og Hændelser, hvor man ikke har lang Tid til at betænke sig hvad men skal giøre, og det er en Egenskab, som i Besynderlighed behøves i Krig og Feltslag, saa seer man, at Frankrige har frembragt flere store Generaler end næsten hele Europa. Thi endskiøndt Forsigtighed og en skarp Dømmekraft ere saadanne Dyder, som især tilkomme en Hærfører saa anbefales han dog meest ved den Egenskab, som kaldes Presence d'Esprit, thi at see en Ulykke forud, er en viis Mands Karatteer; men at gaae en Ulykke imod som kommer uformodet, og i et Øieblik at sætte sine Sager istand igien, naar de staa paa den allersletteste Fod, er snart mere end menneskeligt, og saadant har de Franske saa ofte viist os.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
Aarhuus. Døbte. Den 7de April lod Avlsmand Anders Andersen døbe en Datter Else Marie, skadderne vare: Mad. Nørregaard, Jfr. Røhr, Christopher Andersen, Jens Eriksen og Frederik Kynke; den 11te, Ludevig Nolsi en Søn Lorenz Fransisko, Fadd. Mad. Marzetta, Jfr. Bergareen, Capitain Albrect, Kiøbmændene. Marzetta og Lichep; S. D., Feldbereder Anders Grosche en Datter Kirstine Elisabeth, Fadd. Mad. Skribye, Jfr. Bech, Feldbereder P. Throne, SnedkerS. Skiørt og Kunstdreier N. C. Liisberg; den 14de, Kiøbm. Søren Schmidt en Søn Søren, Fadd. Mad. Herschind, Mad. Schmidt, dr. Justitsraad Hviid, Byefoged Schumacher, Barnets Fader, Handelsbetient L. C. Meulengrecht og Contorist Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
Begravne: Den 2den April, Uhrmager Car Friderich Bredo, 34 Aar gl.; den 5te, Soldet Jørgen Andersens Datter, Pater, 4 Aar gl.; den 9de, Tobakspinder Peder Andersen Grarup, 54 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
Bekiendtgiørelser. Sørgeligst anmeldes herved fraværende Venner og Betiendtere: at det behagede det alvise Forsyn i Dag Morges Kl. 3 efter faa Dages Sygdom, at bortkalde fra mig og 7 uforsørgede Børn min retskafne og uforglemmelige Mand, Tobaksfabrikør Peder A. Grarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
Hvad jeg og mine Umyndige tabte i ham, som Mand og Fader, det vil de Mange indsee som kiendte denne Henfaredes Retskaffenhed; og dette er jeg overbeviist, om uden skrivtlig Bevidnelse. Aarhuus, den 3die April 1813. Maren sal. Grarupt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
For de ærede Venner og Bekiendtere, som have staaet i Konnektion med min sal. Mand P. A. Grarup, bekiendtgiøres, at jeg fortsætter den af ham drevne Tobaksfabrique; og skal med mueligste Nøiagtighed bestræbe mig for, at vedligeholde den Afdødes Redelighed. Aarhuus, den 10de April 1813. Maren sal. Graarups.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
At det har behaget Gud at bortkalde min elskede Kone Sørrine, født Andersen, den 16de April, om Morgenen Kl. 5 1/2. efter mange med Taalmodighed udstandne haarde Lidelser, til et bedre Liv, i en Alder af 22 Aar og 22 Dage og et kierligt Ægteskab i 2 Aar og 3 Maaneder, skulde jeg ikke undlade at bekiendtgivte fraværende Slægt og Venner, frabedende mig at skriftlig Condolente. Aarhuus, den 17de April 1813. Jens Halling. Min varmeste Tak skylder jeg dem som baade selv og ved deres Tienestetvende haver hiulpen mig i at vaage om Natten, saavelsom al anden beviist Godhed, og derved for endeel lettet meget af Byrden med mig. Jens Halling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
Natten imellem den 29de og 30te Marts er afbrukken og bortstiaalet et uden for Vinduet paa min Gaard paa Vestergaden siddende Gade Speil. For Oplysningen om Gierningsmanden dertil udloves en Douceur af 500 Rdlr. d. C. Bendix Davidsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
Natten imellem den 16de og 17de April, er fra kommen sin Eier en lille speilgattet Bergens=Jolle, dersom nogen skulde finde samme, de da vilde oplys den til Bernt Balzersen Fisker, som modtages Jollen, og betaler de medgaaende Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-04-17
Formedelst en Piges uventede Frugtsommelighed er en Kokkepigeplads ledig, hvorom Adressekontoiret giver værmere Efterretning.