Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-29
Møderne fra den 8de til den 20de dennes, passerede i det Væsentlige Følgende: 1) Andragender fra Bønderne paa Baroniet Schelenborg og Bro lykke Gods, samt fra en Deel af Skullerupholms Bønder under Grevskabet Ledreborg om Hoveriets Afskaffelse, bleve indleverede og henviste til vedkommende Committee; 2) Cancellie-Secretair AlgreenUssing foredrog paa Kammerraad Drewsens Vegne, i dennes Sygdomsforfald, et Forslag betræffende Ophævelsen af, eller Nedsættelse i Diætpengene til de Deputerede ved Stænderforsamlingen. Dette Forslag er indstillet til Forsamlingens Overveielse, da det som stridende mod Grundloven ikke kunde optages i Committee=Betænkningen over Ligningen af Stænderforsamlingens Udgifter: Det vilde være meget ønskeligt, siger Proponenten, om den betydelige Sum, der medgaaer til Diæter, kunde spares Landet. Vel vilde derved et Offer fordres af den der modtog et Valg, men dette Offer er dog ikke saa stort, da en Mand ikke behøvede at være rig, end ei formuende, for uden Diæter at kunne røgte det Kald, hans Medborgeres Tillid betroede ham. Den kongelige Embedsmand trækker sin Gage, medens han sidder i Stænderforsamlingen, Kjøbmandens Handel gaaer sin Gang; Fabrikantens Værk staaer ei stille; Bondens Haandtering, der desuden ei er udstrakt, gaaer som sædvanligt, under Bestyrelsen af en Søn, en Kone eller Slægtning, medens han er her. Det er altsaa kun det, som Opholdet paa et fremmed Sted koster ham mere end hjemme, som maa bringes i Anslag. Ogsaa maa bemærkes at denne Bekostning bliver forskjellig efter den Deputeredes Stilling. Den, der er vant til at leve tarveligt, vil bruge lidet, den, der er vant til at bruge meget, vil ogsaa her anvende mere. Til Understøttelse for sit Forslag anførte Prop. endvidere, at den, der følte fand Jnteresse for Jnstitutionen, letteligen vilde finde Udvei til at afholde Omkostningerne, at det ikke vilde være vanskeligt at finde en Deputeret, der bragte et saadant Offer, daman ved Valgene ikke er bundet til sit District, men kan vælge blandt alle Valgbare af samme Klasse, at en saadan Deputeret vilde vinde i Nationens Agtelse, at Almeenaanden vilde fremmes, at Landet vilde befries for en ny Skat, og Kongen, i det Stænderne bringe dette Offer, see en ny Bekræftelse paa disses Mening, at Folket alt er saa betynget, at det, uden Skade for det Heles Velfærd, ei kan taale nye Byrder. Han yttrede fremdeles, at om end Diæterne ikke kunde unddrages den nærværende Forsamling, i hvilken vel fandtes Nogle, der havde modtaget Valget i den Formening at Diæterne skulde tilfalde dem for deres Tid, kunde der vel ingen Tvivl være om, at en Forandring er iværksættelig ved de 6 Aars Udløb. Men skulde Diæterne ei kunde unddrages de Deputerede ved næste Sessions Begyndelse, foreslaaer Prop, subsidialiter, at Halvdelen af de Deputeredes Diæter maatte afdrages for de 2 resterende Sessioner, ved den sidste af hvilke da atter kunde omventileres, hvorvidt det maatte være hensigtsmæssigt, allerunderdanigst at andrage paa, at de aldeles maatte ophøre." Dette Forslag fremkaldte flere interessante Discussioner. En af de Deputerede iblandt de mindre Landeiendomsbesiddere anbefalede Forslaget, og en Deputeret af Bondestanden erklærede sig villig til at møde uden at erholde Diæter, Flere talede derimod mod Forslaget. En meente, at det ikke sieldent vilde indtræffe, at Vælgerne kunde foretrække en Mand, hvis Formuesforfatning ikke tillod ham at undvære Diætpenge, at Grundprinciperne i Valgloven vilde forrykkes, idet man tillige maatte tage Hensyn til Formuen, og at Omvalg hyppigen vilde finde Sted. Et andet Medlem talte ligeledes mod en Committees Nedsættelse i Anledning af dette Andragende, i det han fandt det saavel skadeligt for Jnstitutionen, som i Særdeleshed ubetimeligt. Skadeligt fordi Adgangen vilde blive lukket for mangen dygtig og indsigtsfuld Mand, som Forsamlingen ikke burde savne; thi det kunde ikke nægtes, at Offeret vilde være trykkende for den Familiefader, der ikke havde meere end det høist Nødvendige at leve af, og ubetimeligt fordi det vilde stride mod al Delicatesse, om den nærværende Forsamling vilde andrage paa Diæternes Ophævelse, uden selv at give Exemplet. Efterat Flere havde anbefalet en Committees Nedsættelse, fornemmeligen med Hensyn til, at Publikum da vilde erholde en langt sikkrere Kundskab om de Grunde, der havde ledet Forsamlingen, end ved Discussionernes foreløbige Meddelelse gjennem Stændertidenden, blev Sagen sat under Afstemning ved Kugler, og betragtet som afviist, da der befandtes at være 34 Stemmer for, og ligesaamange imod Committeens Nedsættelse. 3) Kammerherre Wegner anmeldte et Andragende fra Skolelærer Frederichsen i Tærslov ved Ringsted, om Forandring i Frd. af 29 Juli 1814, med Hensyn til Skolelærernes Stilling og Kaar; 4) Secret. Algreen-Ussing anmeldte en Petition, fra 1036 Haandværksvende af forskjellige Haandværks lang i Kjøbenhavn, hvori de anholde om Ophævelsen af Pl. af 23 Octbr. 1835, der forbyder Haanddærksvende at besøge eller opholde sig i de Lande, hvor Foreninger af Haandværkere taales; 5) Cancellieraad Hempel foredrog et Andragende fra 7 Brændeviinsbrændere, som boe udenfor Odense Byes Porte, om Fritagelse for at svare Consumtion af det Brændeviin, de føre gjennem Byens Porte, hvilket Andragende efter Proponentens Begjæring blev udsat; 6) samme Medlem forelagde Forsamlingen et Andragende fra Odense Haandværkere, om at der, hvis Laugene maatte blive ophævede, maatte blive givne nogle til Haandværkstandens Tarv sigtende Lovbestemmelser. Dette Andragende tog Prop. tilbage, da det af flere Medlemmer blev yttret, at det ikke vidstes, at Regjeringen havde paatænkt Laugenes Ophævelse; 7) ved Kammerr. Drewsen, Justitsr. Friis, Kammerherre Wegner og Provst Birch, bleve Andragender fra flere Skolelærere indleverede om Forbedring i deres Kaar. Blandt de Sager af almindelig Jnteresse, som snart kunne ventes afgjorte, anføres: a) Sagen om Arvefølgen i Selveierbøndergaarde, og om Selveierbønders Ret til at gjøre Testamente, i om en ny Lovbogs Udarbeidelse; e) om Rigets Finantsvæsen og Statsgjeld; d) om Ligning af Omkostningerne ved Stænderforsamlingerne; e) om Kjøbstædernes occonomiske Bestyrelse; og 1) om Staden Kjøbenhavns Communalvæsen. der fra flere Skolelærere indleverede om Forbedring i deres Kaar. Blandt de Sager af almindelig Jnteresse, som snart kunne ventes afgjorte, anføres: a) Sagen om Arvefølgen i Selveierbøndergaarde, og om Selveierbønders Ret til at gjøre Testamente, i om en ny Lovbogs Udarbeidelse; e) om Rigets Finantsvæsen og Statsgjeld; d) om Ligning af Omkostningerne ved Stænderforsamlingerne; e) om Kjøbstædernes occonomiske Bestyrelse; og 1) om Staden Kjøbenhavns Communalvæsen.