JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-31
Under d. 21 Julii er i Preussen udkommen en Forordning, hvorved det forbydes ethvert fra en Americansk Havn udløbende eller en Americansk Borger eller Undersaat tilhørende Skib, at løbe ind i Preussiske Havne, men ethvert af denne Nations Skibe skal, saasnart det lader sig see for en Preussisk Havn eller paa en Preussisk Rhed, strax afvises. J Jndledningen til denne Forordning hedder det: at Kongen seer sig foranlediget hertil, for desbedre at overholde det hidtil i Overensstemmelse med det Franske Hof iagttagne Fastlandsystem i alle hans Undersaatters Handelsystem og for des sikkrere at forebygge alle de Misbruge, der kunne befrygtes af de hidtil udgivne Anordninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-31
Det er mueligt at samme Skjebne forestaaer de Americanske Skibe i alle andre med Frankrige allierede eller i Venskab staaende Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-31
Commandanten i Cindad Rodrigo svarede Hertugen af Elchingen paa hans Opfordring at overgive Fæstningen, at han, efter 49 Tjenesteaar kjender Krigens Love og sine militaire Pligter; at Cindad Rodrigo endnu ikke er i den Forfatning, at det maa capitulere, og ikke havde nogen fuldstændig Breche, som tvinger det dertil; men dersom Hertugen vilde tillade ham at afsende Depecher til den Engelske General Wellington, kunde Tingene blive in statu qvo indtil Coureren kom tilbage igjen. - Hertugen afslog Gouverneurens Forlangende, og Jlden begyndte paa ny.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-31
Amsterdam, d. 24 Julii. Dagligen aflægge forskjellige af Statens første Embedsmænd Hs. M. Keiseren Troskabseden. - Financeministeren har ladet bekjendtgjøre, at alle af den forrige Hollandske Regjering udstedte Vexler skulle nøiagtigen betales til Forfaldstiden. Denne Bekjendtgjørelse er en Følge af den Miscredit, hvori disse Vexler komme. - Hertugen af Plaisance har i Sinde med det første at bereise Hollands forskjellige Departementer, ved hvilken Leilighed han vil lade Tribunalerne og Domstolene aflægge Eed. Jndtil den Tid er det dem paalagt skriftligen at indsende Eden af følgende Jndhold: "Vi sværge Keiseren Lydighed og Troskab og Nidkierhed og Hengivenhed i de os betroede Embeder." - Ved Kysten af Briel krydsede d. 20de 6 til 7 fiendtlige Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-31
Amsterdam d. 21 Julii. 500 Franske Douanierer ere ankomne her, men der er endnu ingen Undersøgelser i Kjøbmændenes Pakhuse bleven anstillet. - Rygtet siger, at vi med det første kunne vente at see Keiseren her. - Da Fiskefangsten paa de Hollandske Kyster er den eneste Næringskilde for Kystbeboerne, og dens Forbud vil drage de fattige Folkeclassers fuldkomne Undergang efter sig, saa er ved en Anordning befalet følgende, hvert Fiskerfartøi maa førend det gaaer i Søen være forsynet med en særdeles Tilladelse; der skal forfattes en nøiagtig Optegnelse over Besætningen; saa ofte en saadan Baad lægger til skal den visi teres af Douaniererne, førend Dagbrækning tør Fiskerbaadene paa ingen Maade gaae i Søen. Ligeledes maa de komme tilbage medens det endnu er Dag. De tør kun have saa mange Levnetsmidler ombord, som de nødvendig behøve. Paa hver Fiskerbaad befinder en Fransk Soldat sig, naar Fartøiet er mistænkt for at drive Smughandel. Paa Sildefangst tør intet Fartøi gaae ud indtil Hertugen af Regio er bemyndiget til at anordne det Fornødne desangaaende. Alle de Fartøier, hvis Eiere handle mod denne befaling, anholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-31
Paris den 18 Julii. Exgeneral SarrazinsKone melder i en Skrivelse fra Basel til Gener Vandamme, at hun i to Aar formedelst hendes Mands slette Behandling har været nødsaget til at leve med sin femaars Søn skilt fra ham i Schweitz; at han fra Tid til anden har tilskrevet sin Søn Breve, der alle vare fulde af den største Hengivenhed for Keiseren, men at han i 4 Maaneder ikke havde skrevet noget, og at hun er overbevist om, at hans sidste Skridt maa tilskrives hans Forrykthed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-31
Det hedder at den Franske Keiser endnu vil lade henstaae den Contribution, som Preussen har at betale, i syv Aar, andre paastaae: Tilgodehavendet af 12 Millioner alvorlig er blevet begiert. Man tvivler paa at der i det Hele findes i den Preussiske Stat saa mange rede Penge, som Frankrige har at fordre i Krigskat¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-31
Stockholm, d. 17 Julii. Den 19de er Kongen afreist til Ørebro. - Det Kgl. medicinske Collegium har nu givet sin Erklæring angaaende alle Jndberetninger om Kronprindsens Død. Alle de Actstykker, der vedkomme denne Gjenstand, skulle trykkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-31
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. ads Ros Fa Syvende Aargang. No. 86. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 4 Augusti. 1810. Vandring til Udleire og Værebro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Om denne Jettestues Opdagelse fortalte man mig følgende: En Bondekarl, ved Navn Christian, af Fødsel en Skaanning, hvis Stivfader endnu har den Huuslod, hvorpaa Jndgangen til Høien findes (thi ved Markskiellet er den adskilt i to Dele) havde været med at sprænge et lignende, men mindre Gravsted i en anden Høi i Nærheden. Han var derved bragt paa den Tanke, at ogsaa hiin skiulte en saadan Steenstue, rimeligt kan det ogsaa være, at Sagnet derom har levet blandt Bønderne. Han omgrov da Høiens Top, og endnu kiendes der en stor Jndsynkning eller Fordybning, der synes saa frisk, som den for et Par Aar siden kunde være gravet, skiøndt det rimeligviis skede 1797. Efterat have gravet 3 Alen dybt, stødte han paa en maadelig Steen, som han fik bortvæltet. Af Hullet, som derved aabnedes, opster en kvælende Damp, som dog ikke betog ham Modet til at lige ned i Aabningen. Han blev ved at see saa længe ned i den mørke Hule, til han saae en stor Guldkjæde, spændt fra Væg til Væg i Jettestuen; men naturligviis sant den i Jorden, saasnart han kom ned. Efterat han, ved at kaste Spaden ned, havde forfaret, at Hulen ikke var bundløs, lod han sig glide bag efter, undersøgte den saavidt han kunde, fandt Steenrøret, eller den ordentlige Indgang, og lod sig derpaa hidse opigien. Af denne Omstændighed seer man altsaa at Hulen ikke har været fyldt med Jord, som den 1776 udgravne Jettestue ved Jægerspriis. Siden blev Stenen væltet for Aabningen, Høien igien tilkastet og Jndgangen udgravet. Hulens egentlige Opdager var ikke længere i denne Egn, og hans Stivfader, vidste ingen Besked om hvad der var fundet i Hulen, eller vilde ikke ud med Sproget. Dog udlod han sig med, at der havde været nogle Urner, i hans Sprog Ormekrukker. Hvad jeg nu har optegnet, blev mig fortalt af en anden nærboende Huusmand, der lod til at være en ret fornuftig Mand, som ikke foer med Tant. J en kort Beretning om denne Jettestue (der findes i Samleren for 1797. 2 Bd. S. 431 og indeholder en usandfærdig og latterlig Efterretning om en Jndskrift i en af Loftstenene med latinske Bogstaver) omtales 8 Urner, 3 Kile stene, 7 Steenknive af sort og hvidgraa Flint, og en Stump Egetræ, hvilke Sager alle skulle være fundne i Gravhulen. Man maa beklage, at denne ikke straks efter Opdagelsen blev undersøgt af en Oldkyndig, hvorved enhver bemærkning over dens Skikkelse i urørt Tilstand og over de deri fundne Levninger er bleven tabt. Nu efter saa lang TidsForløb, at vente sig nogen Efterhøst, vilde vel være forgieves; dog vilde jeg ikke holde det forganske overflødigt, ved omhyggelig Gravning at forvisse sig herom. Saa synes mig og, at denne Gravhøi, der fortiener at regnes blandt vore ypperste og mærkeligste Alderdomslevninger, ved en Jndhegning burde sikkres mod al Overlast, eller i det mindste saaledes fredlyses, at Jngen vovede at røre den. - Ved Sammenligning med Beskrivelserne over de hidtil i Danmark opdagede Jettestuer, vil man finde, at ingen af dem er saa anseelig som denne, end ikke den mere bekiendte Jægerprisiske, der er beskrevet af Geheimeraad Guldberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
(Slutningen følger.)*) See Fortalen til Wandals Mindemærker paa Jægerspriis. End videre Pontoppidans Beskrivelse over en anden Jettestue ved Jægerspriis, funden 1744; (i Videnskabernes Selskabs Skr. 1 D. S. 307) Abildgaards Beskrivelse over en ved Aastrup By, Stiernholms Amt i Jylland (Nyerups antiquariske Reise i Aarhuus Stift. Kbh. 1808. S. 29) og Prof. Engels tofts Efterretning om en anden i Nærheden af Ondrup By, i Aalborghuus Amt, Viborg Stift. (Nyerups Mindemærker fra Oldtiden S. 6164).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Politisk Oversigt. Neppe gives der et Aarhundrede, hvori saa mange nye Stater skabtes og saa mange gamle ophørte end det, hvori vi leve. Et politisk Jordskjelv har rystet hele Europa. Mægtige Riger ere forsvundne af Staternes Tal og ubetydelige ere blevne vigtige og store. Medens den fordum saa vældige Kirkestat og de som Handelsrepubliker saa berømte Stater Genua og Venedig have tabt deres politiske Tilværelse, seer man Churførstendømmer og Hertugdømmer ophøiede til Kongeriger og med hver Dag voxe i Glands og Vælde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Holland, som fra Begyndelsen af den Franske Revolutionskrig har været en Bold for en usikker Existence, er nu kommet til en Punct, som enhver, der seer noget dybere ind i Statskonstens Mysterier, allerede længe maa have forudseet. Aldrig saasnart havde Kong Louis, som nu i fire Aar har regjeret over Holland, nedlagt Kronen, og afstaaet den til sin Søn, under Dronningens Regentskab indtil dennes myndige Alder, førend Keiser Napoleon, hvis Samtykke denne Regjeringseftrædelse manglede, befalede at dette Rige skulde indlemmes i Frankrige. De Grunde, som bevægede Keiseren til dette Skridt, findes udførlig omtalde og udviklede i Ministerens Champagny's Jndberetning. Uden at indlade os paa at bedømme dette mærkværdige Actstykke, kunne vi ikke andet end indrømme, at Holland, i sin nærværende critiske Forfatning, betynget af en Statsgield, som det havde været det umueligt at betale, og af Paalæg, som det havde været det umueligt at tilveiebringe, truet af en Fiende, som det ikke havde Kraft nok til at modstaae, og arbeidende paa at vedligeholde en Uafhængighed, som allerede længe har været forsvunden, nødvendig maa vinde ved at forenes med Europas mægtigste Stat, hvis første Tarv der er at ophielpe dets Handel og Manufacturer, understøtte dets sjunkne Kræfter, og bringe det til den Pynt af Velstand og Storhed, som i bedre og lykkeligere Tider gjorde det til een af de berømteste og stolteste Fristater i Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Hollands Jndlemmelse i det Franske Keiserdømme er eet af de værste Stød, der kunde ramme Engelland, og dette Stød har det selv beredet sig ved sit ukloge Tog til Schelde. Førend den Tid havde det tusinde Midler i Hænde til at drive Smughandel paa de Hollandske Havne, og saa længe det lod sig nøie hermed befordrede Handelsegennytten dets Hensigter, men da det begyndte at ville spille en Erobrers Rolle paa Øen Zeeland, opvakte det hos Frankrige grundet Frygt for hvad det engang kunde blive for Holland, naar dette, overladt til sig selv skulde beholde en Uafhængighed, som det var for svagt til at forsvare, og en Handelsfrihed, som paa saa mange Maader kunde misbruges. Medens Frankrige saaledes i denne Maaned uden Sværdslag er bleven forøget med et heelt Kongerige, der paa 630 Mile tæller 2, 131,200 vindskibelige Jndbyggere, har den ikke mindre frydelige Efterretning, at Keiserinde Lovise befinder sig i velsignede Omstændigheder, udbredet Glæde over hele Keiserstaten. Riget har nu Haab om, snart at see en Spire udspringe af den Stamme, under hvis trygge Skygge det hævede sig til en saa beundringsværdig Storhed, og den Franske Trone vil da saa meget mere befæstes, som dets tilkommende Tronarving sikkerlig, under Napoleons Veiledning, ikke blot vil arve hans Navn og Krone, men ogsaa hans Aand og Talenter. Skjønt Lykken saaledes har udkaaret Frankriges store Regent til sin bestandige Yndling; skjønt alle hans Foretagender krones med et Held, der er uden Lige i Historien, saa indtræffe af og til dog Begivenheder, der ligesom de paa den ene Side vise, at Forsynets Haand vaager over ham i alle hans Jdrætter, dog paa den anden Side tydelig minde os om, at vort Liv, paa hvilket og hvor høit et Trin vi end staae, hænger i saare svage Traade, og er i Skjebnens Haand en Skat, som vi intet Øieblik ere sikkre paa. Ved en Fest, som den Østerrigske Gesandt gav til Ære for Keiseren, og som 12000 Mennesker af forskjelligt Kjøn og forskjellig Rang havde deeltaget i forvandles med eet Glæden til Sorg. Et ubetydeligt Voxlys, som faldt ned og tændte Jld i een af Decorationerne, havde nær beredet Europaa en Skjebne, hvis muelige Følger ingen Dødelig formaaer at beregne. Men uagtet hele Salen i en Tid af en Fjerdedeeltime lagdes i Aske, og uagtet adskillige af Gjæsterne deels omkom i Luerne, deels meget beskadigedes, vaagede dog Frankriges Skytsengel over Napoleon, der, ligesom ved et Vidunder, blev reddet. – For at ophielpe den indenlandske Konstflid og gjøre udenlandske Natur- og Konstfrembringelser undværlige, vedbliver Keiseren at udlove betydelige Belønninger. Saaledes har han atter udsat en Priis af 100,000 til 25,000 Franker, for Opdagelsen af en indenlandsk Plantesaft, der enten kunde tjene istedet for Jndigo eller gjøre den aldeles undværlig, foruden andre Præmier, sigtende til lignende Øiemed. Angrebet med saadanne Vaaben vil Engelland, rystet i Grund støtterne til sin Vælde: Handel og Manufactur væsen, snarere end man maaskee troer, blive tvunget til at give efter. - Med Østerrige er Frankrige blevet end nøiere forenet ved et nylig oprettet Angrebs- og Forsvarsforbund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
J Spanien luer Krigsflammen endnu bestandig. De Franske Tropper staae imellem Salamanka og Cindad Rodrigo, 70,000 Mand stærke, og have opfordret, men endnu ikke erobret den sidste Fæstning. Ogsaa Cadix forsvarer sig endnu bestandig med Haardnakkenhed. Kongen staaer i sin Hovedstad, og uddeler derfra de fornødne Befalinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Portugals Betvingelse synes man ikke for Alvor at være betænkt paa, saa længe Catalonien, Arragonien, Valencia og andre vigtige Spanske Provindser endnu ikke ere erobrede. Jmidlertid synes Wellington dog ikke at ville vove noget Slag, men snarere strax efter Cindad Rodrigos Jndtagelse, som er meget nær, at ville rømme dette Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Man taler nu med Vished om, at den Franske Keiser snart vil tiltræde sin Reise til Jtalien og Spanien, og til begge disse Lande ere allerede mange Keiserlige Vogne afgaaede. Upaatvivlelig vil Keiserens Ankomst i Spanien være af store og vig tige Følger, og neppe vil han vende tilbage derfra uden som dets Overvinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Toget til Sicilien, hvilket man allerede ansaae for erobret, er endnu ikke iværksat. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Kong Joachim, der formodentlig selv vil anføre den Armee af 30,000 Mand Franske og Neapolitanere, som han har samlet og bestemt til Angrebet, staaer i Begreb med at udføre dette store Foretagende. Dog formodentlig ønsker han helst at oppebie dertil en Aarstid, hvor de Engelske Krigsskibe ikke kunne blive ham farlige. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Indenlandske Efterretninger. Det nye Raad- og Domhuses Fagade her i Staden er bleven prydet med den kjernefulde Jndskrift, taget af Jydske Lov: "Med Lov skal man Land bygge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Blomsterfabriqueur Jonas har solgt sin Gaard i Vimmelskaftet No. 23 til Capitain Lind for 43,000 Rdlr.; Gross. Moses & David Bendixen, deres Gaard i Snaregaden No. 9 til Brygger Altschwager for 25,500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Een af de Artikler, som vi i denne Tid have meest Overflødighed af, skjønt vi mindst trænge dertil, er Appelsiner. Atter i Torsdags solgtes en heel Ladning af denne Frugt, bestaaende af 1600 Casser, som var bestemt til Petersborg, men, som opbragt hertil, er bleven prisdømt ved Underretten. De solgtes til forskjellige Priser, og den bedste Sort blev betalt med 10 til 14 Rdlr. Kisten. De vare blevne solgte endnu ringere, om ikke adskillige Svenske havde indfundet sig, som agtede at føre dem til Sverrig, og breve Priserne i Veiret. Leien af de Pakhuusleiligheder, som det Asiatiske Compagnie i denne Tid har bortleiet til hertil opbragte Ladningers Opbevaring, anslaaes til 9000 Rdlr. Særdeles behageligt er det at see Skibe fra Finland med Bygningsmaterialier og alle Slags Trævare, hvilke det Engelske Overfald i de sidste tre Aar havde fjernet fra denne Stads Havn, nu igjen ankomme dertil. To af disse Fartøier ligge ved Børsen, og deres Varer have god Afsætning. Efter Kgl. Befaling har det Kgl. Rentekammer tilkjendegivet de ved Matriculeringen ansatte Landinspecteurer og Landmaalere, at have opmærksomt Øie paa slige mineralogiske Gienstande, som kunde være gavnlige til technisk Brug i det daglige Liv, og lede til større Opdagelser. Stoffer og Prøver indsendes deraf til Collegiet. Ved dette Middel har man Haab om at erholde saavel et indenlandsk mineralogisk Cabinet, som og en mineralogisk Geographie, ledsaget med Kort, hvorved slige Opdagelser reddedes fra Forglemmelse, og Landets Beboere lærte at kjende sine egne Skatte til Afbetjening. Denne nyttige Foranstaltning har allerede havt gode Virkninger. Til Rentekammeret er der for adskillige Maaneder siden indsendt Prøver af nogle Jordarter fra Moser i Hirschholms Amt, og fra Nipstrup Sogn i Vendsyssel. Disse Jordarter lod Collegiet prove af Hr. Prof. Becker, som under 20 Martii d. A. gav følgende Forklaring: Den brungule Oker er en meget reen, god og særdeles anvendelig Farve; efter foretagen Prøve ved Fernis besidder den megen Corpus, og ved sammes Foreviisning til flere Malere, byder man fra 3040 Rdlr. for Centneret. Den mørkere brungule Oker er ei allene reen, men af den fortrinlige Beskaffenhed, at den kan anvendes i Miniatur=Malerie, og altsaa af større Værdie. Den blaaagtige Oker er som Farvematerialikke til nogen Anvendelse nyttig; den er hverken skjøn eller varig; man vil omsider fortryde at have anvendt et Product som Maler-Jngredients, der ikkun for Øieblikket synes blaa, men iøvrigt ei indeholder andet end Jord, som til Penselmaling er aldeles ubrugelig, og har hverken Corpus eller Farveintensitet. Den meere mørkeblaaOker er rigere paa Berlinerblaasyre, og især tjenlig for Oliemaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Udtog af en Skrivelse fra det Holsteenske af 29 Julii 1810. Den fortjente Rector Forchhammer i Tønder er for nogle Dage siden afgaaet ved Døden i sin Alders 46 Aar. Han var en af vore første practiske Pædagoger og faa vare saa heldige som han i at danne unge Mennesker til det borgerlige Liv. J sit Fag besad han udmærkede Jndsigter, som han især havde udvidet ved egne Erfaringer og skarpsindige Jagttagelser. Med disse Kundskaber forenede han den utrætteligste Jver og en sjelden Gave at underholde sig paa en behagelig og lærerig Maade med Ungdommen og at vind dens Tillid. Jkke allene i de Skoler, som har forestod, men ogsaa især ved sin Privatunderviisning, har han dannet mange duelige Mænd, hvoraf endeel med Hæder beklæde Embeder i Staten. Han var først Subrector i Husum i en Tid af 16 Aar, hvor han bidrog meget til at forbedre den saakaldte Borgerskole, der var adskilt fra Skrive- og Regneskolen og hvilken han først dannede til en sand Realskole. Desuden havde han anlagt et Privatinstitut, af hvilket der i en Tid af 20 Aar er demitteret 90 Elever. Blandt disse talte man Franske og andre Udlændinger, men især Børn af de meest anseete indenlandske Familier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Fra Husum blev Forchhammer forflyttet til Tønder, som første Lærer ved Borgerskolen, under Navn af Rector. Denne Skoles forbedrede Jndretning og nærværende blomstrende Tilstand skyldes især hans Veiledning og Raad. Skolelærerseminariet i Tønder, hvorved han ligeledes var første Lærer, har ham ogsaa meget at takke. J alt havde han kun tilbragt 6 1/2 Aar i Tønder, da en hastig Død bortrev ham fra et virksomt Livs Bane. Han efterlader sig en Enke og 7 Børn. Ogsaa som Skribent er han ikke bleven ubekiendt og man finder i de forrige Slesvigholsteenske Provincialberetninger adskillige interessante Stykker af ham over de af ham indførte Forbedringer i Skolevæsenet og hans Opdragelsesmethode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Pastor Johnsen i Sieck i Amtet Reinbek er nylig afgaaet ved Døden. For hans Medbrødre aabner hans Død Adgangen til et meget godt Kald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Auctioner. D. 8de Augusti. Fuldmægtig Saxild, Løsøre i store Larsbjørnstr. D. 9de Mægler Herlow, priisdømte Vare i store Kongensgade No. 249. D. 10de, Tortsen, Løsøre paa Hjørnet af store Grønneg. D. 13de Mægler d'Andrade, Kramvare i Nyebrog. No. 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Kjøbenhavns Vexelcours d. 3 Augusti. Jngen reel Cours. J Begyndelsen 415 tre Maaneder; tilsidst 425. - Spec. 450. - Hamb. Cours 450. J nogle faa Aftryk af forrige No. stod Coursen ved en Trykfeil anført 446 istedet for 432.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
Udenlandske Efterretninger. London, d. 10 Julii. (Over Frankrige.) J Følge de Efterretninger, vor Regjering har faaet fra Middelhavet, er Touloner-Flaaden, 17 Linieskibe stærk, og deriblandt 4 Tredækkere, seilfærdig og i Begreb med at løbe ud. Vor Flaade, under Admiral Cotton, er langtfra ikke saa stærk. Jmidlertid har Admiralen sendt befaling til Minorka, Maltaa., for at forsamle sin hele Flaade. Man troer, Fienden vil med Touloner Flaaden understøtte sin Expedition til Sicilien, eller og udføre sin gamle Plan mod Ægypten. J begge Tilfælde vil han blive nedsaget til at slaaes med vor, og vi vente med Længsel Efterretninger fra Middelhavet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-04
- Efter Breve fra vor Armee i Portugal, vil det rimeligviis snart komme til et almindeligt Slag. De Franske ere stærkere end vi. De 15,000 Mand Portugisere, der vare i Combra, ere marcherede mod Vizen, Cavalleriebrigaden, der stod under General Slake i Alenteje, er gaaet over Tajo og har forenet sig med Armeen. Ved Leridas Overgivelse, som man tilskriver Forræderie, er meget tabt. Hele Catalonien lige indtil Tarragona og Tortosa er derved kommen i Fiendens Vold, og hans Forbindelser med Arragonien ere derved aabnede. - Gouverneuren paa Havannah har villet erklære denne Øe for uafhængig, men Conseilet modsatte sig det, og man besluttede, at blive Moderlandet tro, indtil dets Skjebne er fuldkommen afgjort. - Castannos skal have indbudet de Spanske Cortes til at samle sig den 2 Augusti paa Øen Leon. - General Lacy skal med et Corps paa 5000 Mand være landet i Algestras, og, forstærket med andre Tropper, trængt frem mod Ronda. Et andet brittisk Troppecorps sysselsætter Fienden østlig paa Kysten; endnu en Expedition skal foretages til Puerto Sta Maria. D. 31 Maji bestod Garnisonen i Cadix af 6500 Engellændere, 1500 Portugisere, 11,000 Mand Spanske Tropper, og 4000 Mand Spanske Tropper, der ventedes fra Alicante og siden ere indtrufne, ogsaa er siden d. 31de endnu flere Afdelinger brittiske Tropper landede, saa at Garnisonen nu kan regnes for 24,000 Mand. J Cadix ligge 24 Linieskibe. Sir R. Keats er udnævnt til Anfører for den Engelske Escadre ved Cadix. - Stærk Skylleregn har hidtil forhindret Operationerne paa de Portugisiske Grændser. - Den brittiske Magt paa Sicilien under Stuarts Befaling, udgjorde omtrent 17,000 Mand, hvoraf en liden Deel tjener i det Adriatiske Hav. De Sicilianske Troppes bestode af 20,000 Mand. - J en Skrivelse fra en Officier i Wellingtons Armee, dat. Celarico d. 6 Junii, berettes: at de Franske, efter Sigende, ved Cindad Rodrig have slaaet en Bro over Agueda, og at der ikke er nogen Tvivl om, at Massena vil rykke frem, saasnart Regnen ophører. Deserteurer anslaae hans Styrke til 70,000 Mand, men hvori de 20,000 Mand, som Junot har i Norden, nod ere beregnede. De lige over for de Engelske staaende fiendtlige Generaler ere: Ney, Loison, La borde. Regnier staaer i Estremadura, og det vilde være underligt, om ikke Angrebet paa Portugal skeede paa eengang fra tre Puncter.