JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-15
Den 19de Julii d. A. er fra Rentekammeret udkommet følgende Placat Hs. Kongel. Majestets til Danmark 2 M... Præsident, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer Collegio bekiendtgiøre, i Følge allernaadigst befaling, herved: At Hs. Kongel. Majestet ved allerhøieste Resolution af 16de d. M. haver allernaadigst approberet de at Rentekammeret, i Følge Forordningen af 28 Julii 1784. føiede Foranstaltninger, hvorefter den for de i Danmark indqvarterede Cavallerie- og andre Regimenter og Corpser, for det Aar fra 26de October 1793 til Aarsdagen 1794, fornødne Fourage af Havre, Høe og Halm er bleven anskaffet. Af den dertil medgangne Bekostnings=Sum godtgiøres, i Følge allerhøistbemeldte Forordnings 3die Artikel, af den Kongel. Kasse for hver Tønde Havre 84 Skilling, for hvert Læs Høe 1 Rdlr. 64 Skilling, og for hvert Læs Halm 64 Skilling; men derimod bliver Resten, i Følge samme Artikel, at udrede af det samtlige contribuable Ager og Engs Hartkorn i Danmark med sytten og een Fierdedeel Skilling per Tønde, som erlægges med indeværende Aars Julii Qvartals-Skatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-15
Den 22de Juli d. A. er fra det Vestindisk Guineiske Rente= og General-Toldkammer udkommen følg. Placat: "For at lette den indenlandske Handel med toldfrie og fortoldede Varer i Danmark og Norge, har det allernaadigst behaget Hs. Majestet Kongen ved Resolution af 9. Juli d. A. nærmere at bestemme og forandre det i Toldforordningens 15de Cap. og ellers om Passeersedle og Følgesedle befalede, til følgende Regler: 1) Varer, indenlandske, indenlands fabrikerte eller fremmede frigjorte, som af Stæderne udføres til Lands til Brug paa Landet, ere frie for følgeseddeel eller Beviis for deres Udførsel af Staden, hvorunder dog indtil videre ei forstaaes Vine, Viineddike og fremmede Brændevine efter Toldforordningens 15de Cap. 3 Art., Kornbrændevine efter Consumtionsforordningen af 15de October 1778 i det 3die Cap. 155, og Forordningen for Norge af 22de Junii 1792 i dens 155, og Salt efter den 116 af Forordningen, udgiven den 2den Martii 1785.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-15
2) Naar Varer føres fra Toldsted til Toldsted til Søes, angives de paa Toldboden ved Udførselen og anføres i Toldsedlen, som medgives Fartøiet. 3) Men udføres Varerne til en anden Stad til Lands eller Søeværts med Fartøier, der ikke ere bestemte til et andet Toldsted, forholdes saaledes: a) Den i Byen boende Sælger og Afsender udsteder Enlaseddel in duule allantasaa ligal, at Gaategnelser over Varerne, den ene merket prima og den anden secunda, hvori Varerne hver for sig og med rigtig Navn anføres; Qvantiteterne skrives baade med Tal og med Bogstaver, og deri meldes, hvorledes Varerne ere indpakkede, hvorhen de sendes, om de afgaae til Lands eller til Vands, naar begge Afsendelses Maader ere der fra Stedet muelige. b) Ved Udførselen af Byen forevises Varerne tilligemed følgesedlene for den posthavende Betient, som naar han ved Undersøgelse finder Varerne med Følgesedlen overeensstemmende, bevidner paa Prima Sedlen dennes Rigtighed og forsyner den med Udførsels Stempelet og Udførsels Dagen, efterat han i den dertil indrettede Bog har under løbende Nummer anført Afsenderens Navn og Udførsels Dagen og paa begge Følgesedlene anmerket denne Bogs No. Secunda Sedlen gjemmes og afleveres til Cassereren og Aftenen til Forvaring og Jndsendelse med Bogen til General Toldkammeret ved Aarets Udgang Hvor ingen Betient er ansat ved Udgangen, maa Varerne, tilligemed følgesedlen forevises nærmeste Betient i Byen, som besørger Udførselen paa bedste Maade paaseet, bevidnet og paa sit Sted antegnet. Og, hvor Varerne ere af den Natur, at de ikke, efterat være indpakkede, kunne ved Udførselen eftersees eller skiønnes, kan Afsenderen tilkalde den Betient, som efter sin Leilighed er nærværende ved Jndpakningen, og ved Forseglingen, Mærkning eller anderledes sørger for, at Pakken uforandret udgaaer, hvilken da ved Udførselen saaledes forevises og faaer Udførsels Beviis. c) Ved Varernes Jndførsel i en anden Bye, afleveres Følgesedlen, som vedlægges Forklaringen i Regnskabet og Varernes Jndførsel. Men føres Varerne allene igiennem Byen, forblive Følgesedlene ved Varerne, forudsat at det paasees, at Varerne eller Pak kerne udføres i samme Stand, hvori de indførtes. d) Veining og Maaling ved saadanne Varers Jnd og Udførsel er ufornøden, med mindre Betienterne troe at kunne mistænke de opgivne Qvantiteters Rigtighed. e) Det stemplede Papir til følgesedlene eftergives, ligesom og Lastepenge, for saavidt Fartøierne, som føre Varerne, ellers derfor ere frie. For Følgesedlernes Attestation og Stempling og Varernes Eftersyn maa intet oppebæres. f) Hvorvidt Følgesedlen efter dens Ælde rimeligen kan passe til Varerne, bedømmes efter billighed paa Jndførsels=Stedet, og de Tvivl, som derimod kunne haves, ligesom de Urigtigheder, der ellers maatte findes ved Følgesedlene, enten i Henseende til deres Form, eller i Henseende til Varernes Uovereensstemmelse med Sedlen, indberettes til General-Toldkamret. Og maa de Varer, hvortil forevises en urigtig eller ei i befalet Form udstedt Calaeseddel, ansees som uden Beviis for deres Fortoldning, og blive da at anholde og efter Ompændighederne Confiskation undergivne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-15
Under Dato Frederichsberg Slot den 23de Juli d. A. har Hs. Kongel. Majestet allernaadigst behaget at udgive en Forordning af følgende Jndhold:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-15
Af alle Producter og Vare, som fra fremmede Steder eller fra Vore Lande og Øer uden for Europa til Vore, Riger og Hertugdomme og dertil hørende Lande til Søes indføres og ved Jndførselen fortoldes, eller til Fortoldning forfalde, eller som fra de derværende Oplage til Fortoldning clareres og af alle Producter og Vare indenlandske eller udenlandske, som fra Vore Riger og Hertug domme, samt dertil hørende Lande til Søes udføres til fremmede Steder eller til Vore Lande eller Øer uden for Europa, skal, fra den Dag af, da denne Forordning paa ethvert Sted bekiendtgiøres, indtil næste Aars Udgang, saafremt Omstændighederne det saalænge skulde ufordre, foruden de hidtil anordnede Afgivter end videre erlegges, som extraordinair Afgivt, 1 Procent af Varenes Værdie. Værdien bestemmes i Almindelighed efter, cturer og Connossementer, eller naar disse ikke for tilstrækkelige ansees, eller mangle, efter vedkommende Vore Toldbetientes Taxation. For ostindiske og vestindiske Vare følges ved Vær dens Ansettelse samme Regler, som i Henseende til de øvrige Afgivter af samme Vare ere antagne. Af Sukkre fra Ost- og Vestindien skal istedet for bemeldte 1 Procent, betales en halv Sk. af hvert Pd., siden Vore derværende Undersaatters Handel og Søefart ikke ved denne Leilighed nogen anden extraordinair Afgivt paalegges. Af Hornqvæg og Heste, som udføres til Søes, eller fra Hertugdommene og dertil hørende Lande til Lands, til fremmede Steder, betales. af Heste, a Stykket 48 Sk. af Hornqvæg, a Stykket 32 Sk. Fra foranførte extraordinaire Afgivt af Vare ere fritagne: 1) Trælasten, som fra Norge udføres. 2) Alle indenlandske Haandværks og Fabrikvare. 3) Det asiatiske Compagnies Vare, efter dets Octroi. 4) De fra europæiske Havne til Staden Altona indkommende og derfra til europæiske Havne udgaaende Producter og Vare. 5) Vare, som fra China, Ostindien og vore Lande i Vestindien ere indkomne, ere fri ved Udgaaende. Alle Producter og Vare, naar de endog ellers ved Jnd eller Udgaaende ere toldfrie, skulle være denne Afgivt undergivne. Den extraordinaire Afgivt, saavel af Skibe, som af Producter og Vare, oppebære Vore Told=Oppebørselsbetiente, enhver paa sit Sted, uden at derfor noget Slags Skriverpenge eller Expeditionssportler af dem eller andre Toldbetiente, som have med Varenes Eftersyn at bestille, maa kræves eller imodtages. Heller ikke maa nogen Product eller Vare for denne Afgivts Skyld med Bekostning paa Veining eller Maaling, eller med Veier= eller Maaler sedler besværres, med mindre der skulle haves grundet Mistanke om det angivne Maals eller den angivne Vægts Urigtighed; i hvilket Fald det skal staae vedkommende Toldbetiente frit for, at forlange Vægten og Maalet af de beskikkede Veiere og Maalere foretagne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-15
Under Dato Frederichsberg Slot den 25de Julii d. A. har Hs. Kongel. Majestet udgivet en Placat af følgende Jndhold:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-15
Da vi ved den nu værende Tidspunkts Omstændigheder have seet os i den Nødvendighed, af Vore troe og kiere Undersaatteres Søefart og Handel at fordre en overordentlig Afgivt, som umiddelbar anvendes til disse Gienstandes Betryggelse, saa have Vi ligeledes paa det nøieste ladet undersøge, hvilke Byrder og Afgivter nu paaligge Handelen og Søefarten, med Hensigt at lette disse Byrder, og at formindske disse Afgivter eller lade dem bortfalde, saasnart Omstændighederne det maatte tillade. Da nu de Aarsager for nærværende Tid ikke meere finde Sted, som bevægede Os til under 28 Nov. 1793 at befale, at alle de Vore Undersaatter tilhørende Skibe, som passerede forbi Dower og Calais eller Ørkenøerne, skulle være forsynede med algierske Søepasse, og da Omstændighederne altsaa nu tillade, at fritage Vore troe og kiere Underfaatters Søefart for den Afgivt, som den ved disse Passes Er, hvervelse for en kort Tid har været underkastet; saa ophæve Vi herved den om disse Pastes Erhvervelse under 28 Nov. 1793 udstedte Placat, som herved aldeles sættes udaf Kraft, og skal det herefter i Henseende til de algierske Passes Erhvervelse, deres Misbrug, og deres Betalings maade aldeles have sit Forblivende ved den derom gielden de Forordning af 1ste Maji 1747, og ved de seenere derom udstedte Placater af 26 Febr. 1781 og 21 Jan. 1782.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-15
Avertissements. J erved tilkiendegives, at Jomfrue Anne Sophie Brandt, en Datter af bortdøde Klokker Sr. Peder Brandt ved St. KnudsKirke i Odense, er den 28de hujus bortgangen fra dette Timelige, hvorfore herved alle formeentlige Arvinger, samt Credi= og Debitorer herved indkaldes til at møde den 27de Augusti h. A. udi det næst ved Sr. Hans Jørgen Holms Gaard beliggende Huus i Graa brodre Stræde under No. 217 B., hvor den Sal. Afdøde logere. de, om Formiddagen Kl. 9 Slet, samt at medbringe deres Legitimationer, da enhver skal vederfares Ret efter Lov og Forordninger. Tillige, da der efter Anmeldelse skal være adskilligt Pantegods i Stervboet, ombedes alle de, som maatte have noget Pant, hvorpaa de havde laant Penge, i Stervboet staaende, at indfinde dem til fornævnte Tid og Sted, og indløse Pantet, da det ellers i de blivelses Tilfælde bliver bortsolgt tilligemed alt andet Stervboet tilhørende Gods, og Pantsætterne altsaa tabe al Ret til deres Pantsatte, som da ved offentlig Auction vorder bortsolgt; og forbeholder Stervboet sig desuden sin lovmæssige Tiltale til Pantsætterne. dersom Pantet er skulde kunde udbringes til lovlig Fyldestgiørelse for Stervboet. Odense den 29 Julii 1794. L. Ancher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-15
Et Qvindemenneske ved Navn Mariane Jensdatter, er bortreist her fra Egnen for omtrent 9 Aar siden og har efterladt sig et uægte Pigebarn hos Gaardmand Christen Pedersen i Sandager herpaa Godset, under Foregivende at ville den i Landet at besøge sine Venner, men da hun ikke siden har indfunden sig, og hun har efterladt sig noget Tøi hos forrige Gaardmand Anders Michelsen, i Guslev; saa bliver bemeldte Mariane Jensdatter herved i begge Fyens Stifts Aviser, indkaldet med 6 Ugers Varsel, at melde sig her paa Gaarden for at betale Christen Pedersen hvad han for hendes Barns Opdragelse kan tilkomme, da han i manglende Fald agter at giøre sig betalt i hendes i Guslev efterladte Tøi saavidt samme kan, tilstrække og for det øvrige forbeholder sin Ret til hende. Lykkesholm, Nyborg Amt den 21de Julii 1794. J. O. Holm, Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-15
Fra Weilegaard er bortløben en sortbroget Skyde Hanhund, om J trent 3 Aar gammel, hvis fornemmeste Kiendemerke er, at han for det meste har svage Øine, skulde nogen kunde give Oplysning om samme, ombedes tienstligst at melde dem hos Bogtrykker Faber i Odense eller til Skytten paa Gaarden, som betaler en billig Douceur. for Uleiligheden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-15
Fra nu af kan Daae Vildt bekommes som sædvanlig og for sædd) vanlig Priis paa Thorsing, naar Vedkommende derom melder sig hos Skovrider Lintner sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-15
En skikkelig Pige, der perfect har lært Skrædersyening tillige med alle Slags Linnetsyening, ønsker sig en Condition til 1ste Novbr. som Syepige enten hos et Herskab eller i en Præstegaard. Anviisningen gives om hendes Opholdsted paa Adressecomtoiret. Rd. forlanges til 11te Decbr. til Laans paa et nyt Huus 80 hvortil 7 Skiepper 1 Alb. Hartkorn og desuden en Besætning af 2 Bester, en Koe, Faar, Vogn m.v. Det koster 1000 Rd., men Kiøberen udbetaler de 200 Rd. Hvo som vil laane Manden 800 Rd. herpaa behager at melde sig paa Adressecomtoiret. - Rdlr. 5 Mk. 10 s. af Umyndiges Penge under Wendsher5 - reds geistlige Oberformynderie kan faaes til Laans enten nax eller til forestaaende 11te December imod anbefalet Sikkerhed, og gangbar Rente naar Vedkommende derom inden 20de August henvender sig til mig som Overformynder H. Thomsen. Veilbye Præstegaard den 23 Julii 1794. Provst i Wendsherred. Sldr. Fattiges Penge ere at faae til førstkommende 11te 1 Decbr. Termin imod antagelig Pant og ganghar Rente, hos Fattiges Forstander Jørgensen i Bogense. den 2den Julii 1794 faaes for 6 s. paa Adressecompoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-15
Synodalig for det for Lolland og Falster sidst holdne Landemode, Som en Følge af Boets befundne ringe Omstændigheder efter Sved Døden afgangne Lars Jensen Smed udi Wester=Aabye, paa Baromiet Holsteenshuuses Gods, og den allernaadigste Placat af 26de October 1792, indkaldes herved bemeldte Stervboes Credi og Debitorer til at møde under Skiftet, som holdes her paa Baroniets Skriverstue 6te og 12te Ugers Dagen den 10de September, og 22de October, hver Dags Formiddagen Kl. 10 Slet, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Paa den Høie Skifteforvalter, Holsteenshuus d. 30 Jul. 1794. Vegne efter Fuldm. Nees.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-15
Efter Kongel. allernaadigst Bevilling af 6te Juni d. A. maa jeg vedde Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Odense Adressecomtoirs Efterretninger med Aar og Dags Varsel indkalde alle de som maatte have noget at fordre efter afg. Mad. Johanne Clausen, afdøde Kiøbmand Jac. Clausens Enke af Svendskab, at de inden bemelte Tid under evig Stiltienhed melde og bevise deres Krav for mig som Skifteforvalter; hvilken Jndkaldelse herved skeer. Svendborg den 23de Julii 1794. J. Uldall, Den danske Tilskuer, 4de Aargangs 2det Hefte, faaes for 3 Mk. her paa Adressecomtoiret, hvor Subskription paa dette Ugeskrivt fremdeles modtages. - Langebekiana, eller Bidrag til den danske Literairhistorie, af Rasmus Nyerup, faaes ogsaa her for 5 Mk.; hvilket tiener de Herrer Subskribentere til behagelig Efterretning. - De 5 første Nommere af Skiemt og Alvor kunne ogsaa her bekommes. Disse Nommere ere Begyndelsen til et Ugeblad, der ganske vist skal vedblive, naar kun Udgiveren har den mindste Forviisning om, at Publikum gider læst det. Man vil i dette Blad især giøre sig Umage for, at hielpe og veilede Publikums Domme ved saamange og hensigtsmessigen falske politiske "og andre Forestillinger. Overhovedet vil man stræbe, at forbindedet Nyttige med det Behagelige. Man kunde endnu sige en heel Deel om sine gode Hensigter, men da de tydelig vil lægges for Dagen i de følgende Blade, saa kan man med Føie fortie dem her J Fyen modtages Subskription paa Adressecomtoiret. Ja Musikelskere ofte spørge efter Musicalier for Klaveret har jeg forskrevet Musiken til Høstgildet, Spøg og Alvor, Peters Bryllup, Jndtoget, Telemak, Thaarups Hymne, Storm og Baggesens dito, Schultzes Sange, Lillar, Elskovs Magt, Apothekeren og Doctoren, som nu ere at faae, og flere ventes, til sædvanlig Priis. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-15
Jndsendt. Johan und Frantz. Joh Gutten Tag Bruder Frantz. Fr. Schon Dank Bruder Johann. Joh. Wie dan sehst das nun aus Fr. Wie dan, wie dan, Johann Joh. Hast du nicht in die Odenser Avisen vorigen Wochergelesen, Fr. Nein, nein, mas steht dar: Joh. Da soltest du recht sehn, wir, vir beide sodentlig steht, das wir ausgegangen find von Schwenburg den acht undzwanzigsten Julii. Wir mus doch ein ander Mahl zusehn, da wir bei Mitternacht in und ausgehe; sondern wil der Schwenburg Patrolluns jedermahl auspassen und uus so gleich in di Avisen melden. Das will uns storen in unfrer Umlausen, und med auch die Odenser Kaufleute uns nachjagen will, wie sie einanden versprochen habe; Sormussen wir bald zu Hause gehn und sager zu under Herr: Geht nun selber mit deinem Khram. Adid. (Det andet i samme Anledn Indsendte, skal blive indført ineste Avis
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-18
Odense, den 18de Aug. Næstkommende Onsdag bliver som sædvanlig holdet Ordination i Odense St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-18
Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn d. 9 Aug. Capitain og General Adjutant Kaas er med Briggen, Laugen den 5 huj. kommet tilbage fra Vestindien. - Endnu er ingen Courier kommet tilbage fra Engelland, men da Escadren ingen videre Anstalter giør til at gaae til Seils, maa dog Efterretningerne med Posten være bero liggende. - Den Svenske Fregat Diana er kommet hertil fra det Middellandske Hav. - Pastor Monod i Geneer i Onsdags udvalgt til Præst ved den reformeerte Kirke her. - En Fremmed er arresteret af Politiet, som vexlede falske Assignater. - 200 Skibstømmermænd ere befordrede fra Holmen til at arbeide paa den Kongl. Palais Bygning paa Amalienborg. - Den Svenske Cadet=Fregat er afseilet til Østersøen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-18
Paris, den 30te Juli. Da Ludvig den 16de blev henrettet, saade Marat til Dubois de Crance i Henseende til Robespierre Seer Du vel hiin Skurk. - Hvordan? Skurk: -Ja, ja, svarede Marat, han er farligere for Friheden, end alle udvortes Fiender. Og nu siger man, at denne Robespierre har i Lyon og andre sydlige Stæder vildet lade sig udraabe til Konge. Tilsidst skriver man, at selvsamme Robespierre blev d. 28de, om Aftenen imellem 6 og 7, i sit Alders 35te Aar, under Folkets Jubelskrig, guillotineret, tilligemed begge hans Colleger Couthon i sit 38te, og St. Just i sit 26de Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-18
Det var denne Just, der, efter Fortælling, gav Velfærds udskuddet følg. merkværdige Rapport: "Tyrkiet har kostet os over 40 Millioner, og dermed have vi ikke erholdet uden en Neutralitet, som Conjuncturer og Portens Afmagt nøder den tilSiden den sidste Konges Død i Sverrig, byder dette Riges Armod og Elendighed Neutralitet, man behøver altsaa ei at kjøbe den. Danmark, som af Politik, Jversyge og til egen Tarv er neutral, har dog endelig bekommet Subsidier. Schweitz har kostet meest. Skiønt alt der bevæger sig for at være neutral, har dette umættelige Svælg dog slugt over 40 Millioner, tildeels for de 3 ubetydeligste Tienester. Negotiationerne med Genua har kostet siden 31 Maji 1793 over 54 Millioner, deels for at opkiøbe, Korn og at faae samme bragt til Frankrig, deels for at forskaffe C. sig et Partie i Genua, til at vedligeholde Neutralitet mod de coaliserede Magter, og at forberede en Revolution sammesteds. -Alle Anstalter til at omstyrte Regieringer i Jtalien ere blevne frugtesløse og har ikke tilveiebragt saameget, som en Skramme, eller en Kolik. Venedig har og medtaget en Hoben Penge uden derved at udrette videre, end at Republikens Vaaben er bleven der ophængt, hvilket Pudserie har kostet 80000 Livres. Den eeneste sande Nytte, som Gesantskabet til Venedig har medført, er at Correspondenten paa Tyrkiet er lettet, hvilket man dog en behøver at betale saa dyre." Til Slutning foreslog han at indstille alle disse unyttige Pengeudgivter og daarlige Negotiationer med de neutrale Magter, og, for at kaste Tvedragts Jld imellem dem, foreslog han, offentlig at bekiendtgjøre Correspondenen som er ført med disse Stater. Derimod maa man med fulde Hænder udkaste Guldet blant Frankrigs erklærede Fiender for dermed at kiøbe en Hemmelighed, en Arm, en Manipulateur efter Gienstandens Vigtighed. J Armeerne maa man forskaffe sig Anhængere, og misfornøiede Generaler maa vel betales. -Man tvivler paa, at hans forfløine Forslag nu vil finde Bifald. Endvidere bleve samme Dag quillotinerede: Robespierre den yngre, Deputeret i Conventet; Henriot, 33 Aar, Commandant for den Pariser Nationalgade; Dumas, 37 A., Præsident i Revolutionstribunalet; Fleuriot, 39 A., Maire i Paris, Panan, 22 A., National-Agent ved det Pariser Meenige Raad; Vi vier, Præsident i Jacobinerklubben; Lavallette, forrige Brigade General ved Nordarmeen; fremdeles de 12 samtlige Medlemmer i Pariser Meenigheds General-Conseil, hvoriblant Skomager Simon, 58 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-18
Man har her aldrig seet saa mange Mennesker samlede, som ved disses Henrettelse. J alles Ansigter læste man Glæden over Tyrannernes Afstraffelse. Da de bleve førte til Retterstedet, hørte man den talløse Mængde raabe: De Skarn, Uhyrer, Tyranner, Republiken, leve! Conventet leve. - Den ældre Robespierres, Couthons og Henriots Hoveder vare ganske fulde af Blod, en følge af de Saar, de havde faaet ved Arresteringen. De fleestes Hoveder bleve viiste fra alle 4 Sider paa Skafottet, og det sædvanlige Fryderaab igientaget. Henriot truede endnu, da han alt var erklæret for fredløs, at ville omstyrte Republiken, men da han saae at det ikke ville lykkes ham, forsøgte han paa at støde sit Hoved istykker mod en Muur; da det heller ikke gik an, krøb han ind i en Rendesteen, hvor man med Møie fik ham ud fra, og arresterede ham. D. 29. ere atter 71 Personer, lutter Medlemmer i Municipalitetet i Paris, blevne henrettede som Robespierres Kammerater. - Fra d. 25 til 27. ere i alt 135 Personer blevne henrettede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-08-18
Jblant dem var og den bekiendte Baron Trenck, 70 Aar; Digteren Chenier, 31 A., født i Constantinopel; Marqvis af Montalembert, af Roqvelaure, af Coussel d'Amboise, af Usson, Crequi af Mentmorency; Prinsesserne af Chimai og Grimaldi Monaco; Hertugen af Clermont-Tonnere; St. Simon; Biskoppen af Bagde, 3 Grevinder; Grev von Thiars &c. Gid denne skrækkelige Epoche maatte være den største Storm for vor Revolution. Varennes, Collot d'Herbois, Barrere, &c. ere nu undgaaede deres Collegers Skjebne, da de i Tide havde slaget sig til Talliens og Bourdons Partie. - De nye Medlemmer i Velfærdsudskuddet skulle i Morgen udnævnes. - Anledningen til denne hastige Revolution er ellers denne: Som bekiendt, havde Velfærdsudskuddet, der bestod af Robespierre og hans Tilhængere, hidtil trukket den heele Magt til sig, og herskede med et Tyrannie uden Exempel. Conventet selv følte dets Trykning. Jngen Deputeret torde vove frit ud at sige sin Meening. Fængsel eller Død truede ham. Dette foraarsagede Misfornøielse, og hemmelig Forbindelse imellem adskillige Deputerede, og da endnu nogle Medlemmer af Velfærdtsudskuddet (Herbois, Varennes og Barrere) traadte til, da de og fandt sig trykte af Robespierre, saa fattede de, understyttede af mange af Conventets Lemmer, den Slutning, at sætte sig imod Robespierres videre Fremgang.