JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
En Fange paa Livstid i Tugthuset har Onsdag Morgen den 7de dennes ved et Knivstil i Maven dræbt en af sine Medfanger. Selv var han 19 Aar gl. og havde forrmodet, at den Dræbte, en Mand paa omtrent 60 Aar, var vidende om noget ulovligt, han havde begaaet i Straffeanstalten. (Hemp. Av. Paa en af Directionen for Vilhelmine Stiftelsen indgiven allerunderdanigst Forestilling, har Hs. at ville undertrykke alle lovstridige Handlinger, hvorved mit Lands Fred og Sikkerhed kunde blive udsat for Fare.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Kongens Tale er bleven optaget paa Børsen med en høi Grad af Tilfredshed, den 12te bliver den nye Reformbill indbragt. Takaddressen gik igiennem i Overhuset samme Dag og er allerede overleret til Hs. Majestæt; Debatten blev ført med megen Moderation selv af de meest erklærede Antireformer som Greve Harrovby og Lord Eldon, den første sagde at selv dersom den nye Reformbill bliver aldeles som den første, saa er det dog Lordernes Pligt at tage den i Overveielse med Taalmodighed og uden Fordomme. Men i Underhuset talte Hr. Croker og Sir Ch. Witherell med stor Heftighed mod Ministerne. - Er ogsaa England for nærværende Tid i en uroelig og for en Deel trængselfuld Tilstand saa er det dog ikke i en svag Tilstand hvilket allene kan sees deraf, at det har for nærværende Tid 14 Orlogskibe paa Stabelen hvoraf 4 paa 120 Kanoner og 3 paa 92 foruden mange mindre Krigskibe. – Fra Colonien ved Svanefloden ere gunstige Efterretninger indløbne man har faaet Prøver i London af den der avlede Hvede, som er af en meget god Qvalitet. - Paa van Diemens Land vil nu Regieringen ikke længere bortskiænke de øde Jorder, da de søges meget begiærligt. - Fyrstinde Lovicz, den afdøde Russiske Storfyrst Constantins Gemalinde, er død den 29de Novbr. i det gamle Pallads i Tarkojeselo efter en langvarig Sygdom. - De Polske Generaler Langermann, Romarino og Schneider ere blevne modtagne med en overordentlig Enthusiasme i Strazborg. Politiet forbød at bringe dem en Serenade, men den talrige Folkesværm gav sig nu til at istemme den Polske National=Sang. Endnu er Polen ikke forloren; Trængselen for at see dem og for at bevidne dem Beundring var grændseløs.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Nyeste Post-Efterretninger. Der meldes fra Kiel under 9de Decbr.: at Cordonen er opløst, og at en Afdeling af Dronningens Liv=Regiment er paa sin Tilbagemarsch ankommen til Staden (Aviserne vare denne Gang ikke giennemstukne). J Hamborg havde Cholera ophørt i et Par Dage; men den 13de Decbr. var dog atter en nye Patient kommen til; de Dødes Antal beløber sig nu til 476. Ved Stein horst paa Dansk Grund er en Kone bleven angrebet af Sygdommen; men hun er allerede helbredet. - Man siger at den Sygdom som grasserer i Newcastle er ikke Cholera; i Sunderland ere derimod 113 Personer døde deraf. - J Berlin ere nu 1405 og i Kønigsberg 1315 Mennesker døde af Cholera.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
En telegraphisk Depesche ankom til Paris den 5te Decbr. fra Lyon og bragte Efterretning om at Kronprinsen og Krigsministeren havde den 3die om Morgenen holdet deres Jndtog i Staden under hele Folkemængdens lydelige Jubelraab. Da Depeschen afgik saa begav Prinsen sig til Pladsen, Bellecour for at holde Mønstring over Tropperne. Tropperne vare indrykkede igiennem fire Porte paa eengang. Ved Vaise=Porten blev Kronprinsen modtaget af Municipalitetet, og Mairen Hr. Prunelle holdt en Tale til ham, som Prinsen besvarede paa en saadan Maade, at det erholdt almindeligt Biefald. Mønstringen var meget glimrende; Tropperne fraterniserede med Borgerne, overalt herskede Orden, og Udleveringen af Vaabnene, hvortil Krigsministeren havde opfordret i Forveien ved en Proclamation, var næsten tilendebragt. Ved denne officielle Rapport giendrives alle de Rygter man har havt over Strasborg og Berlin og Modstand fra Fabrikanternes Side; men nogle af deres Anførere have taget Flugten til Schweitz. Moniteuren er idelig occuperet med at giendrive de utallige Løgne, som de Franske Blade indeholde; mon den Tid ikke engang kan komme, at enhver Avisredacteur kan blive forpligtet til at indestaae for sine Beretningers Sandhed, eller til at angive sin Kilde til dem, naar han har dem fra andre, hvis Ophavsmænd da bør tilsvare dem; man maatte troe, at Agtelsen for Publikum maatte udkræve en saadan Forpligtelse; thi hvad er saa gavnligt som Sandheden, hvad er saa skadebringende som Løgn? Man mener i London, at General Flahault skal afløse Fyrsten af Talleyrand, som Ambassadeur ved det Storbrittanniske Hof, og i Paris taler man om, at den gamle Fyrste skal afgaae som Ambassadeur til St. Petersborg. - Kongen af Englands Udladelse i sin Tale om de Portugisiske Forhold, har gjort Opsigt, den er ikke ret tydelig; men man uddrager deraf den Slutning at den Engelske Regiering ikke vil modsætte sig en Regierings Forandring i dette Land. Noteringen af et Laan for den unge Dronning af Portugals Majestæt under 22de Novbr. dette Aar, allernaadigst resolveret, som følger. - Vi ville allernaadigst have bestemt, at Udstyrs-Portioner fra Vilhelmine=Stiftelsen for Fremtiden ikke kunne ventes bevilligede uden til saadanne Døttre af Embedsmænd, der til den for Udbetalingen fastsatte Termin, den 1ste November endnu ere forlovede,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Kiøbenhavns Havnepriser, den 10de Decbr. 1831. Holst. Hvede, 7 Rbd. 4 Mk. - s. a 8 Rbd. 5 Mk. - s. Østersøisk dito, Rbd. Mk. - s. 3 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, Rbd. - Mk. - s. - 3 Rbd. - Mk. - s. Lollandsk dito, 6 Rbd. 1 Mk. - s. a 7 Rbd. 4 Mk. - s. Dansk Rug 5 Rbd. 5 Mk. - s. 6 3 Rbd. 1 Mk. - s. Holsteensk dito, Rbd. - Mk. - s. a - Rbd. Mk. - s. Østersøisk dito 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 7 Rbd. - M. - s. Byg, 2 radet 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, 6 radet, 4 Rbd. Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre, - Rbd. Mk. - s. 3 Rbd. - Mk. - s. Ærter, Holst. Smør, 62 Rbd. - Mk. - s. a 68 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito, 54 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. Mk. - s. Siællandsk dito, 56 Rbd. Mk. - s. a 62 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Ledige Embeder. Under det Danske Cancellie: Ferslevdahl og Voldsted Sognekald i Viborg Stift 400 Rbdlr. Harboore og Engberg Sognekald i Ribe Stift 246 Rbdlr. (Begge Embeder efter den gamle Angivelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Befordringer. Under det danske Cancellie: Den 30te November er Stabscapitain N. Knap beskikket til Branddirecteur, paa Lollande.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Under de Deputerede for Finantserne: Den 26de Rovember er Cand. juris E. Collin allernaadigst forundt Plads som Auscultant ved Finants-Deputationen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 19de November er 3die Cancellist i Directionens Secretariats-Contoir Cand. juris H. P. Selmer beskikket til 2den Cancellist, 4de Cancellist Cand juris C.F. Schow til 3die Cancellist og Cand. juris J. L. Fribert til 4de Cancellist i bemeldte Contoir. Døde, Kammerherre, Oberstlieutenant Charles von der Lühe, den 5te Decbr., i Kiøbenhavn. - Frederikke Georgine Ducket, født Volmester, den 5te Decbr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Ved Wandsbeks 1176de Trækning udkom: AV. ERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Fredagen den 23de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Gaarden Herthalund, ved Antvorskov ved offentlig Auction bortsolgt endeel Stervboet efter afgangne Pastor Christian Brandt tilhørende Løsøreffecter, bestaaende af: et Egetræes Chatol, et Par Sølv Stangbriller, en Sølv Snuustobaksdaase, Tobakspiber med Sølvbeslag, endeel Gangklæder og Linned, 3 Præstekjoler, samt nogle theologiske Bøger m.v.; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 13de Decbr. 1831. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Onsdagen den 28de December og paafølgende Dag, i dette Aar om Formiddagen Kl. 10, bliver, i Følge passeret Udlæg, afholdt offentlig Auction hos Møller Fuglede i Boeslunde, over endeel Jndboe, saasom: gode Meubler, Sølv, Plet og Glasvare, Senge, Sengeklæder og Linned, en Jern Vindovn, Kobbertøi og andet Kiøkkentøi, en Deel Udboe, saasom: Vogne, hvoriblandt en næsten nye Fiellevogn med laqverede Sæder, Plove, Harver, Slæder, Seletøier, en Deel Kreature af Heste, Kiør og Sviin, en Deel utorsken Sæd til Aftærkning paa Stedet, med meget mere. Kreature, Vogne og Avlsredskaber vil blive solgt den første Dag i Middagsstunden, og Credit gives, til bekiendte Vederhæftige, i 6 Uger. Skielskiør den 14de December 1831. Paa Udlægshaverens Vegne Thuesen. Arvefæste under det KongeMaglemosehuus, lige Universitets Gods i Bukkerup Bye, Soderup Sogn, Holbeks Amt, med tilliggende Jordlod, ansat til 1 enhalv Td. Land bedste Jord til Taxten 24, bliver, ifølge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Huusmand Christen Nielsen og Hustrue Bodil Olsdatter sammesteds, opbuden til Bortsalg ved Auction, som afholdes: 1ste Gang Onsdagen den 21de denne Maaned, 2den Gang Onsdagen den 4de Januar 1832, og 3die Gang Onsdagen den 18de f. M., hver Gang om Formiddagen Kl. 10, de 2de første Gange paa Meerløse og Tudse Herreders Contoir paa Dorthea lyst, men 3die Gang i Huset, som agtes solgt, hvor da tillige bortsælges de Stervboet tilhørende førlige Eiendele. Conditionerne kunne nogle Dage førend 1ste Auctionsdag erfares saavel paa ovennævnte Herreds-Contoir, som hos Undertegnede. Hvilket, til Liebhaveres og andre Vedkommendes Efterretning, herved bekjendtgjøres. Ringsted den 4de December 1831. T. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Formedelst Boepæls Forandring er en Gaard i en af Siællands nærsomste Kiøbstæder, hvori er indrettet Smebeværksted, og, foruden beqvem Boepæl, tvende Leieboliger, samt tilliggende tvende store Frugt- og Kiøkken banger, at erholde tilleie til førstkommende Paaske Flyttetid. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Bortforpagtning. J Slutningen af Januarii Maaned 1832 vil offentlig Auction blive afholdt over Bortforpagtningen af det Gisselfeld Kloster tilhørende, paa Hovedlandeveien imellem Kiøge og Wordingborg ved Rønnede Bye beliggende Giæstgiverie, Kroe og Skiftested, med tilliggende 2de Gaardes Jorder, til Tiltrædelse 1ste Mai 1832, hvilket herved foreløbigen bekiendtgiøres, med Tilføiende, at det nærmere vil blive averteret, hvilken Dag, samt hvor Auctionen bliver afholdt, ligesom og paa hvilke Steder Forpagtnings-Conditionerne vil blive henlagte til Eftersyn. Braabye ved Gisselfeld, den 11te December 1831. I. C. Jensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Bortforpagtning. Egeløkkegaard paa Langeland, dens Avling og Hollænderie, bliver ved offentlig Auction paa Rudkjøbing Raadhuus, Onsdagen den 4de Januar 1832, Middagen Kl. 12, opraabt til Bortforpagtning i 9 Aar fra 1ste Mai 1832 at regne. Auctions-Conditionerne er fra den 25de denne Maaned til Eftersyn paa bemeldte Gaard. Deels af et Legats, og deels af Umyndiges Midler som indkomme under Sorøe Academies søndre Gods Distriets og Møerup Godses Overformynderie i denne Termin, kan endnu erholdes tillaans, mod anordnet Sikkerhed 1853 Rbdlr. 45 s. Sedler og Tegn, naar Vedkommende desangaaende henvende sig til Underteggede. Sorøe den 12te December 1831. Povelsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Chocolade i alle Sorter af 72, 80, 88 sk., samt 6, 7 og mk. pr. Pund af Undertegnedes nye anlagte Fabrik, udarberdet ved Dampkraft, lukkede Maskiner til fuldkomneste Fiinheder. Sælges til Fabrikpriser: i Skielskiør hos S. T. Hr. Kiøbm. Otto Vallentin, i Helsingøer . . O. J. Eckardt, i Holbek . .N. P. Stausholm. i Storeheddinge. -S. H. Hoffmeder i Sorøe. . . – – – - Tronier i Slagelse . . O. R. Strande.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Ved denne Leilighed anbefale vi os til paa det prompteste at besørge de Ordrer udførte, der maatte indløbe paa Sortementer fra Kiøbmænd i de Byer, hvor hidtil ikke findes fuldstændig Sortement af vor Chocolade. Kiøbenhavn den 13de December 1831. P. Chr. Deichmann & Comp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Natten imellem den 14de og 15de December er uden for Brændeviinsbrænder Petersen tabt af en Vognen guul- og bruunmalet Fiskebeens Pidsk. Finderen af samme ville behage at aflevere den hos Ovennævnte. Rullegryn faaes hos Julius Lorenzen i Slagelse. Til Paaske Flyttetid n. A., kan i Sorve erholdes tilLeie, eller, om det skulde forlanges, for, en Boelig bestaaende af 4 gibsede Værelser, Garderobe, Pigekamre, Spisekammer, Kiøkken, Pulterkammer, Brændehuus, Kiælder og Hauge. Desuden tilstaaes Leieren Afbenyt. telsen i Fælledskab med Eieren, at et stort Loft, Vaskehuus og Rulle. Anviisning giver Gaardens Eier, Obrist Pentz.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Tvende duelige og skikkelige Huussomfruer, som kan koge og bage, sye Skræddersyening efter Maal og flere Fruentimmer=Netheder, ønske Condition til 1ste Januar eller 1ste Mai, enten hos en Præst eller anden honet Familie paa Landet. Ere der Born, ere de villige til at informere dem. Anvises af Stadfæstemand Jørgen fen i Hyskenstrædet No. 147 i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
En midaldrende Mand, ønsker sig Condition til første Mai enten som Ladefoged eller at bestyrre en Gaard, da han i flere Aar har conditionert i samme Fag. Bogtrykker Magnus i Slagelse giver nærmere Anviisning, hos hvem tillige de fordeelagtigste Attester om hans Duelighed ligge til Eftersyn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Et velopdraget, tro og flinkt ungt Fruentimmer, der forstaaer tilgavns at bestyre en Landhuusholdning samt at føre Overopsyn med et Meierie, kan faae Tieneste paa Gierdrupgaard til Maidag 1832. Man henvende sig til undertegnede Eier af Gierdrup pr. Slagelse. Ovistgaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
En duelig, troe og skikkelig Gartner, forsynet med paalidelige Anbefalinger, kan til Nytaar eller Maidag, faae en god Tieneste paa Gierdrupgaard ved Slagelse. Smederedskaber. til at complettere en Smedie, ere tilkiøbs for billig Priis hos Gaardfæster Søren Nielsen i Huse=Herrestrup under Nordrup Sogn. Gode tørre Alme, Aske- og Bogeplanker, samt Linbeplanker til forskjellige Størrelser, er at faae tilkjøbs hos A. Harder i Slagelse. Oplaget af grøn Sæbe. hos Undertegnede er bestandig forsynet med Kiøbenhavns bedste grøn Olie-Sæbe, som udsælges i Fjerdinger og Ottinger til Fabrikkens bestemte billigste Priis. Slagelse den 8de December 1831. O. R. Strande.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
En Handelsbetjent med de bedste Anbefalinger, ønsker sig enten strax eller til 1ste Mai Emploi hos en af Dhrr. Kjøbmænd i Provindserne. Paa Lønnen ansees ikke. De herpaa ærede Refletterende ville behageligst snarest mueligt portofrie afsende en forseglet Billet mrkt. T. til Hr. Bogtrykker Magnus i Slagelse, hvorefter nærmere Svar strax skal følge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-17
Hos Sadelmager Trautner i Sorøe er en Kalesche at erholde tilkjøbs til billig Priis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-20
Den Vest-Siællandske Avis, eller paa 1 Ugeblad. Slagelse. den for af landske Historie. uden, og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 17de Aar. Tirsdagen den 20. Decbr 1821. No. 102, 148, Aar Tirsdagen den 20. Decbr 1821. No. 102, Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-20
St. Petersborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-20
Den Engelske Livlæge Granville besøgte denne Hovedstad i Aaret 1827 og har siden udgivet en Beskrivelse over dens Mærkværdigheder, hvoraf følgende Udtog meddeles: Naar en Udlænding, som er bereist i Europa, kommer til denne Stad, saa giør Synet af den det Jndtryk paa ham, at han maae tilstaae, at den er en af de pragtfuldeste Stæder i vor Jordensdeel. Den kan vel ikke maale sig i Henseende til smukke Omgivelser og maleriske Naturskiønheder med Neapel eller Constantinopel, ikke heller opvækker den de Forestillinger og Jndvaanernes Rigdom Glands og Pragt, som Synet af Paris eller London; men den imponerer ved Mængden og Størrelsen af sine offentlige Bygninger, ved den dristige Stiil i Architecturen og ved den totale Mangel paa usle og mørke Smaaegader, som i andre Stæder vise sig imellem de glimrende Pragtbygninger og saare en Fremmeds Øine. En Franskmand, som for nogen Tid siden ankom til St. Petersborg, spurgte derfor ikke uden føie, hvor Almuen opholdt sig; thi, sagde han, jeg feer kun Paladser og anseelige Bygninger. – Jngen Hovedstad i Europa kan i denne Henseende maale sig med St. Petersborg; thi i ingen anden Stad, seer man saamange Pragtbygninger og ingen har saamange private Huse, som kunne selv maale sig med Roms Paladser. St. Petersborg er i Sandhed Paladsernes Stad.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-20
Man veed at Peter den Store anlagde sin nye Hovedstad saa høit oppe i Norden for at bringe sit Folk i en nøie Forbindelse med den Europærske Cultur, for at faae Jndflydelse paa Handelen paa Østersøen og for at kunne have et vaagent Øie med det dengang saa mægtige Sverrig, Ruslands gamle og naturlige Fiende. Han oversaae derved, at Jordbunden hvorpaa Staden blev anlagt et flad og moradsig, da den ligger ved en Flod, som deler Terrainet i mange smaae Øer; men han gjorde Regning paa at dets Ubeqvemmelighed vilde i Tiden blive overvundet ved hans Folk Anstrængelser. (Man har i de nyere Tider opkastet det Spørgsmaal: om det ikke var i vore Dage passende at forlægge Regieringens Sæde tilbage til Moskau, da hine Bevæggrunde til St. Petersborgs Anlæggelse have tabt deres Betydenhed, og da Moskau er beliggende i Middelpunktet af det uhyre Rige? Men Petersborg, er nu engang bygget, den staaer nu ved Nevaflodens Bredder i al sin Herlighed; og ved at opslaae sin Throne i St. Petersborg er Ruslands Behersker mere afhængig af den Russiske Adels Jndflydelse, som er concentreret omkring Czarer nes gamle Boepæl.) Staden er imidlertid situeret under et meget haardt Clima, nærved den 60de Breddegrad og har Siberiens Kulde i Ryggen; men man forstaaer sig godt paa i hiin vinterlige Pragtstad at giøre Kulden Modstand og at udholde den; den største Deel af Staden udbreder sig paa den venstre Bred af Nevafloden; lige over for denne seer man to større og tre mindre Øer, som dannes af Flodens Arme, og som ere overalt bedækkede med offentlige Bygninger og er tæt befolkede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-20
Paa den Øe som kaldes St. Petersborg var det, at Peter den Store lagde i Aaret 1703 Grunden til sin nye Hovedstad, som han kaldte efter sin Skytshelgen. Næsten paa samme Tid lod han paa den modsatte Side af Floden anlægge nogle Bygninger tilligemed et Skibsværft og et Admiralitet, hvoraf den bærer Navnet. Paa den Dag som mindede om hans store Seier ved Pultara, lagde han Planen til at udvide denne Deel af Staden. Da Jordbunden er moradsig saa ere de fleste Huse ligesom i Venedig og Holland byggede paa Pæle. Omegnen omkring Staden er flad og sandfuld, endskiøndt ikke i den Grad, som ve Berlin, Vegetationen er ikke yppig undtagen paa de smaae Øer og man seer ikke de skiønne Situationer, som pryde de andre Hovedstæders Beliggenhed; dog have Jndvaanernes Jndsigt og Flid frembragt i kort Tid Virkninger, som i andre Egene af Europa først have været et Værk af Aarhundreder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-20
Staden havde i 1828 422,266 Jndvaanere, naar det Troppecorps, som ligger i den og anslaaes til 56,000 Mand regnes dertil. Den er inddeelt i 12 Distrikter. Distriktets og Qvarterets Navn er skrevet med store Bogstaver paa Gadehiørnerne; desuden sees over enhver Huus der en fiirkantet Tavle, hvorpaa Huuseiernes Navn læses. De fleste Gader i Staden ere brolagte med smaae Steen, som især ved Frost og Tøeveir giøre Passagen meget ubeqvem for Fodgiængere. Keiser Alexander lod derfor anlægge brede Fortouge paa begge Sider af de fleste Gader, som ere 3 til 4 Tommer ophøiede over Gadens Overflade. - Keiserinde Catharina den anden lod anlægge Render for at bortføre al Ureenlighed fra Husene, de gaae under Gaderne i en Dybde af to Fod og ere bedækkede med Teglsteen. - Gadernes Antal er ikke saa stort, som man skulde forvente det i en saa anseelig Hovedstad, hvilket er en Følge af deres Længde, og som ogsaa for en Deel kommer af, at de ikke forandre, som i London og Paris, deres Navne ved hver Tvergade, som overskiærer dem. Gaderne skiære hinanden ikke altid over i rette Vinkler og løbe ikke altid paralelle med hinanden; men som igien har den gode Virkning at de ikke blive saa eensformige som Gaderne i Berlin, og især som de ere i de nye Stæder i Nordamerika. Nogle Gader have en Bredde fra 60 til 120 Fod lang og derover; den længste Gade er Newsky Prospect 14,350 Engelske Fod lang og derefter store Prospect 10,220 Fod. Nevafloden som giennemstrømmer Staden er meget mærkværdig saavel for sin store Dybde og sit klare giennemsigtige Vand, som for de store Fordele den yder, den kommer fra Ladoga Søen deler sig i to Hovedarme, og disse siden i flere mindre, som omflyde de omtalte Øer. 70 Broer, vedligeholde Forbindelsen imellem Stadens forskiellige Dele, hvoraf Halvdelen ere af Granit, 810 af Jern, hvoriblandt 34 Kiædebroer; de øvrige ere af Træe. Alle disse Broer gaae kun overFlodarmene, over Newafloden selv passerer man kun paa Skibsbroer; da de store Jismasser som Floden bringer med sig fra Ladoga-Søen, naar det er Tøeveir, ikke tillade at der anbringes faststaaende Broer over den; den største af disse Skibs broer er Jsaksbroen. Ogsaa Kaierne (Gaderne, ved Floderne) og Kanalerne fortiene Brundring; de fleste ere af Granit; de ere høit anlagte, ere brede, brolagte med Fliser, forsynede med anseelige Bolværker og med nedgaaende Trapper til Stranden, altsammen af denne Steenart, i nogle af Kanalerne ere Væggene ligeledes beklædte dermed - kostbare og uforgiængelige Værker!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-20
Blandt de offentlige Bygninger tildrager Admiralitetet i Stadens Middelpunkt sig først den Reisendes Opmærksomhed, ved sit høie og rigt forgyldte Taarn. Hovedfronten af Bygningen vender ud til en stor Plads, som desuden zires af Fyrste Labanoffs Plads og andre anseelige Bygninger. Admiralitets Bygningen støder med sin bagerste Længde til Vandet, rundt omkring Landsiden er den omgiven med en Allee. - Man ledes derfra til Synet af det ene prægtige Palads og Mindemærke efter det andet, saaledes det Keiserlige Vinterpallads, den store og den lille Crimitage, det pragtfulde Marmorpalads, hvori Polens sidste Konge Stanislaus Poniatowski endte sine Dage, Suwaroffs Monument o. s. v. Keiserinde Elisabeth lod i Aaret 1754 Vinterpaladset bygge af Rastrelli, det indtager et Rum af 40,000 Engelske Qvadratfod; allene i første Etage ere imellem 90100 Værelser og Sale, og iblandt disse foruden de Pragtværelser Keiseren, beboer, Marmorsalen, den store Spisesal; den store St. Georgs Halle den saakaldte Salle blanche; denne Sal er prydet med omtrent 400 Portraiter af berømte Officere, som udmærkede sig i Feldttogene, J Eremitagerne, som hænge fra 181215. sammen med Vinterpaladset, findes herlige Malerier af den Nederlandske, Jtalienske og Franske Skole, og de ere omgivne af de mærkværdige Haver, som kaldes Vinter og Sommerhaven; denne sidste er anlagt paa en konstig og ophøiet Jordbund, som staaer 42 Engelske Fod over Paladsets Grund, saa at den kan fortiene Navnet af en hængende Have. Til denne fløder et Gallerie, som indeholder den berømte Houghionske Malerie=Samling som Catharine den 2den kiøbte for 20,000 Pd. St., og den store Samling af Wouwermanns. J Midten af Corridoren er en Fordybning brukken ind lige til Grunden af Bygningen, som indeholder den saakaldte Pente douce, en Maskine hvorved Keiserinde Cathatine den 2den lod sig hidse op og ned i de sidste Aar af sit Liv, da det blev hende for besværligt at stige op og ned af Trapperne; ogsaa gjemmes her det berømte mechaniske Konstværk, som kaldes Paafugle=Uhret, og som Fyrste Potemkin afkiøbte Opfinderen Cook i England og forærede sin Beskytterinde. - Gemakkerne i Eremitagen indeholde desuden mange andre store Mærkværdigheder, saaledes Raphael-Galleriet (Copier af Raphaels Arabesker i Vaticanets Loger) en Samling af Antiker og Gemmer. Malmaisons Galleriet, som Keiser Alexander afkiøbte Keiserinde Josephines Arvinger; en Bogsamling paa 110,000 Bind, 10000 i det Russiske Sprog foruden Voltaires, Diderots og Galianis's Bibliotheker.