JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Fra Engelland skrives: at man der som i Frankrig er kjed af de portugisiske Stridigheder, og vil nu have en Ende paa dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Spanien. Den 19de og 20de Januar vare paafaldende mange Kourerer fra Madrid komne til Paris, hvor nu det Rygte var almindeligt, at det saae meget uroligt ud i Madrid, Kongen var nu virkelig død, eller udgivet derfor af Carlisterne, og Don Carlos udraabt til Konge af Munkene og de kgl. Frivillige. Man tilføier, at Dronningen og det diplomatiske Korps var flygtet til Sevilla, samt at alle Franskmænd havde faaet Ordre at forlade Hovedstaden inden 24 Timer. Saameget er vist, at man Natten til den 9de Januar havde været meget bekymret i det kgl. Palais, fordi de afskedigede Livgardister havde, i Forening med de saakaldte Frivillige villet trænge derind og myrde Ministrene samt Politi=Jntendanten, men Dennes Aarvaagenhed havde tilintetgjort deres Forehavende. Kongens egen Skriftefader, var bleven arresteret, fordi han havde været med at hidse Folket til Oprør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Engelland. Det skal for Tiden gaae saa skrækkeligt til i Jrland, at der sammesteds begaaes flere Mord og Voldsomheder end maaskee i noget andet Land i hele Verden. De engelske Aviser indeholde hele Sider fulde af rædsomme Beretninger derfra. Godseiere og Protestanter flygte i Hobeviis ind til de større Byer og søge Beskyttelse. Den 17de Jan, indskibedes. paa Themsen 7 Regimenter dertil. – Den 21 Jan. om Morgenen blev Staden Darmouth sat i den største Skræk ved, at en Krudtmølle sprang i Luften. Alle Menneskeer flygtede ud af Staden, da man i det første Øieblik troede, at det var et Jordskjælv. Skaden er meget stor, og man kan gjøre sig et Begreb om Explosionens Styrke naar erfares, at man havde hørt den i Greenwich, 10 engelske Mile derfra, og at man i en ligesaa langt bortliggende Landsbye havde fundet der hidkastede Patroner. Mange Liig vare alt trukne frem af Ruinerne, som røg endnu. Nederlandene. Kongen af Hollands Svar paa Engellands og Frankrigs nye Propositioner, er atter sat paa Skruer. Han vil nok underhandle, men ikke med disse to allene, kun med dem som have garanteret det nederlandske Kongeriges Jntegritet. - Schel dens Bredder og Omegn er stærkt besat med Krigsfolk, men der hersker en factisk Vaabenhvile. Dog var der fra Lieffensboet den 16 og 17 Jan. bleven skudt paa nogle fremtrængende Belgiere. Schelden er endnu vedvarende spærret for alle Nationers Skibe. De danske Fartøier: Ulrikke Caroline og Juno, bestemte til Antwerpen, havde ikke faaet Tilladelse at passere Bliessingen, og vare komne ind til Ostende. (De nyeste Breve fra Amsterdam melde omet nyt østerrigsk Statslaan paa 40 Mill. Gylden. En saadan Efterretning, tilføier en Hamb. Avis, gjør omtrent samme Jndtryk, som naar man seer Qvægsølvet i Barometret synke ned til Storm.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Tydskland. Forbundsdagen har afgjørende nægtet Storhertugdømmet Luxemborgs Forening med Belgien. Det hedder, at Forbundshæren skal i Tilfælde af Krig deles i to Hoved-Armeer, der vel begge skulle agere i Fælledskab, dog afsondrede hver for sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Man siger, at der til Foraaret skal holdes en europæisk Kongres i Berlin. – Redacteuren af den bayerske Avis, Folketribuen, er bleven dømt til 8 Aars Tugthuusstraf, og næsten hele Personalet i det Trykkerie hvorfra den udkom, er bleven fængslet. Bredows Verdenshistorie er bleven forbudt i alle bayerske Skoler. J Wien har man havt 24 Sr. Kulde, og Donauen er saa stærkt tilfrossen, at man kan kjere derover med Læs. Fra Prag meldes, at Carl den X er saa syg, at man troer han snart vil gaae al Kjødets Gang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Sverrig. Høiforræderisager synes nu snart at høre til Dagens Orden i Sverrig, og en ny Afdeling i Svea Hofret at ville blive nødvendig til deres Bedømmelse. En Bonde i Ørebro Lehn er nem ligt for nogle Uger siden, af en Fanejunker ved Livregiment Husarer, bleven angiven for Yttringer, deels formastelige mod Kongens Person, deels stridende imod det bekjendte Forbud angaaende Gustav IV Adolph og hans Børn. Den Anklagede befinder sig nu i Arrest paa Ørebro Slot. – Jfølge Dagligt Allehaande af 21de Jan, skal Svea Hofrethave kjendt for Ret i den Vegesack-Dubenske Sag, at begge de Tiltalte skulle landsforvises. – J Linkjøping og hele denne Stads Omegn, bemærkedes den 13de Jan. Kl. 7 om Aftenen et Jordskjælv, som gjentoges tvende Gange, og hvergang varede omtrent 10 Sekunder. Ogsaa i Skeninge hørtes det, og satte Damerne paa en Søndagsassemblee i stor Forskrækkelse. J Forbindelse hermed meldes det mærkelige Naturphænomen, at Natten efter standsede Motala-Strømmen ved Motala Bro; Vandet dannede ligesom en Væg af tynde Jslameller ved den øvre Aabning af Brohvælvingen og ophørte endelig at rinde, saa at man næsten kunde gaae tørskoet over Strømmen. Dette Naturphænomen er saameget mere paafaldende, som Strømmens Kraft og Vandmængde er saa stor, at ved sædvanlig Vand høide nogle og tredsindstyvetusinde Tønder Vand flyde frem i Minuten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Fædrelandet. Rhvn. den 28de Januar. Jdag, paa vor elskede Landsfaders Fødselsdag, havde en ualmindelig stor Menneskevrimmel i Middagsstunden samlet sig paa Amaliepladsen. Det var nemlig rygtedes, at Endeel af Hs. Maj. Livvagt, med Accompagnement af Gardens Musikcorps, ved Vagtparaden vilde afsynge en i Anledning af Dagen forfattet Sang. Efter at Vagtparaden var tilende, bragte man imidlertid i Erfaring, at Hs. Majestæt, for hvem Andragende desangaaende ved Gratulations-Couren var bleven forebragt af Fodgardens Officerer, vel, som et Tegn paa Corpsets trofaste Hengivenhed, allernaadigst havde behaget at modtage det Allerhøistsamme overrakte Exemplar af benævnte Sang; men ikke ønskede dens offentlige Afsyngning. - Det er os behageligt her at kunne meddele Sangen, der, som man erfarer, er forfattet af Hr. Overskou. Til Frederik den Sjette, fra hans Livvagt. Stolt staae vi som Kong Fredriks Vagt J Danmarks Hær, Naar Kronens Byrde han har lagt, Han slumrer tryg for fjendtlig Magt, Han veed, i Faren uforsagt, Vi staae ham nærMed Jubel ved hans Trones Fod Vi glad vil synke i vort Blod For Fjendens Sværd! Som Løven i det danske Skjold Skal Garden staae! Dens Kraft skal knuse List og Vold, Som Rolf i fjerne Hedenold Skal Fredrik see vor Skare hold J Døden gaae, Vi sværge høit, til sidste Mand For Konge, Ære, Fædreland. Vi modigt slaae Og styre vi i landlig Fred gjen vor Plov, Hans Billed svæver for vort Fjed; Vi mindes stolt til Gravens Bred, At Fredriks Dør vi vaaged ved Naar trygt han sov Vi signe, Danmarks Skytsgud! Dig Og fra hver Læbe hæver sig Din Priis og Lov, Med Fadermildhed, Fryd og Held. Du spreder ud! J Dan kun skjælver Lastens Træl Og skjøndt Du selv er Lovens Væld, Adlyder dog Din store Sjæl Ethvert dens Bud For Danmarks Hær vi staae som Tolk Og bede med det hele Folk, For Dig til Gud! (Khousp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Fallitter høre nu til Dagens Orden i Kjøbenhavn: Grosserer Jacobsen har gjort en betydelig Fallit, men man formoder, at hans Sager snart ville komme i Orden, da han har betydeligt Varelager &c. Derimod er der en anden Fallit, som gjør Flere bekymrede, nemlig Blacks C. & C., hvor Sagerne efter Forlydende ikke staae meget godt, og man frygter endog for, at den vil trække Flere (V. S.)med sig. Med Hensyn til sidstnævnte Fallits Størrelse. tales om 3 a 4 Millioner, og at dette Huus vistnok vil drage Mange, især i Udlandet, med sig. (A. Av.) Dhr. Kjerulff, Treschow og Hambro ere allernaadigst beskikkede til Commissarier i BlacksC. & C. Opbudsboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Hovedstadens ældste Apotheker, Assessor Aflugmacher, er død for nogle Dage siden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Kjøbenhavns Børs-Cours den 29de Januar 1833. Hamb. 2 M. a vista . 211. = 4 PC. R. Obl. 100 1/2 a 101 r. S. Species 211. 12 Mk. 10 1/2 s. 2/5 6 PC. N. Laan . . . 103 B. N. Sp. S. 150 a 150 1/2 Rbd. 4 PC. dito. . . . 98 1/2 a 99 B. 4 pC. kg. Obl. 91 1/2 a 92 1/2 4 PC. N. Obl. 98 a 99 r. S. Dito . . . . . 85 1/2 a 86 B., 4 PC. N. St. Obl. Nat. Ob. . . . . 102 r. S. - 3 PC. d. Obl. 68 a 6 1/2 L. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Ved den 1376 Trækning i Khon, udkom følgende No. Aarhuus. Sønderposten som ankom hertil i GaarAftes, havde været 13 Timer underveis fra Horsens til Skanderborg (c. 3 Miled. Sneen laae paa sine Steder 5 a 6 Alen høit, Nordposten, som pleier at indtræffe hertil om Fredag Aften Kl. 9, ankom først hertil i Dag Formiddags Kl. 10, Følgende ere de to Sange som paa Hs. Maj. Kongens Fødselsdag bleve afsjungne her i Selskabet Polyhymnia: Brud, Danmarks Borger, ud i Sang. Fryd Dig, o Land Lyd Tonestrøm, som mangen Gang Bar mægtig over Dannevang Den høie Bardes Kæmpesang Om Christian, Om Juuler og om Tordenskjold, Mørkladne Hav og Troskabs Vold Om Dan. Hvor Nordhavs Skum mod Kysten staaer, Ved Sjølunds Strand For Fredrik Troskabs Alter staaer, Som ei i Tidens Strøm forgaaer, Men styrkes stedse Aar for Aar Til Held for Dan. Mens Aar forsvinde, meer og meer Sin Konges Faderhjerte seer Hver Mand. Med Gyldenskrift skal Saga vel Forvist engang Ham reise Steen paa nogne Field, Ved Slettens blomsterklædte Væld, Som sandrue Vidner om vort Held, Paa Danevang; Dog død var Aanden i vort Bryst, Hvis ei vi tolked selv vor Lyst J Sang. Men Aanden lever stærk i Nord Endnu som for. Saalænge Slægt af Danske boer Paa Fædrelandets elskte Jord, Staaer Troskabsegen skjøn og stor, Den aldrig døer. Den slynger kjærlig her tillands Sit dunkle Løv og Kronens Glands Som for. Syng da hver Danneborger brave Din Høitidssang! Vor Troskabs Eeg ved Codans Hav, Bevar, o Gud, den Drot Du gav Skjerm Barnets Vugge, Oldings Grav Paa Danevang! For Land og Konge slaaer hver Barm; Dem offre vi vor Kløgt, vor Arm, Vor Sang. H. H. Blache. Eensom i den mørke Na Staaer den lange, kolde Vinter, Puster som en Gubbe mat Jld i grønne vaade Splinter: J Stormen huult fra Norden blæser, Hvirvler Sneens hvide Flok, Mens den Gamle gaaer og hvæser, Bleg, med Rimfrost i sin Lok. Kraftig dog i Cimbrers Hjem hæver Glædens friske Rose. Sine Purpurblade frem, Trods den gamle Vrantepose; Og Beggeistrings rene Lue, Under Sang og Harveslag, Stiger høit mod Nattens Bue, Paa vor Konges Fødselsdag. Hil Dig, sjette Fredrik, hil! Bolde Drot, Din Fødselstjerne Ofte har med venligt Smil Tindred mod os fra det Fjerne: Dog ved Festens lyse Kjerter, Under Sangens Jubellyd, Jngensinde vore Hjerter. Hilsed den med større Fryd. Tvedragts Dæmon slynger vild Hist i Syd de røde Pile, Dog i Fredens Skygge mild Danmarks elskte Sletter hvile, Og, skjøndt Raad af Aar er svunden, Drotten kraftig blandt os staaer, Medens glad i Danglunden. Haabets Fugl sin Trille slaaer. Stig da trindt fra Strand til Strand, Hellige Begeistrings Flamme! Jngensinde, gamle Dan Kampens vilde Lyn Dig ramme, Trygt, o Fædreland, Du hvile, Under Himlens Varetægt, Og dens bedste Held tilsmile Sjette Fredrik og hans Slægt. Fr. S. Birch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Aarhuus Stifts Capitelstart. paa Afgrøden i Aaret 1832, er sat saaledes: Rug pr. Tønde 4 Rbd. 4 Mk. 10 s.) Byg = = 2 – 4 – - s. Havre = = 4 – 4 – = Boghvedegryn 6 – 5 – 15 s.) Sølv. Smør = = 43 – 5 – 13 s) Aarhuus, den 2den Februar 1833. Rosenørn. Paludan Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Jndsenderens tredie Forslag grunder sig paa den Betragtning, at den gamle danske Races Mangler betyde vilde forbedres, naar Hestene i Almindelighed bleve vante til større Hurtighed i deres Bevægelser. For at naae dette Maa- og for i det Hele taget at vække Bøndernes Jnteresse for Vædderidning og Væddekjørsel, mener Jndsenderen, at der herefter burde tages Forholdsregler mod Bøndernes utilgivelige langsomme Kjørsel. Megevilde der allerede være vundet, naar man kunde vække Æresfølelse, Begeistring for det Nationale og andre fordeelagtige Følelser i Bondestandens Sjæl. Men indtil videre burde upaatvivlelig følgende skarpere Forholdsregler tages, for at forhindre den om sig gribende Phlegma i Vognkjørselen. Enhver Sognefoged skulde saaledes være forpligtet til herefter at give de Bønder, som fra Landsbyerne kjøre til Torv i Kjøbstæden, en Seddel (som ifølge sin Bestemmelse meget vel kunde kaldes et Løbepas) paa hvilken Tiden, da de kjøre bort, nøiagtig maatte være angivet til Minutter og Sekunder. Enhver Bonde burde naturligviis være forsynet med et saadant Løbepas, og Portbetjenten ved Personens Ankomst til Byen ligeledes vedtegne paa hvad Tid han havde naaet sin Reises Maal. Disse Sedler skulde nu for relægges en særegen Committee af udvalgte Hestevenner, (hvilken man muligt kunde give Navn af Hesteforeningen) for at Belønninger kunde uddeles til de Bønder, som i korteste Tid havde fuldbragt deres Kjørsel hjemmefra, hvorimod de, som havde brugt mere end en halv Time til Milen, efter Omstændighederne burde straffes med Fugtel, Basionnade eller Fængsel paa Vand og Brød. Derved vilde naturligviis Rapheden i Bøndernes Kjørsel faae et betydeligt Fremstød, og den gamle danske Race mulig vinde en dobbelt saa stor Hurtighed og Lethed som forhen. Man indvende ikke, at muligviis flere Heste ved den forcerede Kjørsel vilde gaae i Løbet, Naar f. Ex. den ypperlige Heste ven Hr. Faber maa finde sig i at være Martyr for denne almeennyttige Sag, burde da et umælende fiirbenet Dyr undslaae sig for at lægge sin Skjærv paa Fædrelandets Alter, ved at udgive Aanden for en saa priisværdig Hensigts Fremme Sandelig den, som fremkommer med lignende Jnd frugtbar Egn, 1 1/2 Miil fra Horsens, Gaardens Jorder, der ere af fortrinlig Bonitet, alle merglede og i ypperlig Drift, samt indhegnede med levende Hegn, grændser mod Nord til Horsens Fjord, hvilken Beliggenhed medfører den Beqvemmelighed, at Gaardens Producter søeværts kan transporteres til Horsens. Bygningerne ere vel vedligeholdte, og for faa Aar siden af nye opførte Stuehuset er teglhængt. Ved Gaarden er anlagt en smuk Hauge med en betydelig Deel Frugttræer. Til Gaarden hører et Skovskifte beliggende tæt udenfor Gaardens Mark, der med megen Omhu er fredet, og hvorved er opført et Skovfogedhuus, Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Eieren i Braae pr. Horsens. Bjerre, Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden, den 23de Januar 1833. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Fiskeriet ved Friisholt, deels i Gudenaae paa omtrent 1/4 Miils Strækning, deels i en fiskerig Søe af circa 30 Tønder Land, kan faaes i Forpagtning. En Baad og een Fiskevaad kan følge som Jnventarium Det bemærkes: at Fiskene kunne nedseilles til Randers paa Gudenaae, og at der saavel i Aaen som Søen vorer Mængde Sivie, Bopæl, og om forlanges ikke ubetydelig Avling kan derunder indbefattes. Henrich Hansen Holm, Kongelig Majestæts virkelig Justitsraad, Herredsfoged og Herredsskriver i Lysgaard og Hids Herreder, Gjør vitterlig: at efter Begjæring af Selveiergaardmand Poul Pedersen af Funder, og overeensstemmende med een dertil, under 20de Juli 1832 meddeelt allernaadigst Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, som regnes fra den Tid nærværende Stævning 3 Gange efter hinanden har været indrykket i den til Forsendelse med de kongelige Brevposter priviligerede berlingske politiske og Avertissements-Tidende, den altonaiske Mercur, Aarhuus Stiftstidende og Viborg Samler, den eller dem, som maatte være i Besiddelse af een af Christen Jensen Løyager i Skjer skouhuus i Funder Sogn, til Ancher Andersen i Closterlund, den 11te Decbr. 1819 udstædt, og senere til Citanten den 18de Decbr. 1820 transporteret Obligation for en Capital stor til Rest 100 Rbd. Sølv, hvorfor er givet Sikkerhed med første Prioritets Panteret i en Parcel i Funder, af Hartkorn Ager og Eng 3 Skpr., og Skovskyld 1 Alb, hvilken Obligation vel er indfriet, men senere bortkommen og endnu staaer uudslettet i Pantebogen, til at møde inden Lysgaard og Hids Herreders Ret, som holdes i Herredernes Tingsted ved Hinge, den første ordinaire Retsdag i Mai Maaned 1834, Kl. 10 Formiddag, for med bemeldte Obligation at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da den i manglende Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevillings Jndhold, ved Dom vil blive mortificeret til, som ugjældende, at udslettes af Pantebogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Forelæggelse og Langdag er afskaffet. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, H. H. Holm. den 22de Januar 1833. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
En Vandmølle til Salg. Aarup Mølle med 2 Underfalds Hjul og 5 Qværne, beliggende i Standbye Sogn, Veile Amt, staaende for Ager og Eng 3 Tdr. 4 Skpr. (Høebjergningen var sidste Aar 40 Læs Skovskyld 2 Skpr. 2 Frk., Mølleskyld 9 Tdr. 4 Skpr. med dertil indkjøbte Kongetiende, kan erholdes tilkjøbs. Den har overflødig Vand betydelig Søgning, Møllen med dens øvrige Bygninger er sidste Aar sat i en complet Tilstand, saa at de i flere Aar ikke behøver nogen væsentlig Reparation. Ved at tage denne fortræffelige Eiendom i Øiesyn vil man blive overbeviist om denne Bekjendtgjørelses Rigtighed; enhver Oplysning som ønskes, bedes mig meddeelt i frankerede Breve. Aarup Mølle pr. Veile, den 2den Januar 1833. J. A. Jacobsen. 3000 Rdr. ønskes tillaans enten strax eller til næste Termin, imod 1ste Prioritet i en Landeiendom som afgiver tilstrækkelig Sikkerhed. Det nærmere erfares hos Politieassistent Nielsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Fra Gjerlev Onsild Herreders Overformynderie ere 25 Rbd. rede Sølv strax at erholde tillaans imod anordningsmæssig Sikkerhed. Mariager, den 28de Jan. 1833. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Fiint Herregaards=Smør i 3/4 og 1/4 Tønder, og godt Ævre Bøndersmør i hele og halve Fjerdinger faaes hos A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
J disse Dage er jeg atter bleven forsynet med endeel nye Varer, hvoriblandt: Bobbinetter og Strimler i alle Breder og Fiinheder til meget billige Priser, ligeledes smukke Florsbaand, hvide og couleurte FryndCarl J. Wulff. ser, m. m. m. Anviisning til Sygepleie af Dr. med. Dieffenbach4 Mk. Forsøg til en dansk Sproglære af J. Jensen, 13 Mk. Den hedenske Skjoldme, original Fortælling fra Korstogene, 4 Mk. Hønsegaarden, 4 Mk., m. m. faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-02
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-05
No. 21. den 5 Februar. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-05
Nyheder fra Udlandet. Da Posten atter i Dag er kommen saa sildig hertil, kan ikkun leveres følgende korte Uddrag af dens medbragte Nyheder: Fra Tyrkiet meldes, at der i Adrianopel er udbrudt en Folkeopstand, og at Ægypterne rykke frem af alle Kræfter baade mod Smyrna og Constantinopel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-05
Keiseren af Rusland skal have afslaaet at modtage Marsk. Maison som kgl. fransk Gesandt, hvortil Aarsagen angives, at han under sit Ophold i Wien skal have bestræbt sig for at afslore nogle Planer som vare aftalte mellem det russiske og østerrig ske Kabinet. Jfølge samme Beretning, meddeelt i Pariseravisen Temps, skal den russiske Regjering ligeledes have afslaaet at modtage den nye brittiske Gesandt Sir Stratford Canning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-05
Jfølge franske Avisers Forsikring skal det russiske Kabinet alt i længere Tid have været enig med det østerrigske angaaende de tyrkiske Anliggender. Hvad Ruslands Hensigt: at beholde begge Fyrsten dømmerne, anbelanger, da har det engelske Kabinet, som det synes, endnu ikke taget nogen definitiv Forholdsregel; det franske Ministerium har dog givet Ordre til at udruste 8 Linieskibe i Toulon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-05
Privatbreve fra St. Petersborg omtale en forventende keiserl. Ukas angaaende en ny, meget stor Rekrutudskrivning. J det Jndre af Rusland foregaae nu atter store Troppebevægelser, fornemmelig i syd vestlig Retning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-05
Den apostoliske Faction i Spanien havde Natten imellem den 7de og 8de Januar gjort et nyt feil slaaet Forsøg. Med Mænd i Spidsen, som havde havt Kongens hele Fortrolighed, havde Oprørerne villet med eet Slag tilintetgjøre Dronningens Planer, bemægtige sig Slottet, og masakrere Alt hvad som forefandtes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-05
Den engelske Mission hos Kongen af Spanien er mislykkedes. Hs. M. har ikke villet høre noget om D. Miguels Dethronisering, men har tvertimod givet Ordre til med Magt at drive D. Pedros Flaade ud af Vigos Havbugt. Alt tyder paa, at Ruslands, Østerrigs og Preussens Gesandter i Madrid have faaet deres gamle Jndflydelse igien. De Liberale frygte for en Reaction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-05
Til Haag var kommet nogle russiske Kourerer, med Depescher til Regjeringen. Rygtet sagde, at den hollandske Regjering er villig til at frigive Scheldeflodens Skibsfart provisorisk for alle Nationer, undtagen Frankrig, Engelland og Belgien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-05
Fra Frankfurt meldes, at der her til Foraaret, vil blive holdt en stor Ministerial=Kongres, og derpaa i Juli en Kongres af samtlige Monarker. J Hamborg ere fallerede: Fr. Dresler, og Jsrael Delbanco.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-05
Fædrelandet. Rhvn. den 29de Jan., Kl. 7. Alt er her forØieblikket i levende Bevægelse. Deres Majestæter have for en Time siden under bestandige Hurraraab fra den bølgende Menneskemasse, i de overalt festlig oplyste Gader, begivet sig til Theatret, hvor Alt er Jubel og Glæde. Kongens Nytorv, der rundt omer omgivet med blussende Beegkrandse, og de omliggende Gader, ere ligesom besaaede med Mennesker, der især have bemægtiget sig hele Pladsen foran Hr. Knirsch's Gaard : "Hotel d'Angleterre, der er brillant, oplyst med Kongens bekrandsede Buste, omgiven af Lamper og Stjerner, i Midten, hvilket i Forbindelse med de flammende Fakkelblus, og de mange straalende Aasyn, hvorpaa Festens glade Anledning tydeligen er malet, danner et høist impossant og ma(Veile Av.) lerisk Skue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-05
Til den sidste afholdte theologiske Embeds-Examen indstillede sig 19 Candidater, af hvilke 8 erholdt Characteren land., 7 hand illand, og 4 non cont. Blandt Laudabilisterne vare den yngste Søn af afdøde Biskop Münter og en Halvbroder til den nyligen døde Professor Rask.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-05
Ved Hr. Generalkrigscommissair Dr. Neergaards i Søndags Kl. 121 begyndte Forelæsninger over Temperamentslæren, var Besøget saa talrigt, at over 200 med uforrettet Sag maatte vende tilbage. Blandt de 4000 Tilhørere, som vare tegnede for billetter, vare ogsaa, paa Grund af Hr. Generalkrigscommissairens Erklæring, at han vilde regne sig det til en stor Ære, ogsaa at tælle Damer blandt sine Tilhørere, 46 Damer, hvad der i en saa fristende Prommenade-Time maa ansees for en dobbelt roesværdig Opoffrelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-05
Medlemmerne af Pastoralseminariet have overrakt Stiftsprovst Clausen hans saare lignende lithographerede Portrait ved en Tale, som holdtes af den ældste derværende Candidat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-05
Jnspecteuren ved Vaisenhuset, Secretair Thaning, har efter Forlydende søgt sin Afsked formedelst Svagelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-02-05
Conferentsraad Adam Müller i Høiesteret. er død.