JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-04
Da jeg læste Commissionens Bebreidelse, at jeg havde udpyntet mit indrykkede, med ugrundede Jndectiver, falske Vittigheder. Sarcasmer og fornærmelige Udtryk, studsede jeg, og var nær ved at troe, at jeg virkelig havde gjort mig fortjent til denne Bebreidelse, men fandt ved ufortrøden Leden til min store Glæde, Jntet. Derimod fandt jeg lidt af hver Slags i den respective Commissions Svarskrivelse; thi man vil dog ikke kalde Udtryk, som: Egoisme, Forfængelighed, Uvidenhed, ubeviislige og ihumane Angreb, for HøflighedsudtrykDog den exalterede Stemning Forfatteren har befunden sig i da han nedskrev omtalte Svar, kan tjene til Undskyldning for hans Udfald.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-04
Hvad den respective Fattigcommissions Opraab til Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, egentlig vil sige, veed jeg ikke; thi at antage at dette Selskabs Formaal skulle være, at indblande sig i hver en Tvistighed som maatte opstaae, enten ved Meningsulighed eller fordi Nogen maatte føle sig indigeret ved Misbrugs Afsløring, var at tilstaae, man ikke havde gjort sig bekjendt med det Maal dette Selskab havde sat sig eller den Aand, i hvilken det agtede at handle Naar den ærede Commission siger, at Almeenaanden ikke alene ikke vækkes men endogsaa kues naar Nogen vover at berøre hvad der kunne (det mindste formeentes at kunne, være at forbedre i Communalbestyrelsen, saa vover jeg, at være af anden Mening; i det jeg troer, at netop der er Almeenaanden vakt, hvor man kjender Manglerne i de forskjellige Bestyrelsesfag, og stadig arbeider paa at faae dem afhjulpne. At saadant skal skee paa en den dannede Mand værdig Maade, uden hadefulde Udfald enten mod Hoved eller Hjerte (Sligt tyder, efter min Mening, paa umandig Svaghed, og Selverkjendelse deraf) er jeg fuldkommen enig med Commissionen i; ikkun der ere vi atter uenige, i det Commissionen nemlig ikke vil have at denne Almeenaand maa yttre sig; jeg derimod, at den just skal yttre sig for at faae fornødne Kræfter og Anseelse. Jeg indrømmer (dog kun betingelsesviis) den respective Commissions Erklæring, at den ei vi misunde mig den Ære at have opkastet mig til min Medcontribuenteres Talsmand; thi er den synlig Løn man faaer for saadant, mindre end Jntet, og ikkun de Paagjældendes Vrede, stundom Had og Forfølgelse, saa er den usynlige, saa meget større, idet, den Overbeviisning, kun at have ville, det Gode, og saavidt mine Kræfter formaaede det at have virket dertil, giver mig fornøden Kraft, og Mod. til at møde det Kommende. Thisted den 3die Juli 1835. Dahlerup. Mellem Amtsboligen og Apotheket i funden 2de Nøgler, en stor og en lille in Læderrem, hvilke Eieren igjen kan erholde an at erlægge Betalingen for dette Avertisseme,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-04
Rettelser. J No. 75, 6te Col., 2den Spalte 3de Linie franeden, staaer privatum." læs: "privatim 8de Col., 1ste Svalte, 22de Linie franeden, staaer: "Styrke", læs: "Stykke, f. Coll., f. Spalte, 16de Linie franeden, staaer: Placaten af 14de Mai 1834, læs: "Kongl. Resolution af 6te Juni 1834.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
No. 77. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissemenvende, Den nordimbrike Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 7de Juli. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Politiske Nyheder. Spanien. En Telegraph=Depesche af 27de Juni fra den franske General Harispepaa Grændsen, til Krigsministeren; bringer den for den spanske Dronnings Sag vigtige Efterretning: "at Carlistanføreren Zumalararreguy er den 25de Juni om Formiddagen Kl. 11 død af sine Saar."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Det synes ogsaa efter de sidste Telegraph-Efterretninger, som at Tingene have taget en gun ligere Vending for Dronningens Tropper, og Efterretninger fra Bajonne af 21de Juni melde, at Carlisterne have ved deres Angreb paa Bilbao næret et alt for stort Begreb om deres ne Kræfter, og anslaaet deres Modstanderes for ringe; thi vel beløber kun Stadens Befolkning sig til 15,000, og Garnisonen bestaaer, kun af 5000 Md.; men denne Garnison er besjælet af den bedste Aand, og saavel Unge som samle have arbeidet paa Fortificationernes Jstandtrelse, saa at det er lykkedes ikke alene at afde Carlisternes Angreb, men ogsaa ved Leiighed at bibringe dem ved flere Udfald et omindtligt Tab, og Besætningen vil skride til det Offensive, saasnart den fra Portugalete erholder den fornødne Munition. Carlisterne havde den 18de kastet meere end 200 Bomber, 300 Kugler og 300 Granater ind i Bilbao, uden at det havde gjort noget Jndtryk paa Garnisonen og Borgergaden. Generalerne Latre og Espartero vare den 21de om Aftenen med 9000 Md. ankomne til Portugalete, General Jriarte var paa Marschen med 6000 Md., og General Valdes var med 18 a 19 Batailloner ankommen til Zornoia 2 Mile fra Bilbao, uden at være bleven opholdt af Carlisterne; saa at man ventede at Stadens Beleiring maatte være ophævet den 22de Juni, at General Valde, endnu ikke var ankommet dertil, er af Forsigtighed, da han frygter forat Carlisterne skulle omgaae ham, vende sig mod Syden og kaste sig imellem ham og Vittoria, han har derfor foreløbig sendt flere Corpser mod denne Kant; naar Carlisterne blive tvungne til at ophæve Beleiringen, ville de see sig angrebne af Valdes i Ryggen, i værste Tilfælde, vil denne maatte foretage et nyt Angreb paa Carlisterne foran Bilbao. Hvad man ellers ikke anseer for ønskeligt, er hvad der meldes fra Madrid under 29de, at Morillo Greve af Carthagena er udnævnt til Overbefalingshaver for Nordarmeen i General Val des Sted, da Morillo har ofte viist en tvetydig Opførsel, desuden er denne Bolivars gamle Modstander bleven gammel og svag, og vil ikke vække stor Tiltro i militair Henseende, tilmed er den forrige Krigsminister 3, det Valle, der aflagde, med Hensyn til en Hærs Organisation de største Prøver paa Uduelighed, udnævnt til interimistisk Chef for Generalstaben; det spanske nye Cabinet synes ellers ikke at have antaget nogen bestemt Caracteer, men vil først oppebie det franske Cabinets Svar paa en gjentagen Anmodning om en directe Jntervention; endnu er intet officielt Program udkommen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Frankerig. Pairsretten fortsætter bestandig Processen mod de Anklagede, og den 19de Juni forefaldt store Uordener og tumultariske Scener; et Partie Lyoneser-Anklagede, var med Magt bleven slæbt ud af Conciergeriet til Luxembourg, saa at Antallet af de Anklagede beløb sig til 39, først opstod en Trætte mellem en af de indkaldte Vidner Oberst Carronfra Lyon, og den Anklagede Carrier, hvori den Sidste beskyldte den Første for at han havde ladet ham kneble og mishandle, og havde rolig seet paa, at man havde berøvet ham 115 Francs Obersten benægtede dette, men erklærede ogsaa den før omtalte Politie-Spion Picots Udsagn, for falsk. Derpaa skulle den Anklagede Cor rea forhøres, men han var saa angrebet af de Mishandlinger, han havde maattet udstaae, at man først maatte unde ham 24 Timers Rolighed. Derpaa blev den Anklagede Lange og Vidner forhørte, men han ville intet Svar afgive, eller blande sig i Debatterne, først da en blodig Vest blev ham foreviist, raabte han: "Ja, det er mit Blod, takket være Soldaternes Brutalitet, som have arresteret mig." Da Touren kom til den Anklagede Dibier, og man nægtede ham den Forsvarer han forlangte, fordrede han at blive bragt tilbage til Fængslet, og stod op for at gaae, men dette ville Municipalgardisterne ikke tillade, og der opstod da en Strid, mellem dem, som varede indtil hans Kræfter vare aldeles udtømte ved en forgjeves Bryden med et halvt Dusin Gardister, herpaa bleve Vidnerne afhørte, og Nogle sagde at de havde hørt ham rose sig af, at han havde skudt flere Soldater; men han svarede ikke, førend hans Defensional=Vidner bleve afhørte, da han forbandede sine politiske Fiender Pairerne, der havde paatrængt sig ham som Dommere. Flere Anklagede skulle derpaa afhøres, men de vare alle me Magt slæbte frem for Retten, og forbleve ganske stumme. Bladet Reformateur sammenligner Didiers Kjempen med Municipalgardisterne med de christelige Martyrer, som for Cæsarerne og deres Følge, skulle kjempe mod de vil de umælende Bæster, og vare tvungne til at lade sig sønderrive af dem." Den 24de Jun skulle Pairshoffet have holdt en Forsamling, med det heed at Præsidenten Hr. Pasquier befand sig ikke vel, og de offentlige Blade sige, af Aarsagen dertil skal være, at en af de LyoneserAnklagede Hr. Reverchou var med Magt bleven slæbt fra Conciergeriet til Luxembourg og skulle den 25de have været ført for Pairs retten, men hans Modstand havde været af en saadan Natur, at Municipalgardisterne ikke have de været i Stand til at bringe ham ind for Retten. Den officiel syge Præsident havde Dagen derpaa havt en Conferents med Kongen og Ministrene; af de 244 Pairer hvoraf Kammere bestaaer, er 82 Medlemmer fraværende, og nogle ere døde, saa at Pairskammeret nu kun tæller 135 Medlemmer tilbage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Polen. Det Hærskue, der skal find Sted ved Kalisch beskjæftiger levende all Gemytter, flere russiske Regimenter vare alle rede ankomne til Samlingspladsen, man taler om 50 a 60000 Md. med Jndbegreb af de polske Tropper som udgjøre 1/3 af Antallet; her til ville endnu 20000 Preusere støde. De gjøres store Tilberedelser til dette Hærskue, der først skal finde Sted i Medio August. Nogle see heri en fiendtlig Demonstration mod Frankerig, Andre ansee det derimod foret Middel til at imponere den polske Nation (Hb. n. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Blandinger. Efterretninger fra Lissabon af 6te Juni melde at Hovedstaden var rolig, kun i Combra og Santarem vare nogle Uordener forefaldne. Den nye Premierminister havde i Forening med de øvrige Ministre, ladet publicere et Brev, hvori de love at opretholde alle Portugiseres Frihed, overeensstemmende med det constitutionelle Charte. J Lissa don forralte man, at Dom Miguel skulle incogniso have været der ved Dronningens Formæling, sen Faa troede derpaa.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
J en Kulmine ved New Castle fandt en pludsesig Eruption af en Mængde Stikluft Sted, hvorved 104 Mennesker som arbeidede i Nærheden, paa sengang mistede Livet. Alle Forsøg paa at rædde dem, vare forgiæves.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Bladet Evening Post fortæller og Lord Brougham at han som Lordkantsler havde betroet sin Broder, hvem han holdt særdeles meget af, til at gjennemlæse flere Documenter og meddele ham i Korthed Jndholden deraf. Efter 3 1/2 Aar blev Brodeeen pludselig syg, og sendte Bud efter Lordkantsleren, som kom og fandt sin Broder i det sidste Aandedræt, denne tog da hans Haand, og sagde Tilgiv mig, for Guds Skyld tilgive mig!" Lord Brougham troede at han talte i Feberhede, men efter hans Død, fandt han, at han i hans Navn havde udstædt Vexler og hævet 40,000 Pd. Sterl. Disse Vexler ville Lord Brougham af Agtelse for sin Broders Minde acceptere, man troer at han havde sat sine Jndkomster i Pandt, for at tilveiebringe den fornødne Summa, og man kan ogsaa heraf forklare sig Lord Broughams Heftighed og oprørte Stemning forrige Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Paa et Østerrigsk Coffardieskib, der havde ladet i Alexandrien med Bomuld og Gummi, udbrød paa Tilbagereisen til Livorno Pesten, og Captainen for doblede da saaledes Brugen af Røgelsemidler, at der opkom Jld i Skibet, som tilligemed sin Ladning blev et Rov for Flammerne. Captainen og en Deel af Mandskabet blev ræddet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Den 23de Juni fandt i Berlin et Opløb Sted, i Anledning af, at en Landværnssoldat, der mødte en ung Officeer og af Feiltagelse ikke hilsede ham; blev af den sidste sat paa Hovedvagten; dette forbittrede flere Borgere, der havde seet paa Optrinet, de omringede Hovedvagten og forlangte Landværns soldaten frigivet. Tumulten blev saa stor, at Slotsdagten maatte sende 10 Mand til Hielp, som dog intet kunne udrette mod Mængden, En Politie Commissair valgte endeligen klogeste Udvei, han gav Landværnssoldaten fri, og lod ham gaae hjem til Sit, hvorpaa Folket adspredte sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Den 20de Juni er i Nærheden af Osnabrücforefalden en Duel paa Pistoler, mellem En ved Navn Tinanie fra Cleve og en afskediget Lieutenant v. Stutterheim, den Første faldt, og hans Morder er med sin Secundant flygtet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
2 Den 2den Juli var i Hamburg Hveden stegen 1 a 2 Rdr. paa Grund af de mere favorable engelske Beretninger, dansk Rug var ogsaa noget fastere, enkelte Partier deraf betaltes med 5 Mk. 12 s. Bco. pr. Tønde; med Byg var ingen Omsætning, dansk Byg noteredes til 44 a 500 Rdr. Cour og med Havre var det i det Hele stille, dansk Havre noteredes til 34 a 39 Rdr. Cour. de Læst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
(Neue Zen)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Indenlandsk. Den 9de Juni er Etatsraad, Stabsmedikus og Arofessor Herholdt, efter Ansøgning, entlediget fra at være Medlem af den til at revidere og indgive Forslag til Forandringer i den i 1818 udgivne Medlemaltaxt anordnede Commission, og paa Grund deraf samt at Stadschirurg og Professor Klingberg, som ligeledes var Medlem af bemeldte Commission, er død, ere Stadschirurg, Professor Dr. Wende og Professor Dr. Otto beskikkede til Medlemmer af Commissionen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Ved Trækningen af det 88de kgl. kjøbenhavnske Klasselotteries 3die Klasse blev udtrukken følgende Bagtal. 101. 109, 118, 136, 144, 154. 210, 314. 319, 357. 374. 379 og 391. Den boteste Gevinst, 5000 Rbd., tilfaldt Lotteriet paa Amben 59 391. Gevinsten paa 2000 Rbd. kom til Husum, og af de 8 paa 1000 Rbd. hver, 3 til Kjøbenhavn, 2 til Husum, 1 til Oldeslobe, 1 til Segeberg og 1 til Vordingborg Den høieste Gevinst som kom til Jylland, var paa 300 Rbd. til Veile; forresten ingen over 500 Rbd. (Rand. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Ved Hs. Maist. Kongens Ankomst til Jtzeboe den 23de Juni om Eftermiddagen, paraderede, foruden Borgervæbningen, et til denne festlige Anledning ny uniformeret Fricorps, ligesom ogsaa Byens grønne ridende Garde escorterede Hs. Majestæts Vogn fra Byens Grændseskiel. Hs. Majt, steeg af hos Prindsesse Juliane. Om Aftenen var Byen frivillig og paa det smagfuldeste illummeret. Den 16de Juni, om Aftenen, bragde Rendsborgs Borgere og Jndvaanere Hs. Maist. Kongen et høitideligt Hoch "– Den 25de Juni, om Morgenen, indtraf Hs. K. H. Prindsesse Wilhelmine til Kiel, og nogle Timer sildigere H. M. Kongen fra Jtzeboe. i Staden var illumineret og Studenterne og Borgerne bragte Hs. M. under Fakkelskin et HechMan venter med Vished, at den forestaaende Stænderforsamling i Roeskilde vil blive forelage til Raadslagning et Udkast til en forandret Lovgivning angaaende Retsforholdet mellem Godseierne og deres Fæstebønder. Jkke alene Godseiernes nen ogsaa Bøndernes Opmærksomhed er i Særdeleshed, henvendt paa Hoveriets Afskaffelse imod bestemte Afgivter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Kjøbenhavns Børs den 3die Juli 1835. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 206; Spe eies 206; Specier solgtes til 12 Mk. 5 3/4 s.; Be Disconto 4 pCento., norske Speciessedler pr. 100 Specier – a 182 Rbd. Sdl.; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld a 49 3/4 Rbs. Tegn; 4 pCto. kongel. Obligationer (uden Renter) 94 a - Rbd. Sedler: ( a 91 1/4 i Banco.) Nationalb.-Obligationer 14de Febr 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Havnepriser den 27de Juni 1835. Holsteensk Hvede 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. s.; Siellandsk dito 4 Rbd. 1 Mk. - s. 3 4 Rbd. 3 Mk. - s.; Lollandsk dito 4 Rbd., Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s.; Langelandsk dito 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s.; Dansk Rug 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s.; Byg itoradet) 3 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 3 Rbd. 1 Mk. 8 s.; Dito (sexradet) 2 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. 8 s.; Havre 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s.; Ærter 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 5 Rbd. Mk. - s.; Alt pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Ledige Embeder. Under eet danske Tancellie: Reikevig Domkirkekald paa Jsland, 80 Specier. - Constitution som Forstander, og første Lærer ved Skaarup Skolelærer-Seminarium i Fyen, indtil Vacance i Skaarup og Tvede Sognekald indtræffer. Lønnen er 500 Rbd. Sølv foruden Logie for en Ugift i Seminari=Bygningen, naar denne bliver færdig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 9de Juni er Amtsprovst Dr. phill. P. A. Wedel, Ridder af Dannebrogen, efter Ønske i Naade entlediget som Forstander og første Lærer vee Skaarup Skolelærer-Seminarium i Fyen. Døde. Fru Baronesse Roedz Tott, f. v. Roepstorff. Jsland, Sognepræst til Reikevigs Domkirke, Consistorial-Assessor Gunlog Odsen, 47 Aar. - Vedbygaard: Carl Busky Neergaard, 22 Aar. - Lille Mørkegaard: Major Nicolai Peter Bruns. Aalborg: Præsteenke Mad. Hansine Erasmine Rise, f. Reinfrank, 62 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Klarerede ved Thisted Toldsted. Jndt. Den 2den Juli, Hans Jørgensen af og fra Arendal til Lildstrand med Trælast. S. Gundersen a. c. f. Ditto til Thaarupstrand med Ditto. Chr. Br. Pedersen af og til Klitmøller fra Bergen med Tørfisk. Lars N. Broe af og til Ditto fra Altona med Stykgods. Svenning Thomsen af og fra Grømstad til Agger med Trælast. P. J. Berge af og fra Arendal til Slettestrand med Trælast. Den 4de, Just Christensen af og til Thisted fra Aalborg med Fjel. Jonas Rosenvold af og fra Christiansand til Vangsaae Strand med Trælast. Den 6te, F. H. Sand af Løgstøer fra Aalborg med Stykgods. Chr. Madsen af Nyetorp til Hansted med Trælast. J. Watenen af og fra Farsund til Ditte med Ditto.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Udg. Den 1ste Juli, Jens Holm af Nyekjøbing til Aalborg med Ballast. Niels Svendsen til Aalborg med Havre. Den 2den, Hans Jørgensen af og til Arendal fra Lildstrand med Korn. S. Gundersen af og til Ditto fra Thaarupstrand med Korn. Chr. B. Pedersen af og fra Klitmøller til Altonmed Uld og Skind. Svenning Thomsen af og til Grømstad fra Agger med Korn og Sviin. Den 3die, P. J Berge af og til Arendal fra Slettestranmed Korn. Bolle P. Brandt af og fra Klitmølle, til Altona med Uld. P. Hausgaard af og fra Ditto til Christiansand med Byg og Ærter P. C. A. Møller af Ditto fra Vixøe til Titto med Creaturer og Kornvarer. Den 6te, L. N. Broe af og fra Klitmøller til Altona med Uld og Skind. Varenen af og til Farsund fra Hansted med Korn. Mads Neergaard til Aalborg med Havre. Den 7de Søren Møller til Ditto med Uld.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 16de Dennes om Formiddagen Kl. 11, bliver ifølge Amtets Ordre, ved Auction, som afholdes paa Torvet heri Byen, bortsolgt 5 Stkr. spanske Vædere, der, ved Rentekammerets Foranstaltning hertil ere oversendte. Lysthavende indbydes. Thisted, den 6te Juli 1835. Lutzhøft
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Alle og Enhver som formene sig at have nogen Fordring i Stervboet efter afdøde Mad. Eline Asp fød Christensen heraf Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til formig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nyekjøbing paa Morsøe, den 1ste Juli 1835. Rummelhoff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-07
Endskjøndt det vist nok allerede ere Vedkommende bekjendt, at jeg ikke som forhen befatter mig med Kjøbmandskab i Thisted, og at selv Beholdningen af Dhrr. Res Sukkerraffinade ri=Oplag, nu er overdraget til Hr. Kjøbmand J. A. Grønlund, saa undlader jeg dog ikke herved at offentliggjøre denne min Beslutning til Underretning saavel for mine forrige Handelskunder, som for de vedkommende Bestyrere for Communal-Anliggender i Thisted. Westervigkloster den 5te Juli 1835. S. Møller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-09
No. 78. Ao. 1835. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstiden. eller: Den nordcimbrike Tiltruer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 9 Juli. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-09
Blandinger. Den 20de Januar Kl. 5 1/2 om Morgenen hævede sig fra Toppen af Bjerget Cosigamia, ved Nacaom i Sydamerica, en mørk Skye pyramidal Form til en betydelig Høide, deelte sig derpaa i 2 Dele, og drog sig vestlig til Conchagua. Jndvaanerne i Nacaomi hørte en dump Allarm under Jorden, derpaa saae de Skyen at blive alt mørkere og mørkere. Kl. o var hele Staden bedækket af denne, Kl. 12 leirede sig et saadant Mørke over den, som han endnu aldrig havde oplevet. Forskræk skede ilede Jndvaanerne ind i Templerne, og offentlige Processioner bleve foranstaltede. Kl. 2 begyndte det nu at regne en fiin Sand ned fra Himlen, saa at mange ikke kunde finde deres Bopæl igjen. Fra forskjellige Retninger hørtes svære Stød af Jordskjælv. Kl. 5, var Jordbunden bedækket med en 5 Fod tyk Aske. En Time sildigere gav Askestøvet noget efter, og Beboerne aandede nu igjen friere. Kl. 11, og Kl. 4 om Morgenen rystede 2 svære Stød, af Jordskjelv, Grunden hvorpaa Staden stod. Dagen derpaa den 28de Januar var klar og reen, og man begyndte nu at lade sine Bekymringer fare, indtil Kl. 9, da Massen af det vulcanske Stof i Atmophæren igjen blev saa stærk, at den formørkede Solen. Den hele og paafølgende Dag faldt Støv og Aske ned, som før; Jordskjelvet vendte tilbage med afvexlende Magt, og et dump Brøl lød under Jorden; saaledes vedvarede det til den 29de, da Asken laae 5 Fod dyb i Gaderne, og den mindste Vind satte den i Bevægelse; Huse, Træer og Marker vare paa samme Maade bedækkede, og paa Floderne svømmede en tyk stinkende Materie; Municipal-Officianterne anmodede nu Jndvaanerne om at lade Asken bringe bort, og skaffe Levnedsmidler tilveie. Ved denne Dags Slutning blev ellers Horizonten klarere og Jord skjelvet og Allarmen ikke saa stærk, om Aftenen saae man Stjerner paa Himlen, og nu opsendtes overalt Takkebønner til Himlen - da lød paa engang pludselig i det Fjerne en rullende, Allarm, der bestandig nærmede sig meere og meere og omsidder endte med en hæftig Bragen, som en svær Artilleriesalve. Strax derpaa fulgte et endnu stærkere Slag, der forkyndte en nye Eruption, og man saae paa Nye en sort Røg stytte opstige fra Cosigamias Top, og igjen at formørke Atmosphæren omkring Staden, saaledes frembød under de skrækkeligste Lufttegn, Kl. 5, den 23de Januars Morgen. Præsternes Sang blandede sig med Qvindernes og Bør et nenes Angestskrig, indtil Scenen Kl. 9 naaede a sit skrækkeligste Punct. Jgjennem Himlens Mør og ke skyde røde Lynstraaler frem, Tordenen brømlede fra alle Sider, og Aske og Sand strømmede ned i store Masser; mod Middag blev det mere stille, men Mørket vedvarede med enkelte Afbrud i 36 Timer. J de Støvlag, hvormed alt var bedækket, fandt man døde Fugle og Jnsecter af alle Slags, der vare qvalte af Dunsten; de vilde Dyr kom fra Skovene ind i Staden for at søge Beskyttelse, og de forpestede Vande kastede en Mængde døde Fiske og paa Strandbredden. Disse Phænomener varede ved lige til den 26de Januar om Morgenen. (Denne Skildring af et Øienvidne er taget af den engelske Courier af 17de Juni d. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-07-09
Den franske Fremmed Legion i Algier tæller for Øieblikket 5600 Md., som commanderes af en fransk Oberst og have franske Officerer, kun 2/3 af Mandskabet i hver Bataillon, bestaaer af Tydskere, Spaniere, Jtalienere, Polakkere og mange Schweitsere fra de forrige franske Schweitser=Regimenter. En stor Deel af Chirurgerne ved denne Legion ere Tydskere, for hvem Algiers Klima, især i den fugtige Tid er høist piinligt, og Nydelsen af det sydlige Klimas Frugter frembringe let Feber hos de nordlige Landes Beboere, derfor har fremmed Legionen det dobbelte Antal Syge mod de andre franske Regimenter. Den første Bataillon bestaaer kun af tydske Soldater og hører til de smukkeste Tropper i Frankerig, den 2den og 3die bestaaer ogsaa for det meeste af Tydskere med Undtagelse af Officererne, der for Størstedelen ere franske, og Underofficererne, der for det meeste ere Spaniere. Den 4de Bataillon, bestaaer af Spaniere, og udgjør den bestorganiserede Deel af Corpset, denne Bataillon lider kun ubetydeligt af den afrikanske Hede, og har allerede for flere Maaneder siden, tilsendt Dronning Christina den største Deel af sit Mandskab.