JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1778-10-02
Ja residerende Capellan for Nykiøbing, Loderup og Else, Meenigheder paa Morsøe, velærværdige Hr. Søren Lintrup Sandorph den 30 Juni udst ved Døden er afgaaen, og hans Boe derpaa taget under lovlig Behandling til paafølgende Skifte og Deeling imellem hans efterladte Arvinger, der ere angivne at være 1) en Broder, navnlig Johannes Trellund, Sandorph, der skal opholde sig i en Præstegaard i Siælland; men paa hvad Sted, vildes ikke. 2) En Søster ved Navn Marie Ranulf Sandorph, gift med Sr. Jacob Rothous i Bodil Mølle ved Aarhuus. 3) En Søster, Anna Cappel Sang dorph, der formodentlig endnu er naift, og skal opholde sig ved Fridericia eller Colding; saa i Henseende til, at Stervboet ikke formaaer at bekoste andet lovbefalet Proclama, indkaldes herved i disse Tidender 3de Gange efter hverandre saavel disse den sal. Mands allerede anmældte Arvinger, som og andre, om flere deslige skulde være til, de Umyndige med Værge og Forsvar at møde eller møde lade til Skiftets Bivaaning her i bemældte Nykiøbing hos mig undertegnede Skifteforvalter, hvor samme foretages 12te Uges Dagen fra Dødsfaldet. Til samme Tid vilde og Stervboets Credi= og Debitorer indfinde sig, de første med deres retmæssige Krav, og de sidste med hvis de til Stervboet ere skyldige, da enhver skal vederfares al Ret efter fremlæggende Bevisers Medfor og Lovens Tour. Nykiøbing paa Morsøe den 13. August. 1778. Søren Thoerbüll.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Constantinopel den 22 August. Hvad Krimm angaaer, da er alting her nu stille. Pacha Gianakli staaer med 150000 Mand ved Sinopee, og endnu en anden Flode af 3 Skibe af Linien, 4 Fregatter og nogle Transportskibe er fulgt efter StoradmiAralens Fløde; men man har hverken til Lands eller Vands foretaget noget, manskee fordi Pesten har revet saa meget Folk bort, og fordi Capitain Pacha endnu staaer i Underhandling med General Feldmarskal Greven af Roman sow. Jmidlertid har det Engelske Coffardieskib under Russisk Flag, og den Russiske Paketbaad, som her nu 2 Maaneder ere blevne anholdte, endnu ikke kunne faae Frihed, at fortsætte deres Reise, en nom man paa an Fra Kirkestatenildemre Septembr. og Carmeliternes General, P. Joseph Albrecht Timenes, har tilegnet Hs. Keiserl. Kongel. Majestæt en af ham forfatted Bog, hvori han søger at bevise, at Munke=Ordenerne aldeles ikke ere Skyld i Folkeformindskelsen og Nangel paa Flittighed i en Stat at det Forbud, ikke for det 24de Aar at giøre Profes, snart vilde drage alle geistlige Ordeners Kuldkastelse efter sig, eller i det ringeste vilde giøre Kirken unyttig og skadelig. Det var derfor at ønske, at man vilde fatte andre Midler til de Orsensgeistliges og deres Antals forehavende Indskrænkelse.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Schønheide den 19 Septembr.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Sidste Torsdag skulde vi og have været plyndret af det Ottoiske Corps og der blev virkeligen gjort Anstalter lertil, dersom ikke den tappre Lieutenant v. Deierzanoreti af det Sackenske Regiment, hvilken havde 20 Dragoner hos sig, havde befriet os. Denne angreb Fienden, med saadan Hæftighed, at han trakte sig 2 Mile tilbage. bemældte Lieutenant gjorde 17 til Fanger, hvoraf en var haardt saaret. Vi vilde til Taknemmelighed have givet denne vakkre Officeer en anseelig Foræring, men han afslog den, og med disse Ordsagde: at han ikke lod sig betale for det, som hans Pligt udfordrede.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
. Fra Erbierget den 22 Septembr. 1 Oberstlieutenant Otto har den 14 hujus i Johan Georgenstad ikkun faaet af den forlangte Brandskat 1500 i Keisergylden, men for det Resterende har han saaet en Forskrivning. . Breslau den 23 Septembr hansen, J Forgaars er Kongen med sin Armee opbrækket fra Trantenbach, og har taget sit Hovedqvarteer i Schatzlar. Samme Dag rykte Arveprintsen af Brunsvig med 10 i Batailloner til Liebau i Schlesien. Efter Forlydende skal den Kongel. Garde have Vinterqvarteer i BreslauAdorf den 23 Septembr.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
J Gaar Morges Klokken 5 kom en Commando af lomtrent 30 Mand Østervigske Ryttere og 12 Mandtil Fords ind i Staden. De omringede Posthuset gjorde nogle Flintskud derin, toge 4 Køer og 4 Postheste ud af Stalden, trakte Postmesteren ud af Sengen, og forde ham tilligemed Præsten Krenkeln, med sig bort, maaskee til Eger. Alle Borger=Heste og den største Deel af Qvæget tog de og med sig og forlangte desuden 22000 1 Rdlr. Brandskat, og 2000 Rdlr. i Douceur af denne i Aaret 1768. a bendte Stad. De have ligeledes borttaget, hvad der var i Post= og Skattekassen tilligemed Postmesterens egne Penge, og hans 2 Uhrer, skudt hist og her i Staden, hugget Vinduer og Døre i Stykker, og handlet ilde med mange Folk.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Fra den Keiserl. Armee den 23 Septembr.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Af den Wienske Diario. Den under Kongen staaende fiendtlige Armee har i de forløbne Dage endnu stedse rykket tilbage, og retireret, sig til Schatzlaar. Den er bleven forfulgt af vore Tropper med Kanoner, og har, som man af de paa Veien fundne Døde kan slurte, mistet meget Mandskab.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Udtog af en Skrivelse fra Prints Henrichs Hovedqvarteer Luchschitz den 24. Septembr. I Dag ere vi opbrudte af Leiren ved Sschiskowitz, og have taget Leier bag ved Linnai paa Høiene af Luchschitz.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
I Gaar den 23 havde vi en hidsig Action ved Doxan, uden at vide, hvad Fiendens egentlige Hensigt derved har i været. Nogle Batailloner og Croater kastede sig ind i Doxan paa hin Side af Eger. J Broschan paa denne Side af Eger stode 1000 Mand af Fri-Regimentet Hordt, under Capitain Bylow, og havde 1 Kanon hos sig. Croaterne fyrede ud igiennem Vinduerne og fra Klosterhaugen, paa vor Fri Bataillon, der ikke vigede et Skridt. Den blev strax forsterket af Resten af Bataillonen; vor Artillerie-Jld blev hæftigere, og Fienden trakte meere Jnfanterie til sig, opførte et Batterie af 4 Kanoner, og fyrede dermed ret levende. Fri Bataillonen fik endnu 3 Kano. ner, og dermed demonterede Fiendens Kanonade. Bataillonerne af Kleist, af Steglitz og den første Bataillon, af Haack, under Printsen af Dessaus Anførsel rykte frem til Understøttelse paa Høiene af Broschan, og der opførte et Batterie, som ved sin muntre Jld snart bragte det fiendtlige til at tie. Til sidst kastede Fienden sig i Klosteret, og for at stikke samme i Brand, opførte vi nogle Haubitzer. Den tilbageblevne Commando af Fienden gjorde, derpaa intet Skud meer. Generallieutenant v. Belling; sendte en Tambour til den commanderende Officeer, og lod ham betyde, at saa snart der endnu skeede et Skud skulde Klosteret paa Øieblikket stikkes i Brandt. Derefter blev det til vores Afmarsch ganske roeligt.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Paris den 25 Septembr. Den 18 hujus er vor Eskadre under Grev de Orvilliers, uden at have mødt den Engelske Flode, kommen til bage i Havnen ved Brest. Samme har alleneste med bragt den Engelske Fregatte, the For, hvilken var geraadet under denne Flode.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
fra Schlesien den 26 Septembr. Den 24 hujus er Arveprintsen af Brunsvig med 15 Batailloner Infanterie, 60 Kanoner, 3 Regimenter, Dragoner, det Lossovske Husar=Regiment og 5 Eskadroner, Bosninker gaaen til Overschlesien, for at paatage sig Commando over det Wersterske Corpsigthi Keiseren har adet det Bottaske Corps førsterke med 20 Batailloner. Dreiden den 27. Septembr.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
J Forgaars ankom her det heele svære Artillerie, nemlig det heele Beleirings Train af Prints Henrichs Armee, og der staae nu i vor østre Eng 230 store Kanoner og Haubitzer, hvorhos det dertil hørende Mandskab camperer.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Den 23 hujus indbragte man her henimod 70 Krigsfanger, hvoriblandt vare nogle Bøhmiske Bønder, Biergfolk, saa og nogle Qvindemennesker. Disse havde i vor I Erbierg gjort stor Skade. De bleverescorterede af de Freybergiske Borgere, som alle vare i grønne Klæder, og forsynede med Over= og Undergevær.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Chursachsiske Grændser den 28 Septembr. Prints Henrichs Armee er allerede kommen tilbage i Sachsen. De Østerrigske Tropper have vel søgt at giøre Bagtroppen nogen Afbræk, men uden nogen ønskelig Virkning. Hs. Kongel. Høiheds Hovedqvarteer er i Pirna.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Berlin den 29 Septembr. Efter de nyeste Efterretninger af 23 hujus staaer Hs. Kongel. Majestæt med sin Hovedarmee endnu imellem i Schatzlar og Liebau, og Hovedqvarteret er i Schatzlar i Bøhmen. General v. Wunsch, staaer endnu med sit Corps ved Ruckerts i Grevskabet Glatz, og adskillige smaa Corps ere detascherede, for at bedække Grændserne af Schlesien og Lausinitz.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Hs. Kongel. Høihed Prints Henrich er den 24 opbrudt af Leiren ved Ischiskowitz, for at nærme sig til de Sachsiske Grændser, hvilket er skeet med saadan Forsigtighed, at Fienden ingensteds har ladet sig see, og ikke er eeneste Skudder gjort. Aalborg den 8 Octobr. unom a.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Sidste Søndag blev her holdt den hellige Confirmations Forretning, da i alt 33 offentlig fornyede deres Daabes Pagt Af Budolphi Menighed vare 7 Drenge og 5 Piger, og af Frue Menighed 6 Drenge og 15 Piger.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Det Maanedlige Tillæg No. 8, halvandet Ark for Augusti Maaned udkom i Gaar, og indeholder: Betænkninger om Sygdommen blandt Hornqvæget Gravskrift. - Slutningen og Jordfrugternes fornuftige Anvendelse i Landhuusholdningen. - Paadømte Sager i Nørre Jyllands Landsting. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. M. Den 4 hujus indsendt. Den 8 befandtes i Cassen i Papur .er For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes. Dødsfald. Den 4 hujus paa Haurholm Mad. Anne Luc Jessen, Hr. Boelunds Kiæreste, i Barselseng i hendes 32. Aar Den 2, hujus her i Byen Bager Sr. Johan Friises Kiæreste, Mad. Kirsten Hansdatter Møller, i sit 60 Aar.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Studiosus N. Krog, Skoleholder i Nibe, haver Leilighed til at tage et par unge Mennesker i Kost og Logemente, som skulde behøve Underviisning ved ham, mod billig Betaling, da de med Omgangen og Lærremaaden skal blive tiente og fornøiede.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Til behagelig Efterretning averteres herved, at Skif NB. & te=Commissions Samling i afgangne Kammerraad, Vice Borgmester og Hospitalsforstander Henrich Molrat Richters Stervboe bliver foretaget i (S. T.) Frue ObristindBrinks Huus i Fridericia Fredagen den 30 Octobr. førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, til hvilken Tid og Sted de respective Vedkommende, som maatte have noget at erindre, behagelig ville møde eller møde lade. Horsens den 5. Octobr. 1778. Paa Med Commissarii (S. T.) Hr. Justiceraad Seidelin og egne Vegne. sting : Schiønau.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Efter min salig Mand Jens Brøndlund til Nørre Elkiær ud& Horns Herred, under Aalborg Stift, som ved Døden afgik næstafvigte den 22. April., lader jeg, hans Enke, Anna Margrethe Ellandt til min Betryggelse for Eftertiden giøre Jndkaldelse saavel udi de Khvn. Berlingske Tidender, som og de Aalborgske Jydske Efterretninger 3de Gange i Rad, om nogen haver at fordre enten lovmæssig Gield eller umyndige Midlers Administration maatte betræffe, de da ville inden de udi Loven, foreskrevne Tider indfinde sig med deres lovforsvarlige Fordringer, da der ei efter den Tids Exspiration bliver reflecteret paa hvad Fordringer, siden maatte mod Formodning indkomme. Nørre Elkiær den 10. Septembr. 1778. A. M. salig Brøndlund, som Lauværge underskriver, . H. C. Ferslev.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Eredagen den 16. Octobr. førstkommende om Eftermiddagen i Kl. 2, bliver her udi Bisperesidentzen udi afg. sal. Biskop Brorsons Stervboe (efter de respective Arvingers Begiering) holdet offentlig Auction over 2de graae Vogn Hopper, 2de Køer og noget Skaftekorn af Rug, Byg og Havre, samt Ploug og Harve, og alle Vognene, saavelsom og adskilligt andet udvendigt Gaardens Redskab. Til hvilken Tid og Sted Liebhaberne ville derfor behage at indfinde sig. Aalborg den 1. Octobr. 1778. C. F. Milling, constitueret Skifteforvalter udi sal. Biskov Brorsons Stervboe.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Forordningerne fra 1670, til 1777. Aars C. N. V. udgang indbundne i smukke Engel. Marmor Bind, saavelsom andre Juridiske Skrifter, kan faaes til Kiøbs hos Christoph. Wille i Aalborg. Sal. Nicolai Kobbersmeds Enke vil underhaanden sælge sin iboende Gaard her i Byen, hvorom med hende kan accorderes, Ja der ved Skiftets Foretagelse 30. Dagen efter afgangne Peder Heilesen Kladrups der døde Ungkarl ved Loth i Jerslef Sogn, Aaes Gods, ere foruden hans tvende levende Brødre, navnlig Christen og Jørgen Heilesen, som ere boesiddende paa Aaes Gods, bleve anmældte, følgende den Afdødes Sødskende og Arvinger, som ei ved bemældte Skiftesamling have taget Møde, nemlig: a) en Heelsøster, Anne Heilesdatter, gift med Niels Sørensen i Graum i Thaars Sogn paa Thidemansholms Gods, En dito Maren Heilesdotter, gift med Christen i Hjortheden, bemældte Thaars Sogn paa Linderumgaards Gods. En dito Heelsøster, Johanns uget, tjenende i Fiælgaard i Torslef Sogn b) En Halvsøster Bergitte Heilesdotter, gift og til Huuse i Nørre Sundbye, og en dito Halvsøster Maren Heilesdatter der efter Beretning skal være i Aalborg Hospital, saa blive bemældte Arvinger herved i de Aalborgske Efterretninger 3de Gange efter hinanden indkaldede at møde eller møde lade ved Skiftets videre Foretagelse paa Aaes den 23. Octobr. førstkommende. for deres Arveret at opagte. Ligeledes indkaldes Credi= og Debitorer til bemældte Tid, de første beviislig at anmælde, hvor de maatte have tilgode, og de sidste at betale, hvad de maatte være skyldige. Aaes den 24 Septembr. 1778. H. Søebye. som Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
En Student, som er Attestatus, søger en Prædike=Condition B paa Landet, og kan fremvise god Attest paa hans skikkelige Forhold, samt paa hans Habilitet til Prædike=Stolen; Anviisningen gives her fra Bogtrykkeriet. Jacob Friisenberg, beboende en Eiendoms Gaard, J. F. I Hvithveegaard kaldet, udi Calle Amt, Thorsag, ger Sogn, formedelst uventede ubehagelige Omstændigheder lader herved bekiendtgiøre, at han ikke betaler, om nogen (i hvidet være maae) skulde credittere, eller udlaane Penge eller Vahre, paa hans Vegne, med mindre hans egen skriftelig Haand der fore kan fremvises, samt at holde sig Kongl. Forordning af 14. Maji 1754, efterrettelig, at de sig for Skade kan vide at tage vare En Bondekarl, som navngiver sig Christen Mortensen Ravn, - og at være barnfød den 9 Januar. 1758, udi Øster Hald Bye, Wadum Sogn i Wensyssel, men fra hans 4de Aar af at have været opdraget paa Oustrupgaard i Aars Sogn i Himmersyssel, hvorfra han med Tilladelse skal have bortgaaet ved Paaske Tider sidst, og taget Tieneste i Egnen ved Hobroe a. er bleven attraperet paa en af Færge=Smakkene i Aarhuus uden Pas og Skudsmaal, at ville have begivet sig til Callundborg, og derfra videre til Kiøbenhavn; des Aarsage han i Byens Arresthuus er bleven som en Deserter taget i Forvaring, og ved over ham holdet Forhør forklaret ovenmældte Omstændigheder Samme Karl kan imod sædvanlig Betaling i slige Tilfælde og Beviis for Afleveringen blive til hans rette Huusbonde eller hans med lovlig Legitimation Udsendte udleveret af Byefoged Tran i Aarhuus. det vorder herved til de Hr. Liebhaberes behagelige EfterLretning bekiendtgjort, at førstkommende 21. Octobr. bliver udi Schive Kiøbstæd anstillet offentlig Auction om Formidd. Kl. 10 Slet over Kiergaardsholms Hovedgaard med underliggende Bøndergods, samt Konge- og Kirke Tiender, beliggende udi Salling, Viborg Stift, Schivehuus Amt, hvis Hovedgaards Taxt med paaværende Afbygger, Grønholm kaldet, er Ager og Eng Hartkorn, 42 dr. 5 Skpr. dk.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Veiermøllen under bemældte.
Jyske Efterretninger, 1778-10-09
Jet bekjendtgiøres hermed: at Torsdagen den 15. Octobr. næstkommende og paafølgende Dage bliver foretaget og holdet offentlig Auction ved Corsøegaard i Wiborg Stut over afgangne Proprietair, Hr. Conrad Friis, hans Stervboes Jndboe og Besætning, bestaaende af: Sølv, Tin, Kobber, Mæssing, Glas, Porcelain og Steentøi, Speile, Borde en nye moderne Canoper med tilhørende Stole, Chatoller, Dragkister, Sengesteder og Sengeklæder, Dækketøi og Lagner, Mands og Fruentimmer Gangklæder af Silke, Ulden og Linnet, samt et Claveer, en Violin og et Stue=Uhr, Kiøkken Bryggers og Mei rie=Redskaber, noget gammelt Korn; item Bæster, Stude, Køer, og ungt Fæe, Faar og Svin, Vogne, Hestetøi, Sadler og Gaards Redskaber med videre, som bliver for vidtløftigt at specificere; thi ville de Lysthavende bemældte Sted og Tid, da Auctionen begyndes Klokken 10 Slet Formiddag, behagens udfinde dennem. Hobroe den 21. Setembr. 1778. J. P. Woydemann, Auctions-Directeur i Rinds og Gislum Herreder,
Jyske Efterretninger, 1778-10-16
Østerrigsk Beretning fra Bøhmen, den 25 September.
Jyske Efterretninger, 1778-10-16
Hs. Majestæt Keiseren befinder sig for nærværende Tid ved den Landonske Armee bag ved Georgenbierget, og har den 23 revanosceret heele Egnen omkring Eger og Elven. Priis Henrichs Tilbagemarsch synes at have været saameget meere nødvendig, da ellers maaskee den Landonske høire Fløi var gaaen over Elven ved Teschen, og falden ham i Flanken.
Jyske Efterretninger, 1778-10-16
Paris den 28 Septembr., Den 18, hujus er den Brestiske Flode igien indløben til Brest. Man siger, at Greven af Orvilliers har søgt efter Admiral Koppel paa Høiden af de Sorlingiske Øer. men han har ikke kunne finde ham; altsaa er ingen videre Action forefalden, end imellem vor Fregatte Juno paa 34 Kanoner, hvilken blev commanderet af Vicomte, Beaumont, og imellem den Engelske Fregatte the Fox, paa 28 Kanoner, under Capitain Windsots Commando. Begge Fregatter horde til begge Floders Avantgarde. Strax ved den første Salve blev den Engelske Capitains Arm skudt i Stykker. Han lod sig forbinde, uden at forlade sin Post, og blev immer ved med koldt Blod at commandere. Han fik derpaa endnu 2 Saar, og endelig maatte han give sig, efterat 125 Mand af hans Egnipage deels vare dræbte, deels saarede, og alle Master og Touge paa Fregatten vare skudte i Stykker. Paa den Franske Fregatte have været 8 Døde og 25 Saarede.
Jyske Efterretninger, 1778-10-16
Den Engelske Capitain blev i Brest modtagen med megen Godhed.
Jyske Efterretninger, 1778-10-16
Wien den 30 September. Kongens Leier staaer endnu i sin Stilling ved Schaslar og Konigshann, og, saa meget man kan slutte, bliver samme stærk forhugget med Greene og Riis, saa staaer og det Wunschiske Korps endnu uforanderlig paa Raschenbierget, og blive ikke alene alle Veie og Fodstier, som gaae fra Bøhmen til det Glatziske, sterk forhugne, men alle fiendtlige Undersaatter i det Glatziske have endog faaet Befaling at sende alt det Qvæg, som de have hos sig, indi Fæstningen Glatz.
Jyske Efterretninger, 1778-10-16
Da der i den fiendtlige Armees Stilling ingen synderlig Forandring er skeet hidtil, og man endnu ikke har opdaget de egentlige Hensigter til Fiendens Forehavende, saa er ogsaa vores Armee hidindtil bleven i sin forhen mældte Stilling. lama.
Jyske Efterretninger, 1778-10-16
Fra Mayn den 3 October. J Følge nogle Efterretninger drage saavel de Hanoverske, som Hessiske, Tropper sig sammen i Thuringen og i Eichsfelde, for at bedække Landen der imod en Besøgelse af fremmede Krigsfolk. De Hanoverske Batailloner, v. Scheiter og v Rheden, som hidtil have ligget i Besætning i Hanaun have den anghujus skullet sætte sig i Marsch, og den 19 indtræffe i Heiligenstad.
Jyske Efterretninger, 1778-10-16
Fra Schlesien den 3 Octobr. Østerrigerne have med en stredobbelt sterkere Magt angrebet Generallieutenant v. Werner, og havt i Sinde at kaste ham overende, førend Arveprintsen af Brunsvig, var kommen til ham; men han har tappert værget sig og gjort 300 Fanger.
Jyske Efterretninger, 1778-10-16
Fra Sachsen den 3 Octobr. J Forgaars ere af Prints Henrichs Armee 2 Regimenter Husarer, 2 Regimenter Dragoner og i Regiment Jnfanterie opbrudte. De gik igjennem Dresden, og toge deres Vei igjennem Overlausitz, for, som der siges, desto bedre at bedække Grændserne. Om den store Armee skal tage samme Vei, vil Tiden lære. Den staaer endnu ved Ottendorf 3 Mile fra Dresden, og alting er i Bevægelse i Leiren. Der var allerede nogle Gange givet Ordre til at bryde Teltene af; men den blev strax derpaa igienkaldet.
Jyske Efterretninger, 1778-10-16
Viborg den 12. October. De her af Regimentet i April Maaned arresterede 6 Soldater baade for Kirketyverie og andet, har nu faaer deres Dom saaledes: Musqveteer Hammer, som den groveste Tyv, skal Hovedet afhugges med en Øxe og derefter settes paa en Stage, og Kroppen legges paa Steile; Musqvetter Werner, (formedelst sin Ungdom og Forførelse) skal pidskes til Kagen, og arbeide i Jern sin Livstid som en uærlig Slave i Kiøbenhavns Festning, de 4 andre nemlig Tambour Lessig, Musqeteer Schløsser, Musqve, teer Simmermann og Lambrecht, hver at gaae 16 Gange Spidsrod igiennem 300 Mand i 2 Dage, dog med den Forskiel, at Lessig efter sin udstandne Straf bliver ved Regimentet, men Lambrecht i 8 Aar og de 2 andre hver deres Livstid som ærlige Slaver, Lambrecht til Glychstad, Schløsser til Nyeborg og Simmermann til Cronborg, Festning, Lambrechts Kone, som Medvidere i Tyveriet, skal gaae i Feddelen 3 Dage, 2 Timer Formiddag og 2 Timer Eftermiddag her i Byens Gader.
Jyske Efterretninger, 1778-10-16
Aalborg den 15. October. Under Dato 16 Sept. har Hs. Majest paa Fredensborg, Slot allern, udgivet en Placat, anlangende hvilke Tilfældeden ene Egtefælle ikke maae stævnes til at vidne imod den anden. Samme lyder saaledes: alt da det er befunden, at det paa adskillige Steder er kommen i Brug, at Egtefolk udi de Sager, hvori de begge ere implicerede, eller som angaaer Bøder, deraf fælleds Boe skal udredes, indstævnes til at vidne imodhinanden, hvorved, imellem den uoplyste og enfoldige Almue, let kan foranlediges Meen=Eed og mange andre omde Følger, saasom Uenighed og Had imellem Egtefolk, med videre; Saa vil H. M., til sligt at forekomme : allernaadigst have budet og befalet, ligesom H. M. og hermed byder og befaler, at det i alle Maader skal have sit "Forblivende ved H. M. Danske Lovs 1. Bogs 13 Capitels 16. Artikel og Norske Lovs 1. Bogs 13, Capitels 17. Artikel, saaledes : At i private og borgerlige Sager, hvorudi begge Egtefolk ere implicerede, eller hvorfore Bøder søges af fælleds Boe, maae den erne Egtefælle ikke stævnes til at vidne mod den anden; Hvorefter Rettens Betiente og andre Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.,
Jyske Efterretninger, 1778-10-16
Natten imellem den 10 og 11, sidst opkom her en skrækkelig Storm, blandet med Regn og Snee, af Norden og Østen, hvorved en Deel Fartøier her ved Byen bleve meget beskadigede. Blandt disse vare en liden Svensk Jagt fra Varberg, hvilken er ganske slagen i Stykker, og hvoraf en Deel af Ladningen flød bort. En Galease fra Nibe har faaet noget af den eene Side i Stykker, og dens Agter-Ende splindret i to. En Jagt fra Hals har faaet et Hul i den ene Side. En Jagt fra Kiøbenhavn drev paa nogle gamle Pæle, som stode under Vandet, horaf den fik et stort Hul, saa at bemældte Jagt ligger paa Siden, og saa got som hænger paa Pælene. Herfor, uden have adskillige andre Fartøier taget Skade, som dog ikke er af saa stor Betydenhed. Give Gud, at man ikke skulde spørge flere og betydeligere Søeskader.