Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-11
Jtzehoer Wochenblatt, har atter udvidet sit Format, saaledes at det er det allerstørste Blad i den danske Stat, og forholdsviis det billigste af Provinds bladene. Avertissementerne betales imidlertid endnu høit, nemlig 9 Rbs. for hver Linie, skjøndt langt billigere end i Nabostaden Hamborg, hvor t. Ex. Hamb. Corr. Zeit." beregner 1 Rbmk. for hver Linie. Odense. Af det af Professor Rector Henrichsen, udgivne Jndbydelsesskrift til den offentlige Examen i herværende Cathedralskole i Juli 1846, erfares, at Arbeidet ved den nye Skolebygning er skredet saa rask frem, at Man tør haabe, at den kan tages i Brug henimod Slutningen af dette Aar. J Skoleaaret 1845-46 havde Skolen en Udgift af 41,108 Rbd. og en Jndtægt af 51,432 Rbd., altsaa et Overskud af 10,324 Rbd. Om den nye Underviisningsplan, der skal følges, siger Hr. Professoren: "At indlade mig paa en Drøftelse af Planen i det Hele har jeg ikke i Sinde; derimod anseer jeg det for min Pligt ganske kort at yttre min Anskuelse og mine Betænkeligheder med Hensyn til nogle enkelte Bestemmelser, hvis tilfredsstillende Jværksættelse er forbunden med ikke ringe Vanskelighed. Jeg hylder og har offentligen vedkjendt mig det Princip, at der ikke bør begyndes med Latin saa tidlig, som hidtil er skeet. Om en saa betydelig Forandring i den hidtil brugte Fremgangsmaade, som den i Planen, fastsatte, hvorved Underviisningen i dette Sprog først indtræder i tredie Klasse, for Øieblikket er tilraadelig, er et andet Spørgsmaal, og de desangaaende yttrede Tvivl ere vistnok langt fra at være fjernede ved de i Planens Motiver S. 728 f. anførte Modgrunde (see den provisoriske Plan for Underviisningen af 25 Juli 1845).Men de Skolemænd, som stemme for at opsætte Latinen, gjøre dette vistnok kun under den Forudsætning, at der kan anvendes desto større Kraft paa dette Fag i de høiere Klasser og at Timeantallet, som tildeles det, er noget større, end om Underviisningen var begyndt fra neden af, saa at det tilsyneladende Tab derved kan erstattes. Men seer Man hen til hvad der paa Papiret fordres gjennemgaaet i Mathematik og fornemmelig i Naturvidenskaberne i de øverste Klasser, da ligger den Frygt meget nær, at den store Masse heraf vil hendrage den bedste Deel af Kræfterne paa disse Fag og gjøre Skolen til en Mellemting imellem en lærd og en Realskole, hvorved den staaer Fare for hverken at blive det ene eller det andet, ligesom Man ogsaa ledes til at spørge, om denne store Masse af Realig iblandt den saakaldte lærde Skoles Apparat hører til almindelig Dannelse, ja om den ikke selv for en saakaldt Realskole, hvis Opgave er almindelig Dannelse, vilde være uforholdsmæssig stor. Dog her vil Meget jævnes ved Praxis; Planens Bestemmelser overlade Skolerne Raaderum med Hensyn til Omfanget af de forskjellige Dele af disse Videnskaber, og Skolerne ville vel kunne udvirke, at der af Overbestyrelsen henvises til korte Compendier, og forsaavidt saadanne endnu ikke haves eller snart kunne tilveiebringes, at disse Videnskabers Grændser bestemmes ved et Program, der angiver de vigtigste Hovedsætninger, som skulle medtages i Underviisningen. De tilbørlige Grændser for disse Fag kan ikke Universitetet, men kun Skolerne bedømme, og saasandt som Man ikke fra først af vil arbeide paa at bringe Planen til at mislykkes, vil det aldrig komme til et saa stort Misgreb, at disse Fag gjøres til Hovedvidenskaber i den lærde Skole. (Forts.)Hr. C. Frieses "Taagebilleder paa Theatret vare i Aftes godt besøgte og flere af dem modtoges med meget bifald. Biligencepost). Theologisk Examen: C. Høegh land. (inpr. ob Spec. Scriptum, A. Johnsen. hand ill.