JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Hr. Solodandser Hoppe har modtaget et ligesaa hædrende som fordeelagtigt Tilbud fra Theatret la Scala i Mailland om at dandse der som første Dandser i Carnevalstiden, og har erholdt Permission fra Theatret i Kbhv. for Maanederne December, Januar, Februar og Marts. – Efter Forlydende ere Fanny Elsler og Lucile Grahn ogsaa engagerede for Carnevalstiden ved samme Theater i Mailand. Mag. Monrad vil i tolv private Forelæsninger fortælle og forklare Fædrelandets Historie i den nyeste Tid. Ligeledes agter Prof. Algreen-Ussing at give en populair Fremstilling af de hos os bestaaende Næringsforhold, med Antydning af Maaden, hvorpaa en større Næringsfrihed kunde fremkaldes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Udfaldet af anden Examen, som nu er sluttet for iaar, har været følgende: 53 have faaet Laudabilis, af hvilke følgende: C. C. H. Tuxen, A. De P. T. Meinert J. M. L. Hjorth, O. M. Brasch, C. J. Fogh, R. V. A. Hauschultz, F. T. Schmidt, L. F. G. Sibbern, H. C. Vogelsang, H. V. A. Knudsen, N. F. Schlegel, L. de Thurah, L. H. Schwartzbrem fik encomium publicum, 47 Hand illand., 1 Non cont. (Berl. Tid.) og 8 erklæredes immaturi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Den nye Jule-Bazar, som nu opføres paa Kongens Nytorv, er i et Par Dage næsten gjort færdig. Folk flokkes daglig deromkring, for at beundre den Hurighed, hvormed der arbeides. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Da to Sjouere forleden sloges ved gl. Strand, tog den Ene, en bomstærk Karl, sin Modstander om Livet og slyngede ham som en Boldt ud i Kanalen. Den forbløffede Karl vilde være druknet, dersom ei de tilstedeværende Folk vare ilede ham (S. Bl.) til Hjælp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
En farlig Forbryder saae for et Par Dage siden, da han var fremstillet for Criminelkammeret, Leilighed til at gaae sin Vei. Samme Dag blev han dog i et nyt Tyveri greben af en Møllerlærling; men i sin fortvivlede Anstrængelse for at slippe løs, havde han saaledes forbidt Mølleren i Ansigtet og paa Armene, at denne, der dog holdt ham fast, befinder sig farligt syg deraf. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Ved Høiesteret er Skolelærer Christen Lastrup, som, for begaaet Blodskam, ved Hjerm Ginding Herreders Ret var anseet med Fæstningsarbeide for Livstid, bleven dømt til 8 Aars For(Berl. Tid.) bedringshuusstraf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Ved Overretten er for nylig incamineret en fra Sorø Birkething indanket Justitssag mod en Arrestant ved Navn Niels Pedersen af Bjernedehusene. Arrestanten, der er Huusmand, har tilstaaet, at han af Fortvivlelse over at et ham leiet Huus, uden dertil given Anledning fra hans Side, var ham opsagt, har, for at ombringe sig selv og sine tvende yngste Børn, styrtet sig i en med Vandfyldt Mergelgrav, hvor begge Børnene druknede, medens han selv, skjøndt han flere Gange forsøgte herpaa, ikke kunde drukne sig i den nævnte Mergelgrav, da der ikke hertil var tilstrækkelig Vand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Da det i Sagen afgivne Lægeskjøn gaaer ud paa, at Arrestanten er moralsk forrykt og han ifølge Sundheds-Collegiets i Sagen indhentede Betænkning, maa antages i Gierningsmomentet at have været i sindsforvirret Tilstand, er han ved Underretten ikkun dømt til at hensættes i Forva(Berl. Tid.) ring af Øvrigheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Apotheker Schmidt, forhen Eier af det MacEvoyske Palais, har underhaanden kjøbt afdøde Geheimestatsminister Møstings Gaard i Amaliegaden for 30,200 Rbd., hvori Bankhæftelsen (2200 Rbd.) er indbefattet. Gaarden er i Brandkassen, assureret for 37,000 Rbd. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
En Soldat af den 19de Liniebataillon, beretter Jtzeh. Wochenbl.", som havde gjort sig skyldig i grove Excesser og en reel Mishandling mod en Vært ved Lüneborger Leiren, er af en i Rendsborg nedsat Krigsret bleven dømt til 30 Dages Fængsel paa Vand og Brød og 50 Rottingslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Fra Finland skrives i Dagligt Allehaandal, at de fire Studenters endelige Skjebne, som det for deres svenske Reises Skyld blev forbudt atter at lade sig indskrive ved Universitetet, endnu ikke er afgjort. De have henvendt sig til Minister=Statssecretair Grev Armfeldt, for ved hans Forbøn hos Cantsleren at faae deres tabte Privilegier tilbage. Man mener at det vil lykkes. (Fædrel.)Et dunkelt Rygte taler om et opdaget Underslæb ved den Flensborg-Husumer Chaussee. Da saavel Land- som Stadgrunden i ethvert Tilfælde føler Udgifterne, vilde det være ønskeligt og i det Offentliges Jnteresse og dette Rygte fra Øvrighedens Side blev gjendrevet, eller ogsaa de Skyldige, uden Persons Anseelse, bleve dragne til Ansvar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
(Eckernf. Wochenbl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Ledigt Embede. Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Lunde og Skam Herreder under Odense Amt. (Opslaaet vacant den 7de November.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Befordringer. Sognepræst for Skagens Menighed i Aalborg Stift, L. Feilberg, er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Huusby og Sønder=Rissum Menigheder i Ribe Stift, og personel Cappellan for Hellevad, Hellum og Ørum Menig beder i Aalborg Stift, D. P. Schaumburg, til Sognepræst og Skolelærer paa Hirtsholmen i samme Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Paa den Wahlske Boghandlings Forlag er i disse Dage udkommet et lithographeret Prospect af Regentsen, tegnet og udført i det Bærentzenske Jnstitut. Det er 16 Tommer høit og 19 Tommer bredt, trykt paa fineste chinesiske Papir og udstyret paa det Eleganteste. Selve Prospectet er omgivet af en lithographeret Ramme, hvori er anbragt foroven, i Midten, Christian den Fjerdes Portrait, i de 4 Hjørner Portraiter af Regentsprovsterne Hviid, Gamborg, Nyrup og Petersen; tilvenstre et Regentsværelse 1743 og den forlængst afskaffede Krok, tilhøire et Regents værelse 1843 og Læsestuen. Desuden ere i to Medaillons to andre Skizzer anbragte. Forneden er en Scene af Studenterlivet i Almindelighed. Vitroe at Enhver, der engang har kjendt Lidet til Regentslivet, vil med stor Jnteresse betragte dette fortrinlige Prospect, der forekommer os at være den heldigste Tegning af Regentsen, vi endnu have seet; men fornemmelig maa dette herlige billede fryde enhver gammel Regentsianers Øie, idet det udentvivl vil tilbagekalde i hans Erindring mangen glad tilbragt Stund i den kelige Gaard, under det skyggende Træ. Ved Tallotteriets 1431 Trækning i Altona udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Udenlandske Efterretninger. Den irske Statsproces har nu naaet det Stadium, hvor en retslig Gjennemførelse af Anklagen mod O'Connel og hans Staldbrødre bliver til Vished. Efterat den store Jury indtil den 8de November havde beskjæftiget sig med at afhøre Vidnerne og med at overveie den omfangsrige Anklage akt, har den nu erklæret Anklagen for grundet. Nu have de Anklagede 4 Dages Frist til at erklære sig skyldige eller ikke skyldige med Hensyn til Anklagen, og derefter begynder den egentlige Proces, som Regjeringen med større Jver end nogensinde fordrer iværksat. Hvad vil nu Enden blive derpaa, spørger Bladet "Times" – Udfaldet blive hvilketsomhelst, saa er begge Landes Rolighed dog i høi Grad sat i Fare. Hvorledes end Dommen bliver, vil den ikke finde døve Øren eller lidenskabsløse Gemytter. Ligegyldighed, som er den sædvanlige Følge af langvarige Undersøgelser, vil her ikke finde Sted - den irske Characteer vil manifestere sig i sin hele vilde Enthusiasme. Efterretningen og en Frikiendelse vil hastig udbrede sig over alle Deele af Jrland. Glædesild fra enhver Høi vil bringe Landfolkene Underretning om at Dan (Daniel O'Connel) har betvunget Regjeringen. Repealerne ville da endnu engang have Fordelen paa deres Side, og practisk bevise Nødvendigheden af at tage Forholdsregler med Hensyn til dem. Skulde derimod de Anklagede blive dømte skyldige, da vil Regjeringen støde paa ikke ringere Farer og Vanskeligheder. Faren ved at straffe en Folkeanfører er stor, naar Folket er sig selv tro og er fast forbundet ved et gjensidigt Troskabsbaand og et fælles Maal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Blandinger. Hvo har været paa Helgoland, og ikke seet den smukke Anna Mohr, – Men i sidste Sa son sad, istedetfor den smukke Anna, Grevinde Görtvon Wrisberg ved Table d'hote, og en lille Comtesse var der ogsaa. Skade kun at Greven og Faderen ikke var der. - Det er en sørgelig Historie. Den smukke Anna er den 23de Juni 1841 ægteviet til en Mand, der kaldte sig Grev Gustav Hans Gort von Wrisberg fra Westphalen; han angav at være født i Loetschen, ved Bonn og at være en Søn af Grev Hans Christoph Görtz von Wrisberg og dennes Gemalinde Ale Sophie, født de Lassaux. Præsten viede ham uden Tillysning og uden at lade sig de fornødne Documenter forevise. Det var en Vielse omtrent som i Gretna-Green; men den foregik forøvrigt efter alle Kirkens Regler. J Mai 1842 reiste Hr. Greven fra Helgoland, for, paa sine Godser ved Rhinen, at forberede Alt til sin Families Modtagelse. Nogen Tid efter sendte han sit Portrait; det skal ligne overordentligt, og viser en smuk Mand i glimrende Uniform. Fra Strassburg kom det sidste Brev. Efter den Tid har den ulykkelige Grevinde ikke hørt det Mindste fra sin Mand, og da en Ven forskede efter ham, var der intetsteds nogen Greve at finde eller at opspørge af hans Navn - ikke eet eneste Spor var det muligt at opdage! Den grevelig Görtz'ske Familie selv har gjort alt Muligt, for at drage Psendo Greven frem for Lyset; men forgiæves, Han er og bliver sporløst forsvunden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
En Vildttyv i Schreibershausen, ved den bøbmiske Grændse, har maattet bøde skrækkeligt. En Søndag gik han alene ud i Skoven, og klattrede op af en steil Klippeskrænt, da hans Bøsse pludseligt gik løs og knuste hans høire Knæskal, hvorpaa han rullede ned til Foden af Klippevægen. Her blev han liggende. Efter en qvalfuld Times Forløb hørte han Køer nærme sig med Klokker om Halsen. Nogle Piger vogtede Qvæg i Nærheden. Han raabte høit og Hjælp. Men det vilde Skov sted var berygtet for Spøgeri, og Pigerne skyndte sig, i deres Angst, at drive deres Qvæg bort derfra. Noget længere nede flød en lille Kilde; hid væltede den Ulykkelige sig under usigelige Smerter, slukkede sin brændende Tørst, vaskede sit Saar og forbandt det nødtørftigt med sit Lommetørklæde. Og nu fattede han den eneste mulige Beslutning, som kunde frelse ham fra at vansmægte. Liggende paa Ryggen, hialp han sig, idet han lagde det saarede Been over det sunde, langsomt og smertefuldt frem ved Hjælp af begge Hænder og den venstre Fod, idet han fulgte Bækkens Løb. Tre Dage og tre Nætter piinte han sig saaledes, uden at møde noget menneskeligt Væsen, uden at nyde saameget som en Bid Brød. Langt og længe naaede han en lille Eng, hvor der, i nogen Frastand, stode nogle Hytter. Men her forlod ham hans sidste Kraft, saa høit han formaaede raabte han endnu engang om Hjalp, og tabte derpaa Bevidstheden. Til Lykke stod en Mand udenfor sin Dør og hørte Raabet. Man opsøgte den Ulykkelige og har ham ind i Hytten. Ved omhyggelig Pleie kom han sig lidt efter lidt, og med Undtagelse af det høire Been, som maatte sættes af, er han nu helbredet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Vagtmester Grewe i Osnabrück tog for fem Aar siden sin Afsked og ægtede en Enkefrue Struch, med hvem han levede meget ulykkeligt. J August d. A. blev Grewe pludseligt syg, leed af heftigBrækninger, blev lam paa Hænder og Fødder. De af Lægen Dr. Herzberg anvendte Midler forbleve uden Virkning. Han yttrede for Fru Grewe, at hendes Mands Sygdom rimeligviis vilde blive meget langvarig. Dagen efter var den Syge død Dr. Herzberg fattede Mistanke. Obductionen viste, at samtlige Jndvolde vare stærkt angrebne og Maven i den Grad inflammeret, at Grewe maatte være død af Gift. Enken blev strax fængslet. Hvad der især spænder Opmærksomheden paa Udfaldet af denne Criminalsag, er den Omstændighed, at Fru Grewes første Ægtemand blev funden død i en Brønd; hendes anden Mand døde ifølge en voldsom Brækning, og En af hendes Elskere forsvandt pludseligt og sporløst. Man er nu i Begreb med at opgrave hendes anden Mands Liig, Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
AVERTISSEMENTS. Paa Adressecontoiret i Nykjøbing faaes: Schemata til de ved Gen. Toldk. Circulaire af 6te December f. A. befalede Controlbøger for Brænderierne, trykte paa smukt og stærkt Skrivpapiir. til Lægdsruller. Dito til Ministerialbøger. Dito Alle andre brugelige Schemata blive, naar de forud bestilles, paa det Hurtigste og billigste expederede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Schemata til Lægdsruller og til Ministerialbøger faaes i Maribo hos Giegengack. Lollands Sparekasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
At Hr. Kammerraad Suhr i Rødbye, velvilligst har paataget sig den med Capitalers Jndsættelse og Opsigelse forbundne Uleilighed, bringes herved til offentliKundskab for dem, som maatte finde det beqvemmest paa denne Maade at afbenytte den her i Byen værende Sparekasse. Nakskov den 16de November 1843. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
En Boutik=Indretning ønskes tilkjøbs, naar Anviseren snarest mulig henvender sig paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Hos Skomagermester Bramsen i Stubbekiøbing kan en duelig Skomagersvend strax faae Arbeide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Tøi til Stampning modtages paa den hollandske Mølle ved Nykjøbing. Auctioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Ved en Auction som afholdes i Maribo den 9de December førstkommende om Formiddagen Kl. 11, paa Hr. Byfoged Møllers Contoir, lader Skibsbygmester Møller bortsælge det ham tilhørende Slupskib, Svanen, paa 11 Commercelæster, som nu har faaet en Hovedreparation, med staaende og løbende Redskaber saaledes som det nu ligger i Bandholms Havn, hvor det daglig kan tages i Øiesyn. Dette bekjendtgjøres til Efterretning for alle Lysthavende. Knuthenborg den 16de November 1843. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
At der Tirsdagen den 21de og Onsdagen den 22de dennes om Formiddagen Kl. 11 holdes Auction, første Dag paa Corselitze Gaard og anden Dag paa forrige Skovriddergaard Petersminde, over en Deel Skoveffecter saasom: Egetræer paa Roden, tjenlige til Tømmer og Gavn, forskjellige Sorter Favnebrænde og Udhug, Bøgetopbrænde og Birkekosteriis, bekjendtgjøres herved med Tilføiende: at det Sælgende er i Skovfogderne R. Larsens, C. Jørgensens, Tachs, L. Amagers, P. Mortensens og Qvists Districter og forevises af disse Dagen førend Auctionen. Corselitze den 16de November 1843. P. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Løverdagen den 25de November d. A. Formiddag Kl. 11, bliver paa Raadstuen her i Byen afholdt Auction over forskjelligt Jndboe og nogle gode Fruentimmer- og Mands Gangklæder, hvoriblandt en ny blaae Klædes Chenille, tilhørende flere Dødsboer, saa og endeel nyt Porcellain og Jsen kramvare m. m., hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 16de November 1843. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Vareauction. Onsdagen den 29de og Torsdagen den 30te November d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10, afholdes efter Skifterettens Begjæring offentlig Auction i Kjøbmand L. Wilckens Fallitboes Gaard i Mariboe Vestergade over Boets Varebeholdning, bestaaende af forskjellige Slags Manufacturvarer, saasom: Klæde, Bookskin, Sirts, Merinos, Mousselin, hvide Varer, Bomuldstøi, Lærred, Hvergarn, Silketørklæder, Silkebaand m.m., forskjellige Slags Jsenkram, endeel Urtekram af alle Slags, nogle Flasker Viin, nogle tomme Kasser og Foustager, Vægtskaale og Vægtlodder, en Slump Kreaturbeen m.m. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til 1ste Februar 1844. Mariboe Byfogedcontoir, den 15de November 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
J Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 10de dennes, som er læst ved Mariboe Byting og vil vorde læst i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene at have Noget at fordre i Kjøbmand Laurentius Wilckens til Skiftebehandling overgivne Fallitboe her i Byen, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Mariboe Skifteret, den 15de November 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afdøde Bødkermester Christian August Wulffs og efterlevende Enkes fælleds Boe her i Mariboe, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret. Mariboe Skifteret, den 15de November 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Proclama. Ved Proclama, som er læst ved Mariboe Byting og vil vorde læst i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som have noget at fordre i Stervboet efter den i ugivt Stand her i Byen afdøde Grovsmedmester Mads Pedersen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegSkifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Mariboe Skifteret, den 15de November 1843. C. A. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-20
Lollands Falsters en de Tidende. Stis, Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-20
Mandagen den 20. November, No 157.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-20
Da den for Waalse Sognedistrict nedsatte Comitee har offentliggjort sin Betænkning i Huusmands sagen, saa foranlediges ogsaa jeg til at offentliggjøre min særskilte Betænkning, saaledes lydende: Aarsagen, hvorfor jeg ikke har underskrevet Waalse Sogneforstanderskabs Comiteebetænkning i Huusmandssagen, er den, at bemeldte Betænkning hverken har tiltalt mig i Henseende til sit væsenlige Jndhold, at med Hensyn til de der gjorte Forslag i deres Heelhed, eller i Henseende til de deels urigtige, deels temmelig overdrevne bemærkninger, som deri ere fremsatte. Uden at ville gjennemgaae denne Betænkning med Kritik i dens Enkeltheder, idet jeg afgiver min særskilte Erklæring, skal jeg blot indskrænke mig til at fremhæve de Punkter, hvori jeg deler Menin med Comiteen, og dem, hvori jeg er af anden Mening. Det er da ganske min Overbeviisning, ligesom Comiteens, at Leiesystemet, Huustugten og et altfor overdrevet Hoveri ere Hovedaarsagerne til Huusmandstandens mindre blide Vilkaar - og mit Forslag vil derfor gaae ud paa: at Leiesystemet ophæves, og livsvarigt Faste istedelderfor indføres – at Huustugten afskaffes og Hoveriet bestemmes, forsaavidt det skal bestaae, for hver Fæster i Særdeleshed til fastsatte Ugedage, efter Fæsteleilighedens Beskaffenhed. Forresten er Hoveriet mine Øine en demoraliserende Jndretning, og det var vistnok ligesaa ønskeligt, som svarende baade til Eiendomsbesiddernes og Fæsternes sande Fordeel, at alt Hoveri mod anden billig Godtgjørelse kunde aldeles afskaffes - ligesom det var endnu langt ønskeligere, at al Fæstebesiddelse kunde forvandles til Selveiendom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-20
Det er endvidere høist urigtigt at sige, at de Mænd, som forsvare Eiendomsretten, undervurdere Menneskerettighederne, retsom og Eiendomsbesidderne ingen Menneskerettigheder havde, eller som om der var Mulighed i, at Menneskerettighederne i vort Fædreland truedes med mindste Fare. Det er hartad mere end urigtigt at sige, at Huusmandsklassens eneste Brøde er uforskyldt Fattigdom. Huusmands klassen var da den helligste og lykkeligste Stand i Samfundet; thi forskyldt Fattigdom er ingen Brøde, og Huusmandsklassen var altsaa ifølge denne Anskuelse, aldeles brødefri. Men det kan, desværre, ligesaa lidet med Sandhed siges om den Klasse af Medborgere, som om nogensomhelst Anden. Fattigdom og Rigdom ere aldeles relative Begreber. Den væsenlige Aarsag til Fattigdom, navnlig i de lavere Klasser, er Dovenskab og Liderlighed og Mangel paa Sparsommelighed, Nøisomhed, og Tarvelighed. Lykkeligt er det Samfund, hvorden færreste Deel af slige Fattige findes, de uforskyldte Fattige ville vistnok overalt gjerne finde Hjelp og Understøttelse. Hvad Comiteens Slutnings bemærkning angaaer, da vil jeg ikke lægge nogen Vægt paa det Terroristiske i Udtrykket (laant af Rædselsmanden Saint-Just) at de Fattige ville æde de Rige, aldenstund Comiteen har selv modificeret det Gyselige i denne Udladelse; men jeg skal kun bemærke, at det ikke er blot de Rige, der yde Bidrag til Fattigvæsenet; ei heller blot de Fattige, der stiæle fra de Rige. Vi have ganske nylig et Exempel her paa Landet, at en temmelig velhavende Huusmandskone har stiaalet 6 Gæs fra en temmelig fattig Huusmand. Det hedder i P. A. Heibergs bekiendte gamle Vise: at Rige æde de Arme op, og denne, unægtelig overdrevne Sætning turde maaskee, desværre, oftere gjøre sig gieldende i det virkelige Liv, end det omvendte Forhold. Jmidlertid tør man vel trøste sig ved, at hverken det ene eller det andet Slags Ædenop vil blive at befrygte der, hvor en almindelig Jnteresse er bleven levende for Huusmandsklassens og i Almindelighed for Almuens fremadskridende Gang til Oplysning og timeligt Velvære, ligesaa lidet som der, hvor et aarvaagent og samvittighedsfuldt Retsvæsen betrygger enhver Borger den fredelige Nydelse af hans lovlige Rettigheder. Waalse Præstegaard den 12te November 1843. F. C. Rosen. Forestaaende Betænkning tiltræder jeg i Et og Alt. Waldnæssegaard den 16de November 1843. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-20
Kjøbenhavn den 18de Novbr. 1843. Hr. Cand. juris Orla Lehmann har faaet Tilladelse til at procedere paa Prøve som Høiesteretsadvocat. Man kan naturligviis betragte denne Tilladelse som en Udnævnelse, og man kan gratulere Advocaturen til denne Acqvisition. Men man kan ogsaa gratulere Hr. Lehmann til denne Udnævnelse; han er derved kommen, hvad just ikke alle Menneskeer komme, paa sin rette Hylde; thi at han er født og baaren til Advocat, derom kan kun være een Mening. Gratierne og Muserne stode ved hans Vugge, og udstyrede ham med rige Gaver: hurtig Opfatningsevne, stor Skarpsindighed, glimrende Veltalenhed, og der er nu i hans nye Virkekreds given ham rig Anledning til at anvende disse sjeldne Gaver.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-20
At den Deeltagelse i den offentlige Virksomhed, hvortil Communernes Repræsentanter nu ere kaldede fremfor før, har givet Anledning til mange ubehagelige Spændinger, er vel bekjendt. Skylden har været paa begge Sider. De nye Repræsentanter have anseet det for deres Kald at maatte opponere ved enhver Leilighed, og ere ofte i misforstaaet Jver gaaet for vidt, ligesom paa den anden Side Øvrighederne, vante til den absolut Regjering, ikke have kunnet finde sig i den nye Tingenes Orden. Blandt disse ubehagelige Sammenstød mellem Communens Repræsentanter og Øvrigheden, have saa vakt mere Opsigt end Striden mellem Justitsraad, Byfoged Blichfeld i Skanderborg og denne Byes Borgerrepræsentanter. Sagen blev indstillet til kongelig Resolution, men Hs. Majestæt har ikke fundet Anledning til at anstille yderligere Undersøgelser med Hensyn til de af Borgerrepræsentanterne, og navnlig af deres Formand, Snedkermester Møller, fremsatte Anker. Der er derhos givet saavel Repræsentanterne som Justitsraad Blichfeld en Tilretteviisning. Borgermesterne Schäffer og Mundt, der i sin Tid have været betroet det specielle Tilsyn med Kjøbenhavns Brolægningsvæsen, og vare slemt compromitterede ved de Misligheder, der opdagedes ved denne Green af Communalbestyrelsen, ere nu blevne beroligede, idet Cancelliet skal have resolveret, at der ingen Anledning findes til at indlede Undersøgelse mod dem.