JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Auctionen over afdøde Provst Rachlous Bøger, hos Hr. Hofboghandler Beeken i Kronprindsensgaden, der var bestemt til den 18de October, er udsat til den 25de. Ørlandet i 1804. (Fortsat, see No. 82.) Saadan som Udførselen er af samtlige Producter, tjener den til at fyldestgiøre Jndbyggernes Trang til Fremmede, saalænge deres Luxebegrebe ikke ere mere udvidede, og naar de netop ikke faae for stort Misheld i Fiskeriet, eller paa deres Agre. Begge Dele havde de havt i flere Aar, inden de i Foraaret 1804 fik igjen meget rigt Skrevfiskerie. Men inden dette indtraf, var og Nøden og Mangelen skreden til stor Yderlighed. Det var ei allene Huusmanden, eller den Fattige, som ingensteds har noget at tære paa, men selve Gaardmærdenne med deres Koner og Børn, som gustne og udtærede af Hunger forlode deres Hjem og gik om til de Faa uden for Almueklassen for at betle om Brød og tilbøde sig at arbeide for blot Hungerens Tilfredsstillelse. De slugte med glubende Dyrs Graadighed, det man rakte dem, som kun nogenledes var spiseligt, indtil ingen havde meere at række disse Elendige. Mange vare døde i deres Hytter af Hunger eller af alt for slet og uhumsk Føde, da Fiskeriet begyndte og gjorde Ende paa Jammeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Men selv det overflødige Fiskeri kunde man ikke betjene sig af, saa fuldt som man ellers skulde, fordi mange havde skilt sig ved det, hvorfor de skulde anskaffe sig det dertil fornødne af Redskaber, Klæder og hvad der hører til deres saa kaldede Udrustning. - Ved Folketællingen 1801 befandtes Mennesketallet i hele Ørlands-Præstegield 3142. Almissetagernes var da 52. Det er hvert 60 Menneske levede af Almisse. Jeg frygter forholdet nu kun 3 Aar sildigere findes mere ufordeelagtigt. - Landkræmmere, saadanne som der ere ansatte i de søndenfieldske Dale, der fra en med allehaande Varer forsynet Krambod beskyldes for at paaprakke Almuen, for høie Priser, Ting som den helst skulde undvære, og fraliste dem deres Natur= eller Jndustriprodukter under deres Værd, har man her ikke. Man har ei heller ret langt til Kjøbstaden, og man har den Lykke, der at finde Kjøbmænd, mod, hvilke der ikke høres den Beskyldning, der saa almindeligen gjøres dem i de søndenfieldske Stæder, at de betjene sig af Landmandens Trang eller Enfoldighed, for at udsue og forarme ham. Tvertimod er det den trondhjemske Kjøbmands overalt lydende Roes, at han behandler Bonden som alle med velgjørende Redelighed. Derimod har man stundom Omløberkræmmere, der vel paaliste Bonden en eller anden Bagatel af Pynt eller anden Undværlighed. Dog, Luxebegrebene ere her saa indskrænkede, at dette noksom beviser, at dette Bedrageri ei har havt stor Fremgang, som der for dette Slags Landstrygere nok her ei blev stort at vinde. - Nordlig og nordvestlig for Østerraad skiærer sig Biugnfjorden ind. Arnt Berentsen (Danmark og Norges frugtbare Herlighed I. 1. pag. 273 og 300) omtaler denne Fjord, som den vigtigste Sildefjord i Norge, hvis Jndbringende der anføres som vigtigere end samtlige Fiskeriernes paa hele Norges søndre Kyst. Saa overordentlig vigtig er den for længe siden ikke mere, dog er her lige indtil Aaret 1801 aarligen gjort betydelige Nodtkast paa Sild, af flere hundrede Tønder hver Gang, i det hele hvert Aar nogle tilsinde Tønder. Det er først i de allersidste Aar, at Tilgangen har været ganske ringe. - Agerdyrkningen har her, saalænge Fiskeriet var overflødigt, næsten slet ikke været drevet; det lidet herer af Jord, synes heller ikke meget indbydende til Dyrkning. (Handels-Tid. - Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
(Af Hamb. Corresp.) Paris, d. 2den October. (Ved overordentlig Leilighed.) Hs. Maj. K. D. R. har faaet følgende Efterretninger fra Armeen indtil 26de Sept. Keiseren tilbragte d. 19de og 20de i Pirna. Hs. Maj. har der ladet slaae en Bro og anlægge en Broskandse paa høire Bred. Den 21de holdt Keiseren sit Natteleie i Dresden, begav sig den 22de til Hortau, og lod det 11te Corps under Hertugen af Tarent, det femte under General Lauriston, og det tredie under General Souham strax rykke frem paa hin Side Bischoswerdaskoven. Den fiendtlige Schlesiensarmee, hvis høire Fløi under Sacken havde trukket sig til Camenz, den venstre under Langeron ad Neustadt ved Bøhmens snævre Passer, og Centrum under York af Bischofswerdatiltraadte paa Stedet sit Tilbagetog til alle Sider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
General Girard, der commanderer vor Avantgarde, trængte levende frem tilligemed den, og gjorde nogle Fanger. Fienden blev under bestandige Fægtninger drevet tilbage indtil Spreefloden, General Lauriston rykkede ind i Neustadt. Da Fienden saaledes undveeg et Slag, kom Keiseren den 24de tilbage til Dresden og befalte Hertugen af Tarent at stille sig paa Avenschys Høider. Det ottende Corps under Fyrst Poniatowski vendte tilbage paa venstre Elvbred. Grev Lohan holder med første Corps bestandig Gieshubel besat. Marschal St. Cyr er i Pirna og i Bornastillingen. Hertugen af Belluno holder Freibergstillingen besat. Hertugen af Ragusa var med sjette Corps og General Latour Maubourgs Cavallerie paa hin Side Grosienhavn. Han havde drevet Fienden tilbage paa høire Elvbred paa hin Side Torgau, for at lette Passagen for en Convoi af 20,000 Centner Meel, der til Skibs kom op ad Elven og er ankommen til Dresden. Hertugen af Padua (Arrighi) er i Leipzig, og Fyrsten af Moskwa (Ney) mellem Wittienberg og Torgau. Gen. Grev Lefebure Desnouettes var med 4000 Heste i Begreb med at forfølge Overløberen Thielemann. Denne Thielemann er en Sachser, og overøst med Velgierninger af sin Konge. Til Tak for saamange Velgierninger viser han sig som Kongens og Fædrelandets uforsonligste Fiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
J Spidsen for et 3000 Mand stærkt Streifparti, deels Preusser, deels Cosakker, deels Østerrigere, plyndrede han sin Konges Stutterier, inddrev overalt Contributioner til sin Fordeel, og behandlede sine Landsmænd med alt et Menneskes Had, der imartres af Forbrydelser. Denne Overløber, der er decoreret med en russisk Generallieutenants Uniform, var draget til Naumburg, hvor hverken var Commandant eller Garnison, men hvor han havde overfaldet 3 til 400 Syge. Midlertid var General Lesebure Desnouettes stødt paa ham d. 19de i Freyberg, havde taget de 3 til 400 Syge fra ham, som denne Usling havde revet op af deres Senge, for at gjøre sig et Seierstegn af, havde faaet nogle hundrede Fanger, gjort nogen Bagage til Bytte, og tilbagetaget nogle Vogne, han havde bemestret sig. Thielemann flygtede derpaa til Zuis, hvor Oberst Numsdorf, en østerrigsk Partigjænger, der gjennemstreifede Landet, har forenet sig med ham. General Grev Lefebure Desnouettes angre dem d. 24de ved Altenburg, kastede dem tilbage til Bøhmen, og dræbte dem mange Folk, blandt andre en Prinds af Hohenzollern og en Oberst. Thielemanns Marsch havde frembragt nogen Standsning i Samfærselen med Erfurt og Leipzig. Den fiendtlige Berlins Armee synes at føie nogle Anstalter til at slaae en Bro ved Dessau. Fyrsten af Neuschatel er syg af Galdefeber, og ligger. paa nogle Dage tilsengs. H. M. har aldrig befundet sig bedre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
London, den 22de September. (The Courier, Kl. 3, 3die Oplag). Fra Deal meldes under 21de September følgende: Der er kommet en østerrigsk Coureer, der melder, at Dresden har overgivet sig til de Allierede. Denne Tidende er bleven meddeelt ved Telegraphen. Datum nævnes ikke, ved Courerens Afgang sang man TeDeum for denne Seiervinding. - Officiel Note fra 22de. Et af vore Morgenblade har den dadleværdige Skik, at opsanke hver Dag allehaande, og bekjendtgjøre det i ny Oplag. J Morges meldte det Briggen Ticklers Ankomst, med Tillæg, at dette Fartøi udtrykkelig var kommet for at bringe Regjeringen Efterretninger om de Franskes Nederlag i Egnen ved Dresden; det tilføier, at Dresden efter en frygtelig Kamp var taget af de Allierede, og at de Stormende kun havde skienket enkelte Jndivider Pardon. Men Tickler er ikke kommet til Engelland i noget saadant Anliggende. Dette Skib har kun kunnet bringe usikkre Rygter. Tiekler har i Henseende til Militairoperationerne intet Nyt eller officielt kunne overbringe. (Man sammenligne hermed ovenstaaende Franske officielle Beretning.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Cassel, den 27 Sept. H. M. har efter at lade undersøge sin Divisionsgenerals Baron Hammersteins Papirer, sin første Adjutant, en Broder til den Baron Hammerstein, der solgte det ham betroede Husarregiment til Fienden, og nederdrægtig forraadte sin Konge, ved et Decret af Gaars Dato afskediget ham af sin Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Nürnberg. J Følge offentlige Efterretninger tjener Prof. Fichte nu ved den Preussiske Armee som Frivillig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Frankfurt, d. 26 Sept. Marschal Kellerman, Hertug af Valm, er i Gaar taget tilbage til Maynz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Den bekiendte uforbrændelige Spanier, GelyLatour, viser nu sine Konster i Hamborg. Man paastaaer, at han kan krybe ind i en Ovn, hvis Hede er 3 Gange saa stærk som det menneskelige Blods Varme, og tage en Lammefjerding med sig, som han, efter at han i 10 Minuter har været i Ovnen, bringer stegt ud igjen, uden at han selv i mindste Maade er bleven kogt, end sige stegt. Egentlig er det ikke ham selv, men hans Beundrer M. C. D., der lader dette bekjendtgjøre i Hamb. Corresp., og forsikkrer, at han har undersøgt Lammefjerdingen, og befundet den tilbørlig stegt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Postefterretninger. Paris, d. 3 Oct. De for Underslæb og Bedragerie i Forvaltningen af Octroien i Antwerpen anklagede Werbrouct, Lacoste, Board og Petit, ere blevne frikiendte af de Cedsvornes Ret i Brüssel, og Staden Antwerpen er dømt til at betale Processens Omkostninger. Denne Dom er bleven tilintetgjort ved et Senatus=Consult, hvori CassationsRetten paalægges, at lade Sagen paa ny foretage ved en anden Keiserlig Ret, og paadømme uden Eedsvorne, og for hvilken Ret de for Bestikkelse anklagede Eedsvorne tillige skulle forfølges. Moniteuren meddeler den Skrivelse fra H. M. Keiseren til Stordommeren, som foranledigede dette Senatus=Consult. J samme hedder det blandt andet: at uagtet Hs. Maj. vil, at Domstolene med største Uafhængighed skulle forvalte Retfærdigheden, saa kan han under disse Omstændigheder ikke igvorere eller taale et saadant Scandal, eller tilstede, at Bestikkelsen seirer og med opløftet Hoved vandrer frem i Stæderne Brüssel &c. (Efter Alt. M., Paris, d. 1 Oct. Fra Armeen i Arragonien har Hertugen af Albufera indsendt til Krigsministeren en udførlig Jndberetning, dat. Villa Franca d. 20 Sept., angaaende de seneste Krigsbegivenheder. Siden de første Dage af September havde Lord Bentink trukket sig bort fra Bredden af Havet og Ebro, opstillet den engelsk spenske Armee ved Villa Franca, og besat Høiderne ved Ordal; han lod Magaziner anlægge i Villa Nova &c., og alting bebudede et nær forestaaende Angreb. Hert, af Albufera besluttede at forekomme ham, og føiede til den Ende alle fornødne Anstalter. Ordal, en stærk Position, var besat af en Avantgarde af 9000 M. under Gener. F. Adams. Den øverste General, Lord Bentinck, var samme Aften kommen did. Jnfanteriet var understøttet af Artillerie og Reserve-Cavallerie. Herpaa fulgte adskillige hidsige Fægtninger, hvori Fienden bestandig blev slaaet og tvungen til at trække sig tilbage, Det 27de engelske Lin. Reg. blev næsten tilintetgjort, Gener. Adams saaret, og et stort AntaOfficierer saaret. Fienden har i det Hele mistet, ikke blot Døde og Saarede, men ogsaa Fanger og Deserteurer, 3500 Mand, uden at regne Tabet af hans Bagage og Artillerie. (Hamb. Corresp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Ratzeburg d. 8de Oct. D. 6te har Fienden villet forcere Passagen ved Buchen, men med alsin Anstrængelse kunde han ikke faae 2 Voltigeur Regimenter, der forsvarede Broen, til at vige, og maatte, efter et stort Forlis, trække sig tilbage. - Paa samme Tid gjorde Fienden Demonstrationer mod Tropperne i Ratzeburg. Gener. Loison lod ham angribe ved Gen. Rome, som stødte paa de meklenb. Jægere til Fods og til Hest, samt paa Gen. Vegesacks Corps. Gen. Rome tog 120 M. Fanger, og dræbte eller saarede endnu en Gang saa mange Folk. De fiendtlige Tropper, der fulgte Avantgarden, have ikke fortsat deres Marsch. Vort Tab er ubetydeligt, da Fienden var bleven afskaaren og strax bragt i Uorden. - Den 7de angreb Fienden med 1800 M. Jnf., nogle Escadroner og 6 Artilleriestykker vor høire Fløi i KogelDet kom til en meget levende Geværild, hvorpaa Fienden trak sig tilbage. Han efterlod et godt Antal Døde og Saarede paa Pladsen. Vi have aldeles intet Tab liidt. Det var de Danske, der havde denne lille Affaire med Fienden, hvori de udviste samme Tapperhed, som de uafladelig give Prøver paa. Jsær maa man bemærke to Danske Husar-Escadroners skjønne Forhold, af hvilke 32 Mand angreb en Bataillon v. Lützow og fratog den 60 Mand. Den store Raskhed, deDanske Husarer viste, gjorde, at vi paa vor Side næsten ikke have liidt noget Tab. De forskjellige Smaafægtninger, Fienden har indladt sig i ved Steknitz, kostede ham, efter hans egen Tilstaaelse 700 Mand Døde, Fanger eller Saarede. Vort Tab er neppe 40 Mand. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-16
Kjøbenhavns Børs den 16de October. J forrige Uge stode Specierne i 80 Rdlr., med i denne Uge dalede de igjen til 64, til hvilken Priis de bleve udbudne. - Hamb. Banco solgtes i Gaar for 6200. – J Handelen hersker stor Flanhed, som især maa tilskrives den følelige Pengemangel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Stoksomeste Tiende Aargang. No. 84. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Torsdagen den 19 October 1813. Om Tyverier. (Sluttet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-19
Blandt de farlige Tyverier regne vi ikke allene Qvægtyverie, Jndbrud &c., som i Frd. af 20 Febr. 1790 kaldes grove Tyverier, men ogsaa det Slags, mod hvilke den menneskelige Forsigtighed intet formaaer. Ligesaa lidet som det er nogen mueligt, altid at gjemme Kreature i sit Huus, ligesaa livet er det ham mueligt, at bevare den Eiendom, han gjemmer i sit Huus, ved andet end ved Laas og Lukke. Den, som stieler ved Hielp af Tyvenøgler, han stieler med Plan og Overlæg, og kan med billighed ikke sammenlignes med den, der tilfældigviis træffer en Leilighed til at stiele. Et er det, naar en Tyv søger at forskaffe sig Kundskab om den Tid, jeg ikke er hjemme, og lister sig til at dirke mine Døre op, og et andet er, naar jeg glemmer at lukke mine Døre, og da een, som aldrig har tænkt paa at bestiele mig, tilfældigviis benytter sig af Leiligheden. For endeel Aar siden gaves i Kjøbenhavn en Smed, der gjorde sig et Haandværk af, at dirke Folks Døre op, hvortil hans Profession gav ham Midler nok i Hænde, og, for desto bedre at kunne drive denne Jndustrie, betiente han sig af en Person, der var velbekjendt i Byen, og altsaa saae sig godt istand til at underrette ham om, naar og hvor Leilighed dertil bedste gaves. Efterat han i en rum Tid havde paa denne Maade bestiaalet mange Familier, blev han om sidder paagreben, men hans Straf var to Aars Arbeide i Forbedringshuset. Derimod blev ved LandsOver-Retten her i Staden ved Dom d. 23 Dec. 1806 en Betler, som havde begaaet Betlerie fjerde Gang, i Følge Planen 1 Jul. 1799, §. 1127. f. og Reglementerne 5 Jul. 1803, for Kjøbstæderne §§. 47 og 48, for Landet §§. 64 og 65, dømt til 4 Aars Arbeide i Forbedringshuset. Det vilde føre os længer bort fra Maalet, end dette Blads og denne Undersøgelses Grændser, tillade os, dersom vi vilde indlade os her i at gjennemgaae Juristernes forskjellige Meninger om Jndbrud. Naar Frd. af 4 Marts 1690 siger: "Den, som om Natten indbryder i nogen Mands Huus, i Henseende til, at hans Forsæt kunde være ligesaa snart at myrde, som skjele, om han skeede Hinder eller Modstand, skal dømmes til Galgen, saa synes det klart, at den, som om Natten sniger sig ind i et Huus ved Hielp af en Tyvenøgle, maa kunne henregnes under samme Classe. Ogsaa hans Forsæt kunde være at myrde, naar ham skeede Modstand eller Hinder. Det er ikke let at indsee, hvorfor en Dørs Aabning ved en Dirik ikke ligesaa godt kan kaldes Jndbrud, som dens Aabning ved andre Redskaber. At Forordn. ikke udtrykkelig taler om Tyvenøgler, kan mueligen hidrøre deraf, at Tyvene for 123 Aar siden ikke var kommen saavidt i Stielekonsten, som i vore Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-19
Til Slutning maa endnu erindres, at man lingenlunde maa troe, at det just er i vore Dage, man klager saa lydelig over Tyveriers Hyppighed. Allerede i Jndledningen til Frd. af 4 Martii 1690 hedder det: "Da en almindelig Lande=Klage har været over Tyve, at de, siden Loven har befriet dem fra at miste Livet, meget have formeret sig, og at det er at befrygte, at de daglig skal blive flere, om deres Straf ikke skjærpes." Det er, som bekjendt, efter denne Forordning, at de, der stiele stort Qvæg paa Marken, eller de, der, efter at de ere brændte med Tyvsmærke, paagribes i Tyverie, idømtes til Galge. Jøvrigt vilde det være at ønske, at alle offentlig infamerende Strasse maatte anvendes saa sparsomt som mueligt, da de ellers tabe og maa tabe deres Virkning. De sløve og forhærde den store Hobs Følelse, og den Ligegyldighed, ja Frækhed, der af visse Tilskuere vises ved saadanne Executioner, vidner noksom om, hvor lidet de virke, naar de ofte finde Sted. Et Middel til at bringe endeel Sølvmyni Kongens Casse m.v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-19
Naar Børscoursen hver Postdag blev bekjende gjort, og Amtsforvalterne eller andre beordredes, bestandig at indvexle for Regjeringens Regning efter denne Cours alle dem tilbudne Sølvmynter, saa vilde ingen Privat finde Fordeel ved denne Jndvexling, og følgelig denne saa meget paaankede Forretning ophøre, og selv gjøre Forbudet imod Myntens Forsendelse ud af Kongerigerne unødvendig. - Skulde det ikke, med Hensyn til de overordentlig store Forandringer i Representativernes Værdie, være raadeligt, i kortere Perioder end et halvt Aar at bestemme Sølv=Værdien, og især at gjøre disse Bestemmelser kort for Betalingsterminerne, nemlig Snapsting den 11te December, og OTR, som Terminen for Hertugdømmerne? Jdet Ringeste er det høist sandsynligt, at Børscoursen i Junii Maaned næste Aar vil være saare forskjellig fra Middelcoursen fra 1ste Augusti d. A. indtil 31te Januarii 1814. Og om end Enkelte ikke ville tilstaae, at Børscoursen er Maalestokken for alle Varepriser, saa bliver disses Antal dog alt mindre og mindre, hvilket Erfaringen daglig lærer. Schultz, i Varde. Mine Forelæsninger over Europas nyeste Historie, fra Consular-Regjeringens Jndførelse i Frankrige af, begynde Søndagen den 24de dennes, og holdes fra Kl. 1 til 2. De, som ville beære mig med Deres Nærværelse, bedes, forinden at tegne sig hos mig i min Bopæl i Kronprindsens gaden, No. 34. 4de Etage, for at jeg derefter maa kunne rette min Leilighed. J. Kragh Høst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-19
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-19
Da fornævnte 2 Lieutenanter v. Ewald, ved den ommeldte skjønne Attaqve af Husarerne, særdeles have udmærket sig, saa har det allernaadigst de haget Hs. Majestæt, til Belønning for deres roesværdige og tappre Forhold, at benaade PremierLieutenant og Ridder v. Ewald med Dannebrogsmændenes Sølvkors, at udnævne Second-Lieutenant Edvard v. Ewald til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse, og endvidere til Dannebrogsmænd at udnævne følgende Husarunderscerer og Husarer, nemlig: Corporalerne FralsJahnke, Hans Heinrik Nøvke, Johan Frederik Gottschalck, Vicecorporal Barchmann, Husarerne Johan Heinrich Koch, Johan Ecker, Claus HeinTrik Bauer og Hans Schnoor, hvilke alle af Major v. Spath navnligen ere anbefalede. - Negimentschirurgen ved det Slesvigske Jnfanterie-Nigiment og Chirurg Kirchner af den 6te HufarEscadron roses af Majoren for den Jver og Omsorg, som de have udviist ved de indbragte Saaredes Behandling, hvorfor Hans Majestæt har ladet dem begge tilkjendegive Sin allernaadigste Tilfredshed i denne Anledning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-19
Hovedqvarteret Frederiksberg Slot, den 16de October 1813. F. Bülow, Hs. Maj. Kongen til Danmark og Norges Generalmajor, tjenstgjørende General-Adjutant, Chef for Generaladjutant=Staben, Kammerherre, Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-19
Jgjennem Rentekammeret er, under den 5te October d. A., udfældiget en Placat af følgende Judhold: "Hs. Maj. Kongen har ved Resolution af 30te i forrige Maaned allernaadigst bestemt, at Skriverpengene til Amtsforvalterne i Kongeriget Danmark for Skatters og andre Afgivters Afskrivning for indeværende Aar og fremdeles indtil videre skulle af de Skatydende udbetales i Rigsbankpenge Navneværdie, Daler for Daler, med det Beløb, hvormed de ved Forordningen af 23de Julii 1812 ere paabudne at erlægges. Stadsphysicus, i Kjøbenhavn, Dr. Med., Prof. og Hofmedicus A. Lund, har udgivet et for Øieblikkets Tarv høist vigtigt lidet Skrift under Titel, Valg af de bekjendteste virksomme Lægemidler til lettere Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-10-19
J den korte Forerindring siger Hr. Forfatteren; Ved at udarbeide dette Skrift, har jeg blot havt til Øiemed, at veilede den mindre erfarne Læge i at vælge de mindst bekostelige Medicamenter for sine Syge. Paa en Tid, da Lægemidlerne ere ien saa høi Grad stegne i Priis, er det Pligt for enhver practiserende Læge, at bruge klog Oeconomie i sine Ordinationer, saavel med Hensyn til Embedsklassen og den ikke bemidlere Deel af Publicum, som i Særdeleshed til Stiftelserne og Fattigvæsenet, hvis Capitaler ved de nærværende Tiders ideligen stigende Dyrhed mærkeligen forminde skes. Mit Embedsforhold til adskillige af de offentlige Stiftelser lader mig ønske, at et besparende Valg af Lægemidler altid anvendes, hvor kostbarere ikke kunne udrette mere. Jeg tør haabe, at man ved disse Formler vil lige saa let, som ved mange dyrere, opnaae Maalet, og derved spare betydelige Omkostninger baade for det Offentlige og for den uformuende Privatmand." Den faaes i alle Bogladerne paa Børsen for 24 Rbs. Ørlandet i 1804. (Slutning; see No. 83.) - Sildefiskeriet drog i fordum Tid en heel Mængde Mennesker hen til denne Fjords ellers ugjestfrie Bredde. Deres Hytter bleve efterhaanden til bestandige Bopæle for Fiskere, Fiskeri=Entrepreneurer og Fiskehandlere. Det blev til flere hundrede Familier, som erhvervede sig Tilladelse til der at bygge sig en Kirke, der blev annecteret Ørlandets Hovedsogn. Efterhaanden sank det meget rige Fiskeri. Det gav dog endnu Næring til nogle Familier, hvoraf der endnu boer saamange nogenledes nær sammen i Dysvigen, et Sted omtrent midtveis mellem Bingnfjordens østre Ende eller Bund og der hvor den nær ved Udhoug forener sig med Frohavet, at deres Klynge af Baadeskurer og usle Vaaningshuse seer ud som en liden Fiskerby.