Berlingske Tidende, 1779-04-30
London, den 13de April. Efterat Admiralerne og Capitainerne i Følge Havne-Commandeurens Ordre havde forsamlet sig om Bord paa Sandwich, bleve følgende ældre Admiraler og Capitainer udnævnte for at holde Retten, nemlig: Vice=Admiral Derby og Contre=Admiral Digby, Capitainerne Sir Chaloner Ogle, Kempenfelt, Peyton, Bayne, G. Robinson, Duncan, Goodall, Cvanston, Linzee, Colpeys, Walters og Judge Advocaten G. Jackson, som er bleven bestilt til Processens, Indretning. Capitain Bennet undskyldte sig skriftlig; at han formedelst Sygdom ikke kunde møde. Retten bad Tilhørerne at gaae ud, og da samme bleve igien indladte, forelagde Judge=Advocaten Eeden, som skulde aflegges, og Fangen tiltalede Retten paa følgende Maade: Hr. Præsident! Strax i Begyndelsen af denne Rettens Undersøgelse maae jeg tage mig den Friehed at tale kortelig om en vis Sag. - Forat vedligeholde de Fordomme, som man har fattet om mig, har man udspredt, at jeg har forlangt denne Krigsret over mig i den Hensigt, at trække Admiral Koppels Forhold derind paa nye igien. - Jeg bevidner paa det helligste, at jeg har udvirket samme til min egen Retfærdiggiørelse. Jeg har derfore besluttet at ikke gaae tilbage til noget, som forhen var anbragt til mit Forsvar, men ene og allene at indskrænke mig til min egen Retfærdiggiørelse. - Jndge=Advocaten forlangte at vide, om Retten i Følge den af Admiralitets Lorden meddeelte Ordre og Jnstruction vilde begynde Undersøgelsen efter de graverende Punkter, som vare udkomne ved den holdte Krigsret over Admiral Koppel. - Bemeldte Admiralitetets Ordre blev derpaa oplæst, som lydde saaledes: At da der indeholdtes adskillige Punkter i den holdte Krigsrets Protocol over Admiral Keppel, som graverte Vice=Admiral Sir Hugh Palliser, og gjorde en meget alvorlig Undersøgning nødvendig, overdroge Lorderne Krigsretten at undersøge disse Omstændigheder. "Bemeldte Skrivelse var undertegnet: Sandwich. J. Buller. Lisburne. Mulgrave. Capitain Peyton moverede derpaa, at Rets=Sahlen skulle blive rømmet. Retten blev næsten en Time allene, og efterat Tilhørerne igien vare indladte, sagde Judge=Advocaten: Retten har besluttet at gaae frem i nærværende Undersøgning efter den sidst holdte Krigsrets Protocol. - Admiral Keppel blev derpaa fremkaldet, som tiltalede Retten saaledes: Førend jeg aflægger Eeden, maae jeg bede om Tilladelse til at torde sige et og andet. At den oplæste Vidne=Liste fra Kronens Side seer jeg, at jeg er den første. Det er langt fra at jeg vidner af min egen Villie. Jeg finder mig tvertimod i en meget piinagtig Forfatning, og jeg haaber, at det Vidnesbyrd som jeg aflægger, ikke skal gaae ud i Verden betegnet med Anseelse af Had, Misgunst eller Havn. Jeg er ingen Anklager. Jeg ønsker at ikke maatte vidne. Jeg ønsker at man vilde undskylde mig, og vilde skatte mig lykkelig, om Retten vilde befrie mig fra at aflægge Vidnesbyrd. Aarsagen, som jeg har dertil, er i at jeg hverken bejaende eller nægtende kan besvare de Spørsmaal, som blive mig forelagde, men nødvendig maae falde Retten besværlig med Aarsager, Bevæggrunde og Meeninger, som have Jndflydelse paa mit Forhold, bestemme samme og ikke kunde skilles fra den Sag, som er for. Men jeg erklærer tillige, at om Fangen paastaaer mit Vidnesbyrd, eller Retten skulde holde samme for nødvendig, jeg tilforladelig skal besvare ethvert Spørsmaal, som bliver mig forelagt, med største Aabenhiertighed. Tilhørerne maatte derpaa gaae ud, og ved deres Tilbagekomst gav Retten Admiralen tilkiende, at hans Vidnesbyrd ikke kunde undværes. - Eeden blev derpaa aflagt, og Jndge=Advocaten sagde: De bliver ombedet, at fortælle Retten Transactionen den 27de Julii for saavidt samme angaaer Sir Hugh Pallisers Opførsel. Admiral Koppel svarede Min Opmærksomhed var den Dag igiennem hver Time og hver Minute fuldkommen beskiæftiget, og det skulde være mig moraliter umueligt at fortælle Retten ethvert Ord, enhver Gierning, ethvert Signal, og enhver Omstændighed paa denne Dag i enhver Deel af Fløden. Jeg er her for at svare aabenhiertig paa ethvert Spørsmaal, og om jeg altsaa skal besvare den mig forelagte Punkt, saa vil jeg vidst giøre det af min yderste Evne. Men Retten maae behage at betænke af hvad for et vidt Omfang dette Spørsmaaler, og at det er mig gandske umueligt at give Retten en sammenhængende Fortælling om en saa vidtløftig Transactions Beskaffenhed. Man maae give mig en besynderlig Frist, og forlade mig, naar jeg i det Efterfølgende erindrer mig visse Tildragelser, og refererer mig til samme, hvilke jeg i Begyndelsen sprang overEn Commandeur paa et enkelt Skib kan være i Stand til at erklære sig fuldstændig over sit Skibs Transaction, men Retten vil behage at betænke, at min Omærksomhed var fordeelt paa alle og ethvert Skib af Floden. En eedelig Fortælling er en meget betydelig Sag. Jmidlertid er jeg her for Retten bereed til at svare, om man skulde holde det for raadeligt. Der som man vil forelægge mig et adskilt Spørsmaal, skal mit Svar paa det nøyeste blive bestemt; men jeg kan ikke besvare Spørsmaal, som angaae det Hele med denne Bestemthed, saadanne Spørsmaal nemlig, som indeholde det heele Omfang af enhver Jagttagelse, af ethvert Ord og enhver Gierning, som begægnede mig den 27de Julii. Capitain Colpoysmoverte, at Retten maatte trine ud. Da Retten kom tilbage, sagde Præsidenten, at Retten begreb den Besværlighed, som Admiralen sandt i Henseende til Omfanget af det ham forelagte Spørsmaal, men den ønskede, at Admiralen vilde ved Besvarelsen paa de specielle Spørsmaal, som bleve gjort til ham, erklære sig i Udtryk, som rørte det Heele, i Henseende til Trandactionen den 27de Julii. - Der blev herpaa spurgt: Af hvor mange Skibe bestod Sir Hugh Pallisers Division den 27de Julii, Sv. af 10. Sp.: Hvor mange Skibe beordrede de til at jage? Sv.: Jeg tænker 6 eller 7 Jeg maae nærmere erklære mig. Jeg forlod mig gandske paa Admiral Campbell, som var min første Capitain, og hvis Omhue og kraftige Bistand jeg er den største Forbindelse skyldig. Vi vare da beskjæftigede med en udmattende Jagt, og jeg ønskede, at kunde udhvile mig saa meget, som mueligt Til den Ende udstædde han i min Fraværelse Ordre, og jeg havde bedet ham om, at han skulde vække mig, saasnart det skulde være besynderlig nødvendigt, saasom jeg ikke tænkte paa min egen Rolighed, saasnart der paakom noget af Vigtighed. Han kom altsaa og vækkede mig den 27de om Morgenen, og sagde mig, at den Franske Flode havde begivet sig længere bort, men at han havde givet adskillige Skibe af Divisionen under Vice-Admiralen af det blaa Flag Ordre til at jage hen imod Vinden, saasom han var kommen saameget fra Vinden, at Divisionen, imidlertid at vi bestandig kom længere fra Fienden, ikke kunde blive brugt. - Jeg billigede fuldkommen den udstædte Ordre, ligesom jeg overhovedet havde Aarsag til at være tilfreds med alle hans føyede Anstalter. Jeg havde den Tiid intet Haab om at komme til Trefning, dog holdte jeg det for nødvendigt at holde alle Skibene saa meget som mueligt ved mig. Sp.: Syntes De, at Sir Hugh Palliser førte saa mange Seyl, som han kunde, og giorde sit Beste til at bringe Formiddable til dem og komme til Tresning: Sv.: Efterat Signalet var givet, førte han saa mange Seyl, som var mueligt, og gjorde sig al Umage for at bringe Formidable til mig, og komme til en Trefning. Sp.: Syntes de, at han imedens Trefningen varede, opførte sig, som det sømmede en Officier af hans Rang. Sv. Jeg syntes, at han kom i Raden mod Fienden saa got som ethvert af de andre Skibe, som enten kom for eller efter ham, og deri lagttog han sin Skyldighed, som en Flag=Officier. Jeg ønsker ikke at indskrænke Omfanget af dette Spørsmaal. - Eftersom Klokken var henimod 3, blev Rettens Holdelse udsat til Dagen derpaa.