JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-09
Hamborger Cours paa Kjøbenhavn 890 k. S. (Af Christiania Avis). Forrige Aars Høst var, som bekjendt er, sørgelig for Landmanden i Trondhjems Stift; Regnen ødelagde den usle og mismodede Sæd, som en kold Sommer havde frembragt, Ager og Eng slog næsten aldeles feil – Trondhjem og de flere Kjøbstæder i bemeldte Stift har kun faaet liden Tilførsel fra Danmark, Østersøen og Archangel. Adskillige Skibe, som vare bestemte til Trondhjem med Kornladninger, ere underveis gaaet til Grunde, og saaledes har den ene Ulykke rækket den anden Haanden. Providerings-Commissionen i Christiania skal have sendt circa 30 til 40,000 Tønder Korn til Trondhjem, hvilke dertil ere ankomne; men dette Korn kan ei afhielpe Mangelen paa Sædekorn, mindre afværge den Hungersnød, hvorved Trondhjems Stift trues, og for hvilken det useilbarlig vil vorde udsat, med mindre der kommer hastig Hielp og Redning. For at afhielpe denne Mangel og Fare skal man allerede i Frederiksstad have samlet et Forraad, som gjør dets Borgere og dens Omegns Beboere Ære. Ogsaa i Christiania og dets Omegn vil man ile for at komme de ædle Trønder til Hielp; Enhver vil efter Evne stræbe at udrive En eller flere af Dødens Strube. Herom overbeviist har Jndsenderen nedlagt denne Jndbydelse i Christiania Bogtrykkerie, hvor Enhver vil ædelmodigen tegne sig fordet Bidrag i Korn, Rug, Byg og Havre, som han vil yde til vore Trønderske Brødres Redning og Frelse, eller til deres blandt disse, som trænge til denne Hjelp. Ogsaa i flere Kjøbstæder og paa Landet i Aggershuus Stift, vil man - haaber Jndsenderen - følge dette skjønne Exempel, som Frederiksstad og dets Omegn først har givet. Hr. Grosserer Rasch har lovet Jndsenderen, at modtage de Bidrage, som Christiania og dets Omegns Menneskevenner maatte yde, og forhvilke offentlig Regnskab skal blive aflagt. Christiania, den 27 Februari 1811. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Jndene og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Jndenlandske Efterretninger. Fortsættelse af Forandringerne i Landhuusholdnings=Selskabets Præmieliste for 1811.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Hr. Knudsens Beneficeforestilling til Fordeel for krigsfangne Danske og Norske Sømænd i Engelland indbragte omtrent 5000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Endeel af Rakskovs Byes Kjøbmænd have forenet sig om, at udruste en Caper, som, med Stifts amtmandens Tilladelse, har faaet det Navn, Morgenskjerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Hos en Juveleer her i Staden er i denne Tid forfærdiget en Sølv Theemaskine, som er bestemt til America, af uforlignelig skjønt Arbeide. Den har kostet 3000 Rdlr. For to Torsk blev i disse Dage begiert 7 Rd. Der blev budet 5 Rdlr., men for den Sum kunde de ikke sælges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Kort for Juul blev i Snedsted Sogn i Thyland slagtet en Hest, der havde brækket Benet, hvis Kjød, efter Opmuntring og givet Exempel af Stedets Præst, blev fortæret af Sognefolkene. Begjerligheden derefter var endog saa stor, at der samme Dags Aften, da Hesten var slagtet, aldeles intet Spiseligt var tilbage af den Mariboe, d. 7 Martii. Natten imellem den 6 og 7de dennes rasede med S. V. en skrækkelig Storm. Den drev fornemmelig sit Spil i den saakaldte søndre Søe. Jsen blev skruet af Vinden op imod de omliggende Hauger og Vænger, og anrettede betydelig Skade i den saakaldte Klosterbugt. En Broe af Egetræe, befæstet med en Steenkiste for Enden, og som hvilede paa stærke Bøgeklodser, blev ganske og aldeles adsplittet og ved Jsens Voldsomhed sat op paa Landet. De paa Landet optrusne Baade bleve ikke allene omveltede, men endog meget rambullerede, iblandt hvilke Byens Lyst-Chaloupe, de lystige Brødre kaldet, har lidt betydeligt, som er meget at beklage, da Skibsværfterne her i Mariboe just ikke ere i den bedste Forfatning, og som maaskee i sin Tid kunde have en bedrøvelig Jndflydelse paa de argonautiske Sommertoge til Borgøe, og lægge samme mange hindringer i Veien. Jsen struedes med saadan en Kraft ind paa Landet, at et Egeplankeværk og en Port, der vare forsynede med Laas og stærke Stolper, bleve ganske omstyrtede, ja, endog adskillige store Granitstene bleve forstyrrede i deres Leie og kastede op paa Landet. Et Gierde, omkring hvilket var sat en Steenmuur, maatte ligeledes vige for den Stærkeres Ret. Saadan en Naturbegivenhed har i en Tid af 40 Aar ikke her fundet Sted. – Nu er det da kommet saa vidt, at en Balle maadeligt Trykpapiir, koster 70 Rdlr. 3 Mk. J Aaret 1809 kostede den 26 Rdlr. Mariboe Avis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Kjøbenhavns Vexelcours d. 12 Martii, 3 Maaneder 802 til 810. - Hamb. Cours paa Kjøbenhavn 850 k. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Postefterretninger. (Af Hamb. Børsenh.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Wien, d. 24 Febr. Postholderne herfra til de Bayerske Grændser have faaet den befaling, at holde Dag og Nat 4 sadlede Heste i Beredskab, paa det Coureren med Efterretningen om den Franske Keiserindes lykkelige Forløsning ved sin Ankomst ufortøvet kan befordres videre. – Adskillige Tyrkiske Courerer tage nu ikke mere Veien fra Paris til Constantinopel og derfra tilbage, saaledes som hidtil, over Wien, men over Triest, fordi dette er nærmere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
München, d. 26 Febr. Da Hr. Thiets, en Protestant og Prof. ved det herværende Gymnasium, der er indviklet i Striden mellem de herværende Academiker og Lærde af begge Troesbekjendelser, i Forgaars Aftes Kl. 9 gik hjem, fik han, lige i det han vilde træde ind i sit Huus, et Dolkestik i Nakken, der gik 2 Tommer dybt, af en maskeret Person. Snigmorderen trak Dolken ikke ud igjen, men løb sin Vei, efter at han havde kastet Masken. De Forbigaaende gjorde Allarm, en Saarlægge trak Dolken ud af Saaret; Politiet giver sig al muelig Umage for at opdage Gierningsmanden ved Hielp af Dolken og Masken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Amsterdam, d. 6 Martii. Vedkommende Authoriteter ere blevne gjorte opmærksomme paa, at bruge al muelig Aarvaagenhed mod de gjenstridige Udskrevne fra det forrige Brabant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
London d. 21 Febr. (Moniteuren.) J Gaar havde en Deputation af Kjøbmænd, hvis Jnteresse er forbunden med de under Hamburger, Bremer og Pappenburger Flag gaaende Skibe, der ligge i vore Havne, begivet sig til Lorderne for Handels bureauet. Disse have bekræftet at ophæve befalingen angaaende det paa disse Skibe lagte Beslag, men de have tilføiet, at de kun kunne afseile med Ballast, og at de, for at komme tilbage igjen til en engelsk Havn, maatte være forsynede med en Licenz fra Regjeringen, der kun meddeles en engelsk Undersaat, der virkelig er interesseret i Skibets Ladning. Hver anden Licenz kan og skal ikke respecteres. Touloner Flaaden bestaar af 3 Skibe paa 120 Canoner, 2 paa 80, 9 paa 74, 4 paa 40, 1 paa 46, 1 paa 36, 1 paa 32, 1 paa 22, 1 Fløiteskib o. s. v. - J Underhusets Møde d. 20de foreslog Hr. Vork, at der, ligesom i forrige Aar, maatte igjen bevilges for Marinen 145,000 Mand. Hr. Whitebread sagde, at han i Aar har ønsket Jndskrænkninger i Marinen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Forrige Aar havde man kundgjort, at Bassinet i Vissingen var ødelagt, og nu hører man derimod, at en Fransk Flaade ligger forsamlet der. Til Slutningen bleve 8 Mill. 95,509 Pd. St. bevilgede for Marinen, 5 Mill. for Landmagten, og henved 15 Mill. i Skatkammerbeviser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Paris d. 1 Martii. Dagsmoniteuren indeholder vigtige Efterretninger fra Armeen i Spanien, hvoraf følgende er det væsentligste: Armeen i Catalonien. D. 3 Jan. angreb den Spanske General Georget i Spidsen for 800 Heste og 1200 Mand Tarrega. Commandanten lod strax Garnisonen opstille sig og gjøre Mine som om den vilde forlade Staden, for at trække Fienden til Belpui og give en Afdeling Jægere, som Commandanten i Lerida havde sendt ham til Hjelp, Leilighed til at komme Fienden i Ryggen. Denne Manoeuvre lykkedes fuldkommen, 300 Fiender bleve nedsablede paa Pladsen, Gener. Georget blev saaret i Hovedet, og 100 af hans Folk tagne til Fanger. De øvrige maatte tage Flugten til Mont blan. - Armeen i Arragonien. Gener. Suchet lader Fæstningen Tortosa igjen istandsætte. De oprørske Bønder nedlægge nu efter hverandre deres Vaaben. Odonel har indskibet sig til Engelland. Fortet Balagner lod Genen Suchet, efterat han d. 8 Jan, forgjeves havde ladet opfordre det, indtage med Storm. Besætningen styrtede sig ad Landeveien af Tarragon, paa Gouverneuren nær, 13 Officierer og 120 Soldater, som faldt i vor Magt. - Nordre Armeens Arrondissement. Hertugen af Jstriens Nærværelse har brogt Roligheden tilbage her. - Centrumsarmeens Arrondissement.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Gener. Lahousseye har forenet sig med en Recognosering af det d. 6te fra Merida udgangne Corps i Majada. Han har i dette Land ikke truffet no ger fiendtligt Corps. En Division af Centrumsarmeen har faaet befaling at marchere til Alcantara, for at communicere med Armeen i Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Det af Juntaen i Valencia i de indre Provindser organiserede Røverie har faaet et nyt Stød ved Tortosas Jndtagelse, og da Armeen i Valencia er hensmeltet til det Halve, saa har den kaldet alle Bander af Guerillas fra Provindserne Cuenza og Toledo til Hielp, for at forsvare Staden mod Arragoniens Armee, som den trues af. - Armeen i Sønden. Cadix's Beleiring. Sidst i Dec. have vore Batterier afslaaet et nyt Forsøg at brænde vor Flottille, som blev foretaget med 60 Canonerchalouper. – J Arsenalerne i Sevilla arbeides uophørlig paa de ny opfundne Haubitser, som række 2500 Toiser. J hele Arrondissementet hersker Rolighed. Beleiringsarbeiderne drives med største Jver. Femte Armeecorps. Hertugen af Dalmatien stødte d. 3 Jan, i Usaare paa den fiendtlige Arriergarde, angreb den sig tilbagetrækkende Fiende, og slog ham med et Forliis af 50 Mand og ligesaa mange Heste. Mendgabal flygtede med 8000 Mand til Almendraleo og Merida, og Balasteros søgte med 5 til 6000 M. at naae Calera. Men Hert. af Treviso lod ham indhente, angribe, slaae og efter mange Folks Forliis forfølge i Retningen af FregenhalDen 5 ankom vore samtlige Colonner i los San tos; Divisionen Gazan blev detacheret til Ballasteross videre Forfølgelse og det store Beleiringscorpss Bedækning. Jmidlertid søgte Mendizabal at trække sig med sit Corps portugisisk Cavallerie til den venstre Side af Guadiana mod Badajoz. General Briche rensede den venstre Side. Alle fiendtlige Corps trak sig til Badajoz. - Olivenza har maattet overgive sig paa Naade og Ungade, fordi det har forkastet de Overgivelsesforslag, der blev det gjort den første Dag, og alting allerede var forberedet til en Storm. Besætningen bestod af 4500 Mand. - Hertugen af Dalmatien lod derpaa alle sine Tropper marchere til Badajoz, som nu er fuldkommen indsluttet, og som beleires med største Eftertryk. Besætningen bestaar af 8000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Udenlandske Efterretninger. J Spofforth ved Knaresborugh i Portshire, døde i Slutningen af Maji Maaned f. A. John Mitealf, sædvanlig den blinde Jack kaldet, i en Alder af 94 Aar. Han var født 1717 i Knaresborough og mistede i sit fjerde Aar Synet. Han lærte at spille paa Violin og begyndte nu at følge med de Varer, der kjørtes fra denne Stad til Lyst stederne i Nabolavet, og satte sig foran paa Vognen, hvilket man gjerne tilstedte ham formedelst hans muntre Lune. J Aaret 1745 tog han Tieneste som Spillemand hos Oberst Thornton som Frivillig, og blev i Slaget ved Falkirk tagen til Fange. Men han blev snart udvexlet og vendte nu tilbage til Knaresborough. Nu blev han Vogn mester ved den almindelige Post, der gaaer fra Knaresborough til York og førte Vognene i det sletteste Veir igjennem de derværende Skove om Natten og i den dybeste Snee med største Sikkerhed. Ogsaa paa Jagten var han godt at bruge og baade til Fods og Hest forstod han at forfølge Vildtet med største Hurtighed. J 40 Aar betjente man sig af ham, naar man vilde anlægge Landevele eller bygge Broer. Med en lang Stok i Haanden besteg han hver Fjeldtog, undersøgte Dalene og opgav med Bestemthed deres Vide, Skikkelse og Beliggenhed. Hvorledes han egentlig var kommen til disse Kundskaber kunde han ikke tydeliggjøre andre; men i sit lange Liv var han derved meget nyttig. Han efterlod 4 Børn, 20 Børnebørn og 90 Børnebørnsbørn. (Nord. Miscellen).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
(Ogsaa i Kjøbenhavn lever en fattig Mand, som, uagtet han fra sit tredie Aar af har været stokblind, ikke allene kan gaae allevegne uden Leder, men endog forrette Ærinder, bære vanskelige Dragter, f. Ex. Porcellain, Glas o. s. v. paa Bærebør).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Ved en indisk Landsby, ikke langt fra Madras, lod for nogen Tid siden et Par vilde Elephanter af uhyre Størrelse sig see. Man søgte forgiæves at fange dem i Faldgrøvter; de trængte ind i Landsbyen, dræbte en Mand og et Barn, og saarede to Koner. Desaarsag hentede man fra den Brittiske Leir ved Hazaree Bang nogle Apundige, Canoner, og med samme blev uafladelig fyret i en Afstand af 100 Alen paa Elephanterne, som kjølede deres Harme paa Træer og Huse, men omsider dog styrtede. Man fandt 29 Apundige Kugler i deres Legeme. (S. Bl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
J Maji Maaned f. A. fandtes i MedvagFloden, ikke langt fra Rochester, en meget stor Aal, der var 6 Fod lang, 25 til 30 Tommer i Omfang, og veiede 34 Pund, dens Kjød var overordentlig hvidt og velsmagende. (S. Bl. Haarene af Muldvare bruges nu i Engelland. blandede med Væverhaar, til at forfærdige den fineste og tillige stærkeste Hattesit. S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Ved Croswoodhill i Egnen af Edinburgh har man fundet en Deel Romerske Sølvmynter. De ere fra Mare Aurels, Antoninus Pius S. Demitrants, Hadrians og Trajans Tidsalder, og give altsaa interessante Oplysninger om den Romerske Maars Udbredelse indtil denne Egn; de laae 6 Fod dybt i Skoven. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Hos en Græsk Kjøbmand i Wien blev nylig stiaalet fra hans Contoir en Casse med 106,686 Gylden, deels i Penge og Vexler, deels i Diamanter. Tyvene havde givet en fattig Mand det i Forvaring og lovet ham 25,000 Gylden for hans Umage. Men denne retskafne Mand angav det strax, og man fandt nu, at Tyvene vare 3 Jtalienere, af hvilke den ene under et paataget Navn havde forskaffet sin Svoger en Plads i dette Handelshuus. Kjøbmanden var uædel nok til kun at give Angiveren 800 Fl. for hans Umage. (Hamb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Corresp.) Efterat Moldau og Wallachiet nu ere blevne forenede med det Russiske Rige, skal Universitetet i Bucharest sættes paa en meget anseelig Fod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
hidtil holdtes der kun Forelæsninger i det gammel- og nygræske Sprog, nu skal der ansættes to Professorer i Mathematiken, der holde Forelæsninger i det tydske og russiske Sprog. Der skal anlægges en botanisk Have, hvori een af de nuværende Professorer i Lægevidenskaben skal give offentlig Underviisning. (Jenaisch. Litteraturzeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Det botaniske Selskab i Gent aabnede i afvigte Julii Maaned sine Sommerudstillinger, bestaaende af nogle hundrede for størstedelen udenlandske og sjeldne Træer i deres fulde Blomster. Af den dertil udnævnte Jury under Hr. Vanderwoestines Forsæde, tilkiendtes Hr. Lieven Bouwens for Udstillingen af et fortrinlig godt dyrket Caffetræ(coffea arabico) med dets Blomster og Frugter, den store Medaille. Accessit fik Hr. Aubry og Verdone, den første for Opelskningen af en blomstrende Hibesers rosa sinens var, aur. Blandt de øvrige Planter og Buskarter udmærkede fire Arter Camelia japonica sig samt adskillige nye Arter Erica Aales, Pelagonium &c. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-12
Gaarden No. 3 i Nybrogaden, beliggende ved Vandet lige for Slæbestedet, og vendende udtil Snaregaden, er under Haanden tilkjøbs. Den er 94 Alen lang og 30 Alen dyb. Den dertil hørende Fabrikbygning er 5 Etager høi og 27 Alen lang, med Lysning fra begge Sider og de beqvemmeste Jndretninger. J denne Gaard er, en Tid af 15 Aar, med største Held, drevet en Cattunfabrik, som endnu er i fuld Drivt, og kan til Michaeli tiltrædes af den, som maatte attraae at vælge denne ligesaa gavnlige som indbringende Næringsvei. Det vilde være stor Skade, om dette skjønne Anlæg, der saa godt kan føde sin Mand, og som nu er i saa fuldkommen Stand, skulde, i en Tidspunct, da den indenlandske Konstflid baade behøver og finder saa stor Opmuntring, standses midt i sin største Virksomhed. Ogsaa for andre Fabrikører og Professionister, der behøve stor Plads, kan denne Bygning være saare passende. Anviisning gives hos dette Blads Udgiver, i Fortunstrædet No. 148.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Nyeste Skilderie af 8 benhavn. ad Ros Ras Ras Ottende Aargang. No. 22. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 16 Martii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Fortsættelse af Bemærkningerne i Anledning af Bank-Planen. Jeg fortsætter gjerne mine Bemærkninger, thi og saa jeg føler, at ingen Gjenstand i dette Øieblik kan fortjene mere Drøvtelse og Overveielse end dette Almeenanliggende. Brevenes Forfatter vil og søger det Sande og Gode, det er jeg overbeviist om, det er ogsaa min eneste Attraa, og kunde vi ved vore Undersøgelser bidrage til at sætte Gjenstanden i et klarere Lys, kunde vi foranledige, at Nationen vilde anvende sine Kræfter til Penge væsenets Forbedring, saa vilde det være den rigeste Belønning for os begge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
Brevenes Forfatter vil ikke lade gielde sine Jdeer for en Plan. Jeg vil ikke stride om Ord, Naar der tales om bestemte Summer, der skal udgjøre Bankens Fonds og om bestemte Summer af Sedler, der skal sættes i Omløb, saa har jeg troet, at dette allerede hører til en Plan og derfor kunde jeg vel have ønsket, at Forfatteren i sit Svar nærmere havde oplyst de af mig opkastede Spørgsmaal, om de 10 Millioner, som skulde udgjøre Bankens Fonds, skulde være Lod Sølv, eller mere, og hvorledes de til Omvexlingen bestemte 2 Millioner skulle tilveiebringes, da Forfatteren, vedbliver at erklære Bankens Sølv kun for et Depostrum! Forfatteren tilstaaer, at det kunde være langt bedre, dersom Sølvet blev indsmeltet og heri nærmes vi hinanden, thiefra langt bedre til nødvendigt er Vejen ikke saa langt. Hvad Handels husenes Forskrivninger angaaer, saa forklarer jeg mig nærmere 2. De ere ikke nogen reel Fonds Sidmund, siger mange fornuftige Ting om Papir mynt, kun ere hans Grundsætninger ikke overalt anvendelige. Efter min Formeening har han endog i det af Forfatteren anførte Sted ikke saa ganske Uret. At Crediten er Sielen i al Handel, er en af de Sætninger, som trænge meget til nærmere Bestemmelse. Handelens nærværende Gang udfordrer Credit, men maaskee havde det været bedre om aldrig Credit havde fundet Sted og Handelen ikke havde kunne udvides over den Handlendes virkelige Formue. Kyndige practiske Kjøbmænd have sagt mig, at i den Tid da Holland erhvervede den største Deel af sin Rigdom, har det været solide Kjøbmænds Grundsætning ikke at vove mere end Halvdelen af deres Formue og at have den anden Halvdeel i Reserve for at afholde indtræffende Tab. Hvilken Forskjel fra vore Tider, hvor man som oftest vover ti Gange mere end man eier. – Crediten over spændes alt for let og bliver da sikkert skadelig De største Beviser deraf giver Handelens Historie, f. Ex. Aarene 1763, 178283, 1799 og – nu. Giro-Banken i Hamborg har, saa vidt jeg veed, slet ingen bestemt Fonds. Den skal have lige saa meget Sølv liggendes, som der staaer Banco paa dens Folier, thi Foliehaveren er berettiget hvert Øieblik at kræve sit Tilgodehavende i Sølv og det er, siden Bankens nyeste Constitution, aldrig bleven negtet. Bancoverlernes Masse vedkommer aldeles ikke Banken. Naar et Handelshuus i Kjøbenhavn trækker i Banco paa et Huus i Hamborg, saa er det Acceptantens Sag at forskaffe sig Banco, ikke Bankens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-16
for en Bank, som skal beroe paa øieblikkelig Realisation og som skal sætte flere Sedler i Omløb end den har Fonds for, men brugbar kunde de være til en Realisation efterhaanden, kun maatte deres Beløb da være lige med de omløbende Sedlers; thi, hvori skal ellers Sikkerheden for den større Masse af omløbende Sedler bestaae, Naar Forfatteren mener, at man heller vilde have Penge staaende hos forskjellige solide Huse, end hos en Bank, fordi man derved kan troe sig mere sikker engang at blive betalt, ligger da ikke deri den Sætning, at Banksedlernes Credit beroer paa Mueligheden og Rimeligheden af deres Realisation? – Vi vil lade henstaae Spørgsmaalet om Mueligheden at tilveiebringe for 5 Millioner Forskrivninger. Skal der udrettes noget stort og hensigtsmæssigt, saa behøver man ikke at indskrænke sig til Handelshusene, hver Mand i Staten, som har Evne dertil, kunde og burde tage Deel i en for det Almindelige saa vigtig Sag. Er det saa vist, at Freden vil snart igjen forskaffe Staten en fordeelagtig Handelsbalance? Har Danmark havt en fordeelagtig Handelsbalance, i de sidste Aar, Til en Bank efter min Jder udfordres nødvendig at Sølvets Udførsel maa være tilladt. At de Danske og Norske Species=Sedler beholde deres Værdie, skjønt Sølvets Udførsel nu er forbuden, er let at forklare, naar man erkyndiger sig efter de Omsætninger, som gjøres dermed, her er ikke Stedet til at udvikle det. At Agiotage er en Hoved Grund til at Coursen, er sjunken saa dybt som nu, kan have sin Rigtighed og skammeligt er og bliver det, at Egennytten har kunne drive det saa vidt, men først ved Statens Underbalance bliver en fortsat Agio tage muelig. Naar Balancen er for Staten, kan Agitagen kun være meget temporair og tilintetgjøres snart ved Tingenes naturlige Gang. Jeg gjentager Spørgsmaalet: Hvad kan Sikkerheden for Bank=Fondens virkelige Tilværelse og Tilstedeblivelse nytte, naar den ikke tillige, undskrænket, eller under visse Bestemmelser kan gjøres disponibel for dem, som give Credit til det derpaa udstædte Papiir, Naar jeg udstæder en Forskrivning, saa skal jeg forpligte mig engang at indfrie en med Valuta, som den lyder paa. Naar jeg blot beviisliggjør, at jeg ejer Valuta for Forskrivningens Beløb, men ikke vil være forpligtet til at anvende den til Forskrivningens Jndfrielse, vil den neppe finde Credit hos nogen. Bankens udstædende Sedler ere ikke andet end Forskrivninger. Adskilligt af det her fremsatte kunde trænge til mere udførlig Afhandling, men dette Blads Udgiver var maaskee ikke tjent med at indrømme større Plads for Afhandlinger, som ikke alle Læsere kunde finde Fornøielse i, og dog er netop et almindeligen yndet Blad det meest passende Sted tilat bringe deslige Gjenstande for Publikums Øine. Jeg slutter med det forløbige Resultat af mine bemærkninger: at en solide og hensigtsmæssig Seddel Bank bør være grundet paa Mueligheden, og Rimeligheden til at kunne realisere sine Sedler, strax naar det begieres, eller efterhaanden i visse Terminer.