Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-06-20
(Af Hamb. og Altona Aviser.) Paris, den 3 Junii. Høitideligheden paa Mai Marken fandt Sted den 1ste Junii. Ved Dagens Frembrud forkyndtes det ved Canonerne fra Jnvalidernes Hotel, og ved Artillerie=Salver som fra Fortet Vinennes og alle Høiene om Paris bleve gientagne. Napoleons Trone hævede sig forved Militair=Skolen i Midten af en stor Halveirkel, hvoraf to Trediedeele til Høire og Venstre dannede store Amphitheatre, paa hvilke sade 15000 Mennesker. Den ene Trediedeel ligeoverfor Tronen var aaben. J Midten stod et Altar. Omtrent 100 Toiser var opreist en frit staaende Trone. Da Napoleon var kommen paa Mars Marken blev holdt Messe af Erkebispen af Tours, hvorpaa Central Forsamlingen, bestaaende af 5 Medlemmer af ethvert Valg=Collegium, omtrent 500 i Tallet, bleve førte til Trapperne til Tronen. Hr. Dubois forelæste derpaa med høi Stemme en Addresse til Keiseren, som Nationalforsamlingen havde voteret. Fyrst Erkekantsleren proclammerede Resultaterne af Stemmerne, hvoraf erfares, at den additionelle Act til Rigsconstitutionen næsten eenstemmigen er antagen, da der kun ere 4206 benægtende Stemmer. Af en Herold proclameredes derpaa, at Constitutions=Acten var antagen, hvorpaa den blev underskreven af Napoleon. Da dette var skeet, holdt Napoleon en Tale, hvori han sagde: Som Keiser, Consul, Soldat har jeg Alt af Folket. J Lykken i Ulykken, paa Valpladsen, i Raadet, paa Tronen, i Landflygtighed var Frankrig den eneste og bestandig Gienstand for mine Tanker og Handlinger. Som hiin Konge i Athenen (Codrus) har jeg opoffret mig for mit Folk, i det Haab, at see det Løfte opfyldt, er at vedligeholde Frankrigs naturlig Integritet, dets Ære, dets Rettigheder &c. Jeg har tidligen erfaret, at de Fyrster, som have miskiendt alle Grundsætninger, som have traadt den offentlige Mening og saa mange FolkeSlags dyrebareste Interesse under Fødder, ville paaføre os Krig. De tænke paa at forstørre Kongeriget Nederlandene, at give det vore nordlige Grændsefæstninger til Brystværn, og at jævne de Stridigheder, som endnu ere mellem dem derved, at dele Lothringen og Etsat mellem sig &c. Franske saasnart vi have afslaaet disse uretfærdige Angreb, og saasnart Europa har indseet, hvad man skylder 28 Millioner Franskmænds Rettigheder og Uafhængighed, saa skal en høitidelig Lov forenede forskjellige Bestemmelser i de adspredte Constitutioner. Franske, Min Villie er Folkets Villie, Mine Rettigheder ere Folkets Rettigheder; Min Ære, min Røes, min Lykke kan kun være Frankrigs Ære, Roes og Lykke." Herpaa aflagde Napoleon Eden paa Evangelie=Bogen, der overraktes af Erkebispen af Bourges, med følgende Ord: Jeg sværger at holde og lade holde Rigets Constitution. Erkekantsleren traadte først til Tronen og svoer Lydighed mod Constitutionen og Troskab mod Keiseren. Forsamlingen gientog eenstemmig: Vi sværge det! Under Talen og Edens Aflæggelse satte Medlemmerne af Centraldeputationerne sig paa Trinene til Tronen, og gik først tilbage medens der blev siunget Te Deum, og i det Øieblik, da Præsidenterne for Valg-Collegierne nærmede sig, for at modtage Ørnene, der vare bestemte for Rationalgarderne i deres Departementer. Napoleon tog Keiser=Kappen af, kom som Soldat i Uniform frem paa de første Trin, Trommerne sloge Feld marsch, og Napoleon holdt følgende Tale: "Soldater af Rigets Nationalgade, Soldater af Land= og Søemagten. Jeg anbetroer Eder den Keiserlige Ørn med Nationalfarverne. Sværger, at forsvare den med Eders Blod mod Fædrelandets og denne Trones Fjender. Sværger, at den stedse skal være Eders Foreningstegn. Sværger!" Et langt Raab: Vi sværge, lød giennem Kredsen. Nu begav Napoleon sig til Tronen uddeelte Ørnene, hvorpaa Tropperne marscherede Bataillions og Eskadronsviis op og omgave Tronen. Efter en kort Tiltale af Napoleon aflagde de Eden. Herpaa defilerede Tropperne omtrent 50000 Mand, hvoriblandt 27000 Nationalgarder, forbi Napoleon, der nu begav sig tilbage til Thuillerierne. Marschallerne Soult, Ney Jourdan og Grouchy rede ved Siden af hans Vogn, Ogsaa Masseng, Oudinot, Lefebre, Kellermann, Moncey og Serrurir vare i hans Følge. Under Coremonien selv vare hans Brødre Joseph og Hieronymus paa hans høire Side og Lucian paa den venstre.