JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Keiser Napoleon, som vexelviis er i Ebersdorf og Schønbrun, føier Anstalter til ny afgjørende Optrin. Bevægelserne blandt de Franske og Forbundstropperne ere store. Fra Strasburg marchere bestandig saavel Cavallerie, som Jnfanterie-Depoter og ny Conskriberede til Østerrige for at complettere Regimenterne. J Polen har Først Poniatowski paataget sig Commandoen over de Russiske Tropper, og man venter snart en Trefning mellem Russerne og Østerrigerne. – Østerrigerne udbrede sig alt mere og mere paa forskjellige Kanter, men Udfaldet vil lære, om de ikke derved svække sig end mere. General Chasteller har vovet sig med sit Corps lige til Mestre, lige over for Venedig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
J hele Egnen udskriver han Requisitioner og Contributioner. Hans videre Hensigter maa snart udvikle sig. Men de fornødne Forholdsregler imod ham ere allerede trufne. Venedig har en tilstrækkelig Besætning og General Rusca dækker med sit Troppecorps Passet ved Palma Nova, en Grændsefæstning i det venetianske Friaul. Erkehertug Johan er, efterat have faaet ved Comorn adskillige Forstærkninger, atter gaaet fremad og har taget sin forrige Stilling ved Raab. Det i det Bayreuthske indrykkede Østerrigske Corps bestaar af 6000 Mand. J Bayreuth ere begge Kammersenaterne og i Erlangen Statens Embedsmænd blevne tagne i Eed af Østerrigerne. Tyrolerne ere langt fra endnu ikke rolige. Men de, som indsluttede Fæstningen Kufstein, ere dog blevne fordrevne af General Deroy og Fæstniningen er atter bleven forsynet med alt det Fornødne. J en Østerrigsk Dagbefaling af 16de f. M. hedder det, at Østerrige hidtil har afholdt sig fra Fiendtligheder mod Sachsen, men da Sachsiske Patrouiller ere faldne ind i Bøhmen, fik General Am Ende Befaling, at rykke over Grændserne. Jmidlertid synes det allerede at være "am Ende, med denne General Am Endes Seierstog; thi Kongen af Vestphasen har d. 28de f. M. ladet officiel bekjendtgjøre i sit Hovedqvarteer i Merseburg, at General Dalbignac har fordrevet Østerrigerne fra deres Stilling ved Lützen, at de ere blevne nødte tilat trække sig tilbage og rømme Leipzig i største Hast, og at General Dalvignac ved bliver at forfølge dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Den 19de Franske Bulletin, fra Wien af 16de f. M., indeholder omstændelige Efterretninger fra Vicekongen om hans Armees Operationer modErkehertugerne Johans's og Palatinus's Corps fra 5 Junii af. Slaget d. 14de begyndte Kl. 11 om Formiddagen med 35,000 Mand mod 50,000 Østerrigere og Kl. 4 om Eftermiddagen var Seieren afgjort paa Fransk Side. Østerrigerne mistede 3000 Døde og 3000 Fanger, 6 Canoner og 4 Faner. D. 16de bleve Fienderne levende forfulgte paa Veien til Comorn og Pest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Fra Bayonne haves Efterretninger, der gaae til d. 14 Junii. La Romana er med Regimentet Prindsesse og nogle Engelske Tropper landet ved St. Ander og synes at ville beleire denne Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
General Noreal, der stod med 8000 Mand i Nærheden, har trukket sig til Bilbao, Hertugen af Treviso har sendt Staden en Undsætning af 6000 Mand. General Bonnet, der staaer i Villaviciosa, begiver sig i forcerede Marcher derhen, og fra Burgos og Valladolid er der ligeledes afgaaet Tropper til denne Egn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Kirkestatens Skjebne er nu afgjort. Den er ved et i Wien udstedt Keiserligt Decret af 17 Maji bleven indlemmet i det Franske Keiserdømme. Rom erklæres for en Keiserlig Fri-Stad, de Romerske Mindemærker skulle vedligeholdes paa den Keiserlige Skats Bekostning; den offentlige Gield erklæres for Rigsgjeld; Paven skal, fri for alle Byrder, beholde sin hidtil havte Jndkomst af 2 Mill. Franker, og et overordentligt Consultaskal i Keiserens Navn den 1ste Julii tage hans Stater i Besiddelse. Saaledes forsvinder den sidste Skygge af Pavedommets Vælde. Pius den Syvende vender tilbage til det hans Forfædre indtil det 8de Aarhundrede have været, og der bliver ham intet end Roms Bispestoel tilovers. Et heelt Aartusinde har denne besynderlige Blanding af geistlig og verdslig Magt vidst at vedligeholde sig Kirkestaten har havt tre vigtige Epoker: den første, da Paverne fra Biskopper i Rom i det 11te Aar, hundrede bleve mægtige Førster ved de Lande, som adskillige frankiske Konger overlode dem, og siden gjorde dem saa hoffærdige, at de opkastede sig til hele Christenhedens Beherskere og alle Christelige Kongers Dommere, den anden, da Reformationen formindskede deres Magt, og endelig den tredie, da Napoleon ganske ophævede deres verdslige Jndflydelse. Pius den Syvende er født 1742 og kronet i Aaret 1800.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
en senere Beretning fra General Gratien af 9. Junii angaaende Stralsunds Jndtagelse hed der det, at det 6te Regiment blev sat over til Den Kagen, for at tilintetgjøre Resten af det Schillske Corps. Det er kommer tilbage derfra med de Mecklenborgske Canoner og 43 Fanger. 150 andre havde indskibet sig og vare landede paa Øen Usedom, hvor disse Deserteurer og 60 andre af en Preussisk Bataillon ville blive gjorte vaabenløse. De skulle siden overleveres til de Preussiske Domstole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
da Expeditionen mod Schill maa ansees som endt, saa er en Deel af de Hollandske saavelsom de Danske Tropper igjen afgaaet fra Stralsund. - Da adskillige Danske Officierer, blandt andre General Evald og 5 Officierer af Dragonerne, Husarerne og det Oldenborgske Regiment særdeles roses for deres Tapperhed, saa troer man, at den første vil faae Unions-Ordenens første Kors, og at de øvrige ville blive udnævnte til Riddere af denne Orden. Den med Diamanter indfattede Orden, som General Gratien har faaet, vurderes for 1000 Ducater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
J det Hamborgske Liv Assurance-Selskabs Forsamling d. 27 f. M. erfaredes, at Selskabet alle rede har en Fond af 1,070,236 Mk. 14 1/2 s. Værden af en Actie er, efter en Vurdering, hvorved man har anslaaet Risicoen saa høit som mueligt, til 100 Marks Jndskud 993 Mk. Bco., altsaa 16 Mk. mere end i forrige Aar. - J Kjøbenhavn foreslog man for adskillige Aar siden en lignende Jndretning, men den kom ikke istand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Jndbydelse til Understøttelse for Danske og Norske Sømænd i Engelsk Fangenskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Vore ulykkelige Landsmænds Skjebne i Engelsk Fangenskab er almindelig bekjendt. Jkke nøiet med, lumskeligen at have anfaldet og hæriet vor Kongestad, paa stimandsviis at have bortført vor Flaade og udplyndret vore Arsenaler, søger den Brittiske Regjering nu, da den ikke seer sig mere istand til at skade os paa andre Maader, at rane os vore kjekke Søfolk, som falde i dens Hænder. Til at opnaae dette skjændige Øiemed benytter den sig af Konstreb, der maa opvække hvert følende Menneskes største Harme. Den sulter de af vore Landsmænd, der ere saa ulykkelige at komme i dens Fangenskab, og tvinger saaledes ved Hunger Dannemarks Sønner til at tjene Dannemark Fiender. Alle indløbende Efterretninger fra Engelland kunne ikke levende nok skildre den Nød de Danske og Norske, der slæbes til Brittiske Havne, maa lide. Vor ædle Regjering har hidtil gjor meget for disse Ulykkelige, men dens Opmærksomhed og Hielp maa i denne Tid dele sig saa meget, at Medborgeres Medvirkning er dobbelt nødvendig Pligt mod Fædrenelandet i Almindelighed og vore ulykkelige Medborgere i Særdeleshed opfordrer enhver, hvis Ævne kun i nogen muelig Henseende tillader det, at række her, og det saa hastig som mueligt, en hielpsom Broderhaand. J den faste Overbeviisning, at Velgjørenhed er et Hovedtræk i Dannerfolkets Caracteer, har Undertegnede aabnet en Subskription til Understøttelse for Danske og Norske Sømænd i Engelsk Fangenskab. Han lover, saasnart der er indkommen en nogenlunde klækkelig Sum, at besørge alt hvad der end videre kunde være fornødent i denne Sag saa hastig som mueligt. Velgjørernes Navne skulle offentligen blive bekjendtgjorte i dette Blad som et evigt Minde om den Aand, der besjelede Danske Mænd i Begyndelsen af det nittende Aarhundrede. Enhver, som føler hvad vore brave Sømænd have gjort for vor Handels Flor i Fred, for vort Flags Ære i Krig, vil sikkert ikke lukke sin Haand for de Ulykkelige, der ei allene sukke i haarde Britters Fangenskab, men ogsaa mangle Livets første Nødvendigheder. Landsmænd, Medborgere, Hvor mange blandt hine Krigsfanger ere ikke eders Frænder, eders varmeste Venner, Hvor mange iblandt dem have ikke arbeidet for eders Vel, fremmet eders Bedste Viser eder taknemmelige. Viser, at Nordhavet vel kan adskille Danske Mænd, men ikke Danske Hjerter! Offver en Skjærv paa det Altar, som her fremsættes for eders Veldædighed, og Nutiden og Efterslægten vil velsigne eders Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Redacteuren for Kjøbenhavns Skilderie. C. Sk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker, Höeckes Enke, i store Helliggeistst. No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
Nyeste ven. Skilderie af K. øbenh. Ros RaskeGjeg Sjette Aargang. No. 78. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 8 Julii, 1809. Skjoldnæsholm. Man vente sig ingen tro og udførlig Beskrivelse over et Sted, som Naturskiønhed og svundne Tiders Minde kappes om at give Mærkværdighed. Kun enkelte Skyggetræk af det, jeg paa en fort og tilsom Vandring i disse Egne fandt, vilde jeg her fremstille for dem, som ynde det Skiønne og Store i Naturen, som føle med Reenhed det Ærværdige i Oldtids Mindesagn, i de Levninger, der endnu, sørgmodige og betydningsfulde, vidne om Fædrenes kraftfulde Jdrætter dybt tilbage i Tiden. Naaer jeg end ikke det Held, at man i Trækkene gienkiender levende Spor af det, de skulde give Omrids af, saa modtage man dog denne korte Skildring, som et Bidrag til at vække Opmærksomhed paa et af de skiønneste og mærkeligste Steder i Siælland. Hvad Eftertiden maatte unde mig at see eller finde i denne Egn, mere end det her omtales, skal jeg ikke forsømme at optegne. Veien til Skioldnæsholm tog jeg fra Sorøe over Ringsted og Harrested, nu en Kirkeby. paa Skioldnæsholms Gods, omtrent en Miil fra begge Steder. Med ringe Kundskab om Siællands Skjebne i fremfarne Aarhundreder, veed man, at denne Egn har en sørgelig Mærkværdighed i vor Historie. Paa Harrested (fordum Harældfred, hvor dengang og endnu længe efter var et Herresæde *), boede i Kong Nielses Tid Erik, en Svensk, som var Hovedsmand over Falster og gif med Cæcilia, en Datter af Kong Knud den Hellige. Did drog hendes Sødskendebarn Hertug Knud Lavard i Julefesten Aar 118, efter Aftale med sin Fætter Kong Magnus, Nielses Søn, efterat de forligte i Roeskilde skiltes ad som Brødre. J en Skov nær ved Harrested B var det, at Magnus lokkede Hertugen ud til en venlig Samtale i Eenrum, da hans Forsæt, at inde 2) En Adelsmand ved Navn Asker Grubbe borde her 1344.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
Indenlandske Efterretninger. J Gaar Aftes vilde en fattig Dreng paa omtrent 8 Aar drukne sig i Statsgraven ved Vesterport. Han var allerede sprunget i Vandet, men hans to yngre Brødre gjorde Anskrig, og nu ilede Folk til Hjelp. Da han i nogle Minuter havde været i Vandet syntes han at have forandret sine Tanker og søgte at naae hen til Broen, som han holdt sig fast ved. Nogle Mand fra Ravelinsdagten og den vagthavende Officier ilede nu til med en Baadshage. Drengen tog fat Jernhagen og blev saaledes trukket op og bragt ind i Vagten. Han havde egentlig villet begaae dette Selv mord af Frygt for at Moderen skulde straffe ham, og det synes rimeligt, at Moderen har behandlet ham haardt. - Ved denne Leilighed kan Anmelderen ikke undertrykke det Ønske, at der i Stadgravene og især ved Portvagten bestandig maatte ligge en Baad, med hvilken man i paakommende Tilfælde kunne komme Ulykkelige til Hjelp. Warde, skal der ved offentlig Auction sælges 1030 Lod Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
Den 9de f. M. overleverede Hs. Excellence Hr. Edmund Burke, Hs. Maj. befuldmægtigede Minister ved det Madridske Hof, Kongen af Spanien sin Creditiv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
Da det under nærværende Omstændigheder, formedelst Communicationens Vanskelighed og Posternes deraf følgende langsomme og usikkre Gang, ikke er mueligt for Sundhedscollegiet i Kjøbenhavn, at føie de til Medicinalvæsenets og Sundhedspolitiets Opretholdelse i Norge udfordrende Foranstaltninger med tilbørlig Kraft og med den Hurtighed, som i mange Tilfælde er nødvendig, saa har det behaget Hs Majestæt under 27 f. M., til dette Øiemeds Opnaaelse, indtil videre allernaadigst at anordne et Sundhedscollegium for Norge, som skal have sit Sæde i Christiania, og bestaae af Stabschirurg Thulstrup, Politiemester Capitain Weidemann, Professor Maschmann, Stadsphysicus Doctor Medicinæ Møller, samt Amtsphystcus Doctor Medicinæ Baumgarten, og Allerhøistsamme har derhos allernaadigst befalet, at samtlige Læger i Norge skulle udføre og efterkomme alt det, som bemældte Sundhedscollegium til Medicinalvæsenets Fremme maatte paalægge dem; Pharmaceuticus Schandorph er tillige udnævnt til at overtage Secretariatsforretningerne ved Samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
Hs. Majestæt har, under 24de f. M., allernaadigst befalet, at de ved Feldtpostamtet ansatte Feldtposterpediteurer skulle, saalænge de fungere som saadanne, være fritagne for borgerlig Militairtjeneste, som og for Kystmilicetjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
Kammerherre Eiben har til Hs. Majestæt indsendt et patriotisk Bidrag af 95 Rdlr. schlesvig-holsteensk Courant til Bedste for de norske Krigere, og er Sammes Beløb i dansk Courant, efter Coursen, blevet anviist af den norske Zahlkasse med 225 Rdlr. 69 s. til den commanderende General søndenfields, Hs. D. Prinds Christian August til Schlesvig-Holsteen Sønderborg Augustenborgs Disposition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Landmilitair-Etaten. Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt at resolvere som følger: Under 3die Julii. 1) Second-Lieut. H. F.v. Bloch, af det norske Livregim, annect. Bataill., udnævnes til virkelig Premier-Lieut. i Regimentets 4de Bataill., og afgaaer han til Tieneste ved samme fra Kbhavns Jnfanterie-Regim., hvor han nu er ansat. 2) Sec. Lieut. J. v. Johansen og H. C. v. Wenck, af det Holsteenske Jnfant. Regim, annect. Bataill., oprykke til virkelige Prem. Lieut. ved samme, og den ved bemeldte Bataill, staaende Sec. Lieut. B. v. Gebhard, som er ældre end v. Wenck og for Tiden forretter Tieneste ved Kbhavns Jnf. Regim., reserveres Prem. Lieut. Anciennetet. 3) Sec. Lieut. ved det 1ste Jydske Jnf. Reg. F. H. J. v. Rummelhoff forsættes som Sec. Lieut. med Prem. Lieut. Caracter til Prinds Christian Frid. Regiments 3die Bataill., hvor han ansættes a la suite indtil Vacance gives. 4. Den caract. Prem. Lieut. W. F. v. Beichmann, af det siællandske Skarpskytter=Corps, udnævnes til virkelig Prem. Lieut. ved det jydske Skarpskytter=Corpses 1ste Bataill., og forbliver den ældre caract. Prem Lieut. Baron v. Haxthausen, efter hans Ansøgning, indtil videre staaende i Sec. Lieut. Numer ved førstnævnte Corps. Under 5 Julii: 1) J Anledning af Stabscapit. v. Bentzens Forflyttelse fra Kronens Regim., udnævnes den caract. Capit. H. F. S. v. Levetzau til Stabs Capit., og Sec. Lieut. J. A. v. Rummelhoff til virkelig Prem. Lieut., begge i bemeldte Regim., og tillades det, at fornævnte Capit. v. Levetzau maae vedblive at være Regiments=Adjutant indtil d. 1ste Jan. 1810. 2) C. W. Prahl ansættes som overcomplet virkelig Cadet ved det norske Landcadet Corps. Under 6te Julii: 1) Capit. P. C. v. Bentzen, af det holsteenske Skarpskytter=Corpses 2den Bataill. afskediges efter hans Ønske i Naade af Krigstjenesteen, og den caract. Capit. H. v. Luders, af det slesvigske Jægercorpses 1ste Bataill, udnævnes til Chef for det ved Capit. v. Bentzens Afgang vacant blivende 3die Comp. i det holsteenske Skarpskytter=Corpses 2den Bat, men ham forbeholdes sin nuhavende Anciennetet i bemeldte Jæger-Corpses 1ste Bataill. 2) Major og national Bataill. Command i det nordenfieldske Jnfant. Regim. P. C. v. Herforth, som formedelst Gigtsvaghed er utienstdygtig, meddeles, efter Ansøgning, i Naade Afskeed af Krigstjenesten med 400 Rdlr. aarlig Pension. 3) J Anledning heraf udnævnes Capit. M. R. v. Mund til Major og Command. for det nordenfieldske Jnfant. Regim, 1ste nationale Bataill. samt Chef for det skydsmoeske Comp., med Behold af sin nuhavende gevorbne Compagniechefs Gage 600 Rdlr. aarlig, Prem. Lieut. C. C. v. Torsteenson til Capit. og Chef for bemeldte Major v. Munds hidtil havte 1ste Grenadeer=Comp. paa 460 Rdlr. aarlig Gage, national Prem. Lieut. C. W. v. Seip forsættes i lige Egenskab til de gevorbne Compagnier, og den som Sec. Lieut. a la suite ved Regim. staaende caract. Prem. Lieut. H. G. v. Klee udnævnes til virkelig Prem. Lieut. ved de Nationale, med Pr. Lieut. Anciennetet fra denne Resolutions Datam, samtlige i fornævnte nordenfieldske Jnf Regim. 4. Sec.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
Lieut. P. A. v. Nye, af danske Livreg., afgaaer fra Gren. Comp. til et Musk. Comp., og ansættes i hans Sted Sec. Lieut. W. v. Cathala ved Gren. Comp.; ligeledes forsættes Sec. Lieut. af bemeldte Regiment C. A. v. Wilde til et Musketeer=Comp. i Regimentet, og i hans Sted ansættes Sec. Lieut. C. H. v. Haste ved Grenadeer=Comp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
Udenlandske Efterretninger. Medens man i Kjøbenhavn næsten den hele Uge har underholdt med Rygter om et ved Donau forefaldet afgjørende Slag, modsige de med sidste Post ankomne Tidender ganske disse Rygter. Begge Hovedarmeerne have endnu samme Stilling som før, og fra Wien hedder det, at der i denne Keiserstad tales stærkt om Fredsunderhandlinger og om en Conference, som med det første vil finde Sted mellem Keiser Napoleon og Keiser Alexander; at den Russiske Keiser, som man paastaaer, i dette Øiemed allerede har forladt sin Hovedstad, og at der gaaer ofte Courerer fra Wien til Petersborg og derfra tilbage. Jmidlertid sige Efterretninger fra Prag af 24 Junii, at Erkehertug Carl dagligen faaer Forstærkning af 2 til 3000 Mand, saa hans Magt paa Linien fra Crems til Presburg anslaaes til 160,000 Mand Linietropper; at Tyrolerne og Voralbergerne nu i Forening med den Understøttelse, de have faaet af de under Oberst Teimer staaende Østerrigske Tropper, holde sig for stærke nok til, i al Fald at byde den fremrykkende Fiende Spidsen, og at Chasteller derfor har forenet sig med Bannus af Croatien, Greve Ginlay, og er i Forbindelse med ham rykket over Bjergene ind i Ungern. Men at Efterretningerne fra den Kant just ikke altid ere paalidelige, sees deraf, at den nylig i Prag endog officiel udbredte Beretning, at Erkehertug Johann, har indtaget sin forrige Stilling ved Raab, nu er klæres for falsk. - J Sachsen synes Østerriger, ne ikke at ville holde sig. De have trukket sig tilbage fra Leipzig, da en Colonne Vestphalske Tropper nærmede sig, af hvilke sidste 10,000 Mand ere i Anmarsch, for at dække de Sachsiske Grændser. Uvist er det endnu, om Østerrigerne ville trække sig tilbage til Bøhmen eller maaskee tage Veien til Bayreuth. D. 28 f. M. var General Gratiens Hovedqvarteer i Colditz, mellem Leipzig og Dresden. Hollænderne og Vestphalerne havde forenet sig, og tænkde at rykke den 30 ind i Dresden. J Vestphalen er det endnu ikke ganske roligt. 4 til 5000 oprørske Bønder ere Natten mellem de 24 og 26 f. M. trængte ind i Staden Marburg, men de bleve drevne tilbage, og deres Anførere, blandt hvilke en forhen værende Engelsk Oberst, Emmerich, arresterede. Blandt hans Papirer fandtes et Brev til Schill, hvori han tilskriver denne, at Dørnberg snart vil støde til den under hans Befaling staaende Bande. Saaledes har Engelland sine Handlangere overalt paa Fastlandet, hvor det finder sin Regning ved, at tænde Oprørets og Krigens Morderfakkel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
Fra Observations-Corpset i Overschwaben, hvis Hovedqvarteer er i Hofen, haves officiel Efterretning af d. 22 f. M., at de Voralbergske Oprørere, omtrent 3000 Mand i Tallet, have fra Bregenz og Wangen af angrebet Lindau, men ere blevne tilbagedrevne med stort Forlis, at de d. 19 angrebe Posterne i Kempten og ligeledes bleve tilbageslaaede med et Forlis af 100 Døde og i det mindste ligesaa mange Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
Skrivelse fra H. M. Keiser Napoleon til Hertugen af Sødermanland. Min Hr. Broder. Jeg har modtaget Deres Kongel. Høiheds Skrivelse af 17 Martii. De troer med megen Føie, at jeg ønsker, Sverrig maatte nyde Ro, Lykke og Fred med sine Naboer. Saavel Rusland, Dannemark som jeg have ugjerne ført Krig mod Sverrig, vi gjorde tvertimod alt hvad der stod i vor Magt, for at forekomme denne Ulykke, der var let at forudsee. Jeg har grebet den første Leilighed tilat gjøre disse Hoffer bekiendte med Deres Kgl. Høiheds Sindelav, overbevist om, at de ville samtykke i min Mening, saaledes at det ikke vil være vor Skyld, om Sverrig ikke skulde opnaae den fuldkomne Nydelse af Lykke og Fred. Saasnart jeg er bleven underrettet om mine Allieredes Sindelav, skal jeg ikke undlade, at meddele Deres Kal Høihed samme. Modtag iøvrigt Forsikkringen om den Agtelse, jeg bærer for Deres Nation, Forsikkringen om Ønsket, at see den lykkelig, saavelsom om den Høiagtelse, som Deres Kgl. Høiheds Caracteer og Dyd har indgydet mig, hvorved jeg beder Gud at tage Dem, min Hr. Broder, under sin hellige Varetægt. Deres gode Broder
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
Napoleon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
Franske Blade tale om, at Napoleon vil igjen være i Paris d. 15 Aug., som er hans Fødselsdag. Engellænderne have indskibet alle de Tropper, de have i Sicilien. Man har allerede seet dem passere, men veed ikke hvor de egentlig ville hen. Skulle de vove at betræde den Neapolitanske eller Jtalienske Bund, saa kunne de vente en Modtagelse, der vil bekomme dem ilde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
Fra Bologne skrives, at der paa alle Kanter føres de virksomste Anstalter mod de Jndfald, som Fienden fra Søsiden af kunde gjøre i Riget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
De Franske, hedder det fra Wien under d. 17de f. M., beleire Comorn), som de ere skilte fra ved en Arm af Donau. Naar denne Fæstning har overgivet sig, vil det være let, under dens Batteriers Beskyttelse, at bygge en Bro over en stor Arm af Floden, og omringe Erkehertug Carls Armee, som da, formedelst de allerede oprettede Broer, ogsaa kunne angribes fra en anden Side. - De Franske have fra d. 12te til 15de f. M. bombarderet Presburg, og siden lykkedes det dem, efter adskillige mislykkede Forsøg, at sætte den mellemste Bro ved Forskandsningen i Brand, en liden Deel af samme er afbrændt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-08
J et Tillæg til den 20de Bulletin anføres, at man i Braunau d. 17 Martii arresterede en Fransk Officier, der skulde bringe Depecher til den Franske Charge d'Affaire i Wien, og fratog ham Depecherne, men at man til Giengield arresterede i Nancy en fra Wien kommende Østerrigsk Officier og ligeledes fratog ham hans Depecher. J een af dem forkastes den foreslaaede Russiske Garantie.