JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavnsposten fortæller, at en Borgermester i Preussen 2 Maaneder efter sin Død er bleven udnævnt til Ridder, denne nye preussiske Opfindelse at udstrække den jordiske Magt ud over Død og Grav ind i Evigheden, har, saavidt os er bekjendt, alt fundet Efterfølgelse her i Landet, ide den afdøde Oberstlieutenant Prinds Emil af Augustenborg efter sin Død er bleven udnævnt til General. Det er rimeligviis denne Forfremmelse, vil kunne takke for det omhyggelige Ceremoniel for Hs. Durchlauchtigheds Begravelse, som de halvt officielle Blade have publiceret; thi Prindsens halv borgerlige Fødsel og tynde Slægtskab med den regjerende Monarch berettiger ham neppe til en saa pompens Udgang af Verden. Vi have charakteriseret Ceremoniellet som omhyggeligt; hvis imidlertid Nogen skulde betvivle Retmæssigheden af dette Prædikat, saa maae vi tillade os at bemærke, at dets Omhyggelighed gaaer saavidt, at det ikke blot har forudseet alle mulige, men ogsaa umulige Tilfælde. Der fastsættes nemlig, at Toget skal gaae den lige Vei fra Prindsens Palais til Petri Kirke. og Enhver veed, at det af denne Vei ikke kommer til at passere nogen anden Vagt end Raad- og Domhusets Skildvagt; ikke desto mindre er det ogsaa fastsat, at det høie Liig honoreres af de Vagter, det muligen passerer forbi, med præsenteret Gevær og to lange Hvirvler." Dog det indskrænker sig ikke engang til at forudsee Umuligheder, men det foreskriver ogsaa saadanne; det er i det mindste ikke let at indsee, hvorledes Deres Durchlauchtigheder Prindserne af Sayn Wittenstein-Berleburg og Bentheim-Steinfurt kunne kjøre sammen i egen Eqvipage, med mindre Dhrr. hver eie en halv Eqvipage. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Om de ved Boeslunde i Sjælland i forrige Aar fundne Guldurner har Justitsraad Thomsen, i det kongelige nordiske Oldskrift Selskabs Aars møde den 27de f. M. meddeelt Følgende: De ere betydelig større end alle de forhen i Danmark og Holsteen fundne, men saavel Arbeidsmaaden som Zirater og Formen henvise dem til den samme Tidsalder, nemlig den, da Ringziraterne anvendtes, hvilke mangfoldige Exempler vise os at tilhøre Broncealderen. Heller ikke ved dette Fund er det oplyst, hvad disse Kar have været bestemte til at opbevare. Da de fandtes, vare de noget forbukkede, og det eneste man erfarede var at der i Nærheden, sporedes Kul. Ved disse Kar fortjener en Omstændighed at bemærkes, at de ikke ere, efter den Fremgangsmaade man nu vilde følge, udarbeidede af valsede eller uhamrede Stykker, som ere sammenloddede, men af et eneste Stykke Guld, der er udhamret til en Tyndhed og med en Nøiagtighed, som maa sætte Betragteren i Forundring og som de dueligste Guldsmedde have erklæret for at være i sit Slags et Mesterstykke. – For at vise Overeensstemmelsen med Broncekar fra samme Tidsalder, fremvistes nogle saadanne, og bemærkedes at ved nogle af dem tydelig sees at have været et Laag, som lukkedes ved et Baand eller en Skaade, der blev stukket igjennem 2 Ører og en Bøile paa Midten af Laaget. Paa de fleste har Laaget været af en nu forgaaet Materie, men i Museet findes dog tre, hvor dette, ligesom Karret, har været af Bronce og saaledes bevaret. - Urnerne indsendtes af Skolelærer Rasmussen i Boeslunde, som tidligere har indsendt Fragmenter af trende Lurer af Bronce, der ogsaa var fra denne Egn. De fandtes paa Boeslunde Bakke, Borgebjerg kaldet, midt paa Bakkens Flade, der laae en 3 Tommer dybt i det den omgivende sandede Jordsmon, hvilket ikke var at saa fast en Beskaffenhed som Jordsmonnet paa en lille Plet omtrent en Alen vesten for Karrenes Leie, ligesom der ei heller fandtes i eller omkring disse Spor af deres tidligere Jndhold, ei heller Levninger af Træ, der kunde antages at have tjent til Dække eller som Laag."(Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Odense, den 6te Februar. Da den her særdeles yndede Skuespillerinde Jfr. Sønderskou forleden Aften, ved sin Benefice, fremtraadte paa Theatret, for at fremsige en af Digteren Carl Bagger forfattet overmaade smuk Prolog, blev hun modtaget af Publicum med en stærk og længe vedholdende Applaus. Men hendes Glæde varede kun kort, thi som hun traadte ud leveredes hende et forseglet Brev, som indeholdt et skjændigt Smædedigt, hvis Bestemmelse havde været, at bringe hende ud af Fatning for hun gik ind paa Scenen. Og dette stygge Brev (hedder det i Hemp. Av.) hidrører hverken fra nogen skinsyg Skuespillerinde eller Skuespiller ved Selskabet, ei heller fra nogen ubetydelig eller borneret Person; men eftersom Formen viser, er det desværre skrevet af en Mand, hvis Hoved sidder paa det rette Sted."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Vi havde - siger Kjøbenhavnsposten – belavet os paa at erfare, hvorlunde Slesvig=Holstenerne i Aanden see Kirkeinspecteuren paa Ærø, Assessor Clausen, hængt, fordi han i Ærøeskjøbing har forbudt Klokkeringningen for die verew. Frau Herzogin zu Schleswig=Holstein. Hidtil have vi imidlertid ventet forgiæves. Jkkun Altonaer Mercur lader sig, netop i Anledning af vor Bemærkning, at Assessor Clausen var i sin fulde Ret med Hensyn til Forbuddet mod Klokkeringningen, fordi Bispedømmet Als og Ærø sorterer under det danske Cancelli og ikke under den slesvig-holstenske Regjering paa Gottorf, forlyde med, at de geistlige Embedsmænd paa Ærø dog henhøre under de slesvigske Autoriteter med Hensyn til Fattigvæsenet, Medicinalvæsenet, Skattevæsenet, Land og Sø-Militairvæsenet. Vi fatte sandelig ikke, om vor ærede Collega henfører die Frau Herzogin zu Schlesvig=Holstein's dødelige Afgang eller Klokke ringningen under Fattigvæsenet, Medicinalvæsenet, Skattevæsenet eller Land- og Sømilitairvæsenet; thi hvis ikke, hvad Forbindelse er der da mellem alle disse Væsener og den paagjældende Sag?
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Den svenske Regjering har tilladt Grosserer, Oven i Kjøbenhavn at anlægge og drive et che mist Fabrik i Sverrig, skjøndt han forbliver bosat i Kjøbenhavn, og for denne Fabrik nyde alle svenske Fabrikanter tilkommende Fordele, samt efter Anmeldelse til vedkommende Embedsmænd at forskrive og anvende udenlandske Arbeidere, under Ansvar, at de ikke falde Fattigvæsenet til Byrde. Paa Hr. Ovens Begjæring, at maatte kjøbe en eller anden i Sverrigs sydlige Provindser beliggende, for Fabrikken passende Eiendom, har Regjeringen lovet at resolvere, naar Hr. Oven har opgivet det Sted, hvor han vil anlægge Fabrikken. Aftonbladet, hvoraf denne Beretning er tagen, yttrer sin Forundring over en saa superlativ Grad af Yndest, som ved denne Regjeringsbeslutning er bleven Hr. Oven til Deel, idet han nemlig, skjøndt Udlænding, har erholdt Tilladelse til at drive borgerlig Næring i Sverrig, hvilket ikke er Landets Børn i Almindelighed tilladt, og, hvad der er det Mærkeligste derved, at han ikke behøver at flytte ind i Landet eller engang sætte en bestemt Person i sit Sted. Vi tvivle imidlertid ikke om, at det vil vise sig, at Hr. Ovens Virksomhed bliver fordeelagtig for (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Sverrig. Aarh. Av. har følgende Meddelelser fra Kjøbenhavn, dat. den 4de Februar: Det er ganske besynderligt, at paa samme Tid som det er opdaget at Fangerne i Viborg Tugthuus have gjort falske Bancosedler, er et lignende Fabrik fundet i Citadellets mørke Fangetaarne, hvor de Skyldige skulle være fundne i Besiddelse af særdeles hensigtsmæssige Redskaber til deres Arbeide. - For et Par Dage siden fandt en Dreng, omtrent 17 Aar gammel, at det Liv, han førte som Lærredreng, var en utaalelig Byrde, som maatte afkastes. Han skjød sig derfor med en Pistol, hvis Munding han havde anbragt lige paa Maven; men heldigviis havde han forglemt at lægge Kugle for. Jmidlertid blev han dog saa beskadiget, at han maatte bringes paa Hospitalet. - Forleden Eftermiddag hørte man pludselig et stort Knald fra Løveapotheket i Vimmelskaftet, og en stærk Røg trængte sig ud af de aabnede Døre. Alle trængte sig til i den Tro, at det kostbare Apothek stod i Brand; men man erfarede snart, at det kun var en stor Victriol-Flaske, der var sprungen, og Gulvet var oversvømmet af den farlig Substants, som man af alle Kræfter stræbte at befrie sig fra ved at feie den ud paa Gaden i Rende stenene. - J forrige Uge har Hof= og Stadsretten atter paadømt en Sag, hvori en grusom Fader, ved at mishandle sit 12-aarige Barn med Prygl af et Kosteskaft, har paadraget sig Straf af 1 Aars Forbedringshuusarbeide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
I Anledning af Høiesteretsadvocat Justitsraad Høegh Guldbergs sørgelige Dødsfald læses i Fædrelandet følgende smukke Digt af Hr. G. Siesby. Hvi trænger Taaren i Øiet frem Hvi svulmer Hjertet, som vil det briste – Akt atter tabte vi En af dem, Hvoraf vi have saa Faa at miste! Maa Taaren ikke brænde paa Kind, Og Hjertet svulme ved hvad det savner, Naar trofast Kraft og et ædelt Sind Henveires med Eet som adspredte Avner? Og denne Kraft, os vied han den! - Og dette Sind, hvor fyldtes det ganske Af Alt, hvad end vi have igjen Af hvad der er stort og helligt den Danske. Sin Konge var han en Tjener god, Men ei for en Afgud han Knæet bøied; Naar Lovens Tjener for Skranken stod, Da lyste Frihed ham djerve fra Øiet. Ei Glands og Hæder omtaaged hans Blik, Der blegner med de bemalte Skjolde; - Den Hæder, som han hernede fik, Var Folkets Gave - den skal han beholde! Ja, Fædreland, begræd kun dit Savn, Naar Frihedens Sol vort Øie taaler, Da skal der ogsaa om Guldbergs Navn Falde en Glorie af dens Straaler,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Kjøbenhavns Torvepriser den 11te Februar. - Rug 5 Rbd. 16 s. a 5 Rbd. 48 s.; Hvede, 5 Rbd. 48 s. a 6 Rbd. 64 s.; Byg, radet, 3 Rbd. 8 s. a 3 Rbd. 36 s.; dito Gradet, 3 Rbd. a 3 Rbd. 20 s.; Havre, 2 Rbd. 36 s. a 3 Rbd.; Erter, 4 Rbd. 16 s. a 4 Rbd. 48 s.; Flæsk, røget, Lpd., 1 Rbd. 72 s. a 1 Rbd. 92 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 52 s. a 1 Rbd. 68 s.; Smør, Pd., 21 s.a 24 s.; Æg, Snesen, 28 s. a 30 s.; Sjællandsk Smør, Fogn., 12 Rbd. 48 s. a 13 Rbd. 48 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Maribo, den 6te Februar. Som vi tidligere have erfaret, circulerer der for Tiden iblandt dette Stifts Told- og Consumtions-Underbetjente en Jndbydelse, til ved disses frivillige aarlige Bidrag at faae oprettet en Pensionscasse for deres Enker og i Stiftet afskedigede Betiente. Vi ønske at Planen, som vi ikke kjende, maa være lagt saaledes, at den hos høitformaaende Vedkommende maa skjænkes den Opmærksomhed og Forsorg, som et saadant Foretagende synes at burde værdiges, især naar der sees hen til nævnte Klasse af underordnede Embedsmænds høist simple Kaar og den usle Forfatning, disse i Almindelighed ved deres dødelige Afgang efterlade deres Familier, samt i hvor høist trængende Stilling de selv geraade, naar de, som følge af deres byrdefulde Tjeneste, tidligere end Andre ældes, og da faae Afskeed med en Pension af 2436 Rbd. aarlig. – J ethvert Tilfælde ønske vi denne Plan bedre Held end en lignende havde, der udgili Aaret 1834 eller 1835 fra en af de her i Byen værende Betjente, og som efter Kyndiges Dom befandtes ei alene iværksættelig, men ogsaa heldbringende. (Loll. Post.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Udenlandske Efterretninger. De kort for Avisens Slutning ankomne tydske Blade bringe Underretning om Adressediscussionens Slutning i det franske Deputeretkammer. Møder den 2den Febr., af hvis Forhandlinger den forrige Post bragte os Begyndelsen, endte med, at Udkastets Paragraph om Visitationsretten næsten eenstemmig blev antagen, efter at flere Forslag til Forandringer vare forkastede, og altsaa begge Partier havde givet noget efter af deres Fordringer. Den følgende Dag blev den ene Paragraph antagen efter den anden uden synderlig Strid. Kun med Hensyn til Forholdet til Spanien, hvor Trontalen kun havde omtalt Dronning Jsabellas Regjering, og Udkastet kun den spanske Nation forenede man sig om hertil at føie og Dronning Jsabellas constitutionelle Regjering. Endnu den 3die skred man til Afstemning over den hele Adresse med de ubetydelige Forandringer, den var undergaaet, og den blev antagen med 278 mod 101. Begge Partiers Organer paastaae, at deres Modstandere ved Udfaldet af Striden og Undersøgelsesretten have lidt et Nederlag, og begge kunne for en Deel have Ret, da saavel det liberale som det conservative Parties Attraaer have maattet opgive deres Fordringer i denne Henseende; men skjøndt dette ogsaa er Tilfældet med selve Ministeriet, synes dets Stilling dog nu temmelig sikker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Det engelske Parlament blev aabnet den 2den ds. af en Commission, som i Dronningens Navn forelæste en Trontale, som ikke indeholder meget Mærkeligt. – Fra Jndien haves nyere Efterretninger, hvorefter hele den engelske Hær havde fuldendt Tilbagetoget fra Afganistan og var ankommen paa engelsk ostindisk Grund efter at have lidt meget af Sygdomme. Tropperne skulde strax anvendes mod de oprørske Districter i Jndien. (Forlangt indrykket.) Til Hr. Procurator J. C. Larsen i Maribo. Gjennem deres Blad Ns 12 af d. A., har De forsøgt paa at bilde Publicum ind, at De aldeles har handlet som De burde i Affairen i det Hele, hidrørende fra den tildeels usandfærdige Annonce i deres Blad s 1 angaaende de Optøier som skulde have fundet Sted her i Byen sidste 31te Decbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Idet vi henholde os aldeles til den i dette ærede Blads No 7 indrykkede Gjendrivelse af fornævnte Annonce, som en uomkastelig Sandhed og til den fra os i samme Blads No 9 indrykkede Artikkel, maae vi bemærke: at dette Deres meget mislykkede Forsøg paa at besmykke. Deres og Correspondents Handlinger, naar man tillige kaster et Øie paa Deres øvrige Smørerier i denne Affaire, tydeligen røber, at De er kommen til den Overbeviisning, at De har forvildet Dem, samt hvor gjerne De saae Dem klaret herfra. Vi betvivle forøvrigt Deres gjentagne Forsikkring uagtet – at Forfatteren til Annoncen i Pomp. eller hm. "Lollandsposten No 1 er saa agtværdig som de betiller ham; thi det vilde vel neppe falde en rettænkende Borger ind, paa en heel Byes Bekostning at fortælle slige Historier. Vi antage imidlertid, at Forfatteren er en af dem lønnet Correspondent, der sympathiserer med Dem: at, naar der blot kommer Noget i Bladet, saa er det ligemeget Hvad det er. Idet vi nu slutte vor Mening om Sagen selv, om Dem, Hr. J. C. Larsen, og Deres Correspondent, og efter forud at gjøre Dem opmærksom paa, at De har benyttet Dem af en Usandhed ved at fortælle i Deres Blad, at Kjøbmand Andrea var en af Reqvirenterne, der lod Dem opfordre til at navngive Forfatteren til oftnævnte Annonce, maae vi tilstaae, med Jndsenderen af Annoncen i dette Blads No 7, at man ikke uden Undseelse maa bekjende hidtil at have holdt Deres Blad Nakskov den 9de Februar 1843. R. Grumstrup. C. F. Andrea.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
AVERTISSEMENTS. Afylet. De Damearbeider, som ere skjænkede til Fordeel for Asylet i Nykjøbing, ville blive udstillede i dettes Locale Løverdagen den 18de og Søndagen den 19de d. M., begge Dage fra Kl. 9. til 5, med Undtagelse af Tiden under Gudstjenesten. Samme Sted ville Nummere være at erholde al Mk. til Bortlodningen af fornævnte Sager, hvilken vil finde Sted ved Assembleen, som afholdes paa Gjæstgivergaarden Søndagen den 26de d. M. Maa trykkes. Møller. Mit Levnetsløb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Da min Subskription daglig tiltager paa ovennævnte Skrift, som jeg udgiver for paa en ærlig Maade efter mange Uheld og Forfølgelser, uforskyldte Krænkelser og Chikaner, fordi jeg har tale Sandhed, at fortjene Brødet til mig og mine, saa skulle jeg i den Anledning ikke undlade at gjøre det ærede Publikum opmærksom paa følgende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Skriftet vil udgjøre 16 a 20 trykte Ark Octav, som frit bliver leveret Subskribenterne for 1 Rbd. pr. Exemplar smukt udstyret og indbunden, hvorimod intet Exemplar efter endt Subskription, bliver solgt under 9 Mk., hvilken Priis endda en meget billig. Jeg lover Publikum, hvad jeg redelig skal holde, at der skal blive Kjerne og Sandhed i det Hele, uden Servilitet – og uden Bitterhed eller Ondskab mod Nogensomhelst, men - muntert Lune – Satire eller Jroni, hvad man nu vil behage at kalde Sandhedens Sprog, det kan jeg ikke undlade – og hvad var vel et Skrift uden dette? Det samme som Mad uden Salt, og en saadan flau Kost tør jeg ikke byde et Publikum, der med saa megen Velvillie og Godhed har subskriberet paa bemeldte Skrift- og gjort mig det muligt at realisere min Plan - og muligt at komme i en Næringsvei igjen, som jeg ved saa mange Forfølgelser er bleven udreven af.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
J det jeg nedskriver disse Linier dvæler jeg med inderlig Taknemmelighed ved de Minder, der alt knytte sig til min korte Subskriptionsreise, og skal jeg aldrig glemme al den Velvillie og Forrekommenhed, hvormed min Subskription er bleven modtaget og antaget, saavel af Høie som Lave, Adelsmænd og Embedsmænd, Borgere og Bønder, og jeg haaber ogsaa at udgive et Skrift, som skal være til almeen Nytte og Fornøielse for Samfundet i de Hele, thi man skal faae Ting at see - Tildragelser at vide, som man mindst har drømt og kunne passere i det 19de Aarhundrede, hvorved Manges Tanker med Bekymring vil dvæle, mange Tunger røres - mange Hjerter slaae – ja troe mig, slaae voldsomt ved Tanken og Overbeviisningen og hvorledes det endnu i vores oplyste Tid kan gaae til stik imod hvorledes det burde gaae til – dog nok derom, Publicum skal faae hvad jeg i den Henseende har lovet – og kan give, og dermed vil jeg slutte med – at, som sagt, efter Planen skal de mærkeligste Tildragelser af min Subskriptionsreise udgjøre en Deel af Skriftet, i det jeg endnu anmærker, at jeg, for at prøve Slesvigholstenernes Humanitet mod en dansk Mand, ogsaa vil prøve min Subskriptionslykke der, naar jeg har reist Fyen og Jylland igjennem, som jeg nu agter at paabegynde og hvilket jeg tro skal giengive i mit Skrift efter endt Reise. Dernæst anmoder jeg ærbødigst andre Bladredacteurer at optage dette i deres Blade, i det jeg tegner mig som Publicums ærbødige C. Fogh. Nykjøbing den 9de Februar 1843. Undertegnede afseiler først i næste Uge til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer. De, som have tomme Øltræer, mig tilhørende, bedes at aflevere dem i Løbet af denne Uge. E. C. Gram.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Søndagen den 19de Februar bliver afholdt et Borger=Bal i mit Locale, hvortil Lysthavende indbydes. Ballet begynder og Aftenen Kl. 7. Nykjøbing den 11te Februar 1843. J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
En Cand. phil., der formedelst sin ElevsJndtrædelse i en lærd Skole forlader til Mai sin nuværende Huuslærer-Plads, ønsker sig til denne Tid en lignende Emploi. billetter mærkede M. M. bedes desangaaende tilsendte dette Blads Avis-Expedition.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Auctioner. Ifølge Forliig og Execution og efter vedkommende Udlægshaveres Reqvisition bliver den Niels Hansen Munk tilhørende, i Langholm under Dannemarre Sogn Lollands Sønder. herved beliggende, Parcel af Arvefæstegaarden Flintegaard med Hartkorn 2 Tdr. 2 1/2 Alb., samt den i Jorden nedlagte Vintersæd stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Onsdagene den 8de og 22de Marts samt 5te April d. A. De tvende første Auctioner afholdes om Formiddagen Kl. 11 paa Herredets Tingsted heri Byen og 3die Auction om Middagen Kl. 12 paa selve Eiendommen, som agtes bortsolgt. Det bemærkes, at alle Bygningerne for 3 a 4 Aar siden ere opførte af nyt, og at Jordernes Axeal udgiør circa 24 Tdr. Land. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Pl. 22de April 1817 til Efterretning for Pantecreditorerne og Liebhaverne, med Tilføiende, at Auctionsconditionerne forinden ere til Eftersyn hos Procurator Smidth i Nakskov. Nakskov den 11te Februar 1843. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Auction over en Gaard i Fuglse Bye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-13
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Gaardmand Boe Jensen i Fuglse Bye, bliver den hans Stervboetilhørende Gaard i bemeldte Bye, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr., og har et Areal af 34 Tdr. Pløieland, foruden Andeel i Byens Fælledsgræsning og Tørvemose, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes Mandagene den 13de og 20de dennes, samt Fredagen den 3die Marts d. A., hver Dags Formiddag Klokken 10, de tvende første paa Rødby Raadstue og den sidste i fornævnte Gaard, hvor tillige samme Dag bortsælges Besætning, samt Ind- og Udbo. Gaardens Bygninger, som bestaa af 30 Fag Huus, ere meget gode og vel vedligeholdte. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Underretning. Fuglse Herredscontoir i Rødby den 2den Februar 1843. S. Jbsen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-16
Lollands Falsters Stift Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 20. Torsdagen den 16. Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-16
Jndenlandske Efterretninger. Ved Høiesterets høitidelige Aabning under Hs. Maj. Præsidium paa Christiansborg Slot Torsdagen den 2den Marts førstkommende vil blive foretaget Sagen: Skolecommissionen for Snøde og Stoense Sogne imod Kammerherre og Major Christian Johan Frederik Greve af Ahlefeldt-Laurvig, Besidder af Grevskabet Langeland. Sagen angaaer Spørgsmaalet om, hvorvidt Jndstævnte som Grevskabets Besidder maa ansees pligtig til de nævnte Sognes Skolevæsen at levere 15 Læs Brænde aarligt, hvilke tidligere ere leverede til den forrige Degn, nu afdøde Myhre. For Citanterne møder Justitsraad Liebenberg efter meddeelt Ordre og Beneficium, for Jndstævnte Etatsraad Treschow. Sagen bliver produceret for Høiesteret a prima instantia ifølge et for Greverne i Loven 12-12 indeholdt Privilegium, at skulle lige for Kongens Høiesteret indstævnes." (Da.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-16
Hs. Maj. Kongen har for kort Tid siden besøgt Thorvaldsen i hans Atelier paa Charlottenborg. Kunstnerens nyeste Basrelief, Juleglæde i Himlen, der tidligere har været omtalt i dette Blad, vandt i den Grad Hs. Majestæts bifald, at han strax bestilte det hos Kunstneren udført i Marmor. Dette Basrelief, der er af en anseelig Størrelse, er saa poetisk opfundet, saa yndigt gjennemført og har en saa imponerende Skjønhed, at de uden Tvivl i Tiden vil staae som et af de gediegneste af hans Værker. Tre svævende Englesigurer, hvoraf den ene spiller paa Harpe, og de to andre holde et Rodeblad foran sig, indtage Midten af Basreliefet. En Flok af musicerende Engle med Fløiter, Tubaer, Violiner, Triangler og Tambouriner omkrandse disse i de barnligste og yndigste Stillinger. En Krands af Stjerner omgiver denne henrivende Gruppe, der aander en saa himmelsk Glæde en saa overjordisk Salighed, som kun en barnlig Kunstnersjæl seer det i sine lykkeligste Øieblik. ædel Simpelhed og ophøiet Ro, dette Maal, hvortil den plastiske Kunst allerhelst burde stræbe, vide vi intet af Thorvaldsens tidligere Basreliefer maaskee med Undtagelse af Natten - der kan sættes i Sammenligning med dette. (N. P.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-16
Paa Øen Pellworm er for nogen Tid siden opdaget et Selskab af Falskmyntnere, der havde forsøgt at forfærdige 3 Stykker og sætte disse i Omløb. Alle tre Forbrydere bleve saa tidligen arresterede, at kun faa af de falske Mynter vare komne i Circulation. Den 5te d. M. bleve de bragte til Tugthuset i Glückstadt.