JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Den 28 Novembr. vilde Abbed de la Vaur betiene sig af et Bad, hvilket var blevet opvarmet ved en med Kul Jld opfyldt Cylinder. Neppe havde han nedladt sig i Badet, førend Sind og Sandser forgik ham. Der var ingen bleven tilstede i Kammeret hos ham, men Hr. Rou per, en Søn af Kongens af Spanien første Chirurgo, og jeg, vare i et Værelse næst ved, og hørte en mat, klagen, de og døende Røst, hvilket bevægede os til at gaae ind til ham. Vi fandt ham med nedbøiet Hoved, hvilket hængte ud over Badekarret. Vores Raab skaffede nogle Naboer til os, ved hvis Hielp vi droge ham op af Vandet. Værelset var vel rummeligt; dog alligevel bragte vi ham indi et andet, hvor der var meere Trækvind. I den store Hastighed, hvormed vi bragte ham bort, stødte vi en glasDør i Stykker med hans Legeme, saa at han paa 2 Steder af Armen fik dybe Saar af en brækked glas Rude, Abbeden gav alligevel intet Tegn til, at det gjorde ham ondt. Man fornam ikke til det mindste Pulslag eller ringeste Aandedræt. Hans Ansigt var ophovnet og meget rødt, hans Øine stode stille, og det heele Legeme var meget heedt. Vi fandt for got at bruge den Behandling, som Hr. Portal har raadet i sin Beretning til det Kongel. Videnskabernes Akademie. Vi lagde altsaa det heele nogne Legeme paa Gulvet, og omendskiønt Vinduerne stode aabne, og en kold Vind strog igjennem Værelset, saa besprængte vi ham dog alligevel med koldt Vand. Strax derpaa stoed Skummet ud af Munden paa ham; Ansigtets og Øinenes Muskler komme i en uordentlig Bevægelse; Øinene rullede omkring, og Lipperne trakte sig sammen. Ve førte os denne Bevægelse til Nytte, og gave ham Ædike at lugte og at drikke. Den første Virkning, som denne Syrelse, hvilken syntes at være ham behagelig, frembragt te, var, at Abbeden indaandede den kolde Luft med stor Begierlighed, og strax derpaa sagde med en ængstelig Røst Jeg døer. Vi vilde endnu have givet ham meere Ædike at drikke, men han havde saa hæftige Trækninger i Struden, at han ikke kunde slukke. Dog alligevel gjorde hans Stræbsomhed god Virkning; han fik efterhaanden sine Sandser igien, og kom fuldkommen til sig selv. Han vidste intet af alt det, som man havde foretaget sig med ham, Han kunde knap erindre sig det Øieblik, da han stigede i Badet. Han forsikrer, at han aldeles ikke fornam til Dampen af Kul-Jlden, ei heller har følet noget af den brudte glas Rude, og lige saa lidet mærket, at man havde givet ham et koldt Bad. Det er ligesom, naar man opvaagner af en Søvn, at man kommer til sig selv igien Jkkun en halv Time havde han havt en hæftig Hovedpine og det var, ligesom man havde bundet hans Hoved fast med et Bind. Nu nyder han igien en fuldkommen Sundhed.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Venedig den 13 Decembr. Saa trængende endogsaa de Forestillinger have været, hvilke vor Gesandt i Constantinopel har gjort, for i Henseende til vor Handel og Skibsfart at faae af Storveieren en Udskrift af Freds=Traktaten; saa har dog ingen anden Erklæring kundet erholdes, end at Porten havde sine grundede Aarsager, hvorfor hverken han eller nogen anden fremmed Minister bliver meddeelt nogen Afskrift af den Artikel.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Cronsstad i Siebenbyrgen den 14 Decembr.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Det Stykke af Moldau, som det Romersk-Keiserl. Hof har taget i Besiddelse, ligger imellem Siebenbyrgen, Floden Pruth og Polen. Det er ikke meget stort, og bestoefor sidste Krig imellem Russerne og Tyrkerne af 120 Lands byer. Disse ere nu vel øde for Beboere, og tildeels øde lagte; men de blive nok snart igien gjorte folkerlige, efter som mange Moldauer, hvilke have holdt med Russerne, frygte sig for Tyrkernes Hævn, og derfor drage ind i det te nu under Østerrigsk Herredømme staaende Stykke Land hvor de blive vel imodtagne.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Fra Tyrol den 18 Decembr. Den i Wien standne Venedianske Gesandt, Ridder Gradenige, gik tilbage til Venedig ved samme Tid, da der paa alle Poststationerne var bestilt Heste for den til Rom ilede Cardinal Migazi. Da han nu derudover ikke kunde blive hastig nok befordret, saa blev han saa vreed paa en vis Postmester, der bad ham have Taalmodighed, at han trækkede sin Kaarde. Men Postmesteren, som var en resolveret Mand, tog sin Sarras, som hængte paa Væggen og sagde: Herre, hvor Maria Theresia commanderes der har St. Marcus ikke et Ord at tale.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Stokholm den 20 Decembr. J disse Dage blev her efter Kongel. Befaling ophæve et Spillehuus, hvorudi blev spillet Phargo, til største Skade for unge Mennesker, Værten kommer maaskee til at betale den i Forordningen fastsatte Penge-Straf af 3000 Dlr. Sølvermynt.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Fra Gothenborg berettes, at formedelst den milde Vinter er Sildfangsten igien begyndt der imellem Skieren.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Donan den 22. Decembr. Keiseren skal have sendt Greven af Romanzow en prægtig guld Daase, besat med Brillanter, og en Foræring af 5000 Dukater, og tillige i en meget naadig Skrivelse give ham sin Fornøielse tilkiende over den gode Mandstugt, som Russerne imedens Krigen varede have lagttaget, ved de Østerrigske Grændser, saa og over den gode Maade hvormed de Keiserl. Officerer ere blevne optagne ved den Russiske Armee.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Paris den 23 Decembr. Politielieutenanten har efter Hoffets Befaling ladet med deele Sognedegnen i St. Severin, som var farlig syg, Sacramenterne, eftersom Præsten og Vicarien ved samme Kirke, for ikke at meddeele ham dem, vare reist af Bye. Dette er, siges der, den 5te Gang, at man siden Parlementets Jndsættelse igien, har negtet Sacra menterne. Man tilskriver en vis Prælat disse befalinger hvilken paa den Tid skal have forsamlet sine Præster. Hofer meget ilde tilfreds dermed. Saa har og Kongen Dronningen, da denne Prælat nyeligen kom til Hoffet ne vildet lade ham komme for sig, og han skal have faaet Kongen en sterk Jrettesættelse.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Den 24 Decembr. Vi have erholdet bedrøvelige Ef retninger fra de Egne i Landet, hvor Qvægsygen raser, kan havde haabet, at Kulden skulde have standset dens Ab; dog alligevel udbreder den sig immer videre og vide og alle anvendte Midler ere forgiæves. Man regner i nogle enkelte Provincer ere 120000 Stkr. faldne. kan har intet Exempel paa, at et eneste Stykke sygt æg er blevet friskt igien, og i mange Landsbyer ere af neppe 5 bleven tilovers. Aldrig har Sygen været rasende og dens Følger saa bedrøvelige. Landmansus heele Agerdyrkning og Haandtering ligger stille, og en daglig tiltagende Nød, som man ingen Ende kan paa, er ubeskrivelig, allerhelst da man ikke engang kan kabe, at det endog skulde være Kongens viseste og beste giering mueligt, at forebygge Elendigheden.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Warschau den 24. Decembr. I Gaar er Fyrst Repnin reist herfra til Petersborg, an vil derfra følge Keiserinden til Moskau. Derpaa mtræder han sin Reise til Constantinopel Til sin Eqvi ting har han faaet 400000 Rubler, og bekommer el os, saa længe hans Ambassade varer, 50000 Rubler i age, og af Porten daglig 5000 Piastrer. Hans Følge i den Dag, han giør sit Indtog i Constantinopel, skal staae af 80 Kareter og 200 Liveriebetientere, foruden arden, Grenaderer, Husarer, Kosaker o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Haag den 24. Decembr. Nu er Crim ganske blevet rømmet af Tyrkerne. Fyrstfølgeruki har forsterket Garnisonerne i Jenikale og risch, og med sin Armee igien draget i de siden Freden sin anviiste Qvarterer.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Nyeborg den 25 Decembr.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Hr. Mag. Tornøe blev her sidstafvigte 20. Decembr. vores gamle berømmelige Rector ved den Latinske Sko Hr. Mag. Svane, ved en ziirlig og rørende Tale i det Tinske Sprog indsat som Subrector, og omsider succedehide Rector ved Skolen sammesteds, hvorefter denne iligegade holdt sin Antrædelses Tale paa Latin.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Aachen den 26. Decembr. Fra Spanien mældes, at Krigen imod Mahrerne bli at fortsat med den største Eftertryk. Garnisonen i Ceu er allerede bleven forsterket med 6 Batailloner af de ste Tropper. J Carthagena indskiber man stedse flere ropper til Afrika, for at besætte de der værende Spanske, Adse. Til Oran ere ikkun 4 Regimenter blevne overligte, for at bedække denne Plads imod Mohrernes An 1., hvilke synes at have opbudet deres heele Magt imod hanierne.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Polske Grændser den 26. Decembr. Man vil her have Efterretning, at det Kongel. Preussiske Hof har i Sinde endnu at lade nogle Regimenter indrykke i Polen under Commando af en General af Cavalleriet. Men om samme Tropper skal blive i de nye indtagne Distrikter af Polen, eller de skal rykke ind i Republikens Gebeet, er for nærværende Tid lige saa lidet bekiendt, som hvortil de ere bestemte. Der lægges til, at det Wienske Hof har i Sinde at giøre ligesaa. Det i adskillige Tidender udspredte Rygte, at Preussiske Tropper, med Kanoner vare rykte imod Warschau, er ligesaa ugrundet som adskillige andre udspredte Rygter i Henseende til Polen.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Aalborg den 12. Januar.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Fra Hamborg berettes at da nogle Amtsbetiente i de Holstenske Provintser have indberettet, at Qvægsygen begyndte at yttre sig igien; saa var forleden Løverdag, for den ordinaire ridende Posts Afgang fra Khavn, en Stafette afsendt fra det Tydske Cancellie med den Kongel. Ordre, at det syge Qvæg skal slaaes ihiel, og begraves tilligemed Tællen og Huden, for at forekomme, at Sygen skal ey smitte og videre udbrede sig.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Efter Forlydende ere begge de Hr. Generalmajorer von Leth og Lüttichau avancerede til Generallieutenanter.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Studiosus Cay Thams er allernaadigst beskikket til residerende Capellan for Klim, Thorup og Vuust Meenigheder i Vester Hanherred udi Aalborg Stift. Ligeledes er Studiosus Thor Melbye beskikket til residerende Capellan i Assens. Til Hielpe-Cassen. Rdlrs. Den 7, hujus indleveret af den, som beder Gud om Lykke og Velsignelse i sit lovlige Kald - Den 12. ved Cassens Aabning befandtes i løse Penge Nok i Papiir med Hosskrif: Palm 103. 2 . Nok i Papiir .Er 32 12 For hvilke allerskyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Dødsfald: Den 1. hujus er i Ørsted ved Randers forrige Capitain-Lieutenant ved det nordre Jydske National-Regiment, Hr. Johan Wineents Lement ved Døden afgaaen i hans Alders 78 Aar.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Den sidste Kiøbenhavns Post er udebleven.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Bekiendtgiørelse. Port Udtog af en Sag imellem Hr. Etatsraad von 1 Lüttichau og afg. Hr. Assessor Schmidts Arvinger i Horsens, med en Fortale, forfattet af Hr. Etatsraaden, sælges saavel her i Bogtrykkeriet, som i Wiborg=Bogtrykkerie og i Aarhuus hos Hr. Apotheker Biering for 20 sk.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
sin Dreng af skikkelige Forældre, som har Lyst at lære Guld med Profession, anvises her fra Bogtrykkeriet en god Condition.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Ja Aar og Dag efter sidste Publication og Jndkaldelse ud sal. Jomfrue Annæ Wogeli Stervboe er udløben den 13. Januarii a. c., saa bliver Samling i Stervboet til Skiftets endelige Slutning, om mueligt, den 25, Januarii næst efter, hvil det til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres af Aalborg den 10. Januarii 1773.----- E. Kynde. Vægterne, eller hvem, der kan attrapere og anholde til Arresten de Tyve, som stiæle Plankerne bort om Madame Wulse Græshauge, gives 1 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Ja en af Langholts Godses unge Mandskab, navnlig Jens Povelsen, næsten 16 Aar gammel, Natten imellem den 210 og 22. Decembr. sidst ulovlig uden Pas og Afsked fra Godset er undvigt, saa ombedes alle Vedkommende at ville anholde denne skarnagtige Dreng, som fra sin Ungdom af haver øvet sig udi Tyverie, og førend han undvigte, skal have stiaalet fra sin Madfader, hvor han tiente i Sommer, en Deel Penge; Drengen er smal af Statur, circa 60 og en halv Tomme høy, haver brun blakket Haar, som er noget kryllet, og er ellers kiendelig i Henseende til Beenene, som ere sær tykke fra Føderne af. Hvo hannem kan antræffe, vilde behagentlig lade hannem arrestere, og mig med Posten pr. Aalborg a Langholt tilkiendegive, da alle Omkostninger, saavelsom en Douceur for Umagen skal taknemmelig vorde erstattede, og Drengen strax afhentet; enhver formodes at ville efterkomme de i saa Maade skeete Kongelige Anordninger. Langholt den 4 Januarii 1775. Hjorth, Fuldmægtig ved Godset. NB. 6.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Siden Hornumgaard ikke efter Publication i de Aalborgske Jydske Efterretninger under forrige Aars No. 10, er bleven bortsolgt; saa er Eieren findet ved offentlig Auction at lade samme bortsælge med sit nu tilliggende Hartkorn, 9 Tdr. 6 Skpr. tilligemed en Gaard paa 4 Tdr. Hartkorn, som med Beboer er forsynet; det er bekiendt, at paa HornumgaardsBygninger er sidste Sommer skeet en betydelig Reparation med nyt Tømmer, nye Vinduer overalt, og nyt Tag; Værelserne, som ere smukke og beqvemme indrettede, ere panelede og malede med rare Tegninger, derudi ere og 6 jern Kakkelovne, meget gode og anseelige, deels Vindovne og deels Bilæggere; Haugen er smukt anlagt med mange deilige Frugttræer, og desuden tilligemed Gaarden omgivet med mange Træer, som giør det sær behageligt om Sommeren. Gaardens Bygninger ere asseurerede, i Brandcassen for 1500 Rdlr. Marken er en af de beste deromkring i Egnen, og mangler kuns gode Dyrkere; Jldebrand kan haves i Overflødighed, og er magelig at bierge. I den bekiendte store Hornum Søe kan haves Fiskerie, hvorved de 2de Fiskeparker, som ligge tæt ved Gaarden, kan besættes. Af Mand skab ere 3 Drenge i god Opvæxt. Gaarden, som meesten altid har været beboet af Høyadelig Familie, og nu i sær beqvem foren af de Hr. Land Officerer, som der i Egnen skal opholde sig kan faaes til Beboelse næste Paaske; Auctionen holdes i bemælde te Hornumgaard, som ligger 2 Miile fra Aalborg og 1 Miil fra Nibe, Tisdagen den 7 Februarii næstkommende. Conditionerne kan ellers forinden faaes til Eftersyn hos Auctions-Directeuren. Hr. Cancellieraad Lybecher i Nibe og Forvalter Høst paa Restrup.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Skulde Gaarden ey bemældte 7 Februar, blive solgt, vorder den samme Dag ved Auction opraabt til Leye paa visse Aar, hvilket tiener Liebhabere til Efterretning. sin Vaaning, beliggende i Aarhuus paa Brobergs Gade, Vester Side, bestaaende af 6 Fag, 2 Loft høyt med Kielder under ud til Gaden, og 5 Fag, 1 Loft høyt Side, eller Tverhuus, 4 Fag Halvtag, med Steen belagt, Gaardsrum og lidet Haugeplads, samt lidgang til Aaen; Sadelmager Niels Simonsen til hørende, nu beboes af Guldsmed Rain, vorder efter skriftlig Afgiørelse imellem Eieren og Panthaveren her paa Stedet stillet til offentlig Auction den 27 Januarii førstkommende; men skulde antageligt Bud ikke da skeer, vorder den ligeledes den 3 og 6. Februarii næst efter auctioneriet, da den bliver den Høystbydende ved sidste, uden videre Auction bortsolgt og tilslagen, alt en ter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjorte. NB. 6.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
En liden kiøn Bondedreng, som baade har Fader og Moder, men dog ingen, ønsker gjerne en Læretieneste enten ved Pennen eller Kiøbmandskab; skriver skikkelig, men regner langt bedre; er vel oplyst i sin Christendom, og confirmeret til Paaske: Skikkelighed, Troeskab og Hurtighed til alt befal har han under mit Tag paa 5te Aar vist, og troes vist, at disse Dyder under en ringe Opsigt ville stedse følge ham. Behøve en brav Mand enten i den ene eller anden Vey slig Dreng, ved de han behagentlig mælde sig skriftlig hos mig, som til anstunden, de Paaske vil afskedige Drengen, og af Miskundhed see ham paa Bondeviis vel udflyet fra min Haand. Fieredslef den 4 Januar A. Kraft, Herredsfoged i Hanherre.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Jos Rasmus Bager i Skoemagergaden er næstkommende Pa ske rette Flyttetid hans Leyevaaning til Leye. hver den, afgangne Bye= og Herredsfoged Henrich Galth Adel hans Stervboe i Mariager tilhørende Gaard, som u Brand=Taxations Forretningen findes taxeret for Summa 63. Rdlr., vel indretted til Beboelse, og hvortil er liggende en smu Frugt- og Lysthauge, bliver den 7 Februar. førstkommende 2de Gang holdet Auction, og om nogenledes antageligt Bud ske strax bortsolgt, tilligemed en bemældte Stervboe tilhørende ind lukt Eng, tæt ved Byen beliggende. Mariager den 27 Dec H. Hjorth.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Ja Fæsteren Anders Sørensen i Mogensbech udi Bindslef So" sidste 2. Decbr. ved Døden er afgaaen uden efterladte Li arvinger, er Boet straxen taget under Registering, og altsaa lad Skifteforvalteren herved 3 Gange udi de Jydske Efterretninger in kalde alle bemældte afdøde Mands Arvinger til at møde, eller m. de lade, udi Stervboet 30te Dagen den 2 Januar. 1775. 6te Uges Dagen derefter. Samt tillige alle Stervboets Credi Debitorer, da enhver skal vederfares, hvad Ret er efter Love, Baggesvogn den 19. Decembr. 1774. Christen Møller, som Fuldmægtig. P.M. T. Ja 2de Clausholms Gods i Wensyssel tilhørende: " serva=Mandskab ulovlig ere undvigte, den er 3 Uger efter St. Hansdag fra sin Tieneste hos Søren Jense Ørum Sogn og Bye under forregivende, at gaae til sin ModØrsøe i Dronninglund Sogn; hans Navn er Hans Thøger, Ørsøe, 17 Aar gammel, trindladen af Ansigt, skeeler lidet udi Øynene, sortebruun Haar, og efter Alderen temmelig voxe Den anden af Navn Christen Jensen Hellevad, som sidste Sal. mer med min Tilladelse tiente hos Jens Andersen i LyngdruHorsens Sogn, er undvigt Dagen efter sidste Mikkelsdag, un Paaskud at gaae i Tieneste hos Clausholms Bonde Jørgen Nr. sen i Lemb i Hellevad Sogn; hanser 18 Aar gammel, af m. delig Statur, med kroget Næse og bruun krøllet Haar; Thi be begge disse undvigte Personer herved 3de Gange i de AalborJydske Efterretninger efterlyste, med ærbødigst og tienstskyldigst modning, at de maatte anholdes, hvor de findes, da jeg, saa sy mig derom behagelig gives Kundskab ved Skrivelse a Claholm pr. Aalborg, ikke allene strax skal lade dem athente, 2 foruden de i saa Maade udlagde Omkostninger, som nødvendige ved deres Anholdelse endog vil erkiende slig Assistence med convenable Douceur for Umagen; ingen af berørte ulovlig vigte har endnu været til Confirmation, ikke heller har noget at fremvise, uden det er falet, og haabes, at de ikke under get prangt Foregivende, undes Tilhold hos nogen, under ved lig Tiltale og Ansvar, om det kan opdages, forsikkrende der at ville have min Pligt for Øyne med al muelig og skyldig A. lance i lige eller andet Tilfælde, andres lovlig Anmodning fyldestgiøre. Clausholm i Wensyssel den 20 Decembr. 177, Carl Friderich Hagstrøm, Deres Kongel. Majests, virkelig Cammerre¬
Jyske Efterretninger, 1775-01-20
Constantinopel den 1. Decembr. Paa det Project, som Ridder Tort har foreslaaet Porteertil at sætte den Tyrkiske Magt paa Fode igien, skal en af de fornemste Lemmer i Divanet have meddeelt følgende Svar: "Du Vantroende vi have nok af dine Projecter; og vilde agte os lykkelige, om vi aldrig havde fulgt dem, og overalt den fremmede Politik. Vi, saavelsom vore Fiender, Russerne, ere blevne anførste af samme, og vi have været et Spil for andre. Lige Uhæld har gjort os paa begge Sider trætte af Krigen, og har nødt os til at søg Fred, for ikke ganske at gaae til Grunde. Lær os, om de kan et Middel til at bringe vore fordum uovervindelige Krigere til Lydighed, og igjen at oplive dem med den Religions Jver, der gjorde dem til Bussemænd ; og da ville i med Ryggen ansee dine Bajonetter, dine nye opsund ne Kanoner og dine Planer.
Jyske Efterretninger, 1775-01-20
Rom den 19. Decembr. Churfyrsten af Palz farer sort med at tage Mærkværdighederne her i Staden udi Øyesyn. Cardinal de Solis er bleven frisk igien, og vil om 2 eller 3 Dage gaae indConclave igien. Nogle meene for vist, at Pave=Valget, skal gaae for sig i tilkommende Uge; andre meene, at det Ekke endnu saa snart gaaer for sig.
Jyske Efterretninger, 1775-01-20
Bologna den 20 Decembr. Der er en stor Bevægelse i Conclave, og man troer, Paven maaskee endnu torde blive valgt i dette Aar Der skulde have været holdt en almindelig Congregation Conclave; men den er den 16, bleven opsat og den nye have skal afgiøre alting selv. Man forsatter nu Tractater og Vilfor, som det tilkommende Kirkens Overhoved skal underskrive. Det ene Partie forlanger overmaade meget, og det andet ei heller lidet. En vis Munk har faaet befaling, ikke at tale meere om Pavens Død. Man holder for, at han efter et vist Hofs Ordre har skrevet om denne mærkværdige Sag.
Jyske Efterretninger, 1775-01-20
London den 23 Decembr. General Gage har adskillige Gange forlangt at kaldes tilbage fra Amerika, og man havde ogsaa føiet ham deri, om man havde kundet finde en anden General, som vilde have gaaet i hans Sted. Nu hedder det, at General Howe skal sendes derhen. Tropperne ved Boston maae nødvendigen lide stor Hunger og Kuld; thi de have intet, uden hvad der kan blive dem tilbragt fra Søen, og i denne Tid ere Søehavnene i Nye Engeland saa fulde af Jis, at Tilførselen ikke kan være stor Der er gaaen befaling ud fra Krigs Amtet til at gjøre alle Jnfanterie-Regimenter fuldstændige, og de have tillige faaet befaling til at holde sig marschfærdige, saa at man troer, at Ministerium har i Sinde at forsterke Armeen endnu meer ved Boston.
Jyske Efterretninger, 1775-01-20
Et Brev fra Gibraltar mælder, at Keiseren af Maroeco har en Armee af 50000 Mand, saa og en sterk Flode, der er bleven ham tilskikket fra andre Mohriske Stater. Den skal bestaae af 30 Skibe, som føre 500 til 80 Kanoner. Denne Omstændighed er meget behagelig for det Engelske Ministerio, eftersom det gjerne vil have frie Hænder saalænge, indtil det enten paa den ene eller den anden Maade er blevet færdigt med Amerika. En, ved Navn Her wey, har skrevet-Conciliatory Propositions, Forliislaa, hvilken han har dediceret til Lord Norch. - Vores Ostindiske Compagnie har faaet Breve fra Madras fra General Clavering, hvorudi denne General begierer, at den maatte udnævnes en General=Adjutant.
Jyske Efterretninger, 1775-01-20
Lordmajoren loed forrige Søndags Aften bringe en stor Hob berygtede Qvindmennesker i Fængselet, paa det at saa længe Helligdagene varede, da Almuen gaaer ørkesløs, og lever ødselt, unge Mennesker skulde have mindre Anledning til at giøre Udskeielser.
Jyske Efterretninger, 1775-01-20
Fra Jtalien den 23 Decembr. Alt det, som man har udstrøet om Pater Bontempi den afdøde Paves Fortroelige, hans Rigdom, er falskt. Han har ey heller forlangt noget Secularisations=Breve, men han lever endnu, som før, i sin Orden.
Jyske Efterretninger, 1775-01-20
Paris den 26. Decembr. Ved Kongens høitidelige Kroning blive sadvanligen 4 Herrer af Hoffet udnævnte som Gisseler. Hoffolkene pleie at gjøre sig megen Umag for disse Pladse, eftersom de, hvilke erholde samme, gemeenligen faae det blaae Baand til Belønning. Man troer, at Hertugen af Casse, Greven, af Tesse, Greven af Mally og Marquis v. Montenard torde blive udnævnte dertil. Oprindelsen til denne Udnævnelse er følgende: Den Flaske, hvori den hellige Olie forvares, af hvilken man ved Kronningen betiener sig, er en Abbediet Remi i Rheims, hvorfra den paa Kronningsdagen med stor Høitidelighed bliver bragt til Hovedkirken. Nu forlangte Munkene i Abbediet i forrige Tider, at man ved denne Flaskes Afhentelse skulde sende dem 4 Herrer af Hoffet til Gisseler, hvilke skulle forblive saa længe i Klosteret, indtil Flasken blev bragt tilbage igien. Nu lade sig, disse Herrer ikkun mælde i Abbediet, og derefter have det Frihed til at være tilstede ved Kronningen.
Jyske Efterretninger, 1775-01-20
Fra Kirkestaten den 28 Decembr. Man siger, at det nu værende Collegium har udvalgt 6 Cardinaler, der skal vælge et Overhoved for Kirken. De 3 ere for de Bourbonske Hoffer, nemlig Cardinalerne v. Bernis, Orfini og Luynes. De 3 andre ere Albani, Torregiani og Rezzonico.
Jyske Efterretninger, 1775-01-20
For nyelig blev Hr. Bischi bragt en Musik af et Selskab formummede Personer. De sang en Palme for de Døde: Miserere mei. Han loed herpaa hente Vagten men da en Maske havde visket Officeren et par Ord i Øret, marscherede han bort med sit Mandskab, og loed Musikanterne Tid til at fuldføre deres Musik.
Jyske Efterretninger, 1775-01-20
Jtalienske Grændser den 28 Decembr. Der ere Courerer afgangne fra Rom til Versailles og Wien, og der siges, at Pave Valget skal opsættes, indtil de ere komne tilbage.