JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
Jndenlandske Efterretninger. Anordning for Almueskolevæsenet paa Landet i Danmark. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark &c. &c., gjøre vitterligt, at som det stedse blev en vigtig Gjenstand for Vor landsfaderlige Omhu at Statens tilvoxende Ungdom betimeligen lærtes at kjende, hvad Enhver skylder Gud, sig Selv og Andre, og hvorledes han, ved retteligen at bruge sine Evner, kunde blive gavnlig for Borgersamfundet; saa have Vi, med lige Nidkierhed som Danmarks fremfarne Kongen bestræbt Os for, at Almue og Borger=Skolevæsen, ikke mindre end det lærde Skolevæsen, maatte bringes til mueligste Fuldkommenhed. En Plan er saaledes forlængst bleven lagt til en hensigtsvarende Jnddeeling af Skoledistrictern paa Landet, og til de faste Skolers Formerelse af Forbedring; de Midler ere nøie grandskede, ved hvilke stadig Skolegang og behørigt Opsyn med det hele Almueskolevæsen kunde fremmes; at duelige Lærere dertil kunde dannes, var Øiemedet med de flere Skole=Seminariers Oprettelse; og paa det, at Ungdommens troe Veiledere kunde arbeide med Lyst, bleve deres Kaar bestemte, og Kilder til deres passende Lønning omhyggeligen opføyre. Denne Plan tilkjendegives i det provisoriske Reglement for Almueskolevæsenet paa Landet i Sielland og flere Øer, af 10 Oct. 1806. Efterat de Grundsætninger, paa hvilke forommeldte Reglement var bygget, ved flere Aars Erfaring ere blevne prøvede, have Vi fundet det passende, at lade Reglementets Jndhold, med nogle yderligere Bestemmelser, inddrage saavel i denne Vor Anordning for Skolevæsenet paa Landet, som i en anden Anordning for Almue- og Borger=Skolevæsenet i Kjøbstæderne, hvilken ved Siden af denne udgaaer. Det er med Overbeviisning om disse prøvede Grundsætningers Fasthed, og med glad Forhaabning, at deres trolige Anvendelse skal udbrede sand Religiøsitet og fremkalde borgerlige Dyder, at Vi herved allernaadigst befale Følgende, i Henseende til Almue-Skolevæsenet paa Landet i Vort Rige Danmark. 1ste Capitel. Om Skoledistricter, faste Skoler og Omgangs Skolehold. §. 1. Skoledistricterne paa Landet bør, saavidt Stedernes Beliggenhed der tillader, inddeles saale des, at de, der skulle undervises i Skolen, ikke have længere Vei dertil fra deres Hjem, end Miil. Saa skal der og, ved Jnddelingen, tages Hensyn til de Unges Antal, saa at ikke flere henlægges til een fast Skole, end at det kan blive mueligt for Skolelæreren, at have det fornødne Opsyn med Børnene og tilbørligen undervise dem. Hvor Børnenes Antal maatte befindes at blive uforholdsmæssigt stort for een Skole, og det dog ansees for bekosteligt at oprette nogen anden efter lige Plan, bør en Hielpeskole anlægges for Børn af Underviisningens nederste Classe. (Coll. Tid. - Forts.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
Mariboe, d. 26de August. J denne Tid har nogle Landstrygere og Dagdrivere opholdt sig i Falster. Omtrent 20 Personager af disse for den offentlige Sikkerhed saa farlige Jndividuer ere imidlertid indtil videre anviste frit Qvarteer, dog befindes iblandt dem endeel Børn, som hav gjort Følgeskab med deres Forældre, for, ventelig lig fordum Zigennernes Børn, at kunde blive tidligen indviede i den Hemmelighed at rapse og stiæle efter et ordentlig Tyvesystems Regler, grundede paa følgende iblandt ovenmeldte udlærte Tyve gieldende Princip: "Raps og stiæl saaledes, at Du paa ingen Maade og under ingen Omstændigheder, kan blive røbet, da Du ellers i Mangel af den fornødne Conduite og Behændighed kan vente Dig et tilstrækkeligt Liv fuldt af Prygl." - Den Tyv, som for nogen Tid siden saa arresteret i Nyekjøbing, og som undvigte med en Baad derfra, er nu atter paagreben. Efter hans Foregivende skal Baaden være i Meklenborg, og efter at have tøflet omkring i det nordlige Tydskland, tog han Veien til Sjælland, hvorhen han kom med en Landstryger, som han af christen Kjærlighed havde foræret sin Pelts; men da disse Cosmopoliter atter igjen vilde hjemsøge Falstringerne og sætte Politiets Aarvaagenhed paa Prøve, blev den ene af Landløberne paagreben, som ifølge hiint gamle Ordsprog, Lommune naufragium dule, d. e, naar den ene Soe er i Søle vil den gjerne have den anden med sig, gav tillige Anviisning paa sin Kammeret. - (Saaledes gaaer det naar Satans Rige bliver nens med sig selv. – Afskediget Capitain Møller i Nakskov er i denne Tid pludselig død af en voldsom Blodstyrtning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
Mariboe Avis.)¬ J Mariboe Avis læses følgende Bekjendtgjørelse: Den 17de i denne Maaned er en Mandsperson om Eftermiddagen imellem 1 a 2 slet, klæd i en lang hvid Trøie, bare Been og en høi Hat paa Hovedet, kommet ridende til Den Kits, under Rødbye Kjøbsted, paa en stor hvid Hoppe igjennem Byens Marker over Lits Veile, og da han kom paa Øen, lagde han sig ved en Høestak at sove og lod Hoppen gaae i Beboerens Græs og Korn. Da Beboeren lod ham advare at tage sin Hest af Kornet og ride sin Vei, blev han dog liggende et Par Timer og under den Tid sneg han sig til at tage Beboerens Baad og lod Hesten blive gaaende løs, uden at have noget paa sig enten Bidsel eller andet. Beboeren af Lits fik et Par Dage efter sin Baad, som var bleven liggende ved Lang, og ingen har kundet opdage hvor Personen er kommet fra Lang eller hvorhen. Hoppen er antaget af Beboeren paa Øen Lits og bliver herved oplyst og vilde Eiermanden dertil med fornøden Beviislighed melde sig hos Underskrevne. Rødbye, d. 22de August 1814. - Klein.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
J Jversens Avis læses følgende: Da det er opdaget at nogle om Natten mellem 10de og 11te d. M. have udenfor en af Portene, afbrudt et Plankeværk for at gjøre sig en ulovlig Vei til deres Gaard her i Byen, for ikke at passere Toldbetjenterne. Men hvad dette angaaer, vil ved nærmere Undersøgelse blive Toldvæsenets og ikke min Sag. - Men ved denne Leilighed, blev samme Nat igjennem dette Smuthul indpracticeret, et nyt høret Pumpetræe med Tud, Spandetøi m.v., der af Byens Gadevægtere blev opdaget, og at der skal ialt have været en 5 a 6 Karle ved dette Nattesionerie, men som undløb da jeg med Politiet indfandt mig. Til sikker Beviis, medtog vi den nye Tud og Spandetøi, der til videre Undersøgelse af Politiemesteren eller Vand-Commissionen blev indlagt i Odense Raadhuus. At disse Mennesker vidste deres Handling var ulovlig, viste deres Flugt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
Jmidlertid advares enhver ikke at gjøre mig Jndgreb i min berettiget Bestilling, som Vand og Rendemester her i Odense, det være sig med nyt Pumpe=Tude og Spandetøis Forfærdigelse, eller Reparation, det være sig fra Rorsdams Jndledning, Aaen, Bække eller Brynde, da jeg af Vand commissionen en dertil er berettiget, og neppe ved alt mit Slid, som Borger, kan fortjene det nødtørftige Udkomme, for min Kone og Børn. Skulde nogen finde sig mistilfreds, enten med mit Arbeide eller Regninger, behager de at henvende dem til den resp. Vandcommission der dessiderer samme. Jøvrigt anbefalende mig ydmygst og ærbødigst. Odense, d. 18de August 1814. - H. Pedersen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
I Hempels Avis læses følgende Svar: Undertegnede finder det dybt under deres Værdighed at føre Aviskrig med den, som Logner fra Æren dømte, suspenderede Prokurator L. B. Hansen, boende i Skibhusene, i Anledning af hans Advansel i Hr. Hempels Avis No. 113 d. A. (see Skild. No. 68. P. 1084), der desuden er ufornødent, da en Forsikkring af slig en Person ikke kan finde Tiltroe hos Publikum, for øvrigt være bemeldte Person forsikkret, at man skal vide ved Domstolene at see ham revset for sin Kaadhed m.m. - Lumbye og Skibhusene, d. 24 Aug. 1814. Simon Nielsen, Tømmermand. – Jørgen, Hansen. - Karen Simonsdatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
J Viborger Samler læses følgende med Overskrift: Oekonomisk Sag. J Tillægget til Randers Avis No. 68, har S. T. Hr. Assessor Ridder Krarup, atter bragt Berberissagen i Minde, ved at ønske Upartiskes bemærkninger om Berberissens Jndflydelse paa Naboevexterne - Undertegnede har, i det i Aar her i Viborg udkomne Skrivt Bidrag til Berberissens Forsvar. (den faaes heftet hos mig og andre Boghandlere for 7 Rbmk.) fra Pag. 110 til 127 sagt sin Mening som Agerdyrker og Agtpaagiver herom, hvori og det af Hr. Assessoren anførte Cirat vil findes - Bogen er desuden fuld af praktiske Landmænds Vidnesbyrd om dens Uskadelighed for Rugen –J dette Aar har den sidst i Juni og først i Juli faaet Rusten, efterat en kold natlig Taage afløstes om Dagen af brændende Soelhede. Selv har jeg havt et Stykke Rug paa 1 1/2 Td. Udsæd efter Kartofler (NB. nær ved Søen) dette blev ganske rustet og giver neppe den 4de Deel Rug af hvad der ellers havde blevet. Derimod har jeg 2den Kjerv længere fra Søen, der er meget større i Kjerne, skjøndt og Rusten faldt paa den. Berberisser har jeg ingen af, og de faa fra Byen, langt derfra beliggende, kunde vist nok ei virke noget. Jeg frifinder ganske Berherisserne for den Skade min Rug nu i de sidste 2 Aar har taget. Overalt hvor de ikke ere, maa de ei kunde virke. Vel plantede jeg for 6 Aar siden alle mine Diger med dem, men den Ufred her regjerer og den Omhu hvormed enhver kaad Dreng og Jkkedreng ødelægger alt hvad der kaldes Plantning, nedtraadte snart, med at gaae oven paa Digerne, de spæde Planter. Paa Viborg øvrige Mark, hvor Jngen planter noget, fordi Markfred her er ganske uhørt, har Rugen ligesaavel Rust som min. Og hvorfor da længere forfølge de uskyldige Berberisser, Jen maader at saae Vinterhvede istedet for Rug paa Viborg bedste Jorder eller Vaarhvede, Byg, Erter og Havre. Selv vil jeg i Aar saa gammel Rug, da jeg, som jeg i ovenmeldte Afhandling har viist, troer den groer sikkrere. - A. F. Just.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
Kjøbenhavns Børs den 30de August. Cours. Hamb. a ciera 562 1/2. Amsterdam a vista 626 1/2. London a vista 21 1/2 Rbdlr. Spec. 655. - Specier solgtes til 33 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 64 1/2 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lab. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
Tydskland. Kotzebue har foreslaaet at opreise den saakaldte Kjempestøtte, som i 17 eller 18 Aarhundreder har lagt i en Fordybning paa Felsbjerget ved Reichenbach i Odenwalde, paa Valpladsen ved Leipzig. Denne Støtte, der ustridig er forfærdiget af Tydskernes første Undertrykkere Romerne, vilde saaledes blive det meest passende Mindemærke om den herlige Seier over deres sidste Undertrykkere. Foruden Støtten selv, som i Længden er 31 Fod 8 Tommer, i Gjennem sit neden til 4 Fod 6 Tommer og oventil 3 Fod 10 Tommer, findes derved en Granitblok af 40 Fod i Omfang, Kjempealteret kaldet, og udentvivl bestemt til Pjedestalet. En høiere Granit støtte findes neppe i Tydskland, og den er endnu mærkværdig ved sin Steenart, der er af samme Granit, som de uhyre Obelisker i Egypten og Rom, og som ellers kun findes i Asien og Afrika. Desuden udfordres til dette Forslags Udførelse ikke ande Omkostninger end dem Transporten medfører, og uagtet Støttens Vægt kan anslaaes til 61440 Pund, vil der ligesaavel findes Udveie til samme, som den Gang det store Klippestykke, der tjener til Pjedestal ved Peter den Stores Billedstøtte i Petersborg, blev skaffet hertil fra Finlands Moradser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
En udmærket stor i Paris erobret Kanon som af Artilleristerne kaldes Kanonfaderen, er billig ankommen til Wien og opstilt som et Seierstegn i det Keiserlige Tøihuus. Den veier 76 kentner og der behøves 24 Heste til at bringe den af Stedet, den er egentlig støbt i Lyber 1669 og blev derfra i Aaret 1806 af de Franske slæbt til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
I Nærheden af Prag blev en Postvogn nylig truffet af Lynilden, og uagtet Postillionen blev dræbt og Vognglasset sprang, tog Postmesteren, som tilfældigviis var klædt i Silke, ikke mindste Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
J Dresden har været en rørende Høitidelighed, da den skjønne Frue Kirke, maaskee den skjønneste i Europa, blev indviet igjen til Gudstjenesten, efterat den af de Franske saalænge havde været vanhelliget til Magasin for Brændeviin og Commisbrød &c. Over 8000 Tilhørere velsignede den Russisk Keiserl. Gouverneur, Fyrst Repnin, der, skjøndt af en anden Religions Bekjendelse, dog saa faderligen foranstaltede denne gudelige Handling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
Ved Juletid 1812 fandtes, som bekjendt, i Russernes Hænder, imellem Moskau og Niemen, 1131 Franske Kanoner. Keiser Alexander befalede, at deraf skulde forfærdiges 2 colossalske Colonner, og opsættes i Moskau og i Petersborg. Disse Kanoner opstilles nu vertikal, i en Kreds, i 8 forskjellige Afdelinger, de af største Calibre nederst og saaledes de mindre ovenpaa trappeviis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
En massiv Marmor-Ring adskiller hver Afdeling Foden og Hovedet bestaar af Mørsere og Haubitser, som vende Mundingen ud ad. J hver Afdeling staae 4 Kanoner paa Jernhjul, som afvexlende vende Mundingen ud mod alle 4 Himmelegne. Den underste Kreds holder i Gjennemsnit 17 Fod. Hele Høiden 34 Fod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
J Kongeriget Westphalens sidste Øieblikke, da Sernischaff nærmede sig Residentsen, var en vis insolent Franskmand, navnlig Alix, Alt i alt hos Kongen, og hans første Organ for Militairen, men forresten et Menneske uden Kundskaber og Hoved. Denne skulde nu, da Kongen var borte, bestyre Alt, og blev i Hast ophøiet til Greve. Den første Brug han gjorde af sin uindskrænkede Myndighed var nu at udstede en kraftig Proclamation; men denne virkede ikke længere end i Staden og dens nærmeste Omegn; thi allerede i Einbeck bande man hans Proclamation ved Hundenes Haler, og inden Cernitschef naaede Staden, sendte Hr. Alix sine Bestallinger og sin Orden i al Gesvindighed tilbage til Kongen, og gjorde sig usynlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
London, d. 16 Aug. Aftentidenden the Courier indeholder følgende Artikel: "Ved Geheimecabinetsforsamlingen i Gaar blev bekjendtgjort, at Hs. Majestæt har givet sit Samtykke til Hertugen, af Cumberlands Formæling med Enkeprindsessen af Solms." - Ved den Fest, som fandt Sted Frogmore i Anledning af H. K. H. Prindsregen. tens Fødselsdag, var Hertugen af Berry blandt de Jndbudne, og sad paa venstre Side af Hs. M. Dronningen. Paa høire Side sad Prindsregenten. Hertugen af Berry var kommen til Engelland for at lykønske Prindsregenten til sin Fødselsdag, og indbyde ham til et Besøg i Paris, hvilken gjen ragne Anmodning dog er bleven afslaaet. Jmorges afgik Lord Castlereagh herfra til Dover. Hs. Høihed vil først afgaae til Brüssel, for at overgive den souveraine Fyrste af Nederlandene Ordenen af det blaae Hosebaand. Derfra begiver han sig til Wien. – Jfølge en Skrivelse fra Cork at 7de d. have fire af de derværende Regimenter faaet Ordre at indskibe sig til America. - Vore offentlige Blade ville vide at Fredsunderhandlingerne i Gent med America have en gunstig Fremgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
München, den 16de August. Den i de rhinske Blade indeholdte Efterretning, at Bayern og saa skulde have aftraadt Staden Lindau ved Bodensøen til Østerrig, er ugrundet. Ved den bayerske Armee blive endnu ingen Afskeder meddeelte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
Kronen Bayerns Krigsmagt bestod i den sidste Krig af 13 Regimenter Linienfanterie, 6 Batailloner let Jnfanterie, 18 Batailloner Nationalgarder af 2den Klasse, 8 Batailloner Jægere, 6 Regimenter lette Ryttere, 1 Husarregiment, I Uhlanregiment, I Corps Gensdarmerie, Artilleriecorps og Armeens Befordringsvæsen. Ved den nuværende nye Organisation af Armeen bliver af de aschaffenburgske og würtzburgske Tropper 2 nye Regimenter oprettede. Jøvrigt staae vore Tropper endnu stedse paa Krigsfod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
Østerrig, d. 20 Aug. Med spændt Forventning seer man den Tid imøde, paa hvilken den Wienske Kongres vil blive aabnet. Vel underrettede Personer have allerede længe ikke meere draget i Tvivl, at den jo vil finde Sted til den bestemte Tid, og at den snart vil blive lykkeligen endt. Enkelte Anordninger hentyde med Bestemthed derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
Som man forsikkrer skulle fire Erkehertuger, reise de ventede kronede Hoveder imøde, nemlig Palatinus til Grændsen af Galligien, for at tage imod Keiser Alexander, Erkehertug Carl til den bohmiske Grændse, for at møde Kongen af Preussen, Erkehertugerne Johann og Anton til Grændsen af Bayern, for at modtage Kongerne af Bayern, og Würtemberg. Alle de Stæder, hvorigjennem de fremmede Monarker komme, skulle illuminere som Natten. Jmidlertid er det ikke at undre over, at Bekymring og Uvished med Forsæt udbredes et Land, hvor Agiotagen endnu stedse gaaer i Svang. Man studser tillige over de vedvarende stærke Udrustninger ved Armeen; thi uagtet denne for Størstedelen igjen er trukket i sine gamle Standqvarterer, saa bliver dog ethvert Regiment holdt i marsch færdig Stand, ja Artilleriet endog forsynet med de fornødne Heste og med Munition indtil Sager, ne aldeles ere afgjorte. - Aldrig har man seet en Armee komme hjem fra Feldten i en bedre Tilstand, end denne Gang var. Jnfanteriet har den skjønneste Holding, er godt klædt og næsten complet, og Cavalleriet har aldrig været saa godt beredet som nus et Beviis paa, hvorledes Hoffet, saalænge Kampen varede, var betænkt paa stedse at forberede Midlerne til deres Fortsættelse. Til krigerske Demonstrationer mærker man imidlertid intet, naar man undtager at Armeen i Jtalien bliver betydelig forstærket, og man troer med Vished at der endnu vil foregaae store Forandringer med Besiddelsestilstanden i dette Land. - Med Hoffet i Neapel bliver stærkt underhandlet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
Brandenburg, den 20de August. Hs. Majestæt Kongen vil, som man forsikkrer, i Begyndelsen af næste Maaned reise til Schlesien, og blive der indtil Allerhøistsamme afgaaer til Wien, hvorhan agter at indtræffe den 25de September, og hvorhen Hs. Durchl. Fyrsten af Hardenberg alle rede vil afreise den 1ste September.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
Hamburg, den 23de August. Efter vor Stads Befrielse har idag det første Senatorvalg fundet Sted. J Senatets Forsamling blev Hr. Doctor Hasse udnævnt til Medlem deraf, et Valg, der medrette finder almindeligt bifald. - Til Trave munde ere 14 Krigs- og Transportskibe ankomne,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
for at tage den fra Berlin kommende russiske Garde ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
Skilderie af Kjøbenhavn. ad Rov Raskes, Ellevte Aargang. No. 71. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 3 September 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-30
(Fortsættelse) Moniteuren af 29 August forsikkrede, at uagtet der i Frankrig aldrig var bleven anvendt saa mange Penge til at anlægge Havne, Canaler, Broe og Lendeveie end netop paa den Tid, vare Paa læggene dog blevne formindskede og have aldrig været mindre trykkende. - Jmidlertid dømmer man dog ganske anderledes, naar man læser de i den Anledning af Regjeringen bekjendtgjorte Regnskaber. Statsindrægterne stege i Aaret 1804 til 762 Mill., der ogsaa rigelig medgik til Udgivterne, uagtet, efter Neckers Beregning, alle Statsudgivterne tilsammen, under Kongernes Regjering, kun beløb sig til 600 Mill. Livres. Men de Udgivter, som den Keiserlige Familie forlangte af Staten, vare ogsaa overdreven høie. Civillisten, som beløb sig til 30 Mill. Fr., udgjorde 1/2 Deel af hele Statsindtægten, medens den Kongelige Familie i Engelland i Aaret 1804 havde en Jndkomst som kun udgjorde 1/2 Deel af Statsindtægten eller 1035,000 Pund Sterling. Allene Prinds Joseph og Ludvig nøde 3 Mill. Fr. aarligen. Vist nok betalte i Engelland omtrent 12 Mill. Mennesker dobbelt saa mange Afgivter som 33 i Frankrig, men deels kunde Engellænderne ved deres udbredte Handel og Skibsfart nok bedre taale det, deels undskylder dette ingenlunde det overdrevne Misforhold imellem den Keiserlige Families og Statens Jndtægter. Men det værste var, at der næsten ingen Udsigter havdes til Jndskrænkning i Udgivterne, da Napoleon, selv i Fredstider forlangte 369 Mill. Frank. for Land- og Sømagten, som det eneste Middel til en ny Krigs Forebyggelse: en Sum, der udgjør mere end det, Ruslands, Østerrigs og Preussens Hære koste tilsammentagne og 172 Mill. mere end under den gamle Forfatning. Allene til Fredsudgivterne udfordres 646 Mill., foruden de her uberegnede Udgivter, der sikkert beløbe sig til 100 Mill. De aarlige Freds udgivter kunde saaledes i det Hele anslaaes til henved 800 Mill. - De Franskes Hovedpaalæg var Grundskatten, der, tilligemed Afgivten af Døre og Vinduer, udgjorde over 260 Mill. Men Grundskatten var alt for ulige fordeelt, og allerede 1801 paastod Tribunen Berenger, at den i Sammenligning med den rene Jndtægt var saa slet fordeelt, at Forholdet til denne var forskjelligt fra det Halve til en Tiendedeel. J Departementet de Sarthe svarede en Morgen Land 4 Fr. 60 Centimes, medens en Jordbund af samme Beskaffenhed i Jndre og Loire Departement kun svarede 2 Fr. 87 Cen times. J begge Nethernes Departement gaves der Jorder, der svarede ligesaa meget i Afgivt som de indbragte. En Ubenævnt fortæller i et lidet Skrift (Beitrage oder Vorschlage 3. Erleicht. d. Menschheit, Heidelberg 1804), at han af sit Gods paa Hundsrück, ved Execution og Grødens offentlige Salg var bleven tvungen til at betale (Arverenterne uberegnede, allene i Grundskat mere