JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
Fjorten Dage ere allerede i Dag forløbne, siden Jeg fra dette Sted underrettede Eder om de vigtige Aarsager, der gjorde Eders Sammenkomst nødvendig. Jeg aabenbarede for Eder uden Forbeholdenhed alt hvad der har tildraget sig i denne vigtige Tidspunct i disse sidste Maaneder; Jeg forestillede Eder Nødvendigheden af at giøre hurtige Foranstaltninger til at sette Riget i Forsvar, dets Søemagt i Stand til at frede vore Kyster, og at give Krigsmagten Evne til at aftoe den Skam, som er den selv (thi den har stridet tappert imod Fienden, hvor den mødte ham, men som Utroskab hos nogle faa har paadraget det Svenske Navn; med eet Ord, Jeg forlangte i Følge Grundloven, i Følge den Ret, som Mig tilkommer, visse udvalgte Mænd, for med dem at overlegge alle disse vigtige Anliggender. Jeg sagde, at Tiden var knap, at Fienderne rustede sig, og at hurtige Anstalter allene kunne frelse Riget, frede dets Grændser, og endeligen ved et hastigt og med Styrke udført Feldtog forskaffe os en sikker og ærefuld Fred. Min Proposition var kort, den var grundet paa Grundloven, paa Min Ret, paa Sagernes Natur, og i Særdeleshed paa Tidens hurtige Løb. Der behøvedes lovligen ei mere end 3 Dage til at giøre Udvælgelse, nemlig, for Eder, gode Herrer af Ridderskabet og Adelen, en Dag til at vælge Eders Electores, en Dag at bryde deres Valg og vælge Deputerede for dem, og endelig den tredie Dag at bryde Valget til de udseete Deputerede og meddele Mig det. Dette have J. Værdige, Forstandige og Redelige Mænd af Præste Borger og Bondestanden opfyldt; med samme Hengivenhed for Mig og Riget, med samme Ombyggelighed for at befordre det store Værk (Rigets Frelse) som opfylder Eders hjemmeværende Medbrødre i Provindserne, have J, med Enighed, Ordentlighed og Hurtighed fuldbyrdet Loren. Men J, gode Herrer af Ridderskabet og Adelen, I have, langt fra at gaae Eders Medstænder for med saadanne Exempler, eller i det mindste følge deres, opholdet Eder med ufornødne Raadslagnu ger over Æmner, som ei vedkom Eder, som allerede var bestemt i Grundloven, og som, om de end havde syntes tvetydige, Tiden, Omstændighederne og Rigets Tilstand selv havde fordret, at gaae forbi med Stiltienhed, og saaledes nøie udelukke af Eders Raadslagninger Æmner, som kunde opvække Urolighed, forhale Tiden og derved begunstige Fiendens Anslag og Jnteresse. Men
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
det som mere er, da Jeg, for at forekomme saadan Tidspilde, lod Eder paaminde om Lovens Forskrivt, befalede Landmarskallen, at forkynde Eder det, og i Følge sin Pligt ei at tillade Raadslag, ninger, som strede imod Grundloven, have J uden Agtelse for en ærværdig Mand, uden at kiere Eder om mine befalinger, uden at efterleve hvad Ridderhuus Anordningens 18. §. fastsetter, ei adlydet dens Forskrivt, og der have endeligen endog været de iblandt Eder, som have fornærmet ham paa hans Embedspost, paa den Stoel han sidder som Min Fuldmægtig iblandt Eder; som den, der er sat af Mig til at vedligeholde Orden, til at, som Ordene i Ridder=Anordningen lyde, anordne Tider. og Timer til Discourser og Deliberationer; at moderere Discourserne og Talen; at foreskrive hver og en, hvor længe og hvor vidt det er ham tilladt at gaae, at sette dem, som opføre sig im moderat, til Rette, som den store Gustad Adolphs Ord lyde, og endeligen har endeel iblandt Eder gaaet saa vidt, at tvinge Eders Landmarskal, en 70 Aars gammel Mand, bekiendt af Redelighed, Føielighed og en reen Dyd, en Mand, som uden nogen Hensigt til Vinding (thi Lykken har givet ham nok til ikke at behøve noget, og hans hæderlige Vandel har allerede fortient ham alle de Æres Fortrin, man kan opnaae i dette Rige, som allene af Hengivenhed for sin Stand, sin Konge, sit Fædreneland har imodtaget dette besværlige Embede, imod denne redelige Mand, siger jeg, har Uordenen gaaet saavidt, at den har tvunget ham for hans Æres og gode Navn og Rygtes Skyld, at vende sig til Mig, for at fralegge sig de Bebreidelser, som Fremtiden kunne giøre ham, og som Jeg Selv havde Ret at tiltale ham for, om han med Stiltienhed lod sit Embede vanæres. (Fortsettelsen følger).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
Kiøbenhavn, den 7de Martii. Den første Sag, som ved Høiesterets Aabning i forgaars blev ageret, var en Norsk Sag, hvori Kammer=Advocat Schiønheder havde Citantens og Justitsraad Uldal Contra=Citantens Sag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
Hamborger Efterretninger, Daterede Kiøbenhavn den 28de Februarii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
Det har gjort megen Opsigt, at den Svenske Post, som skulde have kommet den 25de, endnu er udebleven. Jmidlertid erholdt Ambassadeuren igaar og den Preusiske Minister idag Courerer fra Sverrig, siden hvis Ankomst Rygter af Vigtighed have udbredt sig. -J Dag giver Ambassadeuren et stort Souper. - Jgaar og i Dag skal man have seet 2 store Krigsskibe ved Dragøe, men man kunde ikke kiende, af hvilken Nation de vare - Russerne have allerede begyndt at transportere deres Sager fra Blaaegaard paa Skibene. - Hs. Durchlautighed Prinds Carl, bliver forventet den 22de Martii. - Følgende ere de Skibe, hvis Udrustning er beordret: De ere ganske nye. Krigskibe: Fyen, Sielland, Nordstiernen, Kronprinds Frederich, Elephanten, den Prægtige, Jnfødsretten, Mars, Prindsesse Lovise. Auguste, Ditmarschen, Oldenborg. Fregatter: Møen, Friderihsværn, Cronborg. Cheferne blive bestemte paa Fredag. Som Chef for den ganske Flaade nævner man Viceadmiral Fischer eller Vicendmiral Fontenay, og samme bliver den Russiske Admiral Powalischin subordineret. - To Skibe, ere nu ankomne hertil fra Lübech og Femmern. Med Lübechernes Jndiisning er man snart færdig. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
Transporterne over det store Belt bliver nu besørget med Jaaterne. - Hans Majestet har udnævnt Justitsraad Rygge, og Justsraad og Prof. Tetens i Kiel, den første til Assessor i Finanzcollegium, og til første Directeur i Finanzdirectionen, og den sidste til anden Assessor og Directeur paa bemeldte Stæder. - Capitain v. Sommer ved det Riberske Infanterie=Regiment er beskikket til Terzmajor. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
Det Russiske Hof har atter reclamert af Danmark den tractatmessige Hielp af 12 Rangskibe, ifald det i Aar igien skulde komme til Feldttog mod Sverria. Disse Skibe ligge og allerede færdige til at løbe ud, saasnart Søen aabnes. Grenadererne af Kiøbenhavns Garnison skulle embarkeres paa samme, og til den Ende forsynes med den nye Mondering. - Paa Holmen ere nu daglig 600 Matroser meere i Arbeide end sædvanlig. - Den ny Forordning om Formue= og Gage Skat skal den 25de Febr. være approberet af Hans Majestet. Artiklerne ere endnu ikke bekiendte; man siger at det bliver 1 Procent af Formue og 5 af Gage - Som man erfarer fra Sverrig stemme nu Adel og Præstestand for Freden, og endeel af Borgerstanden, begynder at blive af samme Meening. - 10000 Mand sunde tienstdygtige Russer befindes endnu i Kiøbenhavn, som roses meget for deres gode Opførsel. Deres Officiers have i denne Vinter allevegne været velkomne i alle Klubber, Concerter og Baller, og der befindes mange anseete og erfarne Mænd iblandt dem, hvoraf adskillige ifior Sommer have tjent med under Greigh. Der høres endnu intet om de forskiellige nu vacante anseelige Civil Embeders Besettelse. Man har beregnet, at naar de bleve besatte med Pensionister, vilde derved aarlig svares 22000 Rdlr. - Det Preusiske Hof, som i Henseende til den i Polen og Sverrig paatagne Rølle, nu er i Forlegenhed, deels formedelst Sagernes nærværende Tilstand i England, deels formedelst Ruslands nærværende Krigslykke; maatte nu nødvendig soutenere sin Anseelse, være betænkt paa at nærme sig Keiseren og Rusland, og giøre den forkastede Fredsmægling med Porten mere antagelig. Man indvendte derimod, at da man allerede havde overladt denne Mægling til de Bourbønske Hoffer, saa var en anden Mægling af det Preusiske Hoft ikke meere antagelig; men ville det Preusiske Hof træde derover i Forstaaelse med de Bourbonske Hoffer, saa havde man intet derimod. Og paa den Maade skal nu og Preussens Medvirkning være antaget af Rusland. Man siger og nu, at Rusland vil lade Krimmen fare, naar denne Halvøe bliver erklæret for afhængig. Men saa længe ingen Freds Congres finder Sted, kan man nok forestille sig, at en Underhandling, i hvilken hver Punct fra Constantinopel over Wien, Madrid, Versailles, Berlin og Petersborg maa giøre en Reise næsten ligesom rundt omkring Verden, maa gaae meget langsom Det er derfor Sandsynligt, at denne Underhandling ikke vil hindre Feldttoget til For. aaret igien. Kommer dette endelig istand, saa er dog nok nu Bayerns Borttuskning imod Nederlandenne nærmere end den nogensinde har været.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
Døbt:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
Odense, i St. Knuds Kirke, den 7de Mart. lod Sr. Anders Andersen, Vertshuusholder, døbe en Søn, som blev kaldet: Anders. Fadderne vare: Madame Møller fra Eibye Mølle; Jomfr. Gottschalck; Sr. Jens Larsen Møller; Sr. Rasmus Rasmusen; Sr. Peder Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
Døde. Odense. Madame Dorothee Mette Margarethe Ørnstrup, født van Hauen, Hr. Tobaksfabriqueur, Ørnstrups Kiereste, død den 10de Martii Kl. 8. Aften, i Barselseng, i sit 30te Aar, efter 11 Maaneders Ægteskab; efterladende sig en Søn, 14 Dage gammel. Sundstord i Norge. Hr. Friderie Storm, 74 Aar. aldrig al
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
Ved Tal=Lotteriets 444 Trækning i Altona udkom: No. 86, 18, 3, 40, 46.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
i Bekiendtgiørelser. alle Proclama. Jver som har noget at fordre eller skylde, i og til afgangne Jomfrue Anna Castenca Blochs Stervboe, indkaldes herved, med 6 og 12 Ugers Varsel, at melde sig hos os underskrevne, som Executoris Testamentii, da enhver skal vederfares hvad Lov og Ret medfører. Odense den 4de Martii 1789. H. J. Gottschalck. H. Dreier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
Auctioner. Efter passeret Dom og Jndførsel bliver holdet offentlig Auction over efterfølgende Eiendomme, Madame Sallig Horne i Faaborg hidtil tilhørende, saasom: Hendes iboede Gaard beliggende nordre Side paa Torvet, paalet af de smukkeste Steder i Byen, imellem Capellanen Hr. Agerbechs Gaard paa den venstre og Hr. Controlleur Brandtes paa den østre Side, bestaaende af 10 Fag Huus til Gaden, 2 Loft høit, 13 Fag Sidehuus, et Loft høit, et for faa Aar siden af nye opbygt Ladehuus paa 6 Fag, alt med Tegl behængt; med tilliggende Gaards= og Haugerum, en Brynd og Pompe i Gaarden, og en Dito i Enden af Haugen. 2det: En Lee=Vaaning beliggende paa Hiørnet af Hospitalstrædet. 2 Fag, som for nærværende Tid beboes af Maren Axelsdatter. 3die Halvparten af en Galease, Catharine Elisaber kaldet, drægtig 13 Commerce=Læster p. t., beliggende ved Faaborg Skibbroe, tilligemed Halvdelen. af Ankere, Toug, Segl, Tregl, Baad med videre efter Jnventarii Listens Formelding, af hvilken Galiase, og Jnventarium Kiøbmand Sr. Christian Muller eier, den anden halve Deel, der og, om det af Liebhaberne. forlanges, overlader sin halve Deel for billig Priis. 4de: det halve af et Pulpetue eller lukt Stoel i Faaborg, Kirke, paa hvilken halve Part kan sidde 6 Personer, og endelig 5te: et Fruentimmerstade i Kirkens store Gang No. 9. 5 Stade fra Gangen. Auctionerne foretages over disse Eiendomme, saasom den første den 7de Martii, den anden den 14de dito, og den tredie den 21de dito førstkommende hver Dags Formiddag Klokken 10 Slet, og ved sidste absolut bortsælges. Faaborg den 21de Februarii 1789.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
Dandagen den 16de Martii førstkommende Formid Øl dag Kl. 10 Slet og følgende Dage, bliver i Kiøbmand Bundsens iboede Gaard her i Assens, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Boehave, bestaaende af Sølv, Kobber, Mersing og Tin, Senge og Sengeklæder, endeel Linnet af alle Slags, Borde, Stole, Speile, Dragkister, Chatoller og Kakkelovne, med mere; Ligesaa bortsælges endeel Kramvare af alle Slags, samt en stor Deel Tømmer, Bræder og Lægter; hvilket bekiendtgiøres til de Lysthavendes Efterretning. Assens den 28de Februarii 1789. Formdelst Forandring af Boepæl, lader Hr. Baron 3 Dybro Mandagen den 16de Martii førstkommende omEftermidda en Kl. 2 Slet 3die Gang stille til offentlig Auction, og absolut uden videre Auctions Holdelse bortsælge sit eiende og iboede Huus i Nedergade, beliggende mellem Hans Borch Snedkers Huus paa den vestre, og Lars Teilgaards Leievaaning paa den østre Side, bestaaende til Gaden af 4 Fag, 2 Etager høit, med Gaards- og Hauacplads, samt en Sidebygning i Gaarden af 3 Fag; Alt i god Stand og vel indrettet; Thi ville de Lysthahavende behage sig at indfinde bemeldte Tid og Sted, hvor Auctions=Conditionerne skal vorde bekiendtgjorte. Odense den 3die Martii 1789. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
Tirsdagen den 17de Martii førstkommende om ForB. middagen Klokken 9 Slet bliver holdet Auction i Cantor Hr. Sibberens Huus i Korsgaden her i Odense, over Jomfrue Anna Castenen Blochs Efterladenskab; Hvorover Catalogi kan faaes 3 a 4 Dage for Auctionen, hos Hr. Magister Gottschalck, Hr. Landvæsens Commissair Dreier, og hos mig. Odense den 9de Martii 1789. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
Til Kiøbs falbydes. Paa Aalykkegaard er som sædvanlig af den store gule Sæde=Havre til Kiøbs at bekomme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
Condition ledig. En vel voxen Dreng, af skikkelige Forældre, og som E har lært godt at læse, kan strax eller til førstkommende Paaske antages til at lære Bogtrykkerkunsten, naar man derom behageligen melder sig her paa Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
Conditionsøgende. En Pige, som kan forevise gode Attester om sin skikke. lige Opførsel, søger om en Tieneste til førstkommende Paaske som Stuepige, helst paa Landet. Nærmere Efterretning faaes her paa Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-10
Den Kiøbenhavnske Post for i Søndags, var ved Avisens Slutning idag endnu ikke ankommet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-13
Wien, den 28de Februarii. Efterretningerne om den sidste Donauer Oversvømmelse ere meget bedrøvelige. Den Schutt har fra den 30te Januarii til den 14de Februarii ganske været sat under Vand; Mennesker og Fæ have selv i 14 Dage kæmpet med Floden og Jis stumper, og med tusinde Besværligheder reddet Livet. Skaden er ubeskrivelig. Alle ved Hovedstrømmen Donau liggende Stæder have saa yderlig været udsatte for Ødeleggelsen, at i mange Landsbyer ere neppe 3 til 4 Huse blevne staaende. I det folkerige Sted Milchdorff bleve 3, og i 3 andre Landsbyer kun 2 Huse staaende. J Sommerein er Sognekken sunket, Hvælvingerne spaltede, og 119 Huse ere ved Floden undergravede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-13
I det ophævede Paulaner Kloster boede nu 70 Familier, i alt næsten 300 Siele, som ere berøvede alle Levnetsmidler, reddede fra Tagene og bragte ned i Klosteret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-13
Stokholm, den 24de Febr. Efter at Kongen havde ladet de 25 Hoveder af Adelen, som vare ham imod, arrestere, lod han de 4 Stænder kalde sammen, og gjorde den følgende Forslag: "At det skulde staae ham fit for efter eget Behag, at føre Krig og giøre Paalæg, at Adelen skulde ligesom de andre Stænder være underkastede alle Paalæg, at endvidere ogsaa Senatorpladser og andre vigtige Embeder skulde kunde besettes med Mænd af Borgerstanden, med dersom de maaskee i Tiden skulde blive adlede skulde de nedlegge Embederne." Dette Forslag besvarede Adelen med et eenstemmigt Nei, men de andre Stænder med Ja. - Da Kongen nu udgav sit Forslag som antaget, saa modsatte den ganske Adel sig det paa ny af al Magt, og en Grev Hamilton, traadde op med Acten af Regieringsformen, hvoraf han forelæste en Artikel, efter hvilken en saa vigtig Punct ikke kunde fastsettes, uden af enhver Stand, at tages i besynderlig Beraadslutning. Han forlangte derpaa, at Kongen skulde give sit Forslag, skrivtlig til enhver Stand, og hver for sig i Besynderlighed raadslaae derom. Derpaa traadde nogle op af de andre Stænder og eenstemmig forlang. te det samme. Kongen var nødsaget til, hvor ugjerne han vilde, at give efter, og Forsamlingen skiltes ad. Jntet har hos Publicum gjort mere Opsigt, end Rigsraadens, Grev Fersens Arrest, der var en Herre af høi Alder, og stor Statsklogskab, om hvem man formodede, at han skulde stille Uroelig heden blandt Ridderstanden, og bilegge Stridighederne mellem Kongen og Adelen, da hans Anseelse i Ridderhuset var stor, og Fortroeligheden, mod ham næsten almindelig. Strax efter at ommeldte Herrer vare arresterede, skal Rigsdrosten, Grev Vagtmester, hans Broder, og forskiellige andre Rigsraader have nedlagt deres Embeder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-13
Den Kongel. Preusiske General Commissarius, Baron Borke er meget opmerksom paa alt det som foregaaer, og giør Kongen daglig sin Opvartning. -Der arbeider daglig 7000 Mand paa at sette Søemagten igien i seglfærdig Stand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-13
Fortsettelse af Hs. Majestet Kongen af Sverrigs Tale paa Rigsdagen den 17de Februar. (See sidste Avis.) Jeg veed vel at der findes nogle blandt dem, som ingen Deel tage i alle disse Uordener, men overstemt have ikke engang kundet komme til at tale, saa stormende have Overleagene været; (og jeg beder de samme gode Herrer, Riddere og Svenske Mænd, ikke at troe, at jeg indbefatter den ganske ærede Stand, og alle sammes Medlemmer i den retmessige Klage, som jeg her anbringer) men da jeg er tvunget til saaledes at tale, saa er det blot disse nogle, som jeg henvender Min Tale til, og de andres Samvittighed frikiender dem fra alle Beskyldninger. Jeg er saa meget mere beføiet at sige dette, da Riddermændenes Navn, som gotgiøre Landmarschallens Skriot, beviser hans og mange andre af hans Medborgeres Tænkemaade. (Her blev dette Skrivt forelæst, hvorpaa Kongen. saaledes fortsatte sin Tale:) Sielden er Foredraget af det, som har tildraget i Ridderhuset; ulovmessig i sine Grunde, uordentlig i sin Udførelse, uanstændig paa Stædet, hvor det er blevet udført, og dette er skeet paa en Tid, da alle Ting fordrede en anden Tænkemaade og andet Overleg, da alle Stæder i Landet kappedes for at undsette Riget og at tage Mig under Armene til sammes Forsvar og Hielp. Men hvem kiender ikke her igien den gamle tøileløse Geist, som saalænge laae skjult, som saa omhyggelig søgte at skille mit Folk fra Mig, som forestilte Mine Handlinger, ja de uskyldigste som farlige, som under Navnet af Frihed (Frihed, som jeg igien selv har bragt til Veie) vil fuldføre sin opdagede Trædskhed, sette den aristoeratiske Magt igien paa Beenene, som jeg ved Min Regierings Tiltrædelse bød Trods (og under Skinnet af at befæste Regieringsformen, undergrave samme ved Mistydninger, og endelig vil giøre det med Regieringsformen af Aar 1772, som blev sat i Verk med samme af Aar 1720, hvoraf næsten ikke en eneste Paragraph da Regieringsformen blev forandret, blev vedligeholdt? Hvem kiender ikke her igien de samme, som regierede Riget med Jernscepter, som de havde Magten, og kunde ikke fordrage, at samme 16 Aar af Mig blev regieret med Mildhed; som nu ogsaa endelig vil tvinge Mig, at tale i et for Min naturlige Tilbøielighed saa sær forskjelligt Sprog og beskylde Mig for Had, som man med saa uforsvarlig Bestræbelse i saa lang en Tid har søgt at nære og vedligeholde, og som nu endelig, da de ikke kunde haabe, at aflede de Gode og Redelige af de 3 Stænder, deres Gemytter fra den Hengivenhed, som udgiør Min og Eders Styrke, søge at forskrække Dem med Frygt for Souverainitet, dette forhadte Ord, som jeg saa frivillig har afsvoret; og hermed beskylder de den, som i tre Dage var den ene mægtigste Konge i Europa, som uden Tvang afstod derfra, som gan den sande Frihed tilbage, men tænkte ikke paa, at en Regiering af Selvmagt og Anarchie igien skulde opleve. (Fortsettelsen følger).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-13
Jndsendt: Klage, ved Velædle Madame Dorothee Mette Margarethe Ørnstrup. født van Hauen, hendes Død den 10de Martii 1789. Død, hvi vil Du sønderrive Ægtefællers ømme Baand! Hvorfor maatte de ei blive Sammen, som med Haand i Haand Saaes paa Banen frem at træde, - Skiønt for kort, med Held og Glæde. Livets Sødhed neppe smagde Hun - knap Kone, Moder blev, Førend Du Din Dolk udrakde, Og os Hende - ak! - frarev; Fra sin Mand og Barn - Du kalder Hende i sin bedste Alder. Dog hvad hielper det vi klager; Herren ene gav og tog, Han giør kun hvad Ham behager; Han er viis, algod og klog, Grunden, hvorfor Han udsender Dødens Bud, vi ikke kiender. Skal Hun end i Graven gjemmes, Og sin Bolig der faae; Hendes Fromhed vil ei glemmes - Hendes Minde ei forgaae; Tidens Tand skal er fortære Hendes Dyders Roes og Ære.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-13
Hamborger Efterretninger. Datterede Kiøbenhavn den 3die Martii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-13
Natten mellem Loverdag og Søndag blev hos Hs. Excellence Viceadmiral Fontenay, i Overværelse af Generalauditeuren over Marinen og Søekrigsprocuratoren holdet Forhør over en skeet Angivelse af et farligt Anslag saavel mod vores som den Russiske Flaade. En Engelænder havde solgt en Brig til en Fremmed af en anden Nation, og denne var ved første gode Sydvestvind bestemt til en Brander. Angiveren og den Engelske Skipper ere i Forvaring, men den Fremmede har forstukket sig Briggen selv bliver bevogtet af en Dansk Søeofficier og 6 Mand. Om de Russiske Skibe er tredobbelt Vagt og vore Defensionsfartøier blive udlagte, saasnart Søen bliver aaben. Ommeldte Fremmede er en fornemme Officier, som i en borgerlig Klædning under et fremmed Navn her havde opholdt sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-13
Af en anden Skrivelse fra Kiøbenhavn under samme Dato. - J disse Dage er i Kiøbenhavn opdaget en Svensk, som ved at bestikke en Engelsk Skipper havde fattet det Anslag at stikke den paa Rheden liggende Russiske Flaade i Brand; Efter at han havde opfyldt sit Skib med brændbare Materier, førte han det Tid efter anden midt ind blandt Flaaden, og vilde ved første føielige Vind stikke det i Brand. Svenskeren havde maattet betale Skipperen en vis Summa forud, men da dette var skeet ved falske Vexler, og Skipperen, altsaa merkede at han var bedraget, angav han den heele Sag, hvorpaa man vilde have arresteret Svenskeren, men har endnu ikke faaet fat paa ham. - Heraf seer man at det til Avisen indsendte Brev i No. 19, ikke blot indeholdt et Byerygte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-13
Prædikanterne paa 3die Søndag i Faste. Høimesse. Aftensang. St. K. K. Hr. Biskop Bloch, Dr. Hr. Wirth. Frue Kirke Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans Kirke Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-13
4de Uge i Faste prædiker. Mandag, i Graabrødre Kirke Hr. Biskop Bloch, Dr. Tiirsdag - - Hr. Seidelin. Onsdag, i St. Knuds K. Hr. Biskop Bloch, Dr. Torsdag, i Graabrødre K. Hr. Achen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-13
Døbte: Odense, i St. Hans Kirke, den 9de Martii. lod Claus Pedersen, døbe en Søn, som blev kaldet: Peder. Fadderne vare: Elisabeth Bernt; Kirsten, Hansdatter; Sr. Hans Daugstrup; Hans Andersen, og Anders Petersen. Den 13de ejusd. lod Jacob Sørensen, døbe en Søn, som blev kaldet: Søren. Fadderne vare: Jnger Sophie Clausdatter Rasch, Maren Jensdatter Duus; Sr. Jørgen Hansen, Vertshuusholder; Sr. Hans Andersen, Urtemand, og Sr. Jens Nielsen Fryh. Samme Dag lod Sr. Henrich Schener, Svarer, døbe en Datter, som blev kaldet: Sophie Magdalene. Fadderne vare: Jfr. Ortmand; Jfr. Belmand; Sr. Th. Sørensen; Sr. Bælmand; Sr. Ortmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-13
Døde. Odense, den 12te Martii. Peder Hosender Skomagers Huustroe, 63 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-13
Fridericia den 21de Februarii. Den her værende Commendant Generalmajor Maximilian Wilhelm, Baron von Haxthausen, 72 Aar gl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-13
Kiøbenhavn, den 24de Februarii, Frue Baronesse Mestmacher, født Baronesse Wedel Jarlsberg, i sit 37 Aar. Frue Majorinde Lovise Sophie von Holch, født von Leben, 60 Aar gl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-03-13
Bekiendtgiørelser.