JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-22
Nyborg, d. 20 Juli. J Gaar har en Kjøbmand, der her i Byen drev den største og meste Handel, formedelst mislige Conjuncturer, som man siger, foraarsagede ved uhældig Kornhandeel, seet sig nødsaget til at standse med Betaling. - Veiret er her meget ustadigt, og, som det næsten altid paa denne Aarets Tid pleier at være, temmelig misligt for Høebjergningen, der nu snart nærmer sig Enden. Sæden staaer imidlertid paa de fleste Steder særdeles godt, og det tegner til en frugtbar Høst. Træfrugten synes derimod ikke at ville lykkes i Aar. Af Æbler faae vi, efter al Sandsynlighed, neppe det Halve, og af Pærer neppe en Fjerdedeel af hvad vi havde i Fjor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-22
Af en Skrivelse fra Frederichssund, den 6te Juli. Her var i Dag Formiddag imellem 9 og 10 en usædvanlig Torden, som medbragte en Slags Vandtrompet (Vandbuxer, Wasserhose). Den kom over fra Skulleløv, gik over Kalvesen, hvor den løftede Heste i Veiret, borttog Tang og Grønsværen, saa det saae ud som at der havde været harvet. Den gik over nogle Huse af Ude sundbye, hvor den borttog 3 Stykker Lærreder, som laae paa Bleeg, hvoraf man igjen fandt noget, men i Stykker. Den tog ligeledes Gjæslinger med sig, som faldt døde ned. Paa nogle Huse i Udesundbye anrettede den megen Skade; paa et Huus med et nyt Tag, sønderslog den Spær og Lægter lige til Loftet. Uden for Byen borttog den en Høestak og tog sin Vei siden af Græse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-22
(Dagen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-22
Mariboe, den 17de Juli. J Tirsdags, om Aftenen, bleve vi her i Mariboe overraskeede paa en ligesaa uventet som behagelig Maade, ved det at Hr. Cetti ankom hertil fra Nakskov og glædede endeel af Byens Honoratiores med sit mesterlige Guitarspil og Sang; ved hvilken Leilighed Jomfrue Goldkette tillige afsang tvende Arier. - Gid Hr. Cetti snar igjen vilde glæde os ved sin Nærværelse, (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-22
Odense, den 18 Juli. En Jldebrand der faaes her i Fyen, Natten til den 15de, veed man nu at have været i Vesterhæsinge, Sandholdts Gods. Der brændte en Gaard, og tvende deri værende Familier mistede Alt. To Heste og nogle Sviin, som skulde have været til Marked, og desaarsag vare tagne ind Aftenen forud, brændte ogsaa Aarsagen til Jlden vides ikke, men formodes at have været paasat af onde Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-22
Det ustadige Veirligt vedvarer, desværre, endnu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-22
Fra i Onsdags Middag, hele Natten og det meeste af Dagen igaar regnede det næsten uophørlig med østlig Vind, for det meeste i stærke Tordenskyl. Bygget er derved jammerligt nedslaaet, Høet gjennemblødt og Tørven ilde tilreedt. Alt bebuder at den regnsvangre Luft nok neppe forandres førend mod Midten af Augustmaaned, naar Syvsover=Dagen har udraset. Maaskee vi da torde haabe heldigt Høstveir. Med alt dette Ubehagelige er det endda meere heldigt at den idelide Tordenluft hos os har udtømt sig i Vand, end om vi havde været hjemsøgt af den Tørke, som Foraaret ellers bebudede. - Markedet heri Odense skal, uagtet første Dags behagelige Veir, kun have været meget maadeligt for de Sælgende. Den der havde meest Søgning var Livemanden, med Wiener=Kongressen &c. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-22
Aalborg, d. 16 Juli. J Mandags Eftermiddag den 14de Juli, passerede Borgerbevævningen, under Stadshauptmand Kruses Commando, og det borgerlige Jægercorps, under Hr. Capitain N. Wigelsens Commando, Revne for Hs. Excellence Hr. Geheime-Conferentsraad og Stiftbefalingsmand v. Moltke. Hver for sig udførte sine Manøvrer med Nøiagtighed og Hurtighed, hvorved de erhvervede sig Hs. Excellences opmuntrende bifald. (Wandalls Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-22
J Provindsial=Aviserne anmeldes nu som ud Jntet Stridsskrift imod E kommen: tatsraad Ørsted, men anden Mening, end hans Mening, om vort nuværende Pengevæsen, især med Hensyn til Jndulten og Sølvværdiesystemet." Skriftet, som er 10 Ark, koster 1 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-22
Kjøbenhavns Børs d. 22 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 471, a vista 480. Amsterdam 2 M. 438, a vista - . London 2 M. 20 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 485. Sperier solgtes til 29 a 29 1/4 Rbmk., Toldspec. = for Committeesedler blev givet (med Rente) 103 pr. 100; Oblig. 84. Norske Rbksedler 22 3/4 af 23. Dito Species. - . Svenske Sedler 8 Mk. Disconto 10 PC. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-22
Blandede Efterretninger. Den lille Napoleon vi er stort Mod. Da den østerrigske Keiser nyligen begav sig med ham og begge sine Døttre til den unge Løve i Schønbruun, kom een af de Geder, som opføde den, Erkehertuginden truende i Møde. Den lille Napoleon løb, hen til den, tog fat i begge dens Horn, og sagde ganske roligt: Vous pouven passer maintenant, ma Tante, nayer paa peur, ie la retiens! (nu kan De passere Tante, frygt ikke, jeg holder den.)J Australien udbreder Christendommen sig. 660 Børn besøge paa Øen Eimeo christelige Skoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-22
Chineserne ere i denne Tid meget eftergivende mod Engellænderne, fordi deres Marine er saa slet, og de altsaa frygte for Ladronerne. Medbeisere af Engellænderne ere Nordamericanerne, som have det forud for disse, at deres Skibe seile hurtigere og de fra deres nordlige Stater tilføre China deres kostbare Peltsværk, som agtes meget der. China indbefatter efter en Tælling fra 1790, 143 Mill. Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-22
Admiral Nelson ligger begravet i St. Pouls Kirke i London, men hans Figur af Vox, i heel Paaklædning, er hensat i et Skab i Vestminster Abbediet ved Siden af Dronning Ana's, Marys- og flere Kongelige Personers lignende Figurer af Vox.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-22
Den berømte engelske Parlamentstaler af Oppositionspartiet, Ponsouby, er død af Stikflod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-22
Paa Begjering fra Hr. Tierney i Underhuuset er følgende antentiske Efterretning om de brittiske Finaucer, især med Hensyn til Afbetalingen af Statsgielden, bleven bekjendtgjort: Til at afbetale Storbritanniens og Jrlands Gield i Aaret 1817 behøves 14,515,080 Pd. St.; fremdeles til at afbetale Flaade= og Transportgielden, 1660,000; Statsgjelden forringes saaledes i Aar 16, 176,080 Pd. St. Storbritanniens ufunderede i udestaaende, ikke dækkede Skatkammerbeviser har siden 5 Jan. 1817 formeret sig 7,898,950 Pd. St., for Jrland er bevilget i Skatkammer og Skatbeviser til Brug for Aaret 1817, 12,600,000 Pd. St. Summen af ufunderet Statsgield for 1817 udgjør altsaa 20,498,950 Pd. St. Fradrager man da den afbetalte Gield fra 116, 175,080 Pd. St. saa har Storbritanniens og Jrlands Statsgield formeret sig 4,323,870 Pd. St. Storbritanniens Statsindtægt fra Jan. 1817 til 5 Jan. 1815 anslaas til 38,709,561 Pd. St. og Jrlands til 4,394,631, hele Jndtægten altsaa til 43,104, 182 Pd. St. - Da nu det brittiske Finantssystem betragter Statsudgivten som den consoliderende Fonds Gield, og denne Statsudgivt for 1817 anslaaes til 46,625,382 Pd. St., saa har den consoliderende Fond d. S. Jan. 1818 en Deficit af 3,621,200 Pd. St., hvilken Deficit ligeledes er at betragte som er Forøgelse af Statsgjelden. - Den rene Jndtægt af Storbritanniens Told og Accise er, som en Sammenligning imellem de første 22 Uger i Aaret 1816. med de første 22 Uger i Aaret 1817 viser, i dette Tidsløb 1,430,593 Pd. St. mindre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-22
Anecdot. Pave Sixtus den Femte pleiede, som Munk, at holde Dagbøger over hvad der hændte ham baade af Ondt og Godt, og kalde disse sit Memento virorum. Efterat han var bleven Pave bladede han en Dag deri, og stødte paa følgende: J Conventen i Mazerata havde han engang kjøbt af en Skomager er Par Sko, men da han af de 7 Julisser *), de skulde koste, kun kunde betale de 6, og lovede ved Leilighed at bringe den syvende, spurgte Skomageren, hvorlænge mon jeg da skal bie, maaskee til J bliver Pave? Naar J vil bie saalænge, svarede Frator Felix, saa betaler jeg dem sikkerligen med Renters Renter, Skomageren loe, og lod Munken gaae, Efter at have læst dette Sted lod Paven indhente Efterretninger om Skomageren, som nu, efter 40 Aars Forløb, var over 20 Aar gammel, og sendte Bud efter ham. Skomageren kom, og, da han ikke vidste, hvorfor han var kaldet, fremtraadte han skielvende for Paven. Denne erindrede ham om hiin Begivenhed, sagde at han nu vilde holde Ord, og lod Manden udbetale Juliessen tilligemed Renter 6 PC. for 40 Aar. Misfornøiet gik Skomageren bort med sine 3 Juliesser, da hans Reise allene havde kostet ham tyve Scudi. Sixtus, som erfarede dette, lod ham strax kalde tilbage og spurgte: har J en Søn, Skomageren, svarede ja, han er Munk og Præst. Sixtus lod denne ufortøvet hente, og gav ham et Bispedømme i det Neapolitanske. Saaledes, handlede denne Pave, der fra Svinehyrde havde opsvinget sig paa den papelige Stoel i sit Alders 64de Aar *) En Julius eller Guilio er en liden romersk Sølv Skillemynt, hvoraf der gaaer 10 paa en Scudi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-22
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-26
Nyeste Tilderie af Kjøbenhavn. Fjortende Aargang. No. 59. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 26 Juli 1817. Livets Tidsskifter. Overgiven leger Drengen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-26
Ved det klare Sølvervæld, Tumler sig omkring paa Vængen, Klavrer op paa høien Field; Glæden spiller i hans Øje, O, hans Verden er saa skjøn, Mindste Blomst ham kan fornøje, Og hans Uskyld er hans Løn. Yndige Troskyld, kjelt du ham leder Hen over Bakker og grønklædte Vang, Og, ved de kjerlige himmelske Kjeder Henrykt han sjunger den barnlige Sang Billed paa billed i smilende Drømme, Dysser ham mildt i den sødeste Blund, Roser, i Beder, med gyldene Sømme, Dufte omkring ham i svalende Lund. Rask nu Ungersvenden iler Med det røde Flammeskjold; Mens omkring ham Alting smiller, Stormer han mod høien Vold; Daad er det, han tørster efter, Jlden ei han dæmpe kan; Det, som hist hans Øie hefter: Er den søde Lilievand. J hans Hjerte vildt det brusee, Som en Malstrøm i en Storm; Alting Knøsen sønderknuser, Støber om i anden Form; Alting vil han overvinde, Verden selv er ham for snevr: Jngen Fare ham kan binde, Jntet Spring er ham for ver. Ungdom og Skjønhed, J yndige To Kierligt J drive den gyldene Snekke: Haabet, til Saligheds herlige Bo, Hen til det Tempel, som Guldskyer dække; Grændseløst Ynglingen smiler i Møde Afstukket Maal paa den guldkranske Kyst, Kierligt tilvinker ham Himmelens Røde Ukjendte Glæders livsælige Lyst. Elskovs vilde Flammer lue J hans fulde Ynglingsbarm; Op mod Himlens høie Bue, Løfter han den stærke Arm; Der han Krandsen ned vil hente, Som hans Mo befæsted har; Jngen Tid han har at vente, Flyve vil han pilesnar; Elskov er det drømte Eden, Som hans Mod erobre vil, Snart, o snart, er Knøsen heden, Og hans Eden er nu til. Salige Ungdom, som kjerligt indvier Ynglingens Elskov til lykkelig Pagt! Du, som omsvæves, lig Blomster af Bier Herlig af Vaarens fortryklende Pragt; Flæt om hans Tinde den skjønne Kjerminde, Lystig den dufte i Kierligheds Ly Skjænk ham en ædel og kierlig Veninde, Som Krandsen ham rækker uskyldig og bly Tæt for Livets Jernskranker, Manden staaer med Alvors Hu Vender fine rørte Tanker. Hen til Ungdoms svundne Nu; Lig en Gjenlyd fra de Dale, Hvor hans bedste Dage svandt, Flye, i Møde ham den Svale, Som hans Eftersommer fandt. Fast som en Klippevæg Manden nu stander, Trodser de Bølger, som true hans Liv Kjekt i sin Seilen paa Kysten han lander, Trykker til Brystet den yndige Viv; Kjerligt han heger de tilbedte Spæde, Trygt sammenklynget ved faderligt Bryst Ungdommens Venner saa huldt tage Sæde Trindt om en Fader, som føler sin Lyst. Lullet ind i rolig Slummer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-26
Af en ny opvoxen Slægt, Glemmer Oldingen sin Kummer, Og hver jordisk Byrdes Vægt; Han som Barn nu glædes atter, Og den nye Morgensol Smiler hist, som Haabets Datter, Bag en bedre Verdens Pol. Herligt er Livet, hver skiftende Alder Smykker med Roser den Vandrendes Fjed; Blomsterne spire mens Løvet det falder, Stjerner fremsmile mens Solen gaaer ned. Vaaren og Vinter heel søsterlig skifter, Kappes at binde en Evighedskrands; Oldingen føler de fyrigste Drivter. Efter at skue den himmelske Glands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-26
De Ældre iblandt os have oplevet tvende heftige litterariske Bevægelser, angaaende Liturgien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-26
J Anledning af den i Skilderiet Nr. 22 og 23 d. A. indrykkede Afhandling om Pengelaan i faste Eiendomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-26
At den nærværende Tidsperiode er høist trykkende for mange Jndividuer, er en alt for bekjendt Sandhed; men det er en uundgaaelig Følge af en syvaarig uheldig Krig, af den disponible Formues Formindskelse i alle Borgerclasser, og fremfor Alt, af den Forvirring i Pengevæsenet, som Krigen fremavlede. At Eiere af Landeiendomme, lide herunder ligesaa fuldt, som Besidderne af andre faste Eiendomme i Staten, saavelsom næsten alle andre Borgerclasser, hver paa sin Viis, er bekjendt; - om de lide i Forhold mere, kan og vel ikke tilfulde bedømme; men jeg er temmelig overbeviist om, at en stor Deel Grundeiere, saavel paa Landet, som i Byerne, der for Tiden ere i trykkende Pengeforlegenhed, ere selv Skyld deri, fordi de i sin Tid have indladt sig i ubesindige Kjøb og i Afbetalings Terminer, som de forandrede Tidsomstændigheder, nu ikke give Udsigter til at udrede; thi alle de Grundeiere, som vare i Besiddelse af deres Eiendomme førend Krigen, ere for Øieblikket ikke iblandt dem, der ere forlegne; meget Faa findes der vist ogsaa af det Slags, der for adskillige Aar siden have kjøbt saaledes, at der kun behøvedes Prioritet for 2/2 Deel af Assurance Summen og af Værdien i Jorderne efter Forordningen af 1ste October 1802, og selv de Kjøb af dette Slags, naar ikke disse 2/8 Dele forud i saakaldte faste Penge stode prioriterede i Eiendommen, vare meget vovelige; thi af Private har det til alle Tider været meget vanskeligt at faae slige Summer prioriterede i Landeiendomme. Men lad saa være, at disse Mennesker, af hvilkensomhelst Grund, ere selv Aarsag til den sørgelige Stilling, som de nu befinde sig i, saa ere de rigtig nok meget at beklage: det føler ethvert retskaffent Menneske. Selv efter syv trange Aars Forsvarskrig vil vort Fædreneland sikkert igjen komme til Lykke og Velstand; men denne Lykke og Velstand kommer ikke pludselig; den udfordrer Tid. Den gamle danske Jevnhed, Tarvelighed og Redelighed, saaledes som den var førend Krigens Udbrud er ikke flygtet fra os; hist og her er den vel tilsidesat, men den vil sikkert indtage sin Plads igien; men ogsaa dertil hører Tid. Aageraanden, eller, rettere sagt, den almindelig blevne Attraae efter stor Fortjeneste, fremkom, som de fleste Onder, vi nu sukke under, allene ved Pengevæsenets Fordærv. En stadigere, og, som vi vil haabe, med Tiden sig jevnlig bedrende Pengecours, vil allene kunne udrydde den. Den opmærksomme og med det daglig Pærende, nogenlunde bekiendte Mand, vil sikkert have bemærket, at denne skadelige Vindelyst allerede meget er aftaget; det øvrige kan man med Føie vente af Tiden. Om den gieldende høie Disconto mere siden. Hvad Aarsagerne til den herskende Pengemangel angaaer, da vilde det være fornærmeligt at tilskrive alle de Mennesker i Staten, som formedelst Familiearv, Vindskibelighed, Tarvelighed og Lykkestilfælde eie nogen anseelig Formue, Aarsagen dertil. Hovedaarsagen til dette Onde er just Landets virkelige Fattigdom; dog forstaaes naturligviis ikke Jordbunden herunder; men Mangel paa reel disponibel Formue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-26
En endnu sørgeligere Jndflydelse har den paa Mange af de andre Næringsveie, som behøve fremmede Penge til disses Drivt, thi det er indlysende, at naar man kan anbringe sine Penge til høie Renter hos hine, saa troer man sig berettiget til at fordre det samme af disse; og jeg indseer ikke, hvorledes dette sidste kunde hæves, saalænge det første existerer; men jeg haaber, i Tingen selv at sine Midlet imod det Onde. Paa den ene Side vil den almindelige Fattigdom, der maaskee om kort Tid vil blive langt føleligere, end den nu er, indskrænke Luxus og Forbrugen af mange undværlige Varer; derved vil Handelen ikke behøve saa store Capitaler; Handelen selv vil blive meere indskrænket til de Handlendes egen Formue, da en reel Handel langtfra ikke kan taale at betale en saa høi Disconto, som den nærværende, af 10 til 12 PC., dertil kommer endnu, at Mange af de nuværende Handlendes Formuestilstand kunde mueligen komme til at see mislig ud, hvorved der opvaktes Frygt for at betroe dem sin Formue. Paa den anden Side vil det blive en sikker Følge, at naar flere Formuende trække deres Capitaler andensteds fra, for at tilbyde de Handlende og Fabricanterne dem til Discontering, da ville disse sikkerligen, naar flere Capitaler paa eengang tilbydes dem, og især naar det er mere, end de med Fordeel kan bruge, ikke undlade at nedsætte Discontoen betydelig; og den nedsatte Rentefod i disse Næringsveie vil hurtigen virke tilbage paa de andre, ligesom de forhen virkede opad. Saaledes vil Tingene, efter min individnelle Mening, om nogen Tid jævne sig selv, og de gamle Forhold imellem Laaner og Udlaaner, om ikke ganske, saa dog tildeels komme i Gang igjen. Jmidlertid vil jeg ikke dølge, at jeg tillige troer, at der forestaaer, hvordan Tingen end gaaer, de Eiere af faste Eiendomme, der have betalt disse over deres virkelige Værd, en vanskelig, ja, formange af dem, sørgelig Periode, Sluttes i næste Numer)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-26
Udenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, d. 26 Juli. Hundedagene ere nu, efter idelig Regn, begyndte med det skjønneste Veir, der især kommer Høhøsten meget pel tilpas.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-26
Som bekiendt kalder man Dagen fra 24 Juli til 24 August Hundedagen, fordi omtrent i den Tid Solen staaer i Nærheden af Hundestjernen eller Sirius, og de stærke Solstraaler berøve os Synet af denne glimrende Stjerne. De Gamle havde den Fordom, at denne Tid var meget usund og farlig, ja endog skadelig for Mennesker, Qvæg og Markfrugter, og tilskreve Hundestjernen disse Virkninger. At Hundene paa den Tid pleie at blive gafne, kan saa meget mindre tilskrives Hundeskjernens Jndflydelse, som de ogsaa paa andre Tider blive galne, uden at der just behøver at være overdrevent varmt. J det Tilfælde, at det er varmt i Hundedagene, kan de Gamles Forsigtighed, ikke at tage Lægemidler, lade sig aarelade o. s. v. saalænge de staae paa, ogsaa være meget rigtig. Men er det ikke varmt, saa er denne Forsigtighed ogsaa ganske overflødig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-26
Odense, d. 21 Juli. Ved den her i Odense nylig afholdte Stutteriebesigtelse var den Hengst, for hvilken første Præmie tilkiendtes, 6 Aar gammel, kastaniebruun, uden anden Aftegning end en hvid Bagfod, og tilhørte Hans Hvid i Wold tofte, hoveriegjørende Bonde under Schougaarde Gods; Hengsten var i nær Forvantskab med den, i sin Tid for sin Skjønhed og mange Fuldkommenheder berømte Hengst, der var tillagt af Hr. Kammerraad Brasch paa Schougaarde, som eiede baade hans Fader og Moder, begge kjøbte af een og samme Bonde; hvilken Hengst, efter flere Gange at have forskaffet sin Eier Guldmedaillen, var endnu i sit 14de Aar værdig at gaae til det den Gang keiserlige Stutterie i Rambouillet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-26
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-26
Aarhuus, d. 19 Juli. Den nyligen i Viborg i saare trange Kaar afdøde Landsdommer, Hoff har engang eiet betydelige Godser her i Landet: Silkeborg, Ryomgaard, Asmildkløster, Sohngaardsholm, Hald, Aunsberg, og fl. have været hans Pengevæsenet skal have været en af de væsentligste Aarsager til hans Ruin. Ogsaa som Skribent var han bekjendt; hans periodiske Skrift: Patrioten, indeholdt mange læseværdige Afhandlinger. Han var født 1763 paa Høgholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-26
Hvor stor Pengetrangen var i Snapstinget, seer man af: at en Mand, som besad en Gaard paa 9 Tdr. Hartkorn, ypperlige Jorder, og Pant i en Kirke, hvorpaa han var bortskyldig 900 Rbd. S. V., vilde paa 2den Prioritet i denne Eiendom med Ind- og Udboe laane 800 Rbd. N. V., og kunde ikke faae dem. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-26
Kjøbenhavns Børs d. 25 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 466, a vista 475. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 19 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 475. Specier solgtes til 28 Rbmk. 4 s., Toldspec. - , for Committeesedler blev givet (med Rente) 103 a 104 pr. 100; Oblig. 83 a 83 1/2. Norske Rbksedler 23. Dito Species. - . Svenske Sedler 8 Mk. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
J den skjønneste og meest romantiske Skovegn, henved 2 Mile fra Kjøbenhavn, ligger der 12 Lyststeder, alle rige og velhavende Folk tilhørende, af hvilke jeg veed der ere 11, som ville sælge; hvorledes kan der under slige Omstændigheder findes mange Kjøbere, Ligesaa urimelig er Forfatterens Forudsætning, at alle Prioriteter skulde blive opsagte. Hvor skulde Folk hen med Pengene, Til 26 og 30 PC., som Forfatteren altid nævner, vilde vel ingen Fornuftig igjen tage dem i Prioritet. Jeg maa iøvrigt anmærke, at slig høi Rente eller Disconto finder ikke Sted uden der, hvor Pantet eller Personen er mislig; og man kunde endnu tilføie, at der, hvor saadan Rentegives og tages, der finder virkelig Aager Sted; thi begge Parter lægge det her an paa at bedrage hinanden; enkelte Undtagelser finde vel heri, som i alt andet, Sted. Nu komme og til de to af Forfatteren foreslagne Midler til Pengetrangens Afhielpning: Laan fra Rigsbanken i Prioriteter i faste Eiendomme, og Jndultens Forlængelse i det mindste til de 6 Aar efter Freden ere udløbne. - Hvad Præmisserne til Laanets Forsvar angaaer, da røbe de hos Forfatteren den allerstørste Ukyndighed, med Bankens Jndretning, og en forunderlig Mangel paa Jndsigt i Pengevæsenet. Det er næsten ubegribeligt, hvorledes han kan nedskrive saadan Urigtighed som den, at der, efter Fundatsens 9de §., var henlagt 7000,000 Rbdlr., som var opvoxen til 6,605,575 Rbdlr. 94 1/2 s.; hvoraf han proponerer de 3 Millioner skulde anlægges i faste Eiendomme. Regnskabet over Bankens Status, see Collegial=Tidenden No. 14, Pag. 45, og siden Pag. 55, viser saa tydeligt, som det nogensinde er mueligt, Laanefondens Tilstand, dens oprindelige Capital, og hvori dens Tilvæxt bestaaer. For dem, der ikke have Bladet ved Haanden, vil jeg her afskrive den Status, som findes Pag. 45, den 30 September 1818, hvortil den Sum, Forfatteren omtaler, 6,600575 Rbdlr. 94 1/2 s., refererer sig: 1.) Den ved Fundatsens 5te §. indstiftede Laa 1 Million for nefond, efter Afdrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Norge, N. V. Rbd. 3,000,000 2.) Modtagen i Jndlaan, (NB. Heraf vilde Forfatteren have kunnet seet, at der gives Folk, der ere fornøiede med simple Renter, 4 a 5 pC., af deres Penge, naar de kun kunne have deres Capitaler sikkre og disponible. J den anden Status, Pag. 55, den 1 April 1816, var dette Jndlaan, stegen til 3,128,39 Rbd. N. V., samt 116, 898 Rbd. 43 s. rede Sølv, ligeledes til 4 a 5 PC.)J Conto af den 1/4 Deel af 700,000 Rbd. S. V. (Disse 700,000 Rbdlr. S. V. er formodentlig dem, der har ført Forfatteren vild; de udgjøre forTiden Bankens nærværende aarlige rene Reve nu, hvoraf 3/4 casseres og 1/4 tillægges Laanefonden, efter 9de og 14de §.), som skulle disponeres overeenstemmende med §. 9 1/2 Deel af det paa de danske Hæftelser indkomne Seddelqvantum . .(NB. De 2/3 Dele casseres, eller, med andre Ord, sættes ud af Circulation.) Summa Rbdlr. N. V. 6, 605,575. 94 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-29
Man finder ikke let en Forfatter, der røber mindre Kundskab om den Ting, han afhandler, og smille maa man, naar han siger, at vor Vexelcours vilde bedres og Sedlerne faae større Credit, naar Rigsbanken udlaante en Deel af Laanefonden til Prioriteter i faste Eiendomme, isteden for, som 5 nu, paa Panteobligationer og andre let realisable Effecter.