Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-05-22
Engelland. I London har man paa engang faaet Efterretning om 4 vigtige erobringer i Vestindien, da en Engelsk Eskadre under Kontreadmiral Duck morth, som den 16 Mart. afgik fra St. Johannes paa Antigaa med omtrent 3000 Md. Landtropper under General Trigge, har den 20 Mart., indtaget den Svenske Øe St. Barthele my, den 24 den Hollandsk franske Øe St. Martin, den 28 de danske Øer St. Thomas og St. Jean og den 31 ligeledes den danske Øe St. Croix. Øen St. Martin var deneneste, hvorpaa der blev gjort Modstand, hvorved Besætningen tabte 50 til 60 Dræbte og saarede, Engellænderne, efter egen Angivelse, kuns 6 Md. Generalgouverneuren paa de danske Øer, Lindemann, svarede paa den Engelske Opfordring (hvori den Nordiske Neutralitæts=Akt siges at stride imod det Brittiske Flags retmæssige og gamle Privilegier De at han ikke vidste af noget Brud imellem Danmark og Engelland at sige, og indgik de forelagte Betingelser, for at undgaae unyttig Blodsudgydelse. Jfølge Kapitulationerne ere Garnisonerne krigsfangne, og blive saasnart mueligt bragte til Europa. Dog blev det dem tilladt at trække ud med Militærhonneurs, og Officererne beholde deres Kaarder. Alle Vaaben, Munition, Magasiner og Provisioner overleveres Engellænderne. De danske Love blive indtil videre gieldende; men Appellationer gaae til det Brittiske Geheimeraad. Alle den danske Konges Eiendomme udleveres Engellænderne, og Archiver og offentlige Regnskaber underkastes ligeledes disses Jnspektion. Den Brittiske Regiering vil disponere over de Laan, som Kongen af Danmark har gjort Planteurerne. Al. le Jndvaanerne, Franzoser, Hollænder og Spanier undtagne, nyde den fuldkomneste Sikkerhed for deres Personer, og Eiendomme, samt frie Religionsøvelse, blive frie for Jndqvartering, kunne i heller tvinges til Militairtioneste; dog maae de sværge den Brittiske Regiering Lydighed. De Varedepots, som tilhøre Nogen, der er boesiddende i Danmark, blive seqvestrerede. Det blev endnu tilstaaet den danske Gouverner, ved afsendte Officerer at overtyde sig om, at der i det mindste vare 3000 Md. Tropper paa den Brittiske Flaade, førend han underskrev Kapitulationen. St. Martin og St. Barthelemy blev overgivet paa næsten samme Vilkaar. Paa St. Thomas var 105 Kanoner og 135 Mk. Besætning, paa St. Croix 170 Kanoner og 240 Md., paa St. Barthelemy 70 Kanoner, og 22 Md., paa St. Martin 90 Kanoner og 302 Md. General Trigge melder endnu i en Efterskrivt, at dette Aars Sukkerhøst paa St. Thomas allene vil beløbe sig til 36000 Oxehoveder. St. Croix er af de dansk Vestindiske Øer, den vigtigste, og 8 Qvadratmille stor. Først blev den besat af Franzoserne 1651, og af disse i Aaret 1733 solgt for 130000 Daler til Danmark, som anlagte de 2 Stæder Christianstadt og Frederichsstadt paa samme. Dens Hovedprodukt er Sukker. Der er mange Brittiske Undersaatter paa Øen. - Ogsaa disse Erobringer maae sættes paa Mesterrøveren Pitts Regning, som havde givet befaling til Expeditionen, førend han foretog sin forstilte Retirade af Ministeriet. Dog det vil vel tidlig eller sildig blive almindelig Overbeviisning, hvad Sir Buxdet forleden sagde i Parlamentet: at den sande Jakobinisme, som bestaaer i stedse at ophidse til Krig med Guld, at kiøbe fremmed Blod, ægge udenlandske Nationer til at myrde deres Souverainer, bygge Bastiller, og indføre Torturer, at den - siger han - maae ene søges i det Brittiske Ministerium, og dette Rædsels=Uhyre vil da snart forsvinde af den Jord, det saa længe forgiftede!