JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
J den Biographi, som det sidste Hefte af Dansk Pantheon, leverer og den udmærkede Skuespiller, Jnstructeur Nielsen, hedder det blandt Andet: Man kan sige, at den danske Natur har smilet til hans Vugge. Han er født i en af vort Fædrelands yndigste Egne, i den skjønneste Aarstid, paa Frederiksborg, det søe og skovomkrandste Slot, den 28de Juni 1795. Hans Fader er Justitsraad, Stutmester Nielsen, bekjendt i sin Tid ved sine Fortjenester af det danske Hestevæsen. Den første Underviisning modtog han hjemme af en Hr. Nei ling, der var en udmærket Forelæser, og først gav ham Sands for Declamation. 1808 blev han Cadet, og allerede i 1811 ansat som Secondlieutenant ved det Holsteenske ridende Artilleri. Med dette Corps fulgte Nielsen, da det i det næstsidste Krigsaar (1813) blev beordret til Holsteen, og han forblev her indtil det ridende Artilleri gik ind(1817), hvorefter han kom til at garnisonere paa Kronborg Fæstning. Det var paa den Tid, da Privattheatrene vare i Velten og udgjorde saa at sige Nationens høieste Jnteresse, da i Kjøbenhavn hver anden Gade, og i Provindserne enhver lille Kjøbstad, havde sit dramatiske Selskab. Ogsaa blandt Officererne paa Kronborg havde dannet sig et saadant, der spillede paa Slottet, og som har Krav paa Efterverdenens Tak, forsaavidt som Nielsen her fik den første Leilighed til at øve sit ualmindelige Talent. Mærkeligt nok spillede han her kun komiske Roller, enten det nu var en Følge af Selskabets indskrænkede Repertoire, eller fordi den meest glimrende Side af hans Natur endnu ikke var kommen til Frembrud i hans Bevidsthed. 1819 blev han Premierlieutenant, men hans rette Kald blev ham mere og meere klart. Han tog sin Afskeed den 9de August 1830, og debuterede den 12te Septbr. f. A. paa det kongelige Theater i sin berømte Rolle, Axel, i Axel og Valborg. Hans to andre Debutroller vare Figaro i Lystspillet Barberen i Sevilla (29de Septbr.) og Capitain Harcourt i de fire Formyndere. J denne Forklædningsrolle viste det sig strax, at han ikke hørte til de Kunstnere, hvis Storhed bestaaer i at fornegte deres egen Personlighed; desto mere forbansede og henrev han i alle sine Elsker- og yngre Helteroller, i Tragoedierne. Forøvrigt besad han megen musikalsk Dannelse, og optraadte ogsaa i Sangpartier, som Greven i Figaros Giftermaal, og som Birkedommeren i Skaden."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Handels-Tid. indeholder følgende: Paa St. Thomas har den 27de og 28de September raset en heftig Storm, ledsaget af en overordentlig stærk Regn, som uafbrudt vedvarede fra den 27de om Aftenen Kl. 11 til den 28de om Middagen imellem Kl. 12 og 1, og paafulgtes af stærk Lynild, og Torden. J Havnen bevirkede Stormen en saa høi Sø, at Skibene udstode megen Fare; to Slupper, der farede imellem St. Thomas og St. Croix, forliste aldeles. Paa nogle Steder skal der være faldet over 90 Linier Regn, paa andre endnu mere, og der er derfor anrettet betydelig Skade, paa Gader, Broer og Veie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Høiesteretsdommen lyder saaledes: Landemodets Dom bør uefterrettelig at være, og bør Sagen paany foretages ved Landemodet og der paakiendes af dets Tilforordnede. (Aftbl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Af Aalb. Av. uddrage vi følgende Oversigt: Antallet af de Passagerer som Dampskibet Jris" Be har befordret i de 7 Maaneder fra April til ult. Octb. var: fra Aalborg til Kjøbenhavn (30 Reis.) 1831 Passag. - Kjøbenhavn til Aalborg (31 Reis.) 1823 - Aarhuus til Kjøbenhavn (20 Reis.) 1566 - Kjøbenhavn til Aarhuus (21 Reis.) 1726 Nogle Reiser til Kiel og Assens samt en Reise til Stockholm . . . . . . . 425 Tilsammen: 7371 Passag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Af Creaturer har det overført fra Jylland til Kjøbenhavn 1481 Studeog Køer samt 46 Heste. Fragt godset fra Aalborg til Kjøbenhavn og omvendt har bestuvet en Læstedrægtighed af 852 Com. Læster. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Jdet vi bringe i Erindring vor Beretning om, at Lods Peder J. Norsk af Rudkjøbing for nogle Maaneder siden blev overseilet af en Kufs slæbende Jolle (Kuffen fra Rendsborg, tilhørende Agent PaapSkipperens Navn Carlsen) berette vi, at Lodsen, nu, efter et smerteligt Sygeleie, er død. Districts lægens Skjøn og Aarsagen til Mandens Død gaaer ud paa, at den fornemmelig maa betragtes som Følge af hiin Overseilling. Vi kunne ikke tilbageholde det Ønske, at det Offenlige kraftig vil intervenere ved denne Leilighed, og betvivle ikke, at Overlods, Commandeur Linde i Svendborg, ivrig tager sig af en Sag, der for Lodsernes Rettigheder er af største Vigtighed; thi skulle disse, efter Pligt, i det haardeste Veir udsætte deres Liv, synes det os ubilligt, at Livet unødvendig sættes paa Spil, - det være af Kaadhed eller Uagtsomhed. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Natten imellem den 2den og 3die November sidstleden er, siges der i Ringk. Av., følgende Begivenhed forefalden i Ferring. Fra Strandfoged Christen Kockholms Stald er borttaget hans derværende Hopper, som ved deres Tilbagekomst om Morgenen Kl. 7 sønderfra over Bovbjerg, befandtes i høi Grad medtagne og mishandlede, hvorhos man ved nærmere Undersøgelse opdagede, at der var tilføiet den ene af dem tvende over 2 Tommer dybe Snit i Baglaaret under Halen. Det er at formode, at de have været benyttede paa en lang og for dem anstrængende Tour, og at de omtalte Snit ere givne ved sammes Løsladelse. Naar hertil kommer, at noget Lignende skal have tildraget sig i Fjaltring Sogn, og at for omtrent 14 Dage siden ved Nattetider en Hest er borttaget fra en Gaardmand i Dybe Sogn, der ligeledes paa en skjændig Maade har været benyttet og ved sin Tilbagekomst befandtes i en afkræftet Tilstand, er det tilvisse et velgrundet Ønske, at der fra Politiets Side vil blive anvendt al mulig Omhu for at opdage Forbrydelser, der ere af en saadan Natur at de ikke alene oprøre alle gode Følelser, men med Rette maa ængste Egnens Beboere, hvor Eiendoms- og personlig Sikkerhed ikke kan være nogen ligegyldig Sag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Eieren af den 1 Miil fra Odense beliggende og for sin skjønne have saa bekiendte Sanderumgaard, Hr. Kammerh., Stænderdeputeret Wind, har i denne Tid kjøbt Hovedgaarden Bækkeskov, i Egnen af Præste i Sjælland, med Gods osv. for 212,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
To Politibetjente og een Politiofficiant have i disse Dage gaaet rundt hos de kjøbenhavnske Boghandlere med en Communication fra Politidirecteuren, ifølge hvilken det paalægges bemeldte Boghandlere ikke at avertere eller falholde et hos Campe og Hofmann i Hamborg udkommet Skrift, betillet: Rusland, das ist die Orientalische Frage(Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Skibsefterretning. Bekjendtgjørelse for Søfarende fra General-Toldkammer og Commerce-Collegium, dat. 23de Octbr.: Gjedser Fyr paa Sydspidsen af Falster har hidtil kun været forsynet med 10 Lamper med tilhørende Reverberer og har derfor ikke fuldstændigt kunnet belyse den hele Kreds, hvori det skal tjene til Veiledning for de Søfarende. For at afhjælpe denne Ulempe, er der i indeværende Aar anbragt en Række af 9 Lamper med tilhørende Reverberer ovenover den ældre, disse kaste deres Lys saaledes ud i de forhen mørke Mellemrum, at Fyrets Virkning er bleven eensformigere end tidligere, saa at det nu viser sig omtrent med lige stærk Intensitet i alle de Compasstreger, hvori det er synligt tilsøes. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Kjøbenhavns Børscours den 10de November 1843. Hamborg 2 Maaneder. – a vista 198. - Species 200. - pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 a 102 1/2 Rbd. Nationalbank Actier 112 1/2 a 113 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Kjøbenhavns Torvepriser den 11te November 1843. - Rug 3 Rbd. 56 s. a 4 Rbd. 16 s.; Hvede, 4 Rbd. 80 s. - 6 Rbd. 16 s.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 36 s. a 3 Rbd. 48 s.; dito Gradet, 3 Rbd. 20 s. a 3 Rbd. 44 s.; Havre, 2 Rbd. 24 s. a 2 Rbd. 72 s.; Ærter 3 Rbd. 88 s. a 5 Rbd.; røget Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 24 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 60 s. a 1 Rbd. 88 s.; Smør, Pd., 23 s. a 26 s.; Æg, Snesen, 27 s. a 30 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 13 Rbd. a 15 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Reisende fra den 8de til den 15de Novbr. 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten. Seminarist Thomsen; Møller Møller; Student Rosenstand; Forpagter Cordua. Med Personposten: Frøken Hammerich, Fuldmægtig Hage; Hr. Olufsen; Cand. Schöler. Udenfor Posterne: Farver Buch; Møller Dall med Kone. Forvalter Neergaard; Etatsraad Friis; Baron Rosenkrantz; Handelsfuldmægtig Mørck. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten, Kbd. Meding; Cand. Welleyus; Stud. Rosendahl; Informator Nielsen; Jfr. Leuning og Kroyer; Pigen Hansen. Med Personposten. Provst Jürgensen; Lieutenant Scholl, Jfr. Meyer; Mad. Holm; Dhrr. Saxtorph og Scharling; Capit. Ticherning; Hr. Rasmussen; Jfr. Lund; Hr. Schöller; Jfr. Henrichsen. Udenfor Posterne: Gjæstgiver Thomsen og Kone; Exam. juris Grandjegn; Fru Villeau; Forv. Thye; Grev Knuth; Møller Møller; Skolelærer Fæster; Grev Bille Brahe; Grev Moltke, Pastor West; Grosserer Hage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Udenlandske Efterretninger. Den 3die d. M. om Formiddagen Kl. 11 blev Anklageacten imod O'Connell og Consorter overgivet til Staden Dublins store Jury. Den er afet uhyre Omfang og fylder ikke mindre end 95 Fod Pergament. En talrig Folkemasse havde samlet sig saavel i som udenfor Retssalen. J Værelser, som stødte til Juryens Forsamlingssal, befandt sig 30 Vidner for Kronen, til hvilke Politiet hindrede Enhver Adgang. - Da man Kl. 4 om Eftermiddagen kom til den Overbeviisning, at Juryen ikke paa denne Dag vilde blive færdig med at gjennemlæse Anklageacten, saa erholdt Vidnerne Tilladelse til at gaae hjem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Den 28de October har Staden Saragossa overgivet sig til Regjeringstropperne, og man venter med hver Post at erholde samme Efterretning fra Barcelona, hvor den største Uenighed hersker imellem Jnsurgenterne. - Hr. Martine, de la Rosa har den 30te f. M. overrakt Congressen Betænkningen med Hensyn til Dronningens Myndighed. Den er for at erklære Dronningen myndig og blev godt optagen af Kammeret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
- Det er nu besluttet, at Dronning Christine, skal vende tilbage til Madrid, hvor man venter hende den 19de. Man haaber en almindelig Amnesti. En skrækkelig Skjæbne er atter overgaaet Staden Wers i Sverrig, der, som bekjendt, for største Delen afbrændte i 1838, men senere var bleven opbygget. Ved en Jldebrand, som udbrød Tirsdagen den 31te October d. A. om Aftenen Kl. 9 og varede til om Onsdag Eftermiddag Kl. 2, lagdes fire Femtedele af Staden i Aske, hvoriblandt de fleste offentlige Bygninger og hvorved omtrent 1100 Personer, ere blevne huusvilde. Af Landshøvdingens Beretning, indført i Dagl. Alle, erfares det, at Jlden udbrød i en til Enken Areschougs Gaard hørende Stald i den tættest bebyggede Deel af Staden, og udbredte sig med en saadan Heftighed, formodentlig paa Grund af den Mængde Foder, der fandtes i Stalden, at al Slukning blev umulig. Jlden udbredte sig bestandig videre og videre igjennen hele Qvarteret, der for det meste bestod af gamle, smaa Huse, til den bedre Deel af Staden, som trods al anvendt Anstrængelse ogsaa tildeels blev et Rov for Luerne. Stadens Sprøitefolk gjorde Alt hvad der stod i deres Magt for at standse Jldens Raseri men da de aldeles savnede Assistance fra Landet, der først indtraf 12 Timer efter Jldens Begyndelse, var deres Anstrængelser næsten forgiæves. 88 Gaarde ere lagt i Aske foruden Raadstuen, Ranterihuset, Fængslet, Fattigskolen, Landcancelliets og Landcontoirets Locale, Apotheket, Posthuset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Sparekassens og Privatbankens Samlingslocaler, hvorimod Domkirken, der svævede i stor Fare, Gymnasiet, Skolen og Fattighuset bleve frelste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
De til de afbrændte Contoiret hørende vigtigste Documenter bleve reddede. Skaden kunde endnu ikke vurderes, men desværre rammer den især en Deel mindre bemidlede Haandværkere og Folk af den arbeidende og tjenende Classe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Blandinger. Forrige Løverdag (den 21de Octbr.) - hedder det fra Malmø - under Patrouilleringen med den herværende Patrouillebaad opdagedes en død Fisk liggende paa Saltholmsrevet, hvilken havde et usædvanligt Udseende og var saa stor, at Baadens Besætning ikke kunde bringe den hid, hvorfor Folkene besluttede at seile hertil, og senere paa Formiddagen afgik 6 Mand for at afhente Fisken; men ogsaa denne Gang kom de tilbage med uforrettet Sag, dog medførte de Kjævebenene, Skæl og Finner af dens Hals og Ryg, og afgave følgende Beretning om dens Størrelse og Udseende: Den havde et kort Hoved med et saa stort Gav, at en Mand kunde passere det, Tænderne vare korte og hvasse, Fiskens Længde, Halen iberegnet, udgjorde omtrent 8 Alen; Halen bestod af hornagtige Finner fra 1 til 6 Qvarteers Længde, som i den yderste Ende vare af en Skikkelse som en kløvet Pen eller Vifte, Fiskens Krop var rund, meget feed og trannet samt saa tyk som en almindelig Oxe; den havde horn agtige Finner paa Ryggen, den forreste Halvdeel af Kroppen havde Skæl saa haarde som Horn, større og mindre, fra 2 til 4 Tommers Størrelse, og den anden Halvdeel indtil Halen var glat og dens Farve lyseblaa. Det er ærgerligt, at der ikke blev gjort videre Forsøg paa at bringe den omtalte Fisk herhid. Hvis ikke de Danske have taget den, er den vel bleven fortæret af Fuglene, som allerede i Løverdags havde begyndt at hugge Hul i samme. to 16
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Dødsfald. Min elskede Kone, Henriette Caroline Elisabeth, født Permin, omskiftede den 10de dennes, efter langvarige Lidelser, Tiden med Evigheden i sit 27de Aar. Slægtninge og Venner ville bevare hende i kjærlig Erindring, og skjænke mig og min lille Søn deres venlige Deeltagelse. Henriksdal den 11te November 1843. S. L. Müller. Nylig er udkommen: Christelig Huus=Postil, indeholdende Prædikener paa Aarets Søn- og Festdage, af Albert Leth, Sognepræst for Middelfart og Caus lunde Menigheder. – 1ste Deel 350 S., 2den Deel 366 S. stor Octav. Begge Dele, hvormed Værket er complet, koster elegant indbunden i et Bind 3 Rbd. 3 Mk. At sige Noget til Anbefaling for disse herlige Prædikener vilde være overflødigt. Deres eget Værd ville skaffe dem talrige Læsere, og enhver oprigtig Christen vil i samme finde en sand Trøst og Opbyggelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Skriftet faaes i de fleste Boghandlinger i Danmark, i Nykjøbing paa Falster hos Berggreen og Madsen, i Mariboe hos Giegengack, i Nakskov hos Thierr, og i Odense hos Forlæggeren S. Hempel. Speile i forgyldte Rammer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Smukke ottekantede Speile i forgyldte Rammer sælges til billige Priser hos Undertegnede. Ligeledes modtages Ordre, saavel paa ottekantede som fiirkantede og ovale Speile i forgyldte Rammer i alle Størrelser, og kan disse efter forudgaaet Bestilling erholdes paa 8 Dage. Stubbekjøbing den 14de November 1843. Wilh. Jacobsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Et Parti gammel Portviin paa Flasker udsælges til billige Priser. Ligeledes bekommes, extra god Bordviin (St. Emillon) Lang kork, St. Julien, gammel Cogna og Rom paa Flasker, fiin og middel Chocolade, ny Succat, samt ostindisk Soya paa halve Flasker, Alt til billigste Priser. Stubbekjöbing den 14de November 1843. Wilh. Jacobsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Tøi til Stampning modtages paa den hollandske Mølle ved Nykjøbing. Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjø- Hr. Agent L. J. Benzon i Stubbekjøbing. bing paa Falster. H. Dorph i Saxkiø- - S. M. Roepstorff og Chr. Holst i Nakskov. bing. J. N. Lunddahl i - J. Gottschalck Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i - J. E. Hald i Præstøe. H. P. Ditzel i Vor Nysted. - H. B. Pohler i Rødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-16
Fra Nakskovs Overformynderi kan mod lovbefaler Sikkerhed strax erholdes tillaans 324 Rbd. 3 Mk., naar man henvender sig til undertegnede Overformyndere. Nakskov den 7de November 1843. I. F. Hee. Lyman. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Lollands Falsters er stige, de vende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 136. Løverdagen den 18 November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Jndenlandske Efterretninger. En Røst fra Norge. (Et Digt, indsendt til Fædrelandets Redaction.) Danske Brødre, hvad betyder Denne alvorsfulde Røst, Dette dybe Suk, som lyder Fra det unge Danmarks Bryst? Taber Gartneren vel Modet, Om en Ovist end af den Lind, Som med Kjærlighed han poded, Knækkes af en Østenvind? Skulde J da tabe Modet, Slippe Haabet et Minut, Om end Qvisten, som J poded, For et Øieblik er brudt, Engang - maaskee snart i Tiden, Naar J staae paa egne Been, Vil den Qvist, som nu er liden Vorde til en Kæmpegreen. Det er ingen Calmarkrone, Som J ønske, beile til: Aanden - Aandens Kongethrone, Brødre, er det, som J vil Danske, norske, svenske Broder! Kom og knæl ved Thronens Fod, Norden - Norden er vor Moder, Vi er Skud af samme Rod. Dæmper da den dybe Smerte, J, som gjorde første Skridt; Elsker ei det unge Hjerte, Hvad der ædelt er og frit, Kæmper kjækt kun, J derovre, Husk det gjelder Nordens Aand: – Og fra Upsala og Dovre. Rækkes Jer en Broderhaand, W - pr. Arendal i October 1843.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Fædrelandets Redaction har i Onsdags modtaget følgende Brev: Det kongelige danske Cancelli har i Skrivelse af Gaars Dato tilmeldt mig, at Samme, med Hensyn til det politiske Jndhold af den i No 1414 af Bladet Fædrelandet for Søndagen den 12te d. M. indrykkede Anmendelse af et svensk Skrift, betittet: "Stallingar och Forhällandent af Crusenstolpe, bifalder, at bemeldte N er lagt under Beslag, samt at Collegiet saaledes finder det ufornødent i denne Anledninat foretage Videre; – hvilket herved communiceres Dem til fornøden Efterretning. Kjøbenhavn den 15de November 1843. C. Reiersen. Saaledes - siger Fædrelandet. - undgaaer Cancelliet altsaa atter de tvende Ubehageligheder; den ene at frigive, hvad der engang er beslaglagt, den anden at anlægge en Sag, for hvilken det Offentlige maatte komme til at betale Omkostningerne. Man kan ikke negte, at vor Trykkefriheds tilstand simplificeres meere og meere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Medens Jndførelsen af Jury-Domstole endnu aldrig har været bragt paa Bane i nogen af vore danske Stænderforsamlinger, vedbliver i Holsteen, hvis Stænder allerede have erklæret sig derfor og anholdt derom - alle dygtige og frisindede Mænd med Varme og Utrættelighed at arbeide for denne Sag, hvilket burde interessere os saameget mere, som enten Jndførelsen af Jury-Jndretningen i Holsteen alene vilde bidrage til at adskille Hertugdømmerne i een Henesende, eller ogsaa sammes Jndførelse tillige i Slesvig vilde være et af de allerbedste Midler til at indføre det danske Sprog i sin naturlige Rettighed som Retsprog, hvor det er Folkesprog, da de Eedsvorne, der vælges af Folkets Midte, vilde medføre det som en absolut Nødvendighed. Det er formodentlig ogsaa af den Grund, at flere af det slesvigholsteenske Parties Anførere, hvoriblandt Etatsraad Falck, ivrig modsætte sig Anerkjendelsen af Juryers Fortrinlighed. Af megen Jnteresse i denne Henseende er en Skrivelse fra Kiel i Neue Zeitung af 11te dennes, hvori der berettes, at det Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancelli har sendt den stænderske Proposition og Jndførelsen af mundtlig og offentlig Procedure samt Juryer til OverAppellationsretten saavelsom til Overretterne i Glückstadt og Slesvig og forlangt deres Erklæring over samme, og at man antager, at baade Majoriteten af Over-Appellationsretten og af Overretten i Glückstadt ville erklære sig, ei alene for Mundlighed og Offentlighed, men ogsaa for Juryer; hvorimod man befrygter, at den slesvigske Overrets Majoritet er imod Juryers Jndførelse. (Kbhpst.) Titelen paa det omtalte tydske Skrift, der ved det kjøbenhavnske danske Politi er blevet forbudet, var os ikke ganske rigtig opgiven; det hedder nemlig: Die Orientalische, das ist die russische Frage."At Jndholdet er meget interessant, sees allerede af de Uddrag, som flere tydske Tidender, hvoriblandt ogsaa Wandsbecker Jndtelligenzblatt, deraf meddele, men hvor besynderligt det end kunde synes at et saadant Skrift, der ikke indeholder det ringeste Fornærmelige mod Danmark eller det danske Kongehuus, bliver forbudet hos os, saa kan det dog nu ingenlunde længer være overraskende for os, der af egen Erfaring have lært, at for hvad der under tydsk Censur uhindret har kunnet siges om hiin store europæiskasiatiske Colos ere vi af den kjøbenhavnske Hof= og Stadsret blevne idømte Mulct og Censur. Hvorfor skulde da ikke ogsaa det kjøbenhavnske Politi, formodentlig efter Opfordring fra nærmeste Vedkommende, anvende sin Magtfuldkommenhed til her at undertrykke et Skrift og Rusland, der uhindret har kunnet udkomme i Tydskland og gjengives af holsteenske Tiden(Kbhpst.)der.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Et Brev fra Flensborg beretter, ifølge Alt. Mercur, at Cancelliraad Schmidt er bestemt til Directeur og Dhrr. Esmark og Hartmann til Secretairer ved Filialbanken. - Hertil slutter Rendsb. Wochenbl. den Beretning, at Landbanken bar glædelig Fremgang, og at Forsamlinger ere holdte i Pinneberg, Jtzehoe, Hademarschen og Schene feld, hvis Resultat var en ikke ubetydelig Subscription for den Tiedemannske Plan. Lignende Forsamlinger ventedes i Bocklund, Søderbrarup, Steinberghoff og Eckernforde. Fremdeles har samme Blad en Efterretning fra Flensborg af følgende Jndhold: For nogen Tid siden har Statsraad Hvidt fra Kjøbenhavn opholdt sig nogle Dage her i Staden, efter Sigende, i Filialbankens Anliggender, Man hører her i Flensborg kun lidt om Filialbanken. Begge Partier, Bankens Venner og Fjender, ere vel endnu til, og staae ligeoverfor hinanden, men uden at de lade det komme til Meningsyttringer paany Man synes at være bleven enig om en Slags Vaabenstilstand. - Begge de ved Filialbanksagen, foranledigede Processer, Jnjuriesagen mellem Agent Jensen og Advocat Beseler i Slesvig, og den offentlige Undersøgelse og Rolighedsforstyrrelsen den 13de August, ere endnu uafgjorte. Man er ikke lidet spændt paa begge Sagers Udfald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
En Bonde har for nylig udbragt et Ønske forNationalærens Opretholdelse; vi troe, - hedder det i Fædrelandet. – at mangen Geheimeraad kunde have meget godt af at lægge sig Bondens Ord paa Hjerte, og gjøre sig ret klart, hvad den nationale Ære og Selvstændighed fordrer, navnlig om det kan forenes hermed underdanig at rette sig efter nærgaaende Forlangender, som en eller anden overmodig fremmed Minister falder paa at fremsætte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-18
Blandt Toasterne i Ballerup i Anledning af den slesvigske Deputations Nærværelse i Kjøbenhavn, hører blandt de meestcharacteristiske, den, som Smeden Møller af Eiby udbragte for almindelig Værnepligt. Han motiverede den dermed, at det var en hellig Pligt for alle Stænder at værne om Fædrelandet, og ingen Undskyldning eller Paaskud burde kunne fritage for dens Opfyldelse. En lidt for kort Fod eller en halv Finger var ikke til Hinder for at føre Vaaben; men nu saae man ofte, at de udskrevne Karle fritoges af lignende eller endnu ubetydeligere Aarsager. Han havde saaledes engang af 16 Karle fra sin By seet de 14 fritages, men han meente som saa, at de vel vare gaaede i Feltskærerens Lomme.