JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-10-24
Til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres herved, at Frue Marte Bornholm, Enke efter forhen afdøde Oberst=Lieutenant von Juell, sidste 15de Majer død her i Byen, efter at hun i Kraft af erholdte Kongel. allernaadigst FacultaTestandi, har paa visse Vilkaar indsat Christiansands Domkirke til sin Universal=Arving, og os Undertegnede som Executores Testanenti, til at forvalte Boet og samme vedbørlig tilende bringe. Vi har derpaa strax ved Dødsfaldet antaget dette Boe Bestyrelse, og efter at sammes Effecter i Følge den sal. Afdøde sidste Villie nu er bleven offentlig auctionerede, og vedbørlig Anstalt er føyet til de udestaaende Restanser at indbringe, formodes denne Affaire skulle være at faae endelig afgjort ved en Samling i Stervboet, som er berammet til 26de November førstkommende, Kl. 9 Slet Formiddag, til hvilken Tid og Sted bemelt, sal. Afdødes efterladte Søster, Madame Georgine sal. Zvernheims, som ellers eneste lovlig Arving, ville behage enten selv eller ved Fuldmægtig at møde, om hun noget Stervboet eller ved Forretningen maatte have at erindre, og ligeledes til samme Tid indkaldes enhver som noget i dette Bo maatte have at fordre, omendskiønt man har Aarsag at formode efter Beskaffenhed, at intet videre derpaa er heftende end hidindtil allerede er anmelt. Christiansand, den 30te Septbr. 1794. Hielm, Stocksleth, Regimentsqvarteermester. Stiftsprovst. De mundige Arvinger efter afg. Skibs=Capitain Ole Nielsen Møglestud have overdraget mig Boets Behandling; og omendskiønt ingen uvitterlig Gield formodes at hefte paa dette Stervboe, saa anmeldes dog Dødsfaldet herved, med Jndkaldelse af alle og enhver, som maatte troe sig berettiget til nogen Fordring paa afdøde Ole Nielsen Moglestud, hiemmehørende ved Lillesand i Nedenæs Lehn. Colbiørnsvig ved Arendal, den 7de October 1794. A. F. Finne, Sorenskriver og Skifteforvalter i Ned næs Lehn.
Berlingske Tidende, 1794-10-24
Den civile Skifte=Ret udi Frederichshald lader herved med Aar og Dags Varsel indkalde Debi= og Creditorer udi afgangne Skibs Capstain Mathias Wulles Stervboe, der døde paa Reysen fra London med Hr. Niels Tanks Brigskib St. Peter; de forste for at betale deres Gield, og de sidste at anmelde og legitimere deres Fordringer; ligesaa indkaldes den Afdødes Arvinger, at møde enten selv eller ved Fuldmægtig og Formyndere, for at legitimere deres Arve=Ret, og paasee deres Tarv under Skiftet. Frederichshald, den 11te October 1794. Leth. Heiberg. Klocker.
Berlingske Tidende, 1794-10-24
Da vi som Skifte=Forvaltere efter afg. Madame Grethe Magdalene von der Lip, Enke af forhen afdøde Henrich von der Liv, have foretaget os hendes efterladte Boe til en lovlig Skiftebehandling: saa bliver herved giennem de offentlige Tidender, foruden det lovbefalede Proclama, indkaldet, saavel de nærværende som fraværende Arvinger, efter forbenævnte Afdøde, tilligemed Boens Debi= & Creditorer, alle at melde sig i Boet, inden Aar og Dag fra Dato, da enhver skal vederfares Ret. Bergen, den 21de September 1794. Frich. Bentzon.
Berlingske Tidende, 1794-10-24
Da Skiftet efter afdøde Madame Sophie Amalie Hostoch, den residerende Capellan i Rachestad Hr. Ludvig Carl Nielsens Hustrue, foretages, og om mueligt, bringes til endelig Slutning paa Stervboegaarden Bergenhuus sammestæds, den 22de Januarii førstkommende, saa indkaldes herved 3de Gange Arvinger saavelsom Credi= og Debitorer i Boet, at møde med deres Fordringer og Erindringer til den bestemte Tid. Frøgstad, den 2den October 1794. Heidenreich.
Berlingske Tidende, 1794-10-24
(1424) Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 22de September og i Siellands Landsting den 8de October nestefter, ere Creditorerne i afg. Benedieta Møller og hendes forhen afdøde Mand forrige Forpagter Jens Ebbesens fælleds Boe, indkaldede at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte Commission inden 12 Uger fra Proclamatis sidste Bekiendtgjørelses Dato, for at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Fordringer; ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Skiftet. (514) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Gaardskarl Mathias Olsens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (14/25) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Pensionist Sophie Magt alene Bechs Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. 113) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Visiteur Peter Petersens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission, for at anmelde og berise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, som anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Navn under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1794-10-24
(578) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Hyrekudsk Lars Lunds Enke, Mette Christensdatters Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at mede at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission, for deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise (754. De som maatte have noget at fordre udi afg. Stervboe, indkaldes herved med Tolv Ugers Varsel, at møde Tømmermand Christian Thomsen Schmiths at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise (1 12) De som maatte have noget at fordre udi afg. Enke Marie Margarethe Bogs fælleds Boe, indkaldes her Kongel. Mundkor Carl Müllers og efterlevende ved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (7987) De som maatte have noget at fordre udi afgangne des herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Skibshovmester Peter Grams Stervlde, indkalvise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og beden Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres ArveRet, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1794-10-24
(5512) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Niels Pedersen eller Præstes Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og beviAfdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, se deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (185) De som maatte have noget at fordre udi afg. Matros Thorsteen Svendsens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøben og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Var havns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde sel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (7585) De, som maatte have noget at fordre udi afg. Seylmager Marcus Grotkops Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres ArveRet, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1794-10-24
(5525) De som maatte have noget at fordre udi afg. Jomfrue Anne Cathrine Heisens Stervboe, indAldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og beden Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arve vise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1794-10-24
(5518) De som maatte have noget at fordre udi afg. Kleinsmed vend Johan Gotfried Møllers og efterlevende Enke Johanne Jørgensdatters fælleds Boe, indkaldes derved med i 2 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger for under Skiftet. at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv(1618 De som maatte have noget at fordre udi Nagel kaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns smen Henrich Christian Wentzets Falitboe, ind bevise deres Fordringer. Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og (163) De som maatte have noget at fordre udi Srækhsved med 12 Ugers Varsel, at mede i Kiøbenhavns Hof= og ker Jens Hansens efterladte Boe, indkaldes her Fordringer. Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Den Syvende og sidste Comme af den danske Atlas, eller hos Mad. C. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme : hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder, velsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder-Jylland, Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskri i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og dige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardene, Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstænForfatter af dette Verks sterde, femte og slette Tome. Denne ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofman, et Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Danneverk, Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Kort, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skrivp. de behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkienfor 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vil kube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og Generaldegive, enten de vil have dem paa Postpapur, Hollandsk eller Bie Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 2 Mk. og illumineret for 2 Mk. 8 s., Korterne over Als, Ærrøe og rige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Pro sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de for Femern, og Danneverk, illummeret Stykket for 1 Mk., og der eet, eller stykkeviis. specter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten un og hossatte Priser at faae : følgende Bøger ere i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangosser : Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tomme paa Tungen Kl. 2 s.D. Johan Lassenii bibelske Kierne 1 Mk. 2 s. Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-10-24
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Coldings blodige Brudgom 18 s. sions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. Volqvart Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachlows Taare=Perse 5 s. Bruusyngende Tidsfordriv 5 sk. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. En Christens Tanke=Tøyle eller gandelige Sange 3.
Berlingske Tidende, 1794-10-27
Genua, den 27de September. Den storbrittaniske Charges d'Affaires, Hr. Dracke, er ankommen hertil. Den franske Charge d'Affaire, Hr. Tel li, er bleven tilbagekaldet; hans Eftermand ventes med det første. - De Franskmænd, som havde begivet sig til Cairo, ere ankomne til Finale og Marine. De havde mange Saarede hos sig, for hvilke de have anlagt et Hospital i Barnabitter=Kiosteret i Finale. Nogle troe, at de af Frygt for en Landgang al Engelænderne have trukket sig tilbage; andre paastaae, at deres Hensigt vare at fore General Collorides Corps fra Grændserne af Genua og Egnen af Cera, paa det at en anden Division af deres Armee, som staaer lige over for General Argenteau, kunde angribe samme med desto lykkeligere Virkning - Det Rygte udbreder sig ogsaa, at de virkelig have angrebet ham og bemægtiget sig Modovi; men dette behøver dog Bekræftelse. - En fra Savona ankommen Expresser har medbragt den Efterretning, at 6000 Franskmænd, som havde besat Egnene deromkring denne Stad, ere marcherte til Wade, og efterat de der havde tilbageladt et lidet Detachement, videre til Ceva.
Berlingske Tidende, 1794-10-27
Maylland, den 29de September. Grev Colloredos Tilbagetog til Athui havde udbredt Frygt og Skræk for Franskmændene over det Montserrat. Mondovi og alle Naboe=Egne, Skuespilhusene bleve tillukte, og man var i en frygtsom Forventning, da to Dage efter de beroligende Efterretninger indløb, at den franske Armee i Stedet for 30000, var kun 15000 Mand stærk, og Fegtningerne den 20de og 21de havde mistet flere end vi troede, thi den har, efter Franskmændenes egne Beretninger, mistet over 3000 Mand, og i Stedet for, at trænge fremad til Montferrat, Ceva &c., endnu trukket sig videre tilbage til Savona og Loano. Savonna er endnu stedse i sine retmessige Besidderes Genuesernes Hænder. - Man siger, at Franskmændene ere bevægede til, at trække sig tilbage, ved den Efterretning, som er kommet til dem, at en østerrigsk Armee var paa Marchen mod dem over Gavi, og at de frygtede for at blive afskaarne, da Corpset under Colloredo er 18000 Mand stærk. - Fra piemontesisk Side vare Tropper afsendte med Ceva, og Regieringen havde givet befaling at bevæbne alle Jndbyggere i de Egne, som blive truede.
Berlingske Tidende, 1794-10-27
Mayland, den 2den October. Den franske Colonne, som efter Expeditionen mod Cairtrak sig til Savonna, rykte virkelig, uagtet at Protesteren, fra den genuesiske Gouverneurs Side, ind i Staden med 6 til 7000 Mand, og besatte 2 Dage efter Skandserne ved Vado, i det en Bagerop af 2000 Mand igien holdt Staden, Savonna besat. Efter den turinske Tidende havde Franskmændene i Savonna tilladt sig mange Trudsler og Bespottelser mod Gouverneuren. Efter et kort Ophold skulle Franskmændene have begivet sig deels til Final, deels til Lano og Oneglia. En anden Colonne marcherte til Ormea, og begyndte strax efter sin Ankomst at demolere Slottet, hvormed den blev færdig i 3 Dage. J Ormea bemægtigede de sig Klædemanufacturerne, toge alt Brugbart til sig, og trak sig igien derfra til de genuesiske Grændser.
Berlingske Tidende, 1794-10-27
Paris, den 10de October. Den 5te decreterte Conventen i Henseende til Seiren, som den 1ste blev tilfegtet under Murene af Julich. At Sambre= og Maas=Armeen vedblive at giøre sig vel fortiente af Fædrenelandet, og at denne nye Sever skulde bekiendtgiøre alle Armeerne ved Courerer. J den for Conventen oplæste Beretning siges der: At den franske Armee leirede sig paa Sletterne af Aldenhosen, efterat Staden Aachen var besat; at Fienderne have ville forsvare Ruhr og holde Communicationen med Mastricht aaben for sig, og til den Ende taget en ved Linier og Redouter meget fast Stilling; men at General Jourdan har havt den Beslutning, at angribe Fienderne end- og ind til deres sidste Forskandsninger. Dette var skeet, uagtet Ruhr i 10 Dage var meget stærkt steget, og Overgangen derved blevet meget vanskelig. Den 1ste om Morgenen, Kl. 5 havde han med 4 Colonner under Generalerne Scherer, Kleber og Lefebure gjort Angreb, inden 2 Timer forceret den keiserlige Leir ved Julich, og forfulgt Fienden ind til Glakien af Julich. De øvrige 3 Colonne, havde havt samme Lykke. Natten til den 2den havde man oprettet Batterier mod Jndlich, og allerede begyndt med Beskydningen, da en Deputation fra Magistraten overbragte Nøglerne til Staden, som Fienderne om Natten havde forladt, og nu overgav sig paa Discretion. Den 1ste October var altsaa en meget mærkværdig Dag, da en Armee af 60 til 80000 Mandi den fasteste Stilling blev overvundet, og en Plads, ligesaa fast som Landrecy, med et got Titabelle, fulde Vandgraver og i den beste Forsvarsstand, blev forladt og uden Sverdslag taget tilligemed sit Arsenal og 50000 Pd. Krudt. Fiendernes Forliis var meget stort, paa den anden Side af Ruhr var Terrainet gandske fuldt af deres Døde, alting gav tilkiende en tilfærdig Flugt, og man har gjort omtrent 500 Fanger.
Berlingske Tidende, 1794-10-27
Statssecretair Frank, som ved sin Forbrydelse bleven entlediget fra Ober=Postdirectoriatet, har paa nyet Naade erholdt den Pension af 1200 Taler, som den forrige Konge havde tildeelt ham. - Ligesom altsaa blodtørstige Regieringer stedse opvække Afskye hos os, saa kunne de Svenske ikke andet end bære Høyagtelse for deres Regiering, saa længe de selv blive rolige og mennest vig stemte.
Berlingske Tidende, 1794-10-27
London, den 14de October. Den her indløbne Efterretning om den keiserligt Armees Tilbagegang over Rhinen og sammes Fraskillelse fra Hertugen af Yorks Armee bliver her anseet som en for de allierte Vaaben meget skadelig Tildragelse. Oppositionsbladene forkynde samme med en hemmelig Glæde. Man ligner nu de Franske ved Julius Cæsar i den Henseende, at de, lige som denne, ikke lade noget ugjort som kan føre til Endemaalet. -Man siger, at Arvestatholderen ventes hertil fra Haag. - Den 10de blev Erindringsdagen om Hr. Hoxes første Valg til Repræsentant for Westmünster i Parlementet høitidelig holdt af hans Constituenter. Selskabet var saa talrigt til Middagsmaaltidet, at nogle 100 Personer, som kom for filde, maatte gaae bortligien. Efter Taffelet bleve mange Skaaler drukket for Oppositions eller Whig=Partiers Hoveder blandt hvilke Hr. For i Underhuset bliver anseet som Anfører. J den Tale, hvormed Hr. For taktede for den han beviste Ære, sagde han blant andet: "Det er nu 14 Aar sig den, at De valgte mig til deres Repræsentant, ikke saa meget for min Duelighed, som fordi De kiendte mig som en standhaftig og ivrig Modstander af Hospartiet. Jeg har altid sat mig imod et System, som De med Ret misbillige, og som har bragt de bedrøvelige Følger af den amerikanske Krig over os. Biere nu indvillede i en anden Krig, som er liig hiin i sin Oprindelse, og vil have samme Følger; thi der amerikanske Krig reiste sig af Regieringens Had mod Grundbegrebene om Frihed, hvilke Pritterne agte saa høit, og tillige af Ligegyldighed mod det, som Folket maatte lide derved naar kun Hoffet blev tilfredsstillet. Jeg modsatte mig fra Begyndelsen til Enden denne ulykkelige Krig, og jeg holder det for min Pligt, at giøre det samme mod denne. Hvad dem angaaer, som ere sprungne bort fra vort Partie, fordi de have faaet Statsbetieninger; saa vil jeg ikke fælde nogen overilende Dom over dem: det kan være, at de handle efter Overbeviisning, - men jeg skal til mit Live Endelse blive en ægte Whig i mine Grundsætninger og Handlinger, Har forebragte herpaa følgende Skaaler: Whig-Jnteressen over hele Engeland!" og "den retfærdigt Sag, for hvilken Hampden blødte paa Valpindsen og Sionen paa Rettet stedet tilsidst: "Forkers Rettigheder!" – Hr. Schetidan talede i samme Tone, og forebragte Rosciuskels Skaal.
Berlingske Tidende, 1794-10-27
Haag, den 18de October. Landgreven af Hessen Philippethal, hidtilværende Gouverneur i Herzogenhusch, er med sit Gouvernements Personale ankommen hertil. Det rønden for al Tvivl, at han i strergeste Mening har gjort sin Pligt, og for svaret den ham andetroede Post som en tapper Contral, indtil Omstændighederne have nødt ham til at taxitulere, hvo for og sikkere ingen Undersøgelse vil finde Sted mod ham. Capitulationen, som bien sluttet den 9de, er allerede offentlig bekiendtgiort, og dens væsentlige Jndhold er følgende: Commandanten i Herzogerbusch overgiver denne Plads og de dertil hørende Forter til den fransk Republiks Tropper, i den Tilstand, hvori de nu befinde sig. Garmionen trækker den 12te. om Morgenen" 8 ud med Krigshonneurer kringende Spil, brandende Lunter, og flivende saner, toger Vaaben, Ba gaae og 8 Feltstykker med, bliver geleidet indtil Portene for Grave, og forpligtet sig med Eed ikke at tiene mod den franske Republik, førend Udvexlingen er skeet. Strax, efterat Capitulationen er undertegnet, besætte de Franske Forterne Jsabelle, St. Anthon og den Vuchrke Port. Stadens store og lille Skab, Officererne og Svidaterne at Garnisonen, samt de i Braden boende Militairpersoner og Jnvelider tage deres Meubler, Bagage, synet og Børn med. For Bagaaen de Spae og Saarede blive de fornødne Skibe til den første Post, som de Allierie holde besat, leverede. De Syge, som ikke strax kunne bortskaffes, skulle efter deres Helbredelse faae Passer, ligeledes Officerernes og Soldaternes Hustruer og Børn. Fortegnelserne over de i Arsenalerne og Magasinerne værende Kanoner og Forraad blive overlevere til de franske Commissarier. Jndbyggerne skulle ikke blive foruroeligede formedelst deres Grundsætninger og forrige Opførsel. De i Staden varende franske Fanger blive der tilbage. Alle Papirer, Planer og Memoirer, som angaa denne og andre Festninger saavelsom Kasserne Magasinerne og Arsengierne skuste blive overleverte de dertil udnævnte franske Officerer. Denne Capitulations Panter kunne paa ingen Maade anvendes paa de i Brødelæggende Emitorer. Denne Capitulation er ankortegnet af General en Chef Pichtaru- og Landgreven af Hessen Philipysthal. - Hertugen af Yar havde endnu den 15de sit Hovedqvarteer i Geidern. - De Franske, som imellem Maas og Waal havde taget Posto, ere blevne drerne de fra af Engelenderne, have mistet 4000 Fanger, og mange af dem ere druknede. - Forresten lyde Efterretningerne fra Grændserne endnu bestandig forundeligende. De Franske beskyde Breda og Grave true Heurden og have opfordret Venie. stra Ostende have de berøret en Fløtille med Mandskab og Skyds til de seelandske Vande, og true Vlissingen og Middelborg. - Mastrichter i beste Forsvarsstand, og har foruden den hollandske Besætning 8 keiserlige Batailloner og 200 Cavallerister til forser. - Det er nu gandske sikkert, at Staaleflandern er bleven forladt af vore Tropper. Jnfanteriet kommer derfra til Gorcum, og Cavalleriet bliver indskibet til Amsterdam.
Berlingske Tidende, 1794-10-27
Kiøbenhavn, den 27de October. Den 11te Juni d. A. har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Hederideren i Traventhal, Matthias Diderich Junge, til Hederider i Segeberg, Huusfogden i Segeberg, Johan Christian Klaver, til Hederider i Travinthal, og Skovfogden i Cromar, Friderich Wilhelm Striekke, til Hederidet i Pløen. Den 14de ejusdem er Stovfogden i Lünstedt, Johan Jürgen Sommer beskikket til Skorfoged i Bønnebuteel, i Amtet Neumünster; den ved det bolsteenske Jngercorps staaende Oberjæger, Johan Rudolph Asmussen, til Skovfoged i Lynstedt i Amtet Rendsborg; Ob rjæger, Georg, Johan Petersen Laney til Skovfoged i Hatten i Amtet Segeberg, og Oberjæger, Johan Samuel Christian Søergel, til Skovfoged i Lermer. Den 9de Juli d. A. er Skovfoged Dettef Ort i Mørel udnævnt til Hedeviidet i Arntet Border holm, og den ved det holsteenske Jægercorps staaende Qvarteermester, Johan Matthias Meyn, den 12te f. M. til Skovfoged i Mørel i Amtet Rendeborg. Den 23de Julii er den forrige Lixtiener hos Hertugen af Augustenborg, Lorent Gottsche, allernaadigst beskikket til Hederider i det Sundewirske District, og den 3die September Skovfogden Peter Schrøder i Jürgensgaaede til Hederider i Ulfehuus i den østre Deel af Amtet Hadersleben, samt Friderich Wilhelm v. Bergen den 13de f. M. til Skovfoged i Jürgensgade i Amtet Apenrade.
Berlingske Tidende, 1794-10-27
J Classelotteriets 5te Classes Trækning ere end videre udkomne: No. 25055, 50 Rd. udi Hr. Powolosskes Coll. i Husum; No. 12252, 50 Rd. udi Hr. Müers Cost. i Scheen; No. 9676. 100 Rd. udi Hr. Hydoms Cost her i Staden; No. 14958, 50 Rd. udi Hr. Bruuns Coll. i Bragnæs; No. 29248, 100 Rd. udi Hr. Raaom Stabells Coll i Randers; Nr. 28912, 50 Rd. udi Mad. Gierns Coll. i Aarhuus; No. 23889 50 Rd. udi Hr. Lies Coll. i Christiania; No. 85. 54, 50 Rd. udi Mad. Gierns Coll. i Anhuus; Nr. 28632, 50 Rd. udi Hr. Hofsogtrykker, Mallers Los. her i Staden. (Continuationen følger.).