Berlingske Tidende, 1809-03-31
Under 27de Marts er udkommet en Taxt paa Brød af 1/2 Deel Hvede, 1/3 Deel Rug og 1/3 Deel Byg for April Maaned 1809, hvorefter Bagerne her udi Staden og paa dens Grund udenfor Portene sig indtividere have at rette : Et 24 s. Brødskal veie 6 Pd. 12 Lod. Et 16 ss dito 4 Pd. 8 Lod. Et 13 s. dito 3 Pd. 14 Lod. Et 7 s. dito 1 Pd. 27 Lod. Et 4 sk. dito 1 Pd. 6 Lod. En Skofte for 1 s. 9 Lod. Fælgende skiønne Bidrag til norsk Mods og Fædrelandskierligheds Historie er mig tilskrevet fra Kiøbmand Peder Andreas Heuci Kragerøe, en af vort Olds saare sieldne Hædersmænd, for hvis Sanddruhedenhver, der kiender ham, redebon indestaaer. Skipper Søren Nielsen af Kragerøe, førende en Brig for Kiøbmand Johan Tønder sammesteds, seilede først i December til Dannemark med Trælast, men maatte flere Gange, for Modvind og fiendtlig Efterlagt, vende tilbage til norske Havne. Nytaarsaften gik han atter ud med frisk Kuling og mødte under dansk Kyst en velbe væbnet svensk Kaper, der tog ham, besatte hans Skib og flyttede ham tilligemed fem af hans bedste Folk over paa Kaperskibet. Kort efter og Kaperenogsaa en Brig fra Laurvig og satte ligeledes dens Skipper og fire Matroser ombord til sig; men, da Vinden var Nordost, og Fat ten til Sverrig altsaa ei var mulig, besluttede Kaperen at gaae af England til. Vore norske Skippere, hvis Plan alt var taget, tilbøde Kaperføreren meget høfligt deres Bistand ombord og raadede ham tillige, vel at mærke sig de norske Klipper, inden han styrede Coursen til England. Han modtog baade deres Hielp og deres Raad; men neppe skimtede Nordmændene det elskede Fædreland, før de alle Elleve grebe til Modværge, truede de 21 bevæbnede Svenske til at overgive dem Commandoen af Kaperen, heisede danske Flag med svenske neden under og styrede til Norge. Det Øieblik nu, da Prisemesterne paa de tagne Brigger saae, at Kaperen var i dansk Vold, styrede de ei længer efter, men vendte, for at undflye. Strax vendte og Kaperen, seilede den op, skiød efter dem og tvang dem til at overgive sig til Kaperens nuværende befalingsmand, hiin kiekke Søren Nielsen, der gjennem Jis og Storm bragte sin Kaper og dem lykkeligen ind i en norsk Havn. Priserne skulle siden være tilkiendte de tvende Koffardi=Capitainer og deres det brave Mandskab. Kiel, den 24de Marts 1809. F. Høegh Guldberg, Professor. Natten til den 19de Marts 1809, Kl. omtrent 1, udbrød i Ringsberg Bye, Sædder Sogn, nye Præstøe Amt, Juellunds Gods, en for denne Byes fleste Beboere ulykkelig Ildsvaade, som i kort Tid forvandlede til Aske 5 Gaarde, 3 Huse og Byens Skole. De ulykkelige Beboere nod Søvnens Hvile og vaktes knapt med Haabet at redde sig og sine Familiers Liv; jal en Fader maatte, efterat have undgaaet Jldens Luer med 4 smaae Børn, vende tilbage for at frelse et tilbagebleven; men maatte see det opbrændt. Andre var det neppe mueligt at frelse fra Døden deres gamle, tildeels forbrændte Forældre og Venner; mindre deres Jndboe, Besætning og Kreature, hvorfore alt tilligemed Bygningerne blev til Jntet for dem, og, efter Jldens Slukning, de med Andre, smertende maatte skue de forbrændte Levninger af over 150 Kreature, Bester, Qvæg, Faar og Sviin. Det var rædsomt for Tilstædeværende i Ulykkens første Øieblikke, at see det næsten nogne Forældre, fortvivlende at vanke om med deres hylende Børn, og kun rørt af inderlig Medynk, kan man forestille sig deres Forfatning i Fremtiden, dersom det ikke haabedes, at ædle Mennesker ville søge at lindre den. Hine Ulykkelige var før Lykkelige, meest velhavende Familier, og de enkelte som ikke var det, levede uden Fattigdom, nu derimod ere de berøvede alt, endog det Nødvendigste, og bragte i Armod og Elendighed, hvoraf egen Kraft aldrig vil reise dem. De ere uskyldig Lidende; Tilfældet lod denne Ulykke ramme dem, og den kan mulig ramme os Andre. Gode Mennesker, hielp at lindre deres Kummer. S. T. Hr. Provst Tønnesen i Herfølge ved Kiøge, og Undertegnede, modtage med Glæde hvad enhver vil skiænke hine Ulykkelige, uddeler det efter bedste Skiønsomhed, og derfor i sin Tid aflægger offentlig Rigtighed. Efter den Oplysning, jeg til i Dag har faaet, er der ved denne Ulykke bleven 55 Mennesker huusvilde; hvad som erindres af Jlden fortæret for disse Uheldige, er : 1) For Gaardmand Niels Madsen; alt hans Jndboe, 8 Bester, 10 Qvæghøveder, 18 Faar, 3 Vogne, 1 Ploug, 1 Harve, m. m. 2) For Gaardmand Jacob Jensen ; alt sit Jndboe, 9 Bester, 9 Qvæghøveder, 12 Faar, 3 Vogne, 1 Ploug, 2 Jernharver, 2 Slæder, &c. 3) Gaardmand Christen Sørensen; alt hans Jndboe, 4 Bester, 8 Qvæghøveder, 20 sk. Faar, 4 Vogne, 2 Plouge, 2 Harver, m. m. 4) Morten Henriksens Enke, største Deelen af sit Jndboe, 10 Bester, 7 Qvæghoveder, 16 Faar, 3 Vogne, 4 Harver, 1 Ploug, 2 Slæder, m. m. 5) Gaardmand Mads Christian Mathiasen; alt hans Jndboe, 6 Faar, 1 Kalv, 2 Vogne, 2 Harver, 1 Ploug, m. m., 6) Skolelærer Mathiasen; alt sit Jndboe, 2 Faar, 1 Harve, 1 Ploug, 1 Vogn, m. m. 7) Huusmand Kristen Hansen; alt sit Jndboe, 1 Koe og 4 sk. Faar. - Jens Hansen; alt Jndboe, 1 Koe og 4 Faar. - Christen Jeppesen; alt sit Jndbox og 2 Kiør. Jngen havde noget assureret uden allene een Mand for omtrent 800 Rdlr. - Elendigheden og Nøden er da stor for saa mange Familier, Børn og Tienefolk; de har ingen eller lidet Klæder, de har intet til Livets Ophold og deres Huuslye er borte. Medmenneskers Hielp og Understøttelse ere de da høiligen behøvende, og derfor undseer jeg mig ei, men med et rørt Hierte anmoder herom. Giesegaard pr. Ringsted, den 23de Marts 1809. Sønnesen, Forvalter.