JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
J en Trykkefriheds=Sag mod Bladene, bon Sens og Quotidienne, har Pressen havt en Seier, idet begge ansvarlige Redacteurer frikiendtes af Juryen. De vare anklagede for at have ophidset til Had og Foragt mod Regjeringen ved at oversætte og i deres Blade at optage en Artikel af et engelsk Blad, i hvilken den nye franske Presselov i de skarpeste Udtryk skildredes som en Krænkelse af de helligste Menneskerettigheder, der endnu overgik de berygtede Lettres de cachet og de meest despotiske Artikler i Code Napolcon. Ludvig Philips Regjering beskyldtes deri for en forvoven og grændseløs Ondskab, de Deputeredes Kammer forekastedes fræk Bestikkelighed o. m. des. Til Trods for denne Prøve af Artiklens dumdristige Indhold maatte den offentlige Anklager dog indrømme, at den i Oversættelsen var bleven betydeligt formildet. Den ansvarlige Redacteur afbon Sens" førte selv Forsvaret. Hans beviste, at han i 8 Aar ikke var bleven indstevnet, nemlig ikke siden den Tid, da han, under Carl den 10des Regjering blev domfældet formedelst hans bekjendte Skrivelse til Hertugen af Orleans (den nærværende Konge), hvori han havde lykønsket denne til hans Tronbestigelse, 2 Aar førende Julii-Revolutionen fandt Sted. Han erindrede Generalprocureuren, hans daværende Medjournalist, om de Lovtaler, denne dengang havde tildeelt ham og sammenlignede dem med den nuværende Anklage. Vilde man nu gjøre hams til Forbrydelse at han havde drømt sig Nutiden ganske anderledes, saa vilde han bede Ministrene, hans forrige Med journalister, at indespærre ham i samme Fængsel han dengang saa i, hvor han da nu kunde faae Leilighed til at anstille lærerige Betragtninger over den politiske Justits og den, til en Reaction vanslægtede, Revolution. Det kom under Forsvaret ogsaa frem, at Ludvig Philip, strax efter sin Tronbestigelse, havde ladet ham tilbyde en Pension paa 6000 Fr., til Belønning for hiin Spaadom og Skadesløsholdelse for den Straf, han for samme havde maattet lide. Dette Argument bidrog ikke lidet til hans Frikjendelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Blandede Efterretninger. Den græske Statshuusholdning staaer ikke paa den bedte Fod. Ved Kong Ottos Regjerings-Tiltrædelse heed det, at Landet gav en aarlig Indtægt af 18 Mill., og fordrede kun en Udgift af 10 Mill., men man er siden kommen efter, at det var en Skriverfeil; det er omvendt Udgiften, der udgjør 18 Mill. og Jndtægten kun 10. Af disse 10 Millioners aarlige Indtægt ere oven kjøbet i de sidste 2 Aar. ikkun indkommen 7 hvert Aar, og den unge Stat har følgelig en aarlig Deficit af 11 Millioner.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Da den franske Gesandt i London, Grev Sebastians fornylig skulde gaae over fra Dower til Calais, og forefandt tvende Damppaketter til sin Raadighed, baade en fransk og en engelsk, foretrak han den sidste, krænket ved denne Tilsidesættelse, forlod den franske Capitain Havnen paa samme Tid og forcerede saaledes sit Maskineri, at han kom 40 Minuter før til Calais end Engelskmanden, der ved Ankomsten dygtig blev udleet af den franske Capitain og hans Mandskab. Grev Sebastiani ansaae det for det klogeste Partii, selv at tage en Stemme med i Latterchoret, og havde saaledes den uskyldige Fornøielse at udlee sig selv.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
New=Yorckske Blade af 9de Octbr. meddele Efterretninliger om den Orkan, der rasede den 18de September i Omegnen af Matameras. J selve Staden toge 300 Huse mere eller mindre Skade, mange styrtede ind, andre maae nedrives. Træerne bleve hvirvlede omkring, rykkede med Roden op af Jorden og saaledes bortførte af Stormeen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Da det skeete om Natten, saa rasede Stormen meere uforstyrret. Floden var opsvulmet til en frygtelig Høide, og naar Vinden ikke havde taget en anden Retning, saa vilde en Oversvømmelse have gjort skrækkelig Ødelæggelse. Kun 14 Mennesker satte her Livet til. Men endnu slemmere Følger havde Stormen i Brassos de Santiago og i Bocadel Rio. Paa førstnævnte Sted steg Havet 6 Fod høi slover Husene, der alle deels bleve ødelagte, deels skyllede bort En Skonnert, der laae i Baien, blev sat op paa en Sandbanke, og ligger nu der høit og tørt, et andet Skib ligge nu paa det Sted, hvor der før stod Toldmagaziner, som nu ere svømmede bort. Saare mange Mennesker omkom her de tilovers blevne Jndvaanere havde reddet sig op paa de høie Sandbanker, hvorved dog mange mistede Livet; havde Orkanen varet 2 Timer til, saa var ikke een bleven reddet J Boca deel Rio blev en Skonnert dreven ud i Havet, Capitainen og Mandskabet reddede sig ved at svømme indgik det ligesaa. J Bonica og Boca=Chica blev ikke et eneste Huus staaende.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Det de hollandske Stænder forelagte Udgiftsbudget løbet op til 49 1/2 Mill. Gylden, som skal udredes af 3 1/2 Mill. men rigtignok hollandske. – Siele. Af Totalsummen medgaae de 21 Mill. til Statsgjælden og de 11 til Krigshær ren. Man har foreslaaet betydelig Forandring 9. Forhøielse i Korntolden, hvorom endnu forhandles.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Schweizerne vedblive endnu at føre en lille Notekrig med deres Naboer, navnlig finder en saadan Sted imellem Frankrig og Basel=Landskabet. Ogsaa med deres Geistlighed er de i adskillige Cantoner meget uenige. Denne er papiistist og kan vel sætte dem i Ban; men om den og dømte dem ligge til Helvede, vilde Menighederne formodentlig svare, vi ere frie Schweitzere, vi gaae hvorhen vi selv ville. Og med saadanne Folk er der jo ingen Udkomme! Afgahnerne, Grændseboere imellem Persien og Indien synes paa Veie til at spille en ligesaa betydelig Krigsrolle, i dette, som i det forrige Aarhundrede under Mirweis; deres nuværende Chan, Muhamed, har slaget Sheikerne under Ran Nihal Singh, ganske og aldeles i et yderst blodigt Slag, hvori ingen Pardon gaves. Da Britterne ere de Slagnes Bundsforvandte komme de i Forlegenhed med hvorledes og hvormeget, de skulle tage sig deraf. J New=Yorck har dannet sig et nyt Dampskibsselskab, under Navn af patiantisk Dampskibs=Selskab, hvis Hensigt det er, at oprette en Dampskibs=Linie imellem New=Yorck og Liwerpool. En Capitain Cohb staaer i Spidsen for Foretagendet. Dampskibene skulle være paa 1200 Tons og, som man mener, kunne gjøre Overfarten i 12 Dage. J Cöln har en Tigerinde af Hr. van Akens Menager den 25de October født 3 Unger, en Naturbegivenhed, som maaske ikke er forekommen i Europa før.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
En Engelskmand fra Southampton har paa en besynderlig Maade opbevaret 6000 Exemplarer af et Sammendrag af den almindelige Historie. Han har nemlig ladet den indlægge i 14000 Flasker, vel tilproppede og hermetiske forseglede, og ladet dem føres til Grønland, for der at nedlægges i de dybe Huler, der findes i Iisgrotterne. J hvilket Øiemeed, spørger sikkert Læseren, Grunden er, at han frygter for en, om ikke fuldstændig, saa dog deelviis Forandring af Jordens Overflade, hvilken kunde forstyrre eller bortskylle alle Mindemærker af den nuværende Æt, og da troer han, at disse Flasker vilde udkastes af hine Grotter flyde omkring og udbrede blandt de nye Generationer Kundskab om Jordens fordums Skjebne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
J Storhertugdommet Hessen er foreslaaet, at flytte Unversitetet i Giessen til Hovedstaden Darmstadt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
For nogle Dage siden blev en fornem Dame i Brussel, et Klammeri med sin Tjenestepige, saa rasende, at hun løb ind i et andet Værelse, snappede 2 ladte Pistoler og fyrede dem af paa Pigen. Men tillykke var hun ingen god Skytte. Pigen blev ikke saaret; Fruen vil nu Politiet sørge for.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
New=Porcker Tidenderne anmelde en vis Enoch ErockysDød, i hans 88de Aar. Han var Originalen til Finnimore, Coopers Harvey Birch, i hans Roman Spionen og skal i den amerikanske Krig have ydet Gen. Washington vigtige Tjenester. Vor Tid bliver bestandig rigere paa Jnstituter. En Gjæstgiver i Tyskland vil nu oprette et Jnstitut for dem, der agte at blive Markeurer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Fra Pressen er udkommen Materialien zur Geschichte, des Casper Hauser v. Gr. Stanhope.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
D. 17de Octbr. faldt i Ulm den første Snee for i Vinter Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Mødet den 28de Octbr. aabnedes med Forsamlingens Anmodning til den kongelige Commissarius, om at modtage og overbringe Hs. M. Kongen og Hs. M. Dronningen Forsamlingens Lykønskning i Anledning af Hs. Majestæts Fødselsdag og ledsagedes af et eenstemmigt: "Længe leve Hendes Majestæt Dronningen
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
J dens 8de Møde den 23de Octbr. anmeldte Præsidenten, at en Taksigelsesskrivelse fra Stænderforsamlingen i Roeskilde var indløben. Dernæst kom efter Dagens Orden den foreløbige Deliberation af Lovudkastet og Bissekræmmeriet udenfor Markederne. Den kgl. Commissarius fremførte Motiverne for Trangen til en saadan Lov. Det synes nødvendigt, deels, at samt lige Districter af begge Hertugdømmer bleve ved en fælleds og overeensstemmende Lov satte paa lige Fod, deels at der foretoges en Revision af de gjældende Bissekræmmerforbud efter de res materielle Jndhold. Den Deputerede for Neustadt og Heiligenhasen, Hr. Lorenzen, foredrog Committeens Beretning. J denne var Trangen til en Lov, der bestemmer Grændserne for Bissekræmmeriets Frihed i Almindelighed anerkjendt og i det Hele tillige Hensigtsmæssigheden af det forelagte Lovudkast. Den indskrænkede sig derfor til at foreslaae, som Tillæg til Undtagelses Artiklerne, med hvilke Bissekræmmeriet turde tilstaaes: Bikuber, Sengefjeder og Schwarzwalder=Uhre. Noget afvigende vare Meningerne f. Ex. om Toldbetjentenes Jndblanding i Bissekræmmeriets Control. Efterat de opstaaede Discussioner vare endte, erklærede Forsamlingen, paa Præsidentens forelagte Spørgsmaal, at Sagen ei behøvede nogen yderligere Drøftelse i Committeen, og dens endelige Forhandling udsattes til d. 27de Octo Kjøbenhavn, den 10de Novbr.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Jstedetfor afdøde Generalmajor v. Zytphen er Commandeuren for Hs. K. H. Prines Christian Frederiks Regiment, Oberst d'Origny, udnævnt til Chef for 1ste jydske Jnfanteri-Regiment, hvorimod Generalqvarteermester=Lieutenant Oberst v. Schow er udtraadt af Staben og ansat som Commandeur for Prinds Christians Regiment. (Kbhpst.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
J Nr. 2s af dette Blad tillode vi os at fremsætte nogle Spørgsmaale, Helsingørs Færgelang vedkommende, med Hensyn til en Begivenhed, som nylig her var bragt under Omtale, men til hvis offentlige Meddelelse vi savnede tilstrækkelig Hjemmel. Vi have siden ladet os det være magtpaaliggende, at søge at den Oplysning, det har været os muligt at erholde, for at kunne give Sagen den Publicitet, den forekom os i fuldeste Maade at fortjene, og det er os kjært, ved at meddele Resultatet af denne vor Bestræbelse, tillige at kunne fjerne den Skygge, den mundtlige Relation tildeels havde kastet paa en Corporation, der i sin Kreds tæller flere af vort Fædrelands raskeste Søfolk. - En Dag i April d. A. saae et Fartøi, der var lastet med Kalk og bestemt fra en Havn i Skaane til Gothenborg, sig for Modvinnødsaget til at kaste Anker udenfor Fiskerleiet Snekkesteen. Foruden Skibsmandskabet, der bestod af 3 Mand, befandt 5 Haandværksvende sig ombord paa Skuden, der i det Hele skal hav været i en meget skrøbelig Tilstand. Det blæste op til Storm, og da nogle Fiskere fra Snekkesteen kom ombord, yttrede Passagererne det Ønske at komme iland, inden Mørket og Uveiret faldt paa, da de mistvivlede om, at Fartøiet vilde kunne holde Al Søen. Fiskerne turde ikke føre dem i land, eftersom sig Landsætning, efter deres Udsagn, kun var tilstedet de privilegerede Færgebaade, og da Taxten for en Færgebaad fra Helsingør, under de stedfindende Omstændigheder, var saa høi (som der sagdes: 15 Rbd.), at de fattige Passagerer ombord en kunde udrede den, ansaae disse det for unyttigt, at gjøre noget Forsøg paa at komme iland ved Færgelaugets Hjælp. Fiskerne fra Snekkesteen forlode Fartøiet, Uveiret faldt paa, og Morgenen efter var Fartøiet - sandsynligviis ved at sqvulpe sig et Læk til - gaaet under med Mand og Muus. Den Relation om denne sørgelige Begivenhed, der først kom os for Øre, tilføiede: at Færgefolk fra Helsingør, efterat der var givet Nødlignal, havde været ombord paa Skibet, som da allerede var læk, men forladt det - fordi de ikke kunde erholde den taxtmæssige Betaling. Efter den Oplysning vi have erholdt, er der aldeles ingen Grund til Formodning om slig Fremfærd af Helsingørs Færgefolk, ligesom den ogsaa vilde være et i et civiliseret Land exempelløst Barbari, man paa Humanitetens Vegne maatte ansee at ligge udenfor Mulighedens Grændser. Jhvorvidt nu de Fiskere fra Snekkesteen, der vare ombord paa Fartøiet, under de stedfundne Omstændigheder, kunne have havt Grund til deres Frygt og Vægring, og ihvorvidt deres Forhold har været forsvarligt, see vi os ikke istand til at bedømme. Høist sørgeligt og beklageligt vilde det imidlertid være, om Laugsaand og Laugsrettigheder endnu i vore Dage paa nogensomhelst Maade, skulde hævde deres Ret, hvor Spørgsmaalet angaaer Menneskelivs Frelse. (S. Bl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
J disse Dage er indløben den sørgelige Efterretning, at Bibliothekar ved det Classenske Bibliothek heri Staden Mac=Dou gall, der for kort siden var reist herfra for at besøge sin Familie i Skottland, har tilsat Livet, idet at en Styrtes, i Largs Bay (nogle Mile fra Glasgow) kæntrede en Baad med Passagarer til Dampskibet Herol, hvorved han med 7 andre druknede. Af de 12 Personer, som styrt de ud i Søen ved Kæntringen, bleve kun 4 reddede. Vi beklage i MDougall, der nød et lykkeligt Liv som elsket Familiefader, Tabet af en Medborger, der, saavel ved sit Talent, som ved sin aabne, frisindede Caracteer, her havde erhvervet sig almindelig Agtelse. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
J Allgemeine Handelseitung, (Nürnberg. Nr. 80, af 7de Ds.) læses en Anmeldelse af Grosserer Nathansons første, i 1832 udgivne, Skrift om Danmarks Handel, Skibsfart, Penge og Finantsvæsen fra 1730 til 1830, med nogle Uddrag af samme, især om den islandske og grønlandske Handel, til Beviis stor Skadeligheden af Handelsmonopoler. Anmelderen kaldet det nævnte Skrift get for Danmarks Handelshistorie vigtigt, med Apartiskhed og Sagkundskab skrevet Værkt, og finder det ved sin forrige slette Indretning for Danmark saa vanheldige Bankvæsens Historie isærdeleshed lærerig. (S. Bl.) Jgaar stededes til Hvile paa Trinitatis Kirkegaard de jordiske Levninger af Ernst Frederik v. Zytphen, Generalmafjor og Chef for 1ste jydske Jnfanteri-Regiment, R. af D., med alle, den Afdødes høie Rang tilkommende Æresbeviisninger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Thorvaldsen har modelleret tvende Udkast i Frontispice form, der ere bestemte for Kjøbenhavn. Det ene Basrelief, for Slotskirken, forestiller Christi Opstandelse, i det Øieblik han forlader Graven, ved hvis Indgang to knælende Engle tilbede ham Sovende Krigsmænd, hvoriblandt to ere ifærd med at vaagne, danne i forskjellige siddende og liggende Stillinger, paa begge Sider af Graven, Baggrundens Pyramidalform. De trende Marier vise sig, som Episode i det Fjerne. Den anden Basrelief, Kong Salomons Dom, er bestemt for Raad= og Domhuset. Thorvaldsen viser sig ogsaa her som en Mester, der ved sin Tankerigdom med lige Færdighed forstaaer at behandle saavel den christelige Religion som den græske Mythologi.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Prof. Ursin har begyndt et populairt Foredrag over Astronomien, i hvilket han agter i 12215 Forelæsninger at afhandle: vort Solsystem med de til samme hørende Planeter og CommeterSolsystemets Forhold til Firstjernerne; disses Grupper eller Constellationer; Astronomens Virksomhed; Astronomiens Anvendelse i den mathematiske Geographi, nautisk Astronomi; Tidsregning : Almanak; Astronomiens Historie &c. Hvert enkelt Foredrag vil saavidt muligt, udgjøre et samlet Heelt; dog ville alle give en samlet Oversigt over Astronomiens vigtigste Afsnit. Da Foredraget ikke forudsætter særegne Forkundskaber, venter Prof. og saa at beæres med Damers Nærværelse. Forelæsningerne have strax vundet en saa talrig Mængde af Tilhørere, at Docenten har maattet vælge et større Locale til sit Auditorium i den botaniske Haves Læsesal. Jndholdet af den første Forelæsning (Om Solen) findes indført i det i Fredags udkomne Nr. af Dansk Almeenlæsning.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
J denne Tid indstuderes ved det kongl. Theater 2 originale dramatiske Arbeider af en høist forskjellig Caracteer, Ochlenschlagers nye Tragoedie, Socrates", hvori Hr. Dr. Ryge udfører Titelrollen, og H. Hertz's nye Vaudeville, Debatten i Politivennen, hvori Thalias gamle Yndling, Hr. Jnstructeur Lindgreen, har en ny Rolle, hvilket visselig er gen Nyhed Der er i disse Dage en Heresag for Politiretten. En Kone havde nemlig bildt nogle Tjenestepiger ind, at Fandens Hovedkasse var i Krystalgaden, dertil kunde de indgive Ansøgninger, og, naar de da betalte hende godt derfor, kunde de være sikkre paa, at hun nok skulde tale godt for dem hos Fanden, til hvem hun havde specielt Bekjendtskab, og at deres Ønsker skulde blive opfyldte; en Pige har saaledes betalt disse Forbønner hos hans diaboliske Majestæt med Victaalier, for at komme i Besiddelse af 103 Rd. En anden Pige ønskede at faae at vide, hvorledes hendes i Udlandet værende Kjæreste befandt sig og om hun skulde blive hans Kone. Denne Videbegjærlighed lovede Konen ogsaa at tilfredsstille. Efterat Pigen nemlig havde erlagt et Honorar af 10 Rd., blev hun ført ind i et Værelse, hvor den kloge Kone igjennem en magisk Røg lod hende see en Mandsperson; men, da Pigen erklærede, at dette ikke var hendes Kjæreste, fik hun til Svar, gjadet er dog ham Du skal faae til Mand. - Efterat der her i Danmark er gjort saa særdeles meget for Folkeoplysning, skulde man næsten ansee det for umuligt, at Overtroen kunde have saa faste Tilhængere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
(Viborg Samler.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Omsætningen af Kornvarer er ikke betydelig. Den sildige Aarstid formindsker Udførselen og frembringer Stilhed. De senest betalte Priser ere: Hvede, 4 Rbd. 61 s. a 5 Rd. 48 s.; Ditto, gammel, 4 Rd. 80 s. a 5 Rd.; Rug, 4 Rd. 8 s. a 10 s.; Byg, 3 Rd. 32 sk. a 36 s.; Havre, 2 Rd. 16 sk. a 32 s.; Ærter, 4 Rd. a 16 s.; Alt her i Byen ved Bolværket eller fra Pakhuset. J Kornvarer, at modtage i Provindserne til Foraaret, er, saa vidt os bekjendt, endnu ikke gjort Noget; derimod en tidligere solgt, frit ombord i denne Maaned, Byg senest til 3 Rd. 24 s. og Rug til 6 Mk. Bco., gode Varer. (Hs. Tid.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Ved Salget af Hr. Pastor Fabers Ugeblad til Fordeel for den fattige Enke fra Nibe, er endvidere indkommet 19 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 10de November. Hamb. 2 M. - k. S. 2031. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 2041, solgt til 12 Mk. 41 s. Oblig. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambrog. Norske Speciessedler pr. 100 Søn af 1825. 100; i B. Sp. 179 a 1799 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Do. 1828. 100; a 101 r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. 48 1/2 a 482 Rbs. Tegn. 100 a 101 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Do. 100 a 101 r. S. Rente) - a - Rbd. Sd. 4 pCt. uopsig norske Statsobl. Dr. ov. 20000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Dr. Do. - a - i Banco. 3 pCt. nye dsk. Obl. 74 a 75 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Hamborg, den 10de November. Bordeaux 1891. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 8 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 10 s. Madrid 457/8. Cadix 453. Lissabon 51 1/2. Amsterdam 2 M. 36, 10; k. S. 35, 95. Kjøbenhavn 205. Species 13/3 Agio. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Kiøbenhavns Havnepriser, den 7de November. Loll. Hvede 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Holst. Hvede 4 Rbd. 4 Mk. 4 s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Dansk Rug 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Holst. Rug 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, rad. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Havre. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. Ærter, Td. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Fyensk Smør 44 Rbd. - Mk. - s. a 48 Rbd. - Mk. - s. Jydsk Ditto 44 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Holst. Ditto 52 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. 2 s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 10 Rbd. 2 Mk. 2 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Dette Blad har tidligere omtalt, at samtlige Brændeviinsbrændere heri Byen agtede at indgive en allerunderde Ansøgning paa høiere Steder, om at den allerhøieste Resolution af 19de Aug. d. A., hvorved Landbeboerne i Danmark gives Haab om at meddeles Tigadelse til Anlæg af Landbrænderier, maa være uden Følge, forsaavidt Landbeboerne i Fyen angaaer. Som vi fra paalidelig Kilde er fare, er denne Ansøgning, ledsaget med Erklæring af Stift, amtmanden, Hr. Kammerherre Cederfeld de Simonsen, R. af D. og Dom., indkommet til det kgl. danske Cancelli, hvorfra den under 27de f. M. er tilstillet det kal General-Toldkammer og Commerce=Collegium. - Til Beroligelse for Vedkommende tjener saaledes, at denne for dem yderst vigtige Sag underkastes Antoriteternes omhyggelige Drøftelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
(Hempels Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Blandede Efterretninger. Fra Kbhvnspostens Red. læses i Nr. 268 følgende Opfordring til Publicum. Det tør vel nævnes som en temmelig almindelig Erkiendelse, at Danmark knytter en ikke ringe Deel af sin Tak som af sit Haab til det nyskabte Folkeorgan, der med raadgivende Jndvirkning skal tolke Folkets Trang og Folkets Ønsker. Men til denne Erkiendelse knytter sig vistnok en anden, ofte, men ikke for ofte, udtalt: den, at ligesom den evige Tilstrømmen af Luft og Lys og Varme er en ubetinget Fornødenhed for Plantens kraftige Liv og Velvære, uden hvilken den vil sygne hen- og vantrives, saaledes vil Offentlighed være den nye Jnstitutions Pleiemoder, en fortværende, mellem Jnstitutionen og Folket evigt vexelvirkende, Jmpuls for dens Livsaanders hensigtsvarende Udvikling. - Men er nu dette Mere end et tømt Mundsveir, er det en almindelig erkjendt Sandhed, - var det da ikke hensigtsrigtigt at denne Erkjendelse blev udtalt - og, skulde ingen af Landets Hædersmænd i dets forskjellige Egne finde det passende, at foranledige Motioner indgivne til Stænderforsamlingen om Offentlighed i dens Forhandlinger; neppe ville de - skrevne i sømmelig og værdigt Sprog - savne Underskrifter, og ikke kunne vi tvivle om, at et saaledes almindeligt udtalt Ønske vilde finde Indgang der, hvor Alt, hvad der angik den Enkeltes som det Heles Vel i Rækker af Aar fandt et villigt Øre og et kjærligt Sindelag; og selv de, der kunne mene, at det samme Sindelag ogsaa uanmodet vilde opfylde de Ønsker det maatte finde opfyldelige - de glemme ikke, at saalænge intet Ønske er lagt for Dagen, saalænge er heller intet Ønske at tage Hensyn til; - ligesom paa den anden Side saadanne Motioner vilde være et vægtigt Motiv for Stænderforsamlingen til at tage denne ønstelige Sag under alvorlig Overveielse."