JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Efterretninger fra Gibraltar af 17 April berette, at Pesten kan næsten ansees som ophørt paa Den Gozo. Den er udbrudt med stor Hæftighed i Alexandrien og har viist sig paa alle de græske Øer og paa Morea. – Breve fra Smyrna af 29 April sige, at der dagligen døde der 200 Mennesker; derimod havde Pesten ophørt i Constantinopel i Følge Breve derfra af 1 Maj.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Et Pariser Blad indeholder efterstaaende Artikel angaaende Ludvig den 16des og hans Gemahl indes, Marie Antoinettes, Grav: "Længe troede man, at Ludvig den Sextende ikke havde nogen Grav, men fra den Tid man uden Fare turde græde ved en god Konges Aske kjender man den Kirkegaard, paa hvilken den ulykkelige Monark hviler. I Gaden Anjou St. Honore, ikke langt fra Magdalene Kirkegaarden, er en Krog, som er bleven Religionens og Menneskelighedens Fiender ubekjendt, men som man nu tildags maa bære samme Ærbødighed for, som de Gamle bare forde Steder, der vare betegnede med Himmelens Lynstraale. J denne Afkrog begrov man den dydige Ludvig den Sextende og Marie Antoinette, Dronning af Frankrige. Kirkegaarden i Gaden Anjou indeholder kun 60 Skridt i Længden og 30 til 40 i Bredden. Den er imod Norden, Østen og Vesten indsluttet af en enkelt Muur. Jmod Syden viner man et eenligt stille Huus, som beboes af Hr. Dusauseaux, han vaager over dette Sørgested, og synes at være de Kongelige Skyggers Bevogter. Denne Omkreds var fra 1720 ikke mere nogen Kirkegaard, og kun i overordentlige Tilfælde bleve Liig nedsatte i den. Den 21 Januari 1793, medens en Kongelig Martyrs Siel opsvingede sig til den hellige Ludvig i Himmelen, bleve hans jordiske Levninger bragte til Kirkegaarden i Gaden Anjou. Jfølge en Convents=Beslutning kastedes en stor Mængde Kalk i Graven, paa det der ikke skulde blive noget tilovers af den bedste blandt Konger paa Jorden. Dødstille og Skræk herskede omkring Graven, som ingen dristede sig til at nærme. Den skjælvende Menneskelighed skjulede sine Taarer og bortvendte sine Blikke. Kun Religionen vaagede endnu for at trodse enhver Fare, og iførte sig, Bøddelens Trudsler uagtet, fine Sørgeklæder. Den 21de om Aftenen forføiede Præsten ved St. Magdalene Kirke, ledsaget af hans Vikarius, sig til den Kongelige Martyrs Grav, og forrettede ved samme Bønner for den Afdøde o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
J September Maaned samme Aar blev Marie Antoinette af Frankrige dømt til Døden. Hun besværgede sine Bødler, at de maatte jorde hende ved siden af Ludvig den Sextende. Denne Begjering blev hende tilstaaet, saa meget formaaer den Døendes Bøn selv over de grusomste Barbarers Hjerter. Dronningen blev begravet ved Siden af Kongen. Da man gravede Dronningens Grav opdagede man, at Kisten, hvori Ludvig den Sextende hvilede, endnu var heel, og at Kalken ikke havde beskadiget dette ophøiede Slagtoffers dødelige Levninger. Saaledes trodsede Forsynet et ugudeligt Senats Beslutninger, og vedligeholdt Levningerne af en Fyrste, som havde opoffret sig for sit Folks Vel, for eengang at fremstille disse til de Franskes Tilbedelse. Hvilken Lærdom for Politiken. Hvilke Erindringer for Historien, Kotzebue, i hans Erindringer, fra Paris i Aaret 1804, taler saaledes om den Kongelige Martyrs Begravelsested: "Ludvig den Sextende og Marat, kort sagt, alle Revolutionens Slagtoffere, baade de værdige og de uværdige, ere allerede saa fuldkommen glemte, at al min Møie for at finde Magdalena-Kirkegaarden (hvor de ligge begravne) var forgjeves. En viisde mig hist og en Anden her, min Leietjener vidste slet ingen Beskeed. Omsider fortalte man mig, at Kirkegaarden skulde være solgt til en Smed, som havde omskabt den til en Hauge. Jeg kjørte strax hen til Smeden, men han var ikke hjemme. Folkene i Huset vidste ikke ret, om det jeg havde hørt sige var sandt, men i alle Tilfælde paastode de, at der var ikke mindste Spor af Grave tilbage i Haven, thi Kalken, som man havde dækket over Ligene, havde fortæret alle Ting. Kort sagt, jeg maatte forføie mig bort igjen, hvor meget jeg endog havde ønsket, i det mindste at staae paa det Sted, hvor de Ulykkeliges og Niddingernes Been hvile blandede imellem hinanden. En Dame forsikkrede mig siden, at Stedet var ikke allene til endnu, men endogsaa beplantet med tre Lilier; men Eiermanden, som blev alt for meget overløbet, havde af Frygt lukket sin lille Hauge for alle og enhver. - Deri har han gjort Ret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Den lille Prinds Napoleon, som nu lærer at tale Tydsk, er bleven Keiser Frants Yndling, og er ofte hos ham. (Lab. Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lab. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
London, d. 8 Juli. Den 7de dennes afseilede 10 russiske Krigskibe, under Admiral Tate, fra Danerne med Tropper til Petersborg. - Krigsskibene Thais og Calipso ere afseilede fra Portsmouth i et hemmeligt Ærende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
London, den 12 Juli. Man forsikkrer, at Formælingsunderhandlingerne mellem Arveprindsen, af Oranien og Prindsesse Charlotte ere nær ved at begynde paa ny. - Hoftidenden for i Dag indeholder en Bekjendtgjørelse af følgende americanske Krigskibes Erobring: Trolis, 22 Canoner, 170 Mand; Caperen Mars, 16 Canoner, 70 Mand; Caperen Stark, 2 Canoner, 26 Mand; Caperen Hussa, 10 Canoner, 98 Mand; Rattlesnake, 16 Canoner, og desuden en Liste paa mange opbragte americanske Coffardieskibe paa Bermudastationen, deres Antal beløber sig til 40. - Vor Brig Reindeer paa 18 Canoner og 90 Mand, blev den 28 Juni, efter en yderst heftig Fægtning, taget af den americanske Corvet Wasp paa 22 Canoner og 176 Mand. Den kjække Capitain Manners tilsatte Livet ved Entringen, efterat han havde faaet 14 Saar af Skarpskytterne paa de fiendtlige Seilstænger. Paa Reinder vare 27 Mand dræbte eller saarede. – Fra vor Flaade i Middelhavet ere 12 Fregatter afseilede med 4000 Mand, for at agere i Forening med Bordeauxer, peditionen mod America. – Sir Alexander Cochrane, en Broder til den nylig dømte Lord Cochrane, commanderer for nærværende Tid vore Krigsskibe ved de americanske Kyster. - J Morning Chronicle anføres, at Prindsessen af Wallis har i Sinde at forlade Engelland om kort Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Den 11 Juli spurgte Lord Holland i Overhuset, om Genua, Sachsen a. skulle repræsenteres ved den forestaaende almindelig Fredscongres i Wien, Lord Liverpool undslog sig for et bestemt Svar, og bemærkede, at Fredstractaten ikkuns stipulerede alle uafhængige Magters Repræsentation. - De sidste Efterretninger man her havde fra Spanien vare meget foruroligende. J Leon og Campostelle vare store Uordener udøvede, blandt andet havde man brændt Bibliotheker med alle derværende Manuskripter. Enhver som havde kjøbt Kirke= eller Klostereiendomme, maatte uden Vægring give dem tilbage, og desuden til Straf betale Regjeringen, 10 Procent af deres Værdie. - Canonicus Eskouis, Kongens forrige Hovmester, har nedlage sit Embede, og erklæret, at Spaniens nærværende Tilstand vil forandre sig; men intet har opvakt mere Sensation end den offentlige Erklæring af Jnfanten Don Antonio, at Kong Ferdinand ikke havde det fulde Brug af sine Forstandskræfter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Dover, d. 11te Juli. Jmorges afseilede Prindsen af Mecklenburg Strelitz med sit følge til Ostende ombord paa Paqvetbaaden Lady Frances. Jaften Kl. 6 ankom Marschal, Fyrst Blücher, i Følge med Oberst Løwe, hertil og tog under Folkets Jubel ind i Yorthotellet. Skibet Jason skal overføre Hs. Durchl. til Fastlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Petersburg, den 26de Junii. Afvigte Onsdag den 22de d. var der stor Forsamling i Marmorpalgiet, hvor Hs. Keiserl. Høihed modtog Lykønskninger. - Samme Dag forelæstes i Senatet et Manifest af Keiser Alexander, hvori han i kraftfulde Udtryk omtaler de tre sidste Aars Begivenheder, berømmer sit Folks Heltemod og befaler en almindelig Takkefest i hele Riget. Det er skrevet i Paris den 18de Mai d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Fra 1808 til 1813 iberegnet har England leveret til de Allierede 834 Canoner, Artilleriepatroner 765,724, Krudtfade 77, 307, Flintpatroner 162 Millioner, Flintestene 12 1/2 dito, Mussketer 1 Million 897,771, Karabiner 44901.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
General Moreaus Enke erholder af Hs. Majestæt Keiser Alexander foruden en Foræring af 100,000 Rubler, aarlig 40,000 Rubler, og 6000 Rubler, for sin Datter, der er forundt Titel af Keiserindens Æresdame.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Fra Skaane, den 20de Juli. Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen vilde den 8de Juli begive sig til den norske Grændse. Jndtil Commissariernes Tilbagekomst udsættes Angrebet mod Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Skrivelse fra Smyrna, den 4de Junii. Formedelst Pesten, der her anretter de skrækkeligste Ødelæggelser, ligger al Handelen stille. Daglig døe henimod 500 Mennesker. Jndtil nu ere henimod 20000 Tyrker og henimod 10000 Græker, Armenier, Jøder, blevne et Offer for Pesten. Vor Havn vil snart være uden Skibe; de fleste ere af Frygt for Pesten afseilede. Smyrna, der før havde 180,000 Jndbyggere, ligner nu en øde Ørk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ros Kasse Ellevte Aargang. No. 60. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 26 Juli 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
(Jndsendt.) Om det Frandske Skuespillerselskab. (Brev Nr. 2. Til en Ven i Holken) Mar sidste Brev til Dig, hvori jeg var saa dristig at omtale det Frankske Skuespillerselskab, har opvakt hele Selskabet imod mig. Overmaade bo over min Bedømmelse over deres dramatiske Pund har den gandske Bande reist sig en malle, og i et saakaldet Svar besudlet næsten 2 hele Sider med en general Reengjørelse for hele Selskabet in corpore. Her havde jeg en herlig Anledning til at komme i en formelig Pennefeide med dette Personal, men Gud frie mig fra slig Nedladelse. Jeg haaber, at hvad jeg har sagt er saa authentiske og saa documenteret ved Vidnesbyrd af enhver Tilskuer, der har nogen Sands for Skuespil og Dramaturgie, at min Dom ikke af nogen kyndig Mand vil kaldes partisk. For at Du imidlertid ikke skal betragte Sagen ensidig, vil jeg, da jeg eengang har begyndt at røre ved denne Materie, ogsaa gjøre Dig bekjendt med hvad Selskabet har mælet til Forsvar. Jeg vil ordret afskrive Dig det hele Sammensurium (see Kjøbenhavns Skilderie No. 66 Pag. 884), og derpaa ledsage det med enkelte oplysende Anmærkninger. Du vil strax, ved at gjennemlæse dette Produkt, skjønne den Aand, som beseler disse Kunstens Dyrkere, og indsee paa hvad Trin af Cultur Selskabet staaer. Efter Motroet, som er klein abet niedlich, hvori jeg er blevet til en haanende plump Dadler, og en Snigmorder i en Huulvei, istedetfor at jeg burde være en beskeden, belærende Kunstdommer, at en gammel Officier, begynder Troppen med at fortælle os, at de ere tydske Kunstnere. Ostempora, o mores! Derpaa siges, at min Bedømmelse bærer Ondskabs og Dumheds Præg. Hvad Ondskaben angaaer, saa vedrøret dette vel min Karakter, men jeg haaber at enhver fornuftig Mand vil fritage mig for dette epitheton, hvad min Dom om den Frankske Trop angaaer, og jeg er aldeles ligegyldig ved enhver Karakter, meerbemelte Trop monne yde mig; j jeg er endog af den uforgribelige Mening, at jeg hvis jeg havde rost, istedetfor dadlet, maatte blevet anseet for gal. Hvad Dumheden derimod angaaer, saa er denne et Manqvement, som ene kan tilregnes Naturen. Sikkerlig ere ikke alle begavede med saa oplyste og vittige Hoveder, som Hr. Frand& Consorter, imidlertid slaaer jeg mig igjennem med den Smule Forstand, vor Herre har givet mig og skal, om jeg nogensinde skulde trænge til en Portion af Dr. tydske Kunstneres overflødig ge Witz, hvilket Gud i Naade forbydt, henvende mig til dem, Min Dom skal fremdeles bære Præg af et Nationalhad, formodentlig imod den tydske Nation. Skjøndt jeg villig tilstaaer, at jeg ingen Tilbeder er af Tydsken, saa er jeg dog ikke enig med Hans Puff i, at Tydsk er en Pest for Landet; at vor
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
af Hs. Majestæts Jagtcapitain, med tvende under sig havende Officierer fra Briggen. Da Liget var indsat paa Barkassen og denne forlod Briggen, saluteredes fra Briggen med Minutskud, som vedvarede saalænge, indtil det høie Liig var sat paa Liigvognen i Kjøge, og denne var ude af Kjøge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
J Kjøge udtoges det høie Liig af Barkassen af 6 Oberster og 6 Commandeurer, og sattes paa Liigvognen, hvorefter disse befordredes fra Kjøge til Roeskilde, for paa den følgende Dag at udtage Liget af Ligvognen igjen og bære det ind i Domkirken. Ved Kjøge Bro, befandtes et Detaschement Cavallerie, som eskorterede det høie Liig til Møllen, udenfor Roeskilde, hvor det afløstes af Garden til Hest. Der ringedes med alle Klokkerne i de Byer og Kirker, forbi, hvilke det høie Liig bragdes fra Kjøge til Roeskilde, saalænge som Liget kunde sees fra ethvert Sted. Saasnart Liigkisten, var faststruet paa Liigvognen, kjørtes det Natten igjennem, uden videre følge, end alene Overkammerjunkeren, og Kammerjunkeren, hvilke kjørte i en Kareth foran Liigvognen; omkring Liigvognen rede 24 Staldkarle i sorte Livreer med Beegfakler og Lanterner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
De tvende Sørgemarschaller, som vare Kammerjunkere. Jnd i Begravelsescapellet gik ikkuns Hs. Majestæt, Hs. Høihed Prinds Ferdinand, Ha Durchl. Prinds Wilhelm af Hessen, Overhofmarschallen og Overkammerjunkeren, som den Afdødes Hofchef, foruden Overceremoniemesteren, Kammerherren og Kammerjunkeren, som havde Opvartning hos Hs. Majestæt, og den Kammerherre, som har Hs. Høihed Prinds Ferdinands Slæb, saavelsom den Hofunker, som var til Opvartning hos Prinds Wilhelm, samt Biskoppen og Roeskilde Præster. Alle de øvrige Herrer rangeredes paa begge Sider af Kirkegangen, som fører ind til Capellet, ved de Sørgemarschaller, som var Kammerjunkere, saaledes, at de fornemste i Rangen stode nærmest ved Døren til Capellet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Saasnart det høie Liig kom ind i Kirken begyndte Sørgemusikken, hvilken vedvarede indtil det høie Liig var hensat i Capeller; herpaa nedlagde Over kammerjunkeren sin Overhofmarschalstav ved Fødderne af Kisten, hvorefter Processionen begav sig ud af Kirken hen til Palaiet, saaledes, at de første i Rangen parviis fulgte strax efter Hs. Majestæt og Hs. Høihed Prinds Ferdinand, og de ringeste i Rangen tilsidst, herved tog Overkammerjunkeren Plads i Følget efter sin Rang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Da de samtlige Herrer, som havde fulgt Liget, havde sat sig i Gang, fulgte de Herrer, som havde havt Opvartning ved det høie Liig, parviis efter deres Rang, saaledes, at de Herrer Kammerherre, og Storkors gik foran, og de Herrer Lieutenanter, som havde forrettet Drabanttjeneste, sidst. De 2de Sørgemarschaller, som vare Majorer, aabnede, og de 2de Sørgemarschaller, som vare Kammerjunkere, sluttede Processionen. Der ringedes med alle Klokkerne i Roeskilde By, fra det Øieblik af, at det høie Liig kom til Møllen uden for Roeskilde By, hvor Processionen begyndte, og vedvarede saalænge indtil det høie Liig var bisat i Roeskilde Domkirke, og Processionen var forbi. (Stats-Tid.) Jgjennem det Kongelige Slesvig=Holsteenske Cancellie i Kjøbenhavn er, under den 21 Juli d. A., udfærdiget et Patent af følgende Jndhold: Anledning af de forandrede Omstændigheder, som have fundet Sted siden den Tid Patentet af 4de Septbr. 1813, angaaende Grundeierne, som opholde sig i Udlandet, blev bekjendtgjort, har det allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen under 16de d. M. at resolvere, at ovenmeldte Patent skal være ophævet og sat ud af Kraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Udgiveren af Viborger Samler har bekjende gjort følgende: Nyttigt Raad. – J Anledning af at en A. Rosezsky i Kjøbenhavn er tilladt at curere for Skurv i Hovedet, troer Udgiveren det passende atter at offentliggjøre af hans Naturhistorie følgende probate Raad mod denne fæl Sygdom, hvoraf mange Børn plages, det læses Vor alminde saaledes Pag. 329 i tredie Oplag, lige Skruptudse er for en 30 Aar siden bleven bekjendt for et sikkert Lægemiddel mod Skurv i Hovedet. Hertugen af Toskana gav Opfinderen, 500 Rdlr. for Opdagelsen og bekjendtgjorte det. Man tager nemlig levende Tudser, sætter dem i en ny glasseret Leerpotte, som er lukket og tæt tilkinermed Leer i en heed Ovn, indtil de ere brændte til Pulver. Det skurvede Hoved indsmøres i Svinesidt og bestrøes med Tudsepulveret til Saaret er skjult; man dækker Hovedet med en Svineblære og binder et linned Klæde oven over. Efter 24 Timers Forløb gaae Saarene af uden Smerte. Man bliver ved som første Gang i nogle Dage, indtil det er ganske lægt og vogter Hovedet for Luften, ved at tildække det med Blæren og Klædet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Kjøbenhavns Børs den 26de Juli. Cours. Hamb. 2 M. - , a vista 600. Amsterdam 2 M. 558 1/2. London 2 M. 22 1/2 Rbd.,a vista 22 1/2. Spec. 600. - Specier solgtes til 36 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 64 1/2 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
(Af Handels-Tidenden.) Endnu for 3 Uger siden, skriver man fra Rouen, vare vort Departements talrige Værksteder, tomme; nu ere de fyldte med flittige Arbeidere af ethvert Kjøn og af enhver Alder, alle ere lykkelige og tilfreds ved deres Arbeider. J Stæderne og Byerne hører man ikke mere den ulykkelige Arbeider klage, fordi han intet Arbeide havde. Krambodene og Torvene, hvor Jndustrien tilbyder Kjøbmanden dens Producter, ere fulde af Mennesker, og Kjøb og Salg skeer meget levende. Stedse indtræffer i Manufacturerne og Fabrikerne nye Bestillinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
En Befaling af Ludvig XVIII af 6 Juni, tillader provisorisk og indtil videre at udføre uspunden Bomuld imod en Afgift af een Frank for 100 Kilogrammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Engelland. Formedelst et stort Bedragerie, som i sidste Vinter fandt Sted paa Stockbørsen, underkastedes Admiral Lord Cochrane tilligemed adskillige andre Personer en Undersøgelse og bleve fundne skyldige. Den af Retten over Lorden afsagte Kiendelse faldt saaledes ud, at han fradømtes sine Værdigheder og erklæredes tillige uduelig til i Fremtiden at beklæde nogen Post, saa skulde han og staae i Gabestokken. Den 5 Juli fremstod Lord Cochrane i Underhuset, og forelæste, efter endt Anklage, en Forsvarstale, i hvilken han saa heftig angreb saavel Overdommerens, Lord Ellenboroughs, som Jury's Caracteer, der havde dømt ham, at det blev forbudet at trykke denne Tale i de offentlige Tidender. Han sagde, han var ikke kommet for at tiltrygle sig Medlidenhed eller søge om Tilgivelse; det var ham nok, at Publicum havde viist sin Uvillie over det Haarde i den Dom, der var fældet over ham, og det gjorde ham Engelland, dyrebart, trods den Ondskab han havde fornummet hos Personer i høie Embeder. Han fremstillede sig kun for at bevise, at han var dømt uretfærdigt, og at der imellem de, til hvilke Nationens Ære og Velfærd er betroet, og Committeen for Stock børsen havde hersket en Forstaaelse for at undertrykke ham. Dette var Kiendsgierning, saa umueligt det endog havde forekommet ham. Ved Pensionslisten og Priseretterne, hvor han har søgt at styre den offentlige Fordærvelse, har han skabt sig mange Fiender, som tørste efter Hævn, og særdeles har han indtaget de Retslærdes aldrig tilgivende Phalan, imod sig, ved at bringe for Lyset deres udøvede Bedragerier mod hans Vaabenbrødre i Marinen. Efter denne Tale forlød Lord Cochrane Huset. Hr. Brondhead gjorde derpaa det Forslag, at Lorden, da han havde gjort sig skyldig i Stats bedragerie, skulde udstødes af Huset (han var Deputeret for Westminster), hvilket Forslag, efter nogle Debatter, antoges med 140 Stemmer mod 44. Der er allerede givet Statssecretairen befaling, at lade Lord Cochrane den 10 August sætte i Gabestokken; men man troer, at der turde gjøres Forestillinger herimod, især da flere Parlamentslemmer, f. Ex. Burdett, have taget sig af ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Frankrig. Der tales nu om, at Ludvig den Sextende skal erklæres for Helgen; ligeledes taler man om en Revision af Kongens, Dronningens og Prindsesse Elisabeths Processer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Bestemmelserne i Udkastet til den nye Trykkelov fastsætte blandt andet, at et Skrift, der er over 30 Ark stor, kan trykkes uden at censureres, ligesaa Skrifter uden Hensyn paa Arketal, der skrives i døde eller fremmede Sprog, end videre, Hyrde breve, Mandater, Katekismer, Bønnebøger, juridiske Skrifter, i Procesakter, der ere undertegnede af en Advocat. Skrifter under 30 Ark kunne Generaldirekteuren for Boghandelen i Paris og Præsekterne i Departementerne befale, at de ikke meddeles i Trykken førend de ere læste af 2 af Kongen udnævnte Censorer. Er Skriftet da stridende mod den almindelige Rolighed, eller fornærmende mod gode Sæder, kan Generaldirekteuren. forbyde Skriftets Udsalg. Journaler og periodiske Skrifter, kunne ikke udgaae i Trykken, uden under Kongelig Autoritet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Leipzig. Vor bekjendte mærkelige aarlige Marked er af Boghandlerne her i Aar paa en udmærket Maade høitideligholdt. Boghandleren Hørwarth fra Potsdam havde nemlig den lykkelige Tanke, at opfordre samtlig sine i Leipzig værende Kolleger, til en Sammenkomst, hvori man i fællig Selskab engang ikke vilde regne og betale Penge - men glæde sig ved Livet. - Efter, hedder det i Jndbydelsen til Gjæstebudet, Europas Fredsforstyrrer i mange Aar arbeidede paa at ødelægge den tydske Boghandel, efter den uværdigste Tilintetgjørelse af Pressefriheden i de fleste tydske Stater, efter Boghandler Palm skammelige Mord; efter det skrækkelige Krigsaar 1813, hvori to Gange netop i Messetiden Kanonerne hundrede skrækkeligen om Leipzig - efter saa mange tydske Boghandlere physisk og merkantilsk ere gangne til Hvile – fortjener da Boghandlermessen, hvori man første Gang igjen aander frit, en høitidelig Fest fra de Overblevnes Side. Som Repræsentant for to langt bortfiernede Nationer, mødte ved Høitideligheden Hartleben fra Pesth og Bothe fra London. - - Fra Spanien mældes, at de forhen omtalte heftede Avisudgivere skulde henrettes. Saragossas Forsvarer Palafor er udnævnt til Generalcapitain over Armeen i Arragonien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Skrivelse fra Stockholm, den 12 Junii. J Dag er Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen af Sverrig afreist herfra til Gothenborg. Den Kongelige Familie begiver sig i næste Uge til Uddevalla.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-26
Udtog af en Skrivelse fra Stockholm, den 6 Juli. De fire allierede Magters Commissarier, ere ankomne til Norge og man seer med Utaalmodighed Udfaldet af deres Sendelse imøde. De Svenske have altid agtet det norske Folk og ønske paa det inderligste sammes Venskab. Det vilde vække i hele Riget den største Glæde, om dette kjække Folks Forførere endelig vilde opgive deres chimæriske, strafbare Foretagende. Skulde vi derimod være nødt til at gjøre vore Rettigheder gjældende med Magten, saa vil enhver Tienstduelig iblandt os være beredt til at gribe til Vaaben, forat bringe begge Rigernes Forening i Stand, hvis Følger ere lige veldædige for begge Stater. Alle, Ynglinger og Mænd brænde af Begjerlighed efter at tjene under en tilbedet Prinds, som hele Menneskeheden i Europa og fremfor alt Sverrig skylder saa meget. Endog vor tilbedelsesværdige Konge vil, uden at agte paa sin høie Alder og svage Sundhed, indskibe sig for at tage Deel i den Campagne, hvormed Feldttoget skal aabnes, saasnart det kommer til Krig, og selve de ømmeste Forestillinger fra den ophøiede Kongefamilie kunne ikke holde Majestæten tilbage fra sin fattede Beslutning. Stockholm, d. 9 Juli. Takkefesten i Anledning af Freden med Danmark er glimrende høitideligholdt i alle Stæder, i Særdeleshed i Nor kjøbing.