JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-10-13
London, den 4de October. – Den afdøde Madame Malibrans Liigbegjængelse fandt den 1ste d. M. Sted i Manchester. Dr. Belluomini, som behandlede den Afdøde i hendes sidste Sygdom, har indsendt en Skrivelse til "Morning Post, ifølge hvilken det har været Hr. Beriets Hensigt at lade Liget bringes til Brussel, i hvilket Øjemeed han havde afsendt en Coureer, for at afbestille den i Manchester tidligere besluttede Begravelse; men Coureren var af de sidste Storme blevet forhindret i at komme over Canalen, og han havde altsaa ikke kundet udføre sit Ærinde. – Madame Malibransaldeles ventede Død havde givet Anledning til de forskjelligste Rygter i Manchester med Hensyn til samme, og til den Behandling Dr. Bellumini, som er en temmelig obseur Homopath, havde anvendt paa hende; dertil kom Hr. Beriots forargelige Flugt til Brussel umiddelbart efter hans Kones Død; Alt dette vakte Øvrighedens Mistanke og foranledigede en Undersøgelse af Liget. Men inden en saadan kunde finde Sted, henvendte the Coroner sig til den Committee, der skulde anordne Musikfesten, og hvis Medlemmer stadigt havde besøgt Madame Malibran under hendes Sygdom og viist hende levende Deeltagelse. Disse overtydede Coroner om, at Øvrighedens Jndblanden i Sagen slet ikke gjordes nødvendig, og at Hr. Beriots rigtignok paafaldende Afreise faa Timer efterat hans Kone havde pgivet Aanden, kunde forklares ved hans Fædrelands Skikke. Tillige meddeelte de ham en, senere i Aviserne offentliggjort Erklæring, der, grundet paa en af de meest agteste Lægers Vidnesbyrd i Manchester, tilskriver Madame Malibrans pludselige Død en Nervefeber, der, fremkaldt ved en hurtig Reise og Anstrengelserne ved Musikfesten, var blevet dødelig ved hendes sanguinske Temperament og sandsynligviis ogsaa ved den hurtige Overgang fra Manchester=Lægernes allopathiske Cuurmethode til den fra London hidkaldte Dr. Belluminis homoopatiske Behandlingsmaade. Coroner lod sig af disse Grunde overbevises om, at der ingen Aarsag var forhaanden til Mistanke, og Ligets Besigtigelse undlodes. Den 7de October. – "Sun melder i disse Dage: Vi ere underrettede om, at den franske Regjering, har faaet en Meddelelse fra det spanske Hof, at ved Cortes's Sammenkomst skal Constitutionen af 1812 modificeres og et Pairskammer indføres. Da dette har tilfredsstillet de Franskes Konge, saa afreiste den nye franske Gesandt strax til Madrid. Lord Lyndhurst er afreist til Frankerig. J en Kulgrube i Andley ved Newcastle har nylig fundet en Explosion Sted, hvorved elleve Mennesker, have tilsat Livet.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Det hedder, at den brittiske Station i Tajo skal forstærkes indtil sex Linieskibe, og at det sidste af dem skal allerede den 7de sejle fra Falmouth. Ogsaa den franske Flaade i Middelhavet skal afgaae til Lissabon.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Grev Sebastiani er ankommet hertil fra Paris. Times" troer at kunne paastaae, at Uenigheden mellem Frankerig og Svejz vil snarlig vorde bilagt i Mindelighed, enten umiddelbart mellem Parterne selv, eller ogsaa ved Englands Mægling.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Paris, den 2den October. – J disse Dage har man talt meget om Underhandlinger, der skulde være begyndte med Familien Buonaparte, om Tilstaaelsen, af at turde vende tilbage til Frankerig, og man har tilføjet, at Josef Buonaparte allerede havde faaet Tilladelse at vende tilbage. Det synes virkelig som om man har tilstaaet Prinds Josef, at turde opholde sig nogle Maaneder i Frankerig, men hverken han eller Murats Enke tør opslaae deres Bopæl i Frankerig, og Regjeringen har afslaaet alle andre Ansøgninger af Familien Buonaparte. Cardinal Fesch, som lever i Rom og eier den kostbareste Malerisamling, som maaskee findes i hele Verden, havde gjort den franske Regjering det Forslag, at skjænke Frankerig Samlingen, hvis man vilde gjøre en Ende paa Familien Buonapartes Forbandelse. Cardinalen fik til Svar, at det skulde staae ham for sin Person frit for at tage Bopæl i Frankerig, men at man endnu ikke kunde bevilge de andre af hans Families Medlemmer samme Gunst. Cardinal Fesch erklærede derpaa, at han forlangte Retfærdighed for Alle og ikke for sig alene. Underhandlingerne bleve ikke siden efter fortsatte.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Det nye ministerielle Aftenblad. Chartet for 1830, er nu begyndt. Som ansvarlig Redacteur, nævner sig den forrige Redacteur af Figaro, Hr. Nestor Roqueplan, som i sit Program tillige anmelder, at Ministeriet af 6te September kun er en Efterfølger af Ministerierne af 13de Marts og 11te October.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
De tyve Sapeurs, som i Lyon have arbeidet forat redde Dufavel, har Kongen ladet tilstille en Gratification af 500 Franker. Man vil vide, at af de 800 Spaniere, som boe i Bordeaux, have kun 64 fulgt den derværende spanske Consuls Opfordring, at besværge Constitutionen af Den 5te October. – Alles Opmærksomhed er nu henvendt paa de Forviklinger, over hvilke Hr. Montebello i sin Note til Sveiz's Forstad besværede sig. Paa hvilken Side er Uretten Hvorledes skal man bedømme hiin Note," – "Hvilke Følger, vil den drage efter sig? – Det er Hovedspørgsmaalene, der opkastes ved denne Leilighed, og som behandles og besvares paa mangfoldige Maader. Besvarelsen af det sidste og egentlig det vigtigste Spørgsmaal, kan kun bestaae i Formodninger, hvilke ogsaa fremtræde i de meest brogede Skikkelser, skjøndt sammes Opløsning vel kan reduceres til følgende tvende Hoved-Alternativer: "Svejz vil give efter, og Alt vil vorde jevnet hvilket de ministerielle Blade forsikkre - og Svejz hverken kan, vil eller tør give efter som Oppositionen paastaaer. "Messager, vil vide, at Svejz's Gesandt ved det franske Hof, Hr. Tschann, allerede har forlangt sine Passe, og derved sat Ministeriet i den største Bestyrtelse. Thi skjøndt denne Forholdsregel fra Gesandtens Side kun er en naturlig Følge af den franske Regjerings Skridt, saa havde man dog ved Hoffet troet, at han skulde ansøge Regjeringen her om at udsætte hele Sagen indtil en fjernere Beslutning var indløbet fra Landdagen, og han derfor skulde have fortsat sine Functioner saalænge. Fra Ministeriets Side skal han endog have faaet Vink om, at han i denne Aand skulde skrive hjem og udbede sig Jnstructioner i saa Henseende; men Hr. Tschann, havde svaret, at Forstedet var afhængigt af en Jndflydelse, som det ikke kunde modstaae, nemlig af National-Ærens Jndflydelse, der forbød det at handle i en saadan Aand. Forbittret herover – tilføjer "Messager, havde den franske Regjering affærdiget en Coureer til Hr. Montebello med den Efterretning, at Alt var færdigt til at udhungre Svejzerne i deres Bjerge.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Ved en Dagsbefaling fra Oberst Josse, dateret Pau den 26de September, er Opløsningen af det allerede organiserede Hjelpecorps for Fremmed-Legionen nu stadfæstet. Obersten lover deri Legionairerne, at de med Hensyn til deres Fremtids-Stilling skulle faae Grund til at være tilfredse. Hvorledes disse Løvter skulle vorde opfyldte, derom modsige Angivelserne hinanden.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Endnu svæver man i Uvished om Expeditionen, til Constantine skal gaae for sig eller ei. De ministerielle Blade forsikkre ja, da Marschal Clauzel nemlig hidtil kun har forlangt at maatte beholde de 30,000 Mand, der endnu ere samlede i Africa, for med dem at foretage Toget. Oppositionen derimod paastaaer, at han har forlangt en betydelig Forstærkning; denne skulde man have afslaaet ham, og af den Grund vilde der vel for det første ikke blive noget af hele Expeditonen, og Marschallen gaae af.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Spanien. Fra dette Land haves egentlig kun een Efterretning af nogen Betydning. "Journal de Debats fortæller nemlig, at den østerrigske Gesandt i Madrid er af sin Regjering blevet tilbagekaldt og har forlangt sine Passe. Allerede tidligere var den neapolitanske Gesandt, Marquis de la Grua, fra det spanske Cabinets Side blevet anmodet om, inden fjorten Dages Forløb at bortfjerne sig fra Madrid. Andre Beretninger tilføje, at denne Forholdsregel havde været en nødvendig Følge af carlistiske Jntriger, som hvis ivrigste Befordrer den neapolitanske Gesandt bestandig havde viist sig. Den sardiniske diplomatiske Agent havde derpaa ligeledes forlangt sine Passe og faaet dem. – Jøvrigt hedder det, at den nægtede bemyndigelse for Folkeforeningerne havde vakt en betydelig Bevægelse i Madrid; en Spænding var ogsaa opstaaet imellem de Herrer, Calatrava og Gil de la Quadra paa den ene Side, og Herr Mendizaval paa den anden, fordi den sidste bestandig gik udenfor sit Departements Grændse.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Nogle Rygter om en ny Sejr, Brigaderen Alaix skal have vundet over Gomez, og Bayoneser-Efterretninger om, at Rodil ligeledes havde vundet nogle Fordele over Cabrera, mangle endnu Stadfæstelse.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Don Carlos skal have sendt en Agent til de absolutistiske Magter og have givet ham til Hverv, underveis at forsøge sin Lykke hos Kong Ludvig Philip.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Tydskland. J Mittenwald tiltager Cholera med hver Dag. J Tyrol er den trængt frem indtil Botzen, opad Etsch, dog uden at berøre Side-Dalene; den har endnu ikke naaet Brenner.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Fra Speier skrives af 1ste d. M.: Jfølge Efterretninger fra vore høiere Bjergegne gaae Druerne meer og meer i Forraadnelse. Dette er dog kun i ringere Grad Tilfældet i de lavere Bjergegne. Og saa Rhinenen hører man gjentagne Klager over at Druerne ikke modnes, men raadne hen. Den forestaaende Høst vil destoværre ikke svare til de nærede Forventninger.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Kongen af Nederlandene har nylig sendt en kostbar Diamantring, ledsaget af en egenhændig, saare huldrig Skrivelse, til Hr. Collenius i Rudolstadt, som Anerkjendelse af hans for længe siden udkomne Drama: "Prindserne af Oranien." Men da Sen delsen indtraf i Rudolstadt, var Digteren destoværre død nogle Dage i Forveien.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Om Natten fra den 3die dennes ere i Gingst paa Rugen 27 Huse, tre Lader og en Mølle afbrændte. J Kongeriget Sachsen er i Følge en Bekjendtgjørelse fra hele Ministeriet under den 1ste dennes Stænderne indkaldte til den 8de November til den Landdag, der skal holdes i Dresden.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Kong Otto af Grækenland ventedes, med Kronprindsen af Bajern den 30te September tilbage til München. Førstnævnte vil først efter Octoberfesten, begive sig til Oldenburg til sin Formæling. Den første Plan, at høitideligholde samme i München er paa det Oldenborgske Hofs Forslag blevet forandret. Svejz.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Det Vigtigste, der for Øjeblikket kunde foregaae i Svejz, er ustridigt Forkastelsen af Landdags-Beslutningen med Hensyn til Flygtningene, og den dermed forbundne Vægring af Canton Waadt, at vælge et Medlem til det eedsforbundne Repræsentant=Raad. Denne Beslutning, der under nuværende Forhold kan være af uberegnelige Følger for Svejz, er efter langvarige og heftige Forhandlinger endelig blevet fattet den 27de f. M. med 65 Stemmer mod 62. Fra alle Sider erfarer man, at det franske Gesandtskab har tilbagesendt alle til samme stilede Sendelser fra den svejziske Regjering aabnede og med Paaskrivten aresuse. Den 1ste October vilde man vide, at alle til Frankerig bestemte Breve fra Svejzligeledes vare paa Grændsen blevne tilbageviste af Posten.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Det store Raad i Zürich har antaget Loven omet strengere Fremmed- og Flygtnings Politi, og derved atter udvidet Politiets i Aaret 1831 saare indskrænkede Magt, rigtinok i Modsigelse med de Anskuelser, der endnu i 1834 gjordes gjeldende af de meest indflydelsesrige Mænd. Kun syv Storraader have modsat sig denne Beslutning, blandt dem: Adolph Follen, Dr. Nageli og Statsadvocat Ulrich. Hovedgrundsætningerne i hiin Flygtningslov ere: At Enhver, der søger Tilflugt, strax i Begyndelsen har at gjennemgaae en summarisk Undersøgelse af sin Person o. s. v., saadanne Personer, der bortvises af et Canton, skulle med Forstedets Hjelp, skaffes over Grændsen; Grunde til Bortviisning ere: hemmelige Forbindelser, udøvede Forbrydelser, iværksatte voldsomme Foretagender, Forfalning af Navn. Sjælen i hele denne Retning, Züricher-Raadet har taget, var Præsident Keller, Obmand i BaselerDelings-Departement og Beretningsfører i Con seils Sag, ved sin nuværende Optræden har han saaledes befæstet sig i den offentlige Mening, at han er blevet udnævnt til Medlem af det eedsforbundne Repræsentant-Raad, og som saadan er han kaldet til at virke i Forening med Forstedet. Forstedet har opfordret den svejziske Gesandt i Paris, Hr. Tschann, som i den Conseilske Sag ikke tilbørligt synes at have opfyldt sin Pligt, at standse med sine Forretninger, og at tilmelde Ministeriet dette. Endvidere har Regjeringsraadet i Bern besluttet, at foreskyde det af Hr. Montebello nægtede Qvartal 18000 Franker) af Pensionerne til Soldaterne, Underofficererne (til disse tvende Classer, den hele Pension) og Officererne (til disse sidste den halve). Om Grændse-Forbindelsens Spærring hører man endnu Jntet. Den franske Gesandt har endog tilbudt Fogden, at Flygtningerne, uagtet det ophævede diplomatiske Samqvem, dog kunne vorde transporterede gjennem Frankerig. Stemningen i Bern er afgjort patriotisk.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
China. Da der den 7de Februar dette Aar for første Gang i et Tidsrum af 70 Aar var faldet Snee i Kanton, vilde flere af Jndvaanerne gjemme denne besynderlige Masse i smaa Kasser; men hvor forfærdedes de ikke, da efter kort Tids Forløb Jndholdet aldeles var forsvundet af de omhyggeligt tillaasede Kasser.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
America. Den allerede meddeelte Efterretning om en ved Ethla forefaldet Fægtning mellem Foederaslismens Tilhængere i Mexico og Regjeringstropperne, stadfæstes af det mexicanske Blad "Diario del Gobiernoaf 24de Juli. Regjeringstropperne, 900 Mand, stærke, stode under General Canalizo, og Foederalisterne, 600 Mand, commanderedes af Oberst Miguel Acevedo. De sidste tabte 100 Døde og Saarede og 228 Fanger, blandt hvilke Acevedoselv befandt sig. Regjeringstropperne havde kun tre Døde og sex Saarede. Dagen efter blev Acevedoskudt tilligemed trende af hans bedste Officerer, Castanneda, Ramirez og Laprelladi, en Krigsret venter de øvrige fangne Officerer. Chefen forFoederalisternes Artilleri, som er undkommet til Ny Orleans, paastaaer, at der i det Jndre af Mexico hersker den største Gjæring, og at man hvert Øjeblik kan vente en Revolution; de i Diario offentliggjorte Regjeringsberetninger erklære derimod, at der overalt hersker den største Rolighed. – Den foederalistiske Sammensværgelse i Dajaca, der førte tilden sidste Opstand, hvis Resultat netop var Trefningen ved Ethla, har givet Anledning til mange Fængslinger. Et enkelt Jnsurrections-Forsøg er skeet i San Felipe, Staten Guanajuara, ved en Oberstlieutenant Gonzales; men denne havde imidlertid seet sig nødt til at flygte til Zacatecas, hvorhen et Detaschement derpaa var afsendt, for at anholde ham. – De frivillige Gaver til Regjeringen, for at dække Omkostningerne ved Krigen mod Teras, indløbe rigtignok talrige, men i saare smaa Summer; 10,000 Underskrivter havde saaledes kun tilvejebragt et Beløb af 36000 Dollarer.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 4de October. – Jdag holdes herdet saakaldte Mikkelsmarked; men det vedholdende urolige Vejr har skrækket Mange fra at komme til Byen, saa der kun kan ventes ubetydelig Omsætning.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
J flere Dage lod Solen sig af og til see om Formiddagen, midt paa Dagen hørte nogle Gange enkelte Tordenskrald, om Eftermiddagen blev det en øsende Regn og om Natten igjen klar Luft. Men siden i Søndags har det næsten regnet afbrudt og inat rasede en orkanagtig Storm af Sydvest, der især efter Midnat blev saa voldsom, at husene rystede. Fra Søen maa man især befrygte at høre nye Ulykker.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Markedsvejret i Tirsdags blev dog noget bedre end det tegnede til, saa der hen paa Dagen indtraf endeel Mennesker.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Under Orkanvejret i Mandags Nat var Vandet saa reent ude af Canalen, at Skibene laae paa det Tørre. Barometret vedbliver at lyve, som gjerne er Tilfældet ved Jævndogn; thi ofte lover det smukt Vejr, medens Man faaer det Modsatte.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Efterat Reparationen af Frue Kirkes Orgel var fuldendt til enhver Kjenders store Tilfredshed, har Orgelbygger Demant nu ogsaa foretaget adskillige Reparationer ved St. Knuds Kirkes Orgel, navnligen forandret en Tromet 16 Fod til 8 Fod, hvorved dette særdeles gode Orgel har vundet meget.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Den 6te October. – Jdag foretoges her den festlige Forflytning i Cathedralskolen i Gymnasiets Auditorium, i Overværelse af flere af Disciplenes Forældre og andre Videnskabelighedens Velyndere.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Efterat første Vers af Psalmen Nr. 43 og første Deel af en Cantate var afsjunget, besteg Skolens Rector, Professor, Ridder Saxtorph, Talerstolen.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Den ærede Taler tolkede først sin Glæde over, at det i Danmark er saa, at ogsaa i Underviisningsvæsenet findes en stedse voxende Stræben efter at opdage og afhielpe Ufuldkommenheder, og over at vort Borgersamfund ejer en Styrer, hvis uafbrudte utrættede Stræben i en lang Aarrække for Samfundets vigtigste Anliggende, Ungdommens Underviisning og Dannelse, har gjort det muligt, at det kunde være saa, at det fremdeles vil blive saa, – og gik derpaa over til at fremstille de Vanskeligheder, som ere forbundne med Ungdomsdannelsen, og som maa kjendes og hæves, førend en grundet og paalidelig Dom over dens Resultater kan fældes, ved hvilken Fremstilling Taleren i dette Foredrag dvælede ved de objective Vanskeligheder for Skolemanden. Professor Saxtorph gik derpaa over til at aflægge Regnskab for det forløbne Skoleaar, ved hvis Begyndelse Disciplenes Antal udgjorde 65, hvortil i Aarets Løb kom 2 nye. Af disse dimitteredes 14 til Academiet, og 6 afgik i Aarets Løb. Til det nye Skoleaar optages 8, saa at Antallet nu ialt bliver 55, der ved den nye Classification ere saaledes fordeelte: fjerde Classe 18, tredie 21, anden 10, første 6. Herpaa foretoges Uddeelingen af den Baggerske Præmie for Flid og Sædelighed. Efterat derpaa de fornødne Opmuntringer til Enkelte vare tilføiede, sluttede Taleren med de hjerteligste Formaninger til og Ønsker for Disciplene, hvorpaa anden Deel af Cantaten udførtes, og Højtideligheden sluttedes med Afsyngelsen af det sjette Vers af den 43de Psalme.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Nysted, den 7de October. – Den 3die dennes om Eftermiddagen indtraf her den ulykkelige Hendelse, at en Arbeidsmand ved Navn Jsak Lund faldt, fra Vandmølleposten i Bagstrædet ned fra flere Alens Høide, og døde nogle Timer efter.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Haderslev, den 30te Septbr. For kort Tid siden opholde to unge Damer sig en Dag i en Have, der gaaer ned til vores Fjord. Den Ene bortfjerner sig, for at afskylle en Frugt i Stranden. Det havde regnet, hendes Fod glider, og hun styrter ud i den dybe Strøm. Den Anden savner hende lykkeligviis snart, løber til og seer med Forskrækkelse sin Con sine og Veninde at kæmpe forgiæves mod Død og Bølger. Velraaber hun nu af fuld Kraft om Hjelp, men kan ikke oppebie denne og styrter sig uden Betænkning i Strømmen. Dog mægter hun kun, med Hænderne at give sin Cousine nogle Puf, men som havde til Følge, at denne drev tilbage igjen mod Landet og det saa nær, at hun af en tililende Garver, der havde hørt Raabet, let kunde hales op ved Haaret. Jmidlertid kom den uforsagte Pige ved de Tryk, hun havde givet sin Cousine, i en saadan Retning at hun drev ud ad. Alligevel arbeider hun sig frem, naaer Landet ved en modsat Side, redden sig selv, og har nu den Forsikkring, at have bidraget det meste til sin bedste Venindes Redning fra en ellers uundgaaelig Død, ved at have vovet sit eget Liv. Begge de unge Pigers meget agtbare Familier, hvoraf den ene boer i Kjøbenhavn og den anden her i Egnen, juble af Glæde over deres af Dødens Armee giengivne Døttre. – Denne lille Tildragelse, hvorved især den unge Dames Behjertethed og uskrømtede Kjærlighed til sin Veninde fortjener at beundres, staaer i Modsætning til en anden, der i Sommer tildrog sig ved en Mølle her i Amtet, og som havde en sørgeligere Ende. Der var et Slags Gilde eller Bal i Møllegaarden, hvortil Mange vare indbudne. Under dette faaer en Møllersvend i Sinde, at overtale nogle Piger af Selskabet, 4 i Tallet, til at sejle med sig i en gammel afbrugt Baad ud paa Mølledammen. Da de vare komne ud, bemærkede de først, at Vandet strømmede ind igjennem alle Fuger. Al Anstrængelse fra Karlens Side forat naae Landet igjen var frugtesløs. Baaden sank, og alle Fem kreperede ynkelig, hvortil over 200 Mennesker, der under Begivenheden havde indfunden dem ved Bredden af Dammen, vare Øjevidner, men hvoraf Jngen fattede Mod eller Dristighed til at vove eller foretage noget til de ulykkelige Pigers Frelse, som endnu længe, arbeidende i Vandet, hjerteskjærende skulle have anraabt Gud og Menneskene om Hielp og Redning.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Man gjør nu Begyndelsen med at chaussere, Eckernforder Strandvei.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Til dette Aars offentlige Examen i Nykjøbing Kathedralskole er udkommet et trykt Jndbydelsesskrivt, under Titel af: "Rette Meed, Maal og Maade for Ungdommens Underviisning i Almindelighed og den studerende Ungdoms i Særdeleshed." En pædagogisk Opgave med Forsøg til dens Løsning (1ste Hefte, af Hr. Adjunct L. Berg. Thisted, den 4de October. – For nogen Tid siden anførtes i det svenske Blad Gothen, nogle Linier, angaaende Dampskibet "Odins" Stranding. Da ikke alene det der Anførte vidner om en total Uvidenhed til de virkelige Omstændigheder, der fandt Sted ved fornævnte Skibs Stranding, og saaledes deri blandt andet anføres at en Lieutenant Tiger hjelm havde Vagt den Nat Skibet strandede, uagtet ingen Officeer af dette Navn fandtes ombord, og det Hele synes at gaae ud paa at kaste en Skygge paa Capt. Ridder Ehnemarks Caracteer, der med Udmærkelse i flere Aar har tjent i den franske Marine saa fortjener dette intet Svar! – men ikke uden Forundring har man læst i flere danske Blade, (oprindelig taget af Stokholms Aftenblad) at Capitain Ehnemark strax efter sin Ankomst til Stokholm, havde faaet Ordre til, ledsaget af Marinens Generaladjutant at møde hos Kongen, "det maa altsaa formodentlig være hans Gjenfærd, thi Capitain Ehnemark selv opholder sig for Øjeblikket her i Thisted, hvor han af sin Regjering har Ordre at forblive, indtil det indstrandede Skibsvrag med resterende Jnventarium er bortsolgt. Af det iaar af Hr. Rector Grønlund ved Kolding lærde Skole udgivne interessante Program, der afhandler de skadelige Følger af den hidtil brugte Methode ved Elementar-Underviisnigen i det latinske Sprog, erfarer man, at Skolens Discipelantal for nærværende Tid er 20, af hvilke tre ere bestemte til Dimission. Af Stipendier er der ved Skolen i en Række af Aar bleven anvendt 95 Rbd. aarlig, (et Par Aar formedelst et tilkommet lille Legat 98 Rbd.) til Oplag og Uddeling til flittige trængende Disciple, hvortil man saae sig istand ved et aarligt Tilskud fra det almindelige Skolefond, da Skolens eget Skipendiefond er temmelig ubetydeligt, og kun beløber sig til 975 Rbd., hvis Renter, 30 Rbd., altsaa herefter vil blive Alt, hvad der kan tildeles Disciplene i Stipendier. Dog har den kongelige Direction i Skrivelse af 31te October 1835 bevilget, at der for nærværende Skoleaar maatte anvendes, en noget større Sum, nemlig 58 Rbd. Skolebibliotheket, der ikke er betydeligt, har i de sidste tre Aar, foruden Programmer og Doctordisputatser, havt en ikke ubetydelig Tilvæxt, hvortil Bibliothekets egen Kasse, der ved Hr. Rector Grønlunds Ansættelse havde et Oplag af 153 Rbd. 69 Sk., har bidraget omtrent 300 Rbd., og den kongl. Direction ved tvende større og mange mindre Sendinger det Øvrige.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Aalborg, den 8de October. Til Premiepløiningen ved Sohngaardsholm den 4de vare anmeldte 43. Plove, men der mødte kun 40.
Berlingske Tidende, 1836-10-13
Af Cathedralskolen her dimitteredes iaar til Universitetet tre Disciple. J Skolen optoges elleve nye Elever. Det nye Skoleaar begyndtes i Mandags den 3die October med 74 Disciple, hvoraf 16 ere i fjerde Classe, 13 i tredie, 20 i anden og 25 i første Classe; alle Studerende.