JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Dasse dorf, den 11te November. Fra den 7de d. have de Franske trukket sig tilbage giennem vor Stad og andre Punkter ved Rhinen. Alt er gaaet for sig med største i Orden. Den 9de og 10de vare kun faa Franske tilbage, som bivonaqverede i Omegnen af Staden. Disse Tropper brøde igaar Middags op herfra, under Divisionsgeneral Rigaur-Commando, og vi vare indtil Aften frie for Tropper. Kl. 8 rykkede et Detaschement paa 12 Mand herind. Jdag vente vi store Troppekolenner.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Den 12te November. Jmorges Klokken henimod 7 rykkede en Eskadron kongelig preussisk Cavallerie, kommende fra Benrad, herind. Klokken 11 ankom et Fortrav russisk let Cavallerie, og Klokken 1 det hele Regiment tilligemed et let Dragonregiment. J og om Staden hersker bedste Orden.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Mann, den 17de November. Idag har Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig givet stor Audients. - Kassels Bombarnement har allerede taget sin Begyndelse, og Landsbyen Kostheim skal være bleven er Rov for Luerne.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
- Den store Armees høire Fløi synes at gaae til Holland og Nederelden, den venstre til Overrhinen; derhen synes ogsaa de nye Stridskræfter fra Østerrig og Rusland (ialt henved 200000 Mand) at tage deres Retning.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Stuttgard, den 13de November. Mantfest. Hs. Majestæt Kongen af Würtemberg har siden den den 12te Juli 1806 med Frankrig afsluttede Tractat, der har faaet Navn af Rhinforbundsacten, paa det nøieste opfyldt de i samme indgaaede meget byrdefulde og trykkende Betingelser. Hvor store endog de Opofrelser, som paalagdes Kongen og hans Rige, vare, bleve de dog uvægerlig ydede, selv da, naar, som Tilfældet var i Aarene 1809, 1812 og 1813, der af den franske Keiser indgaaede Forpligtelse, at beskytte Kongeriget, ganske blev tilsidesat. Aldrig kunde den Fare, der truede Kongeriget, være større end i sidste Felttog, og dog bleve alle Hs. Majestæts Anmodninger til Keiser Napoleon om at beskytte de for alt Militair blottede Grændser, hverken agtede eller besvarede. De allierede Magters Hære nærmede sig, og Hs. Majestæt troede sig saaledes ganske fritaget for de Forpligtelser, han ved Rhinforbundsacten havde indgaaet med den franske Keiser, samt berettiget til at træde ud af denne Forbindelse.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Jfølge heraf har Hs. Majestæt den 2den November d. A. sluttet en Alliancetractat med samtlige Keiserl. og Kongl. allierede Hoffer, og derved gjort Allerhøistsammes Sag til sin egen.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Ligesom alle Hs. Majestæts gode og troe Undersaatter ville være overbeviste om, at deres Konges Forhold og indgaaede Forbindelser intet andet Formaal have, end at bevare Statens Vel, saaledes venter Hs. Majestæt ogsaa af sit Folk, at det, som hidtil, vil blive standhaftig i sit Hengivenhed og de Opofrelser, som maaskee maatte giøres nødvendige. En almindelig, sikret, varig og for ingen enkelt Stats Egenraadighed udsat Fred er Maalet for de allierede Magters kraftige Bestr. belser. Dette Haab maa oplive Enhver, og giøre ham ufølsommere for Øieblikkets Byrder og Trængsler, især naar den brave Würtemberger betanker, at han ledes af en Konges skaanende Haand, der ikke kiender anden Jnteresse end sine Undersaatters.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Stuttgard, den 6te Novbr. 1813. Leirzig, den 7de November. Den 2den, 3die og 5te d. har Torgans Garnison gjort adskillige Udfald mod de sachsiske Tropper, som indslutte Pladsen paa venstre Elb side; men de maatte hver Gang gaae tilbage til Fæstningen. Den 2den fratog man Fienderne en stor Deel Vogne, med Palisaden og 60 Trainheste, desuden gjorde man en Officeer og 100 Mand til Fanger. Angrebet den 3die, som fornemmelig var rettet imod LandsbyenLoswig og det derværende Blokhuus, blev ligeledes afslaaet, og Fienderne gik tilbage til Fæstningen, efterat tre af deres Kanoner vare blevne demonterede. Den 5te skete det tredie Udfald mod de sachsiske Tropper. Da Fienderne havde besat Landsbyen Lotzwig, marscherede de paa Veien til Schilda henimod Staupit og Beckwitz, rimeligviis for at giennembryde Cantonneringsqvarterernes Linie. Major v. Hausen trængte dem, med sin Bataillon og det i Brækwitz staaende Infanterie, tilbagetil Skoven, hvorhen Fienderne afsendte den største Deel af deres Styrke. Fægtningen endtes paa denne Kant, med et meget bestemt Basonnetangreb, til Sachsernes Fordeel. Løsvig blev taget tilbage, og Fienderne trak sig atter ind i Fæstningen. De havde et betydelige Antal Dræbte og Saarede. Paa sachsisk Side bleve fire Officerer, let saarede, og een, nemlig Lieutenant Schillig af det lette Infanten rie, dødelig saaret. Vi havde desuden 60 Soldater dræbte eller saarede.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Bamberg, den 15de November. Jmorges afgik atter nogle Afdelinger kelserl. kongel, østerrigsk Jnfanterie og Cavallerie herfra til Wützburg. Man venter inden kort Tid en Giennemmarsch af 30 til 40000 Russer (formodentlig den i Polen af Fyrst Labanow Rostowsky oprettede Reservearmee).
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Wien, den 20de November. Følgende ere de nyeste Efterretninger fra den Keiserl. Kongel. øster, rigske Armee i Jtalien.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Jfølge indkommen Rapport fra den commanderende General over Armeen i Jtalien, Felttøimester Baron Hiller, havde Armeen følgende Stilling den 8de November: Den høire Fløi under Feltmarschallieutenant Marqvis Sommarivavar i Etschhalen ved Roverede, Ala, Peri og Rivalte. Paa Montebaldo vare Puncterne Brentonico=Ferrara og Madonnedella Corona besatte med Detaschementer, og Strøisvartier droge gien som Trompis= og Camonicadalene henimod Brestia og Bergom. Den venstre Fløt var opstillet ved Aspan, ved Villand og i Egnen, af Legnago. Det lessinske Bierg var besat med lette Tropper, som holdt Øie med Verona fra denne Side.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Efter de haardnakkede Fægtninger ved Bassano og Cismone og dernæst i Etschdalen ved Calliano og St. Marco, havde Fienderne tiltraadt deres Tilbaget og over Verona og Legnago. Den største Deel passerede giennem Verona, og kun faa tore Veien over Legnage. Ved Rivoli have Fienderne taget en forskandset Stilling, som de endnu vedblive at befæste; Chiusaa have de besat, og slaaet en Bro ved Ponton. Desuden have de slaaet adskillige smaae Leire ved Verona paa den høire Etschbred. Den stærkeste af disse er den ved St. Giovanni Lupatoto.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Jfølge nyere Efterretninger fra den commanderende General, Felttøimester Baron Hiller, daterede Hovedqvarteret Vicenza, den 12te de M., har Generalmajor Baron Estvich ladet Fortet Lignan berende. med en Deel af det for Palmanouova staaende BeleringscorpsDen 29de October overgav Fortets Garnison sig som Krigsfanger. Skytset bestod i to 24pundige Jernkanoner og en Deel Krigsmunition.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Fortet Zioba med tre Kanoner overgav sig den 24de October ved Capitulation. Et til Porto Buso afsendt Keiserl. Kongel. Detaschement fandt denne Flække forladt af Fienderne. De havde paa Tilbagetoget taget Veien af Grado til, efterat de iforveien havde fornaglet tre 24pundige Kanoner.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Den 23de November. Efterretninger fra Jtalien. Skiønt Fienderne i de Fægtninger, som forefaldt den 9de og 10de No. vember i Etschdalen, i Begyndelsen havde nødt Feltmarschallieutenant Marqvis Sommariva til at trække sig tilbage bag Alle, saa foranledigede dog de forterede Marscher, som den commanderende Generalfettøimester, Baron Hiller, gjorde gjennem Suganadalen, at fienderne, saasnart de mærkede at de Keiserl. Kongel. Forposter trængte frem over Caldicro henimod St. Martino, meget snart tiltraadte deres Tilbagetog, og overlode Feltmarschallieutenant Marqvis Sommarivat Division alle de Stillinger de havde havt førend denne Fægtning. Man forsikrer at Vicekongen selv havde stillet sig i Spidsen for sine Tropper. En General og adskillige Officerer af hans Følge bleve saarede. Den 15de havde en betydelig Fægtning Sted ved Colognola og Caldiero. Fienderne angreb om Morgenen Kl. 9 denne Stilling. Da de stedse lode Fægtningen fornye med friske Tropper, og vore Forstærk, ninger først kunde indtræffe den 16de, tog Corpset, efter given Befaling, Stilling ved Villanouova bag Alpon. Endnu samme Dag forsøgte Fienderne at forcere Broen ved Villanouva; men dette Foretagende mislykkedes. Paa vor Side bleve Felt, marschallieutenant Baron Merville og Oberstlieutenant v. Chimanillet rede. Major v. Marttich blev derimod haardt saaret. Major Ges J. Bausky, af Erkehertug Carls Ulaner, faldt, efter hæderfuld i Daad, paa Ærens Mark.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Den 16de bleve tre Batailloner Infanterie opstillede paa Mønte Bastio og fire Batailloner som Reserve foran Montebello. Dette bevirkede, at Fienderne tiltraadte deres Tilbagetog, og begave sig til Stillingen ved Caldiero, hvor Felttøimester Baron Hiller havde finde at angribe dem næste Dag med den erholdte Forstærkning. Den 24de November. Jfølge Efterretninger fra Frankfurt blev den Kapitulation, som Kavalleriegeneral Grev Klenau havde bevilget den franske Garnison i Dresden under Marchal St. Cyrs Commando, ikke ratificeret af den en Chef kommanderende General, Feltmarschal Fyrsten af Schwarzemberg. Felttøimester Marqvis v. Chastels fik Ordre at bringe Marschal St. Cyr denne Efterretning, og paa ny at sætte de Franske i Besiddelse af Direden og alle de Forsvarsanstalter, som de havde førend Kapitulationen underskreves. Den 21de November. Jfølge Efterretninger fra Frankfurt er Hs. Majestæt Kongen af Bayern den 13de om Aftenen ankommen til denne Stad, hvor Hertugerne af Baden og Hessen ogsaa vare indtrufne. Hs. Majestæt Kongen af Preussens Ankomst til Frankfurt skeete samme Dags Aften.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Constantinopel, den 6te November. Dronningen af Sicilien, der i 43 Dage har opholdt sig i Constantinopel, under Navn af Grevinde Castellamare, afseilede den 25de October, om Morgenen Kl. 9, med frisk sønden Vind til Odessa Blandt de mange Beviser paa Opmærksomhed, hvorved den herrærende Regiering søgte at bevidne denne høie Reisende sin Agtelse, fortiene ogsaa følgende Omstændigheder at mærkes. Neppe havde Sultanen, erfaret, at Dronningen ønskede at være Vidne til de sædvanlige Høitideligheder ved Bayramsfesten, som indtraf i samme Dage, førend i Hs. Høihed befalede, at det Huus, der ligger nærmest ved Moscheen, skulde inddrømmes Hs. Majestæt og Følge. Allerhøistsamme førtes i derhen i høitideligt Optog. Ved hendes Afreise lod Sultanen to af de fornemde Hofbetiente overrække hende adskillige Foræringer, blandt andet ogsaa en med Brillanter rigt besat Medaillon med det Keiserlige Navnetræk eller Tugra. Enhver, som havde den Ære at ste Dronningen under hendes Ophold i Constantinopel, gienkiendte hos Allerhøistsamme den menneskekiærlige Godhed og Nedladenhed, som er Fyrsterne af det Keiserl. østerrigske Huus medfødt.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
- Efterretningen om Belgrads Jndtagelse ved de tyrkiske Tropper er bekræftet ved en Jndberetning fra Storvisiren og bekiendtgjort i Constantinopel ved Kanonernes Torden. - Storadmiralen Chosrew Mehmed Pascha, som Storherren havde paalaat at straffe den oprørske Ajan af Tekka, skal paa nye have faaet den Ordre, at han ikke maa komme tilbage til Hovedstaden, inden han har tvunget Biergslottet Satalia til at overgive sig, og bemægtiget sig Oprørerens Person død elle levende. Dog har Storherren tilladt, at den største Deel af Flaaden maa sendes tilbage, deels fordi den har mange Saarede og Syge, deels for ikke at udsætte de større Krigskibe for Efteraarets farlige Storme, da Rheden, hvorpaa de ligge, er usikker. - To Sønner og en Neven af den henrettede Saritsche Oglu Musselim til Jenischeche i Anatolien ere bragte hertil som Fanger, og overleverede til Bostandschi Baschi, der skal tvinge dem til at bekiende hvor deres ulykkelige Faders og Onkels Skatte ere skiulte.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
- Det lader til at Aly Pascha af Janina atter forholder sig rolig, efter sit mislykkede Forsøg mod Parga og den paa hans Befaling foretagne Henrettelse af 80 af Albaniens fornemste Mænd. Han skal have faaet Ordre at rømme det til Parga hørende District Asia, som hans Tropper paa en voldsom Maade have besat. Hans ældste Søn, Statholderen i Larissa, har af Frygt for sin Faders Efterstræbelser, forladt bemeldte Stad, og for det første taget Tricala til Residents. Den anden Søn, Muhrar Pascha, er af Faderen beordret at besætte Berat, og de tredie, Selim=Beg, at besætte Argirocastro.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
London, den 19de November. Den franske Fregat Weser er indløbet til Falmouth. Den blev taget den 17de d. af Hs. Majestæts Brigger Rippon, Scylla og the Royalist.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Spansk Sydamerica. De engelske Tidender levere Beretninger fra Kingston og Jamaica fra August Maaned, som udbrede noget Lys over Tingenes daværende i Stilling i de nordlige Provindser af det spanske Sydamerica og de omliggende Øer. Følgende er i Korthed det Vigtigste : Vi erfare fra Savanille, hedder det i Kingstonstidenden, at Jnsurgentarmeen, under General Labatut, har taget Staden Teneriffa ved Magdalenafloden, og, efter en almindelig Plyndring, forvandlet den til Aske. Jnsurgenterne rykkede derpaa frem imod Santa Martha Fem hundrede Mand vare i fom Baade afseilede fra Havannah, forat komme Santa Martha til Hielp.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Jnsurgentarmeen under General Batinan skal være 10,000 Mand, stærk, og trænge rask frem imod Valencia. General Monteverde er i Marsch forat trænge den tilbage. Rojalisterne i Parto-Caralho frygte saameget for at den skal nærme sig, at de have anholdt Briggen Tamahanmah, forat redde sig selv med deres Kostbarheder, da de befrygte en Plyndring, hvis Jnsurgenterne ere heldige.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Skonnerten Ambuskade ankom igaar (12te August), efter en fire Dages Seilads, fra Carthagena, og medbragte en Giendrivelse af det Rygte, at man havde plantet det franske Flag i Carthagena. Ved dens Afreise herskede største Rolighed i Staden. Nanino er bleven udnævnt til Dicator i Nye Granada. Han havde Spidsen for 4000 Mand begivet sig til Provindsen Popaan, som bidindtil havde været fiendtligsindet imod ham, men nu lovet ham en Forstærkning af 6000 Mand. Efter hans eget Forlangende er hans høitidelige Jnstallation bleven udsat til han fuldkommen har undertvunget Qvito og derpaa er kommen tilbage til St. Fede Bogota- Andre Beretninger fra Jamaica sige: Ved den spanske Skonnert Carmen, som efter en fire Dages Fart ankom hertil fra Santa Mactha, erfarede vi, at 22 Skibe under Carthagenaflag og med Tropper ombord havde den 23de Juli ladet sig see for Cienega, omtrent fire Mile fra Santa Martha. General Montalvo og Royalisterne i Santa Martha vare beredte paa at vise dem den eftertrykkeligste Modstand. Til den 25de havde de ikke landet endnu.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Fra Maracaybo erfare vi, at 2800 Mand ere ankomne fra Spanien til Laguira (Hovedstaden i Caracas), for at bekiæmpe Jnsurgenterne, og at Rolighed atter er tilveiebragt. Formændene for den royalistiske Regiering i Sydamerika beskylde os (paa Jamaica) for, at have understøttet Jnsurgenterne i Carthagena, og true med at ophæve af Handelsforbindelse. Derimod er det meget mere vist, at Nordamerikanerne paa det bedste søge at benytte de nærværende Uroligheder for deres Kaperi. Fiorten Kaperskibe, som allene bleve udrustede i Carthagena, ere i dette Øieblik i Søen, og en ny Krydser, Præsidenten, med 8 Kanoner og et forholdsmæssigt Antal Tropper, er nylig kommen tilbage til Carthagene, og har strax erholdt en Fuldmagt af Jnsurgenterne.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Efterretninger fra St. Domingo sige, at man der har stor Mangel paa Levnetsmidler, og at Handelen næsten ganske er standset.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Blandede Efterretninger. Ifølge Breve fra New=York i Nordamerica er Missisippifloden steget saa høit over sine Bredder, at man i de sidste 30 Aar ikke kan mindes en saadan Oversvømmelse. En Landstrækning paa den vestlige Bred af 65 engelske Miles Omfang, stod ganske under Vand, og det skiønne ved Floden Ronga liggende Land lignede et Hav. Jndvaanerne flygtede med deres Slaver op paa Biergene; men deres Boliger og uhyre store Plantager vare ødelagte, deres Heste og Qvæg for største Deelen omkomne.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
J Begyndelsen af August sporede man paa Jamaica nogle heftige Jordstød, som vare Forbud paa den meest rasende Storm man i lang Tid har oplevet i disse Egne. Denne Storm ødelagte blandt Andet ogsaa de dermudiske Øer, og anrettede uberegnelig Skade, især paa de Skibe, som laae paa Rheden, af hvilke ikke er eneste blev reddet. Fra Engelland skrives, at man der har Efterretninger fra Gothenborg af 17de November, som melde, at man den 13de f. M. havde i denne Havn den heftigste Storm man veed at mindes. Den varede hele Dagen. Man kiender endnu ikke al den Skade den har stiftet. Af 70 Skibe, som laae paa Rheden og vare bestemte til Engelland, strandede adskillige, andre kastedes op paa Kysterne, og ikkun faa undgik at tage Skade.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Indenlandske Efterretninger. Aarhuus, den 31te December. J Stiftsavisen læses følgende Bekiendtgiørelse : De Herrer Sognepræster i Borum, Aarslev, Stor ring, Braband, Harlev, Grundsøe, Skivholme og Lyngaae, samt Borum og Lyngbye, Aarslev og Tuist, Stier, Galthen og Størring, Sarlev og Framlev, Brabrand og Kastad, Grundsøe og Spørring, Hkivholme og Skovbye, samt Lyngaae, Elsted og Elen Sogners samtlige Beboere; Dhrr. Jordegodseiere, Overkrigskommissair Alt halt til Lyngbyegaard, Secher til Schaarupgaard og befalingsmand, Secher til Kierbyegaard; Dhrr. Kiøbmænd H. Meulengrocht og PeterRøygaard, Tegnemester Carløs og Jens Peter Killemann i Aarhuus, bevidner jeg herved offentlig min varmeste Tak for den - min tillids fuldeste Forventning overgaaede - Hurtighed og Virksomhed, hvormed de fremsatte Ønsker i den kommanderende Generals Proclamatioaf 24de, og min Opfordring af 27de dennes, fra deres Side er brag: i Opfyldelse, samt for de derved modtagne Beviser paa sand og ægt Fædrenelandskiærlighed. Aarhuus, den 30te December 1813. Guldencrone, Stiftsbefalingsmand.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Kiøbenhavn, den 10de Januar. Ved Aarets Begyndelse var Antallet af de tienstgiørende Kongelige i Danske Søofficerer: 2 Admiraler, 1 Viceadmiral, 12 Contre admiraler, 8 Commandeurer, 15 Commandeurcapitainer, 30 Capitainer, 34 Capitainlieutenanter, 52 Premierlieutenanter og 90 Secondlieutenanter. - Ved Sø-Jndrolleringen og Lodsvæsenet: 1 Contreadmiral, 8 Commandeurer, 1 Commandeurcapi9 tain, 4 Capitainer, 1 Capitainlieutenant. - - Søradetcorpser, har en Chef, 5 subalterne Officerer, 1 Adjutant, 1 Auditeur, 18 Lærere, og bestaaer af 16 Cadetter (af hvilke 6 ere Underofficerer), i med 100 Rbdlr. Gage, 48 med 500 Rbdlr. Gage og 22 Jndskrevne.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
J v. Wegeners Opfordring til Jyllands brave Jndsaattere om at J Anledning af Hr. Generalmajar og Commandeur af Dannebrog væbne sig til Forsvar mod enkelte fiendtlige Strøispartier, troer jeg det ikke upassende herved at giøre opmærksom paa en Anmærkning e i det af mig nylig udgivne Skrivt: som Russerne og deres i Krigsvæsen. Der siges nemlig om een Afdeling af Kosakkerne: "Deres Styrke have de i Brugen af den lange Pike eller Spyd, som de - naar de sidde til Hest - med den nederste Ende de stikke i et ved den høire Støvle anbragt Skifte. Naar de vil løfte i Fienden af Sadlen, saa bøie de Foden tilbage, fælde Piken li Exemplar deraf leveret paa Forlangende. Hr. Overkrigskommissair.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Til den i Anledning af Qvægsygen anordrede bestandige Commis sten er bleven indberettet, at paa Grændserne af Hertugdommet Holsteen, i Amterne Trittau, Reinbeck og Segeberg, er udbrudt en Sygdom blandt Hornqvæget, som ogsaa allerede skal have yttret sig i Amket Reinfeld. Omendskjønt Commissionen endnu ikke er under lettet, om denne Sygdom er den farlige Qvægsyge, eller en anden af tilfaldige Omstændigheder foranlediget smuk som Sygdom blandt Hornhvaget, saa ere dog, til at forhindre dens videre Udbredelse, de fornødne Anstalter trufne. Placat. Det har behaget Hs. Majestæt Kongen, under 2den d. M. allernaadigst at resolveret at det Plakaten af 25de Sept. f. A. indeholdte Forbud, imod at opkiøbe Kreaturer, skal være ophæder. Hollien allerhøieste Resoluten herved kundgjøres til alle Vedsommendes Efterretning. Det kongelige danske Cancellie, den 4de Januar 1814.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Efter den i allernøieste Reskript til Magistraten af 10de Marts 1812 givne Bemyndigelse, og i Overeensstemmelse med den igien mem det Kongelige Danske Cancellie under 23 December 1813 udFærdigede Placat, er Taxten for Stadsmusikanten her i Staden fra ste indeværende Maaned og indtil videre fastsat saaledes : at han for end og galeppere saaledes mod Manden, som de have taget i Digte. Tyrkerne tage sædvanlig Flugten ved Synet af Cosakkerne med deres Planke Spyd, og blive da hobeviis løftede af Sadlen; den preussiske Huser lader derimod Cosakken komme ansættende, undviger ham ved en let Svingning og holder Sablen for ham, hvorved han selv i afmeier sig Hovedet. Ovennævnte Skrivt faaes i Hr. Bergmans Boutik og paa alle Bogladerne for 8 Rbmk. eller hvad Enhver maatte behage at give meere, til Jndtægt for Dannerhærens Saarede og Syge. Enhver, som tiener ved Hæren eller tager Tieneste ved samme, og som ikke vil kiøbe Bøgen, men dog ønsker at læse den, kan uden Betaling erholde et Exemplar deraf leveret paa Forlangende. Øst, Overkrigskommissair.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Til den i Anledning af Qvægsygen anordnede bestandige Commis sten er bleven indberettet, at paa Grændserne af Hertugdommet Holsteen, i Amterne Trittau, Reindeck og Segeberg, er udbrudt en Sygdom blandt Hornqvæget, som ogsaa allerede skal have yttret sig i Amtet Reinfeld. Omendskjønt Commissionen endnu ikke er under lettet, om denne Sygdom er den farlige Qvægsyge, eller en anden af tilfaldige Omstændigheder foranlediget smuk som Sygdom blandt Hornhvaget, saa ere dog, til at forhindre dens videre Udbredelse, de fornødne Anstalter trufne. Placat. Det har behaget Hs. Majestæt Kongen, under 2den d. M. allernaadigst at resolveret at det Plakaten af 25de Sept. f. A. indeholdte Forbud, imod at opkiøbe Kreaturer, skal være ophædet. Hvilken allerhøieste Resolution herved kundgjøres til alle Vedsommendes Efterretning. Det kongelige danske Cancellie, den 4de Januar 1814.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Efter den i allerhøieste Reskript til Magistraten af 10de Marts 1812 givne Bemyndigelse, og i Overeensstemmelse med den igien mem det Kongelige Danske Cancellie under 23 December 1813 udfærdigede Placat, er Taxten for Stadsmusikanten her i Staden fra ste indeværende Maaned og indtil videre fastsat saaledes : at han for hver Musikant, som bruges om Søn= og Helligdage til Bal, der varer fra om Aftenen Klokken 6 til om Morgenen Klokken 2, skal betales 3 Rigsbankdaler 72 Skilling N. V.; for hver Musikant, som bruges bemeldte Søg= og Helligdage til Ball, fra om Aftenen Klokken 6 til om Morgenen Klokken 6, 4 Rigsbankdaler 36 Skilling N. V.; samt for hver Musikant, som bruges om Sognedagene, 3 Rigsbankdaler 72 Skilling N. V., uden Hensyn til hvorlænge Ballet varer. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekjendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 7de Januar 1814. Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1814-01-10
For at de Kongel. Postkontorer til de af Generalpostdirektionen, bestemte Tider kunde indsende de modtagende Bestillinger og Afsigelser paa de med Posterne fra Kiøbenhavn forsendende Tidender og Tidsskrivter, kundgiøres herved til almindelig Efterretning, at Bestillinger af Statstidenden for et paa følgende Qvartal maae skre indtil den 20de i hvert Aars Januarii, April, Julii og October Maaneder, til hvilke Tider Afbestillinger af samme ligeledes skulle skee, hvorimod Bestillinger og Afsigelser af de øvrige med Posterne fra Kiøbenhavn forsendende Tidender og Tidsskrivter maa skee halvaarlig inden den 20de Januar og 20de Julii ethvert Aar. Naar senere Bestillinger indløbe maa Abonnenterne betale for den fulde Tid uden at Udgiverne forbindes til at levere samtlige fra Qvartalets eller Halvarets Begyndelse udkomne Exemplaret. Generalpostdirectionen, den 10de Januar 1814.
Berlingske Tidende, 1814-01-10
Jndkomne Bidrag til Dannerhørens Bedste, Hr. Grosserer Donner 100 Rd.