Berlingske Tidende, 1810-02-09
London, til den 23de Januar. Efterretningerne fra Vestinden aabne os ingen gunstige Udsigter for Guadeloupe=Toget; Planteurerne skulle have gjort fælleds Sag med Gouverneuren. Man forsikkrer at Expeditionen mod Øen Bourbon blot var en Coup de Main, saasom den Magt, hvormed samme blev udført, ikke var istand til at beholde Terrainet. Den bestod blot af 350 Mand og et Detaschement Scapøys, samt nogle faa Matroser, som man kunde undvære fra Fregatterne; derimod er Øens Befolkning 25000. Man rømmede derfor ogsaa Fortet strax igien, efterat det havde overgivet sig. Magasinerne bleve ødelagte, fordi Engellænderne ikke kunde bortføre al hvad der var i dem. - J Dag er Parlamentets Møder blevneaabnede ved en Commission. Saa meget man hidtil veed have Lord=Commissairerne først yttret at Hs. Majestæt beklagede, at Østerrigs Anstrængelse imod Frankrig kuns havde ført til en ufordeelagtig Fred, og at Hovedformaalet for Schelde Expeditionen var forfeillet, imidlertid var dog Vliessingens Ødelæggelse at ansee som en stor Fordeel for Rigets Sikkerhed; at Hs. Majestæt beklagede fremdeles, at Sverrig havde maattet kiøbe Freden med saa store Opofrelser; imidlertid var det ham dog kjert, at Sverrig havde gjort denne Fred uden at han havde nogen Deel deri, at Hs. Majestæt haabede at Cortes-Forsamlingen skulde sætte nyt Liv og Mod i den spanske Nation, og derved gjøre den stærk nok til at forsvare sin Uafhængighed; at Prinds Rigen ten af Portugal sætter al sin Liid til Hs. Majestæt, hvad hans Staters Forsvar angaaer ; at Hs. Majestæt, trods Underhandlingernes saa uventede Afbrud med Amerika, var beredvillig til at udsone sig med denne Stat. Herpaa vendte Lord=Commissairerne sig til Underhuset, og sagde, at de havde i Commission at forelægge dem en Oversigt om hvad man maatte behøve for det løbende Aars Tieneste, og at anbefale dem al den Sparsommelighed der kunde bestaae med Statens Sikkerhed. Hs. Majestæt gjorde Regning paa Underhusets Jver og Hengivenhed; men beklagede at omstændighederne gjorde det fornødent at trykke Undersaatterne. J Løverdags lod Regieringen følgende Bulletin publicere: "Major Bird, som den 19de November afseilede fradet gode Haabs Forbierg og den 1ste December forlod St. Hele na, kom den 19de dennes til Plumouth. 2 Dage for hans Afreise fra St. Helena var Skibet Ganges afseilet derfra, med Depescher fra General=Gouverneuren paa Madras af 17de September. De melde Gienoprettelsen af Orden og Disciplin i den ostindiske Kyst=Armee, da Jnsurgentudskuddene i Seringapat am og Hyderabad have underkastet sig. Disse Udskud havde længe være uenige om hvad Armeen skulde foretage sig. Jmidlertid bevægede det Nederlag, som et betydeligt Jnsurgent Corps under Capitain Makintos Anførsel leed, dem tilat underkaste sig. Makintosh havde i Spidsen af 2 Batailloner Seapoys, ikke langt fra Seringapatnam, borttaget en betydelig under Eskorte værende Skat, der tilhørte Compagniet. Han lod samme transportere til Seringapatnam, da han paa sin Marsch blev angre den af det 25de Kongelige Regiment, et Corps Myforsk Cavallerie og nogle andre indenlandske Tropper. Efter en blodig Fægtning bleve Jnsurgenterne fangne og adspredte. Makintoshselv blev saaret og fangen. Lord Minto ankom den 11te September til Madras. Major Bird havde Depescherne fra Capog Bombay hos sig; men da en fransk Kaper trængde nær ind paa ham ved Jndløbet i Kanalen, kastede han dem i Havet. Establissementets Tropper i Bom ayhave, under sidste Uroligheder, udviist den største Troskab og Hengivenhed. De have endog overleveret Justitsen Emissarier, der vare afsendte til dem fra Seringapatnam for at opfordre dem til Oprør." I Gaar indløb de ostindiske Depescher, som Skibet Ganges, der er ankommen til Falmouth, har overbragt. Lord Minto meddeler, under 15de Septbr. den behagelige Efterretning fra Madras, at Revolten i dette Præsidentskabs Armee, eller bestemtere at tale, de europæiske Officerers Revolte i Compagniets Armee, aldeles var undertrykt, og Roligheden, tillige sikkret for Fremtiden. Han erklærer, at dette lykkelig Resultat især maae tilskrives Sir Georg Barlows Standhaftighed og Bombay=Armeens Troskab. J Gaar landsatte et Fartøi, der kom fra Calais til Dower, en Person, som medbragde Depescher. Denne er i Dag ankommen til London. Han synes at være en amerikansk Coureer og man troer at han overbringer Depescher til Hr. Pickney. Det hedder ogsaa at han har overbragt Depescher til den engelske Regiering. Scherifferne i London, som i Anledning af sidste Adresse ansøgte om at faae Andientse hos Kongen, erholdt ikke hvad de søgte. Lord=Majoren har derpaa sammenkaldet en Stadsforsamling. Hr. Jackson var i Halifax ifærd med at vende tilbage til Engelland. Spanien, til den 21de Januar. Kongen er med 4 Ministre og 12 Statsraader afreist til Toledo. Han vil selvstille sig i Spidsen af Armeen og marschere til Sevilla. Man seer nu vigtige Efterretninger imøde.