JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-05
J Viborger Samler af 26de Febr. d. A. læses følgende: (Jndsendt.) Frygtelig var Vesterhavets Overskyllelse Natten mellem 3die og 4de Febr. sidst, ogsaa for Harboer- og Agger Sogne; og høist sørgelige Følgerne for de ulykkelige Beboere. - Allerede den 3die tidlig Morgen skyllede Havet over den smalle Landstrimmel, der adskiller det fra Liimfjorden; men fra Kl. 10 om Aftenen den 3die til Kl. 5 om Morgenen den 4de rasede det med skrækkelig Magt. Vandet steeg 6 a 8 Fod. Beboerne paa Toft, en Bye i Agger Sogn, fandt tilsidst intet Værn mere i Sandbankerne, der alle henskylledes. El heller Digerne om deres Huse kunde holde Stand. Vandet stod flere Alen i Husene, og kun med yderste Anstrængelse reddedes Kreature og Menneskers Liv, derimod fløde de indstrandede svære Bielker, og Alt hvad der uden for Husene var løst, over i Liimfjorden. Havde Stormen varet 1 Time længere, vilde ingen Redning været for Huse eller Beboere. Ved Aalum og sønden for Agger Kirke gik Havet over i Fladsøe eller Ørum Søe, hvorved dennes Vande sattes ind i Huse i Taabel Bye, Vestervig Sogn. Meget er bortskyllet af Aalum Banker – store Nevner har Havet slaaet deri – og bereder sig saaledes Forbindelse med bemeldte Søe, hvorved en skrækkelig Skjebne truer Taabel Bye. Nogle Huse, i Aalum maa fløttes. Sønden om Øster-Agger gik Havet i Fjorden, flere Alen høit. Et Par Hav baade ere sønderslaaede. Aarer og meget andet Tømmer skyllede over i Fjorden. Den Banke, hvorpaa Agger Kirke staaer, bortskylles ogsaa Tid efter Anden. Kirkegaardsdiget er allerede begyndt at skride, og fra Hjørnet af Kirken til den bratte Havbanke er kun omtrent 16 Favne. - Paa Langer, Harbore Sogn, var Tilstanden den samme, som for Toft, eller endnu frygteligere. For een Mand druknede alle Faarene. Køerne bragtes i Vaaningshuset, men stode ogsaa der i flere Alen høit Vand. Væggene om Husene (for det meste af Leer) opløstes og faldt ud. Sæden, i Laderne bedærvedes; og en liden 1/4 Miil sønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-05
for Pæledige, Skjellet mellem Aalborg og Ribe-Stift, aabnede Vesterhavet en Kanal, som endnu er 100 Alen bred og ofte 10 Alen dyb, hvorved den ellers hyppige Samfærsel mellem Thye og Harsyssel næsten er tilintetgjort, thi vel er der sørget for Baade, hvormed Folk kunne sættes over, ogsaa har Havet nu (20de Febr.) skyllet Sand til i selve Havstokken, hvor og Nogle have dristet sig til at kjøre over; men det er forbundet med megen Fare, da Bunden er løs, og naar Vinden rører sig af Vesten - gaaer Havet over og opfylder Stedet med Qvikland. - Det allersørgeligste er, at Beboernes Eiendomme ere aldeles ødelagte, at der ligger indtil 1 Alen tykt Sand og Havgruus over de Marker, hvor der før pløiedes eller Kreature græssedes. Den hele Strækning fra Øster-Agger til Pælediget, hvor Klitterne vare ypperlig beplantede og sammengroede, er nu jevnet lige, og ei andet end Sand og Smaastene at færdes i. Dette, saavelsom den omtalte Kanal gjør Veien høist besværlig, og vil ogsaa have skadelig Indflydelse paa Afsætning af Stude og Heste fra Thye. - De Beboere, der have været udsatte for denne skrækkelige Naturbegivenhed, ere høiligen at beklage. Hele Efteraaret hindrede de idelige Storme dem fra at komme paa Havet og benytte Fiskeriet deres eneste Næringsvei; deres Eiendomme ere nu aldeles ødelagte, og deres Huse udsatte forat bortskylles, saasnart en ny Storm reiser sig; thi af Havstranden er ogsaa meget bortskyllet. Allene for Toft Bye er ved ommeldte Havstorm bortskaaret over 200 Alen og i de sidste 3 Aar i alt 450 Alen - kun 150 Favne ere nu tilbage af Jordstrimmelen fra Tofthuse til Havet. For at bjerge Livet nødes Beboerne til at flytte, men hvorhen I Agger= og Harbover Sogne er intet Sted sikkert, og Evne til at kjøbe Eiendom andetsteds have disse fattige Fiskere ikke. Dersom deres høist beklagelige Tilstand ei værdiges Regjeringens Opmærksomhed, saa at de i en fortrinlig Grad nyde Understøttelse, vil alt Haab være ude.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-05
Blandede Efterretninger. Christiania, d. 31 Jan. Her er udkommet tre Skrivter fra Hr. P. Petersen, Odelsmand til Hanevoll i Laurdal, Bergraad og Bergmester, Medlem af det Kongel. Norske Videnskabersselskab i Tronhjem. Vi nævne for det første kun det ene af dem, med Titel: Betænkning over (2det) Udkast til en Lov angaaende Berg værkerne. - Med forudskikket Forklaring over Grundlovens Principier. J et Tidsskrivt, som udkommer i Drammen under Navn af Patrouillen, fremsættes (i 2den Aargang No. 2) følgende Anbefaling og foreløbige Bedømmelse af Værket: "De af vore Læsere, som endnu ikke have anskaffet sig denne lærde Landsmands Skrivter, ile for alting at gjøre det. Saasnart vor høje Principal, den offentlige Mening, har sagt sin Dom over dette, af en saa levende Phan taste, af en saa glodende Fædrenelandskjerlighed, af en saa udbredt Læsning fremavlede henrivende Værk, skal vi ikke undlade at meddele den. Længe vil denne Dom ikke udeblive; thi dybt og kraftigen griber Skrivtet ind i Nationalaanden. En Vækker er det for de Sovende; de Slumrende ryster det ud af Dvalen. De Aarvaagne holder det end mere aarvaagne. Stridshandsken har Forfatteren kastet til Oldgrandskerne og Historieskriverne i de tre nordiske Riger. Kampen vil blive haard. Velgiørende vorder den kun, naar Handsken optages af Mænd med Mandevid og Retviished.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-05
Kjøbenhavns Børs, d. 4 Marti, 1825. Cours. Hamb. 2 M. 215, a vista 218. Spec. 219. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 2 1/2 s. a 13 Rbmk. 3 s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kgl. Oblig. (uden Renter) 92 1/2 a 93. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) 102 Rbd. r. S. ell. 111 1/2 a 112 Rbd. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 99 1/2. Dito 4000 Bcomk. 99. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 105 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier 17 3/4. - Svenske Sedler 61. - Asiatiske Actier . . Skuepladsen. Mandag (d. 7 Marts); Virtuosen No. 2, Comedie i 1 Act, og Det sidste Middel, Lystspil i 4 Acter. Jmellem Stykkerne en Entree. Mine Stjerner. Frit efter Friherren af Malsburg.)Alle see de Stjerner kjere, Skue deres lyse Vei; Jkkun jeg maa stedse lære: Mine Stjerner er det ei. Hiin seer hisset Viisdoms Skoler, Hvor Planeters Baner gaae, Eller hvor ved gyldne Poler, Solene som smedet staae. Denne vil sin Fremtid kjende Som en klygtig Astrolog, Og ved Himmelfunker tænde. Lyset over Skjæbnens Bog. Ogsaa jeg er Stjernetyder; Dog kun Sole søger jeg, Ei Planetens Spoer mig fryder, Vankelmodig er dens Vei. Og endskjønt jeg flittig skuer Hvordan Lyset vel er tændt, Hist i hine Himmelluer. Har jeg ei mit Firmament. Lad det endog selsomt lyde: Himlen man paa Jord dog er Tvende Funker, som mig fryde, Er min hele Stjernehær. Ja – saa ofte gjenlød Klagen J min stille Smerte brat: "Mine Stjerner sees om Dagen, "Skjule sig i mørke Nat! Alt hvad Himlen fra os fjerner - Lad til Lyst det tjene Dig! Kun min Elsktes Øiestjerner, Dem - kun dem Duskjænke mig!!P. C. Becker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 20. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 8 Marti 1826. Smaae Roticer, der kunne være behagelige endog for dem, som ikke ere Astronomer af Profession.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Ved klar Luft yder nu den med Stjerner, ligesom besaaede Himmel et ligesaa pragtfuldt som opløftende Syn. J Vest seer man Venus glimre prægtigen, til V., Jssepunctet forbi, staaer Saturn i Tyrens Stiernebillede; paa den østlige Himmel Jupiter omtrent i lige Høide med Venus paa den vestlige. Den 11 d. M. opnaaer Venus sin største østl. Afvigelse fra Solen og sees da halv oplyst som Maanen i første Qvarteer. Den nærmer sig nu Jorden og tiltager i synlig Størrelse stedse meere og mere, indtil den d. 19 Mai kommer i den underste Konjunction mellem Solen og Jorden, er Jorden nærmest og gaaer derpaa over til at vorde Morgenstjerne og viser sig som saadan paa den østlige Himmel før Solens Opgang. Saturns Ring har nu næsten opnaaet sin største Vide og sees meget godt endog med maadelige Kikkerter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Ved Saturn har Kunowsky bemærket, at det synes som Saturns tvende concentriske Ring ikke ligge i een og samme Flade, som man hidtil har antaget, men som om den indre Ring laae noget sænket under den ydre Rings Overflade imod S. O., og følgelig og som hævet noget over samme Rings Flade i N. V. Dette stemmer ikke ilde dermed, at de sex inderste Maaner ligge i een Flade, men at den yderste 7de Maane er i en anden. - Samme Forf. arbeider paa at supplere Schröters Maanekort, benægter derved, at der er foregaaet Forandringer paa Maanefladen siden Schröters Jagttagelser, men han bemærker dog at Krateret Alhazan, som Schrdter har aftegnet i hans bekiendte Selenotopografische Fragmente, og hvorved han allerede havde bemærket Forandringer, nu ere saa aldeles forsvundne af Maanefladen, at ikke engang det mindste Spor er deraf at finde. Altsaa dog Forandringer, og det i et saare kort Tidsrum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Efter de Maalinger, som Wisniewsky 1813 har gjort i den vestl. Deel af den Komesiske Bjergkjede over Høider af Bjerget Elbrus, er dette Bjergs østlige med Snee altid bedækkede, Top befunden at være 2878 og dets vestl. Spids 2898 Toiser, følgelig over 2500 Fod høiere end Montblanc. Videre har f. F., ved sammenlignende Barometerhøider, fundet, at Astracan, ligger 37 og Wolga (ved Astracan) endnu 5 Toiser dybere end Oceanets Vandspeil. Følgelig maa det Kaspiske Hav, hvori Wolga styrter, sig, endnu ligge noget dybere, saa at et Jndbrud af Oceanet vilde i de Egne sætte betydelige Landstrækninger under Vand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Det af den berømte Astronom Hofraad Gauss i Göttingen opfundne Heliotrop reflecterer med et Planspeil af 2 Tommers Bredde og 1 1/2 Tommes Høide Solstraalerne saaledes, at det, endog med blotte Øine, kunde sees i en Afstand af 5, 6, 7 1/2, ja engang endogsaa af 9 1/2 geograf. Mile. Opfinderen bemærker selv, at dette maa sætte Enhver i Forbauselse, der ikke ved theoretiske Beregninger har forberedet sig derpaa. Ja Hr. Conducteur Schuback beretter, at Opfinderen har i en Afstand af 11 1/2 geoge, Miil med en Kikkert meget godt kunne seet de reflecterende Solstraaler. "Das Licht u. die Weltgegenden, samme einer Abhandlung uber Planetenconjunctionen u. der Stern der drey Weisen" er Titelen paa en taabelig Bog, som 1821 udkom i Bamberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Ligeledes er der 1821 udkommet i Erlangen ein aftrologisch Taschenbuch für das Jahr 1822, begge af en Professor i Mathematiken. Man maa med den berømte Astronom I. C. Bode i Berlin høiligen undre sig over, at en saadan Mand, ved vor nærværende Kundskab om Verdensbygningen, endnu vil forvirre Hovederne paa hans Tilhørere og Læsere med saadanne Daarskaber. Saavidt Anmelderen kan erindre, forekommer det ham, at han har læst noget Lignende i vor Literatur, hvori der ligeledes anstilledes en Sammenligning mellem de 3 Vises Stjerne og Planetconjunctionerne, men erindrer ikke hvor det var, dog var det ikke af den Natur, som hint Product, endskjøndt Sammenligningen ikke faldt heldigt ud. Men ved den almindelige, endog iblandt Videnskabsmænd, ogsaa i vort Fædreneland, paa den theologisk philosophiske Vei fødte og nærede Aandsforvirring, der endog har bemægtet sig de gode Hoveder, tør man snart forvente noget af samme SurdeigEt Kort over Maanen af Dr. Gruithausen, i Steentryk er vedføjet Bodes astronom. Jahrbuch f. d. J. 1825. Det er grundet paa Mayers Maanekort i hans Opp. inedito. Det er vel det bedste man har, men, efter Anmelderens Skjønnende, har det samme Feil som Mayers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
J den nordlige Deel ligner det, men i den sydlige meget mindre, og i Egnen af Tycho slet ikke. Endogsaa de saa tydelige og i stor Mængde, fra adskillige Kratere udløbende Bjergrygge findes ikke engang aflagde. Resultatet er: at man endnu er meget langt fra at have et taaleligt - godt vil Anmeld, ikke engang tale om Maanekort. Aarsagen torde vel ligge deri, at Observateuren ikke er Tegner, thi ellers maatte vi have det bedre. Om Prof. Kruses Fortællinger. (Slutning; see forr. No.) Hartad som en Modsætning til den danske Recs. Dom, siger en Recension i Litter. Conversationsblatt, betegnet No. 32, saaledes: "Deodats Fødsel er blandt den Art Romaner, til hvilken den lader sig henregne, sikkerligen een af de fortrinligste. Her parrer sig saa smukt Form og Jndhold, Opfindelse og Udførelse. Naturlig Opløsning af det Vidunderlige kan jeg sjeldent lide, snart bliver Knuden kun hugget over, snart Forklaringen forunderligere end det Vidunderlige, snart saa flau, at vi bagefter ærgre os over, at være bleven dragne, ved Næsen af saadant usselt Barneværk. Charactererne hæve sig i Deodat til Driginalitet, de ere poetisk digtede, og Begivenhederne ville endnu stedse vække vor Forundring og Jnteresse, endog naar man lærer at sætte dem paa deres Plads, og med prøvende Blik erkjender det Conseqvente og Motiverede i dem. Uhøvisk heder, hvilke de Claurenske Fortællinger, endog den høit priste Grunmantel, ikke ere fri for, støde os ikke i Deodat; uden Betænkning kan ethvert fiinfølende Sind læse Bogen."(Abendzeitung. Mai 1823, om Deodat.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Vi ville ikke iforveien borttage Trylleriet for vore smukke Læserinder, men ganske overlade den til den behagelige Gysen, som ved Læsningen af disse høist underfulde og tiltrækkende Begivenheder vil gribe dem, stedse mere spænde deres Nysgierrighed, men ogsaa fængsle deres Hjerte, og bevæge dem til inderlig Deeltagelse med Hovedpersonen i Historien. Thi det Hele er i høieste Grad tiltrækkende, underholder og fængsler overordentligen, og vidner om Forfatterens rige Opfindelsesevne. Vi kunne forsikkre ham, at han fuldstændigen har løst sin i Fortalen nærmere betegnede Opgave, og at isærdeleshed den alvorlige gedigne Tone, hvori Værket er holdt, passer særdeles godt til de ophøiede (feierlichen) Syner, det lader gaae forbi vort Blik, og til den mørke Baggrund, paa hvilken Fortællingen hviler. Vi kunne altsaa med fuld Ret anbefale denne interessante Bog(Af Conversations=Blatt, 1824, No. 192.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Foruden i disse, anmeldes Kruses Værker, med Roes ogsaa i andre tydske Skrifter, f. Ex. i Zeitung für die elegante Welt No. 77, 1823. i Litteraturblatt zum Morgenblatt 1823, No. 49.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Dresdener Mercur, o. a. St. Du vil heraf see, kjere Ven, at denne vor Landsmand behandles med langt mindre Fornemhed og mere Paaskjønnelse udenfor, end i sit Fædreland. Overalt er Du nok med de Fleste enig med mig i, at vort critiske Væsen, endog for saavidt det har sit inappellable Organ i Litteraturtidenden, staaer paa et ret maadeligt Standpunkt, og bevæger sig ofte (hvorpaa ogsaa den. seneste Tid har givet haandgribelige Beviser) paa en intet mindre end human Maade i Partiskhedens og Usandhedens urene Sphære. Af Recensionerne over Kruses Arbeider er imidlertid den her omtalte den bedste, og maa i det Hele roses for Redelighed og Sandhedskjerlighed. At Rec. dadler, kan man jo Jntet have imod; men denne Dadel maa ikke udspringe af hans Subjective Følelse og eensidige Anskuelser, men af en Critik, som baserer sig paa Konst, Natur og Sandhed. Digteren eller Forfatteren maa i det mindste kunne fordre, at hans Rec. skal, om ikke kunne oversee ham, saa dog staae paa samme Trin i Konstanskuelse. Digteren maa ville lære af Rec., og kan han ikke det, men derimod seer, at denne ikke er trængt ind i den Aand og den Skabelse, som han vil give sig Mine af at bedømme, saa maa jo Forfatteren vende sig med et ligegyldigt Smil fra ham. Slaaer Rec. nu om sig med Floskler, begynder han sin Raisonneren med en Sammenligning mellem Ting, som ikke kunne sammenlignes, eller imellem flere Konstnere, for derfra at hente Grunde til Værkets Bedømmelse, istedet for at tage disse fra Værkets indre Natur, og da, om det skal være, lade Sammenligningen gaae over fra Værket til Konstnerne, og ikke omvendt, saa bryder han Staven over sig selv ved sin Skjævhed. Her har Du nu dette som det er blevet currente calam. Du veed, at naar jeg ikke har Lov til at skrive netop saaledes, – og ikke anderledes, – som det med Pennen i Haanden, falder mig ind, saa skriver jeg aldrig Breve. Din &c. Bebudelsen, kan ved Foreviisning af det opgivne Mærke faaes tilbage forseglet i Bogtrykkeriet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Jndenlandske Efterretninger. Viborgs dramatiske Selskab vil give en Forestilling til Bedste for de Vandlidte, og de øvrige Byer, som eie slige Selskaber, ville fikkerligen følge Exemplet. Skuepladsen. Tirsdag (d. 8 Marts); Floribella, med tilhørende Dands. - Torsdag: Jægerbruden, Opera i 3 Acter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Fredag: Dyveke, Sørgespil i 3 Acter. Løverdag: Tancredo, Opera i 3 Acter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Kjøbenhavns Børs, d. 8 Marti, 1825. Cours. Hamb. 2 M. 213, a vista 216. Spec. 217. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 1s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kongel. Obligationer (uden Renter) 93 1/4 a 93 3/4, Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) 102 Rbd. r. S. ell. 110 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 99 1/2. Dito 4000 Bcomk. 99. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 105 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier 17 1/2. - Svenske Sedler . . - Asiatiske Actier . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Dresden, den 21 Januari. Vor Stad vinder bestandig mere ved interessante Mænd og ved Indretninger til Udbredelse af videnskabelig og æsthetisk Cultur. Den drivtige og meget omfattende Boghandler Arnold aabner med Februar Maaneds Begyndelse, foruden sin nuhavende rigelig forsynede Boglade, et Museum, hvor, ved Siden af en Musik og Talesahl, findes et rummeligt Læsecabinet, hvor 150 indenlandske og udenrigske Journaler, Aviser, perlodiske Blade og Magaziner af alle Slags (deriblandt 20 engelske Aviser og Journaler, 15 franske, 2 italienske, 2 americanske, 4 spanske, i England udkommende Blade og Tidsskrivter.) og den hele tydske Boghandels Nyheder, daglig forefindes til Afbenyttelse. Abonnementsprisen, er forholdsmæssig meget billig, nemlig for et heelt Aar 9 Daler. Fremmede kunne ogsaa lade sig indskrive for nogle faa Dage eller Uger. Enhver Fremmed har, naar han kun tegner sit Navn, aldeles fri Adgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Den berømte Bibliothekar Ebert kommer endnu før Paaske fra Wolfenbüttel her tilbage, efterat han under sin tvaarige Bibliothekforvaltning i Wolfenbüttel har sammesteds fremkaldet en ny Orden, og i Trykken udgivet en Beskrivelse af den paa Haandskrivter, gamle trykte Sager og Sieldenheder saa rige Guelserbytana. Siden fire Maaneder lever den modige bøbmiske Reisende, Doctor Siebert, her, og arbeider utrætteligt paa at ordne og udvikle sine i Ny-Holland, paa Cap o. s. v. vundne Naturskatte, hvoraf endnu stedse flere Forsendelser i store Kister over England hidkomme. Han vil foreløbig, indtil han kan lægge Haand paa sin store Reisebeskrivelse, i et periodisk udkommende Archiv, bekjendtgjøre enkelte Afhandlinger og Opdagelser fra hans sidste Reise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Doctor Thienemann, den ved sit to Aars Ophold i Island, Norge o. s. v. bekiendte Naturforsker, er ansat her til at have Opsigt med det Kongelige zoologiske Cabinet, hvis Overopsyn er betroet den lærde, og ved flere nyttige Værker bekiendte Professor i Botanniken, Doctor Reichenbach. Doctor Thienemann medbringer hertil sit i alle Zoologiens Deele rige Museum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Doctor Strume, angaaende hvis Brønd haver allerede nu er forlangt Oplysninger, og hvorfra er skeet Bestillinger for næste Sommer, da sammes Brug i forrige Sommer er paa Ny fuldkommen prøvet, benytter de i Paris og London ved hans sidste Reise i Efteraaret 1824 vundne Anskuelser og Sammenligninger til idelige nye Forsøg, for til muligst billig Priis ogsaa at forene Mineralbade med sine 9 konstige Mineralbrønde, og da den aldeles uegennyttige Mand ikke skyer noget Offer, for at mangfoldig gjøre og fuldkommengjøre disse Forsøg, saa er det ikke at omtvivle, at jo Regjeringen ogsaa herved kraftigen vil understøtte ham. Som det hedder, staaer han i Underhandling med Generalgouverneuren i St. Petersborg, General Miloradowitsch, betræffende hans konstige Mineral vande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
J Brighton, Kongen af Englands berømte Badested og Yndlingsopholdsted, er nu siden kort Tid bleven indrettet en strumisk Drikkrindretning i en zirlig Pavillon paa en Høi, ikke langt fra Staden. (B. 3. A. 3. 35.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
J Breve fra Turin af 30 Oct og 6 Nov. f. A. giver Hr. Champollion, der endnu stedse er beskjeftiget med den Drovetske Samling, høist interessante Efterretninger om de første Resultater af hans Undersøgelser af de talrige Egyptiske Papyrus, som Samlingen bestaar af. De indeholde alle større eller mindre Udtog af vidtløftige Ligbegjengelsesritualer. Et Stykke er især, formedelst sin Fuldstændighed, meget mærkværdig. Man havde hidtil troet, at den skjønne Papirusrolle i det Kongelige Cabinet i Paris, af 22 Fods Længde, skulde indeholde Ritualen fuldstændigt, men denne i Turin er af 60 Fods Længde, og fremstiller mange Scener, som i de andre mangle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Hr. Champollion, som i Begyndelsen havde henvendt sin hele Opmærksomhed paa de skjønne og velvedligeholdte Manuskripter, henlagte fordet første nogle og tyve fortagtige og beskadigede Paketter, der ikke indeholdt Papyrusroller, men fiirkantede Stykker, som Blade af vore Bøger, sammenlagte og beskrevne paa begge Sider. Ved endeligen, til Afvexling i sit trættende Arbeide med Ritualerne, at tage fat paa dem, opdagede han vigtige historiske Stykker om Sesostris og flere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-08
Nogle Papyrusblade indeholde blotte Tegninger, og disse forestille tildeels groteske Karrikaturer, f. Ex. en Kat, der med Hyrdestaven i Poten vogter Gjæs, en Cynæcephalus, der spiller paa dobbelt Fløitee, en Kat, der bestiger en Krigs vogn, og saaledes Mere. Man læser udførligen om disse i Egyptens og Menneskelighedens Kulturhistorie vigtige Opdagelser i Alt. Merk. d. A. No. 22.