JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-03
Det vigtigste Statslaan, som nogen Tid er gjort i Engeland, og hvortil den nyeste Finantshistorie ikke har noget Exempel at fremvise, er den 12te December bleven sluttet hos Ministeren Pitt paa 24 Millioner Pund Sterling, hvoraf 6 er for det Keiserlige Hof. Banquerhuset Boyd Benfield er den fornemmeste Contra hent i denne vigtige Pengeaffaire, med hvem dog mange af de rigeste Banqverer og Kiøbmænd er interesserede, saasom: Abraham Roberts, P. Thelluson, Brødrene Thelluson og Compagnie, B. og A. Goldsmith, Ge borge Ward. C. P. Salomons og Rawson Aislabie. Den Jver man viser i at lade sig antegne til dette Laan, skal være saa stor, at man paastaaer denne uhyre Summa, vil faaes paa saa let og hastig en Maade fuldstændig, saa enhver maae forundre sig derover, saasnart kun Parlamentet har antaget de gjorte Betingelser. De 6 Millioner for det Keiserlige Hof, skal, som man forsikret, i en fastsat Termin blive afbetalt og deraf svares 7 en halv Procent. Foruden dette Laan, skal Ministeren Pitt og have til Hensigt, at fundere 2 Millioner af Søe=Gieldsbeviser og i det næste Aar liqvidere 5 Millioner af disse Gieldsbeviser. Ministerens Modstandere dadler høit, at han har sluttet dette Laan 16 Dage før Parlamentets Sammenkomst, og en heel Maanede førend Subsidierne kunne blive bevilgede i Parlamentet, og altsaa paa en Maade forud bestemt det vigtige Spørgsmaal over Krig og Fred. De kalder det en uhørt Fornærmelse imod det Underhuuset skyldige Decorum og gaaer i deres overilende Jver saa vidt, at de erklærer Parlamentets Sammenkomst, for det samme, som et af de forhenværende Pariser Parlaments Sammentrædelser, for at registrere et Edict. Efter den med Banqvererne af talte Betingelse, giver Ministeren for hver 100 Pund i Penge 104 Pund 1 Shell. 8 Pence af Statspapirer efter deres nu værende lave Priis, hvilket er mere end 133 Pund af disse Papirers første Priis. J Steden for denne Capital af 24 Millioner som bliver optagen, bliver derved en Gield af 25 Millioner 453500 Pund contraheret, hvis aarlige Renter udgiør 856500 Pund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-03
Man taler stærk og Fredsunderhandlinger, som Generalstaterne skal i Herzogenbusch have begyndt med Fransk mændene, efter at de først hos os har ansøgt om Understøttelse af Penge og Tropper. Man paastaaer og at naar denne Fredsunderhandling med Holland og Frankrig kan komme i Stand, det da vil blive meere Gavn end Skade for Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-03
Adskilligt. Overpostamtstidenden i Maynz, leverer af et Pariser Blad, følgende sørgelige Skildring. af Frankrigs indvortes Tilstand. De fleste Departements er blottet for Mennesker og Levnetsmidler, Markerne staae blottede, Handelen ligger stille, i Steden, for at kiøbe for Penge, tudsker man Vahre imod hinanden. Heste feiler man til Transport, ja selv til Postens Befordring, saa at Reisende, endog Courerer, maae bruge 5 a 6 Dage til den Vei som man før i 48 Timer har kundet lagt tilbage. J Giestgiverhusene finder man meget daarligt Brød, og oftest slet intet. Stæderne udsuer Bondebyerne. J Stæderne helligholder man den 10de Dag, men i Bondebyerne Søndagen, hvor der og ringes med Klokkerne, samt hist og her høres en Messe læst. Jo nærmere man kommer til Lyon, jo istørre bliver Elendigheden; der hersker den skrækkeligste Mangel, og Manufakturerne, henligger i Mangel af Credit og Matrialier, i den største Avirksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-03
Den 22 Octbr. er det danske Skib Orion, Capt. Georg Møller af Flensborg, som kom fra Riga hertil Venedig med Hør, strandet der ved Havnen; en Mand af Mandskabet maatte ulykkeligviis drukne, men Capitainer og 7 Mand bleve med megen Besværlighed og Fare reddede Consulen her paa Stedet har sørget for disse Ulykkelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-03
Randers Amts-Contoir paa Wosnesgaard ved Aarhuus, den 22de December 1794. Gersdorff. Jens Snedker, Gaardfæster under Ruugaard, boende i Balle Bye, Rosmus Sogn, Sønder=Herred, oplyser herved, at en guulebruun Hoppe, med to Hvide Bag sokker og en Stiern, i 16de Aar gammel, som han sidste Ebbeltoft=Sommermarked solgte til en Vesterboer, er for en Maaned kommet tilbage; Den er indtaget paa Foder, og skal til den sig legitimerende Eier udleveres, mod Foderløns og de paagaaende Omkostningers Erlæggelse. Balle, d. 22de December 1794. Jens Snedker Mandagen den 9de Februarii næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver efter Vedkommendes Forlangende foretaget og holdet offentlig Auction paa Estvadgaard over 106 stk. Stude, afdøde Forvalter og Forpagtet Laurbergs Stervboe tilhørende. Studene ere som i Almindelighed bekiendt, og saaledes som de der ved Gaarden sædvanlig ere solgte, stærke og vel forede, de opraabes saavel i smaa som store Partier, og kan alle blive paa Stedet udforede. De Lysthavende ville da behagelig indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Holstebroe den 19de December 1794. J. Tranberg. Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-03
En sortstiernet Qvie i 3die Aar med hvide Bagbeen og hvid Hale, i øvrigt uden Mærke, har paa Beder=Byes Mark opholdt sig 6 a 7 Uger. Den har den sidste Maaned holdt sig til Gaardmand Søren Pedersens Qvæg og har med hans egne faaet Forder Morgen og Aften; Den er nu af ham indtaget paa Stald, hvor dens Eiere, mod dette Avertissements Bekostning og Foeder=Lønnens Godtgiørelse kan jo før jo hellere afhente, den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-03
Fra Fæste=Bonde Peder Andersen Kreinsen i Ørsted Bye, Rougsøe Herred, under Stamhuset Steenalt Gods, er for nogen Tiid siden bortkommet en sort Mærklod i andet Aar og en sortblakket Hestklod i andet Aar, da disse ikke har været at finde eller opspørge, formodes, at de hos een eller nogle maae være optaget, hvorfor bedes: Atom nogen er, som om disse 2de Bæster kand give nogen Oplysning, det da maae tilmældes mig undertegnede, da de strax skal blive afhæntet, og al billig Fordring paa dem blive godtgjort Steenalt pr. Randers den 22 Decbr. A. Tørsleff. Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-03
Af Gaardmand Jens Rasmussen i Tøystrup, Weilhye Sogn, Calløe Amt, paa Stamhuuset Estrup Gods er indtaget paa Foder, en liden ganske sort uskaaren Hesteplag, i andet Aar, uden nogen Mærke, eller KiendeTegn, som ei vides hvem er Tilhørende, men paa Byens Mark har opholdt sig siden en Maaned for Michelsdag; hvilken herved oplyses, foruden hvad allerede ved Kirkerne er skeet. Eiermanden til samme ville melde sig og ligitimere sin Ret dertil, da den kan blive udleveret, mod Fodderløn, og øvrige paagaaende Bekostningers skadesløse Erstattelse. Estrup den 29de December 1794. Mønster. Jmod første Panteret i Jordegods forlanges en Kapital paa 1600 Rdr. til Laans næstkommende Snapsting. Kundskab herom giver det Aarhuusiske Addresse=Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-03
En Pige, som kan forevise gode Skudsmaale, søger Tieneste til førstkommende Majiddag paa Landet, som Stue= eller Syepige, enten paa en Herregaard, Præstegaard eller hos en anden paa Landet boende honet Familie; Adresse=Contoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-03
Jmod Kongelige Obligationer, der lyder paa Jhændehaveren og som kan opsiges, er strax 1000 Rdr. at bekomme. Herom gives Anviisning af Rasmus Kaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-03
At Skiftet, efter afgangne Niels Jensens Enke, Bierthe Sørensdatter, som boede og døde i Grandslew Bye, under Stamhuuset Bidstrup Gods, bliver foretaget i Bidstrup Skriverstue Mandagen den 26de Januarii 1795. om Formiddagen Kl. 10 Slet, det bliver herved 3de gange efter hinanden bekiendtgjort, med Anmodning, at alle de, som under dette Skifte maatte have noget at fremme eller erindre, ville behage at møde ved Skiftesamlingen den meldte Tiid og Sted, da Skiftet samme Dag eragtes sluttet. Bidstrup den 23de December 1794. A. Therchildsen. Fuldmægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-03
J Baron Rosenkrantes Gaard er underhaanden tilkjøbs en nye Engelsk Kareth, 2 bruune Stanghopper og 2 Dito Valaker, 1 holsteensk Vogn, 2de Arbeidsvogne og 2de Rideheste. J. W. Rosenkrantz, fød Commtesse Raben. Skalle der være nogen af de respectire Herrer Kiøbmænd og andre Borgere her i Byen, som er incommoderet at Rotter eller Muus, saa erbyder jeg mig at fordrive dette Utøi. Aarhuus den 3die Januarii 1795. Friderich Zwikert, Kammerjæge, logerer de Munkporhos Jens Andersen. Hvor 1000 Rdr. er at faae til Laans, til førstkommende Wiborg Snapstings Termin imod sikker Pant, gives Anviisning fra Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Indenlandsk Aarhuus. Den 5te Januarii afseglede Skipper Peder Schibye til Kallundborg og den 4de Skipper Peder Stephensen til Corsøer med Træskoe. I Dag er mig ved en liden Dreng tilsendt 4 Rdlr.,med Hosskrift: til 12 a 16 Fattige. Gud opfylde denne ubekiendte Givers Ønske, som saa ofte betænker den Fattige. Aarhuus d. 7de Januarii 1795. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
At det har behaget Gud ved en salig Død at bortkalde min elskelige Sviger Moder Johanne Wissing, Sl. Giøde Giødesens, d. 6 Januarii om Morgenen, Kl. 8 Slet, efter nogle faae Dages Svaghed, i sit Alders 74 Aar, det bliver herved bekiendtgjort af mig er hendes og mine fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, d. 6te Januarii 1795. Henrich Langhalle Senior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Den 2den Januarii om Formiddagen Kl. 10, belagde det Forsynet at bortkalde fra dette Timelige, min inderlig elskede Mand, Søren Holsk Bager, 38, laat og nogle Maaneder gammel, efterladende sig mig, ned 3de Børn, der begræde Tabet af en god Ægte elle og Fader. For fraværende Slægt og Venner ekiendtgiøres dette, efter nu brugelig Maade, frabeende mig al skriftlig Bevidnelse om deres Deeltagelse i min Sorg. Aarhuus, den 3die Januarii 1794, Anne Pedersdatter Kaae. sal. Holstes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken - : Hr. Stiftsprovst Jansen. Frue Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Prædikanterne paa 1ste Søndagen efter Hell. 3 K. Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Froprædiken i Domkirken Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken-Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Bechmann. Frue=Kirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Udenlandsk. Krigen. Den 23de Decbr. anrykkede Franskmændene med saadan Hurtighed imod en af Flescherne ved Maynz paa Hardenberg Siden, at man maatte forlade den, men bleve igien strax udjagede, hvorved de mistede 40 Mand. Samme Dag blev en Fransk Officeer afsendt til Rhinskandsen ved Manheim, for at opfordre den til Overgivelse tillige med Flescherne. men da man afslog det, begyndte Franskmændene ved Midnatstider, fra alle deres Batterier at bombadere saavel Skandsen og Flescherne, som Mühlau og Staden. Deres Kugler rekkede vel den Deel af Staden som laae nærmest, men gjorde dog ej stor Skade, ligesom og den fiendtlige Jld, baade virksom og munter blev fra vore Batterier besvaret, indtil Kl. 4 Eftermiddag, da Jlden paa begge Siderne ophørte, og atter igjen en Fransk Officeer med en Trompeter blev sendt til Rhin skandsen, for at gientage Opfordringen. Julear blev i det Schmalziske Huus Capitulationen underskreven hvorved Rhinskandsen med Flescherne bleve Franskmændenne indrømmede, under den Betingelse, at de i nærværende Krig ikke fra denne Side maatte beskyde Staden, ligesom og, at de skulle sleise baade Rhinskandsen og Flescherne. Man troer nu at det svære Skyts som Franskmændene havde ved Manheim skal bruges imod Maynz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
De til Fredsunderhandlingerne udnævnede Herrer, Brantsen og Repelger er den 23de Decbr. afgaaet fra Haag til Herzogenbusch, hvorfra de skal afgaae til Paris, paa samme Tid er befalingen fra Generalstaterne, den at gaae defensive til Værks bleven publiceret i begge vore Hovedfæstninger Breda og Bergen op Zoom. Den 22de mod Aften angreb Franskmændene, med 300 Mand af den Battaver Legion, Fortet Cappel, men bleve tilbageslagne. Franskmændene synes at ville gientage dette Forsøg, da den franske General har i Waal wyk ladet gjøre 3000 Jissporer. Den franske General Jourdan (som ikke er død) har forflyttet sit Hovedqvarteer fra Crefeldt til Mastricht, hvor han vil holde sit Vinterqvarteer. Hans Armee giør sig og færdig til at trække i de dem anviste Winterqvarterer. J øvrigt er det dog meget uvist om denne Vinter vil tilbringe, Europa Freden. Man ønsker den vel i Paris, som og i hele Frankrig, Tydskland og i alle de omliggende Egne, som kiender de skrækkelige Virkninger denne ualmindelige Krig har medført, men den vil neppe i de faae Vintermaaneder blive tilveiebragt, og man har ikke andre Grunde for Haanden dertil, end en almindelig Udtømmelse af Stridskræfter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Fra Haag skrives. J det vi smigrede os med en glædelig Udsigt til Rolighed og en nær Fred, er vi paa en Gang bleven sadt i større Bekymring end nogen Tid før. Den 28de December, fik vor Regiering den tilforladelige Efterretning, at Franskmændene har benyttet sig baade af Frosten der har belagt Maynz og Waal med Iis, som den Sikkerhed Fredscommissariernes Afsendelse har foranlediget hos vore Tropper, til at gaae over disse Floder. De har bemægtiget sig Bommelerwaard hvilken Øe vore Tropper 2 Dage forhen havde forladt, Fienden gik samme Dag, paa flere Steder, over den tilfrosne Maatz, og trængte frem indtil Bom mel. Den 27de om Morgenen Kl. 7 er Franskmænbene ligeledes i Øiesynet af Thiel gaaet over Waal, og havde med sig et stærk Corps Cavallerie. Man slutter deraf, at de har en hastig og vovelig Expedition for imod Provindsen Holland. Efter den officiele Beretning, vare de ved Overbringerens Afreise i Nærheden af Baren, og de hollandske Tropper trak sig til Gorkum. Ved Franskmændenes bestandig got combinerte Planer, har den franske Armee som befandt sig i Hollandsk Brabandt ligeledes den 29de, paa samme Tid gjort en uforventet Bevægelse fremad, forceret Linien ved ter Jeyde ved Bredda, og, som det heder, for største Deelen, taget Arveprindsens Regiment og 2 Ese droner Garder=Dragoner til Fange, den øvrige Rest af disse Tropper retirerede sig ind i Willemstad. Samme Arme har og til samme Tid formedelst de tilfrosne Oversvømmelser, gandske indsluttet Festningerne Breda Bergen op Zoom, Willemstad, Klundert og Gertrupdenburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Bestyrtelsen er her almindelig. Man befrygter, at Franskmændene skal trække ind i Provindsen Holland, inden de Østerrigske og Hollandske Tropper kan formere en Cordon, for at hindre dem. Man befrygter endog at bemeldte Tropper tilligemed den Hollandske Armee skal blive afskaaren af de Franske Tropper. Brantsen der som Fredscommisair skulle gaae til Paris, er bleven syg i Rotterdam.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Frankrig. Den 16de Decbr. om Eftermiddagen, blev Dødsdommen i Revolutionsstribunalens Sahl. afsagt over Carrier, Grandmaison og Pinard, under Folkets Frydeskrig. Kl. 4 bleve de under et overordentlig Tilløb af Folket bragt til Grevepladsen. Da Carriers Hoved faldt, blev klappet og tilraabt Biefald. Alle Patrioter glæder sig ved dette Uhyres Afstraffelse. Da Carier hørte sin Dødsdom, sagde han: "Jeg døer som et Offer og uskyldig. Mit sidste Ønske er for Republiken og mine Medborgeres Vel." Paa Veien til Retterpladsen var Carrier meget roelig, Pinard sagde Folket Sotiser og Grandmaison græd. Folket var saa opbragt imod Carrier, at Vagten ei engang kunne holde dem fra at nærme sig Karren og true ham med Næverne. Han saae ud over Folket uden Skamfuldhed, og Rørelse, som een der alt længe havde været vandt til slige Optrin. Hans Physiognomie havde slet intet ualmindeligt ved sig, men hans Øine alene viste Mucligheden at af han var en Skielm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Da Dubois Crance i Conventen den 15de Decbr. i Velfærdsudskuddets Navn, foreslog Decretet imod de Militaires Tilladelse at Reise bort, sagde han iblandt andet; At de Franskes lykkelige Fremgang, og flere Pladser som de paa engang havde angreben, havde gjort Feldttogets Fortsættelse nødvendig. Conventen besluttede og, at der endnu skulle giøres en Jndledning til dette Decret, for at betyde Soldaterne om Aarsagen hvorfore de endnu paa nogen Tid maa opofre deres Jnterresse. Man seer heraf, at Conventen ikke saa hastig er til Sinds at giøre Fred, men at holde fast og om mueligt at udvide sine Erobringer. Man beklager herved de arme Soldater, som nu i 4 Aar har udstaaet, alle Krigens Elændigheder, og som gjerne kunde have nødig paa denne Tid i deres Hiem at opvarme sig, men som, imedens Lovgiverne i Paris, med fulde Maver og parme Fødder under deres Bord, maae endnu udholde et Vinterfeldttogs Strabatser, og isteden for at faae Tilladelse at reise hiem, erholder et Decret, som Conventen i at Magelighed i en vel giennem varmet Sahl har udgivet. Gieringen imellem Vaaben smeddene, er nu lykkelig hævet uden at det er kommen til ringeste Exces. Der kommer daglig forviiste Conventsdeputerede frem, som hidtil have holdet sig for stukne, og som forlanger Undersøgelse over deres Forhold, og Sæde igien i Conventen. Derimod bliver Jacobinerne meere alvorlig forfulgte. De blive forjagede af alle Bureaux, Tribunaler og Commissioner, og næsten alle Medlemmer af forrige Revolutionsudskudde ere fængslede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Tyrkiet. Efterretningen og Kosciuskos Nederlig og Fangenskab, som Porten har erholdet over Buharest, har gjort et levende Jndtryk paa den, og vi formodentlig biedrage til at bestemme det Forhold man efter nu værende Omstændigheder vil iagttage. Porten har og faaet den Efterretning, at de Malthesiske Kapere forstyrrer Øernes Handel, og har taget 4 rigt beladte Tyrkiske Skibe. Man har og erfaret, at en Fransk Fregatte er stationert ved Indgangen af Dadanellerne, som visitere alle Skibe der kommer, og anholder alle de, som den synes at holde fordægtige. De fremmede Ministre har i denne Anledning gjort Forestilling til Divan, men kun faaet tvetydige Svar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Adskilligt. J hvor meget Franskmændene end synes at være tilbøielige til at modtage de af Generalstaterne foreslagne Fredsforslage, saa nøder dog Mangel af Subsistens, dem til at fortsætte deres Erobringer i de forenede Nederlande. Det bliver anseet som det eneste Middel til at undgaae Hungersnød, hvorfor General Pichegri har faaet de alvorligste befalinger, at passere Waal, det maae saa koste hvad det vil, og under den Trudsel, ifald han ikke vil udføre det, da ufortøvet at overlevere Commanden til General d'Arcon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Antallet paa det Mandskab, som siden den 1ste Ja marii 1792 er sadt i Reqvisition, med den gamle Arnee indbegreben, som den Gang existerede, beløber sig i 1 Million 778000 Mand. 119000 har slet ikke indstillet sig til deres Fahner og 53,000 Mand har forladt dem. J de militaire Hospitaler ere døde 167,000 Mand og 610,000 Mand, hvoriblant de Fangne ere linbegrebne, ere blevne for Fienden. Ameen bestaaer tilsaa endnu af 829,000 Mand. Af Krigscommissinerne og Krigs Tribunalerne er dømte til Døden 1660 Personer. Paris alene har tabt 52,600 Mennekker, og efter det sidste almindelige Mandtal bever dog endnu Folkemængden i Paris sig til 683,461. Mind. Greven af Provence opholder sig endnu i Ve kom, i det Venetianske med 3 Cavalerer, og lever meget indgetogen i et Privathuus. Man er nu nys lig om han vil forblive der, siden den Franske Ge ant Lallemand der er antagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Den 11te Decbr. er den engelske Flode under General Hotham fra Golfo di Fiorenzo paa Corsica indløben til Livorno. Den bestaaer af 13 Linieskibe og 2 Fregatter. Denne Flodes Ankomst er af betydelige Følger, da den franske Agent Cakan alt havde anholdt hos Storhertugen som Tilladelse, at et Antal franske Krigsskibe i Nødsfald maatte indløbe i Havnene Livorno og Portoferrajo. Man troer nu at den Toulonner Flode ikke kommer til at løbe ud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Bekiendtgiørelse. Da der Tiid efter anden, paa en kort Tiid, af min yderste Stue er bleven bortstiaalen: Et blaae og hvid Skillings Øll Krus med Tinlaag, 2de røde 2 Skillings Dito det ene uden Knap. Alle 3 med mit Navn S. Hasle og Aarstal paastukken. Hvem som skulle forekomme bemeldte Kruse, hvorpaa ventelig Navn og Aarstal vil være udkrasset, ønskede jeg meget vilde underrette mig derom, da jeg derfor, naar Angivelsen befindes rigtig, ikke allene til Fornøielse skal vederlægge deres Tieneste, men end og holde Dem ubekiendt. Aarhuus den 3die Jan. Søren Hasle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Skulde nogen have Lyst at kiøbe en god Selveier Gaard med skiønne Herligheder, og udskiftet af Fælledskab, vilde de behage at melde dem postfrie paa Bogtrykkeriet i Aarhuus, inden denne Maaneds Udgang, som derom giver nøiere Efterretning. Aarhuus den 7de Januarii En gammel bruun Hæst 16 a 18 Aar, klippet paa den venstre Forbov med J. er optagen i Boeslum Bye Draaebye Sogn, Schiersøe Gods; Eiermanden til samme ville melde sig snarest muelig, da Forderet ville ellers snart overstige sammes Værdie, og ellers at betale alle paagaaende Omkostninger. Schiersøe den 4de Januarii Johnsen. 135 Rdr. 1 Mk. 1 s. Børnepenge, er at bekomme til Laans i næste Wiborg Snapsting, mod befalet Sikkerhed, naar Vedkommende, derom melde sig inden Februarii Maaneds Udgang hos P. Brokner, Provst i Nørreherred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Gaardmanden Jens Rasmussen i Dangstrup Bye, Hvilsager Sogn, Schafføegaards Gods, har ved næstomliggende 4re Sogne=Kirker, og ved SynderhaldherredsTing ladet oplyse en sort broget Koe 8te Aar, med 3de hvide Føder, en Stiern i Panden, anseelige Hørn, og i Mærke H. har været klippet paa det venstre Baglaar, nu næsten ukiendelig; er vurderet for 7 Rdlr., som en 6 a 7 Uger har gaaet der paa Marken og stedste holdt sig ved hans egne Creature, med dem faaet Foder Morgen, og Aften, og er af ham indtagen paa Stald, hvor dens rette Eier mod dette Avertissements Bekostning og Foder lønnens Betaling, kan jo før, jo hellere afhente den. Schafføegaard den 3die Januarii 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Hos Peder Larsen Schmidt paa Vestergade faaes extra gode tørrede Kirsebær, og Lybsk Peberod til billige Priiser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
Af Gaardmand Jens Rasmussen i Tøystrup, Weilhye Sogn, Calløe Amt, paa Stamhuuset Estrup Gods, er indtaget paa Foder, en liden ganske sort uskaaren Hesteplag, i andet Aar, uden nogen Mærke, eller KiendeTegn, som ei vides hvem er Tilhørende, men paa Byens Mark har opholdt sig siden en Maaned for Michelsdag; hvilken herved oplyses, foruden hvad allerede ved Kirkerne er skeet. Eiermanden til samme ville melde sig og ligitimere sin Ret dertil, da den kan blive udleveret, mod Fodderløn, og øvrige paagaaende Bekostningers skadesløse Erstattelse. Estrup den 29de December 1794. Mønster, Jmod første Panteret i Jordegod, forlanges en Kapital paa 1600 Rdr. til Laans næstkommende Snapsting, Kundskab herom giver det Aarhuusiske Addresse=Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-07
At Skiftet, efter afgangne Niels Jensens Enke, Bierthe Sørensdatter, som boede og døde i Grandslew Bye, under Stamhuuset Bidstrup Gods, bliver foretaget i Bidstrup Skriverstue Mandagen den 26de Januarii 1795. om Formiddagen Kl. 10 Slet, det bliver herved 3de gange efter hinanden bekiendtgjort, med Anmodning, at alle de, som under dette Skifte maatte have noget at fremme eller erindre, bille behage at møde ved Skiftesamlingen den meldte Tiid og Sted, da Skiftet samme Dag eragtes sluttet. Bidstrup den 23de December 1794. A. Therchildsen Fuldmægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Indenlandsk Kiøbenhavn. Den 1ste Januarii kom Fregatten Cronborg, under General=Adjutant Capitain Løven, ørns Commando, her paa Reden fra Norge.