Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-29
Medens Hattemagerne i Kjøbenhavn betale et dansk Hareskind med 3 Mk. til 3 Mk. 8 s., sælges Skindene her for 8 s. Stykket; men Kjøbenhavns Hattemagere paastaae, at norske Harers Uld er aldeles ubrugelig for Hattemagerne; de ville ei engang betale dem med 4 s. Stykket. - Her skydes en Deel Fuglevildt, som afsættes i Stavanger og i Bergen. Ryper 12 s., Uhrhøns 1618 s. Stykket. Alliker ere her i stort Antal. De tjene endog Almuen til Spise, medens Fieldbonden ei lettelig spiser andet Vildt. De skydes og ned saltes i Mængde til Vinterproviant. - Bjergværker drives her ikke. Her har i Strands Præstegield, Holle Annex, været drevet et Kobberværk, som længe siden er nedlagt. Malmen skal ikke have været fortrinlig og Skovene kunde vanskeligen yde hvad der udfordredes til dens BehandIII. ling. - Efter en Anonyms Beretning (Manuskript, i det Kongel. Bibliothek) skal en vis Frimann 1745 eller 1736 have foreviist Regjeringen god her brudt Sølvmalm; men han giver Vink om, at Stavangers Borgere, af Frygt for en farlig Rival i den Bjergstad, der vilde opstaae, dersom denne Rigdom blev bearbeidet, have bestukket Vedkommende, saa al Undersøgelse bortfaldt, og Stedet endog, hvor dette Sølv var at finde, er blevet ubekiendt. Der tales end ikke nu om Sølvbrud, og det er nok temmelig reent, at det Hele var Hjernespind. Jmidlertid har det høi Grad af Sandsynlighed, at dog denne uhyre Række af meget store Steenmasser ikke her mere end alle lignende, alle andre Steder paa Jordkloden skulle være uden Metaller, men at den sande Aarsag, til at her ingen findes, maa være, at man ikke har forstaaet at søge dem, eller dog ikke har søgt dem. - Paa Fjeld øen, hvor et fordum bekiendt Udsteens=Kloster ligger, brydes en Art taillabel Vegsteen, der er anvendt til Forstringer paa Stavangers Kirke, og paa Udsteens Klosterets Bygning. Denne Steenart findes og i Mængde paa Rennesøen og paa det faste Land i Tysvær Sogn i Haugested. Den har der udholdt næsten 7000 Aars Prøve i fri Luft, er høist let at bearbeide, og kan ligge fra Bruddet indvæltes i Skibene; men man har fortræffelig Marmor, til Bygningsbrug, i det mindste, under lignende Betingelser paa Storøen i Sundhornlehn, faa Mile nordenfor og flere Steder; man har god Sandsteen paa Bornholm og mange Steder, og dog bragte man ei alene 1738 Sandsteen hid fra Saxen til Christianborgs Bygning; men senest forskrev man endnu Sandsteen til Kongeborgens Fornyelse fra Saxen. - Agerdyrkningen drives tilligemed Søeboe- og Fjeldboenæringen, mere eller mindre af samtlige disse Egnes Jndbyggere meget forskjelligen, dog saa, at de paa de fleste Steder avle i det ringeste noget nær det Korn de behøve. - Allerede det omtalte Manuskripts Forfatter meente for 60 Aar siden, at Ryfylke da avlede saa meget Korn. Det maatte formodes at den andensteds udbredte bedre Cultur, tilligemed den Nødvendighed, i hvilken Fiskerier nes aftagende Rigdom i den sildigere Tid havde sat Havegnene, til at lægge desmere Flid paa Agerdyrkningen, maatte have forøget dennes Produkt. - Uagtet det Heles overordentligen vilde og rædsæmme Udseende - thi de skjønne smilende, og, som det synes, alene frugtbringende Strækninger ere dog i det Hele kun faa, saa godt som uberegnelige smaae Pletter i en almindelig Ørk, hvor alt bestaaer af nøgne, eller med Dyndlag overhyllede, eller med Steenstumper eller Lyngkrat beklædte Steenmasser - er det dog uvist om ikke hele Stavanger Amt avler endog en Deel mere Korn end dets Jndbyggere fortære. - Det ei alene paastaaes, men det er sundsynligt, at det saa forholder sig paa samtlige de østre Øer i Stavangerbugten. Man seer dog der sammenhængende Kornmarker, skjøndt afbrudte ved endnu større Strækninger, der, nøgent for Havstormen udsat Field, trodser al Dyrkning, dog vise noksom af vel dyrket Mark for at føde Jndbyggerne i de ikke talrige Vaaninger. Det er endnu mere sandsynligt, at det saa forholder sig i de af Fieldryggene for næsten alle Vinde indsluttede Dale i Strand, Hjelmelands, Jelsøes, Suledals, Vigedals Præstegielde, vel og i Nærstrand og Skjold. Karmøen har forholdsviis endnu mere Agerland end det øvrige af Amtet; men der er da ogsaa en uforholdsmæssig stor Befolkning. Dalernes Provstie skulde det være, som mindst var istand til at forsyne sig selv, og dog have deraf Bakke og Lunde Sogne maaskee af det hele Amt den fordeelagtigste Beliggenhed for Agerdyrkningen, mod Sønden heldende Sletter i Læ for norden, ja foralle Vinde, Sydvinden undtagen, ikke udsat for Havets kolde Foraars- og Sommertaage, men Havet nær nok for at nyde Fordelen af dets milde Vintertemperatur, og ubetydeligen eleveret fra det Vandspeil. - Af Helleland er i det mindste en betydelig Strækning en saa fordeelagtigen som skjønt beliggende Fielddal. - Det er saaledes af Daler nes Provstie kun Soggendal, der bestaar af næsten blot Klipper ud mod Havet, udelukkede ved den fra næsten alt Fælledskab med Landjorden; Eg gersunds liden Strækning, af samme Beskaffenhed, dog saa at Annexet Ogne, der paa ganske lidt nær udgjør af Eggersunds Præstegield alt hvad der til indeholdes i den elendige Flekke selv, og Hellelands Anner, Birkegrim, der bestaaer af Our eller Grusdynger og Lyngheder mellem skaldede og goldt smaae Klipper, som skulde fra andre Egne behøve Bidrag af Brødkorn. (Fortsættes.)