JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1789-11-09
Alle Kaffeelskere til Fornøielse. en overordentlige Jndflydelse, som en god tillavet Kaffe har paa Maven formedelst sine spændende og styrkende Egenskaber, er tilstrækkelig beviist af de Virkninger, som den yttrer paa en Mave, der enten har været svækket ved Overladelse af Næringsmidler, eller pirret til Brækkelse. Hos en af Naturen svag Mave foraarsager den en behagelig Følelse, befordrer Fordøielsen, forbedrer en slet Næringssaft, og er et almeen Middel imod Kolik og Opblæselse; den udbreder en mild Varme over det hele Legeme, opliver Livsnanderne, og forekommer hin Ligegyldighed se, hvilken foraarsaget nærvesyge Personer og Slappe. a 354 M. saa mange bittre Timer. Kaffe fortynder de tykke Safter, og underholder sammes frie Omløb; den bruges med største Fordeel i den hvide Flod, Vattersot, Ormsyge, Søvnløshed og andre Tilfælde, som opkommer af slet Føde, Mangel paa Bevægelse, svage Fibrer og Stakaandighed. Der gives faa Personer, som ikke have lært at kiende dens herlige Virkninger mod Hovedpine; ofte er den blotte Kaffedunst i Stand til at forskaffe stor Lindring. J Vestindien, hvor Hovedvine er langt almindeligere og skrækkeligere, end i Europa, er Kaffe det eneste Middel, som forskaffer Lindring, den har endog et Fortrin for Opium. sær er den fortrinlig nyttig i Fruentimmernes Svagheder, i det den fordeeler Forstoppelserne, af hvilke de almindeligen have deres Oprindelse. Kaffe befordrer den umerkelige Uddunstning, stiller Tørst, og demper en unaturlig Hede. Man troer, at Kaffees overflødige Brug i Frankerig har gjort Steensmerte sieldnere, saa meget er vist, at man i de franske Kolonier, hvor man drikker meere Kaffe, end i de engelske, ligesaa lidet som i Tyrkiet, hvor den er en almindelig Drik, neppe kiender Steensmerte af det blotte Navn; ligedan forholder det sig med Podagra, som saa smertefuld piner det menneskelige Kien. Kaffe er befundet at være et Lindringsmiddel i de Tilfælde, som følge med Koppernes Udbrud og andre Febre. En Kop stærk Kaffe uden Melk og Sukker, tagen ofte ved Trangbrøstighed, lindrer det Onde meget, og undertiden fordriver det ganske. Stærk, klar og med megen kogt Fløde blandet Kaffe er meget fødende og balsamisk, den giør derfor en ypperlig Tieneste i Lungesot, det 355. Svindsot, Podagra og andre langvarige Sygdomme.
Viborger Samler, 1789-11-09
J lang Vaagen og overspendt Studering, som stærkt angriber Nærvebygningen, giør den en forunderlig Virkning, uden sørgelige Følger. Baco sagde alt i sin Tid, Kaffe er et velgiørende Middel for Hovedet, Hiertet og Maven, og Doctor Willis siger: Naar Kaffe bruges daglig, renser og opliver den enhver af Sielekræfterne, og fordriver alle Slags mørke Griller. Den berømte Doctor Harvay brugte den derfor overflødig, og Voltaire skal næsten have levet af Kaffe allene. Alle Nationers Lærde tage derfore sin Tilflugt dertil, naar de ville styrke deres af Studeringer og Eftertanke svækkede Hierne. Med alle disse Fortrin har dog Kaffe sine Fiender, den heftigste er Simon Pauli; men hans Jordom mod Kaffe grunder sig ikke paa Erfaring, men alene paa Anekdoter og urimelige Fortællinger, sammenrapset af overilende Reisende. Han troer, at den har en stærk udtørrende Kraft, ved hvilken al den Jld, som udfordres til Avledaaden, i Persien fuldkommen udslukkes; men Dufour og andre Reisende har ved flere Erfaringers Beviis tilstrækkeligen giendrevet denne Meening. Men uagtet Kaffe besidder saa virksomme Bestanddele, kan det dog ikke nægtes, at den jo ved en slet Anvendelse kan misbruges, og der maae ligeledes kunne gives Naturer, som lidet eller intet kan taale denne Drik, saaledes forsikrer Slure, at hans Nærver bleve angrebne af Kaffeens overflødige Brug; men Doktor Forthergil, som aldrig brugte en Ting for meget, har drukket den uden mindste Besværlighed i mange Aar, endskiønt han var af en meget spæd Legemsbygning, og aldrig drak Thee tillige. En eller to Kopper Kaffe uden Fløde, drukket efter Maaltidet, befordrer Fordøielsen, og er dem tienlig, som ere plagede af Forstoppelse; dersom paa østerlandsk Maade lidet Vand drikkes førend Kaffeen, bliver den derved til et aab mende Middel. Efterdi derfore Kaffeen hverken i sine Bestanddele eller i sin Brug er i mindste Maade det menneskelige Legeme skadelig, og efterdi de Fordele, ikke kan nægtes, som den i de fleste Lande har stiftet; ved at forekomme de ellers meget herskende Sygdomme, saa er man vel ikke berettiget til at udskrige Kafseen for saa skadelig, som nogle Læger have giort; men man maae hellere tilstaae, at den henhører til de velgiørende Gaver, med hvilke Forsynet har forsynet Menneskeslægten. Lichtenbergs Magazin 1786. Hatte.
Viborger Samler, 1789-11-09
Fra Regensborg berettes, at, da Hareskindene paa nogle Aar ere blevne vanskeligen at bekomme, og følgeligen dobbelt saa kostbare som tilforn, saa har en berømte lærd Mand gjort tvende Hattemagere sammesteds det Forslag, at giøre Forsøg enten med plukke Silke, eller det saakaldte Uldgræs, som voxer pr. sumpige Enge (maaskee Carer uliginosa LinnæDisse Forsøg have lykkedes over al Formodning: De ene af disse Hattemagere forfærdigede sine Hatte af endeel plukket Silke og to Deele Harchaar; den anden derimod tog een Deel Uldgræs og to Dele Harehaar. Disse Hatte ere meget lette, have en skiøn glandsende Udseende, og ere stærke. Man haver sendt Prøver der Ke 3573. af saavel til Paris, som til det Kongelige Landhuusholdnings Selskab i Kiøbenhavn, for at bedømme Arbeidet.
Viborger Samler, 1789-11-09
Algem. Handlungtzeitung 29 St. d. 23 Julii 1787.
Viborger Samler, 1789-11-09
En nye Art oekonomiske Voxlys.
Viborger Samler, 1789-11-09
Man har i Holland opfundet en nye Art af bekonmiske Voxlys, hvoraf Pundet kuns koster 44 Kreutzer. Disse Lys bestaaer af Vox og en Extrat af Jordæbler. Fem Lys gaaer paa et Pd., og et af disse Lys varer, imens det endnu er frisk, 15 Timer, og 17 Tinter, ifald det er vel udtørret; derforuden have de klarere. Lue, end de beste Voxlys, og dampe ei, nedfalder en Draabe paa Tøi og Klæder, kan der afgnides uden ringeste Spor til Pletter. Algem. Handlingstetug 22 Art. 1787.
Viborger Samler, 1789-11-09
Høieste Rets afsagte Dom. Mandagen den 19de October 1789. Proc. Lange, contr. General Auditeur Kallager. General-Auditeur Christian Kallager bør tilbydes hans Frænder, og de være pligtige at forvare ham, saafremt de have Middel dertil, hvis ikke, da bør Øvrigheden at sætte ham i Forvaring. J Henseende til de idømte Omkostninger og Sallarier, bør Commissions=Dommen ved Magt at stande, dog saaledes, at Commissarierne ikkun bør nyde i alt hver 250 Rdlr. Endelig forbeholdes Hans Biørnkiers Enke hendes formeentlige Ret til General-Auditeur Kallager i Henseende til den hende belovede Gave og Pension.
Viborger Samler, 1789-11-09
Bekiendtgiørelse. Jaa Tviis Klosters Gods i Wind Sogn, Ulborg Herred, er sidstleden 7de Octobr. ved Døden afgangen Fæsteren af et Boelsted Bahr kaldet, navnlig: Jens Christensen, uden de 358 s. at efterlade sig Livs Arvinger; denne Stervboe blev strax efter Dødsfaldets Anmeldelse taget under lovlig Skiftebehandling, hvor da Enken angav den afdøde at have havt 3 Brødre og en Søster, navnlig: 1) en Broder Gregers Christensen, som har boet i Roikier i Wind Sogn, 2) en Broder Peder Christensen, 3) en dito Jens Christensen, hvilke sidste begge skal have boet i Hierm Sogn, men nu alle 3 ved Døden afgangne, og efterladt dem endeel Livs Arvinger, hvis Navne og Opholdssteder Enken ei vidste alle at angive, da endeel af dem for mange Aar siden skal være reist fra Egnen, samt 4) en Søster Maren Christensdatter, som ogsaa for mange Aar siden er reist fra Egnen og ei vides enten hun er levende eller død, og efterladt sig Livs Arvinger. Og da Stervboen er meget fattig og ei formaaer ordentlig Proclama at bekoste, saa bliver afgangne Jens Christensen af Bahr hans Arvinger herved i den Wiborger Samler indkaldet 3de Gange i Rad, de Umyndige med Formyndere, at møde ved Skiftets Samling paa 30te Dag den 6te Novbr. i Stervboen i bemeldte Bahr og derefter 6 og 12 Ugers Dagen den 19 Novbr. og 31 Dec. førstkommende paa Tviis Kloster, for deres Ret under Skiftet at lagttage. Til samme Tider og Steder indkaldes Stervboens Credi- og Debitorer, at møde paa den Maade, som Loven befaler efter død Mand. Tviis Kloster den 13 Octobr. 1789. P. Giested.
Viborger Samler, 1789-11-09
Herved bekiendtgiøres, at Onsdagen den 2den Dec. førstkommende og følgende Dage bliver paa Hovedgaarden Lundbech ved Nibe i Aalborghuus Amt, foretaget offentlig Auction over sammestæds ved Døden afgangne Enkefrue Kammerherrende Baronesse Adelers efterladte betydelige Løsøre og Effecter, saasom nogle Pretiosa, Guld- og Sølvmyndter, samt endeel andet Sølv, Tin, Kobber, Messing og Jernfang, Meubler, Sengeklæder og Linklæder, Vogne, m. m. som paa Auctionsstedet vorder foreviist og opraabt, og hvorover trykte Catalogi kan faaes til Eftersyn 8te Dage forinden Auctionen, paa Post-Contoirerne i Hobroe, Randers, Aarhuus, Horsens, Wiborg, i Nibe hos Byeskriver Wedel, paa Halkier, og paa Aalborg Stiftscontoir, samt hos Byefogderne Brychmann i Hiøring, og Damsgaard i Sæbye. Levetzau. Aalborg Slot den 4de Novbr. 1789.
Viborger Samler, 1789-11-09
Formedelst Forandring af Guarnison agter Regimentsqvarteermester Bøggild af det Viborgske Jnfant. Regiment underhaanden at bortsælge sin iboende og her i Viborg udi det saakaldte Ridderstræde beliggende Gaard med Eiendomme, hvilken Gaard med Eiendomme af ham anseelig er forbedret, og i alle Henseender beqvem og fordeelagtig indrettet, saa at der uden mindste overdreven Roes neppe gives bedre Eiendoms Boepæl i nogen Kiøbstæd her i Landet. Dens Bygninger, bestaaende af 3de Fløie 64 Fag, er tildeels Grundmuur og asseureret i Brandkassen for 4000 Rdlr. Gaarden er uden Fælledsskab eller Naborskab med andre, og med en Brandtmuur. indlukket. Ved Siden af Hovedbygningen ligger en indplanket stor og betydelig Frugthauge med gode Frugttræer, og desuden ved Laden en mindre Hauge, der for det meste er beplandtet med Humble og giver god Afgrøde. Eiendommene bestaaer af 6 Tofter eller Jndlukker strax ved og omkring Gaarden beliggende, alle indhegnede med Steendiger, der med forskiellige Slags Træer og Hækker ere omgivne. Af disse Tofter svares hverken Matricul-Skat eller Tiendeafgivt, de giver godt Kornmen i Særdeleshed god Græsning, foruden at i de sidste 2 Aar er i nogle af Tofterne saade 150 Pd. Klever; ved den nærmest Gaarden liggende Toft er god Engbund, hvorpaa dette Aar er indbierget 10 Borgerlæs Høe; i samme Toft og tæt ved Frugthaugen er ogsaa 2de Karnsdamme. Af Vintersæd er dette Aar nedlagt 22 Skppt. Rug, med Gaarden følger tillige et Huus eller Leie Vaaning af Bindingsværk, indrettet til Soldater Baraqve, og asseureret i Brandkassen for 300 Rdlr. Fremdeles meldes til Liebhaberes Efterretning, at Kiøbesummen kan imod Hypotheqve i Gaarden eller imod Caution blive staaende; ligeledes kan og Besætningen af Heste, Køer, Vogne &c. faaes til Kiøbs. Skulle Gaard og Eiendomme, ei forinden Nyeaar blive bortsolgt, er samme at bekomme til Leie paa visse Aar. Wiborg, den 31te Octobr. 1789.
Viborger Samler, 1789-11-09
Efterskrevne, fra Strandet Gods, i Halds Amt, Fiends Herred, uden Tilladelse bortdragne Reserva Mandskab, nemlig: Jakob Kristensen Brand, Jens Jensen Sønderorum, Kristen Jensen, Hans Andersen Tastum, Niels Andersen, Tastum, Niels Laursen Tastum: Jens Kristensen Gamskiær, Anders Nielsen Seystrup, Laurs Jensen Oddense, Peder Thomasen Lunøe, Jakob Egertsen Søndersrum, Kristen Pedersen Syndergaard, Mads Pedersen Søndergaard, Niels Pedersen Syndergaard, indkaldes herved at møde til den forestaaende Extra-Session, som holdes i Hals Amt, ligeledes advares alle de, som af Strandet Gods maatte have Tillade 3593 delse at tiene uden Godset, hvor de sig end maatte opholde, saa og de som i Aarene 1787 og 1788 maatte have faaet Friehedspasser herfra Godset, at møde personlig ved benævnte Session; hvis de ei vil deelagtiggiøre sig i de deraf flydende ubehagelige Følger. Strandet den 31 October 1789. Anton Fran 8 Just.
Viborger Samler, 1789-11-09
De som behage, herefter at lade noget indrykke i den Viborger Samler, enten en eller anden smuk Afhandling, som gierne ønskes og med Fornøielse modtages, ja endog efter Omstændighederne, paa Forlangende, betales, eller Bekiendtgiørelser, ville behagelig addressere det Jndsendte enten til Bogtrykkeriet i Wiborg, eller til mig Underskrevne, p. t. Bogholder ved bemeldte Bogtrykkerie, ligesom og herefter med mig afgiøre Regninger for hvad som fra den 2den Novbr. sidst fremdeles indrykkes eller bliver trykt. Viborg den 7 Novbr. 1789. L. Randrup. et bekiendtgiøres herved, at der paa Stamhuset Estrup kan imodtages, 80 Stude paa Foder, og 120 Stkr. kan ligeledes modtages ved Rolsøegaard; enhver, som vil sætte Kreaturer paa Foder disse Steder, ville behage at henvende sig til Hr. Friderich Thornson paa Roelsøegaard og Jomfr. Thornson paa Astrup, som derom slutter Accordt. De Lysthavende kan være sikker paa god Behandling og billig Priis.
Viborger Samler, 1789-11-09
Nogle Bøger, tilhørende det Læse-Selskab, jeg bestyrer, bliver ved Auction den 2den Decembr. Kl. 10 Formiddag bortsolgte paa Skive Raadstue. Hem Præstegaard den 2den Novbr. 1789. Navn.
Viborger Samler, 1789-11-09
en ung sort Koe med en liden hvid Stierne i Panden og lidt hvid paa Bagfødderne er den 7de hujus mig frakommen, hvo samme maatte forekomme, ombedes tienstligst at enten underrette mig derom eller lade mig den hidbringe, da Omkostningerne skyldigst skal blive betalte. Viborg, den 9de Novembr. 1789. Randrup. ad Til No. 45 af den Viborger Samler 1789.
Viborger Samler, 1789-11-09
Bekiendtgiørelse. af Ørsted, Aarhuus Stift, Præste-Enken Kongsøe Herred, Madame Hald, er den 14 Septbr. sidstl. ved Døden afgaaet udi sit paaboende Eiendomsted her i Byen. Hendes Boe er derpaa af Skifteretten lovligen behandlet. De, som enten have noget at fordre efter den sal. Afdøde, eller som Stervboen i nogen Maade vedkommer, ville melde sig for Retten den 25de Novembr. førstkommende, da en Skiftesamling er berammer i Stervboe, Stedet. Ørsted Præstegaard ved Randers, den 26de Octobr. 1789. Ch. Gotsche, Provst i Herredet.
Viborger Samler, 1789-11-09
Da forrige Sognepræst til Nørrefelding og Tviis Menigheder, Hr. Damianus Knudsen, som forlængst død, og hans efterladte Enke, Mad. Ellen Møller, Begge uden Livsarvinger, er ligeledes sidstafvigte, 6te September i Holstebroe, Kiøbstæd ved Døden afgangen, er Stervboen uopholdelig taget under lovlig Skiftebehandling, og endvidere til 30te Dags Fremme; Saa i Følge et imellem begge Ægtefæller, i Live oprettet og allernaadigst confirmeret Testamente af 12 April 1776, var den Længstlevende bevilget at besidde Boen uskiftet, og siden efter Begges Død, fra den overblevne Gield, at skiftes og deeles til fælles Arvinger efter Loven; thi indkaldes disse Arvinger (derefter Beretning skal være paa den afdøde Mands Side, en heel Broder, Hr. Cancellieraad Knudsen i Kiøbenhavn, og paa Hustruens Side nogle Søsterbørn, hvis Navne, Sted og Ophold, enten de ere i Live, eller døde, og have efterladt sig Livsarvinger, vides ikke, uden dette: at hun skal være født paa Kiølskegaard i Wensyssel, hvis Fader var Ditlev Møller, og Moder Sussanna Marie Vibye). Bemeldte og ubekiendte Arvinger herved med Advarsel 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, samt Aalborgske Tidender og Viborg Samler, (siden Stervboen ingen anden Proclama kan formaae), at møde eller møde lade i Stervboen, samt Credi- og Debitorer til 6te og 12te Ugers Dag den 27 Octbr. og den 24 November udi Hr. Postmester Grøns Huus i Holstebroe, da enhver efter Boens Tilstand skal vederfares Ret. Holstebroe den 8 Octbr. 1789. Paa Skifterettens Vegne Jens Windelin.
Viborger Samler, 1789-11-09
Paa Hastrup Gods i Silcheborg Amt, Wradsherred i Estrup Sogn udi Heedegaards Bye, er den 11te Septbr. sidstleden ved Døden afgaaet Aftægtsmand Niels Nielsens Hustrue Anne Madsdotter (uden at efterlade sig Livs Arvinger) hvis Stervboe er taget under lovlig Skiftebehandling, og derunder paa 30te Dagen anmeldt, at bemeldte Afdøde blant flere Sødskende og Sødskendebørn skal have havt en Broder navnlig Christen Madsen, som har været gift og boesiddendes i Tønder Kiøbsted i Holsteen, men skal være død for ongefær 3 Aar siden, og efterladt sig 4re Børn, hvis Opholdsted og Navne ei vides, samt en Søstersøn Lars Olesen 36 Aar, i Viborg. Thi bliver samme fraværende Arvinger 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og i den Viborger Samler, med Værger indkaldede til at møde eller møde lade i Stervboen til 6te og 12te Ugers Dagen, som er den 21de Novembr. 1789 og 2den Januarii 1790, for derefter at lagttage deres Arveret, da Stervboen herom ingen Proclama formaaer at bekoste. Til samme Tider indvarsles saavel Creditorer som Debitorer at møde, de første for at bevise deres Fordringers Rigtighed, og de sidste, for at betale hvad de ere skyldige, for at undgaae Tiltale og videre deraf følgende Uleilighed. Niemann. Hastrup den 10de Octobr. 1789. Fuldmægtig ved Godset.
Viborger Samler, 1789-11-09
Underskrevne Cancellieraad Niels Skom til Randrup og Af mild Kloster i Halds og Silkeborg Amter, Middelsom Nørlyng- og Liusgaard Herreder, lader 3de Gange udi de Kiøbenhavnske Aalborg og Wiborgske Aviser ifølge det HøiKongelige Cancellieskrivelse under 20 Junii d. A. dets 5 Post, indkalde alle og enhver uden Forskiel af de Mandskaber, som paa berørte Godser have oplevet Fødestavns Alder efter forrige Anordninger, men i Aarene 1787 og 1788 ere blevne afskeedigede, men hvor deres Opholdsted er, er mig ubekiendt; de ville personlig enten selv, eller ved Befuldmægtigede, udi Extra Sessionerne hvad Tider samme bestemmes og holdes, de dennem saaledes meddeelte Friehedspasser forevises; alt, saafremt de efter allerhøieste Cancellieskrivelse ikke vil vente Tiltale. Ligeledes indkaldes de Mandskaber Godserne tilhørende, som enten med eller uden Tilladelse tiene uden Godserne, de vilde og forinden Sessionen melde sig her paa Randrup.
Viborger Samler, 1789-11-09
J det øvrige bedende hvem disse Mandskaber haver i Tieneste, ville behage at lade dem hidkomme. Randrup, den 29 Octobr. 1789. N. Skou. a den allernaadigst befalede Extra-Session, i Følge det Kongelige Danske Cancellie-Skrivelse af 20 Junii 1789, formodenligemed første bliver holdt for Skivehuus Aint, saa indfaldes herved alle de af Kiergaardsholm Godses Reserva Mandskab, som er bortrømt, eller og uden Tilladelse opholder sig uden for Godset, at møde for bemeldte Extra i Session paa den Tid og Stæd, hvor samme bliver holdet; udebliver nogen af bemeldte Godses Mandskab, haver de dem selv den Uleilighed og Straf at tilskrive, som deraf flyder. Kiergaardsholm, den 24de Octobr. 1789. N. Willemoes.
Viborger Samler, 1789-11-09
Da de befalede Extra-Sessioner for Silkeborg Amt, kan ventes med allerførste foretaget, saa indkaldes herved alt det Mandskab som tilhører Kiersholms Gods, og som med eller uden Tilladelse maatte opholde sig uden for samme, at de ved disse indfinder sig naar og til hvad Tider de bliver bestemte, saafremt de vil vente at undgaae den befalede Straf, som deres Udeblivelse vil foraarsage dem. Kiersholm, den 20 Octobr. 1789. C. F. Claudii, Fuldmægtig ved Godser. forhen tilhørende Mandskab, Herningsholms som med eller uden Tilladelse, maatte opholde sig uden for deres Fødestavn, saa og de, som i Aarene 1787 og 1788 haver faaet Friehedspas, bliver herved indkaldede til Møde ved forestaaende Extra-Sessioner for Lundenæs Amt, paa de Tider, som nærmere vorder bestemt. ifald de vil undgaae Uleilighed og Strafs Følge. Herningsholm den 30te Octobr. 1789. C. Hedegaard, Fuldmægtig ved Herningsholm.
Viborger Samler, 1789-11-09
Forsdagen den 12te November næstkomAuction. – mende, om Formiddagen Kl. 10 slet vorder udi afg. Niels Laursens Stervboe i Pannerup Bye, Trige Sogn, Westerliisberg Herred, foretaget offentlig Auction over 2de Fierdeparter af Ølsted Sogns Konge-Korn og Qvæg-Tiende under bemeldte Westerliisberg Herred i Aarhuus Stift, hvilke Tiende Parter, enten samlede under et, eller hver Fierdepart for sig, uden flere Auctioner, endelig vorder bortsolgt. Ligeledes bliver paa samme Sted og Tid bortsolgt : endeel Sølv, benævnte Stervboe tilhørende, saasom: 2de Sølvkander, 2de Sølvbeggere, nogle Spiseskeer, et sølp; Lommeuhr og andet mere; hvilket tiener Liebhabere til behagelig Underretning. Bidstrup den 10 October 1789. B. Lihme. Pandagen den 23de Novembr. føstkommende, og følgende Dage bliver endeel gode og moderne Meubler, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jernfang, Taffel- og andre Uhre, Speile, Chatoller, Commoder, Skabe, Kanopeer og Stole, en betydelig Mængde Linnet, Dækketøi, Lagner og meget gode Sengeklæder, samt Glas, Porcelain, Fajancer, Bøger og videre Hr. General Auditeur Kallagers Boe tilhørende bortsolgt ved offentlig Auction udi Randers, hvor Catalogi forinden kan bekommes hos Herredsfoged Stadfeld, samt paa Friisholt Gaard hos Hr. Kammerraad Ferslev og paa Bogtrykkerierne i Viborg og Aalborg. Randers, den 27de October 1789. Paa S. T. Hr. Kammerraad. Fersleve Vegne, Stadfeld. Vil Gud give Liv og Helbred, flytter jeg til Paaske eller 1ste Maji i den af S. T. Hr. Major Normann mig tilkiøbte, Gaard, til hvilken Tid min iboende Gaard No. 2 paa Vestergade, der med Brønden og alt fra Grunden nyelig og fuldkommen er repareret, for billig Priis kan faaes enten til Eie eller Leie, med eller uden Kakkelovne; Gaarden er indrettet til 2de smaae Familier, har 4re Under- og 6 Overværelser, 2 Kokkener, 2 Spisekamre, 2 frostfrie Kieldere, et Bager huus, et Bryggerhuus, 2 Stalde, hver til 8te Heste, og 6 Svender Huus til Jldebrand &c., samt overflødig godt Vandi Brønden. Skulde Liebhavere findes, ønskes, de behageligst i Tide vilde melde dem hos mig, Viborg den 26de Oct. 1789. Christen Winding.
Viborger Samler, 1789-11-09
En sort Hest, 3 i 4de Aar, noget krogrygget og med nogle saa hvide Haar i Panden, brændt paa Forboverne og Daglaarene med T. S., der dog nu ikke vel er synlig, er den 15 October sidst fra Gaardmand Søren Madsen i Torsagger under Stamhuset Caløe, paa bemeldte Torsagger Mark bleven borte, og formodentlig reden bort af nogle fra eller til Extra Sessionen passerende Karle. Hvem som maatte antræffe bemeldte Hest, ombedes saadant at tilkiendegive, enten Eieren fornævnte Søren Madsen i Torsagger, eller Forvalteren Birkedommer Wærum paa Caløe pr. Aarhuus, da Hesten derpaa strax skal vorde afhentet, og alle Omkostninger og Uleiligheder, erstattet.
Viborger Samler, 1789-11-09
For en Maaneds Tid siden er en sort Hest, 8te Aar gammel, 7) med en hvid Plet ved Manken, og nogle graa Haar i Halen, og et sort Øgbest, blind, i 16de Aar, bortkommen fra Huusmanden Peder Jensen paa Toss-Marken ved Giming; hvo som kan skaffe dem til Veie, eller give nogen Oplysning om dem, loves en god Belønning af Eieren.
Viborger Samler, 1789-11-16
Den Kydske. mueligt er det vist, at finde Saa kydsk en Pige, som Selinde. Hun Fristelserne kjæk modstaaer. De aldrig Bugt med hende faaer. Ja, i Forundring man ret falder. Saa streng en Dyd i hendes Alder, Hvor gammel mon hun er? J. Hun er ikke meget meer End resindede Aar. Politisk.
Viborger Samler, 1789-11-16
Efter en befaling af Kongen i Spanien er en almindelig Afbildning paa Rigets statistiske Tilstand, bleven forfattet. J Følge denne authentiqve Liste indeholder Spanien for nærværende 10 Millioner 253,099 Jndvaanere, 21,421 Stæder, Landsbyer, og Flekker (Majorea, Minorca, de Canarisk Øer og Besætningerne paa de Amerikanske Kyster iberegnede), 112 Domkapitler, 316 Collegier, 2016 Hospitaler, 2122 Munke= og 1130 Nonne=Klostere, 69,870 Munke, og 35,491 Nonner, Øen Majorca havde i forrige Aar 135,906 Jndvaanere, hvoraf 31,965 levede i Hovedstaden.
Viborger Samler, 1789-11-16
Efter en nøiagtig og ægte Liste ere i de 4 Aar fra 1784 til 1787 i London i Engeland overhovedet bleven myndtet 5 Millioner 340,000 Stykker Guiner i Guld, og for 52,608 Pd. Sterl. Sølvmyndt.