JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
Om de ostindiske Uroeligheder ere Efterretningerne modsigende. De Tidender, paa hvis Ord man bebudede, at alting der var roeligt, ere til Ulykke af ældre Datum, end de, end de, hvis Jndhold fornødigede Cornvallis's Didsending. Dog paastaaer man, at Opstandsaanden der ikke er almeen, og alt i Særdeleshed samtlige Artillerieofficererne ikke ere med. Dog bliver Stillingen meget critisk, og de kongelige Tropper maae gaae meget forsigtig til Værks. Nyelig fik saaledes et kongeligt Regiment befaling at gaae til en Colonie, der laae 300 Mile fra Bengalen. Det havde endnu to Dags Marsch, da en Committee Officerer fra Compagniets Tropper kom det imøde, og betydede det, ikke at gaae til sit Bestemmellested, da det der vilde finde Modstand. Den commanderende Officeer svarte, han maatte lystre sine befalinger, dog vilde han rykke langsom frem, og midlertid indhente nærmere Ordre fra Gouvernementet. Han sendte derpaa en Expres, som kom tilbage med en Ordre fra General-Gouverneuren, at gaae tilbage med Regimentet, hvorved da Voldsomheders Udbrud forebyggedes. Faren skal i øvrigt være meget forøget ved det, man har nødt de indfødte Tropper saa ofte mod deres Religionsforskrifter at lade sig indskibe, og bringe til andre Egne af Landet, og de altsaa ere meget misfornøyede. Det 15de Regiment af Sepøyer har derfor alt eengang begyndt et Oprør, men som ved Eftergivenhed imod det dæmpedes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
J et Skrift, der synes at være forfattet med megen Kundskab til Tingene af en anseet Officeer vises af mange Omstændigheder Rimelighed, at Engelland ligesaa let kunde miste sine Eiendomme i Ostindien, som i Nordamerica, og det ved Armeen i Bengalen, der lidt efter lidt vilde fortrænge de kongelige Tropper, og giøre sig afhængig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
Haag, den 17de Februarii. J Friesland giør den almeene Væbning mange Misfornøyede, eller rettere, de Misfornøyede bruge dette Paaskud til at undslaae sig for Væbningen, og bortjage Commissarerne. Den 4 Februarii blev Tingen meget alvorlig. En stor Mængde oranisksindede kom fra Egnen ved Bondebyen Collum, hvor de havde drevet meget Ustyr, væbnede med adskillige Redskaber, uden for Staden Dokkums Porte, i Hensigt at befrie nogle af deres Tilhængere, som sad der i Fængsel; men Jndvaanerne lukkede strax Portene, og helste paa dem med een eneste Kanon, ladet med Cartescher, saa 5 blev paa Pladsen, 7 dødelig qvæstede, og Provincial-Regieringen og Ju Resten flyede i Uorden. sticien har derpaa strax ladet 6 Medlemmer af den forrige Regiering, og nogle forhenværende Officerer, som den ansaae for Ophavsmænd, hæfte. De saa ofte gientagne Basel, den 9de Februarii. og gienkaldte Rygter om Mantuas Erobring ere nu omsider blevne sande. Barthelem har nylig ladet bekiendtgiøre følgende Skrivelse fra General Beaumont til Commandanten i Mayland. "Mantua er vor. Capitulationen er just nu bleven undertegnet. Garnisonen er gjort til Krigsfange, og gaaer, indtil den udvexles, tilbage til Østerrig. J Aften besætte vi Citadellet. Om en Time komme to østerrigske Generaler, som Gidsler, hvorimod vi ligeledes sende Østerrigerne to Generaler". Hunger har givet denne Fæstning i de franskes Hænder; deres Seier den 14de ved Rivoli, og Proveras deraf følgende Fangelse afgjorte Mantuas Skjæbne (hvorfor man nu og i Wien er meget bister paa Proverra, der ikke har maattet opholde sig der, uden 24 Timer, og ikke faae Keiseren i Tale, og paa Alvinzy, der har faaet Afsked). Mangel paa Levnetsmidler var i Mantua steget til det yderste, og en stor Deel af Garnisonen laae syg. Man anslaaer disse Syge næsten til 8000 Mand. Hele Garnisonen i Mantua anslaae Beretninger for 15, andre for 22000, og med den ere Generalerne Wurmser, Lauer, Funk, Kerpen, Meszaros, Otto, og Sebottendorf falden i fransk Fangenskab. Det franske Beleiringscorps paa 16 til 18000 kan nu støde til deres øvrige Tropper i Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
Jtalien, den 9de Februarii. Det synes nu afgjort, at de Franske ville bryde frem mod Kirkestaten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
Det Antal Tropper, Buonaparte har bestemt til denne Expedition, anslaaes til 25000 Mand, hvoraf det halve bestaaer af Jtalienere, særdeles Nationalgarder fra den nye cispadanske Republik. Det hedder nu, at det romerske Hof vil søge at afvende Uveiret med Fredsunderhandlinger under neapolitansk Mægling; men det torde nu være for silde, ogsaa er Cacault reist i Misfornøyelse fra Rom. Venedig skal alt paa Landsiden være bloqveret af de Franske, som ville lade den undgielde den Understøttelse, den har viist Østerrigerne. Andre Efterretninger sige, at Venedig, foruden betydelige hemmelige Forskud, alt i Leverancer har forskudt 14 Millioner. Af Toscana skal Buonaparte have fordret 2 Millioner, een til Erstatning for de ved Livorno havte Omkostninger, og een som Laan J et Brev fra Cardinalstatssecretair Busca til den pavelige Gesandt, hvilket Buonaparte har opsnappet og kundgjort, siger denne: Spanien har i Sinde at berøve Paven den største Deel af hans verdslige Magt. Den spanske Dronning tænker blot paa at forstyrre sin Svoger, Jnfanten af Parma, men Keiseren vil sikkerlig aldrig tilstæde, at Spanien saaledes greb om sig i Jtalien. Tillige tilføyer han: at man ikke, før man var vis paa Keiserens Alliance, kunde erklære Krigen, for en Religionskrig, for ikke at opirre de Fran skee; samt at, da man nu kunde regne paa Keiserens Hielp, da Thugut havde ændret sin hidtilværende Tone, og afsendt den af Lasey saa meget anbefalede General Colli, tilligemed en Jngenieur, som man høylig trængte til, vilde han dvæle, med at indgaae de Fredsforslag, som ham gjordes af de Franske, skiøndt disse ivrig ønskede Freden; men han ansaae det mod sin Ære, paa eengang at handle med det keiserlige Hof om en Alliance, og modtage Fredsforslag af de Franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
Wien, den 11te Februarii. J Gaar ere her ankomne Breve fra Triest, med Efterretning, at Mantua den 2den er gaaet over ved Capitulation (og faa Dage tilforn skal, efter frankfurtske Tidender, to Ubekiendte i Wien være hæftede, som Jldesindede, fordi de havde raabt denne Tidende paa Gaden.)¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
J disse sidste Tider vil man her have mærket en dorsk Modløshed for Tingenes slette Stilling i Jtalien, og paa de italienske Grændser, man frygter de Franske bemestre sig Triests Havn. Vel skal Erkehertugens Komme have bragt nyt Mod og Enighed tilveie i Tyrol; men er de Franske Gørz og Bozen saa nær, som det siges, er Faren stor, hvilket endnu bliver sandsynligere, ved det London har taget sin Afsked.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
Frankfurt, den 14de Februarii. J Gaar ere her komne Breve fra Jnspruck af den 9de, hvori det hedder, de Franske vare fremtrængte til en halv Miil fra Bozen, og Liptai havde draget sig tilbage til Brixen. Man troer stærkt paa en betydelig Udvidelse af Demorcations-Linien, samt paa adskillige geistlige Fyrstendom mers Secularsation. Det hedder, 60000 Mand preusiske Tropper skulde i Forening med mægtige Fyrsters Sachsens og Hessens Tropper – drage DemarcationsLinien langs ad Rhinen indtil Maynspidsen; og deri skulde Fredsplanen ligge, hvorved man og giver den ny russiske Keiser en betydelig Rolle. At i Hessen betydelig er rustet, er vist. Saa vil og Pfalzbayern forøge sine Tropper, antage et nyt System, og selv værge sit Land.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
London, den 18de Februarii. Ogsaa her har man Efterretning om Mantuas Overgivelse. Skiøndt Ministeren nys forsikkrede, at Laanet af de 18 Millioner tillige med dem ham bevilgede Credit, var tilstrækkeligt for det løbende Aars Udgifter, finder han dog, at han har forregnet sig saa meget i sit Overslag, at han seer sig nødsaget at laane syv eller otte Millioner endnu til Engelland og Jrland, hvilken Beslutning han i Gaar har meldt Bancodirectørerne, og andre Pengehavere. Ogsaa skal han endnu vilde have giort et nyt keiserligt Laan; men dog udsat det for det første. Stoks ere herover betydelig faldne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
Kiøbenhavn, den 24 Februarii. J Tallotteriets 751 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
Hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes: 1) Kong Christian den 5tes danske Lov, af det juridiske Facultet giennemseet og af Assessor Bærens forøget med et nyt Register, 8 Mk. Sammes norske Lov, 9 Mk. 2) Samlingen af Forordningerne for 1796, 54 Sk. 3) Den geistlige Stat for 1797, 24 Sk., hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
AVERTISSEMENT. Fortegnelse over endeel gode og vel conditionerede H. H. Bøger, meest historiske, mathematiske, physiske og til Naturhistorien henhørende, samt oeconomiske og juridiske, afgangne S. T. Hr. Conferentsraad og første Deputered i Rentekammeret Wilhelm August Hansen tilhørende, som ved offentlig Auction den 27de Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet og følgende Dage blive bortsolgte i Hs. Excellences Hr. Geheimeraad Grev Lerches Gaard bag Børsen Nr. 96 mod contant Betaling, eller naar paafordres, til Hans Hornbech, boende i Vimmelskaftet Nr. 18, hos hvem de trykte Fortegnelser ere at bekomme imod 2 Sk. Erlæggelse til de Fattige. For fraværende Liebhabere tilbyder Hr. Registrator Weber sin Tieneste, med at besørge kiøbt paa Auctionen, hvad de forlanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-24
Handagen den 6te Martii førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 6te Julii til den 31te December 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme, forinden Auctionen bemeldte 6te Martii begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet; bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Kiøbenhavns No. Aar at tannien. Post-Tidender og stian. listis. Mandagen, den 27 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Constantinopel, den 11te Januarii. Den franske Ambassadeur Aubert Dubayet har i disse Dage havt sin høytidelige Audients hos Storviziren. Det Ceremoniel, derved skulde iagttages, har i Begyndelsen gjort mange Vanskeligheder. Porten afveeg derved i det Hele ikke fra de sædvanlige Formaliteter, midlertid tilstædede den bemeldte Ambassadeur, ved Audientsen, at ledsages af alle herværende franske Officerer og Soldater, der tildeels befinde sig i tyrkisk Tieneste. Det hedder, at An bert Dubayet ufortøvet vil faae sin Tiltrædelses-Audients hos Storherren; men Bestemmelsen af Ceremoniellet foraarsager endnu Vanskeligheder herved. Bemeldte Ambassadeur forlanger, ved denne Leilighed at hilses af Artilleriet, ikke at vente i Storherrens Antichambre, o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
J disse Dage er hidkommet en persisk Ambassadeur. Han anholder om Portens Mægling for hurtig at tilveiebringe Fred mellem Persien og Rusland, eller, hvis Rusland ikke dertil skulde være tilbøyelig, da om kraftig militair Understøttelse. Men man tvivler her ikke paa, at jo Freden mellem Persien og Rusland igien med første kommer i Stand, hvilket Perserne og helst ønske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Fra Øen Cyvern er her indløbet Efterretning, at den i August forrige Aar did forviiste Dragoman Murust, paa Portens Befaling, er stranguleret. Man er og nu bange for hans Broders, Prinds Murusis, forhenværende vallachisk Hospedars Liv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Paa nogle Dage bleve atter Rustningerne og Arbeidet i det herværende Arsenal drevne med største Jver, Captain Pascha er daglig tilstæde derved. Porten seer den nærmere Udvikkling af den nuværende russiske Keisers politiske System imøde, men man forsikkrer, dette mod Porten skal være meget fredeligt. Den Kulde, eller Disharmonie, man hidtil mærkede mellem den herværende franske Ambassadeur og den svenske Gesandt Muradaca d'Ohsson, synes ophørt, og Aubert Dubayet har i disse Dage besøgt denne. Ved den herværende Havn lader Porten giøre adskillige ny Anlæg. Til at bestyre Arbeiderne derved, vare svenske og franske Jngenieurer i Forslag. De sidste ere nu valgte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Weichselen, den 12te Februarii. J Følge Breve fra Petersborg har nu den russiske Keiser ved en egen Udkast paa ny tilladt franske Vares Jndførsel. J Archangel blive nu 6, og i Kronstadt, Reval, og Riga 29 Krigskibe udrustede; men det er endnu uvist, om en Deel af dem skal støde til den engelske Flode. (Saa veed og den i Frankfurt privatiserende russisk keiserlige Gesandt Simmolin slet intet af, at han hos Ludvig den 18de skulde være ansat).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Haag, den 14de Februarii. Fra Brüssel mældes, at det forestaaende Feldttogs Aabning fra østerrigsk Side vil staae i Forbindelse med en stærk engelsk i Nordsøen værende Flode. Paa denne Flode skal befinde sig et stort Antal engelske Tropper (dette er nok at forstaae, som et Ønske, mere end som Spaadom, hvilke især skulle være bestemte til Zeeland, for at udskibes der paa Kysten, og betiene sig af den derværende Misnøye til at udvirke en stærk Diversion, til Fordeel for de østerrigske Tropper, der skulle trænge frem fra Rhinen (hvor de Keiserlige blot ville have en Observationsarmee, og i øvrigt bede Vedkommende forsvare sig selv).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Provincialforvaltningen i Holland har i sidste Uge gjort sig megen Umage, for at tilintetgiøre de Bevægelser, man mærkede, som om Hovederne for Clubberne og Genootskaberne Overmorgen, da Primairforsamlingerne i Provindsen Holland toge deres Begyndelse, strax vilde begynde med at udnævne Valgmænd, uden at berøre de fornødne Puncter, hvorom Folket skulde oplyses. J Nymwegen er 7000 Franske indrykkede, og have afvæbnet Borgerne, ligesom i Fior i Utrecht. Ogsaa i Leyden ere Borgerne blevne frietagne for deres militair Tieneste, og her torde det ligeledes skee. J Friesland vedbliver man endnu at hæfte Medlemmer af den forrige Regiering, som man tiltroer Deel i de nyeste Uroeligheder, og man er langt fra endnu ikke der betrygget for al Frygt. Bønderne skulle paa ny have vakt Uroelighed, og fra nogle Landsbyer alle Mandspersoner være flygtede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Efter at Conventen i Fredags havde vedtaget, at for Fremtiden Ministre og ikke Committeer skulle staae i Spidsen for den udøvende Magt, blev i Gaar fremdeles afgjort, at de Grene af den udøvende Magt, som Ministrene skulle forestaae, skulle deles i følgende Departements: Departementet for Statens Forsvar til Lands, Marinedepartementet, Finantsdepartementet, Departementet for de udenrigs, og Departementet for de indenrigs Anliggender. Hvad end videre herom er decreteret, nærmer sig ligeledes til den franske Constitution. Det executive Raad skal, istedet for Directorium, hedde Statsraad, og bestaae af 5 Medlemmer, hvoraf aarlig een ved Lodkastning skal afgaae. Hvo dertil vil være valg dygtig, maae være 35 Aar, fød i Republiken, og de sidste 20 Aar være boesat der. For de tre Regierings corps er følgelig Alderen saaledes fastsat, den Valadygtige til det store Kammer maae være 30, til det executive Raad 35, og til de ældstes Kammer 40 Aar. Det lader som Conventen især har seet paa, at formindske de uhyre Omkostninger ved Committeer, samt paa at concentrere Magten mellem faa Lemmer, for at give den mere Kraft og Virksomhed, og derfor giennemdrevet den Beslutning, at concentrere den hele udøvende Magt mellem 10 Personer, nemlig 5 til Bestyrelsen, og 5de andre underordnede til Udøvelsen. Til at undersøge, om udenlands Reiser til Kundskabs Formeerelse, kunne ansees som et Skaar i de 20 Aars Boepæl, der af en Statsraads Medlem æskes, er sat Commission. Et Forslag af Repræsentanten Stoffenberg, at ikke fra eet og samme Departement maatte vælges to Medlemmer, vakte hæftig Modsigelse, da man fandt det mod Decretet om Republikens Eenhed og Udelelighed, men gik omsider dog igiennem. Et andet Forslag, at udelukke den, der have Penge i udenlandske Fonds, er overgivet en Commission.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Efter Breve fra Livorno har Paschaen af Tripolis paa den ottomanniske Ports befaling maattet giøre Fred med Sverrig, Preusen, og Keiseren; ligeledes har Deyen af Algier nødt ham til at giøre Fred med Americanerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Paris, den 13de Februarii. Allerede den 9de udspredte sig her det Rygte, at Mantua havde overgivet sig. Men Bekræftelsen udeblev, og de officielle Blade taug. Endelig erfoer man, Tidenden var kommen med en Coureer, der fra Mayland var sendt den maylandske Gesandt Serbelloni, med Løfte om hundrede Louisdorer, naar han kunde komme for den, der var sendt af de franske Generaler. Endelig den 11te fik Directoriet sin Coureer, og sendte strax begge Raadenne dette Budskab, tillige med den Efterretning, at de Franske ere indrykkede i det pavelige, og have angrebet, og slaaet den pavelige Armee. Herpaa decreterede paa Villetards Forslag 500 Raadet, at den italienske Armee ikke ophørte, at giøre sig velfortient af Fædrelandet, hvorpaa Mødet hævedes under almeen Jubel. J Oldingsraadet erklærede Repræsentanten Lacombe St. Michel, at det var den rette Tid, igjen at giøre Rom til en Republik, og revolutionere Jtalien. Dumas fandt det derimod den rette Tid at slutte en ærefuld Fred med hele Europa. Lad os, sagde han, i Seirens Skiød være høimodige; lad os sige: Almeenfreden er i Mantua, som man fordum sagde: den er i Mastricht.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Denne Begivenhed blev her bebudet med megen Høytid. Første Gang siden Revolutionen forkyndtes en Seier med Kanonernes Torden. Nationalgarder kom ud af Vagthusene, hvor Herolden, som bekiendtgjorde Erobringen, kom forbi, og fulgte ham, tillige med Linietropper og adskillige Generaler. Folket, der ansaae denne Seier for Fredens Forbud, var usigelig glad, mange Giæste budde holdtes i denne Anledning, ved et blev den 75 Aar gamle Borger Angereau, en Fader til den berømte General af dette Navn, en Frugthandler, indbudet, og bekrandset med Laurbær. Efter Beretningen om Mantuas Erobring gik strax befaling til Generalerne ved Nederrhinigien at gaae offensiv frem, og bryde ind i Tydskland. Fra Brestegnen gaaer 20000 Mand derhen. Til Politiemmisteren bragde Mairen fra Calais den 10de een af den saa kaldte Urtekræmmer Dunants egentlig nok Ridder de Presles- Agenter, der var bleven grebet, i det han steeg af en Paketbaad, og som havde 1000 Louisdorer i Guld, og en rød Saffians Brevtaske med vigtige Papirer hos sig. Ministeren sendte Sagen til Præsidenten for Krigsretten; men denne er endnu ikke i Activitet, og mange Journalister giøre sig Umage for at faae dens Bisiddere til at erklære sig incompetente, da de 4 hæftede ikke ere grebne med Vaaben i Hænde; ligesom Cassationstribunalet har erklæret den Militair-Commission incompetent, der har dømt de tre Exconventionelle, Huguet, Jawognes og Cusset fra Livet, da de vel havde taget Deel i Planen med Grenelle Leiren, men ikke i Angrebet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Efter Buonapartes videre Beretninger har General Victors Division – hvoraf især den lombardiske Legion roses - bemestret sig Jmola, og Faenza, og rykker nu mod Cesena og Ravenna, hvorhen Buonaparte først har sendt af de fangne Geistlige, at overtyde dem om Mod standens Unytte. Buonaparte rykker nu mod Rom, og den øvrige italienske Armee – siger Redacteuren mod Wien, (hvor den dog endnu har et Stykke til). Glædeligere er det, at man nærer det Haab, at der endnu ved Clarke handles om Fred. Jtalien, den 20de Februarii. Til Svar paa Buonapartes Manifest mod Paven og hans Proclamation til Kirkestatens Jndvaanere, har man i Rom bekiendtgjort et fra Paven under 30te October til Fredsfyrsten indgivne Memoire, og Fredsfyrstens Svar, saa lydende: at Hs. Hellighed under disse critiske Omstændigheder, der vare voldte ved de af vildfarende Grundsætninger begyndte Underhandlinger, og hans Statsadministratorers Søvnagtighed, ikke kunde giøre andet, end opgive sine jordiske Eiendomme, og sørge for at frelse sin Person, betrygge Kirkens Rettigheder, og tryste sit Folk. Det hedder, at Stormesteren paa Maltha har tilbudt Paven et Fristed. Til Neapel troes han ikke at tage, da denne Stat har erklæret sig for væbnet Neutralitet. Midlertid rykker Colli nu med Forstærkningen frem til hans slagne Tropper; hvoraf Cavalleriet er flygtet til Ancona, og et Regiment Corsicaner gaaet over til de Franske. Det hedder, at de Engelske, som laae i Portoferrajo, komme nu i Garnison til Civicaverchia.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Tyrolske Grændse. Fra Karnthen mælde privat Breve, den engelske Flode, som hidtil laae i Portoserrajo, uformodentlig var indløbet i Triest, og havde sat Folk i Land. (Fra Wien mældes det dog blot, som et Haab, eller Ønske, derimod have de 4000 Mand Hessendarmstadiske Tropper, som laae om Triest, draget sig tilbage, for ikke at ansees af de Franske, som Østerriger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Wien, den 15de Februarii. Vor Hoftidende indeholder nu Mantuas Capitulation, som man i Hensyn til Omstændighederne – finder ærefuld. Wurmser med 200 Mand Cavallerie, 500 Mand, som han selv kan udsøge, og alt hvad hans personlige Følge angaaer, giorde ikke til Krigsfanger, men forbinde sig blot i tre Maaneder ikke at tiene mod Republiken; Resten af Garnisonen, der anslaaes til 18000 Mand, hvoraf de halve syge, bleve derimod Krigsfanger. Ogsaa skulle de Franske der have fundet 7– 800 Stykker Artillerie, og umaadeligt Bytte. For Rom er man her meget bange.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Man regner endnu paa, at bringe en Armee paa 100000 Mand, blot Tyroler, paa Benene, samt 35000 Ungarer, som alt skulle være samlede, ligeledes recruterer, og presser man stærk i selve Wien; Fredshaabet – hedder det -er nu længere borte, end nogensinde, og man vil opbyde alt, for at lade de Franske i Jtalien endelig prøve den Skjæbne, de i Fior erfoer i Tydskland. Da vore Tropper have besat den venetianske Fæstning Palmannova, troer man Grevskabet Gørtz betrygget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Frankfurt, den 18de Februarii. De Franske have i det venetianske Friaul alt bemestret sig Fæstningerne Palmannudva og Udina, Mossena rykker mod Gørtz, og Angereau mod Triest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Kiøbenhavn, den 27 Februarii. Den 25de Febr. solgt ved Auction 8 Stykker Assen rance-Actier paa Varer og Meubler fra 514 til 534 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-27
Barom. N. N. V. 28. 7. 5. 3 3/4 Varme. 4 Februar. V. N. V. Varme. N. V. V. N. V.