JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Den første 8 Timers Oversigt af alle ge metriske Navne og Forklaringer vil tillige være en Jndledning til et Foredrag, over Mechaniken, jeg begynder i Juni Maaned. Ogsaa herved vil jeg forbigaae Tavlebeviiserne, og bringe Tilhørerne Sandhederne gjennem Fingrene ved at lade dem selv handtere de Buchmansk Sarstorffske Maskiner, og Modeller. Til Geometrien kan Enhver bruge sin forskjellige Bog, da jeg har ladet trykke 1/2 Ark, der blot indeholde 2 til 300 Navne i en vis Orden. Ved Mechanikens Foredrag agter jeg at følge Vieths Bog, der bruges til borgerlig militær Examen. Hver 3die Gang betales 1 Rbd., Tavler, og Skrivermaterialier kunne faaes tillaans paa Stedet. Bestik maa man selv have. J. W. Bruun.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Den betakkede og selvtakkede heldige anonyme Fortolker af Hr. Grisons Tallotterie=Opgave, som i sit Supplement, indført i Kjøbenhavns Skilderie, No. 37, med saa megen Skarpsindighed har analyseret det bestemte Udtræks Natur, og derved evident godtgjort, at Hr. Grison, paa nær, nøiagtig har truffet Betalingsproportionen for et bestemt Udtræk at være 78, i et Lotterie som bestod af 100 Numere, har endnu i sine Besvarelser forsømt at vise Betalings=Bestemmelsen for Amberne i et Lotterie, som var indrettet efter Opgaven. Hr. Grisons Hensigt med sin Tallotterie=Opgave, har formodentlig været, at faae et tilfredsstillende Svar paa, hvor ofte ikke allene et bestemt Udtræk men ogsaa en Ambe kunne betales, uden Lottoets bestemte Tab, og tillige størst muelige pihahle Fordeel for Spillerne, i et Lotterie, som var indrettet paa ovenanførte Antal Numere, hvoraf 6 skulle udtrækkes. Ved herpaa at give et fyldestgiørende Svar, vilde den anonyms Forfatter meget forbinde den navngivne Besvarer af fornævnte Opgave, da denne ellers let kunde fristes til, i Stedet for at betakke, da at aftakke ham, som den, der ei forstaaer grundig at besvare det han dog selv frivillig har paataget sig. - Det blev en Selvfølge, at dette Svar ei maatte være et reguladetrisk Uddrag af Forholdet til det nærværende Lottoes Jndretning, men grundet paa Probabiliteten for de sex udtrukne Tal af 100de, saavel fra Lottoets som Spillerens Side. H. Hansen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Jndsendt, i Anledning af Anmeldelsen i Skilderiet Nr. 37, Side 586.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Den overdrevne Roes, som her er bleven lagt paa Hr. Rosenkilde, synes han dog vistnok ei saa gandske at fortjene, især da denne vel turde være en Tilsidesættelse af Erkiendelsen af saavel Dhrr. Lindgreens og Clausens, som Mad. Rosings, Clansens og Andersens Mesterspil. - Hvo der nogensinde har seet vor Knudsen i denne Rolle, vil vistnok erkjende, at Hr. Rosenkilde staaer langt, langt tilbage for hiin Kunstner. Hvad det angaaer, at Jndsenderen af forommeldte Stykke siger, at Hr. R., i Henseende til Stemmen, blev sin Rolle saa troe, saa kunne man vel bemærke, at Hr. R., naar han snart, skjønt maadeligt nok, efterligner Knudsens Stemme, snart taler som Jøden i Diedrich Menschenskrek og snart igjen med sin egen Stemme, ikke kan siges, at blive sin Rolle troe i Henseende til Stemmen. Forresten være dette sagt uden al Fornærmelse for Hr. R., som derfor, som Tenorsanger, hvilket jeg ei forstaaer at bedømme, kan være et stort Genie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Senn har ladet udhænge hos Boghandler Ludevig paa Børsen en Samling af 13 meget nydelige Malerier i Vandfarve, som han under Krigen 1807 har malet og som forestille forskiellige danske Nationaldragter i historiske Grupper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Man seer her Bønder, Amagere, alle Slags Militaire, Justitsbetjenter o. s. v. Konstneren ønsker at disse Stykker maatte blive kjøbte samlede af et Kongeligt eller andet Bibliothek, der kunde opbevare disse Afbildninger af Nationalklædedragten i Begyndelsen af det 19de Aarhundrede for Efterverdenen, som de naturligviis maa være høist interessante. Prisen for hvn: Malerie er 70 Rbdlr., som, med Hensyn til Figurernes Mængde, maa betragtes som meget billig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Historiemaleren Prof. og Justitsr. Abildgaards Enkefrue har ladet offentlig udstille denne store Konstners efterladte Maleriesamling. Den er smagfuldt ophængt i 4 Væreder. Den bestaaer af 48 Originalmalerier og 9 Copier af Abildgaard, og 16 Originalmalerier af andre Mestere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Blandt de Abildgaardske Originalmalerier fortjener især at nævnes Philoktetes, der er saaret i Foden af en forgiftet Piil (et sandt Mesterstykke, hvori Konstneren synes at have havt den berømte Torso for Øine, og fire store Malerier, hvis Æmne er taget af Terentses Andria. J disse sidste har Konstneren viist, at han ikke allene var Mester i at male Figurer, men ogsaa i Decorationsmalerie. Blandt Copierne ere især ypperlige den hellige Nicolaus, en Deel af et stort Malerie af Tizian. Blandt Orig. Malerierne, af fremmede Mestere, der næsten alle ere fortræffelige, fortjene som historisk mærkelige at anføres her et Portrait af den berømte Niels Juels Fader, Erick Juel, malet af A. Wuchter, en hollandsk Maaler, som i Christian den Femtes Tid var kommen herind efter Carl v. Manders Foranstaltning, og et Portrait af Abildgaards Moder, malet af Juel, i hvilket man gjenkiender det Abildgaardske Physiognomie. Man seer ellers af denne Samling hvad Fædrenelandet har mistet i Abildgaard, og de her ophængte Esquiser af Malerierne i Riddersalen fornye den veemodige Erindring om disse Arbeiders Tab ved Christiansborgs Brand. Jdet mellemste Værelse sees to fortræffelige Buster, den ene af Homer og den anden af Raphael, begge forfærdigede i cararisk Marmor af Thorwaldson, og forærede Abildgaard af denne Konstner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Skrivelse fra det Holstenske af den 11 Maj. 1817. Stæderne have endnu aldrig været saa bebyrdede med saa store Udgivter til de Fattige som i afvigte Aar. Mangel paa Næringsdrivt, og Handel synes især at være Aarsag dertil. Ogsaa lide maaskee Stæderne derved, at de Haandteringer, som ellers kun fandtes der, nu ogsaa udbrede sig paa Landet. Saaledes finder man nu i mange Landsbyer Bryggere, Brændevinsbrændere, Kræmmere og Haandværksfolk af hvert Slags.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Skibsfarten synes endnu at være af nogen Betydenhed og strækker sig især til Kornforsendelse; ogsaa udskibes stundom Hornqvæg til Holland, fordi, meget Qvæg er omkommet der ved Oversvømmelse og Sygdomme. Den ellers saa vigtige Handelstad Flensborg har ved Tidsbegivenhederne i de sidste Aar lidt saare meget. Det overordentlige store Antal Brændevinsbrænderier ligge næsten ganske, og omtrent den ottende Deel deraf er kun endnu i nogen Drivt. Skibsrederierne og den udenlandske Handel have Møie ved, nogenlunde at holde sig og igjen at hæve sig. Naar man undtager Kiel, saa synes der kun at være liden Virksomhed i de ved Østersøen liggende Stæders Havne; men selv i Lübeck er det stille med Skibsfarten. J Begyndelsen af dette Foraar var den slesvig-holsteenske Canalfart levende, man saae 30 til 40 Skibe seile paa Eideren, næsten lutter Kornladninger, bestemte til Holland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
den under Elbblocaden saa berømte Stad Tønningen, er det, Varemarkedsdagen undtagne, næsten øde og stille, og Staden synes neppe at være hvad den har været for denne blomstrende Tidspunkt. De fremmede Contoirer og Kjøbmænd ere alle igjen tagne bort derfra. J Husum og Friedrichstadt er ogsaa Alting vendt tilbage til sin forrige Betydning, og man seer kun nogle faa og ubetydelige Skibe i disse Stæders Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Af fremmede Skibe ankomme sjeldent nogle fra Holland og Engelland. Til egne og store Foretagender, f. Ex. til Grønlandsfareres Udrustning, hvori Altona og Glückstadt er foregaaet med et saa godt Exempel, mangler endnu Mod og Kraft. Stærkest drives den indenlandske Handel paa Holland med Kornladninger; men Skibene vende hyppigen tilbage med Baglast, thi Colonial- og Manufacturvarerne ere lettere at faae fra Hamborg og Altona. Kornpriserne begynde nu igjen at stige, og i mangt et Strøg, især de bedre Marskegne, er al Hvede næsten opkjøbt. Man har betalt 27 til 29 Mk. for Hvede, 17 til 18 Mk. for Rug, 14 Mk. for Byg og 7 Mk. for Havre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Under Overskrift: "Jndsendt, læses i Hr. Hempels Avis af 12 Mai følgende: "Som Tilskuer ved Festen den 7 dennes i Bogense, da Hs. Høihed Prinds Christian beærede Byen med sin høie Nærværelse, kan Jndsenderen heraf ei undlade offentlig at bevidne det inderlig Opløftende, Hjertet maatte føle ved den almene Glæde, der overalt saa klarlig fremlyste over at see en saa elsket Fyrste i deres lille Kreds, og ved den sjeldne Beredvillighed, hvormed hver Borger søgte at forøge Dagens Høitidelighed. Ved Byens Sønder Port modtoges Hs. Høihed af Byens Borgerchor, medens Kanonernes Løsning bebudede Festens Begyndelse. Siden besaae Hs. Høihed Byens militaire og civile Indretninger; paa Torvet hilsedes han af Folkets gjentagne Jubelraab, og denne Borgernes barnlige Glæde opløftedes end mere, da deres elskede Fyrste med sin vante Mildhed, endog betraadte Armods Hytter. O, hvor glædedes, hvor trøstedes Krøblingen, med hvor fød Henrykkelse fyldtes ikke den Usles Sjæl, ved at see Kongesønnen deeltage i hans Skjebne. - Ved Jndtrædelsen i Kirken præluderedes fra Orgelet, og da siden Landets hulde Styrer besaae den begyndte Jnddæmning af Stranden, - et hædrende Værk af de vindskibelige Borgere, – blandede sig igjen Kanonernes Torden majestætisk i Borgernes stille Fryd. Hos Byens Sognepræst Hr. Andresen beværtedes derpaa, efter Borgernes fælleds Foranstaltning, Hs. Høihed, og her behagede det Fyrsten selv at udbringe Byens og Borgernes Skaal. Da han siden forlod Byen saluterede igjen Borgerne, og den Stilhed, der nu udbredte sig hos dem Alle, viste noksom hvor inderlig hver følte Savnet af sin Glæde. Ja simpel og ukunstler, men sjelden almeen var Glæden, og Følelsen, den vækkede for stor til, at Hjertet kunde fortie den!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
J den paa sin Gaard Beyerholm Fredagen den 8 Maj blideligen henslumrede Olding, Geheime-Conferentsraad og Ridder Peter Christian Schumacher, Amtmand over Svendborg, Amt, tabte Menneskeheden en af sine skjønneste Prydelser, Fædrelandet en af sine ædleste Borgere, Staten en af sine retskafneste, klogeste og meest erfarne Tienere. Danmarks Held og Ære var det Maal, hvortil han paa sin lange Embeds bane stræbte og som han i de vanskeligste Forhold fladigen havde for Øie. Hans Navn erindres med Høiagtelse og Velvillie hos de fjerne og heel forskjellige Folkeslag, blandt hvilke det i hans tidligere Dage blev ham betroet at vogte og fremme Fødelandets Jnteresse: et Hverv, i hvis Udførelse hans Klogskab og Talenter kraftigen understøttedes af den personlige Yndest, som hans retsindige Caracter og menneskekierlige Hjerte bere dede ham hos alle dem, paa og ved hvem han skulde virke. Beretningen om Schumachers Virksomhed som Consul i Marocco og MinisterResident i St. Petersborg ville engang, i lærerige Exempler, vise, hvormeget en agtværdig og elskelig Personlighed kommer den diplomatiske Statstjener til Gode, og tjene til at gjendrive den Paastand, at Retsind er en overflødig Egenskab hos en Saadan. J de sidste tredive Aar af sit Liv virkede han som Amtmand over Svendborg Amt, og de samme Egenskaber, som paa hans politiske Løbebane, vandt ham Landsmænd og Fremmedes Bifald, erhvervede ham ogsaa i denne hans Virkekrede hans Konges Tilfredshed og Yndest, de Ædlestes Venskab og Tillid og alle Retskafnes Agtelse og Kierlighed. Hans ædle, daadfulde Embedsfærd, hans fromme, menneskevenlige Vandel, have reist ham et Minde, som Fædrenelandet ikke vil nægte sin Borgerkrone og som de, blandt hvem han levede, væde med Venskabs og Taknemmelig heds Taarer. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Mariboe, den 16 Maj. Med færdeles mild Luft og godt Veir hørtes her i og ved Mariboe den 14de og 15 Maj en fjern Torden. Den 13, om Aftenen, saaes her nogle enkelte Lynglimt. Sommerens Herolder, Nattergalen, Kukkeren og Svalen have allerede indfunden sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Aalborg, d. 14 Maj. Jgaar havdes her og i Omegnen, efter at det af og til nogle Dage i Forveien havde regnet lidet, en velgjørende Regn med Torden og Lynild, hvilket allerede har virket saaledes, at man overalt paa Marken og i Haugerne, seer det, som af den længe vedholdende Tørke ikke kunde komme frem, nu at grønnes. Træerne begynder og temmelig godt at udbrede sine Blade. Budderupholm ved Nibe, som nyligen solgtes til Etatsraad, Comitteret i Rentekammeret og R. af D. Rothe, kostede foruden de forhen anførte 225000 Rbd. N. V. endvidere 7550 Rbd. S. V. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Kjøbenhavns Børs d. 20 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 490, a vista 502. Amsterdam 2 M. 455, a vista - . London 2 M. 21 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 510. Specier solgtes til 31 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 97 a 97 1/2 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 80 a 81. Norske Rbksedler 27 a 28. Norske Species. - Svenske Sedler 8 Mk. 12 s. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Blandede Efterretninger. Den 26 April er Præst til Aggershuus Slot og Sognepræst til Aggers Menighed, C. Pavels, Ridder af Nordstjernen og Dannebrog, udnævnt til Biskop over Bergens Stift. (Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Paa Ordensdagen den 28 April behagede det Hs. Majestæt Kongen, efterat Gudstjenesten var holdt i Slotscapellet, at holde Ordens-Capitel, og der i Naade at udnævne, iblandt Andre, til Ridder af den Kgl. Sværdorden, Lieutenant ved den Norske Flaade Christie, til Commandeur af den Kongelige Nordstjerne-Orden, den Norske Statsraad og Ridder af den Kongel. NordstjerneOrden O. L. Sommerhjelm, samt til Commandeur af samme Orden i den geistlige Stand, Biskoppen i Nordlandene og Medlem af Nordstjerne Ordenen Math. Bonsak Krogh. (S. Bl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Under 14de April er udstedt et Kgl. Reglement angaaende Reformationsfestens Høitideligholdelse i Kongeriget Norge. Fosten høitideligholdes Fredagen den 21te Oct. og Søndagen den 2den Nov. ved offentlig Gudsdyrkelse i Kirkerne, samt ved Festligheder i Skolerne Løverdagen den 1ste Nov., og ved det Norske Frederiks=Universitet, i Christiania Mandagen den 3die November i indeværende Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Den første Døde iblandt det Norske Universitets unge Studerende er Studiosus Theologiæ Parelius. En Gravsang med et latinsk Slutningschor er i denne Anledning forfattet af Hr. Conrad Schwach.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Magistraten i Berlin har under 6 Maj. d. A. ladet udgaae følgende Bekjendtgjørelse: Manglen paa Afsætning af indenlandske Fabricater, som ved den almindeligen blevne Brug af udenlandske Varer er frembragt, har havt den Følge at de indenlandske Fabrikarbeidere for størstedelen ere uden tilstrækkelig Beskjæftigelse, og derfor ikke ere istand til, at erhverve deres Underhold for dem selv og deres Familie. - Den høist ulykkelige Forfatning, hvori disse Mennesker befinde sig, gjør det fortrinligen nødvendigt, at være betænkt paa deres Understøttelse. - Af Veldædighed at rækkede Almisse, dertil vilde der udfordres utilveie; bringelige Summer; ogsaa efterlader denne Understøttelsesmaade altid hos den agtværdige Deel af disse Folk, der gjerne ved egen Flid ville fortjene deres Brød, stedse en ydmygende Følelse, som de, burde forskaanes for. For Andre er denne Understøttelsesmaade en Anledning til at vænne sig til Arbeidsløshed og Lediggang, hvorved endnu større Onder fremkomme. - Det Bedste bliver derfor altid, at give disse Folk Leilighed til, at fortjene deres Brød, og dette Øiemed er sikkerligen let at opnaae derved, naar Brugen af indenlandske Fabrikvarer igjen bliver almindelig. Herved vil Staten tillige faae større Selvstændighed, i det den gjør sig uafhængig af Udlandet. - Desuden herber Brugen af udenlandske Varer kun for ofte paa Luxus, Mode og Jndbildning, men om end Billigheden eller særdeles Godhed af adskillige udenlandske Fabricater endnu giver dem et virkeligt Fortrin for de indenlandske, saa troe vi dog, at enhver af Fædrenelandskjerlighed vil afholde sig fra at bruge dem. J Særdeleshed stole vi i den Henseende paa Qvindekjønnets deeltagende Medvirkning, som i de sidste betydningsfulde Aar, ved velgjørende Foreninger, saa kraftigt har virket til det almindelige Bedste. – Til den Ende har de herværende Stadstilforordnedes Forsamling, stiftet en Forening, i hvilken enhver gjør sig forbindtlig: "vitterligen ikke at bruge til sin og Sines Beklædning og andre huuslige Fornødenheder udenlandske, men kun ene indenlandske Fabricater. Ved at bringe dette til almindelig Kundskab, erindre vi tillige, at Lister ere aabnede, hvori enhver, der betragter Sagen fra samme Synspunkt, anmodes som at indskrive sig. Hver Forstander for et Stads district, ligesom og hver Stadstilforordnet har erholdt en saadan Liste. Ogsaa er paa Raadhuset. i Berlin nedlagt en saadan Liste, som Hofr. Bruggemann vil sammesteds forelægge enhver, der vil stegne, sig, og hvis Alvor det er at indtræde i dette Velgjørenhedssamfund. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-20
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. do. - Fjortende Aargang. No. 41. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 24 Mai 1817. Om Overdaadighed og Anordninger derimod. (Fortsættelse; see forr. No.) Endog under de fredeligste og meest blomstrende Forhold har man grundet paa Midler til at ophielpe Nationsflid og Nationalvelstand, ved at sætte Skranker for Overdaadighed. Saaledes blev i Aaret 1790 udsat en Priisbelønning for Besvarelsen af det Spørgsmaal, om det er nyttigt eller skadeligt at indføre en Nationaldragt? Ogsaa havde man i et Naborige virkeligen indført en saadan Dragt, endskjønt man siden igjen opgav denne Jder, formodentligen fordi man indsaae, at Virkningerne ikke svarede til Forventningen. For den største Deel af Folket, Bonden og Almuen, er en saadan Dragt ikke nødvendig, og for den mindre, Middelstanden og de høiere Stænder, er den uden synderlig Nytte, ja endog upassende. De førstes Klædedragt har fra Arilds Tid, paa saare faa Forandringer nær, været national, og de sidste vil man ikke kunne tvinge til at bære en foreskrevet, paanødt Dragt, som man giver det Tillægsord national, uden at gjøre Jndgreb i Statsborgerens medfødte Frihed, uden at undertrykke al Kappelyst ved Forbud mod fremmede Varers Jndførsel og Monopoliseren af indenlandske Fabricater. Nationalvindskibeligheden vilde da netop qvæles ved det samme Middel, man meente at opmuntre den. En berømt Forfatter har troet, at Øjemedet kunde opnaaes, uden at man just behøvede at benytte sig af hine Midler, ved blot at indføre en Uniform for Alt hvad der kaldes Statsbetjent. Rigtig nok talte man allerede 1769 i Danmark blandt 2,017,027 Mennesker 27,064 Civilbetiente, foruden 30,713 Geistlige, altsaa tilsammen omtrent 1/2 Deel af hele Befolkningen. Men deels medføre saadanne Uniformer ikke de Besparelser, man ved første Øiekast skulde troe, deels kunne de, i visse Tilfælde, endog være besværlige. Vist nok kan der gives enkelte Embedsmænd, for hvilke Uniformer ere nødvendige, da disse strax tilkjendegive deres Kaldsbestemmelse i Staten; men som Tarvelighedsmiddel kunne de neppe komme i Betragtning. Skal Uniformen beholde sin Anseelse, saa maa Embedsmanden have to til tre Dragter at skifte med, og da falder Besparelsen bort; thi saa kunde han jo ligesaa godt klæde sig i civil Dragt. Desuden udfordre de fleste Uniformer, naar de skulde give Standen udvortes Anseelse, en Besætning eller Brodering af Guld eller Sølv, som altid er bekostelig, let taber sin Glands, og, naar den casseres, kun er af ringe Værd imod hvad den har kostet. Dertil kommer endnu, at en Embedsmand bedre kan benytte civile Klæder end Uniformer, naar han vil lade dem omgjøre o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-24
Hvad Mandfolkenes Klædedragt i det Hele angaaer, da kan man neppe med Grund beskylde den for overdreven Luxus, især naar man sammenligner den med hvad den har været for tyve til tredive Aar siden. Allene den Omstændighed, at de fleste Mandfolk, baade Sommer og Vinter, endog i største Stads, gaae i Støvler, gjør Silkestrømper, Skoe og Knæspænder, hvormed der før blev ført saa stor Luxus, aldeles overflødige. Silke beenklæder og Silkevester bruges sjeldent; Galoner, Brodering og kostbare Knapper aldeles ikke mere. Overalt hører det ikke mere til Tidens Egenheder, at Mandfolk, ved særdeles Pragt, søge at udmærke sig, og Forskjellen paa Stænderne, naar man kom mer ud over den simple Middelclasse, er næsten ukjendelig. Vi komme nu til Pragt i Møblement. Da det Meste, som det udkræver, frembringes i Landet selv, saa ville vi ikke behøve at opholde os længe derved. - Pragt i Møblement forudsætter naturligviis Værelser, hvori denne Pragt kan vises, men da Klagerne over Huusleiens stedse stigende Priser ere lydelige nok, saa indseer man let, at den, som nu vil have et smukt Møblement, maa ogsaa svare en smuk Afgivt deraf, under Navn af Huusleie. Jngen Familie kan boe nogenlunde anstændigt i Kjøbenhavn under 600 til 800 Rbdlr. aarligen. Den Mand, der altsaa vil boe til den Priis og have et dertil svarende Møblement, maa i det allermindste have en aarlig Jndtægt af 5000 Rbd., naar han ikke skal gaae aldeles til Grunde. At ikke Mange i Kjøbenhavn, under nærværende Omstændigheder, kunne have en saadan Jndtægt, skjønnes let. J Krigens Tid, da man ved Speculationshandel, Caperier o. s. v., kunde i faa Timer komme til en indbildt Rigdom, og man i sin Jndbildning troede med hver Dag at blive rigere, i det man i Grunden blev fattigere, gik det temmelig vidt med Møbellupus. Da skulde alt Trætøi være af Mahagony, alle Gardiner, Overtræk, Omhænge af Silke, da lod hver Rokkedreier og Børstenbinder sig gjøre Tronsenge med Kroner over, behængte med Atlaskes Gardiner; men il nest paa toujours fere, siger Franskmanden. Mangen Lykkefrister kan nu udraabe med Jeppe: at af Jeppe, den Bolig udi Paradis var kun kort, og din Glæde fik hastig Ende De daglige Executioner, Auctioner, Commissioner v. s. v., vise, at Alting tilsidst opløser og jevner sig selv. Man spørge vore Snedkere, og man vil spart erfare, hvor meget Møbelluxis har aftaget i de sidste Aar. Man behøver ikke at standse ved Forbud, hvad der allerede forbyder sig af sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-24
Paa Auctioner, saavel efter Afdøde som Fallenter, sælges Alting i denne Tid for meget billig Priis, og Marschandiserne synes ganske at have tabt deres sædvanlige Kjøbegridskhed. - Jøvrigt kan Luxus i Møblement neppe henregnes hos os til det skadelige Slags; thi vore Snedkere have, som bekjendt, bragt det saa vidt i deres Fag, at danske Møbler endog er bleven en Udførselsartikel. Man har paastaaet, at de heller skulde benytte sig af indenlandske Træsorter end af det dyre Mahagony; men ei at tale om, at de virkeligen meget benytte det indenlandske Birketræ o. s. v., saa er det unægteligt, at Mahagony har de umiskjendeligste Fortrin, saavel i Udseende som i Varighed, fremfor nogen europæisk Træsort, naar det kommer an paa at levere fine Møbler, og da Arbeidet ved saadanne Artikler er det Kostbareste, saa indsees ikke, hvorfor man ganske skulde afskaffe Brugen af et saa fortræffeligt Material. (Fortsættes.)