Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-04-02
Den spanske Colonial-Krigs nyeste Historie. Siden No. 1 og 2 af denne Tidende har Redakteuren. ske omtalt hvad der foregaaer i de spanske Colonier i Amerika. Det er hans Forsæt, ved den Modsigelse og den Upaalidelighed, som finder Sted ved de Efterretninger, som indløbe fra hiine langtbortliggende Egne, ikke at forsøge paa at skildre disse saa mærkværdige Begivenheder, paa hvis Udfald MenneskeSlægtens Skjebne for en stor Deel beroer, førende han er kommen i Besiddelse af saa mange Efterretninger, og fra saa forskiellige Sider, at han er i Stand til at levere noget fuldstændigt og tilforladeligt. – Siden Redacteuren sidst forsøgte paa at udkaste en Skildring af denne Krig, synes Jnsurgenternes Parthie at have kiendelig tiltaget i Held og Styrke, og at Spaniens Herredømme paa hiinSide af Havet, staaer mere end nogensinde tilforn. paa vaklende Fødder. Vel skildrer Spanierne i deres Beretninger Tilstanden ikke saa farlig; men de tilstaae dog nu mere end tilforn, at Jnsurrectionen er vidt udbredet og ikke saa let at betvinge; dersom det er sandt hvad der fortælles i Breve fra Madrid, at den spanske Regiering har besluttet at sende 12 Commissarier til Colonierne, for at underhandle med Jnsurgenterne, nemlig 6 til Mexico og 6 til Buenos=Ayres, og iblandt disse Generalerne Roche og Witingham, saa vilde dette Skridt bedst tiene til at vise, at Spanierne stedse meere kommetil denne Jndsigt. Til dette Formaal forhandles nu ogsaa i Spanien det Spørgsmaal, om Havnene i Colonierne bør aabnes for de Amerikanske og andre Neutrale Skibe, som tilforn ikke var tilladt, og som var een af Hovedaarsagerne til Coloniernes Misfornøielse; men imedens dette forhandles taaler den spanske Regiering, uden at paatale det, at dens Vice-Konger aabne Havnene for de amerikanske og engelske Skibe, hvortil de ere nødsagede, da næsten ingen spanske Skibe kunne komme dertil, formedelst Jnsurgenternes Caperier. Dog indseer Regieringen stedse mere, at Underhandlinger og Løfter ville neppe blive tilstrækkelige for at bringe Roligheden tilveie i disse saa oprørte Egne, men at det bliver fornødent at understøtte de strenge Forholdsregler, hvormed man i Begyndelsen søgte at kue Oprørerne, med en anseelig Vaabenmagt: ogsaa hedder det bestandigt, at den saalænge omtalte og udrustede Expedition, som skal bestaae af 18000 Mand, og commanderes af General O. Do nel, Greven af Abisbal, skal afseile fra Cadix; han kom den 10de December ifior dertil for at mønstre Tropperne; men der bliver bestandigt ikke noget deraf, i det høieste bliver kun enkelte smaae Afdelinger af Krigsfolk afsendte. Pengene mangle til at føre Krigen med Eftertryk. Forresten skal Generalen have Ordre til, foruden at bruge Strenghed, ogsaa at forsøge paa at formilde Jnsurgenterne ved gode Tilbud. Derimod søger den spanske Handelstand at værge sig mod Jnsurgenternes Ca perier, og Kiøbmændene i Cadix have skudt et Fond af 200,000 Piaster sammen til at udruste Krigsskibe. Fregatten Emeralda og 4 Corvetter bleve udsendte at krydse mod Caperne i det atlantiske Hav, for nogen Tid siden blev ogsaa een af disse indbragt til Cadix, hvis Mandskab blev dømt til Galeierne. Denne Modværge er bleven saa meget mere nødvendig, som Jnsurgentenes Capere blive stedse dristigere og farligere; et af deres Skibe, som udmærker sig meget, kaldes den store Napoleon, det fører det trefarvede Flag, og 18 Kanoner; disse Capere forsamle sig, ligesom Flibustierne fordum ved den ubeboede Øe Tortuga. Disse Capere ere saa forvovne, at een af dem tog i Slutningen af forrige Aar det riigt beladte spanske Skib St. Pedro, lige ved Jndløbet af Strædet ved Gibraltar. Den spanske Handel paa Vestindien blev ved disse Krydsere saa aldeles forstyrret, at af 71 Skibe, som i October i Fior ankom til Havannah, vare kun 2 fra Spanien, og af 56, som seilede derfra, gik kun et derhen, for dog ikke at miste al sin Handel, og forat fortiene det Navn, den meget heeltemodige, som Kongen af Spanien har tillagt Staden Cadix, maatte denne selv beqvemme sig til Søe-Udrustninger, da den Kongelige Marine var aldeeles forfalden. – Jmidlertid opbragte ogsaa Jnsurgenternes Capere alle Nationer imod sig, da de, naar de ikke kunde treffe paa spanske Skibe, ogsaa tillode sig at plyndre paa andre Nationers, saavel Englænderne som Hollænderne klagede meget derover; dog vare de egentlige spanske Jnsurgentere uskyldige deri, da Lykke=Riddere af alle Nationer lagde sig i disses Navn efter det indbringende Søerøver Haandværk, selv Maurer fra den africanske Kyst, 8 saadanne Capere viiste sig af og til i Farvandene ved Cadix, og giorde stor Fortred; det er derfore begribeligt, at de øvrige Nationers Regieringer, lode udgaae Forbud mod at hielpe Jnsurgenterne.