Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-13
Af Hebraismer har Hr. S. fundet 3 i min Bog, om hvilke han siger, at de gjøre Foredraget utydeligt. Jeg kan ikke indsee, at et Almuebarn, der meget vel kjender et Gjær des Bestemmelse, ikke skulde forstaae hvad Meningen er, naar Gud siges at have sat et Gjærde om Job og hans Eiendom. Den anden Hebraisme er ogsaa tydelig nok, og den tredie kan ikke give Anledning til Misforstaaelse, og kan ved et Par Ord af Læreren let forklares. Hr. S. vil have Barnet ført ligetil Biblen, men den danske Oversættelse af det gamle Testament vrimler af Hebraismer, og der findes mange Steder, der ere aldeles uforstaaelige. Hr. S. har forarget sig over, at Ordet "Og forekommer saa ofte, jeg maa gjøre ham opmærksom paa, at det forekommer endnu oftere i Bibelen. Den Roes Hr. S. tildeler mig, at mit Sprog bliver let og flydende, hvor jeg ikke slavisk (!) følger Biblen, maa jeg frabede mig. Den næste Anke mod min Bog er, at den aldeles forbigaaer Propheternes Virksomhed og Betydning. J den Henseende har jeg følgende bemærkninger at gjøre: 1. Det er ikke overeensstemmende med Sandheden, at jeg ganske har forbigaaet Propheternes Virksomhed og Betydning, han selv nævner jo flere Propheter, hvis Virksomhed og Betydning for Guds Rige jeg har omtalt. Naar Nathan irettesætter David, naar Esaias beder til Gud for Folket, naar Elias taler advarende Ord til Achab og Jesabel og forudsiger deres Skjebne, naar Jonas prædiker Omvendelse for Ninivitterne, da er Alt dette dog Virksomhed af Propheter og Virksomhed, som har Betydning for Guds Rige. Her have vi atter een af Recensentens mange Modsigelser. 2. Jeg har desuden sagt meer om Propheterne end Hr. S. lægger Mærke til. Han siger, at jeg har sagt om Samuel, at han oprettede Prophetskoler, men var Sammel ikke selv en Prophet, var hans Opposition mod Sauls Anmassesser ikke en Virksomhed betydningsfuld for Guds Rige? Kaldes Anna ikke en Prophetinde, var Simeon ikke en Prophet, har Nogen af de Propheter, som omtales i det gamle Testament, fremført saa betegnende Ord om Guds Rige som han, Var Døberen Johannes ingen Prophet, Christus siger dog, at han var den Største af alle Propheter. Findes der ikke i den 5te Fortælling en Spaadom af Propheten Micha? 3. Jeg har for bemærket, at Hr. S., idet hans Anmeldelse gaaer ud paa at fraraade min Bogs Jndførelse i Almueskolerne, burde have sammenlignet den med de i Stiftets Skoler indførte. Dette gjør han ei heller her, han veed selv bedst hvorfor, men derimod nævner han en Bibelhistorie af Pastor Chr. Jacobsen. Da jeg maatte formode, at denne Bog med Hensyn til Propheterne aldeles fyldestgjorde Hr. S., skrev jeg strax efter den; men hvor stor var ikke min Forundring, da jeg blev bekjendt med den, Pastor Jacobsen, der fuldfører det gamle Testaments Historie paa 5 Blade, har rigtignok en særegen Fortælling, der har til Overskrift "Propheterne", men man skulde næsten troe, at Hr. S. ikke havde gjennemseet denne Fortælling, ellers vilde han ikke have fremstillet ham som Mønster. Ovennævnte Fortælling hos Hr. Jacobsen bestaaer i Alt af 59 Linier; af disse behandle de 36 Jødernes Historie under Dommerne, Kongerne o. s. v. til Christi Fødsel, i de 23 sidste Linier omtales Propheternes Virksomhed. Jkke een eneste Prophet optræder virkende, ikke een eneste nævnes ved Navn, undtagen Sammel, der dog kun omtales som Dommer! 4. Dersom en Lærer anseer det fornødent, ogsaa, i det han gjennemgaaer de bibelske Fortællinger, at gaae ind paa Propheternes Forhold til Christendommen, vil det være let for ham ved de Hjælpemidler, han faaer paa Seminariet, at kunne gjøre det langt bedre end det er skeet i Hr. Jacobsens Bog, 5. Jeg finder det meget besynderligt, at Hr. S., der er saa streng mod mig, fordi jeg ikke har sagt nok om Propheterne, bebreider mig, at jeg Pag. 63 har anført Jesu mærkværdige Ord om den Største af alle Propheter, og hans Forhold til Himmerigets Rige. 6. Det er ganske rigtigt, at Grunden, hvorfor jeg ikke omtaler Propheterne paa den Maade Hr. S. vil, er, at jeg formener, at dette bør skee i Lærebogen. Min af Hr. S. ommeldte Bog indeholder Fortællinger til Advarsel og Opmuntring for Børnene, til Afbenyttelse for Lærerne for dermed at tydeliggjøre og oplive de Lærdomme, Lærebogen indeholder, den skal ingen Dogmatik være ei heller en Historie. Naar min Lærebog, som jeg har omtalt i Fortalen til min Veiledning, udkommer, hvilket jeg haaber med Guds Hjælp vil skee i Vinterens Løb, vil man faae Leilighed til at gjøre sig nøiere bekjendt med min Plan. Hr. S. forarger sig endvidere over den Plads, som Jobs Historie har faaet i min Bog, og han forudsætter uden Videre, at dette er skeet, fordi jeg anseer Moses som Forfatter til denne Bog; men det er aldeles urigtigt, Fortællingen staaer efter Jsralitternes Udgang af Ægypten, fordi jeg antager, at Job maa have levet omtrent paa den Tid. Naar Recensenten havde lagt Mærke til, hvorledes Fortællingen og Job begynder, kunde han let have overtydet sig herom. Undertiden see Folk ikke, fordi de ikke ville see. Den bemærkning, at Fortællingen og Job afbryder Fortællingen og Jsralitterne, er altfor latterlig og smaalig, til at den skulde fortjene noget Svar. Hr. S. angriber mig dernæst, fordi jeg har undladt at medtage flere af Jesu Lignelser. J den Henseende har jeg følgende bemærkninger at gjøre: 1. Naar der siges, at der i Lignelserne er det største didactiske Moment, da er det ikke rigtigt med Hensyn til alle Lignelser f. Ex. den utro Huusfoged (angaaende hvis Fortolkning man end ikke i Hovedsagen er enig), Dommeren og Enken (der endog meget let kan misforstaaes) o. f. 2. Hr. S. siger: "Vi saae gjerne (!) Arbeiderne i Viingaarden, der er optaget blandt Søndagsevangelierne". Denne Grund for en Fortællings Optagelse maa jeg aldeles bestride, jeg har netop undladt at optage flere Lignelser, fordi de findes blandt Søndagsevangelierne og altsaa i Psalmebogen, som er i enhver Hytte. Lærerne kan altsaa lade Børnene lære de Liguelser, han savner, efter denne Bog. Jøvrigt har jeg undladt at optage denne Lignelse, der som Søndagsevangelium er paa sit rette Sted, fordi man ikke kan gjøre dens Jndhold frugtbringende for Børnene, uden at give den en anden Betydning end den, som er den rette. Af samme Grund har jeg ei optaget Lignelsen om de betroede Pengesummer.