JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Beltvassage. Fra den 10de til den 15de Juni ere udreiste: Til Fyen. Etatsr. Dons med Søn; Can. jur Dons; Mad. Bering med Datter; F. Gotschalk, KrigsAssessor og Overtoldbet, med Frue; Art. Lieut. Falbe; Etatsr. Ryberg; Grosserer og Propritær A. v. Deurs med Kone og Jmf. Knudsen; Hs. Ex. Geheim Conferentsr. Grev Moltke med Søn, Grev A. Moltke; Grev H. Molke; Pastor Tobiesen; Jfr. Tobidsen; Mad. Fog og Friis; Jfr. Thommesen; Frue Rimestad med Datter; Frue Esche med Søn; Pastor Tryde; Mad. Tryde, Cancellier. Bøtcher med Familie; Lærerne Eneqvist og Hørbye; Cand. Pharm. Bøving, Gehauer; Mad. Sætter; Kammerh. Amtm. Bar. Adeler; Hr. Jbsen; Apoth. Langsted med 2 Sønner; Mad. Jacobsen med Datter; Mad. Dreyer med Datter; Jfr. Braundehrus, Jørgensen og Ferring; Conditor Pedrien med Kone; Mad. Aulum; Forv. Bogse, Overauditeur Estrup, Frue Ibsen med 3 Sønner; Stutm. Nielsen; Grosserer Suhr, Cancellier, Bye- og Herredsf. Pingel; Capt. Pauelsen; Farv. Clausen; Jfr. Mæder. Til Sielland. Hs Ex. Geheim Conferentsr. Grev Moltke med Søn; Grev A. Moltke; Birkedommer Briand Mad. Amtrup med 2 Børn; Kammerhr. Schrømed Forvalter Plesner; Kammerhr. Forall med Frue og Følge; Jmfr. C. Holst, Told- og Consumt. Kasserer Jørgensen; Kammerhr. Oberst v. Holten; Grosserer Mathiasen; Kammerr. Drewsen; Jfr. Stochler, Hesteh. Freisleben, Lassen, Birch og Hvid; Oberst Clausen; Rustmestet Kyhl; Mad. Jacobsen, Kammerh. Major Arenstorff, Cancellier. Bye f. Aagaard, Forp. Conradsen, Lieut. Holtermann, Mad. Mortensen; Skibsmester Damkiær
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
AVERTISSEMENTS. Udi Lieutenant I. L. Thrane paa Appelsberggaarden i Hyllested-Sogn, hans Opbudsboe, vorder afholdt Skiftesamling paa Undertegnedes Contoir i Stagelse, Mandagen den 1ste Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 9. da den Deel af dette Boe, som dertil er færdigt, vil blive optaget og om mueligt, samme Dag sluttet; hvilket herved bekiendtgjøres. Slagelse, den 11te Junii 1822. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Fredagen den 28de Juni dette Aar, om Onde, Formiddagen Kl. 11, bliver, efter Reqvisition af Aggersøe og Omse Sognes Skolecommission, paa Skielskiøre Raadstue afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af et nyt Skolestuehuus med tilhørende Udhuse paa Omøe, efter Conditioner, Overslag og Tegning, som ved Licitationsforretningen ville blive fremlagte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Skielskiøre, den 15de Juni 1822. Johnsson. De Gaardmand Jens Christensens Opbudsboe i Thorup paa Samsøe, tilhørende, og paa Byens Mark beliggende Gaardbygninger, bestaaende af 13 Fag Stuehuus og 32 Fag Udhuus, tilligemed complet Besætning og Jnventarium samt noget Indhaveboe, bliver under Eet ved trende Auctioner som efter Overeenskomst med vedkommende Auctions-Directeur afholdes: den Første, 22de Juni d. A. den Anden, 6te Juli. f. A. den Tredie, 20de Juli f. A. hver Dags Formiddag Kl. 10, de tvende Første paa Hr. Virkedommer Bays Contoir i Pillemark og den Sidste paa Eiendommen selv - opbudet til Salg. Til Gaarden har hidtil været brugt en Fæsteavling der staaer for5 Tønder Hartkorn, og som fremdeles kunne faaes i Fæste. Ørnslund den 25de Mai 1822. Knudsen. Det Huusmand og Smed Hans Johansens Opbudsboe tilhørende Huus i Stude Bye, Hemmeshøy Sogn, med tilliggende Jordlod af Hartkorn 1 Tde. paa Stude Byes Mark, vorder ved trende offentlige Auctioner, som afholdes den 10de og 24de Julii samt 7de August dette Aar om Formiddagen Kl. 10 opbuden til Bortsælgelse og ved den sidste Auction absolut bortsolgt. De 2de første Auctioner afholdes paa Stagelse Raadhuus og den 3die Auction, paa Stedet som sælges i Stude. Conditionerne for Salget ville fra den 3die Juli være til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Underretning i Overensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse den 14de Juni 1822. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Torsdagen den 27de Junii 1822 om Eftermiddagen Kl. 3, bliver efter Begiering af Universitetsforvalter Procurator Gruner, afholdt offentlig Auction paa Tingstuen i Ringsted, over Bortforpagtningen af endeel af Haraldsted Sogns Kongetiende paa 3 eller 6 Aar. Ringsted den 11te Junii 1822. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Til October Flyttetid bliver paa Slagelse, Bredegade 2de gode Huustetligheder at faae til Leie, hvortil, og anskes, kan faaes Stald- og Loftsrum. Avis Expeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
J Nærheden af Sorøe Kiøbsted, Sorøe Sogn, kan, formedelst Bopæls Forandring erholdes tilleie førstkommende Mikkelsdag, for en liden Familie udenfor Bonde Fanden, Bredholmshuus, der er beliggende ved Hoved landeveien. Stedet er indrettet med 2de Stuer, Kiøkken, Spisekammer og Pigekammer, med andre fornødne Jndretninger til Beqvemmelighed. – Man behager at henvende sig til Eieren paa Stedet. Christian Lorenzen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
At jeg har etableret mig her i Byen som Maler, undlader jeg ikke herved at bekiendtgiøre for Byens æred Jndvaanere og Omegnens Beboere. Det skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser, ved got og peent Arbeide, at erhverve mig Enhvers Agtelse og Tilfredshed. Corsøer den 1ste Juni 1822. H. J. Dahl.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Undertegnede har 30 unge Køer, tienlige at indsætte i et Hollænderie, som ønskes byttet imod Faar eller Lan af Spansk Race, skulle nogen ønske at indgaae dette Bytte, ombedes, snarest mueligt at give mig samme tilkiende. Conradineslyst i Wedbre Sogn pr. Slagelse. A. Grandjean.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
En Hovedgaard beliggende 1 1/2 Miil fra Stagelse med tilliggende 550 a 600 Tdr. Land gode Jorder, Tiende af circa 380 Tdr. tiendeydende Hartkorn, et Meierie af 100 Køer, hvis Antal der dog, efter Avlingens Beskaffenhed er Udsigt til at kunne forøge, samt endeel Avlingshoverie og Korntransportreiser af 28 Gaardmænd, foruden betydeligt Høst= og andet Pligtsarbeide af Huusmænd, kan erholdes i Forpagtning til Tiltrædelse den 1ste Mai 1823. naar Vedkommende desangaaende ville behage, snarest mueligt, at henvende sig til Cancellieraad og Borgmeste Birch i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Paa lille Antvorskov kan nu stedse erholdes godt Brændeviin, der saavel i Partie, som Potte- og Pægelviiikke udsælges under fulde 8 Graders Styrke. i Onsdagen den 26de Juni førstkomSteenkalk, mende aabnes Kalkovnen her vil Gaarden, og kan da, som sædvanlig, erholdes Steenkalk for 21 Mk. pr. Tønde, naar man i Forveien henvender sig med Bestillinger til Undertegnede, da Liebhaverne, til deres Sikkerhed, skal blive forsynede med Udleveringsfedler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Meelkalk kan fra i Dag af, indtil videre, erholdes herpaa Gaarden imod 10 Mk. pr. Tønde. Frederikslund den 10de Juni 1822. Lacoppidau.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-22
Den Vest- Siællandske Avis, eller: RTISSES, Ugeblad. Slagelse. den uden og inden 8 landske Historie for de vigtigste Nyeheder. Dagens Vaa Redigeret af Pastor og Ridder Baltholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. de Narg.) Løverdagen, den 22 Jan. 1822. Nr. 50.)et Aarg. Løverdagen, den 22 Jan. 1822. Nr. 50.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Besøg i de Bell og Lancasterske Skoler. (Af Cantsler Niemeyer.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-22
(Fortsættelse.) Joseph Lancaster aabnede i Aaret 1789, da han neppe var 20 Aar gammel, en Skole i en Forstad i London for uformuende Personer for en ubetydelig Betaling. Denne Skole voxede snart til mange hundrede Børn, som tildeels slet ikke betalte noget. Han faldt ogsaa paa at vælge Underlærere af Børnene selv for derved at spare Udgifterne. J Begyndelsen havde han ikke læst noget af hvad Bell havde skrevet; men begge mødte hinanden med deres Jdeer. Skolen begyndte at giøre Opsigt. Man fubskriberede for at understøtte denne Mand, som var saa ivrig i at undervise saamange aldeles forsømte Børn. Den rige Hertug af Bedford stod i Spidsen derfor. J Aaret 1804 steeg Børnenes Antal i Skolen indtil 300, og siden til 1000, og desuden underviiste endnu hans to Søstre 200 Piger, efter Broderens Læremethode. For alle disse 1000 Børn var Lancaster selv den eneste Skolemester. Opmuntringerne med Pengebiedrag tiltoge daglig. Kongen og hele den Kongelige Familie interresse rede sig derfor, og han kaldte nu sin Methode det Kongelige Lancasterske Opdragelsessystem. Men han var en Qværker og underviiste ikke efter den Engelske Kirkes Catherismus; dette mishagede nu den høie Kirke og meget anseelige Mænd f. Ex. Biskoppen Mars holdt det for sin Pligt endog i Prækener at advare mod dette System. Man fortalte nig, at fornemme Geistlige havde fundet sig forpligtede til at giøre den forrige Konge Forestillinger imod Lancasters Foretagender som betænkelige for Kirken; men denne svarede: Jeg har understøttet ham og vil understøtte ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-22
Jmidlertid aftoge dog Pengebidragene fra flere Sider ved denne Kamp imellem Parthierne og Bells Skole udbredte sig stærkere. Dog dette opflammede Lancasters Enthusiasme endnu mere. Med de største Opoffrelser og med en utrættelig Virksomhed fortsatte han sin Skole. Han reiste ogsaa hyppig omkring for at hverve Proselyter for sit Systemt. Dette lykkedes ham ogsaa, hvorhen han kom strømmede man til for at høre hans Forelæsninger; da det ikke manglede ham paa visse naturlige Talenter til at tale. Ogsaa var han, ligesom tilforn Bell overbeviist om at hele Verden vilde efterhaanden følge hans System. J flere af hans Breve læser man det Udraab: Jeg er kun Redskabet, Gud har givet mig en Basun i Haanden og den maae høres over hele Landet. Brittaniens Fattige. Enropas Fattige ligesom hele Verdens Fattige skulle erholde Opdragelse og ingen menneskelig Magt skal forhindre det. En saadan Enthusiasme om den ikke er ganske frie fra at sætte Priis paa sig selv paa en overdreven Maade, hvorlangt er den dog ikke fra en Southentes, og alle Deres elendige og foragtelige Sværmerier, der ligesom hun ville ved en andægtig Lediggang indføre Guds Rige paa Jorden; dog religiøse Fanatiker ere vistnok ogsaa villige til at giøre store Opoffrelser; men da de ikke have gjort sig selv tydelig Regnskab for hvad de have ifinde at opnaae, saa gribe de til de meest forkeerte Midler, og overlade en ordnet og regelmæssig Virksomhed til Hverdagsmenneskene, over hvilke de formeene sig at være ophøiede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-22
Jmidlertid interresserede man sig ved Lancasters Virksomhed, dog mere for Sagen selv end for Personen. Manglede han endog ikke Penge saa forstod han sig dog langt fra ikke paa at omgaaes med dem. Han kom i en dyb Gield og ifølge de Engelske Love i den største Fare for at miste sin Friehed. Jmidlertid blev han paa nye reddet ved nogle Mænds Ædelmodighed som vare varme for de Fattiges Underviisning og frie for al kirkelig Parthieaand. Efterhaanden dannede der sig et Selskab under Navn af den Brittiske og udenlandske Skoleforeening; ved dennes utrættelige Virksomhed, og som gik meget i det Store blev denne Methode snart udbredet i mangfoldige Skoler. Central-Skolen forblev i London; det hele stod under Curatorer. J Begyndelsen forblev ogsaa Lancaster den første Lærer; men da han var vant til en uafhængig Virksomhed og da han besad en meget uroelig Charakteer saa skildte han sig endelig fra den og begyndte at oprette et eget Jnstitut. Han lever nu i en meget trængende Tilstand i Manchester, og har tabt meget i sin Anseelse hos Publikum, imedens hans Stiftelse har faaet en Udstrækning, som neppe lader sig beregne. Saaledes have to Mænd ved deres Jdeer, som have mødt hinanden, frembragt en Virkning, hvormed intet kan sammenlignes hvad der tilforn er udrettet i Tydskland ved noksaa berømte Methodikere, som f. Ex. Basedov og Pestalozzi. Der er nu paa den kraftfuldeste Maade bleven anlagt Skoler hvor der aldrig tilforn var Skoler. Utallige Børn ere deri blevne underviiste efter faste Grundsætninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-22
Nyeste Post-Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen af Frankerige har den 9de Juni, da han modtog Pairernes Takadresse, sagt følgende mærkværdige Ord: Siden Sessionens Aabning har jeg faaet Efterretninger, som forvisse mig om at Freden i Østen ikke bliver forstyrret. En Nyehed som jeg meddeler dem med den største Tilfredshed." Denne Hs. Majestæts Udeladelse staaer maaskee i Forbindelse med det, som der fortælles fra Paris, at der er den 11te Juni passeret en Coureer derigiennem fra Petersborg til London med høist vigtige Depescher. Disse fredelige Efterretninger bekræftes ogsaa derved, at Afslutningen af det nye Østerrigske Laan, som var nær ved at blive tilveiebragt, er paa Keiserens udtrykkelige Befaling bleven suspenderet, og det udbredte Rygte, at en Congres skal holdes i Florents og aabnes Midten af September, gientages paa nye. – De Russiske Blade ere selv fulde af Efterretninger om at Porten har givet Ordre til at rømme Moldau og Vallachiet, og man melder fra Petersborg, at den Russiske Garde forventes med det første igien tilbage dertil, hvortil Keiseren vil selv give befaling, naar han har ladet dem passere Revne ved Minsk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-22
Endelig meldes fra St. Petersborg: at Geheimeraad v. Tatitschef er den 30te May paa nye afreist til Vien. (Dette maae nu enten være, som der er fortalt fra Vien, fordi han er bestemt til at være Ambassadeur i Constantinopel, eller fordi, som det Engelske Blad Coureren nyelig bemærkede, at der var endnu noget tilbage at underhandle om. Dette sidste bør man troed. – General Sebastiani og Hr. de la Borde have nyelig andraget paa i de Franske Deputeredes Kammer, at Kammeret skulle foredrage for Hs. Majestæt det Ønske, at Frankerige ville forene sig med de øvrige Magter og at befrie Grækerne for Tyrkernes Mord sværd. Men dette Forslag blev forkastet med 3/4 Deel af Stemmerne. Det er en naturlig Følge af alle disse Fredsefterretninger, at Statspapirerne stige saare betydeligt. Derom skriver man fra London, at de udenlandske Statspapirer og selv de Russiske finde nu der mange Liebhavere. Stokjøbberne raabe paa nye triumpherende: Have vi ikke sagt Eder det i Forveien, uden Englands Villie kan ikke et Kanonskud løsnes paa Fastlandet (hvor der tænker anderledes, maae for Øieblikket tie stille eller vise hen paa Fremtiden. Vistnok er det at Kiendemærkerne have forandret sig. Jmidlertid maae Gaaden snart løsnes, om der ikke stikker noget ganske andet derunder. – Det Engelske Blad Coureren yttrer under Formen af en Skrivelse fra Paris en besynderlig Formening om Politikens nærværende Beskaffenhed, nemlig: at man begynder i Rusland at betragte Krigen med Tyrkiet som mere farlig og besværlig end man hidindtil har forestilt sig den at være, især naar Rusland skulde derved lægge sig ud med det øvrige Europa, hvorfor den Russiske Keiser skal have fattet den Beslutning, ikke først at angribe; men derimod skal det mindste Angreb fra Tyrkisk Side blive hævnet ved en uhyre Kraftudvikling. Det skal ogsaa være en Hovedaarsag hvorfor Lord Strangford har andraget paa, at Fyrstendømmerne skulle rømmes, for at forebygge ethvert Angreb fra Tyrkisk Side. Keiseren skal være meget virksom, gaae sielden ud, arbeide daglig med Ministrene, og søge at underrette sig om de Tyrkiske Troppers Fanatisme. Hr. von Stroganof skal have raadet Keiseren til ikke at begynde Krigen, da Porten, bliver efter hans Overbeviisning nødt til at vælge imellem to onde Ting, enten at begynde Krigen eller at udsætte sig for at Constantinopel bliver udplyndret og opbrændt af de tilbagevendende Asiatiske Tropper. Saameget er imidlertid vist, at Moldau og Valachiet vare endnu ikke rømmede den sidste Mai, thi man har Efterretninger fra Vien, som naae til den 8de Juni og de tale ikke det mindste derom. Desuden bliver man forunderlig aus igien i Vien, om hvad der foregaaer i Tyrkiet og Grækenland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-22
Sultanen skal have ladet henrette alle de i Constantinopel fængslede Samioter og Chioter. – Paschaen af Scutari vedbliver i sin Opstand mod Porten og skal have forbundet sig med Montenegrinerne. – Chorschid Pascha skal ikke have mere end 7000 Mand under sin Commando og hans Magt udstrækker sig ikke videre end til Omegnen af Janina, og Rygtet gaaer endog, at det skal være lykkedes Grækerne at overfalde en Transport af Alis Skatte, som han under en Escorte havde afsendt til Sultanen. - Sulioterne vedblive at være Tyrkernes største Fiende, og deres tapre Anfører Markos Botscharis har efterat han har gjort det umuligt for Chorschid Pascha, at gaae Angrebsviis tilværks, begivet sig til Corinth, for at giøre en Aftale om de videre Forretninger med Polemarcherne eller Krigsraadet, hvortil nu ogsaa General Norrmann hører. Anchonternes Raad eller den udøvede Magt, har derpaa udnævnt ham til Høistcommanderende i Epirus, Acarnanien og Ætolien. Rygtet gaaer at Tyrkerne have landet paa Øen Samos, men ere blevne aldeles slagne, ogsaa vil man vide i Triest at Fæstningen Napoli di Romania har capituleret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-22
Den Græske Flaade skal paa Senatets Befaling være stukken i Søen og har besluttet at bekiæmpe Tyrkerne i Chios paa Liv og Død, (fra denne Øe høres intet i Vien. Den Taushed, som hersker i de Østerrigske Blade om Begivenhederne i Grækenland er mistænkelig. Det er dog saare mærkværdigt, at vi ikke nogensinde have kunne faaet de Græske Bulletius om deres Seiervindinger i Thessalien, som havde deres Fremtrængelse i Macedonien til Følge. Salonich er bleven saa haardt truet af dem, at Paschaerne i denne Stad og i Seres have saa alvorlig forlangt Understøttelse af Porten, at den endelig har tilsendt dem betydelige Forstærkninger især af Asiatiske Tropper. Derved er nu Macedonien bleven for Øieblikket reddet for Tyrkerne. De Macedoniste Jnsurgenter ere blevne slagne i flere Fægtninger og de Græske Tropper drevne tilbage til Thessalien, hvor de forstandse sig i Biergpasserne i Olympen. Paschaen af Salonich samler nu en Armee paa 60,000 Mand for paa nye at aabne Communicationen med Chorschid Pascha, og for i Forbindelse med ham at trænge ind i Tyessalien, hvor Tyrkerne endnu have Larissa og derfra ind i Morea. (Men alt hvad Menneskene, sætte sig for skeer ikke og Grækernes egen Tapperhed, eller de Europæiske Magters Politik, eller overordentlige mødende Begivenheder tilsendte af Forsynet, ville vist frelse den gode Sag fra Undergang).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-22
Hvorledes Udfaldet af Høsten vil blive i Aar er tvivlsom, da Heden er i England saa overordentlig; den 10de Juni stod det Farenheiter Thermomeser i London paa 819 i Skygge. Over hele Enropa hersker en usædvanlig Tørke og Hede; Spanien er det især overordentlige varmt og man bruger de største Forsigtigheds Midler for at forebygge den gule Febers Tilbagekomst De Portugisiske Cortes have besluttet med 84 mod 28 Stemmer at give Møntevider tilbage til Spanien. Man siger at den Portugisiske Regiering, skal have besluttet, at afsende 12000 til Bahra for at holde Brasilien i Lydighed. – J Nordamerika har man nu den Plan for, at lægge den største Deel af Krigskibene op paa Land i Fredstider for at conservere dem saameget bedre, hvormed man har gjort et Forsøg med Fregatten Potommack paa 34 Kanoner. – J Kongeriget Neapel er et nyt Ministerium blevet indsat, Ridder Medicis er bleven Financeminister, Fyrsten af StalettaKrigsminister, Fyrste Carditto indenlandsk Minister, Hr. Thomassis Justitsminister og Commandeur Ruf for udenlandsk Minister. – Hr. Canosa den forrige Politieminister er ankommen til det Florentinske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-22
Hs. Majestæt Kongen af Spanien har anmeldt for de Cortes, at han har tillagt Jnfantinden Luifa Carlottas nysøgte Prins Titelen af en Hertug af Cadix. – Hr. Bannes Secretair ved det Spanske Gesandskab i Vashington, er onkommen med den Efterretning, at den nordamerikanske Regiering har erkiendt de Spanske Coloniers Uafhængighed, denne Efterretning har gjort et overordentlig Jndtryk i Spanien. Der meldes forresten fra Spanien, at mangfoldige Tropper marschere til Catalonien for at bruges imod Jnsurgenterne. 25 Capuciner munde ere blevne skudte i Cervera. Af Misas Bande, som har taget Flugten til Frankerige, have kun 100 Mand modtaget Amnestien, men de fleste foretrække hellere at lade sig bringe dybere ind i Frankerige; En af de ankomne Flygtninge har pralet af, at han har myrdet den Spanske General Cruchaaa. Krigen med Jnsurgenterne føres endnu med Vildhed i Catalonien; disse forskandse sig i Biergene og en Hær af dem paa 3000 Mand med 10 Geistlige i Spidsen, have nyelig indtaget Bjergstaden Berga, som har 12,000 Jndvaanere. – Paa den anden Side ødelægge de Constitutionelle Tropper Jnsurgenternes Landsbyer, og lade mange af disse skyde saasnart de paagribes. Staden Orihuele myrdede Jndvaanerne for nylig paa en skrækkelig Maade en Underofficeer og en Corporal af et lidet Detaschement af Regimentet Navarra, det er nu foreslaget i de Cortes Forsamling, at Dominikaner Klosteret og Universitetet i Orihuela skulle ophæves, overhovedet ville de nærværende Uroligheder i Spanien meget bidrage til at give Munkevæsenet et dødeligt Stød; men om ogsaa dette Onde bliver qvalt for en Tid, saa kan det dog let leve op paa nye igien; det seer man i Frankerige, hvorfra man forsikkrer, at mange Fruentimmere begynde nu igjen at tage Skørel. De Cortes have besluttet at der skal oprettes 2 Monumenter til Erindring om den Spanske Revolutions Begyndelse og Constitutionens Jndførelse. – General Berton opholder sig for nærværende Tid i det nordlige Spanien. Der trække flere franske Tropper sammen paa Grændserne af Spanien og det Rygte gaaer, at Cordonen skal forstærkes med 10,000 Mand; Ministeren for det Jndre i Spanien har imidlertid erklæret i de Deputeredes Kammer, at ingen Spanier indlades i Frankerig, førend han har afleveret sine Vaaben. Financeministeren har den 11te Junii fremlagt sit Budget i Følge hvilket Udgifterne beløbe sig til 900,975,503, og Jndtægterne til 909, 130, 783 Fr. - Kongen har paa nye udvalgt Hr. Raves til Præsident i de Deputeredes, Kammer. - Frankerige ligger for nærværende Tid i Strid med Storhertugdommet Baden, da disse Stater søge at indskrænke hinandens Handel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-22
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 17de Junii. Fra den Kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler er den 31te Mai d. A. udgaaet følgende Bekiendtgiørelse, for Danmark og Hertugdømmene angaaende Sorøe, Academie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-22
Efterat Hs. Majestæt Kongen havde ladet Sig fra Directionen for Universitetet og de lærde Skoler forelægge allerunderdanigst Jndberetning og Forslage angaaende det Sorøeske Acadamie, har det behaget Allerhøistsamme ved Resolution af 9de Marts f. A. at befale, at den ved Jldebrand ødelagte Academiebygning igien skal opføres, og det i Sorøe forhenværende Underviisningsinstitut paa ny organiseres i en saadan Form, som meere nærmer sig til det, Stiftelsen var under Høilovlig Jhukommelse, Kong Christian den 4de, da Skole og Academie, stode hinanden ved Siden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-22
Viborg, d. 12te Junii. J Mandags og Tirsdag har man her seet en stor Brand i Sydvest, der især om Aftenen har været meget udbredet. – Det skal have været en stærk Hedebrand i Ginding Herred, Ringkjøbing Amt, en 5 Mile herfra, paa hiinside Karup Aar, og har mueligt naaet flere Tørvemoser. Ved denne stærke Varme og Nordvestvind, der især i Gaar blæste stærkt, er det neppe at vente, at den er standset. Den derved foraarsagede stærke Taage har Morgen og Aften givet Solen et besynderligt Udseende og ildrød Farve. Naar det Nærmere erfares, skal det vorde meddeelt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-22
Læsøe, den 5te Juni Natten til den 2den d. M. strandede ved Nørre Ren Galeasen Charlotte, Capt. Andr. Marcusen, hjemmehørende i og bestemt til Kiøbenhavn, fra Amsterdam med Stykgods, især Olie, Genever &c. Ladningen er bierget, men Skibet forliist. Ligeledes indstrandede samme Datum paa Nørre Røn (Fregat.) Skibet, Patrioten, Capt. Ahlstrøm, af og til Jacob stad i Finland, fra Liverpool med Salt, hvoraf omtrent 500 Tønder er bjerget, ligesom og det meste af Skibets Jnventar, som var i god Stand, men Skibet er ganske forliist.