JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Maaneds Tillæg.) 4) Officiel Note fra den Franske Minister Hr. de Noailles til FyrstKanniz Ristberg, og 5) Dennes Officielle Svar derpaa taale intet Udtog. 6) Hr. Blanchelandes Proclamation. til de frie Malatter paa St. Domingo, som tage Deel i Oprøret Han foreholder dem, at han hidtil har brugt Lemfældighed imod dem, men nødes: nu til haardere Midler; dog paa en saare latterlig Grund, nemlig paa Grund af deres gule Farve paastaaer han, at de ei maa vove at setter sig i Ligning med de Blanke og kalder det frek Stolthed, at de giøre dets 7) Fredstraktat imellem Hs. Majestæt den Russiske Keiserinde og den Ottomaniske Keiser. 2) Over Midlerne til at forbedre Frankerigs Vexelcours med Fremmede, af en Hamborger Kiøbmand, oversat af det Franske. Forfatteren anfører Grunden til det Franske Papiirsedlers assignaternes) slet. te Priis foreslaaer Midler til Vexelcour. sens Forbedring, men viser tillige, med hvad Vanskeligheder dette er forbunden. 9) Udtog af Hr. Cambons Beretning. om Frankerigs Nationalgield og Hielpekilder. Efterat have gjort en nøiagtig Fortegmelse over Statens Jndkomster, og Udgivter, over den rullerende Masse af Sed eller og Statsgielden, slutter han med disse Ord: "Dette beviser, hvormeget Nationens Forfatning i det Hele har forbedret sig, som isteden for 325 Millioner Anticipationer, nu har 280 Millioner i Forrad., Meget betryggende har hver Franskmand, som ikke selv kan regne. 10 og 11) Engelske Parlements Efterretninger, især og Slavehandelens Ophævelse. Derom have vi ligesaa omstændelig Efterretninger i vor reisende Landsmands Breve, som ere indrykkede i den Danske Minerva 12) Efterretninger om det paa den Svenske Konge a. begangne lumske. Mord. Derom rullere allerede trykte Efterretninger nok i Publikum. 13) Efterretninger om adskillige Lande. I Danmark (heder det, hersker fuldkommen Rolighed; Handel og Vandel blomstrer, Finanterne forbedres kiendeligen og i dette Rige, hvis Konge er en af de meest uindskrænkede i Curopa, nyde Undersaatterne den fuldkomneste. Friehed, Trykkefriheden blomstrer i dette lykkelige Land og Danmark har den Ære at have foregaaet Storbrittannien i Slavehandelens Afskaffelse. Velsignet være dets menneskelige Regiering. Maji Maaned. Det første Stykke er et Brev fra en Udlænding til en Medlem af den forrige, eller saa kaldede constituerende Nat. Forsamling. Man veed hvor forskiellig den forrige. Forsamling var fra den nærværende i Talenter, i Consequenz af Grundsetninger og Fremgangsmaade, i Værdighed og Anseelse. Nationens første og ædelste Navne findes paa den førstes Liste, og i den lovgivende Forsamling er neppe meer end et eneste Navn forhen bekiendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
J Danmark, heder det, begynder man at giøre Reductioner. Af den faste Stok i Kiøbenhavn skal 1000 Matroser og afde paa Gammel= og Nyeholm arbeidende. Tømmermænd 500 gaae af. Blant Arbeiderne ved Kongsberg Sølvverk i Norge. skal ligeledes skee betydelig Reduction., Jenaische allemeine Litteratur=Leitung. Nor Læsere, som ikke selv holde dette J Skrivt, kan det vel ikke være overflødigt at anmerke, at dette er et af de beste og fuldstændigste af alle Tydske kritiske Blade: det anmelder de Bøger, der komme ud ei allene i Tydskland, men end- og i de andre Lande, Jtalien, Frankerig, Engeland, Holland, Danmark og Rusland, saa man ved at holde dette Blad har en temmelig fuldstændig Oversigt over den heele nyere Litterature. Det eneste som vel kan afskrekke enkelte Lærde fra at holde dette Blad, er dets Kostbarhed, da det kommer paa 8 Rdlr. om Aaret i Tydskland og altsaa dyrere hos os. Uden at afskrive de vidtløftige kritiske Bedømmelser, som Rummet her ei tillader, vil vi blot søge at giøre vore Læsere opmerksomme paa de beste og almeen nyttigste Skrivter, som findes bedømte i det for os liggende første Qvartalbind som indeværende Aars Maaneder: Januarii Febrarii og Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
De Danske Skrivter, som her findes bedømte, ere foruden et Jslandske 8 i Tallet, nemlig: 1) Luxdorphiana, som roses efter Fortieneste. 2) Dr. Ekkards fuldstændige Haand, bog over almeennyttig Kundskab. og dens Litteratur. Dette er vist nok et Verk, som enhver Lærd, men især unge Studentere burde eie; i Litteraturhistorien lønnedes vel tilforn en Professor, men uden at holde Forelæsninger. De Unge gik som i blinde og kiendte ingen anden Maade at samle Kundskaber. paa end ved at høre Forelæsninger: Jeg negter langtifra ikke offentlige Forelæsninger deres Verd, naar Professorerne indrettede deres Forelæsninger meere efter Tilhørerne Siælegaver saaledes, at der vare simplere for Uvidende og Begyndere i enhver Videnskab og Forelæsninger af en høiere Art for dem, der vidste noget; hvorimod enddeel Forelæsninger. nu almindeligen ere indrettede paa een Fod, og undertiden simple indtil Vemmelighed for dem, der ei komme ganske uvidende derhen. Kuns faa besidde den Gave, i en kiernefuld Korthed at forredrage Lærdommen, saa de baade kan begribes af den Enfoldige og ei trette dem, der allerede veed noget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Efter Rygtet vil forbeveldte Hr. Dr. Ekkard ogsaa holde Forelæsninger over Litterærhistorien, hvilket bliver en sand Velgierning, for enhver ung Studerende, der dyrker en Videnskab ei blot forat tiltrygle sig en Exammen; men for at studere den fra Grunden af. 3) Breve til en udenlandsk Ven om Danmark af Dreier. Disse Breve, heder det, skulle være et Slags Statistik over Danmark, men alt er saa løseligen henskrevet uden Valg og Bedømmelse, ja uden uden al Ordenslengt iblandt hinanden, og desuden foredraget i saa slet en Stiil, at det er vist ingen let Sag at afsondre de faa Hvede korn fra Avnerne." 4) Derimod roses Hr. Thaarup for sine Materialier til det Danske Monarchies Statistika. Og dette Skrivt fortiener baade at læses. og eies af Enhver, der ønsker at kiende noget til sit eget Fædrenelands indvortes Forfatning. 5) Ungdomsarbeider af J. Baggesen: Enhver Bog bør bedømmes efter Autors egen Anmeldelse. Ungdomsarbeider har Professor Baggesen kun levert i denne Samling. desstørre Haab til Mandoms Værker opvække disse Prøver, som de Tydske Critici have skiønnet paa efter Fortieneste, især have de anmærket, at hvad Moraliteten angaaer, da skylder man Digteren den Roes, at hans Muse. ganske hylder Dyd og Anstændighed. 6) Almuens Sanger af Claus Frimann, udgjør en nyttig Samling af Smaadigte, som fuldkommen svarer til deres Øiemmeed, nemlig at befordre en passende Opklarelse hos Almuen og betage, dem mange skadelige Fordomme. 7) Efterretninger og Øen St. Thomas og dens Gouverneurer ved G. Høst. Denne Bog fortiener at anbefales som et vigtigt Bidrag til de Vestindiske Colonniers Historie. 8) Kammerherre Suhms nye Samlinger af den Danske Historie, er som alt hvad der kommer fra denne dyblærde Mand, et godt Bidrag til nøiere at oplyse Fædrenelandets Historie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Hvad Tydsklands egne og andre Landes Skrivter angaaer, da ville blot nævne de beste og almeennyttigste, saasom:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
1) Berlin, ausgeben in der Vossiske, Buchhandlang, des Grafen von Ferrieres=Sauveboeus Reisen inder Turkei, Persien und Arabien, wahrend der Jahre 1782 bis 1789. a. aus dem Franzssischen ubersett mit Anmerkungen von Joh. Reich. Førster 1791. Denne Oversettelse roses fortrinligen, fremfor en anden anonym, som ogsaa er udkommen af dette Verk paa Tydsk., 2) Jblant en Mængde Skrivter om den Franske Revolution i Særdeleshed og over Opklarelse og Friehed i Almindelighed udmerke sig formedelst deres ferme Stil følgende 2de: a) Zullichau, B. Frommans Eben. ueber Presofreyheit und deren. Grantzen a. 1787, 172 S. 8, (10 Gr.) Friehedsaand og Agt for de menneskelige Rettigheder hersker hele Skrivtet igiennem, og Hovedresultatet af dette Skrivter: at Ret til at tale og skrive, saavelsom Ret til at tænke er en almindelig Menneskerettighed. a.,Men naar man taler og Menneskerettigheder bør altid de børgerlige Jndskrænkelser erindres, samt Statens Ret og Pligt, at paasee, at der intet tales eller skrives ustraffet som enten fornærmer den enkelte Borger, eller skader heele Selskabet. b) Jnsel Felsenburg: wie istes moglich gewesen, Aufklarung und Auf klarer verhast zu machen, von einen Wahrheitsfreunde, 1789, 96. Herpaa kan ikke svares med mindre Autor havde bestemt hvad han forstaaer under Opklarelse. Der tændes ofte Brandfakler af de mørkeste Genies, som fortiene hver Retsindiges Had. 3) Nürnberg, B. Monat u. Kusler: Beytrage zum Deutschen Stats recht und zur Litteratur desselben, von Joh. Theod. Roth a. Ein Nachtrag zu Putters Litteratur, Nærværende Tilhang kan ei andet en være dem velkommen, der eie Putters Litteratur Deutschland. 4) Leipzig, B. Kummer, nene Beytrage zur Volker= und Landerkunde. Herausgegeben von M. C. Sprengel und G. Forster 1790, 8 1ster. 2ter, 3ter und 4ter Theil. Disse 4re Bind indeholde meget lære. rige Beskrivelser over adskillige Lande i alle 4 Verdens Deele. 5) Rinteln, u. Leipzig: Anhang zu Jammes Bruces Reisen in das Jnnere von Afrika nach Abyssinien, an die Qvelle des Nils - welcher. Berichtigungen und Zusatze aus dernaturgeschichte von J. F. Gmelinund ans der alten, besonders orientalischen Litteratur von verschiedenen gelehrten enthalt 1791, 176. S. 8 (12 Gr.) Dette Tilhang roses som vigtigt til at forstaae Bruels Reiser selv og som et Verk, der bør eies af Enhver, der har Brucels Reiser. 6) Berlin b. Rottmann. Discours sum les Vicissitudes de salitterature, paa. P. Abbe Denina, traduit de Italien, 2 Tom. 1790, 8.7) Braunschweig, in der Schulbuchh. Encyclopædie der Lateinischen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Classiker a. 8) Berlin b. Maurer. Deutsch Burgund, over: die Østerreichischen. Niederlande in ihrem nenesten politischen und geographischen Zustande, nedst einer aktenmatzigen Darstellung der Anlasse und Geschichte, ihrergegenmartigen Freyheitsrevolution, 1790, 255 S. 8.9) Tableau philosophique du regne da Louis Vou Louis IV juge, par un Francois libre, par M. de la Vallee, ancien Captaineau Regiment de Bretagne, 1791, 305 S. 8, (1 Rdlr. 8 Gr.). Den samme oversat af Aug. v. Kotzebue 203. S. 8, (6 Gr.) kaldet: PhilosophiGemalde der Regierung Ludvigs des 14, oder: Ludvig der 14 vor den Richterstuhl der Nachwelt. 10) Nürnberg und Altdorf: Tacitus von Deutschlands Lage, Sitten und Volkern, mit Anmerkungen, einigen Ausfuhrungen und Abhandlungen, und einen geographischhistorischen Worterbuche von J. H.M. Ernesti. Et nyttigt Verk for Enhver, der uden at kunne læse denne grundige Forfatter i Grundsproget, ønsker Oplysning om Tydsklands Forfatning for meer end 1700 Aar tilbage i Tiden. 11) Erlangen, 1792, 8 i 3 Bind er udkommen en nye Tydsk Oversættelse af den berømte Engelænders Dr. Pocockes Østerlandske Reise, oplyst med Anmerkninger af Dr. Joh. Chr. D. Schreber. Denne Forfatter reiste i Egypten paa een Tid med vor berømte Landsmand Capitain Norden, som har udgivet sit kostbare Verk over Egypten. Nordens Voyage en Egypte. Disse 2 Forfattere ere de beste, som haves over Egypten. 12) Berlin, Voltaire uber die Toleranz. Den Bedurfnissen der Zeitgemas nen ueberset 1789.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Det er langtfra intet overflødigt Ar" beide endog i Tydskland selv, om vi søge ved en nye og god Oversettelse at forskaffe denne herlige Bog flere Læsere. og den Skat af sunde Grundsetninger og Maximer, som den indeholder, flere Deeltagere. Finder man maaske dens Jndhold nu mindre nye, mindre parador end paa den Tid, den først kom ud, da er endog det en Frugt af denne Bog. Minerva. April Maaned.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Af adskillige gangbare Moralske Ud* trykkes urigtige Forstaaelse; dersom Lyksaligheds=Læren legges til Grund for Moralitet, har Forfatteren af det første Stykke, C. Hornemann, vildet bevise dette Systems Ugrund. Han synes at sette i sammes Sted den almindelige Fornufts Bud. Vi vove ikke at bedømme, det nye Systems Forbindtlighed eller Mangel; men et Spørgsmaal turde vi forelegge den skarpsindige Forfatter til Besvarelse er det saa nødvendigt, at Moralen bør udledes af een eneste Grundsætning: og maa et System ganske forkastes, fordi det ikke tilstrækkelig kan giendrive alle Jndsigelser og Vanskeligheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Naar Cicero grunder Sædelæren paa Anstændighed; Shaftsbury paa Dydens Skiønhed i sig selv, naar andre bevise, at Dyd allene giøre os lykkelig, eller med andre Ord, som Daries, grunde Moraler paa den i Mennesket liggende Drivt til sin reene Fuldkommenhedsgiørelse, og naar man nu tillegger, at Dyd er befalet ved den almindelige Fornuft, og Last forbudet ved samme: Saa var det maaske rettere, at styrke det ene System ved det andet, og ved deres Overeenstemmelse at værne og gode Sæder end at strides omGrundsætningers Forbindtlighed. Desuden bliver denne almindelige, praktisk og moralske Fornuft i Grunden dog ve ikke andet end Samvittighed, ei andet end denne indvortes Veiledere Skaberen. har lagt i de fornuftige Væsener til deres Handlingers Bestyrelse. J øvrigt indeholder denne Afhandling. nogle meget fine og dybe Betragtninge, over Ord bemærkelser, som fortiene særdeles Opmærksomhed og bevise megen. Eftertanke hos Forfatteren. I en Note paa. 11 siger han: "Da Rousseau i hans Discours sur Porige. Ane de P indgalite des hommes havde Menneskets Lyksalighed og ikke hans Moralske Dannelse og Forbedring. for Øie, saa er det begribeligt nok, hvorledes han kunde give den simple Natur. tilstand Fortrinnet for enhver anden, og anseer ethvert Skridt til Evnernes Udvikling og Drivternes Forædlelse, som farligt for Lyksaligheden, og som afførende fra vor sande og egentlige Bestemmelse." Denne Forklaring af J. J Rousseaus System er saa kort og nøiagtig, at den tillige best viser Urimeligheden hos dem, der have vildet anvendet Ris Meeninger og Lighed paa den selskabelige Tilstand. Opløs dette Baad, synderriv alle Familie= og Statforbindelser, løb tilbage i Skovene, (hvor de ikke ere ned hugne) fornægt alle Beqvemmeligheder, og Fordeele som J drage af fælleds Kraft. og Understyttelse, afleg alle forfinede Begreber, alle udviklede Følelser, Smag og Fornødenheder, og nyd da alle det ubundne Dyrs Lyksaligheder. Det andet Stykke indeholder Jagttagelser ved nogle Forsøg med Rugtørrig i Straaet. Det er ved saadan Middelelse af det res Forsøg i Forbedringer af Land=Oekonomien, at Englænderne ere komne saa langt deri, og at de nyttigste Opdagelser af enkelte Mænd ere blevne almindelig antagne og udøvede i Landet, hvorimod et mislykket Forsøg tiener til Advarsel forandre, eller til Eftertanke og de fornødne Forandringer indtil Maalet opnaaes. Hvor ønskeligt var det ikke, at denne ofsøntlige Meddelelse af deslige Forsøg i Dekonomien blev almindelig hos os.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
J det 3die Stykke gives en Beskrivelse over en Tærskelade og Tørrehuus. i Liefland. Det Fortrin, som det Østersøiske Korn haver for det Danske, og som endog giør, at Norge selv ugierne og næsten ikke uden Tvang tager Korn fra Danmark, ligger fornemmelig i det førstes Tørhed, som er frembragt ved Flid og Kunst, som følgelig ogsaa kunde skee i Danmark; deels endnu i Kornets Sortering ved Tærskningen, hvorom en meget god Afhandling findes i et foregaaende Hefte af Minerva.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Tanker om Forraads=Magaziners Oprettelse i Danmark, i lette KornAar. Vist et patriotisk Ønske, hvormed Forfatteren vel meere har vildet drage Regieringens Opmærksomhed til Sagen, end foreslaae en Udførelses=Maade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Udtog af forestillingen til Kongen, angaaende Negerhandelens Afskaffelse. Dette høist interessante Stykke indeholder ikke allene en kort Recension af alt, som i det Heele er bleven sagt for og imod denne Handel, men det viser ogsaa hvormeget Overlæg af alle med en tilsigtet Forandring i Forbindelse staaende Ting der hører til at udføre samme; og det burde vist være en Lærdom for de ukaldede Statskribemere, som saa løsligen foreslaae, dadle og forbedre offentlige Jndretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Et Brev fra en ung Dansk Reisende i England. Læses ikke uden Fornøielse, men indeholder dog intet vigtigt. De tvende derpaa følgende Breve fra den Danske Reisende forøge stedse Begierligheden efter fleere, og det Ønske at de endelig tilsammen maatte udgives. Hvad han anfører og Folkets almindelige Dom over Payne i England, og den korte Efterretning han giver om denne Mand, som er bleven saa bekiendt for hans tvende Bøger og Menneskets Rettigheder, er en Oplysning for denne Autors Beundrere. Blandt de Politiske Stykker udmærker sig det under Titel af Selvmorderen. Det bør sammenlignes med Catol, sidste Tale i Addiessoos Tragedie, med Schakespears Monolog i Hamlet. Minerva. Maji Maaned. 1) Handelens Vigtighed, en Talle af Hr. Fester i Tronhiem. Denne Talle indeholder adskillige gode - Tanker og Handel i Almindelighed. den viser, at Handelen er det Baand, der sammenbinder langt fraliggende Stater og Folk af forskiellige Religioner med hverandre. Handelen skyldte Tyrus, Sidon, Kartago, Alerandria i de ældre og i de nyere Tider Kongerigerne i Engeland og Frankerige, Republikerne Venedig, Genua og Holland deres Velstand, og Magt: Iblant andet anfører den skarpsindige Forfatter de Grunde, hvorfor Holland, har vundet ved sin Handel og vedligeholdt den frem for andre handlende Nationer. Fordi Holland har vise Love for deres Handel, Love, som i alle Punkter, nøie efterleves. Fordi Holland har sine Næringer bundne til visse, til faste Stæder, bringer sine Naturprodukter, til mueligste Fuldkommenhed og i alle Handeløgrene retter sig efter den heele Verden a. 7, Her vises og, hvor skadeligt det er ved alt for høi Told at legge Baand paa Handelen. Statskassens Tab i Hensigt til Tolden kan igien oprettes ved Consumtionen. Derimod bliver det en farlig Sag at ansette Tolden for høi, især af fremmede Staters indførte Vare. - Naboestaterne kan man have farlige Meddelere, som, ved at hæve en ringere Afgivt, kan drage Handelen til sig: da mister Statskassen ei allene den hele Told, som uforsigtig blev forhøiet, men den Consumtion, man ikke skiønnede paa at hæve. En retskaffen Toldrulle, med de derved forekomne, Forandringer, angaaende Forhøielser, Nedsettelser, Eftergivelser, bliver da et overmaade vigtigt Formaal for en viis Regiering, en skarptænkende Fenantsminister, en indsigtsfuld Kammeralist. Herpaa skildres den sande egte Handelsmand, som en af Statens vigtigste og hæderverdigste Borgere. 2) En Reise i Engeland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Forfatteren beskriver her Hertugen af Marlboroug, skiønne Slot Blendheim, samt endeel Fabriker i Egnen af Birming. ham. 3) Efterretning om Sierra=Leone Compagniet i London. For at give et Slags Jdee om Hensigten med dette Compagnie, vil vi anføre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
følgende Jndledning til Efterretninger. selv. Det ledende Formaal for SierraLeone Compagniets Dannelse var : at indføre en retferdig og æragtig Handel med det store Afrikanske Continent, og tilligemed den alle de forskiellige Vilsignelser, som kunne forventes at være Følger deraf, at lade den vilde og skiændige Handel, som alt for længe har havt Sted, give Plads for en af langt andet Slags, bygget paa virkelig Handels sand Grunde, giensidig Omtudskning af Beqvemmeligheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Dette Compagnie har stiftet Colonier i Afrikas Egne ved Floden SierraLeona, som skal opdyrke Jorden og anlegge der Sukkerplantager, for tillige at bibringe Landets Jndbyggere Smag paa Vindskibelighed og lære dem at bearbeide. deres Produkter og derved oplive Handelen imellem Engeland og Genun, uden at indskrænke dem til blot Slavehandel, som dette Compagnie ei befatter sig med. 4) Trende Breve fra Engeland af en (Dansk) Reisende (Professor Sneedorff), ere særdeles underholdende og skildre os nogle vigtige Parlamentsdebat. ter især den og Slavehandelens Ophævelsee og berette, at den Danske Anordning om Slavehandelens Ophævelse paa vore Øer i Vestindien allerede er indrykket i 2. forskiellige Ugeblade i London. J. 3) Jblandt Poesterne udmerker sig bloLandlivet af O. D. v. Staffeldt for den egne Tanke og Tonne, som derherher.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Maanedskrivtet Jris før April. Jndeholder følgende Stykker. 1) Alle i Vilderede. Driginal Kommedie i 5 Akter af Hr. Professor Tode. 2) Endeel=Smaapoesier af adskillige Forfattere. 3) Theatet nyt. 4) Udsigt over de merkeligste Tildragelser i Europa fra Aarets Begyndelse indtil nu Maji Maaned. 1) Personalia, betreffende Hr. Etats*) Hvor bedrøvelig er ikke den Efterretning, at denne Reisende er omkommet paa hans Tour til Skottland!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
raad Fr. Bagger Eier af Juulskov i Fyen, sammenskrevne af ham selv a. En sand Vinding for Menneskeheden. at faae Biographier af dette Slags: Enhver som læser det vil ønske med Dr. Tauber: "Gid Fædrenelandet vrimlede at saadanne ædelmodige Patrioter og Pligt følende Christne, 2) Om en meget giørlig og nyttig Anstalt for de af Kiøbenhavns Jndbyggere, som vilde besøge Skoven. af Hr. Prof. Tode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Professoren foreslaaer en Slags Extrapost, som om Sommeren daglig gik imellem Kiøbenhavn og Dyrehaven, hvor man for en billig Priis kunne sidde op ved Porten og komme derud, uden at nødsages til selv at leie en Vogn for en heel Dag. 3) Om gammel Nyt i Vittighed, af samme Forfatter. 4) Fortsættelse af Kierligheds Nytte, en Original og National Roman, af Hr. Prof. Tode. Denne Roman er ret komisk og stemt i en Smollets og Fieldings Smag. 5) Theaternyt. 6) Udsigt over Europa. 7) Blandt Digter udmerker sig især Epistel til en Ven af Hr. Prof. Tode. Vi vil blot anføre et Stykke deraf: En Olsen og en Sandal taler For tvende store Hospitaler. Men og med Uret eller Grund, Det slipper ikke af min Mund. Thi hvor jeg møder Regnskabssager, Jeg til en anden Gade tager. Thi disse Tal medfører da En slem Iden socia. Nu skal al Verden oplyst være; At regne skal hver Bonde lære, Jeg taivler om det stifter Gavn, Jeg finder her i Kiøbenhavn, At alt for got man kan addere. Men gjerne til det nye Aar.Af Skræddere og andre fleere En lang, velregnet Remse faaer, Som deres Studia giør Ære. Der kan man stedse være vis At finde Summa lateris; Transporten heller ikke glemmes, Og samlet Mark in mente gjemmes, Jndtil de i Klassen indlemmes, Og saa in corpore forfremmes Til høianseeligt Dalerfag. Saa skiønne, store Tal deremales; Hvert Bogstav har saa megen Smag, Man seer den Regning med Behag. Ulykken er den skal betales. 8) Kritik og Anasyse. Jnbefatter 14 Anmeldelser over ligesaamange udkomne Skrivter af Hr. Pr. Tode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-01
Statistisk Juridisk og Litterarisk Bibliothek. Et Tillæg til Maanedskriftet Jres. 1ste Hefte. 1) Alvorlig Undersøgelse om de Hindringer, det Juridiske Studium hos os har og har havt a. af Hr. Secretair J. G. Gudenrath. Til Udtog er dette Skrivt for vidtløftigt, dog (saavidt vi skiønne) giver Secretairen. gode Vink til denne Videnskabs Opkomst og yder de Mænd, der havde kraftigen bidraget til dette Maal, deres velfortiente Roes. 2) Om Laugsrettigheder af Hr. Professor Tode.