JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
De Medarbeidere, som især der have udmærket sig, er Tegner, Professor i det græske Sprog i Lund, og Geyer, Professor i Historie i Upsal, som begge høre til de berømteste af Sverrigs nulevende Digtere. 7.) Svea, meest af blandet Jndhold. J samme findes, for ikke længe siden, en interessant Afhandling af den norske Expeditionssecretair Vogt, under Titel: Undersøgelse, hvorvidt en dømt Forbryder har Ret til at vælge mellem den Straf, som Regenten paalægger i Form af Benaadning, og den, som han er dømt til!" 8.) Hermes, som udgives af Secretair Almquist, een af de største Talere i Sverrig. - Af disse Tidsskrifter skal Jurikstidning, som man paastaaer, have 2500 Subskribenter; Wallmarks Almanna Journal omtrent 2000; Stockholmsposten mellem 6 og 800, og alle de øvrige 3 til 600. Det bekiendte Blad Anmarkaren blev begyndt af Cederborg, Forfatter til adskillige Romaner, og var egentligen et Oppositionsblad, som gav sig Mine af at blotte Ministernes, Dommernes og andre høiere og ringere Embedsmænds Feil og Misgreb, og at belære Administrationen, Justitsen &c. Den herskende Tone deri var imidlertid alt for grov, næsten Alting blev dadlet, uden Billighed og Sagkundskab; selv det virkelige Gode sat i et ufordeelagtigt Lys, og Anmarkaren, blev snart til et sandt Pøbelblad, som man med Begierlighed læste i alle Kipper og Kieldere, uden imidlertid at ophøre at være, i mangt et Tilfælde, af Jndflydelse paa og en Popanz for Skytter, Districtsfogeder, Borgermestere, Underdommere, ja selv Landshøvdinger. Som en Afløbskilde for alle Hevnlystnes Galde blev det meget indbringende for sin Udgiver, der, paa denne literaire Slamkiste havde 1500 Subskribenter. Den blev allerede eengang forbuden 1821 af Hofkantsleren, men fik dog, ved Kongens Naade, sin Tilværelse igien; dog ophørte dette Blad, selv efter den Tid, ikke at være af gjøende og bidsk Natur, men da det i Slutningen af f. A. tillød sig at levere en satirisk Allegorie over Feldtøimester General Cardells Begravelse, blev det for bestandigen forbuden, til stort Tab for dets Udgiver, hvis vigtigste Næringskilde det uden Tvivl var. (Efter L. Convers. Blatt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
Tydskland har nyligen ved Døden mistet to navn kundige Journalister, Hofraad R. Z. Becker, i Gotha, og Legationsraad F. J. Bertouch i Weimar. Den første, især berømt som Folke skribent, er Forfatter til den ogsaa paa Dansk oversatte Nød og Hielpebog, hvoraf i en Tid af 25 Aar har været trykt henved en Million Exemplarer. Han var tillige Udgiver af allgemeiner Reichsanzeiger, begyndt 1791, fortsat under Titel af allermeiner Anzeiger der Dentschen og allgem. Anzeiger, saavelsom Nationalzeitung der Deutschen, som fulgte efter den 1796 begyndte Zeitung für die Jugend. J Aaret 1811 lod den franske Regjering ham af ubekiendte Aarsager arrestere, men i Foraaret 1813 kom han fri igjen. Bertouch var født 1747. Han er bekjendt som Originalforfatter, men især som heldig Oversætter af Donquixotte. Siden 1786 har han udgivet Journal des Luxus und der Moden. Han er Stifter af det Weimarske Landes-Jndustrie-Comtoir, som har foranstaltet mange vigtige Værker, blandt andre Bilderbuch für die Jngend, udgivne. Dernæst har han stiftet et stort Landkortstikkerie, under Navn af Geographisches Jnstitut, hvorfra først han og v. Zach, siden han og Gaspari, Chrmann og andre, udgav den bekiendte Journal: Geographische Ephemeriden. Aaret 1815 mistede han sin eneste haabefulde Søn, og fra den Tid af opgav hans Svigersøn, Professor v. Grosing, sin Post som Livlæge hos Kongen af Würtemberg, og vendte tilbage til Weimar, for, i Forening med Bertouch, at fortsætte de literarisk mercantilske Forretninger. Han udkastede ogsaa tilfælles med Wieland og Schutz Planen til: Allgemeine Literaturzeitung, der først udkom i Jena og nu udgives i Halle. Han opnaaede en Alder af 77 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
J det tydske Maanedsskrift: Nyeste Efterretninger fra Guds Rige, Oct. 1821, berettes, at Missionairen i Tranquebar har beklaget sig, at Forskjellen paa Casterne, selv blandt de døbte Jndbyggere, ikke ophører, og at Parias endnu stedse behandles foragteligen af SandraCasten og betragtes som urene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
Efter Erkebisp Rosensteins Forsikkring har han i to Parochier, blandt en Folkemængde af 3700 Sjele, kun fundet et Menneske, som ei kunde læse, uagtet den almindelige Mangel paa Skoler. Denne Dannelse tilskriver han den Omstændighed, at deels Skolelærere stedse vandre omkring i Landet og give Underviisning, deels at Mødrene i Bønderfamilierne lære deres Børn at læse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
Greve v. Hogendorp forsikkrer i sit Værk om Nederlandenes Statshuusholdning, at de høie Afgivter have der en meget skadelig Jndflydelse paa Handelen. Uden Exempel er Hamborg i Fredstider; flere Skibe ere ind- og udløbne end i Amsterdam. Dog var dette Tilfældet i Aaret 1818, men hvad Holland taber, det vinde Hansestæderne. J 1814 indløb i Amsterdam igien1454 Skibe, 1815, 2093, 1816. 2563, 1817. 3077, men 1818 kun 1759.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
Establissementet af offentlige Priveter i Paris betaler i aarlig Forpagtningsafgivt 10,000 Fr.; Cabinetterne ere forsynede med Speile og Gardiner, ja endog Romaner og Journaler. Entrepreneuren for et saadant Establissement underhandlede med en Petissier angaaende deres Børns Giftermaal. Hvor meget faaer Deres Datter i Medgivt, spurgte denne; hvilket Spørgsmaal! Mit Establissement. Det Levebrød er ikke at foragte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
J et Anhang til Essai philosophique sur la nature morale & intellet, de Thomme p. G. Spurzheim, Paris 1820, erfares Aarsagen til Striden mellem denne og Cranioscopen Dr. Gall, og Anledningen til at hiin, som ledsagede denne paa hans hele Reise, og ligesaa var med ham i Kjøbenhavn, skiltes fra ham. Spurzheim kunde nemlig ikke enes med ham om en Deel af den anatomiske Lære om Hjernens Anatomie, hvilken Gall fremstillede som sin Opdagelse, men som hiin paastod at være hans Eiendom, dernæst om Tallet af begge Cranioscopers saakaldte Organer af den aandige Natur hos Mennesker og Dyr, og endeligen om de aandige Grundkræfter og deres Benævnelse. Ashley, Hulen. Fiirfindstyve Mile fra Potost, og ikke langt fra Currents Rivers Udspring, ligger i en høi Kalksteensklippe paa den sydlige Bredde af CaveCreek en høist mærkværdig Hulle. Man kommer til den paa en Sti, der snoer sig frem fra Strandbredden, og dens Munding er omtrent 50 Fod over Flodens Speilflade. Den er omtrent 90 Fod viid og 30 høi, og den har saa temmelig samme Vide og Høide i en Længde af 300 Fod. Men her træder man pludseligen ind i et stort, uregelmæssig rundt Amphitheater, der har en Høide af 80 eller 90 Fod, og er i Gjennemsnit 100, fra hvilket der i forskjellige Retninger udgaae endeel Gange. De to største føre sydvestlig eller sydlig, og efterat de, efterhaanden blivende videre eller snevrere, have snoet sig i en betydelig Længde, mødes de igjen og føre omtrent 800 Fod sydlig. Her er Passet ufremkommeligt ved uhyre Masser af Stalactiter, som det paa dette Sted uophørligen gjennemsivende Vand danner. Den rummeligste Gang fra det cirkelformige Amphitheater, der fører mod Norden, gaaer omsider igjen ud fra Klippen i Floddalen, ikke langt fra Hovedmundingen, hvor vi vare komne ind. Hver Hovedgang slynger sig igjen i adskillige mindre, men, som man ikke kan forfølge langt, fordi de ere snevre, eller spærrede ved nedfaldne Klippeblokke. Temmelig i Midten af den store Munding springer et klart Kildevæld ud af Klippen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
Det Mærkværdigste ved denne Hule er dens Rigdom paa Salpeter. Man finder samme i Klippe kløfterne, og tillige blandet med Jorden paa Bunden af Hulen. Jorden behøver man kun at blande med en vis Qvantitet Træaske, og udluge paa den sædvanlige Maade. Den Potaske, som Træasken indbefatter, sætter Saltet istand til at danne sig, og det Hele bliver da ved Kogning i en Kiedel concentreret, hvorpaa man afkjøler det og lader det crystallisere sig. Saaledes faaer man det raa Salpeter, som man da ved Gjenopløsning og Gjencrystalliseren kan bruge i den attraaede Reenhedstilstand. Oberst Ashley har her ladet giøre Jndretninger til Salpetertilberedelse, i alle Mundinger af Hulen, hvor de have fuldkomment Ly. En meget mærkelig Omstændighed er den her med nitrøst Salt saa meget svangrede Jord, noget, som beviser Hulens høje Alder er følgende: Jorden er en Blanding af Leer og Sand, temmelig store Partikler, men har Seihed nok til ved Opgravningen at hænge sammen i Klumper, og stærkt blandet med Qvarts, Skiefer, Granit og andre Stene, og tillige med Brudstykker af Hornblænder eller et Slags Flintestene. Den er ganske af samme Jordart, som Afsætningen af tilsvømmet Land, der i denne Egn bedækker alle Bjerge uden Undtagelse, og som er Overfladen af alle Høje fra Potost, ja fra de vestlige Bredder af Missisippi af, indtil her. Heraf kan man bestemt slutte, at denne Hulle allerede har existeret i Klippen førend hiin, dette Lands Kalk klipper bedækkende Jordart, har afsat sig ved samme, og at den altsaa har været til, førend endnu noget Slags Træer eller Planter, paa nogle Mosarter nær, der ogsaa voxe paa ganske nogne Klipper - vare til her. Da hiin Alluvialjord afsatte sig, maa ogsaa denne Hule, hvis hele Bund er bedækket med samme Jordart, have været ganske eller tildeels opfyldt dermed. Den største Deel deraf er siden lidt efter lidt igjen blevet revet bort derfra ved det fra dens Kalkloft stedse neddryppende Vand, som tilsidst kun bedækker Bunden deraf, og hist og her kun efterlod enkelte Hobe, der laae for meget af Veien for Vandstrømmen. Denne Borttørrings=Proces har endnu ikke ganske ophørt, thi endnu stedse fører Vandet nogen Jord fra Hulen ned i Dalen, og, efter lang og stærk Regn, hvor Jorden bliver gjennemvaad, maa det endnu langt mere være Tilfældet. Dertil kommer, at Hulens Vægge og Bund i de forskjellige Gange, der gaae ud derfra, ere afslidte af Vand, og overalt fulde af glatte cirkelformige smaa Huller, lig Klippevæggene ved Havkysten, eller de af Kalksteen bestaaende Bredder af en Flod. Disse Smaahuller, maa have en ulige større Kraft at takke for deres Tilværelse, end de af Kilder eller Regnvandsstrømme der findes i Hulen, eller nogentid fandtes der, kan have været. Det er derfor høist sandsynligt, at de ere af occanisk Oprindelse, fra en tidligere Tid, end da Hulen var oversvømmet med Alluvialjord; kort, at de have faaet deres Tilværelse i hiin almindelige Oversvømmelse, der, som Geologerne lære, i Fortiden adskillige Gange har hjemsøgt Jorden. Moderlig Ømhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
For at forekomme, at Missionen ved Oro nok ikke skal blive aldeles folkeløs, gjøre Munkene fiendtlige Jndfald i de afhængige Jndianeres Landsbyer, under Navn af "entrados", der, efter Foregivende, skee for at erobre Sjele, uagtet de ere aabenbart nødvendige, for at sikkre Legemerne. En Virkning heraf er, at de Jndfødte sædvanligen overfaldes om Natten i deres Huller, og deres Børn paagribes og bortføres, forat adspredes blandt Missionens Jndianer, som Livegne. Humboldt anfører et rørende Exempel paa Moderømhed ved en saadan Leilighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-20
Kjøbenhavns Børs, d. 19 April. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Spec. 263. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 s. Obligationer (med Renter fra 11 December 1821) 74 1/2 a 75. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den Februari 1820) 95 1/2 a 96 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 121 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 5/8. - Svenske Sedler 63 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. oc 800 ROONoNittende Aargang. No. 33. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 23 April 1822. Krig mod Damernes Hatte og Kapper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-23
Indenlandske Efterretninger. Mariboe, den 16 April. Den 14de dennes, om Eftermiddagen, havde vi 11 1/2 Sr. Varme. Omtrent Kl. 6 lynede og tordnede det temmelig stærkt fra N. V., og om Aftenen Kl. 9 begyndte det atter at lyne og tordne med en velsignet qvægende Regn. J Dag havde vi ved Middagstid 15 Sr. Varme i Skygge. Samme Dags Aften, imellem Kl. 6 og 7, trak atter et endnu frygteligere Tordenveir og her over Byen, der vedvarede til omtrent Kl. 8, og ved hvilken Leilighed man, næsten ved Solens Nedgang, havde en Varme af 16 Sr. - Her i Stiftet kan ung Mennesker blive underviste i Jordbrug og hvad dertil hører hos Proprietair Freuchen paa Fal Odense. Ligesom ifjor har Fattigcommissionen atter ved Trykken bekjendtgjort den antagne Forsørgelses Plan og FattigskatsLigning for 1822, med tilføiet Regnskab for Aaret 1821. Resultatet af samme er følgende Fattigvæsenets Jndtægter beløb sig for 1821 til 42 Rbd. 37 1/2 s. rede Sølv og 15,875 Rbd. 76 1/2 s. Sedler og Tegn, hvoraf dog Beholdningen ved Aarets Udgang 1820 og Restancerne af Bidragene til samme Tid udgjorde 41 Rbd. 27 1/2 s. r. S. og 2931 Rbd. 51 1/2 s. S. og T. Jndvaanernes Bidrag var 8319 Rbd. 46 tz. S. og T. og Spinderiets Jndtægter 749 Rbd. 18 1/2 tz. S. og T. De øvrige Jndtægter bestaae af Rentepenge, Mulcter og Bøder &c. Udgivten beløb sig for samme Aar til 4 Rbd. 64 s. r. S. og 13,290 Rbd. 88 1/2 s. S. og T., hvorunder dog er indbefattet 2177 Rbd. 78 s. Restancer af Bidragene til Aarets Udgang 1821. Den ordinaire Almissenddeling beløb sig til 4855 Rbd. 75 s., den extraordinaire Hjelp til 341 Rbd. 66. s., desuden Distributs af Legater, Fattiges Helbredelse, Begravelse, Jldebrændsel, Beklædning &c. 1727 Rbd. 3 s. Udgivterne paa Spinderiet har været 490 Rbd. 86 s. og Betjenternes Lønninger 1039 Rbd. 16 s. - Under Fattigforsørgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-23
i Aaret 1822 ere i 1ste Klasse 114, 2den Klasse 60, 3die Klasse 73, 4de Klasse 32 og 5te Klasse 12, i Alt 281 Numere, hvortil den ugentlige Uddeling er 1174 Pd. Brød, 77 Rbd. 53. s. og 1365 Tørv, hvilket for hele Aaret udgjør 61048 Pd. Brød eller 265 Tdr. Rug, 4032 Rbd. 4 Mk. i Penge, foruden i Huusleiehiel276 Rbd. og 27,300 Stykker eller 23 Læs Tør i 20 Uger. (For Aaret 1821 var Almisselemmer, nes Antal kun 261 Numere, og den ordinaire Uddeling beløb sig til 223 Tdr. Rug og 3824 Rbd. 68 s. i Penge, foruden i Huusleiehielp 270 Rbd.). Yderne ere saaledes fordeelte: Extraklassen 7, som svare i Alt 672 Rbd., 1ste Klasse 12 a 54 Rbd., 2den Klasse 7 a 48 Rbd., 3die Klasse 7 a 42 Rbd., 4de Klasse 2 a 36 Rbd., 5te Klasse 9 a 30 Rbd., 6te Klasse 10 a 26 Rbd., 7de Klasse 18 a 22 Rbd., 8de Klasse. 27 a 18 Rbd., 9de Klasse 27 a 14 Rbd., 10de Kl. 26 a 12 Rbd., 11te Kl. 49 a 10 Rbd., 12te Kl. 62 a 8 Rbd., 13de Kl. 53 a 6 Rbd., 14de Kl. 85 a 4 Rbd., 15de Kl. 89 a 3 Rbd., 16de Kl. 109 a 2 Rbd. og 17de Kl. 175 a 1 Rbd., Alt Sølv, hvilket for hele Aaret udgjør 784 Ydere og 6268 Rbd. Sølv. (For Aar 1821. var Beløbet 6835 Rbd. 2 Mk. Sølv og Ydernes Antal 786.) J Kornbidrag ydes desuden 50 Tdr. 4 Skpr. Rug og 60 Tdr. 3 Skpr. Byg(for 1821. 60 Tdr. 5 Skpr. Rug og 80 Tdr. 5 Skpr. Byg). (Hempels Av.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-23
Viborg. 1ste Søndag efter Paaske sidst, blev confirmeret 7 Drenge og 10 Piger i Domkirken. J Søndresogn 7 Drenge og 8 Piger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-23
Blandede Efterretninger. J Tydskland begynder man nu allerede, i det mindste fra den dramatiske Side, at føle Savnet af den i Livet saa tidt bortønskede og forhaanede Kotzebue, saa man med Rette her" naar forraadnet er hans kan sige: Krop &c." Ved vor fædrenelandske Skuepladses Fattigdom - hedder det i allg. Liter. Zeitung for Febr. 1822 - netop paa aandrige Bagateller, griber Theatervennen nysgierrig og forventningsfuld efter Alt, hvad der forkyndes under dette Firma. Virkeligen synes ogsaa hiin Fattigdom, især i de sidste Aar, efter den med alle sine Feil sikkerligen saare talentfulde, evig frugtbare Kotzebues Død, at have naaet den høieste Grad. Æsthetisk uskjønne Criminalhistorier - flade Spøgelseshistorier, sentimental larmoyante Jammer og Elendighedsstykker udfylde for Tiden den saakaldte tragiske Side af vor Skueplads, og den comiske Scene opvartes med Localfarcer a la den falske Catalani, eller, hvad der endnu er det Bedste, med ordrette Oversættelser af franske Lystspil og Vaudeviller, som Oversætterne da sædvanligen præsentere os saaledes, som de gives paa Boulevarderne i Paris, en Uskik, der atter er et Beviis paa vore Dages Dramatikers Aandsfattigdom. Saaledes ere da Theater-Repertoirerne opfyldte med Stykker og smaa Stykker af det Franske &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-23
Hvor lidet man kan stole paa de tydske Efterretninger om Skandinavien, sees af samme Tidsskrift No. 43 for d. A. Deri hedder det: "i hele Norge findes ikke en eneste Boghandler. Vel er det saa, at der i Norge ikke gives saadanne Boghandlere, som i Tydskland, Engelland og Frankrig; men for at tilfredsstille Trangen til Aandsføde gives, og gaves der allerede i mange Aar, i hver af Norges betydeligste Stæder Bog commissionairer. J Christiania have Diurendahl og siden Wulfsberg drevet en betydelig Boghandel, og i dette Øieblik har Hartmann sammesteds en Sortimentshandel, der ikke lader noget at ønske tilovers. Uagtet Norges Handel og Skibsfart, nu ligge, og Tiderne ere langt fra at være gode, saa er Afsætningen paa Bøger dog der, forholdsviis, større end i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-23
De af en romersk Lyriker, siger en Konstdommer i Jen. Liter. Zeit., endnu saakaldte ultimi orbe Britanni ere istand til, fordi de formaae at tilbyde Penge i uhyre Masser, at lade i begge Hemisphærer flyde Blod for deres Jnteresse, og endnu aldrig har der manglet dem paa Sælgere af denne Vare. Nødvendigheden af at erhverve dette Tryllemiddel er ogsaa saa absolut for disse Debeboere, at den christelige Slave paa den nordafricanske Kysts Bagnos, i hele Aarhundreder, forgjeves har sukket, og de græske Heltes og Vises Efterkommere forgjeves ville jamre efter deres Hielp, Britannien vil ikke høre dem, og medens det ophæver Negerhandelen, som mere skadelig end gavnlig, eller substituerer det Ord "Krigsfangenskab Slaveriet, tilbyder det dem nogle Tusinde Exemplarer Bibeler til at lære christelig Taalmodighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-23
J Bombay er i forrige Aar udkommet en engelsk Oversættelse, med hosføjet Original, af Desortier eller de gamle persiske Propheters hellige Skrifter. J samme læser man følgende curisse Læresætninger. J Forhold til de forskjellige Grader af Fortjenester, som de dydige Mennesker have erhvervet sig, blive de optagne i Englenes Bolig og nyde Synet af Gud, eller de komme i Underverdenen, for der at være Konger, Prindser, Mægtige og Rige; thi alt det Gode, som og Onde, Mennesket nyder her nede, er intet uden Belønning eller Straf for de gode eller onde Gierninger, det har udøvet i et andet Liv. De skadelige Dyr have altid været i et foregaaende Liv Mennesker af høi Rang og Myndighed, og de, som de have overgivet til Døden, straffes ogsaa, fordi de have givet dem Bestyrelsen. Naar disse mægtige Folks Forbrydelser udfordre det, komme de anden Gang til Verden, under Skikkelse af glubende Dyr, for at fuldende Udsoningen af deres Forbrydelser. Det er en god Gierning at dræbe skadelige Dyr; men man maa ikke dræbe eller mishandle dem, der gjøre Mennesker Tjeneste, som Hesten og Oxen, uagtet denne Tjeneste selv er en Straf, som er paalagt dem, for de Uretfærdigheder, de have begaaet forhen, under menneskelig Skikkelse. Planterne og Mineralerne indbefatte ligeledes menneskelige Sjele, som under disse forskjellige Skikkelser afdøde deres forhen begaaede Feil. Paa en særlig Maade maa de Mennesker bøde, der, uagtet de vare begavede med Kundskaber og Talenter, opførte sig slet; deres onde Tilbøielighed forvandler sig til Jld, Snee, Slanger, Drager, hvorved de martres, og som bliver dem det utaaleligste Helved. Neppe gives der et Land, hvor Mosejordens Cultur har naaet en høiere Grad end i Bremen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-23
J Aaret 1720 bleve de første Mosejordcolonier anlagte i Amtet Otterberg og Osterholz, siden i Lilienthal og Bremervorde; 1782 vare 38, 109 Morgen Moseland udviste, og 30 Landsbyer med 722 Jldsteder og 2978 Jndbyggere anlagte; 1789 vare 51,868 Morgen Land, 55 Landsbyer med 1063 Jldsteder og 4671 Mennesker; 1793: 56,044 Morgen, 58 Landsbyer med 1117 Jld steder og 4958 Mennesker; 1820, 64,006 Morgen, 67 Landsbyer med 1327 Jldsteder og 8092 Mennesker. Desforuden fandtes i Tüchtener eller Helwieger særdeles Mosejord i Aaret 1820. 11 Landsbyer med 184 Jldsteder, 1103 Mennesker og 129 3/2 Morgen udviste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-23
J intet Land i Verden synes Qvindekjønnets Skjebne værre end i Hindostan. Her findes 70 Mill. Fruentimmer, som hverken kunne læse eller skrive. Hindu=Lovgivningen forbyder dem udtrykkeligen at erhverve sig Kundskab om nogensomhelst Videnskab. Ethvert indisk Fruentimmer er foragtet fra det Øjeblik af hun fødes, og hver Moder af Stammen Raiputs dræber endog sin Datter strax ved Fødselen, og ingen Fader tillader i samme sin Søn at gifte sig. J hele Jndien gives ikke en eneste Pigeskole. Den unge Pige giftes, uden hendes Vidende, med en Mand, hun ikke kjender, og døer han, maa hun aldrig gifte sig mere. Millioner Mødre kaste deres Nyfødte i Søen. Enker lade sig af Overtro brænde med deres Mænd, og 1817 havde 706 saadanne Ulykkelige opoffret sig. Andre Enker blive levende begravede. Børn og Slægtninge kaste Jord paa dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-23
Alle berømte Templer og offentlige Bygninger i Athenen antages for, efterhaanden at være blevne forvandlede til Kirker, Klostere, eller til aandeligt eller verdsligt Brug. Da en forarmet Stad med ringe Handel, der hurtigen efter Reformationen af Hedendommen forandredes til en Stad af maadelig Størrelse og maadelig Befolkning, der udholdt Beleiringer og Plyndringer af Wallacher, og Franker, der ofte skiftede smaa Herskere af latinsk Cultus, som Pragtbygninger, Statuer o. s. v. vare unyttige for, og ved Athenens sildigere Fattigdom ikke kunde underholdes, saa forsvandt efterhaanden stedse flere Mindemærker, eller de formuredes, eller beskadigedes ved en Brug, der var den modsatte af deres ældre Bestemmelse. J de talrige Oliehauger var et Haugehuus nødvendigere end en smuk Ruin, og hindrede endog Jordbundens Benyttelse. Saaledes ville hvert Aar Minderne om Athenens Betydelighed, i og udenfor Portene, alt mere og mere forsvinde, om end den skjønne Stad i Fremtiden skulde faae en mindre barbarisk Regjering. Mange offentlige Bygninger, og selv Begravelsesminder, ere blevne til Familieboliger, Stalde og Værksteder, og kun derved bevarede i deres forandrede Tilstand, maaskee en talrig civiliseret Nation havde drevet denne Forandring og Nedbrydelse endnu videre. (Hvorledes er det gaaet de fleste Mindemærker fra Oldtiden i vort Norden, Nedbrød man ikke ofte, for at vinde det ubetydeligste Stykke Land til Pløining, ja endog kun Stene til Brolægning, Hegn &c., det stolteste Monument, Ei at tale om, at man, for at udrødde hvert Spor af Hedendom, allerede i Oldtiden ødelagte Alt for Fode.)J Stockholm har Bibelselskabet en vidtløftig Bygning til sit Trykkerie. J Forening med Hielpeselskaberne havde det 1821 allerede uddeelt 600,000 Bibeler og Testamenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-23
Den afdøde Konge af Engelland har efterladt et kostbart Privatbibliothek, bestaaende af 90,000 Bind i det geographiske, historiske og theologiske Fag, hvilket, som det hedder, Keiseren af Rusland agter at kjøbe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-23
Politieretten i Edinburg har dømt en Student, som i et Caffehuus medtog en Avis, til en Mulct af 2 Guineer.