Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-12-07
Fædrelandet. J Fædrelandet Nr. 114 læses en meget interessant Artikel af Algreen-Ussing om "Danmarks Finantsforfatning." Vi bør ikke tvivle paa hedder det deri, at det Ønske, som alle Landets fire Stænderforsamlinger have fremsat, vil blive opfyldt, og at Folket snart vil erholde den fuldstændige Offentliggjørelse af Landets Finantser, hvorpaa den saa eenstemmigen er andraget. Jo mere foruroligende Rigets Finantsforfatning er, desto mere paatrængende er Nødvendigheden af ikke længer at lægge Dølgsmaal paa denne Forfatning. Folket venter med Længsel paa denne Oplysning. Det er især Stats gieldens uhyre Størrelse som maa vække den dybeste Bekymring hos enhver god Borger. Hundrede og tredive Millioner. Den aarlige Underballance over halvanden Million, Landet gaaer sin Undergang imode naar der ikke tages de virksomste Midler til at skabe Ligevægt imellem Jndtægter og Udgifter. Statsbankerotten og alle de Ulykker som den har i sit Følge vil, ved en indtrædende Krig, blive uundgaaelig, naar der ikke kraftigt arbeides paa Statsgieldens Formindskelse. Er det ei at frygte at Staten, ved slig en Krisis, maatte tabe sin Selvstændighed, vi Alle vor kjære Fædreland, Herfra reiser sig den Ængstelighed hos Folket for den Fremtid som venter os, naar man ei ved Anstrængelse fra Regjeringens og Folkets Side, i Fredens, i den gode Tid, søger at forberede sig at gaae den ulykkeligere Tid imøde, hvorpaa ethver Folk bør være belavet. Herfra den Yttring, som vi saa ofte høre af den fornuftige Borger: "hvorledes skal det gaae vore Børn, om end Alt kan holde sammen saalænge vi leve?" Men hvilket Middel er der til at raade Bod paa dette Onde? – Eet, eet eneste Det er det, som alle Landets Stænder eenstemmigen have udtalt: "gjennemgribende, energiske Besparelser. "Jngen nye Laan." Der have alle Stænderforsamlinger været enige. Det vilde være at styrte Danmark hovedkulds i den Afgrund, som det med stærke Skridt gaaer imøde. Flere Skatter kunne ikke paalægges. Der have alle Stænderforsamlinger været enige. Men Besparelser kunne finde Sted. Deri have ogsaa alle Stænderforsamlinger været enige. Et Aar er nu forløbet siden 1ste Oct. 1835 da Stændernes Forsamling første Gang traadte sammen, og da hiin bekjendte Udsigt over Jndtægter og Udgifter, i 1835 blev offentliggjort. Siden den Tid er intet Regnskab for d. A. bleven kundgjort, ingen Forberedelse, saavidt vides, skeet til en FinantscommissionsNedsættelse efter den af Stænderne gjorte Jndstilling; intet Skridt, saavidt man har erfaret, gjort for at sætte de energiske Besparelser i Udøvelse, hvorpaa Stænderne eenstemmigen have andraget, og hvori de allene see Frelse for Landet. Men derfor ville vi ikke mistvivle. Vi ville sætte vor Liid til Ham, Landets Konge, der i sin egen Person frembyder et ophøiet Exempel paa den høieste Grad af Nøisomhed og Simpelhed, og som allerede for 20 Aar siden, gjentagende og gjentagende, har udtalt det som sin bestemte Villie, at Statens Udgifter skulle saaledes nedsættes, at de virkelige Jndtægter ballancere med Udgifterne, og som vel vil vide at sætte denne sin Villie igjennem, hvorden, som her, falder sammen med hans Folks Ønske, og dens Fuldbyrdelse er uundgaaelig nødvendig til Landets Frelse.