Berlingske Tidende, 1836-07-12
Frankerig. – Et Udtog af Grev Bastardsofficielle Beretning over Alibeaus Attentat lyder saaledes: "Alibeaus første Svar var: "Jeg har villet dræbe Kongen, fordi jeg anseer ham for Folkets Fjende. Jeg var ulykkelig; Regjeringen var Skyld i min Ulykke; derfor vilde jeg rydde Regjeringens Formand af Vejen Alibeau er født i Rismes 1808, og har i Narbonne nydt Elementar-Underviisningen i en Skole efter den indbyrdes Underviisnings Methode. Da han var bragt vidt nok, engagerede han sig som Copiist; derpaa tog han Tjeneste og blev Foureer i et Elite-Compagni. En Tvist med Borgerne foranledigede hans Forsættelse til et Compagni af Centrummet. J Juli-Dagene 1830 forlod han sit Regiment, der dengang laa i Garnison i Paris, fordi han ikke vilde skyde paa Folket. Han sluttede sig imidlertid heller ikke til det kæmpende Folk, fordi han ikke vilde skyde paa sine Kammerater. 1834 afskediges han af Tjenesten. - Allerede i fire Aar gik han omkring med den Beslutning at dræbe Kongen, fordi denne havde ladet alle sine Tilsagn, fra Juli 1830 uopfyldte. Efter sin Afskedigelse gik han tilbage til Perpignan, hvor hans Forældre imidlertid havde nedsat sig, og søgte ved Arbeide at skaffe sig sin Underholdning og at gjøre sig sin Familie nyttig. Her lærte han at kjende en vis Corbiøre, den samme, der forekom i April-Processen. Fra Perpignan begav han sig til Barcelona, netop da en Opstand mod Dronningens Regjering var i Gjære der. Han forbandt sig med de Revolutionaire, der vilde oprette en Republik. "Dette Ophold - sagde Alibean selv – har bidraget meget til at eraltere mine Jdeer, hvis man overhovedet kan kalde dem exalterede. Vendt tilbage til Perpignan, besluttede han, at gaae derfra til Paris, for at udføre sit Attentat. Hertugen af Orleans's Afreise til Algier bestemte ham til øieblikkelig Afgang til Paris, da han haabede, at Revolutionen skulde gaae hurtigere fra Haanden, hvis Kongen blev dræbt i Tronfølgerens Fraværelse. Han tog omtrent 250 Franker Reisepenge med sig. Han passerede Bordeaux, kjøbte i Chatellerault den Dolk, man fandt hos ham, og kom hos Hr. Devismes i Paris i Besiddelse af Stokgeværet. J Paris lærte han Fraysse at kjende, som søgte at gjøre sig ham nyttig. Han blev anbragt som Bogholder ved en Broderi=Handel, og senere hos Viinhandleren Batista. Her lagde han megen Exaltation for Dagen, og opkastede sig en Dag til Fieschis Forsvarer. - Om Aftenen for Gierningen solgte han et spanske Lexicon for 30 Sous, fordi hans var blottet for Alt. Den 25de Juni gik han allerførst til et Caffehuus, vendte ved Frokosttid tilbagetil sit Logis, og begav sig derpaa til de elysæiske Marker, for at oppebie Kongen paa Tilbageveien fra Reuilly. Men da Kongen kom tilbage, fandt han sig ikke rigtigt posteret. Han vendte derfor hjem igjen, gik atter ind i et Caffehuus, spilte trende Partier Billard, men vægrede sig ved at spille det afhans Medspillende ønskede partie pour la maitresse, fordi hans Tid var saa knap. Han tilte derimod til Tuillerierne, hvor han vilde vente paa Kongens Bortkjørsel, for da at udføre Attentatet, hvilket da ogsaa skete. Han tilstaaer Gierningen, roser sig af samme, og beklager kun at den ikke er lykkedes. Han viser megen Koldblodighed, megen Eftertanke og indrømmer, i lang Tid at have grundet paa sin Forbrydelse. Hr. Sauget, Cultus-Ministren, skal have gjort Ærkebispen Forestillinger over det Upassende i dennes bekjendte Proclamation, og have erklæret ham, at ved et saadant Forhold vilde Geistligheden, blive en være Fjende af Regjeringen, end selve de hemmelige Selskaber.