JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1807-01-01
Anmodning til Hovedstadens Kollektører. (Efter Jndsendt.) Det er en ikke ubetydelig Lettelse for de langt fra Købmagergade boende, at kunne paa de Postdage, da Lotteriet er trukket enten i Vandsbek eller altona, strax for enhver Kollektør, hvoraf der gjerne gives en i hver Gade, see Postens Udeblivelse eller Ankomst. Man behøver da ikke for at erfare denne, om Vinterdage, ofte i Slud og Regn, at traske den lange Vej til Købmagergade, men kan strax vende om, naar man i den første den bedste Gade læser de Ord: Posten er ikke ankommen. Men denne Bekvemmelighed savner man i de Uger Lotteriet trækkes her i Byen. Da Kollektørerne alle ere oplyste og vakre Mænd behøver man vel kun at gjøre dem opmærksomme paa den Tjeneste de vilde gjøre det Almindelige, ved paa enhver Postdag, hvad enten Lotteriet trækkes her eller udenlands, at udhænge deres nu engang ejende Skildt for at haabe dette ønske iværksat.
Politivennen, 1807-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) Det tilsendte Bidrag om det i Lyngby nægtede Natteherberg, kan ikke indføres før Udgiveren har talt med Jndsenderen.
Politivennen, 1807-01-01
Uordener. 1) Paa Hjørnet af Østergade og Jntegaden saaes forleden en Mængde raadne Sitroner og Abelsiner udkastede paa Fortog og Gade, hvilket var Aarsag i at et Menneske (maaskee har dette været Tilfældet med flere) fik et hæsseligt Fald. Man haaber, at Vedkommende herefter fraholde sig denne Uorden, og lade slige Ting Udbære, som Loven byder, paa Skarnvognene naar de komme forbi. 2) Paa den saakaldte Toldbodbørs findes følgende uortografiske Anviisning af Gadernes Navne: paa den ene Side: Amalliegaden; paa den anden Side; Tolboe-Veien. 3) Nu da Bagerens Gaard paa Hjørnet af Borgergade og Dr. Tvergade bliver opmalet, har man vel Grund at haabe, at man skiller os ved det tossede Navn. Borregade. 4) J Fiolstræde No. 177 er paa Rendestensbrættet paa begge Ender paaslaget et Stykke Jern til at skrabe Fødderne af paa; dersom et voxent Menneske eller et Barn her faldt, vare de visse paa at flække Ansigtet, eller paa anden Maade at komme til Skade. 5) Paa store Købmagergade fattes mange Brætter over de brede Rendestene, og dersom der kommer en Vogn og man skal tage sig iagt, kan man meget let falde. Børn kan slet ikke gaae over dem. 6) Hensigten med Uhrverker skulle nok være at vise Tiden, men blandt Byens Uhrer er ogsaa Uhret paa Frue Kirketaarn et, som glipper i denne Hensigt; thi naar f. Ex. Kl. er 12 viser den paa den østre Skive 12 1/2 o. s. v. Denne Fejl ønskes rettet, da saadant ofte kan være Aarsag til megen Ulejlighed, og undertiden have højst ubehagelige Følger. Endnu ligger den tit omtyggede skæve Fortogsflise i Pilestræde uden for nyt No. 116 ligesaa skævt som nogensinde.
Politivennen, 1807-01-01
Ønske paa og ved Tømmerpladserne. (Efter Jndsendt.) Det var at ønske, at de Underofficerer som have Vagt ved Tømmerpladsen, herefter maatte blive beordrede at lade den ved Vagten posthavende Soldat advare Folk om, at de ej gik ind til Tømmerpladsen, naar det var imod den Tid om Aftenen, at der skulde lukkes, da Efterfølgende indtraf Mandagen den 15. Junii sidstleden: Om Aftenen herimod Kl. 9 kom Anmælderen m. fl. forbi bemældte Vagt, for at gaae igjennem Tømmerpladsen og ind ad Vesterport, men maatte, da Porten ind til Tømmerpladsen fra Enighedsværn af var lukket, gaae tilbage, og i det Mellemrum var Porten ved Vagten ogsaa bleven lukket, hvorpaa Underofficieren blev spurgt, hvorfor han ikke ved Skildvagten havde advaret de Spadserende, forinden de gik ind paa Tømmerpladsen, at Porten ved Vagten noget efter blev lukket (saameget mere da han efter eget Sigende vidste, at Porten paa den anden Side, ved Enighedsværn, blev lukket Kl. 8), men svarede at han ikke dertil var beordret. Nu var Spørgsmaalet, hvorledes man skulde komme ud; man anmodede derfor Underoffiseren om, at han vilde gjøre Anstalt for, at man kunde blive sat ovet Vandet af en Baad, som laae der, men dette kunde ikke gaae an, og desuden var samme laaset; derpaa blev han anmodet om at sende Bud til Vesterports Vagt efter Nøglerne, som han da ogsaa gjorde, men imidlertid at en af de Vagthavende var efter Nøglerne, kom en af Vægterne paa Tømmerpladseg og sagde, at han havde løsnet sine Hunde, hvilke ogsaa kom gjøende oppe paa Vejen, men da Vægteren havde faaet Drikkepenge, afværgede han dog at de ej kom nærmere, hvilket ellers kunde have havt skrækkelige Følger. Anmelderen formener derfor, at, ved en Klokkes Anbringelse, for at lade ringe ved Portens Lukning, eller og, som forommeldt, ved at lade Skildvagten underrette Spadserende, som gaae derigjennem, paa hvad Tid Porten lukkes, vilde slige Ubehageligheder forhindres. Udgiveren troer at lignende Hændelser bedst forebyggedes, ved hos begge Udgange af Tømmerpladsens at lade ophænge et malet Bret ved Efterretning om Lukningstiden.
Politivennen, 1807-01-01
Bekjendtgjørelse. Ved den Roes, som Chirurgus Schon i Dagen er bleven tillagt, bør dette berigtig ges, at Livskjendetegnene ej vare ganske forsvundne, og efter 4 til 5 Minutters Anstrængelse var Pulsen og øvrige Livskjendetegn tilstede. Efter de Tilstedeværendes Sigende skulde han ej have været over 20 Minutter i Vandet. Borbrits. Stads-Kirurgus.
Politivennen, 1807-01-01
Vilde det forbedre eller forringe Hesteavlen, om Fordomme imod dette Dyrs Kjøds Spisning bleve udryddede. (Fortsat fra No. 479). (5 Vel sandt, at Hesteavlen ej kunde forbedres, naar alle gode Heste vare opædte; men min Tro er ikke saa stærk, at jeg kan antage, at mange Heste vilde blive slagtede, naar man skulde betale dem med 3 a 400 Rdlr. 6) Entlig, hvad vilde Dannemark ikke vinde i hine ulykkelige Aar, naar Kvægsygen rasede, dersom man havde tillagt flere Heste og færre Stude. Tartarerne, og andre dem lignende Nomader, for hvilke Hestene ere yderst vigtige og uundværlige, og som have de bedste Heste som findes nogensteds, beskjæmme de mere kultiverede Nationer, der endnu hylde en saa besynderlig Fordom. Om denne Fordom endog ingen skadelige Følger havde i oekonomisk Betragtning, saa kunde jeg dog aldrig kalde nogen Fordom uskadelig. Thi Fordom er Dom uden foregaaende Undersøgelse, og da dette er lettere end at grandske efter Aarsagernes og Virkningernes Sammenhæng, saa have Fordomme saa græsseligen kunnet udbrede sig iblandt Mængden i de mørke Tider, at Sandheden, denne Fordommenes drabelige Fiende, maatte krybe i Skjul; at Dumhed, Uretfærdighed, Fanatismus, Hierarchie, Udsuelser og Grusomhed, kunde triumfere. Kun Fordomme have gjort det mueligt for enkelte Bedragere og Tyranner saa skjændigt at behandle hele Nationer. Vel kan Fordom imod Hestekjøds Spisning ikke tilvejebringe saadant; men enhver Fordom er en Mangel af Oplysning, dette højeste moralske Gode, er en Ukrudssæd, der under fordelagtige Omstændigheder i en forfærdelig Omfang kan sprede sin givtige Slægt. Enhver Fordom er Virkning af Mangel paa Tænksomhed (der udgjør Menneskets Fortrin for Dyr, og dens Virkning bliver lig Aarsagen. Det er mere fornuftigt at arbejde imod alle Fordomme, end kun imod nogle. Thi fornuftig Eftertanke er det eneste virksomme Lægemiddel derimod, og dette tilsteder i intet Tilfælde Dom uden foregaaende Undersøgelse. Deklamasioner overtyde Mængden for nogle Øjeblikke: Argumenta ad Ferecundiam; enhver der kan fatte dem for bestandig. Schults. Premierlieutenant.
Politivennen, 1799-01-01
Uordener i Anledning af Kongens Fødselsdag. Atter har Kongens Fødselsdag i Aar været som et Signal til Ulykke for mange af vore Medbrødre. De i dette Blads No. 1, No. 40 og af saa mange Andre givne Raad ere aldeles blevne forbigaaede, og saavel ved Salget af Komediebilletterne, som ved Uddelingen af Entreerne til Balpare har man ladet det komme an paa, hvem der kunde faae den stærkeste Soldat eller Matros til at hente for sig, og hvem af disse ulykkelige Hentere der længst har kunnet udholde de Anfald og Meen paa Lemmer og Helbred, som en Trængsel under aaben Himmel fra Kl. 5 om Aften til 10 næste Dag ikke kan andet end medføre. Uhældigen er det denne Gang ikke bleven ved de sædvanlige Uordener. Den naturlige Fortrydelse, som nogle unge Mennesker af varmt Blod følte over det Prang, som Mennesker, der slet ikke selv agte at gaae paa Komedie eller Bal, drive med Billetter, udartede til lovstridigen selvtagen Ret, de toge Biletterne fra Prangerne for den ordentlige Pris, og gave dem Hug til Profit; herved kom Pøbelen i Bevægelse. Hoved vagten blev insulteret. Her bragte Politimæsteren Stimmelen ved fornuftig og venlig Tiltale til at gaae bort. Forsalen blev imidlertid om Aftenen trængt fuld af uvedkommende Mennesker, der af Vagten med alvorlige Stød og Prygl maatte drives ud. For at Uordenerne ikke skulde fornyes paa Balaftenen maatte Husarer indkommanderes. Det er naturligt, at enhver ønsker Uskik forebygget; man hører derfor i alle Kredse, nogle Dage for og efter Kongens Geburtsdag en Mængde af Raad og Forebyggelses- midler. Formodentligen hører saavel Hofmarskalken, som Theaterdirektørene ogsaa endeel i deres Kredse. Da det imidlertid i Gjerningen viser sig, at intet Menneskes Raad endnu har vundet deres Bifald, vil Anmælderen vove at fremsætte dette. Man sætte Jndgangsbilletterne til Komedie paa Kongens Fødselsdag paa offentlig Auktion ved hvert Theateraars (for ikke at sige Saisons) Begyndelse! sikkerligen vilde Theaterkassen derved vinde en betydelig Sum, der kunde anvendes til Forfatteres bedre Betaling og til Spilleres bedre Lønning. Logeholderne, der herved tabte en Aften, kunde skadesløsholdes, dersom der i samme Uge gaves en Aften over det sædvanlige Tal. Maaskee var det godt, at de første Forestillinger af ethvert nyt Stykke ligeledes solgtes til de Mestbydende. Til Balpare Billetter kunde man ogsaa lade sig antegne en rummelig Tid forud, de Lykkeliges Navne af hver Klasse kunde da ved Lodtrækning paa den billigste Maade udfindes. Enhver Projektmager anseer sit Projekt for det beste; i det ringeste er der ingen Skade skeet ved at fremsætte det; ja jeg troer endog at det er enhvers Pligt, at opgive hvad Udveje der kan falde dem ind, til at hindre saa mange Ulykker for vore Medmenneskers Helbred og Sædelighed. Hvor de samme Fødselsdagsfølger foregaae, der kan man vel sige, uden at være parador, at den Fyrste skal staae tidlig op, der ved gavnlig Daad skal modveje de mange, søndrede Hoveder, forpryglede Rygge, ødelagte Sundheder og Usædeligheder paa hans Fødselsdag, fra hans Regserings Tiltrædelse til dens Ende, uskyldigen fra hans Side har været Aarsag til.
Politivennen, 1807-01-01
Et Ønske paa Dyrehavevejen. (Efter Jndsendt.) Paa Strandvejen uden for Konstansig Lysthuus, paa venstre Side fra Byen, er en smal Bro af Bræder, som vel er i meget god Stand, og i en vis Henseende særdeles tjenlig for Fodgængere, for at undgaae at gaae paa Kørevejen; men i en anden Henseende, formedelst dens aabne Rækværk, ligesaa farlig, som forhen de nu saa skjønt forandrede Sidebroer uden Portene, hvor det bekjendte bedrøvelige Uhæld havde Sted. Da nu saamange, især i denne Tid, som og ellers til Charlottenlund samt Dyrehaugen passere denne Bro, og samme er saa indbydende, da den gaaer i Linie med Gangstien, saa var det meget at ønske, at bemeldte Bro til mulige Ulykkers Forebyggelse blev paa Siderne forsynet med mere Rækværk eller Tværtræer, som vilde være en saa ubetydelig Bekostning imod det Gavn som kunde gjøres; da, som nu Broen er, letteligen for Børn og Ældre, ved Svingelhed eller Gliden, i det Øjeblik de ej holdt sig fast ved det saa skraae og langt fra hinanden staaende Rækværk, et bedrøveligt Uhæld, kunde indløbe. Thi uagtet Vandets Dydde i Graven eller Grøften er ubetydelig, saa er dog Højden fra Broen derned saa betydelig, at et Menneske, især ved at falde paa de i Grøvten liggende store Stene, enten ved dette Fald muligen kunde tilsætte Livet, eller sin Livstid blive, til sin og Families Sorg og Bedrøvelse, en beklagelsesværdig Krøbling.
Politivennen, 1807-01-01
Mangel paa Retskrivningskundskab. J Myntergaden er et nyt Skildt saaledes stavet: M. C. Moder Kaaber Forarbejder; slig Fejlskrivning er utilgivelig af en Maler, hvis Arbejde er til Skue for enhver. Paa Hjørnet af Pilestræde og Klareboderne staaer Kjømager Quarteer, som burde rettes.
Politivennen, 1807-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) De paaankede uretskrevne Gadenavne paa Toldbodbørsen ere af Ejeren Hr. Engelbaner strax besørgede rettede; en Beredvillighed, som man maatte ønske almindeligere, da der gives ikke saa Husejere, der lade en eller anden Uorden bestaae til Trods, just fordi de ere gjorte opmærksomme derpaa. 2) Den i Politivennen omtalte Mangel paa Jævnhed i Sidealleerne ved Vejen mellem Nørreport og Søen, hæves nu derved, at endel Mennesker afstøde de opstaaende Kanter af Murbrokkerne, hvormed disse Gange forhen have været fyldte.
Politivennen, 1807-01-01
Uordener. 1) Endnu ligger den skæve Fortogsflise udenfor 116 i Pilestræde, der saa ofte har været omtalt, og saa ofte rettet, ligesaa skævt som forhen, og daglig glide Mennesker derpaa. Det vil heller ikke nytte at lægge den lige, da den dels er rundagtig forneden, dels ingen Sidestyttelse har. Jmidlertid var intet lettere, end at hæve denne stadelige Uorden. 2) Den paaankede Uorden i Admiralgade uden for de to Porte mellem Vingaardstræde og Dybensgade, hvor een og undertiden flere Trillebøre gives Stade, snart paa Fortoget, snart i Rendestenen og paa Kørebroen, vedvarer endnu til stort Afbræk for Fodfærselen. 3) Viserne paa alle Fruetaarns Skiver have i disse Dage staaet stille paa Kl. 8. Formodentlig er Uhret under Udbedring. Det var at ønske at sligt, ligesom Porteller Vejafspærring, i Tilfælde af Udbedring offentlig bekjendtgjordes i Aviserne, da det virkelig kan, ved vigtige og tidbestemte Ærinders Rygt, aarsage betydelig Ulejlighed, om man forvildes af en forment gaaende men i Gjerningen stillestaaende Uhrviser. 4) Huset i store Regnegade der vender ud til Kristenbernikovstræde og Diderikbadskærersgang er nu pyntelig oppudset; men mangler Gadenavne, der savnes saa meget meer, som det vender ud til 3 Gader; man tør haabe at Ejeren der ikke har sparet Penge paa Husets Forskjønnelse, heller ikke vil lade det savne denne væsentlige Fornødenhed. 5) Paa Hørkræmmer Stæhrs Huus paa Hjørnet af Amagertorv skulde være Gadenavne, men der stes slet ingen.
Politivennen, 1807-01-01
Sælgekjærlingers Raaben. (Efter Jndsendt.) Man vover at anmode Medisinalpolitiets Foresatte at undersøge, om ikke den Skade, der ved stort Sælgeskraal, især af Fiskerkjærlinger, hvis Legio er størst og gjerne forsynet med de forsvarligste Halse, item af Skærslippere, kan foraarsages, virkelig fortjener at modarbejdes. Man tænke sig blot en Feberpatient, vakt af sin første lette Søvn efter langt hentærende Sygeleje, ved et saadant Skraal, hvad Virkning det paa ham kunde have Fornemmelig maatte det ønskes, at det forbødes at skraale uden for Hospitalerne og Fødselsstiftelsen, hvor maaskee flere Menneskers Liv ved et saadant Skrig paa engang sættes i Fare.
Politivennen, 1807-01-01
En Uorden i Dyrehaven. (efter Jndsendt). En slem Uskik, og et upassende Trygleri finder Sted i Aar i adskillige Kunstboder i Jægersborg Dyrehave, at Tilskuerne nemlig, efterat have taget Biletter til at see et eller andet, endvidere skal plages med, at give Penge paa en ombærende Tallerken. Jndsenderen heraf formener, at naar der er taget Biletter, og Pladsen er betalt, burde man være fri for et saadant Trygleri, der, foruden at være ubehageligt, endog gjør Ophold, og, skjøndt ej af Betydenhed, hindrer Folk fra deres Opmærksomhed, paa det hist og her foregaaende Gjøgleri. Med et saadant Trygleri maatte Anmælderen tilligemed mange flere lade sig begegne afvigte Onsdag, ved at see Hundeoptoget i bemeldte Dyrehave. Naar man betaler Biletter med 3, 2 eller 1 Mk. Sk., efter den bestemte Taxt til enhver Plads, har man da ikke betalt for alt det som bliver foreviist?
Politivennen, 1807-01-01
Forslag Frederiksberghave angaaende. (Efter Jndsendt.) Det Kjøbenhavnske Publikum er vist nok sin Konge megen Tak skyldig, for den Fornøielse det er forundt derved, at han har tilstedet det fri Adgang til sin Have paa Frederiksberg. Denne Have er i sig selv skjøn og behagelig, og Nydelsen deri forhøjet ved den Omstændighed, at der ingen anden saadan eller noget nær i Sammenligning kommende offentlig Have gives nær Hovedstaden. Kun een Ting kunde man inderlig ønske forandret derved, og det er - Jndgangen, det vil sige, at der for de fra Staden kommende kun er en eneste Jndgang. Thi saa behageligt det endog kan være den største Deel af Havens Besøgere, efter Jndtrædelse at kunne finde en Plads, hvor man kan nedsætte sig, og imedens man udhviler sig for at faae nye Spadserekræfter, tillige tage alle Jnd- og Udgaaende i Øjesyn, saa ganske ubehageligt og selv smerteligt kan dette være en Del, vel en mindre, men derfor ikke mindre agtværdig Del af Publikum. Jeg mener dem, der bevidste enten deres Svagelighed, en eller anden Legemsbræk eller Lyde, ja endog en umodens eller fattig Dragt, saa saare gjerne vilde kunne unddrage sig for at gaae Mynstring forbi denne store Domstol ved Jndgangen, og at vorde, eller (som er det samme) at tænke sig Gjenstanden for Hovedsammenstikkelse, Hvisken eller endog halvhøjt fremsagte Benævnelser eller Anmærkninger. Det vilde være derfor en ædel Skaansomhed og en Forhøjelse af den kongelige Omhu for Publikums uskyldige Nydelse, om der ved nogle flere Jndgange kunde raades Bod herpaa. Det er Jndsenderen ubekjendt, om denne Ting ken i værksættes, men det er han overtydet om, at, da Faktum er her uden for al Tvivl, vil denne Anmærkning ikke optages ilde, eller det gjorte Forslag blive uovervejet.
Politivennen, 1807-01-01
Ønske i Anledning af Møbelmagasinet paa Højbrotorv, paa Hjørnet af Lærstræde. (Efter Jndsendt). Man troer, at det vilde ikke være til Skade, for Afsætningen ved dette Magasin, om Tiden, da det staaer aabent om Formiddagen og Eftermiddagen, udvidedes til flere Timer ad Gangen. At det var til større Bekvemmelighed, for det købende Publikum, at have en større Tid at vælge sit Besøg i, og ej at være indskrænket til et Par Timer om Formiddagen og et Par om Eftermiddagen, er af sig selv saare indlysende, og vil sikkert ligesaameget, som hin ovenanførte Bevæggrund, indflyde paa Vedkommende, til at fremme det yttrede ønskes Opfyldelse.
Politivennen, 1807-01-01
Et Ønske tilegnet Bestyrelsen af Kjøbenhavns Møbelassuranse. (Efter Jndsendt). Medens denne fortræffelige Jndretning med stadige Skridt gaaer frem til Fasthed, og Kræfter, maatte følgende ønske, der ikke er enkelt Mands, haabe at finde Adgang til Bestyrelsens Overvejelse. Da Pengene for den fornyede Forsikring ikke modtages, før den nye Polisse tilbringes Forsikreren, der imidlertid ofte forløber Dage og Uger mellem den Tid, da denne indgav sin Begjering om Forsikring, og Tilbringelsen af Polisen, saa er Forsikreren i denne Mellemtid uden alt Bevis for sin Ejendoms Forsikring. Vel er det sandt, at Begjeringen om Forsikring er et Bevis, men dette er ikke i Forsikrerens Hænder. Man vover derfor, at foreslaae Bestyrelsen, at lade give Midlertidsbeviser for Begieringens Jndgivelse. Dette vilde ved trykte Blanketter ikke for Kontorets Personale være til mærkelig Forøgelse i Forretningerne, thi der behøvedes blot at indføres Mandens Navn og den forlangte Sikkerhedssumma, Da Bekostningen herved og blev ubetydelig, tør man saameget snarere haabe ønsket opfyldt.
Politivennen, 1799-01-01
Bøn til Entreprenøren for Børnetheatret i Adelgaden. J Adelgaden No. 299 øverst i Gaarden er et Theaterselskab for saa unge Mennesker, at de fleste med større Ret kunde kaldes Børn. Dersom nu den, som overlader disse Unge sine Værelser til saadant Brug, vilde betænke: 1) At det er meget skadeligt for saa unge Mennesker af begge Kjøn, at en saadan Lejlighed aabnes for dem til at bortødsle Tiden, til at fjase med Elskov og Følelser. 2) At den Mængde Lys, som et Theater fordrer, hvorlidet det end er, ikke bør betroes Børn i Værge, da derved saa let kan opkomme Jldløs. Betænker Beboeren af Værelserne dette, da vil sikkert dette Theater strax vorde lukket, og Spillere saavelsom Tilskuere henvises til deres Hjem og rette Kald.
Politivennen, 1807-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) Til Ære for Vedkommende maae det anmærkes, at den i disse Blade ofte paaankede Vej i Skoven, Farumsnagen kaldet, nu ganske er udbedret. Man arbejder nu ogsaa paa at udbedre Vejen mellem bemeldte Skov og Farum. 2) J Gottersgade er nylig gjort den Forbedring, at endeel af de saa ofte paaankede Afvisere ere borttagne. Den i forrige Nummer omtalte Mangel ved Huset i Regnegade, der vender ud til Diderikbadskjersgang, har Ejeren i denne Uge begyndt at hæve, ved strax at lade male Grunden til Gadenavn paa alle Husets Hjørner.
Politivennen, 1807-01-01
Uordener. 1) Uden for No. 88, ved Siden af No. 107 nyt No., i Knabrostræde, er en stor Jernring fastgjort i en Sten paa Fortoget, hvorover adskillige Mennesker ere faldne og have slemt forslaaet sig. 2) Atter begynde Maskandiserne paa Østergade saaledes at belemre Fortoget med deres Sibensakker, at man ordentlig maae skride ud fra Fortoget, for at komme dem forbi. 3) Vi ere nu i Julii, og endnu er der mange Husejere, der ikke have ladet deres nye Nummere paamale. 4) Uden for den første Port i Silkegaden, paa højre Haand naar man kommer fra Købmagergade, ligger endnu den store Stenblok paa Fortoget, hvorover forhen er ført Anke. Man haaber, at Ejeren dog engang vil borttage den, da Fortoget desuden i denne Gade er saa smalt. 5) Ligeledes seer man endnu Fortoget uden for den første og anden Port i Admiralgade, paa venstre Haand naar man kommer fra Viingaardstræde og gaaer til Størrestrædet, belemret med Trillebøre, der her gives et aldeles utilladeligt Stade. 6) Endnu ligger den afskyelig skæve Fortogsflise i Pilestræde, uden for No. 116 og 117, ligesaa skævt, som forhen. Den er nu mange Gange paaanket, men forgæves. En saadan Steen er paa en Fodsti det samme som en farlig Grund i Havet. Jndtil den udbedres burde om Dagen afspærres med et Bret, og om Natten en Lygte paa en Pæl sættes derved.
Politivennen, 1807-01-01
Forslag tilegnet Vandkommissionen. Der hvor ifjor langs med Blegdamsiden af Sortesø blev renset, seer man nu, at dette har havt de forønskte Følger nær Landet; noget længere ude, hvor formodentlig Rørenes Rødder formedelst den større Dybde ikke alle kunde blive optagne, ere igjen endel Rør opvorne. Man vover i denne Anledning, til Kommissionens Bedømmelse at gjøre det Forslag, at disse Rør, nu i denne Tid, forinden Frøet har kunnet komme til Modenhed, vorde med en langskaftet Lee afmejede, saa dybt under Vandet som muligt. Dette vil have den Følge, at Rødderne uddøe istedet for at tiltage. Man veed, at hvor man netop vil have Rørskær, passes nøje paa at der ikke hugges i Utide, men om Vinteren, paa Js. Da saaledes Frøet sætter nye Rødder, mens de gamle holdes i Live ved det, at deres Stængler naae op over Vandskorpen. Dersom dette Forslag findes grundet vil det vist ogsaa erfares at være ubekosteligt. Thi det Afhugne vil kunne lønne Umagen. At Arbejdet imidlertid kun under Tilsyn maatte foretages, forstaaes af sig selv.
Politivennen, 1807-01-01
Et Post-Ønske. (Efter Jndsendt). Der ønskes, at det lollandske Postbud, som afleverer Breve i Gottersgaden, vilde aflevere dem om Løverdagen istedet for om Søndagen.
Politivennen, 1807-01-01
Bekjendtgjørelse. Hjørnegaarden af Pilestræde og Kronprindsensgade har nu faaet den Forbedringat Gadenavnene, som før vare malede med Sort paa den mørkerøde Steen, hvor de ikke toge sig ud, ere malede paa hvid Grund. Kun er det Skade, at Ordet Pilestræde her, som paa flere Hjørner, er stavet Piilestræde. Det ene (i) er tilovers, og disse to (iers Sammensættelse har forhen havt den Løjerlighed til Følge, at Tydskere tage dem for deres u, og at man derfor har faaet Breve, addresserede til N. 8, in der Pulenstrasse.