Berlingske Tidende, 1770-05-01
Maanedlige Stats=Tidender 5te og, i Henseende til Bygningerne i Orient, hvilke beløbe sig over 6 Millioner, sige De, at De formene sig at kunne paa deres Værdi afslaae 3351539 Livres. Det er Nøyagtigheden i Deres Vurderinger som jeg maa berømme: Disse 539. Livres, som slutte Tallet paa en Post af nogle Millioner, ere sandelig Ære værd. Man skulle troe, at en usynlig Geist havde i Deres Kammer indbragt alle Compagniets Effecter, Stykke for Stykke, dets Master, Kanoner, Lavetter, Tougverk, og at De der have veyet, maalt og besigtet altsammen, hvoraf da Summa Sumarum var udkommen saamange Livres og saa mange Sous, som De tilkiendegive os. - Alligevel nødes man af en Omstændighed til at bære nogen Tvivl om Deres Erindringers arithmetiske Nøiagtighed, og den er, at De immer slaae af, men legge aldrig til. Jeg er ikke i Stand til at dømme om De giøre det med god Grund, saasom jeg har ingen af de Brevskaber, som derom kunne oplyse mig; dog gives her en Post, om hvilken man kan dømme allene ved Giennemlæsningen; det er Compagniets gamle og ny Debets, som beløbe sig 2 1/2 Millioner Livres, og hvilken heele Sum de Deputerede have anført som Compagniet til Last, som synes at være ugrundet. Ved Debets forstaaes alle optænkelige Gields= og andre Breve Compagniet til Last, som ere forfaldne, men for hvilke ingen har fordret Betaling. Man kan derom meget vel paastaae, at naar 2 1/2 Millioner Livres paa saadan Maade staae ubetalte, maa deraf endelig mere end 1 Million være aldeles forkommet enten ved Jldsvaade eller andre Hendelser, saa Compagniet virkelig er kravesløst derfor. Det maa davel være saa, M. H., at De besynderlig have anvendet Deres Opmerksomhed paa de Poster iblandt Jnteressenternes Eiendomme, som man kunne formindske; eller maaskee De forbeholde sig i et andet Verk at mønstre de Poster, som kunne forhøyes. Hvor om alting er, saa er det billigt, at vi, førend vi bestemme vort Begreb om vore Eiendomme, maa oppebie ny Oplysninger af vore Deputerede. Profit af Handelen. Jeg finder M. H. at have ligesaa lidet i sin Undersøgning angaaende denne Post lagt sig efter den Upartiskhed, som alleene kan føre til Oplysning og til Sandhed. De afsige, at det Jndiske Compagnies Handel skal være ødeleggende, og til Beviis derpaa opregne De dets Ballancer siden 1725. Dersom ingen andre Udveie findes til at oplyse dette Spørsmaal, da var det sandelig heel ufornødent at De paatoge sig den Møye. De maatte dog formode at Jnteressentere, som have seer deres Udbytte at falde først til Halvparten, og siden til fierdeparten, have maattet forestille sig at de havde tabt; og man skal svarlig begribe hvorledes De have kunnet tænke hermed at fortælle dem noget Nyt. - Men, lader os her see de Omstændigheder, om hvilke De havde kunnet, og uden Tvivl havde burdet oplyse dem. Da De forestille dem deres gamle Bal Stykke for May Maaned 1770. lanter, og paa minde dem om deres Tab, havde det ikke da været billigt at veilede dem til at indsee, at Handelen stedse havde kastet Profit af sig, men at Tabet reyste sig af bestride de Krigs- og Regiærings=Omkostninger, Siden skulle De have undersøgt, om disse sidste Omkostninger vare uadskillelige fra Privilegiet; og da skulle De have befundet, at det udelukkende Privilegium var bevilget af til Statens Gavn sigtende Aarsager: at, den Tiid Regiæringens Udøvelse blev Compagniet anbetroet, skeete det ingenlunde for at befri den K. Cassa for Omkostningerne paa den; virkelig maatte De have indseet, at det, at tilegne Compagniet Thronens alleranseeligste Rettigheder, kunne aldrig være en Virkning af Sparsommelighed; i denne Tanke skulle De have blevet end fastere bestyrket, naar De havde lagt Mærke til de Bemøyelser og til de adskillige Opofringer, som Ludvig IV. anvendede paa at stifte dette Compagnie. Regimentets Sammenføyelse med Compagniets Privilegium blev ved dets første Stiftelse betragtet at være uundgængelig; her maatte i nogen Maade giøres Erobringer førend her kunne handles. Efterat Colonierne vare stiftede, have Forbundene med de Asiatiske Fyrster og adskillige andre Omstændigheder bevæget til at vedligeholde saadan Sammenføyelse; ja man seer endog paa denne Tiid, da man tager Privilegiet fra det Jndiske Compagnie, at man ønsker, at Regimentets Udøvelse forbliver i dets Vold, eller i det mindste udi Sammenføyelse med dets Skygge. Disse adskillige Betragtninger skulle uden Tvivl have overtydet M. Hom, at Forbindtlighed til at bestride alle Omkostningerne paa Regimentet udi Jndien, var ikke uadskillig forbundet med samme Regiments Udøvelse. - Dersom De videre havde vidst, at den største Part af disse Omkostninger, saasom de paa Tropperne og paa Fæstnings Verkerne, omendskiøndt de hidindtil ere af Handelen bestreedne, have dog aldrig været fastsatte hverken af Jnteressenterne eller af deres Forvaltere, da skulle De uden Tvivl have eragtet, at, uden Statens Fornærmelse, og, uden i mindste Maade at forstyrre den almindelige Forvaltning, skulle man kunne fastsætte disse Omkostninger, derefter ligne dem, og efter den sig teende Profit af Handelen rette den Part deraf, som man skulle lade komme Compagniet til Last. Naar De da først var kommet saavidt, at finde en saadan Indretning billig, skulle samme have ført Dem til det best kraftige Middel til at stoppe Kilden til Compagniets fremfarne Tab. Havde De end videre givet Agt paa Actiernes Natur, og paa Forvaltnings Maaden fra 1725 indtil 1764, hvilken ved Patent af Junii Maaned 1768 blev igien fornyet, skulle De have indseet, at disse Omstændigheder, i det de qvælede Driften til at hævde sin Eiendom, eller i det mindste gjorte den unyttig, berøvede Jnteressenternes Sælskab den største Kraft som man i Handel og Vandel kiender. Actiens Natur, eller dens Form af en Effect at betales til den Jhændehavende, har stedse dulgt dens Eiermand, eller i det mindste intet Middel givet til at De til Forsendelse med Posten alene privkiende ham, og har derfor heller aldrig tilladt Jnteressenterne ved deres Omsorg og Raad at befordre deres Sælskabs Beste. En Gang gangne ud fra General=Forsamlingen, som hvert Aar holdtes, kunne man ikke videre kiende dem, følgelig en heller høre dem. Og, da man ikke i disse General=Forsamlinger selv kan kiende en blot Actie=Jhændehaveres Meening fra en virkelig Actie=Eieres Meening, saa har man heller aldrig med Vished kunnet vide de sande Eieres Villie og Meening. Saasom det og var saa let at saae Actier laante, kunne man lige saa lidet være vis paa, at Administrateurerne vare virkelige Jnteressentere; Endelig har og Administrations Maaden, som lagte Compagniets Forhold under en K. Commissaire, været stridende imod Sparsommeligheds Begreebet, eller i det mindste ikke befordret det; thi den Person, som forestiller Regiæringen, har ingen drivende Aarsag til at sørge for en Sparsommelighed, som i mange Omstændigheder er Staten mindre angelegen end Jnteressenterne.