Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-03-29
Samling af Mag. Tychonii Vers og Jndfald, indeholdende 1. Søndags=Klæder, eller Andagter, saasom: Bøn for Prædiken, en anden; Bøn efter Prædiken; Bøn imod Pesten, Bøn for Prædiken paa fierde Fredag efter Paaske; Siælens Suk for Bibelens Læsning; Efter Passionens Læsning paa Langfredag; Gravskrift paa Jesu Liigsteen; Bøn for Fiendtlig Jndfald, da Svensken under Steenbuk var indfalden i Holsteen, og havde brændt Altona; En Morgen=Psalme; En Aften=Psalme; Enrum Andagt for Frue Møinichen; Gudelig Erindring til Salling=Boerne om deres Overtroe, i Anledning af en Qvindes Forbrændelse i Grønning Bye; Dedication paa Spørgsmaal, sendt Frøken Pless til Fusinge; Aria ved Wiborg Raadhuus=Taarns Opsættelse; Tilskrift til Etatsraad Seerup, da han ved Trykken lod udgaae sine Morgen= og Aften=Bønner, For i det nye Testammente af en Kone til en anden til Markeds=Gave; Stykker, musicerede ved Domkirkens Jndvielse i Viborg efter dens Brand 1726; Arier, musicerede i samme Kirke paa Kongens Geburtsdag 1731; Stykker, musicerede i samme Kirke ved Jubelfesten 1731; Arier efter høie Orde ved Kong Friderich Fierdes Liigbegængelse her i Odense; Aria musiceret i Viborg Domkikke paa Christi Himmelfartsdag; SørgeMusik ved Mag. Schives Liigbegængelse; Traur=Musik ved biskop Trellunds Liigbeggængelse; - Herefter følger Hæders eller Hof=Klæder. - Sørge=Klæder eller Liigvers. - Bryllups=Klæder eller Brudevers. - Noget Rips Raps i en Skuffe, Bindebreve, Løier og Jndfald. Har nu forladt Pressen, stoer 26 Ark og faaes for 3 Mk. Subscribenterne faaer den for 40 sk., hæftet 4 s. meere. utheri Catechismuser Dusinet 18 Skilling, i Hundredeviis 1 Rdlr. A. G. Offenlige Taler og Moralske Af Rd. Mk. s. handlinger af C. F. Gellert. Carmina, tilskrevet en vis Høi Herre, som forestilles paa Kobberet, da han fik Brev den 17 Jan. at komme ind til Kiøbenh. paa Fransk Papir med Kobber Vigneter. 1 Betragtninger over adskillige Punkter af den almindelige og private Lyksalighed, oversat ved Jfr. Charlotta D. Biehl. Commentatio in Verda Jesu Christi Matth. 19, 28. 29. ved biskop Bildsøe. Valerii Herbergeri Passions Timeviiser. = 2 Passions=Tanker, Du havde ingen Magt over mig, dersom den ikke var given dig her oven ned. Jesus tilstaaer Pilato den Magt, han som Øvrighed og Landsherre havde at dømme ham; men erindrer ham derhos, at han ei havde den Magt af sig selv, end ikke blot af Mennesker, men her oven fra, fra Gud, af Gud havde Pilatus sin Magt og sit Embede, af Gud og efter Guds besluttede Raad var det og, at Jesus nu var under hans Magt. Saa fik Pilatus her formerkt Svar paa sit Spørgsmaal, Hveden er du saa kiendes Jesus her uskyldig i det Jøderne beskyldte ham for, og det er Øiensynligt, han ingen Oprører var, da han villig underkaster sig Pillati Magt; saa lærer Jesus her med sit Exempel den rette Maade, at dingaaes de Store i Verden paa ei hykle for dem, for at vinde deres Gunst, ei heller begegne dem med Foragt og Ringeagtelse, om de have Feiler, den Ære, som bør Ære, det iagttog Christus for Pilatus, det bør og en Christen for sin Øvrighed, ond eller god, dog er det Lærere og andre uformeent, naar de indbilde sig for meget af deres Magt, med Sindighed at foreholde dem, at de ere Mennesker, har deres Magt og ven fra, og staae til Regnskab derfor. Saa lære og disse Jesu Ord os, at adskille det menneskelige og guddommelige, i Henseende til hans Lidelse: Gud vilde, det var afGud besluttet, at Jesus skulde lide og døe, derfor havde Jøderne Magt at fange ham, Pilatus at dømme hamt Gud vilde det, der skeede; men den Ondskab og Uretfærdighed, som brugtes mod Jesum, var ei af Gud: Gud havde ei videre Deel i Jødernes Ondskab og Pilati Uretfærdighed, end at han tillod det, og styrede det saa, at Jesus ei kom til at lide, uden det, han efter Skriften, og Guds Raad skulde lide. Saaledes og saa vidt har Gud Haand i det Onde, her skeer; af den Grund tør de Fromme ei frygte de Onde, de har ingen Magt over dem, uden den, de har oven fra; saa bør vi, naar os tilføies det Onde af andre, meere see paa Gud der tillader det, end dem, der giøre det; saa kunne til alle Tider Spottere og Vantroende ei øve nogen Ondskab mod Jæsum og hans tilhørende, uden saavidt Gud vil tillade; saa bør ingen paa Jorden tænke, at de, fordi de har Magten, kan giøre, hvad de vil, Gud har Haand i med dem, og for ham staae de til Regnskab; saa har de Onde og det onde havt Magt over Jesum, at hans Troende kunde befries fra de Ondes Magt; saa betragte vi Jesu Lidelse fra den rette Side, naar vi see paa den Høiestes Haand, der bestemte den, og deri see og derfor prise Guds evige Raad. Saa vidste vor Jesus til sin Trøst, at intet mødte, intet kunde møde ham, uden det hans Fader havde besluttet og vilde, saa viser han os med denne Tale hen til Guds evige Kierlighed til os fortabte, denne vor Guds Kierlighed, vor Jesu Kierlighed være dybt skrevet i vore Hierter, den bevæge os, aldrig at bruge vor Magt uden til Guds Ære, og væbne os med Jesu Sagtmodighed og Friemodighed mod Verdens Ondskab, og lade os komme til at erfare, at Jesus har Magt at giøre os salige! J Morgen udgaaer S. T. Hr. Professor og Doctor Anchers c Høimesse=Prædiken for Palme Søndag, til Beste for St. Knuds Sogns Fattige, paa Aargangen, der koster 6 Mk. paa Trykpapiir, kan endnu subscriberes her paa Adresse=Contoiret, hvor de og faaes for 2 s. Stykket.