JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Fra Aalborg skrives under 23de Mai. Den preussiske Overgeneral har udstedt nedenstaaende Opfordring til Jyllands Beboere, hvori han forlanger en Contribution af 2 Millioner Specier som Pant forden Skade, tydsk Handel og Eiendom har lidt. Det er ganske naturligt, at Generalen kan ønske at faae en saadan Sum under Hænder, hvis han ved sin Opfordring kunde bevæge Jyderne til at sende ham den frivilligt; men det er ligesaa vist, at han kommer til at gjøre sig nogen mere Uleilighed, hvis han vil inddrive endog blot endeel af Summen. Naar han gjør Regning paa Øvrighedens Medvirkning, saa har han vist forregnet sig; at række Haanden til Brandskatning i Egne, hvor Fjenden ikke har viist sig og hver han neppe faaer Tid til at komme, vilde være et Forræderi, hvori ingen dansk Øvrighed kan eller vil gjøre sig skyldig. Hr. Wrangel vil maaskee da tilføie nye Trudsler, men deres Udførelse vil ikke længere være afhængig af ham alene, saa meget er jo vist, at Hjælpen er langt nærmere nu end før, og at det er et grundet Haab, at Jylland snart kan vente sin Befrielsestime, Proclamationen lyder saalddes: Jyllands Beboere! "Siden 14 Dage befinder sig en stor Deel af min Armee paa Jyllands Sletter; jeg har nøie overholdt det, som min Proclamation af 1ste Mai d. A. har lovet Eder, og selv ikke engang fordret alle Fornødenheder for min Hær, ligesom jeg ikke heller har ladet Eder undgjælde den Modstand og Vrangvillighed, jeg hos flere af Eders Øvrigheder har truffet i saa Henseende. Ved dette Beviis paa tydsk Maadehold havde jeg haabet at bevæge Eders Regjering til lige Maadehold, til lignende Agtelse for tydsk Privateiendom. Saadant har imidlertid ikke fundet Sted. Eders Regjering vedbliver at lægge Beslag paa tydsk Eiendom og at opbringe tydske Skibe. Ved denne Adfærd tvinger Eders Regjering mig saaledes til at anvende Overmagten, at gjøre Brug af Krigens Ret, og til at søge i Jylland Skadesløsholdelse og Vederlag for al den Skade, som den tydske Handel, den tydske Skibsfart og tydske Eiendele, lide paa andet Sted. "Jyder, Eders Regjering tvinger mig til at paalægge Eder en Contribution af 2 Millioner Specier. Denne Contribution skal imidlertid kun være et Pant for den Skade, som Eders Regjering har tilføiet tydsk Handel og Eiendom. "Saafremt Eders Regjering frigiver de under Beslag liggende tydske Eiendele, og giver Vederlag for den Tydskland tilføiede Skade, skulle Contributionspengene ogsaa tilbagebetales Eder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Ved Hjælp af Eders Øvrigheder agter jeg at fordeele denne Contribution forholdsviis ligeligen over de forskjellige Anter, hvorved jeg vil lægge de nyeste Skatte-Registre til Grund og fremdeles lade den Bestemmelse gjælde, at det frie Hartkorn betaler dobbeilimod det ufrie, og at velvædige Stiftelsers og Sto lers Eiendomme skulle være aldeles fritagne for Bidrag til Contributionen. Naar Contributionens Beløb indtil den 28de d. M. ikke er bleven indbetalt, vil Sammes Jnddrivelse tage sin Begyndelse. "Skulle, mod Forventning, Eders Øvrigheder, vægre sig ved at lette Eder denne Krigens Byrde ved en retfærdig og billig Repartition, saa vil jeg overdrage dette Hverv til andre paalidelige Mænd, og skulle ikke heller disse lade sig finde eller J endog selv nægte Betalingen, saa lader jeg tage ved Tropper Alt som behøves og hvor det findes. Jeg haaber til Gud, at Øvrighederne og Folket selv ville have tilstrækkelig Jndsigt til ei at tvinge mig til dette sidste Middel; skeer dette endda, saa maa ogsaa Folket selv paatage sig Ansvarlighed for al den Elendighed og Ulykke, som er uadskillelig fra saadan Fremgangsmaade, Colding, den 18de Mai 1848. Overbefalingsmanden over Armeen. Wrangel, kongelig preussisk General af Cavalleriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Jgaar forulykkedes ved Badning i Odense Aarn Thomas Bundgaard Gregersen Øsløv fra Thisted Am Soldat i 9de Bataillon, 4de Compagnie. For en Par Dage siden kom en Dragon til Skade ved at hans Hest, der var bleven løbsk, i Næsboved Skov kastede ham saa voldsomt med Hovedet mod et Træ at Blodet strømmede ham ud af begge Ørene; han fandtes i bevidstløs Tilstand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
- Det hedder, at Preusserne have stukket en Kone ibiel i Piested, en By i Nærheden af Fredericia. De nærmere Omstændigheder ved denne Begivenhed ere os ubekjendte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Udnævnelser. Generaladjutant for Landetaten Kherre, Oberst vi Schøller til Commandeur af Dannebroger; Sognepræst paa Fejo J. B. J. Berg til Sognepræst for Danne mare og Tillitze Menigheder paa Lolland; ord. Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Hjørring P. A. Naaschou til Sognepræst for Højerlef, Dømmerbye og Lunds Menigheder i Viborg Stift; Cand. theol C. L. Bagger til Sognepræst for Lemborg og Romb Menig beder i Nibe Stift; Cand. theol H. P. Brøchner til Sognepræst for Vandborg og Ferring Menigheder Nibe Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Ledige Embeder. Embedet som Skriver ved Kjøbenhavns Søret Opslaaet vacant den 9de Mai – Veieby og Homaae, Sognekald i Aarhuus Stift. Gl. Angivelse 170 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Sørbymagle og Kirkerup Sognekald i Sjællands Stift. Av Ansættelse 270 Rbd. – Holmsland Sognekald under Ribe Stift. G. Angivelse 340 Rbd. -Alle disse tre Sognekald ere opslaaede vacante den 9de Mai. – Embedet som ordineret Catechet ved St. Petri tydske Menighed i Kjøbenhavn. Det forbeholdes, at det i Bestallingen gjøres Catecheten til Pligt, at han i Kirkens offentlige Skole daglig skal give en Times Underviisning efter Sognepræstens Anviisning, ligesom at udføre alle de Embedsforretninger i og udenfor Kirken som Prægen ved samme maatte paalægge ham. Opslaaet vacant den 10de Mai 1848.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Døde. Kjøbenhavn. Committeret i det kgl. Rentekammer, Etatsraad Peter Wilhelm Jacobsen; Hofagent HeilbuthEnke, Henriette Ahronssen, 71 Aar; Stud, med. Fran Wilh. Vogelsang, 22 Aar; Grosserer og Borgerrepræsentant Joachim Topp, 47 Aar, forhenværende Overtelegraphe Jn 1 teur Ludvig Fred. Bang, 66 Aar; Enkefrue Etatsra dindCeele Schumacher, f. Bagge 84 Aar; Barat lonschir re Carl Maskin D. Løver, 52 Aar, forhenv. Co toirchef paa asiatisk Compagni og Fuldmægtig i General-Toldkammeret, Frederik Flor, Julie Laurenzia Jacobsen, f. Fester, 34 Aar. Wolff Jndasson, 67 Aar; Auguska Amalie Christensen, f. Kreutberg, 32 Aar; Palatsforvalter Bechmanas Kone, Henriette Christiane f. Schmidt; Jngeborg Marie Waitz, f. Hansen, 44 Aar; Sadelmagermester Peter Holm, 75 Aar; Skomagermester Christian Thorstrup, 69 Aar; Enkemad. Lowert, f. Creusielt, 78 Aar. - Bornholm: Strand-Controlleur Junghanns Kone, Anna Dorthea, f. Gemynde, 46 Aar. - Helsingør. Cicilie Unna, f. Cohn, Johanne Marie Jversen, f. Jensen, 29 Aar. - Slagelse: Cand. polyt. Ludvig Fr. W. Høyer, 27 Aar. Coro: Hattemagermester P. Hendrichsen, 67 Aar. - Schlyers Mølle: Ane Jensine Oline Koefoed, f. Petersen, 32 Aar. - Pederstrup, Louise Sybille Reventlow. - Vordingborg: Henrich Christopher Busch. - Tommerup Præstegaard: Sognepræst for Tommerup og Brylle Menigheder Jens Nicolai Lund, 53 Aar. - Odense: Biskop over Fyens Stift. Dr. theol. & phill. N. Faber, C. af D. og D.M., 59 Aar; Skomagermester Johan Adolph Petersen, 56 Aar. - Assens Gjørtter Hans Larsens Enke, 78 Aar. - Faaborg: Generalkrigscommissair Torwærdt, 83 Aar. - Billesborg: Veipiqueur Jens Fr. Bøgvad, 65 Aar. - Ørbeklunde: Justitsraad Rasmus Lange. 71 Aar. Ribe Mark: Hans Bundesen, 76 Aar. - Aamølle ved Lemvig: Birgitte Marg. Magd. Brockdorff, f. Hynsen, 37 Aar. - Aalborg: Gartner Peder Hougaards Enke, Margrethe Elisabeth Ørum, 80 Aar; Bøssemager Wilsens Kone, Marie Cathrine f. Mogensen, 58 Aar. - Vadumtorp, Ane Marie Rasmussen, f. Hunderup, 80 Aar. - Bjergby Skole: Jfr. Cathrine Christiane Holm, 66 Aar. - Aarhuus, Maren Galthen, f. Kobner, 68 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
(Forlangte Jndrykkelse.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
J Anledning af en Annonce i Thisted Avis Nr. 58, undertegnet: En ærlig dansk Borger, hvori det fornemmelig udhæves, at de Mænd, som under de nærværende Forholde sælge deres Stude for at drives til Holsteen og selv have beholdt en fjerde Part i dem, ikke kunne kaldes andet end Forrædere med mindre en speciel kongelig Tilladelse gives dertil, have dHrr. Stænderdeputeret og Proprietair Th. Neergaard til Momtoft, og Proprietair Hagensen til Ullerupgaard taget til Gjenmæle i bemeldte Avises Nr. 60, hvor de underrette Publicum om, at de den 7de de have solgt Stude til en Handelsmand, der vilde drive dem til Slesvig, samt derhos beholdt selv en liden Part i Studene. Til Retfærdiggjørelse for dette deres Forhold have de anført en General-Toldkammer Skrivelse af 2den de, som meddeler: at den kongelige Regjeringscommission i Slesvig under 29de f. M. har communiceret Collegiet, at Samme efter foregaaende Conference med Handelsministeren samt General-Commandoen har under 20de f. M. ladet indrykke i forskjellige Slesvigske Blade, at der fortiden intet er til Hinder for Overførsel af Kreaturdrifter over Grændsen mellem Nørrejylland og Slesvig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Denne Skrivelse er under 2den de meddeelt Amtet fra Generaltoldkammeret, og den 4de næstefter af Amtet tilstillet mig til Efterretning og fornøden Bekjendtgjørelse. Paa Grund heraf have de ærede Herrer formeent, at bemeldte Skrivelse ei kunde være Jndsenderen af Jnseratet i Avisen Nr. 58 ubekjendt, da de ikke kunde andet end antage, at Herredsfogden har efterkommet det Paalæg, som han har erholdt fra Amtet om at bringe den til almindelig Kundskab, og hvorom de vente at Herredsfogden vil udtale sig. Denne Opfordring opfylder jeg herved, idet jeg bemærker, at da jeg den 5te dennes modtog Amtets Communication af bemeldte Skrivelse, var Hertugdømmet Slesvig næsten ganske besat af Fjenen, og jeg fandt derfor ingen Anledning til at bekjendtgjøre en Skrivelse, ifølge hvilken Vedkommende let kunne lade sig forlede til at sende Kreaturer til den Grændse hvor Fjenden stod. At Regierings-Commissionen den 20de April, da næsten hele Hertugdømmet Slesvig var besat af danske Tropper, kunde have havt Føie til at indrykke en saadan Annonce i Slesvigske Blade, var jo ligesaa rimeligt som det var sandsynligt, at den samme Commission ei ønskede Kreaturers Afsendelse, naar Fjenden havde besat Grændsen. At denne Formening ei var feilagtig skjønnes ogsaa, naar man henseer til, at allerede den 9de Mai blev der udstedt Forbud mod at sende Kreaturer den nævnte Vei. Sluttelig bemærkes, at naar de ærede Herrer have benævnt den anførte Skrivelse fra General=Toldkammeret som en Resolution fra bemeldte Collegium, da er det nok en Feiltagelse, thi den indeholder kun en Communication af Regjerings=Commissionens Bestemmelse. Thisted den 23de Mai 1848. Nellemann. Thisted den 23de Mai 1848. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Som Tilsvar til Hr. Agent Lützhøfts Jnserat i dette Blads Nr. 60 har jeg kun at bemærke Følgende Tilsyneladende maa De Hr. L. have bedømt mig efter Dem selv, med Hensyn til hvorvidt jeg ved at skifte Anskuelser kunne vinde i Folkegunst eller i Jndtægt, men jeg kan forsikkre Dem om, at ligesaalidt som jeg nogensinde afviger fra hvad der efter min Overbeviisning er ret og sandt, ligesaalidt under jeg Adels- eller Pengearristokratiet, da begge Deele ere mig lige forhadte. For mit Vedkommende Hr. Agent, har jeg muligen større Grund til at være utilfreds med Amtmanden end De, men private Jnteresser skal aldrig bevirke at jeg viger fra Sandheden, selv om de gjælder en Modstander og derfor tog jeg ogsaa Ordet, da de vilde søge at forvandske Amtmandens Yttringer ved Raadstumødet den 2den ds. Deres Udtryk "Allierede er derfor slet valgt Hr. Agent, og lærDe for Fremtiden at indsee, at den fattige Mand kan være ligesaa brav, ærekiær og selvstændig, som den, der kommanderer Tusinder, og viid, at De uden en saadan Agtelse for deres fattige Medborgere aldrig kan blive betragtet som nogen liberal Mand, endmindre som værdig til at kunde kaldes Patriot, er Navn De ved at udlove Understøttelse for 10 Frivilliges Familier synes at jage efter, men hvilket Løfte De til Dato endnu ikke har opfyldt, trods den Roes De derfor har erholdt i flere offentlige Blade. Forbindtligst A. Petersen, blot Skomager.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Agger Canals Skibsliste. Indg. den 20de Mai: "Ane Kirstine" T. Bentsen fra Mandal til Nykjøbing med Trælast. Friede" M. Mortensen fra dito til Krik med dito. Jda Nicoline P. J. Pedersen fra Hartlepool til Nykjøbing med Steenkul, "Severine P. H. Jensen fra dito til dito med dito. Den 24de: "Haabets Anker" E. Svenningsen fra Grimstad til Lemvig med Trælast. "Mathea Anker, P. Poulsen fra Lillesand til Krik med dito "Lykkens Prøve" C. Corneliussen fra Mandal til Skive med dito. "Forsøget "T. Villemsen fra dito til dito med dito. "Enigheden" K. Tharaldsen fra dito til dito med dito. Prøven" E. Jensen fra dito til Struer med dito. Den gode Hensigt"J. Willemsen fra dito til Krik med dito. Familiens Lykke" O Abrahamsen fra Christiansand til Lemvig med dito. "De 3de Brødre" J. Andersen fra Lillesand til dito med dito. Den 22de: "De 2de Brødre" C. J. Weigner fra Mandal til dito med dito "Marie" B. Michaelsen fra dito til dito med dito. De 3de Brødre" T. Smith fra dito til dito med dito. "Foreningen. K. C. Krogh fra Christiansand til Thisted med Trælast. Familievennen de 4 Brødre" F. Rostrup fra dito til Struer med dito.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Udg. den 20de. Henriette Kirstine", J. C. Clemmensen fra Skive til England med Havre. "Louise" H. H. Nie sen fra Nykjøbing til dito med Byg. "Sanna Emilie A Tounesen fra Thisted til Norge med Kornvarer. Den 2de: "Unna" C. B. Pedersen fra Struer til Bergen med dito.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndg. den 23de Mai: "Flint, O. C. Enevoldsen fra Arendal med Salt. Den 2de: "Foreningen. K. C. Kroghefra Christiansand med Trælast. "Ane Kirstine", J. R. Kiær fra Arendal med Salt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Udg. den 23de: "Hans Jacob N. Øvensen til Norgemed Kornvarer. "Flink O. C. Enevoldsen til Arendal med dito. Den 24de: "Ane Kirstine", J. N. Kjær til dito med dito,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Avertissements. Paa Store Restrup pr. Aalborg er endnu at erholde Græsning i Sommer for 100 a 200 Stude A. W. Schønau.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
At Undertegnede er flyttet fra Snedker O. Schou til mit eget Sted paa Østergade ved Siden af Kjøbmand Nordentofts Gaard undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder og de som fremtidig ville forunde mig deres Søgning, ligesom og at min Kone, forhenværende Jomfrue H. Holst, vedbliver at fortsætte sin hidtil førte Modehandel. Thisted den 23de Mai 1818. J. C. Sund, Guld- og Sølvarbeider.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
En ung Mand, der er i Besiddelse af de for en Contoirist nødvendige Kundskaber, og som skriver en correct og tydelig Haandskrift ønsker sig anbragt som saadan. J Mangel heraf modtages Ascopiering, som paa det hurtigste og bedste vil blive besørget. Herpaa Reflecterende ville behage at indlevere billetter paa Bladets Contoir, mk.; H. S. 41.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
En Dame, der forstaaer Strikning, Syening og flere Fruentimmer=Nettiteter har i Sinde at bosætte sig paa Westervig, og anbefaler sig foruden med den sædvanlige Dame=Syening, ogsaa til de ærede Forældre der i Omegnen, som skulle have Pigebørn, de ønskede underviist i de sædvanlige Haandarbeider, saasom Broderi, Forfærdigelse af smaae Modesager &c. Den nærmere Efterretning erholdes hos dHr. Doctor Rafn elle Fuldmægtig Tuchsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-25
Skuespil i Thisted. Med kongelig allernaadigst Tilladelse opføres af det Beckerske Skuespillerselskab Fredagen den 26de Mai Kl. 7 præcise den næstsidste Forestilling, og gives da "Jeg er min Broder", Lystspil i 2 Acter, derefter "Souvegaden, Lystspil i 1 Act. Jmellem Acterne og efter sidste Stykke udføres Dandse, Søndagen den 28de Mai opføres til Slutnings forestilling Gienboerne", Vaudeville-Comedie i 3 Acter, af Hostrup. Før og efter Stykker udføres 2 Dandse Billetter til sædvanlig Priis faaes hos Hr. Eder hardt og ved Indgangen Kl. 6 1/2. - 6 Billetter faaes for 2 Rbd. 9 Bloch p. t. Bestyrer af Selskabet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-27
Thisted, Aar 1843. Nr. 63. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis, og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 27de Mai. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-27
Udlandet. J Wien herskede den 15de Mai om Aftenen den største Bevægelse, Nationalgarden, Borgermilitairet, det akademiske Corps holdt Byens Hovedpladse besat og en Deputation havde indfundet sig hos Ministerraadet, og fordrede Ophævelse af Dagsbefalingen af 14de Mai om Ophævelse af Nationalgardens politiske Centralcommittee, Ophævelse af Valgene og Udstæde, sen af Nye med eet Kammer, og Bortfjernelsen af alt Militair fra Staden. Dette paastaaer man skal ogsaa være skeet sildig om Aftenen. Jfølge Bladet "Hesterreichischen Loyd, er en neapolitansk Eskadre paa 8 Krigskibe med 4000 Md. Landgangstroppeden 4de Mai ankommen til Ancona. Beretningerne fra Pesth i Ungarn under 12te lyde meere beroligende, samtlige graverede Officerer ere arresterede, og alle Authoriteter have faaet Ordre til under strængt Ansvar at adlyde den ungarske Regjering J Grækenland er der paa nogle Steder udbrudt et Oprør, vel er Jnsurgentgeneralen Welavizaslagen af General Mamuri, men Jnsurgenterne Antal tiltager i Landet. Paa den tyrkiske GesandMussurus var den 5te Mai af hans egen Tjener foretaget et Mordanfald, og Gesandtens høire Arm var blevet knust af et Pistolskud. Gierningsmanden var blevet arresteret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-27
De seneste Efterretninger fra Storhertugdommet, Posen sige at Jnsurrectionen der, maae ansees for at være tilendebragt, da den bekiendte Bandeanføre, Mieroslawski er greben, og det hedder at den 14de Mai skal den sidste store Jnsurgenthob være bleven med uhyre Tab, tilintetgjort af General Hirschfeld, De Bønder, der have deeltaget i Opstanden, bleve frigivne, men mærkede paa den venstre Haand med et ædsende Middel, som ikke gaaer af, for at kunne gjenkjende dem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-27
Jfølge Efterretninger fra Mexico af 9de April var den af den amerikanske Regjering modificerede Tractat indsendt til Quereharo for at ratificeres, dog var man af den Formening, at Modificationen i samme ville forsinke sammes Ratification. De merikanske Authoriteter vare igjen indtraadte i Function. General Santa Anna havde fra Antigua med et Seilskib indskibet sig til Jamaica; og GeneralValenza var død, saa at der var 2 Revolutions Elementer mindre. Fra de forenede nordamerikanske Stater vare i de sidste 14 Dage igjen ankomne over 1000 Md. Tropper, hvilket just ikke synes at hentyde paa nogen Fred.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-27
Jndenlandsk. J en Artikel fra Hannover af 13de Mai hedder det om den gamle hannoveranske General Halket, at det var ham, der i Slaget ved Waterloo tog General Cabronne til Fange; han skal være meget forvoven, og der fortælles saaledes, at ved Forfølgelsen af de Danske efter Slaget ved Slesvig havde de hannoveranske Tropper endnu ingen Fjende faaet Øie paa, da Preusserne angrebe en Dag tidligere end Bestemmelsen; men den anden Dags Eftermiddag blev den hannoveranske Avantgarde, umiddelbar bag hvilken Gen. Halkett med sin Stab befandt sig, i nogen Afstand en Trop Mennesker vaer, og det viiste sig at det var fjendtlige (danske) Tirailleurer; Generalen gav da sin Hest af Sporerne og i Forening med de Husarer, der pagnede Avantgarden, tog han Tirailleurerne tilfange, En Time efter naaede Hannoveranerne de Danskes egentlige Tropper, og derpaa fulgte, en glimrende Fægtning ved de Billschauer, Værtshuse, hvori den brunsvigske Lieutnant Fricke, Ordonnantsofficeer hos General Halket fandt sin Død ved dennes Side. Henimod Slutningen af Fægtningen sprængte en danske Dragon midt ind i General Halkets Stad og affyrede, en Pistol paa Generalen, men GeedLutzi af det preussiske Curassier-Regiment, der ogsaa gjorde Tjeneste hos Generalen, som Ordonnantsofficeer, kastede sig imod ham og stak ham ned af Hesten. - Antallet af de til Kjøbenhavn opbragte tydske Skibe beløb sig den 14de Mai til 80 Stkr. - Den saakaldte Slesvig-Holsteenske Regjering har den 17de Mai forladt Rendsborg, og igjen forlagt sit Sæde til Slesvig Flensborgerne vedblive at være utilfreds og haabe med Tiden igjen at blive Danske. En Reisende, der nye lig over Malms og Kjøbenhavn var kommen til Odense fra Holsteen, har, efterat være arresteret paa den provforiske Regjerings befaling havt Leilighed til at reist igjennem en stor Deel af det nævnte Herredømme, og at see sig om, saavel i flere Kjøbstæder som paa Landet Bøndernes Stemning har han næsten overalt fundet kongeligsindet; i Altona og Glückstadt ere danske Sympathier paa Bunden af den jevne Borgers Sjæl, i Rendsborg, Kiel og Slesvig har Slesvig-Holstemismen s. Hovedsæde. - Fra Kjøbenhavn skrives, at i Løverdag havde Hs. Maj. Kongen foranstaltet en smuk Fest for de svenske og norske Frivillige, saavel Menige som Officerer. Den afholdtes i Klampenborgs Concertsal, de var smykket med Løv og de trende nordiske Flag. Liv gardens Musikcorps udførte Musikken. Hs. Majestæt repræsenteredes af Kherre. F. Blücher. – Fra Aar huus skrives under 22de Mai, at ved Middagstid havde man faaet Efterretning om, at Fienden paa alle Kante havde draget sig tilbage Syd paa, og siges at befindsig endnu i Horsens. Hele Natten og næste Morgeflygtede Bønderne fra de mellem Fjenden og os beliggende Landsbyer herigjennem med deres Heste; i Odder, Høiested og flere Sogne er ikke en Gaard bleven forskaanet, og Herregaardene Rathlousdahl, Ranzaus, gave, Aakjer 2, have især maattet holde for, paa mange Steder have de endog medtaget Seletøi til Hestene.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-27
Til Faaborg var blevet indbragt fra Als en Hofraad Barth, der tidligere har staaet i Tjeneste hos Hertugeaf Augustenborg, idet man har grebet ham i en hemmelig Brevvexling med hans gamle Herre.