JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Endnu skal Ministeriet være raadvildt, hvad Beslutning det vil tage med Hensyn til Hertuginden af Berry. Det sandsynligste er, at det indtil videre vil beholde hende i Fangenskab, uden at stille hende for nogen Ret. Af Sorg over hendes Hæftelse har St. Germain-Forstadens Beboere besluttet, ikke i denne Vinter at bivaane noget Bal eller anden Lystighed. De saakaldte Hallens Damer" (Fiskerkoner) have en Kaabe i Arbeide af Lyoner Fløiel og med Broderie som naturlige Blomster til Foræring for Hertuginden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
De Deputeredes sidste Møder have ikke været af synderlig Jnteresse. Flere Medlemmer af den venstre Side have besluttet at gaae ud, af Ærgrelse over det slette Udfald, som bliver alle Oppositionens Bestræbelser til Deel. Lovudkastet om Mindemærket for Julikjæmperne paa Bastille pladsen blev den 17 Decbr. antaget af de Deputerede med 212 imod 66 Stemmer. Jmod Hr. Mauguin forsvarede Hr. d'Argout atter ved denne Leilighed Ministrenes Hengivenhed for Julirevolutionen, og gjendrev ligeledes den Paastand af Hr. Corcelles: at det egentlig var for Casimir Perrier, at Ministrene reiste dette Monument. Den saakaldte Beleiringslov skal staae Fare for at falde igjennem i Kommissionen, og Man taler om, at den vil blive taget tilbage. Den 17 Decbr. havde Odilon-Barrot og Lafitte en Privat=Konferents med Kongen, som skal have viist sig meget venlig imod dem, uden at lade sig afsige, at det nærværende System er det tjenligste baade for Tronen og for Landet. J Meddelelsen af Lovudkastet om Minister Ansvarligheden har Moniteuren atter maattet rette en grov Trykfeil ved den urigtige Jndsætning af Partiklen que, foran Ordet apres, hvilket gav den latterlige Mening, at Ministrene først kunde anklages to Aar efter deres Udtrædelse, istedet for, som forhen anført, at de ikke kunne tiltales to Aar efter a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Journal=Forfølgelserne vedvare. Saaledes er nylig Qvotidienne konfiskeret for de meddeelte Adresser og Protester til Fordeel for Hertuginden af Berry, og i Departementerne er lagt Beslag paa alle legitimistiske Blade. De republikanske gaaer det ikke bedre; af den i Caen udkommende Sandhedsven" er først udgivet 204 Nummere, og allerede har den ansvarlige Udgiver betalt 26,500 Fr. Mulkter og maattet sidde 653 Dage i Fængsel, saa at hvert Nummer kommer ham omtrent paa 130 Fr. og 3 Dages Fængsel. - En suur Fortjeneste, te. Paa Symptomer til Uorden fattes det endnu ikke. Paris selv har i den sidste Maaned været temmelig roligt; men i Marseille har atter været en carlistisk Tumult, hvorved raabtes: "Liberalerne og Republikanerne døe, Henrik Vleve! Væk med Ludvig Philip!" Ogsaa i Nantes var den 19 Decbr. hele Gensd'armeriet i Bevægelse og havde omringet Klosterne. Staden selv var rolig; men Rygtet gik, at Hr. v. Bourmont og en anden Carlist var annammet. At noget Vigtigt maa være forefaldet kan sluttes deraf, at en diplomatisk Konferents den 22 Decbr. med den østerrigske og preussiske Minister neppe var aabnet, førende Hertugen af Broglio og Statsraadspræsidenten fik befaling at indfinde sig i Thuillerierne. Folkevennernes Selskab er atter erklæret for opløst, som vist er syvende, om ikke sidste Gang. Nogle af dets Medlemmer, som vare tiltalte for Assiseretten, bleve befundne ikke skyldige. J Strassburg faaer Selskabet endnu stedse ny Tilvært.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Udenlandske Blandinger. Preussen. Den 30 Decbr. døde den berømte kongelige Skuespiller Ludvig Devrient, som siden 1813 har været en Prydelse for det Berliner Theater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Norge. Frygten for Choleras Udbrud her i Landet svinder stedse meere. Fra den 1 til 8 Decbr. var i Drammen kun anmeldt 5 nye Syge, og hele Antallet fra den 16 Septbr. var i Drammen 84, i Lier 2, i Næsbygden 15 og i Svelvingen 3, tilsammen 104, af hvilke 58 ere døde og alle de Øvrige helbredede eller i god Bedring, med Undtagelse af 2, som endnu vare under Behandling. Odene. Det var Knud Pedersens Selveiergaard og Anders Jørgensens Fæstegaard (tilhørende Odense Hospital, som i Søndags Eftermiddag afbrændte i Brylle; Jlden skal være opkommen i den sidste. – Da Brylle Bye bestaaer af over en Snees næsten tæt sammenbyggede Gaarde og Huse, og de Gaarde, der brændte, netop vare de 2 østligste, var det et saameget større Under, at Jlden ikke fik Leilighed til at gribe videre om sig, som Vinden just blæste temmelig heftig fra Nordvest og Nabogaarden neppe laae mere end 4 eller 5 Skridt fra Brandstedet og for Vinden. Den virksomme Hielp, der blev ydet ved de fra alle Kanter tillende Folk, og Sprøiterne, der ankom saavel fra Odense som fra Omegnen og adskillige Hovedgaarde, maa det vistnok meget tilskrives, at videre Ulykke blev forebygget, især da enkelte af Sprøiterne med Mandskab hele Natten over forblev paa Brandstedet, for at dæmpe Jlden, som ulmede under Asken og hvert Øieblik syntes at udsætte Byen for ny Fare. - De Brandlidte fik Kreaturer og det meste af deres Gods røddet fra Branden, hvis Anledning ikke vides. (De flere Efterretninger, saavelsom Fortsættelsen af den i No. i begyndte Oversigt af Aaret 1852, skulle i næste Uge følge.) Formedelst Helligdagen blev sidste Tirsdag ingen Børs Kours noteret og intet Tal=Lotterie trukket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
(Forlangt Jndrykkelse.) Naar det i Anmeldelsen i Avisen No. 214 angaaende Branden paa Christiansdal hedder, at endog det 3 Mile fraliggende Boltinggaards Sprøite var ankommen før Odense Sprøiter, maa saadant nødvendig ikke blot vække Opmærksomhed, men vil, om det forblev uden videre Omtale, let kunne give Anledning til en ufordeelagtig Forestilling om Odense Brandvæsen i det Hele, som den paa Forsinkelsen satte Sminke: at den ikke bør tilregnes hvort bekjendte brave Brandkorps, hvis Jnspekteur uheldigviis laae syg og Assistenten var fraværende, ikke vil være istand til aldeles at bortfjerne, thi den kan i al Fald blot undskylde Jnspekteuren og Assistenten, men ikke dem, som ved saadan Leilighed skulle besørge Forretningerne. En nærmere Fremstilling af Omstændighederne, forsaavidt de høre til Sagen, vil derfor ikke være overflødig. Naar Jld opkommer i Byen eller i Bygninger paa dens Grund, klimtes 5 Slag af Gangen med Byens Klokker; men er Jlden udenfor Byen og dens Grund, klimtes ikke. Man har da ikke anden Maade at tilsige Mandskabet paa, end ved mundtlig Tilsigelse, som medtager nogen Tid. Dernæst skal man have Heste til at befordee Sprøiterne, og da disse skulle bestilles paa Rollen, som til enhver anden Fourmandstour, saakan dermed ogsaa let hengaae en Timestid. Selv altsaa, om der ikke er andet i Veien, ligger det i saadan Ordning, at den som oftest vil foranledige Forsinkelse. Paa en Herregaard derimod vil sædvanlig, især om Vinteren og om Aftenen, baade Heste og de fornødne Folk være tilstæde, for øieblikkelig at tage bort med Sprøiten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Af Odense Sprøiter ere, saavidt mig bekjendt, alene Kabinetsprøiteen og Vægtersprøiten bestemte til at føres paa Landet. Kl. 6 erholdt jeg, som er Brandmester ved St. Knuds Sprøitee, Ordre fra Jnspekteuren til uopholdelig at begive mig til Graabrødre Sprøite, for med den at ile til Brandstedet. Lieutenant Pram, som er Adjutant ved Brandkorpset, paatog sig at skaffe Heste, men da det syntes os dermed at vare temmelig længe, forsøgde jeg tilligemed tvende Brandsvende at erholde et Par men forgiæves. Vi fik til Svar, at naar de fik Ordre fra Vognmesteren, skulde de kjøre, ellers ikke. Efter saaledes at have længe ventet paa Heste, var endelig en Bonde saa velvillig at befordre Sprøiten, og da vi vare komne til Brandstedet, havde der været i Virksomhed en Timestid og jeg erholdt et Øiebliks Afløsning, ankom først Boltinggaards Sprøite, til hvilken man udbad Mandskab hos mig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Det er altsaa urigtigt anført, at den ankom før Odense Sprøiter. Den ankom saaledes endog efter Graabrødre Sprøite og da denne tog ud, vare Kabinetsprøiten og Vægtersprøiten allerede kjørte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Da Branddirekteuren formedelst Svagelighed ikke kunde taale at være der længer, anmodede han mig om at anføre samtlige Sprøiter, og da Vinden dreiede sig og jeg maatte lade dem forandre Stilling, bemærkede jeg at de fleste af dem vare itu og at den Boltinggaards var allerede taget hjem, endskjøndt Jlden endnu var saa stærk, at en paakommen Storm kunde bleven høist farlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
De flere bemærkninger, som Anmeldelsen og Omstændighederne ellers kunde give Anledning til, vil jeg forbigaae, som mig og tillige Korpset uvedkommende. L. S. Pingel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Til Ovenstaaende bemærkes blot, at det Anførte og Boltinggaards Sprøite grunder sig paa mundtlige Beretninger af Mænd, hvis Paalidelighed og lokale Kundskaber ikke kunde drages i Tvivl, som iøvrigt atter ved denne Leilighed Savnet, af troværdige Meddelelser maa beklages, da det er Journalisten umuligt, at være personlig tilstæde og kunne see Alt. - ForResten maa det glæde Enhver, i Ovenstaaende at see Hovedanken, over de mødende Vanskeligheder i at faae Befordring til Sprøiterne, hvor det gjelder Medborgeres Liv og Eiendom, kun alt for meget stadfæstet. Forsinkelse er i slige Tilfælde mindst paa sit Sted, og en Ordning, der som oftest foranlediger samme, trænger til Rettelse. At see denne Mangel foren anden Gang afhjulpet, er Anmelderens, som vist helleBrandkorpsets billige Ønske. Derfor kunde det pebrede Jndfald om at have brugt Sminke, som vort Brandvæsen sikkert ikke behøver, gjerne have været sparet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Udgiveren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
AVERTISSEMENTS. For nogen Tid siden er ankommen en fremmed ForaarsSoegris til Rønnemosegaard i Haarslev Sogn, som den retmæssige Eier kan lade afhente, imod at betale paagaaende Omkostninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Et Partie Egerømmer anvises tilkjøbs fra Adressecontoiret. Sal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Aalborg Stiftstidende har siden October meddeelt en specificeret Liste over alle Skibe og Fartøier, der anløbe Frederikshavn og afgaae derfra, hvilken Liste, af Vigtighed for Rhedere og Assurancer, fortsættes. Bladet bestilles paa de Kongelige Postkontoirer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Theatret i Odense. (Tredie Forestilling i tredie Abonnement.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Søndagen den 7 Januar 1833 opføres: Frierens Besøg, nyt Lystspil i 1 Act ved Printzlau. Derefter: Kjøge Huuskors, Vaudeville af Heiberg. A. werligh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
At Kommitteen i afvigte December Termin har foretages den sædvanlige Lodtrækning af Aktierne i Komediehuset, bekjendtgjøres herved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Den 30 Decbr. kantrede en Baad ved Middelfart med 2 Personer, en Karl og en Dreng; den Første var iklædt blaa Trøie, graae Beenklæder og lange Støvler, og den Sidste blaae Jakke og blaae Beenklæder, hvorunder et Par af Skind. Dersom de skulde findes, bedes saadant anmeldt paa Politiekammeret i Middelfart, imod en passende Douceur. Middelfart den 1 Januar 1833. Kiel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
En midaldrende Pige ønsker sig Kondition strax som Barnepige, og er villig til at deeltage i andre Ting i Huset, eller som Enepige i et stille Huus. Hun er i Paaskestræde Nr. 664. 550 Rigsbankdaler rede Sølv af det Gersdorffske Fidekommisses Midler kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed i Landeiendom, strax erholdes til Laans, naar man melder sig hos Fidekommissets Bestyrere. D. Crone. Søren Bang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Malede Rullegardiner af alle mulige Slags, saavel sorttuscherte som i andre Farver, og tillige kan efter Ønske faaes malet alle danske og udenlandske Prospekter, saavelsom andre Dekorationer, erholdes til yderst billig Priis hos A. Kruse, Gottersgade No. 334 i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Hos mig Undertegnede kan daglig bekommes Vanille-Jis i større og mindre Portioner. Dury, Odense den 5 Januar 1835. Konditor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Pommerantser og Citroner, nye Svedsker, Kongo og Cathrineblommer, Vanille i Stænger og Sukker, Carry, Cajennepeber, hvide Bønner, hvid Perlesago, bruun Sago, Huusblas, Lybske Pølser, grøn og guul Schweitzer-Ost, smaae Eidammer Oste, Søje, Løvetand, Voxlys og Christiansseldter Formelys, Lampeolie, ægte Brunsviger Humle, alle Sorter Skriv- og Velin papirer m. m. bekommes hos J. F. Petersen, Overgade No. 7.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Hos Kjøbmand Aagaard paa Vestergade No. 253 er Sukkerkartofler at faae for 1 Mk. og ordinaire for 12 s. Skp.; Leiehøe 1 Mk. og Mahøe 12 s. pr. Lpd.; Byg= og Havre foder 1 Rbd. Traven.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
En nye Eenspænder=Kane med Tilbehør og en TospænderKane, samt en nye Fjellevogn med 2 lakerede Stole er Alt tilfals for billige Priser hos P. Hansen, Karethmager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Til Leie. er til Paaske Flyttetid 1833 anden Etage af min Gaard paa Nørregade, bestaaende af 3 Stuer til Gaden, Kjøkken til Gaarden og 2 Kamre, og forneden Plads til Jldebrændsel; eller i andet Fald underste Etage. P. Hansen, Karethmager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
Qvartal-Auction. afholdes i Januar Maaned. Listerne over det Gods, som ønskes bortsolgt, bedes snarest indleverede til Mægler Brown.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-07
etKonferents i London den 25 Decbr. endnu en Sammenkomst, efterat en Expres var ankommen fra Nederlandene. Den hollandske Befuldmægtigede ved samme, Baron van Nyvelt, forlader imidlertid med det første Engelland. Jkke allene de engelske Oppositionsblade, men ogsaa de moderateste liberale fordømme Ministeriets Forhold i det hollandsk belgiske Anliggende. Der er flydt rigeligt Blod - sige de – men til hvad Nytte? Hvad har den engelsk franske Konvention udrettet for Belgien, Sv. Udslettet selv Skinnet af den belgiske Uafhængighed. Hvad har den gjort for Engelland, Sv. Berøvet den en af sine ældste Bundsforvante. Hvad har den gjort for Europas Fred, Sv. Meer end nogensinde sat den paa Spil. Ludvig Philips doktrinaire Ministerium er altsaa den eneste Part, som høster Nytte af hiin Konvention. Bedre havde det været for Belgien og Leopold, hvis Lord Grey og Palmersion havde holdt sig strængt til de 24 Artikler, hvorefter Citadellet skulde rømmes 14 Dage efter at Fredstraktaten imellem Holland og Belgien var undertegnet. Alt hvad nu er vundet er, at Belgien maa blive enten en fransk eller hollandsk Provinds."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-07
Krigstildragelser i Belgien. haves endnu følgende Efterslet. Til den 4de eller senest 8 Januar skulde den franske Armee være vendt tilbage overGrændsen. Allerede den 28 Decbr. indtraf de første Tropper til Brussel, og efterfulgtes af flere de følgende Dage. Ligeledes er Reserven under General Schramm opbrudt, fra Mecheln, og Simonneaus Kavalleriebrigade, som stod paa den yderste hollandske Grændse, paa Tilbagemarschen. Hele Artilleriet indskibes i Antverpen, for at bringes tilsøes. til Douai, og den 30 Decbr. forlod Hovedqvarteret Berchem. Det skal især være Engelland, som formelig har modsat sig de Franskes længere Ophold i Belgien, og de Pariser Oppositionsblade ere ikke lidet forstemte over Regjeringens Føielighed i at rømme Landet, førend de øvrige Forter ere overgivne og Definitiv=Freden sluttet imellem Belgien og Holland. Dog mener Temps, at hvis Hollænderne vove et nyt Jndfald i Belgien, vil den franske Armee strax igjen ile det til Hielp, da det vilde være høist latterligt, at erobre en Fæstning, for at Fienden strax efter Seierherrens Afmarsch kunde tage den igjen. Citadellet og tilhørende Forter bleve den 30te overgivne til de belgiske Tropper. Jfølge en særskilt Kapitulation ere Besætningerne fra de sidste overførte i Baade til Holland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-07
Efter den nu i den franske Moniteur meddeelte fuldstændige Kapitulation om Citadellets Overgivelse, skulde det staae til General Chasse at vælge, enten Garnisonen skulde vende tilbage til Holland tilvands eller tillands, hvis der var indløbet tilfredsstillende Svar fra Haag om Forterne Lil los og Liefkenshoeks Overgivelse. Om Morgenen den 30 Decbr. forlod den sidste hollandske Kolonne Citadellet med General Chasse, som var i sin Vogn, for at føres til Dünkirchen. Det var et rørende Skuespil, at see disse Tapre sige Farvel til det Sted, som havde været Vidne til deres Mod og Udholdenhed, og den gamle General Chasse midt under alle Ødelæggelsens billeder endnu at frygte for, ikke at have forsvaret sig ærefuldt nok, medens Marskallen trøstede ham og de øvrige hollandske Officerer med den Forsikring: at han ikke havde een Officeer i sin Armee, som jo vilde være stolt af at have dem til Vaabenbrødre. Chasse fældte Smertens, men ogsaa Erkjendtlighedens Taarer for al den forekommende Udmærkelse, hvorpaa Marskal Gerard havde givet ham saa mange Beviser. En høi fransk Officeer var beordret til at ledsage ham og sørge for hans Beqvemmelighed. Marskallen skal endog have tilbudt ham sin Frihed, naar han vilde forpligte sig til, ikke at tjene imod Frankerig og dets Allierede; men han afslog at skilles fra sine brave Vaabenbrødre. Efterat et Forhør var afholdt med Kapitain Koopmann, som Man i Begyndelsen ikke vilde gjøre deelagtig i Kapitulationen, da han var taget til Fange med væbnet Haand, blev hans Kaarde igjen tilstillet ham, og han afreiste i en Vogn strax efter Chasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-07
Da de Saarede fra Citadellet paa 5 Skibe under nederlandsk Flag ankom til det flandriske Hoved, fandt et andet rørende Optrin Sted, idet Koopmann, omgivet af sine Officerer og Soldater, modtog dem med et høit Hurra, og lod strax derpaa den hollandske Nationalsang istemme, hvorved ei allene han selv og alle hans Landsmænd, men selv de franske Officerer, som fulgte med Transporten, blottede deres Hoveder. Saa meget almindeligere er Forbittrelsen, over de Fornærmelser, som af den belgiske Pøbel vistes imod de hollandske Fanger, der gik saa vidt, at de franske Officerer stode paa Rippet at trække Kaarden til deres Beskyttelse. Kong Leopold følte ogsaa levende Kummer over denne Behandling af (som de hollandske Blade udtrykke sig) "det souveraine Folk, og Øvrigheden i Antverpen har i en Proklamation bragt Borgerne i Erindring: "at hos alle civiliserede Folk respekteres Fangerne, da en afvæbnet Fiende er ingen Fiende meere." J Citadellet fandtes 112 Stykker Skyts i god og 80 i ubrugelig Stand, desuden 1 Million Patroner og en Mængde Krudt samt Forraad af Levnetsmidler endnu for 6 Maaneder. Paa Kugler skal derimod have været slig en Mangel, at Man maatte opsamle de udskudte franske Kugler, for at skikke dem tilbage. Antallet af de mod Citadellet daglig affyrede Skud anslaaes til 3000. Uhyre var Virkningen af den Lütticher KjæmpeMørser. Man fandt et Stykke af en fra samme udskudt Bombe, som allene veiede over 80 Pd.; en anden Bombe af dette frygtelige Skyts slog en 6 pundig Kanon midt over i to Stykker. I General Chasses indsendte Dagbog over Beleiringen hedder det under 21 Decbr.. Fienden har paatrykt sin mordiske Handlemaade Seglet, ved at gjøre Brug af denne Mørser." Den skal nu foruden 6 Kanoner af Kong Leopold være foræret den franske Hær, for som en Seiers=Trophæe at opstilles i Invalidernes Hotel ved Siden af den store Feldtslange fra Algier. Ligeledes har Magistraten i Antverpen eenstemmig besluttet, at en af Stadens Pladser skal føre Navnet Gerard." Jøvrigt forsikre hollandske Blade, at de Franske tale med stor Ringeagt om Belgierne og kalde dem kuns Taarnheltene fra Antwerpen, fordi de herfra udspionerede Bevægelserne i Citadellet, og, ligesom til Tak for den udviste høimodige Skaansel imod Staden, underrettede Beleirerne derom ved Signaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-07
Rygtet om et senere Angreb af den hollandske Schelde flaade, i Forening med Garnisonen i Fortet Liefkensboek, har ikke stadfæstet sig. Derimod befæstes sidstmeldte Fort endnu stærkere, og de hollandske Tropper skulle siden Citadellets Kapitulation brænde af Længsel efter at maale sig med Fienden, skjøndt det synes et Fredstegn, at det belgiske Hovedqvarteer, som var i Lier, ventes tilbage til Brussel. - Den forenede Eskadre ligger fremdeles ved Deal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-07
Et fransk tremastet Koffardieskib, som er løbet paa Grund ved Terschelling, blev i Førstningen forvexlet med en engelsk Fregat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-07
Alt hvad Man herfra hører er, at J Portugal. Don Pedro, hvis Armee nu skal være 16,000 Md. stærk, hvoraf dog over 2000, meest Engellændere, ligge i Hospitalerne som en Følge af Drikfældighed, agter i Januar Maaned at gaae angrebsviis tilværk. - Efter Forlydende har det franske Kabinet ganske overladt Anliggendernes Afgjørelse paa den pyrenæiske Halvøe til Engelland J Tyrkiet. Mehemed Alis Tropper gjøre stedse nye Fremskridt, og hele Befolkningen i de indtagne Distrikter har erklæret sig for dem. J sine Proklamationer, som alt have naaet Konstantinopel, siger Jbrahim, at han kommer for at beskytte Muselmændenes Religion og hæve Riget af den Fornedrelse, hvori det er sjunket." Det er ganske vist, at Namuk Pascha er sendt til Engelland, for at forlange materiel Hielp paa Portens Bekostning imod den oprørske Pascha. Tyrkiets stedse voxende Forlegenhed forøger de store europæiske Kabinetters Bekymring, og sysselsætter for Øieblikket næsten udelukkende de russiske og østerrigske Keiserhoffer, saa at Kancelliet i Wien lige siden Napoleons Fald aldrig skal have arbeidet saa meget som i de sidste 6 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-07
Kjøbenhavns Børs-Kours den 4 Januar 1833. Hamb. 2 M. - k. S. 213. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 211, solgt til 12 Mk. 10 s. Oblig. 100 a 1001 Rbd. r. S. Norske Spee, Sedl. pr. 1006 PCt. norsk Laan 102 - B. Sp. 150 a - Rbd. Sedl. 4 pCt. dito dito 98 1/2 a 99 Bco. Sv. Sedl. pr. Rd. 43 a 43 1 s. T. 4 pCt. nye norske Oblig, lydende paa r. S. 98 1/2 a 99 r. S. 4 pCt. Kongel. Obligationer, (u. Rente) 89 ½ a 90 R. Sedl. 4 PCt. uopsigel. norske Stats Rd. Bco. Obligat. - 4 - Dito over 2000 pr. Stk. - S. Dito. dito 84 a 84 1/2 Bco. 3 pCt. nye danske Oblig. (1 L. St. 14 Bcomk.) 67467 1/2 L. St.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-07
Nation. Obl. (af Laan 4 Febr. Asiatiske Aktier - 2 - i Sedl. 1820) 102 - Rbd. r. S. Dito 107 1/2 4 - Rbd. Sedl. Bank Disconto .... 4 pCt.