JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Aarhuus. Gienmæle til Svaret i Aarhuus Avis No. 6 paa Spørgsmaalet ibidem Nr. 5. Naar Vedkommende stiller suffisant Caution for de forlangte 500 Tdr. østersøisk Rugs rigtige Levering, sund og godt Korn, inden Udgang April, og vil for gangbar Betaling skaffe Leilighed til sammes Oplag i Aarhuus indtil det kan afhentes, saa vil Speculanten sidst i Februarii (for den Tid hindrer en forestaaende Reise ham at komme til Aarhuus) akkordere med Vedkommende derom paa den foreslagne Maade, da han finder 3 Rdr. pr. Tønden, ei at være meere forlangt, end han godt kan indlade sig i Accord paa, og forsikrer han herhos at man nok skal komme til Rette, naar Vedkommende vil blive staaende ved denne Priis, glædende sig saaledes over at kunne lukke Øinene op paa de Folk der ei har villet antage de meddeelte Kiøbmands=Efterretninger og Rugens Priis, i Østersøen og Langesundfiorden for Troens Artikler !!! og tilbydende end videre (til Spot og Spee for de onde Mennesker, der saa skammelig har paadigtet Hr. Chr. Schiæffer, at han ei kunde sælge Rug for 3 Rdr. Tønden, at ville indlade sig i Accord med Hr. Schiæffer og 400de Tønder, naar han ei derfor vil forlange høiere Priis end hans ærlige og vist for Handelskned uskyldige Avertissement i No. 6 ommelder, og det blot for at give Manden, Leilighed til at stoppe Munden paa de fule Tvivlere, der anseer ogsaa dette Avertissement for fad Blændværk og giøre disse sær nærgaaende og slemme Spørgsmaale, kunne det røre nogen uden de Hr. Schiæffers Medborgere i Aarhuus han skal have lovet 400de Tdr. Rug for 3 Rdr. pr. Tønden, i Fald han havde solgt det til andre, og kunde disse da ikke her været mundtlig underrettet om Rygtets Urigtighed? Hvortil da Publicationen, Er den da vel andet end en Hiertens eenfoldig Kludder=Hilde til at binde Publicum paa Ermet, at der kan faaes Rug i Overflødighed i Aarhuus for 3 Rdr. Tden (hvilket man alle Skipper Historier uagtet, er overbeviist om at være usandt: for at narre Landmanden til at sælge til denne Priis. O! ufortient mistroede Skipper Tidende, og uforskyldt bespottede Schiæffers Avertissement, o Seir, o Hevn for Eder. Saa raaber Speculanten: Saluttem! J Torsdags blev mig af en god Ven leveret 5 Rdr. hvorved 12 arme Mennesker, for største Deelen Enker, bleve vederqvægede; der alle hiertelig glade, enhver ved sin Gave, takkede og velsignede denne Goddædige. Aarhuus, den 27de Januarii 1798. M. Jahnsen. I Dag blev mig af en ung Karl leveret 2 Rdr. til Uddeeling imellem fattige Huusarme, hvilke efter Giverens Villie, er uddeelt og herved paa de Fattiges Vegne takkes. Aarhuus, den 24de Januarii 1798, P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Den 25de Januarii sendte Kiøbmand Peder Jensen, Smith mig 1 Mk. som en Bonde havde givet til de Fattige, i Anledning af et Fyrstaal der havde listet sig i hans Lomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Fra en Enke blev mig i Dag tilsendt 6 Rdr. til de Fattige, Herren give hende Glæde for Sorg og lade hende høste Velsignelse af hendes ædle Handling. Aarhuus, den 27de Januarii 1798. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Udenlandsk. Frankrig. Directoriummets Forslag, at confirskere alle engelske Vare, selv paa neutrale Skibe, blev den 11te Januarii antaget af det 500des Raad. Wil lers, som aflagde Commissionens Beretning, sagde for Krigen havde Engeland 2000 Koffardieskibe, nu seer man ingen, det er altsaa beviisligt, at de fleste Skibe som gaae under neutral Flag, hører Engeland til. Paa hans Forslag blev derpaa eenstemmig decreteret: 1) Skibenes Tilstand, i Hensigt til deres Egenskab, som neutrale eller fiendtlige, bliver ikke bestemt efter andet end deres Ladning. Jfølge denne, bliver ethvert i Søen antruffen Skib, som enten heel eller tildeels er ladet med engelske Vare, erklæret for god Prise, Eieren maae saa være hvem han vil. 2) Ethvert fremmet Skib, som paa sin Reise har været i en engelsk Havn, bliver ikke tilladt at løbe ind i nogen af Republikens Havne, hvis det ikke er nødsaget dertil, i hvilket Fald det strax skal løbe ud igien, naar Aarsagen er hævet, som tvang det til at løbe derind. De vedvarende Anstalter til Landgangen paa Engeland, er Gienstanden for alle Samtaler. Adskillige erfarne Søeofficerer fra Brest og Toulon ere indbudne hertil, for at være Søeministeren behielpelig med at udkaste Planen, til dette store Foretagende. 13 Skibsrhedere i Bourdeaux har uden Giengield tilbuden deres Skibe. Mange Patrioter paastaaer, at hvis Landgangen paa Engeland skulle slaae Feil første Gang, maatte man ikke lade det blive derved, men gientage det anden og 3die Gang til endelig Hensigten blev opnaaet. Politieministeren har opdaget en Bande falske Myntnere som gav sig af med at præge falske enkelte og dobbelte Louisdorer. Tre Genser Deputerede som vare i Paris, for at giøre Forestilling imod den franske Regierings Forholdsregler imod Snighandelen paa Gensersøen, har maattet reise igjen med uforrettet Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
J Rom har der den 28de Decbr. været et skrækkelig Blodbad. Den franske Ambassadeur Buonaparte, har desangaaende under 31te Decbr. tilskreven den udenlandske Minister i Paris følgende: Den 26de Decbr. kom 3 Jndividner til mig, for at sige mig at en Revolution ville næste Nat udbryde, at den offentlige Uvillie var stegen til det høieste, og fordi det ikke skulle komme mig uventet paa, ville de lade mig dette vide. Jeg svarede: at det Embede som jeg beklædte hos Souverainen i Rom, ikke tillod mig at anhøre sligt med Ligegyldighed, og at dette forekom mig ligesaa unyttig som utidig. De svarede, at de forlangte mit Raad, og vilde vide, om den franske Republik ville beskytte deres Revolution, naar den engang var udført. Jeg svarede: at jeg som en uvedkommende Tilskuer af Begivenhederne ville aflægge Beretning derom, videre kunde jeg ei sige. Jeg formanede dem til Rolighed, sagde at de ikke selv havde Kræfter, og den franske Regiering, ville ikke laane dem nogen, og bad dem, ikke meere at komme til mig i saadanne Hensigter. De forlod mig, med den Forsikring, at alt for et Øieblik skulle blive stille. Den 27de om Aftenen, sagde Ridder Azarramig, at han kom fra Statssecretairen, som havde sagt at det var muelig uroelige Hoveder snart ville foraarsagt Bevægelser, men det ville ingen Fare have. Hos Marqvise Massimi erfarede jeg at 4 af Hovedpersonerne vare Regieringens Spioner, som havde taget deres Forholdsregler og at Jnsurgenterne havde deres Samlingsplads i Villa Midicis. Kl. 4 om Morgenen hørte jeg, at 80 til 100 Revolutionister vare der omringede af de pavelige Tropper. En Patrouille blev angreben af 60 Personer og 2 pavelige Dragoner dræbt. Jnsurgenterne havde derpaa adspredt sig og havde efterladt sig en heel Sæk fuld med Nationalkocarder paa Samlingspladsen. Jeg begav mig til Statssecretairen, som var ganske rolig, og sagde ham, at jeg ikke ville være imod at de bleve arresterede, som havde opstukken den franske Kokarde, og forlangte dem arresterede. Da jeg kom hiem, fandt jeg General Duphot, Generaladjutant Sherloch og 2 franske Konstnere. Min Dørvogter lod mig sige, at 20 Personer ville ind i mit Pallais, som under Udraab: Republiken leve, uddeelte franske Kokarder til de Forbigaaende. En af dem, en Konstner, som Ministeren de la Croix havde anbefalet mig, forlangte at tale med mig. Han nærmede sig til mig som en Galing, med de Ord: Viere frie, men forlanger Frankrigs Understøttelse. Jeg bød ham strax med sine Kammerater at forlade det franske Gesandtskabsgebeet, hvis han ei vilde jeg skulle bruge Strenghed imod ham. Han gik skamfuld bort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
En anden fransk Konstner meldte mig strax derpaa, at Opløbet nu blev større, og at mange pavelige Spioner befandt sig derimellem, at man udkastede Piastre og Gaden var sperret. De franske Officerer tilbød sig med Magt at ville drive dem fra hinanden, og jeg fulgte med dem. Da jeg gik ud hørte jeg adskillige Skud. Det var en Cavalleriepiqvet som uden mit Vidende var reden ind paa mit Gesandskabs Gebet, og skudt imellem Folket ind i Palaiets 3 Gange, Paa Veien mødte jeg nogle Døende, Flygtende og Rasende. Et Fasiliercompagnie fulgte strax efter Rytterne og vare alt i Palaiets Forgaard. Jeg bød dem trække sig tilbage og gi selv til Tumultuanterne som vare retirerede ind i den indre Gaard og sagde dem i en fast Tone, at den første som gik over Midten af Gaden, blev af mig med Magt dreven tilbage. Jeg tilligemed General Duphot og 2 andre Officerer, trak vores Sabler for at tilbageholde Oprørerne. J rette Øieblik gave Fusiliererne Jld, og dræbte nogle Mand af Tumultuanterne, og trak derpaa længere tilbage for at lade paa nye. Den alt for brave GeneralDuphot var med et Spring mellem Fusilierernes Bajonetter, forhindrede den ene i at lade og afparerte den andens Skud. Vi fulgte ham af Nationalinstinet. Forvirret af sit Mod, blev han hentrukken til Statsporten Septiminiano, hvor jeg saae en Soldat skiød ham i Brystet. Han faldt, stod igien op, styttende sig paa sin Sabel. Jeg kaldte paa ham, han komtil mig, men et andet Skud strakte ham til Jorden og over 50 andre Skud traf endnu hans livløse Legeme. Nu rettede de alle Skuddene paa mig og Sherloch. Vi skiød igiennem en Sidegade som førte til Palaier og friede os fra Mordernes Skud. Min Kone, og min Søster som den paafølgende Dag skulle været givt med Duphot, vare alt af mine Secretairer med Magt bortført af Palaiet. Min Søsters Klager; den unge myrdede Helt, som stedse ved Pyrenæer= og den italienske Armee havde været seierrig; min Kones Moders og hendes Broders Fraværelse; den paa Gaderne og imod Palaiets Døre vedvarende Skyden, og den Mængde Mennesker, hvis Hensigter jeg ei kiendte, hvormed Palaiets Forgaard var opfyldt, gjorde dette Optrin til det skrækkeligste man kan tænke sig. (Slutningen i næste Nommer."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Jtalien. Cisalpinerne, trænger sig alt mere frem i Kirkestaden, og er alt kommen til Fano og Macerate. Allevegne trække de pavelige Garnisoner sig tilbage og Cisalpinerne ere 4000 Mand stærke indrykkede i Pesaro. Til Senigaglig ere 300 Franskmænd komne fra Ancona. Kort, det gaaer løs paa hele Kirkestatens Revolutionering. Kongen af Neapolis har i Andledning af Revolutionsudbruddene i Kirkestaten, ladet stærke Troppekorps fremrykke imod Grændserne. Jmellem det Cisalpinske gamle og Unges Raad hersker Partieaand og snart vil 2 Partier, som ere forskiellige i Meninger, med Heftighed træde frem imod hinanden. Venetianerne Dandal og Savanarola har forskaffet sig stor Jndflydelse. Den sidste præsiderer nu i det Unges Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Tydskland. Den nye Rigsfuldmagt lyder: At Rigsdeputationen i Rastad, skal forhandle, raadslaae, beslutte og undertegne med det Keiserlige Plenipotentiario, alt hvad som kan tiene til en billig, anstændig, vedvarende og almindelig Rigsfred. Friehedstræet i Maynz er omgiven med Palisader, paa det, det er skal blive beskadiget. Det nye Municipalitet bestaaer af lutter Clubister, og alle baade Geistlige og Verdslige bære Nationalcokarder. Enhver har Friehed at forlade Maynz, men han maae ikke tage noget med sig. Et Rygte siger, at den venstre Rhindredde er paalagt en Contribution af 4 Millioner til Expeditionen mod Engeland, og at der til samme Brug bliver optaget en Summa af 10 Millioner paa de geistlige Godser: det er nu blot Spørgsmaalet hvor Pengene skal komme fra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Adskilligt. J de Belgiske Stater skal der være confiskeret af engelske Vare for 6 Millioner. Den hele Handel er derved standset og man anseer dette for det haardeste Slag som endnu har truffen de Handlende der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
J den russiske Deel af Polen i Kokereun, Tanopol og Solanow, paa Grændsen af Moldau har Pesten yttret sig. Næsten alle Jndvaanerne i den sidste Stad ere uddøde. Der skal være slaaet en Cordon af russiske Tropper om Staden, som er afbrændt, og alle Forsigtighedsregler tages til at forekomme Smittens videre Udbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Paven er farlig syg. Ved Tumulten i Rom, skal Prinds Santa Croce være skudt i sin Vogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Ministeren Pitts nye forhøiede Taxe, er nu og gaaet igiennem i Overhuset med 73 imod 6 Stemmer. Til den store engelske Søeseirs Amindelse, skal der paa Kysten ved Portsmouth oprettes en colossalsk Obelisk, 1 Størrelse som Trajans Støtte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
J den 767de Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nummere. 6. 22. 26. 59. 77.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Bekiendtgiørelser. Jmod antagelig Forsikring og ganghar Rente kan til næste Snapsting bekommes 250 Rdr. til Laans af Ning Herreds Casses Penge, ligeledes kan paa ovenanførte Vilkaar bekommes 400 Rdr. Umyndiges Penge, hos Præsten i Beder Præstegaard, den 27de Januarii 1798. M. Hasle, p. t. Provst i Herredet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Onsdagen den 24de Januarii er af en Bondevogn, tabt en Sæk med 4re Sækker og 2 Karduser Tobak som kan bekommes naar Eiermanden kommer, imod Avertissementets Betaling. R. Sicher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Skulde der være nogle Muursvende her i Al. Provindsen eller anden Steds, som havde Lyst at arbeide i dette Aar her i Aarhuus hos mig Underskrevne, saa maatte de komme saa snart som muelig for de skal bekomme Arbeide ligesaa fort som de kommer, naar det er ellers Veirligen til vores Profession, skulde der være nogle som helst vilde arbeide i Gibs= og Pusse=Arbeide, det kan de faae i Accordt eller Dagløn, og begynde strax, Arbeidet kan, fra nu af, vedvare saalænge Veirliget tillader det i Efteraaret. Aarhuus, den 24de Januarii 1798. Joh. Frid. Colvitz, Muurmester her i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
En Dreng af skikkelige Forældre, der er confirmeret og har Lyst til Garver Profession, kan strax, eller til Paaske tages i Lære hos Niels P. Bergren Aarhuus, den 27de Januarii 1798.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Da et udspredt Rygte har gaaet at Kiellerup Stude skulle være solgt, saa tiener til respective Liebhaberes Efterretning at de ei endnu ere solgte, men der kan bekommes 80 a 100 Stykker føde Stude med Overfoder, liden og stor Qvantum. Kiellerup ved Mariager, den 16de Januarii 600 Rdr. publike Penge ere imod lovmæssig Pant og gangbar Rente at faae til Laans til næstkommende Snapsting, naar Vedkommende derom melde sig hos Administrationen for Støfring Herreds Fattigvæsen i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Tirsdagen den 13de Februarii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver ved offentlig Auction ved Randers Broe, bortsolgten Galleace, 17 og en halv Commerce=Læster, heelt og stærk, vel udhalet med Seil og Redskab, den er bygt i Flensborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Odden Hovedgaard, beliggende i Wensyssel ved Kiøbstæden Hiøring, er underhaanden paa fordeelagtige Vilkaar at faae til Kiøbs. Dens Hovedgaards-Taxt, som bruges under Gaarden er Agger og Engs Hartkorn 31 Tdr. 5 Skpr. 3 Fkr., og som af Afbyggere beboes 24 Tdr. 5 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb., samt 8 Tdr. 4 Skpr. Mølleskyld, altsammen frie Hovedgaards-Taxt. Bøndergodset er 250 Tdr. 5 Skpr. 3 Fkr. 1 Alb. Hartkorn, 3 Tdr. 4 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. Skovskyld og som følger Hovedgaarden Konge- og Kirke=Tiender af circa 300 Tdr. Tiendeydende Hartkorn, alt i een af Wensyssels beste og reeneste Korn Egne beligggende. Til Gaarden ere 2de Kirker, som ere i behørig Stand, og vel vedligeholdte, saavelsom et Stykke Forstrand for Thornbye Sogn. Arbeidet til Gaardens Avlings Drift, forrettes af 50 Hoveriegiørende Bønder, som hver gie halv Gaards Hoverie. Godset ligger i Nærheden rundt omkring Gaarden og Resten bliver tilstundende Sommer udskiftet af al Fæledskab, og kan efter, ihændehavende Kongl. Bevilling bortsælges, uden at Hovedgaarden derved tabe Skatte-Friehed eller andre Herligheder. Hvilket herved til Liebhaveres behagelige Efterretning bekiendtgiøres, og ansees videre Bekiendtgiørelse og Gaard og Godsets Beskaffenhed, ufornøden, da enhver som søger herom i indlade sig i Handel, vil, som forstaaelig, have nøier og tilforladeligere Oplysning, end hvad de af en ydtløftig Beskrivelse her kunde erfare, hvilket nærmere kan blive at indhændte, saavel som Jorde Bogen og Conditionerne at faae til Eftersyn, hos Eieren som beer paa Gaarden. Pors Munch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Herved bliver Rytteren Christian Brygger indkaldet, inden 4re Uger fra Dato, at indløse et par nye Stor ler, tillige med i Kaaber Theekiedel, 1 lidet Tinsmed 4re Tallerkener, i dito Skaal og 1 Strygjen som alt fra ham blev udtaget den 4de November 17. til Pant for 4 Rdrs. Mulct, i anden Fald bliver i bortsolgt ved Auction, paa det Støvlerne ikke skulle i deles forderves, og Skoemager=Lauget seer sig ikke al tig at være ansvarlig til alt dette, indtil bemelte Re ter Brygger finder for godt i Følge sit erholdte Berficium paupertatis af 19de Mai 1797 at afgiøre S. gen ved Retten, hvortil det synes han har ingen ud Aarhuus, den 23de Januarii 1798.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Efter Skoemager=Laugets Begjæring, som dets falet Sagfører. C. Westergaard. Ved Allinggaard kan faaes 230 Ørne, deraf er overstaldede og staldes med utorsken Korn. Sammer kan faaes 100 Tdr. Boghvede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-27
Paa Studsgaden No. 160 vadskes Floer og i kestromper, opstikkes Sætter, farves Silketøier og Baand i mueligste Hast, til billigste Priis
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Kiøbenhavn. Den 23de hujus kulseilede en Baad fra det asiatiske Compagnie her paa Reden med 8 Mand, som ville gaaet ombord paa Ostindiefareren Skibet Kongen af Danmark. i Manskabet var: Oberstyrmanden, Obertømmermanden, Baadsmanden og Qvarteermanden paa Skibet Danmark, i en Baadsmand og 3 Sioucre fra Compagniet. Af disse 8 Mand blev ikkun Skibets Baadsmand reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Kbhvn. har i Fior havt 333 Fragtfarere, i alt til 22897 og en halv Commercelæster, foruden 9 Skibe for det asiatiske Compagnie til 3032 Commercelæster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Midt i Februarii ventes Canalfarten i Holsten igien haaben, da Slusereparationen bliver færdig til den Tid ifald Frost ellers ikke skulle giøre Hindring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
En fransk Kaper indkom sidste 27de Decembr. til Stavanger, og, ved at salutere Byen skiød en Kugle i Jgiennem Skipper Salomon Sømmes Huus, hvorved dog intet Menneske skal være dræbt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Den i Bidraget til No. 5 meldte Person, som slog Vægteren med en Øxe for Panden i Kiøbenhavn, er dømt til 6 Uger i Forbedringshuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Aarhuus. Capitels-Taxten for Afgrøden i Aaret 1797. Rugen. = = = 3 Rdr. 1 Mk. - s. Bygen. . . = 1 - 4 - = Havren. = = = 1 - . . . Boghvedegryn. . . 5 - = = 4 - Smør. = = = 27 = = = 8 - Den i Horsens afdøde Prinds Peter var født den 31. Mart. 1745, en Søn af Hertug Ulrich af BrunsvigWolfenbyttel, og Broder til den den 5te August 1764 i Slysselburg omkomne ulykkelige Prinds Jvan. Han maatte opholde sig i Horsens siden 1780. Endelig Svar til Spekulanten. Man henholder sig bestemt til Svaret i den AarhuusAvis No. 6, og det med Tillæg, at, Speculanten, maae betænke sig til den 13de Febr. førstkommende, da hans Reise muelig i den Henseende kan være nødvendig. Anviisningen til Adresse=Contoiret er der udførlig meldt til Afgiørelse, og en Handel bør jo aldrig sluttet undtagen Sikkerhed paa begge Sider. Rugen skal blive sund og gangbar Handelsvahre, men Østersøen er i Almindelighed ikke seilbar i April Maaned. At accordere eller tage imod Oplag befatter man sig ikke med. Gode Læsere, dom selv Gienmælet i AarhuusAvis No. 8 paa hvad Grund det maae være indrykket. Videre Besvarelse indlader man sig ikke udi, og alt unyttigt Vaas nu og i Tiden uden Berørelse. Langesundfiorden og det øvrige vedkommer mig ikke. Fra en sand Menneske Ven blev mig i Fredags, under Forsegling tilsendt 20 Rdr., som efter Giverens Villie bleve i Dag saaledes uddeelte: 15 Rdr. til værdige 15te Huusarme i Frue Sogn, og Resten blant Hospitalets Lemmer, alle med denne Formaning, at bede Gud for Kongen og hans Huus. Ved glade Ansigter og hierte lige Taksigelser bevidnede disse arme Mennesker tilhobe hvor kiær denne Gave var dem. Hvilket følge værdige Exempel, paa saa værdig en Maade at hædre sin Konges Fødselsdag. Herrens Velsignelse hviler stedse over denne ædle Giver. Aarhuus, den 29de Januarii 1798. M. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Et Brev blev mig i Aftes tilbragt hvorudi befandtes 3 Rdr., med disse Ord: "Til 12 Fattiges Glæde paa den 29de Januarii. Hvilke efter denne Ubekiendtes Villie redelig blev uddeelt, og paa deres Vegne takkes skyldigst. Aarhuus, den 31te Januarii 1798. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
En Tienestepige leveerte mig 1 Rdr. 4 Mk., som hun vilde give til de Fattige, i Anledning af at hun havde fæstet sig til en og taget Tieneste hos en anden. Aarhuus, den 31te Januarii 1798. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Prædikanterne paa Fredag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Domkirken = = = Fruekirke . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Prædikanterne paa Søndag Septuagesima. Froprædiken i Domkirken. Hr. Bechmann. Høimesse. Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Domkirken Hører Kryssing. Stud. Svaneberg. Fruekirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Udenlandsk. Frankrig. Den Tale hvormed den amerikanske Præsident, Adams, aabnede Congressen den 23de No. vember, har foraarsaget stor Misfornøielse. Adskillige Udtryk der ansees som fornærmende mod den franske Republik, og vil altsaa meere forstørre end bielægge de imellem begge Republiker opkomne Stridigheder. Man troer at de 3 herværende amerikanske Gesandter vil snart faae befaling til at forlade det franske Gebeet. Biedragene til Landgangsomkostningerne paa Engeland ere talrige. Buonaparte giver 25000 Livres dertil og Gesandterne Hissinger i Sachsen og Mangourit i Valiser Landet, giver aarlig hver, saalænge Krigen varer, 1500 Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Det 500des Raad har nu formelig decreteret deres Beslutning af 4de September, efter hvilken Directoriummet erholder Ret til at lade alle Geistlige forvise Landet, som synes at være farlige for den offentlige Rolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Der skal være kommen Breve fra adskillige Londonske Kiøbmænd til Calais, med Spørgsmaal. Om de ikke kunde faae Passer for at komme til Frankrig, og Tilladelse at forblive der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
(Slutningen af Buonapartes Breve om Oprøret i Rom.) Jeg kaldte mine Huusbetientere sammen, og lode de Vaaben, som jeg havde betient mig af paa min Reise, bringe til mig. Endnu Kl. 6 om Aftenen havde ingen fra Regieringen viist sig, og jeg besluttede at forlade Rom. Dog skrev jeg først Cardinal-Statssecretairen til. Den toscanske Gesandt Angiolini besøgte mig, og strax derpaa den spanske Gesandt, som begge havde foragtet Faren, og bleve længe hos mig. Kl. blev 11 og der lod sig endnu ingen offentlig Embedsmand see. Jeg skrev anden Gang til Statssecretairen, erholdte Svar derpaa, og endelig kom en Officeer med 40 Mand, som man forsikrede vare velsindede Folk for at beskytte min Brevvexel med Cardinalen. Men hverken han eller nogen anden fra Regieringen, omendskiønt jeg havde anholdt derom, kom, for at overlægge med mig, hvorledes jeg kunde paa mit Gebeet blive befriet for Tumultuanterne og Tropperne. Nu besluttede jeg at reise, og forlangte et Pas, som blev mig sendt Kl. 2 om Natten, og reiste den 29de om Morgenen Kl. 6, efter at jeg først havde sørget for de faa i Rom tilbageblevne Franskmænds Sikkerhed. Den toscanske Gesandt vil give dem Passer til Florenz, hvor jeg for nærværende Tid er hos Borger Cacault.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Statssecretair Doria Pamphili, har derpaa skreven til den pavelige Gesandt Massini i Paris, at Paven er villig til at give al den Satisfaction som Directoriummet vil fordre, men der vil nok ikke komme stort ud deraf, thi Massini har siden den 11te havt Huusarrest, men bliver dog behandlet med al Agtelse. General Buonaparte har besøgt ham 2 Gange, og den toscanske og sardinske Minister ligeledes.