JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Næsbyeholm Hovedgaard, som staaer for Hartkorn 58 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb. med et Areal af circa 400 Tdr. Land, er bortforpagtet for en aarlig Afgivt af 823 Tdr. Byg for uden endeel andre Præstationer. Bavelse Hovedgaard, af Hartkorn 77 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., er bortforpagtet for en aarlig Afgivt af 1600 Tdr. Byg. Til begge disse Gaard præsteres Hoverie, ved den første af 34, ved den sidste af 55 Gaardmænd. Forpagterne, som svare Skatter, offentlige Paabud og Onera af de forpagtede Eiendomme og afholde de væsentligst med Gaardenes Vedligeholdelse forbundne Udgivter, ere me Gaardene overleverede til Afbetiening samt Vedligeholdelse og Ansvar en betydelig Deel Inventarium og Besætning, og der iblandt ved Næsbyeholm 100 Stkr. Hollænderiekøer og ved Bavelse 200 Stkr. dito. Forpagtningen af Bavelse er næ ved at udløbe og Forpagtningen af Næsbyeholm kan opsiges. Godsets indfredede Skove indeholde et Areal af circa 1500 Tdr. Land fortrinlig god Skovgrund og udmærket god Skov Tienderne indbringe aarligen omtrent 850 Tdr. Byg og 40 Rbd. i Penge, hvilken Tiendeafgivt forøges naar de Fæstere som nu svare den ubetydelige Pengeafgivt, afgaae. Bøndergodset staaer for Hartkorn 684 Tdr., hvoraf for nærværende Tid svares i Jordebogsafgivt aarlig omtrent 135 Tdr. Rug, 115 Tdr. Byg, 174 Tdr. Havre og i Penge, med Jndbegreb af den Sum Smaaredselen udbringes til, 2200 Rbd. Sølv, samt endeel Pligtarbeide af Huusmænd. Jagten, som senest har været bortforpagtet for en aarlig Afgivt af 150 Rbd., bestyres nu for størstedeel for Jordebogs kassens Regning, og Ferskandsfiskeriet er paa nogle Aar bortforpagtet for aarlig Afgivt 92 Rbd. Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Det næsbyeholmske Kalk- og Teglværk, samt den næsbyeholmske Canal bestyres for Jordebogskassens Regning. De til ommeldte Eiendomme hørende Korter ere, tilligemed Jordebogen, Hoverieforeningerne, Forpagtningscontracterne og s. v., til Eftersyn hos Godsforvalteren, som boer paa Næsbyholm pr. Ringsted, og som tillige paaviser Eiendommene og meddeler de Oplysninger, der iøvrigt maatte attraaes. Det bemærkes, at den i Salgsconditionernes 9de Post ommeldte Afbetaling paa Kiøbesummen først bliver at erlægge 11te Juni Termin 1836. Onsdagen den 18de November førstkommende, afholdes Auction: 1) om Formiddagen Kl. 9 i Nordskoven, over endeel Vind fæller samt et Partie Favnebrænde og nogle Ege Udskiær planker. 2) Dernæst i Enemærket, over endeel Asketræer til Gavn, træe, endeel Bøgevindfæller og Stubbe, samt et PartiKampbrænde. Mødestedet er hos Skovfoged Jensen i Nordskoven. Hvid ket herved bekiendtgiøres. Fredskovsminde pr. Sorøe den 30te October 1835. Briel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Hos Undertegnede kan, naar Bestillinger 6 a 8 Dage forveien derom modtages, Raavildt og Harer, til nedenstaaende nedsatte Priser, erholdes tilkiøbs, saasom for: 2 Aars eller ældre Bukke, samt for gl. Raaer 3 Rbd. 3 Mk. 1 Aars= eller Spids=Bukke og Smaldaaer, 3 1 Lam. 1 Hare. Fredskovsminde den 30te October 1835. Brüel, Skovrider.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
At de af mig mod Slagtermester S. Salomon under 22de September d. A. brugte Udtryk, hvorved han har fundet sig fornærmet, af mig ere fremførte i Hidsighed, og som en Følg deraf, ikke kunne eller bør komme ham til Forkleinelse paa gode Navn og Rygte, det finder jeg mig herved, efter Overeenskomst, foranlediget til at bekiendtgiøre. Slagelse den 29de October 1835. Nørregaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Hos Undertegnede, boende i Hr. Stampes Gaard paa Smedegade, faaes til Slagelse Marked og fremdeles til enhver anden Tid, færdige Haararbeider af alle Sorter, saasom: Krølle paa nye og moderne Facon, og Flette Arbeider i smukke og snagfulde Mønstre, hvoriblandt isærdeleshed meget smukke Dame Halsbaand. Julie Lissner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Førstkommende Torsdag og Fredag den 5te og 6te November fra Kl. 91 Formiddag og 37 Eftermiddag agtes Ermen afholdt i Undertegnedes Drenge-Jnstitut, hvortil Elever nes ærede Fædre og Andre, der maatte ønske deres Bør underviiste i Jnstitutet, indbydes. Slagelse den 2den November 1835. Wellejus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Det tilkiendegives herved, at naar 5 Classelotterie, Glasses 1ste Trækningsdag er fort kunne de i samme udkomne Gevinstsedler blive ombytted med nye Lodsedler til 2der Trækningsdag, naar Undertegned senest Søndagen den 8de dennes, om Formiddagen, derom bliver underrettet. Slagelse Postgaard den 1ste November 1835. Schiet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Fra Bundtmager L. Michelsen i Aarhuus er jeg i 3 iDage blevet forsynet med et smukt Partie Vintervarer, staaende af Sælskinds og laqverede Læder Dame=Støvler, leriner, Bog, Mands-Handsker og Kraver, ligeledes et det deligt Udvalg af Kasketter af nyeste Focons, som udsælges billige Priser hos Slagelse den 31te October 1835. A. Mulif(Hermed følger et Tillæg.) Tillag til Den Vest-Siellanske Avis No. 88.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
AVERTISSEMENTS. Undertegnede er til alle Tider forsynet med Alt til Mode handelen henhørende, saasom Damehatte, Kapper m.m. Tillige modtages al Slags Dame=Skrædersyening og Pynt, der skal blive forfærdiget efter den moderneste Facon og til billige Priser. Slagelse den 29de October 1835. Caroline Abrahamsen, boende paa Gammeltorv hos Hr. M. David.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Da jeg Undertegnede har etableret mig som Lysestøber her Byen, saa anbefaler jeg mig til de Ærede, som ville forunde mig deres Søgning, gode Varer og reel Behandling skal stedse være mit Formaal. Slagelse den 30te October 1835. Ærbødigst. H. P. Buch. At Dampskibet Løven ender sine Farter imellem Kiel og Karrebek og Kiel og Korsøer Løverdagen den 7de November d. A., og, som Følge heraf, medtager sidste Gang Passagerer fra Korsøer til Svendborg, Faaborg og Kiel Tirsdagen den 3die November, og fra Karrebek til Taars og Kiel Laverdagen den 7de November; bekiendtgiøres herved. Directionen for bemeldte Dampskib den 27de October 1835. Af Umyndiges Midler under Vester-Flakkeberg Herreds Overformyndererie kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, strax erholdes til Laan 211 Rbd. 24 s. S. og T., samt til førstkommende 11te December Termin 530 Rbd. 16 s. S. og T., naar man, snarest mueligt, derom henvender sig til Undertegnede. Skielsker den 28de October 1835. en Foss. Da det Decret, hvorved min Broder Spækhøker Peder Jørgensen heraf Byen under 17de November 1833 blev erklæret i Umyndighedstilstand under mit Værgemaal, nu er tilbagekaldt, saa finder jeg mig foranlediget til at bekiendtgiøres at fornævnte mit Værgemaal er ophørt, og at min Broder Peder Jørgensen herefter kan handle som fuldmyndig Mand. Slagelse den 28de October 1835. Jens Jørgensen, Skoemagermester. En ferm Kokkepige, der kan paatage sig Herskabs=Madlavning, kan til 1ste November erholde en god Condition paa en Herregaard. Bogtrykker Magnus anviser. a 2 bekommes daglig hos Obletager Schwartzenhauer. Chocolade, udarbeidet til den største Frihed ved Dampkraft i Undertegnedes Fabinved Kiøbenhavn, sælges til Fabrikpriser fra 2 Mk. 4 s. til 8 Mk. pr. Pd. efter Qvalitet: J Callundborg, hos Hr. H. L. Hesselberg. – J Hillerød hos Hr. Thorsen. J Slagelse hos Hr. O. R. Strande. – J Sorøe hos Hr. Tronnier. - J Storeheddinge hos Hr. S. H. Hoffmeyer. I Holbek hos Hr. N. P. Stausholm. – I Helsingøer hos Hr. C. F. Eckardt. - J Skielskiør hos Hr. O. Vallentin. Nestved hos Hr. C. P. Ludvigsen. – J Faxøe hos Hr. O. Grum. - J Kiøge hos Hr. F. W. Møller. - J Vordingborg hos Hr. S. F. Sørensen. Til Dhrr. Kiøbmænd, i de Byer hvor der ei findes fuldstændigt Sortement, gives der ogsaa paa enkelte Sorter en passende Rabat, naar man behager at henvende sig til Hiørnet af Nørrevold og Larsleistræde No. 161 i Kiøbenhavn hos P. Chr. Deichmann & Comp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
de Aarg. ere No. 89. Aal. eller: Hlagelse Ugeblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Averdagen den 7. November 1835. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Hvad Forfatteren, Hr. Holm, mener med indirekte, at tvinge Godseieren, da bør vist ei det skee indirekte, som man ei finder lovligt og rigtigt at giøre direkte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Hvad han skriver om Bondens daarlige Besætning, er ogsaa eensidigt og urigtigt, da Bonden skal leveres god og forsvarlig Besætning, og er Godseieren ei fornøiet med Hoveriet, som det bliver giort, naar det skeer lovligt; thi ellers kan han jo tvinge Bonden til at giøre det lovligt, kan Hr. Holm vel ogsaa være det. Denne Besætning skulde Bonden vel eiheller godtgiøre Godseieren, naar Hoveriet saaledes blev nedsat, saa Godseieren ei alene skulde have givet Bonden Midlerne til Hoveriets Bestridelse uden Godtgiørelse, men endog faae dette saa elendigt godtgjort, som viist i Forslaget. Det er iøvrigt viist, at Arbeidet, som her kaldes Hoverie, er et Gode for Bonden, da det er ulige lettere at præstere end Penge og vist altsaa i ingen Henseende bør fremtvinges hævet, forudsat det ei er Plan, at Godseieren kun tilsyneladende skal eqvivaleres – men i Virkeligheden Jntet have derfor, hertil kommer, hvorfor skal den nulevende Generation af Godseiere betale for at Eftermanden kunde faae frie Hænder over deres Eiendom, som de bør have uden dette, og den nulevende Generation af Fæstebender netop lucrere paa disses Bekostning, ved til deres saa betydelige Fordeele at faae en af dem frivillig indgaaet Kontrakt forandret? Det samme kan opnaaes langt simplere, som viist, ved at hæve Fæsteindretningen; thi da vil Hoveriet ophøre af sig selv, og dette successive gaae over til Forpagteren, uden at Bondestanden lider Afbræk eller kommer til at mangle Næringsveie, og uden Despotie imod Godseieren eller Jndgreb i Eiendomsretten. Angaaende de store Hovedgaardes Udparcelleren, da er herom talt nok, og den sande og fornuftige Friehed i en Stat, bestaaer vel i at Enhver har Lov til at giøre sig sin Eiendom saa nyttig som mulig, sanke Flere, og igien udstykke dem, som det bedst konvenerer; men det lader til at Frieheden, som saa almindeligen misforstaaes, vil af Mange antages af bestaae, at opkaste sig til Formynder for Andre, og navnlig synes Godseierne at være udseete til at øve sig paa, ved umodne og Eiendommen angribende Forslag, der netop ægger Fæstebonden imod Godseieren til at angribe dennes Eiendom, og derved opkommer netop mere Strid imellem disse end ved Hoveriet, som Hr. Holm vil af den Aarsag have afskaffet – hvilket vilde undgaaes naar Bonden er alene gaves Medhold, men ved de idelige Skriverier om Hoveriets Afskaffelse, ansporedes dertil, da han er let at indbilde, at han skeer Uret, ford Gaarden han fæster, ei bliver hans Eiendom uden Skatter, Afgivter eller Tiender.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Angaaende det Hørigheds- og Lydigheds Forhold Hr. Holm omtaler, da er dette ei af Betydenhed eller noget Nedværdigende, saaledes som Fæstebonden har sin Ret og kan faae den over Godseieren, men er det eneste som sikkrer Godseieren og hans Familie ved Tilsynet med denne ved Hoveriet, og ei er mere end Huusbond har over Tyendet, som Bonden i den Tid han forretter Hoveriet fungere, som - og som er indlysende nødvendig for at holde Orden og faae Arbeidet lovlig forrettet; men denne Ret er ei saa udstrakt, at Gaardmanden kan forvorlig revses, som Tyendet; følgelig ei Noget nedværdigende. Dette falder bort ved Forpagtning, som forhen viiste i det Meget, som om denne Sag er skrevet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
General Kordova, Chef for Nordarmeen, har udstædet en Proclamation til den fra sit Hovedqvarteer Logrono, hvori han roser den for dens Forhold under den store Krisis, som Fædrelandet har giennemgaaet, og derpaa siger: at det farlige Øieblik for Fædrenelandet og dets Friehed er gaaet over, da dets Fiender fandt en nigiennemtrængelig Muur i Folkets Enighed og Fasthed; han priser det nye Ministeriums Fremgangsmaade og opmuntrer sine Tropper til at forsvare Jsabellas Throne og Landets fri Forfatning. Han har renonceret paa Halvdelen af sin Gage saalænge Krigen varer. – Gen. Mina er ankommen til Barcellona; i Katalonien ere de karlistiske Bander blevne adspredte med Held; men i de baskiske Provinser have de endnu Overmagten; dog siger man at Baskerne begynde at blive kiede af Kampen, og at mange af dem søge at udvandre til Amerika, af det unge udtagne Mandskab desertere mange. General Evans holder nogle Byer besatte med sine 15 Batailloner; han er vel fornøiet med fine Tropper; men har hidindtil ikke kunne udrette noget mod Karlisterne, og nogle udsendte Pikets ere faldne i deres Hænder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Fra Grækenland ere Efterretningerne ikke gode; Sygeligheden i Athen vedbliver at være meget stor, dog er Kongen frisk. Greven af Armanspergs Helbred skal være meget nedbrudt, ogsaa har han havt ven Sorg, af den ene af hans Døttre, som var gif med en Prins Kantakuseno, er død. De vestlige Provinser foruroliges bestandigt af Gueriller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Staden Kaisarier i Lille-Asien (det gamle Cæsare, i Kappadocien) er den 25de August, tilligemed mange Byer i Omegnen, bleven ødelagt af et Jordskielv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
J et Kloster i Oporto, er gjort den høist vigtige Opdagelse af Philo af Byblos 9 Bøger om den phøniciske Historie, af hvilke kun den første var bleven bekiendtgjort af Eusebius.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Ved en Geheimeraads-Beslutning er det engelsk Parlament blevet prorogeret fra den 10de Novembetil den 17de December. Thronfølgerinden Prinsesse Victoria opholder sig i Ramsgate; hun har været meget syg og lider endnu af Svaghed i Benene, saa at hun maa lade sig bære paa en Stol, ogsaa Hertugen af Wellington har været upasselig. - Lord Beresford, som har mistet sin portugisiske Pension paa 4000 Pd. Sterling, vil besvære sig derover hos den engelske Regiering. - Newyorker Blade berette at Marquien af Waterford, Hr. John Beresford og Oberste Dundas vare ankomne dertil paa et Jagt skib, og havde derpaa begaaet de største Excesser i Washington=Street, hvor de havde slaget Lygter og Vinduer ind og klædet en Borgermand nøgen af. Nogle Vægtere kom til, som de pryglede med Aarerne af deres Baad, og de bleve kun med Møie overvældede, Fredsdommeren lod dem kaste i Arrest, men den engelske Konsul skaffede dem deres Friehed igien imod en liden Pengestraf. Men i de forenede Stater selv er det ikke for roeligt, de lide af saamange indvortes Giæringer, f. Ex. af Anmositer imellem de nordlige og de sydlige Stater, Slavesystemets Fiender og Forsvarere; af det demokratiske (jacksonske) og det aristokratiske Parties Had mod hinanden, og af de mange forskiellige Religionssek ter, saa at man befrygter at Unionen vil tilsidst blive opløst i forskiellige Systemer af Stater, hvorfor allerede mange begynde at erklære sig, saa af Unionens Venner næsten holde en Krig for nødvendig for at tilveiebringe Enighed og et fælles Formaa blandt de forskiellige Folkemasser. - General Jackson skal være uvillig til at afgive den Erklæring som de franske Deputeredes Kammer har forlangt som en Betingelse naar Frankerige skal udbetale den skyldige Pengesum til Nordamerika. - Paa Jamaika er det uroeligt, der er udbrudt en Strid imellem Repræsentanternes Huus og Gouverneuren Marqvien af Sligo, som har opløst Forsamlingen. J Goa i Ostindien er meget Blod bleven udgydet. Migueliterne ere forblevne i Besiddelse af Staden, som de udsuge; de fleste anseelige Jndvaanere have taget Flugten til de engelske Besiddelser. Efterretningerne fra Lissabon ere gunstige; Handel og Jndustrie tage til og derved Regieringens Jndkomster. Der tales om, at der bliver intet af Ægteskabet imellem Dronningen og Prinsen af Koburg. Den Konvention, som er afsluttet imellem Hertugen af Palmella og den spanske Gesandt Don Evaristo Perez de Kastro om det portugisiske Hielpekorps, er bekiendtgjort og dateret den 24de September. Korpset skal bestaae af 6000 Mand og i Nødsfald bringes til 10,000; man giør sig ingen gode Forventninger om denne Hielpebær, da mange Migueliter, ere optagne i den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
J Frankrige er man meget beroliget i Henseende til Europas politiske Forfatning, da der uafladelig permitteres ved Armeen; men man giør store Tilberedelser til Krigen i Afrika, som man siger, ikke alene med Abdel Kader; men ogsaa med Beyen af Konstantine. Dampskibet Kastor bliver indrettet paa det pragtfuldeste for at bringe Hertugen af Orleans dertil; til hans Generalstab høre 55 Officere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
J Frankrige selv er det roeligt; Regieringen fortsætter med Kraft sit Angreb paa de tøileløse Journaler; Straffene ere saa alvorlige, at de maa gaae ind efterhaanden. - Den østerrigske Keiser og Keiserinde have, dengang de vare i Bøhmen, besøgt Karl den 10de og den Kongelige Familie, og spiist med dem. Den gamle Konge skal endnu være meget livfuld; Hertuginden af Anguleme seer ud som hentæret af Kummer; Hertugen af Angouleme er uforandret; Hertugen af Bordeaux er en munter Yngling, fuld af Sundhed; Hertuginden af Berry var ikke tilstæde. Denne Sammenkomst fandt Sted paa den Tid, da Keiser Nikolaus foretog Reisen til Wien; han faae ikke Kong Karl da han var i Prag. Hans Gesandt, Greve von der Pahlen, har i Paris gjort Kongen og Dronningen af Belgien sin Opvartning; og Kongen af Nederlandene har i den Tale hvormed han aabnede Generalstaternes Forsamling, første Gang omtalt Belgien som en særskilt Stat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Hertugdømmet Holsteens Provinsialstænder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Den 16de October holdt Provinsialstænderne for Hertugdommet Holsteen deres slette Møde. Præsidenten forkyndte Forsamlingen, at der af en Tilfor ordnet var indkommet et Andragende om Jndførelsen af almindelig Værnepligt. Dernæst begyndte Diskussionen over det Spørgsmaal, efter hvilken Maalestok de Tilforordnedes Reiseomkostninger og Diætpenge kunde lignes. Til en Kommittee herover valgtes: Hr. Grev v. Reventlow til Farve, Hr. Greve v. Rantzau og Hr. Advocat Kirchhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Den Kgl. Kommissarius udviklede nu Motiverne for Forordningen af 4de September 1835, angaaende Fremgangsmaaden ved at bestemme Godtgiørelserne for de Grundeiendomme, der aftraadtes ved de nye Veie, der skulde anlægges. Efter nogle Diskussioner herover, erklærede et Medlem, at man kunde ansee alle Betænkeligheder herover som hævede, og da Forsamlingen stiltiende tiltraadte denne Mening, saa valgtes fem Medlemmer til en Kommittee, for at afgive Skiøn over denne Lov, disse Medlemmer vare: Hr. Grev v. Rantzau, Dr. Sick og Rower, Hr. Kammerj. Neergaard og Hr. Geheime-Konferentsraad Grev Rantzau. Af den Tilforordnede Hr. v. Halem forelagdes derpaa en Petition af Forstander=Kollegiet af Kronprinsesse-Koog til Stænderforsamlingen, med Bilag, indholdende Kommunens Anke med Hensyn til dens kontraktmæssige Rettigheder, Henlæggelsen heraf paa Stænderforsamlingens Bord bevilligedes. Dette gav Anledning til en Discussion over saadanne Petitioner. Præsidenten endte i denne Anledning Diskussionen med den bemærkning: at det kom an paa Petitionernes Beskaffenhed og deres Overgivelse. Hermed var Forsamlingen enig Syvende Møde, den 20de Oct. Den Tilforordnede Hr. v. Halem motiveerte sit Forslag til en Petition om en almindelig Værnepligt, saaledes lydende: At der maatte overgives Hs. Majestæt en Bon og Jndførelsen af en almindelig Værneforpligtelse, der strække sig til alle Statsborgere. Et Medlem yttrede den Anskuelse, at Forslaget var for almindeligt. Et andet derimod fandt det ugrundet da Propositionen var for almindelig, for lidet motiveret, uden Grund, utidig, og desuden saaledes beskaffen, at en Kommittee var ikke istand til at foretage noget dermed. Derimod blev Forslaget af flere i det mindste saavidt forsvaret, at en Kommittee derover skulde udnævnes. Præsidenten opkastede efter nogle Diskussioner det Spørgsmaal, om en Kommittee, skulde udnævnes herover. Da dette med Stemmefleerhed bejedes, saa valgtes tre Medlemmer til denne Kommittee: Hr. Grev v. Rantzau, Hr. Kammerjunker d'Aubert og Hr. Grev Reventlow til Farve. Med Anmeldelse om, at en Beretning fra een af Kommitteerne var indløbet, endtes dette du Møde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 2den November. Publikum torde neppe endnu være kommet sig af sin Forhauselse over den sidst bekiendte, om en forhausende Mangel paa behørig Kontrol vidnende, Kasse-Defraudation, inden allerede en Besvigelse af en anden og ikke mindre paafaldende Art, igien tildrager sig dets Opmærksomhed. Denne nye Defrauda son bestaaer en Forfalskning, hvori en underordnet Embedsmand under Statsgieldsdirektionen har gjort sig skyldig ved nemlig at udfylde Obligations-Blanqvetter, er terskrive Navns-Underskrifterne og hostrykke Diretionens Segl, og paa denne Maade af fabrikere og giøre sig til Eier af falske Obligationer. Paa disse Obligationer har han gjort Laan, saaavel i Nationalbanken (2,700 Rbd., som i Centralkassen (4,500 Rbd.) Opdagelsen af Falskneriet er skeet derved, at Uægtheden af de Obligationer, paa hvilke har havde laant i Nationalbanken i disse Dage er kommen for Lyset, idet de ved Banken, paa Grund af Laan, betroende kongl. Obligationer, fra Bankbestyrelsens Side, med Hensyn til Renteudbetalingen. næste December Termin, nogen Tid iforveien forelægges Statsgieldens Kasserercontoir til Eftersyn Underskrifterne vare saa skuffende efterlignede, at de ikke kunde skielnes fra de ægte; derimod vakte den mindre nøiagtigt eftergiorte Renteafskrivning for forrige Termin Mistanken. Falskneren er bleven hæftet og skal strax have tilstaaet Forbrydelsen. De af ham fabrikerede Obligationers Beløb vides endnu ikke nøiagtigt, men angives til 10 a 12,000 Rbd. - Det Ubegribeligste ved denne beklagelige Affaire er udentvivl, hvorledes Obligations-Blanqvetter, efter den sørgelige Erfaring, man allerede for 15 Aar siden har havt, have kunne komme i en enkelt, underordnet Embedmands Hænder. (Kbhvnsp.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
J Ugen fra den 24de til den 31te October ere her i Staden ægteviede 22 Par, fødte ere 67. hvoraf 28 Drenge og 59 Piger; døde ere 97 (hypriiblandt 26 af Kopper, hvoraf 40 Mænd og 22 Qvinder, 21 Drenge og 24 Piger. Saaledes ere 30 flere døde end fødte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Den 8 Oct er fra Rentekammeret udkommet følgende allerhøieste Bekiendtgiørelse: Paa de nu fuldførte Hovedlandeveis=Strækninger igjennem Lolland og Falster skal der, ifølge allerhøieste befaling, ikke anbringes Bomme til Oppebørsel af den sædvanlig Passageafgift. Jmidlertid skulle de, som benytte Befordrings=Væsenets Heste eller Vogne, fra den 1ste Januar næstkommende, betale Chausseepenge i Overeenstemmelse med Plakaten af 27de November 1830. for hver hele Miil af de fuldførte Hovedlandeveis Strækninger, der af dem befares. Disse Chaussee, penge, som skulle tilflyde den kongelige Veikasseville blive Vedkommende afkrævede af Befordrings væsenets Betiente i Forbindelse med den øvrige Betaling, der til disse erlægges, og ville saaledes i Efterretning for de Reisende blive anførte paa de Timesedler, der medgives Postillonerne. Forøvrigmaae Passagepenge for Lolland og Falster indtil ve dere bortfalde. – Foranførte Bestemmelse bringes herved, i Henhold til allerhøieste Resolution af 26de forrige Maaned, til offentlig Kundskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Fra det Slesvig-Holsteen-Lauenborgske Kancellie er den 20de October udkommet et Patent, hvorved det forbydes Haandværksvende fra Hertugdommet Slesvig at vandre til saadanne Lande, hvor det er notorisk, at Associationer og Forsamlinger af Haandværkere taales. - Dette Patents 5 S ere ordlydende med det for Hertugdømmet Holsteen den 7de Marts d. A. udkomne Patent.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-07
Ligeledes er den 23de October udkommet en Kantellie=Plakat for Danmark, indeholdende Forbud mod, at de danske Haandværkssvende paa deres Vandringer besøge eller opholde sig i Lande og Stæder, hvor Associationer og Forsamlinger taales. - Denne Plakats § 1 er saaledes lydende: Det skal være allede i Vort Rige Danmark hiemmehørende Haandværkssvende forbudt, paa Vandring at besøge eller opholde sig i de Lande eller Stæder, hvor Associationer og Forsamlinger af Haandværkere taales, saalænge det er notoriskt, at saadanne der tilstedes.