Berlingske Tidende, 1786-12-01
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuus, holdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1786. (See No. 96.) Foer=Arternes Dyrkningsmaade forlanges ikke her (i det mindste ikke vidtløftigen) afhandlet, men deres Anvendelse og Nytte til Kreaturenes Føde. De Natur=Produkter, der bliver omtalte, saae Selskabet gjerne bleve baade nævnede med sikre systematiske og tillige med deres nasionale Navne naar disse ere bekjendte, paa det at al Tvetydighed kan forebygges. Selskabet indseer Vanskeligheden i at vente noget fuldkomment i denne Materie fra en Haand; det vil derfor og efter Fortjeneste belønne gode Afhandlinger, om de endikke haver al den ønskte Fuldstændighed, ligesom det med Fornøielse vil modtage enhver enkelt Efterretning, som maatte meddeles det, om en eller anden ikke almindelig bekjendt Ar af Foer og Maaden at anvende det. Prisskrifterne indsendes inden 1ste October 1786. 29. Selskabet ønsker at forskaffe Land=Almuen i Dannemark og Norge tilstrekkelige, paa lidelige og efter dens Begreb og Fornødenhed indrettede Underviisninger og Heste, Qvæg, Faar, Geder og Sviin, samt om Høns, Gies, Ænder og Kalkuner, m.v. Foren saadan Underretning, som i alle Maader svarer til Selskabets Hensigt, og er passende for Dannemark, udsættes atter den anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr., og en lige Premie for en Afhandling af samme Beskaffenhed i Henseende til Norge. Disse Underretninger maae indeholde alt det Fornødne om Dyrenes Valg, Yngel, Rygt, Foder, fordeelagtigste Brug og Anvendelse, samt øvrige dertil henhørende men alt overflødigt og saadant, som ikke passende og forstaaeligt for fornuftige Bønder, maatte her finde Sted. Skulde Forfatteren, for nøje at bestemme et eller andet, finde fornødent at bruge Konst=Ord af en eller anden Videnskab, maatte det skee i en Note. Selskabet seer ogsaa gjerne, om Forfatteren kunde opgive Raad mod Dyrenes meest almindelige Sygdomme, saafremt disse Midler ere sikre og forsøgte, ellers ikke, og maatte han da kort og tydelig beskrive Sygdomme, som enhver Landmand ikke kjender med bestemt Vished, allene af det almindelig vedtagne Navn, paa det de kunde adskilles fra alle andre Sygdomme. Planen og Jndretningen overlades til Forfatterens Valg; dog ønskes, at de, som skriver i Spørsmaal og Svar, vilde indrette Svaren saaledes, at de kunde læses og have fuld Meening, om man end gaaer Spørsmaalene forbi. Disse Skrifter maae i det væsentlige være grundede paa saadanne Erfaringer, at Forfatteren tør indestaae for fine Reglers Tilforladelighed. Anfører han noget efter andre, som han ikke ved egen Erfaring har bekræftet, bør han i en Anmerkning melde, hvorfra det er taget. Afhandlinger, som ikke ere saa fuldstændige, som man ønskede, men dog ved smaae Tilsætninger og Forbedringer kunde blive tjenlige til Selskabets Hensigt, vil det, naar ingen fuldkomnere haves, belønne efter deres Værdie med Sølv=Medaljer, ligesom det og med Fornøielse modtager de grundige Anmerkninger og Erfaringer i denne Materie, som en eller anden maatte behage at indsende inden den 1ste October 1786. 30. Da Tyboe Ostes Egenskaber ere særdeles forskjellige fra alle andre danske Ostes, især i Henseende til deres sterke og stramme Smag, som tildeels gjør dem begjerligere end andre indenlandske, og Oplysningen derom maaskee i flere end een Henseende kunde have sin Nytte, saa giver Selskabet sin første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den Underretning, som oplyser Selskabet om Aarsagen til denne Ostes særdeles Smag, om samme ligger i Naturen, Græsningen, eller nogen Tilsats, Løven eller andet ved Ostens Tilberedning, med tilføjet Betænkning, hvorvidt samme Smag kan meddeles andre Oste eller ikke. J Tilfælde Aarsagen ligger i visse Planter eller Græs=Sorter, ønsker man dem enten nævnte med linnæiske Navne eller i Naturen med deres Blomster eller Frøe indsendte. Dersom Aarsagen er Konstens, maatte Middelet nøje beskrives af sin Tilberednings=Maade, m.v. J Fald Efterretningen oplyser tilligeom denne Ostes hele Tilvirknings=Maade, den Mængde, som deraf paa visse Steder eller i Almindelighed gjøres, om Handelen dermed, i hvilke Egne Osten egentlig virkes, for nogenlunde nøje at kjende denne Omkreds, m.m. saa vil samme ikke blive Selskabet ligegyldigt. Æskningen, tilforn, indkaldet, indkommer til October Maaneds Udgang. 31. Vel har Selskabet erholdet gode Efterretninger om Barbarissers og Tranebærs Brug og Anvendelse: men da Norge, frembringer mange flere Arter af vilde Bær, saasom Hindbær, Tyttebær, Multebær, m.v., hvilke vel ikke i alle Henseender anvendes paa den fordeelagtigste Maade, saa udsætter Selskabet endnu sin første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For en tydelig og paa Erfaringer grundet Underviisning om disse Bærs, enten alles eller visse Sorters, bedste Anvendelse, det være sig til Viin, Safter eller anden ekonomisk eller medisinsk Brug. Den angivne Nytte maatte ved indsendte Prøver eller paalidelige Attester bevises. Afhandlingen, forhen indkaldet, indsendes inden 1ste October 1786. Enkelte Afhandlinger om en vis Sort af slige Bær vil Selskabet ogsaa modtage, og efter deres Værd belønne. 32. Da man ej paatvivler, at jo endeel i Fjeld-Egne vildvoxende Planter kan tjene endog Mennesket til Føde, saa udsætter Selskabet ligesom i forrige Aars Liste, sin anden Guld Medalje eller 500 Rdlr. for den beste Afhandling om de i Norge især tilfjelds voxende Planter, hvis Rødder, Steen gel, Blade, Blomster eller Frøe kan bruges til Underholdning for Mennesket og i Stedet for de almindelige KjøkkenUrter, som i Egne ikke trives, grundet paa igjentagne Forsøg og Erfaringer. Selskabet søger ikke en blot Kompilation eller Jndsamling af hvad Botanisterne tilforn om slige Planter har anmerket, men vel nye Forsøg med disse, og den norske Almues enkelte Erfaringer, bestyrkede ved den Æsken des egne Forsøg, samt Resultatet af de med hidtil uforsøgte indenlandske Vexter gjorte Prøver, som Forfatteren selv maatte have paafundet. Tillige maatte gives Efterretning om den beste og mindst bekostelige Maade at dyrke disse vilde og til Spiisning brugelige Vexter i nogen Mængde, samt naar og hvorledes de best samles, tilberedes og til fornøden Brug bevares. Afhandlingernes Jndsendelse maatte skee til 1ste November 1786. Velskrevne og til Hensigten passende Afhandlinger og enkelte vildvoxende spiselige Planter vil Selskabet og med Fornøielse modtage og efter deres Værd belønne. 33. For den nøiagtigste Beskrivelse over de Planter, som findes ved Strandbredden af Elven og Vesterhavet, og der tjener til at afværge den fede Jords Bortskyldning, og til at befordre Marsk-Landets Tilvext, samt for et paa Forsøg grundet Forslag om den beste Maade til at forplante saadanne Vexter paa de Kyster, som af Naturen ikke dermed ere forsynede, giver Selskabet endnu sin første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Afhandlingerne indleveres inden 1ste October 1786. 34. For den beste Afhandling angaaende Ryg ten og Omgangen med de forskjellige Slags Planter, hidtil bekjendte eller ikke, som man af sikker Erfaring veed at kunne dempe Flyve=Sand, udsættes den første Sølv=Medalje Afhandlingen maae saaledes indrettes, at den for Landmænd kan være tydelig og brugelig. Premien, forhen udsat askes inden 1ste November 1786. 35. Omendskjøndt Selskabet og Veilers Jnddigning har erholdet en Afhandling, som indeholder mange brugbare og nyttige Betragtninger denne Sag angaaende, saa har bemeldte Afhandling dog en ganske fyldestgjort og opfyldt Selskabets Forlangende. Af denne Aarsag udsætter Selskabet endnu sin første Guld=Medalje eller 100 Rdlr. For den beste Afhandling om de saakaldede Veilers Jnddigning. Men da ikke enhver Deel af Strandbredden, som i visse Aarets Tider blottes af Søen, derfor strax fortjener en Inddigning, saa bør Forfatteren til saadan en Afhandling forud vise, hvorledes dette af Grundens Modenhed, dens større eller mindre Omkreds, samt dens indvortes Værdie er at bedømme. Hvad Jnddigningen selv angaaer, da har Forfatteren at vise, hvorledes den Linie, hvorefter Diget skal opføres, i Henseende til Ve, lens Beliggenhed mod Søen paa det fordeelagtigste aflegges, samt derved at bestemme under hvilke Omstændigheder samme enten bør følge Strandbreddens Omkreds, eller trekkes nærmere indad tilbage, eller ogsaa opføres i Søen paa Slik grunden. Samme Udførlighed forlanges af ham i Henseende til Digets Profil efter de forskjellige Slags Grunde, hvorpaa det bliver opført; hvorved da især maatte vises, hvorledes Diget skulde gjøres vandtæt, naar paa en vis Strækning forefandtes en Sandgrund, som vilde forhindre det. Det egentlige Dig Arbeides Beskrivelse bør være geleidet med nøjagtige udførte Plan= og Profil=Tegninger, og den saa tydelig forfattet, at Jord=Eieren derefter kan foretage samme med Folk, som ikke ere vante til dette Slags Arbejde, og derfor indeholde alt hvad som er at iagttage ved at opgrave Jorden, og ved at rense samme: hvorved bør vises, hvad det er, hvorfra det skal skilles, saa og deres Kiendetegn, ligeledes naar det er fordeelagtigst at transportere den, enten med Styrte= eller Skubkarre, og paa det Hele anføre spesialiter alle fornødne Jagttagelser ved Digets Opsætning alt i Overeensstemmelse med de forskjellige indtreffende Omstændigheder. J Henseende til Digtes Vedligeholdelse bør Forfatteren vise, hvorledes Vexten af saadanne Græsarter derpaa befordres, som taaler Søevandet og tillige giver Diget Fasthed og Styrke. Og endelig bør han navngive de Hjelpemidler og Redskaber, hvorved den inddigede Jord, saavel første Gang som derefter, stedse befries af det indelukte Vand, hvorledes det derpaa faldende Regnvand afledes, og hvorved det indtagne Stykke Land befries fra voldsomme Virkninger af det fra de omkringliggende høiere Egne ned trængende Vand. Det hele bør være geleidet med Exempler, hvori Overslag paa Inddigningens Omkostninger forekommer, grundet paa forskjellige Stedets Dag=Arbeides Løn med videre. De Afhandlinger, som indeholder noget merkeligt Got, vil Selskabet særskilt belønne; skjønt de ikke fortiener den fulde Værd. Afhandlingerne kan endnu indsendes til October Maaneds Udgang 1786. 36. Hvilke ere til Føde, Klæde, Farvning, Foering eller andet Brug nyttige Planter og Sæde=Arter, som paa Færøerne med Fordeel kan dyrkes, og som følgelig best kan taale de Afvexlinger i Veirliget, som ere egne for disse Øer, og hvorledes dyrkes de efter sikre Erfaringer best saavel i Henseende til Jordens Behandlings=Maade, som videre Omgang ved Saaningen, under Vexten og ved Høsten. For den beste Afhandling til Besvaring af dette Spørsmaal, udsætter Selskabet endnu sin første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næst beste den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Afhandlingerne maae være indsendte inden 1ste October 1786. 37. For en paa egne nøiagtige og i nogle Aar igjentagne Erfaringer grundet Efterretning, som tilstrekkelig beviler, hvorvidt det i Dannemark er mueligt og nyttigt, kun engang om Aaret at klippe Faarene, naar Begyndelsen skeer med dem fra Lam afDet maatte tillige forklares, hvad Forandringer der i saa Fald vare fornødne i Hensigt til den nærværende Faare=Rygt samt til Faarestaldene m. v. For den beste Efterretning herom giver Selskabet sin anden Guldmedalje eller 50 Rdlr., og for den næste 20 Rdlr. eller den første Sølvmedalje. Premien, som forhen har været udsat, æskes inden 1ste October 1786.