JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-04-28
Kjøbenhavn, den 24de April. De officielle Meddelelser, som det udenlandske Departement med de i Tirsdags ankomne Sendebud har modtaget fra London og St. Petersborg, synes egnede til at gjøre et gunstigt Jndtryk paa vore Medborgere. Lord Palmerston har paa det Eftertrykkeligste fraraadet Preussen at overskride Slesvigs Grændse. Det russiske Hoer villigt til at forene sine Bestræbelser for Fredens Opretholdelse med Englands. Ogsaa dette vil kraftigen intercedere hos Preussen, ja, det vil sende en befuldm. Commissair til det danske Hovedqvarteer, for om muligt at standse Forbundshærens Fremtrængen, ifald England vil gjøre det Samme, hvorom der neppe kan tvivles. - Men ligesom vi see Regjeringen kraftigen fortsætte Rustningerne, for at kunne udholde en ny Kamp, ifald den alt opstillede Magt ikke skulde være tilstrækkelig til at standse Fjenden, saaledes bør ogsaa Folket tænke sig den Mulighed, at de Underhandlinger, hvis gunstige Begyndelse ovenfor er antydet, kunde forblive frugtesløse, og vor Skjæbne saaledes komme til at beroe alene paa den Kraft, vi udvikle i Kampen; det bør tænke sig, at vor Hær kunde blive nødt til at vige for Overmagten; at den, for at søge Tid og Tryghed til at udhvile og forstærke sig til at fornye Kampen, kunde komme til at drage over paa Øerne, og at derved ikke blot Slesvig for en Tid kunde komme i Fjendens Vold, men Adgangen ogsaa aabnes ham til Jylland, ifald han turde vove at udæske dets senestærke Befolkning til fortvivlet Nødværge. Det er sandsynligt, at Jntet af dette vil indtræde; men det er godt at have tænkt sig det, for at ikke almindelig Fortvivlelse og Modløshed skulde overmande Nationen, ifald det mod Forventning indtraf, og for at man i Tide kan overveie, hvilke Forholdsregler det Offentlige som de Private da maatte tage, blandt hvilke vi her exempelviis henpege paa Sikkringen af alle de i Halvøens Havne liggende Fartøier, ved at overføre dem til Øerne. Det, det kommer an paa, er, at vi i alle Tilfælde holde ud, uden et eneste Øieblik at tabe Besindigheden og Modet. Selv om Halvdelen af Danmarks Rige oversvømmedes af Fjender for en Tid, var derfor hverken det Hele eller Halve tabt; det kunde derfor ligefuldt gaae seierrigt ud af Kampen. Vi maatte da stole paa, at Agtelse for Ret og Deeltagelse for den Forurettede ikke er uddød i Verden; at Europas Ligevægt og store almindelige Jnteresser aldrig kunde tillade, at Danmark opslugtes af Tydskland; at vore Nabonationer paa begge Sider vilde føle sig endmere hen dragne til os, og endmere redebonne til Opoffrelse for vor Frelse, jo mere vi viste dem, at vi ere en høihjertet og kraftfuld Nation, der kunde bære en Ulykke, uden at fortvivle; vi maatte fremfor Alt stole paa, at der er et evigt Forsyn til, som vaager over Folkenes Skjæbne, og Jntet tillader at gaae under, som ikke selv forskylder sin Undergang, som alvorlig bruger de i dets Skjød nedlagte Kræfter til at hævde sin Selvstændighed og sin Ære. Altsaa, Medborgere, Udsigterne ere lyse, vi ere berettigede til at haabe det Bedste, men lad os derfor ligefuldt være fattede og forberedte paa det Værste. (Fdl.)
Viborger Samler, 1848-04-28
Af paalidelig Kilde erfares, at der fra Englands og Ruslands Side er gjort energiske Skridt til om muligt at tilveiebringe en fredelig Løsning, med Respect for alle Danmarks Rettigheder. Fra Ruslands Side er den, ogsaa fra sit længere Ophold i Hovedstaden bekjendte russiske Diplomat Statsraad Daschkow ankommen til Berlin i nævnte Øiemed, og ifølge hans Opfordring vil allerede i indeværende Uge en diplomatisk Sammenkomst finde Sted i Hamborg, i hvilken paa Danmarks Vegne Kammerherre, Reedz møder. Desuden deeltage heri Befuldmægtigede for England og Preussen. Om Grev Carl Moltke til Nütschau, som man vil vide, skulde være befuldmægtiget til at møde paa Hertugdømmernes Vegne, kunne vi ikke sige saameget er imidlertid vist, at denne Mand, der muligen er bleven miskjendt, i Søndags har begivet sig til Hs. Maj. Kongen i Fredericia. (Flyst.)
Viborger Samler, 1848-04-28
Ifølge et her til Viborg idag ankommen privat Brev er Minister Lehmann i Onsdags indtruffen til Kjøbenhavn fra England, og har herfra medbragt gode Efterretninger.
Viborger Samler, 1848-04-28
Ved den nylig tilendebragte Afgangsexamen til den militaire Høiskole indstillede sig 44 Aspiranter. Af disse faldt 5 igjennem i Mathematik og Fransk, 1 i Mathematik alene, 1 i Fransk alene, 2 i Dansk og 1 i Tegning. De øvrige 23 bestode i følgende Orden; Ahmann, Madsen, Garde, Ravn, Nyholm, Nielsen, Bartholin, Hos kjær, Krack, Elben, Gruner, Koefoed, Schubeler, Grove, Asmussen, Sick, Rosenstand, Ringsted, Jensen, Blom, C. Johansen, Kolderup-Rosenvinge, Arctander. (Fædrl.) Kampen imellem de Fangne paa Prisonskibene er i den senere Tid bleven saa bitter, at Autoriteterne har seet sig nødsaget til at adskille dem efter deres Anskuelser og Stand.
Viborger Samler, 1848-04-28
Apenrade, den 25de April. Hvad vi hidtil med Vished have bragt i Erfaring om Træfningen 1ste Paaskedag er følgende: "Angrebet af de fra Rendsborg og deres øvrige Cantonnementer fremrykkende preussiske og øvrige Forbundstropper begyndte om Formiddagen; henimod Middag vare alle vore Tropper i Jlden, og udholdt i den haardnakkeste Kamp imod den to til tre Gange overlegne Fjende indtil Kl. 8 om Aftenen. Da maatte vore brave Soldater vige og trække sig tilbage for Overmagten, efterat de havde kjæmpet med udholdende Løvemod. Da de trak sig tilbage igjennem Staden Slesvig, blev der af de forræderske og rebelske Jndvaanere fyrret paa dem ud af Husene. Vor Styrke, som deeltog i Kampen, var c. 10,000 Mand, Fjendens anslaaes til2530,000 Md.; man regner at der i det morderiske Slag af Vore er falden og saaret circa 1500 Md.; 1ste, 2den og 11te Bataillon have især lidt overordentligt. Fjendens Tab tør let andrage det Dobbelte af vort Batteriet Jessen har iblandt Andet fuldstændig tilintetgjort 2 preussiske Cavalleri=Escadroner. Jkke en Eneste af vore Kanoner er bleven tabt; to vare tagne, men bleve gjen erobrede af Dragonerne. - Jdag staaer vor Armee ved Bau, Cavalleriet i vestlig Retning derfra. J Flensborg, ere ingen fjendtlige Tropper. – Fra igaar Aftes indtil i Formiddags har her i Byen hersket et frygteligt Røre.
Viborger Samler, 1848-04-28
J Flensborg havde hen paa Eftermiddagen pludseligen udbredt sig det Rygte, at Preusserne vare trængte indi Byen, hvilket fremkaldte iblandt endeel Bagagesoldater og Efternølere en vild og forvirret Flugt Nord paa. Deres Ankomst hertil satte hele Byen i Bevægelse, som dog sagtnedes igjen, indtil ogsaa her det Rygte som en Løbeild udbredte sig, at Skovene i Nærheden vare fyldte med preussiske Tropper, og fremkaldte en ny Forvirring. Man erfarede imidlertid snart det Ugrundede af denne Tidende, og Militairet afgaaer og afsendes atter til Armeen. Vi maa ved denne Leilighed med Roes omtale den Jver, hvormed de fleste af Byens Jndvaanere ilte at bringe de udmattede og strabadserede Soldater styrkende Mad, og Drikke, der modtoges med levende Anerkjendelse. Med Forbittrelse omtale Soldaterne Staden Slesvigs nederdrægtige Befolkning, der ikke undsaae sig ved at fordre den meest uforskammede Betaling af det der cantonnerende Militair, og paa Tilbagetoget paa en snigmorderisk Maade, nedlagde mangen brav Soldat.
Viborger Samler, 1848-04-28
- Den 26de April. Jgaar er vort Infanteri marscheret videre fra Bau til Sønderborg. – Vi have atter havt Leilighed til at tale med et Par paalidelige Mænd, der have deeltaget i Slaget ved Slesvig, og hvis Beretninger bekræfte det foran Anførte, 1ste og 11te Bataillon have lidt meest; af 1ste Bataillon savnes 150 Mr., af 11te 240 Md. og Halvdelen af denne Bataillons Officierer. Vort Tab af Saarede og Døde angives eenstemmigt til c. 1500 Md. Af vort hele Artilleri, Ba gaae, Munition og øvrige Armeens Materiale er slet Jntet bleven tabt, ligesaa lidt have vi mistet nogen af vore Faner, derimod ere tvende fjendtlige Faner blevne erobrede. Vort Artilleri har i Slaget gjort overordentlig Virkning; foruden det allerede nævnte Batteri omtales ogsaa Batteriet Fuhrmann, der nedrev hele Rækker af Fjender; men dennes langt overlegne Styrke udfyldte øieblikkelig Hullerne igjen. Espingol Batteriet fandt ikke synderlig Leilighed til at vise sin Brugbarhed i Felten, da Fjendens Masseangreb skeete paa en ganske modsat Kant. Det fremgaaer af Alt, at han har været fuldstændig og vel underrettet om vore Positioner og Anlæg, idet han ikke har viist sig der hvor den største Modstand kunde gjøres og hvor man snarest maatte formode et Angreb, saaledes kom han t. Ex. slet ikke ud paa vore Miner. - Ved denne Leilighed har det Uhensigtsmæssige i at give Officererne en fra den Meniges saa afstikkende Mondur viist sig i det klareste Lys. Over tredive af vore Officerer ere faldne, de fleste strax ved Slagets Begyndelse, hvilket Tab naturligviis har havt stor Indflydelse paa hele Affairens Gang og Udfald. De fjendtlige Skarpskytter med deres langt rækkende Projectil-Rifler udpillede vore Officerer af vore Rækker, endnu inden disse vare komne paa Skudvide nær. - Det er lykkedes Vore at opsnappe den Depesche, der strax ved Slagets Ophør af den fjendtlige Anfører blev afsendt til Rendsborg, og hvori der udtrykkeligen siges, at den tydske Hærs Tab var saa stort, at man fandt det raadeligst ikke at omtale det, saameget mere som det endnu kun tilnærmelsesviis var bekjendt. Den af Nitmester Hegermann-Lindencrone anførte frivillige Husar=Escadron er igaar ankommen til Toldsted, en lille Miil Vesten herfra. Jdag er en af de fra Kjøbenhavn afmarscherede Husar=Escadroner ankommen hertil.
Viborger Samler, 1848-04-28
Jgaar er en preussisk Parlementair passeret Veien fra Flensborg til Sønderborg. – En Reisende, som forlod Sønderborg igaar Middag, har fortalt Følgende: Ved at forlade Byen, saae jeg et stort tremastet Skib nærme sig Alssund, og noget længere ude i Søen 6 til 8 andre Skibe, jeg hørte en Officeer sige, at der i det Hele skulde være 11 Skibe, som skulde have 15000 Mand svenske Tropper indenborde. Hvorvidt denne Efterretning er rigtig, vil den nærmeste Tid vise.) (Apenr. Ugb.) Fienden havde benyttet den bælmørke Nat imellem Løverdag og Søndag til at sætte over Slien og kom saaledes Østen og Norden om Slesvig over vore Tropper. (Vl. Av.) Til de flere Rygter, som man neppe bør fæste synderlig Tiltroe til, anføres: 1) efter "Apenr. Ugebl." af 26de April: "at Elben blokeres af Englænderne"; 2) efter Veile Av." af f. D.: "at Englænderne i Søndags skulle have taget Rendsborg, medens Fæstningen paa Grund af de tydske Troppers Fremmarsch var noget blottet."
Viborger Samler, 1848-04-28
Fra Kolding har Red. af Veile Av., modtaget en Seddel fra Commandanten i Haderslev, saalydende: Enhver Soldat, til hvilket Vaaben han end hører, som paa Grund af falske Rygter og ugrundede Formodninger er ilet Nord paa, beordres herved til ufortøvet atter at drage sønderpaa, og søge sin Fane. Endnu staae Fjendens Sager ikke bedre end vore, ja en Dragon har bragt den Efterretning fra Flensborg, at vore Venner, Englænderne, i Nat have besat Rendsborg. Men vi ville ikke lade Fremmede alene drive Fienden tilbage. – Haderslev, den 26de April 1848, Kl. 1 Eftermiddag. S. Lundbye, Commandant i Haderslev.
Viborger Samler, 1848-04-28
Kolding, den 26de April (Aften.) Jgaar bleve vi ængstede ved en af nogle Flygtninge udbredt panisk Skræk, da det heed, at den hele Hær var sprængt og allerede flygtede imellem Haderslev og Kolding. Dette var ugrundet, der har endog ingen Kamp fundet Sted fra Søndag til igaar Eftermiddag. Vor Hær har lidt meget (1500 siges at savnes), Fjenden endnu mere. - Jdag siges Vore at trække sig imod Als, og Fjenden endnu at staae Syd for Flensborg. Videre veed man ikke.
Viborger Samler, 1848-04-28
J Torsdags Morges kom Dr. Marcus, Dr. Roll, Student Bleichen med 5 Andre som Arrestanter til Kolding, fra Haderslev, hvor de havde været i Forhør. (Bl. Av.)
Viborger Samler, 1848-04-28
Etatsraad Flor, Laurids Skau, Redacteur Koch og Pastor Hertel ere ankomne til Kolding den 26de April. (S. Bl.) Veile, den 26de April. Et herligt Skyttecorps, statelige Ryttere paa stolte Heste, nogle og 60 Md. stærk, anførte af Vagtmester Randdal, kom idag hertil Byen fra Horsens. De medførte et skjønt Dannebrogsbanner, foræret Corpset af Damerne i Horsens. Held og Lykke følge dem paa deres Ledingstog! (Vl. Av.)
Viborger Samler, 1848-04-28
Af et Privatbrev fra en Officier af femte Dragonregiment, dateret anden Paaskedag, 3/4 Miil sønden for Flensborg, uddrage vi i Korthed Følgende: Jgaar Morges begyndte Forpostfegtningen og vedvarede til Kl. 9 1/2, da Fienden havde drevet os tilbage til Dannevirke, 1/4 Miil syd for Staden Slesvig. Fra Kl. 9 og til det blev mørkt gik det i en uophørlig Kanontorden, Slag i Slag, samt hele Salver og Løbeild af Geværskud. Vi havde med en os dobbelt overlegen Fjende at gjøre (Preussernes Antal skal have været imellem 20 og 25000), og dog fik man os, efter en 7 a 8 Timers voldsom Kamp, kun til at vige neppe 1/2 Miil; thi først henimod Kl. 6 bleve Preusserne Herrer over Gottorp. Kl. 5 blev et Brev opsnappet fra den preussiske General Wrangel, hvori han rapporterer og Fægtningen og udtrykkelig siger: "Uagtet de Danskes tappre Modstand, seer jeg dog nu med Vished at kunne vinde Slesvig." Jdag rykke Hanoveranere, Mecklenborgere og Gud veed hvad de Alle hedde frem over Frederiksstad. Vi trække os tilbage i god Orden og med Værdighed; men vort Tab er stort. 1000 Døde og Saarede ville vist neppe forslaae. Kan det imidlertid kaldes en Trøst, da er Preussernes Tab langt, langt større, og ville de give Sandheden Ære, da vil det danske Navn vist staae i Erindring hos dem. Vore 1ste, 7de og 11te Batailloner ere næsten oprevne. Af Compagnier paa 160 til 180 Md. ere kun 25 a 40 Mand tilbage. Ridtmester v. Würtzen af fyenske Dragoner mistede i en Attaque Lieutenant v. Wedel og hele Eskadronen, paa 40 Mand nær. Fjenden havde frataget os 2 Kanoner og holdt med dem i en By tæt ved Slesvig. Würtzen attaquerede ham, gjenerobrede Kanonerne, men kom i Klemme imellem to to Diger. En Hest blev skudt under ham; men selv er han uskadt. De Saarede transporteredes til Flensborg, formodentlig for derfra søværts at bringes til Kjøbenhavn. Terrainet er her meget ugunstigt for Cavalleri. Mon det nu ikke var paa Tid, at de 30,000 Jyder gik over Grændsen. – Et senere skrevet Brev fra en anden Officier af samme Regiment indeholder den sørgelige Efterretning, at Regiments-Commandeuren, Oberst v. Astrup, tilligemed Ridtmester v. Bjerg, Lieutenanterne v. Morgenstierne, v. Jessen og v. Sperling, samt omtrent Halvdelen af første Eskadron er taget tilfange, rimeligviis ved et natligt Overfald. Ridtmester v. Faber commanderede for Øieblikket Regimentet. (Rand. Av.)
Viborger Samler, 1848-04-28
Else Myrhøi af Viborg er for Betleri ved Høiesteret idømt 40 Dages Fængsel paa sædvanlig Fangekost.
Viborger Samler, 1848-04-28
Reisende med Dampskibet "Mercurius, fra Kallundborg, til Aarhuus, den 26de April: Kjøbmand Raun med Kone og Tjenestepige, Dhrr. R. Jørgensen, C. Rasmussen, J. Sørensen, Hjermitzlev, C. Jørgensen, Thomsen, Skonning og Black, Procurator Nissen, Adjunct Warburg, Cand. Voss, Fuldm. Langballe, Pharm. Smith, Kbm. Dahl, Frøknerne Laussen, Banner og Nissen, Fabriqueur Sabroe, Consul Berthelsen og Fru Hofjægermesterinde de Thygeson.
Viborger Samler, 1848-04-28
Opfordring til Medborgere, Da der efter flere Beretninger ved Armeen haves Mangel paa saltede Fødevarer, og dette Savn vist maa være føleligt for vore tappre Soldater, især under deres mange Strabadser, anmodes Viborg Byes Jndvaanere saavelsom Amtets Beboere om ved frivillige Gaver af saltet Kjød, Flesk eller Pølser at bidrage til foranførte Savns Afhielpning. Hvad man heraf maatte være villig til at yde, bedes snarest muligt afleveret til Hr. Gjestgiver Preisler i Viborg, hvorfra det med allerførste vil paa den hensigtsmæssigste Maade blive afsendt til Armeen. Til Understøttelse. for faldne Krigeres Efterladte. har jeg i Henhold til mine tidligere Annoncer havt den Fornøielse at modtage: Fra Mad. B. Pige. . . . . . 1 Rbd. - Mk. 1 Tjenestepige. . . . . 2 dito og en Karl . . . . . 2 – 2 en Kjøbmand i Viborg . . . 15 – = 82 Tjenestepiger i dito . . . . 46 - 4 - Pastor A. er tilbudt 1 Td. Rug og 5 – . -der, i Forening med tidligere indkommen 35 – = til Dato udgjør 1 Td. Rug og 105 Rbd. 2 Mk.
Viborger Samler, 1848-04-28
Jdet jeg aflægger min Tak til de ædle Givere, tillader jeg mig fremdeles at henlede Medchristnes Opmærksomhed paa Sagens Fremme. Viborg, den 28de April 1818. J. Wissing. til Dato udgjør 1 Td. Rug og 105 Rbd. 2 Mk.
Viborger Samler, 1848-04-28
Jdet jeg aflægger min Tak til de ædle Givere, tillader jeg mig fremdeles at henlede Medhristnes Opmærksomhed paa Sagens Fremme. Viborg, den 28de April 1818. J. Wissing. Trykt i Udgiverens Bogtrykkeri.
Viborger Samler, 1848-04-29
Stifts=Tidende. re. Ve Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 29 April 1848. Nr. 72. 76 Aarg.
Viborger Samler, 1848-04-29
Jndenlandske Efterretninger. Østifternes Stænderforsamling er i Onsdags i Roeskilde bleven aabnet med Gudstjeneste i Domkirken hvor Prædiken holdtes af Pastor Gruner. Forsamlingens Medlemmer, der alle havde indfundet sig med Undtagelse af Skibsclarerer Gad, Kherre Haffner og Hofjægermester Holstein, begave sig herfra til Stændersalen, hvor den kgl. Commissarius Grev Sponneck aabnede Forsamlingen med en Tale. Efter at Alderspræsidenten, Biskop Mynster ligeledes havde holdt en Tale, skred man til Valget af en Præsident, hvilket faldt paa Etatsr. Prof. Schouw (61 St.); til Vicepræsident valgtes Prof. Clausen (48 St.); til Secretairer. Overauditeur Holm (41 St.), Cand. Fiedler (34 St.); til Redacteurer af Stændertidenden, Cand. Hage (44 St.), Mag. Hammerich (36 St.). Præsidenten foreslog derefter tvende Adresser: en til Kongen og en til den danske Hær, hvilke det overdroges Præsidenten at gjøre Udkast til i Forening med nogle af ham tilkaldte Medhielpere af Forsamlingen. Et Forslag af Grosserer Meinert, der understøttedes af Proc. Christensen, Gross Owen m. Fl. om at Forsamlingen skulde holdes for aabne Dørre, antoges eenstemmig efter nogen Discussion. Commissarius fremlagde endelig et Udkast til en Valglov, der bestaaer af 15 Paragrapher. (Heraf fremhæves: Valgene ere directe, og for hver 12,000 Beboere vælges i Deputeret. For Østifterne vælges 65, for Nørrejylland 49 og for Hertugdommet Slesvig 31, altsaa ialt 145 Medlemmer; desuden vælger Kongen 48. Valgret og Valgbarhed for hver Mand af uplettet Rygte, som er 30 Aar gl., ikke er fallit eller under Værge maal, ikke staaer under Fattigforsørgelse eller i privat Tjenesteforhold uden egen Dug og Disk.) Der besluttedes at nedsætte en Comitee af 7 Medlemmer til at afgive Betænkning herover. Til at vælge den og vedtage de ovennævnte Adresser, bestemte man et Eftermiddagsmøde, der afholdtes for aabne Dørre og bivaanedes af Flere. Comiteen kom til at bestaae af: Prof. Clausen (58 St.) Cand. Hage (37 St.), Gross. A. Hansen (37 St.), Etatsr. Neergaard (34 St.), Pastor Bindesbøll (33 St.) Proc. Christensen (29 St.), Conferentsr. Treschow (28 St.). Præsidenten oplæste derefter de tvende Adresser, der antoges uden Discussion, og lyde saaledes: Til Kongen.
Viborger Samler, 1848-04-29
Jdet Ostifternes Stænderforsamling aabner det sidste Møde, før den skal give Plads for en Rigsforsamling, føler den Trang til at henvende sig til sin Konge i Tillids- og Taknemmeligheds Følelse. Deres Majestæt har overtaget Regjeringen i vanskelige Tider, men De har sluttet Dem til Deres troe Folk, for at Konge og Folk i Forening kunde fjerne de Farer og løse de Forviklinger, som truede vort elskede Fædrelands Fremtid. Efterat Folket aabent havde udtalt sine Ønsker og statsborgerlig Frihed, har De omgivet Dem med Mænd, der havde dets fulde Tillid, hvad der i andre Lande har kostet Blod og Kamp, har her i Landet fundet en ligesaa fredelig som hurtig Løsning. Det Blod, der er flydt inden vore Grænser, er flydt i Kampen mod Danmarks Fjender. Medens vore Brødre ved Rigets Grændse værne om vort Fædrelands Selvstændighed og Ære, tilsige vi vore bedste Kræfter til at fremhjælpe det Frihedsværk, Deres Majestæt har overgivet til vore Raadslagninger. Til denne Krigens og Fredens forenede Gierning give Gud sin Velsignelse."De roeskildske Stænderdeputerede til den danske Hær. Sammentraadte til vor Gjerning, at raadslaae med hverandre om de første Foranstaltninger til at grundlægge den frie borgerlige Forfatning, som Kongen har tilsagt sit Folk, er det kun med Møie, at vi formaae at samle Sjælen til det foreliggende Arbeide. Thi der, hvor det hele danske Folk lever i disse Alvorens Dage med ængstende Bekymring, men og med ædel Stolthed og opreisende Haab, derhen drages ogsaa vor Sind: til Eder, Medborgere og Brødre, i hvem Folket har, for den hele Verdens Aasyn, sin værdigste Repræsentation. Og som Tanken, saaledes vender ogsaa Ordet sig til Eder med Tak for Heltemodet i Liv og Død, for Kampen ved Dannevirke, der har kaldt Billeder frem for vor Sjæl af Fortidens bedste Heltefærd. - Det er kun Lidet, som Borgeren i sit fredelige Hjem og sin vanlige Syssel, har at offre i Kampens Dage for Fædrelandet, i Sammenligning med de Offre, I have bragt og fremdeles bringe. Men hvad der kan bringes som Offer til at hjælpe og fremme Eders Vaaben, det bringer hver Mand i Landet, selvfornegtende og forsagende, med Glæde. J disse Offre, de blodige og de ublodige, vil Herren lægge sin Velsignelse. Det danske Folk vil – det haabe vi for vist - udgaae af Prøvelsens haarde Tid, værdigen de rige Goder, der hidtil ere tilstrømmede det, og blandt hine bedste og helligste Minder vil det bevare det om Mændene, der ved Dannevirke kæmpede for Fædrelandets Ære og Fremtid." Den sidste Adresse vedtoges det, skulde underskrives af samtlige Deputerede, medens den første paa sædvanlig Maade kun af Præsidenten paa Forsamlingens Vegne. Derpaa hævedes Mødet, efterat man var bleven enig om at Præsidenten nærmere skulde beramme Tiden til næste Møde, hvilken vil afhænge af den Hurtighed, hvormed Comiteen ender sit Arbeide.
Viborger Samler, 1848-04-29
Skrivelse fra Krigsministeren til Generalmajor v. Hedemann, dateret d. 25de April 1848. Hr. General, Jeg modtager i dette Øieblik Deres Rapport fra første Paaskedag Midnat. At de har maattet trække Dem tilbage for den Magt, de havde imod Dem, var mig ingenlunde uformodentlig, ligesaalidt som at saadant først vilde skee efter kraftig Modstand og med Orden og Rolighed. Men dennegang har De og Deres brave Tropper overtruffet enhver Forventning. Over 8 Timers Kamp er for et Armeecorps som Deres en Heltegierning, hvis Fortjeneste gaaer over enhver Lovtale. Æren er reddet, komme der saa hvad der vil Konge og Fædreland vil med Taknemmelighed mindes Deres Daad, der ikke kan andet end skaffe os Agtelse hos Alle og Sympathi hos de Retfærdige. Jeg vil ikke fordølge for Dem, at De endnu i nogen Tid maa uden nogen væsentlig Forstærkning udholde Kampen mod en afgjort Overmagt, men for Deres og Deres Armees Patriotisme er Sligt ikke afskrækkende, Nutid og Fremtid skulle fortælle, hvorledes det nørrejydske Armeecorps beviiste, at den Danske Heltedaad endnu er i Live, og af Deres Exempel skulle vi Andre øse nyt Mod, ny Begeistring for vor hellige og retfærdige Sag. – Hr. General, hil Deres Armee fra mig og fra Deres taknemmelige Medborgere, Fra Hæren melder en foreløbig Rapport, dateret Hovedqvacteret i Sønderborg den 26de April, at der fra Stillingen ved Langsø og Ahrenholz-Søer brudt op Kl. 3. om Morgenen, hvorefter Hovedstyrken i god Orden og angrebet kom til Flensborg, medens Arrieregarden, bestaaende af 2det Jægercorps, 5te Dragonregiment og 2 Kanoner, havde været engageret med Fjenden ved Oversø Nogle flygtende Dragoner udbredte den falske Efterretning i Flensborg, at Preusserne vare i Byen, hvilket foranledigede, at der uden Ordre blæstes Allarm og at mange Borgere og endeel Militair flygtede ud af Byen. - Jmidlertid samledes Armeecorpset i god Orden og rykkede efter for største Delen at have bivoakeret om Natten under aaben Himmel – tidligt om Morgenen den 25de igjennem Sundevitt til Als. Her er nu Armeecorpset, samlet, med Undtagelse af 3die Bataillon, Batteriet Marcussen og Cavalleriet under General Wedell, der forblive i Omegnen omkring Flensborg. Tropperne have imidlertid lidt saameget af Regn, Kulde og Sult, at de ville behøve et Par Dages No. - Fuldstændige Rapporter ventes meget snart. - Kbhavn, d. 27. April 1848. W. D. W. Lehmann.