Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-05
Den 21 Februar begyndtes der i Deputeertkammeret paa Budgettet for det Jndre. J Statsraads=Præsidentens Løn antoges den af Kommissionen foreslaaede Nedsættelse af 30,000 Fr. Den ansloges, i Forening med Central-Administrationen, til 380,000 Fr. Ligeledes blev det bevilget Staden Paris, der har en Gjeld af 36 Millioner, at optage et med Præmier og et Lotterie forenet Laan af 40 Mill. For de spanske, portugisiske, italienske og pohlske Flygtlinge tilstodes 600,000 Fr., skjøndt Hr. Mauguin og flere Oppositionslemmer fandt denne Understøttelse alt for knap tilmaalt, og spurgte, om alle disse Ulykkelige havde forseet sig anderledes, end at de vilde være frie efter Frankerigs Exempel, Den gamle Lafayette paastod, at det slet ikke var mere end en billig Gield, Frankerig skyldte dem, naar betænktes, at Spanierne havde den franske Mellemkomst at takke for deres hele Ulykke, Jtalienerne havde stolet paa Løvtet om at skaffe dem Amnestie og Pohlakkerne kunde Frankerig takke for, at Ruslands besluttede Angreb ikke var gaaet i Opfyldelse. Der burde Jntet være i Veien for at taale de pohlske Janer i Frankerig, ligesom det vilde væren uhørt Feighed, at lade sig foreskrive af de fremmede Magter, hvad Man torde gjøre eller lade paa fransk Grund Statsraads Præsidenten svarede: at Pohlakkernes Lidelser, ikke maatte tilregnes den franske Regjering, men deres slette Raadgivere. Hertil raabte mange Stemmer: "det er skinbarligt den hellige Alliants!" og Lafayette opfordrede ham til at nævne, de slette Raadgivere." Men Hr. Perrier vedblev: "Jeg har intet imod, at Man opstaaer imod en Regjering, som Man holder for vilkaarlig og tyrannisk, men Man bør forud kunne beregne Følgerne. Regjeringen har aldrig tilsidesat Agtelse for Ulykken; men det har heller aldrig været dens Politik at ægge til Oprør." Til Hr. Mauguins Klage over, at Man havde nægtet General Uminski Pas, svarede Ministeren: "han var kommet uden Pas, hvilket er imod Lovene, og det er min uforanderlige Mening, at Lovene skulle overholdes." Et Forlangende om, at aftrække Kommandanten for den Pariser Nationalgarde, Grev v. Lobau, 50,000 Fr. under Navn af "Taffelpenge" blev afslaaet med 190 imod 169 Stemmer. Statsraads-Præsidenten kom derved i saadan Affekt, at han i sin Adspredelse tog feil og lagde en hvid, istedetfor en sort Kugle i Urnen. For de telegraphiske Linier bevilgedes 700,000 Fr. og til saakaldte hemmelige Udgivter, 1 1/2 Million, uagtet Hr. Comte vilde have 500,000 Fr. aftrukket. Til de offentlige Arbeider, saasom Veie, Broer, Havne a. bleve de forlangte omtrent 27 1/2 Millioner ligeledes bevilgede, ja endog den af Kommissionen foreslaaede Afkortning af 158,000 Fr. forkastet. Den 27 Febr. skulde Raden komme til det udenlandske Budget, hvorover Man især ventede levende Debatter. Det af Pairskammeret forandrede Lovudkast om 21 Januar=Sørgefest er nu atter indstillet til den forrige Kommission i Kammeret. 62 Pairer havde i den Anledning holdt en særskilt Sammenkomst hos Hertugen af Bassand. De, som stemte for Lovens Afskaffelse, ansaae dens Vedblivelse for en Fornærmelse imod Nationen, som om den bestandig skulde bøde for en Forbrydelse, hvori den ingen Deel havde havt. Jmod Hertugen af Bassand, som beraabte sig paa, at Napoleon, der tilfulde fattede Monarkiets Aand, dog ikke havde indstiftet denne Fest, anførte Grev Portalis, Napoleons Yttring, i Anledning af at han engang var indbudet til et Bal den 21 Januar: jeg dandser aldrig den Dag, da en retskaffen Mand dræbtes." Jmidlertid har Pairskammerets Beslutning vakt megen Misnøie, fordi Man der øiner en Plan til at modvirke Juli=Revolutionen.