JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Barbareskerne. Den mod Tripolis afsendte sardinske Flotille har gjort kort Proces, og givet Europas større Stater et skjønt Exempel paa, hvad Sprog Man engang for Alle burde føre med disse Røverstater. Saasnart Ridder SevoriAnfører for Eskadren, der bestod blot af to Fregatter, en Brig, en Korvette og 5 Transportskibe, var ankommen i paa Tripolis Rhed, forlangte han den gamle Traktats Efterlevelse, og da Deyen ikke strax vilde beqvemme sig hertil, men paastod i det mindste 4000 Piastre, truede Admiralen med at stikke Staden og Forterne i Brand hvis hans Nations Konsul ikke inden 4 Timer blev modtaget med tilbørlig Agtelse. Da intet Svar paafulgte, holdt han Ord og angreb 2 Goeletter, som laae for Ankers, hvoraf den ene blev brændt og den anden strandede. Derpaa gav han befaling til en Landgang, for at fornagle i Kanonerne paa et af Hovedbatterierne. Deyen gav nu Kjøb og bad først den Nederlandske Konsul om sin Mægling. Men da Svaret atter bleve at Man ganske vist le vilde afbrænde Staden, maatte han tye til den brittiske Konsul, der da begav sig som Parlamentair ombord paa den genuesiske Fregat, og udvirkede Fiendtlighedernes Standsning, ved at medbringe Deyens skriftlig, Tilstaaelse for, at den sardinske Konsul uden nogen Betingelse maatte komme iland, og den gamle Traktat paa me sættes i Kraft. Snurrigt var det, at Hollænderne just Dagen for havde fornyet deres Traktat med Tripolis imod en Tribut af 5000 Piastre, og Dagen efter indtraf det Neapolitanske Linieskib Vesuv, for at bevæge Deyen til at renuncere paa de forlangte 100,000 Piastre og lade sig nøie med de sædvanlige 12,000 aarlig, hvortil han, endnu ganske betagen af Skræk over forrige Dags Kanontorden, og strax paa Stedet beqvemmede sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Nederlandene. Her har Man en anden og værre Fiende at bekjempe nemlig det Romerske Hierarkie, som Papisteriets aabenbare og hemmelige Fiender dog saa gjerne vilde skaffe hele Kristenheden igjen paa Halsen. Man har ondt ved at troe sine egne Øine, naar Man læser, først at Paven, har ladet Biskopperne forbyde at indvie det nye af Kongen, stiftede filosophiske Kollegium for den nederlandsk katholske Geistlighed, dernæst en Skrivelse fra Pavehoffet til Erkebiskoppen af Mecheln, hvori han og de andre Biskopper, som have forenet sig om at gjøre Forestilling i modden Kongelige Beslutning, tillægges meget Berømmelse, og opmuntres til fremdeles at følge det Exempel, som den Nederlandske Geistlighed gav 1787, ved at modsætte sig det af (høisalig) Keiser Joseph II oprettede, almindelige Seminarium i Løwen, samt holde sig til Kongens under 18 Juli 1815 afgivne Erklæring, hvorved han lover den katholske Religion Sikkerhed. Det øvrige lover Paven at sørge for, og Geistligheden har blot at handle i fælleds Enighed, men tillige at forholde sig passiv hvis Regjeringen skulde ville udføre sin Befaling, Men endnu større vorder Forundringen over at see det Svar, Erkebiskoppen af Mecheln under 16 Septbr. d. A. har givet den Kongelige Statholder i Provindsen Antwerpen, hvori han bestemt erklærer, paa ingen Maade at kunne medvirke til Ophævelsen af sit erkebiskoppelige Seminarium i Mecheln, som aabenbar stridende imod vor allerhelligste Religions Jnteresse, det Tridentiner Konciliums Bestemmelser om et dydigt, regelmæssigt og orthodox Kollegiums Indretning, de Biskopperne ved guddommelige Love, hjemlede Rettigheder, den katholske Religions frie Udøvelse, den samme ved Grundloven og Traktaterne tilstaaede, Beskyttelse, samt endelig imod flere af Hs. Maj. selv givne Deklarationer og Løvter. - Stjernen haaber, at denne geistlige Opfætsighed vil gjøre god Virkning, eller at i al Fald de Nederlændere, som bestemme sig til Præstestanden, i Fremtiden ville studere i Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Konsistoriet i Paris skal skikke 3 Personer til de forenede Stater, for at give Beretning om dets Tilstand. Den Februar 1826 skal holdes stor Takke= og Bedefest, og til Slutning anbefales Jøderne at holde indbyrdes Fred og Enighed, vise Mildhed og Tolerants imod andre Troesbekjendere, beslitte sig paa Troskab, Maadelighed, Sparsomhed og Flid. Proklamationen, som er dateret den 15 Septbr. 1825, er tillige underskrevet af Dommeren Scixas, som for Tiden er Sekretair. - Det kommer, nu an paa, om alle disse Forskrifter efterleves! Jøvrigt synes Hr. Noah at være af de heterodoxe Jøder, og at hylde Samvittighedsfrihed, som og den rene Theisme og Republikanisme, hvorfor han slet ikke omtaler Davids Slægt, men kun den Tid, da endnu ingen Konge var i Jsral. Man finder det ogsaa karakteristisk, at han i Proklamationen især tager Hensyn til de ved det Buonapartiske Sanhedrin organiserede franske, saavelsom de tydske, portugisiske, engelske, italienske a., men slet ikke til de pohlske og hollandske Jøder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Antallet af Jøderne antages endnu at være omtrent det samme, som i deres meest blomstrende Epoke under David og Salomon, eller imellem 3 og 4 Millioner. Deraf lever i de østerrigske Stater 453,545, i Rusland 426,980, i Nederlandene 80,000, i det Europæiske Tyrkie 321,000, i Asien 358,000, i Afrika 404,000, i Amerika derimod kun 5700.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Græsketyrkiske Anliggender. Hvor meget der snakkes frem og tilbage om Jbrahim, troer selv Jagttageren ikke, at han vil foretage sig noget af Vigtighed, for den nye Forstærkning fra Egypten ankommer. J Konstantinopel begynder Man at fatte nye Mistanke baade til hans og Faderens Oprigtighed, og vil vide, at Grækerne have gjort dem Forslag, som de baade selv finde antagelige og raade Sultanen til det samme. Denne Forandring tilskrives visse Raadgivere, som søge en Udgang af Labyrinthen, ved at virke for den Moldau Wallachiske Plan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Jmellem Araberne og Albaneserne i Jbrahims Leir skal være udbrudt Uenighed. Ved at besætte nogle Passer i Ætolien skulle Grækerne have afskaaret Seraskier Kommunikationen med Arta og Epirus. Formedelst den nye strænge Blokade af Patras og Lepanto kan han heller ikke gjøre Regning paa flere Levnetsmidler fra disse Stæder, Paa den anden Side have Sulioterne atter gjort Opstand og spærre Kommunicationen imellem Prevesa og Arta Den fortsatte Dagbog over Missolunghis Beleiring viser, hvorledes Grækerne, ved at bestorme et tyrkisk Batterie, fandt Barbarerne med Hovederne forstukne underBastionerne og kavtende om sig iblinde med Sværdet, hvor lover de græske Drenge morede sig usigeligt, og brugte blot Knipler og Stene til at fælde slige Helte. Rygtet og Cochranes Tog havde gjort megen Sensation saavel paa Porten som de der bosatte Britter og andre Handlende, da Man skjælvede for Følgerne af et Foretagende, der ikke gik ud paa mindre end alle tyrkiske Kysters og Havnes Plyndring og Ødelæggelse. Man haabede derfor ogsaa, at den brittiske Regjering, blot med Hensyn hertil, vilde afværge slig Ulykke for den hele Levantiske Kristenhed. J Konstantinopel var i de sidste Dage flere fornemme Græker, hvoriblandt ogsaa Alexander Maurokordatos Moder, hæftede, paa falsk Angivelse af en græsk Rennegat, som igjen havde forladt Jslamismen og nu søgde at redde sig, ved at opspinde en forrædersk Korrespondents imellem sine Landsmænd og Jnsurgenterne. Deres Løsladelse havde atter noget beroliget Gemytterne. Derimod er Staden Smyrna den 20 Septbr. bleven hjemsøgt af en ødelæggende Jldebrand, hvori henved 3000 Huse efter Foregivende ere lagt i Aske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Den Amerikanske Fregat Brandymine er nu afseilet fra Coves til Middelhavet. De franske Ministerialblade finde ikke, at Nogen med Grund kan bebreide Briggen Albeille, som ved i Alexandriens Havn at fyre paa Kanaris Brandere søgde at redde sig selv og alle Skibe i Havnen, fra den overhængende Fare, da ethvert Skib i dens Sted, vilde have gjort det samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Det østerrigske Hof vil ingenlunde opgive den saa ofteomdisputerede Grundsætning: frit Skib, frit Gods og har derfor beordret sine Kommanderende i Archipelagus til Fiendtligheder imod Grækerne, hvis de ikke ville respektere samme System; men derhos tillige forbudt de østerrigske Skibe at føre Munition og Tropper enten for Tyrker eller Græker, hvilket ligeledes strider imod Neutraliteten. Nylig have Grækerne bortkapret Ladningen af en russisk Brig, som var bestemt fra Cypern til Smyrna, og da Kapitainen forlangte en skriftlig Erklæring eller og at blive ombord paa Korfaren, og de ham Fanden i Vold! Medens der i det hele snakkes mere, end handles for Grækerne, har en rig Jndvaaner i Beaulien, Hr. Eynard, tilstillet den græske Kommittee i Paris et nyt Bidrag af 6000 Fr., foruden en Anviisning paa 25,000 Fr. til, naar derved allene kan bidrages til den ulykkelige Nations Redning. Om Politiken - skriver han - bekymrer jeg mig ikke, og enten Grækenland bliver Monarkke eller Republik, kommer ud paa Eet, kun at det ikke bliver en Ørken og stor Grav, Hr. Canings Underhandlinger skulle have god Fremging. Hidtil - hedder det i denne Anledning fra Paris troede Man temmelig almindeligt, at visse politiske Opgaver lode sig kun løse ved Krig. Hr. Canning synes at ville bevise, der ogsaa lader sig gjøre i dyb Fred. Lykkes det denne Minister, som til samme Tid underhandler i St. Petersborg og Konstantinopel, i Lissabon og Rio Janeiro, at bringe Verden til Enighed uden at der behøves at gjøre et Kanonskud, da har ingen Statsmand nogensinde spillet en større Rolle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. Af me Ulykker med Dampbaad haves atter to paa een Gang. Damp=Paketbaaden City of Glasgow er strandet paa en Klippe, da den løb ud af Havnen og reent fønderslaget; dog reddedes Passagerer og Mandskab. Men en langt sømmeligere Skjebne havde Dampskibet. Kometen, som med en Mængde Passagerer seilede fra Jnvernes til Markedet i Greenok. Det var sin Reises Maal nærda det ved at seile om en Landspidse paa Skotlands Vestkytden 21 October om Morgenen Kl. 2 ved høit Maaneskin stødte med saadan Fart mod et andet Dampskib, Ayr, at det i Øieblikket fank i Afgrunden. Omtrent 60 Mennesker, hvoriblandt mange høie Personer, saasom Lord Macdonald, et Parlaments lem, en Pair, en udmærket Skribentinde, en Kapitain og 12 hans unge Kone, med hvem han havde kun været givt i 5 Dage, omkont. Af 26 Passagerer, som vare i Kahytten, reddede kun Een sig ved at svømme. J det Hele bleve 10 Personer, hvoriblandt var Kapitainen, Lootsen, Tømmermanden og en 1 Kone, men som tabte sit Barn i Bølgerne, reddede. Ayr havde en Lygte paa Bagstavnen, men Kometen ingen. Da det blæste stærkt og var meget koldt, søgde Man, i det Øieblik Ulykken skeete, at opvarme sig ved Dands. Det bebreide, Kapitainen paa Ayr meget, at han seilede bort, uden at bidrage noget til de Ulykkeliges Redning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Frankerig. Den 20 October er i et frygteligt Vindstød, et fra Rouen til Stokholm bestemt Skib med en Mængde Ef fetter for Kongen af Sverrig, og et Menagerie af Løver, Ulve, Tigre, Aber &c., tilhørende en Hr. Melsasser, aldeles forliist ved Calais. 4 Mand druknede. Kasser og Dyr flyde nu op paa Kysten. Et engelsk Skib, bestemt fra Portsmouth til Antverpen, er ligeledes forliist, dog er Mandskabet reddet, I Paris ere nylig to Helgolandske Damer (!) Mode og Datter, gaaede over fra den protestantiske til den katholske Religion. - Hvorledes de ere komne hertil, maa Gud vide! Den 21 og 22 October steeg Rhone og flere Floder til en betydelig Høide, hvorved 4 Buer af den skjønne Morand=Bro ved Lyon sprængtes. Rhinen er ligeledes i 48 Timer steget 9 Fod. og stod 5 Fod over Middelhøiden. Ogsaa Necar er steget ualmindelig heit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Østerrig. Astronomen David i Prag har iagttaget Barometrets dybe Falden i October Maaned. J to Dage og to Timer sank det 1 Tomme 5 1/2 Pariser Linier. Den 12 October, da Magnetnaalen havde en usædvanlig Misviisning. blev her og flere Steder seet en stærk lysende Jldkugle, med en lang klar Hale. Omtrent et Minut efter hørtes et saa stærkt, Skrald, at sovende Folk vaagnede. J samme Øieblik stod Barometret paa smukt Veir. Disse Phænomener lade formode at der paa et eller andet Sted har tildraget sig en overordentlig Naturbegivenhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
En Maria Nowotny i Wien er meddeelt to Aars udelukkende Privilegium paa, ved mekaniske Jndretninger at bage alle Slags Kager med de sædvanlige Jugredieniser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Tydskland. Eeds=Formularen for Kongen af Bayern lyder saaledes: "Jeg sværger at regjere Riget efter Forfatningen og Lovene, saasandt hjelpe mig Gud og hans hellige Evange lium Hs. Majestæt gjentog samme Ord for Ord, idet han lagde den høire Haand tre første Fingre paa det venstre Bryst, og sagde derpaa: Endogsaa førend jeg aflagde Eeden, holdt jeg mig lige forpligtet ved den af mig forud aflagte, da Forfatningen indførtes. Hvad der efter denne Eed paaligge mig som Konge i min ophøiede Faders Sted, hvis Minde evig vil være mig helligt og uforglemmeligt, har jeg den bedste Villie til at udføre, og venter af Guds Naade, at han give mig Kraft dertil. Det er vanskeligt at regjere efter en Konge som den os nylig berøvede; men at naae ham, er umuligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Fædrelandet. Videnskabelighed. Pastor Grundtvig har nu udgivet den kristelige Kamp, Prædiken paa 21 Trinit. Søndag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Af Hs. H. Hr. Biskop Jansen læses i de Aalborgske Aviser denne Bekjendtgjørelse: I Hensigt til de i denne Byes offentlige Tidender gjorte Anmeldelser om mit Jubilaum den 25 dennes, finder jeg mig nødsaget til at bemærke, at disse Anmeldelser ere skeete uden mit Vidende og aldeles urigtige. R. Jansen. Aalborg den 28 October 1825. Herpaa er givet et meget drøit Svar i Hr. Borchs Avis, hvori blandt andet forsikres, at alle Dato af Hr. Biskoppens Levnetsløb ere tagne efter hans egen Beretning fra Prækestolen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Svendborg d. 1 Novbr. J Løverdags Eftermiddag, lidet før Aften, indtraf den Ulykke, at en Jolle, hvori befandt sig 4 Mand, som vilde fra et Fartøi landsætte paa Langeland, blev af en Søestyrtning fyldt med Vand og sank paa Stedet, omtrent 2 Kabbellængder fra Land. De 3 Personer, hvoraf een var Apothekersvend, een Søemand og een Skomager, hvil ten sidste boede paa Langeland, druknede; men den fjerde reddede sig ved Svømning. Skjøndt ganske udmattet opsøgde Denne en Jolle, hvormed han igjen roede til Fartøiet, hvorfra 2 andre Mænd gik iland, men vare, al Søgen uagtet, ei istand, til at finde de Forulykkede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Den her saa navnkundige Dame befinder sig nu i Kjøbenhavns Arrest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Nyborg den 3 Novbr. J Aftes og langt ud paa Natten faaes her en meget stærk Jld i Sjælland. Med Skibe, som idag ere ankomne fra Korsøer, har Man ikke faaet nogen Vished om Stedet, hvor den rasede, da Sprøiterne der endnu ikke vare komne tilbage; men efter Rettningen at skjønne, har det været af Nestved=Kanten. (De øvrige Efterretninger følge.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Kjøbenhavns Børs=Kours den i November 1825. Hamb. 2 M. - k. S. 207. - Spec. 210: 12 Rbmk. 94 s. 4 PCt. Kongel. Oblig.: 87 1/2 a 88 Rbd. Sedl. 84 1/2 a 85 i Banco. Nation. Oblig. 101 Rbd. r. S. ell. 106 a 106 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. uopsigelige Rigsb. Oblig. 99 a 99 1/2 r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 99 a 99 1/2 i Bco. Dito . . . . . . . . . Dito : 4000 Bcomk. 99 a 99 1/2 Bco. Norske Speciessedl. pr. 100 Spec. 190 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld 51 1/2 a 51 1/2 Rbs. Tegn. 16 PCt. Norske Laan ved Hambro & Søn 104 a 104 ½ i Bco. PCt. Dito Nye . . . . . . . . . . . . . 96 i Bco. Asian Altier - i Sdl. - Baul-Disconto 5 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Tallotteriets 1250 J. Træku i Kjøbenh.) 9. 29. 77. 30. 41. tisse me nts.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Med den høie Magistrats Forevidende giver Odense eligerede Mænd sig herved den Ære at indkalde de Medlemmer af det forrige her i Byen værende dramatiske Selskab, der i dette var stemmeberettiget, til et Møde paa Raadstuen førstkommende Løverdag den 5 Novbr., Kl. 3 Eftermiddag, for der at omventilere, hvorledes de Selskabet. endnu tilhørende Eiendele kunne anvendes til Bedste for Komediehusets Aftie=Eiere eller Byen. Odense den 31 October 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Tirsdagen den 8 Novbr., Formiddag Kl. 10, bliver i Stald kammeret paa Odense Slot afholdt offentlig Auction over cirkaa34 Tdr. Byg Aftensning; hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres. Reimuth. Odense den 4 Novbr. 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Døbte, Kopulerede og Døde i Kjøbstaden Odense. i October Maaned 1825. VaA. St. Knuds Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Døbte. Den 9 Octbr., A. M. Ephrams Datters Søn: Fritz; Fadd.: Pigen J. Carlsdatter, Dagleier J. Nielsens Kone, Dagleier J. Nielsen, Bryggerkarl J. Andersen og Gaardskarl J. Ephraimsen. Den 10de, Garver L. Jensens Søn, Jens Peter; Fadd.: Barnets Moder, Jfr. Langhof, Feldberedermester Baumann, Garver Nielsen og Clemmensen. Den 13de, Brændeviinsbrænder, N. Hansens Datter Nicoline Petrine; Fadd. Mad. Nielsen, Jfr. Hansen, Brændeviinsbr. N. Simonsen, Muurmester A. Braadt, Snedkermester M. Schmidt og Tegnelærer Faber. Den 16de, Muursvend L. Nielsens Datter: Anne Cathrine; Fadd.: Jfr. D. A. Kryssel og J. Assam, Snedkersvendene R. Crone og N. Tordenschow og Muursvend H. Pedersen. Den 19de, Kæmner kasserer A. Haugsteds Søn: Anders Christian Boesen; Fadd. Mad. Hempel, Jfr. Phlenschlæger, Stiftsfuldmægtig Lund, Kirkeværger Paulsen og Borgerkapitain Pflug. Den 26de, H. Larsens Datter: Eline Christine; Fadd. Mad. Petersen, Pigen M. Andresen, Kontoirist Thaarup, Overskjærer Stolberg og Forpagter Olsen. Den 28de, Rugbrødbager H. Larsens Søn: Jacob Ed vard; Fadd. Jfr. Haarup og Bruun, Handskemagersvend H. Clausen, Snedkersvendene A. Madsen og Crone. Konfirmerede. 15 Drenge og 8 Piger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Kopulerede. Den bte, Lærer i den Jndbyrdes Underviisning Nicolai Jensen og Jfr. Wolborg Margrethe Greve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Døde. Den 30 Septbr., Dalum Møller, Joh. A. Demants Søn, Martin Andreas Christoffer, 8 Aar. Den 2 Octbr., Kjøbmand F. Chr. Starups Søn, Christian Winenz, 8 Dage. B. Frue Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Døbte. Den 2 Octbr., Skomager Th. N. Møllers Datter ; Johanne Caroline, Fadd.: Pigerne G. Hansen og K. Jørgensen, Vagtmester Knudsen, Korporalerne Petersen og Jensen. Den 7de, Bøssemager J. J. Fieldsteds Datter, Jensine; Fadd.; Pigerne J. Petersen og B. C. Christesen, Korporal Larsen og Trompeter Hansen. Den 8de, Garver L. Serves Datter: Cathrine Dorthe, Fadd. Mad. Nielsen, Jfr. Rosenlund, Garverne Clemensen og Spøhr og Kammagersvend Hjort. S. D., Snedkermester R. Busches Datter: Ane Marie; Fadd. Barnets Moder, Jfr. Busch, Barnets Fader, Skomager H. Thorsen og Smaakjører C. Rasmussen. Den 12te, Afdøde Fægtmester J. Madsens Søn: Hans Peter; Fadd. Mad. Kragh, Jfr. Petersen, Qvarteermester Marthins, Korporalerne Madsen og Andersen. Den 15de, Hvedebrødbager J. J. Sanders Søn: Carl Severin; Fadd.; Mad. Hempel, Jfr. Becher fra Holmelund, Kjøbmand Sander fra Faaborg, Farver Tamdrup og Barnets Fader. Den 16de, K. Hansdatters Søn, Christian; Fadd.: Pigerne J. P. Jensen og K. D. Andersen, Steenhugger H. Petersen, Brændeviinskarl H. Hansen og Kudsk N. Hansen. Den 22de, Møllersvend S. Olsens Søn: Peter Christian; Fadd.: Avlsmand H. Jørgensens Kone, Smed H. A. Andersens Kone, Møllersvendene A. Christesen og H. Clausen og Ungkarl P. Olsen. Den 25de, Huusmand A. Erichsens, Søn: Niels Frederich; Fadd.: Pigen Chr. Nielsd., Huusmand J. Jørgensens Kone, Selveier R. N. Hunderup, Forpagter N. Hansen og Gaardmand P. Frederichsen fra Kiertinge. Den 28de, Beendreiermester Ph. Ch. Helths Datter, Nielsine Johanne: Fadd. Barnets Moder, Mad. Soelberg, Barnets Fader, Skomager H. J. Hansen og Beendreiersvend W. Bansom. Den 30te, Tømmersvend P. Andersens Datter: Marie; Fadd.: Pigerne C. Stephansen og H. Morthesen, Gartner Petersen, Tømmersvendene N. Jacobsen og J. Rasmussen. Konfirmerede. 10 Drenge og 15 Piger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Kopulerede. Den 1ste, Skomagersvend P. Risberg. og Pigen A. C. Povelsen. Den 15de, Ungkarl L. Diderichsen og Brændeviinsbrænder J. G. Lorenzens Enke K. Jensen. Den 19de, Styrmand J. A. R. Storm og Jfr. J. H. Sander. Den 29de, Kudsk L. Petersen og Pigen K. Olsdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Døde. Den 1ste, Selveier K. Larsen af Biskorup, 80 Aar. Den 3die, Muursvend F. Rücheel, 46 Aar. Den 18de, Kjøbmand J. Nielsens Kone, A. K. Ferslev, 56 Aar. C. St. Hans Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Døbte. Den 9 Octbr., Tømmersvend H. Andersens Søn, Hans Christian; Fadd.: Pigerne D. Rasmusd. og P. Larsd., Friskomagermester P. Jensen, Tømmersvend J. Rasmussen og Barnets Fader. Den 14de, Korporal H. Jensens Søn: Hans Nar tin; Fadd. Mad. Rasmussen og Madsen, Vagtmester Gudum og Trompeter Petersen. S. D., Bøssemager J. Fielsteds Datter: Narie Sophie Rasmine; Fadd. R. og J. Jensen og deres Koner, alle fra Skibhusene. Den 15de, Væver M. Henriksens Søn: Jens, Fadd. Barnets Møder, K. Hansd., Pigen C. Jørgensd., Friskomagermester H. C. Henriksen og Barnets Fader. Den 16de, Dagleier P. Pedersens Datter: Laurine; Fadd.: Pigerne A. M. Pedersd. og M. Hansd., Huusmændene R. Pedersen og H. Christiansen og Ungkarl P. Olsen. Den 23de, Ritmester H. Schous Søn: Sophus Edvard; Fadd.: Amtmandinde Bentzon, Frøken Guldberg, Generalkrigskommissair Torwerdt, Major Rissing, Kapitain Stockfleth, Kammerjunker Vind og Stadshaupmand Andrup. Den 29de, Ritmester, Ridder J. Ph. Schulzs Datter, Caroline Amalie Henriette; Fadd.: Barnets Moder, Frue H. Bloch, Frøken Høstmark, Oberstlieutenant Ridder v. Bardenfleth, Major Rissing, Ritmester Baron v. Wedel og Premierlieutenant v. Bülow. Konfirmerede. 4 Drenge og 9 Piger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Kopulerede. Den 22de, Tømmersvend N. Petersen og Pigen K. Nielsdatter paa Aalykkegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Døde. Den 7de, Korporal Jens Madsen, 51 Aar. Den 21de, Gartner P. Christensens Søn, Frits Julius, 7 Maaneder. Den 22de, Sognepræst C. Froms Søn, Jens Karl, 1 1/2 Aar. Den 24de, Skrædersvend L. Pedersens Datter, Josephine Petrine Frederiche, 1 1/2 Aar. Den 27de, Kirkesanger A. J. Møllers Datter i Allested, Anne Marie, 15 Aar. Følgeblad til Fyens Stifts Adresse-Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-07
No. 156. 54 Aargang. Fyens gaden. Stifts. privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Mandagen den 7 Rovember 1825.