JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-25
Steentrykkerie er en Frugt af den haardeste Nød. Sennefelder, Opfinderen deraf, var, tilligemed sin Moder og sine Sødskende, kommen i den meest hielpeløse Tilstand, da hans Fader, en Skuespiller, døde fra dem. Forgjeves havde han stræbt at gjøre et Slags Lykke paa Skuepladsen; han nedsank i Tungsind, og stod Fare for at blive et Offer for Fortvivlelse. J denne sørgelige Stemning gik han en Dag ved Bredden af Jser, og tager tilfældigen en Skifersteen op, hvori der havde aftrykt sig Former af Mos. Dette bragte ham fra den ene Tanke paa den anden, til at anstille Forsøg og endeligen paa den heldige Opfindelse. Efter allerunderdanigst Ansøgning fra Geheime-Conferenceraad Christian Gunther, Greve af Bernstorff, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebrogen, Dannebrogsmand og Storkors af den Ungerske St. Stephans Orden, har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at tilbagekalde ham fra den ham anbetroede Post som overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister ved det Kongelig Preussiske Hof, og i Naade at afskedige ham af Allerhøistsammes Tjeneste. - Hs. Majestæt har derhos, ifølge Hs. Majestæt Kongen af Preussens Begjæring, og som et Beviis paa det Venskab, der hersker mellem Allerhøistsamme og Hs. Preussiske Majestæt, allernaadigst tilladt Grev Bernstorff at indtræde i denne Monarks Tjeneste. - J 30 Aar har Grev Christian Bernstorff i de ham betroede vigtigste Stats-Embeder udviist en utrættelig Flid, Troskab og udmærket Nidkjærhed i den Kongelige Tjeneste, som Hs. Majestæt Kongen har paaskjønnet. Til ydermere Beviis paa Allerhøistsammes Tilfredshed med Grev Bernstorffs troe Tjeneste har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt, ved hans Afskedigelse at skienke ham en Ring, prydet med Allerhøistsammes Portrait. For at sætte Embedsmænd, Pensionister og andre, som oppebære deres Jndtægter i rede Sølv, saa længe dette ikke er Landets eneste Nummeraire, istand til uopholdeligen at kunne omsætte dette Sølv i Sedler eller Tegn efter den Værdie, som Sølvet paa den Tid Omvexlingen skeer maatte have, har man foranstaltet indrettet et Comptoir i Bankens Bygning, hvor alle saadanne Personer kunne ombytte deres Sølv mod Rigsbanksedler, eller Tegn. Comptoiret aabnes den 1ste September næstkommende, og foretages Omvexlingen derefter hver Søgnedag, nemligen om Mandagen Onsdagen, Torsdagen og Løverdagen fra Klokken 10 til. 1, men om Tirsdagen og Fredagen fra Klokken 10 til 12. Omvexlingen retter sig efter den paa Børsen af Committeen noterede Cours. For de Omvexlinger, som forlanges Onsdag, Torsdag og Fredag, gielder den Cours, som bliver noteret den foregaaende Tirsdag, og for de, som forlanges om Løverdagen, Mandagen og Tirsdagen, gielder den Cours, som blev noteret den foregaaende Fredag. Den høieste Sum, som nogen paa engang kan faae omvexlet, er 500 Rbd. Sølv. - Nationalbanken i Kjøbenhavn, den 24de August 1818. D. Warberg. Klingberg. J. Thomsen. D. Koefod. Chr. Thomsen. Wilkens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-25
Kjøbenhavns Børs d. 25 August. Cours. Hamb. 2 M. 266, a vista 2600. Amsterdam 2 M. 240, a vista - . London 2 M. . . Paris - . Spec. 262. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 98 pr. 100; Oblig. 92. Norske Rigsbanksedler 22 a 22 1/2. Svenske Sedler 70 sk. Disconto 6 PC. Spørgsmaale, Vilde det ikke være gavnligt, at nu, da vor Cours har nærmet sig saa meget all pari, Værdien af Rigsbanktegnene blev nedsat i Forhold til Coursen, og at f. Ex. to Mk. i Rigsbanktegn kom til at gaae paa 1 Mk. Sølv, Vilde derved al Fristelse til Eftergjørelse, som nu, da et Rigsbanktegn paa 16 s. er lig 10 s. Sølv, maa betragtes som stor, ikke kunne forebygges, Var det ikke mueligt, at indrette et saadant Stillads for Malere og Murere, hvorved de mindre end hidtil udsattes for at falde ned fra, og komme til Skade, - En duelig Mechaniker kunde herved gjøre sig udødelig fortjent af Menneskeheden. Kunne de Handler, der indgaaes paa Børsen i Følge det aabne Brev af 6te April d. A., af Mæglerne sluttes i Rigsbanksedler, eller skulle de sluttes i Sølv efter Qvartalscoursen, Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. dog vacos Haa Femtende Aargang. No. 69. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 29 August 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Reisen til Frederiksværk. (Fortsat, see forr. No.) Naar man beregner hvert Pund fiin Uld til 6 Rbmk. i Sølv, saa udgjør det for 2 Mill. Pd. henved 1 Mill. 700,000 Rbdlr. Ved Forædlingen var det mueligt, at bringe det saavidt, at et dansk Faar kunde bære 3 Pd. Uld, og saaledes Productionen i det Hele forøges en Trediedeel og Uldens Værdie det Dobbelte. Men desværre synes Udsigterne dertil endnu at være for svage. Faareavlen betragtes af vore Landmænd endnu langtfra ikke fra den rigtige Synspunkt, som den fortjente; i det mindste er dette Tilfældet i Sjælland, hvor der ialt, for saavidt sligt med Sandsynlighed lader sig bestemme, ikke holdes flere end 160,000 Faar, som, beregnede til 3 Rd. Sølv Stykket for Lammet og Ulden, ikke udgjør mere end 480,000 Rbd. Enhver indseer, at det er alt for betydeligt for en Provinds som Sjælland. Fælledskabets Ophævelse maatte naturligviis have en formindsket Faareavl til Følge, men da Bønderne nu føde dem paa Græs, istedet for at de for fødte dem paa Brakmark, saa røgtes imidlertid de Færre, der holdes, saa meget bedre. J Almindelighed holder en sjællandsk Bonde fra 6 til 16 Stykker, en Hovedgaardseier 20, og det største private Skæferie i Sjælland, Selsøe i Roeskilde Amt, har 150 Faar af dansk Race. Heller ikke vilde man paa det sidste Sted holde saa mange, dersom man ei heldigviis kunde lade dem græsse paa Eskilds i Roeskilde Fjord. Skade, at Landboen hos os endnu ikke synes at bryde sig synderligen om Ulden, men meest sørger for, at Lammene med Fordeel kunne sælges til Slagteren. Det er ham mere om at gjøre, at de blive store og kjødfulde, end at de bære fiin Uld. Naar man reiser igjennem Sjælland, møder man paa Markerne langtfra ikke saa hyppigen Faareflokke, som man i et saa frugtbart Land var berettiget til at formode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
J Henseende til Faareavlen i Almindelighed, da er det Spanierne og Engellænderne, som ere foregaaede Europa med deres Exempel. Allerede for 100 Aar siden forplantede man den spanske Race til Engelland. Man tog dertil Faar fra det spanske Barbarie, som lykkedes meget godt. Men først under Elisabeth blev Faareavlen bragt til Fuldkommenhed. Man kjøbte dertil castilianske Væddere, uddeelte Privilegier og Præmier, og fik derved allerede, efter otte Aars Forløb, en saa udmærket Race af Faar, som man neppe havde den i Spanien. Ved omhyggelig fortsat Cultur har man vidst at holde dem i denne Tilstand, og at gjøre den til en sand Guldgrube for Engelland. Det samme kunde den blive for Danmark, dersom vore Landmænd tilbørligen vilde søge at forbedre og forædle den. - J Engelland antager man, at der findes over 43 Mill. og i Skotland over 30 Mill. Faar. Spanien selv tæller kun 8 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Den Lov i Engelland, at Nationens Repræsentanter skulle i Parlamentet sidde paa Uldsække, sigter til Faareavlens Vigtighed for Storbritanien. Efterat vi havde beseet Canalen og Skæferiet, vendte vi igjen tilbage til Esrom. Det er at beklage, at man aldeles ingen Efterretninger har om de Gamles almindelige Landeveie her i Landet; man vilde, ved at kjende disse, kunne gjøre sig et langt tydeligere Begreb om mange nu ødelagte Steders Beliggenhed. Saaledes læser man, at Kong Christian den Første (1477) tillod Esrom Kloster at anlægge Veien for Reisende uden for Klosteret, paa det de ikke behøvede at drage igjennem det, til Uleilighed for Munkene, der ei turde lukke det for Gjennemfartens Skyld, overeenstemmende med Kirkelovene og Ordensreglerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Vi fortsatte nu vor Reise fra Esrom, for at naae Maalet for denne - Frederiksværk. Fra Esrom til Helsinge kommer man næsten uophørligen igjennem Skov, som afvexler med Agerland, men aldrig saasnart er man kommen et Stykke forbi denne Kirkeby, saa aabnes for os en ganske anden Natur. Man seer sig ligesom med eet forflyttet fra Jtaliens skjønneste Egne til den Lyneborgske Hede. Man befinder sig her paa en Hede af Flyvesand, besat med melankolsk Marehalm og andre Sandværter. Paa venstre Side løber den speilklare Arres, der forgjeves skyller op mod den utaknemmelige Jordbund. Vognhjulene berede sig ned i det dybe Flyvesand, der er saa fiint som Støv. Vi maatte stige af Vognen, da den hvert Øieblik stod Fare for at vælte, og, vandrende til Fods, søgte vi saaledes at naae Sandhuset, et Sted, hvor man atter træffer frugtbar Agerland. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
(Jndsendt.) Det synes virkeligen at de danske Aviser nu ere altfor mange, forsaavidt de tillige ere Avertissementstidender, og at den betalende Forfatter derved bliver sat i større Bekostning end forhen, eller ogsaa bliver uvis om, hvorvidt hans Bekjendtgjørelse bliver læst. Naar man for 30 Aar siden lod et Avertissement indrykke i de berlingske Tidender, Adressecomptoirets Efterretninger og den altonaiske Mercur, saa var man ganske sikker paa, at det blev almindeligen læst baade i Danmark og Norge. Endnu kan en saadan Publicitet opnaaes igjennem Adresseavisen, forsaavidt Kjøbenhavn og Omegn angaaer, og igjennem Mercuren i de Dele af Hertugdommene, hvor der alene tales Tydsk, men neppe igjennem Statstidenden alene i de øvrige danske Provindser. Saaledes lod en Mand fjor en lille Bekjendtgjørelse indrykke i Statstidenden, som det vigtigste Avertissementsblad for Landet, og troede fuldt og fast, at de Familier, som den angik, læste dette Blad; men et halvt Aar derefter erfarede chan, at tre af ovennævnte Familier ikke havde læst Avertissementet, da den ene kun holdt Randers Amtstidende, den anden Aarhuusavisen og den tredie Viborg Samler. Statstidendens Abonnement kan maaskee være stort nok endnu, men dette er ikke nok, thi i forrige Tider læste mange Flere end Abonnenterne den berlingske Avis. Præsterne paa Landet laante deres videlystne Sognefolk baade denne og Jversens Avis, som de to eneste, der dengang vare bekiendte. Nu er det ganske anderledes. Den Ene læser en, den Anden en anden, og baade Penge og Tid mangle for at kunne læse dem alle. Følgen deraf er, at man ofte saa at sige spilder sine Penge paa Avertissementers Jndtrykkelse. Skal f. Ex. en Mand i Horsens, naar han ønsker Noget bekjendtgjort i Hobro og Omegn, da lade dette indrykke i Aarhuus Adresseavis, Randers Amtstidende, Viborg Samler, Borchs og Wandalls Aviser i Aalborg eller i Statstidenden, Og om han end lader dette indrykke i alle de her nævnte Aviser, er han da sikker paa, at ikke gammel Forkjerlighed endnu trækker Jversens Avis til denne Egn og at de andre derved blive ulæste? J Sjælland, Fyen og Laaland hersker samme Frygt og Uvished. Man kan endog med Rimelighed tænke sig det Tilfælde, at om man end lod sit Avertissement indrykke i alle danske Aviser, blev det dog ikke læst af Vedkommende, naar ikke Jndrykkelsen skeete paa een og samme Tid, netop fordi Aviserne ere saa mange; thi De, som læse dem paa offentlige Steder, læse snart den ene og snart den anden. Forhen var Spørgsmaalet derimod alene om Berlings og Jversens Aviser. Den nægtes ingenlunde, at jo provinciale Aviser kunne være til Nytte for Byerne, hvor de trykkes, og Egnene deromkring; men man troer, at de baade kunne være for mange og at det, for de Jndrykkendes Skyld, var saare ønskeligt, at der for de danske Provindser kun var en Hovedavertissementstidende, men som blev almindeligen læst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kgl. Rentekammer er, under 2 August d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Efterat Regningerne over de i Aarene 1813 og 1814 til de danske Tropper i Hertugdommene Slesvig og Holsteen skeete Leverancer in natura, ere afsluttede ved den hertil i Flensborg allerhøiest anordnede Revisions-Commission, og samme ere blevne forelagte Hans Majestæt Kongen ved General-Commissariats=Collegium, har Allerhøistsamme allernaadigst behaget at resolvere, at disse Leverancer i Alt skulle godtgjøres med 144,932 Rbdlr., og forsaavidt de ikke betales i rede Penge, liqvideres i de resterende eller løbende Afgivter. – J det Rentekammeret herved bekjendtgjør saadant til Efterretning, tilføier det endnu, at bemeldte Commission, til hvilken ogsaa enhver Forespørgsel i saa Henseende maae henvendes, vil underrette ethvert District om Summen af den samme tilkommende Godtgjørelse, og at Rentekammeret, naar Commissionens Attestation over den Districtet tilkommende Summe tilsendes samme, skal foranstalte at denne afskrives i de resterende eller løbende Afgivter."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
J disse Dage er udkommen: Dansk norsk Literatur=Lexicon, første Halvdeel, AL., af Prof. R. Nyerup og J. Kraft, stor 4to, 366 Sider. Dette, med sjelden Flid og Kundskab udarbeidede Værk har det Fortrin for det Wormske, at der ved Skrifterne findes en Henviisning til det critiske Blad eller det Tidsskrift, hvor de findes recenserede eller paa andre Maader critisk omtalte: et Fortrin, som enhver Literaturynder ikke kan andet end være de Herror Forfattere af dette nyttige og for alle Videnskabsvenner uundværlige Lexicon høiligen forbunden for. Med Længsel seer Anmelderen det til først i næste Aar lovede andet Bind i Møde, og mueligen tør man haabe, at der til samme vil føies de Forfattere eller Skrifter, der maatte være glemte i Værket selv. J et Arbeide af den Natur er Fuldstændighed næsten umuelig, og det kan uophørligen trænge til Forøgelse og Berigtigelse. Aumelderen har med Opmærksomhed gjennemgaaet det udkomne første Bind, og, saa vidt han kan indsee, ikke fundet noget Væsentligt forbigaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
J Onsdags Middags Kl. 12 1/2 opkom Jld i Fru Meinerts Gaard, beliggende i Strandgaden paa Christianshavn. Jlden greb saa stærkt om sig, at i faa Timer endeel af Sidehuset og hele Baghuset ud til store Kongensgaden lagdes i Aske, i hvilke Bygninger det saakaldte Behagenske Sukkerraffinaderie var, der nu tilhører et Jnteressentskab, og hvis Forraad af Sukkere næsten ganske brændte. Ved Brandcorpsets store Anstrængelse hindredes Jlden fra at udbrede sig videre og tage fat i de tilstødende Bindingsværks Bygninger. Kl. 3 om Eftermiddagen blev ved Kimning tilkjendegivet, at Faren var forbi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Dagen efter, om Morgenen Kl. 4 1/4, udbrød atter Jld i Klokkestøberne Gamst's Gaard ved Vestervold, hvorved et Stykke af Mellemhuset og et Stykke af Sidehuset, hvori Verkstederne vare, opbrændte. Ved en Sidemuurs Jndstyrtning kom 3 Mennesker til Skade, af hvilke den ene skal være død om Aftenen. Kl. 5 3/4 om Morgenen tilkjendegaves ved Kimning, at Faren var forbi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
J den store Brand 1795 afbrændte hele Gaarden, og Forbygningen er hidtil ikke opført igien; men paa Stedet er en Gaardsplads og en liden Hauge med et Plankeværk ud til Gaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Paa Sommertheatret paa Vesterbroe skal med det første gives et nyt Pantommespil Don Juan, hvortil Decorationerne ere malede af Cocchi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Caffeen er i disse Dage igjen stegen til 5 Mk. 14 s. a 6 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Skrivelse fra Vesterjylland, af 6 August. Ogsaa her i Egnen har Høsten iaar indfundet sig tidligere end sædvanlig, men desværre langt fra ikke opfyldt Landmandens glade Haab. Den længe vedvarende Tørke har deels bundet, deels udtørret Jorden saaledes, at Avlet i det Hele neppe er middelmaadigt. Paa de skarpe Sandmarker er Rugen bleven for tidlig moden og svang. Bygget staaer i det Hele temmelig godt, især det tidlig saaede, det sildige derimod er tyndt, kort og plettet. Af alle Kornsorter er Havren meest mislykket og vil rimeligviis blive forholdsmæssig dyrt. Græsmarkerne ere, endog i de bedste Egne, som afsveedne, og Kreaturene lide Salt. Man har derfor og forlangt 6 a 8 Rbd. i Græsleie for et Kreatur, fra Begyndelsen af August Maaned og til Jndbindningstiden. Fodermangel er meget at befrygte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Uagtet Opkjøberiet og Prangeriet i de sidste Tider har givet dygtige Ørfigner, begynder dog Spekulationsdanden atter at løfte sit Hoved i Veiret og sætte Priis paa det nye Korn. Saa ønskeligt det var, at Landmanden ved at faae sine Produkter got betalt, maatte sættes i Stand til at betale sine Skatter, der i Grunden ere høiere iaar end ifjor, lønne sine Tjenestefolk og selv finde tarveligt Udkomme, saa skrækkeligt vilde det dog være, om Priserne paa Kornvare, formedelst Mangel derpaa, skulde stige formeget; det forbyde Gud, (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Odense, d. 25 August. Endelig ere Vi bønhørte, og have siden Natten mellem Løverdag og Søndag flere Gange havt en velsignet Regn, som, hvor sildig den kommer, dog i flere Henseender endnu er høist velkommen. - Som en Følge af denne. Sommers udsædvanlige Varme begyndte Fluerne, hvis Periode ellers indfalder i September, allerede i Juli og vare reent slemme i An gust Maaned. Som et uskadeligt Middel for disse smaae Plagedyr anbefales følgende: Man kjøber blot paa Apotheket Quasia for nogle Skilling, kommer samme paa en Theepotte og helder kogende Vand derpaa. Naar det da har trukket noget skjænker Man det paa Koppe eller Tallerkener med Tilsætning af lidt Sukker. Fluerne drikke det med Begjærlighed, men beruses saaledes deraf, at de øieblikkelig krevere. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Aarhuus, d. 25 August. Ved Jldsvaaden i Weilbye sidstl. Søndagnat afbrændte Ole Ovensens og S. P. Hiortzhøis Gaarde med samt Jndboe og Kornforraad. Flere andre Gaarde vare antændte men reddedes fra Ødelæggelse. - Søndagen iforveien afbrændte en Deel af Fieldskov ved gl. Estrup. - S. V. herfra saae man hele Gaaraftes en stærk Jldebrand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Randers, d. 20de Aug. J Søndags Eftermiddag kom Jld løs i den saakaldte Field Skov ved gl. Estrup, hvoraf endeel afbrændte. Jlden skal være kommet af, at man i Nærheden afbrændte en Lynghede, hvorved der kom Jld i nogle ved Skoven staaende Favne Træe, og den greb videre om sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
J Viborger Samler, 24 August læses følgende: "Det er en almindelig Tale eller Mening, at China ligger under Danmark eller, som er det samme, at Jndbyggerne i Danmark og China vender Fødderne mod hverandre; men det er ganske urigtigt; thi det sees af Globus og Landkorter, at Jndbyggerne i de Spanske Sydamerikanske Provindser: Paraqvay, Buenos=Ayres, og Rio la Plata vender Fødderne lige imod Chinas Jndbyggere, derimod har Danmark eller næsten hele Eutopa ingen Antipoder (saaledes kaldes de Mennesker, som vende deres Fødder lige mod os, undtagen Spanien, hvis Jndbyggere vende Fødderne lige mod Nye=Seelænderne; thi paa det Sted paa Jordkloden, som ligger under Danmark, er (saa vidt vides) ikke andet end et uhyre stort Hav. Skrevet den 22de August 1818. J. J. Frisenberg, Skolelærer i Løvel ved Viborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Kjøbenhavns Børs d. 28 August. Cours. Hamb. 2 M. 254, a vista 258. Amsterdam 2 M. 238, a vista - . London 2 M. 10 1/2. Paris - . Spec. 262. - Specter solgtes til 15 Rbmk. 11 s. a 15 Rbmk. 12 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 98 1/4 pr. 100; Oblig. 92 1/2. Norske Rigsbk. 21 1/2 a 22. Svenske Sedler 69 a 20 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Ved min lange Vandring paa Livets i udmærket Grad møisommelige, trange, mørke, vild"førende, tornefulde, skrækkende, ængstende, ja haabløse Veie, er jeg ført til at søge og holde fast ved den Almægtige; jeg fandt ham i hans Ord, og erfarede dette Ords kraftige Hjelp imod "al Fristelse, Fald og Nød. Men den kan bedste paaskjønne og bevidne Lægemidlernes Nytte som selv i mange haarde Sygdomme er bleven lin"dret, styrket og frelst derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Da Skriftets Jndhold er fremsat baade i idet danske og latinske Sprog, saa kan det benyttes baade af Ulærde og Lærde, udenlands saavelsom indenlands. - Versene vil man finde flydende, letforstaaelige og overeensstemmende med Bibel texten. - Forfatteren anbefaler dette Skrift til daglig Brug og Erindring. Man bør ikke regne det blandt saadanne, som man læser blot eengang, enten for Morskab, eller af Nysgierrighed, eller for at uddrage det deraf, som kunde høre til vort Fag, og derefter ikke seer dem meer. Dette Skrifts Nytte og Værdie bestaaer derimod i daglig Brug deraf, det er indrettet og skikket til at virke det Samme paa Sielen, som Føden paa Legemet, og ligesom Føden maae daglig bruges, for at vedligeholde og styrke Legemets Sundhed, saaledes maae ogsaa Guds Ord daglig bruges for at fremme og bevare Sielens Sundhed, som er Sandheds Kundskab, Dyd og Glæde. Heldeg affard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-29
Mechanik. Chemie. Efter den af Selskabet for indenlandsk Konstflid bifaldede Plan for det offentlige Foredrag, hvilket jeg, under Commerceraad Marstrands Tilsyn og venskabelige Understøttelse, holder, for at blive Selskabets bestandige Medlem, kommer jeg i denne Maaned tilende med Forklaringen, og de afvexlende Examinatorier over Ussings Lærebog i Mechaniken, oplyst ved det Saxtorfsk Buchmanske Apparat af Maskinemodeller. J næste Maaned begynder jeg derfor, efter Løvte, paa Forklaringen over samme Videnskab, efter Vieths Mathematik *).