JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-08
At der Onsdagen den 28de d. M. Formiddag Kl. 11 bliver paa Raadstuen her i Byen afholdt Skiftesamling i afdøde Toldbetjent Ole Larsens og forhen afdøde Hustrues An Larsens fælleds Bo, bekjendtgjøres herved ifølge Pl. 21de April 1824 til Efterretning for alle Vedkommende. Nakskov Kjøbstads Skifteret den 5te Mai 1845. Hammerich. Fasting. 225 Rbd. Sedler af Stubbekjøbing Kirkes Midler, kan i førstkommende 11te Juni Termin erholdes tillaans imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man henvender sig til Kirke inspectionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-08
270 Rbd. 41 s., Umyndiges Midler under Feige Birks Overformynderie, kan mod lovbefalet Sikkerhed erholdes tillaans strax, eller i 11te Juni Termin d. A. Petersen. Frige den 1ste Mai 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-08
Auctioner. Løverdagen den 17de Mai førstkommende bliver opraabt til Bortfæstelse eller Arvefæste, den Garrd i Vester Tier sted, som Christen Væver har havt i Fæste. Det tilliggende Areal er 51 Tdr. 3 Skp. 1 1/2 Fdk. Land, der er ansat til Hartkorn 6 Tdr. 3/4 Alb. I Kjøbet følger den i Jorderne nedlagte Vinter- og Vaarsæd, saavelsom Besætning, og lades det ikke ubemærket, at Gaardens Jorder have en særdeles god Beliggenhed saavel i Figur som for Vandafleining, og at Markernes Indfredninger ere vel forsynede med Plantning. Auctionen afholdes paa selve Stedet Kl. 12 Middag. Dette bliver herved bekjendtgjort, saavelsom at Undertegnede paaviser Eiendommen, og hos hvem de nærmere Conditioner erfares. Christianssæde den 30te April 1845. J. M. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-08
Onsdagen den 21de Mai d. A. om Formiddagen Kl. 10 bliver i Halsted Præstegaard ved offentlig Auction bortsolgt 2de røde Kjøreheste, 2 brune Rideheste, en Wienervogn, en Jagtvogn, en holsteensk Vogn med 3 Sæder, et pletteret Seletøi, et Ridetøi, nogle Kaner, et 6 Octavs Pianoforte, nogle Meubler, en betydelig Deel Linned, hvoriblandt en Deel fine Dreiels Duge med Servietter, en Deel Sengedyner, samt en Deel theologiske Bøger, med mere, alt mod Credit til førstkommende Mikkelsdag; hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Hestene, Vognene og Bøgerne sælges i Middagsstunden. Hammerich. Nakskov, den 5te Mai 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-08
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-08
Efter at undertegnede committede Skifteforvalter i Boet, efter Ægtefolkene Fæstegaardmand Boe Povelsen af Freilev, som afgik ved Døden den 28de November 1842, og hans tidligere afdøde Hustru Ane Pedersdatter, er bleven bekjendt med Høiesteretsdom afsagt 6te Januar d. A. over Skiftedecision af 13de Januar 1843 i Boet, indkaldes herved Alle, som formene at have Fordring paa benævnte Dødsbo, til, inden 12 Uger fra Dato at anmelde deres Fordringer og bevise Rigtigheden af samme for mig. Ligeledes kundgjøres herved til enhver Vedkommendes Efterretning, at der den 21de ds., Formiddag Kl. 10, holdes Skiftesamling for Boet paa mit Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-08
Grevskabet Christiansholms Skifteret, Aalholm den 1ste I. C. Lund. Mai 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-08
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Lollands Falsters ad Mis 1 Tidende. Redigeret og udgivet af Chr. Jørgensen, (const.). Trykt i W. F. Laubs Enkes Officin i Nykjøbing. Fredagen den 9. Mai. No 33.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Danmark Krigs- og politiske Historie fra Krigens Udbrud 1807 til Freden til Jønkjøbing. den 10de Decbr. 1809, 1ste Binds 2den Levering. Af Capitain v. Ræder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Om Kjøbenhavns Overgivelse skulle vi fatte os i at Korthed, da denne Begivenhed, og hvad dertil hører tør forudsættes som almindelig bekjendt. Byen var ødelagt, Forsvarsmidlerne udtømte, og Borgernes Mod Tillid borte i den Grad, at flere Afdelinger af det borgerlige Jnfanterie den 3die Bombardementsnat endog forlode Voldene. En stor Deel af de Bortgaaende skal dog den 6te September om Morgenen atter have indfundet sig paa deres Poster, hvilket Forf. anseer som det glædeligt Beviis paa Patriotisme, Pligtopfyldelse, Disciplin og krigersk Aand" (!). Under disse Omstændigheder havde man kun at vælge mellem et Forsvar paa Liv og Død og en Overgivelse; man valgte det sidste Alternativ, og om det end ikke var det meest heroiske, saa var det dog nok det klogeste Valg. Commandeur Bille stemte vel for, at man burde gjøre et Udfald med den hele Styrke af Combattanter, omtrent 3000 Mand, og "slaaes som fortvivlede Folk for sin Ære, men dette Project var vistnok meere velmeent end velbetænkt, og vilde ikke have ført til andet end unyttig Opoffrelse af Menneskeliv. Vilde man indlade sig paa et yderligere Forsvar, saa havde det upaatvivlelig været rigtigere at spare paa Menneskeliv for at kunne mod tage en Storm; men dertil følte Borgerne intet Kald de havde tabt Tilliden til de Commanderende, og de forlangte endog udtrykkelig Capitulation. Man capitulerede altsaa. Beleiringen havde iøvrigt ikke været blodig. Det hele Tab paa dansk Side bestod i 188 Døde og 346. Saarede; Jndvaanernes Tab under Bombardementet var betydeligere, omtrent 1600 Døde og 1000 Saarede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Englænderne angave deres Tab officielt til 42 Døde og 145 Saarede, et Tab, der er saa paafaldende ringe, at det, som Forfatteren rigtigt bemærker, ikke fortjener mindste Troværdighed. Men Armeen leed et andet Tab, som dog ikke var stort at beklage, nemlig ved Desertion.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Fra Krigens Begyndelse til Englændernes Jndskibning den 19de October udgjorde Overløbernes Antal 1211 hvoraf – mærkeligt nok - 11 Haandværkere og 14 Matroser af Søetaten; de Øvrige vare fordetmeste Hvervede, og saaledes alene af Marine-Regimentet, der bestod af Sammenskrab af alle Nationer, 1055 Mand. Den engelske Armee leed paa sin Side ogsaa et ikke ubetydeligt Tab ved Desertion, som dengang var almindelig i alle Armeer. Bombardementet havde ødelagt 1 Kirke, samt 305 Gaarde og Huse, 1 Kirke (St. Petri) samt 1500-1600 Huse og Gaarde vare meere eller mindre beskadigede og Forf anslaaer det derved lidte Tab, vist vel lavt, til 10 Millioner Rbd.; men langt større var det Tab, som Danmark og især Kjøbenhavn, der dengang langt mere end nu repræsenterede Landets Handel, leed ved de af Fjenden opbragte Skibe. At Englænderne overfaldt Danmark, og ranede vor Flaade, var en Voldsgierning; men uden at tale om, hvad der kommer paa vor egen Enfoldigheds Regning - saa kunde dog Englænderne her anføre til deres Undskyldning, at de i Napoleon havde med en Modstander at gjøre, der hverken respecterede Stats- eller Folke=Ret, der ikke skyede noget Middel, naar hans Fordeel krævede det, og da de nu vidste, som de paastode, at han havde isinde at tage den danske Flaade, vilde de forekomme ham. At de derimod for Krigens Udbrud borttoge omtrent 600 danske Skibe, der i den Formening, at Danmark var i Fred med alle Nationer, befandt sig ude paa Verdenshavet, og hvis Værdi kan anslaaes til 18 Millioner d. C. eller 2829 Millioner Rbd., det var en Sørøvergierning, der vil blive en evig Skamplet for den engelske Regjering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Kjøbenhavn var saaledes overgivet, og af Englændernes Forhold kunde man mærke, at de nu ansaae Krigen for endt, eller i det Mindste ønskede at den maatte være det. De klarerede saaledes nu Sundtolden som i Fredstid, og deres Consul i Helsingøer, der havde forladt Byen under Kjøbenhavns Beleiring, vendte tilbage paa sin Post. De tillode ikke alene fri Reise fra Sjælland uden engelsk Pas, men indrømmede endog, at 250 Skibe maatte afgaae fra Kjøbenhavn for at hente Proviant, hvortil man høiligen trængte. At nu Kronprindsen, efter hvad der var passeret, ikke kunde gaae ind paa at lade, som om der Jntet var skeet, vil vist Jngen undres over, men hvad man maa undres over, er, at han tog nogle ganske besynderlige Forholdsregler, der ingenlunde skadede Fjenden, men kun rammede hans egne Undersaatter. Han lod nemlig al Forbindelse mellem Sjælland og de øvrige Provindser paa det strengeste forbyde, alle Reisende bleve tilbageviste, Postsækkene skulde standses og afsendes til ham i Kiel. Jngen maatte afgaae til Sjælland, og af de 250 Skibe, der vare afgaaede fra Kjøbenhavn for at hente Proviant, vendte kun nogle enkelte tilbage; de øvrige bleve efter Kronprindsens Befaling tilbageholdte, hvor de kom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Jndenlandske Efterretninger. Jfølge allerhøieste Rescript af 29de Marts har Rendsborgs Magistrat igjennem den kgl. holsteenske Overret været opfordret til at forhøre Advocaterne Bauditz og Lohse, som respective Affattere og Undertegnere af den under 26de Januar til den brunsvigske Stænderforsamling rettede Takadresse, samt Fremkaldere af og Ordførere ved den i Anledning heraf stedfundne Forsamling i den rathske Gjæstgivergaard, og at lade dem forsvare deres ved denne Leilighed brugte Adfærd. Den 29de April bleve bemeldte Herrer i denne Anledning forhørte af en Commission; men de skulle Begge have erklæret: at de ved deres Medvirkning i det nævnte Anliggende ingenlunde kunde indrømme nogen Forseelse, hverken imod Lovene, deres aflagte Advocat Eed eller undersaatlige Troskab; hvorfor de maatte protestere imod ethvert videre inqvisitorisk Skridt i denne Henseende, og, skulde man alligevel paa høiere Steder finde dem skyldige, da maatte de kalde de ordinaire Domstole til deres Bistand. - Et Medlem af Rendsborgs Magistrat, som havde medundertegnet Adressen, er ved et Regjerings=Rescript bleven tilkjendt det allerhøieste Mishag. (Kiel. Correspd. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Som et lidet Bidrag til, hvorledes de militaire Autoriteter hos os kunne bruge, for ikke at sige misbruge, deres Magt til at paalægge deres Undergivne visse Straffe, anføres i "Fædrelandet, en Forholdsregel, som Vedkommende i sin urandsagelige Viisdom og dybe Retfærdighedsfølelse har fundet sig beføiet til at træffe. Nogle Gymnastikredskaber ere nemlig fundne at være henkastede i en liden Grav i Citadellet, og da Gierningsmanden ikke selv har villet angive sig, har man, formodentlig gaaende ud fra den subtile Forudsætning, at han har havt Øienvidner, dicteret hele Citadellets Mandskab og den ringere Underofficeersclasse 5 Dages Arrest, for om muligt derved at formaae enten selve Gierningsmanden eller den mulige Medvider til at gjøre Angivelse, Alt, uden at der er fremkommet nogetsomhelst Datum for, at denne saa betydningsfulde Forbrydelse er udøvet i Andres Paasyn eller med deres Vidende, end ikke for at den er foretagen af nogen Militair, thi, som bekjendt, boe ogsaa Andre end Militaire i Citadellet. Ellers holder man for, at hellere 10 Skyldige maae gaae frie, end een Uskyldig straffes; her har man fundet for Godt hellere at straffe flere Hundrede Uskyldige, end at lade een muligviis Skyldig slippe for Straf. Det vidner tilvisse og meer end almindelig omfattende Retsbegreber, saaledes at anvende Straffen, qvantitativt, fordi der ei vides, hvo den Enkelte er, der har qvalificeret sig dertil. Man begriber hvilken Forstyrrelse det maa bevirke for Mange baade oeconomisk og andre Henseender, naar de paa en saadan Maade forhindres fra, saavel selv som ved Andre, at lade varetage deres Anliggender i Byen, til hvilken naturligviis Alle staae i en eller anden Rapport.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Fra Rønne skrives i Bornholms Avis af 19de April: "Efterat den til at undersøge og overbevise dem, som have forfærdiget de her paa Landet circulerende falske Een- og FemrigsbankdalerSedler og sat disse i Circulation, under 24de August f. A. nedsatte Commission, bestaaende af Krigsraad, Byfoged Garde heraf Byen og Kammersecretair, Byfoged Lassen i Hasle, i forrige Aar havde indsendt Forhørerne i denne vidtløftige Sag til det kgl. danske Cancellie, have nu fornævnte Herrer erholdt Commissorium til at paakiende Sagen, hvorunder følgende Personer skulle actioneres: Arrestanterne Dreielsvæver Bidstrup, Student Arboe, Mahler, Bogtrykkersvend Chr. Stahlsberg, Skrædder, Hendrik P. Dreier, Snedker Ole J. Schou, Slagter Jens Chr. Jensen, Brændeviinsbrænder H. J. Lyngberg af Hasle, Skipper Mons P. Pedersen, Sømand Ole Jensen, Undertagtsmand Chr. Jensen af Anker, Huusmand Lars Koefoed Busch af Vester marie, Matros Lars Rottensteen, Kjøbmand Marc. P. Rasch, Uhrmager Claus Chr. Holm, Niels Nielsen med Tilnavn Krik, og Slagter Peder Nielsen, Sidstnævnte tillige for Tyveri." (Commissionen har nu fundet Formen, hvorpaa formodentlig Femdaler sedlerne ere trykte, med flere andre Former og Apparater, tilligemed Valsen, hvilket sikkert vil bidrage til at give fuldstændigere Oplysninger i denne Sag.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Det er sørgeligt at see, af en Bekjendtgjørelse fra Repræsentantskabet for Maskinhørspinderiet, i Berl. Avert. Tid., at denne Fabrik har maattet standse indtil videre med sin Drift af Mangel paa Hør. Som Følge deraf ere nu ventelig en Mængde fattige Arbeidere for længere Tid blevne brødløse, og endskjøndt det vel er lettere for dem nu at finde andet Erhverv, end hvis Arbeidet var blevet afbrudt i den haarde Vintertid, saa viser denne Standsning dog tilstrækkelig, hvor precair Arbeidernes Stilling ved slige Fabrik=Anlæg er, og at, naar der med Hensyn til Arbeidsclassen skal ventes noget virkeligt Godt af Fabrikvæsenet overhovedet, dette da for deres Vedkommende maa erholde en langt solidere Grundvold end bemeldte Actieanlæg har været istand til at give sig selv. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Tvende sjællandske Baptister, Almues mændene Frands Johansen af Søbymagle Overdrev og Anders Madsen fra Døringe vare den 13de April, efter Anmodning af nogle af deres Troesbrødre, komne til Skeetaastrup, for at samles med dem til gjensidig christelig Opbyggelse ved Guds Ord, da de der bleve grebne af Øvrigheden (Stedets Politimester er Justitsraad Harhof) og førte til Ringsted Arresthuus, hvor de endnu i forrige Uge hen sadde, uden at nogen tilstededes Adgang til dem. Nogle af deres Troesbrødre, som vovede at henvende sig til Justitsraad Harhof med Forespørgsel, om ikke de to Mænd kunde løsgives imod Caution, bleve haardt afviste og befalede øieblikkelig at forlade Byen. - "Og saaledes" – tilføier Kjøbenhavnsposten. - "vaager man da, idet man ved en ny Helligdagsanordning troer at sørge for, at Folket kan blive meere gudsfrygtigt, tillige over, at dets Gudsfrygt holdes indenfor de foreskrevne Grændser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Som et glædeligt Tidens Tegn seer man af den hempelske Avis, at Sogneforstanderskabet i Verninge Sogn i Fyen har besluttet at udbetale af Skolekassen indtil en halv Tønde BygsVærdi til en Huusmand, der har større Børn i Skolen, for at befordre Provstebreve. Vel oppebærer Læreren Holm det sædvanlige Tillæg i Skoleplanen, efter Anordningens § 34; men da der ikke efter § 31 er tillagt ham nogen Løn som Kirke bud c: Befordrer af Provstebreve, saa erkjender Forstanderskabet, at det vilde være ubilligt, ligesom det i ethvert Fald er nedværdigende for Læreren, at forlange af ham, at han skal fungere som Andres Brevbærer, da Saadant ikke passer sig for hans Stilling i Staten. "Jtzehoer Ugeblad seer i det talrige Besøg og almindelige bifald det mullerorlamundske Skuespillerselskab erhverver sig i Haderslev, et gjentaget Beviis paa, at de Danske gjerne optages med Venskab og Agtelse i Hertugdommene, naar de komme som Gjæster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Maadeholdsforeningen i Lunden har faaet en Fane, hvorpaa sees afbildet den ditmarsker landse bevæbnede Rytter, idet han fra sin høit steilende Hest fører et dødeligt Stød imod et Uhyre, som skal forestille Brændeviinsdragen." Jndskriften er: "Døe, Alcohol!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Lystspillet Pak er nu udkommet i Trykken paa Boghandler Reizels Forlag. Hr. Overskou har decideret det til "de brave Nybodersfolk, hvis bramfri Retskaffenhed stadfæster Sandheden i Skildringen af Palle, Ellen og Grethe", og har vedføiet som Motto det bekiendte Vers af Capriciosa, "Jeg priser ei Stormænd, thi der er jo Nok, Som Skjald for de Rige vil være; Jeg elsker den faste, men fattige Stok Og synger til Nyboders Ære."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
J Mandags Formiddags ihielskjød i Odense en Dragon sig midt paa Gaden (i Skulkenborg) med sin Karabin. Aarsagen til dette Selvmord siges at være, at han, efterat have tugtet en Dreng, der havde fornærmet ham, var af dennes Forældre blevet truet med at blive anmeldt:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Saxkjøbing, den 7de Mai. J Aftes Kl. omtrent 11 udbrød en heftig Jld i den herved Byen beliggende hollandske Mølle, hvorved den i kort Tid aldeles nedbrændte. Om Jldens Opkomst har det hidtil afholdte Brandforhør ikke ført til Andet end det sædvanlige "Selvantændelse", som nu synes at blive temmelig hyppig. Saavidt Anmelderen bekjendt, var Aarsagen til Jlden i den nylig ved Nykjøbing afbrændte Slotsmølle jo ogsaa Selvantændelse". For omtrent 3 Uger siden havde førstnævnte Mølle allerede antændt sig selv; men Jlden blev opdaget i Tide og Møllen reddet, for efter omtrent 3 Ugers Forløb atter at antænde sig selv, og det saaledes, at al Redning var umulig, særdeles heldigt var det at Vinden har fra Bygningerne ved Møllen, da disse ellers upaatvivlelig ogsaa vare blevne et Rov for Luerne, hvorved den nye Eier, der for nogle Dage siden havde bragt sin Familie og sit Bohave ind i Mølleboligen, kunde have lidt et føleligt Tab, hvorimod han nu forhaabentlig undgaaer dette; thi Møllen var ret godt assureret og desuden i en saa maadelig Stand, at den i denne Sommer skulde have undergaaet en betydelig Hovedreparation. - , Loll. Post." anseer heller ikke Skaden saa stor for Eieren, Hr. Jørgensen, da han heldigviis for kort Tid siden har tilforhandlet sig den tæt herved beliggende saakaldte Kudskemølle, paa hvilken der nu kan males, medens en ny hollandsk Mølle opføres for Assurance-Summen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Blandinger. Børsenhalle" har efter Königsberger Zeitung følgende Meddelelse fra Rastenburg: "Qvindernes Emancipation er bleven til en Virkelighed og det paa et Gebeet, hvor man mindst havde ventet det. J vor Nærhed traadte for nylig i en Kirke under denoffentlige Gudstjeneste en Dame, dertil høfligt opfordret af den kgl. Superintendent, hen for Alteret og holdt en høitidelig Tale til den nye evangeliske Præst og til Menigheden. Lignende er vel neppe før forekommet i den christelige KirkeLundtagen hos Methodisterne."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
J en af de nordamericanske Fristater New Jersey, i Staden Woolwich, ere to unge ugifte Damer blevne udnævnte til at forestaae Fredsdommerembedet. De mandlige Candidater bleve ved Valget slagne af Marken og erholdt kun en ringe Minoritet. Disse nye Fredsdommerinder hedde Sally Brown og Betty Frank. Man vil være tilbøielig til at spotte over denne Qvindernes begyndende Emancipation; men der hører i Sandhed, en meget indskrænket Anskuelse til for Alvor at negte, at Qvinden, i Besiddelse af de fornødne Kundskaber og Talent, ikke lige saa godt skulde egne sig – netop til et saadant Embede, som nogen Mand. Have ikke ogsaa de fleste af Europas Nationer været regierede bedre af en Qvinde end af en Mand Journal de Havre fortæller Følgende om en ved den nordfranske Kyst foretagen Østersfangst: J Bugten ved Cancale og langs Kysten er en Østersbanke, som i de sidste 5 Aar ikke har maattet besøges, men som ifølge Fiskeri=Commissionens Beslutning aabnedes den 7de April. Paa denne Dag havde Skibe fra Grenville, Cancale, St. Gal, St. Gauguin og Nabolagets andre Havne, over 500 i Tallet, forsamlet sig for at begive sig til Banken, hvis Halvdeel omtrent ved Mærker var udviist til Fangst. Ved Solopgang bleve, ved et med Kanonskud givet Tegn, alle Skrabenæt udsatte og fyldtes strax med Østers, saa at Mandskaberne havde Møie med at trække dem ombord, og saaledes vedblev det ligetil Aften. Fangsten var saa rig, at de fleste Fartøier toge hjem, før Dagen var tilende, og alle med fuld Ladning. Summen af de paa denne Dag fiskede Østers anslaaes til ikke mindre end 2000 Millioner, og man kan giøre sig et Begreb om, hvilket Overflod af Østers der var, naar man betænker, at et Fartøi i 2 Timer fiskede mellem 3 og 400,000, og at Fiskeriet, efter Dagens tvende Ebbetider, varede hele Ugen igjennem. Om Løverdagen var Stranden ved Cancale saaledes opfyldt med Østerskaller, at Fiskeriet maatte udsættes til den 14de for at rydde dem bort. Blandt hele Kystbefolkningen var stor Glæde, thi Enhver af Besætningen kunde efter Skibets Størrelse gjøre Regning paa en Fordeel af mellem 80 til 150 Fr. Man troer, at denne uhyre Fangst af Østers vil have Indflydelse paa Prisen, og at selv de til 20 Fr. pr. Tusinde omtrent 7 1/2 Rbd. eller ikke 72 s. pr. 100) afsluttede Kjøb ville blive trykkede deraf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Paa det af Horace Vernet malede store Bataillestykke: "Borttagelsen af Smallahen", (fra Feldttoget ifjor i Marocco), seer man blandt Andet en flygtende Jøde, der skynder sig bort med sine Skatte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Denne Figur, der, ved Maleriets Udstilling i Paris, strax er falden alle Beskuerne i Øinene, er et tro Portrait af en bekjendt jødisk Millionair sammesteds. Manden vilde lade sig male af den berømte Mester, men fandt den forlangte Priis, 4,000 Fr., for høi, hvorfor han begyndte at prutte. Jstedetfor derved at lade sig bevæge til at slaae af, forlangte Maleren nu 6,000, derpaa 8,000 Fr., og tilsidst viste han Jøden Døren med de Ord: "Vær De kun rolig, Jeg skal nok male Dem aldeles gratis, saa at De skal glæde Dem derover." Horace Vernet har, som man seer, holdt Ord paa Kunstnermaneer. Efter Forlydende skal det fuldstændig være lykkedes Prof. Dr. Liebig at tilveiebringe et mineralsk Gjødningsmiddel, som i Forbindelse med Guano skal være af udmærket Virkning og den skjønneste Opfindelse, der endnu er gjort i Algricultur-Chemien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
J London har allerede dannet sig et Actieselskab med en Capital af 120,000 Pd. Sterl til Frembringelse af dette Slags Gjødning i det Store. En Dampmaskine af 100 Hestes Kraft er dertil bleven anskaffet; men hvori Opfindelsen egentlig bestaaer, omtales ikke nærmere. Fra London og Liverpool er i denne Tid afgaaet flere Skibe til Vestkysten af Africa for at hente salpetersuur Kali og Natron til Gjødning. de
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
AVERTISSEMENTS. Hos Boghandler Berggreen i Nykjøbing faaes: Nationelle Breve for Landmænd og Veterinairer, eller: Grundtræk af Dyr= og Plantelivets chemiske Functioner og Fordringer til practisk Benyttelse. En Afdeling af Dr. Justus Liebigs Chemische Briese frit bearbeidet af Gustav Michelsen, Landvæsenscommissair. Jndb. 80 sk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
At Falsters Landboforening holder sit ordinaire Møde Tirsdagen den 27de Mai d. A. om Formiddagen Kl. 11 paa Raadstuen i Nykjøbing, bekjendtgjøres herved. Systofte den 8de Mai 1845. B. Skytte, p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-09
Dampskibsfart fra Gaabense i Sommeren 1845. Dampskibet "Caroline Amalie afgaaer fra Gaabense til Kbhvn, hver Løverd. Mr. Kl. 56, Mand Mr. Kl. 89 Nyborg. Sønd. Mid. Kl. 12-1. Svendb. Flensborg. Tirsd. Mid. Kl. 12-1. Fragten er: 1 Plads. 2. Plads. Dæk. Rbd. Mk. Rbd. Mk. Rbd. Mk. Mell. Gaab. og Kbhvn. Koster Kalle have Nyborg, Svendb. 8 Lohals Flensb. & Brunsnis Børn betale det Halve. Rabat gives ikke. Til Dækket indskrives kun Soldater, Matroser, Haandværkssvende og Tjenestefolk. Dampskibet "Løven afgaaer fra Gaabense til Kbhvn. hver Løverd. Mr. Kl. 7–8. Kiel – Sønd. Efm. Kl. 3-4. Fragten er: 1. Plads. 2. Plads. Dæk. Rbd. Sk. Rbd. Sk. Rbd. Sk. Mell. Gaab. og Kbhvn. Kallehave 8. Koster 132 - 80 - 48 Kiel Børn betale det Halve. Rabat gives ikke. Til Dækket indskrives kun Soldater, Matroser, Haandværkssvende og Tjenestefolk. Gaabense Dampskibsexpedition d. 19de April 1845. Arnkiel. Commissionair.