JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
Saaledes fortæller Bladet the Courier: "At den danske Regiering var meget compromitteret ved de hos en dansk Kammerjunker forefundne Breve" – skjøndt det i Statstidendens No. 41 er viist, at denne Regjering, langt fra at være compromitteret ved de private Skrivelser, denne fra Kongens Tjeneste beafskedigede indfødte Nordmand havde paataget sig at overbringe til Norge, meget mere i den svenske Regjerings Meddelelser har fundet et Middel til at paaanke og straffe enkelte Borgeres lovstridige Handlinger. At Regjeringen gav danske Officierer Permission for at kunne gaae i norsk Tjeneste" – skiønt ikkuns de der ere norske fødte, paa Grund af Kielertractaten have ligesaavel kunne fordre og erholde Tilladelse til at forlade Kongens Tjeneste, og at reise til Norge, som Kongen fra sin Side forventer, at dansk fødte Undersaatter i Norge fordre og erholde Tilladelse til at vende tilbage til Danmark. Det samme er Tilfældet med endeel norske Søfolk, der, efter the Couriers Sigende, "skulle være sendte over Søen til Norge, for der at bruges imod Sverrig." – At norske Søefolk reiste hjem af hvilken Vei de bedste kunde, saalænge intet Forbud derimod var udstedt, er meget begribeligt, men at de ere sendte derhe er usandt, og at de ere sendte did for at bruges imod Sverrig er en Tilsætning, der vel ikke uden Aarsag har fundet Plads i en Jndrykkelse, hvis skadelystne Hensigt er umiskiendelig. Endeligen siges "at en dansk Eskadre krydsede i Søen ved Norges Kyster imod svenske Skibe" – skjønt Enhver veed, at Danmark siden Aaret 1807 ingen Eskadre har havt, og at de Brigger, der under Norges Kyster have mødt og prajet engelske Krydsere, vel ere Kongen af Danmarks Eiendom; men at de imod hans Villie med Magt ere tilbageholdte i Norge, bemandede med norske Officierer og Søfolk, brugte til et for Kongen af Danmark aldeles fremmed Øiemed. Dette være nok sagt imod Angreb og Beskyldninger, der, om end billighedens Stemme derved kunde vorde overdøvet, dog snart ville kiendes for det de ere, og aldrig kunne tjene til at kaste Skygge paa en Regiering, som, uvant til en prang Politiks Krog veie holder Oprigtighed for sin Hæder, og tør gjøre Forg paa af andre Stater at behandles med samme Agtelse den føler at skylde dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
(Af Ribe Avis.) Tanker, da min Ven Hr. Skrædermester og Kjøbmand N. Buchwaldt i Viborg blev allernaadigst optaget i Agentstanden, eenfoldigen fremsat af en mangeaarig Professians Ven. Du blevet er Agent, alt til min største Glæde; Thi vil jeg nu paa Prent et Ærensqvad fremqvæde, Din Dyd og din Merit samt din Behændighed, Har ikke været lidt, Jeg derom veed Beskeed; Derfor som billigt er, du regnes blandt Agenter, Jeg altid gjerne seer, at man paaseer Talenter, Gak frem paa Ærens Trin modestig og beskeden, For Hovmod sæt en Pind, og vær mod ingen vreden! Da skal din Askom stærk, om dine Dyder synge Og dine Hænders Værk skal hielpe at forynge Evindelig din Roes du gjeve Dannemand Du levet har hos os, nu kan det ei gaae an Farvel da Kammerad, Jeg bliver ved at klippe, Gak du nu frem saa brat til Ærens spidse Tippe; Men glem dog aldrigen den gamle Søren Skræder, Som her enfoldigen sit Æensqvad fremqvæder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
Cours. den 10de Junii 1814 af Rigsbankpenge Navneværdie for Toldstederne i Danmark. 265 Procent mod rede Sølv. 100 Rbd. i Sølv er altsaa lige med 265 Rbd. N. V. og i mindre Summer. 1 Rbd. i Sølv, 2 Rbd. 63 s. N. V. 1 Rbs. 2 1/2 Rbs. N. V.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
Bekjendtgjørelser. Dhrr. Subscribentere til Provindsialbogsamlingen i Mariboe anmodes behageligst at indfinde dem i det sene ne inden denne Maaneds Udgang med deres aarlige Biedrag til bemeldte Stiftelse hos Hr. Kiøbmand E Side nus, der som Stiftelsens Casserer imodtager samme og giver derfor vedbørlig Qvittering. Jfølge det ved Stemmefleerheden ved sidste Generalforsamling Vedtagne, betales af de ældre Subscribentere i det mindste 2 Rbd. Sølvværdie, men 3 Rbd. Sølvværdie af dem, der ere indtraadte efter September 1813. Til dem, der ikke inden ovenmeldte Tids Udløb, have erlagt det fastsatte Biedrag, udleveres ingen Bøger fra Stiftelsen, førend de for Undertegnede have foreviist Cassererens Qvittering. Mariboe den 5te Junii 1814. C. C. Schultz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
For afvigte Halvaar ombedes 1 Rbd. N. V. tilstillet Undertegnede for den lollandske Stiftstidende af Dhrr. Subscribentere, der lade den afhente fra Bogtrykkeriet i Mariboe, Mariboe den 5te Junii 1814. C. C. Schule En Gaardmand, der for nogen Tid siden er bleven Enkemand, ønsker at indlade sig i Ægteskab med en skikkelig, huuslig og tarvelig Selveier-Enke, dog helst fra Nørreherred her i Lolland. Foruden dobbelt Besætning i sin iboende Fæstegaard med fornødent Jndboe, Sengeklæder o. s.v., kan han tillige tilvejebringe for Tiden omtrent 10,000 Rd. D. C. i Penge. Han er frisk og sund. Addresse-Contoiret i Mariboe giver nærmere Anviisning. En ubrødelig Tavshed loves.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
Auction. Fredagen den 17de Junii førstkommende, om Jor middagen Kl. 10, bliver efter Begjæring af den Kongelige Generalpostdirection og paa dens nærmere Approbation, afholdt offentlig Aaction i Taars Færgegaard, over de til Færgefatten imellem Taars og Langeland afbenyttede, det Offentlige tilhørende Fartøier, bestaaende af følgende: Jsbaaden No. 2 med Sprøesegl fast Jnventarium, staaende og løbende Redskab. Jsbaaden No. 3 med Jagtsegl fast Jnventarium, staaende og løbende Redskab med Rundholter. Jsbaadene Nr. 4 og No. 6 uden Jnventarium. Post-Schaluppen med Loggersegl fast Jnventarium, staaende og løbende Redskab med Rundholter. Videre nogle Alen nye Segldug, nogle Favne nye Line-Gods, endeel Skibs-Blokke, Aarer, Planker, Rundholter, Jslæder, Lønde, Bojer, Jsører, Jssauge, Gangspil, Presenner, Jern-Koe been, Skibsskraber, Søm, Tjære, Beeg, Jern, Steenkul, Haardug med videre. Fartøierne m.v. forevises af Færgemanden Peter Hviid. Nakskov den 2den Junii 1814. Schwensen, Auctions-Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
Efter den Kongelige Generalpostdirections igjennem Stiftamtmandskabet gjorde Reqvisition i allerunderdanigst Følge Hans Majestæts Kongens Resolution af 11te April d. A., bliver Løverdagen den 25de Junii næstkommende Klokken 10 slet, Formiddag, ved offentlig Auction paa denne Byes Raadstue opraabt og bortsolgt nogle det Offentlige tilhørende Fartøier, nemlig: Seilsbaaden Hurtig, en Seilsjolle med tilhørende Seil, Touge og Jnventarier og en Praurmed Fangeline og et Øsekar, samt endeel Skibs Vahre Gods, bestaaende af: en Kikkert med Fouteral, Aarer, Tjærer, Beg, Tallie-Blokke, Løber, gammelt Jern, Seilgarn, Værk, Tougværk, en Jis Slæde, Signal-Stænger og Linier med mere. Thi ville Liebhaberne sig bemeldte Tid og Sted behagelig indfinde, hvor Conditionerne bliver bekjendtgjorte og kan Fartøierne med Redskaber og Jnventarier samt de øvrige Vahrer, 8te Dage for, saavelsom Auctionsdagen blive foreviist af Styrmand Hans Nielsen her i Byen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
Ligeledes bliver den 25de Junii næstkommende ved den berammede Auction bortsolgt den store Færge, Maren Christine og 2de Færgebaade med Redskaber og Jnventarier, efter Generalpostdirectionens senere Resolution. Rødbye den 9de Junii 1814. Klein,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
Fredagen den 17de Junii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader forrige Smed i Engestofte, Hans Nicolai Larsen, formedelst anden Bestemmelse, ved offentlig Auction, som holdes i bemeldte Engestofte Smedehuus bortsælge endeel gode Smederedskaber, bestaaende af store og smaae Hamre, Tænger og Skruesnit m. m., samt en god Blæsebælg og Ambolt, Samme Dag lader afdøde Jens Siellænders Enke, ved offentlig Auction i bemeldte Engestofte bortsælge endeel Jndboe, bestaaende af Trævarer, Seng og Gangklæder, samt noget Snedkerværktøi m.v. Som herved til Liebhabernes Efterretning bekjendtgjøres. Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-14
Hos Kjøbmand Holm i Mariboe kan bekommes: extra god Viinædike, Blædike, Oblater, heglet Hør, Aalborg østsild; Alt for billig Priis, og god Rom til 11 Grader i Styrke, kan faaes for 4 Rbd. N.V. eller 24 Rd. D. C. Potten i hele og halve Ankere, Hos Styrmand Hans Nielsen i Rødbye kan for billig Priis, bekommes 3 nye Ege-Joller af 6 Alens Længde i Kiølen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
No. 46.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
8de Aargang. Lollands Falsters Stifts privilegerede. Kongelig som Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Posten, som forsendes. den 17de Junii 1814. Fredagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, resid. Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
(Af Lübekker Aviser.) Efter Breve fra London, er der som de tydske Aviser melde, til den 23de April ankommet til Bergen 17 hollandske Skibe ladede med Korn og Fødevare. Kronprindsen af Sverrig er kommet til Skaane. Under Artiklen Skaane den 3die Junii læses følgende: Regimentet Royal suedis er ankommen her.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Med det første ville alle Regimenterne være forsamlede og beredte til i Forening med Generalerne Adler kreuz's og Essens Armeecorps at agere mod Norge, hvis dette, imod Forventning, skulde modsætte sig den mindelige Forening med Sverrig. Hamborg den 7de Junii. Det høiædle Raad har bekjendtgjort, at Summen af Alt, hvad de Franske have borttaget af Banken, udgiør, 7,506,956 Mark Banco, og at det vil anvende alle Midler, for at skaffe, om mueligt, nogen Skadesløsholdelse for Jnteressenterne; imidlertid kan ingen Udbetalinger skee, men dersom Nogen ønske en nye Conto i Banken imod at indbetale 27 Mk. og 10 sk. Banco for hver Mk. fiin Sølv kan dermed begyndes den 2den Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Paris den 27de Maji. Den 24de d. M. faldt her i Omegnen og især ved Pontoise, en Mængde Snee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
De engelske Søeofficierer, som førte vor Konge herover, ere alle blevne forfremmede een Grad. 85 svenske Officierer, som i 1812 bragtes krigsfangne fra Svensk-Pommern til det Jndre af Frankrig, aflægge i Moniteuren deres Afskeds-Hilsen og Taksigelse til de Egnes Jndvaanere, hvor de have været fordeelte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Marquis de Riviere, Sr. Armand v. Polignae, Maj. Rousillon, Rochelle de Breci, Charles d'Ho zier, Armand Gaillard og Bouvet de Cozier, som alle have været indviklede i Pichegrus og Georges, Proces, ere i en Audience blevne Ludvig den 18de forestillede, der beklagede deres lange Fangenskab og forlehnede dem med Lillieordenens Decoration. – Hr. Gouin, en af det bourbonske Huses troefaste Tilhængere, har overrakt Kongen det Tørklæde, som Ludvig den 16de paa sin Henrettelsesdag havde i Lommen. De Deputerede fra Lovgivningscorpset, som Buonaparte pleiede at modtage i den første Sahl, modtages, ligesom Senatorerne ogsaa af Ludvig den 18de i Fredsahlen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Den 29de f. M. døde den forhenværende Keiserinde Josephine (Rose Tascher de la Pagerie), Buonapartes første Gemalinde og Prinds Eugens Moder, paa Slottet Malmaison, efter 3 Dages Sygeleie, sin Datters og Søns Arme. Hun er født paa Martinique den 24de Jan. 1768, blev Enke efter General Alexander Beauharndis den 23de Julii 1794. gift med General Buonaparte den 8de Martii 1796, og skilt fra ham den 16de December 1809. Prinds Engen og Prindsessen hans Søster, have trukket sig tilbage til St. Leu - Det hedder, at Marschal Davoust (Emühl) skal have forlangt at begive sig til Buonaparte paa Den Elba Siden 1791 indtil dette Øieblik har Frankrig ikke havt færre end 7 Constitutioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Paris den 1ste Junii, Kl. 5 idag, siger Dagsmoniteuren, forkyndte Artilleriesalver Undertegnelsen af den med Østerrig, Rusland, Engelland og Preussen, sluttede Fredstractat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Altonaer Merkur meddeler efter et fransk Skrift, følgende Betragtninger, som just ikke synes at love de gunstigste Udsigter for Frankerigs tilkommende Rolighed og Lykke: "Man maae tilstaae, at der just ikke er beredt Napoleons Eftermand noget rosenstrøet Leie. Et af de første Midler til at bringe Staten i Orden skulde her som andensteds være Krigstandens Formindskelse, og Forvaltningens meest muelige Simplificeren; men vi skrækkes over de Vanskeligheder, som her frembyde sig. Regjeringens Sikkerhed maa og i en saaledes rystet Stat som Frankerig for storste Deel afhænge af Armeens Sindelag, og have vi ikke seet, at en af Bourbonnernes første Acter har været, at tilsikkre de Militaire deres Charger og Pensioner. Men det kan ikke engang blive derved, Netop Freden vil forøge den franske Regjerings Forlegenhed. 300,000 Krigsfanger, som befinde sig i Rusland, Tydskland og Engelland, vende om kort Tid tilbage, det er næsten lutter gamle Krigere, som under hele Revolutionen intet have lært, og ellers ingen Næringsvei forstaae. Anskaffe disse, kun til Eventyr og Krig vante Mennesker, der vanskelig vil vænne sig til denne nye Lingenes Orden, Underholdning og nyttig Virksomhed, (der ellers lod sig saare let finde ved saa mange i Krigen afbrændte Stæders Opbyggelse) saaledes at de hverken skulde falde Almeenheden til Byrde eller ved Mangel paa Syssel, sættelse blive farlige for Statens Rolighed, – vil blive en af de vanskeligste Knuder for Regjeringen at løse. God Villie og ædel Hensigt har uden Tvivl vor nye Fyrste; men saa agtværdige disse Egenskaber ere, saa ere de dog ikke tilstrækkelige i en saadan Tingenes Stilling og Forfatning som den, hvori vi fra Revolutionen befinde os. Øjeblikkes Enthusiasme, er for levende til at kunde være varig, og maa ikke blænde Regjeringen. Et usaligt Arvegods er fra den forrige Regjering overladt Frankerig; Pandoras Æske er kastet mellem den jublende Mængde. De forrige Tiders Feil ere for dybt indgroede til let at kunde udryddes. Den største Ulykke er fremfor Alt Opdragelsens Tilstand, som under hele Revolutionen har været af saadan beskaffenhed, at den meere gik ud paa at fordærve Gemyttet end at forbedre det. En anden foruroligende Udsigt frembyder de mange tu finde Politieagenter og Spioner, som brugtes under Bonapartes Regiering, hvilke man hverken ganske tor lade af Sigte, ei heller efter liberale Grundsætninger betjene sig af. For det første maa dog Regjeringen især søge saavidt mueligt at forene alle Partier, og dertil ere Talleyrand og Berthier vel skikkede. Til Votering paa den nye Konstitution skal i 14 Dage Protokoller ligge aabne i enhver, endog den ringeste Menighed, hvor Enhver kan indtegne sit Ja eller Nei. Efter en Maaneds Forløb bekjendtgjøres derpaa dens Antagelse eller Jkke=Antagelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Madrid den 12te Maji. Contrerevolutionen er her gaaet for sig uden al Blodsudgydelse. Efterat det Kongelige Manifest, som indeholdt Forkastelsen af den nye Constitution, var indtruffen til Gouverneuren Egnin, lod han, efterdi han kunde forlade sig paa Folket, de heftigste af de Deputerede tage i Forvaring. Jnden et Qvarteer var alt afgjort. To Medlemmer af Regentskabet, de Herrer Agar og Tiscar, som begge havde været Søeofficierer, ere som Arrestantere bragte til Slottet Villa Viciosa, hvorden saakaldte Fredsfyrste sad indspærret, Genua den 21de Maji. Vi erfare fra Savona, at 850 Mand af den gamle Keisergade, tildeels og saa Cavallerie, ere ankomne dertil. Disse Tropper begive sig til Den Elba, Fra Genua ere allerede engelske Transportskibe afgaaede for at tage dem ombord,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Blandede Efterretninger. Keiseren af Rusland er erklæret til Konge af Polen og Storfyst Constantin skal regiere dette Land som Vicekonge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Engelske Blade melde som en Mærkværdighed, at Keiseren af Østerrig har ladet kjøbe Hertugen af Rut lands Yndlings-Ridehest for den rigtignok anseelige Sum: 1700 Guiner (6800 Specier 3, over 200,000 Rd. D. C. Man vil sige, at Frankrig har i denne Krig mistet 12,000 Kanoner,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Blandt de i Paris udkomne Flyveblade er ogsaa et kaldet Hamborg og Marschal Davoust.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
J Paris er allerede over 30 russiske Officierer omkomne i Dueller og paa andre Maader, foranledigede ved Stridigheder med de franske Officierer. Allerede den 4de Maji er al Recrutering ophørt i Wien. Man formoder, at Prindsregenten af Engelland endnu vil gjøre en Reise til det faste Land, og ved denne Leilighed besøge sine tydske Arvelande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Efter engelske Blade, gik foran Buonaparte, da han holdt sit Jndtog paa Elba, tre Violinspillere og 3 Pibere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
(Af Udgiveren.) Den 7de Junii er i Peblingesøen ved Kbhavn atte fundet en ubekiendt druknet Mandsperson.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Natten imellem den 29de og 30te Marts sidstleden er i Latrinen i Huset No. 39 i Kronprindsensgade funden et cimeligviis for ikke længe siden født Barn, som var begyndt at gaae i Forraadnelse, og om hvis Hals fandtes et Stykke Silketøi i Form af en Sno bundet i en dobbelt Knude, inden for hvilket Yder huden omkring Halsen savnedes, saa at Barnet, der efter den afholdte Obductionsforretning har levet ef tet Fødselen, formodentlig er qvalt ved den om Halsen bundne Snor. – – – O Tider, o Sæder!!J Kbh. koster en Tønde lollandsk Hvede 19 Rbd. 114 Rd. D. C. Hr. Bogbinder og ægte Kjøbmand. Elgstrøm her i Mariboe, har solgt sit i denne Byes Vestergade beliggende Huus til Brygger Lundgreen for 3500 Rd DCLigeledes har ovenmeldte ved Trommeslag bekjendtgjort, at hos ham kan bekommes Smør for 4 Rd. Pundet og salt Torsk for 2 Rd. Pundet, alt i D. C.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Jfølge Høiesteretsdom af 24de Martii d. A. bør Arrestanten Mads Jensen for Bigamie og Tyverie miste sin Hals med Øxe, samt betale alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Jmod de Forlovere, som bemeldte Mads Jensen ved hans sidste Ægteskabs Jndgaaelse har betient sig af, forbeholdes Justitiens Ret. Ligeledes er Arrestforvarer Johan Georg Richter for skjødesløs Forhold fradømt sin Bestilling som Arrestforvarer og de øvrige med samme forbundne Embeder samt at betale alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Hvorledes monne det vel ville gaae mange af bemeldte Hr. Richters meget ærede Colleger bande fjærn og nær, dersom de skulde stande det Offentlige til Rette for lignende Forseelser, J ovenmeldte Anledning læses følgende Anmærkning i Randers Avis: "Det er bleven temmelig almindeligt, at endog farlige Forbrydere løbe bort, ligesom man faaer dem fat: ingensinde har Lunkenheden i Henseende til slige Menneskers Bevogtning taget mere Overhaand, end i den senere Tid. Hidrører det fra Arrestforvarerens Magelighed eller andre Grunde, saa er det høist uforsvarlig, og fortjente nok Vedkommendes Opmærksomhed.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Afgangne Hans Bertram Fogtmann, Provst over Nørreherred i Ribe Stift og Sognepræst til Sønder og Nørre-Borchs Menigheder, havde levet over 78 Aar og virket offentlig meer end 50 Aar; først nogle Aar som Hører ved Ribe Skole, siden som Præst i 48 Aar og som Provst i næsten 40 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Under Jndsendt findes i Hempels Avis et saare læseværdigt Stykke af Dr. S. L. Baden, forhenværende Landsdommer og Borgemester i Nakskov, om de Misbrug og selvtagne lovstridige Friheder, der meere end Jndqvarteringen selv gjør Byrden trykkende og forhadt. Dertil regner han først og fornemmelig de saakaldte Jndqvarteringscommissioner, som tvertimod Forordningens humane Bud af 9de Maji 1806, og ingen Stand, intet Privileg maae frietages for Jndqvarteering, sammenlignet med Lovens 1 – 1 – 2, der vil, at Jngen maae aftage den Lov Kongen giver, befrier sig selv vilkaarlig fra Jndqvarteringens Byrder. Dernæst tilfører han, at denne selvtagne mod Lovene stridende Befrielse er ingenlunde den eneste Misbrug; men at et uarithmetisk Forhold og de overalt urigtige Regler, eller rettere sagt ganske ingen Regler, som finde Sted ved Jndqvarteringens Fordeling, der oftest allene beroer paa enkelt Mands Lune, er en ikke mindre Jndqvarteringen i høieste Maade forhadt gjørende Uorden. For at raade Bod herpaa foreslaaer han, at i Kjøb stederne burde enhver Gaard og ethvert Huus være forholdsmæssig ansat til en eller flere Mand, og denne Ansættelse maatte ikke gjøres vilkaarlig af Enkelte men ved et Udskud af Byens Gaard og Huuseiere. Disses Taxation, uimodsagt af Byens øvrige Jndvaanere, og altsaa af Øvrigheden bekræftet, burde altid henligge til Eftersyn for Enhver paa Jndqvarteringscontoiret, hvor og ved Siden af denne Taxation altid maatte findes en Protocol, der til alle Dage viste Antallet af den Jndqvartering enhver Gaard, og Huusejer anspurgte Dag havde. Med denne Protokol burde kontrolleres af selve Byens Gaard- og Huuseiere, hvoraf nogle efter Omgang skulle een eller flere Gange om Maaneden gaae omkring i Husene for at erkyndige sig om, hvorvidt Protocollen fortes rigtig, eller om den virkelige Jndqvartering svarede til hvad der fandtes i Protocollen, en Kontrol som vel endog i en anden, men dette uvedkommende, Henseende kunde have sin Nytte. Endelig for saa meget mueligt at lette Jndqvarteringen, burde man, i de nu snart 7 Aar den har varet, ikke taalt, at endog velhavende Gaard- og Huusejer nedreve deres til Gaderne liggende Baaninger uden igjen at bygge dem op, for som man paaskjød Vanskeligheden i at faae Bygningsmaterialier, uagtet stundom de samme Gaard- og Huuseiere have til samme Tid, uden at lade sig tvinge af denne Vanskelighed, bygget paa deres Landsteder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
(Af Statstidenden.) Kjøbenhavn den 13de Junii. Da Statens udvortes Forhold tillader at give Forsvarsforanstaltningerne en Stilling, der stemmer overeens med Hs. Majestæt Kongens Bestræbelser for at tilbagegive Undersaatterne Fredens Velgierninger, saa ere de fleste Regimenter og Corps blevne satte aldeles paa Fredsfod, og og ere beordrede at begive sig til deres respective Garnisoner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Da den Russisk Keiserlige Armee, som bloqverede Hamborg, endnu nogen Tid forbliver i Holsteen, saa formere to Eskadroner Hufarer og et Jægercorps en Cordon til Ordens Overholdelse. Et Regiment Dragoner og nogle Batailloner Jnfanterie forblive desuden i Cantonnemens langs Kanalen; men uden at beholde den fulde Styrke inde til Tjenesten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Fæstningerne Glückstads og Rendsborgs Garnisoner ere af den sædvanlige Styrke i Fredstid. De annecterede Batailloners Mandskab vende tilbage til deres Hjemstavn. Mandskabet af Kanonbaadene i Store og Lille Belt ere ligeledes hjemforlovede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Paa en engelsk Fregat er den storbrittanniske Gesandt Hr. Foster ankommet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-06-17
Den Kongelige Gesandt Hr. Geheimeronferentsraad Burke har overleveret sit Creditbrev til Hs. Kongel. Høihed Prindsregenten. Greve Carl Moltke, som var sendt til Keiseren af Rusland i Paris, har, forinden denne Monarks Afreise til London, overleveret i en particulair Audients Hs. Majestæt Kongens Brev til Hs. Keiserl. Majestæt. Ligeledes har Baron Hardenberg-Reventlow paa samme Maade overleveret et Brev fra Kongen til Hs. Majestæt Kongen af PreusJndkommende Skibe: Capitain Wilken fra Kierkaldi og Will. Schatley fra Hull, med Steenkul; Capit. Henr. Linderood og Gabriel Krekki. af og fra Finland med Tømmer, Bræder, Lægter og Trævare; Capit. Eske Jofter og Jan Ellerus fra Neykiark i Holland med Tobaksblade. Den 12te kom en Kongelig engelsk Fregat paa Rheden og medbragte en engelsk Minister. - Udgaaede: Capit. H. H. Møl ser af Kjøbenhavn og Bendt Wedemann af Liebau, til Bourdeaux med Staver. Capit. Bøye Hansen, 3. Ullerup og M. C. Kruse, af Kjøbenhavn til Jsland; J H. Lundberg, af dito til Grønland, Boye Hinrichsen af dito til Færøe; alle med Kornvare og andre Proisioner, samt Cargaison.