JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-29
Kjøbenhavns Børs d. 29 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250 Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 21. Obligationer (med Renter fra 11 December 1821) 73 1/2 a 74. Nationalbank-Obligationer (af Lunet den 2den Februari 1820) 97 Rbdlr. r. 8. (uden Renter) eller 123 Rbdlr. Sedler pr. 10 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 121. Svenske Sedler 59 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-29
De her i Staden, som fra iværende Qv tals Begyndelse agte at holde nærværende Ba ville behage at tegne sig eller afgive deres Adres hos Bogtrykker Höecke, store Helliggeiststr. 1 Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höeci¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Nyeste Skilderie af K. benhavn. Nittende Aargang. No. 10. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 2 Februari 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Det fandt ved den første Opførelse intet Bifald, og er siden ganske forsvundet fra Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Den dramatiske Journal gav sig, som enthusiastisk Beundrer af Evald, vel Umage for at hæve Stykket, som et ypperligt Arbeide, men maatte dog tilstaae, at det jo i nogle Henseender er Skyld i, at man har ydet det saa lidet Bifald, og at det virkelig har sine Mangler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Gjendrivelse af Dr. Gottsches Svar. Fortsættelse; ske forr. No.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Prof. Pornin anfører det Samme i den af ham citerede Bog Pag. 217, og J. J. Roussean har Exemplet: Scette capitale est pleine d'am ateurs et surtout d'amatrices. Dog følger deraf ikke, at jeg vilde sige, elle et amatrice de musique; jeg vilde i alle Tilfælde helst sige, elle gime la musique, vous almer la musique; min Mening er kun, at dette Exempel i en Skolebog, af de anførte Grunde, ikke er det bedst valgte. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Jndenlandske Efterretninger. Hans Majestæt Kongens høie Fødselsdag, denne hver Dansk saa dyrebare Dag, høitideligholdtes den 27de og 28de Januarii i samtlige Skoler, der ere underlagte Directionen for Garnisons Skolevæsenet, paa følgende Maade: Den 27de uddeeltes de Klædningsstykker, hvilke Directionen, formedelst den aarlige Gave fra det Classenske Fideicommis, er istand til at tildeele Børnene, ligesom de Præmier, der ere tilkiendte Børnene, deels af Skolens egne Midler, deels Svømme præmier, deels hvad Administrationen for den Reiersenske Fond har den Godhed at give til de fem bedste Børn i Haandarbeidsskolen. Den 28de gaves et godt Middagsmaaltid til samtlige Elever. Medens de mindre Skoler spiste i deres respective Caserne: to i Kjøbenhavn og to i Citadellet Frederikshavn, vare 3 store Borde i den store Caserne: et for 67 Underofficierer og Spillemænd, et for 117 Drenge og et for 92 Piger. Disse sidste havde om Aftenen Dands. Forenende sine Bønner med den glade Ungdom for den bedste Konges Vel, greb Directionen med Glæde denne Leilighed til paa ny at indpræge i deres Hjerter de Følelser, der fremfor Alt bør besjele dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Den 28de Januari feiredes det Kongelige Døvstumme-Jnstituts Aarsfest. Hr. Pastor Schiødte, der nu er ansat som Præst ved denne Stiftelse, holdt en Tale, hvorpaa der uddeeltes Belønninger til de Elever, der havde udmærket sig ved Flid og god Opførsel. Derefter holdtes Examen. Jndbydelsesskriftet var, som sædvanlig, forfattet af Stiftelsens Forstander, og handlede om Døvhed og dens medicinske Behandling. Elevernes Tal er nu over 50.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
J Dag, Kl. 12, finder i Regentskirken Universitetets aarlige Høitidelighed Sted i Anledning af Hs. Majest. Kongens høie Fødselsfest, ved hvilken Leilighed Universitetets Rector, Hr. Etatsraad og Professor G. Wad, R. af D., holder en latinsk Tale. Jndbydelsesskriftet er forfattet af Hr. Etatsraad og Professor B. Thorlacius, R. af D., og indeholder en Saga om Egill. – Blandt de academiske Priisspørgsmaale for 1822 er det æsthetiske, at udvikle og med Exempler at oplyse Romanens og Dramets forskellige Natur og Virkning, i Følge deres forskjellige Form.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
For nogen Tid siden lod en Mand sin Søn døbe paa Fødselstiftelsen her i Staden, og kalde: Frederik Alexander Demetrios Ypsilanti.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Man har i Mandsminde ikke havt saa høie Vande i Kjøbenhavn som i disse Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Ved Auction paa Børsen den 31te f. M. solgtes en af Kiøbmand C. Jørgensen i Odense til Oberst og Toldcasserer Møsting v. Bülow udgivne Panteobligation af 11te Juni 1816, stor 2300 Rbdlr. N. V., hvorfor er givet Prioritet, i Debitors Gaard i Odense ligemed en anden Pantegield, stor 2700 Rbdlr. N. V., for 3 Rbdlr. pr. 100, foruden Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Universitetet har meddeelt Hs. Exc. Overhofmarskal Hauch, som Beviis paa sin Høiagtelse for hans videnskabelige Fortjenester, Æres diplom som Doctor i Philosophien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
J afvigte Aar passerede gjennem Sundet af forskjellige Nationers Skibe følgende Antal, 1 Fra Nordsøen, 97 Amerikanske, 27 Bremerske 4 Danske, 1,393 Engelske, 31 Franske, 12 Hamburgske, 219 Hannoverske, 297 Hollandske, 24 Lübeckske, 202 Mecklenburgske, 452 Norske, 22 Oldenburgske, 1 Portugisisk, 550 Preussiske, 145 Russiske, 716 Svenske. Jalt fra Nordsøen, 4,600 Skibe. – 2) Fra Østersøen, 99 Amerikanske, 29 Bremerske, 367 Danske, 1,426 Engelske, 31 Franske, 10 Hamburgske, 215 Hannoverske, 292 Hollandske, 22 Lübeckske, 194 Medlenburgske, 446 Norske, 24 Oldenburgske, 1 Portugisisk, 544 Preussiske, 154 Russiske, 223 Svenske. Jalt fra Østersøen 4,577 Skibe. Altsaa det hele Antal 9, 177 Skibe. – J Aaret 1820 var hele Antallet 10,922; 1819. 10,690, 1818. 12,688, og 1817 det største, som vides, nemlig 13,170 Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Odense, d. 29 Januari. Skarlagensfeberen vedbliver endnu stedse at husere hist og her i Provindsen. – Efter en ny voldsom Storm i Løgverdags, som atter var ledsaget med et saa usædvanligt Høivande, at hele Tømmerpladsen ved Kanalbassinet var oversvømmet, tog Frosten igjen fat, men varede denne Gang knap et Dognthi allerede Natten mellem Søndag og Manda indfandt sig atter det gamle Regn- og Sludveir, Under Forhørene over Sektererne fra Kjerteminde Egnen er blandt andet ogsaa fremkommet en dumdristig Ansøgning til en høi Person, som disse Helgene, efter gammel priselig Sædvane, have formastet sig til at indgive, og skal indeholde de skammeligste Beskyldninger imod geistlige og verdslige Embedsmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Skrivelse fra Kiel, af 30 Januari 182.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
J mange Aar har man her i Landet ikke oplevet et saa foranderligt Veirligt, som i nærværend Vinter, i hvilken vi ideligen ere blevne hjemsøgt af nogen Kulde, Storm og megen Regn. Det synes ikke, at vi kunne vente nogen streng Vinter, da mange Trækfugle endnu et have forladt, os og begivet sig paa Veien til de sydligere Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Kornpriserne ere desværre, mod Forventning, ikke stegne i Prisen, og af Kartofler haves stor Overflødighed. – Saavel her som paa flere Steder have vi høitideligholdt Hs. Majest. Kongens Fødselsdag med de glade Følelser, som den stedse indgyder enhver god Undersaat. Vort aarlige Omslag er nu til Ende, og Landets Proprietairer, og Capitalister, som vare komne hertil, ere vendte tilbage til deres Hjem. Pengeomsætningerne ere gaaede deres sædvanlige Gang, uagtet man just ikke kunde klage over Pengemangel, og man har for antagelig Sikkerhed kunne erholde Penge nok. Et Par Personer, som ikke kunde stille Sikkerhed for de af dem søgte Capitaler, ere blevne usynlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
J Altona overraskedes man den 26de Jan., om Formiddagen, ved nogle heftige Tordenskrald i stærkt Sneefog. Aftenen forhen rasede en Storm, der lignede en Orcan, men som lykkeligviis kun varede kort. Ved Curhaven holdtes de fire sidste til Engelland bestemte Poster tilbage af Modbør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Regnskab for Bombebøssens 9de Qvartal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
(See No. 86 af Skilderiet for 1821.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Ved Bombebøssens 7de Aabning, den 2den Januari d. A., fandtes i samme: i Sedler og Tegn. 74 Rbd. 90 s. og i rede Sølv. . . . Rbd. 102. Desuden er siden sidste Aabning indkommet: De af Sal. Admiral Winterfeldt Bombebøssen legerede. . . 60 Renter til 11 Dec. sidstl. af de Bombebøssen tilhørende 1500 Rbd. i Depositocasse=Obligat., 393 Rbd. 39 1/2 s. i Kongel. Obligationer og 2200 Rbdlr. af Banklaanet. Rbd. 61. 36 s. og 4733. Renter for 1/2 Aar til 11 Dec. sidstl. af de 2600 Rbd. i Kongel. Obligat., som Hofraad Meyer har legeret Bombebøssen. . . . . 62 Rede S. Rbd. 163. 36 s. og S. og T. 234 Rbd. 75 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
For dette Beløb er indkjøbt en Kongel. Creditcasse=Obligation, stor 500 Rbd., og en Kongel. Finantscasse-Obligation, stor 100 Rbd. Bombebøssens Status er nu saaledes: 1. i Obligationer for Banklaanet af 4 Febr. 1820, a 6 PC., 2200 Rbd. r. Sølv. 2. i Præmie-Obligationer for Laanet i Hamburg af 1819, a 6 PC., 2620 Mk. Banco. 3. i Deposito, Finants Creditcasse- og Prise Obligationer, a 4 PC., 2493 Rbdlr. 39 1/2 s. Sølv. 4. i Hofraad Meyers Legat, a 4 PC., 2500 Rbdlr. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
(Ovenstaaende Obligationer ere alle i Bankens Forvaring.) Directionen for Bombebøssen, d. 7 Jan. 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Ved Bombebøssens Aabning fandtes blandt det i samme Nedlagte i afvigte Qvartal Eqvipagemester Povelsen 10 Sølvdalere pr. Commission fra en Fyensk Skipper, efter et Løfte, da han kom klar i en Storm fra at forlise paa Norskekysten. - Forrige Ostindiske Capit. L. Petersen nedlagde selv sin Skjærv i Bombebøssen. Fra Capit. Ørgaard sendtes 3 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Skipper Beendrup sendte 6 Rbd. Sølv i en forseglet Seddel. – J et Brev, dat. d. 28 October, og underskreven: "Til Bombe Byssen fra M. C., fandtes 5 Rbd. - Af de udgaaende og hiemkommende Capitainer have de fleste bidraget til en Matrosbolig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
En stor Gave, som i disse Dage er indkommen, og som egentlig henhører til næste Qvartals Regnskab, kan jeg dog ikke tie med hed, thi den bestod i 250 gamle Rigsorter, som en velklædt Mand selv havde den Godhed at nedlægge i Bombebøssen. Jeg ønsker meget, at han vilde nævne sig, paa det Søfolkene i sin Tid kunde vide at paaskjønne, hvem de havde at takke for, at deres Stiftelse tidligere naaede sit Maal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Bombebøssens Bestemmelse er, som bekjendt, den, at indsamle hos Søfarende og Enhver, som interesserer sig for denne Indretning til et Tilflugtsted for den gamle værdige Coffardiematros (og Orlogsmatros, om forlanges), naar han, formedelst Søens Slittage, ei længer har Kraft til at tjene paa samme, som er hans eneste Metier og Levevei. Da, efter et løst Overslag, af de 2 a 3000 Søfolk, som Kjøbenhavn har i Farten, en Tiendedeel bliver invalide og trænge til et saadant Huus for dem selv, naar de ei skulle blive Staden og Hospitalerne til Byrde, og ende deres Dage blandt Folkeclasser, som de ikke for have levet med inden Borde, kort sagt, til et Greenwich en Migniature, saa bør, for at opnaae dette Øiemed paa eengang, den indsamlede Capital paa ingen Maade at tøres, førend den er voxen til en dertil klækkelig Sum, og ei engang alle Renterne. Men da just i denne Tid paa Søen ere indtrufne saa mange Forulykkelser, som aldrig i den Grad før have fundet Sted, og mangen gammel Sømand, kunde blive hjulpen til Huus, Varme og Lys, inden den Tid kommer, at alle kunne blive understøttede, saa toge Bestyrerne i sidste Forsamling den Beslutning, at med 200 Rbdlr. af Renterne skulde, fra den 28de Januari d. A., gjøres Begyndelse med tolv af trængende Strandede indtil medio April, at disse kunne sørge for dem selv ved ny Employe, og at fra den Tid af og for bestandigen tolv gamle Sømænd skulle indtræde i hines Sted. Og forenedes vi om, selv at give de bjergede Søfolk Brød i dette Tidsrum, som et Gratial, da efter Fundatsen kun Huus, Seng, Varme og Lys ere bestemte. Fra de Gifte, som ere forliste, og fra Enkerne efter de Omkomne, er vel indkommen Begjering og Ansøgning om Hjelp; men da det umueligt kan stemme med Planen, at hielpe disse, maatte samme afvises med dette Svar, hvor gjerne vi end vilde hielpe dem, da de havde billigt Krav paa Hielp i denne deres ulykkelige Forfatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Da disse ulykkelige Søfolk med deres Familier have saa billigt Krav paa Medmenneskers Bistand, kunde man maaskee gjøre sig det Haab, at det skjønne Exempel, det dramatiske Selskab i Aalborg har givet, ved at forskaffe de der hjemmehørende Strandedes Enker og Faderløse en Jndtægt af 300 Rbdlr., vil her i Staden blive efterfulgt, saa meget mere, som Landmanden hvilken man kan sætte i Parallel med Sømanden – naar Ulykkestilfælde af Jldsvaade eller Naturødelæggelser ramme ham, rækkes af sine Landsmænd Hjelp i sin Ulykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Følgende ere de Skibs-Capitainer, som ere forliste: Jhlen, med 20 Mands Besætning, sjunken i Sverrig; Folkene bjergede. Nogle af disse Folk ere forliste to, tre Gange afvigte Aar, have altsaa mistet Alt. - Nielsen, med 14 Mands Besætning, sank i en Storm i Spanskesøen; Folkene bjergede aldeles intet, men bleve selv, ligesom ved et Mirakel, bjergede af en Engelskmand. Dahl, med 6 Mands Besætning, forgik i Nordsøen; Styrmanden og to Mand kom i Land paa et Stykke af Vraget paa Fanøe. - Grønbek, med 4 Mands Besætning, hvoraf et Par Mand skal være bjerget. - Rønne, med 5 Mand alle strandede i Nordsøen, og Ligene ere opkastede paa Fanøe. Styrmanden har efterladt Enke og Børn. - Teissen, forlist med Kone og Barn, og to Mand ombord. Konen blev berøvet sin Forstand, og er i den Tilstand indkommen til Vordingborg. - Sørensen med 3 Mand, Hansen med 2 Mand, Jørgensen med 2 Mand. Folkene hos disse tre ere bjergede, men Fartøierne total forliste. Kjøbenhavn, den 30 Januari 1822. P. N. Sølling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-02
Kjøbenhavns Børs, d. 1 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 s. Obligationer (med Renter fra 11 December 1821) 74. Nationalbank-Obligationer (af Laaner den 2den Februari 1820) 97 a 97 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 128 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 a 125. Svenske Sedler 59 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 600000 Raa Nittende Aargang. No. 11. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 5 Februari 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-05
Den danske Skueplads. (Fortsættelse; see forr. No.) Saaledes havde det danske Theater staaet under Mænd, der manglede baade Smag og Jndsigt til at bestyre en Nationalskueplads. Jsær var Overdirecteuren Sarti saa ubekjendt med vort Sprog, at han satte Musik til Ord, hvis Mening han ikke forstod. Et pudseerligt Exempel herpaa havde man, da han skulde componere Musiken til Tronfølgen i Sidon. Den første Arie i dette Stykke begyndte med de Ord: Hanen galer. Componisten spurgte, hvad det skulde betyde, Paa Svaret, at det var en Skildring af Morgenstundens Behageligheder, raabte han, Comment, Fanen gael, cest, comme disent les matelots, et ce que cest la un image du matin, (Hvorledes, Fanden gal, det er saaledes som Matroserne tale, og det er et Billed paa Morgenen?) Man indseer let, at Skuepladsen intet tabte, ved at miste en Over directeur, der antog Hanens Galen for Fandens Galen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-05
Regjeringen begyndte nu for Alvor at tage sig af Skuespillet, som den, ved Sartis slette Bestyrelse, havde tilsat 30,000 Rd. paa. Det blev offentligen kundgjort, at de Skuespillere, der havde tjent i tyve Aar, skulde kunne faae "Betjeninger, som i Henseende til Duelighed ere passende for dem, og enhver god Borger kan ønske og attraae. Kongen udnævnte en Direction, blandt hvis Medlemmer var Absalons berømte Lovtaler, C. F. Jacobi, den Gang Lector hos Kongen og Assessor i Høiesteret. Det er ham, vi have at takke for den fyndige Overskrift over Skuepladsen, ei blot til Lyst, en Regel, som dog kun alt for ofte ikke saa nøje er bleven fulgt fra de Vedkommendes Side. J denne Tidspunkt 1775) døde den store Comiker Londeman, til ubodeligt Tab for de Holbergske Lystspil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-05
De Skuespillere, som, ifølge den Kongelige Kundgjørelse, bleve antagne ved Theatret, vare F. Schwarz *), J. H. Urberg, G. Kemp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-05
J det Aarti, som forløb fra 1772 til 1782. er intet synderlig Mærkværdigt forefaldet ved Skuepladsen. J det mindste savne vi i dette Tidsrum de Optegnelser, som kun en sand og upartisk Theatercritik kan levere, hvilken ene er *) Hvad vort Theater har eiet i denne fortræfselige Konstner, er endnu Alle, som have seet og beundret hans Spil, i frisk Minde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-05
J næste Aar bliver det 50 Aar siden, han betraadte sin med saa megen Hæder fulgte Bane. Man har Haab om, at ved Forestillingen til Theatrets forestaaende Jubilæum, saavel denne Skuespillernes Nestor, som hans Konstbroder, Hr. Gielstrup, ville forskjønne Festen ved deres Spil, og derved opfriske behagelige Erindringer. istand til at lede den historiske Grandsker. Rosenstand Goiske sluttede sin Journal 1773, fordi, som han skriver, andre Forretninger, formodentligen Fortsættelsen af hans juridiske Studium, forhindrede ham fra at gjøre hiint Arbeide til en Hovedsag; men med Bedrøvelse seer man af hans sidste Erklæring, at allerede den Gang Skuespillerne kun lidet benyttede sig af hans Vink, og at kun den store Clementin og den fortjente Mad. Knudsen rettede sig efter hans Anmærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-05
De Originaler, der fremkom i dette Aarti, vare: Lykken bedre end Forstanden, af Wessel; de snorrige Fettere, af Falsen; de nysgjerrige Mandfolk, af Wibe; den udeldige Lighed, af T. C. Bruun; den tavse Pige, og Kierlighedsbrevene, af Jfr. Biehl; Datum in Blanco, af Wivet; Kierlighed paa Prøve; Søofficiererne af Tode; Kuren; den unge Darby, af Rahbek. Blandt de her anførte Forfattere traadte især Wibe og Wivet i Holbergs Fodsvor med større Held end nogen af deres Formænd, men deres store Forbilled naaede de dog aldrig. Deres Arbeider manglede hverken Vittighed eller comiske Træk men den Konst, at skildre Nationens Sæder saaledes, at de reflecterede, ligesom fra et klart Speil, den comiske Kraft, der kan bringe selv en Jeno til at lee, syntes at være fulgt med Holberg i Graven. Den Forfatter, af hvem man maaskee skulde have ventet sig en moderne Holberg, var upaatvivleligen blandt alle de her Opregnede, J. C. Tode. Foruden at han af Naturen besad en høi Grad af Lune og Vittighed, saa havde ogsaa Lykken, saaledes som vi see det af hans egne Ord, bidraget Alt sit til at danne ham til en heldig Lystspildigter. Allerede 1757, fortæller han os (see Dramat, Tillæg til Museum blev han en flittig Skuepladstilskuer, og snart bekjendt med nogle af de da levende uforglemmelige Skuespillere, Linkewitz, Clementin, Londeman og Hortulan. Af deres Omgang, og af at høre deres Mening om Stykker og Spil maatte han, der fra sin Ungdom af havde været en Elsker af det Dramatiske, have megen Nytte Hos Clementin havde han været Huuslæge, og mangen Time hørt ham fortælle om Theatrets Oprindelse og Tilvext, og hans Tanker om hvad der blev opført, og hvorledes det blev spillet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-05
Da Decorationerne bidrage saa meget til at forskjønne en theatralsk Forestilling, saa fortjener den i Aaret 1783 afdøde Theatermaler P. Cramer at nævnes her, og det med saa meget større Føie, som han var en dansk Mand og gjorde den fædrenelandske Konst saa megen Ære. Uden nogensinde at have været udenlands dannede han sig selv ved egen Flid og eget Studium. Hans Composition var sindrig, og hans Colorit harmonisk og udtryksfuld. Det gamle Tæppe, som endnu bruges for Skuepladsen, vidner om hans kjekke og kraftige Pensel. Folderne ere ikke ængsteligen og forvirrede henkastede, men den rene Natur. Den Flid, han anvendte, forstod han at skiule som en Mester. Hans Decorationer høre endnu tilde skjønneste, Skuepladsen eier, uagtet man ikke sporer deri den Cockiske Farveglimmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-05
Et andet stort Tab led Theatret ved at miste i næste Aar den sidste af den Holbergske Skole, C. P. Rose. Han var født i Kjøbenhavn 1723, af borgerlige Forældre, og blev opdraget til Studeringer. 1743 blev han Student, og 1746, altsaa i en Alder af 23 Aar, Medlem af det Skuespillerselskab, Thielo oprettede. Han spillede første Gang som Sivert Posekiger og Raadsherre i den politiske Kandestøber den 14 April 1747, under vor Holbergs Øine, og nød dennes fortrinlige Yndest. Allerede da han var 48 Aar gammel (1771), characteriserer den dramatiske Journal ham saaledes i Elskerroller: "Hvo kjender ei denne gamle Acteurs Fortjenester endog i dette Fag, thi foruden et smukt Legeme har Naturen givet ham Øine, som selv tale, og den behageligste Stemme, tvende Egenskaber, som Elskeren især maa have. Da han blev ældre spillede han, baade i Sørgespil og Lystspil, Characteerroller med udmærket Held. Tilsidst de ædle Fædres og Gamles Roller. Da jeg saae ham 1784 i Søofficierene var jeg kun et Barn, og har derfor nu kun en bunkel Forestilling om hans Person. Men, saavidt jeg mindes, var han mere undersætsig end høi, og temmelig før. Da Skuepladsen 1772 kom under Kongelig Bestyrelse, blev han ansat derved som Lærer. Han giftede sig 1779 med den, som Skuespillerinde fordeelagtig bekiendte Jomfru Børger, der første Gang fremtraadte paa Bræderne som Leonora i Kildereisen d. 28 Juni 1752, og som i de ædle Mødres og værdige Matroners Roller endnu er uerstattet. Dagen efterat Rose havde spillet Melac Fader i de tvende Venner af Beaumarchais, og med Taarer i Øinene, ja næsten skulde man troe, med en Ahnelse om sin nærforestaaende Død, havde sagt: "Min Søn, du begynder din Bane, da jeg ender min!" blev han syg, og d. 30 Oct. 1784 var han ikke meer. Han opnaaede en Alder af noget over 61 Aar. Han blev begraven med al den Hæder, hans Talenter gave ham Ret til, og paa Skuepladsen opførtes en Prolog til hans Minde, forfattet af Th. Thaarup, hvori Digteren characteriserede adskillige af hans Mesterroller saaledes: "J leed med Orosmans forelske Hierte, J skjænkte Beverley medynksom Graad; Med Veemod hædrede J Hartley's Smerte. J grædde, skjalve ved Odvardos Daad. Hans Portrait er stukket i Kobber af Meno Haas, efter Prof. Erichsens Original. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-05
En comisk Historie falder mig her ind. En Forfatter, der nylig havde udgivet en liden Lærebog, som han ansaae for det første Værk og den bedste Veiledning i sit Slags, anmodede en Skolebestyrer om, at indføre den i sit Jnstitut; men, da denne afslog Anmodningen, tilføiede Forfatteren: "De skulde dog vel ikke have personligt Had til mig, thi, en Mand med deres Kundskaber maatte dog absolut erkiende min Bog for den Bedste,