JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Nu veed man, at Sultanen blev yderst opbragt over Varnas Fald, og at han i sin Vredes første Udbrud skal have raabt til sine Omgivende: "Jngen Muselman skal lægge sit Hoved til Hvile, for Varna igien er erobret." De siden foretagne Forholdsregler tyde ogsaa hen paa en saadan Beslutning, da alle i Constantinopel værende disponible Tropper have tiltraadt Marschen i Retning til Varna. Den mægtige Derebeg, Tschapan Oglu, som ogsaa fik Ordre til med sine Tropper at gaae didhen, maatte love, efter bedste Evne at understøtte Storvezieren, hvorimod Sultanen opmuntrede hans krigerske Mod ved Lovtaler og Løvter. Constantinopel var allerede den 13de November, naar man kan tro Portens egne Opgivelser, forsynet med de fornødne Levnetsmidler for fem Maaneder. J denne Anledning har Dardanellernes Blokering ved Russerne ikke opvakt nogen Bekymring hos Tyrkerne. Uanseet alt hvad derer foregaaet, og ikke tænkende paa det der muligt forestaaer, vedbliver Porten at dømme og exequere paa sin sædvanlige Maade. Han har saaledes nu ogsaa afsat og forviist Omer Vrione og Hassan Pascha, samt fængslet den afsatte Storveziers Broder og lagt Beslag paa hans hele Formue. Sultanen skal ogsaa have lovet en Belønning af 25,000 Punge for Jussuf Paschas Hoved og for hans levende Person 30,000 Punge, endskjøndt Nogle dog vil paastaae, at den forrige Storvezier og ikke Jussuf Pascha var, ved sin Seendrægtighed, medvirkende Aarsag til Varnas Fald. Jngen i Constantinopel troer paa, at Kampen bliver bilagt, da der bestandig gjøres Foranstaltninger til dens Fortsættelse og alle fredelskende Embedsmænd af Porten blive afsatte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Den ved Bosphoros stationerede Flaade har erholdt befaling at styre imod Dardanellerne, hvorhen 8,000 Mand Kjernetropper ere afsendte til Lands. Bevogtningen over begge Kyster af Bosphoros er anbetroet til Asmann Pascha, og Abdurhaman Pascha er gaaet til Misevria, ved Kysten af det sorte Hav, med et Corps paa 5 til 6,000 Mand. Det engelske Blad Times melder imidlertid, som ganske vist, at i det Mindste den engelske og franske Gesandt ville gaae til Constantinopel, i Stedet for til Neapel. Maaskee Tingene saa tager en ganske uventet Vending. Den 3die d. M.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
afreiste Hr. Amade Jaubert fra Paris til Constantinopel. Journal des Debats forsikkrer, at hans Afsendelse endnu ikke betyder Gienknyttelse af politiske Forhold med Divanet; men maaskee som en Vei til Underhandlinger, da man i Paris og London ikke længer kan finde sig i, at see Forholdene til Porten alene i de Neutrales Hænder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Adskilligt. Damerne i Paris begynde nu ikke alene at snuse, men have ogsaa optaget den sydamericanske Mode, at ryge Tobak, hvorfor man i Boulognerskoven og paa Boulevarderne seer de Skjønne ryge deres Zigarrer i smaae Rav-Rør.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
En Physiker vil have opdaget en Maade at frembringe Regn paa. Grundet paa den Jagttagelse, at Jern trækker Regnskyer til sig, forsøgte han, paa et høit Sted at opreise en Række af store Stænger, som foroven vare forsynede med et Tværstykke, besat med en Mængde store og spidse Jernpigge. Virkelig dannede sig ogsaa snart Skyer, som bleve staaende over denne Stang-Alle, men dog dreves videre af Vinden. Kort efter opstod atter ny Skyer, der ligeledes bleve staaende her, stedse meere fortættede sig, og endelig lode falde en Støvregn, der siden gik over til stærk Regn, og udbredte en mild Landregn, i det Mindste af en Miils Omkreds. Skulde denne Opdagelse stadfæste sig, kunde den vorde af megen Nytte; men det er en Selvfølge, at Armosphæren maa være i den Grad svanger med vandagtige Dunster, at der deraf kan danne sig Skyer; ellers nytter Experimentet ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Jndenlandsk. Naar Vedkommende henvender sig til Hr. Cancelliraad Fred. Ludvig Friis i Odense, kunne 100,000 Rbd. rede Sølv paa fordeelagtige Vilkaar i næste 11te Juni Termin samlet eller i mindre Summer erholdes til Laans mod antagelig Sikkerhed i Jordegods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Lloyds Agent i Randers, Handelshuset N. Ph. Ree, har den 9de dennes modtaget følgende Efterretninger fra Læss: Den 1ste d. M., om Morgenen, stod et Barkskib paa Grund tæt norden af Vestre Nyeland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Den 3die kom Capitain Robert Sanderson i Land med Mandskab, og erklærede, at Skibet kaldtes Sophia, af Scarborough, og var ladet med Salt, bestemt til Kjøbenhavn. Den 4de dennes, om Morgenen, Kl. 9, stødte en Galease, Ægir kaldet, ført af Capitain Jens Krog Hopstock af Østerriisøer, med Trælast til Aalborg, paa Grund paa Knuderne under Nordre=Rønnet. Om Eftermiddagen Kl. 2 drev den af; men formodes bjerget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Frederikshavn, den 7de December. Efter et meget haardt Veir opdagedes i Dagbrækningen den 4de dennes en Brig, hvis Master laae næsten lige med Søen, staaende paa Kysten uden for Østerversted, i Horns-Herred, Hjørring Amt. Ethvert anstillet Forsøg til Bjergning af Mandskabet, der befandt sig i Stormærset, mislykkedes desværre den Dag. Henimod Aften faaes Skibet betydeligt at krænge og den mørke Nat indtraadte, medens hele Tiden Stykker af Skib og Ladning inddreve. Kun af og til, naar fra Stranden en Lygte viistes i Veiret, eller med et Fyrtøi gaves Jld, overbeviistes de bekymrede Kystbeboere, den civile Øvrighed og andre Tililende, at de Ulykkelige, af Vind og Sø overdøvede Jammerskrigende, endnu taltes blandt de Levende, og at alt Haab om Redning endnu ikke var aldeles udslukket. Saaledes ventedes næste Dags Komme med en Ængstelighed og en Længsel, som den, der følte det, vistnok ikke er i Stand til at beskrive. Solens første Straaler overbeviiste om, at de i Nød stædte endnu befandt sig paa det usikkre Vrag, udsat for, med hvert Bølgeslag at favne Døden; dette bragte nyt Liv og Virksomhed i Alle og især i de saa men ægte Sømænd, der vare tilstede. Under Mængdens himmelstigende Bøn og taarefyldte Øine, begave disse Kjekke sig i en lille, neppe fuldstændig udrustet Baad, imod de frygtelige Brændinger, som trende Gange, uagtet Vragets korte Afstand viiste dem truende tilbage. Dog ikke ændsende den synlige Død og Ødelæggelse, lykkedes Gjennemfarten til Vraget den fjerde Gang, og otte Englændere, efter hver for sig med et tilkastet Toug om Livet at være halet gjennem Søen ind i Baaden af de daadfulde Redningsmænd, bragtes lykkelige i Land, under Tilskuernes Jublen og opstigende Tak til det alvise Forsyn. J høi Grad ynkeligt var imidlertid Synet af de Ulykkelige, der vare mere døde end levende, efter at de havde været i en saa forfærdelig Stilling i 40 Timer og uden al Vederqvægelse. Det var øiensynligt, at flere af dem vilde neppe have holdt det ud over et Par Timer paa Vraget, og ingen af dem vilde vistnok have oplevet Solens Nedgang. De Skibbrudnes Modtagelse og Behandling var saaledes, at den danske Medbroder taknemmelig vil erindres af dem hver Gang de fremdeles paa Livets Vandring maatte passere den danske Val. Briggen hedte Doris og Captainen Thom Orven af Sunderland, kommende fra Danzig bestemt til London med Rug og Pibestaver. Af Ladningen vil blot enkelte Pibestaver, og af Skibet noget Jnventarium og Skrog blive reddet. Resten er total forliist. Efter Districts lægens Erklæring ere de Skibbrudne uden Livsfare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Mariboe. Priserne paa Kornvarer her i Landet ere, paa meget Lidet nær, lige med Priserne paa slige Varer i Kjøbenhavn, som Følge af, at de store Kjøbmænd her handler directe paa Udlandet. Man seer heraf, hvilke lykkelige Følger en uafbrudt og rigtig udtænkt Handels=Virksomhed har paa et Lands Beboere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Der var en Tid, da Rigets samtlige Landboere kun vidste at forsende deres Kornvarer til Kjøbenhavn; men nu, da de afgaae directe til England, Holland og andre udenlandske Steder, holdes den Gevinst i Landet, som forhen flød ind i enkelte store kjøbenhavnske Huses Casser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Sparecassen i Nykjøbing paa Falster, som blev aabnet først i denne Maaned, tæller allerede 60 Jnterressentere, hvis Jndskudde, tilsammen 1,900 Rbd. rede Sølv og 2,300 Rbd. Sedler, bleve, ved første Derections-Samling den 11te f. M., indbetalte i Statsgieldscassen. - Mange vil vist herefter følge disse Jnteressenteres Exempel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Bekjendtgjørelser. Da det er os ligesaa magt paaliggende som behageligt, at rette vore Beslutninger, angaaende den Falsterske Sparecasses Anliggender, efter Jnteressenternes og andre af Stiftets Beboeres Meninger og Fordringer, naar disse kunne forenes med Cassens Tarv samt Jnteressenternes Sikkerhed; og nogle af Stiftets agtværdigste Mænd have yttret den Formening, som vi ogsaa maae tiltræde, at det vel er ønskeligt, om Laanefonden, som i sin Tid træder i Forbindelse med Sparecassen, snart maae kunne træde i Virksomhed, men at denne Tidspunct formeentlig alt for meget fremskyndes, ved at ansætte Renterne af de i Sparecassen indskudte Summer kun til 3 1/2 Proc., hvorved de ældste Jnteressentere saa godt som ene maae bidrage til at udreede den Sum, som Laanefonden fordrer, uagtet de, formedelst deres Tillid til og Yndest for den unge Casse, endogsaa med Billighed kunde gjøre Fordring paa fortrinlig at nyde godt af den Begunstigelse, som Hans Majestæt allernaadigst har tilstaaet Cassen; saa have vi forandret Grundlovens 3die og 4de §. derhen, at Renter og Renters Renter tilgodeberegnes de Jnteressentere, hvis virkelige Jndskud kun er 300 Rbd. eller derunder, med 4 Proc. aarlig; men de, hvis Jndskud overstiger 300 Rbd., med 3 1/2 Proc. aarlig; hvilket herved offentliggjøres. Directionen for Sparecassen i Nykjøbing paa Falster, den 11te December 1828. Krüger. Smidth. Schultz. Parelius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Auctioner. Tirsdagen den 30te d. M., Formiddag Kl. 11 slet, bliver i Mauleskov, i Dannemarre Sogn, afholdt offentlig Auction over Skroget af den samme Sted indstrandede af Skipper Sammel Rivel førte Skonnert, Morgenstierne, drægtig 76 danske Commercelæster, samt det til den hørende og bjergede Jnventarium af Seil, Tougværk, Master, Rundholter, Ankere, Kabystøi, Jernbolte, m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres, til Efterretning for de Lysthavende. Nakskov, den 18de December 1828. Pontoppidan
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Løverdagen den 27de dennes, Klokken 10 Formiddag, bliver afholdt offentlig Auction over en Deel Bøgetræer, staaende paa Gaardmand Søren Stryns Lod i Vesterborg Skovhuse og i Nordre=Fredskov, tjenlige til Gavntræ og Brænde. Modestedet er hos Gaardmand Søren Stryn i Skovhuse. Christianssæde, den 18de December 1828. J. M. Lytzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen ved Døden afgangne Matros Christen Strand indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Pl. 26de October 1792, med tolv Ugers Varsel til for os at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med Aars og Dags Varsel til at møde og beviisliggjøre deres Arveret. Nakskovs Skifteret, den 15de December 1828. Pontoppidan. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen ved Døden afgangne Kleinsmed Jørgen Nicolaisen indkaldes horved, i Overeensstemmelse med Pl. 26de October 1792, med tolv Ugers Varsel til for os anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 15de December 1828. Pontoppidan. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Creditorerne i Stervboet efter Eieren af den saakaldte Rudbjerggaards Veiermolle i Vestenskov Sogn, Anders Carlsen, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Pl. 26de October 1792, med tolv Ugers Varsel til for mig, som den ordinaire Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskov, den 15de December 1828. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Capital, som anbydes. Af Umyndiges Midler kan strax fra Grevskabet Christianssædes Overformynderi erholdes tillaans mod lovbefalet Sikkerhed, 839 Rbd. 5 Mk. 5 1/2 s. S. og T.; hvilket herved bekjendtgjøres. Christianssæde, den 11te December 1828. J. M. Lytzen, administrerende Overformynder. 178 Rbd. 5 Mk. 4 s. Sedler og Tegn under Baroniet Juellinge Overformynderi ere strax at bekomme tillaans, imod lovbefalet Sikkerhed, naar Vedkommende behagelig henvender sig til Undertegnede. Juellinge, den 11te December 1828. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Umyndiges Midler, circa 550 Rbd. Sedler, under Grevskabet Christiansholms Overformynderie, kan imod lovbefalet Sikkerhed bekommes til Laans i indeværende 11te December Termin, naar hvem som ønsker samme melder sig hos undertegnede Forvalter ved bemeldte Grevskab. Christiansholm, den 11te December 1828. Nyeboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Efterlysning. Reserven af Mariboe Amts 68de Lægd No. 21, Hendrik Caspersen Herritzlew, har uden Rigtighed forladt Lægdet og har ikke været at opspørge siden sidste Foraar. Desaarsag anmodes enhver der maatte antræffe ham om at anholde og aflevere ham til nærmeste Øvrighed, som behagelig vilde besørge ham transporteret og afleveret til undertegnede Lægdsforstander. Som Signalement angives: at han er liden og klein af Vært og Bygning, beladt med Brokskade og udygtig til Bondearbeide, men hengiven til et omflakkende Levnet. Christiansholm, den 11te December 1828. Nyeboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Reserven Hans Rasmussen Tvede af Mariboe Amts 75de Lægd, Halsted Sogn, 33 Aar, 64 3/4 Tommer høi, der som Tjener var med Grevinde Moltke i London, har ved Hjemkomsten ikke meldt sig i Lægdet eller været at opdage. Han bliver derfor herved efterlyst, med Anmodning, at de, som maatte antræffe ham, ville anholde ham og derom underrette Undertegnede. Juellinge, den 11te December 1828. Rostrup. Lægdsbestyrer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Et nyt Parti særdeles smukke Vin Nakskov, ter Kasketter, m.m., er arriveret; ægte hollandsk Ost kan ogsaa nu igjen faaes hos Wulffeldt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Karper. Sættekarper til 8 Rbd. 100 Stkr., og Spisekarper, til 2 Mk. Pundet, kan nu hos Undertegnede bekommes, naar de bestilles en Dag i Forveien. Knuhtenborg, den 14de December 1828. Schouboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Friske holsteenske Østers faaes i Nykjøbing hos N. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Gode Skovnødder bekommes til 20 s. Potten paa Rødbye Apothek.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
J Ny Christiania Anchiovis, hol 95 9. landsk Ost, Vanille-Chocolade, Kryder-Chocolade og god Punsch-Extract, faaes hos Undertegnede. Mariboe, den 18de December 1828. F. W. Wulff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-19
Bortkommen. En Tværsæk, hvori var 4 Par hvide Uldstrømper og et Tørklæde med Adskilligt, er den 18de dennes tabt paa Veien over Merritsskov, tæt ved Leddet til Waarskovgaards Mark. Den retsindige Finder bedes at aflevere fornævnte Ting paa Addressecontoiret, imod at erholde en passende Douceur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-23
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Efterretninger. Addressecontoirs Togtyvende Aargang. Nummer 102. Udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-23
Udenlandsk. Russisk-tyrkiske Anliggender. Russernes Tilbagetog fra Schumla og Silistrig skildres nu med de mørkeste Farver, og det synes som temmelig vist, at de have flygtet for de dem eftersættende Tyrker. Det bekræfter sig nemlig, at Greven af Wittgenstein, for han forlod Hovedqvarteret, lod alle Munitions- og Bagagevogne m. m., som ikke kunde bringes med, opbrænde. Derpaa tiltraadte den store Armee sit Tilbagetog fra Schumla; men dette maatte gaae langsomt, da de Syges Antal udgjorde 32,000. Paa Veiene, hvor denne for kort Tid siden udmærkede Hær havde ilet til Kamppladsen, brændende af Lyst til at stride for Grækernes hellige Sag, saaes mange Tusinde styrtede Heste og udhungrede samt lasede Soldater at slæbe sig møisommelig frem, bedækkede med Snavs- og Utøi. Beleirings=Armeen for Silistrig maatte ogsaa i flere Dage kjæmpe med den største Mangel af enhver Art. Den skal have gjort Tilbagetoget i 2 Afdelinger, hvoraf den ene blev paa Skibe sat over Donau og den anden tog Veien af Hirsova. Allerede den 24de vare 2,000 Mand af disse tilbagekomne Tropper rykkede ind i Bucharest, hvor Grev Langeron, som nu fører Overcommanden i begge Fyrstendømmerne, havde taget Hovedqvarteer den 19de. Det Tab, som den russiske Armee i det Hele har lidt, især paa Heste, overstiger saa heed det fra Bucharest den 17de November – enhver Forventning. Alene af 6 Regimenter Cavalleri, som nogle Dage tidligere vare marscherede fremad, kom kun 200 Heste tilbage og Hospitalerne ere saa opfyldte af syge Krigere, at mange af disse maa, naar de ere halvt helbredede, gjøre Plads for Andre. Den 16de ankom fra Leiren ved Silistria 100 Syge, for Størstedelen med forfrosne Tirsdagen den 23 December 1828. Fødder, og der paastodes, at Tyrkerne havde kastet 20,000 Mand friske Tropper ind i Fæstningen. J Semlin sagdes den 10de November, at hele den russiske Armee var paa Retirade og blev paa det Heftigste forfulgt af Hussein Pascha, som havde undsat Silistrig. Fra Bucharest berettes, som ganske vist, at Varna er beleiret af 30,000 Tyrker; men denne Fæstning skal dog, efter en vel underrettet Bojars Udsigende, have en Besætning af 12,000 Mand, ligesom der desuden befinder sig 55,000 Mand imellem Varna og Basardschik. Hvorledes det egentlig nu staaer sig med de i Egnen af Varna efterladte russiske Tropper veed man ikke, da al Communication med disse har været afbrudt siden den 9de November. Grev Wittgenstein, som skal have begjært sin Afskeed, var nogle Dage for den 24de November afreist til Petersborg, hvorhen Grev Paskewitsch og General Diebitsch ere blevne kaldte. Nogle vil vide, at Armeen i Wallachiet skal bringes til 30,000 Mand, da der næres Frygt for Jnvasioner af Storveziren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-23
Grækenland. Den franske Admiral Rigni har underrettet Grev Heiden om, at da Hensigten med Tractaten af 6te Juli nu er opfyldt, maatte den franske Eskadre for Fremtiden blot ansees som handlende i neutral Egenskab. Gesandterne i Poros skal tillige have underrettet Porten om, at nu, da Grækenland seer sig befriet for sine Fiender, er der, med Hensyn til alle stridige Puncter, kun Sultanens Billigelse tilbage, og naar denne indløb inden 2 Maaneder, vilde han af Magterne blive anerkjendt som Grækenlands Lehnsherre, og den Tribut, som det skulde betale ham, blive bestemt, men i modsat Fald vilde Grækenland blive anerkjendt som en fuldkommen uafhængig Stat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-23
America. J Columbien er Partikampen nu kommen til Udbrud, men befrieren Bolivar blev dog endnu denne Gang reddet, endskjøndt det hele Oprør gik ud paa, at see ham dræbt. Den forhenværende Vicepræsident, General Santander, og den for sit Oprørsforsøg i Carthagena fængslede General Padilla siges at have været implicerede i Mordanslaget, som foregik i Bogota. Natten til den 26de September grebe Oprørerne til Vaaben og nedskjød de i Vargas-Casernen sovende Soldater med Cartescher, samt omringede Slottet, hvor 3 Skildvagter bleve ombragte af Commandanten Horment. Ogsaa befrierens Adjutant, Oberst Ferguson, blev dræbt. Derpaa trængte de Sammensvorne ind i Slottets Værelser og lige til Befrierens Sovekammer. Denne maatte altsaa flygte ud paa Gaden. Ogsaa der saae han sig omringet af Mordere, men fandt dog Leilighed til at skjule sig under en Bro, som Artilleriet strax efter trak over, under Skriget; Tyrannen Bolivar døe!" Da han kort derefter hørte en anden Trup raabe: "Leve befrieren!" kom han frem fra sit Skjul, stillede sig i Spidsen for de saaledes Fremrykkende og overvandt Oprørerne, hvis Hensigt var, at befri Padilla og stille ham i Spidsen for Regjeringen. Sex af Hovedmændene bleve strax skudte, og befrieren udstædte samme Dag et Decret, hvorved han tilkjendegav, at have, efter Nationens Villie, overtaget den fulde dictatoriske Magt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-23
Jndenlandsk. Atter har Kongen og Fædrelandet mistet en af de redeligste, dueligste og i enhver Henseende hæderligste Embedsmænd, Justitsraad Carl Fisker, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, Chef for det 3die Departements-Contoir under det kongel. General-Commissariats-Collegium. J sin Mandoms Kraft segnede han under Byrden af de Arbeider, fra hvilke hans utrættelige Nidkjærhed for alt Godt ei tillod ham at søge den fornødne Hvile.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-23
Den 18de dennes opførtes paa det kongelige Theater, for første Gang og for fuldt Huus, Hr. Prof. Hauchs Sørgespil "Tiberius." Dette Digterværk, om hvis dramatiske Virkning ved Fremstillingen paa Scenen man havde yttret en ikke ugrundet Tvivl, blev optaget med et levende og almindeligt bifald. Hr. Dr. Ryges Udførelse af Hovedcharacteren var et sandt Mesterværk, som heelt igjennem vidnede om grundigt Studium og original Opfattelsesevne, og vandt hos Publicum et usædvanligt og enthusiastisk Bifald, der vel de fleste Steder i lige høi Grad gjaldt Digteren og Fremstilleren. Blandt de øvrige Rollehavende vandt i Særdeleshed de Hrr. Nielsen og Winslow jun. lydelig Erkjendelse for deres fortrinlige Udførelse af Germanicus's og Sejans Partier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-23
Frue Kirkes store Klokke blev, Dagen efter dens Ankomst, indbragt og opstillet paa den Plet under Taarnet, hvorfra den skal ophidses og lægges paa Klokkestolen. Dette Arbeide havde mange Vanskeligheder, da Afstanden imellem Colonnerne foran Kirkedøren er mindre end Klokkens største Diameter; men desuagtet foregik dog dens Transport meget heldig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-23
Vor Gouverneur paa Kysten Guinea, Capitain at Søetaten Findt, er i disse Dage kommen hjem. Climatet skal, efter at Findt ikkun nogle Maaneder havde været der, have tvungen ham til den Beslutning, hvis han ikke vilde tilsætte Livet. Lieutenant Lind af Søetaten har nu overtaget Forretningerne, som Gouverneur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-23
J engelske Blade er meddeelt den Efterretning, at 266 Danske skulde være komne til Plymouth, for, i Forening med de der værende Portugisere, at foretage en Landgang i Portugal. Denne Beretning er imidlertid senere berigtiget derhen, at et dansk Skib vel fra Bremen havde overført det nævnte Antal Folk, men at disse for Størstedelen vare afskedigede Soldater af alle Nationer og at der maaskee ikke fandtes en eneste Dansk iblandt dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-23
J Aarhuus Stiftstidende, No. 195, læses fra Kjøbenhavn følgende Meddelelse: "Vor unge berømte Landsmand Benjamin Schlick er for nærværende Tid i Paris, saa snart et af ham indledet Arrangement er truffet, begiver han sig til London, hvor han agter at tilbringe Vinteren. Det vil være Avisens Læsere i behagelig Erindring, at B. Schlick, i de Aar han paa allerhøiste Bekostning har opholdt sig i Udlandet, har modtaget mange ærefulde Beviser paa Erkjendelse af hans Talenter, som berettiger Danmark til det Haab, snart at see Kunstneren i Fædrelandet virke for dets og sin Hæder." (Om de Æresbeviisninger, Hr. Schlick udenlands i saa rigeligt Maal har modtaget, om hans Medvirkning til Hr. Brunels Optagelse i det franske Academi m. m., meddeler en af Hr. Prof. T. Baden for nylig udgiven Piece yderligere Oplysning).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-23
Anden Juledags Aften tages Afskeed med Svendborgs gamle Raadstue ved et Bal, hvortil enhver honnet Person har Adgang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1828-12-23
De hæderlige Mænd der have reddet de skibbrudne Englænderes Liv ved Østertversted vare: Skipperne Stian Brolsen af Arendal og Baltzer Larsen i Vesterklitt. Sømændene Jens Pedersen Aalbek, Jens Klitt i Vestertversted, Anders Jacobsen i Tverstedpræstegaard, Lars Thaagaard i Nørretversted, og Jens Christian i Vestertversted.