JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-03-15
Breda, den 25de Februarii. Den 23de, om Morgenen Kl. 8, kom en Trompeter med en fransk Officeer, og forlangede i General Dumouriers Navn Stadens Overgivelse af Commandanten hvilket denne afslog. Om Eftermiddagen Kl. 2 1/2 begyndte Fiendtlighederne. De Franske kasteds nogle Bomber og Haubitser indi Staden, af hvilke den første var stillet saa godt, at den faldt ned for Hovedvagten, og saarede en Grenadeer. Ved de øvrige bleve nogle Borgeres Huse stærkt beskadigede. Man slog Allarm og Soldaterne begave sig til deres anviste Poster. Bombard mentet var heftigt fra begge Sider, og varede indtil om Aftenen Kl. 61, da man en Tid lang holdt inde. Den 24de om Morgenen Kl. 3 begyndte de Franske Bombardementet paa det heftigste igien, hvilket meget stærkt blev besvaret af Besætningen. Dette varede indtil Kl. 7, og did indtil vare henimod 150 Bomber og Haubitser kastede ind i Staden, hvorved omtrent 60 Huse deels bleve i Grund ødelagte, deels stærk beskadigede; dog blev den derved opkomne Jld lykkelig slukket. - Om Middagen kom atter en Officeer med en Trompeter, og blev bragt til Commandanten. Denne Ostficeer opfordrede paa nye Staden, under Trudsel, at skyde den i Brand og lade alle springe over Klingen. Man holdte Frigsraad, og om Aftenen begaaen Major sig med en Trommeslager til den franske General, hvor han forblev hele Natten. J Morges kom han først tilbage, og da fik man at vide, at der var sluttet en Capitulation, som bestod deri, at Besætningen skulde trække ud med alle Æretegn, og hver Bataillon forsynet med 2 Kanoner, der paa marchere til Herzogenbusch, Thiel, Bommel og Urtrecht, og have fuldkommen Friehed til at blive i Statens Tieneste, og at blive brugt mod alle Fiender, hvilke de end vare maatte. J Følge denne Capitulation trækkede Bataillonen Nassau med endeel af Bataillonen Dam under Trommeslag, med flyvende Fane og 2 Kanoner, om Middagen Kl. 2 ud, og omtrent 450 Mand Jnfanterie med nogle Kyraffere ind. Til Lykke er kaneen Sal. ger bleven dræbt af en Bombe og een Kone haarde saaret. -de Militaire ere inden bleven, eftersom man ikke har kande, ret, men blot Lombarderet. Hvor mange der ere faldne af Franskmænden, veed man ikke.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
Amsterdam, den 2den Martii. Breda er paa en skiændig Maade bleven overgivet, og at Besætningen er ikke en eneste Mand dræbt. Fortet Kund dert er ligeledes geraadet mendtlige Hænder, men først efter at Besætningen, som bestod af 80 Mand, 3 Gange havde afslaget Fiendernes Angreb, og Capitain von Krønt, den commanderte samme, der som en tapper Hale faldt i det 4de Angreb, efter hvilket der vare kun 14 Mand tilbage, som overgave sig. Fæstningerne Willemstedt Sertrundenberg og Hensden ere og beleirede, men forsvare sig tappert. Hertugen af York er ankommen til Haag. Madvinde have hinde hans 2000 Mand Tropper og 400 Artillerister fra at lande; man haaber, at det vil skee i Dag. De ere bestemte til at besætte Sriel og Rotterdam, hvis Besætninger mar chere til Dordrecht. Denne hele Side indtil Moerdyk er fuld af Datterier, som ere forsynede paa det stærkeste med Kanoner og Tropper. Sammestæds befinde sig og 3 engelske Fregatter, 5 fra Admiralitetet paa Maal, 12 Kuttere, 60 Kanoneerbaade, hver med tor 36 pundinger, hvilke den tapre og erfarne Vicendmiral Kinsbergen commanderer; med et Ord, denne Kost, fra Dietel til Nimmegen, er i en frygt. lig Forsvarsland, og Fæstningerne paa den anden Side ere i den beste Forfatning. Vi haabe altsaa, at de Franskes Forretagender ville komme til at strande, og dette første Uldtstilfalde vil vist blive af Følger ; thi foruden de ovenmeldte engelske Tropper venter man endnu 9000 Mand og 800 Artil. terister, tilligemed flere Krigskibe. Formodemlig vil man og haste med de hannoverske Troppers March. Prinds Fraderich af Braunschwlig og General Clarfalt, som endene have bekommet deres grove Artillerie, skulle nu og vist rylte frem. Vor Armer skal støde til dem, men er paa narværende Tid kun 8000 Mand stærk, staaer i Egnen af Grave og støtter sig til Prinds Friderichs Armee.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
Rotterdam, den 2den Marti Paa de engelske Skibe, som ere der, har man saat Beslag, og Folkene skulle blive brugte paa Kananeerskallupperne. En liden engelsk Estadre har ladet sig see for Ostende, og der foraarsaget nogen Skræk. Den har Ordre at beskytte den engelske Handel imod de mange franske Kapere.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
Haag, den 2den Martii. Efterretningen om den vigtige Fæstning Breds Overalvelse til Franskmændene har ikke allene der, men endog i ble Holland opvart stor Misfornøyelse over Commandanten, Grev Bylland, som allerede for Baleringen havde stor Mis Anke imod sig om, at han ikke vilde forsvare Fastningen, og nu beskylder man ham offentlig for, at han har overgiver den til General Dumourier ganske med sin Jnstruction paa en hørt og utroe Maade, og derved spillet ham meget Skyde at Munition i Hænderne, hvilket var saa meget vigtigereserham, da han endant nogle Ugerikshandslønner erholde til Artillerie, saa at han nu kan døde Fanningerne Handen S. D. den Baland sandtgiøre den hollandske Garnsen i Dre. da den sande Overalis, opstanden almindelig Muren. bland Soldaterne; de vilde have allintetgiørt Capitulationen og forsvaret Fæstningen til den maaske Blodsbraade, og tønder det listige Foregivende, at der og kommer Besal. fra Arvenatholderen om Oaralgelse, bryggede Bylland den, til at maastrand. Da de franske Tropper, og blande denne ganskange Mennesker, endeels tilende Kaller og raskeroligind i Bind, bleve de hollandske Soldater næsten rasen. de af Misfornøyelse og de Dylandske Dragoner raabte høyt, at detsamme sig det for en ene Stam, at de maatte overalde sastningen til saadanne Tropper. Gren Baland er nu fordret her til Regnskab. Folket her og i Provindserne er paa det yderste opbragt med ham, og dersom han ikke forsigtig giør sin Reise hertil, maae han befrygte den værste Miland. ling. - Billemstad, Hansdan og Kunder have Fransk mandene hidtil forgiæves angrebet og beskudt. Bed mem staat bleve de slaane tildage, fra Huushan giorde Hollænderne et Udfald og alle Franskmænd som faldt i deres Hænder bleve medhugne, hvorved især vore Svetiser viiste sig særdeles modige, i Klundert udholdt dan brave Capitain Kraft med 83. Mand et tre Dages Angreb, saae 31 af sige Kal falde de melde, da hansaa en Saurs ankomme er Udfald hver : han dog mistede Ling. Gertrupandt andre Gang. opfyldtet af Franskmanden, men Sandanten har er klart, at han for vulade sig begrave under Stadens Rumer, end overede gasiamen. Anligesaaner ver vise ogsaa de. hollandsk Sølver med Franskmændene. - For at hindre granskmandenes har over de hollandske Klæder, dues og ordentlig mange Damerbands sattet Danedskab, hans Anstalters Bestyrelse den berømte Aal og hans for valter. - Forrige Nat haaren Courere fra Helginal. Efterretning om de første Saldes Ankomst und engen Tropper.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
Aacen, den 4de Marts. J Eftermiddag Kl. 4 bragte tillige Postikianer under ladeligt Jndskraa den Efterretning et paa er bleve indtaget af de Keiserge, og en vensgade Han allerede de trangt stem 11 Mal paa de de den Mamme ere mange Huse blevne beskabende af de Franske Domaade. ment; men efterat Prindsens gode og min Friden af Drantimmelers komne Sildendale, ende Fran med et stor samme havde paa noge, og have maa lade alle deres Deleningsstads hinandene. Den hals stang. Armeder nu gandske indmuttet. Vestelain, dinge Mane. J denne Dudt at mangade, en de granske have ordret Delemmenter man Estedem Carl og Paa sen at Kobberg den 4de haves dette saa i Kastning. . strax marcheret igiennem, for at forfølge Funden. E. som an igiennem Colutil Frankfurt, overbringer. sendt sammen den Efterging Hertug Friderig, af Oransom dende Rummandsfaldet en fuldkommen. Servinde. Naale Dage melde, at Lattie al. Garde er bleven le af de forenede Osterriger og Preusser. en den 5te Maren.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
J nogle Dags bare Franskmandens beskudt Matrict, min manen der af den Mening, at Deleiringen allerede er forlade ialt saasom paneral Clasal er paa Marsen for at ansatte kostningen. Fornaale Dage siden har han i Egn. ring allenderen hans Kammandene, og slaaet dem. saaledes, at 1400de franskmand ere Logravne, og 7000 staae til Haager; 14 Mananspagne og 12 Kanoner ere ratagne Franskmandene, og en Dillat Kalgstager ero eet. Denne Efter paakomhirt Gaar Aftes med en nasette til Arvisterholderens Hør, hvorhos tillige meldtes, et Dertug Kilderie af Bendig ogsaa har begyndt at agere. dan i fuld Manden Røbmands. - Man kan altsaa vente mig udragelser. - Dumenter laden var Medailme et besat angrive; men vore Tropper forsøre sig med over: egentlig Tannerhed. - Fæstningen Millestader allerede de Dage bleget og dombardert af Franskmendene. Alen isætningen vil ikke overgive sig, man haver dag i Striden. sange have Franskmændene med udeskrivel Rasenhed løde Storm, men begge Gange ere de slaae tilbage. Grafserne en Digerne vare bevækte med døde Franskmænd. De Salandske Milangen deres Fordeeling maa endog grang. Haanden salvbeundre. Commandanten i Milemagt. Geral van Bornalger, vil alle høre om nogen Capitaletion. anden beller dør, and overgive Staden til Fienden. Han haver med sine Soldater bag ved Voldene, saasom han ikanglige i Staden formedelst Dombardementet. Fra Berg Bommen Gorcumere stedt Udfald, og mange Franskmand. Flensbradt.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
Af en Skrivelse fra Haan den 5te Martii. Efterretningerne fra Millemaadt i Gaar Aftes og i Mor at ere meget opmuntrende. Foraaret er hellemmet. Fortsat forlad dens og Kierhedens Aand er bleven min salg, og lover meget store Ting. De tvende unge Prind de, om deres paaborige Følge, en Spidsen af Tagerer, sig i Salderland og Bolin og General Lake kommandste riel. 1300 af de engelske Gardere ere gaaet til Dørt. ingengen, som reiste herfra i Morges med Hertugen a. og Prinds Milliam, skal commandere paa Vandet, reservere alle Operationerne Holland. Vint Clarefal i ber i Eftermiddags med en Courer fra sel, faaer den. ere og meget vigtige Efterretning at han har attakeret og staaet den saanske Armer imellem Daren og Altenhaven i hensigtet Jan. Barbartru have mistet 2000 Mand. Nette aller Kanger, 12 Kanoner 13 Vaane med Artillerie. Krigsrasen. Solberingsal har daandsnaaaet et Baren paa Kander og næste Dag efter denne Kation mar, Osterrigerne for at angribe Ruremande. Forsvarer Maastriber hidindtil stærkt og tile, alle de franske Barterier som hidtil vare oprettede, ere blevne bemoste, 1200 Emigranter, iblandt hvilke der ere 42 General Personer, ere employtrade, og der siges, at de sægte rasende. Jngen kan veldenribe hvorledes Dumourier kan komme ind i Holland. Jeg har været bange for at han skulle gjøre en Vending til høste og komme ind i Gelderland men efter den Beretning, som Stadtholderen i Morges personligen afgaar til Staterne, sees det at der ere brugte gode Forsigtigheds Realer herimod; og de som forstaae sig paa Krigs Sager, sige at vore Troppers Stilling er beundringsværdig. De indtage Paster, som have Connerien med hinanden fra Gorcum til Memmegen. Garnisonen i Klundert var sletter, bort til 3 Mand ved det sidste Anfald, hvori de bragte 200 Franskmand, mener Forps af friske Tropper har kastet sig inde Kæstningen, og Forsvaret fortsættes med Kækhed. - Bertrundendog har Garnisonen gjordt adskillige lykkelige Udfald, med meget udet Forlie.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
Friderig, den 5te Martii. Den for d. M., som var brugers=Dagen efter den ulykkelige Ludvig Ristværkelige Aflivelse, blev denne forevigede, velgiørende Monarts ærefulde Erindring hoveldelig. holdt paa følgende Maade af den katholske Menighed i Fridericia i sammes der værende offentlige Kirke: Et remmelige stort Castrum olarii behængt med sort Klæde, og omgivet af 10 hvide med Krepslor udstrede Gueridoner stod i Kirken, oven paa det laae en med Sørgestor bedækt Krone, som forestille den berøvede jordiske, og oven over paa en maadelig Forhøining en anden glindsende, giennemkrydset af et Septer og en Palmegreen, som forestilte den overfordiske, med den Devise, ligt, Ree & Coult lulqve plærede tyne. ste ellevareri parlorl Olgade Corena LlovlevKlipagtette Røgese Kalstater. Afteret var fra øversk til nederst paa begge Sider ligt torgyptiske Paramider beklæde. med sort Klæde, i hvis Midte var anbragt et transparent Maalerie, men neden under ved begge Sider blev forestilt Frankrigs skrækkelige Ødelæggelse ved Sindbilleder af sønderbrudte Gaabner, Krone, Septer og en omveltet og sønderslaaet Kalk, som betegnede Religionen a. Oven over saaes Alderskerens Stikkelse paa en Skoe, og i Midten det fuldstændige danske Vaaben, hvorhos 5, R. R. R. ger nemlig Rom, Regem, hognien, Reginem, Roligionem, med den christelige patriotiske Underskrift: c. Conserva sex Regydt! tile, naa lilberanlands a 1 blettenelbye en. - Kirken var, formedelst Vinduernes Tildætning, næsten saa mørk som om Natten, hvilket gav den nyelig beskrevne Transparent et fortræffeligt Udseende. Til Ligtienesten vare 4 af de meest passende Palmer af Deutschuus fortreff lige catholske Pialmebog valgte, tilligemed Melodser mesterlig forfærdige. graf den Osnabriske Capelmester Hr. Hemmis, som fuldkommen passede til den døde Sorg og Jndholdens Forskjellighed, hvilke medens Høymessen varede bleve til almindelig Rørelse opførte, tilligemed de af den derværende gode patriotiske og duelige Musicus Hr. Diet fortræffelige tilføyede a. Accompaar menter af Jnstrumental og Bacal Maane. - fornemme, saavel af Civile som Mi at og afstanden, den reformerte Prast Hr. Dilgas, undtagen, vare saa talrige tilstæde, at Kirken ikke kunde rumme alle, og de herskede en saadan Stilhed og Orden under Tienesten som ommandende, der forrettede Tienestia havde været tilgade. Til denne Orden bidrage næst den nøle Opmartsomhed paa de forskellige og sieldne Gienstande, ogsaa meget Hr. Oberste og Commandant v. Reckelmans gode og roesværdige Foranstaltninger ved de dertil beordrede Vagter, og hans den Nærværelse. Til Slutning opførtes en med forskiellige Følelser af Sorg og Glæde blandet Musigne, som med Retgjorde sin Componist Hr. Duer, megen Ære. - Den agtværdige catholske Præst, velervære dige Hr. Wilbrenning fortiener især Rørsen for denne hele af mindelig biesalvede høytidelige Sørgefæst, saavel for hans og troe Menigheds forenede patriotiske Ønske for det Kongel. Huus og vort Fædreneland, at den Almægtige vilde bevare det i Roe og stred, og fremdeles i Naade beskytte det mod den tøvleløse Oprørsaand, men overvælde de hemmelige Forstyr, re med evig Skiendsel.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
Helsingøer, den 15de Martii. Fra den 11te hujus til i Dag ere i alt 15 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
Kiøbenhavn, den 13de Martii. Førstkommende Onsdag den 20de Martii, Kl. 61 Slet. bliver Bal pares en Domino paa Hof=Theatret for alle og Classer. Enhver, som agter at bivaane dette lial en Domino vilde i Forveien indsende deres Navne til Hr. Casserer Juel boende i store Kongensgade No. 43, anden Sal, da Billet terne med enhvers Navn paategnet derefter kan afhentes i den saa kaldte Procuratorstue paa Christiansborg, samme Dags Formiddag fra Kl. 9 til 12 Slet.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
Den 6te Martii er Told Controlleur Ferdinand August, Charistus allernaadigst udnævnt til Told- og Consumtions Jnspecteur i Arendal; General=Skib maaler Joachim Eddel til Told og Consumtions Casserer sammesteds, og Hans Leierdal Røse til Told= og Kryds Betient i Arendals ToldDistrict.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
Ved Tal=Lotteriets 501 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 53, 14. 37. 1. 66.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
Vacance: Sognekaldet til Schien i Riber Stift. 200 Rdlr. "Tirsdag Morgen, den 19de Martii, afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætissa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtages "Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Poscontoir.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
Species Coursen den 12te Martii Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 37 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
Avnrissair. andagen den 11te Martii behagede det Forsynet ved en stille og rolig Død efter en langvarig Sygdom at bortkalde min Svoger Justitsraad og Sorenskriver Hans Kage trup, hvilket og bemed aler mig den Ære at betandigfor hans fravarende Slagt og Venner. Falde, Saarede, saae de Paturhistorieselskabets Skrifters 2 Bind 2 Basena. vigt fra Pressen og bliver sands forrige Hefter udle veret uden Betaling til Selskabets Herrer Medlemmer naar de behage at lade samme afhente hos Hr. Agent Galdende. Forat undgaae Uorden ved denne udledning ommodes Seladte Medlemmer om at ville ved Albentningen af deres Exempla tillige lade følge en Qvittering for Modtagen. Til de som undere af Selskabets Medlemmer, overlades dette Hefte for 7 mk. ninghander. til en Tid, da ibids Aaleriet, just som det nu præd staaet ford af Saaraa sal, ogsaa Lands et liden denne velsom paa aa imod dingelamagende. Enhver Undersaat saa skal saaende. den med samattig Oplysning af Angighed med mulds og arristelige Dangehund, og lade den første lære sig, have lattengt gaarenelandet var anden ne Regniere, der saarede sal, og lommende paa denne, at Kongen vaghed har paa Van den, havdet at Retfærdighed, manker den Rolighed sund. des Slagge Forsynets tandsets Belmager, ogsaa at er lammettet, ene kan nedes til varig Natte for paa Slægter. - Gierde Frideras Regiering, der saaede for den alder, hvis gaagter aarligen hoste, vil give detalende saaar. ler og særte Mødgrunde aabnds for . Den en de de, at uden Ordengemangen er et Sade sig. ring paa Guld til Desponome, entendeenkaldes da des og eller Parlements Condition. - Mure, Sadler, sort alle de Undersaattere, der have deres Værge Sted.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
ved Feidereds omhyggende og hansheldere og beskeligen som æller, manholde demange er gands. -der i at begge dem, denne angader Kongerede en værdige Søbere at de ind Veldende. handsende de paa andet paa, der tildøde Dag og geraaret at Vinde, at de, naar foraaremment kan være dens fordigere. Visengen dømmed paa de haner, naar de oprettede den med Pade ved at bidragaale deres a. ene, boes saatte har manglet Begiering under Fande siden. barer gaaet galemmer er dens sand enten. Haand. skiltet at gierde afgrøde hillene mennemgade stiaalen ustalten findes nogen ende har haandsfogde udretninger dendende Tidsrum, saa at tage havde dogsaa kommed Roligenderes haveres Minde taldemmel den overlevere. Eiererdenen. Kitegades Modtage dandses Frinden den tillingen begge kogende Pade Kapegaden stemagender. Sudenten ligge paa det hannes Comel, haar pasagierningerne kan sendes. Dages Haandsaget at giøre. griderade meere, den Salten Arans Konere alt have maattet. haver bragt, men til Stat ler sands sælge. Dande Deele. til Hillerien udmere. Overbenne om Skadesløsholdelse kal med Trykningen til Mahelsdag 1791 baand. a 2 Rigel. Jndianerne i Engelland, en ne Commedergang at ande. due, sælgester Mahefter des Boghandle ning og Opgangen S. Bønnesen, Delgade Til atte December kan baldes en Cantal af 3 a 4 Al. med første Militet i et gode aldegade i Siellands hver bandles med A. Jehusen, ved al Strand Nr. 239.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
anden ædler kan bekomme til 11 Junii med ade Paritet i et complet Jordegods, hvorom handles med Registrate Weder paa lille Kiøbmagergade No. Efter 4re a 3 Aars Sengeliggende Svaghed, behag de det Livets og Dødens Herre, sidstleden den 1ste Martii, til sinavige Hulle at hiemkalde den her i Livet : Belædle Hr. Hans Henrich Karumgaard, Kongelig priviligered Farver i Faaborg. Jngen agteskabelig Baand tnyttede hans Hiæ. glad forlod han derfor dette Timelige efter at han i 68 Aar 5 Maaneder 26 Dage, kan stille og sagtmodig Aand havde giennemvandret Livets Bane. Han kiendte Verden uden at lade sig henrive af dens Daarligheder. Alle hans Handlinger indrettede han efter Guds Ords Forskrifter; Hans vigtigste Attraar var at behage den Allerhøyeste og at glade sine Medmennesker. Jet allene i hans Liv før gede han med Faderlig Omhue for fine Huusfolk, og gjorde vel imod de Trængende, men endog efter hans Død har han ved sin testamentariske Jndretning gjordt sig Huus forbunden, og ved sine Velgierninger imod disse oprettet sig et varigt Minde. Kirken, hvori han i hans sande Dage andante, faldt bad det Allerhøyeste Vasin, har han er beller sort glimt : 200 Rdlr. har han testamenteret til Orgeværket, Jstandsætteft. Kort sagt: Hans stille Vandel, hans oprigtige Gudefrygt og hans Menneskekierlighed var et lysende. Exempel for alle Retskafne. Gudsfrugt og Dad hans Hiøre hæved til Vinskab og Mednidenhed; Hans Pligter ham for Øine svæved Den han og glad opholdt sig d. J. C. Hammerich. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge tilDannemark, Mange, de Venders og Gothers, Hertug, alting, Halsteen, Stormarn og Ditmarsken, samt Ol. den og allere herved alle og endver, som det angaaer vittigt, haarde Overførstmester Lauroyt Slesviæder, de andet at den over den i hans Tieneste afdøde Hedevig. gaden Marneter Efterladenskab er forlattet et indentaklammen den hosløyede Begiering, at Vi vilde behage at andsæd et lovformel at Proclama over bemelte Efterladen. stad. Da den have bevilget denne Ansøgning, saa byen betalt i herved at lig og at paa præclui & per. en og saandse, som immerne at have nogen opnand Mingende paa den Oversvømmeller hansøge. absede og det han maatte værende een saadanade de Minger, de udenlan inden men man ingen i Uger saa dette Proclamanis. Sidenderes Dands Vores kunne Raad og først. de nal Soletair Nicolas Schmat i Slespaa for at efter kontant foremle de derpaa løbende Date ere dørsiddende her i Hertugdommet Sking, at det ke Procuratorer af Acta, ligesom de ogsaa udtrykkelig advares, at de, som ikke inden foreskrevne Tid indfinde sig med deres Fordringer, blive udelukte fra al Angivelse og paalagt, en stedsevarende Stiltienhed; hvorefter enhver har sig at rette og for Skade at vogte. Givet under Vort Kongel. Seal i Oberretten paa Vort Slot Gottorff, den 27de Julii. 1792. (L. S. J. L. v. Jagert. F. C. v. Boye. Schmidt. Lobedant.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
J Følge allerhøieste Bevilling af 16de Novbr. 1792, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle og enhver, som formene at have nogen Slags Fordring efter min Svigerlader afg. Cancellieraad Niels Hansen, dermed at melde og hos undertegnede. Lønborregaard, den 21de Februarii 1793. Jermiin. Landmiler=Sessionerne for Aaret 1793, udi Sielland, Møen, valter og Lolland, holdes paa efterskrevne Dage og Stæder. Den 2den og 3die April for Kronborg Amts Lægder, paa Frederichsborg. 4de og 3te. Friderichsborg sammesteds. . 6te . . . . Hirschholm. Hirschholm. 3de og 9de. Kiøbenhavns Frederichsberg. 11te, 12te og 13de : Roskilde. " udi Roeskilde. 15de og 16de Ringsted. Ringsted. . Sørøe . . Sorøe. 19de og 20de : Holbech. Holbech. 22de og 23de : Draxholms Nyekiøbing. 24de og 25de : Kallundborg.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
Kallundborg. Sæbyegaard : Giørlev. 29de og 30te Antvorskov . Slagelse. vil og 2den Maj . Korsøer . . sammesteds. 4de... Øster Flakkeberg Herred.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
Nestved. 4de, 6te, 7de og 8de Vordingborg Amt. sammesteds. 10, 11te og 13de 2 Tryggevælde . Farøe. 15de . Møens = = Stege. 17de og 18de . . Nyekiøbing. Nyekiøbing. 21de og 22de . . galske . . Naschov. 24de, 23de og 26de Aalholm og Marieboe Marieboe. Hvilket herved, foruden de derom allerede udstædte Plata ter, end videre bekiendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Pslueg.
Berlingske Tidende, 1793-03-15
No. 3 ved Holmens Canal forfærdiges alle Sorter Engelske, Harde Maskiner, til at rense Korn med; disse Maskiner, rønser paa en meget behændig og gesvindt Maade alle Avner, lilandt et Sandgra Lønnet, hvorsøndsvare meget forderlagt : let Senattere og paa for Deresgaarde, hvor meget Korn. bares. NB. Du 22de Martiinestanstundende lade Halse. holms Stiftelse ved Licitation til Opførelse. opbyde mod 4000 Favne dobbelte Hovedg efter om dens Jld tagne Skov Aalbyeriis, lig faa Dito Tild til Gravning paa Calbye Byes Marker omtrent 2400 Favne brindelige Vandgrøfter. Licitationen begynde om Formiddagen Kl. 9 Slet. ved Øverup. End videre bekiendtgiøres at den i denne a aar og anstundende Sommer paa dito Godab i er hos Bønderne gravet omtrent 30000 gavne Hovedgrøfter, 25000 Favne Vandgrøfter, og ryddet 3 a 400 Tdr. Land. Og saaledes kan her faaes Arbeide hele Sommeren. Herlufsholm, den 18de Februarii 1793. N. Clausen, Forvalter ved Godset.