JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at resolvere som følger: Under 25 Julii, 1. Den commanderende General i den norske Armees første Divisions-District, Hs. Durchl. Prinds Christian August til Slesvig=Holsteen Sønderborg Augustenborg, fratræder denne ham nu anfortroede Post, hvorimod Hs. Durchl. naadigst udnævnes til Feltmarskal af Armeen og Statholder i Norge, og skal han føre Overcommandoet i forbemeldte Divisions District. Han vedbliver i øvrigt sine nu havende militaire Charger som Jnspecteur over Jnfanteriet og de lette Tropper, Che for det søndenfieldske Jnfant. Regim. og Commandant paa Frederiksteen, ved hvilken Fæstning en interims Commandant af ham skal ansættes. 2. J Anledning heraf er Hs. Durchl. Prinds Friedrich til Hessen, General og nuværende Gouverneur i Rendsborg Fæstning, Jnspecteur over Jnfanteriet i Hertugdommene, Slesvig og Holsteen samt Chef for det holsteenske Jnf. Regim., naadigst udnævnt at være tillige commanderende General i den norske Armees første Divisions District under fornævnte Feltmarskal Prinds Christian Augusts Overcommando. 3. Commanden ren for det 1ste jydske Jnfant. Regim. 1ste Bataillon, Oberst F. A. v. Jensen, afskediges, efter Ansøgning, formedelst Alder og Svagelighed, i Naade af Krigstjenesten, med 900 Rdlr. aarlig Pension under Navn af Vartpenge, og i Betragtning af at han over et halvt Seculum har tjent i dette Regiment, tillades det ham allernaadigst fremdeles at bære Regimentets Uniform. 4. Commandeuren for det 1ste jydske Jnf. Regim. 2den Bat., Oberst=Lieut. A. F. v. Hauch, afskediges formedelst Svagelighed, efter Ansøgning, i Naade af Krigstjenesten med 800 Rdlr. aarlig Pension under Navn af Vartpenge. 5. J Anledning af denne Afgang skeer følgende Avancement og Forflyttelse i bemeldte 1ste jydske Jnfant. Regim, og sammes annecterede Batailloner: Major C. F. v. Zütphen udnævnes til Commandeur for 1ste Bataill. og Major N. v. Tidemann, til Command for 2den Bataill, Capit. og Chef for Jæger=Comp. i 2den Bat. J. v. Høegh Guldberg, Ridder af Dannebrog, udnævnes til Major ved 1ste Bat. og Chef for 5te Musketeer=Comp., og Capit. M. B. A. v. Mylius til Major ved 2den Bat. Capit. S. F.C. v. Suckow forsættes til Regimentets 3de Bataill. som Chef for sammes 2det Comp., og er ham meddeelt Majors Caracter, Stabs=Capit. H. F. v. Storm udnævnes til Chef for Jæger=Comp. i 2den Bataill., og Stabs=Capit. C. C. v. Nissen til Chef for det 2det Musketeer=Comp. af Regim. 2 første Bataill.; CapiN. v. Gottlieb, af Regim. 4de Bat., forsættes til 1ste og 2den Bat, som Chef for bemeldte Major v. Suckows havte Comp.; Prem Lieut. H. v. Bull og A. L. G. v. Dorgelde udnævnes til Stabs=Capit., og Sec. Lieut. F. C. C. v. Oldeland og J. C. v. Klenow til Prem. Lieut, og ansættes Sec. Lieut. F. A. T. v. Bottcher, som 3die subalterne Officier ved Grenadeer=Comp. 6.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
Aalborg, den 23 Julii. J Fredags indbragtes hertil 2 Kuffer under Pappenborger Flag; den ene ved Captain Hansen, førende Caperen Willemoes fra Aarhuus, og den anden ved Captain Arboe af Aalborg. Efter Angivelse kom begge Priserne sidst fra Amsterdam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
Udtog af en Skrivelse fra det Holsteenske af 24 Julii 1809. Det gode Veir, som nu har vedvaret i nogle Uger, har havt en meget gavnlig Jndflydelse paa Høesletten, der nu er næsten tilendebragt allevegne. J mange Egne er den udfaldet efter Ønske, i andre har den været mindre god, formedelst den lange Kulde, som herskede i Foraaret. Derimod staaer Kornet fortreffeligt paa de fleste Steder og alt lover os en riig Høst. Skulde Varmen og det gode Veir endnu i nogen Tid blive stadige, saa troe vi snart at kunne see Rughøstens Begyndelse imode. - Uagtet ogsaa vi føle Krigens Byrde, saa have dog Landets Jndbyggere ikke forsaget alle Forlystelser, som tjene til anstændig Opmuntring. Det Blanckske Skuespillerselskab har i denne Sommer givet Forestillinger paa adskillige Steder i Hertugdømmene og alleregne havt betydeligt Tilløb. J dette Øieblik er det i Husum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
I Nærheden af Bramstedt vil man have opdaget en Sundhedsbrønd, som næsten skal kunne sættes i Ligning med Brønden i Pyrmont. Adskillige Personer ere efter Sigende allerede reiste derhen, for at prøve den nyopdagede Kildes Virkning paa deres Helbred, og hvem veed, hvor snart vi maaskee i Fædrenelandet selv see os i Stand til at erstatte de udenlandske Sundhedskilder, og at spare en betydelig Vei i det mindste for de Reisende, der søge Lægedom. En kongelig Embedsmand, som ikke ønsker sig nævnet, har til Bankens og den synkende Fonds Over Direction indsendt en Summe af 32,520 Rdlr., bestaaende i kongelige Obligationer til Beløb 24,500 Rdlr., 3,120 Rdlr. i Speciessedler og 4,900 Rdlr. i dansk Courant, som en Ubenævnt har tilsendt ham, med Begjæring, at de maatte indleveres i den synkende Fond eller en anden kongelig Casse, hvor Obligationerne kunne blive tilintetgjorte eller udgaae af Statsgielden, og Pengene anvendes til samme Formaal, alt efter Hs. Majestæts allernaadigst Forgodtbefindende. Efterat Over-Bankodirectionen allerunderdanigst havde indstillet, om det maatte behage Hs. Majestæt at modtage denne Gave til det bestemte Øiemeed, og tillige udbedet sig allernaadigst Bestemmelse, om denne Summa skal tilflyde den synkende Fond, eller afgives til en anden kongelig Casse, har det under 17de d. M., behaget Hs. Majestæt at resolvere saaledes: "Vi ville allernaadigst, at denne mærkelige patriotiske Gave skal tilflyde den synkende Fond. Den ubenævnte patriotiske Giver tilkjendegives Vor allerhøieste Velbehag og landsfaderlige Tak gjennem offentlig Kundgjørelse."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
Udenlandske Efterretninger. Slutning af den 26de Bulletin. (See forrige Numer.) Den Gang var Klokken først 10 om Morgenen, og grantseende Folk saae allerede, at Dagen var afgjørende og Seieren paa vor Side. Om Middagen marcherede Grev Ondinot mod Wagram, for at understøtte Hertugen af Auerstadts Angreb. Det lykkedes ham og han borttog denne vigtige Stilling. Fra Kl. 10 af slog Fienden sig kun for sit Tilbagetog, fra om Middagen af skede dette ganske tydeligt og i Uorden, og længe førend Natten indbrød var han ganske ude af Sigte. Vor venstre Fløi stod ved Jetelsee og i Ebersdorf, vort Centrum ved Ebersdorf og vor høire Fløis Cavallerie havde Poster indtil Schøn kirchen. Den 7 i Dagbrækningen var Armeen i Bevægelse og marcherede mod Kornenburg og Wolkersdorf, og havde Poster ved Nikolsburg. Den fra Ungern og Mähren afskaarne Fiende befandt sig paa den Bomske Side i Knibe. Dette er Fremstillingen af Slaget ved Ma gram, et afgjørende og evig hæderfuldt Slag, hver 3 til 400,000 Mand, 12 til 1600 Canoner, kjæmpede for en stor Jnteresse paa en af Fienden i adskillige Maaneder studeret, overtænket og befestet Valplads. 10 Faner, 40 Canoner, 20,000 Fanger, hvoriblandt 3 til 400 Officierer og et godt Antal Generaler, Oberster og Majorer, ere denne Seiers Trophæer. Valpladsene ere bedækkede med Liig, hvoriblandt man fandt de døde Legemer af adskillige Generaler, blandt andre Hr. Normann, en Franskmand og Fædrenelandsforræder, der misbrugte sine Talenter mod samme. Alle Fiendens Saarede ere faldne i vore Hænder. De, som han i Begyndelsen af Slaget havde ladet bringe bort, bleve fundne i de omliggende Landsbyer. Man kan regne, at Resultaterne af dette Slag have hensmeltet den Østerrigske Armee til 60000 Mand. Vort Forlis var betydeligt, man anslaaer det til 1500 Døde og 3 til 4000 Saarede. Hertugen af Jstrien mistede, i det Øieblik, han ordnede Cavalleriets Angreb, sin Hest ved en Canonkugle. Kuglen faldt paa hans Saddel og foraarsagede ham en let Contusion i Laaret. Divisions-General Lasalle blev dræbt af en Canonkugle. Han var en Officier af store Fortjenester og den bedste General ved det lette Cavallerie. Den Bayerske General v. Wrede, og Generalerne Prevas, Grenier, Vignolle, Sahue og De france bleve saarede. Obersteen, Først Aldobrandini, blev rammet i Armen af en Flintekugle, Chasseur-Majorerne ved Garden, Dousmeuil og Corbineau og Oberst St. Croix bleve ligeledes saarede. Adjutant Commandant Duprat blev dræbt, Obersten ved det 9de Linie Jnf. Regim. blev paa Valpladsen. Det sidste Regiment bedækkede sig med Hæder. Generalstaben lader optage Etaten af vore Forlis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
En besynderlig Omstændighed ved dette store Slag er, at Wien kun var 1200 Toiser fra den nærmest liggende Colonne. Den talrige Befolkning bedækkede Taarnene, Tagene og Høiene, for at være Vidne til denne store Begivenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
Det Franske Hovedqvarteer kom den 7 om Morgenen til Wolkersdorf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
J Jndledningen til denne Bullerin gjøres bemærkninger over begge Armeers Stillinger. Den Østerrigske angives ialt til 200,000 Mand, og dens Artillerie til 8 a 900 Feltstykker.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
Den 26de Franske Bulletin er dat. Wolkers dorf d. 9 Julii, og indeholder væsentligen følgende Fiendens Tilbagetog skeer i største Uorden. Hans Saarede ere i vore Hænder. Vi tælle allerede 12,000, alle Landsbyer ere opfyldte af dem, blot i 5 Hospitaler fandt vi 6000. D. 9 stødte Hertugen af Ragusa paa Fiendens Arriergarde ved Lan og fratog ham 900 Fanger. – Keiseren af Østerrige og Prinds Anton, med et følge af 200 Calescher, Karcter og andre Vogne, ankom d. 8de til Zaym, hvorfra de igjen afreiste d. 9de om Morgenen meget nedslaaede. – En Prinds Rohaner bleven fundet saaret paa Valpladsen. Blandt Fangerne er Feldtmarchal-Lieuten. Vukassovich. Garde-Artilleriet har overordentlig udmærket sig. Den commanderende Major d'Abboville er saaret. Escadrons Chef ved Artilleriet, Grevner, har mistet en Arm. - De ridende Jægere af Garden have den Dag, Slaget ved Wagram blev holdt, sprængt 3 Quarter Jnfanterie. De toge 4 Canoner. De lette Polske Landsedragere af Garden have angrebet et Regiment Landsedragene, taget Prindsen af Anersperg til Fange og erobret 2 Canoner. – Fienden synes at rømme Mähren og Ungern og trække sig til Bøhmen. Landeveiene ere bedækkede med Folk af Landværnet og de i Masse Opbudne, som drage hjem. Det Forliis, Fienden lider ved Desertion, saavelsom det, han har lidt at Saarede, Dræbte og Fanger, fuldender hans fuldkomne Undergang. De opsnappede Breve levere et skrækkeligt Malerie af Misfornøielserne og Uordenen i den fiendtlige Armee. – D. 6 havde Fienden kastet nogle 100 Mand Observationsposter paa den hvire Donau bredde, men, efter at have mistet nogle Døde og Saarede, indskibede de sig igien. – Thermometrer stod i disse Dage paa 26 Sr. - Vinen er i stor Overflødighed. J nogle Landsbyer finder man henved 3 Millioner Pinter. - Medens Slaget stod paa ere 20 betydelige Landsbyer paa Sletten ved Wien blevne lagte i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
27de Franske Bulletin. Jnam, d. 12 Julii. Den 10de slog Hertugen af Rivoli ved Hollabrun, den fiendtlige Arriergarde. Samme Dag, om Middagen, blev Hertugen af Ragusa, der ankom paa Høiene af Jnam, Fiendens Bagage og Artillerie, vaer, som tog Veien til Bøhmen. General Belle garde tilskrev ham, at Prinds Johann af Lichtenstein vilde begive sig i et Ærinde for hans Herre til Keiseren, for at underhandle om Fred, og bad i Følge heraf om en Vaabenstilstand. - Hertugen af Ragusa svarede: det stod ikke i hans Magt at indrømme denne Begjering, men han vilde underrette Keiseren derom. Jmidlertid angreb han Fienden, fordrev ham fra hans Stilling, og fratog ham Fanger og to Canoner. - Samme Dag om Morgenen, var Hertugen af Auerstadt gaaet over Tayn, lige over for Nikolsburg, og Gener. Grouchy havde slaaet den fiendtlige Armee under Først Rosenberg, og tager 4500 Mand af Erkehertug Carls Regiment. D. 11 om Middagen ankom Keiseren lige over for Znaym. Træfningen havde begyndt; Hertugen af Ragusa var gaaet ud over Staden og Hertugen af Rivoli havde bemægtiget sig Broen og besat Tobaksfabriken. J denne Dags forskjellige Fægtninger havde man frataget Fienden 2 Faner og 8 Canoner. Brigade-General Bruyere, en haabefuld Officier, blev faaret. Brigade General Guyton gjorde med det 10de Curasseer-Regiment et skjønt Angreb. Da Keiseren havde faaet Efterretning om, at Prinds Johann v. Lichtenstein, som var sendt til ham, havde betraadt vore Forposter, lod han holde inde med at fyre. - Vaabenstilstanden blev ved Midnat undertegnet hos Førsten af Neuschatel. Prindsen af Lichtenstein blev forestillet Keiseren i hans Telt om Morgenen Kl. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
Den Franske Armee i Spanien er endnu bestandig deelt i syv store Corps, der understøttes af et anseeligt Reservecorps. Det første Corps staaer under Hertugen af Bellune (Victor), det andet under Hertugen af Dalmatien (Soult, det tredie under General Suchet, det fjerde under General Sebastini, det femte under Hertugen af Treviso (Mortier), det sjette under Hertugen af Elchingen (Ney), det syvende anføres af General Gouvier St. Chr, under Hertugen i Castialiones (Angereaus) Styrelse. Det store Reservecorps staaer under General Desolles. Marchal Jourdan er Major General for hele Armeen og har et Militair Burean ved sin Side, som bestaar af den store Generalskabs dueligste Jngenieurs og Militaire, der fuldfører Kong Josephs Anordninger og tillige fører Brevvexlingen med Anførerne for de forskjellige Armeecorps. - Kongen er kommen tilbage til Hovedqvarteret. General Sebastinis og Hertugen af Bellunes Corps have forenet sig. Hertugen af Treviso har gjort en Bevægelse fremad, og synes at begive sig til Avila. Det hedder, at Hertugen af Dalmatien vil blive udnævnt til Kongens GeneralLieutenant, og Commandant for Armeen i Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
Fra Paris skrives under den 17de Paa adskillige Puncter af vore Kyster vil man have signaleret en stor Flaade, som seilede sydlig, og som man ansaae for den store Engelske Expedition. Ungern med tilgrændsende Provindsialdistricter i Croatien og Slavonien tæller: Stæder 61, Kjøbstæder, 69, Landsbyer 11008, Prædier 1257. Huse ialt 1076,629, der beboes af 1,446,563, Familier. Deriblandt: Embedsmænd og Honorationes 12,066, Borgere og Professionister 88,422, Adelens Betjentere 110,085, Bønder 643,215 &c., ialt 7,666,920. De Adeliges Tal var i Aaret 1806 162,495, de Geistliges 13,728. Ungerns hele Befolkning udgjør altsaa 2732, 143 Sjele. Foulton i America har nu fuldført det Skib, som ved Hjelp af en Dampmaskine seiler mod Strømmen og tilbagelægger 160 Engelske Mile i 32 Timer. Dette Skib afgaaer ugentligen een Gang fra Newyork og fra Albany, og kan rumme 54 Reisende, for hvis Beqvemmelighed der i alle Henseender er sørget. Skibet er 156 Fod lang og i Midten 12 Fod bredt. Det er afdeelt i 3 Sale, har et Kjøkken, Kamre &c. og ligner et beqvemt Vertshuus. Dampmaskinen har ligesaa stærk Bevægkraft som 20 Heste. For 5 Aar siden gjorde Foulton et Forsøg med et saadant Skib i Paris, hvor han opholdt sig i 8 Aar. Han sysselsatte sig den Gang med endnu en anden Opfindelse, nemlig med et lidet Skib, der seiler under Vandet og kan bringe det største Krigskib midt i Søen til at springe i Luften. J Newyorks Havn gjorde han et Forsøg med en Brig af 200 Tønder og ved Hielp af 25 Pund Krud sprang det i Lufen, og faldt ned i Stumper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
J Journal de Empire anføres følgende Udtog af et Privatbrev fra Valpladsen ved Wagram: Dem og min Gaardes Artillerie har jeg tildeels at takke for den i Dag tilkjæmpede Seier, sagde Keiser Napoleon i det han omfavnede General Mardonald og udnævnede ham til Marchal. Artilleriet har virkelig ogsaa bestemt Slagets lykkelige Udfald d. 6te, aldrig saae man en Valplads mere bedækket med Kugler end den Gang. Keiseren var meer end eengang nødsaget til at sende Adjutanter til Garde-Canonererne, forat dæmpe deres Jver og hindre dem fra at komme Fienden alt for nær. Novn mig de Mænd ved deres Corps, som have meest udmærket sig, sagde Keiseren til General Lauriston, der den Dag anførte Garde-Artilleriet. Man maatte nævne Deres Majestæt alle, var hans Svar. - To Oberster af dette Corps ere farlig saarede og 8 Officierer dræbte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
Jmellem Frankrige og Sverrig er den 20de sluttet en Overeenskomst angaaende Postgangens Gjenoprettelse mellem det sidste Rige og Frankrige over Stralsund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
Fra München skrives under d. 14de, at den er atter begyndt Underhandlinger med de opsætsige Tyroler, og at man venter at de snart ville vende tilbage til Lydighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
Siden d. 13de har Keiser Napoleon igjen have sit Hovedqvarteer i Schønbrun.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
Divisionen Beaumont er opbrudt til Øvrephalmen dens videre Bestemmelse er endnu ubekjendt. Præliminairpuncter til Freden mellem Frankrige og Østerrige skulle allerede være sendte til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
Hertugen af Abrantes er, efter at have forenet sig med den fra Donau ankomne Forstærkning atter rykket frem mod Bayreuth. Aarsagen vides ikke. Den 18 og 1 indrykkede i Dresden og dets Omegn et Corps, under Gener. Am Endes Anførsel. Oberst Thielmann var førend Vaabenstilstanden blev bekjendt, opbrudt mod Dresden med 3000 Mand. Den 16 ankom en Fransk Coureer med Efterretningen om Vaabenstilstanden, og der bliver altsaa ingen Tvivl om at Gener. Am Endes Anstrængelser nu have været ligesaa unyttige som i sin Tid Gener. Blüchers efter Slaget ved Jena. J Kønigsbergs Hoftidende gjendrives Rygterne om Preussisk Rustning, Recruteringer &c. og forsikkrer, at det er ikke andet end de nyorganiserede Troppers Vaabenøvelser, der have givet Anledning til disse Rygter. Førsten af Rosenberg beskyldes nu for, at have været Aarsag i at Slaget d. 6 tabtes, saasom, har har ladet sig omgaae. Men Ordsproget: "Døden skal have en Aarsag er ogsaa anvendelig her. - Blandt de saarede Østerrigske Generaler nævnes, Meyer, Lederer, Rosenberg, Prinds Coburg og Bentheim. - En Deel af Staden naym er afbrændt. Marchal Bessieres er bleven bragt saaret til Wien. Alle Saarede, der kunde lade sig flytte har man taget ud af Hospitalerne og indlagt i Borgerhusene, for at faae Plads til ny Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
Et meget stort borgerligt Meel=Magazin har man maattet indrette til Sygehuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-29
H. Eytelweins Arvinger har foræret det Kongel. Museum i Hollaand skaarne Stene, som forestille Paverne, Kongerne af Frankrige, Doger ne i Venedig, Førsterne af Huset Habsburg &c. forfærdigede af den berømte Nürnberger Konstner Dorsch. Det har ligeledes faaet foræret af Fri v. Spaen von Bilgien en Venus af Parisk Marmor, som er bleven opgraven i Ephesus og en meget smuk Buste af Julia, Augusts Datter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-01
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ros Kasse Sjette Aargang. No. 85. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 1 August, 1809. Keisen til Birkerød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-01
(Fortsat.) Appehandrotten. Jeg forlod min Ven med et veemodigt Hjerte og alt hvad jeg kunde sige var: Clas, hvor Torick. Mine Læsere maa jeg imidlertid bede om Tilgivelse for, at jeg har leveret her et simpelt Malerie af et Menneske, hvis Lige man træffer hvert andet Skridt istedet for, som andre Reisende, at beskrive den Egn og de Steder, jeg kom igjennem. Men jeg maa oprigtig tilstaae, at det Mærkværdigste, en Reisende kan støde paa lige fra Novale, Zembla til det grønne Forbierg, er - Mennesker, og den Sandhed staaer evig fast, at Mennesket er Menneskets vigtigste Studium." – Den occonomiske Reisende fortæller os, hvorledes man paa andre Steder driver Jordavlen paa en fordeelagtigere Maade; den antiquariske Reisende underholder os med gaadefulde Beskrivelser over Oldtidens Levninger og troer at have opdaget en stor Skat, naar han har fundet en gammel Ligsteen med en halv udslettet Runeindskrift; den artistiske Reisende gjør sig ikke lidet til af, naar han den 99de Gang kan beskrive os Jtaliens Konstværker. Men hvad ere i Grunden alle disse Reisebeskrivere mod den, der ene reiser, for at studere den vigtigste Skat paa Jorden, det skjønneste Konstværk, den største Antiquitet under Solen - Mennesket, som i Livets tusinde Stillinger, antager tusinde Skikkelser og ikke er andet end et Stykke Vox i Skjebnens Haand, Paa det Delphiske Tempels gamle Mure stod den Jndskrift: lær at kjende Dig selv, men ingen kan lære at kjende sig selv, uden at lære at kjende andre. Menneskekundskab er den vigtigste blandt alle menneskelige Kundskaber, som den, der ønsker at nyde Livet i Ordets ædle Forstand, bor søge at erhverve sig, men den lader sig ikke erhverve i brogede Selskabskredse, hvor det menneskelige Hjerte bestandig viser sig en Domino eller en Masque, men i det rolige Hverdagsliv, hvor enhver viser sig som han er, fordi han ikke formoder at nogen vil studere ham. Havde jeg ikke overrasket min Ven i hans eget Huus, saa havde jeg heller aldrig erfaret hans sande Sindsstemning. Som jeg siden hørte er han i Selskaber det muntreste Menneske af Verden, og indtil Overgivenhed glad. Han kommer sjelden eller aldrig blandt Folk, men driver Nødvendighedens Malstrøm ham engang ud iblandt dem, saa søge de Muntreste Opmuntring hos ham. Denne Modsigelse i een og den samme Caracteer vilde være ubegribelig, dersom ikke næsten enhver af os i sin Kreds kjendte Mennesker af samme Sindelav. Der gives Folk, hvis Siel har Ny og Næ som Maanen. Jeg kjender Mennesker, der ere melancholske om Morgenen, hypochondriske om Middagen, muntre om Eftermiddagen og overgivne om Aftenen. Det værste af Alt er, at saa mange Andres Vee og Vel beroer paa disse Temperamenters Aprilveir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-01
Kjøbenhavns Raadstue d. 16 Junii 1809. Over-Præsident, Borgemestere og Raad Jntet kan være behageligere for Videnskabs manden end det bifald, Regenten selv skienker hans Bestræbelser, og intet hædrer mere Regenten end den Opmærksomhed, han midt under Vaabengny, og krigerske Anstrængelser for Landets Forsvar, vær diger Videnskaberne og Konsterne. Anmeld, har allerede adskillige Gange tilforn havt den Fornøiels at fremsætte offentlige Prøver paa vor Konges store Jver, for at ophielpe og opmuntre Videnskabeligheden og dens Dyrkere i sine Riger. Her er atter en Stadfæstelse paa denne Sandhed. Hr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-01
Pastor J. Frechland, der har gjort sig saa hæderlig bekjendt i vor Litteratur ved sin Oversættelse af Columella, modtog allerede i Aaret 1806 en Skrivelse fra Hs. Maj., som Kronprinds, saaledes lydende: "Jeg takker Dem ret meget for den mig tilegnede og tilsendte Oversættelse af Columella om Landoeconomien. Jeg beder Dem være forvisset om, at Jeg paaskjønner den Flid, hvormed De har stræbt at gjøre dette classiske Skrift forstaaeligt og almeennyttigt for vore Landsmænd, Atter i Aar har Hr. Frechland, som med utrættelig Jver vedbliver at følge den begyndte Bane, modtaget en Skrivelse fra Kongen, hvori Hs. Maj. allernaadigst tilkjendegiver ham at Allerhøistsamme med Velbehag har anseet hans Oversættelse af Publins Virgillins Maro om Agerdyrkningen, og erkjendt i samme hans rosværdige Bestræbelser for at bidrage til Agerdyrkningen videnskabelige Fremme om Hr. Prof. Guldbergs Skrift om Dannersprogets Retskrivning har havt en saa uventet hurtig Afsætning, at hele Oplaget af 1000 Eremplarer allerede er udsolgt, og et nyt andet Oplag under Pressen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-01
De Herrer Jens Bechgaard og Mittel Albeck, Handelsmænd i Kjøbenhavn, have oprettet et Almuebibliothek for Sneiberg og Thiørring, Sogn, Hammerum Herred, i Nørrejylland, og bestemt en anseelig Sum til nyttige og hensigtsmæssige Bøgers Jndkjøb. Denne deres rosværdige Jver for Oplysningens Fremme giver dem grundet Fordring paa deres Medborgeres Tak og Høiagtelse. – Hr. Fabricius, Præst i Gjøstrup, har paataget sig Jndretningen og Bestyrelsen af dette Bibliothek.