Jyllandsposten, 1838-02-05
Frandsp. Len. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Mandag den 3 Februar. Nr. 6. Maa trykkes. Fleischer. Fyr paa Jyllands Kyst. Vandel og Skibsfart var i Danmark stedse anseet forde Erhvervskilder, hvorpaa for en stor Deel hele Landets Opkomst og Velfærd beroede. Kaste vi Blikket paa alle Kjøbstædernes Anlæg og Beliggenhed, saavel paa de mindre danske Øer, som paa de i Jylland og Schlesvig anlagte, finde vi disse, med saare fra Undtagelser, næsten alle at være Søstæder. Den uberegnelige Fordeel for en Kjøbstad i Danmark, at have sit Leie ved Havet, har derfor altid været indseet, og denne Erfaring bekræfter sig endnu stedse ved de lydelige Klager over Middelstandens Næringsløshed i de enkelte Byer, f. Ex. Sorøe, Ringsted, Slagelse, Mariboe, Viborg, Skanderborg og Holstebroe, som paa Grund af deres Beliggenhed, som Stæder i Provindsernes indre Landskaber, ere berøvede de store Goder, som Kjøbstædernes umiddelbare Forbindelse med Havet frembyder. Naar vi derfor alene paa de danske Øer tælle vel halvhundrede Søstæder, som næsten alle af Naturen ere velsignede med fortrinlige Havne, og som i Særdeleshed i Jylland, ved de mangfoldige Fjorde og Havbugter, danne det bedste Værn og paa en Maade en vidtudstrakt Rhed for de Søfarende, kan man ikke noksom beundre det Held, der i saa Henseende blev den danske Søfart tildeel, og som rigtig afbenyttet, i merkantilsk Henseende, vilde have den meest afgjørende Jndflydelse paa hele den danske Handelstands Tilværelse. Men ved Siden af disse Goder optaarnedes igjen Farer, Vanskeligheder og Hindringer, som i vore Farvande saa ofte tilintetgjorde den danske Sømands Haab, og hvilke Onder fornemmeligen kunde udledes, deels af Nordhavets voldsomme Strømsætning igjennem Kattegattet, og deels af Mangel paa de nødvendige Fyr ved den jydske Østkyst. Som bekjendt er under vort danske Clima den vest, og nordvestlige Vind den fremherskende; Skibe, som derfor under vestlige Stormes Voldsomhed ere heldige nok til at undgaae store Jydske- og Skagens Rev, og som ved Havets sammenpressede Strøm mellem den norske, svenske og jydske Kyst slippe ind i Kattegattet, blive endnu ofte her det uundgaaelige Bytte for Havets Rasen, idet det østre Løb igjennem Kattegattet truer de Søfarende med Strandinger paa den klippefulde svenske Kyst, som savner sikker Ankerbund, og det vestre Løb langs den jydske Østkyst, der med vestlige Storme frembyder smult Vande og som udmærker sig med god Holdebund og Ankerpladse, mangler de nødvendige Fyr for at afværge de Forliisninger, som uden saadanne ei med Sikkerhed kan undgaaes. En Kjendsgierning er det derfor, at Seilladsen paa Kattegattet er af sjelden farefuld Natur, idet den Strøm, som inddriver Nordhavets Bølger i Kattegattet, atter med Voldsomhed gjennem Sundet og Belterne indtvinger dette Havs Strømme i Østersøen, hvorved disse stærke Strømforsættelser ofte umuliggjøre den Søefarende det at beregne sin Fart, og som i Særdeleshed skal være Tilfældet, efterat de i Østersøen indstrømmede Vandmasser, overfylde og hæve dette Hav til en vis Høide, som nu atter, uanseet Vinden, foranlediger Havets Tilbagestrømning gjennem Sund, Belterne og Kattegattet af Nordsøen til. Sømanden, som derfor i Kattegattet, under den jydske Kyst, i den mørke Nat har at kæmpe mod de i Forveien hinanden modstridende Elementer af Hav strøm og Storm, er nu givet til Priis for det første det bedste Skiær, som Havbunden frembyder, da intet veiledende Fyr her kan trøste ham, den arme Sømand; men som ligerviis med saa mange andre Medbrødre nu kun venter den Skjæbne ved nærmeste Bølgeslag at see Fartøiet med Mand og Muus overleveret Havets Dyb, Paa Skagens nordlige Pynt blusser da Jyllands eneste Fyr, medens den jydske Øst- og Vestkyst er i total Mangel af nogetsomhelst saadant. Det østre Løb for fremmede og egne Skibe, som komme Skagen ind- og stille af Sundet til, er der fra Regjeringens Side sørget for, idet Sikkerhedsmidler, ei alene med Fyr, men ogsaa andre Sømærker ere anbragte som meget letter denne Fart, naar, som ovenfor bemærket, vestlig Storm ei indtræffer. Disse nyttige Foranstaltninger komme imidlertid meest de udenlandske Skibe tilgode, der igjennem Kattegattet, clarerende Øresunds Told, søge Havnene paa den svenske, russiske og preussiske Kyst. Det vestre Løb, som nærmest benyttes af Landets egne Skibe til jydske, schleswigske, holsteenske, sjællandske, fyenske og lollandske Havne, samt til Trave munde, Wismar og Rostock, mangle aldeles den gavn rige Belysning af Fyr, og som derfor afstedkommer saastor Elendighed og Havsnød paa vore forefulde Kyster.