JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1718-04-01
Tydskland. Berlin. Den 16 udi denne Maaned var Hans Kongl. Majest. her forventendes paa deres Residents, her gaaer Dord af om en stor Deel Tropper, som skulde gaae ad Polen, hvilket vel vil yttre sig, naar Hans Majest. kommer her tilstæde, imidlertiid vare de til Mynsteringen beordrede Regimenter her nær under Staden indrykte, som beregnes at være hen ved 15000 Mand, saasom mand under Haanden, haver Kundskab, at Kongen til Sverrig samler sig udi Skaane en Armee henved 30000 Mand, dertil hand haver udrustet for Carls-Crone en stor Esqvadre Orlogs-Skibe, hvormed mand ikke kand vide, hvorhen hand dermed sigter at giøre en Landgang.
Nye Tidender, 1718-04-01
Vien. Hoffet er her ikke vel til freds med den Forandring Hans Cariske Majest. haver gjordt i sin Regering efter sin Døød, i det at hans ældste Carovits, Alexius Petrovits, har maattet for sig og sine Arvinger frasige sig Regeringen at tiltræde efter hans Herr Faders Døød og udi deres Stæd beskikket hans Prinds, Peter Petrovits, fød af den nu værende Carinde, Catharina Alexina, til hans næste Efterfølger og Arving til den Czariske Crone, saasom Czarovil, vitsens Alexius Petrovits hans endnu levende Søn, fød af Kæiserindens Syster, tillige med fra Regeringen er forstødt, derover dog Hans Cariske Majest. ved sin Gesandt haver ladet indlegge sin Haandfæstning med vigtige Aarsager, hvorfore slig Forandring udi hans Enevolds Regering er skeet. Over det Forslag, som Kongen af Ængelland og Frankerige, saasom Forlovere for Fredens Vedligeholdelse udi Jtalien have opsat til et Forliig mellem Kæiseren og Kongen af Spanien og ved den Ængelske Secreterer Skaul er overleveret, er her i Hoffet i disse Dage holdet et stort Raadslag, hvilket Forslag skal indeholde disse Puncter: At Kæiseren for sig og sine Arvinger vil frasige sig at have nogen Tiltale paa den øvrige Deel af den Spanske Enevolds Herredøm, som Kong Philippus nu maatte besidde, hvorimod Kong Philippus skulde saaledes og frasige sig sin Rettighed, hand maatte have til de Spanske Provincier, som Kæiseren i Jtalien indehavde, og begge Poten Armeen som Orlogs Floden angaaende, forføjet sig igien ad Lund i Skaane, Sidste fra Skaane havte Tidender om en Fred med Moscan, begynde nu at forsvinde formedelst anden visse Efterretning fra Holland, og derimod berettes at Freden med Danmark, Ængelland og Sverrig torde vel allerførst naae sin Rigtighed, saasom til dens Slutning lidet skulde fattes, ihvorvel mand paa alle Sider laver sig til et mægtigt Søe- og Feldt-Tog, da og Kongen til Store Brittannien inden midt udi Maji Maaned vil have sin Esqvadre under Admiral Nor ris med 12 Orlogs-Skibe og 2 Fregatter udi Øster-Søen, som der skal føje sig til den Kongl. Danske Orlogs-Flode mod de Svenske, hvormed mand overalt skynder sig, saasom Underretning indløber, at Kongen til Sverrig med 24 Orlogs-Skibe og et stort Antal Tropper ligger færdig i sin Havn at udgaa paa et visse Anslag.
Nye Tidender, 1718-04-01
Frankerige. Paris. Jhvad for Møje Kongen til Store Brittannien saa vel som vores Hof anvender til et Forliig mel Kæiseren og Kongen af Spanien, saa kunde dog ingen af de stridende Parter sig dertil forstaae, i hvor billige Vilkaar dennem foreslaaes, hvorfore vores Regent saavelsom Store Brittanniens Konge, vil have en mægtig Orlogs-Fløde udi det Midtlandske Haf til at holde Freden mellem Kæiseren og Kongen til Spanien i Jtalien ved lige hvorfore der for Toulon og Marstlien heel skyndeligen paa Orlogs-Flodens Udrustning arbeides, og have Søe Officererne over alt faaet Ordre uden nogen Tids-Spilde at forføje sig til deres Havne. Jmidlertiid siges det dog forvist, at der skal være en Alliance paa Tapetet mellem dette Rige og det Spanske som den ikke allerede er sluttet. Ængelland.
Nye Tidender, 1718-04-01
London. Først udi førsttilkommende Maaned bliver den Orlogs-Flode, 24. Skibe stærk, se færdig under Admiral Jennings skal herfra gaae af den Midt landske Søe til Fredens Vedligeholdelse udi Jtalien. Her tales ikke mere om nogen Tilladelse at maae handles paa Sverrig, saa det Forbud bliver faststaaende til Parlamentet igien samles. Neder-Landene.
Nye Tidender, 1718-04-01
Græven Haa. Saasom alle Provincier have samtykt en Orlogs-Flodes Udrustning mod Sverrig i Øster Søen paa den Fod som Staterne af Holland det haver besluttet, saa lares den nu med al Magt og Hast til, hvorpaa og Store Brittaniens Konge meget driver og skal den blive 32 Orlogs-Skibe og 6 Brandere stærk, bemandet med 10535 Mand, hvortil dagligen her Matroser værves.
Nye Tidender, 1718-05-01
Danmark.
Nye Tidender, 1718-05-01
Kiøbenhavn. en 16de i denne Maaned haver Hans Kongl. Majest. allernaadigst beskikket Monsr. Siegtred Jacob Hahn til at være virkelig Cancellie-Raad.
Nye Tidender, 1718-05-01
Den 17ditto begav Hr. Admiral Rabe sig efter Kongl. Majests. ham givne Ordre med en Deel Hans Majests Orlogs-Flode om Morgenen tilig herfra Rheden, ad Kiøge-Bugt til Sejls, hvilken siden med nogle flere OrlogsSkibe er forøged, saa at den paa Vaaben og Værie, Mandskab og Skibe eller andet skal med Guds Hielp findes den Svenske, Orlogs-Flode, som siges at være seet under Jasmund ved Jnsulen Rygen 18 Orlogs-Skibe og 2 Fregatter i Antallet, fuldkon men stærk nok, men siden den Svenske Orlogs-Esqvadre er befunden krydsende under Steffens og Møens Klinte, har den paa den Kongl. Danske OrlogsFlodes Ankomst og Nærmelse igien begivet sig ind i Havnen for Carls-Crone. Den 25 ditto var alt Kongen af Store Brittannien hans Orlogs-Esqvadre, 10 Orlogs-Skibe af Linie og tvende Fregatter stærk, her paa Rheden kommen for Anker under Admiral Nor ris hans Anførelse, nemligen: Admiral-Skibet Cumberland førende 90 Stykker grove Skyt og bemandet med 470 Mand. Prinds Frederich 70 Stykker og 380 Mand, Hamptoncourt 380 Mand og 70 Stykker: Buchingham 395 Mand og 70 Stykker: Vindsor 320 Mand og 60 Stykker: Defiance 320 Mand og 60 Stykker: Vinchester 240 Mand og 50 Stykker: Guernsey 240 Mand og 50 Stykker: Salisburg 240 Mand og 50 Stykker: St. Albans 240 Mand og 50 Stykker. Nok tvende Fregatter: Port Mahon, bevæbnet med 20 Stykker grove Skyt og bemandet med 15 Mand: Staborse med 100 Mand og 20 Stykker. Udi een Snu 3440 Mand og 660 Stykker.
Nye Tidender, 1718-05-01
Den 29de ditto lod Hans Kongl. Majest. udgaae sin allernaadigst Forordning om Pærle Fangsten udi ChristianssandsStift i Norge. Den 30 ditto haver det allernaadigst behaget Hans Kongl. Majest. at beskikke sin JusticeRaad, Monst. Johan Sigismund Lilienpalm tillige med at være Stiftbefalingsmand overChristianssands-Stift og Ambt mand over Nedenæs i Norge.
Nye Tidender, 1718-05-01
Udi Kongl. Majests. og Universitets privilegerede Boog Trykkerie er ved Prenten bleven forfærdiget: Johannis Bircherodi Jani til.
Nye Tidender, 1718-05-01
Assessoris in Consistorio & Philos. Profess. P. Disputatio VI. cir 2 Misqvisitiones antiqvitatum Patria Daniæ Gentilis in introductionem, 2d historiam ante natum Servatorem mundi lø sum Christur.
Nye Tidender, 1718-05-01
Sverrig. Stokholm. Den 3die i denne Maaned haver Græve Gyllenborg med Baron Gørts efter vores Konges Ordre, saasom Freds-Fuldmægtige begivet sig herfra paa nogle Scampapier ad Aland, ladende paa deres Fartøig flagge med hvide Flagger, til en Forhaabning om en Fred, hvorom de paa samme Øe havde i Fuldmagt at samtales.
Nye Tidender, 1718-05-01
med de der allerede sig indfundne Ryssiske Fuldmægtige om FredsVilkaarne mellem Sverrig og Moskau. Hvad forud skulde af giøres førend Samlingen til en Freds-Forhandling skulde skee skal alt være derfor sat og sluttet nemligen at alt det som i denne Freds-Forhandling mellem vores Konge og Czaren maatte blive sluttet, ikke for skulde gielde og komme i nogen Stand, førend ogsaa med Hans Cariske Majests høje Allierede var handlet om Fred og des Vilkaar.
Nye Tidender, 1718-05-01
Her er fra Kongen udgaaet strænge Forbud, at ingen maatte understaae sig at tale hverken fra eller til om denne FredsForhandling. Kongen er gaaen ad de Norske Grændser, havende samlet sig der en Armee af 20000 Mand, dermed at forsøge det, som Hans Majest af hans Raad var forestillet at være umueligt. Gottenborg. Den 13 i denne Maaned havde vi her den visse Efterretning, at vores Konge stood nu ved Oregrund med en Armee af 20000 Mand, for at saa snart nogle faae Regimenter sig derhos havde indfundet, giøre et Forsøg til et Jndfald dermed i Norge, og vil mand og have Forsikkering, at Hans Kongl. Majest. inden 2 eller 3 Dage vilde her indfinde sig. Jngermanland.
Nye Tidender, 1718-05-01
Petersborg. Efter at Hans Cariske Majest. udi næstforleden Maaned her har vildet sig hid forføje, haver Hendes Czariske Majest. med sit Følgeskab samt de Udlændske Potentaters Gesandter sig og her indfundet. Desligeste havde mand her indbragt endeel fangne Høvdinger, som ere beskyldte for at have været i Ledtog med Alexins Petrovits, som Czaren havde gjordt arvesløs til det Cariske Rige, at forskaffe ham ud af Riget til at søge derimod Bistand, hvoraf dog nogle have saasom uskyldige faaet Ca rens Naade igien, andre efter deres Fortieniste deels ere blevne og andre skal blive endnu haar deligen afstraffede. Den Store Admiral Aprarin, som i saa Maader har og været mistænkt, er stillet paa fri Fod igien, efter at hand havde klarligen beviist sin Uskyldighed. Fra vores SøeStæder ere 12000 Moscovitiske og 2000 fremmede Matroser her i Egnen ankomne, dermed at bemande Czarens Orlogs-Flode, og skal den nu bestaae af 24 Orlogs-Skibe af Linie, intet Skib mindre bevæbnet, end med 50 til 100 Stykker grove Skyt, derhos 150 Galleier. Aarsagen til denne saa mægtige Flodes Udrustning mener mand ikke aleneste at være til at tvinge Kongen af Sverrig til gode Freds-Vilkaar, om de ikke udi Forhandlingen paa Aland kunde erlanges, men end og have den af de Herrer Gen Staterne mægtige Orlogs-Flode, som de lade sig forlyde med at vil seende af Øster-Søen i Agt og Øiesigt, om den noget der skulde vilde sig foretage, som kunde blive Hans Cariske Majest. til Meen og Afbræk udi sit Herredom og sine Undersaatters Handel og Vandel paa Øster-Søen.
Nye Tidender, 1718-05-01
Polen. Varskau. Vores Konge formodes ufeilbarligen sidst i denne Maaned udi Store Polen, der udi Reussen at give denne her nu værende og i disse Dage sig herfra did begivende Tyrkiske Gesandt Audients, imidlertid forventes og her ligesaa en Tartar ske Gesandt, som og haver i Ærinde at søge Audients hos Hans Kongl. Majest, og torde vel samme udi Reussen tillige med den Tyrkiske faae Audients, hvad egentligen deres Ærinder og Forretning monne være, dølge de indtil den Tiid. Cronens Feldt-Herre haver givet alle Cron-Tropperne Ordre, at de paa det skyndeligste skulde tilfulde velbevæbnede indfinde sig hos deres Regimenter, ligesom de skulde lave sig til et Feldt-Tog mod en Fiende, saasom og Kongen af Sverrige skal vilde efterlade om hand nogenlunde kunde faae sine andre Fiender fornøjede, at giøre her en Landgang i Riget, ikke aleneste at hindre det vores Konges Kur-Prindse maatte som Arving udvælges til dette Rige, men og didstrebe, at faae Stanislaus paa Thronen igien.
Nye Tidender, 1718-05-01
Spanien. Madrit. Den 29 udi næstforleden Maaned blev vores Konge meget pludseligen syg, hvilken Sygdom endelig udfaldt til den fierde Dags Kolde og er der ved Lyst-Reisen til Valsaim bleven opsat, skulde Hans Majest. blive frisk igien og intet skulde blive af med det Forslag, som Frankerige og Store Brittannien haver paa Tapetet til et Forliig mellem hannem og Kæiseren, da skal Hans Majest. have sat sig fore at vil selv være tilstæde paa sin Orlogs-Flode, som menes nu alt at være fra Barcellona i Søen til videre at ligge sig for Anker under Sardinien for at giøre en Landgang paa Jtalien, og dersom vores Konge ej skulde faae bedre Vilkaar til et Forliig mellem sig og Kæiseren, end hine Potentaters Forslag indeholder, troer mand ikke, at det skal kunde komme til nogen Enighed; Ti for det første vil Kongen have betinget sig de Vilkaar, at inde beholde Sardinien for sin Krigs Omkostning og imidlertiid at der handles videre til hans Beste til et Forliig, hand at giøre sit Beste, om hand videre kunde erobre af de Riger og Lande, som ved Freds-Forhandlingerne ere den Spanske Crone frakomne.
Nye Tidender, 1718-05-01
Frankerige. Paris. Fra Sanct Germain fornemmer mand foruden det forrige, hvorledes at Store Brittanniens Enke-Dronning der efter en saare andægtig Forberedelse til Døden, den 7 udi denne Maaned hen ved otte Slæt om Morgenen var ved Døden afgangen, efter at hun indstændig havde forlanget at tale med Marskal Villeroy, end og da hand ey saa snart kunde afkom me, leveret i hendes yderste een sine høje Betientere til troer Haand nogle Skrifter af sær Eftertænkning, dennem at levere til samme Marskalk, hvor hos skal være en sær magt paaliggende Erklæring angaaende
Nye Tidender, 1718-05-01
den saa kaldede Ridder af St. Jørgen, enten hun skal være Moder til ham eller ei. Jmidlertiid haver Hans Kongl. Højhed Hertugen Regenten strax efter denne Dronnings Døød befalet, at alle Ængelske Rebeller, som holdte med denne Ridder og i Frankerige sig her og der opholdte, skulde drage der ud af Riget inden en vis Tiid. Paven truer Geistligheden her i Riget, som ej vil underkaste sig hans Anordning i Lærdommen og GudsTienisten, men vil have sig indskudt til et almindeligt Mode heri Riget, nu med en Vandsættelse, Ængelland.
Nye Tidender, 1718-05-01
London. Efter indkommet Svar fra det Spanske Hof paa det Forslag til en Fred mellem Kæiseren og Kongen af Spanien, gjort af dette og det Franske Hof, saasom Forlovere at holde Freden ved lige udi Jtalien, er her med de Kæiserl. og Franske Gesandter holden adskillige Samtaler, og skal det Spanske Hof for at stoppe dermed sine store Kriigs-Omkostninger paastaae at indebeholde den af det erobrede Jnsul Sardinien, om end det ikke skulde faae det Kongerige Neapolis under sin Magt og Herredom igien, mand haaber her dog, at det skal lade sit Paastaaende falde, og bliver desformedelst af hine og vores Konges høje Betiente og Tilforordnede her udi SommersetsHuus om Meglingen til Freden, ydermere handlet. Jmidlertiid skal vores ad det Midtlandske Haf inden faae Dage gaaende stærke Orlogs-Esqvadre vel drive det Forslag, som vores Konge og Kongen af Frankerige have stort, og Kæiseren vil tage imod, til en god Endelighed.
Nye Tidender, 1718-05-01
Tydskland. Vien. Som Kæiserens Freds Fuldmægtig Hr. Dahlman skriver fra Passarovits, hvor at Freds-Forhandlingen mellem Kæiseren og den Store Sultan skal begyndes og forhaabes at skulde blive fuldbyrdet, kunde hand ey andet fornemme af de nu allerede der tilstæde værende Tyrkiske Freds-Fuldmægtige, end at de vare med sær Jver og Alvor meget tilbøielige til en Fred, hvilket mand havde mestendeels de Ængelske og Hollandske Gesandter, saasom Meglere, at tilskrive, som dertil have gjort og giøre deres Beste. Om de Jtalianske og Spanske Stridigheder tales her nu intet til Hove, men overlades til Kongen af Frankerige og Ængelland deres ydermere Forslag og Megling, og skal Pavens SendeBud, som her ved Hoffet er, evel for maa lade sig see til Hove førend Sagen med den Cardinal Alberoni, som haver særdeles tilskyndet Kongen i Spanien til Krigen, mod Kæiseren og derover tillige med styrket den Store Sultan til ydermere Kriig mod Kæiseren, bliver af Paven udskudt af Cardinalernes Antal.
Nye Tidender, 1718-05-01
Fra det Holstenske. Kongen til Pryssen, som nogle Dage har maattet holde sig, formedelst et Tilfald af Vind-Kopper, inde, er nu aldeles derfra befriet, og saa snart Hans Majest. haver holdet i de Brandenborgske Lande Munstringen over sine Tropper, agter hand sig ad Pryssen.
Nye Tidender, 1718-05-01
Fra Petersborg haves, at Hans Czariske Majest. havde paa nye mundtligen forsikkeret den der ved Hoffet værende Kongl. Danske Gesandt, Hr. Vestphalen, det Czaren ei havde anden Henseende med den Forhandling, som mellem hans og de Svenske Freds-Fuldmægtige paa Aland maatte skee, end at anhøre Vil kaarne med hvilke Kongen af Sverrig vilde giøre Fred med Czaren, som iblant andet paastaaer, at vil have ved FredsSlutningen en Havn ikke vidt fra Reval, og Fæstningen Reval at nedbrydes, dog ikke at underskrive nogen Fred, førend den i Almindelighed kunde skee, hvorom Hans Czariske Majest. med sine og Høje Allieredes Freds Fuldmægtige samt Sverrigs vil have berammet en Samling udi Dantsig. Fra Sverrig haver mand ved særdeles Breve, at der og var et Forslag paa Tapetet tilet Fordrag med Kongen af Pryssen, til den Ende da Kongen til Sverrig tilbyder Kongen af Pryssen (1) at maae have og beholde Fæstningen Stettin frem deles besat og nyde Herredommet derover og over hvis dertil med Rætte ligger samt alle Jndkomsterne. (2) At samme Stad skal tilhøre Kongen af Pryssen til ævindelig Eiendom, saafremt Kongen af Sverrig og hans Søster. Prindsessen skulde uden LivsArvinger bortdøe; men Kongen til Pryssen vil i saa maader ikke heller giøre nogen særdeles Fred.
Nye Tidender, 1718-05-01
Nederlandene. Græven-Haag. Den Store Brittaniske Ambassadeur Græve Cadogan samtales dagligen med de andre fremmede Potentaters her værende Gesandter, særdeles haver hand i disse Dage indfundet sig hos de Herrer Gen.
Nye Tidender, 1718-05-01
Staternes Raad og Pensionarius Heinsius, angaaende de Spanske Stridigheder og det Giensvar, som Kong Philippus haver givet paa det Forslag, som ham af Store Brittannien og Frankerige var gjort til et Forliig med det Kæiserlige Hof, saasom en Sag der giver en temmelig stor Bevegelse i adskillige Potentaters Hof. Mand forsikrer imidlertid, at Græve Cadoganskal endnu have et andet Forslag og Udkast til det Forliig hos sig det hand med det første skal vilde give de Herrer Gen. Staterne Part af, hvorved mand dog endeligen kunde ved Vaaben tvinge Kong Philippus til et skielligt Forliig. Mand fornemmer at den Cariske Ambassadeur, Prinds Karakin udi en Samqvem med de Herrer Gen Staternes Tilforordnede her haver gien ført den Erklæring paa Tapetet, som den Cariske Vice-Canceller Schaffrof paa sin Herres Vegne haver udi Moscan gjort til vores der værende Gesandt, anlangende den Esqvadre Orlogs-Skibes Udrustning, som de Herrer Gen Staterne vil sende af Øster-Søen, føjende dertil, at Hans Cariske Majest. ikke vel var denne Udrustning imod, dog med de Vilkaar, at de sig skulde erkjære, at de dermed ei havde andet Henseende, end dermed at tage sig selv til Rætte for den Skade, som deres Undersaatter ved de Svenskes Caperie og Hindering i deres Handel og Vandel have lidt og endnu lide; Men i Fald med samme Esqvadres Udrustning skulde være henseet mod Czarens Tarv og Beste, eller de Herrer Gen. Staterne derved tvinge sig en fri Handel til med Sverrig, dermed at udslutte de under Hans Cariske Majests. Herredom henhørende Havne og Søe-Stæder, maatte Czaren ansee det som noget fiendtlig, og derfor søge at hevne sig.
Nye Tidender, 1718-05-01
Avertissement. Saasom ungefehr for 6 Aar siden en ung Person, ved Navn Christoph Sigmund Wolff, barnfød i Augsborg, med en Kongl. Danske PremierLieutenant, ved Navn Christian Lund, fra Aire i Flandern af Holland og derfra udi Septembr. Maaned Aar 1712 begivet sig ad Trundhiem, men siden intet Tilforladeligt fra ham kundet erfares, end at hand derfra var bortdragen og gaaen Søndensields i Norge; Altsaa ansøges alle og enhver efter deres Stand hermed hørsomst og venligst, at i Fald nogen om denne Person skulde have nogen tilstrekkelig Efterretning, hvor den maatte være bleven af, hand den enten hos denne Advises Forlegger eller en Kiøbmand i Hamborg, Paul Lotter, vilde anmælde, hvilket mand taknemmeligen vilde erkiende.
Nye Tidender, 1718-06-01
Danmark.
Nye Tidender, 1718-06-01
Kiøbenhavn. Efter at den Ængelske, her paa Rheden, formedelst Mod-Bør af Øster-Søen, under Admiral Norris for Anker liggende Orlogs-Esqvadre den 9 i denne Maaned heel højtideligen med Løsenet af alle Esqvadrens grove Skyt og opstukne Flagge og Vimpeler udi sær Frynd og Glæde havde holdet Kongens til Store Brittanniens hans høje Fødsels-Dag, haver den samme Dag løftet sine Ankre og med en Nord-Vest Vind gaaen til Sejls ad Kiøger-Bugt, hvor den under Fryde-Skud af det grove Skyt haver føjet sig til den der under Admiral Rabe hans Befaling liggende Kongl. Danske Orlogs Flode, for at gaae videre ind udi Øster-Søen at have den Svenske Orlogs-Flodes Søe-Tog udi Agt og Øjemied, og skrives fra Græven-Hag, at den fra de forenede Provincier, efter Kongens af Store Brittannien hans indstændig Begiæring hos de Herrer Gen. Staterne, forventende selfærdig liggende Esqvadre at Øster-Søen skal have lige Ordre. og Jnstrux. Den 23 ditto haver Hans Kongl. Majest. paa KoldingHuus ladet udgaae sin allernaadigste Forordning at paa den resterende Rente af Croner til næstafvigte 11 Junii er skal betales mere Opgelt end 4 pro Centum, desligeste til næstkommende den 11 Decembris. Samme Dag Hans Kongl. Majest. allernaadigst haver bestilt sin Commandeur Monsr. Wilhelm Resen til at være Hans Kongl. Majests. Ambt mand over Lister og Mandal Ambter i Norge. Den 25 ditto Hans Kongl. Majest. ligeledes haver beskikket Monsr. Knudt Ahaverus Becher til at være Vice-Landsdommer i Laaland og Falster med at efterfølge den der nu værende Landsdommer i Æmbedet naar det lovlig ledig vorder.
Nye Tidender, 1718-06-01
Udi denne Maaned er ved Prenten fuldfærdiget udi Kongl. Majests. og Universitets privilegerede Boogtrykkerie den nye Kirke-Psalme-Boog med tilføiede Alter og Bønne Boog, som udi næst foregaaende Aar. var begynt at trykkes.
Nye Tidender, 1718-06-01
Norge. Christiania. Alligevel Kon den af Sverrig staaer her paa Grændserne saa stærk, det hans Tropper beregnes at være hen ved 20000 Mand, og at dertil giennem Gottenborg skal fra fremmede Stæder være gjort en temmelig Tilførsel, saa at den store Dyrke, ved den Armee var skal noget have formindsket sig, saa lever mand dog her i god Fred og Sikkerhed, heldst efterdi vores allernaadigste Konge haver derimod paa Passerne og Til gangne samt i Fæstningerne sat henved 30000 Mand, for dennem Hans Kongl. Majest. nu ved sit loflige Norske GeneralCommissariat ladet Magazynerne og Fæstningerne paa Aar og Dag forsyne med LevnetsMidler og til Tropperne forud betale deres Sold, saa og den Kongl. Danske Flottille ligesaa med alt vel forsynet, men den Svenske Armee dog maattet sprede sig ad i Qvarterene paa de Svenske Grændser, saasom den samlet ei har kundet opholde sig i Marken formedelst Dyrken, og som det synes, da skal Kongen til Sverrig have i Sinde at udrette noget her paa Søe-Siderne, hvorfore mand sig dog efrygter, heidst efterdi den Kongl. Danske Flottille her paa Søe-Kanterne er udi en god og værbar Stand, det at afværge.