Berlingske Tidende, 1807-07-20
I Gaar er følgende Parolbefaling udstedt: "Den store Armees Observationscorps maae udføre et Angreb. Det skal rykke ind i Svensk Pommern. Med Sverrig blev den 18de April sluttet en Vaabenstilstand. Den skulde fra Opsigelsesdagen af vare 10 Dage. Da Generalerne havde confereret paa ny, udvidedes denne Termin til 30 Dage ved en Additionalartikel, som blev undertegnet i Stralsund, den 29de f. M. - Under det sidste Arrangement opstod ingen Vanskelighed. Men H. M. Kongen af Sverrig ankom i Pommern, paatog sig Commanden over sin Armee og tilkiendegav strax sin Hensigt, blot at antage den første Stipulation af en Termin paa 10 Dage. Tillige udøvede den svenske Marine i Colberg, trods Vaabenstilstanden, Fiendtligheder mod det Corps Franske og Allierede, som beleirede denne Plads. Denne Tingenes Stilling foranledigede en Explications=Correspondence imellem Generalerne, og Kongen af Sverrig lod mig, for at ende Differencerne, foreslaae en Sammenkomst paa svensk Bund i Schlatkow. Man var den Gang tilbøielig til at troe, at Kongens Modsættelse, der i Begyndelsen havde havt slette Forvarsler, blot grundede sig paa hans Attraa, selv at lede Anliggenderne og hvad man forhen ikke havde haabet, at tilveiebringe nogle Forberedelser til Freden og et varigt Arrangement. - Jeg begav mig den 4de Junii til Schlatkow, ledsaget af 5 til 6 Officerer af Generalstaben, og at ligesaa mange Ordonnance Gensdarmes. Hs. Svenske Majestæts Adjutant havde tilkiendegivet mig, at Kongen nesten uden Escorte med en liden Suite befandt sig i Schiatkow. Ved min Ankomst fandt jeg det Huus, hvori Kongen var, uden Garde; men i Gaarden saaes en Escaldron Cavallerie i Slagorden. Da jeg allene blev indladt til Kongen, forestillede jeg ham Aarsagen til Sammenkomsteen; men han afbrød mig strax og erklærede mig, at hans Villie for Vaabenstilstandens første Termin var uforanderlig, og afledede saaledes med Autoritet de Spørgsmaale, der vare Gienstanden for Conferencen. Europa vil erfare det med Uvillie, efterdi Folkeretten og Ærens Løve bleve fornærmede: han opfordrede Generalen, een af Keiser Napoleons første Undersaatter, at slaae sig til Engellændernes Partie, under en Bande Overløberes vanærende Fane, som ere følesløse for deres Fædrenelands Lykke og fremmede for dets Hæder. Siden denne Conference har Kongen fortsat Fiendtlighederne og ladet udøve andre ved Mundingen af Trave. Han har modtaget Penge og Soldater fra Engelland; han har saa meget som mueligt samlet Flygtningerne og Overløberne, og har den 3die d. M. opsagt sin Vaabenstilstand paa 10 Dage, i det samme Øieblik, han kunde være underrettet og Ruslands og Preussens nye Dispositioner. - Fiendtlighederne mod Sverrig begynde altsaa igien den 13de d. M. Vi kunne begynde dem tidligere, da Kongens Adfærd kun vare en Række af aabenbare Fornærmelser; men det ligger i vor Souverains Caracteer, at være stor i Moderation og Ædelmodighed, ligesom han er stor ved sit Genie og sin Heltedaad. Europa vil sætte Priis derpaa, og kiende dem, der ville forlænge Krigens Svøbe. - De franske og allierde Tropper ville kappes med hinanden i Disciplin og Mod; de ville ikke glemme, at Keiser Napoleons Øine ere henvendte paa dem, og jeg er overtydet om, at vi alle skulle fortiene hans bifald ved vor Hengivenhed. (Undert.)