JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-04-25
De som maatte have noget at fordre udi afgangne (18 Matros Jens Erichsen, som haver faret med det Kongel. octroittrede danske Asiatiske Skib Julian Maria, hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, forat anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anme de og bevise, deres Arve Ret, samt et lagttage deres Tarv under Skiftet. (11) De som maatte have noget at fordre udi afg UnderConstad lves Artiller -Cord ets 9de Compagni Johannes Estensens Stervboe, indkaldes herved med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer : ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (1823) De som maatte have noget at fordre udi afgangne afsistent ved det Asiatiske Compagnies Bogholder-Contoir Peter Just Hals Stervboe, indkaldes herved med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Aldsdes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (181) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Johanne Petersdatters og efterlevende Man Matros Adolph Mølle sælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-04-25
De som maatte have noget at fordre udi følgende Særvboer :(ypha, afgangne Matros Søren Sørensen og 7995 Niels Petersen. der haver fabret med det Kongel. octroverede danske Asiatiske Compagnies Skib Danmark, indkaldes herved med Tolv Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-04-25
De som maatte have noget at fordre udi følgende Stervboer :( afgangne Matros Rasmus Muus og7978 Baadsmand Andreas Pibigreen. der haver fabret med Fregatten General Classen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Stiftet.
Berlingske Tidende, 1796-04-25
(g) Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting. den 23de f. M. og i Kiøbenhavns Hol= og StadsRet den 4de d. M., ere allede, som maatte have noget at fordre udi afg. Johan Wilhelm Strichrois og efterlevende Enke Kirstine, Christophersdatters felleds Boe, indkaldede dermed at melde sig udi Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission, inden 12 Uger, efter bemeldte Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato, og at beviisliggjøre deres Krav paa Boet, hvilket herved end videre benendtgiøres. sen.
Berlingske Tidende, 1796-04-25
De som maatte have noget at fordre udi afgangne Arbeidsmand ved det Aasiatiske Compagne Peter, Adolphs Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission. for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. Fi Jordegods i Jylland, at omtrent 370 Tdr. Hartkorn, som alle Henseende er et af de beste Landet, er til Kiøbs; nærmere Anviisning er at erholdt i Viingaardsstræde Nr. 118.
Berlingske Tidende, 1796-04-25
En Eiendoms Gaard, 9 Mile fra Kiøbenhavn, paa 12 Tdr. Hartern, beliggende imellem 2de Kiøbstæder, en Miil fra hver, og hvis Bygninger ere ganske nye og indrettede for en Familie uden for Bondestanden, er underhaanden at faae til Kiøbs, og kan tiltrædes strax eller til 1ste Man kosthavende vilde behagelig mælde sig hos Hr. Artillerie=Capitain v. Sprechter i Løs benhavn, eller til Hr. Postmester Klein i Sorøe, som herom giver nærmere Underretning.
Berlingske Tidende, 1796-04-25
Haa Gundersløsholm, pr. Ringsted, er en meget smuk Borvælostaae til Lade, vel indrettet for en honet Familie, med tilhørende Have og et lidet Vænge, og kan faaes fornøden Jldebrand, samt Forder og Græsning til 10 a 12 Hoveder m.v., ligesom Vedkommende derom med Herskabet blive enige. Conditionerne bliver eller til Efterson paa Skriverstuen hos Forvalteren. Et behagelig Sted paa Kiøbenhavns Amt, Søllerød Sogn, bestaaende af 2de Stuer, den eene 13 Fag, den anden 4 Fag med Kiøkken og Pulterkammer, tillige en Hauge med Frugttræer af Abler og Pærer; til Stedet er Gaardplads 50 Alen dred og 100 Alen lang, om Prisen accorderes med Eieren, som anvises af Urtekræmmer Ringsted. sin Eiendoms Gaard, i en behagelig Egn og 2 en halv Miil, fra Kiøbenhavn, der har smukke og vel indrettede grundmurede Bygninger, som ere asseurerede for 13800 Rdlr., en betydelig Frugthauge, hvoraf aarlig kan indbringes 3 a 400 Rdlr., og 2de meget fordeelagtig Fiskedamme, samt et Tairgin af Jorder omtrent 60 a 70 Tønder Land, hvorpaa er en god Eng, Bo ge=Skov og fortræsseligt Tørveskiær, og at hvilke Jorder der ere indhegnede med Steengiærde, aldeles ingen Skatter, Afgift eller Onfra svares, er underhaanden at faae til Kiøbs og anvises af Secretaire Roseninge Kolderup, boende i Gaarden Nr. 166. i Skidenstrædet. Iil Liebhaveres Underretning tiener, at en indhegnet Græsning paa 81 og en halv Tde. acommetrisk Land kan tilstunden. de Sommer for billig Priis faaes i Leie, og en udskiltet Bøndegaard med gode Jorder kan strax faaes i Fæste, naar man derom, henvender sig til Eieren paa Medboegaard ved Slagelse.
Berlingske Tidende, 1796-04-25
Haa Holtegaard er 180 Ars god Rug Langhalm tilkjøbs, tienlig til Bygning eller Halt lseforring. Ved gammel Strand, lige over for Holmens Kirke, bekommes godt rødt og hvidt Kløverfrøe for billige Priser hos Skipper Michael Jensen fra Svendborg.
Berlingske Tidende, 1796-04-25
Hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser : Raschovs Religions Artikler 6 Mk. Delincourts en troende Siels Trøsimod Dødens Stræk 4 Mk. 8 Sk. Joseph Jødiske Historie, oversat af Andreas Reversen, 3 Dele, 4 Rdlr. 3 Mk. Luthers Christendom, ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budder, andelige Lærdom om gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 mk. Lægen af D. Under, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1796-04-25
J. A. Unders medicinske Haandbog 1 Rdlr. Forbydes Prædike der for ungesruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 3 Sk. Der indbildte Syge, en Comordie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af L.s. Mandal, 1 M. Mohren, er Comoedie, 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1796-04-29
Af disse Tidende. en Genua, den 4de April. Vor Regiering har opdaget en Sammensværgelse, som havde til Hensigt, at bringe de Franske ind i Staden, og udvirke en Revolution. Planen til Sammensværgelsen blev endog funden i det lille Raads Stemmekasse. Sagen skulde blive udført ved Leilighed af en Procession. Der er nu bleven udnævnt 2de Commissarier for den almindelige Sikkerhed, hvilke blandt andet have den Magt, at dømme de Skyldige inden 24 Timer, og paa 2 Aar at forvisse alle Landstrygere ud af Landet, om de endog skulde være indfødte Genuesere. Alle Processioner ere indtil videre blevne forbudne. Alle fordægtige Steder blive besigtede. Folket, som er sine Love og Religion meget hengivent, skal være meget opbragt mod alle franske Tilhængere, som den offentlige Roligheds Forstyrrere, og viser derimod den største Hengivenhed for fine Foresatte, De franske Kokader, som man i forrige Uge næsten saae overalt, ere nu gandske forsvundne. Vor Stad er nu meget velbesat, og man frygter nu ikke mere, da Gouvernementet har føiet alvorlige Anstalter, besynderlig da Østerrigerne fra Siden af Qvada og Boechetta komme de Franske i Flanken. - J øvrigt blive fra begge Sider gjorte saadanne Bevægelser, som lade formode en hastig Begyndelse af Fiendtlighederne. General Buonaparte er ankommen til Savona, og har ladet mange 1000 Mand marchere fra denne Stad mod Biergene, Samme har meget Artillerie hos sig. De i Voltri under General Pigeons Commando staaende Tropper rykke mod St. Pietroed Aren (en Forstad af Genua ) hvor de trække i Leir, og derpaa ville trænge frem igiennem Palvera ; en anden Co lønne er i Anmarch mod Caccaro. Commissairen Salicetti. og Generalerne Massena og la Harpe vare i disse Dage i Vol tri, hvorfra de have foretaget sig en Besigtelse. - Østerriger, ne rykke paa deres Side ligeledes frem i samme Stilling; de ere trængte frem med nogle Afdelinger mod Campo Marone, Palupera og selv mod St. Pietro d'Arena. Man venter hvert Øieblik, at Fiendtlighederne skulle begynde i disse Egne.
Berlingske Tidende, 1796-04-29
Berling. Regimentet Pelegrini er marcheret til Ceva; og von Krag til Cairo. - Følgende er den Skrivelse, som den Keiserlige General Beaulien den 30te Martii har tilsendt vor Regiering fra Hovedqvarteret Alessandrin, da han rytte ind paa det gennesiske Gebet: Durchlauchtige Republik, Krigens Omstændigheder, og i Besynderlighed en Fiendes Stolthed, som i sine uretfærdige Fordringer ingen Grændse kiender, noder mig endelig til at rykke ind i den Durchlauchtige Republiks Gebet, med en Deel af den Magt, som Hans Keiserlige Majestæt har betroet mig. Efter det, som hidtil er forefaldet i Genua, er jeg overbeviist om, at den Durchlauchtige Republik vil ansee de Keiserlige Tropper som Venner. Langt fra at ville foraarsage den ringeste Skade, have de blot til Hensigt at forhindre Fienden af den gode Orden fra at trænge videre frem paa den Durchlauchtige Republiks Gebet, eller i de Stater, hvis Forsvar er overdraget mig. Den Durchlauchtige Republik kan være overbeviist om, at jeg anseer dens Gebet som er venskabeligt Land, og skal lade iagttage i samme god Orden og den strængeste Disciplin. Alle Levnetsmidler, Brænde og Høe skulle blive betalte med rede Penge. Jeg forlanger blot Qvarteer og fri uforstyrret Giennemmarch for Tropperne, og jeg haaber, at den Durchlauchtige Republik, for at forebygge at Anledning til Disharmonie, vil give de bestemteste Ordrer til ikke at lægge nogen hindring i Veien for benævnte ReiserligeKongelige Tropper.
Berlingske Tidende, 1796-04-29
Mayland, den 7de April. De Keiserlige have nu ogsaa indtaget det lille, skiønt vigtig ge Slot Bolza, som bestryger Strædet af Boechetta, og besat det med 400 Mand. General Beaulieus Patrouiller streife allerede indtil under Murene af Genua, og med det forste torde han gaae løs paa de Franske, hvis Avantgarde kun staaer 1 1/2 Miil fra hans Lei. - Førend Beaulien brækkede op med Armeen fra Hovedqvarteret i Pavia, lod han samtlige Tropper rykke ud, reed igjennem alle Gelederne, og holdte følgende rørende Tale til Soldaterne: "Børn, vor hulde Kelser Franz har udnævnt mig til Eders Anfører; Jeg kal giøre alt, hvad Pligt og Ære fordrer af en retskaffen Commandeur. Anseer mig som Eders Fader, og forlader Eder paa min Jver og Omhyggelighed for at anføre Eder vel. Jeg skal selv ingen Fare skye. Folg med Gud, mit Exempel, og strid modig for Eders gode Keiser og hans retfærdige Sag. Enhver fortrinlig tapper Gierning skal ikke blive udelønnet :men mod Frige, som vende Fienden Ryggen, hvad enten de ere Officerer eller Gemene, skal jeg gaae til Værks efter Krigsrettens strængeste Love. Dog, jeg anfører tapre Krigere, og har den beste Tiltroe til Dem. Kommer nu, Børn, ved ville brække op mod Fienden, og paa Ærens Vei vente Seier, af Gud." - Den hele Armee raabte: Keiseren leve, Beaulien leve!
Berlingske Tidende, 1796-04-29
Jtalien, den 3de April. J det Piemontesiske vil man vide, at Beauliens Jnd march i det Genuesiske var skeet efter det der værende Raad Ansøgning. - Kongen af Sardinien vil, uagtet sin høie Alder og svagelige Helbred, giøre en Reise til Armeen. - En Mængde franske Emigrantere, som i 3 Aar have opholdt sig i Turin, ere paa engang vendte tilbage derfra til Frankrige, og have derved udsat sig for den Mistanke, at de vare Spil ner. Den 23de Marts kom til Grændserne af Kirkestaten. det Neapolitanske Cavallerie, og paa en anden Side den første Colonne af de i engelsk Sold staaende og til Corfica bestemte Tropper. - Man vil paastaae, at den franske Republik underhandler med Paven, og forlanger en formelig Afstaaelse at Avignon og Comitatet Venaissin, samt en fri Giennemmarch, for de franske Tropper giennem hans Stater.
Berlingske Tidende, 1796-04-29
Paris, den 14de April. Directoriet, som nu føler de eftertrykkeligste Anstalter til Krigens Fortsættelse, har nu paa nogle Dage begyndt at giøre Leverandeurerne, som skulle forsyne Rhinarmeerne, Forskai Penge. Dette er Aarsagen til, at Prisen paa Louisditorer, ne er nu igjen stegen til 6000 Livrer. - General Moreau, som er kommen efter Pichegril i Commanden over Rhinarmeen, er paa nærværende Tid i Paris, men skal om nogle Dage afreise, saasnart han har faaet sine Jnstruxer. - Royalisterne, som havde bemægtiget sig Staden Sancerre, og truet at oprette sammesteds et nyt Vender, ere nu blevne Slagne, og Staden Sancerre selv indtaget af Republikanerne.
Berlingske Tidende, 1796-04-29
Administrateurerne i Departementet Nievre have under 10de hujus afsendt følgende Skrivelse til Politieministeren : Borger Minister i Republiken leve i Chouanerne ere i Sancerre i Departementet Cher, blevne slagne, Kampen begyndte i Dag Morges Kl. 5. Den republitanske Armee var deelt i 6 Colonner. Nationalaarden af Nievre befandt sig paa den høire Fløi; General Deensans commandeerte Contrummet, og General Canuel den venstre Fløi. Centrummer allene stod. te paa Oprørerne, som om Aftenen tilforn havde forladt San. cerre. 42 af samme bleve paa Pladsen. Blandt disse ere 3 Præster og 4 Chefer. Endnu flere Præster ere blevne gjorte til Fanger. Alle Rebellernes Vaabenforraad og Heste ere faldne i Republikanernes Hænder. General Desensans har bemægtiget sig deres Correspondene, deres hvide Kokarder og deres berømte hvide Fane, paa hvilken er den Jndskrivt: Kongen leve! Jesu level. - Men, Borger Minister, saa udmærket endog Seieren er, som Republikanerne have tilfægtet sig, saa er det dog for alle Ting nødvendigt at paasee, at ikke Resten af den Catholsk Royalistiske Armee, som hidtil foruroligede Departementet Cher, og vedligeholdte Forbindelserne i Departementet Nievre, kommer sig igien af det Nederlag, som den har lidt. Ved Urolighederne i det Jndre af Landet haabe Royalisterne at styrte Republiken; men vi skulle sætte dem ud af Stand til at skabe, besynderlig, naar de, som Rebellerne i Sancerre, offentlig lade sig see a.
Berlingske Tidende, 1796-04-29
Contraladministationen i Departementet Nievre har ogsaa indsendt en Skrivelse til Directoriet, hvori den melder : at Seierssanen er den 10de bleven plantet i Staden Sancerre, og at Republicanismen har erholdt en glimrende Seier over Royalismens og Overtroens Slaver. - Ministeren for de indenlandske Sager, Borger Benetech, har ogsaa givet General Pichegril et Tractement. Det var simpelt, men anrettet med megen Smag. Trophæer, Guirlander og Blomster, som i en vidt Omfang vare anbragte paa Taffelet, bragte Hollands Erobrers Deltegierninger og Berømmelse i Erindring. Den første Staal bragte Ministeren den General, som Republiken med lige Stolthed kan fremstille for dens Venner og Fiender. - Det diplomatiske Corps, de 7 Ministre, Douleet og Crenze=Latouche, som Præsidentere i begge Raadene, General Mørcan, Pichegrus Efterfølger og Ven, bivaanede Gjæstebudet, ved hvilket ogsaa en Mængde Tilskuere havde indfundet sig. Adskillige fremmede Ministre. blandt andre Marquis det Campo, bleve efter deres Anmodning forestillede General Pichegru, og aflagde ham deres Lykønstninger.
Berlingske Tidende, 1796-04-29
Om Fredsunderhandlingerne, som have havt Sted mellem vort Gouvernement og det Keiserlige Hof, har man nu faaes saa meget at vide, at Keiseren har forlangt følgende Puncter, som Præliminair Artikler: 1) Engeland, Sardinien og det tydste Rige skulde blive indsluttede med i Freden. 2) De østerrigske Nederlande og det tydske Riges Stater, som ere i de frandske Armeers Besiddelse, skulle gives tilbage. 3) Frankrige skal itte meere blande sig i Hollands indvortes Anliggender. - Disse Puncter finder man i et af vore offentlige Blade, som udgives af en Medlem af de Gamles Raad. - Dersom derer noget, siger vor Officialtidende, som kan indande de Franstrentetmæssig Jver til at bære med Standhaftighed de Opofringer, som Krigen udfordrer; dersom endnu en Bevæggrund maae føies til dem, som allerede bestal vore Armeers Mod, saa er det den Overbeviisning, at itre alleneste vor Frihed og vor Regierings Uafhængenhed, men endog vort Fædrenelands Eristener selv hænger af den Krigs lørtelige Udfald, til hvilken Nødvendigheden af et retmælligt Forsvar har bevæget. os. Hvem kan nuvel tvivle om et Trinicastianen mellem Engeland, Østerrige og Rusland tillige har til Hensigt at udstykke og bringe Frankrige under Aaget 2 - Man forsikrer, føler Officialtidenden endnu til, at der befinde sig paa nærværende Tid i og ved Verona henimod 300 anseelige Smigrante re som allerede forud deele imellem sig Administrationen over de forskellige Departementer i det tilkommende Kongerige, Repræsentanten Rivand, som var bleven kaldt tilbage fra Rhin og Moselarmeen, melder i sin sidste Skrivelse til Directoriet: at disse Armeer hidtil med største Taalmodighed har, liidt Mangel, og at den republicanske Mand, som bestæler disse brave Armeer, nu, da Levnetsmidlerne ere blevne gjorte stere for dem, ved Feldttogets Aabning ikke lade vente andet end Triumpher, som ved Frihedens lange Kamp mod de udvortes Fiender ville blive afgiørende. - Den der værende officialtidende melder : at Storherrenaf Toscana har bevilget Grev Carletti en Pension, fordi han ved Fredsunderhandling. gen med Frandrige har viist det toscanske Hof en stor Tieneste. Ved St. Mal er for nylig igjen 2 til 300 Emarerte landede. De republicanske Tropper stødte paa dem, dræbte endeel, og toge mange til Fanger. Af disse ere derpaa blevne skudte: GrevDotterel og hans 2de Sønner ; Greverne Serrant, Raimond og Dotterel Moreau; Marquiserne Argentre og St. Andre, tilligemed flere forhen værende adelige Personer.
Berlingske Tidende, 1796-04-29
London, den 13de April. Med vor Regierings nye Krigserklæringsnote af 10de huus jus ere, som man let kan forestille sig, vore Antiministerialister kun lidet fornøiede. De paastaae, at det slet ikke var Ministerens Alvor med Freden, og at der dog virkelig indeholdt tes i det franske Directoriums Svar nogle bestemte Fredsforslage. Den gemenne Mand er imidlertid gandske forsynet med Ministeren, da Brødet i Gaar faldt i Deel, nemlig til 10 Pens. Sidste Torvedag faldt Kørnet til det Halve Aarsagen dertil er, fordi hele Themsen er opfyldt med Korn skibe, og fordi meget Korn, som var indskibet til de franske Kyster, kommer nu efter Charrettes Død tilbage til Engeland. igjen, hvorfore Kornpugerne, som hidtil holdte det tilbage, nu paa engang træde frem med samme. En Møller i Landet, som ved denne Kornprisens hastige Falden, mistede 20000 Pund Sterling, som han tænkte efter sin Speculation at vinde, har hængt sig selv; men Folket glæder sig mere over den lettere Priis paa Brødet, endom den meest glimrende Seier, var bleven forkyndt ved Kanonernes Torden. - Til Krigens Fortsættelse skal der nu blive gjort et nyt Laan af 7 1/2 Million. Fra Ostindien ere underveis til Engeland 20000 Tønder. Riis, saasom man sammesteds havde udbredt det Rygte, at en Hungersnød var at befrygte i Engeland. Postskibet Nousaa, som den 26de December f. A. forlod Bengalen, og bringer den Efterretning, er selv blot ladet med Riis. Med samt :me Skib er ogsaa indløbet den private Efterretning, at den vigtige Plads Columbo paa Øen Ceylon er bleven indtagen af Engelænderne, saa at nu hele Den Ceylon er i vor Besiddelse. Om Expeditionen mod de Molucciske Øer havde man endnu ingen videre Efterretning, men tvivlede ikke paa, at den jo var falden lykkelig ud. Paa det gode Haabs Forbierg har den sidste Høst været meget riig. Til at forstærke vor Søemagt i Ostindien skal endnu en Eskadre af 6 Linieskibe afgaae. En betydelig Magt af Mandskab og Krigsskibe er allerede bleven afsendt til det gode Haabs Forbierg. - General de Burgh er af : gaaet som Gouverneur til Corsica. Fra Martinique meldes under 10de Februar : at General Abereromdie føier Anstalter, til at angribe Øen St. Lucia. - Den 12te hujus afseilede 3 Eskadrer, den ene under Viceadmiral Colpøns, den anden under Viceadmiral Vandeput, og den tredie under Contreadmiral Pole fra Portsmouth; den første bestaaende af 5 Linieskibe og 4 Fregatter geleider 12 ostindiske Skibe indtil en vis Høide, den anden af 3 Linieskibe og 4 Fregatter seiler til Stationen ved Lissabon, og den tredie af 1 Linieskib, 2 Fregatter og 2 Kanonbaade til Vestindien. Efter Beretninger fra Cadir ligge der nu 34 Krigskibe seilfærdige, hvoriblandt 3 Linieskibe paa 112, 11 paa 96, 4 paa 80, 12 paa 10, og 4 paa 64 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1796-04-29
Stockholm, den 13de April. Endskiøndt Tilrustningerne ved Flaaden og Armeen drives med største Jver saavel her som i Finland, saa er dog GrevSteenboe, første Staldmester hos Hendes Kongelige Høihed Prindsessen, afreist til Petersborg, for at give det der værende Hof vort Hoffes fredelige Tænkemaade tilkiende. Skulde det imidlertid dog komme til Krig, saa love vi os en lykkelig Fremgang af vore Vaaben. Vor Grændse er bedækket, og vore finlandske Bønder synes ugjerne at ville ombytte det svenske milde Scepter med et andet. Et Beviis paa denne Patriotiøme gave de nylig, i Anledning af et Hestemarked, hvor de paa det Rygte, at Kronen vilde opkiøbe en anseelig Mængde, Veste, tilbøde sig at levere 700 Stykker for Jntet, ja selv at marchere til Grændserne, for at fordrive Fædrenelandets Fiender. Da det Romersk Keiserlige Hof har erklæret, at det, førend Fredsslutningen, ingen svensk Minister af anden Rang vil antage, saa har vor Konge givet den befuldmægtige de Minister, Hoscanster von Engestrøm Tilladelse, at opholde sig imidlertid, hvor han vil. Vor Regierings Forretninger blive derfor besørgede indtil den 1ste Julii af Hr. von Bildt; og dersom han skulde begive sig paa sin Sendelse til Regensburg, skal Legations Secretair Hr. Silverstolpe besørge i hans Sted, Forretningerne som Charged Affaires. Benævnte Secretair, skal i Morgen afreise herfra til Wien.
Berlingske Tidende, 1796-04-29
Af en Skrivelse fra Stockholm, den 15de April. I Henseende til Krigen med Rusland synes man paa nogle Dage at være noget mere rolig. - Nøiere betragtet er den hele Sag hidtil fra Ruslands Side intet videre end en Trudsel, og fra svensk Side kun Bekymring for at blive indvikler i en Krig, hvis tvivlsomme Følger man hellere ønskede at undgaae. Endnu er ikke heller noget fiendtligt Skridt skeet. - Den første Staldmester hos Hendes Kongelige Høihed, Prindsesse Sophia Albertina, Abbeddisse i Quedlingburg, Grev Steenbock, er bleven sendt til Petersborg for at give det der værende Russisk Keiserlige Hof Forsikring om Hans Kongelige svenske Majestæts fredelige Sindelag; og man haaber ikke uden Grund, at alting skal blive billagt i Mindelighed. Jmidlertid blive dog Rustningerne fortsatte baade til Lands og Vands.
Berlingske Tidende, 1796-04-29
Haag, den 19de April General Beurnonville er i Fredags reist herfra. Han vil tage sin Armee og vore Grændser i Øiesyn, og derpaa begive sig til sit Hovedqvarteer i Utrecht Han har forlangt en nye Forøgelse i Solden for de i vor Republiks Tieneste værende: 15000 Mand franske Tropper, hvilken overhovedet vilde udgiøre omtrent 1/2 Million Gylden aarlig, endskiønt de franske Soldater faae en høiere Sold end vore egne.
Berlingske Tidende, 1796-04-29
Kiøbenhavn, den 29de April. Førstkommende Søndag den 1ste Maji bliver anlagt Hofsorg for den afdøde regierende Fyrste af Anhalt Bernburg, som bæres i 8 Dage, og bæres tillige Hofsorgen for Enke Prindsessen af Holstein Gliksburg i samme Tid.