JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
Da det nu ikke Moden er, Velan, saa vil jeg Moden følge, Men derfor ey mit Ønske dølge: Velsignet være hver i sær! Gid Konge-Huuset staae i Fred, Dets Ære naae til Verdens Ende. Saa sildig Efterslægt maae kiende Mod det Guds store Trofasthed. Vestian, o Gudi det ganske Land. -J Staten herske Ret og Orden, Og Sandhed voxe op af Jorden! - Umuelig den da vakle kand. - Guds Kirke blive klippefast! - Hans Ære overalt forfremmet, Saa Spotteren maae staae bestammet, Og see sit heele Haab kuldkast! Gid dette nys begyndte Aar For alle Stænder heldigt blive! - Gid hver i Aar sin Lykke drive Saa høyt, at han sit Ønske naaer -Ja, Hielpe=Cassen gid den maae, Til Lindring for Huusarmes Smerte, Besøges af hvert gavmildt Hierte. Og derved stedse Tilvext faae. Tilsidst, min Læser! lad mit Blad, Hvis Form med Aaret nye er blevet, Og skal til Nytte vorde skrevet, Nyt bifald faae, saa har jeg, hvad Jeg med Udgaven meest attraaer, Saa skal min Fliid fordobblet blive, Og din Bevaagenhed vist give. Nye Held for Pressen dette Aar. -
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
Aachen den 19. Novembr. J den Leidenske Franske Tidende læser man et Udtog af en imellem Deres Keiserl. Kongel. Majest. og den Ottomanniske Port 1771. slutted Tractat. Den er af en meget gammel Datum, og dog er den maaskee ikke tilforladelig. Den lyder i Oversættelsen saaledes: 1) Den høie Port betaler til det Keiserl. Hof i Omkostninger for KrigsAnstalter 20000 Punge (30 Millioner Piastrer), saaledes at 4000 Punge strax efter Tractatens Undertegnelse skal sendes til Grændserne, og de øvrige 16000 Punge skulle ligeledes paa det hastigske en efter anden sendes til bemældte Grændser, med stedse at iagttage den fornødne Varsomhed med Hemmeligheden. Den heele Summa skal paa denne Maade i en Tid af 8 Maaneder, nemlig hver 4de Maaned 8000 Punge, blive overleveret. 2) At, i Fald Hemmelighedens Nødvendighed udfordrede det, skal en erneste Maaneds Opsættelse ikke ansees som at have overtraad Forliget. Og, dersom det Keiserl. Hof skulde foruden det, som de respective Fuldmægtige ere blevne enige om, finde for got at anvende 2 til 3000 Punge til fornødne hemmelige Hensigter, kan det gjøre det, og saa snart det har givet Efterretning derom, skal det blive holdt skal desløst, og skal bemældte Summa blive udbetalt af den bøie Port.
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
J Følge de offentlige Wienske Efterretninger, har den berømte Jesuit, Pater Hell, opdaget en Ting i Naturlæren, hvilken, naar den bliver bekiendt, vil giøre stor Opsigt i Europa. Engelænderne have, som bekiendt er, opfundet den Kunst, at give det fiineste Staal en langt sterkere magnetisk Kraft, end den virkelige Magnet, fra de Nordiske Jernverker besidder. Hr. Hell er, efter lang Pønsen og igientagne Forsøg, kommen paa Spoer deres ter, og gjor nu siden for 12 Aar den kunstige Magnet saagot som i Engeland. Da nu i sidste Sommer adskillige reisende Engelændere vare i Wien, sendte en af dem Bud, til Hr. Hell, og loed ham bede om at laane sig i nogle faa Timer et Stykke af hans beste kunstige Magneter, for dermed at fordrive en hæftig Mave=Krampe. Hr. Hell gjorde det, og fik kort derefter sin Magnet tilbage igien, med Efterretning, at Krampen var fordreven. Han blev meget forunderlig derover, og erkyndigede sig hos Engelænderen selv om alle Omstændighederne. Derpaa begyndte han at gruble, og opdagede endeligen efter mange Forsøg, at Magneten er en Analogon fludi nervei. Hr. Hell blev meget fornøiet herover, og loed gjøre af sit magnetiske Staal alle Slags Ringe, store og smaa, 2 til 3 Fingersbrede, og saa tynde som Blik. Derpaa søgte han at finde med Fiilstøv af gemeen Staal begge Polerne paa sine magnetiske Ringe, hvilke han i Overværelse af nogle Læger lagde om Halsen, Bugen. Armene, Lænderne og Fodderne paa en fattig Mand, som hine ikke kunde hielpe, og som i mange Aar havde været behæftet med sterke Kramper og Trækninger i Nerverne (spasmis & convulsionibus), for at bære disse Ringe paa den bare Hud baade Dag og Nat, hvilket, som Hr. Hell har lagt taget, er en bestandig Electrisering, som den Syge erholdes i. J 8 Dage var Manden frisk, og har siden den Tid nu i 3 Maaneder, ikke mærket ringeste Tilstod deraf, da han dog dagligen 3 Gange var beladt dermed. Nu har Hr. Hell i Overværelse af Doct. Mesmer hiulpet nogle og 20 Syge, gamle og unge, riige og fattige, ja gjort lamme friske, og det uden Betaling. Hr. Mesmer holder en rigtig Dagebog, som i tilkommende Aar vil komme udi Trykken, tilligemed hosføiede Kobberstykker. Naar Ringene først blive anlagte, brænde de de Syge ligesom Spanske Fluer, og de sætte strax Nervesaften i en hæftig Bevægelse. J 3 Dage er gemeenlig Cuuren forbi. Naar Sunde tage Ringene paa, fornemme og fole de ikke, at de brænde. Men de Syge fornemme en Brænden i Nerverne, naar ikkun en kunstig Magnet kommer dem for nær Efterat Hr. Hell har befundet, at det er for besværligt at bære hans Ringe baade Dag og Nat, saa bruger han halve Ringe, som virke det samme. Dog retter han sig stedse efter begge Polerne paa disse magnetiske Halvringe, og fornemmeligen efter, hvor Sygdommen sidder.
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
Kiøbenhavn den 27. Decembr. Afsagte Domme i Høyeste Ret. Den 10. Decembr. 1774. No. 95. Advocat Petersen, contra Carsten Relef Carstensen. Carsten Relef Carsten, sen bør inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under 4 Lod Sølvs Straf for hver Dag, han sidden Dommen længer overhørig til Creditorerne i Frederich, Ditlef Carstensens Concursboe, uden Vederlag, udlevere de af bemældte Friderich Ditlef Carstensen imodtagne Partalon og øvrige Effecter, i den Stand, det alt var, da han samme imodtog. Saa bør han og, paa Creditorernes Anfordring, efter lovlig Indstævning, inden sit Værneting, aflægge sin corporlige Eed, at han intet videre af Friderich Ditlef Carstensen, ved sig selv eller andre, directe eller inddirecte, haver modtaget, som burde tilkomme Concurs. boet, end hvad han saaledes til Creditorerne udleverer. Processens Omkostning ophæves. Til Justitz=Cassen betaler Carsten Relef Carstensen, som Tabende 5 Rdlr. Den 12. No. 292. Kammer=Advocaten c. Kammerraad Jeuthen. Byefogdens Dom bør ved Magt at stande. Til Kammer=Advocaten betaler Kammerraad og forrige Amtsforvalter, Mathias Zeuthen, 30 Rdlr. No. 291. Procurator Colbiørnsen c. Christian Lorenzen, 3 Jørgen Pedersen, med flere. Delinqventerne Christi m Lorenzen og Jørgen Pedersen bør miste deres Hud i hængslet, og arbeyde i Jern i Kiøbenhavns Fæstning et kar, saa bør de og betale Tvigield af det Stiaalne, samt have deres Hovedlodder forbrudte. Anna Catharina Lars lotter og Anna Maria Christensdotter bør hensættes til Arbeyde i Børnehuuset et Aar. Niels Nielsen bør for ctor videre Tiltale i denne Sag frie at være. Den 13. No. 293. Proc. Nørager c. Johan Carstensen, 3 Jens Hansen. Delinqventen Jens Hansen bør stryges i Kagen, og arbeyde i Jern i Nyborg Fæstning sin Livs lid, saa bør han og betale Tvigield af det Stiaalne, samt lave sin Hovedlod forbrudt. Johan Carstensen bør, for at mistænkelige Forhold, arbeyde i Jern i Nyeborg Fæst ling et Aar. Den 14. No. 309. Dito c. Kirstine Mogensdotter og Mand. Birketings Dommen bør ved Magt at stande, og saaledes, at Johan Henrich Jmsen bør, for sit mistænklige Forhold, arbeyde i Jern i Nyborg Fæstning et Aar. Den 21. No. 45. Nicolay Heitman med fl. c. Johannes Homkier med fl. Birkedommerens Dom bør ved Magt stande, dog saaledes, at Processens Omkostning for bese Retter ophæves. Til Justitz=Cassen betale Citanterne. om Tabende, 5 Rdlr. No. 295. Dito c Dito. Birkedommerens Dom bør ved Ragt at stand; dog saaledes, at Processens Omkostning er begge Retter ophæves. Til Justitz=Cassen betale Cibuterne, som Tabende, 5 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
No. 23. Jørgen Schyt c. Stenzel og Diderichsen, Hof 3 Stads=Rettens Dom bør ved Magt at stande. Denne brocesses Omkostning ophæves. Til Justits=Cassen betai Jørgen Schyt, som Tabende, 5 Rdlr. No. 92. Simon Andrup c. Birkedommer Lund. Den ske Sag henvises til Paakiendelse ved Landstinget. Udsost og Tæring betaler Simon Andrup til Birkedommen, Søren Lund 30 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
No. 93. Jacob Coldinge Oberste Baron Juell. Fæste revet af 8 Augusti 1768, bør ikke forbinde Oberste Ba du Juell, som nu værende Besidder af Baroniet Ryssen, een eller hindre ham i hans lovlige Ret til Flønder Sogn lekirkes Korntiende, Processens Omkostning ophæves. Til Justits=Cassen betaler Jacob Colding, som Tabende, 5 Rdlr. No. 94. Christen Sand c. Birkedommer Lund. Den i Sag henvises til Paakiendelse ved Landstinget. Udi kost og Tæring betaler Christen Sand til Birkedommer, Søren Lund 300 Rdlr. Hermed endtes Høyeste Rets anden Session for Aar 1774. Aalborg den 5 Januar.
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
Udi det afvigte Aar 1774, ere i Butolphi Sogn copulerede Par, fødte og døbte: Drenge 30, Piger 38, ere 68, der undt vare 8 uægte Børn. Døde og begravne af Mænd 18, Qvinder 18, Drenge 17, ser 22, ere 75, deriblandt 7 dødfødte, 9 over 70 og 4 over 180 Aar. En deraf har i Forvildelse ombragt sigselv. Eresaa1 fleere døde end fødte.
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
J Frue Sogn copulerede 14 Par, fødte og døbte: Drenge 24, Piger 18, ere 42, deriblandt være 7 uægte Børn. Døde og begravne: Mænd 15 Qvinder 10, Drenge og Piger 3, ere 37. deriblandt 4 dødfødte, 5 over 20 Aar, i over 80 Aar og 1 over 92 Aar, ere saa 5 fleere fødte end døde.
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
J Hospitalet ere døde 2 Mænd og 5 Qvinder. Den 1. hujus er Frue Kirkes Værge leveret in Banco 20 Rdl. for Guds synderlige Beskiermelse ved Søen. For samme takkes allerskyldigst. Herren velsigne den oprigtige, ofte, glade, Giver. Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
Den 1 hujus indsendt under Forsegling med Hosskrift: 1. Kong. B. 8 v. 28. 5 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
Den 3 hujus Hr. Wandall tilsendt en Bancoseddel med Hosskrift: For Skibet Concordia, dets lykkelige Frelse nu i beholden Havn, 10 Rdlr. Er 15 Rdlr. For hvilke allerskyldigst takkes. - Lader og takke Herren for hans Miskundhed og hans underlige Gierninger imod Menneskens Børn.
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
Dødsfuld: Den 31. Decembr. her i Byen, om Aftenen Niels Pedersens Hustrue, Kirsten Matzdotter, 30 Aar.
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
den sidste Kiøbenhavns Post er udebleven
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
Bekiendtgiørelse. NB. J. Bogtrykkeriet ved offentlig Auction sidst J Følge Auctions Conditionerne, hvorefter afvigte 17. Augusti blev bortsolgt, skeede Overdragelsen deraf i Dag til Kiøberen og nu værende Eyer, Velærværdige Hr. Johan Wandall, som forhen havde været Medinteressent i samme allernaadigst privilegerede Bogtrykkerie. Men eftersom det indtil Aarets Udgang stod for det forrige Interessentskabs Regning, og Bogholderen Sr. Saurbier nu maae slutte sit aflæggende Regnskab for det afvigte Aar, altsaa vil jeg herved anmode alle og enhver, at de til bemældte Sr. Saurbier ville inden sex Uger fra Dato afgiøre deres Regninger, og betale, hvad de til Bogtrykkeriet. befindes enten for kort eller lang Tid siden at være skyldige, eftersom der nu ikke kan forundes nogen længere Credit, da jeg nødvendig maae vilde, hvor meget der paa begge Stervboers, sal. Doct. Gudmes og sal. Clemmentins, deres Andeel kunne blive at beregne. til Jndtægt. Og ville derfor Vedkommende behageligst holde sig denne Bekiendtgiørelse een Gang for alle efterrettelig, og for at spare sig selv fra videre Uleilighed, lade deres Regninger i Mindelighed vorde uvegerlig afgjorte inden bemældte sex Uger, da Sr. Saurbier ved Februarii Maaneds Udgang aflægge sit endelige Regnskab. Aalborg den 3 Januar. 1775. E. Kynde.
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
NB. Vi i Kiøbenhavn at udgive en Dansk OversætDadame Godiche agter fra sit Bogtrykkerie telse af den priisværdigste og uforglemmelige Kong Christian den Tredies Historie, forfattet paa Latin af den berømte fordum Kongelige Historiographus og Professor ved i Universitetet i Kiøbenhavn Niels Krag, og siden efter fortsat af den tærde Stephan Stephanius, Professor ved Sorøe Academie, udgivet 1737. af den lærde og berømmelige sal. Etatsraad Gram, med en lærd Fortale og mange til Skriftet henhørende Anmærkninger. Denne Danske Oversættelse vil komme til at bestaae af 4 til 5 Alphabeter i Qvart, og overlades til de Hr. Subscribentere, hvis Navne foran i Bogen vorde anførte, Arket for 2 s. paa Trykpapiir og 3 s. paa Postpapiir. De, som her paa Stedet ville ved Subscription befordre denne Udgave, kunne lade deres Navne tegne hos mig, hvor Subscription i modtages til førstkommende Paaske. Det formodes, at denne gudfrygtige, og for Reformationens Jndførsel i Danmark og andre priiselige Anstalter, saa berømmelige Konges Historie vil læses og søges med Bifald. Aalborg den 5. Januar. 1775. J Wandall, Port Udtog af en Sag imellem Hr. Etatsraad von m. Lüttichau og afgn. Hr. Assessor Schmidts Arvinger i Horsens, med en Fortale, forfattet af Hr. Etatsraaden, sælges saavel her i Bogtrykkeriet, som i Wiborg=Bogtrykkerie og i Aarhuus hos Hr. Apotheker Biering for 20 sk. sen liden sort og hvid spansk Hanhund med lange sorte Øren er fin Eier sidstleden 3 hujus frakommen, skulde nogen samme have imodtaget, ombedes de at ville den her udi Bogtrykkeriet igien aflevere, hvor en Douceur paa Forlangende dem derfor skal vorde tilstaaet.
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
En liden kiøn Bondedreng, som baade har Fader og NB. S. Moder, men dog ingen, ønsker gjerne en Læretieneste enten ved Pennen eller Kiøbmandskab; skriver skikkelig, men regner langt bedre, er vel oplyst i sin Christendom, og confirmeres til Paaske: Skikkelighed, Troeskab og Hurtighed til alt befalet har han under mit Tag paa 5te Aar viist, og troes vist, at disse Dyder under en ringe Opsigt ville stedse følge ham. Behover en brav Mand enten i den ene eller anden Vey slig Dreng, vilde han behagentlig mælde sig skriftlig hos mig, som til anstundende Paaske vil afskedige Drengen, og af Miskundhed see ham paa Bondeviis vel udstvet fra min Haand. Fieredslef den 4 Januar. A. Kraft, Herredsfoged i Hanherre. 2 Rdlr. 4 Mk. 2 s. Børnepenge kan faaes til NB. 144 Laans anstundende Snapsting 1775. mod første Prioritets Pant, og 4 prd Cento hos Michel Lunge, Reebslager.
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
Hos Rasmus Bager i Skoemagergaden er næstkommende Paaske rette Flyttetid hans Leyevaaning til Leye. Vaa Thidemansholm findes 80 Stykker Stude af saadan Storrelse, at de kan tiene til at opsætte paa en Staldgaard; det jeg forsikkrer en Liebhaver at være saa. Peder Bering. Over den, afgangne Bye og Herredsfoged Henrich Galt Avell, hans Stervboe i Mariager tilhørende Gaard, som udi Brand=Taxations Forretningen findes taxeret for Summa 640 Rdlr., vel indretted til Beboelse, og hvortil er liggende en smuk Frugt og Lysthauge, bliver den 7 Februar. førstkommende 2den, Gang holdet Auction, og om nogenledes antageligt Bud skeer strax bortsolgt, tilligemed en bemældte Stervboe tilhørende ind lukt Eng, tæt ved Byen beliggende. Mariager den 27 Decbr. Then des Mester Johan Reinet, Sadelmager paa Aggaden anvises.
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
en god stirk Carry til 3 Personer, som med ganske nyt Betræk og Snorer er forsynet, samt lædder Hestetøy til samme, enten separat eller under eet: Priisen skal findes billig. Ja Velærværdige Hr. Mathias Steenberg, forhen Sognepræst for Solberg og Sundbye Meenigheder paa Morsøe og Provst over Nørre-Herred i Aalborg Stift, er ved Døden af gaaen i bemældte Solberg Præstegaard, saa er hans efterladte Stervboe taget under Skiftebehandling; thi indkaldes herved (saasom Boet ikke formaaer andet Proclama at bekoste) i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, saavelsom og i de Aalborgske Jydske Efterretninger, trende Gange efter hinanden, benævnte Stervboes Creditorer, om fleere ere ende, der allerede have anmældet sig, samt alle andre, som i nogen Henseende kan have noget at fordre eller erindre i eller under Skiftet i bemældte Stervboe, at de behagentlig vilde møde eller møde lade i Stervboet i Solberg Præstegaard paa 6te og 12te Uges Dagen, som er den 29. Decembr. a. c. og 9 Februarii 1775 om Formiddagen Klokken 10 Slet, for med antageligt Beviis af angive deres Krav, da enhver kan forvente sig lovlig Behandling, efter Stervboets Omstændigheder. De, der derimod kan vær noget skyldige til bemældte Stervboe, advares og, at de til samme Tider vilde indfinde sig, for at betale, hvad de kan være skyldige Galtrup Præstegaard den 22. Novembr. 1774. I Panum.
Jyske Efterretninger, 1775-01-06
Ja Fæsteren Anders Sørensen i Mogensbech udi Bindslef Som sidste 2. Decbr. ved Døden er afgaaen uden efterladte Liv arvinger, er Boet straxen taget under Registering, og altsaa lade Skifteforvalteren herved 3 Gange udi de Jydske Efterretninger in kalde alle bemældte afdøde Mands Arvinger til at møde, eller mede lade, udi Stervboet 30te Dagen den 2 Januar. 1775 og 6te Uges Dagen derefter. Samt tillige alle Stervboets Credi og Debitorer, da enhver skal vederfares, hvad Ret er efter LovenBaggesvogn den 19. Decembr. 1774. Christen Møller, som Fuldmægtig. P.M. T. Ja 2de Clausholms Gods i Wensyssel tilhørende Reserva-Mandskab ulovlig ere undvigte, den een 3 Uger efter St. Hansdag fra sin Tieneste hos Søren Jensen, Ørum Sogn og Bye under forregivende, at gaae til sin Moder i Ørsøe i Dronninglund Sogn; hans Navn er Hans Thøgersen Ørsøe, 17 Aar gammel, trindladen af Ansigt, skeeler lidet ud af Øynene, sortebruun Haar, og efter Alderen temmelig voxen Den anden af Navn Christen Jensen Hellevad, som sidste Sommer med min Tilladelse tiente hos Jens Andersen i Lyngdrup i Horsens Sogn, er undvigt Dagen efter sidste Mikkelsdag, under Paaskud at gaae i Tieneste hos Clausholms Bonde Jørgen Nic sen i Lemb i Hellevad Sogn; hanser 18 Aar gammel, af maa delig Statur, med kroget Næse og bruun krøllet Haar; Thi bliv begge disse undvigte Personer herved 3de Gange i de Aalborgs Jydske Efterretninger efterlyste, med ærbødigst og tienstskyldigst At modning, at de maatte anholdes, hvor de findes, da jeg, saa snanmig derom behagelig gives Kundskab ved Skrivelse a Claus holm pr. Aalborg, ikke allene strax skal lade dem afhente, me foruden de i saa Maade udlagde Omkostninger, som nødvendig sto ved deres Anholdelse endog vil erkiende slig Assistence med et convenable Douceur for Umagen; ingen af berørte ulovlig undvigte har endnu været til Confirmation, ikke heller har noget Pa at fremvise, uden det er falet, og haabes, at de ikke under nu get prangt foregivende, under Tilhold hos nogen, under vedde lig Tiltale og Ansvar, om det kan opdages, forsikkrende derumat ville have min Pligt for Øyne med al muelig og skyldig Vilance i lige eller andet Tilfælde, andres lovlig Anmodning 3 fyldestgiøre. Clausholm i Wensyssel den 20 Decembr. 1774. Carl Friderich Hagstrøm,
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Paros den 7. Novembr. Vice Admiral Jermanow har ladet bringe alle RussiskeCancellier, som befandt sig paa de adskillige Øer i Archipelag, saa og alle Besætningerne og Magazinerne, til denne Øe og Naxia, og han venter kun paa Ordre fra Grev Alexius Orlow fra Jtalien, for selv at forlade begge Øerne.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Petersborg den 28 Novembr. (Af den Aachenske Tidende No. 103.)
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Nu befinder Pugatschew sig virkelig i Moskau; hans Proces bliver fortsat med saadan Flid, at den efter al Anseende, vil være tilendebragt, førend Hoffet kommer til Moskau, paa det at de Glædestegn, som der blive foranstaltede ikke skal fordunkles af Exemplet paa hans Dødsstraf, Der skal endnu i hans redelske Blod ulme Egensindighed, Barbarie og Troeløshed. Af gode Formaninger vil han intet vide at sige, og der er ham intet meere ubehagelige end saadant Selskab. Jeg bliver, siger han, behandlet som en Skielm og Bedrager, fordi jeg er en Ulykkelig Havde mine Foretagender ikkun faldet ud til Fordeel, saa var jeg visseligen ikke bleven saa meget fornedret, for at taale eders Selskab - . .
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Fra Kirkestaten den 10. Decembr. Om Natten efter den 7 hujus skal der i Conclave have været en stor Uenighed imellem Cardinalerne, efterdi adstillige have paastaaet, at Cardinal Simoni skulde udvælges til Pave. Man vil ikke uden stor Forundring have mærket, at nu paa en kort Tid adskillige Cardinaler af Jesuiter Partiet, blandt andre Cardinalerne, Torrigiani, Castelli og Busalini, ere sterk blevne understyttede af Kronernes Cardinaler; dog dette er maaskee et falskt Rygte, Cardinalerne v. Bernis og de Luynes giøre sig al Umage for, som der siges, at recommendere den værdige Cardinal Boschi til den Catholske Konge, og at bevæge Hs. Majestæt til at kalde det forbigangne i Forglemmelse, nemlig det Breve imod Parma, hvori han skal have havt stor Andeel. Denne Cardinal skal ogsaa beredvilligen have erklæret sig, til at underskrive de for kort siden allerede ommældte Artikler. Bastia den 10. Decembr.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
To af de fornemste Misfornøiede, nemlig Pace Maria Gulducti og Corbellonne, ere for kort siden tilligemed deres Folk blevne fangne, og skal med det første bringes til Loulon, hvor de skal indsættes i det store Taarn. Zappalino er tilligemed hans Kammerader ligeledes saa ævigt indsluttede, at han snart maae give sig paa Naade og Unaade.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Rom den 11 Decembr. Da Cardinal Castelli nu er bleven fuldkommen frisk igien, saa vendte han sig i Torsdags tilbage igien til Conclave, hvor der nu befinde sig 43 Cardinaler. Efterat Cardinal Solis, som i Aften Klok. 24, Jtaliensk Viser, her indtraf, nu er indtraad i Conclave, saa vil det snart vise sig, hvem den tredobbelte Krone endeligen bliver til Deel.
Jyske Efterretninger, 1775-01-13
Paris den 12. Decembr. En Læge, navnlig Banau, har i en Skrivelse, som en bleven forelæst i det Kongel. Akademie, bekiendtgjort følgende Forfald.