JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Nytaarsbetragtninger (Slutning). Den tredie store Anledning til at der kunde i afvigte Aar være udbrudt en almindelig Krig i Europa var den Polske Jnfurrection; den blev desuagtet heldigen undgaaet. Jnsurrektionen blev kun til en Jntervention i den store politiske Giæring, som fandt Sted dengang da den udbrød; og ligesom den tiente til at frelse det demokratiske Monarkie fra en pludselig Undergang kort efter dets Fremkomst, saa tiente det ogsaa paa den anden Side til at styrke det Aristokratiske; thi den har unægtelig tient til at forøge det Russiske Riges Magt i en betydelig Grad. Det er langt bedre for en Stat endog med store Opoffrelser at underkue en aabenbar Fiende, end at have en hemmelig ved Siden af sig og i sit Skiød. For en Stat, som Rusland, hvilken er sammensat af saamange og saa raae Nationer, er det høist vigtigt at enhver af disse bliver ved et paafaldende Exempel overbeviist om, at enhver Ulydighed og Opsætsighed er frugtesløs, og desuden var det vigtigt for den Russiske Regiering at blive skilt ved en constitutionel Naboestat, som kun var et Middel til at udbrede en umoden Friebedsaand, blandt dets Undersaatter, hvilke ingenlunde ere skikkede til vi modtage en saadan Statsforfatning Man kan sige, at denne Jnsurrektion var en Velgierning og næsten en Fornødenhed for Rusland. Det lidte Mennesketab dækkes ved Overskuddet af eet Aars Fødte, og de medgaaede Omkostninger paa at dæmpe Oprøret ville til Overflod kunne erstattes ved en seierrig Kamp mod Magnater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Rusland er nu stærkere og frygteligere end no genfinde tilforn; det har lært at kiende og bruge sine Kræfter, og det staaer nu oprettet som en novervindelig Dæmning for den demokratiske Strøms Overskyllelse. Et besynderligt Held har fulgt denne Kæmpestat under dens tilsyneladende Vanheld; thi hvad om Krigene med Persien, Tyrkiet og Polen vare indtrufne paa eengang; Rusland nedslaaer, som fordum Rom, den ene af sine Fiender efter den anden. Det bliver vel betragtet i Historien, som et Factum, at Polens Deeling var en politiske Uretfærdighed; Det er vist nok sandt, at dette Land var slet regieret, at det blev sønderrevet af Magna ternes indbyrdes Kamp; men de tre Magter, som anvendte deres Armeer til at deele Polen, kunde have betient sig af dem til at give dette Landen bedre Statsforfatning og indføre deri en indvortes Orden. Uretfærdigheden synes at være bleven saameget større ved den voldsomme Kuldkastelse af Constitutionen af 3die Mai 1791. Men skulle vi gaae i Rette derom, hvormange Stater ere da opstaaede paa en retfærdig Maade? Hvorledes kom England i Besiddelse af Jrland, Frankerige af Elsas, hvorledes har Paven oprindeligen faaet sine Lande, hvorledes er det Brittiske Rige i Ostindien opstaaet, med hvilken Ret sidder Sultanen paa sin Throne, Rusland, Østerrige og Preussens nærværende Regenter have ikke begaaet denne Uretfærdighed, ifald den er det: de have unægtelig været det Polske Folks Velgiørere. Hvo kan omtvivle at Jndvaanerne i Gallizien og i Storhertugdømmet Posen have det nu langt bedre end de havde det da det gamle Kongerige Polen stod ved Magt; og det er notorisk at det nye Kongerige Polen streg under den Russiske Keisers Herredømme Aar for Aar i Velstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
De beskyldninger, som ere gjorte mod Storfyrste Constantin, som Polens Gouverneur, maae være falske, hvilket giver sig tilkiende af eet eneste Factum. En Polsk General, hvis Navn er undfaldet Hukommelsen, blev sendt til Storfyrsten, da han rykkede ud af Polen; uagtet han førte Patriotismens forrigste Sprog, sagde han dog til denne, at intet vilde være Polakkerne behageligere end at han vilde sætte sig i Spidsen for dem og rykke ind i Varschau. Vilde han have sagt disse Ord? vilde han have ladet trykke dem i sin officielle Beretning, naar Storfyrsten havde været forhadt hos det Polske Folk. Den historiske Sandhed, fremgaaer ikke af Rygter; men af sikkre Kiendsgierninger, og dens Stemme bør ikke undertrykkes. Man siger, at Politiet var strengt og spionerende; men den bestandige Opposition fremkalder dette, og hvor strengt var det ikke under Napoleon? Det var et forbausende Syn at et heelt Riges Magnater; Folk, som leve i den største Velstand, som ere i Besiddelse af Resourcerne til et mageligt og behageligt Liv, styrte sig paa eengang i Oprørets farlige Svælg, hvorved de udsættes for at tabe alt og for de største Farer. Man skulde troe at de vare paa det yderste mishandlede og derved bragte til Fortvivlelse, og dette var dog ingenlunde Tilfældet. Visse Ting kunne have været ubehagelige for dem; de kunde maaskee med Føie beklage sig over een eller anden Tilsidesættelse; men det er Tilfældet i alle Lande. At dette des uden ikke var Aarsagen sees tydeligt af, at saamange Adelsmænd fra Posen og Gallizien styrtede sig i den samme Afgrund. Nei, indgroet Forbittrelse over en fordums Uretfærdighed, enkrænket Nationalfølelse var Drivefiederne; den fremkaldte de vildeste Foretagender og de meest glimrende Daad.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Den Polske Jnsurrection er meere skikket til at tilfredsstille Jndbildningskraften end den roelige og sunde Fornuft; man har Grund til at beundre Folkets Helteaand, man kan beklage at det ikke kan være et Folk, som har samme Troe, samme Sæder, tilladt at være afhængigt og at leve for sig; men man har den største Grund til at troe at Folkets Masse vilde ikke have vundet i Lyksalighed dersom Jnsurrektionen var gaaet igiennem; thi de Polske Magnater have altid været deres Undergivnes Tyranner, og det var neppe deres Formaal at ville deele den tilkæmpede Friehed med deres Undergivne. En aristokratisk Revolution kan være heeltemæssig og glimrende; men den bliver aldrig velgiørende. Det Polske Folk er for raat til at Magnaternes Seier kunde have kommet det tilgode. Men den Polske Jnsurrection havde en yderst vigtig politisk Synspunkt, den syntes at maatte blive et Middel til at retablere den politiske Ligevægt i Europa, som var blevet forstyrret ved Polens Deling. Det var fra denne Synspunkt af at Magnaterne havde foretaget Revolutionen. De formeente at Europas Magter, især England og Frankerige, maatte uafladelig have den for Øinene, at Frankeriges Hære maatte vælte sig som en Strøm til Polens Grændser og søgt at tvinge Østerrige og Preussen til Biestand, at Sultanen maatte marschere med sin Armee til Donau, og at Englands Flaader maatte tiltil Kurlands Kyster. Derfor grebe de strax til de yderste Midler og afsatte Huset Romanov for at fremtræde som en selvstændig politisk Magt. Men Beregningen var foretaget paa en falsk Basis, siden Canning havde udtalt sine bekiendte mærkværdige Ord i Parlamentet, havde Synsmaaden, forandret sig; man betragtede ikke længere i England Ligevægten i Europa som ophævet; thi i den constitutionelle Aand, som giennemtrænger det vestlige Europa var det Middel fundet, hvorved den kunde bringes i Balance. Hvor viist handlede derfor ikke Ludvig Phillix og hvor blev han ikke miskiendet af sit Folk. Han afholdt sig fra at styrte sig i en uendelig Krig, som Fædrenelandets Jnteresse ikke udkrævede; hans Formaal gik ene ud paa at bringe det constitutionelle System i sit Rige i en ordnet og regelmæssig Gang, at dække sin Nordgrændse ved Kongeriget Belgiens Oprettelse, kun at betinge sig besiddelsen af Algier, som en Tumleplads for sit Folks Virksomhed og som en Hovedkilde til dets Velstand og Magt og forresten at udsone Borgermonarkiet med Adelsmonarkiet, at bringe dem til at taale og agte hinanden. Lad derfor en almindelig Krig udbryde i Europa, lad den faae hvilket Udfald den vil, Ludvig Phillig fortiener at hædres og beskyttes af alle Magter. Havde han valgt Mouvements=Systemet, saa havde Frankerige faaet hele Tydskland imod sig; men ved at holde sig til Resistence-Systemet vil det blive dets Beskiærmer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Der var et Øieblik at Polens Skjebne var tvivlsom under den frygtelige Kamp; den Tanke opgik, at det maaskee var Albestyrerens Villie at en Erstatning skulde gives for en lidt Uret, og at en frygtelig Overmagt skulde bøies. Men denne Forestilling maatte vige for det Lys, som snart udbredte sig om en høiere Hensigt, den at etablere et nyt Kampens System paa Jorden til en nye Udvikling af Menneskeslægten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
En aabenhiertig, resolveret og bestemt beslutning har en stor Magt over de menneskelige Gemytter. Det forstaaer sig at en saadan Selvraadigheds Tilstand, som den der nu finder Sted i Frankerige kan ikke længe holde ud, saaledes dansede Pøbelen ved den sidste Tumult i Grenoble paa de offentlige Pladser, og sang: ned med justemilien (Ministerpartiet) ned med Carlisterne ned med Personelskatten.)De af Cholera bortdøde Personers Antal i Hamborg, er stegen til 489, 7 ere blevne syge, 4 døde siden sidste Rapport; den er paa nye udbruddt i Berlin. J det nordlige England griber Sygdommen omkring sig til alle Sider og er meget ødelæggende og ingen taler mere om, at den viser sig mildere i England end paa Fastlandet. J Newcastle bleve paa een Dag 39 Personer syge, hvoraf 6 døde; i Byen Gateshead, som har 1200 Jndvaanere bleve paa een Dag 80 Mennesker angrebne af Cholera. - J Staden Aberdeen i Skotland har Pøbelen nedbrudt Anatomiekammeret, fordi det var af den Mening, at Anatommeringen giver Anledning til Mord for at sælge Anatommerne døde Legemer. Nogle Studenter vare derved nær blevne dræbte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Man har i London modtaget den Nordamerikanske Præsidents Budskab ved Aabningen af den 22de Kongres, hvori han beretter at Nationalgielden kan blive reent afbetalt i Forløbet af eet Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Underhandlingerne om de belgiske Anliggender ere i fuld Gang i London; Coureervexlingen er betydelig; man siger at en nye Conference Protokol skal være afsluttet og at den Hollandske Ambassadeur Baron van Zuilen van Nyevelt behandles med megen Udmærkelse. Man er temmelig sikker paa, at Holland vil i det mindste ikke i Vinter begynde Fiendtlighederne, hvorfor den Engelske Gesandt i Brüssel, Hr. Adair, har ladet sit Avisoskib Viper gaae fra Ostende tilbage til England. En Coureer er ankommen til Amsterdam, som havde forladt Paris den 21de Decbr., den har overbragt den Efterretning, at Fonds vare der betydeligt faldne, og at Ruslands Vægring ved at ratificere opvækker megen Frygt hos Speculanterne. - Postefterretningerne fra Paris indeholde ingen nye Udsigter til Krig eller Fred, eller Beretninger om indvortes Uroeligheder; de melde kun to Nyeheder: at Don Pedros Flaade ligger nu ved Belleisle i complet Tilstand og at en Fregat fra Rio Janeiro er stødt til den. Efterretningen om at Skibet Kongresso var forgaaet, er falsk, Flaaden skal først afseile til Terceira. For det andet at Greve Mornai skal afgaae som Fransk Gesandt til Marocco, han tager Maleren Deelacroix med sig. - Kongen af Belgien har givet paa Nytaarsdag et meget glimrende Bal; Jnsurrektionen i det Luxemborgske er forbi; Tornacos Korps havde trukket sig tilbage paa Fæstningens Distrikt og forskandset sig men herpaa gav den Preussiske Commandant i Fæstningen Ordre til at det skulde komme tilbage til Fæstningen, hvor det er blevet afvæbnet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Pairernes Kammer har nu med 103, mod 70 Stemmer sanctioneret Loven om Ophævelsen af Pairsværdighedens Arvelighed; hvorover Minoriteten skal være i høi Grad forbittret. - For nærværende Tid forhandles i de Deputeredes Kammer om Civillisten; den nedsatte Committee har foreslaget, at de 40 Millioner, som Kronen hidindtil har erholdet af Nationen, skulle uden Undersøgelse tilstaaes den. - De liberale Deputerede have foranstaltet en glimrende Diner for de Polske Patrioter Mauguin, Lafitte, Odillon Barrot o. fl. berømte Personer vare tilstæde og udbragte Skaalerne. Der berettes fra Odessa, at 5 til 6 Østerrigske Skibe, som vare fragtede af den Tyrkiske Regiering for at afhente Ladninger af Kornvarer i Alexandrien, ere komne deels tomme tilbage og deels med den tredie Deel eller halve Deel; da Paschaen havde forbudt at de maatte indtage deres Ladninger, saasnart han havde erfaret, at Capudan Pascha var med den Tyrkiske Flaade kommen tilbage til Constantinopel. Arsenalet i Constantinopel er kommen i stor Virksomhed, alle Krigskibe blive i største Hast reparerede. – Fra Alexandrien berettes over Venedig, at Paschaen af Ægypten har gjort det første Skridt til at blive afhængig ved sit Jndfald i Syrien. Han skal, inden han afsendte sin Armee over Grændsen, have holdet under aaben Himmel en stor Forsamling, som bestod af de anseeligste Personer i Ægypten, hvori han forklarede dem i en lang Tale, hvorledes det Tyrkiske Rige, ligesom ogsaa Religionen aldeles truer at forfalde under Sultanens Scepter. Han skildrede hvorledes Moldau og Wallachiet og herlige Provinser i Asien og Afrika vare blevne tabte ved Sultanens Skyld; hvorledes hans Søn, som havde erobret Morea var pludselig bleven forjaget deraf ved en Ordre fra Sultanen. Han uddrog deraf den Slutning: at Sultanen er uduelig til Regent, hvorfor han ansaae sig forpligtet til at træde og som Reliionens og Rigets Beskytter. Talen, skal have rørt Forsamlingens Medlemmer til Taarer; de erklærede med Jubel, at de bifaldt hans Forslag og tilbøde sig frievilligen til ethvert Offer. Vicekongens Plan skal allene gaae ud paa at afværge Følgerne af at Sultanen skal som Troens Overhaand, udtale en geistlig Bann imod ham, og han skal være villig til at slutte Fred, saasnart Sultanen vil erkiende hans Uafhængighed. Paschaen har et Bogtrykkerie i Bulak ved Kairo, hvor flere Værker i det Arabiske og Tyrkiske Sprog ere trykte. Han lader udgive paa Kandia en Tyrkisk og Græsk Avis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
92 unge Ægypter studere i Paris, hvoraf de 25 ere udlærte og reiste hiem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Efter de officielle Lister over den sidste Folketælling, er Folkemængden i Norge, fra den 27de Novbr. 1825 til den 27de Novbr. 1831 forøget med 61,917 Jndividuer, og beløber sig nu i det Hele til en Million, 113,235.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Extrapost. Man har faaet nye Efterretninger fra London, som naae til 31te Decbr. Bladet Coureren, vil vide, af der er blevet holdet den 30te et Conseil i det Udenlanske Departement angaaende Conferencens Decision i de belgiske Anliggender, som skal have været en af de vigtigste Forhandlinger af dem som have været foretagne siden denne Sag er kommen under Ventilation. Saasnart Conseilel var hævet afsendte Lord Palmerston strax to Courere een til Berlin og een til Wien, (de ankom til Brüssel d. 1ste Januar) med den Ordre at reise, saa hurtigt som mueligt, for at Svaret paa deres Depesche kan være i London førend den 15de Januar; da denne Dag er fastsat af Conferencen til Udvexling af Ratificationerne paa Tractaten. Kongen af England har været upasselig; men er restitueret, dog er han ikke kjørt ud; men han har givet private Audiencer. - Keiseren af China har i sit Svarpaa de Engelske Kiøbmænds Besværinger erklæret, at den gamle Orden skal vedligeholdes. - Hans Himmelske Majestæt tillægger Englænderne den Hæderstitel af udenlanske Barbarer. Den 24de Decbr. var London indhyllet i en saadan Taage, at man ikke kunde erindre sig Magen til den. Postvognene maatte lade sig ledsage af Fakkelbærere, og Gasoplysningen kunde ikke trænge igiennem om Aftenen. - To Dampskibe med Marine=Soldater og Krigsfornødenheder ombord ere fra England stødte til Don Pedros Flaade ved Belleisle, som snart skal afseile. General Lafnyette er falden i en stor Sygdom. Staden Bologna er i fuldkommen Jndsurrections-Tilstand mod Paven, da den ikke vil underkaste sig den Jurisdiction, som han vil indføre i Legationen. Prolegaten har maattet resignere, en Folkeforsamling har bemægtiget sig de offentlige Kasser, udnævnet en provisorisk Regierings Commission og Advocaten Paluzzi til Chef for Borgergarden; Deputerede skulle være afsendte til Wien, Paris og London, for at overbringe Folkets Besværinger. Der meldes fra Napoli di Romania under 25de Novbr. at Grækenlands Tilstand er saa blomstrende som den kan være under de nærværende uvisse Forhold, at Grækerne ønske meget at faae en Konge og derved en Ende paa denne Uvished.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Kongressen er samlet i Argos, hvor det endnu er roeligt. Greve August Capodistria opbyder alt forat blive Regent; men han har et stort Oppositionspartie imod sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Jndenlandske Efterretninger. Den 3die Januar behagede det Hs. Majestæt Kongen at tage den af Hr. Major og Mægler P. Hyllested, i Gaarden No. 158 i Amaliegaden indrettede nye russiske Badeanstalt i allernaadigst Øiesyn. - Denne Anstalt er anbragt i en dertil indrettet særskilt Bygning, og udmærket sig ved megen Hensigtsmæssighed af Apparaterne og Constructionen, i Forening med Smagfuldhed og Elegance ihenseende til den ydre Udstyrelse, Decore ring, Ameublement &c. Badet er forsynet med et Compressions Douche Apparat, hvorved Enhver efter Ønske kan anbringe Dampen ved Besprøtning - et Fortrin fremfor den forrige Badeanstalt, som i forskiellige Sygdomstilfælde er af stor Nytte. J et særskilt Lokale er anbragt et Urte bad for Patienter, der lide af Bryst eller Lungesyge; i dette giennemstrømmes Urterne af Dampe, og disse indaandes af Badegjæsten siddende, ved Hielp af en flexibel Douche, saa varmt som han kan taale det. For svagelige Personer, der ikke troe at kunne taale det stærke Dampbad af den russiske Ovn, er truffet det Arrangemet, at sidstnævnte Badestue ogsaa kan bruges til et Dampbad fra Compressions-Douchen, hvor Vandet bringes til hvilken Varmegrad man selv maatte ønske. J tvende Værelser findes femten ved Forhæng afsondrede Senge, der saaledes danne elegante Kabinetter med behørigt Toilette og alle mulige Beqvemmeligheder; og til samme støder en elegant Conversationssal, hvori Skrifter som Badenes hensigtsmæssigste Benyttelse, Underholdnings-Lecture a. findes til Badegjæsternes Afbenyttelse. - J det Hele skal denne nye Dampbads Indretning, ifølge Forsikkring af Kyndige, der ved at besøge lignende Jndretninger udenlands, have havt Leilighed til at anstille Sammenligning, ihenseende til Hensigtsmæssighed og Smagfuldhed, intet Ønske lade tilbage, ligesom ogsaa Prisen for Badenes Afbenyttelse (for et enkelt Bad. 8 Mk., hvilken Priis, naar der abonneres paa 10 er modereret til 6 Mk., og for et Urtebad 8 Mk. uden Moderation) er forholdsviis særdeles billig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
(J den Hamborgske Dampbadeindretning betales saaledes et Urtebad med 6 Mk. Courant.) Den 4de aabnes det for første Gang til Afbenyttelse, og er fremdeles aabnent, ligesom tilforn, saaledes at det Tirsdag, Torsdag og Løverdag Formiddag kun er tilgiængeligt for Damer, til enhver anden Tid for Herrer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
J Thisted Amtstidende læses: J de Vesten Storme vi havde i November Maaned, skyllede Havet over Landtungen heelt fra Skandsen eller Nornabe og syd til Kanalen, en Distance af over en halv Miil, og det saa stærkt, at de havde været umuligt, enten at gaae, ride eller kjøre der; Vinden sprang derpaa til Østen og pressede Fjorden saa høit, at den gik over Vasen eller Landeveien sønden for Østen Agger, og længere Syd, heelt op imod Klitbanken, hvilket Flydningen af Fjordvandet, ved min Nærværelse der, den 5te og 6te Decbr. endnu tydelig viste, saa at der er al Sandsynlighed for, at om Canalen ikke havde været, der kunde, fra hvilkensomhelst Side, sluge en saa stor Vandmasse, vilde denne mægtige Vandflod skaaret sig et nyt Giennemløb, sandsynligst dennegang ved Nørnabe, paa Kanalen selv, har denne Storm havt den Jndflydelse, at den baade foruden og inden er bleven henved 100 Alen bredere end før, og paa sin smaleste Punkt, har sin sædvanlige Dybde 6 Alen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Af den fra Kiøbenhavns Politiekammer under 31te f. M. udgivne General=Tabel over Laugenes Jnteressenter og Mestere, samt Svende og Drenge i Kiøbenhavn, erfares, at disses Total=Antal, iberegnet a parte Arbeidere og faste Folk samt de faste Folk eller Karle, som bruges ved de for nærværende Tid i Kiøgenhavn i Drift værende 47 Bryggerier i 1731, udgjorde 13,345 Personer. (J. 1830. var dette Antal 13,431; og i 1829. 13524; det er altsaa i de to sidste Aar aftaget med henved 200 Personer; i sidstnævnte Aar vare 55 Bryggerier i Drift. - De Lauge, hvori Antallet siden 1827 meest er aftaget, ere: Sværdfæggere, fra 15 til 3, Feldberedere fra 6 til 2, Silkevævere (af hvilke Ao. 1743 endog taltes 10) fra 5 til 2, Blytækkere fra 8 til 3, Parykmagere (Ao. 1743, 60 i Tallet) fra 40 til 19. Vævere fra 36 til 18, Possementmagere (i 1771 25) fra 19 til 11, og Gjortlere fra 18 til 12. - Paa Listen fra Ao. 1727 fandtes ingen Dugmagere, Naale magere, Nagelsmede: Skorsteensseiere, Tøimagere og Uhrmagere anførste, og paa Listerne for de sidste Aar findes ingen Færgemænd og Pram og Steenførere. - Antallet af Brændeviinsbrændere, i Kiøbenhavn var i 1727. 200, i 1743: 328, i 1771. 280, i 1829 og 1830; 214 og i 1831, 208 og har saaledes siden 1743 successivt været i Aftagende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Den 16de Decenber er Kjøbmand J. Hansen i Svanecke erkjendt som Keiserlig Russisk Vice-Consul for Bornholm, Christiansøe og omliggende Farvande.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Ved en af Ringkiøbings Toldvæsen hos en Bonde paa Landet foretaget Huus-Jnqvisition efter forbudet Brændeviinstøi indtraf den høist sørgelige Begivenhed, at Konen i Huset fik et Slagtilfælde, hvoraf hun døde samme Nat, en givt Datter af hende fik en saadan Rørelse, at hun ligeledes døde, og en anden udgivet Datter ligger Døden meget nær.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Ved Universitetet i Kiel befinde sig i nærværende Vinterhalvaar 223 Studerende (111 fra Holsteen, 85 fra Slesvig, 6 fra Lauenborg og 21 Udlændinge, iblandt hvilke sidste Kieler Correspondenzblatt" ogsaa regner 4 Danske); 79 studere Theologie og Philologie, 8 udelukkende Philologie, 70 Jura, 51 Medicin, 3 Pharmacie og 4 philosophiske Videnskaber. (Kbh.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Om Natten imellem Fredag og Løverdag den 3de Decbr. er Kirken i Crumendieck, en Miil fra Jtzeboe, bleven bestiaalen. De ryggesløse Ransmænd have endog plyndret Liigkisterne, der vare bisatte i Kirkens aabne Begravelser, og tildels ødelagt Alteret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Apenrade, den 27de Decbr. - Landhuusholdningsselskabet i Haderslev Amt har til Hesteracens Forbedring afkiøbt Hs. Durchl. Hertugen, af Augustenborg Fuldblodshingsteen: Pandurang Hary for 1000 Species. Bemeldte Hingst er 5 Aar gammel, guldbrun af Farve, aldeles reen, og af udmærket smuk, kraftfuld Legemsbygning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Kiøbenhavns Børs, den 6. Januar 1832. Cours. Hamborg 2 M. - avista 213. - Species 211 (d. 2. Jnuar 1831 211). Disconto 4 PC. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 10 1/2 s. (i Fior 12 Mk. 10 1/2 s.) Kongel. Obligationer uden Renter i Bemk. 84 Rbd. Dito uden Renter i Sedl. 89 1/2 Rbd. (i Fior 83 1/2 a 84) - - Nationalbanks Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i r. S. 102 a 102 1/2 Rbd. Dito i Sedl. 107 1/2 a 108 Rbd. 4 PC. Rigsbanksobligationer Renten pr. 6te Januar. 100 1/2 a 101 Rbd. r. Sølv. Norske Laan til 6 PC. 103. Dito dito til 4 pC. 99 – - Nye Dito Dito i r. S. til 4 pC. 99 a 100. - 4 pC. uopsigelige norske Statblisogationer, lydende paa Norske Spectes 59 Rdlr. Bc. 3 PC. Engelske Laan ved Wilson, Comp. 63 a 63 1/2. - NB. 1 Pd. St. beregnet til 14 Bmk. - - Norske Speciesdl. 150. (Jfior Svenske Sedl. 44 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 6te Jan. Hvede Tdn., 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 8 Rbd. 3 Mk. - s. Rug, Tdn. 6 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. 8 s. Bog 221., Tdn. 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Dito 6, Tdn. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Havre, Tdn. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter, Tdn. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Grøns Flesk, Lpd. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. Mk. - s. Smør, Pd. 1 Mk. 5 s. a 1 Mk. 7 s. Æg, Snesen 2 Mk. 12 s. a 3 Mk. - s. Giær, Pd. - Rbd. 1 Mk. 8 s. a Rbd. 1 Mk. 10 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-10
Siællandsk Smør - a - Rbd.