JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-06-24
Løverdagen den 11te Junii er en af Sparresholms Godses Reserva=Mandskab, navnlig Peder Rasmussen, tienende Gaardmand Hans Hemmingsen i Sørup Bye, ulovlig undvigt af sin Tieneste; han er 19 Aar, seer got ud af Ansigt, har et bruunt Haar, en Skurvplet oven i Hovedet, paa den venstre Haand et Arr og en kroget Finger, omtrent 61 Tomme høy, ved Undvigelsen klædt i en hvid Trøye, en rød Dito, og en rødstribet Under Trøye og et Par Lærreds Buxer, samt et rødblommet Halstørklæde om Halsen, en gammel Hat med bredt Baand om Pullen af Hatten og et Par forsaallede Støvler paa Beenene; han er i øvrigt klein af Been og Lemmer; thi ombedes alle og enhver som maatte antræffe fornævnte Peder Rasmussen, (som allerede engang tilforn har absenteret sig og gaaet om at betle, det man endnu maae formode han foretager sig) at anholde ham og saadant at anmelde til Sparresholm Skriverstue eller til mig underskrevne, da han derefter strax skal vorde afhentet og for Opdagelsen blive betalt en Kiendelse af 6 Rdlr. Kiøbenhavn, den 21de Junii 17855. Martin Andreas Unmack, boende i Springgaden No. 33.
Berlingske Tidende, 1785-06-24
Skulle nogen have at fordre i Stervboerne efter følgende Afdøde, nemlig: Under-Constabel Hans Gundersen. - Johannes Andersen ved det Kongel. Artillerie=Corps 4de Comp. Nr. 37. - - Anders Tronsen No. 37. Soldat af Kongens Regiment Carl Ludvig Timler. Jndkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission; ligesaa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at iagttage deres Ret under Skiftet, da enhver skal vederfares hvad Ret er De som haver noget at fordre udi Stervboet efter afg. Matros Torkild Jensen, som er død paa den Kongel. Grønlandske &c. Handels Skib, Kronprintsens Haab kaldet, ere ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 13de Junii sidst, indkaldet at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; bemelte Afdødes Arvinger ere tillige indkaldede med lovlig Varsel, at møde og legitimere deres Arve=Ret, samt iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-06-24
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 13de Junii sidst, ere de som have noget at fordre udi Stervboes efter afg. Matros af 2den Div. 5te Comp. Jens Krøyer, som en død paa hans Reyse med den Grønlandske a. Handels Skib Friderichs Haab, udi Grønland, indkaldet, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; saa ere og bemelte Afdødes Arvinger indkaldet, at møde inden den i Loven foreskrevne Tid med behørig Beviis om deres Arve=Ret og for at iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Da de udi Tredie Classe af det To og Tredivte Kongelig allernaadigst privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotterie værende 1200 Gevinster og 6 Præmier i Dag ere blevne udtrukne: saa bliver Gevinsterne her i Staden udbetalte den 27de Junii af vedkommende Collecteurer efter de sævanlige 12 pro Cent Rabat, samt Gevinst=Sedlernes Extradering, og bliver de udi Provincerne faldne Gevinster, af ethvert Steds Collecteur ubetalte til saadan Tid, at Gevinst=Designationerne og Remisserne til dem kan være indløbne. Fornyelses=Tiden til Fierde Classe begynder overalt naar Gevinsterne udbetales, da de, hvis Sedler ei ere udkomne i 3die Classes Trækning, betale 4 Rdlr. pro Lod men de som have vundet, og ville have et andet Nummer til 4de Classe, betale derfor 10 Rdlr., som er Fornyelsen for 1ste, 2den, 3die og 4de Classe, i Følge Lotterie=Conditionernes 2den Post. Kiøbenhavn, den 13de Junii 1785. J. F. Baumgarten,
Berlingske Tidende, 1785-06-24
Kongel. Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Nye-York, den 4de Maji. Den Afgift af 5 Procent, som Congressen vilde lægge paa alle indkommende Vahre, skal ikke i dette Aar tage sin Begyndelse, da Staten af Nye=Pork ikke har vildet give sin Stemme dertil. Altsaa er endnu ingen sikker Fond bleven fastsat, hvoraf Nationalgielden kan blive betalt, ommende skiønt man med al Jver arbeider paa Finansernes Forbedring.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Det bekræftes, at Kiøbmændene i Boston ere blevne enig om, hverken middele eller umiddelbar at indlade sig i Handelsforbindelser med de sammesteds værende engelske Handels agentere, eller at leie dem enten Pakhuse eller Magaziner. En Engelsk Skib, som vilde løbe ind til Boston, skal ogsaa virkelig være blevet bortvist derfra. Jmidlertid er det vist, at næsten den hele Handel paa Amerika er i Engelændernes Hænder, hvorved deres Jndflydelse ligesaa meget voxer, som de rede Penge tage her af, eftersom intet Skib gaaer herfra til Engeland, der jo har en anseelig Summa Penge om Bord, og i Særdeleshed de Engelske Paketbaade, som maanedlig føre 40 til 50000 Pd. Sterl. med sig til Engeland. Congressen vil med det første sende en nye Minister til Holland.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Gibraltar, den 20de Maji. De sidste Efterretninger fra de Barbariske Kyster melde at Seraskieren fra den Ottomanniske Port, som var ankommen til Algier, for at indkræve den sædvanlige Tribut og Restancer for 12 Aar, er af Deyen sammesteds bleven meget ild imodtaget. Deyen skal have svaret ham, at han hverken vidste af Tribut eller Restancer, som han var Storherre, skyldig; Algier var en frie, uafhængig Stat, og mægtig no til at være Portens Skyts foruden. Enhver, som kiender Deyen, vil ikke forudre sig over denne Dristighed, da han er en ualmindelig hidsig og høist forvoven Mand. Skulde dette Svar virkelig have været saaledes, er man meget nysgierrig, hvorledes denne Fornærmelse vil blive optaget i Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Constantinopel, den 27de Maji. Den afsatte Muftis Forviisning til Taifa i Arabien har sat alle Tyrker i en stor Forundring, da denne Strænghed er truffet en Mand, som har været Kirkens Overhoved. J Steden for at straffe ham med Landflygtighed, havde man først i Sinde, at giøre ham til Pacha af 3de Hesterumper, for ved Jndsættelse i denne Værdighed at skaffe ham ud af det lovgivende Personers Classe; men den nye Mufti satte sig derimod af alle Kræfter.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Den halshugne Storvizier var en stor Ven af den nu varende, hvilken sidste, da han endnu var Pacha i Octakow, fik en Foræring af hin, som bestod i 15000 Piastre, 12 Pelser, Caffe, Riis o. s. v., saasom han beklagede sig over, at han ikke kunde komme ud med sine Jndkomster. Just dette Venskab, som herskede imellem den halshugne og nu værende Storvizier, var den fornemste Aarsag til hins Død, da hans Fiender frygtede for, at dette Venskab kunde engang være dem til stor Skade. De anvendte derfore alle Kræfter paa, at bevæge Storherren til at fælde Dødsdom over ham. Saasnart den ulykkelige Mand var bleven qvalt, igiennemsøgte man hans Sager, og fandt endeel Juveler, omtrent af 100000 Piastres Værdie, nogle Vexler af 50000 Piastres Beløb, 2000 Venetianske Ducater i rede Penge, og en liden Tegnebog, hvis Ziffre man endnu ikke har kunnet udtyde. J øvrigt er det en Sandhed, at bemeldte ombragte Storvizier var meget gierrig, og satte sin største Fornøielse i at samle Penge, hvorfor han ofte faldt Undersaatterne meget trykkende, men var ellers en fornuftig Mand, der eiede gode Statsindsigter. Den nu værende Storvizier, som endnu aldrig har været i Ministeriumet, forstaaer sig desto mindre paa Politik, men bliver ellers holdt for en modig og behiertet Mand. J den sidste Krig med Russerne, da den hele Tyrkiske Armee blev aldeles slaget paa Flugten, var han den eneste, som med et lidet Corps beskyttede Rettraden, og derved afværgede den hele Armees Undergang, hvorfor han blev udnævnt til Pacha af 3de Hesterumper, og Gouverneur over Oczakow. Han er allerede en Mand af Aar, men endnu temmelig frisk og munter. Med hans Reise fra Oczakow til Constantinopel maatte han meget haste, da han efter visse astrologiske Jagttagelser, som man havde spurgt til Raads, skulde uforbigiengelig være her den 9 hujus om Formiddagen Kl. 10, 48 Minuter, hvilket og skede. Ved sit Indtog havde han et anseeligt Følge. Samme bestod af alle de Agentere, som enhver af Ministeriumets Lemmer havde sendt ham i Møde, samt af Medlemmerne i Ministeriumet selv, hvoriblant ogsaa Mufti og Caimacan befandt sig. Ved hans Audience hos Storherren blev Rigs Seglet og hans Jnstructioner ham overleveret af Hs. Høihed selv. Siden begav han sig med megen Pragt til Hest, geleidet af Mufti og de øvrige Ministeriumets Lemmer, til Porten, hvor Caimacan kom ham i Møde paa Trappen. J samme Øieblik, som han steeg af Hesten, blev efter TyrkistSkik Halsen afskaaret paa 12 Faar. Caimacan, hvis Forretninger nu ved Storvizierens Ankomst vare tilende, begav sig herpaa som Capitain Pacha eller Storadmiral tilbage til Arsenalet. Man venter store Forandringer i Ministeriumet, og naar de indenlandske Anliggender ere bragte i Orden, vil det vise sig, hvorledes den nye Storvizier vil forholde sig i Henseende til de udenlandske Anliggender.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Da Pesten i Forstæderne og tillige i Staden selv igien har yttret sig, saa have de her værende udenlandske Gesandtere allerede begivet sig til deres Lysthuse uden for Staden.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Venedig, den 9de Junii. Efter vort høie Senats Ordre blive Søerustningerne paa det ivrigste fortsatte ikke alleneste her i Arsenalet, men og Jstrien og Levante.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Fra Cattara meldes, at 15000 Albaneser, som Bassen, af Scuttari commanderer, ere paa Marchen imod Montenegro, og at Porten har givet Ordre til, at 30000 Mand af samme skulle rykke imod Coczim.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Man skriver fra Verona, at Hs. Romersk Keiserl. og de Kongel. Sicilianske Majestæter, tilligemed Hs. Kongelig Høihed Erkehertug Ferdinand i Gaar ere ankomne samme. steds, for at tage det berømte Amphiteater i Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Paris, den 17de Junii. Paa nærværende Tiid kan man sige, at der ikke mere behøves Underhandlinger imellem Keiseren og Holland. Alle Ting blive nu afhandlede imellem Versailles og Haag. Vort Cabinet lader det være sig meget magtpaaliggende, at bevæge Generalstaterne til at antage Keiserens sidste Forslage. -De fornemste Provindser ere ikke utilbøielige til at indgaa den foreslagne Bilæggelse, eftersom Frankrige har antaget samme, og holder den for taalelig for Republikens Vel. Men de andre Provindser finde disse betingelser og besynderlig den Punkt angaaende Pengene alt forhaard.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Vort Cabinet tænker dog, at Holland formedelst nogle Millioner meer eller mindre ikke vil paadrage sig nye Uroeligheder, og sætte sin Midler i Forlegenhed.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
London, den 17de Junii. Ved Regieringens gode Foranstaltninger er Tirsdagen, paa hvilken alle Kramboder vare tillukte, vel gaaet tilende med mindre Uorden, end man i Begyndelse frygtede for; men Hr. Pitt har dog samme Dag første gang fuldkommen maattet erfare hvor ustadig Folkets Gunst er. Det var ikke nok, at der paa mange tillukte Kramboder vare at see forhaanende Udhangssedler, saasom: Denne Krambod er tilkjøbs, nærmere Efterretning faaes hos Hr. Pitt! - Bort med PitiJngen Taxe paa Kramboder, og andre af samme Sort; men endog da han om Eftermiddagen kiørte til Parlementet, vare alle Tilgange derhen opfyldte med Pøbel, der tilføiede ham al Spot, og raabte til ham, Jngen KrambodTaxe; intet Jrlandsk Arrangement, Hans Vogn foer hastig afsted, og han kom med den Skræk, at have seet og hørt en rasende Pøbel=Hob, derfra. Hans geheime Secretair, Doctor Prettyman, som gik til Fods, løb større Fare. En Hob liderligt Pak satte an paa ham som gale Hunde, men han flygtede lykkelig ind i et Huus, og undgik deres Raserie. Den berygtede Lord Georg Gordon skal igien have havt megen Andeel i denne Uorden. Da Hr. Pitt. efter Parlementsforsamlingen var til Ende, kom ud med omtrent 40 af sine Venner, blev han ledsaget og forfulgt af en talrig Pøbelskare, mest Qvinder, lige til hans Hotel i Downingstreet med Hylen, Skrigen og Hvisken. Hans Venner bleve fornærmede, og da nogle af samme havde flygtet indi Parlementets Caffehuus, bleve Vinduerne indslagne sammesteds. Garden til Hest og Fods var rykket ud, Vagten ved Banqven fordoblet, og alle Gange til Skatkammeret vel besatte.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
I Gaar er den bekiendte General=Gouverneur, Warren, Hastings, ankommen hertil fra Jndien. Han afgik fra Calcutta den 9de Februarii, og har altsaa gjort en meget hastig Reise. For sin Overfart med Skibet Barrington har han betalt for sin Person og sit Gods 9000 Pd. Sterl. i Fragt De Foræringer, som han har medbragt til den Kongel. Familie, ere kostbarere og rarere, end de nogensinde før ere blevne seete her fra Jndien. Jblandt andre er deriblandt en Jndiansk Pels, som er uden Søm, 11 Alen lang, 4 bred og af den smukkeste Farve. Hr. Hastings har faaet den til Foræring af en af de skatskyldige Jndianske Fyrster. Hr. Hastings har strax efter sin Ankomst været i Conference med Kongen og begge Statssecretairerne.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Helsingøer, den 27de Junii. Den 21de og 22de hujus var Vinden N. N. V., og ankom samme Dag 88 Skibe her i Sundet. Den 23de hujus var Vinden N. O. og stille Veir, og ankom 50 Skibe. Den 24de om Formiddagen var Vinden nordlig, men om Eftermiddagen S., og ankom 49 Skibe, hvoriblant den Danske Orlogs=Fregat, det store Belt kaldet, som commanderes af Capitain Kierulf, og er destinert til Nordsøen. Den 25de om Formiddagen var Vinden S. V., men om Eftermiddagen S. S. O. og stille Veir, dog saaledes, at nogle Skibe ved Hielp af Strømmen gik til Nordsøen, og ankom 30 Skibe. Den 26de blæste en stærk Storm af N. V., og ankom, foruden de udgaaende Skibe til Nordsøen, 41 Skibe. J Dager Vinden ligeledes N. V. med Storm, og vare ved Postens Afgang 7 Skibe ankomne. Fregatten, det store Belt, ligger endnu her paa Reden.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Kiøbenhavn, den 27de Junii. Førstkommende Onsdag, den 29de Junii, Formiddag Klokken 10 1/2 Slet, bliver det Kongelige Opfostringshuses Stiftelsesdag, i dets 33te Aar, høitideligholdet ved en Tale i Stiftelsens Kirke.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Ved Tal=Lotteriets 300 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 83, 26, 46, 89. 3.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Premier og Belønninger, som i det Kongelige Landhuusholdings=Selskab sidstafvigte 4 Maji bleve uddeelte til Erindring af Hans Majestæts Fødselsdag. (See Tillægget Nr. 50.) Engbundens Beliggenhed gav ham Anledning til at formode, at et Stykke af samme, omtrent 150 Tdr. Land, som laae næst ved Agerjorden, kunde ved Udgravning og Be mergling med Fordeel forandres til Ager, hvis hele Størrelse derved kunde blive 450 Tdr. Agerland imod 550 Tdr. Engbund. Til den Ende lod han grave en Hovedgrøft 4 Alen bred, som fra den øvrige Eng afskar de omtalte 150 Tdr. Land, som blev tillagt Agerjorden, hvilken han derpaa i Følge dens Beliggenhed inddeelte i 9 Vanger, hver til 50 Tdr. Land. Til samme Tiid lod han lægge Haand paa 2 nye højst nødvendige Veie. Den første fra Gaarden til Kirken. og Hovbyen, som for Moradsens Skyld gik særdeles kroget igjennem 3 af Gaardens Marker. Denne Vei blev derfor anlagt tvert igjennem Mosen med en 3 Alens bred Grøft paa hver Side, og udgjør 1830 Alen i Længden. Herved opnaaes den Fordeel, at Mosens Udtørrelse ved disse Grøftebefordres, og Veien, som med Or og Gruus er opfyldt tjener til Dæmning for Vandet, naar Engene sættes under Vand, ei at tale om den derved tilveiebragte Beqvemmelig hed for Reisende. Den anden Vei, som gaaer til Hovbyen. Seglflod, er anlagt af samme Aarsager. Den er 7920 Alen lang, og ligeledes forsynet med 3 Alen brede Grøfter paa hver Side. Alt dette Arbeide har Hr. Kammerherren, igjennem Hovedgaardens Eiendomme selv ladet bekoste uden Hoverie, og igjennem Bøndernes Eiendomme ligeledes Gravningen, men Opfyldningen har hver Bonde for sin Lod forrettet. Ved ovenmeldte Grøfter opnaaede han ved tildeels sit Øjemeed i Henseende til Mosernes Udtørring men Vandet havde dog ikke saa stærkt Aftræk igjennem dem, eller sank med den Hastighed, som behøves, for i tørre Sommere at vande Engene, hvortil dog Aarsagen ikke laae i Mangel paa Fald, men i Mølle=Aaens krogede Løb paa en Strækning af 4800 Alen. For at hæve disse hindringer lod han Aaret 1777 begynde med i bemeldte Strækning at grave en 16 Fod bred Kanal, og uagtet at Jorden var saa blød, at der første Gang kun kunde graves 8 Fod bred, saa ere af alle hans Arbeider denne Kanal dog det, hvoraf den hastigste Virkning haver ladet sig merke. Alting fik nu et andet Udseende: Engene bleve tørre, Vandet fik fra Møllen et saa overmaade stærkt Træk, at intet Bagvand, som forhen, hindrede dens Gang, ja, foruden at han derved opnaaede sin Hovedhensigt, at trække Vandet af Grøfterne med den vedbørlige Hastighed; saa gjorde denne Kanal og Blegeriet ved det paa Kongelig Bekostning i Aaret 1781 anlagte Fabrik mueligt.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Fra den 11te til 18de Junii d. A. ere her i Staden copulerte 14 Par, fødte Drenge 27, Piger 36, tilsammen 63, døde Mænd 31, Qvinder 19, Drenge 21, Piger 6, tilsammen 77, ere altsaa 14 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 1, Beenskade 1 Brystsyge 15, Druknet 1, Durchløb 1, Forraadnelses=Feber 2, Frisler 1, Galdefeber 1, Gicht 1, Hidsig=Feber 4, Hoste 1, Kiighoste 1, Koldfyr 1, Kopper 4, Skiørbug 1, Slag 13, Svindsot 2, Tænder 2, Tærende Syge 4, Uangivne Svagheder 10, Vattersot 10.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
J allerunderdanigst Følge nedenstaaende Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Auditeur. Sammel Gotlieb Dedlau, Byefoged i Vor Kiøbstæd Faaborg, og Herredsfoged i Salling Herred i Vort Land Fyen, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifte=Forvalter efter forrige Byefoged i bemelte Faaborg, afg. Doctor Juris Peder Kofod Trojel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Odense Adresse=Contoirets Efterretninger, samt Fyens Stifts Aviser og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre hos fornævnte afg. Byefoged Trojel, deret med at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden den i Loven foreskrevne Tid hos bemelte Auditeur Dedlau at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeer ved Proclama efter Logen; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, " udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 29de April 1785. Under Vort Signet; (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Auditeur og Byefoged Dedlau i Faaborg, Bevilling, at maae i uviserne indkalde forrige Byefoged sammesteds, afg. Doctor Juris Peder Kofod Trojels Creditorer. Allerunderdamast læst inden Faaborg Byetings Ret Onsdagen den 4de Mai 1785. Tisterer Didlan. No. 1. Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 25de Mai 1785. H. Koefoed L. M. Bendz. Protocolleret af R. Rasmussen. Bliver herved indkaldet alle de som formene sig at have noget at fordre efter afg. Doctor Juris. Bye og Herredsfoged Peder Kofod Trojel, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Tarv inden den i forestaaende allernaadigste Bevilling fastsatte Tid, for mig undertegnede, som Skifte=Forvalter. Faaborg, den 13de Juni Dedlau.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Udi allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests mig underskrevne allernaadigst forundte Bevilling, lydende Ord til andet saaledes: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Kiøbmand Hans Nicolay Philipsen, af Vor Kiøbstæd Odense i Vort Land Fyen, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Fyenske almindelige Aviser, Odense Adresse=Contoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter hans afgangne Svien ger=Fader, forrige Kiøbmand og Beendreier i bemelte Odense Peter Diderich Worm, at indfinde sig hos hannem inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeer ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses ved Byetinget og Raadstue=Retten i bemelte Odense, hvorefter de Vedkommende sig allerunder er danigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 20de Mai 1785. Under Vort Signet. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Kiøbmand Hans Nicolay Philipsen af Odense, Bevilling at maae i Aviserne lade indkalde hans afgangne Spiger=Faders, forrige Kiøbmand i bemelte Odense Peter Diderich, Worms Creditorer. Bliver herved alle de, som maatte formerne at have nogen Krav, Prætension eller Fordring, at hvad Navn endog nævnes kan, til min afgangne Sviger=Fader sal. Peter Diderich Worm eller hans Stervboe, om, som ikke formodes, flere end allerede er mig bekiendt, maatte vilde anmelde noget, indkalde de inden de i Loven fansatte Tider og med Aar og Dags Varsel, at møde hos mig undertegnede i min Gaard her i Odense, for deres Fordringer behørig at anmelde og i fornøden Fald beviisliggiøre, da enhver skal vederfares Ret og Betaling efter deres Kravs Beskaffenhed og Lovens Medfør, skulle nogen derimod udeblive med deres Fordringers Anmeldelse indtil bemelte Tiders Forløb, maae de selv tilregne dem at deres Fordringer ikke blive antagne. Odense, den 8de Junii 1785. Hans Nierlay Philipsen, boende udi Overgade i Odense.
Berlingske Tidende, 1785-06-27
Paa Oxholm Gods udi Aalborghuus Amt, Østre Haan Herred, Schræm Sogn og Bye, er ved Døden afgangen den 1ste Martii sidstleden, Jndsidder Niels Jensen Roed, hans Efterladenskaber blev af mig paa Skifteforvalteren S. T. Frue Geheimeraadinde Lexetzau til Oxholm A., hendes Vegne strax taget under lovlig Behandling den 2den hujus og da anmeldet som fraværende Arving: En Broder Christen Jensen Raad, opholdende sig i Kiøbenhavn, thi bliver han herved 3de Gange indkaldet i de Berlingske Tidender, da Stervboet ikke formaaer at bekoste et lovformeligt Proclama, at møde i Stervboen den 12 Uges Dag fra undertegnede Dato, som er den 20de August førstkommende, for Arveret at iagttage, ligesaa indkaldes Debi= og Creditorerne til samme Tiid, da enhver skal vederfares den Ret som Loven medfører. Oxholm, den 28de Maji 1785. Jacob Calstrup, Fuldmægtig.