JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
No. 25. 55 Aargang. Fyens Stifts privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Mandagen den 16 Februar 1824. Jndhold. Spanien (Partinanden i Catalonien. Dæmpet Oprør paa de Philippinske Øer), Frankerig (Anstrænge, ser for roialistiske Valg. Bankens Tilstand). Storbrittannien (Tak=Adressen besluttet. Konvention om den østerrigske Gjeld). De græsketyrkiske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Spanien. Af den Jver, hvormed der arbeides paa Pampelonas Fæstningsværker, slutter Man, at de Franske ikke saa snart agte at bortdrage herfra. J Catalonien bliver Baron Eroles stedse meere paatrængende med at faae Jndpas i Barcellona, og har atter forlangt at lægge en spansk Garnison herind, hvilket dog hidtil er afværget og kan ansees for en Lykke, da Man af de Optrin, som alt har fundet Sted imellem de forskjellige Partier, let kan beregne Følgerne. Med de franske Tropper leve Jndvaanerne derimod i bedste Forstaaelse. Endskjøndt den franske General Maringons skal have befalet Eroles at trække sig tilbage fra Omegnen, troer Man dog ikke ganske Freden, da han staaer med sin hele Stab i Sarrig og 5000 af hans Tropper kan tonnere omkring Staden, hvorfor Mange, som frygte, at han skulde rykke ind med Magt, og de Franske derefter kun besætte Forterne, alt belave sig paa Flugten. Jmidlertid gielder endnu Forbudet, hvorefter ingen roialistiske Troppe uden særskilt Tilladelse maae komme til Barcellona. Da Ramagosas Søn nylig havde sneget sig ind, og derpaa forføgde at vise sig offentlig i sin Uniform, modtog Folket ham, saaledes, at han maatte søge Tilflugt i en fransk Vagtstue, hvorfra han under Bedækning igjen blev transporteret udaf Staden. Udenfor har Baron v. Eroles ladet de konstitutionelle Tropper opløse og alle siden 1820 udgivne Offceerspatenter kassere, hvilket ikke heller gjør saa rart et Jndtryk. J Granollens har saaledes været en blodig Fægtning imellem de Konstitutionelle og Roialisterne. Paa Veien i til Gracia blev Bestyreren af den spanske Krigskasse nylig anholdt af 4 Personer, som i den Formodning at det var Eroles selv, lode ham stige ud af sin Kabriolet. Men da han ikke var tilfreds med den frembragte Undskyldning, fik han et Nakkedrag med de Ord: der har Du din Drillingfold, hvormed sigtedes til de nedsatte Vartpenge for til de exkonstitutionelle Officerer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
De nyeste Breve fra Madrid forsikre, at Hs. Majestæt definitiv har forkastet Udkastet til et Amnestie-Dekret, og at Jnfanten Francisco, som interesserede sig saa meget derfor, ikke siden forlader sine Værelser, Jfølge de Efterretninger, som nu ere indløbne om det sidste Oprør paa de 1 Philippinske Øer i Ostindien, har samme ikke været ubetydeligt. Det var lykkedes en Kapitain, ved Navn No vales, i Selskab med en vis Ruiz, at faae en Kongelig Officeer i Manilla ombragt, hvorefter de Sammensvorne, 400 Tallet, indtog Palaiet i Gouvernørens Fraværelse, og da Denne indtraf med de sig hengivne Tropper, blev han modtaget med en Kugleregn af alle Vinduer. Men da Man truede af at beskyde Palaiet med Kanoner, overgav Novales sig, og blev tilligemed Ruiz og 14 Sergeanter af en Krigsret dømte fra Livet og skudte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Hs. brittiske Majestæts Tale er tilpas for Journal des Debats, som der finder en ny Bekræftelse paa Enigheden, imellem alle Regjeringer, og lover sig Kronen sat paa Vær skeet ved Kammerets Syvaarighed, hvorved Frankerig vil faae sit gamle Dynastie at takke for hvad Usurpatoren hverken kunde eller vilde give det, nemlig Frihed og Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Henved 6000 af de spanske Krigsfanger siges at skulle over Bayonne vende tilbage fra den 17 Februar til 9 April. Monitøren har nu og forsvaret Seglbevarerens bekjendte Cirkulaire imod Konstitutionell, som havde beskyldt det for at være antimonarkisk, love og konstitutionsstridigt. Det første afbevises derved, at det befaler at understøtte Regjeringen, der er monarkisk, det andet med, at Loven, som ved forbyder, ved Trudsler at hindre Borgerne fra at udøve deres Valgret, umulig kan tillade, at den anvendes imod de Indretninger, om hvis Varighed den skal frede, og det tredie med, at Konstitutionel og Konstitutionen ere høist forskjellige Ting, og at den personlige Frihed kun brydes, naar en Borger fængsles i andre end de ved Lovene fastsatte Tilfælde &c. De andre Ministre have nu og ved lignende Cirkulairer opfordret til paa alle Maader at fremme deroialistiske Valg, og Præfekterne gaae saa vidt at forlange skriftlig Tilstaaelse fra Mairerne, at de heri virkelig ville gjøre deres Bedste. Hvad Under at Quotidienne, uagtet Hs. Majestæt selv har sagt: gjeg betroer Armeen og Nationalgarden Konstitutionens Jntegritet i Underpant, at ikke undseer sig ved at udbryde i denne lidenskabelige Tone: "Nei, Kongedømmet vil ikke taale et Chartes Tyrannie, hvorved en liber al Fleerhed kunde faae Plads i Kammeret! Nei, og tusinde Gange Neil Vi ville intet liberalt Kammer faae og Vi have en roialistisk Armee. Hvilke Vanskeligheder der møde for Vælgerne, sees blandt andet : deraf, at En af disse er bleven afviist paa den ortografiske Grund, at hans Navn paa Fødelisten fandtes stavet Chrysesthoms og paa Skattelisten Crysostoms! Ultrabladene beskylde nu endog Liberalerne for Stiftere, af de Uordener, som have fundet Sted imellem Disciplene i Ludvig IVs Skole. Derimod har Dr. Bailly taget Akademiet i Forsvar mod Stjernen og viist, at Man ikke bør kaldes Atheist, fordi Man undersøger Aarsagen, hvorfor en Flue endnu kan flyve, efterat have mistet Hovedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Monitøren vil heller antage, at disse smaae Konspirantere blot har villet tvinge Forstanderen, med hvem de ere høist utilfredse, til at afgaae. Den 6 d. mødte baade Fader og Søn la Fayette som Vidner i Sagen om Sonlignes Sammensværgelse (S. 50). Den Første frabad sig Titel af Marquis, som han har ophørt at være siden Nationalforsamlingens Beslutning 1790. Sønnen forsmaaede derimod ikke Greve=Titlen. J Sagen erklærede han slet intet at kjende til den Person, fra hvem et opsnappet Brev skulde være.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Efter det af Gouvernøren, Hertugen af Gaeta, aflagte Bank=Regnskab bliver Udbyttet i Aar 81 Fr. pr. Actie eller 7 Fr. mere end i Fjor. Vexelforretningerne vare der mod aftagne saaledes, at Banken 1823 havde diskonteret; for 75 Millioner mindre end Aaret forud. Det herved foraarsagede Tab er imidlertid rigelige erstattet ved de Regjeringen gjorte Forskud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Storbrittannien. Takadressen er eenstemmig antaget af Parlamentet efter nogle sædvanlige Mund=Skjærmydsler. J Overhuset erklærede Marqvis v. Landsdown sig især utilfreds med Engellands Politik i Henseende til Spanien og Syd amerik a. Hvad hiint angik, da var Man afveget fra den gamle Regel: at understøtte den Svagere imod den Stærkere, og var Exemplet først engang givet paa, med væbnet Haand at styrte en anden Stats Forfatning, kunde det let gjentages. Med Hensyn til dette ønskede han en Forening med Nordamerika, da Sydamerika, naar det blev frie, inden 40 Aar vilde have en Folkemængde af 50 til 60 Mile lioner til Gavn for de brittiske Manufakturer. Grev Liverpool svarede herpaa, at hans Mening stedse har været, at Frankerig ikke burde have gjort Jndfald i Spanien, ikke paa Grund af det abstrakte Princip, som altid taaler Undtagelse; men fordi, efter hans Mening, Frankerig ingen retfærdig Grund kunde anføre derfor. Engelland gav til rette Tid sine gode Raad, og maaskee angrer det konstitutionelle Partie nu for sildigt, ei at have fulgt dem. Jøvrigt kunde Engelland ikke blande sig i Kampen. Havde Konstitutionen end været et Mønster paa Visdom, havde det alligevel været Daarskab at ville paanøde det spanske Folk den, og hele Krigen lærer, at det hadede den endnu mere end den franske Jndblanding. Han i roste især den Prinds, som ved sin ædle Bestræbelse for at tholde Ultraismen i Tømme har viist, hvad Man kan vente sig af ham, naar han engang bestiger den Trone, hvis retmæssige Arving han er. Lord Holland meente derimod, at Engellands Tilstand var meget forværret, da det titaalte, at Frankerig holdt Spanien besat, og at den hellige Alliants vedblev at stræbe efter Universalherredømme. Det et maatte snart tænke paa at oprette Ligevægten igjen, og e enten stille sig i Spidsen for Folkepartiet i Europa, som det engang gjorde for det protestantiske Partie, eller ganske e opgive Europa og forbinde sig med Sydamerika. - I Underhuset gjordes de samme Jndvendinger af Hr. Brougham, som paastod, at Spanien endnu var konstituetionelt, og at Engelland nu i Paris omtaltes som en i Magt af anden Rang. Fastlandets Tilstand opvakte al 3 vorlig Bekymring; Engelland maatte være paa sin Post &c. J sit Svar udlod Hr. Canning sig saaledes: "Gud frie mig fra, at spotte Ulykken, eller tilregne dem, som nu føle sig krænkede af et skuffet Haab, de Feil ved Systemmet, som ingen personlig Dyd eller Talent kunde forebygge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Den spanske Konstitution er nu faldet og fortrængt af en System, som jeg afholder mig fra at karakterisere; men som det glæder mig, at der hverken er ødet Engelsk Blod eller Penge paa. Ogsaa han roste de franske Troppers Forhold i Spanien, og sagde, at der neppe gaves Exempel paa en Jnvasion, ledsaget af saa faa Udsvævelser. Det lod sig ikke befrygte, at Frankerig skulde besætte Spanien for stedse, men paa Menneskehedens Vegne ønskede han ikke, at det vilde rømme det for snart. Det var en vanskelig Tidspunkt, naar Man skulde erkjende Kolonier. Vilde Man heri handle som andre havde gjort imod Engelland, da vilde Man uden Betænkning erkjende Koloniernes Uafhængighed; men Engelland handler som det ønsker sig behandlet af andre. Spanien har endnu, om ikke Kraft, saa dog Ret til at undertvinge Kolonierne, og det vilde være uretfærdigt, uklogt og nædelt, om Man ikke tilstod det noget Pusterum, forinden Man her tog en afgjørende Beslutning. Hs. Majestæt har ganske forbeholdt sig frie Hænder; dette er retfærdigt imod Spanien og for Kolonierne selv det fordeelagtigste. Vort Svar denne Sag betræffende er underveis til Madrid, og Tiden vil formodentlig komme, da Ministrene kunne tale tydeligere. Iøvrigt er det ubilligt, at bebreide Engelland dets Forbindelse med Stater, hvis Regjeringsform er mindre frie end dets egen. Han ro 1ste derpaa den østerrigske Regjering og Love, hvorefter Jngen henrettes, der ikke har tilstaaet sin Forbrydelse, medens Man ofte i Engelland seer Folk hænges under ForsikFring af deres Uskyldighed. "Jeg helder ikke til deres Mening, som ville, at Engelland skulde stille sig i Spidsen for undertrykte Stater. Meningskrige ere de frygteligste, og hvis en saadan i dette Øieblik udbrød, da vilde sikkerlig hele Europa snart staae i lys Luc. Engelland behøver Fred. Det nøies med ved sit Exempel at lyse forandre; men det vogter sig for at hylde Korstogs-Principet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Jblandt endeel flere har Lord Nugent anmeldt en Motion angaaende Frankerigs Adfærd i Spanien og Engellands foregivne Neutralitet. Konventionen, som er sluttet den 17 Novbr. f. A. i Wien angaaende Afgjørelsen af Østerrigs hele Gjeld til Engelland med 2 1/2 Millioner Pd. Sterl. blev dadlet af Hr. James, som erklærede det for saa forfatnings- og lovstridig en Handling af Ministrene, at lade Landet bringe sligt et Offer uden først at adspørge Huset, at ei engang Hr. Pitt vilde have tilladt sig det i sine høieste Velmagts Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Stridighederne med Tunis skulle alt være billagte saaledes, at Beyen, paa Kapitain Hamiltons Opfordring, har beqvemmet sig til at udlevere de anholdte Græker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Den Engelske Konsul var heller ikke, som det først hedte, myrdet; men blot nogle Dage fængslet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
De græske tyrkiske Anliggender. Den 10 Jan. var Hr. Minciaky endnu ikke indtruffet til Konstantinopel. J Smyrna har Man været saa angest for et Besøg af Grækerne, at de fremmede Konsuler frabade sig samme i en Skrivelse af 10 Decbr., hvorpaa blev svaret: at Man forfulgte sine Fiender Tyrkerne hvor de fandtes. Skulde disse derover mishandle de Kristne, da var det et nyt Beviis paa det Barbarie, hvormed de træde alle Menneskerettigheder under Fødder og martre den civiliseerte Europa, der, naar det blot vilde, kunde beskjerme alle Kristnes Liv og Ære, som det og omsider vil gjøre. De forlangte derhos en aarlig Tribut, for at skaane Staden og Kysten deromkring. Som et fransk Blad forsikrer, have Grækerne for en Sum af 30,000 Pd. Sterl. afstaaet Rhodus, Negroponte og Paros til Maltheser=Ridderne, imod Løvte om deres Beskyttelse imod Tyrkerne. Fyrst Maurokordato skal have givet den Engelske Gouvernør paa de Joniske Øer en fyldestgiørende Erklæring i Anledning af det paatalte Neutralitetsbrud paa Øen Jthaka.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Kjøbenhavns Børs-Kours den 15 Februar. Hamborg: 2 M. 245 - k. S. 248. Specier: 2be; solgtes til 15 Rbmk. Obligationer: (med Rente fra 11 Decbr. 1823) 79 1/2 a 80. Nationalb. Obligat. (uden Rente) 102 Rbd. r. S. eller 174 Rbd. Sedl. for 100 Rbd. r. S. Norske Rbksedler 16 1/2 a 16 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 PCt. Oblig. Bcomk. 101. Svenske Sedl. 58 1/2 s. Disconto 5 PC.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Avertisse ments. Den 13 d. M. afgik ved en blid og rolig Død vores kjære Fader, forhen Borger og Kjøbmand her i Byen, Mads Hansen, i sin Alders 78de Aar, hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende Familie og Venner. Svendborg den 14 Februar 1824. N. Madsen. H. Madsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Subskriptionsplan,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Nyt Aftenblad. Deels for at de, der fra 1 Januar 1824 ville eie Aftenbladet, kunne fra dette Tidspunkt betragte det som et fuldstændigt Heelt, deels og fornemmelig fordi Man fra Aarets Begyndelse seer sig istand til i dette Blad at levere en Række af originale almeendeeltagelige Udarbeidelser, veden Deel af Fædrelandets meest udmærkede Forfattere og Videnskabsmænd, udgaaer bemeldte Ugeskrift nu under ovenstaaende Titel. Endeel af hine Bidrag har Man allerede modtaget, nogle deraf ere alt meddeelte i de fori Aar udkomne Nummere, og Man er sikker paa lige Understøttelse for Fremtiden. Af dette, den populare Literatur indviede, Blad udgives for det første et Ark i stor 4to om Ugen, foruden maanedlige Tillæg paa et halvt Ark hvert i samme Format, Aftenbladets udkomne som Qvartaler have allerede leveret enkelte Bidrag fra nogle af vore berømte Forfattere. Det nye Aftenblads Jndhold vil, ifølge det ovenfor Anførte, for det meste være originalt og dets Øiemeed at fremme Tænksomhed, Smag, Borgersind og overhovedet en værdig Sands og Almeen Stemning blandt den Deel af Nationen, hvis Stilling og Kaar giver den Adkomst til en høiere Grad af Aandsdannelse. Subskriptionen paa ovennævnte Blad, til hvilken herved indbydes, er ikkun bindende for eet Fjerdingaar; Qvartalet (14 1/2 Ark, koster 10 Mk. 8 s. Sedler og Tegn. Hvo der tager 6 Exemplarer, eller skaffer et saadant Antal Subskribentere, erholder det ene Expl. frit. De paategnede Planer bedes indsendte til den Gyldendalske Boghandling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Kjøbenhavn i Januar 1824. Aftenbladets Redaction.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
C. Skr. De udkomne No. indeholder Bidrag af: naiProfessor P. C. Müller. J. Møller. Dr. theol. J. P. Mynster. Professor A. Ochlenschlüger. F. C. Petersen. S. Kolderup Rosenvinge. Schow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Malerisk Geographie. Med Jnteresse læses Beskrivelser over Steder, som i Historien ere mærkværdige, hvor vigtige Tildragelser ere foregaaede, eller hvor den rige Natur og Kunsten dannede et charakteristisk Værk. Ved en beskuelig Fremstilling at faae et synlige Begreb om slige Steder, maae vistnok ogsaa være interessant. Jeg agter derfor at udgive en Samling af Kobbere over slige Gjenstande, med Beskrivelser derover. Fædrelandet, Europa og de øvrige Verdensdele have nok af interessante Æmmer formig, hvoriblandt jeg skal vælge efter Evne og Leilighed. J de første Dage af hver Maaned udkommer eet Stykke med Beskrivelse, hvilket tilbringes Subskribenterne for 5 Mk. i Tegn, som erlægges ved Modtagelsen, og Subskriptionen gjelder foreen Aargang eller 12 Blade, hvortil leveres frit et Omslag med Register. Kjøbenhavn, Januar 1824. S. H. Petersen, Landskabs=Kobberstikker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
De, som her maatte ønske at eie dette Værk, bedes at tegne deres Navne paa Adressekontoiret, hvor de 2de allerede udkomne Kobbere, det berømte Slot Holyroodhouse i Edinburgh og Bjerget Montserratt Spanien, tillige ligge til Eftersyn. Odense den 10 Febr. 1824. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Paa Adressekontoiret faaes: Smaa Afhandlinger og bemærkninger, fornem melig i Fædrelandets, Middelalderens og den christne Kirkes Historie af Dr. G. L. Baden, 2det Bind 4 Rbd. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Synchronistiske Tabeller til Brug ved Underviisning i Historien, tilligemed en Udsigt over Folkeslagenes og Staternes Stilling ved Begyndelsen af hvert Tidsrum, ved Dr. H. P. Thrige. 5 Mk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Reserven Jørgen Knudsen Weilbye af Odense umtstog Lægd No. 85 har uden befalet Rigtighed forladt Lægdet, uden at hans Opholdsted har været at opdage; thi bliver derfor bemeldte Reserve herved efterlyst med tjenstligst Anmodning til alle Forekommende at anholde ham og derom meddele Stiftet Underretning til videre Foranstaltning. Det bemærkes, at Reserven ved Bortgangen var iklædt en graae Klædestrøie med blanke Knapper, en gammel rødstribet Hvergarns Vest, et Pa grønstribede Hvergarns Beenklæder og Tærskoe paa Fødderne samt Hat paa Hovedet. Han er 61 1/2 Tommer høi, har skjæve Hænder og Fingre, lys Haar, blaae Øine og en temmelig stor Vorte paa venstre Kind. Odense i Fyens Stiftamtmandskab den 15 Februar 1824. Cederfeld de Simonsen. De, som nyde Pension af Lundegaards Stiftelse og endnu ikke have erholdet samme udbetalt for Aaret 1825, anmodes at melde dem paa Stiftamtmandskabets Kontoir i Odense Torsdagen den 26 Februari næstkommende, hvor de, imod behørige med sædvanlig Præste=Attest forsynede Qvitteringer, vil erholde udbetalt, hvad dem for det bemeldte Aar tilkommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Paa Veien mellem Faaborg og Hillerslev er fundet et Lommeuhr. Eieren kan erholde samme udleveret paa Muckadel og Holsteenshuus Birkers Kontoir i Salling, imod at legitimere, sin Eiendomsret og betale Omkostningerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Undertegnede har som Guldsmedmester etableret sig i Nyborg, og anbefaler sig til Enhver, der vil anbetroe ham deres Arbeide. Nyborg den 14 Februar 1824. Paul Olsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Et Huus paa 8 Fag er at faae tilkjøbs til NedbryNB. delse, eller, om kan akkorderes med Eieren, kan samme faaes til Boepæl, og en liden Hauge dertil; Alt uden Betaling, til Leie nogle Aar, imod at indrette Huset til anstændig Beboelse og belægge det med Steenlægter og Tegltag. Odense den 11 Februar 1824. Napiersky.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Torsdagen den 26 Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver ved Odense Kanal=Bassin foretaget offentlig Licitation over 2 Prames Bygning og dertil fornødne Materialier, bestaaende af følgende Sortementer: circa 3500 Alen Egeplanker, 1 1/2 Tom. tykke og 9 Tom. brede. 50 Stkr. Egeknæer, 3 Alen paa den ene og 1 1/2 Alen, paa den anden Green. 12 Alen Egetømmer, 4 Tom og 4 Stkr. Fyrrebjelker, a 10 Al. 5 Tom. og 2 1/2 Tylt 12 Fods Fyrrefjælle, 8 Tom. brede. 400 Stkr. 5 Tom. Søm. 24 - Jernbolte. - 100 - 4 Tom. Tom. 8 - Hjørne Jern. 8 - Jernringe. 4000 - Egenagler. 3 Lpd. Drift, 24 Pd. Beeg og 16 Kander Tjære. Dernæst tillige Tømmer=Arbeidsløn. De Lysthavende ville behageligst møde ovenbenævnte Tid og Sted, hvor Konditionerne erfares og foreløbig er til Eftersyn hos Kanalinspekteur Schubeler. Odense den 15 Februar 1824. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Skipper Bakker afseiler bestemt Torsdagen den 19 de til Kjøbenhavn, hvortil medtages Fragtgods. De, som maatte have noget at medsende, vilde behage at melde dem ved Skibet, beliggende ved Bassinet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Fredagen den 27 Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver udi Gaarden No. 576 paa det store Torv i Hauge, stuen, bortsolgt ved offentlig Auction adskillige Effettebestaaende af Guld og Sølv, gode Gangklæder, Sopha, Stol Borde, Speile, Kommoder, Dragkister samt endeel Handelsvarer m.v., hvorover trykte Fortegnelser ere at bekomme hos Jukassator, Lieutenant og Kjøbmand Pram i Nedergade Dage førend Auctionen; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 15 Februar 1824. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
J Hr. Kammerjunker Casper Herman v. Heinens først til Kommissariers og senere til Skifterettens Behandling: opgivne Boe, bliver en extra Skiftesamling afholdt paa sædvanlig Sted Fredagen den 5 Marts næstkommende. Formiddag Kl. 9, hvorved bemeldte Boe ventes optaget til Slutning. Bjerge Aasum Herreders Kontoir den 14 Febr. 1824. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
At der foretages en Skiftesamling i Kjøbmand Henrik Lunds Boe paa Raadstuen her i Byen førstkommende 3 Marts, Kl. 10 Formiddag, og efter den Tid, indtil videre, hver 14de Dag paa samme Tid og Sted; det tjener herved til alle Vedkommendes Efterretning. Faaborg Byefogedcontoir den 13 Febr. 1824. Flindt, konstit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
At der i den her i Byen ved Døden afgangne Toldbetjent Johannes Richardts Boe den 4 Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver afholdt en Skiftesamling; det tjener herved til alle Vedkommendes Efterretning. Faaborg Byefogedkontoir den 15 Febr. 1824. Flindt, konst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Det saakaldte Kochaugested ved Render i Brylle Sogn, tilhørende Huusmand Jochum Hansen, opraabes til Bortsalg ved een Auction, som afholdes i Huset Mandagen den 23 Febr. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. De til Huset. henhørende Jorder staae for Hartkorn Ager og Eng 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Odense Herredskontoir den 4 Februar 1824. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Efter Udlægshavers Forlangende, bliver den Madame Mørch, af Marienlund tilhørende lille Skibhuus løkke med derpaa værende Bygninger og en i forreste Skibhuusløkke værende Teglovn opraabt til Salg ved 3 Auctioner, af hvilke de 2 første afholdes paa Odense Herreds Tingsted Torsdagene den 4 og 11 Marts, og den 3die paa Eiendommen selv Fredagen den 19 Marts næstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 11. Lille Skibhuusløkken er frie Hovedgaardstaxt. Odense Herredskontoir d. 15 Febr. 1824. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Onsdagen den 25 Febr. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver hos Smeden Lars Rasmussen i Svelte gyden i Wissenberg Sogn, ved Auction bortsolgt 7000 brændte Nuursteen og 800 Tagsteen. Odense Herredskontoir d. 15 Febr. 1824. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-16
Mandagen den 23 Februar bliver den ved Bremerhauge under Baroniet Brahetrolleborg beliggende Kalkovn ved offentlig Auction opbuden til Bortforpagtning paa visse Aar. Ovnen, som er beliggende midt i Skoven, ligger meget beqvemt for at spare Brændetransporten; de fornødne Bygninger til Værkets Brug er indbefattet under Forpagtningen. Auctionen afholdes Kl. 10 Formiddag; hvilket alt saaledes herved bringes til Lysthavendes Kundskab. Auctions-Direkteuren.