Berlingske Tidende, 1763-05-02
J afvigte Aar ere fra uden Rigs Stæder til Stockholm ankomne 517 Skibe, og til uden Rigs=Staden afgaaet 615 Skibe. Capitulations=Artikler ved Jndtagelsen, af Staden Manilla. Artikel 1. At den skal forsikres alle deres Eiendomme, og Effecter, med de Friheder som de hidindtil have nydt, og Hans Storbritanniske Majestæts Skyts. Svar. Tistaaet. Art. 2. At den Catholske, Apostoliske og Rommerske Religion skal beholde frie Øvelse, og deres Præster og Geistlige blive understyttede og beskyttede i deres Embeds=Forretninger. Svar. Tilstaaet. Act. 3. At Familierne som have flygtet ind i Landet, skal have Frihed til ubehindret at komme tilbage. Svar. Tilstaaet. Art. 4. At den Samme Skadesløsholdelse og Frihed og maae strække sig til de Personer af begge Kiøn, som ere Borgere af denne Stad, i Henseende til deres Handel. Svar. Som Britanniske Undersaatter maae de drive alle Slags Handel. Art. 5. Da vi have en stor Tillid til Deres Excellencers den Brittiske Generals og Admirals kloge Beskeedenhed, saa haabe vi at de vil giøre dem al Umage for at vedligeholde Fred og Rolighed i Staden og Forstæderne, og alvorlig straffe alle dem, som skulle understaae sig at handle imod deres Anordninger. Svar. Tilstaaet. Art. 6. At Jndvaanerne skal tilstaaes den samme Frihed til at handle og vandle, som de hidindtil have haft, og at dem til den Ende skal meddeles de udfordrende Passer. Svar. Besvaret ved den 4de Artikel. Art. J. At Landmanden ligeledes skal have Frihed til at bringe sine Vahre og Levnetsmidler til Staden, og der sæl et dem, uderindret, og uden at aftvinges samme med Magt, men at han derfor betales paa den Maade som den sidindtil har varet brugeligt. Svar. Tilstaaet; men kom mer nogen her ind med Geræhr eller skadelige Vaaben, hans skal vare dødsens. Art 3. At Kirkeregimenter maae taales, og samme have Frihed til at undervise de troende, særdeles Landets Jndsidde Svar. Men de maae ikke understaae dem at overtale nogen af vores Kongel. Herres Protestantiske Undersaatter til den Paristiske Troe. Art. 9. At det Occonomiske Gouvernements Ovelse og Skikke i denne Stad maae forblive i sin fulde Frihed. Svar. Tilstaaet. Art. 10. At Myndigheden, saavel i Politiske, som borgerlige Sager, maae forblive bestandig i det Kongelige Rettens Kammers Hander, paa det at, ved dets Middel og Tilsyn, Uorden kan forbindres, og det Ondstraffes. Spr. Dog stalder underkaste sig vores Gouvernements Centur. Art. 11. At bemældte Ministres og Kongelige Betien. teres Personer og Gods unde fuldkommen Sikkerhed, og forsvares ved deres Ære og Anseelse med en fornøden Underholdning, hvilken Hans Catholiske Majestæt vil gotgiøre. Med disse Vilkaar, og paa samme Maade som de øvrige Jndvaanere, vil ovenmældte Ministere begive dem under Hans Storbritaniske Majestæts Protection. Svar. Hans Catholiske Majestæt maae betale for deres Underholdning. Art. 12. At Jndvaanerne skal have Frihed til at boe inden eller uden for Staden, ligesom de finde det for beqvemmest. Svar. Dette bliver alletider underkastet vores Gouvernements Jgienkaldelse, naar det skulle findes fornødet. Skeet den 6te October 1762, i Staden Manilla. Underskreven: S. Cornich. W. Draper. Manuel Antonio, Erkebiskop af Manilla, Goudernator og General=Capitain for de Philippinske Der. Francisco Henriqver de Villacourta. Manuel Galban Venturg. Francises Lando de Viano. Betingelser, paa hvad Maade Staden Manille skal befries for Plyndring, og Jndvaanerne tilstaaes og forvares i deres Religion, deres Godser, Friheder og Eiendomme, under Hs. Storbritanniske Majestæts Regiering og Slots. Artiket 1. De Spanske Officierer af Hver Rang skal alle ansees for Krigslanger, paa deres Parole de Honneur, men skal have Frihed til at bære deres Kaarder. De øvrige Tropper, af hvad Stand og Beskaffenhed de end maatte være, skal giøres Værgeløse, og underkaste sig vores Disposition, men de skal blive behandlede med al Venlighed. Art. 2. Alle Militairske Sager og Magaziner af alle Slags, skal troelig overleveres til vore Commissarier, og intet deraf fordølges eller beskades. Art. 3. Hans Excellence Gouverneuren maae uopholde. lig sende Ordrer til Forteresset Capite, og alle andre Forter som ere under Hans Commando, og dependere af Fæstningen Manilla, at de skal underkaste sig Hans Storbritanniske Majestæts Vaaben. Art. 4. De Forslage, som en Skrivelse, hvilken og fra Gouverneurens og hans Concilii Side er tilstillet, indeholder, skulle blive tilstaaet og antaget med det Vilkaar, at de betate 4 Millioner Spanske Dalere, den halve Par strax, og den anden til saadan Tid som vi ville blive enige om, og at derfor gives Gidster og Forsikring. Skeet i Staden Manilla, den 6te October 1762. inderskreven som de forrige Art.)Alle Oer, som Dependere af Luconia og dens HovedStad Manilla, og nu ere under Hans Catholske Majestæts Herredømme, maan strax aftrædes til Hans Storbritann ske Majestæt, og samme erkiendes og antages som eneste Souverain derover, indtil disse Oers Skjæbne bliver udgjort ved en Fred imellem disse tvende Konger. Deres Religion, Godser, Friheder, Eiendomme og Handel skal blive uforandret for Jndvaanerne af disse Øer, som ere Spanske Undersaatter, paa samme Maade som det er tilsagt Jndvaanerne i Manilla, og paa hele Den Luconia. Alle Gouverneurer og Krigs=Betientere skal tilstaaes Krigs=Æres Tegnene; Mende maae, ligesom Officiererne i Manilla og Capita have gjort, give deres Parole, ikke at gribe til Vaaben, eller tiene imod Hans Storbritannske Majestæt. Skeet i Manilla den 30 Oct. 1762. (Undertegnet som forhen.)