Viborger Samler, 1776-09-16
SMLER. J Mandagen den 16 September. (Resten af Nr. 37.) Haar vi spørge de Efterretninger, som andre Folk give os om Egypterne, og begynde fra Jøderne, saa sige de os kun, at de vare den civiliserteste, sædeligste og lærdeste Nation de kiendte. Det er vist meget sandsynlig, men dog have vi vigtige Grunde til at troe, at Moses kunde være erfaren i alle Egypternes Viisdomme, uden just derfor at være en stor Lærd. J sær vil man dømme efter de Prover, som de aflægge paa deres Færdigheder, saa faaer man en storre Jder om deres Hænders Gesvindighed, end om deres Lærdom, og at de efter Anseelse have Fierde Aargang. været : været meere Taskenspillere end Philosopher. Med Føie burde man vente af Grækerne, da de først begyndte at studere Naturen og giøre Reiser til Egypten for at lade sig undervise, de fordeelagtigste Efterretninger om denne Materie; men foruden det, at alt hvad man har sagt os om disse Reiser, er dunkelt og tvetydigt, saa er tillige det, man lærer heraf, ikke saaledes beskaffent, at det kan give os noget stort Begreb om Egypternes Lærdom. Naar Pythagoras ofrer en Hekatombe, fordi han havde opfundet den 47 Sats i Euklidis første Bog, og Thales en Tyr, fordi han havde udfundet, at man kunde giøre en retsidet Trekant i en Sirkel, og det efterat de begge havde studeret i Egypten, der var Moder til Geometrie og Mathematik, hvad skal man da dømme om deres Lærere, Den dunkle Efterretning man har om deres Project, at foreene Nilen med det røde Hav, seer ud nærved, som om de ikke havde forstaaet at omgaaes med Vandvægten. Desuden er det og rimeligt, at de har foretaget sig dette, saavel som andre store Værke, meere af Pralerie end til Landets sande Nytte, eftersom de dog undertrykte Han deel og Skibsfart, og var ikke engang betænkt paa at skaffe deres Kyst en god Havn. Deres Pyramider ere vel satte efter Verdens fire Hiørner; men hvorliden mathe mathematisk Kundskab udfordredes ikke dertil, og at Thales maatte vise dem, hvorledes de kunde maale disse Pyramiders Høide efter deres Skygge, er Beviis nok, hvorlidet de have forstaaet af Trigonometrien. Men vi vil nu gaae til den tredie Periode af deres Historie, hvor man med Rette kan vente sig saadanne Efterretninger, som kan sette os i stand til at domme over deres Konster og Videnskaber. Da Grækerne havde erobret Phoenicien, Chaldæg og Egypten, var deres Smag, og følgelig og deres Nysgierrighed bragt til det Høieste; Men i alt hvad denne fiine og lærde Nation fortæller os om den Skole, hvor de skulle have lagt Grund til alle deres Kundskaber, finder man lidet om Egypternes Videnskaber og Kunster, naar man regner det fra, som Grækerne selv havde bragt derind. Vel er det sandt at Hommerus blev intet Sted studeret meere kritisk, end i Egypten; men det var og Græker, som studerte ham. Vi finde heller ikke, at Zenodotus og Aristarchus, som i Prolomæernes Tiid gjorde sig saa megen Umag med at berigtige Texten i hans Vers, oplyse i mindste Maade deres Skribent af det Lands Værker, som de skrive i. Disse lærde Mænd, som udgav Homer, havde under Opsigt det største Bibliothek, som den Pr. Tiid Tiid var i Verden, og dog tale de os ikke et eneste Ord om Skribenterne i det Land hvori de vare samlede, og de Egyptiske Græker have ikke efterladt anden Bog, end Biblen oversat i deres Sprog. Da vi i denne Periode forgiæves have søgt efter Egyptisk Lærdom, saa tør vi vel ikke vente noget meere af den Tiid, da dette Land var en romersk Provints. Strabo, der med god Smag, sund Dømmekraft, megen Nysgierrighed, reiste som en stoer Beundrer af Alderdommen, havde ved sit Venskab, med Ælius Gallus, som han ledsagede til Cyne og til Grændserne af Æthiopien, den fortreffeligste Leilighed til at faae de beste Efterretninger, man den Tiid kunde faae om Egypten; men i alle hans Fortællinger er der intet, som kan bevæge mig til at forandre min Meening. Just derfore troer jeg, at omendskiønt Egypten har været cultiveret, da Barbariet endnu herskede Grækenland, saa har den dog i Henseende til Konster og Philosophie ikke opløftet sig over det Middelmaadige. Og dette kan ikke komme os enten uventet eller synderlig for, naar man betænker begge Landes forskiellige Beskaffenheder. Egyptens særegne Fortrin, et Klima, som gjorde Klæder kun lidet nodvendige, og en Jordbund hvor alt det nødvendige voxte voxte ved en meget ringe Kultur op under Fødderne, kunde tilig opløfte denne Nation over Vildheds Stand; Men just disse Omstændigheder, som den havde sin hastige og talrige Befolkning at takke, ere just ikke fordeelagtige for Geniet. Store Siels og Legems Anspændelser og Foretagender maa man ikke vente i et Land, hvor Naturen saa got har beskyttet mod Hunger og Kuld, og hvor en stedse uforandret Jord og en bestandig klar Himmel ikke ved noget enten opvækker eller ophidser Lidenskaberne. Ligne vi den nu med Grækenland, hvor Jorden er saa forskiellig, og Veiret saa foranderlig og afvexlende, saa kan vi ikke længere forundre os over, at Egypten har været Moder til Konsterne, og Grækenland bragt dem til Fuldkommenhed.