Jyske Efterretninger, 1792-04-13
Mange Læsere vil uden Tvivl ved at kaste Øinene paa denne Titel, ikke falde i liden Forundring, da slig offentlig Bekiendtgiørelse, saavidt mig er bekiendt, endnu ikke har havt Sted i Tydskland. J hvorvel saadanne offentlige Ægteskabs Jndbydelser for længe siden have været indførte i England, hvilket noksom vil være dem bekiendt, der kiende Britternes Sæder. Ligesom der og haves Exempler nok paa, at ved dette Middel mange lykkelige Ægteskaber ere tilveiebragte. Usædvanlige ere imidlertid, som sagt, deslige Bekiendtgjørelser hidindtil hos os, af hvilken Aarsag denne sikkert af mange vil findes forunderlig, og godt og vel om den undgaaer ufordeelagtige Domme. Men min Trøst i saa Fald skal være denne: at dette dog kun vil blive Tilfældet hos en liden Deel af Publicum, og at alle Nyeheder have en saadan Skiebre Med alle almeennyttige gode Ting tiblandt hvilke jeg regner Bekiendtgjørelser af denne Slags, maae jo nemgiengelig giøres en Begyndelse. Hvem vovede f. Ex., for faa Aar siden i de danske Stater at bekiendtgiøre et Dødsfald for Paarørende i Aviserne? En velbekiendt værdig Dame gjorde det først, og nu efterfølger Høie og Lave hendes Exempel. Uden videre Jndgang kommer jeg nu mit Maal. nærmere, efterat jeg forinden har fremsadt mine Grunde, for denne Bekiendtgiørelse, hvilke jeg holder mig forvisset om, hos enhver Sandhed elskende Læser skal findes antagelige. Saafremt Ægteskab er at ansee som den vigtig ste Forbindelse Menneskene kunde indgaae, saa selger uimodsigelig deraf, først at Valget af begge Kiøn ikke maae skee uden efter nøieste Overlæg og Prøve, for det andet, at det maatte være af Vigtighed, at Qvindekiønnet ikke mindre end Mandkiønnet havde frit Valg, og for det tredie, at Fleerbeden saavel af Candidater som af Candidatinder ved ethvert Valg maatte være af væsentlig Rytte. At disse Øiemeed ved offentlige Ægteskabs Jndbydelser ligefrem blive opnaaede, lyser klarligen frem Fortiener jeg nu Dadel eller Roes, fordi jeg ved denne Bekiendtgjørelse baner Veien for Ægteskabs=Candidaterne, paa hvilken de kan vandre sikkre og lykkelige til Humens Altar, Fortiener jeg Dadel eller Roes fordi jeg herved aabner en Vei for mange Skiønne, paa hvilken de kan blive bekiendte med Mænd, der ville sætte Priis paa deres Talenter og Hierte, Fortiener jeg Dadel eller Roes naar jeg herved forskaffer mange Skiønne, hvis Forfatning ellers maaskee ikke lod den haabenogensinde at komme til at være det søde Modernavn, Leilighed til deres Kalds Opfyldelse? Mit Hierte slaaer høit af Glæde, naar jeg forestiller mig den Mængde glade Mødre som trykke deres sinilende Glutter til deres Bryst, Mange, ja ret mange af det smukke Kiøn blive ugifte, fordi de ere ubekiendte; i det mindste ubekiendte at Mend, der ere istand til at sætte den rette Priis paa deres Sieles Talenter og Hierters Godhe. Mange unge Mandspersoner blive ugifti fordi de ikke i deres mindre eller større Cirkel kunde finde imellem det smukke Kiøn en for dem passende Person. Taler ikke daglig Erfaring for disse Sætninger; og saa spørger jeg endnu engang, fortiener jeg Dadel eller Roes for denne Ægteskabs Jndbydelse. Det var dette jeg vilde forudsende, paa det at enhver af mine smukke Læserinder, saavelsom Forældre og Formyndere, maatte ansee denne min Jndbydelse til Ægtestab i sit rette Lys.