Aalborg Stiftstidende, 1832-08-29
Frankrig. Under Titelen. Lafalette og Revolutionen 18307 er nylig udkommen et Skrift i Paris, hvis Forfatter er Hr. B. Sarrans og som tildrager sig almindelig Opmærksomhed. Angaaende Hertugen af Orleans Ophøielse paa Tronen fortæller Forfatteren, der ansees for at have øst af meget gode Kilder, Følgende. Den 30te Juli, efterat den forrige Regjering var styrtet, blev det Spørgsmaal, hvorledes en ny maatte være at oprette, afhandlet ganske forskjelligt paa Raadhuset og hos Hr. Lafitte, hvor de Deputerede forsamlede sig. Hist ønskede man at oprette en Republik og udraabe Lafayette til Præsident; her gjorde man Alt for Hertugen af Orleans. Lafayette afslog det ham gjorte Tilbud og paastod, at en provisorisk Regjering skulde nedsættes og den definitive Afgjørelse overlades til PrimairForsamlingerne, som ufortøvet skulde sammenkaldes; Lafitte og hans Tilhængere vare mindre betænkelige, thi med hans Overbeviisning om at der snarest muligt burde gjøres Ende paa Provisoriet forenede sig en privat Forkjerlighed for Hertugen af Orleans. Allerede siden den 28de var en Brevvexling i Gang imellem Hertugen og Lafitte, som gik igjennem Hertugindens Secretair Hr. Ondarts Hænder. Lafitte opfordrede Hertugen til at vogte sig for de Garn, som man opstillede mod ham i St. Cloud og han tilbragte derfor Natten i en afsides Pavillon. Den 29de aflagde Lafitte atter en Beretning om Sagernes Gang og tilkjendegav Hertugen, at han inden 24 Timer vilde komme til at vælge imellem en Krone og et Pas. Tidlig om Morgenen, den 30te, begav Hr. Thiers og tvende andre Herrer sig til La sitte og affattede her, uden endnu at have spurgt de Deputerede, en Proclamation, hvorved Hertugen udraabtes til General=Statholder. Utallige Exemplarer af denne bleve uddeelte i Paris og forsendte til Departementerne, tillige overveiede man i denne Forsamling, hvorledes man kunde faae de meest yndede Journaler paa sin Side. Jmidlertid havde det orleanske Parti ikke alene at kjempe med det republicanske, hvis Sæde var Raadhuset, samt et andet af lignende Grundsætninger, der samledes hos Lointier og meente at man, førend en ny Regjering oprettedes, maatte spørge Nationen; der dannede sig ogsaa et andet Modparti. J den Forsamling, hvori en Deel af de Deputerede toge Deel Kl. 10 om Formiddagen, anvendte Hr. Dupin sin Veltalenhed til Hertugens Fordeel, men fandt en temmelig kold Modtagelse, og da Kamrene 2 Timer efter forsamlede sig, syntes Meningerne meere deelte end nogensinde. Her blev talt om Hertugerne af Orleans, Bourdeaux, Angouleme, ja selv om Carl den 10de; Jntet syntes at love Orleanisterne Seiren og da nu Hr. v. Sussy i Carls Navn lovede, at Ordonancerne skulde tages tilbage og et nyt Ministerium oprettes, da man ventede Hertugen af Mortemart og den nedsatte Commission traf sine Deliberationer og hvervidt man skulde antage eller forkaste Carl den 10des og Hertugen af Angoulemes Aftakkelse i Langdrag: da mærkede Lafitte Øieblikkets Vigtighed og lod Commissionen vide, at hvis den ikke snart afgav sin Erklæring, maatte Kammeret skride til Sagens Afgjørelse uden at oppebie denne. Dette virkede og nu fattedes den Beslutning at tilbyde Hertugen General Statholderskabet. Da dette Tilbud den følgende Dag blev forkyndt Hertugen ved en Deputation, svarede han meget ubestemt. Han talte om de Familiebaand, der knyttede ham til Carl den 10de og endte med den Erklæring, at han ikke kunde bestemme sig, før han havde hørt en Mands Raad, som for Øieblikket ikke var nærværende. Denne Mand var - Talleyrand. Til ham afsendtes nu Sebastiani, der tilligemed Dupin befandt sig i Hertugens Cabinet og fik af ham det Svar. Tilbudet er godt; man bør tage imod samme. Dette gjorde da ogsaa Hertugen. J al Hast blev Lafayette paa Raadhuuset underrettet, om Kammerets Beslutning og Hertugens Samtykke; kort derpaa fandt den bekjendte Sammenkomst Sted. Lafayette havde ingen Grund til at mistroe de Forsikringer, der bleve givne og de Følelser, som man yttrede; han anvendte derfor sin Jndflydelse hos Hovederne for den bevæbnede Revolution, saaledes at disse lovede ikke at forstyrre Roligheden, hvorimod han paatog sig hos den nye Regjering at udvirke de nødvendige Garantier for Frankrigs Frihed. Den bekjendte Samtale, som Hertugen her havde med Lafayette, har siden været Gienstand for mangfoldige Commentarer; den var især vigtig fordi den bevægede Republicanerne til at nedlægge Vaabnene. De have siden beklaget sig over at man ikke har holdt de dem givne Løfter, og om man endog kan bebreide. dem, at de har sat alt for meget Lid til en privat Samtale, der kunde underkastes mangfoldige Fortolkninger, saa ere dog de store Afvigelser fra hint Løfte, som man siden har tilladt sig, ikke dermed at undskylde.