JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Det ottomanniske Rige strækker sig endnu for nærværende Tid, ligesom i dets Glandses Aarhundreder, over Europa, Asien og Afrika, og er, med Hensyn til dets Overflade, et af Jordens største Riger. Dets Omfang er, med Grækenland og Øerne, henved 119,000 en Mile, og staaer saaledes blandt Europas Stater allene tilbage for det russiske Rige, som, ligeledes i tre Verdensdele, ikke har mindre end 210,000 Mile. Det ottomanniske Rige er 3 Gange saa stort som Østerrig med de italienske Stater, 4 Gange saa stort som Frankrige, og 8 Gange større end de brittiske Øer. Rigtignok er Ægypten nu halvt afhængig, Barbareskerne anerkjende kun Porten illusorisk, en Deel af Grækenland er alt fri, og den anden vil sandsynligviis afryste Aaget, Cycladerne ville rive de asiatiske Der med sig, Moldau og Wallakiet ere besatte af russiske Tropper. Men alt dette fradraget, er det ottomanniske Rige endnu dog større end det hele østerrigske Monarkie og Preussen tilsammenlagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Tyrkiet skal, efter alle Reisendes Forsikring, være et Land af en ubeskrivelig Skjønhed og Frugtbarhed. Man vandrer gjennem hele Skove af Citron= og Pommerantstræer, som udbrede den herligste Vellugt. En af de ypperligste Frugter som dyrkes paa Markerne, er Vandmeloner, som ere i høi Grad lædskende og behagelige. Men saa skjønt som Landet er, saa lidet kultiveret og benyttet er det ogsaa, der gives kun faa Landsbyer i Forhold til Jordernes Udstrækning, og disse see øde og forarmede ud (saa at Chatteaubriand har Ret naar han siger, at Tyrkerne ere det herligste Folk til at besidde et riigt, Land, saaledes at de ingen Nytte have deraf.) Et af Landets fortræffeligste Producter ere Fignerne. Men saae man, hvorledes de bleve indpakkede for at sendes til Europa, saa vilde man tabe Lysten til at spise dem. Kjøbmændene kalde nemlig Folk ind fra Gaden, som med deres bare og skidne Fødder stampe dem ned i Tønderne, &c. Citroner ere saa godt Kjøb, at saamange som en Karl kan bære i en Sæk paa sin Ryg, kan faaes for nogle faa Skillinger. Morbærrene falde ned af Træerne i uhyre Mængde og tjene Svinene til Føde. Et af Naturen saa velsignet Land fortjente rigtignok en bedre Skjebne, som nu ogsaa synes at være Forsynets Beslutning, da det lader til som Rusland er bestemt til at udbrede Kulturen over Asien, thi Menneskelivet, ligesom hele Naturen, saavidt som vi kjende den, er i en udviklende Tilstand, og Menneskeslægten rykker efterhaanden frem til en vis Bestemmelse og en vis Grad af Modenhed, ligesom Frugten paa Træet og Træet selv, og Jordens hele Legeme, af hvis Skjød Træet fremgroer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Storsultanen skal have maattet tage Hul paa sin Privatskat, for at udrede Krigsbekostningerne, da de offentlige Kasser fandtes alle tomme. Seraskieren har derimod givet Sultanen og hans Nyexerceerte en Fest i Rosenhaven, som kostede 600,000 t. Plastre. Altsaa er hans Skat ikke tom endnu, og de rige Storembedsmænds Sparepenge pleier Porten stundom godt at kunne finde, naar Snor en først har gjort sin Virkning. Porten har ladet 12 østerrigske Kornladninger optage under Paaskud, at de vare bestemte til Grækerne, og vil uagtet alle denne venskabelige Magts Forestillinger, ikke give dem tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Foruden en indviet Amulet, som enhver Russen fra Daaben af, hvor han faaer den, bærer om Halsen, og aldrig aflægger, har han ogsaa et billede af Kobber i Lommen, hvilket forestiller den hellige Nicolaus eller en anden Helgen, som er hans Patron. Dette bærer han ved sig overalt. Jntet er besynderligere, end naar man seer paa en Soldat eller Bonde, hvorledes han trækker sin lille Gud op af Lommen, spytter paa den, gnider den med Haanden for at vaske den af, stiller sig ligeover for den, og kaster sig ned paa Gulvet, gjør hundrede Gange Korsets Tegn, udstøder de dybeste Suk, og fremsiger sine fyrgetyve (Tallet Fyrgetyve er et helligt Tal for det russiske Præsteskab) Gospodi Pomilui (Gud, vær mig naadig) Er Bønnen tilende, saa lægger han Guden i Æsken igjen, og putter ham i Lommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Nogle Skribenter have villet paastaae, at den Komet, som fremkommer i Aaret 1832, vil ødelægge Jordkloden. Men Secretairen ved Videnskabs-Academiet i Paris har nylig i et Møde oplæst en Afhandling, hvori denne ugrundede Frygt tilintetgjøres. Kometen af 1832 tilbagelægger, efter Hr. Demarceauls Beregning, sin Bane i 6 Aar og 9 Maaneder, og vil i ikke komme Jorden nærmere end 16 Mill. Lieues. Men den kunde komme den 1, Gange nærmere, uden at gjøre den Skade. J Aaret 1770 var en Komeri os paa 750,000 Lieues nær, altsaa 9 Gange nærmere i end Maanen. Hr. de la Lande har beregnet, at først Nærheden af 13,00 Lieues kan have skadelige Følger. Hiin Bekymring er altsaa opstaaet af den Omstændighed, at bemeldte Komet kommer Jordens Ban paa 13 til 11, Lieues nær, følgelig en betænkelig Omstændighed, ifald Jorden netop til samme Tid skulde være paa det nærmeste Punct af sin Bane. Men dette bliver ingenlunde Tilfældet i Aaret 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Fra Frankfurt begynder man at klage over et nyt Slags Nød. Overflod af Penge, som forvolder, at Rentefoden nedsættes, og Fornødenhederne stige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Der sælges nu Leipziger Sundheds-Snørliv, som i flere Henseender svare til deres Navn, da det smukke 2. Kjøn derved lærer en ny Dyd: Taushed, eftersom det 18 neppe kan trække Veiret, og Maadelighed i Spise, da den op frie Passage for Maden er spærret. En opbragt Kone maa heller ikke tillade sig nogen Overilelse, saafremt hendes Taille er hende kjær, og forsaavidt er Opfindelsen af 12 disse nye Presser ogsaa vigtig i moralsk Henseende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
J Fattigboligen i St. Georgs Forstad ved Hamborg bleve to Koner forrige Fredag dræbte af Lynild. Straalen foer over Gaarden, hvor den ligeledes dræbte Hunden, medens en Kat med to Killinger bleve ubeskadigede, og derpaa over Alsteren til en Keglebane ved Dammporten, uden at røre enten Keglerne eller Keglespillerne, hvis Munterhed imidlertid forvandledes til en pansk Skræk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Den bekjendte v. Lindensels, kongl. dansk Ma for paa Vartpenge, har nu sit Levnetsløb under Pressen, der skal udkomme under Titel af: "Bruchstücke aus 1 dem Lebenserfahrungen eines Greises." Han har inddeelt det hele i tre Bøger, af hvilke den første skildrer Forfatterens Carriere i de østerrigske Stater og i østerrigsk Militairtjeneste, især i Felttogene mod Tyrkerne i Aaren 1788,90; den anden hans Ophold i Frankrig under Rædselsperioden, 1792 og 93, og hans Tilbagekomst til Wien; den tredie hans Ophold i Hamborg og hans Virken i Danmark, det Fædreland han havde valgt sig, i næsten 32 Aar. Hermed staaer i Forbindelse hyppige Reiser i forskjellige europæiske Lande; og da det er bekjendt, at Majoren har ført et paa Afvexlinger rigt og bevæget Liv, er det at formode, at denne hans Autobiographi vil blive interessant; ligesom han ogsaa lover, at den skal indeholde "Sandhed, den pure Sandhed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Om Paganini, som ventes til Khvn., læstes nylig fra Wien. Den almindelige Opmærksomheds og Beundrings Hovedgjenstand er endnu stedse Paganini, som alt har givet fire Concerter med uhyre stort bifald. Den store Redoutsal var hvergang saa fuld at man kan anslaae de fire Jndtægter lavt til 30, Gulde W. W. Ved den anden Concert var Salen saa overfyldt, at Paganini ved den tredie kundgjorde, der udgaves kun saamange Billetter, som Lokalet rummede Tilskuere. Man kan virkelig heller ikke beskrive hvad denne Violinernes Gud udfører. Ogsaa kan man ei sammenligne ham med nogen anden Virtuos, og den østerrigske Jagttager har fuldkommen Ret naar han siger, at Paganini Jntet har tilfælles med de øvrige betydelige Violinspillere uden Violinen og Buen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
J det nylig udkomne 11te Hæfte af Tidsskriftet Svea læses en Udsigt over adskillige fremmede Landes Underviisningsanstalter af C. A. Schrøder, hvori og saa forekommer et Afsnit om Danmark. "Opdragelsesvæsenet i Danmark, hedder det, er i de senere Aar ved adskillige hensigtsmæssige Reformer i flere Henseender blevet fuldkommere. J et absolut Monarkie som Danmark, maae Dannelsens og Dannelsesanstalternes Fremskridt mere end i noget andet civiliseret Land beroe paa Regentens Personlighed, hans videnskabelige eller uvidenskabelige Sands. Men Danmark har i senere Aar havt den Lykke, at cie Fyrster, som med en reen Kjærlighed til videnskabelig Dannelse, har forenet tilstrækkelig Kraft og Klogskab til hensigtsmæssig at fremme dens almene Udbredelse, og derfor med ædel Beredvillighed understøttet hvert lovende Talent i Videnskab og Kunst og tillige ved rigelige materielle Midler sat de offentlige Lærreanstalter i en med Kulturens og Samfundslivets Fremgang overeensstemmende Skikkelse. Den videnskabelige Dannelse har og i senere Aar gjort kjendelige Fremskridt, begunstiget af Landets lykkelige Beliggenhed, samt Nationens for fremmede Jdeer aabne Sands. Jsær ere de empiriske Kundskaber, og adskillige Deele af den skjønne Literatur med Held, blevne dyrkede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Aarhuus. Efter at Hs. Majestæt ved den i Dag Formiddags holdte Generalmaneuvre havde endt dette Aars Troppesamling, behagede det Allerhøistsamme i Eftermiddag at lade Sig præsentere Byens Borgervæbning og Brandkorps, hvorefter Hs. Majestæt allernaadigst besøgte Stiftsbibliotheket, Domkirken, Raadstuen og Fængslerne. Hs. Majestæt har bestemt Sin Afreise til i Morgen Middag. J Nat og i Morgentidlig afmarschere samtlige Tropper igjen til deres Garnisoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Over de fra den 5te til den 15de Junii i og ved Aarhuus forsamlede Tropper, nemlig: To Batterier kjørende Artillerie, Prinds Frederik, Ferdinands Regiment lette Dragoner, det Jydske Regiment lette Dragoner, det Fyenske Regiment lette Dragoner, det Slesvigske Curasseer-Regiment, det Holsteenske Landseneer-Regiment, det Fyenske Jnfanterie=Regiment, og det 3die Jydske Jnfanterie-Regiment, har Hs. Majestæt Kongen afholdt Special=Revne, ligesom med disse Tropper er foretaget 3 Cavallerie=Maneurer og 2 Maneuvrer med samtlige Vaabenarter i eet Corps mod en supponeret Fjende, under Hs. Majestæts høistegen Commando.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Ved disse Øvelser har Hs. Majestæt fundet samtlige fornævnte Tropper fortrinlig godt exerceret, og ved Armeebefaling ladet alle Vedkommende tilkjendegive Sin allerhøieste Tilfredshed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Forvalter Thygesen, Amtsprovst Bering, Procurator Fick, Pastor Rain, Frue Frydensberg, Stud. Frydensberg, Handelsbetjent Gade, Frue Olrick, Bankør Warburg, Frue me Lassen, Jfr. Elise Møller, og Jfr. Struer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Bekjendtgjørelser. At Skiftet efter afgangne Birthe Pulz Wolder, Marcus Hansen Wolders Hustrue i Skanderborg, bliver foretaget paa mit Contoir sammesteds, Mandagen den 14de Julii næstkommende, Kl. 10 Formiddag, kundgjøres herved overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, til alle Vedkommendes Efterretning, med bemærkning: at Boet formeentlig samme Dag ville blive optaget til Slutning. Skanderborg, den 9de Juni 1828. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Efter Vedkommendes Begjæring foretages Auction. paa Aarhuus Raadstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Tirsdagen den 17de Juni førstk., Formiddag Kl. 11, over nogle udestaaende uvisse Fordringer tilhørende afgangne Overkrigscommissair Althalts Boe. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 13de Juni 1828. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Da de ved 3die Auction den 23de April d. A. over Hovedparcellen og Parcellen No. 14 af Allinggaard, af Hartkorn Jordskyld 18 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 3/4 Alb. og Skovskyld 4 Skpr. 1 3/4 Alb. med Konge- og Kirke tienderne deraf, i Svostrup Sogn, gjorte Budde, ikke ere blevne approberede, saa blive bemeldte Eiendomme, efter Begjæring af Skiftecommissionen i afgangne General=Krigscommissair Schuchardts og forhen afdøde Frues Boe, stillede til Bortsalg ved en 4de Auction, som afholdes paa Allinggaard, Fredagen den førstk. 4de Julii, om Formiddagen Kl. 10, iblandt andre paa den Condition, at Kjøberen frietages for at tilsvare, de paa Parcellerne hvilende Skatterestancer. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den 10de Juni 1828. - H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Creditorerne i efterfølgende her under Behandling: staaende Boer: 1) Efter Pigen Else Marie Jacobsdatter, som har tjent Sukkerkoger Grand. 2) Efter Pigen Else Marie Poulsdatter, som har tjent Naalemager Zeemann. 3) Efter Handelsbetjent J. Bernsteen. 4) Efter Tømmermand Hans Pedersen Stagerup eller Stauerup. indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer for den competente Skifteret. De under No. 1, 2 og 3 anførte Afdødes Arvinger, indkaldes med lovlig Varsel til at anmelde og ligitimere deres Arveret. Aarhuus Skifteret, den 9de Juni 1828. Flerscher. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Ved Proclama af Dags Dato, som for vedkommende Over- og Underret vil vorde tinglæst, ere Creditorerne i Stervboet efter Dagleier Julius Carl Klewis afgangne Hustrue Mette Marie Nielsdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og ligitimere deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 9de Juni 1828. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Tandlæge og Liigtorne-Operateur Wolff bliver kun her endnu en otte Dagestid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Confect Rosiner, Krak-Mandler, søde og bittre, Mandler, Figen og Cathrineblommer, faaes hos C. F. W. Lewertshuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Et Menneske af fat Alder der i flere Aar har arbeidet i Postfaget og er forsynet med de bedste Anbefalinger om særdeles Duelighed, ønsker til 1ste Novbr. at erholde Condition, som Fuldmægtig paa et Postcontoir i Danmark, eller ogsaa at vorde antaget som Contoirist, enten hos en juridisk Embedsmand i en Kjøbstad eller hos en Godsforvalter paa Landet. Forseglede Billetter i denne Anledning bedes behagelig indleveret paa Aarhuus Adressecontoir, mrk. S. 1.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
Undertegnede er flyttet fra Studsgade til Middelgade i Musikus Stechhahns Gaard ligeover for Bogtrykkeriet, og anbefaler sig med et godt Assortiment Possementmager Arbeide, Borter og Nathsnorer til Agestole, Sadelgjorder, couleurte Silkefryndser, Agramaner, alleslags Pidelisser, Silkeknapper, alleslags ægte og uægte Guldtrækker-Arbeide, uægte Sølv- og Guld Port d'Epeer, Cordonger, Bomulds Distinctionssnorer, hvide og gule Baand til Ridedækkener, alleslags Snørebaand af Bomuldsgarn, Traad og Silke, og kan faaes beslaaet alleslags Snørebaand med Messing, eller Blik, saavel flade som runde, alle muelige Couleurer Strikkeperler, m. m. m. Possementmager-Arbeide kan faaes til billigste Priser. H. Henius, Possementmager. Jubelhøitiden, eller: Fikst du Pæren Zacharias, Vaudeville af P. D. Faber, faaes tilkjøbs for 3 Mk. hos Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
En blaa Klædes Mands-Frakke er tabt imellem Aarhuus og Soelberg; den redelige Finder bedes imod en Douceur at aflevere Samme enten hos Bagermester Fogt i Horsens eller i Aarhuus hos P. Sperling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-14
En Spanskrørs Stok med sort Knap og Messing, Dupskoe er tabt imellem Aarhuus og Horsens. Finderen ville imod en Douceur aflevere den til Kjøbmand Schandorff i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-16
No. 92. Aar 1828. den 16de Junii. Mandagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede Kongelig allernaadigst Stiftstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-16
Aarhuuse. rensens gensens Ar, er Tiden alt henrunden, og er Glæden alt forbiEr det alt da Afskedsstunden, som vort Hjerte hæver i Længe have vi Ham savnet - Sallighed, nu er Han der, Neppe have vi Ham favnet, for Han atter borte er, Neppe stilledes den Higen, som beherskede vor Aand, Neppe kyssede vi Fligen af vor Faders Klædebon, Før vi see Ham os forlade, liig et himmelsk Meteor, Der har kaaret sig sit Stade over denne mørke Jord Heel sørgmodigt bruser Skoven, som af et beængstet Bryst, Og mod Stranden skvulper Voven, som med sagte Klagerøst. Høit i Harpen skal nu tale Smerten, som vort Bryst fornam, Da vi med et triste vale ud paa Veien fulgte Ham. Ak, saa trøstrig var Hans Mildhed og saa huldt Hans Tale lød, Derfor er her nu en Stilhed, som om Egnen var uddød. Folg Ham, Troskab, paa Din Vinge over Bakke, Belt og Vang, Milde Luftning, du Ham bringe vort Farvel endnu engang Ofte vexle Skjebnens Blikke, Lykken vandrer til og fra, Men den gode Fredrik ikke glemme kan Sit Cimbria, Hvor mod Ham sig alle Hjerter, som mod deres Sol, har vendt, Glødende liig Troskabs Kjerter, som Hans Kjærlighed har tændt. Frelse er i Alt, hvad saarer kjærligt Bryst paa Livets Øe, Falder derfor mildt, J Taarer, som en Dug paa Haabets Frøe, Thi naar Vaaren smiller atter og igjen til Mark og By, Jydefolket vist omfatter Danmarks Ædelsteen paany, Og paany et Mil skal tone fra den glædedrukne Flok For den Mand, som Danmarks Krone bærer paa Sin hvide Lyk L. C. 47.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-16
Aarhuus. Jgaar Middags Kl. 12 afreiste Hs. Majestæt Kongen bort fra os igjen, atter ledsaget af Hs. Excellence Overhofmarskalk Hauch, Hr. Kammerherre Generalmajor v. Bülow, der. Divisionsadjutant Capitain v. Hansen, Justitsraaderne Feddersen og Schønberg, Assessor Holmer og Secretair Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-16
Den undersaatlige Kjærlighed og Hengivenhed, som ved Hs. Majestæts Ankomst udtalte sig i jublende Velkomst hilsener, gjenlød nu i et bemodigt Farvel, thi umuligt kan nogen Fyrste elskes høiere end Kong Frederik den Sjette elskes af sit tro hengivne Cimbrig. Det var, som en talrig Familie skulde miste sin kjærlige Fader og Beskytter; Alles hjerteligste Ønsker og Velsignelser fulgte Monarken paa Reisen. Fra Vesterport, hvor Borgervæbningen paraderede, og ud paa Veien blev Hs. Majestæt, under Kanonsind fra Høiene, tilraabt endnu en hjerteligt Levvel af den talrigt forsamlede Folkemængde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-16
Allerhøistsamme agtede at indtræffe til Viborg endnu samme Aften. Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Ferdinand tilligemed den hele Generalstab, afreiste samme Dags Eftermiddag, ombord paa fire Smakker, herfra til Kalundborg. Hs. høifyrstl. Durchl. Prindsen af Hessen Philipethal tiltraadte derimod directe herfra en Reise til Tydskland, hvortil ogsaa Hs. Excell. Generallieutenant Grev v. Bismarck allerede var afreist i Gaarmorges Kl. 4. Om Natten vare samtlige Tropper afmarscherede til deres Standqvarteerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-16
For dette Blads udenbyes Læsere meddeles endnu følgende Digte og Jnscriptioner i Anledning af Hs. Majestæt Kongens Ophold i Aarhuus: Følgende er det Digt (forfattet af Hr. Overlærer, Blache), som, tilligemed en Krands, ved Ankomsten blev allerunderdanigst overrækket Hs. Majestæt i Æres porten, som var opreist paa Torvet: Velkommen, Danmarks høie Drot, igjen Til Dine Cimbrers Land, hvor Hjerter gløde, Hvor glade Skarer juble Dig imode Velkommen Fredvik, Folkets hulde Ven! Vel straaler under Sydens milde Himmel Med større Glands den lyse Blomstervrimmel, Hvor med sin gyldne Frugt Drangen groer, Og Ranken trindt og Elmens Green sig snoer. Men højt i Nord ved Codans mørke Vove, Groer Eegen vældigt i de Danske Skove, Et derligt Træe med dyb og kraftfuld Rod, Et skjønt Symbol paa Trofasthed og Mod, Et Billed paa den Slægt, hvis Kongedyder, Jgjennem Secler Danmarks Trone pryder. Ved Eegens Fod staaer trygt i Skovens Lye Hiin Hjertets Blomst, Kjærminden bly, Et venligt billed paa den milde Aand, Som boer i Danas Bryst, den Aand som fletter Om Drot og Folk paa Dannerigets Sletter usynligt Kjærlighedens stærke Baand. See Fyrste, Cimbrien Dig rækker glade Kjærmindens Blomst med Egens bunkke Blad. Modtag den simple Krands, lad den Dit Hjette sige, At, som ved Kraft og Kjærlighed. Du værner trofast om Dit Riges Fred, Saa elsker trofast Dig Dit Rige; At Kraft og Kjærlighed, mens danske Hjerter staae, Stal skjermende omkring Den Trone staae, Ved Hs. Majestæts allernaadigste Besøg i den lærde Skole blev der, efter en Tale til Landsfaderen af Hr. Professor Ridder Stougaard, som rørte kjendeligen Majestæten som alle Tilstedeværende, udført følgende Sang, ligeledes af Hr. Overlærer Blache, med Orchester, under Hr. Cantor Kabells Styrelse: Du smiller sødt, Stjærsommer, Paa Danevangen grøn; Naar Fader Fredret kommer. Du smiler dobbelt skjøn. Han kommer over Vove, Til Sine Cimbrers Kyst, Og Bye og Mark og Skove, Gjentone høit vor Lyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-16
Der staaer i gamle Skrifter, Om mangen Fyrste hold: Om straalende Bedrifter. Fra det forsvundne Old. Som Frederik den Sjette, Var Jngen Barnet buld; Derfor tør Barnet flette. Sin Krands om Kronens Guld. Hvad end vi ei kan fatte, J Manddoms Aar engang. Vi skal taknemligt statte, Og tolke høit i Sang. Med vore Barndoms Minder. Hans Minde blomstre skal, Mens Saga Krands Ham binder I Ærens Tempelhal. Tilgiv vor svage Stemme, Tilgiv, at vi igjen. Tør Danner kongen glemme, For Danmarks Børneven, Din Kjærlighed os lære At elske Fødestavn. Velsignet, Konge, være Til evig Tid Dit Navn ! I Domsognets Borgerskole blev Hs. Majestæt, allerunderdanigst modtaget med følgende, af Hr. Schytte forfattede, Sang: Vi tolke Dig med barnlig Fryd, Vor ædle Konge! Danas Pryd! Et ømt: Velkommen vær! O skjænk vor Sang Dit Velbehag, Da skal vor sjeldne Høitidsdag. Os vorde dobbelt kjær. Du værner med Din Faderhaand, At Kundskabspiren i vor Aand. Maae fæste varig Rod; Og under Fredens Palmegreen. Opvoxer Sæden skiøn og reen, Som danner Borger god. Thi bringer Kjærlighed et Qvad Og fra hver Læbe toner glad, For Fredriks Held, vor Bøn: End længe signe Gud hans Jd! Da kappes Borgerdyd og Flid, At yde Hædersløn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-16
J Vor Frue Sogns Borgerskoles øverste Læsestue blev følgende trestemmige Sang af Hr. Provst Lindhard afsjunget af nogle Pigebørn: Velkommen Konge, i vor Skole=Hall, Du, Fader for vort Land og Rige! Alfaber seer Din Daad Du finde skal For Kongedaad Din Løn i Himmerige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-16
J den borgerlige Haandgierningsskole for Pige blev Hs. Majestæt hilset med et sexstemmigt canoniske Hurra. Udenfor Friskolen blev Allerhøistsamme overraskeet ved at see en Linie raske Drenge af samtlige Skoler foretage gomnastiske Øvelser under Hr. Lindbards Kommando ved det først for en Maaned siden oprettede Apparat. Æreporten, havde følgende Jnscriptioner: Paa den ene Side: Tal nogne Sandhed, med de klare Ord; Thi Falskhed trives ei paa Danmarks Jord, Og Bram og Smiger Danmarks Konge haver. Paa den anden: Tolk Sandhed høit, med hvilken hellig Lyst Det Ønske stiger fra hvert ærligt Bryst: Gud glæde Dig, Du Landets fromme Fader, Paa Raadstuen. Med barnlig Fryd Dig bilser Cimbrers Flok Men Hjertets Røst er Danmarks Fader nok. Paa Polyhymnig: beld Fredrik Dig, saa raaber Danmarks Søn Dit Held er Danmark, Danmarks Held Din Løn. Paa Hr. Oberst v. Guldbergs Gaard: Det Sande, det Gode, det Skjønne Du kyldte som Barn, som Mand, Derfor Din Vandel skal lønnes: Med Sallighed over Dit Land. (Der var endnu flere smukke Jnscriptioner, som med Fornøielse skulle blive tilførte, hvis man vil behage at meddele mig dem. E.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-06-16
Bekjendtgjørelser. Med Hans Majestæts allerhøieste Approbation har Generalpostdirectionen til Beqvemmelighed for de Reisende føiet Foranstaltning til Jndførelse af Vienervogne og Offenbakkervogne, til Reisendes Befordring paa Routen imellem Roeskilde og Kolding. Disse Voiturer kunne i Følge heraf herefter erholdes i Roeskilde, Ringsted, Slagelse, Nyborg, Odense og Middelfart, og ville i Løbet af denne Maaned tillige blive at erholde i Korsøer, Snoghøi og Kolding, ligesom og Flere paa benævnte Stationer ville blive anskaffede, saasnart det befindes tilraadeligt.