JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-01
Med Dampskibet "Caroline Amalie, ankom den 27de August fra Kjøbenhavn til Gaabense. Mad. Lublin; Landsoverretsassessor Blechingberg; Cand. theol. Pontoppidan Muursvend Kofoed; Handelsbetjent Boas; Generalmajor v. Bauditz med Datter og Tjener. Samme Dag afgik fra Gaabense til Svendborg: Fru Admiralinde Rothe med Datter; Fru Justitsraadinde Stampe, Kjøbmand Lublin; Dhrr. Einfeldt og Carstens. Til Langeland, Frøkenerne I. og We Eriksen, Jomfr. Brunnemann, Hr. Rasmussen. Til Flensborg, Provst Winding med Frue og Datter. Den 30te Aug afgik fra Gaabense til Kbhvn.: Frøkenerne W. og B. Rosenkrantz; Justitsr. Stampe med 3 Børn og Pige; Frøkenerne L. a A. Hoppe; Jomfr. Marschner; Cand. Schmidt; Jæger Petersen; Mad. Kildentoft, Jomfruerne Hellerung og Lindberg, Mad. Hellerung med Barn; Skolelærer Petersen; Uhrmager svend Lange; Mad. Aarestrup med 2 Børn; Jomfr. Meye og Bille; Uhrmagersvend Hansen; 3 Soldater. Til Aarhuus Lieutenant v. Jessen; Discipel Rasmussen. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-01
I Anledning af et Jnserat i Lollands-Falsters Stiftstidende for indeværende Aar No 101 og 102, i hvilket ankes paa, at offentlige Bekjendtgjørelser besørges oplæste af Sognefogderne, og Betalingen herfor erlagt til disse, istedetfor som det antages, at denne Forretning skulde besørges af Kirke sangerne, og Betalingen herfor hæves af disse, henvises til Sportelreglementet af 22de Marts 1814 og Cancelli-Circulaire af 30te Mai 1826, der formeentligen vil godtgjøre det ugrundede i den fremsatte Paastand. En Sognefoged.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-01
AVERTISSEMENTS. Ved Dampskibet "Dronning Caroline Amalies forandrede Afgang fra Flensborg paa dets Toure til Kjøbenhavn har det viist sig den 30te August, at dette Skib er ankommen tidligere til Gaabense end man formodede, af hvilken Aarsag de Reisende, som ønske at afgaae fra Gaabense til Kjøbenhavn. med bemeldte Dampskib, anmodes om at være i Gaabense i det seneste Klokken imellem 8 og 9 om Formiddagen hver Tirsdag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-01
Dagvognen, som staaer i Forbindelse med Dampskibet, vil herefter afgaae fra Nykjøbing til Gaabense hver Tirsdag Morgen Kl. 6. Gaabense Befordringsvæsen den 30te Aug. 1842. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-01
Fugleskydning. Tirsdagen den 6te September d. A. bliver i min saakaldte Lund-Mark her tæt ved Byen afholdt en Fugleskydning til 12 Gevinster, saaledes som disse ere specificerede i det udsendte og paategnede Circulaire. Ved at tilkjendegive dette for de Herrer, som allerede have paategnet, tjener endvidere til Efterretning for andre mulige Herrer, Lysthavende, at et dobbelt Nummer betales med 15 Mk. og et enkelt med 10 Mk., samt at Subskriptionen er aaben indtil første Omgang er skudt. Dhrr. Deeltagere anmodes at møde paa min Gjæstgivergaard her i Byen ovennævnte Dags Morgen Kl. 8. Saxkjøbing den 18de August 1842. P. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-01
Lyst=Fyrværkeri. At et Fyrværkeri, forfærdiget af Establissementet i Vordingborg, om kort Tid vil blive afbrændt ved Nykjøbing, det bliver herved foreløbig bekjendtgjort, med Tilføiende, at et trykt Program over de Sager, der agtes afbrændte, vil blive omsendt med Stiftstidenden, samt at billetter a 24 s. kunne faaes hos Boghandler Berggreen. Bliver det gunstigt Veir, bliver der oplyst samt Musik i min Hauge førstkommende Søndag Aften. Nykjøbing den 1ste September 1842. J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-01
Faxø Steenkalk, kan faaes fra vort Brænderie i Morgen, Fredagen den 2den dennes. Nykjøbing den 1ste September 1842. R. Sidenius. H. Bønnelyche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-01
En Enke ønsker sig Strikketøi, simpelt Syetøi, eller Spind af alle Sorter hvad forlanges. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-01
Handelslærling. For en flink Dreng, som har Lyst at lære Handelen, anvises Plads fra Adressecontoiret. Muursteen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-01
Fra Ourupgaards Teglværk sælges fremdeles velbrændte Muursteen imod Betaling af 10 Rbd. pr. 1000 Stkr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-01
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst i vedkommende Overret og Underret, ere Creditorerne i afgangne Skoemagermester Hans Peter Skovs Stervbo her i Byen, indkaldede med tolv Ugers Varsel, for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbings Skifteret paa Falster den 25de August 1842. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
Falsters Lollands erin Tidende. Stisk, Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Løverdagen den 5 September. No 109.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
J det 44de Møde foretoges til endelig Behandling Sagen om Vildtskades Erstatning, af hvilken Tiden idag kun tillader os at optage de vigtigste Resultater af Afstemningen. Med 39 Stemmer mod 21 bestemtes, at der skal andra ges paa Jndskrænkning i Jagtrettens Udøvelse, og det I. paa Havers Undtagelse fra Jagtrettens Udøvelse, II. paa Foranstaltninger modVildtskade. Efterat flere Amendements med Hensyn til Haverne vare forkastede, blev det med 47 Stemmer mod 13 vedtaget, at der ikke maa skydes i Haver men at Vildtet vel maa udjages med Hunde eller paa andre Maader. Derpaa blev det, med 42 Stemmer mod 18, vedtaget, at saadan Udelukkelse eller Jndskrænkning skal være betinget: a. ved Jndfredning med lovligt Hegn, og b. ved Havens Beliggenhed i Nærheden af Gaardens Bygninger, i alt Fald kun adskilte derfra ved Gade eller Vei. Derpaa blev Comiteens Jndstilling: At det forbydes Jagteiere at have eller taale Krondyr eller Daavildt udenfor forsvarligen indhegnede Dyrehaver, forkastet med 30 Stemmer mod 30. Etatsraad Bangs Amendement: At saadant Forbud skal udgaae under den Forudsætning, at det fremtidigen, som hidtil, forbliver Jagteierne tilstedet, efter eget Tykke, uden Ansvar for sig, at frede og forøge Vildtet i deres Jagtdistrict, antaget med 35 Stemmer mod 25. Proprietair Hansens Amendement, at det, naar Kron- og Daadvildt findes uden for indhegnede Dyrehaver, skal være Eier og Bruger tilstedet, at nedskyde samme, naar det træffes paa hans Grund, forkastet med 42 Stemmer mod 18. Etatsraad Bangs Amendement, at i fornævnte Tilfælde dette Vildt – efter en passende Frist, indrømmet vedkommende Jagteiere – skal nedskydes efter Foranstaltning af det Offentlige, saaledes at Omkostningerne, saavidt tilstrække kan, afholdes afdet nedlagte Vildts Værdi, blev antaget med 37 Stemmer mod 23. Spørgsmaalet, om der skal andrages paa Bestemmelser og Vildtskades Erstatning (Comiteens Jndstilling), besvaret benegtende med 36 Stemmer mod 24. Etatsraad Neergaard og Kammerherre Scavenius forbeholdt Minoritetsvotum, hvorimod Referenten reserverede det Fornødne med Hensyn til, at der i nærværende Sag ikke forelaae et kongeligt Lovudkast, men en privat Proposition.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
Af Berl. Tid. erfares, at en unavngiven formuende Mand i Kjøbenhavn, som ved egen Erfaring er ført til Erkjendelse af, hvor afgjørende Jndflydelse Underviisning i Ungdommen kan have paa det hele Liv, har besluttet, saalænge han kan, at give 400 Rbd. aarlig til den videnskabelige Realskole i Aarhuus. Denne Sum skal, efter Giverens Bestemmelse, anvendes til Stipendieportioner, hver paa 80 Rbd. til flittige og velbegavede Disciple, der ansees trængende til Understøttelse, naar disse, efter at have gjennemgaaet de lavere Classer, bestemme sig til at fuldende Skolens Cursus i sammes tvende øverste Classer. Af Stipendiet udbetales den aarlige Skoleløn med 30 Rbd., og Resten, efter Fradrag af Udgivter til de nødvendige Skoleapparater, oplægges, for at udbetales Stipendiaten, naar han efter fuldendt Cursus demitteres fra Skolen med fordeelagtigt Vidnesbyrd, den første Halvdeel strax, den anden, efter Summens Størrelse, et halvt eller et heelt Aar derefterBortgivelsen af Stipendierne overlades Skolens Rector efter Berraadslagning med Skolens Lærere, og med Universitetsdirectionens Approbation, dog saaledes, at Rectors Jndstilling tillige meddeles Professor Clausen, for igjennem ham at kunne tilstilles Giveren, hvis Slægtninge, som maatte være Disciple i Skolen og ifølge foranstaaende Vilkaar være qvalificerede til Stivendiet, ligesom og andre, Giveren personlig bekjendte Disciple, under Forudsætning at de af Rector ei befindes uværdige, fortrinsviis skulle udnævnes til at indtræde som Stipendiarer. Den 1ste October d. A. udbetales til Prof. Clausen 100 Rbd. og fremdeles hvert Qvartal det samme Beløb til forestaaende Anvendelse. For en i Corsaren No 20 af 25de Febr. d. A. optaget Artikel betitlet Corsarens Nød samt for hvad der i samme N var meddeelt under Overskrift Literatur beordredes i sin Tid af Cancelliet Sag anlagt mod bemeldte Blads daværende ansvarhavende Redacteur Cand. Morthensen. Denne Sag paakiendtes i Tirsdags af Hof= og Stadsretten, der frifandt den Tiltalte. Samtidig hermed paakiendtes en anden ligeledes mod Morthensen, for 5 forskjellige i Corsaren indrykkede Artikler, samt for tvende deri aftrykte, Skizzer, anlagt Presse sag. J denne Sag, under hvis Drivt Morthensen er bleven arresteret, var tillige Rylograph Flinch actioneret, for at have aftrykt Træsnitteene til nysnævnte Skizzer." Sidstnævnte frifandtes, hvorimod Morthensen, – der efter den almindelige Mening i Virkeligheden ikke har havt mere med Redactionen at bestille end de tidligere af Hr. Goldschmidt paa den anonyme Redactions Vegne engagerede og alt dømte Arbeidsmænd - idømtes 1 Aars Statsfængsel og livsvarig Censur. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
Ved at nedsætte Priserne paa billetter til de uafsatte Loger i det kongelige Theater har Theaterdirectionen imødekommet et vistnok almindeligt Ønske hos Publicum og har gjort en Bestemmelse, der sikkert er i Theatrets Jnteresse, da den upaatvivlig vil ligemeget bidrage til at fylde Theatret og til end yderligere at forhindre Logehøkeriet. (Berl. Tid.) Fyrværkeri=Aftenen, da Omnibusserne naturligviis krydsede Kjøbenhavn i alle Retninger, blev en lille Dreng, fattige Folks eneste Søn, som skulde gaae et Ærinde i Byen, overkjørt ved Børsen. Han var kommen imellem en Trillebør og hiin svære Vogn, hvorved han faldt saaledes, at Baghjulet, gik over hans Bryst. Derefter havde Barnet endnu den mærkelige Kraft, at kunne reise sig og tage sin Kaskjet op af Gaden. Han løb derpaa henimod Børsbygningen, faldt et Par Gange omkuld, og styrtede endelig aldeles død ned. (Aarh. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
Der fortælles i Kjøbenhavn, at det forleden hændtes paa et svensk Dampskib ved Østad, at en Sal, som gik om der uden Bevogtning, greb en søsyg Passageer og, hurtigere end man kunde komme til at hindre det, kastede ham ned i Maskineriet, (Aarh. Av.) hvor han ynkeligt knustes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
Den tæt ved Odense skjønt beliggende Hovedgaard Aalykkegaarden agtes i denne Tid bortsolgt; efter Ove Th. Av. skal der ikke være bestemt noget Minimum med Hensyn til Kjøbesummen. Winter=Rubs istedetfor Raps anbefales af Hr. Beutner paa Springforbi ved Strandmøllen. Den førstnævnte Sæd ansees for sikkrere end Vinterrapsen, giver omtrent samme Udbytte, og er kun ubetydelig lavere i Priis. (D. Ugeskr.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
De Skibstvebakker, som bruges til hele den engelske Flaade i Middelhavet, skulle herefter tilberedes paa Malta, en Foranstaltning, som vistnok vil formindske Udførselen af Hvede til England.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
Fra Frankrig haves intet Nyt. Man tvivlede ikke om, at Pairskammeret uden vidtløftig Discussion vilde antage Regentskabsloven, maaskee i et eneste Møde. Thiers foretager i denne Tid en Reise for at undersøge Valpladserne for nogle af de vigtigste Slag i Napoleons Krige, da han endnu i dette Aar vil fuldende sit med Længsel, ventede Værk, det franske Keiserdømmes Historie, som man troer vil blive et endnu mere indflydelsesrigt og betydningsfuldt Skrift end Revolutionshistorien, der med Rette regnes med blandt Aarsagerne til Bourbonnernes Fald og Julirevolutionen 1830.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
Blandinger. Baron Rothschild i Paris er nylig bleven snurrigt mystificeret. Det er meget vanskeligt at faae Audients hos ham, ofte maa der ventes flere Timer i Forgemakket, uden at denne Lykke kan opnaaes. Det samme hændtes nylig en ung Mand, Denne lod sig imidlertid ikke afvise, men bad Tjeneren melde Baronen, at hans Ærinde kunde indbringe ham sex Millioner. Det virkede - Fløidør rene bleve strax aabnede, og Baronen kom han venligt imøde. Hr. Baron, sagde den Fremmede; Jeg har hørt, at De vil give deres Datter en Medgift af 12 Millioner; jeg tager hende med 50 pCt. Rabat, hvorved De vinder 6 Millioner Contant. Men Baronen havde undskyldt sig med, at hans Datter var endnu for ung.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
Hr. Leinberger, en talentfuld Mechaniker i Nürnberg, er ifølge en Beretning i la Presse ifærd med at bygge en Ballon af Metal, hvilken han troer han vil være istand til at styre efter Behag. Man har aabnet en Subscription for at dække Omkostningerne ved denne Maskines Bygning. Dette er en Damp Ballon. Dens Bygning er for nogen Tid siden paabegyndt, den bliver i Stand til at føre 350 Personer, med Levnetsmidler for 15 Dage. Alle mulige Forsigtighedsregler anvendes for at forebygge Ulykkestilfælde, som muligt kunde foranlediges ved Jld, Explosion eller Gasmangel; selv i det Tilfælde, at Ballonen skulde falde i Søen, er den dog ikke tabt; den er saaledes indrettet, at den kan glide over dette Element med samme Far som en Dampbaad. En almindelig Ballon kan gjennemløbe omtrent 100 danske Mile i 24 Timer, men denne Dampballons Fart bliver meget større, thi dens Hjul, som ligner Archimmedis Skrue, gjennemløber 21 Fod ved hver Omdreining. Adskillige ansete Mechanici siges at have undersøgt denne nye Maskine og givet tilkiende, at der ikke var nogen Tvivl om, at denne nye Befordringsmaade kan iværksættes, og at den om nogen Tid vil gjøre Landeveie, Jernbaner og Dampskibe overflødige. - Hvis nu la Presses Beretning er authentisk, saa bør det ikke forties, at Prof. Ørsted allerede for tre og tyve Aar siden paa sine Forelæsninger yttrede, at det antageligste Forsøg paa at styre Luft ballonen, maatte være med Damp, og han beskrev ved samme Leilighed den omtrentlige Maade, hvorpaa Opgaven kunde løses. Den nurnbergske Luftballon synes at være begrundet paa Jdeer, som ligne de ørstedske. (Fædrl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
Ved Tallotteriets 1410 Trækning i Altona udkom: Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
AVERTISSEMENTS. Ved Dampskibet "Dronning J Caroline Amalies" forandrede Afgang fra Flensborg paa dets Toure til Kjøbenhavn har det viist sig den 30te August, at dette Skib er ankommen tidligere til Gaabense end man formodede, af hvilken Aarsag de Reisende, som de ønske at afgaae fra Gaabense til Kjøbenhavn. med bemeldte Dampskib, anmodes om at være i Gaabense i det seneste Klokken imellem 8 og 9 om Formiddagen hver Tirsdag. Dagvognen, som staaer i Forbindelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
med Dampskibet, vil herefter afgaae fra Nykjøbing til Gaabense hver Tirsdag Morgen Kl. 6. Gaabense Befordringsvæsen den 30te Aug. 1842. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
Skolelærer Hansen i Nykjøbing anviser hvor en flink Dreng af god Opdragelse, der regner og skriver godt, og om muligt kan noget Tydsk, kan til Efteraaret blive antaget i Lære hos en Urtekræmmer i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
For en duelig Huusholderske, der tillige har Øvelse i de til et Meieries Bestyrelse henhørende Forretninger, bliver til anstundende November en Plads ledig paa Gaarden Glostrup ved Nakskov. Attraaende ville behage at henvende sig til Undertegnede. Glostrup pr. Nakskov den 16de August 1842. Dreier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
Mandagen den 5te Septbr. kan fra mit Brænderie bekommes nybrændt Faxø Steenkalk. J. Sidenius. God Sæderug. kan erholdes tilkjøbs hos Kjøbmand G. D. Schmidt, i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
Onsdagen den 21de Septbr. førstkommende Formiddag Kl. 11 bliver paa Raadstuen heri Byen holdt Skiftesamling i afdøde Dagleier Hans Hansen Tiærebyes og efterlevende Enkes Ane Nielsdatters fælleds Boe, ved hvilken den i Boet forfattede Repartition vil blive fremlagt. Nakskov Kjøbstads Skifteret den 31te August 1842. Fasting. Hammerich,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-03
Auction. Onsdagen den 26de Octbr. d. A. Formiddag Kl. i bliver, efter Vedkommendes Begjæring, Arvefæstegaarden Adamsgave, beliggende i Brandersløv Sogn, Lollands Nørreherred, med tilhørende Abildtorp Mølle, ved een eneste Auction opraabt til Salg til den Høistbydende. Gaarden, som staaer for Hartkorn Ager og Eng, gl. Matricul 18 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/5 Alb., ny Matricul 17 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1/4 Alb., har et Tilliggende af circa 120 Tdr. Land, fortrinlig Agerjord, 3 Huse med Huuslodder, ialt circa 10 Tdr. Land, samt en god Ungskov, circa 10 Tdr. Land med Skovfogedhuus. Gaardens Bygninger ere gode og Vaaningshuset indrettet til en Familie udenfor Bondestanden. Møllen, som er saa godt som ny, har hidtil svaret i aarlig Afgift, foruden fri Maling til 2de Hovedgaarde, 5 Tdr. Hvede, 20 Tdr. Rug og 25 Tdr. Byg. Den samlede Eiendom paahviler en aarlig Canon til Grevskabet Hardenberg Reventlov af 40 Tdr. Hvede og 40 Tdr. Byg. Opraabet vil skee alternativt for den samlede Eiendom og for Gaarden og Møllen hver for sig, og det høieste Bud kan ventes strax approberet. Conditionerne ere 14 Dage før Auctionen til Eftersyn hos Procurator Aagaard paa Binitze og Forvalter Thierrypaa Sæbyholm, som paaviser Eiendommen. Auctionen holdes paa Adamsgave. Nakskov den 30te August 1842. Hammerich Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Lollands. Falsters at Tidende Beren. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing Mandagen den 5 September, No 110.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Natten til den 3die dennes mellem Kl. 12-1 vækkedes Hovedstadens Jndvaanere ved Brandallarm. Jlden var udbrudt i Gaarden No. 14 paa Nørrebro i en Bindingsværks Bagbygning, paa hvis 1ste Sal den bekjendte Drewsenske Shavlsfabrik befandt sig, hvorimod Stueetagen var indrettet til Beboelsesleiligheder for 34 Familier, blandt hvilke var en Væversvend, der efter at have ligget i 8 Uger paa Hospitalet af Typhus nylig var vendt hjem til sin Kone og 7 Børn. Da Jlden, hvis Aarsag ikke kjendes, strax omspændte Bygningen, kunde flere af Beboerne kun redde sig nøgne fra Brandstedet, og da Sprøiterne omsider ankom, lykkedes det at indskrænke Jlden til fornævnte Baghuusbygning, hvortil den stærke Blæst, der har fra Forhuset, ogsaa meget bidrog. Kl. 3 afkimedes der. Hr. Fabrikør Drewsen skal have sit Jnventarium og Lager nogenledes assureret, hvorimod han naturligviis vil lide et ikke ringe Tab ved de Forhindringer, Branden lægger i Veien for hans bekjendte driftige Virksomhed; Beboerne i Stueetagen, for hvem næsten Alt er brændt, have ikke alle forsikkret deres Jndbo. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Ved det i Odense værende Regiments Svømmeøvelse den 29de August sank en Dragon, efterat have svømmet over Aaen, paa Tilbageveien under; en af hans Kammerater, som svømmede jevnsides ham, forsøgte paa at redde ham, men efter flere mislykkede Forsøg, hvorved den Første trak denne under Vandet, sank de Begge. Derpaa sprang en Corporal, ved Navn Lundehuus, fuldt paaklædt ud for at forsøge at redde dem, men uagtet al Anstrængelse var det ham umuligt, og vilde de sandsynligviis alle Tre have blevet Dødens Bytte, hvis ei Vagtmester og Gymnastiklærer Fallenkami en Hast havde afført sig sine Klæder og var sprunget ud, hvorpaa han, saaledes friere i sine Bevægelser, og efter stor Anstrængelse, endeligen var saa heldig, tillige ved nogen Bistand fra Land med Stænger, at redde dem. Det fortjener at bemærkes, at Hr. Fallenkam allerede oftere har reddet flere Menneskeliv, hvorfor han ogsaa 1838 erholdt Medaillen for Druknedes Redning, dog uden Tilladelse til at bære den. (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Den 1ste September paakiendtes i Høiesteret Sagen: Advocat Buntzen, Actor mod Cand. phil. Carl Ploug, som Bladet Fædrelandets ansvar havende Redacteur, og Cand. jur. Jens Finsteen, Gjødwad, som bemeldte Blads Redactionssecretair, for ved tvende i Nr. 529 og 530 af Bladet Fædrelandet for f. A. meddeelte Artikler at have gjort sig skyldige i Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen. Ved Landsover- samt Hof= og Stadsrettens Dom af 1ste Februar 1842 vare begge de Tiltalte blevne frifundne for Actors Tiltale, og det Offentlige paalagt at udrede Actionens Omkostninger. Høiesteret afsagde følgende Dom: "Candidatus juris Jens Finsteen Gjødwad og Candidatus philosophie Carl Ploug bør for Actors Tiltale, i denne Sag frie at være, dog saaledes at den sidstnævnte Tiltalte udreder alle af Actionen lovligen flydende Omkostninger, og derunder i Salarium til Procurator Nyholm 10 Rbd. og til Advocat Buntzen for Høiesteret 20 Rbd. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Efter Selmers Universitets Aarbog udgjorde Antallet af de Studerende ved Kjøbenhavns Universitet den 31te December 1840 ialt 1137, derimod var Antallet den 31te December 1841 paa Grund af større Afgang end Tilgang, samt ifølge forskjellige Berigtigelser af Listen, 1075. Af Sidstnævnte studerede Theologi 551, Lovkyndighed 165, Lægevidenskab 121, Philologi 33, Polytechnik 14, andre Fag, Naturhistorie, Mathematik, Æsthetik m. m. 10, uangivne Studiesag 41, ialt 935; de øvrige 140 vare nys indskrevne Studerende, der i sidstafvigte Efteraar havde absolveret Examen Artium. (Hels. Av.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
J Mandags Eftermiddag Kl. 2 udbrød Jldløs i Ringsted, hvorved tvende Huse afbrændte. (Vestsjæll. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
(Corresp.) Kjøbenhavn den 3die September. Hvad vi formodede ved Morthensens, CorsarRedacteurens Arrestation, at det ikke varslede om noget godt Udfald af den mod ham anlagte Sag, har bekræftet sig. Hans Dom er, som allerede bekjendt, bleven et Aars Statsfængsel og livsvarig Censur. Det er jo rigtignok kun ved Hof- og Stads=Retten, men der turde kun være liden Sandsynlighed for ham at see Dommen formildet ved Høiesteret. Corsaren har lovet at lade Dommen trykke, og indtil det er skeet, er det nok rigtigst at suspendere sin Mening om den. Hvad iøvrigt Hr. Morthensen angaaer, da vil nok neppe den livsvarige Censur genere ham synderligt; vorHerre havde dømt ham til den iforveien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Den Berlingske Tidende meddeler Forordningen om de preussiske Stændercomiteer. Den ligner den kongelige Proposition om vore Stændercomiteersom en Draabe Vand den anden, og det lader til, at man har faaet den preussiske Forordning tillaans, og blot skrevet den af. Kun maae vi bede vorHerre bevare os fra, at vore Stændercomiteer blive saa aristokratisk sammensatte som de preussiske, hvor Ridderskabet repræsenteres ved 6 Medlemmer, Stæderne ved 4, og Landet ved - 2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-05
Her gaaer et Rygte om, at den 10de Jnfanteriebataillon skal forlægges fra Kbhvn, til Flensborg. Denne Bataillon faaer sine Rekrutter fra Nordslesvig, saa der kunde være nogen Rimelighed deri, hvis Flensborg skal have en Garnison, som jo kunde være ganske passende for en By med 17 18,000 Mennesker. Noget Officielt derom have vi midlertid ikke erfaret.