JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-11
Reisende. fra Kallundd. t. Aarb.: Banquieur Warburg; Cand. jur. Warburg; Hr. v. Bertouch, Hoflægermester v. Paulsen med 2 Sønner, Madamerne Schucani, Wolff, Ørum og Wissing; Frøken Jermiin; Kbd. Ostermann, Bog, Børresen; Jfr. Poulsen; Dr. philos. Kierkegaard; Studenterne Friis og Wittrock; Cand. theol. Fabricius; Pastor Edsberg med Kone; Sadelmager Robde; Hr. Alsted med Søn; Tobaksfabr. Petersen; Landmand Knudsen. Qvæghandler Petersen; Hestehandler Brasch. Fra Sam: Procurator Holm; Handelsfuldmægtig Falkenberg. - Fra Aarh. til Kallundb.: Fru Justitsraadinde Waleur; Jfr. C. Saabye, E. Petersen, E. Mehl, B. Muller og S. Krarup, Procur. Holm; Mad. Michelsen og Jensen; Lieutn. v. Tersling; Rector Flemmer med Frue og 3 Børn; Fru Cancellieraadinde Rummelhoff med Datter; Fru Justitsraadinde Fiedler med 2 Døttre; Cand.jur. Reiersen; Cand. theol. Kabell; Urtekræmmer Wogensen, Cancellisecretair, Byfoged v. Bergen; Cand. theol. N. Olsen, Møller E. Frost, Pastor Thanning med Familie, Fru Lautrup; Kbd. P. Gylding: Overanditeur, By= og Herredsfoged Lassen, Pastor P. Hald; Handelscommis Musmann, Lieuten. v. Neergaard med Tjener. - Med Dagvognen fra Aalb. den 10de Juli. Til Aarh.: Capt. v. Vos; Farver Wibroe; Friz Eckert; Politi=Rets=Copiist Giessing. Til Randers: Fru Gjødvad, Frøken Gjød hvad, Møller Stilling; Hr. v. Halle. Til Hobro: Jfr. Bang.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-11
Døde. J. C. Nielsen, 36 A.; K. Schøller, f. Jørgensen, 23 A.; Krigsr. 3, dock Fraenkel, 70 A.; C. F. Benzien, f. Benthin, 62 A.; A. H. C. Jdel, 31 A.; Alle i Kbhvn. C. C. Korn, f. Ritter, 66 A., i Wallensmed Præstegaard Siælland. J. R. Kaarsberg, f. Jung, 24 A., i Onegjærde Præstegaard paa een af Færøerne. L. S. Huulegaard, Enke efter Birkedommer Hulegaard, i Maaleby paa Amager. Cancellieraad og Districtschirurg Jørgensen, 83 A., i Randers. Jens Pind, 72 A., paa Julielund i Rand. Amt, Ved Skydeselskabets Skiveskydning den 10de Julii bleve Præmierne vundne saaledes: 1ste Præmie, 1 Par Ridesporer, Kbd. Ferslew ved Bøssemager Løbnitz. 2den Pr., 1 Ragoutskee, Pastor Hald, ved Kareetmager Jensen. 3die Pr., 3 Theeskeer, Cancellieraad Strøyberg, ved Løbnitz. 4de Pr., 1 Sukkertang, Komd. C. Simoni, ved Jelstrup. 5te Pr., 1 Smørskee, Viinhandler Weile, ved Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-11
Bekjendtgjørelser. At Hans Excellence Geheimeconferentsraad Frederik v. Moltke, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, de Kongelige Ordeners Secretair, Mandagen den 4de Juli, om Morgenen Klokken 1. slet, i sin Alders 83de Aar, berøvedes os, idet han til den Tid, efter langvarige Smerter, stille og blid udaandede det Liv, hvis Værd det ikke staae til os at bedømme, udenfor de Forhold der hos os have efterladt for ham en undslette lig Forening om barnlig Ærefrygt, Kjærlighed og Taknemmelighed, dette have vi anseet for hellig Pligt, for dette Blads Læsere, at gjöre umiddelbar bekjendt i den Kreds, i hvilken han sluttede Banen for sin borgerlige Virksomhed, i hvilken han saalænge, saa gjentagen og af saa Mange, modtog de ham dyrebareste Beviser paa Medborgeres Agtelse, Velvillie og Hengivenhed og hvorom de kjæreste Erindringer velgjörende fulgte ham, indtil hans höie Alders sidste smertefulde Levedage. Den Forudgangnes Börn og Broderbörn. Efter kort forud at have mistet en elsket Søn, behagede det alvise Forsyn, i Dag Morges Kl. 3, at bortkalde vor kjære Datter, Karen Marie, 3/4 Aar gammel; hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres. Aalborg, den 11te Juli 1836. A. M. Ørsøe. N. J. Ørsøe. Med høie Øvrigheds Tilladelse, og ved godhedsfuld Assistance af herværende Dillettanter, vil Undertegnede have den Ære, Torsdagen den 12te Juli, paa det dramatiske Selskabs Theater, at give en Aften-Underholdning, hvis Indhold vil blive følgende: "Hvem veed hvad det er godt for, Lystspil i 2 Acter af Kotzebue; derefter: Declamatorium, bestaaende af: "Hans Søren, Bonden paa Comoedien og Supplicanten, Vandevillemonolog af J. L. Heiberg. Billetter, a 2 Mk. første Plads (Børn det Halve) og 1 Mk. anden Plads, faaes hos Hr. Bibliothekar Kjergaard og hos Hr. Bager Holm paa Algaden. Ærbødigst. P. Bloch, Skuespiller.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-11
En Veir= eller Vand-Mølle ønskes til Kjøbs eller til Leie. Billet, med nøieste Priis, bedes aflagt paa Aalborgs Avis=Contoir, mærket A.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-11
God, sund Rug sælges i større og mindre Partier hos I. M. Cohen. Aalborg, den 11te Juli 1836. Ifølge Amtets Ordre bliver den Peder Larsen, Ruus forhen tilhørende, den kongelige Kasse for Skatte= og Afgifts-Restancer tilkjendte, Gaard, Kongegaarden kaldet, i Hellevad Sogn, af Hartkorn 3 Tønder, med Avl og Afgrøde, stillet til Salg ved 3 Auctioner, som afholdes saaledes: første Auction, Mandagen den 1ste August, anden Auction, Mandagen den 15de August og tredie Auction, Mandagen den 29de August førstkommende, Formiddag Klokken 11. Hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Lysthavendes Efterretning som i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817. De tvende første Auctioner afholdes paa mit Contoir, hvorimod den Tredie paa den til Salg averterede Eiendom. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 6te Juli 1836. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-11
Ifølge Amtets Ordre bliver den Christen Kjeldsen forhen tilhørende, den kongelige Kasse for Skatte og Afgifts-Restancer tilkjendte, Gaard i Hollensted, Hallund Sogn, af Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 1 1/2 Album, med Avl og Afgrøde, stillet til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes saaledes: første Auction, Mandagen den 1ste August, anden -- 15de og tredie -- 29de - førstkommende, hver Dags Eftermiddag Klokken 2; hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Lysthavendes Efterretning som i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. De tvende første Auctioner afholdes paa mit Contoir, hvorimod 3die Auction paa den til Salg averterede 1 Eiendom. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 6te Juli 1836. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-11
Auction. over Talg. Torsdagen den 21de Dennes, Formiddag Kl. 9, bortsælges ved Auction 25 Foustager med Talg, samt endeel løst Talg, hvilket Alt, siden den 21de f. M., deels er opdrevet paa den kongelige Forstrand her i Jurisdictionen, deels er indbragt fra aaben Sø. Auctionen begynder i Ferring hos Strandfoged Christen Westerferring, hvorhen Varerne ere bragte fra Faltring og Trans, og fortsættes derpaa samme Dag nordefter hos de forskjellige Strandfog der paa Harboøer. Conditionerne erfares ved Auctionen, hvortil de Lysthavende indbydes. Lemvig, den 5te Juli 1836. Gundelach.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-12
England.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-12
I Underhusets Møde d. 4de vare Forhandlingerne om den irlandske Kirke=Bill Dagsordenen og førte til meget levende Debatter over den bekjendte Appropriations-Clausel. Lord Mahon aabnede dem, ved at foreslaae et Amendement, ifølge hvilket denne Clausel skulde udstryges af Billen. Efter lange Discussioner, under hvilke ogsaa Lord Stanleys talte for Amendementet, vandt Ministrene atter Seier. Det forkastedes nemlig, dog kun med en Majoritet af 26 Stemmer (290 mod 264). Derved blev Husets Beslutning :at Overskuddet af Kirkens Jndtægter kan anvendes til andet end reent kirkeligt Brug, for 5te Gang stadfæstet. Medens Debatterne havde en Ordstrid Sted mellem OConnel og Lord Stanley. Den første maatte tage nogle anstødelige Paastande tilbage og den sidste maatte finde sig i, at lade sig tilrettevise af John Russell, fordi han atter kom frem med den beskyldning, at det egentligst var det irlandske Folkepatti, der tvang Ministeriet til at forfægte hiin Clausel med saa megen Jver. En Escadre, bestaaende af de i den senere Tid udrusteden Linieskibe, har erholdt Contre=Admiral Charles Paget til Chef. Han har været hos Kongen i denne Egenskab til den sædvanlige Haandkys-Ceremoni. Den 4de Juli skulde han heise sit Flag paa Bellerophon" i Portsmouth. Omsk Escadrens Bestemmelse veed man Intet. - To Linieskibet ere afgaaede med Forstærkninger for Marine Bataillonenne paa Spaniens Nordkyst.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-12
Efter Coureren, vil Parlamentet blive prorogeret i den første Uge af August. - Et tidligere omtalt Rygte, at den orientalske Pest skulde have yttret sig i London, begynder paany at komme i Omløb.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-12
Østerrig. Kongen af Neapels Ophold i Wien, med hans Onkel Prindsen af Salerno, sætter Keiserstaden langtfra ikke i saa meget Bevægelse, som de franske Prindsers Besøg. Man mener, at han, efter 10 a 12 Dages Forløb, atter begiver sig paa Reisen, som formodentlig gaaer over Paris Han tilbringer sin Tid meest med at besee Hovedstadens Mærkværdigheder. Et Beviis paa, hvorliden Opsigt hans Nærværelse i det Hele giør, kan man finde deri, at den høie Adels Loger næsten alle vare tomme i KortnerthorTheatret en Søndag Aften, da han med Erkehertuginde Marie Louise besøgte det. Denne sidste har, paa sin et Reise til Wien, havt et interessant Møde. Paa et Gjæstgiversted i Nærheden af Willach traf hun uventet sammen med de franske Prindser. Postmesteren paa Stedet havde gei Heste nok til, paa eengang, at befordre alle disse høie Reisende. Han foreslog Erkehertuginden at vexle Heste underveis, naar hun mødte Prindserne. Hun fandt dette upassende, men forlangte at forblive incognito paa Stedet, indtil de vare passerede. Ved deres Ankomst erfoer de imidlertid snart, at Enken efter Aarhundredets mærkelige Mand, hun, som ved hans Side beklædte den Trone, de nu staae saa nær, befandt sig der paa Stedet. De forlangte at gjøre hende deres Opvartning, bleve modtagne, og i omtrent 3 Qvarteer forbleve disse høie Reisende samlede ved en Frokost, som de Franskes forrige Keiserinde lod anrette. At see disse Personer saaledes med hinanden maae have givet den tænkende Deel af deres Omgivning Stof til mange Betragtninger. Skjæbnens mærkeligste Omvexlinger findes paa en Maade i dem personificerede.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-12
Preussen. J Berlin indtraf Efterretningen om Attentatet i Paris alle brede den 27de med Telegraphen. Det er i Berlin den herskende Mening, at det staaer i Sammenhæng med de seneste Fængslinger i Schweitz og at det ikke er uden Forbindelse med det i sin Tid paa Studenten Lessing forøvede politiske Snigmord. Man føier endogsaa til, at den franske Gesandt i Berlin, ved Meddelelser fra Schweitz, er blevet gjort opmærksom paa, at et nyt Attentat paa Ludvig Philips Liv var i Værk og at han, allerede for nogle Uger siden, har indmeldt til Paris, at det sandsynligt vilde komme til Udførelse i Løbet af Julii Maaned.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-12
Blandede Efterretninger. Kongemorderen Alibeau er rigtignok fød i Rismes og imellem 25 og 26 Aar gammel. Hans Forældre, meget skikkelige Folk, eie et lidet Gjæstgiversted i Perpignan, og endskjøndt meget fattige, søgte de dog at give deres Søn en god Opdragelse, men han lønnede dem med Utaknemmelighed. Han tjente en Tidlang i det 15de Linieregiment, og steg til Foureer, fik sin Afsked for en Duels Skyld, blev siden Commissionair for en Fabrikant, Opvarter hos sen Viintapper og indfandt sig tilsidst som Handelsagens hos Vaabensmeden Devisme, der medgav ham tre Stok fiint som Prøve. Forfængelighed, Dovenskab og Liderlighed synes at have været hans fremstikkende Egenskaber. J forrige Aar skal han have opholdt sig i Catalonien. Alt længe pønsede han paa sit frygtelige forehavende og i det sidste 6 Maaneder skiftede han bestandig Logis. - Han har en smuk Figur og i hans Blik ligger der meget Udtryk, hans Haar ere lange og sorte, hans Ansigt blegt, Accenten, skarp sydlig. - Overdelen af Vognen, hvori Kuglen blev stikkende, er bleven aftaget som Corpus delicti. Morderens Flint er ingen Vindbøsse, men et Geværløb, skjult i en almindelig Stok. Percussionshætten stikker i et Rør bag ved Svantsskruen og føres ved Hjælp af en Fjeder til Ladningen, naar man trækker i Stokkebaandet. Trykkeren er skjult i Stokken og springer frem ved et Tryk med Fingeren, naar man vil bruge Bøssen. Førend Skuddet gik af, havde Kongen lagt sig tilbage i Vognen, men Dronningen bøiet sig frem, saa Kuglen nær havde rammet hende. Paa at gjøre Modstand ved Paagribelsen syntes Morderen ikke at have været belavet. Da en Nationalgardist i sin Forbittrelse rykkede en Haandfuld Haar ud af Hovedet paa ham, sagde han spodsk. Det kalder jeg Mod! Du er en tapper Karl." Af Medskyldige vilde han ikke vide noget at sige; hans Pande, sagde han, var Hovedmanden for Sammensværgelsen, og Deeltagerne vare hans Arme. - J Forhørene viser Alibeau megen Aandsnærværelse. Da man gik meget hastig tilværk, saa raabte han: "Holdt, Retfærdigheden kræver Tid: jeg underskriver ikke Protocoll. len, naar ikke Alt, hvad jeg har sagt, bliver indført, thi det vil Altsammen blive trykt og Publicum skal have en rigtig Menning om mig." Paa Suggestivspørgsmaal indlader han sig ikke, til disse svarer han: "Jngen Omsvøb, lad os blive ved Tingen." Da Forhøret var sluttet, erklærede han Baron Pasquier, at han ikke vilde see ham hos sig før næste Middag; han havde nok i een Dag og trængte til Hvile J Bordeaux er den 23de Juni, om Aftenen, forefalden alvorlige Uroligheder. Autoriteterne havde nemlig truffen Anstalter til at hæmme Afbrændingen af Petarder og andet Kunstfyrværkeri i Gaderne, som ellers er almindelige paa St. Hans Aften; men, trods disse Forholdsregler, kastet de Folket alligevel Raketter, og Sammenstimlingen af Mennesker var derhos saa stærk, at de udsendte Patrouiller baade af Linietropperne og Nationalgarden ikke formaaede at standse Uvæsenet. Patrouillerne bleve modtagne med Steenkast, og flere Soldater haardt saarede. Omtrent 100 Mennesker ere arresterede.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-12
J Militairskolen i St. Cyr er der igjen forefaldet Uordenner. To Brigader Stadssergeanter maatte beordres derhen, og flere af Eleverne bleve arresterede.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-12
Siden 9de Octbr. f. A. har Venedig, med Undtagelse af 15 Tage, ikke været fri for Cholera. Fra 9de Octbr. til Aarets Udgang vare ialt 661 Personer angrebne, og hvoraf de 369 døde; fra 15de Januar d. A., da Sygdommen atter blev didbragt ved tvende Reisende, indtil 13de Juni have 2261 Personer været angrebne, og 1261 deraf ere døde. dette Mellemrum var det høieste Antal af de paa een Dag Angrebne 90. Vi haver, skrives der fra Venedig, her havt mange Beviser paa Sygdommens smitsomme Natur.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-12
J Malland og flere andre Steder i Lombardiet er Choleraen ligeledes atter kommen til Udbrud. Rouget de Isle, Marseillaner=Hymnens Forfatter er den 2de Juni død i Choisy le Roi, i en Alder af 70 Aar. Siden Juli=Revolutionen hævede han en Pension af 1500 Fr. om Aaret for sit classiske Værk.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-12
Den 14de Marts d. A. afgik Skonnerten, Perlent, Capt. Land, med en Ladning Been, fra Bergen til England men saae sig, formedelst haardt Veir, ikke istand til at holde de sine Luger aabne, hvilket ellers er en nødvendig Betingelse for Beenladninger. Herover udviklede sig en saadan DamJsi Skibet, at Lyset ikke kunde brænde i Kahytten, og af lt det desuden ved overdreven Anstrængelse udmattede Mand den skab var nær ved at qvæles af Stank. Man saae sig nu er nødt til at aftage Ruffet over Kahytten, men derved ble i Proviantet, Korten, Bøgerne, Instrumenterne a. bedærver ende af Styrtesøerne. Den 31te f. M., 30 engelske Miivil NV. for Flamborough Hend, knækkede en svær Byge Fokskemasten, og næste Dag, da Søen var bleven noget merstrolig, saae Besætningen sig nødt til at forlade det forpegilstede og synkefærdige Skib, for at søge Redning ombord i " en engelsk Brig. Capitainen eiede selv Skibet, som han er saaledes, uden at det var assureret, var nødt til at overlade til sin Skjæbne.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-12
Den 24de Juni feirede en fattig Kone i Breslau sin 100 n Aars Fodselsdag. Hun blev gift 1757 og fødte 12 Børn. Hendes ældste Søn lever endnu og er 78 Aar gl. J Syv se aarskrigen var hun med som Marketenterske og deeltog i i Slaget ved Kunnersdorf.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-12
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-12
Kjøbenhavn, den 6te Juli. J Vestindien har det gjort megen Opsigt at Finantsbudgettet ikkun opfører Vestindiske Revenuer med 50,000 Rbd. og Udgifter til Vestindien med 39,000 Rbd. Den, som i ringeste Maade er bekjendt med Vestindien, vil øieblikkelig skjønne, at den første Summa er ligesaa langt fra at udgjøre samtlige Jndtægter derfra, som den sidste kan indbefatte samtlige Udgifter. Alene det Militaire koster vel over 60 til 70,000 Rbd., hvoraf dog en stor Deel betales i selve Colonierne, ligesom dette er Tilfældet ved samtlige civile Embedsmænds Lønninger, forsaavidt de ei bestaae i Sportler, der slet ikke vedkomme det Offentlige, eller kunne komme i Betragtning som nogen Udgiftspost. Jkke desto mindre er det i Vestindien en bekjendt Sag, at den i de senere Aar, og efterat samtlige offentlige Lønninger ere udredede, er gjort betydelige Remisser af flere Gange halv Hundrede Tusinde Rbd. til Moderlandet. Det er altsaa indlysende, at Budgettet ogsaa i denne Henseende er bygget paa en Basis, hvis nærmere Opklaring Publicum med Længsel seer imøde. (Kbhyst.) Paa det kgl. nordiske Oldskriftselskabs talrige Møde forelagdes det nu færdige 3die Binds 2det Hæfte af Nordisk Tidsskrift for Oldkyndighed, hvis Jndhold er følgende: Om det gamle Kloster, der skal have ligget ved Elvedgaard i Fyen, af Prof. Vedel-Simonsen; Oldtidsminder i Bergens Stift i Norge, af Biskop C. Neumann, sammenlignende Undersøgelser om nogle Oldsager fra Hedenold, fundne ved Gristhorpe i Yorkshire, og ved Bjolderup nær Haderslev, med kobberstukne Afbildninger, som ere i forrige Hæfte; den rigtige Bestemmelse af nogle Broncefigurer, som ere fundne i England, Sverrig og Danmark, ligeledes med kobberstukne Afbildninger; Efterretninger om de i Danmark senest fundne Oldsager; om Knud den Helligges Dyrkelse i Rom, af Mag. P. W. Becker; om indenlandske Helgeners Skrinlæggelse og Dyrkelse i Middelalderen blandt Nordboerne, af Prof. og Geheimearchivar Finn Magnusen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-12
Det herværende Selskab til Havedyrkningens Fremme har iaar ligesom ifjor foranstaltet en Udstilling af Blomster og Planter. Den fandt Sted i forrige Uge i Selskabets Have paa Østerbro. og varede 3 Dage. Ifølge Bestemmelsen var det ikke blot sjeldne, men ogsaa overhovedet frodigt og smukt blomstrende Potteplanter, samt afskaarne Blomster og fortrinlig skjønne Frilandsværter, der modtoges til samme, saa at den frembød en rig Mangfol trent 500 Medlemmer, og Selskabet seer sig saaledes nu istand til at begynde sin Virksomhed. Ditmarschen. Tyverier, natlige Jndbrud, Ran paa Marken, tage til paa en oprørende Maade i den nordlige Deel af Marskegnene. At af skjære Halerne af de paa Marken græssende Heste hører til Dagens Orden. Der yttres, at Øvrigheden ikke gaaer tilværkmed fornøden Kraft mod Gierningsmændene og Folkestemningen forbittres endmere ved at see adskillige af de høiligen mistænkt Personer frækt drive omkring og vise sig offentlig. Den forbittrede Stemning kom endelig den 27de f. M. til Udbrud; den rygtedes, at der var udbrudt Jld paa flere Steder i Lunden, samt at flere Personer vare blevne arresterede. Mod disse vilde Folket udøse sin Harme og samlede sig til den Ende paa Landeveien til Weddingstedt, hvor Arrestanterne, 2 Mænd og 1 Fruentimmer, indtraf om Aftenen paa Veien til Landfogderiet. Da de herfra skulde bringes til Stokhuset, blev det Rettens Betjente umuligt at beskytte dem mod Pøbelens Mishandlinger, der tilføiede dem saa betydelig Skade, at de strax maatte underkastes Lægens Behandling. Senere hen paa Aftenen forfulgte Folkehoben et andet mistænkeligt Jndivid, der dog var saa heldigt at undkomme til Fondens Huus. Dette omringedes strax af meer end 1000 Mennesker, som, paa en larmende og støiende Maade, forlangte Flygtningen udleveret. Dette Forlangende indvilligedes naturligviis ikke, men det lykkedes dog først efter Midnat, da det væbnede Borgerskab var kaldet til Hjælp, at faae Folkehoben skilt ad, og det var en Lykke, at dette bevirkedes med det Gode og uden at anvende voldsomme Midler.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-12
Blandede Efterretninger. Fædrelandet af 1ste Juli, som endnu redigeres af Overlærer J. Hage (der som bekjendt ogsaa er sat under Tiltale for et lidet Skrift af politiske Jndhold), indeholder en fortræffelig Artikel om Tallotteriets Ophævelse. At dette maatte skee og skee snart, er visseligen et almindeligt Ønske for den bedre Deel af Nationen, og det kan vistnok ikke nægtes, at Stænderforsamlingen i Roeskilde, der i saa mange andre Henseender har svaret til Folkets Ønske og Forhaabninger, og der har et saa retfærdigt Krav paa dets Anerkjendelse og Taknemlighed, har i denne Henseende svig, tet. Sagen drøftes her paany, og med vægtige Grund fremstilles baade Nødvendigheden og Muligheden af dette Ondes Ophør. Til Slutning - saaledes ender Artikler, - ville vi endnu kun tillade os den bemærkning, at Danmark fast er det eneste Land, i hvilket Tallotteriet endnu existerer. Det vil dog vel ikke kunne nægtes, at dette staaer i en paafaldende og sørgelig Modsætning med hvad der i Danmark, i Sammenligning med Fleerheden af Stalerne i Europa, er gjort for Folkets intellectuelle og moralske Dannelse. Det Første, som Øiet møder, naar man fra Fastlandet betræder Danmark Grund, er en Tallottericollecteurs Skildt. Vi vide ikke hvad den Fremmed føler og tænker herved - men vi vide hvad vi, og vi ere overbeviste om, hvad mange Danske derved have følt og tænkt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-12
Med Hensyn til den 1 f. Nr. af d. Bl. omtalte Proposition af Hs. D. Hertugen af Augustenborg hedder det Kieler Corresp. af 2den D.: "J disse Dage er der kommen os en trykt Tabelle for Øie, der skal tjene som Billa til et Privat-Project, ifølge hvilket Told og Extraskat Slesvig=Holsten for Fremtiden skulle ophøre og erstattet ved en Persons- og Familieskat. Tabellen indeholder sy Classer, hvori Landets Jndbyggere skulle inddeeles og belæg ges med Skat. Den første Classe indbefatter alle Familie er med en netto Indtægt af 1500 Rd. Cour., eller derover, og paalægger hver af dem en Skat af 3000 Rd. Cour. hvilken Sum altsaa udgjør Maximum af det Skattebelonogensomhelst Borger af Staten vilde have at erlægge. J den sidste og syvende Classe derimod (indbefattende Dagennere o. s. v.) skal hver Familie belægges med en Skat af 2 Rd. Cour. De fem Middelclasser sættes mellem begge disse med forholdsmæssige Portioner. Uretfærdigheden af den saadan Skatte=Fordeling er altfor indlysende, til at den ikke skulde falde Hvermand i Øinene. Dens Maximum er altfor lavt og dens Minimum altfor høit. Da vi have Indvaanere med 10 a 15,000 Rd. Revenner, vilde disse ikke komme til at betale meer end en Mand med 1500 Rd. Jndtægt; mange Tusinde af saadanne Riges Jndtægter vilde altsaa forblive aldeles skattefrie, og 15 Daglonnere skulde af deres Arbeidsløn tilsammen betale ligesaameget, som maaske deres Godseier, der giver dem og hundrede andre Daglønnere Arbeide. Et Project med saadanne ved første Blik ivinefaldende Feil vil neppe kunne gjøre Fordring paa at blive taget under nøiere Overveielse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-12
Ibeboer Wochenblatt af 1ste Ds. melder fra Hamborg, at Chausse=Dampvogns=Forbindelsen imellem Altona, Hamborg og Kiel, efter mange Debatter, nu snart vil tage sin Begyndelse, d. v. s. 7de indtraadte hindringer ere fjernede: og det nye imposante Phænomen vil snarest muligt træde i Live." - Ogsaa andetsteds, hedder det videre, have lignende Foretagender fundet Modstandere, men Sagen selv seirede tilsidst, og saaledes vil navnligen fra Berlin af Chauseen for Fremtiden blive befaret med lignende Dampvognes.