Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-21
Endnu noget om Sundhedsbrønden, i Bramstedt. - Den nyopdagede Sundhedskilde i Bramstedt, som forhen adskillige Gange er bleven omtalt i disse Blade, har ikke allene tildraget sig de Syges, men, som det kunde rentes, ogsaa vore Lægers og Chemikers Opmærksomhed. Blandt dem, som have anstillet Undersøgelser over dens Beskaffenhed, fortjene især de Herrer Profesfor Pfaff og Apotheker Stersen i Kiel at nævnes. To saa erfarne Chemiseres Vidnesbyrd er af fortrinlig Vægt i en Sag af denne Beskaffenhed. Begge have i trykte Skrifter bekjendtgjort Resultatet af deres Bestræbelser. Hr. Prof. PlaffDom er ikke saa aldeles til Fordeel for Brøndens Undervirkninger, som Mange maaskee havde ønsket at finde den. Efter hans Mening er Kilden ikke rig paa mineralske Deele, men han indrømmer tillige, at Vandet, uden at have Overflødighed derpaa, dog gjerne kan besidde læggende Kraft, hvad enten den nu frembringes ved dens naturlige Varme eller ved andre medvirkende Aarsager. – Efter de af en troværdig Reisende gjørte Bemærkninger have de første Beretninger, som udbredtes om Brøndens Virkning, vist nok indeholdt endeel Overdrivelser. Neppe havde det tusindtungende Rygte forkyndt Brøndens Opdagelse, førend Syge og Sunde strømmeviis kappedes om at søge derhen. Fra alle Sider saae man Folk til Vogns eller til Fods at ile til Bramstedt. Nysgjerrige, af alle Slags forøgede Antallet. Her saa manChemikeren med sin Apparat prøve Vandets Bestanddele, her en Speculant udkaste Planer, om ikke Brønden i det mindste kunde yttre en fordeel agtig Virkning paa hans Finantser; hist en Spiller tilbyde sig at formindske Brøndtidens Kiedsomhed ved en bekostelig Tidsfordriv, endelig Reisende af alle Slags, som Lyst til Adspredelse, eller til at samle bemærkninger, havde kaldet derhen. Jnden faa Uger var den lille Flekke Bramstedt, der knap tæller 500 Personer, saa befolket, at der til sidst blev Mangel paa Plads. Brønden i Bramstedt var et almindeligt Thema til Samtaler i hele Landet. Men da adskillige, der havde søgt Hielp ved Kilden, vendte tilbage i samme Tilstand som de vare komne, begyndte Enthusiasmen lidt efter lidt at give Plads for en koldere Prøvelse. Saa meget er imidlertid vist, i Følge den fortjente Brøndlæge Dr. Grauers og andre troværdige Personers Udsigende, at Brøndens Brug virkelig hos mange Personer, der leed af langvarige Koldfeber, Lamhed og Gigtsmerter, har frembragt Virkninger, der kunde synes utrolige, dersom de ikke hjemledes ved uforkastelige Vidnesbyrd. - Det er ellers Skade, at Bramstedts Beliggenhed altid vil lægge endeel Hindringer i Veien for Anstaltens Fremme. Stedet ligger i den Hede, der fra Skagen af strækker sig ned til Elben og som savner alle Naturens Yndigheder. Trættende er det, ei at øine andet end Tørvemoser, begroede med Lyng, der kunsjelden afbrydes ved Levninger af fordums Skov eller enkelte opryddede Strækninger. Landveien er saa sandet, at den ei tillader nogen rask Kjørsel Dog er den nordlige og vestlige Egn lidt mindre ufrugtbar. - Er man imidlertid først kommen saa vidt, at man har naaet Byen, saa tager den sig meget vel ud, især fra en Høi, som begrændser dens nordre Side. Byen tæller adskillige smukke Huse og nogle gode Gjestgivergaarde. Jndbyggernes fornemste Næringsvei er Landbrug og Reisendes Befordring. Brønden findes paa fri Mark, hvor den Syge ikke finder anden Beqvemmelighed, end et lidet Brædehuus, som en Privatmand for egen Regning har ladet opføre, og en Bænk. En af Stedets første Fornødenheder vilde derfor være Badehuse og bedre Anstalter til Logis for Badegjæsterne. En lille Lund, som ligger i Nærheden af Byen, kunde, ved en Forening med Eieren, let indrettes til behagelige Spadseregange, Den fortjente Læge, Dr. Grauer i Kellinghusen, der er beskikket til Brøndlægge, er tre Dage ugentlig i Brøndtiden tilstede i Bramstedt. Ogsaa har en Apotheker nylig med Kongel. Tilladelse nedsat sig der. - Nogle af de fornemste Medlemmer af det Slesvig=Holsteenske Ridderskab og Embedsmænd have indgivet en Plan, i Følge hvilken de, imod visse Fordele, vilde paatage sig de fornødne Omkostninger for at bringe Badeanstalten til Fuldkommenhed. Ogsaa skal et andet Jnteressentskab have udkastet en meget lovende Plan, hvis nærmere Detail dog endnu ere ubekiendt. - Hvem der vil bruge Brønden ved Kilden, skal, i Følge en Bekjendtgjørelse fra Amtet i Segeberg, forsyne sig med en Billet, der betales med 1 Rdlr. 8 Ls. Hvem der vil drikke Brønden hjemme, betaler dobbelt. Vand, som forsendes, betales med 8 Ls. Flasken og 10 Ls. Krukken. - De, som ved Øvrighedsattest godtgjøre deres Uformuenhed, erholde Tilladelse at bruge Brønden uden Betaling. - At Antallet paa de Besøgende ved Brønden i Aaret 1810 var mindre end Aaret i Forveien, lader sig ikke nægte, men ene og allene at ville tillægge Vandets Mangel paa læggende Kraft denne Aftagelse, vilde være en overilet Slutning. Hvem der første Gang kom af Nysgierrighed, vender ikke let tilbage til et Sted, som i sig selv ikke har meget Tiltrækkende. Hvem der allevegne vil see Underværker, finder sig naturligviis ei heller altid tilfredsstillet. Tildeels er den mindre Søgning ogsaa en Følge af Øieblikkets ufordeelagtige Conjuncturer for Landmanden og Kjøbmanden i Hertugdømmene, tildeels maa den endelig tilskrives den Omstændighed, at der i Aaret 1809 herskede en ondartet Feber i Marsken, som drev mange Personer til Brønden, hvor de og fandt Hielp, men at denne Aarsag lykkeligviis i forrige Aar ikke har fundet Sted. – J en Blok, som er anbragt ved Brønden, og hvis Jndtægter, gjøres frugtbringende for Stedets Fattige, blev i Sommeren 1809 indsamlet 1600 Mk. L. Paa en Tid, da Brændselets Dyrhed og den mueligste Besparelse i dets Forbrug høre til Dagens Orden, er ethvert Bidrag til vor Kundskab om Fædrenelandets Forraad paa denne uundværlige Artikel af særdeles Vigtighed. Et saadant Bidrag indeholdes i den af Prof. Nieman i Kiel udgivne Forst statistik over de danske Stater. Hvad der især anbefaler dette Værk, er at Forfatteren med mageløs Flid har samlet de dertil hørende Materialier, og øst dem tildeels af egen Erfaring, tildeels af de paalideligste Kilder. Til Exempel anføres her nogle Resultater af Forfatterens Beregninger, som sikkert vil opvække Lyst til at læse hele Værket. - Den Sielland, hvis gamle Navn, Sjølund, minder om dens forrige Overflødighed paa Brænde, tæller blandt sit Fladeindhold, der bestaaer af 1,276,473 1/2 Tønder Land, til 14,000 Alen, 182,627 Tdr. Skovjord, og 29,068 Tdr. Tørvemoser. De, tildeels allerede for henved 50 Aar siden, tildeels i senere Tider anlagte Plantager, indeholde en riig Skat Bygnings- og Gavn kommer, og har et Fortrin, som de Siellandske Skove have fremfor andre, nemlig de Holsteenske. Møen tæller 6191 Tdr. Skovjord og 985 Tdr. Tørvejord. Samsøe omtrent 500 Tønder Skovford. Bornholm har kun lidet Skov.