JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1827-03-12
De igaar indløbne Armee=Beretninger lyde saaledes: Overgangen over Cavado, forsvaret af Jnsurgenterne paa de tre Puncter ved Porto, Prado og Barcellos, blev ved Prado tiltvunget af Grev Villaflor. Jnsurgenterne forfulgtes indtil Broen ved Barca, hvis Overgang de vilde forsvare, men ogsaa her bleve de overmandede. De lode 180 Fanger, 4 Officerer og to Kanoner, i Regentskabets Troppers Hænder. - Det Jnsurgent=Corps, der var i S. Tirco, trækker sig tilbage over Barcellos. Alt synes at begive sig til Galicien, hvilket de, som det synes, ikke ville kunne forhindre, uagtet den af Teller Jorde forsøgte Diversion, som drager imod Tamega=Floden, men ikke vil kunne drage Villafors og Angeias Tropper bort fra Nordsiden af Minho. Den 10de Februar. Tidenderne ere fulde af Efterretninger fra de nordlige Provindser, hvor Overløberne ere slagne, og have havt 500 Mand Døde, ligesom Regentskabets Tropper 200. Uenigheden er stor imellem de første; Soldaterne have fyret paa deres Officerer. Der er opsnappet en Brevvexling, som comprommitterer Mange her. 400 Mand Fodfolk og 100 Rytter, som vare i Vianna, og ved Chaves's Jndrykning i Minhohavde erklæret sig for ham, have nu (med Undtagelse af 50 Ryttere, som toge Flugten) nedlagt deres Vaaben og paany anerkjendt D. Pedro.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Officielle Krigsberetninger: Fra Braga skriver Marg. Angeia under 3die "Jeg har igaar forenet mig med Grev Villafior, vi droge sammen imod Lixa og Guimaraes. Dengang stode Jnsurgenterne endnu i Braga; de havde sendt noget Infanterie, 80 Mand tilhest og fire Kanoner til S. Tirco. Jeg gik med en Deel af mine Folk imod dem til Braga, og lod Gen. de Mello tilbage i Guimaraes, for at iagttage den fiendtlige Afdeling. Imorges trak Jnsurgenterne sig tilbage fra Braga, Marquiz og Marqueza Chaves forlode det Kl. 2 om Eftermiddagen. Fiendens hele Magt drog imod Broen ved Prado, mine Fortropper, som fulgte den, staae nu ved den venstre Bred af Cabado. Ovennævnte General skriver fra Barca af 5te: "Jeg havde igaar forenet min hele Magt med Grev Villafior i Braga, og besluttede nu at angribe Jnsurgenterne. De havde ved Cabado befæstet Portobroen, Pradobroen og Barcellosbroen. Jeg rettede min Bevægelse imod deres Centrum paa Pradobroen. Grev Villafiors Division gjorde dette Angreb med megen Tapperhed og Hurtighed, vel havde Fienderne afbrækket en Bue af Broen, men vi toge dog en Capitain tilligemed 53 Mand af det 24de Linie-Regiment, som skulde forsvare Broen, til Fange. Vor Marsch blev derved kuns standset en kort Tid, vi kunde forfølge Fienden den hele Dag, og vare Kl. 4 paa Broen ved Barca, i hvilken Stad det 17de Linie-Regiment holdt sig indtil Natten, men flygtede derpaa indtil paa hun Side af Floden; det forsvarede sig igjen paa Broen, men vi gjorde der 30 Fanger, og fratoge dem de to Kanoner. Allerede paa Prado=Broen havde de mistet to, og sandsynligviis ville de nu ved deres Adspredelse kuns redde lidet af deres Artillerie. Paa denne berømmelige Dag havde vi gjort 260 Fanger dræbt mange Officerer og Soldater, og saaret endnu flere. J Særdeleshed har Grev Villaflor ved sit vel foretagne og tappre Angreb udmærket sig saaledes, at den egentlige Ære for denne Dags Begivenheder tilkommer ham. Grev Taipa og Capitainen for Noguciras Jngenieurer vare i Spidsen for Angrebet paa Broen ved Prado, og i Oberst Vasconcellos tilligemed Adjutanten Mendoca vare de Første paa Broen ved Barca, som blev taget med Bajonetten.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Triest, den 19de Februar. Ved et efter 21 Dages Seilads fra Alexandrien ankommet Skib erfarer man, at den hele Egyptiske Flaade fra Morea og i Suda lykkelig var ankommet dertil; to Brigger af samme kryd, sede imellem Alexandrien og Candien imod Corsarerne. Det vel befæstede i Grækernes Hænder værende Karabusa er endnu stedse Hovedsædet for Piraterne, om hvis Røverier man daglig hører tale.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Rom, den 15de Februar. Den berømte Jmprovisator, Sgricci, har i disse Dage for en stor Forsamling til almindeligt bifald improviseret et Sørgespil, 1 Turnuss Død.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
En den 21de Decbr. til Prevesa fra Navarin ankommen Jonisk Barkasse havde Pestsyge ombord. Mandskabet blev strax bragt til Lazarethet i Cephalonien, og Skibet, med alt hvad det havde inde, brændt.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Berlin, den 3die Marts. Den den 14de f. M. i Prag afdøde Keiser, Østerrigske virkelige Geheimeraad og Kæmmerer, Philip, Greve Rinsky af Chinittol alene fandt man i rede Penge 500000 Fr. i Conv. Mynt. og Tettan, efterlader en Fyrstelig, gjeldfri Formue. J hans ChaHans Neven, Feltmarskal=Lieutenant Grev Kinsky, arver foruden to Bøhmiske Herskaber et smukt Huus i Prag og 700,000 Fl. i Conv. Mynt. Tre andre Arvinger erholde tilsammen to og 5000 Fr. aarlig Rente. Godser i Østerrig, et Huus i Wien, 90,000 Fr. i rede Penge Hamborg, den 3die Marts. et Statsanliggende, med Fuldmagt fra Senatet. En Secretair Hr. Dr. og Syndikus Sieveking er afreist til Rio Janeiro i ledsager ham.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Christiania, den 1ste Marts. thing under 26de Februar ladet afgaae nedenstaaende naadige Hs. Maj. Kongen har til Norges Riges nu forsamlede Stor Skrivelser tillige med ivende særskildte naadige Propositioner af sædvanlig Maade bleve overleverede til Storthinget. samme Dato, hvilke alle i Dag af Hr. Statsraad Collet paa Majestæt naadigst besluttede at fremsætte for det i Aaret 1824 Vi Carl Johan Fc. &c. Gjøre vitterligt: Da Hs. Kongelige hvilke indeholdes i Hs. Kongelige Majestæts herhos i bekræftede forsamlede Storthing de Forslag til Forbedringer i Grundloven, samme Aar, havde Høistsamme intet Andet for Øie, end det Gjenparter vedhæftede 2de naadigste Propositioner af 28de Juli Norske Folks Vel, dets Jndretningers Stadfæstelse og Aarhundreders uimodsigelige Erfaring. Ledet af Omhu for, at tilveiebringe den Ligevægt, som ikke fuldkommen hersker imellem de forskjellige Dele af den lovgivende Magt, og med det Ønske at give Nationens Repræsentanter et nyt Beviis paa den Tillid, uden hvilken Staters Held ikke kan fremmes, har Hs. Kongelige Majestæt ikke taget i Betænkning at forbinde med sine Forslag alle de Modisiationer i den Kongelige Myndighed, som ansees skikkede til, endydermere at grundfæste Statssamfundets Bygning. - Den hele Jndhold af ovenanførte Propositioner vidner klarligen om Hs. Kongelige Majestæts omhyggelige Forsorg i denne Henseende. Den Tid, som er henrunden siden sidste Storthing, har endmere destyrket Hs. Kongelige Majestæt i sin Overbeviisning om, at de foreslaaede Forbedringer ere gavnlige.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Hs. Kongelige Majestæt antager nu som da, at det absolut Veto er en aldeles nødvendig betingelse for Fastheden af og Ligevægten i den repræsentative Regjeringsform. At Fremmedes Naturalisation efter Principet ikke bør finde Sted, uden Samtykke af den Statsmagt, der vaager over Lovenes Overholdelse og Statens Forsvar: - At Norges vordende Held, ja selv det Norske Folks Frihed vil i Tidens Fylde beroe paa en nøiagtigere beregnet Ligevægt imellem den Kongelige Myndighed og Nationairepræsentationens constitutionelle Rettigheder Alle Tidsalderes og alle Folkeslags Historier afgive talrige Exempler paa borgerlige Uroligheder og paa de Indgreb i gjensidige Rettigheder, som snart udøvedes af Nationalforsamlingerne imod Regjeringerne, snart af disse imod hine, og det alene af Mangel paa den Ligevægt, der er saa nødvendig til Statssamfundets Vedligeholdelse. Fast overtydet om disse Sandheder, har Hs. Kongelige Majestæt ved at henlede Storthingets Opmærksomhed paa Vigtigheden, deraf, dog ingenlunde villet foranledige nogensomhelst for tidlig fattet Beslutning i saa Henseende. Overbeviist om, at de bedste Indretninger, at de gavnligste Forandringer mangle en paalidelig Grundvold, hvis de ikke ere byggede paa en ved fuldstændig Oplysning frembragt Overtydelse, saavel hos Nationalrepræsentationen, som hos Statsborgerne i Almindelighed, vil Hs. Kongelige Majestæt stedse ikkuns henvende sig til denne frimodigen udtalte Overbeviisning, for udelukkende ved den at bevirke Antagelsen af de foreslaaede Forandringer. Men endnu udfordres maaskee noget længere Tid for at Repræsentationen kan erholde fuldkommen Kundskab om den almindelige Mening, og enhver Beslutning, som maatte foregaae dette Tidspunkt, vilde Hs. Kongelige Majestæt stedse ansee som for tidlig fattet, selv i det Tilfælde, at Beslutningen var overeensstemmende med den Formening, Hs. Kongelige Majestæt oftere har yttret.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Hs. Majestæt har derhos, ved nøiere at undersøge de Propositioner, som bleve fremsatte for sidste Storthing, fundet, at de deri behandlede Gjenstande ikke noksom ere adskilte, og at de saaledes give Anledning til en Behandling under Eet, hvoraf kunde følge, at noget Enkelt ei kunde antages uden ved Antagelsen af det Hele. Hs. Majestæt troer derfor, at Propositionerne saaledes burde være affattede, at Representationens Medlemmer, bekjendte med deres Medborgeres Synsmaade, kunne afgive en bestemt Mening om enhver Gienstand i Særdeleshed. Gienstandens nøiere Adskillelse anseer Hs. Majestæt saa meget mere vigtig, som det Punkt om Fremmedes Naturalisation ikke med de øvrige staaer i nogen særdeles Forbindelse.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Hs. Majestæt, som paa Grund af Forestaaende anseer det rigtigst, at de Kongelige Propositioner af 28de Juli 1824, angaaende Forandringer i Grundlovens Hr. 14, 17, 78, 79, 80, 81, 82 og 9t, ikke behandles eller afgjøres paa det nu forsamlede Storthing, vil derimod i det Høistsamme afgiver denne Erklæring, forelægge det nu forsamlede Storthing Høistsammes 3de nye naadigste Propositioner og Forandringer i fornævnte Grundlovens Hs., for at behandles i Overeensstemmelse med Grundlovens 112 s., og at afgjøres paa det ordentlige Storthing i Aaret 1830 Ved denne Hs. Kongl. Majestæts naadigste Meddelelse troet Høistsamme i lige Grad at have hyldet saavel den offentlige Frihed, som almeen erkjendte og ufravigelige Grundsætninger. Hs. Kongelige Majestæt er overbeviist om, at Storthinget vil paaskjønne de anførte Grunde, og i Forening med Hs. Kongelige Aajestæt bestræde sig for at give det Norske Folk et nyt Beviis paa Enighed, Tillid og oplyst Fædrenelandskjærlighed.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Hs. Kongelige Majestæt forbliver &c.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Vi Carl Johan a. a. Gjør vitterligt: J Forbindelse med Hs. Kongelige Majestæts naadigste Meddelelse til Norges Riges Storthing af Dags Datum, og i Henhold til de Grunde, hvorpaa Hs. Kongl. Maj. naadigste Propositioner af 28de Juli 1824, som i bekræftet Gjenpart medfølge bemeldte Meddelelse, ere byggede skulde Hs. Kongl. Maj., paa den i Grundlovens F. 112 foreskrevne Maade herved naadigst foreslaae, at Storthinger fatter Beslutning om, at §. 14 i Norges Riges Grundlov herefter skal lyde, som følger: Vice-Konge kan ikkun Kronprindsen eller Hans ældste Søn være, men ei, førend de have opnaaet den for Kongen bestemte Myndigheds-Alder. Til Statholder udnævnes enten en Nordmand eller en Svensk.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Imedens Vice-Kongen, med Kongens Tilladelse, opholder sig uden for Riget, og den ældste Statsraad saaledes har Forsæder i Statsraadet, ophører det Vice-Kongen i saadan Egenskab i Følge §. 75 Litr. c., til Hans Hofstat anviste Beløb Naar Kongen er nærværende ophører Vice-Kongens Function. Er ingen Vice-Konge, men Statholder, ophører ligeledes dennes Function, da han i saadant Tilfælde blot er den første Statsraad.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Hs. Kongelige Majestæt forbliver &c. Thi have Vi antaget og bekræftet, ligesom Vi herved antage og bekræfte samme som Lov, under Vor Haand og Rigets Segl. Hs. Kongelige Majestæt forbliver &c.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Udenlandske Efterretninger. Aarhuus, den 4de Marts. J Aarhuus Stiftstidende findes Følgende: Om den saakaldte hvide Sværd=Havre.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Da det sikkerligen vil interessere mange Landmænd at erfare noget om denne, hertillands endnu saa godt som ubekjendte Kornsort, har Udgiveren derom forskaffet sig følgende Efterretning Hr. Schnakenburg paa Brandtberg ved Weile saae for 7 Aar siden, da han var i Rusland, denne for sin Frugtbarhed og Godhed udmærkede Havre hos Baron v. Stackelberg, der overlod ham en Skjeppe deraf, men var saa uheldig, at Gjæssene næsten ødelagde Afgrøden. Det Lidet han sik reddet, blev saaet igjen, og 1825 havde han bragt det saavidt, at han kunde saae 6 Tdr. i 4 Tdr. sædvanlig Havrejord, som gav ham 48 Traver og efter Tærskningen 72 Tdr. Det vakte Opmærksomhed; Mange forlangte overladt deraf, men han blev ved sit Forsæt, ikke at sælge deraf førend i Aar, da hans hele Havre-Avl bestaaer af denne mærkværdige Havre. Han havde saaet 42 Tdr. i udtjent Jord, 6 Aar fra Gjødning, og avlede i Aar, da den almindelige Sæd for de Fleste er mislykket, 300 Tdr. Denne Havre giver et deligt Syn, da den bliver meget lang, og Vipperne hænge som et Sværd til een Side, og har den herlige Egenskab, at det taaler Hede og Kulde, Tørke og Væde ligegodt. Hele Omegnen har næsten alt forsynet sig med Sæd deraf. Prisen er for Tiden 5 Rbd. r. Sølv pr. Tønde. Endnu haves circa 80 a 100 Tdr. til Salg, efter at Hr. Schnakenburg selv har brugt 80 Tdr. til sit eget Udsæd. Ved det voldsomt indtrufne Tøveir i Mandags Aftes voxte Vandet pludseligen til saadan en Høide i den ellers høist ubetydelige Aa eller Bæk ved Ridemandssmølle, at det ei kunde holdes i Mølledammen, men maatte slaaes løs. Derfra styrtede det med frygtelig Vælde og medførende mægtige Jismaser mod den nedenfor beliggende Papiirmølle, Godthaab, sønderknuste i et Nu dens Grundvolde, og neppe fik Folkene Tid til at redde sig derud af, før hele Bygningen styrtede sammen ud i Aaen, og Hjulene med det hele Maskinværk, Jnventarium m.v. var vieblikkeligen aldeles sønderslaaet og ødelagt. Eieren Hr. Perzel havde først for faa Aar siden kjøbt denne Eiendom, og afbetalt Nogen paa Kjøbesummen, men skyldte endnu Meget; derimod havde han anvendt store Bekostninger paa Værkets Forbedring, og sat Fabriken i en betydelig udvidet Drivt. Ved saaledes i et Øieblik at miste hvad han eiede, er denne dristige, retskafne Mand og hans Familie saare meget at beklage, og da ingen Assurance opretter ham det paa denne Maade lidte Tab, vil han, uden Understøttelse, vanskeligen kunne komme paa Fode igjen.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Ved samme heftige Tobrud borttog ogsaa Strømmen i Binderup Aar ved Nibe den ved Binderup Mølle, paa Veien imellem Nibe og Aalborg ifjor af Kampesteen fra Ny af opførte Steenbro, og viste derved, at vor Tids Vandbygning, uagtet alle afhjemlede Synsforretninger og Oversyn, dog ei komme op imod Oldtidens Vandbygninger, af hvilke nogle have modstaaet Tidens Ødelæggelser i ligesaa mange Aarhundreder, som denne har staaet i Uger. Samfærselen imellem Aalborg og Nibe er derved afskaaren. Da der i de nærmeste Herreder omkring Aalborg laa overmaade lidt Snee i Sammenligning med Hjørring Amt og Vestlandet, saa har man kun altfor megen Grund til at befrygte, at der vil spørges langt flere Ødelæggelser paa Møller og Broer, fra hine Egne.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Kjøbenhavn, den 12te Marts.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Befordringer. Under det Slesvig=Holsteen Lauenborgske Cancellie: Den 20de Februar er Valget af Candidat i Tocologien Jens Møller Schmidt til Diaconus i Tetenbull, i Provstiet Eiderstedt, allernaadigst stadfæstet. Den 27de Februar er Major Alexander la Sonne, Ridder af Dannebroge, udnævntil Over=Landeveisinspecteur i Hertugdømmet Slesvig, og under 6te Marts Conrector Gregor Wilhelm Nitzsch i Wittenberg til orventlig Professor i Philologien og Veltalenheden ved Universitetet i Kiel.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Ved Tallotteriets 1093 Trækning i Wandsbeck udkom No. 16. 27. 11. 33. 12.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Kjøbenhavns Havnepriser, den 10de Marts 1827. Holstensk Hvede, 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. 4 s. Lollandsk dito, - Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. 5 Mk. - s. Holstensk Rug, - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Dansk dito, 1 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Østersøisk dito, 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. - s. Byg, 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. - s. Havre, - Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Ærter, 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. - s. Holstensk Smør, 5 Rbd. - Mk. - s. 1 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito, - Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Siellantet dito, 52 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 1 Rbd. - Mk. a 3 Rbd. - Mk. pr. Favn. Barom. Therm. Vinden. 2 Marts. 27, 3, 1, 1, 9 Varme. 5 27, 1. 6, o. 9 - N. V. 9 77. 5. 3, 3, 6 S. V.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Litteratur. I Dag er udkommen: Gienfærdet ved Palnatokes Grav, en Fortælling, og Alfsol, en Tragode i 5 Acter, originale Ungdoms-Forsøg af W. C. Walter. Faaes heftet for 8 Mk. 8 s. i P. T. Schovelins Boghandel i store Grønnegade No. 232. Sammesteds faaes endvidere : Gustav Lilienkrone, eller Den graa Ridderskikkelse; 8 Mk. Agathe, eller Gravhvælvingen, 3 Dele, 6 Rbd. 1 Mk. Kiærlighed er Livets høieste Lykke; 3 Mk. Sal voxardsønnen, eller Heglekræmmeren; 3 Mk. Bandithævidsmander, Alle sandring; 3 Mk. Annat Lyle, Harpespillerinden; 3 M.,de der maatte have paategnede Subskriptionsplaner ihænde paa det alphabetiske Acal-Register over samtlige Aargange af Kollegialtidenden, ombedes behageligen at indsende samme inden Marts Maaneds Udgang, enten portofrie Breve til Forlæggeren, eller til dennes Commissionairer i Provindserne, for derefter at kunne bestemme om Værket kan udkomme, eller hvor store Oplag derpaa kan giøres. af Des Archiv udk. i Dag : 2det Hefte f. d. A. Subscription 3 Mk. er I Heftet, modtages paa alle danske Boglader ; (ligesom ogsaa paa Literaturlexiconer, hvoraf 2de Rum. udkomme. Heftet indeholder : gl. Documenter St. Nicolaikirke ved.; den spanske Geistligheds Jndkomster, om den poetiske 2 Kunst af. Ov. Staffeldt og Hr. Prof. Baden; Et comisk Digt om 1827 ; Begyndelsen til Bogcensur ; hvorfor Napoleon ikke erklærede Polens Uafhængighed; og Marseille, og Aristoteles, af Hr. Dr. Baden; det Kongl. Theater ; P. N. Sølling, af Hr. Miller; Hr. Schlick; Parti=Aanden, af Baggesen; Et Brev fra et Ewald; Figurantinden Mis Sarah; Om Jngemanns Tasso, Samfundet til den danske Literaturs Fremme, &c. &c.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Ved Bogtrykker Christian Jversens Liigbegjængelse, Blid, som dit Jordeliv, saa var din Död, Naturens ömme Ven! du sover rolig! Nu Jorden kjerlig aabner dig sit Skjöd, Og Himlens Engle frede om din Bolig. Ei Vinterstormen til dit Leie naaer, Det kolde Hjerte huser ingen Kummer; Ei Tordendrönnet, Lynet er formaaer At bryde din saa rolig blide Slummer Men eengang skal en Morgenröde skjön, Langt skjønnere end den du saae hernede; Indtrænge i din Grav, du Støvets Sön, Og Vaarens Smil til evig Fryd dig lede. Efter syv Aars Sygdom og haarde Lidelser i de sidste Dage, blev den 5te Marts min inderlig elskede Datter, UrsulLovise Wormskjold, af det algode Forsyn bortkaldt til det bedre Liv, hvorhen hendes fromme Ønsker længe har stundet. Taalmodighed, Fromhed og Hengivenhed i Guds Villie udmærkede hende. Dydt føler jeg og hendes Sødskende Tabet af denne Elskede, og ere forvissede om, at Slægt og Venner deeltage i vores Sorg. Ristrup ved Aarhuus, den 6te Marts 1827. Margrethe Mette v. Wormskjolds, fød v. Teilmann.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Jet behagede den Alvise at bortkalde fra denne til en bedre Verden, Jomfrue Marie Magdalene Treville den 2den dennes, i hendes 54de Aars Alder, efter nogle Maaneders haarde Lidelser; hvilket hermed sørgeligst bekjendt, et giøres. Kiøbenhavn, den 6te Marts 1827. Den Afdødes Sødskende. Ve Venedicte Thomasine Kirchheiner, fød Vadskiær, er til Din blide, eiegode Kone, mine 3 Børns ømme og retskafne Moder Erikemeer; den grumme Død bortrev hende fra os den 5te dennes, efter 1/2 Aars Stagelighed og 10 Dages haarde Lidelser, i sin Alders 55de og vort Ægteskabs 33de Aar. - Vor Tab er nerstattelig. Bliid og stille, som hendes Liv, var hendes 1) Død. - Med bydeste Vermod bekiendtgiøres det herved for fraværende Familie og Venner af hendes dybtsørgende Mand. Phanestord=Præstegaard paa Møen, den 7de Marts 1827. J. J. Kirchheine.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
AVERTISSEn. ( pr. Roeskilde. Jøde Sætte-Kartofler a 10 Mk. pr. Td., kan erholdes paa store Østrup=Gaard kilde Raadstue afholdt en Skiftesamling i afdøde Madame Else Kirstine, Tirsdagen den 27de denne Maaned, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver paa RoesBrünniche heraf Byen, Enke efter afgangne Dreiermester Peter Brünniche, hendes Stervboe; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Roeskilde, den 9de Marts 1827. H. C. Müller. Aeeiener.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Jnsdagen den 14de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver afholdet offentlig Auction over endeel frønnet Favnebrænde og Topbrænde af Vindfælderne i Nyehauge, Koehaugen, Storskow, Almissevænge, Wraaebye, Helstehauge, Landemøllevænge og Østerledsskoven. Liebhaverne ville møde bemeldte Tid ved Grubberholms Skovfogedhuus, saa bliver og Torsdagen den 22de Marts førstkommende, afholdet offentlig Auction over 60 1/2 Favne Ege= og Bøgetræe paa Roden i Puerlund, samt endeel frønnet Favnebrænde, sagetbrænde og Topbrænde, af de til Favnebrænde opskovede udviste Træer og Vindfælder i Dyrehaugen, det østre Udlæg af Dyrehaugen, Puerlund samt Billesborg Indelukke. Liebhaverne ville møde bemeldte Tid ved St. Annahuset. Herfølge, den 9de Marts 1827. Nobr. Løsøre, Vogne, Avlsredskaber, Foder m. m. Mandagen den 19de Marts Kl. 9 og følgende Dage, lader Enkefrue Muus feldt formedelst Bortforpagtning af Giestgiveriet i sin Gaard Nr. 73 paa Vesterbroe, ved Auction paa bemeldte Sted bortsælge endeel gode Løsøre af Karafler, Glas, Kiøkkentøi, Meubler og Trævare, endeel Lagener, Gardiner, en stor Deel gode Sengeklæder, Geværer, en Koe, en nye Brædevogn med Agestole, 2de Arveidsvogne, en dansk, en holsteensk og en engelsk Plov, en Hakkelsemaskine Seletøi, 400 Lpd. Halm, 700 Lpd. Høe m. m., imod Betaling til A. R. Hornbech, boende i Vimmelskaftet No. 17, hvor, saavelsom paa Auctionsstedet, Fortegnelser erholdes for 4 Rbs.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
J Henhold til de i Statstidenden forhen bekiendtgjorte 1ste, 2den og 3die Auctioner, over Grunden til Stedet No. 96 og 97 deri Byen, bliver, paa Undertegnedes Contoir den 24de dennes, om Formiddagen Kl. 11, afholdt 4de og sidste Auction over bemeldte Grund med derpaa staaende Bygninger. Det bemærkes, at næsten hele Kiøbesummen for det første kan blive indestaaende i Eiendommen. Wordingborg, den 9de Marts 1827. Kinch.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Løverdagen den 24de dennes, om Formiddagen Kl. 9, bliver hos Planter Meyers Enke i Lide Plantage ved Auction bortsolgt en Deel Kretaturer Avlsredskaber og Jndboe, mod Betaling til Procurator Ph. Julius Knudsen, i Lavendelstrædet No. 79, hvor - saavelsom i de omliggende Kroer - Fortegnelserne erhøides.
Berlingske Tidende, 1827-03-12
Mandagen den 26de Marts førstkommende og følgende Dage, om Formiddagen Vo Kl. 9, bliver ved Auction i Huset No. 57 paa Østergade bortsolgt, en stor Deel Manufacturer af: Sirts, Gingham, Jaconets, Bomuldstøi, Madras og andre Silketøier, afpassede Kioler af Madras og Gingham, Bommesier, uldne og Bomulds=Schavler, Silke= og Bomulds=Tørklæder, Lærreds Lommetørkl 2, der, glatte og figurerede Silkebaand, hollandsk Lærred, Silke= og BomuldsStrømper, Handsker, Nanquin, Circossia, Vestetøi, Flonel, Forklædebaand og circa 200 Stkr. sorte Kantebaand m.m., mod Betaling til Undertegnede ved Gammelstrand Nr. 10, hvor, saavelsom paa Auctionsstedet, Cataloger nogle Dag forud ere at erholde mod andordnet Betaling. Hansen, Ifølge Dom og Execution, bliver den Huusmand Jørgen Pedersen af af Høietostrup tilhørende og paa Kraghauge Mark beliggende Jordlod af Hartkorn 1 Td., ved 3de Auctioner, som afholdes førstkommende Tirsdag den 3die April ) Kl. 2 Eftermiddag den 17de April og den 1ste Mai Kl. 12 Middag. til Salg opbuden. De tvende første Auctioner afholdes paa Cancellieraad Holsteins Contoii Frederiksberg Byes Bredgade No. 14, og den sidste Auction, ved hvilken tillige bortsælges noget ubetydeligt Løsøre, for bemeldte Jørgen Pedersen. Conditionerne ere til Eftersyn hos Kiøbenhavn, den 12te Marts 1827. Stahlfest. Krigscancelliesecretair og Procurator, Halmtorvet No. 71.