Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-27
Spanien. Som Man hører, findes der endnu et talrigt Corps Jnsurgenter i det Jndre af Rondabjergene, som understøttes af det raae Folk, der beboer denne Bjergkjede, som Franskmændene endog under Buonaparte ikke formaaede at trænge ind i. Adskilige Quadrillaer slaaes daglig med de regulaire Tropper, som de ved deres Kundskab om Egnen let vide at slippe fra, saasnart de ikke føle sig stærke nok. En Anfører for En af disse Flokke har været saa forvoven, at han, kun med 6 Hjelpere, er gaaet ind i adskillige Flækker, og har reqvireret Levnetsmidler og Klædningstykker for hans Trop, der kom bag efter, hvilket Man og punkt. lig leverede. En anden Afdeling, hvis Styrke anslaaes til 2 Escadroner, anførte af en Tydsker, som havde været Dragonofficeer og optager ikke Andre i hans Corps, end gamle Linietropper, holder den fuldkomneste Disciplin og har nylig havt en Rencontre med de kongl. Frivillige og et Compagnie Franske, som bleve slagne, men fik dog paa 4 nær Tilladelse til at drage bort med den bemærkning af Hr. Capitainen, at han havde vel før været deres Kammerat. Lignende Guerillaer have og dannet sig i Estremadura, og forøges ved portugisiske Overløbere. Men ligesaameget som disse Constitutionalismens Forsøg paa igjen at reise sig, synes Man at frygte de forhenværende Troes tropper, især de fra Hovedstaden bortsendte qvesadaske Tropper og deres Aversion for Franskmændene, som vist nok kun yttrer sig i de ringeste Klasser. - Som en Følge heraf finder der overalt i Spanien store Troppebevægelser, Sted. Et Linieregiment er afmarscheret til Cadix; Aragonien og Valencien, hedder det, skal besættes hver med 10000 Mand Franske, fra Havre skal der, efter Sigende, udskibes en betydelig Mængde Tropper for at forstærke Occupationsarmeen og fra Bayonne afgaae Skibe til Cadix med 250 Kanonerer, 200 Ctr. Krudt, Kugler, Patroner og 4000 Geværer. J Guiposcoa ere 10000 Geværer ankomne til at bevæbne Royalisterne i de baskiske Provindser. Ogsaa Munkene fordre at blive bevæbnede, hvilket især den apostoliske Junta arbeider paa, der nu forsamler sig daglig, istedetfor tilforn tregange ugentlig. Langs Kysten er oprettet Signalpæle til ind i Gallicien, hvor det er meget uroligt, især i Corunna, i hvilken Stad Øvrigheden, under stor Straf har forbudet al Communication med Jnd landet. J Sevilla, Granada, Almeria og i nogle andre Stæder i Andalusien ere Mangfoldige blevne arresterede, hvoriblandt Man og nævner den forhenværende Minister Osella, hans Neven Greven af Tilly og adskillige Medlemmer af Statscancelliet. Ogsaa i Palma, paa Øen Majorca, har Gouverneuren ladet adskillige Mistænkte arrestere. En af dem, ved Navn Valdes, har prøvet paa at hænge sig i Fængslet; men Man skar ham ned, hvilket han var meget taknemmelig for. Af ham fik Man nøie Efterretning om de Sammensvornes Planer, ligesom Man og ved hans Hielp fandt en Fortegnelse over alle Frimurerne paa de baleariske Øer tilligemed andre vigtige Papirer. J Barcellona saae Stadsraadet efter Begivenhederne i Tarifa, Almeria a. sig nødt til at holde permanente Møder. 8 Personer bleve hæftede, hvoriblandt forhenværende Cortesmedlem Hr. Valle, der dog snart blev fri igjen. J Vich bleve 160 Personer uden Hensyn til politiske Meninger arresterede. Kongen og hans Familie residerer endnu i S. Jldesonso.