Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-06-17
Uddrag af Forhandlingerne Amtsraadet for Odense Amtstuedistrict. i Møderne den 24de Febr., 3die og 26de Mai 1843. i Madogsaa No. 9489 Febr., 3die 4 984 974, 1843 A. Modet den 24de Februar. Amtsraadets Medlemmer (nemlig, foruden Formanden, Kammerherre Baron Juel Brockdorff, Kammerherre, Sehestedt-Juel, Provst Faaborg, Kammerraad Hillerup, Pastor Rohmann, Proprietairerne Mortensen og Brandt) vare mødte med Undtagelse af Kammerherre Sehestedt-Juel, der er fraværende i Udlandet og Proprietair Berg, der havde anmeldt Sygdoms=Forfald; istedetfor disse vare Suppleanterne, Kammerherre Juel til Hver ringe og Proprietair Hansen til Kragsberg indkaldte og gave Møde. Protokolførelsen blev overdragen Pasto Rohmann. Derefter bleve følgende Sager foretagne: 1. Angaaende det ved Anordn. af 13 Aug. 1841 § 10 Amtsraaderne overdragne Eftersyn af Communernes Regnskaber vedtoges det, at de indkomne Regnskaber skulde til foreløbigt Gjennemsyn overleveres, Fattigregnskaberne til Provst Faaborg og Skoleregnskaberne til Pastor Rohmann og derefter fremlægges i næste Amtsraadsmode til fornøden Paategning. Med Hensyn til Revisionen af de forskjellige Legatregnskaber blev det almindeligen antaget, at deslige Regnskaber, der directe vedkomme Fattigvæsenet eller Skolevæsenet, blive at revidere af vedkommende Sogneforstanderskab og derefter at indsende til Amtsraadets Eftersyn hvorimod det, med en Pluralitet af 7 imod 2 Stemmer, formeentes, at de Legater, der ikke specielt vedkomme en Communes Fattige eller Skolevæsen, og hvis Regnskabe tilforn ikke revideredes af Fattige eller Skole=Commissioner men indsendtes til Revision af Fattige eller Skoledirectionen, nu maatte høre under Amtsraadets umiddelbare Tilsyn og Regnskaberne derfor directe tilstilles dette til Revision Overeensstemmende med det saaledes Vedtagne besvaredes: indkomne Forespørgseler fra Directionen for det Ahlefeldtske Legat og fra Pastor Brummer i Allerup om forskjellige Legater, hvorhos det vedtoges at opfordre alle Legatbestyrere at meddele Amtsraadet en Fortegnelse over de i Districtet værende Legater, og i Særdeleshed de Bestyrere, der formene, at Revisionen af de af dem bestyrede Legater skal henhøre umiddelbart under Amtsraadet, at meddele dette en Afskrivt af Fundatserne in extenso. 2. Adskillige indkomne Begjæringer om Sammensmeltninger af Skole-, Underviisnings- og Bygningskasseregn skaberne afgjordes derhen, at Begjæringerne bevilgedes, dog i de Tilfælde, hvor Underviisningskasseregnskabet havde en Beholdning af mere end 100 Rbd., med det Vilkaar, at Capitalen burde opbevares og ikke angribes uden Amtsraadets Samtykke. 3. Blandt flere, Fattigvæsenet vedkommende Andragender, der vare indkomne til Afgjørelse, men som ikke ere af almindelig Jnteresse, bemærkes ikkun en Besværing fra Skebye og Otterup Sogneforstanderskab angaaende Jndretningen af Fattigvæsenets Pengeregnskab, hvilket afgjordes derhen, at Amtsraadet ikke fandt Noget ved den brugt Form at udsætte, da samme var overeensstemmende med den hidtil authoriserede, men at Sogneforstanderskabet, saafremt det ønskede en anden Regnskabsform, i alt Fald vilde have at indkomme med Forslag til et nyt Schema, hvorhos det i Anledning af nogle fremsatte Yttringer bemærkedes, at Revisionen ikke tilbørligen kan foregaae uden ved at sammenholde Regnskabet med Fattigvæsensprotocollen, men at Revisor maa være berettiget til at forlange, at Regnskabet behørigen henviser til Pagina og Numer i Protocollen, samt endvidere et Andragende fra Pastor Edsberg i Søndersøe angaaende hvor Almisse-Uddeelingen skal foregaae, da han efter Præstegaardens Bortforpagtning ikke er istand til at afgive Locale hertil, hvilket besvaredes saaledes, at dersom der til slig Uddeeling imod Formodning ikke skulde kunne erholdes Locale afgivet uden Betaling efter frivillig Overeenskomst med en eller anden af Sognets Gaardmænd, der boe paa et beqvemt Sted, eller i alt Fald hos Oldermanden, saa kunde det fornødne Locale leies for Fattigkassens Regning. 4. Med Hensyn til det Arbeide, der i indeværende Aar vil blive at foretage ved de mindre Landeveie i Districtet havde der viist sig adskillige Vanskeligheder ved Affattelsen af de til Arbeidets Bortlicitering fornødne Forslag og Beregninger, og da Aarstiden var saavidt fremrykket, at Arbeiderne maatte snarest muligt bestemmes, havde Amtmanden i Forventning om Amtsraadets bifald henvendt sig til Jngenieurcapitain v. Recke, hvem Opsynet med dette Arbeide hidtil har været overdraget, med Anmodning om at udarbeide de fornødne Forslag og Beregninger over Grundforbedrings- og Vedligeholdelsesarbeidet for dette Aar; disse Forslag og Beregninger havde Capitain v. Recke udarbeidet og fremlagde samme efter Anmodning for Amtsraadet, der approberede dem og vedtog, overeensstemmende med Forordningen af 29 Septb. 1841, at indstille til det Kongl. Rentekammers Sanction, at Tilsynet med Arbeidets Udførelse for indeværende Aar overdrages Capitain v. Recke for den samme Betaling, der hidtil har været ham tilstaaet af Amtets Repartitionsfond. Jøvrigt vil det komme under Amtsraadets nærmere Overveielse, om det ikke maatte ansees hensigtsmæssigt, endnu i nogle Aar, og navnligen saalænge indtil Grundforbedringsarbeidet er tilendebragt paa samtlige gjennem Districtet løbende mindre Landeveie, at overdrage Capitain v. Recke Tilsynet med Arbeidet paa disse Veie. 5. Paa en fra Herredsfogden i Odense Herred, Etatsraad Knudsen, indkommen Forespørgsel, hvorvidt det kunde ansees lovmedholdeligt, at Capitain v. Recke, hvem Tilsynet med Arbeidet paa de mindre Landeveie for iaar er overdraget, har først med de af Amtsraadet udmeldte Mænd overlagt de forfattede Forslag og Beregninger, og dernæst, efter Overlægget med hine Mænd, tilstillet Politimesteren samme, eller om det ikke i alle Tilfælde maatte ansees som bemeldte Jngenieurofficeers Pligt at tilkalde Politimesteren til at overvære Ventilationen om Forslaget, vedtoges det at svare, at Amtsraadet ikke fandt noget lovstridigt ved den af Capitain v. Recke i det omhandlede Tilfælde brugte Fremgangsmaade, da de i Forordn. af 29 Septb. 1841 indeholdte Bestemmelser, der angaae det omhandlede Punkt, ikke ere bestemt afgjørende for noget af hine Alternativer, og Hensigten skjønnes at kunne opnaaes paa begge Maader. 6. De i Forordningen af 29 Septb. 1841 §28 befalede Forslag til Regulativer for hvilke Veie der burde henregnes til Biveienes Klasse og som saadanne undergives Veitilsyn fra det Offentliges Side, vare for mange Sognes Vedkommende endnu ikke indkomne, og af de indkomne vare en stor Deel ikke forsynede med vedkommende Politiemesters Paategning eller Underskrivt, saa at det ikke kunde antages at Politiemesteren havde havt den i nysnævnte Lovbestemmelse fastsatte Andeel i deres Affattelse, ligesom endeligen ikke faa af de indkomne Forslag havde den væsentlige Mangel, at de ikke tydeligen betegnede de Veie, der ønskedes optagne blandt de Biveie, hvormed det Offentlige skal føre Tilsyn.