JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-05-16
Skov. Auktion. Tirsdagen den 24de Maji opbydes til Bortsalg følgende :J Grønholts Jndhegning (mellem Hirschholm og Fredensborg), 280 Favne storslagen sammenkiørt Bøgebrænde, 30 Favne beskade get dito og Fagotter, samt 8 Favne Egebrænde. Gl. Grønholts Vang, 60 Favne beskadiget og Knudebrænde, 80 Favne Bøgesagotter, og endeel saugskaaren Bygningstømmer. Strøegaards Vang og Mørkebøget i Gribskov, 24 Favne Bøgebrænde og Fagotter, 34 Favne Egebrænde, 8 Favne Aske og Eipe Brænde. Kagernes Skovfoged og i Tibberupsholme, 140 Favne storslaget Erg brænde og 20 Favne Fagotter, Kagerups Overdrev, 10 Favne Egebrænde, 6 Favne Fagotter og 3 Favne Ege Gavntræe=nubbe. Kagerups Udliggere, 15 Favne forslaget Tøgebrænde. Vedkommende Skovlogder i gl. Grønhalts Vang, Strørgaards Vang, og ved Kastrup forevise det Sælgende 4 Dage inden Auktionen, som til bemeldte Tid holdes i Asminderød. Committee=Sedler antages derved som god Betaling. Skovfryd, den 5te Maji 1814. J. Schade.
Berlingske Tidende, 1814-05-16
Mandagen den 23de Maji førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, P. 12 der Skovrider Küschs Enke, formedelst Forandring af Boepæl, ved offen, Auktion, som afholdes paa Skovridergaarden, Waldemarslund, kaldet, ved Gurre bortsælge: Endeel Meubler, Avlsredskaber, Vogne, Seiletøi, Heste, Køer, Kalv, Svin, 2de udmærkede gode treserte Jagthunde, Jagt geværer, J grifter (som for deres Akkuratisse ere bekiendte), 200 Tdr. Kartofler, og et Partie Halm m.m. Derefter en betydelig Samling af udsøgte gode og vel conditionerte Bøger, som for største Delen henhører til Forst og Jagtvæsenet, endeel Landkorter, Steenomatiske Træesigurer og en Landmaaler Bestik m. m. De trykte Cataloger faaes 8te Dage for Auctionen hos Hr. Bager Henrichsen i Hillered, Hr. Kiøbmand Schmidt paa Fredensborg, Hr. Brændeviinsbrænder Svendsen i Helsingøer, og i Kiøbenhavn i Klædeboderne No. 3 første Sal, saavelsom paa Auktionsstedet.
Berlingske Tidende, 1814-05-16
Torsdagen den 26de Maji førtkommende, om Formiddagen Kl. 10, Tvorder paa Aarhuus Raadstue, i Følge allerhøieste Resolution, ved offentlig Auktion bortsolgt det ved Hr. Premierlieutenant Ridder Blom opbragt og derefter priisdømte Brigskib Justitia, drægtig 107 Commercelæster. Skibet, som er gandske nyt af Sygning, og paa dets første Reise blev opbragt, men dog siden her i Aarhuus har i det hele imodtaget en særdeles Forbedring, formedelst dets Bestemmelse efter en Reqvisition hvorunder det hidtil har henhviler, vil af Liebhabere befindes i fortrinlig god Stand, Det sælges med tilhørende Jnventarium, staaende og løbende Redskaber, efter den Inventarieliste, som, tilligemed Auktions=Conditionerne, ere til Eftersyn hos undertegnede Realisations-Commissairer 8te Dage førende Auktionen. Paa samme Tid og Sted, bortsælges tillige endeel af bemeldte Skibsindehavre kast, bestaaende af 3tomme Fyrreplanker, endeel Spiir, og et lidet Qvantum Tiære, oplagt paa Refsnæs Batterie ved Callundborg. Aarhuus, den 6te Maji 1814. J. Kiær, P. WStorm. Cancellieraad og Hospitalsforstan. Søe Krigskommissair og Mynster der i Hørsens. skriver i Aarhuus.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Lübeck, den 17de Mai. J de sidste Dage ere et stort Antal Fæstninger deels blevne besatte af de Allierede, deels traadte i venskabelige Underhandlinger med dem. Commandanterne i Naarden og Grave have, ifølge de nyeste Efterretninger, endnu ikke villet underhandle.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Paris, den 2den Mai. J Comptegne have Frankrigs Marschaller gjort Kong Ludvig den attende deres Opvartning. Fyrsten af Neuschatel holdt en Tale til Kongen, som Allerhøistsamme besvarede med rørende Godhed, og lod sig sige de tilstædeværende Marschallers Navne. Da han derpaa vilde reise sig op, men følte Gigtsmerte, og nogle af hans Huusofficianter vilde hielpe ham, tog han de to Marschaller, som stode ham nærmest, under Armene, og sagde med Hiertelighed: "Paa Dem, mine Herrer Marschaller, vil jeg herefter stedse støtte mig; omgiver mig Alle; De have stedse været gode franske Mænd. Jeg haaber vel, at Frankrig ikke meere skal trænge til Deres Sværd; men skulde det være Guds Villie, at De endnu engang maae drage det, da gaaer jeg med Dem, som end Gigten plager mig nok saameget. Den 3die Mai. Hs. Majestæt Kongen har udstædt følgende Erklæring: Ludvig, af Guds Naade Konge til Frankrig og Navarra. Alle dem, som Nærværende kommer for Øine, Vor Hilsen. Kaldet af Vore Undersaatters Kiærlighed tilbage til Vore Fædres Trone, oplyst ved den Nations Ulykke, som Vi er bestemt til at regiere, er det Vor Tanke at opvække hi i giensidige, til Vor Ro og dens Lykke saa nødvendige Tillid.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Efterat Vi opmærksom har giennemlæst den af Senatet i Mødet den 16te April sidstleden foreslagne Constitutionsplan, har Vii erkiendt, at dens Grundlag er godt, men at et stort Antal Artikler bære Præg af den Overilelse, hvormed de bleve affattede, og at den derfor i sin nærværende Form ikke kan afgive nogen Fundamentalet for Staten Da Vi har besluttet at antage en liberal Constitution, vil Vi at samme skal være vistlig combineret, og da Vi ikke kan antage nogen som nødvendigviis maa vorde forbedret, saa sammenkalde Vi Senatet, og det lovgivende Corps til den 10de Juni d. A., i det Vi forpligtet Os til at forelægge dem det Arbeide, som Vi med en af disse to Statscorpsers Midte valgt Commission imidlertid skal have forfærdiget, og giver denne Constitution følgende Garantier til Grundbasse : Den repræsentative Regiering opretholdes saaledes, som den for nærværende Tid bestaaer, og inddeles i to Statslegemer, nemlig Senatet og det af Departementernes Deputerede bestaaende Huus. Skatter tilstaaes ved fri Bevilligelse; offentlig og privat Frihed sikkres ; Pressefrihed respecteres, med Forbeholdelse af de nødvendige Foranstaltninger for den offentlige Rolighed; Gudstienestens Frihed garanteres; Eiendom er ukrænkelig og hellig: Nationalgodsernes Salg forbliver uigienkaldeligt; ministrene, som kræves til Ansvar, kunne anklages af et af de lovgivende Huse, og dømmes af det andet; Dommerembederne ere for Livstid, og Dommermagten er uafhængig; Statsgielden garanteres ; Pensioner, Grader, militaire Hæderstegn og den gamle og nye Adel beholdes ; Æreslegionen, hvis Decoration Vi vil bestemme, vedbliver ; enhver Fransk har Adkomst til Civil- og Militairposter; intet Jndivid kan kræves til Ansvar for yttrede Meninger. Saaledes skeet i St. Quen, den 2den Mai 1814. Ludvig.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Den 4de Mai. Jgaar holdt Kongen sit høitidelige Jndtog i Hovedstaden. Det begyndte Kl. 11 fra St. Quen, begunstiget af det skiønneste Veir, og var allerede Kl. 6 om Morgenen ved Kanontorden bleven bekiendtgjort i hele Egnen. Veien til Paris og Hovedstadens Gader vrimlede af Mennesker. Det parisiske Statsraads Medlemmer, Ministerialdepartementets Commissairer, Frankrigs Marschaller og de til det Kongel. Huus hørende Generaler og Personer ledsagede Kongen. Da Toget var kommet til Parises Barriere holdt Skinedepartementets Præfect, Hr. Baron v. Chabrol, en Tale til Kongen, og overrakte dernæst Allerhøistsamme Parises Nøgler, som Kongen gav er tilbage, sigende, at de ikke kunde være i bedre Hænder. Nu gik Nøget ti Cathedralkirken, hvor Hs. Majestæt ankom Kl. 2 1/2. Om givet af Husets Prindser og Hertuginden af Angouleme treen han ind i under Tronhimlen; dernæst knælede hen, og kyssede med inderlig Varme Korset, som Abbs Lamre, Generalvicar, overrakte ham. Da Toget ankom til Choret, knælede Kongen paa en med gyldne Lilier besat Fløispude, under en simpel Trone. Paa Kongens høire Side vare: Monsteur, Hertugen af Bern og Hertugen af Bourkon, paa venstre: Prindsen af Conde og Hertuginden af Angouleme. Rundt om vare Storalmosenieren og Nørre Dames Prælater og Domherr 1, Senatet, det lovgivende Corps, Universitetet og samtlige Øvrighedspersoner. Hs. Keiserl. Høihed Storfyrste Constantin, Gouverneuren i Paris, General Sacken og en Mængde af de Allieredes Generaler vare i en egen Tribune oven over Helligdommen. - Alle de Tilstæde værendes Øine vare henvendte paa Ludvig den sextendes ophøiede Datters forklarede Aasyn. Amog knælende for den Uendelige, Øet fyldt med Taarer, syntes hun en Forsonningsengel mellem ham og Jorden, mellem Guddommen og det ulykkelige Frankrig. - Domme salvum fae regem, blev istemmet, og medsunget af en utallig Mængde Tilskuere. Derpaa sang man Ie Deum, som udførtes af Kongens talrige Capel efter Neukomms Musik. - Da Alt var forbi, gi Toget til Thuillerierne under lydelige Jndelraad. Ved Hendrik den 4des Statue steeg En husiasmen til det høieste. Det havde Musiken samlet sig, og opførte den til Kongens Priis forfattede Nationalsang. Folket og Soldaterne stemmede i med ved en hver Strophes Slutningtcher. Kongens Vogn holdt stille, og først Kl. 6 ankom Hs. Majestæt til Thuillerierne. Om Aftenen var hele Staden illumineret, og Kl. 9 afbrændtes paa Ludvig den sextendes Bro et prægtigt Fyrværk, som Kongen saae paa og dernæst vendte tilbage til det Jndre af Palladset. Hverken om Dagen eller om Natten forefaldt mindste Uorden.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Wien, den 28de April. Adskillige her liggende Bamilloner skulle med det første bryde op til Jtalien, hvorhen endeel Munitionsvogne og Artillerie afgik igaar. Den derværende Armee skal forlægges dybere ind i det Mallandske, og vedblive at beholde sin nærværende Styrke. Fæstningerne i det Vinetianske og i Lombardier skulle besættes af Tropper, som sendes did fra Tydskland.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
London, den 29de April. J the Courier for idag læses følgende Artikel Oppositionen har urimeligen søgt at anstille en Sammenligning mellem Sverrigs og Norges Sag, og Frankrigs Opførsel imod Spanien. Kunne to Ting være hinanden mere ulige? Buonapadte overfaldt Spanien, og tog dets Territorier i Besiddelse, hvorved han krænkede Tractater og høitidelige Forpligtelser indgaaede med den spanske Regiering, hvilken han detroniser de, og satte et Medlem af sin egen Familie paa Tronea. Men Norge er bleven afstaaet til Overrig af den Regiering til hvilken Norge hørte. Sverrig tagen Norge i Besiddelse ifølge en med Danmark sluttet Tractat. Sverrig havde været i Krig med Danmark, - havde erobret Holsteen, og stod i Begreb med at oversvømme Slesvig, da Danmark, forat undgaae Tabet af Holsteen, som det ikke kunde udvriste af Sverrigt Magt, samtykkede i at aftræde Norge, og saaledes fik Holsteen tilbage. Og i Anledning af denne Afstaaelse aftraadte Svettig SvenskPommern til Danmark.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Den 30te April Forhandlinger i Overhuset den 29de April: Lord Holland ønskede, da han saae sin Ven (Liverpool) tilstæde, at faa sikkert at vide af ham, hvad Menningen var at den Standsning af Fiendtlighederne, som han havde anmeldt forrige Dag. Naar hans Ven sagde, at en Overeenskomst om kiendtlighedernes Ophør var bleven sluttet mellem Frankrig og de Allierede, formeente han man maatte antage, at Norge var indbefattet blandt de Magter, mellem hvilke Fiendtlighederne vare opførte. Lord Liverpool tog aldeles ikke i Betænkning, til Svar paa hans Vens Spørgsmaal, at tilkiendegive, at Norge ikke var indsluttet i Fiendtlighedernes Standsning. Lord Holland spurgde, om dette var saaledes at forstaae, at vi vare i Krig med Norge. Lord Liverpool svarede, at der var intet, som kunde afholde ham fra at tilstaae den Gierningssag, at Admiralitetet havde faaet Ordræat tage Forholdsregler for at bleqvere de norske Havne. Lord Srey. Altsaa var det saaledes at forstaae, at de norske havne skulde bloqveres af Storbrittannien, for ved Hunger at tvinge Norge til at underkaste sig, og forene sig med en fremmed Magt imod sin Tilbøielighed. Han hørte denne Tilstaaelse med ligesaastor Forundring som Smerte. Hvad man nu vilde giøre i denne Henseende det vidste han ikke. Det stod i hans Vens Magt at sige det. Men en Motion burde giøres, forat Sagen tilfulde kunde blive undersøgt. Lord Liverpool formeene, at han for nærværende Tid maatte indskrænke sig til at give et Svar paa Spørgsmaalet. Naar Motionen var gjort, vilde han faae Leilighed til at fremsætte alle Omstændighederne. Lord Grey. Da den Motion, der skulde giøres, maatte skee forat lægge Grund til en nærmere Forhandling var det at ønske, at de Herrer Lorder maatte have et officielt Document for sig. Den Angivelse af Factum, som Lorden havde gjort, var nok for dem som Jndividuer ;men forat lægge Grund til en Parlementsforhandling maatte der være et ordentligt Document, eller Vidnesbyrd, som kunde bringe Sagen officielt for Huset. Han spurgte dernæst, om Lorden havde noget imod at samtykke i en Motion for Fremlæggelsen af den Jnstruction, Admiralitetet havde faaet til at beordre denne Blokade. Han ønsted, Leilighed til at give en fuldkommen Forklaring over de Omstændigheder, der havde foraarsaget Motionen for den nøiere Forhandling. Lord Liverpool sagde, at han vistne havde noget at indvende imod Documentets Fremlæggelse. Det kunde alene tiene til Grundvold for en nærmere Forhandling, og derfor maatte dets Fremlæggelse være til Skade, uden at bevirke noget Godt. Huset kiendte Factum Fremsættelsen af Omstændighederne maatte derfor meget hellere skee ved Motionen for Fremlæggelsen af Papiret. Lord Grenville meente, at Sagen bedst vilde kunne forhandler naar Papiret først var fremlagt. Huset kiendte vistnok hactum af Grevens Angivelse: men det vilde være bedre, om det ordentlig forelagtes Huset, hvilket maatte skee førend nogen videre Forhandling, kunde holdes.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Lord Liverpool vedblev den Mening, at det var bedre ikke af indvillige i Fremlæggelsen af Papiret for det første. De Herrer Lorder maatte være forvissede om, at dette ikke kom deraf at han ønskede at undslaae sig for at til staae Factum. Han skulde give en fyldestgiørende Forklaring af de Omstændigheder, som retfærdiggjorte Storbrittanien og de Allierede idet de vare imod Motionen for Papirets Fremlæggelse. Lord Grev gjorde en Portion for Papirets Fremlæggelse næste Mandeg - Det blev derpaa befalet, at Huset skulde sammes bemeldte Dag, Lord Stanbope saade, at han var glad ved at Huset var bestemt at samles om Mandagen, fordi en Gienstand af største Vigtighed for borgerlig Frihed skulde overveies paa denne Dag.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Forhandlinger i Underhuset: Hr. Stephen gjorde paa Hr. Bilbetførtes Vegne en Motion til næste Tirsdag for en Adresse til Prinderegenten, hvori man skulde bede ham anvende sin Jndflydelse ved Underhandlingerne for en almindelig Fred til at erholde en almindelig Forpligtelse til at ophæve Slavehandelen. Angaaende Norge forefaldt Følgende :Hr. W. Wynnesagen: da den Motion, han havde anmeldt, vilde kun medtage en ubetydelig Tid, maatte det maasker tillades ham at giøre den nu, førend Huset stred til andre Forhan linger. Gienstanden for hane Motion var, som man allerede vidste, hvad der nu foretoges med Hensyn til Norge. Alt hvad han ønskede at vide var om vi nu havde Fred eller Krig med dette Land Skatkammercantsleren havde, da Saren sidst var for, sagt, at Engelland havde aldrig erkiendt Norge som et Kongerige. Han (Wynne) formeente, at dette ikke nødvendig maatte bestemme Forholdet mellem begge Landene, eller afgiøre Spørgsmaalet om de havde Krig med hinanden eller ei. Engelland erkiendte ikke den franske Repud ik i Aaret 1792, og dog vedblev Freden mellem disse to Nationer i nogle Maaneder. De vidste Alle, at Norges Afstaaelse til verrig var bleven garanteret af Engelland og dets Allierede. Om Nordmændene vilde samtykke deri var et andet Spørgsmaal. Han ønskede at faae vis Underretning om, om Ninistrene havde bestemt nogen Maade at gaae tilværks paa. Der som brittiske Krydsere havde faaet Ordre ikke at tillade Levnetsmidlers Tilførsel til Norge, da var dette et fiendtligt Foretagende, og Spørgsmaalet vilde være besvaret. Hvad ham angik, da foreslog han at giøre en Motion for, at en Copie af de Jnstructioner, der vare givne Krydsere under Norge, skulde fremlægges; men da han ikke ønskede at belæsse Bordet med unyttige Papirer, naar han kun kunde erholde et "Ja" eller et "Nei, paa det Spørgsmaal han ønskede besvaret, vilde han ikke drive paa Motionen.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Skatkammercantsleren yttrede sin Glæde over, at Hr. Wynne var gaaet frem paa den Maade han havde valgt, da man burde søge at undgaae en for overilet Forhandling af denne Gienstand, Der var nu intet, som afholdt ham fra at tilstaae, at Engelland i Forening med de Allierede havde udstædt Ordre til at bloqvere Norge Her endtes disse Forhandlinger. Man gik derpaa over til Dagens Anliggender, og debatterede om Billen angaaende Gield opstaaet ved simple Contracter.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Den 2den Mai. J Overhuset fremlagde Grev Liverpool idag, paa Hs. Kongel. Høihed Prindsregentens Befaling, Copier af Tracteren mellem Hs brittiske Majestæt og Keiseren af Østerrig, sluttet i Chaumont den 3die Marts sidstleden, ligeledes Copier af de paa samme Sted med Rusland og Preussen sluttede Tractater, samt en Copie af den Overeenskomst, som var bleven affattet i Paris mellem Hs. Majestæt og den franske Regiering.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Forhandlinger i Underhuset den 2den Maid Tractater; dernæst debatteredes om de til Fredsunderhandlingerne Skatkammercantsleren forelagde ogsaa her Copier af ovenmeldte J. Chatillon hørende Papirer burde forelægges Huset eller ikke. Skat de kammercantsleren sagde, at Hs. Majestæts Regiering endnu ikke fandt dette nødvendigt. Hr. Wynne, som stod op for at giøre en Motion for visse Papide rer henhørende til Norges Sag, ønskede at vide, om Underhandlinger førtes med Hensyn til dette Land. Efter visse Foretagendere Natur at slutte, f. Ex. det at udsulte Nordmændene, lod det ikke til at man vilde tænke paa Underhandlinger. Jfølge Tractaten meller i Engelland og Sverrig vare vi forpligtede til at understøtte Sverrig r til at erholde Afstaaelsen af Norge; men det skulde skee med "al mueligt Hensyn til dette Lands Tarv og Lykke!" imidlertid var det ; at udsulte en Nation ikke et af de bedste Midler til at bringe Lykke. Han endte med at giøre en Metion for et Regnskab n over de Pengesummer, som vare blevne udbetalte til Sverrig siden i Undertegnelsen af Tracten mellem dette Land og Engelland den 3die Marts 1813. Spørgsmaal. Han formeente vi havde Fred med Danmark, og Hr. Horner ønskede at forelægge Skatkammercantsleren er hvis han ikke var urigtig underrettet, var der nu givet Ordre til Transportamtet at holde de danske Krigsfanger tilbage. Han vilde gierne vide om dette virkelig forholdt sig saa.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Blandede Efterretninger. Paa Theatret i Bordeaux er den franske Constitutionsact offentlig bleven brændt. Uagtet Hertugen af Angouleme var tilstæde kunde han ikke forhindre dette Skridt, men misbilligede det meget.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Da Jsen ved Riga begyndte at bryde løs i Begyndelsen af April, giennembrød Vandet Dæmningerne, omstyrtede mange Huse og anrettede endelig Skade. 10,000 Skippund Hamp bleve paa eet Sted, ødelagte. En stor Deel af de nye Batterier reves bort af Strømmen. Vandets Kraft var saastor, at et af Faskiner og Sand opført Batterie blev med fire 24pundige Kanoner, en stor Mængde Kugler og to Soldater, ført en halv Miil bort, hvor det nu staaer paa Marken.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Den 21de Apil. ankom Paven ganske uventet til Rom, hvor den neapolitanske General Pignatelli strax overgav ham Hovedstadens Bestyrelse, Patrimonium Petri og Staden Orvieto med det dertil hørende Gebet.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Den 6te Maj reiste Prinds Engen Beauharnøis (den forrige Vicekonge af Jtalien) giennnem Carteruhe. Han kom over Müchen fra Virona, og begav sig til Paris.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Kronprindsen af Sverrig afreiste den 2den Maj fra Paris, forat vende tilbage til Norden; hans Reise gaaer over Compiegne.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Den forhenværende Konge af Westphalen ankom den 27de April til Bern, og Dagen derpaa hans Gemalinde med Følge. Til Sommer opholdsted har han leiet et Landsted der i Nærheden. - Exk rgen af Holland har forlangt Pas af den østerrigske Minister forat reise tilbage til sine Besiddelser ved Grätz. Blivende Opholdsted vil han imidlertid tage i Rom, hvorhen Madame Lælitia Bonaparte ogsaa begiver sig. - Joseph Bonaparte vil leie et Landgods i Nærheden af Rolle ved Genfersøen.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
J en Skrivelse fra Autun af 26de April hedder det, at Napoleons Brødre ere reiste giennem denne Egn, og at Jeseph Bonaparte pludselig er forsvunden i en Skov mellem Desise og Luty. Hvorfor han har skiult sig vides ikke.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Lord Wellington er ankommen til Paris. Prindsregenten af Engelland har ophøiet ham til Hertug af Wellington, og udnævnt Generallieutenanterne John Hove, Thomas Graham, Stapleten Cotton, Rowland Hill og William Beresford til Baroner.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Den østerrigske Udenrigsminister, Fyrsten af Metternich, ankom den 30te April til Gens. Man forsikkrer, at han skal gaae til Jtalien, forat føre Forsædet ved dette Lands Organisation.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Den 26de April døde i Paris den berømte Forfatter Mercier, Medlem af Jnstitutet i Frankrig. Han opnaaede en Alder af 74 Aar, og skal ofte have sagt: "Jeg lever nu kun af Nysgierrighed, fordi jeg gierne gad seet hvorledes dette vil falde ud.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
Fortsættelse af de geographiskestatistiske bemærkninger over Øen Elba. Elda maa allerede tidlig have været beboet. Aristeteles siger, at dens Bjergværker havde været drevet fra utænkelige Tider, og Birgilader 300 Krigere herfra komme sin Turnus til Hielp. For nærværende Tid har den 12000 Jndbyggere.
Berlingske Tidende, 1814-05-20
De fornemste Slæder ere Porto Ferrajo, Porto Longone, Capalibri, Rio, Merciana og Campo Porto Ferrajor, ligger meget fordeelagtig som Fæstning og Handelsplads. I Havnen, som det dog med visse Vinde er farligt at anløbe, kunne ellers Linieskibe trygt ankre. Taarnet Voltorio, tæt ved Staden paa en steil tsoleret Klippe, kan forsvares af 6 Man, og kun indtages ved Udsultning. Porto Ferrajo selv ligger paa et høit Bjerg, og dens Gader ere for største Delen i Klipper udhugne Terrasser. Til Foden af Bjerget, støder en frugtbar med Landhuse bedækket Dal. Giennem Dalen fører en Vei af 10 Lieues Længde til Porto Longone, der langt fra ikke er saa betydelig som PortoFerrago, og har Navn af sin lange og snevre Havns Figur Staden, deles i den øvre og nedre. Den sidste strækker sig langs med Havnen, og beboes af Kiøbmand og Fiskere. Den første ligger paa et Bierg omgivet af et ligemeget ved Kunst og Natur befæstet Kastel. Et Fort paa en Landtunge dækker Jndløbet til Havnen. Eda stod fra gammel Tid under fremmes Overherredømme. J de nyeste Tider besad Toscana Porto Ferrajo med det dertil hørende Terditorium, Napel Ports Longone, og Fyrsten af Plomino, under neapolitansk Beskyttelse, det øvrige. Disse forskielligartede Tie ringer tiente ikke til Fordeel for Øin, da Toscana ved Besiddelsen af Porto Forrajo ikkuns stræbte at vække sine Kyster og forhindre at denne Havn ikke trak en Deel af Livornos Handel til sig, Neapel betragtede og besoldede sine Undersaatter paa denne Øe som en født Besætning for Porto Longone, og Fyrsten af Plombino kun søgte at drage rene Jndtægter af fine Besiddelser. Endnu andre Ubehagelige heder opstode af denne Udstykning. Brark En en forbrydelse paa 1) Porto Ferrajo (L. 27 5, 2, br. 42 a 367.) er anlagt at Storhertug Cosmus 1, som Fyrsten af Limans dertil havde indrømmet denne Plads, der skulde kaldes Comopoli. De nærliggende Jernbiergværker gave Anledning til dens nærværende Navn. Fæstningen har, foruden Forterne Stella og Falevne, 9 Bastioner, som for største Deelen ere anlagte eller forbedrede under Storhertug Fran Stephan af Lothringens Regiering. Tosmaas Territorium paa Elvanestrakte sig i et Kanonskuds Vidde omkring Porto Ferraf. neapolitansk Grund, saa var han inden faa Timer i Sikkerhed i PortFerrajo, og omvendt. Denne Lethed i at unddrage sig for Straf, og det ved de forskellige Regieringsformer vedligeholdte giensidige Had mellem Jndvaanerne gave Anledning til flere Forbrydelser en Folkemængden havde ladet vente. Jndvaanernes Sæder ere i det hele ligesom deres i det øvrige Jtalien.