JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Parts, den 9de Mai. Moniteren af 5de og 6te Mai leverer Marskal Suchet Hertug, af Albuferas officielle Beretninger af 17de og 22de April fra San Flipe, saavelsom Portugalarmeens Overfeltherre General Reilles Beretning af 14de f. M. fra Valladolid. Hertugen melder i den Første, hvorledes Engellændernes Rustninger, Spaniernes Anspændelser og de fra Siellen kommende Forstærkninger allerede nogen Tid havde ladet ham forudsee et almindeligt Angreb. Han havde derfor den 11te April sendt 16 Batallioner Jnfanterie og 10 Eskadroner Rytterie, samt 12 Kanoner imod Fiquenta de la Higuera og givet Divisionsgeneral Hørspe befaling, at angribe 6000 Spaniere af Elivs Korps, hvilke stode i Yecla i Kongeriget Murcia. Ved de franske Troppers Nærmelse trak disse sig igiennem Staden til en bagved liggende steil Bakke, hvor de efter tapper Modstand fordreves fra Stilling til Stilling; ligesom og, da det franske Rytterie kom til, 900 af dem bleve tvungne til at strække Gever. De tabte i Alt 300 Døde, 200 Saarede, 1500 Fanger og 1 Fane. Hertugen lod derpaa et Korps rykke frem imod VillenaEn Hob fiendligt Infanterie, der bestod af 1000 Mand ficitiansk Garde, i hvis Spidse Generalerne Elio og Murran stode, gik de Franske, dem General Habert anførte, imode. Efter en Fægtning bleve Fienderne nødte til at trække sig tilbage til Villena De Franske trængte dem i Staden; Spanierne og Englænderne trak sig af Biar- og Ser, men efterlode en Besætning i Villenas Slot. Kommandanten tilbød, den 12te, at overgive sig. Den af 1000 Soldater og 34 Officerer bestaaende Besætning overgav sig til Krigsfanger, Nu blev Biar angrebet, og ihvorvel Fienderne gjorde hæftig Modstand, maatte de dog, efterladende sig to Kanoner og adskillige Fanger, flye tilbage til deres Forskandsninger ved Castella. Marskalken lod dem, den 13de, der rekognoscere, men Troppernes Hæftighed gi over til et formeligt Angreb, hvis Resultater med den indbrydende Nat var et nyt Tilbagetog af Englænderne til deres Forskandsninger. De Franske have i disse tre Dage taget 2700 Soldater og 114 Officerer tilfange, dræbt 900 Mand, erobret 2 Kanoner og 2 Faner, Deres eget Tab bestaaer i 800 Døde og Saarede, 41 Fangne, iblandt de Døde er Oberst Arbot. Marskalken vendte, den 14de, tilbage til sin Stilling ved Tucar.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
J den anden Beretning melder Marskalken om en Fægtning, der, den 13de April, i Egnen af Saragossa fandt Sted imod Sarssields spanske Tropper. Spanierne bleve, al Modstand uagtet, slagne. De tabte 120 Mand i Døde og haardt Saarede, ligeledes 240 Mand tilligemed 4 Officerer i Fangne. Ved denne Fægtning have de neapolitanske Tropper udmærket sig.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
General Reille melder fra Valladolid om en lignende Fægtning, der den 6te forefaldt ved Valencia de St. Juan ved Eslafloden. De spanske Tropper bleve aldeles beseirede og adspredte. Henimod 200 Døde og haardt Saarede bleve paa Pladsen og 320 Mand med 11 Officerer faldt i Fangenskab.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Den 24de Mai. I Gaar, Søndag, begav Hs. Majestæt, Keiserinde Dronningen og Regentinden sig til Metropolitan=Kirken, for at bivaane det Te Deum, der blev siunget til Takkebøn for Seiren ved Lützen. Keiserinde Dronningen steg af ved Metropolitan Kirkens Portal Kardinal Maury, Erkediskop af Paris, og hans Capitel modtoge hende ved Jndtrædelsen i Kirken. Hs. Eminents talede saaledes til Keiserinden : Madam Deres Keiserlig Kongelige Majestæts Nærværelse i denne Helligdom 1 forkynder Deres Nationer de nye og glimrende Veisitelser, med hvilke den Almægtige har kronet Deres høie Gemals altid seierrige Vaaben. Naar alle Franskmænd ere fulde af Glæde over at de i Dag i deres Tilbedelse have at takke Gud for saa megen Hæder, hvor stor maa da ikke et Hiertes Lykke være, der er kaldet til paa Tronen at tage Deel i Samme. Religionen vil ved sine Bønner berige sig med al den Anseelse, Deres Dyder sikre Tem, i det Øieblik, da Deres Gudsfrygt udseer dem til at være Organet for Detts Takkebønner til Kongernes Konge. Det samme Tempel, hvori det hele Rige opløfter sine fromme Taknemmeligheds Petringer til Himlen, vil snart igien aabne sig, Madam, for, Dem til Ære, at høitideligholde en anden historisk Festlige hed, der var Monarken og hans Undersaatter lige dyrebar. Vi skal da endnu engang midt iblandt almeen Jubel see denne Nationalfestes ophøiede Heltinde paa en Hende værdig Plads foran vor Altere imellem Ham der paa ny opreiste og Ham der skal arve Carl den Stores Throne. Lykkelig ved at hellige saa skiøn en Dag, vil Religionen lykønske sig til, paa den at forkynde Deres Priis, gienstraalende af Deres Held og af almeen Munterhed. Men vi kan ikke tidlig nok, i denne hellige og nødvendige Religions Navn, kundgiøre Deres Majestæt, at den altid vil ansee Deres Majestæts religiøse Grundsætninger og Deres Exempels Beskyttelse, som Deres største Velgierninger.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
- Den almene Direction for Bogtrykkerierne og Boghandelen har udgivet sin Aarbog for 1813. Dette Berk, hvilket udkommer for første Gang, indeholder mange ypperlige Efterretninger. Jfølge Samme udgiør Antallet paa de keiserlige Censorer nu 20 paa Boghandels og Bogtrykkeriers Jnspektørerne 40, paa Commissairs verificat urs á Pestampille 31. J Paris gives der 77 Bøgtrykkere og 377 Boghandlere, i Departementerne 1135 Bogtrykkere og 1404 Boghandlere. Udenfor Paris udkomme i det franske Rige 252 periodiske Blade, hvoriblandt 101 administrative og politiske Journaler, 120 Afsicher og 31 literære Journaler.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Den 26de Mai. Monstøren for i Dag indeholder følgende: "Hos M. Keiserinde Dronningen og Regentinde har i Gaar faaet Efterretninger om, at Keiseren den 20de ved Bantzen har vundet en ny Seier over de russiske og preussiske Armeer. Man venter de nærmere omstændigheder.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Jfølge de sidste Efterretninger fra Dresden er Hs. Excell. Hertugen af Bassano den 20de Mai ankommen til denne Stad. Hs. Majestæt Keiseren, som vedblev at befinde sig paa det Bedste, var Aftenen forud afreist derfra for at trænge længere frem. Under den Hvile, Hæren i otte Dage har nydt, har den faaet betydelige Forstærkninger af alle Troppeslags; Artilleriet og Kavalleriet ere blevne fordoblede.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Privatbreve og Reisendes Beretninger have og i nogen Tid meldt, at alle Veie i Sachsen vare bedækkede med Tropper, hvilke i de ette Dage, Høren tilbragte i Egnen af Sachsen, have havt Tid at støde til den.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Den 27de Mai. Hs. Majestæt Keiserinde Dronningen og Regentinde har faaet Efterretninger fra Hæren, daterede Hochkirchen, den 21de om Aftenen Kl. 5. De melde, at ifølge de Dagen forud vundne Fordeele er den 21de forefaldet nok et Slag, hvori den fuldstændigste Seier har kronet Keiserens Vaaben. Vort Tab begge Dage har kun været lidet betydeligt. Keiseren var i allerhøieste Velbefindende.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Journal de i Empire for i Gaar indeholder Følgende: "J Morges er et Jilbad hidkommet, der bragte, at Keiseren den 21de har leveret den russiske og den preussiske Hær nok et formeligt Slag ved Hochkirchen, et Sted allerede navnkundigt red den Træfning, Østerrigerne 1758 der vandt over Friederich den Anden. Denne Dags Seier har været fuldstændig. Det er En af de meest udmærkede, Hs. Majestæt har vundet. Hs. Majestæt befandt sig ved bedste Helbred og var den 21de om Aftenen i Hochkirchen. Hæren rykker af Glogau.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
En telegrafisk Depesche, som i Dag er indløben, melder, at Hr. de Montesquion Natten imellem den 25de og 26de er passeret igiennem Met og at han er Overbringer af de nærmere Efterretninger om hiint mærkelige Slag.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Hochtirchen ligger halvtredie Lieue østen for Staden Banken, Den Sidste, hvilket er Hovedstaden i Overlausig, ligger 10 Mill. fra Dresden. Fra Valpladsen til Glogau ere 28 Mill.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Den 20de Kl. 10 om Morgenen modtoge Tropperne af Parises Garnison ved Pantins Barriere de dødelige Levninger af Hs. Excell. Marskalken Hertugen af Jstrien, der døde paa Ærens Mark den 1ste i denne Maaned, og ledsagede dem under militær Sørgemusik til det keiserlige Invalidernes Hotel. Hr. Marskalkens Liig blev visat under Kirkens Dom, indtil man yder ham den Begravelses Høitid, der egner denne berømte Krigers Rang og Fortienester.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Pervianan, den 13de Mai. Det Dekret, der organiserer Æresgardens Regimenter, har været Paglingerne i vort Departement saa behageligt, at 45 strax have sikdet sig for frivig at indskrives. Præfekken har udvalgt 30 af dem, hvilke meest forenede de udfordrede Egenskaber og alle hørte til Departementets bedste Familier. Ved disse 30 blev vort Kontingent til Æresgarden mere end ydet.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Schweiz, den 20de Mai. J Bern er bleven kundgjort en Forordning angaaende Hværvingen af de i fransk Tieneste staaende Schweizerregimenter, hvilken i Jndgangen lyder saaledes : Den Forpligtelse, Edsforbundet har indgaaet til Hs. Majestæt, Keiseren af Frankrige, Konge af Jtalien, at stille et aarligt AntaMandskab til de 4 i fransk Tieneste staaende Schweitzer-Regimenter, har for dette Canton medført en forholdsmæssig Forbindlighed. Den er et af Fædrelandets vigtigste Anliggender at tilfredsstille denne paatagne Forpligtelse imod den høie Bundsforvandt og Mægler med samme Troskab, som den, hvormed Schweiz til alle Tider har opfyldt de indgangne Foreninger. Vi have derfor besluttet at opbyde alle Kræfter for at fremme de kapitulerede Regimenters Tieneste. J Overensstemmelse med denne Beslutning, have vi med Ophævelse af vor Forordn. af 7de October, for Hværvingsaaret fra 1ste April 1813 til 1814, i hvilket dette Canton efter Forhold af 3000 Mand for hele Schweitz, har at stille et Antal af 458 Rekruter, antaget og fastsat følgende Reglement a.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Frankfurt, den 20de Mai. J disse Dage ere endnu 1100 Mand Kavallerie, det 4 Regiment, Voltigerer af den keiserlige Garde og andre Tropper rykkede herigiennem.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Efter Carlsruder Avisen af 17de Mai have de badenske Tropper udmærket sig i Slaget den 2den. Keiser Napoleon har givet en Kapitain, en Lieutenant, en Underofficeer og en Dragon Æreslegionens Orden. Et nyt Korps af 15000 Mand, som kommer fra Jtalien, mar scherer i dette Øieblik igiennem Lechkredsen (Baiern) for at støde til Storarmeen.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
München, den 15de Mai. I Dag indtraf Prindsen Vicekongen af Jtalien med et følge af forskellige Generaler her. Efterat Hs. Keiserlige Høihed havde spise Frokost hos Kongen sin Svigerfader, fortsatte han Reisen til Malland, Maylland, den 18de Maj.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
J Middags ankom Hs. Keiserlige Høihed Prindsen Vicekongen fra Dresden til denne Hovedstad.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Stuttgardt, den 19de Mai. Jforgaars er Kongen afreist til Mergenthem for at mønstre de i den Egn værende Regimenter. Generalinspektøren for Kavalleriet og Minister=Statsekreteren ledsage ham.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Wien, den 16de Maj. Hoffets Afreise er bleven afbestilt. Keiseren vil i Sommer blot fra Tid til anden tilbringe nogle Dage i Laxemburg.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Presburg, den 11te Mai. Den 5 dennes have Adskillige her, om Eftermiddagen Kl. 3 og henimod Kl. 9 om Aftenen, fornummet Jordrystelser, men hvilke dog ingen Skade have foraarsaget.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Drag, den 12te Maj. Kongen af Sachsen har udnævnt Grev v. Einstedel til sin Minister for de udenrigske Sager. Dronningen og de sachsiske Prindse ere endnu i Prag.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Schlesien, den 28de Mai. I Gaar, den 27de, var Hs. Majestæt Keiser Napoleons Hoved qvarteer i Liegnitz.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Sachsen, den 10de Mai. Dagen efter Slaget ved Lüten udstedede Hs. Majestæt Keiser Napoleon en Proclamation til Hæren, der begyndte saaledes : Soldater, Jeg er tilfreds med Eder! J have opfyldt min Forventning! J have erstattet Alt ved Eders gode Villie og ved Eders Tapperhed. J have i den berømte Kamp den 2den Mai slaget den russiske og preussiske af Keiser Alexander og af Preussens Konge kommanderede Hær og jaget dem paa Flugten. J have lagt en ny Glands til mine Ørnes Ære. I have viist alt hvad det franske Blod er i Stand til. Slaget ved Lützen vil vorde sat høiere end Slagene ved Austerlitz ved Jena, ved Friedland og ved Floden MoskmaDresden, den 12te Maj.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Følgende ere nærmere Omstændigheder ved vor Konges Tilbagekomst :"Afvigte Nat tilbragte Kongen paa Lystslottet Segnitz ved Grændsen. Da Hs. Majestæt Keiser Napoleon havde ladet ham melde, at han beredede sin høie Bundsforvandt et høitideligt Indtog og i Spidsen af sine Garder vilde føre ham til Dresden, begav Kongen sig om Middagen fra Segnitz til den store Have udenfor Pirnaporten, hvor han traf Keiseren Begge Regenters høitidelige Indtog i Hovedstaden, hvilken endnu tre Dage for var besat af Fienden, gav det meest ærefrygtbydende Skue. Jnfanteriet af alle den keiserlige Gardes Korpser dannede et Spalier fra den store have af hen til det Kongl. Slot. hele Regimenter med deres Ørne stode i Slagorden paa Nytorvet, over hvilket Toget skulde gaae. Den første Samtale imellem begge Regenter, under aaben Himmel, var særdeles rørende. Keiseren omfavnede ømt Kongen af Sachsen, som ikke kunde undertrykke sin levende Følelse. Begge Regent holdt deres Jndtog til Hest. De første Autoriteter, MagistratenTribunalerne og Geistligheden modtoge Deres Majestæter ved Barrieren i Pirnaforstaden. Da Borgmesteren i Dresden vilde vende sig Tale til Kongen, gav Denne, med en levende Bevægelse og ved med Haanden at vise paa Hs. Keiserl. Kongel Majestæt, tilkiende, at Yttringerne af Hovedstadens Taknemmelighed maatte henvendes til Allerhøistsamme. Keiseren høre paa en liden passende Tale og svarede i Udtryk, der karakterisere hans høie Aand. Omtrent 6000 Mand Kavallerie rede foran begge Regenter. Efter de fulgte adskillige Marskalker, samt mange Generaler og Offcerer ved den franske Hær med Vicekongen af Jtalien i Spidsen.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Gottingen, den 15de Maj. Midt under Krigens Tummel i Tydskland fortsætte vi her paa det Roligste vore lærde Arbeider. Den Urolighed, der havde udbred sig i vort Naboelag, har for nogle Uger siden ganske ophørt. De gamiStudenter, der før Paaskeferierne vare reiste hiem, ere vendte til bage, og nye ere, som i Begyndelsen af hvert Halvaar, komne til allerede henimod 100, hvilke daglig forøges. Professorerne have allerede 10de Maj begyndt deres Forelæsninger.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Hamburg, den 2den Junii. Foruden de forhen anførte to Bekiendtgiørelser er endnu af Præfekten for Elbmundingernes Departement Baron de Brettuil, under 31te Mai, ifølge H. H. Prindsen af Eckmühls Befaling bleve besluttet, at 1) alle Jndvaanere af Staden Hamburg, uden Undtagelse ere pligtige inden 24 Timer efter Beslutningens Kundgiørelse paa Mairiet at aflevere. a) alle Vaaben, som de kunne besidde, saasom Jagtflinter eller til Krig tienlige Skydegeværer, Karabiner, Pistoler, Trombloner, Sabler, Kiinger, Piker, Lantser, Kaarder, Hirschfængere o. s. v. b) Alt Jagt og til Krig tienligt Krudt, Patrontasker, Patroner, Kugler og andre Krigsmunitioner, hvilke de have til Raadighed. 2) Flinteløb, Bajonetter, Klinger eller Greb af Sabler, Kaarde, og Jagtknive eller hvert andet enkelt Stykke af et Vaaben, ligemeget af hvad Slags, skulle ligeledes være indbefattede under det der ska afleveres. 3) Denne Aflevering skal bekræftes af den provisoriske Municipalautoritet ved et eget Register, hvilket maa anføre hver Afleverendes Navn, Fornavn og Hverv, Vaabnenes og Monitionernes Slags og Antal, saavelsom Jndskrivnings Nummeret. Dette Nummer skal hæftes paa bemeldte Vaaben og Munitioner og være det samme ved alle dem, der tilhøre een Person. 4) De Vaaben, der afleveres af Sværdfeiere og Vaabensmede, skal indføres i et eget Register og giemmes paa et særskilt Sted. 5) Et summarisk Udtog af hvert Register skal tilsendes Præfekter og det tredobbelt, saasnart Afvæbningen er iverksat. 6) Enhver, hos hvem man efter Forløb af dem til Aflevering bestemt Tid finder Vaaben eller Krigsmunition, skal ansees som Forræder og overleveres til en Militair=Commission. 7) Nærværende Beslutning skal trykkes i begge Sprog og derpaa allevegne i Staden Hamburg, hvor fornødent er, bekiendtgiøres og opslaaes.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Altona, den 3die Junii. Siden Søndagen den 30te Mai, have vigtige Forandringer til draget sig i vort Nabolag: Hamburg er siden denne Dag igien underkastet Hs. Majestæt Keiser Napoleons Høihed, og Staden besat af franske Tropper. En adskillige Dages Vaabenhvile, i hvilken Jnteforetoges fra nogen af Siderne, gik foran for denne vigtige KatastrofAllerede om Onsdagen forlode de svenske Tropper Staden, og om Fredagen ogsaa det to Mile derfra liggende Bergederf. Kun General Boye, tilligemed hans Stab, blev endnu tilbage i Hamburg, Jmidlertid fortsattes Forsvarsanstalterne af den russiske General von Tettenborn med stor Jver, og de ved Porterne opkastede Forskandsninger bleve næsten fuldførte; ogsaa Kanonerne kiørtes op derpaa Hans Hovedqvarteer havde han imidlertid forlagt til den saakaldede sidste Heller, tæt ved Grændsen af det danske Amt Reinbeck. Natten fra Fredag til Løverdag bemægtigede de Franske sig Ochsenwerder, der kun ved en smal Arm af Elben, i Nærheden af Vierlandene, skilles fra det faste Land. Herpaa fulgte samme Nat en ny hæftig Kanonade imod Staden, der varede fra Kl. Halvtre til henimod Fire, og hvorunder i Gaderne mange Haubitsgranater nedfaldt, hvilke vel ikke tændte, men anrettede en ikke ubetydelig Skade paa Bygninger. Denne Kanonade blev endnu fra russisk Side temmelig levende besvaret med svære Stykker. Løverdagen den 29de rykkede det schlesviske Jnfanterieregiment, 4 Batallioner stærkt, under Oberst von Castonniers Kommando, ind i Altona, og der blev den Dag fra alle Sider meget parlementeret. Den derpaa følgende Nat var ved Bevægelsen iblandt det danske Krigsfolk, Opkiørelsen af et stærkt Batterie Skyds, Ordonantsernes Frem, og Tilbage=Ridt, især for Altona meget urolig. Den følgende Morgen erfarede man, at General Tettenborn havde erklæret Borgerskabet i Hamburg, at han formedelst den fremrykkende Overmagt ikke kunde forsvare Staden, og at han derpaa med Levningerne af sit og den største Deel af de nyoprettede Corpser var afmarscheret ved Veien til Bergedorf. Borgerne bleve nu ved En af H. D. Prindsen af Eckmühls Adjutanter opfordrede til at nedlægge Vaabnene, underkaste sig H. M. Keiser Napoleon, og indtil et fransk Troppekorpses Ankomst, til Haandhævelse af Orden og Rolighed i Staden, at optage en dansk Besætning inden fin Mure. Alt dette blev uden Vægring indgaaet; og henimod Middag brog et betydeligt dansk Troppekorps, Jnfanterie, Kavallerie og Artillerie, ind i Staden, til hvis Kommandant indtil videre Oberst von Waldeck blev udnævnt. Endnu samme Aften indtraf de forventede franske Tropper, og de danske Krigsfolk gik tilbage til Altona.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
De franske Autoriteter ere siden efterhaanden traadte i Virksom hed, og Staden nyder nu en fuldkommen Rolighed. I Gaar have Borgerne efter Præfekten Baron de Breteuils Opfordring afleveret deres Vaaben og Krudtforraad.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Under de sidste urofulde Uger have saare Mange af de rolige Jndvaanere forladt Staden eller idet mindste ladet deres Familier reis derfra. Hamburg har i denne Tid tabt maaskee den fierde Deel af sin Befolkning.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Hs. Majestæt har udnævnt Oberstlieutenant von Aubert til Kommandant her i Staden.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
April er Cancelliesecretair N. Winge udnævnt til Chef for DirectioUnder Postkasse-Pensions-Directionen. Den 23de nens Secretariat, og Fuldmægtig H. Westergaard forundt Prædicat af Registrator.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Kiøbenhavns Politie=Ret. Den 28de Mai, Slotspræst paa Kron Secretair, W. C. Danchel, udnævnt til 3die Dommer og Assessor i Under det danske Cancellie: Den 25de Mai er Cancellie borg Fæstning, samt Garnisonspræst i Helsingøer, H. P. Sandal, tillagt Prædikat af Professor, med Rang, 6te Klasse No. 3. det slesvigske Infanterie=Regiment, C. v. Kiene, udnævnt til Land Under Rentekammeret. Den 28de Mai er Lieutenant ved maaler. Told=Jnspecteur i Kiøbenhavn, Kammerraad Berner, i Naade og Under General-Toldkammeret. Den 25de Mai er 1ste med Pension, entlediget fra dette Embede. Den 31te Mai, constitueret Told- og Consumtionskasserer i Odense, H. Opitius, udnævnt til virkelig Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Ledige Embeder. lands Stifts Revisions-Contoir. Nykiøbing og Rørvig Sognekald Tunder det danske Cancellie. Copiist-Embedet ved Siel i Siellands Stift, 360 Rbdlr. Det residerende Capellanie for Sli dre Præstegield i Aggershuus Stift, 120 Rbdlr. Sælboe Sognekald i Trondhiems Stift, 525 Rbdlr.; Nimtofte og Thostrup Sognekald i Aarhuus Stift, 130 Rbdlr. benhavns Jurisdiction i Retten skiødede: Vognmand E. Julhs Eien Den 31te Mai d. A., ere følgende Gaarde og Huse under Kiødom Nr. 168 paa Nørrebroe til Lieutenant v. Brenhalt for 14000 Rdlr. D. C. Casserer ved det asiatiske Compagnie H. C. Langes Eiendom Nr. 22 i Nyebrogaden ud til Magstræde til Lakfabriquur J.F. Treschow for 6666 2/3 Rbdlr. Skibskapitain J P. Bødkers Gaard, No. 92 i store Kongensgade paa Christianshavn til Skibskapitain J. Goverz for 14000 Rbdlr S. V. Kasserer F. C. Hellesens Gaard No. 44 i Toldbodgaden til Snedker 3 Kret for 4706 Rbdlr. 3 Mk. til Grossererne S. M. Melchior og L. David for 2800 Rbdlr. S. V. 10 s. Grosserer A. Görke Bryggergaarden No. 83 i Brolæggerstræde Børs Auctioner: Den 2den Junii blev solgt 3 hele Species=Actier for 687 a 691. Rbdlr. Sk.; en Brandforsikrings-Obligation, stor 400 Rdlr. for 36 Rbdlr. pr. 100 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Copulerede. Friderichssund, den 3die Juni 1813. Hr. Lieutenant v. Beissen, herz og Jfr. Anne Elisabeth Smith.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Jen 30te Maji 1813 endte Jørgen Hendrich Discher, Apotheker i Kiø2 sin jordiske Bane. Han var en nelden brav, uegennyttig og retskaffen Mand; en Mand, der med udmærket Duelighed og Kundskab i Fag, og med en overordentlig Lyst til uafbrudt Virken i sin Kreds, foreenede det ædleste det bedste Hierte Han fandt sin høieste Glæde i at giø vel, aldrig lod Haan, hvor Hielp var muelig, den Lidende gaae hielpeløs fra sig, og aldrig forlod Han den, der i Nødens Stund tyede til Huus vennehulde Barm. Derfor klage veemadigen Slægtninge og Venner det Hans Gravhøi, derfor begrædes Hans Tab med unævnelig Kummer af en dybt nedbøiet Enke og af enhver der kiendte Hum og formaaede at skatte Hans fieldne Værd, som Menneske, som Videnskabsmand og som Ven derfor sørger ogsaa jeg, ved det uoprettelige Tab af Ham, som fra min tidlige Ungdom, giennem de modnere Aar og indtil Han døde, var min Lærer og Veileder, min Raadgiver og troefaste Ven. - Dog, ingen Taarer kalde Dig tilbage - ingen Klager vække Dig mere til Livet - thi hvile Du, min evig uforglemmelige Discher, trygt i Jordens moderlige Skiød. - Lest fra Støvets Baand, nyder Du der er meere vor baande Elendigheder, ikke heller skulle mere dens dræbende Sorger trykke Jords de faae Goder, men ikke heller er Du mere Vidne til dens mange Dig. - Hellig Fred omsvæve Den Gravhøi, Dit Minde er uforgiænge, ligt i Dine Venners Hierter, Øl at Du Hisset for den Eviges Trone nyde den Løn, Du Herneden saa holligen gjorde Dig værdig til Corsøer Apothek, den 3die Junii 1813. Bayer. gaaet Løverdagen den 29de Maji i sit Alders 64 Aar, efter 1 Aaret min elskede Mand Kiøbmand Johan Arent Kierulf ved Døden er afsmærtelige Sygeleie, dette tilkiendegives fraværende Slægt og Venner, forvisset om Deeltagelse, frabedes skrivelig Bevidnelse derom, Slagelse, den 30te Maji 1813. C. M. Alerult. ført Christensen.