JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Madrid, den 31te Maj. Den 7de gav Kongen en almindelig Audients, hvortil den det Kongel. Huses Ministre og Storofficerer, det diplomatiske Corps Statsraaderne, Generalstaben, Besætningens forskiellige Corpser, de spanske og fremmede Generalofficerer, Medlemmerne af Tribunalerne og Municipalitetet, Grandes, Titulairerne og mange andre Personer indlodes: Efterat Hs. Majestæt Kongen havde forundt de Undersaatter, som nøde denne Udmærkelse, Audients i de Kongelige Gemakker, behagede han ogsaa at lade denne Stads Municipalitet og de 64 Qvarterers Deputationer, der havde udbedet sig den Naade, at maatte overgive deres Bønskrivelse i Hs. Majestæts Hænder, komme for sig. Corregidoren holdt ved denne Leilighed en Tale af følgende væsentlige Jndhold: Sennor! Madrids Municipalitet giør i denne ærbødigste Fremstillelse Deres Majestæt Regnskab for dets ivrige Bestræbelser for at være den Tiltro værdig, som De har havt den Raade at skienke sammes Medlemmer; det aflægger Regnskab saavel for Anvendelsen af de Midler, hvormed Deres Majestæt er kommen de offentlige Velgiørenhedsanstalter til Hielp, som af dem det har anvendt, forat opfylde de øvrige Forbindtligheder, der vare anbetroede til dets Omsorg. Tillige tillader det sig at forestille Deres Majestæt, at de Onder der trykke Folket ere af den Beskaffenhed, at hverken Deres Majestæts Gavmildhed, eller de særdeles Understøttelser som Municipalitetet har uddeelt, formaae at giøre sammes Fordringer Fyldest. Hospitalerne, Hospicierne, Forbedringshusene og de øvrige Stiftelser for hielpeløse Borgere indeslutte mere end 8000 Jndividuet, som modtage deres daglige Næring af Municipalitetets Hænder, understøttet ved den Bistand Deres Majestæts Ædelmodighed har ydet det Men dette uhyre Tal af Ulykkelige er kun den mindste Deel af dem der giøre Fordring paa en lignende Hielp.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Den offentlige Elendighed, hvis Skildring i Hovedstaden saa dybt rører Deres Majestæts medlidende Hierte, er endnu langt sørgeligere paa de Steder, til hvilke de menneskekierlige Handlinger ikke kunne naae, som Deres Majestæt vilde udbrede, hvis Midlerne dertil lignede Deres Kierlighed til alle Deres Undersaatter. Disse maae, som vi, være Vidner til Deres Majestæts Omsorg forat trøste dem, forat haandthæve deres Rettigheder, vedligeholde Spanien i sin Jntegritet og Uafhængighed, og forberede de Jndretninger, der skulle hæve det til det Trin af Lykke og Roes hvortil det er bestemt. Den inderlige Overbeviisning om disse Sandheder, som kuns nedrige Siele, leiede til at sønderslide deres Fædrelands Jndvolde, kunne nægte, maae hendringe Deres Majestæt til Deres Nations Midte; da ville de agtværdige Spanier af alle politiske Meninger omarme hverandre for deres Monarks Øine, og fra det Øieblik af da Deres Majestæt vil omringe Dem med alle Deres Undersaatters Deputerede, vi Spanien vedligeholde sin Tilværelse. De Borgere, som danne Municipalitet, uafhængige af deres Formue eller Haandteringer, og i Spidsen for Spaniens første Menighed, troe i den Petition som de overrække Deres Majestæt at udtrykke hele Nationens Ønske : at Deres Majestæt ville have den Naade, efter de Kongers Exempel der have elsket deres Undersaatter og æret deres Rettigheder, at sammenkalde Rigets Cortes. Dette, Senner, er det eneste Haab vi have tilbage, om at den kan vorde sat Grændser for saa store Ulykker som trykke vort Fædreneland, og at dette kan bevares for den fuldkomne Undergang hvormed det trues. Hs. Majestæt behagede at svare herpaa :"Jeg bifalder Eders Jver for at opfylde de Forretninger der ere Eder paalagte. Jeg erkiender Eders gode Sindelag som Øvrighedspersoner og Borgere. Eders Meninger ere den meere oplyste og største Deels af Nationen, de ere mine egne. Jeg behøver ingen Opfordring til at bestemme en Sammenkaldelse af Nationen; jeg har stedse ønsket den, overbeviist om, at alle Borgeres Forening til een Mening, eftersom de alle have en felleds Jnteresse, er det eneste Middel til at redde Monarkiet og det spanske Navn; men jeg ønsker en beleiligere Tid, og er altid bleven hindret i denne Plans Udførelse af nye indtrufne Ulykker. Jeg skal alvorlig beskieftige mig med Eders Forestillinger; jeg vil overveie Nationens Ønske og Forlangende, og dennes Lykke skal ene bestemme mine Beslutninger.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Neapel, den 17de Junii. Tre med Ankere og Kanoner til den Kongelige Marine ladede Skibs ere ankomne hertil fra Toulon.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Wien, den 27de Junii. Man forsikkrer at de af Rusland foreslaaede Fredspræliminairet ikke ere blevne ratificerede af Storherren.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Triest, den 9de Junii. Den 22de Mai angreb Fienden en Convoi under Forbierget Gomena. Radimiri, hvis armerede Fartøi kun havde 4 Kanoner og 11 Mands Besætning, havde en langvarig Kamp med 7 fiendtlige Barcasser; men da de øvrige armerede Fartøier, formedelst Vindstille, ikke kunde komme ham til Undsætning, maatte han give sig, selv haardt saaret, og efterat have 10 Mand dræbte. Den 11te reddede sig, uagtet ogsaa han var saaret. Fienden var saa ilde tilredt, at han ikke kunde angribe den øvrige Deel af Convoien. Hans Tab er meget betydeligt.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Cassel, den 29de Junii. Fra Ostrolenka skrives, at Hs. Majestæt Kongen er ankommen der til den 21de Juni, og har der opslaaet sit Hovedqvarteer. En Deel af den store Armees høire Fløi er leiret omkring denne Stad. Hs. Majestæt nyder bestandig det bedste Helbred.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Mecklenburg-Schwerin, den 26de Junii. Siden den 31te Marts have hessische Tropper besat vore Kyster. Deres Opførsel fortiener almindelig Roes, og i vort Land er det kun een Stemme om at de høre til de sædeligste og retfærdigste Krigere, som nogensinde have været indqvarterede i vort Land; og dette gielder ikke blot om Officererne, men om det hele Corps.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Stralsund, den 30te Junii. Under 24de Juni d. A. har Hertugen af Bellund, Commandanfor den store Armees 9de Corps, tilskrevet Hr. Rigsbaron de Morand, Divisionsgeneral, Keiserl. fransk Gouverneur i Svensk Pommern og Øerne Usedom og Wollin, saaledes :Hr. General Prinds Alexander har, som Majorgeneral, meddeelt mig den Efterretning, at en Keiserl. Bestemmelse af sidstafvigte 15de April, forsikkrer de fremmede Magters Agenter en Belønning af 25 Franker, i for enhver fransk Deserteurs eller gienstridig Tienstpligtigs Arrestering, i de Lande hvor franske Tropper befinde sig. Hr. Lambert, Revicinspecteur og Generalinspecteur for det franske Gouvernement i Berlin, har faaet befaling at tilveiebringe de til disse Belønninger nødvendige Midler. Ifølge deraf har enhver, som anholder en saadan Militairperson, og fremlægger Beviser der godt giøre sammes Arrestering, at henvende sig til Hr. Lambert, som skal give Befaling til Udbetalesen af de af Keiseren tilstaaede 25 Franker. 1 Berlin, den 24de Juni 1812.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Til Vitterlighed. Marschallen af Bellune. Morand,
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Divisionsgeneral og Gouverneur i Svensk Pommern.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Sachsen, den 18de Junii. Til Soran komme nu daglig 100 Oxer af den betydelige Oxelevering for den store Armee, hvortil Sachsen har forpligtiget sig, og blive videre bortsendte til Thorn, hvor den Kongelige Commissair, Amts høvedsmand v. Nostitz, afleverer dem til de franske Øvrigheder. Andre Leveringer fandt endnu ikke Sted. Alle Efterretninger fra de sachsische Tropper, som endnu cantonnere i Egnen af Lublin, stemme deti overeens, at der overalt er rigelig sørget for Mundprovision, og at en almindelig modig og glad Stemning finder Sted i Armeen, samt at man intet mærker til hidsige eller smitsomme Sygdomme.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Berlin, den 2den Juli. Jforgaars Aften Kl. 11 ½ afreiste Hs. Excellence, den Keiserl. russiske Gesandt ved det herværende Hof, Hr. Grev v. Liewen, tilligemed Gesandtskabspersonalet, Hr. Etatsraad v. Oubril, Lieutenant v. Holm og Legationsraad v. Strandmann, over Landsberg ved Warthe til Willna.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Ankomne ere: den 30te Juni den Keiserl. franske General, Hr. 1 Greve de la Grange, fra Ziesar: den 1ste den Keiserl. franske Cabinetscoureer Hr. Gaselli, fra Trenenbriczen til Preussen, og Kongel. i vestphalsk Coureer Gürting, fra Kladowa til Cassel. Den 30te Juni er Hs. Durchl. Fyrste Hatfeld afreist herfra til Carlsbad.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Weichsel, den 26de Junii. Naar man undtager nogle ubetydelige Forpostfægtninger, skal den endnu intet være forefalden mellem den Keiserl. franske og den Keiserl. i russiske Armee. Den sidste skal trække sig tilbage paa alle Punkter, og, som man formoder, vil den først indtage en fast Stilling paa den anden Side af Dana, hvor dens Hovedmagasiner ogsaa ere.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Den store Armee rykker med stærke Skridt frem paa det russiske Territorium.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Warschau, den 20de Junii. Keiser Napoleon har af Hertugdømmet Warschaus Statsraad forlangt sex oplyste og agtede Adelsmænd, der have Besiddelser saavel i Hertugdømmet som i den russiske Andeel af den forrige Republik Polen, for stedse at følge Hs. Majestæts Person. Blandt de Personer der af Statsraadet ere bestemte til denne Sendelse, og strax afreiste til det Keiserlige Hovedqvarteer, nævner man Fyrste Enstach Sangusco- og de Herrer Chodkiewicz, Joseph Sierakowski og SulistrowskiKønigsberg, den 15de Junii.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Hs. Majestæt, Keiser Napoleon, har udnævnt Grev v. Lacepede til Præsident i Senatet, for et Aar, fra 1ste Juli af at regne.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Den 25de Junii. Parolbefaling fra Generalgovernementet i Preussen, angaaende Militairveien. Divisionsgeneral Grev Hogendorv, Adjutant hos Hs. Majestæt Kongen og Keiseren, Generalgouverneur i Preussen, bekiendtgiør herved alle Dhrr. Pladscommandanter, og alle Civil- og Militair=Autoriteter, at Hs. Majestæt, for at ordne Troppe marschen til Armeen fra Weichsel til Niemen, har anordnet Følgende: 1) Der skal være en militair Vei fra Thorn til Niemen. Tropperne skulle ved Afmarschen fra Thorn forsynes med Levnetsmidler paa ti Dage til Grandenz; her vil den preussiske Pladscommandant lade dem levere een Dags Underholdning indtil Marienwerder, hvor de da igien faae een Dags Proviant til Marienburg, ligesom de derfra forsynes med Levnetsmidler for een Dag til Elbing. J Elbing provianteres Tropperne paa tre Dage til Kønigsberg, hvor de holde Rastdag. Her faae de een Dags Underholdning indtil Tapiau, og Tapiau forsørges de paa to Dage til Gumbinnen, hvor de igien har ve en Rastdag. Ved Afmarschen fra Gumbinnen tildeles dem Levnetsmidler paa to Dage indtil Wilkowisky, saa at Tropperne giør Marschen fra Thorn til Wilkowisky paa 13 Dage, Rastdagene i Konigsberg og Gumbinnen iberegnede. 2) Armeens Communication med Warschau skal finde Sted af følgende Veie: Tropperne faae her Underholdning paa to Dage til Pul tusk, i Pultusk paa tre Dage til Willenberg, i Willenberg 3 Dages Proviant til Rastenburg, og i Rastenburg forsynes de igien paa 3 Dage til Gumbinnen, hvor da den ovenanførte Marschorden finder Sted, indtil Wilkowisky. 3) Forbindelsen fra Danzig med Armeen skal enten skee over Pillau, eller over Marienburg. J første Tilfælde forsørges Tropperne paa 3 Dage til Pillan, og derfra paa 2 Dage til Königsberg. Gaaer Marschen over Marienburg, gives i Danzig Levnetsmidler paa 2 Dage, og fra Marienburg tage Tropperne den ovenfor foreskrevne Vei. Alle andre mellemliggende Veie ere forbudne, og de enkelte Soldater af franske eller Forbundstropper, der bortfierne sig fra de foreskrevne Veie, skulle af Gensdarmeriet, eller de locale Politieautoriteter, eller af Godseierne anholdes og udleveres til det Militairveien nærmest liggende Sted til Pladscommandanten, der foranstalter dem videre afleverede. Saafremt een eller flere af Militairveien gaaende eller fra samme afvegne Soldater skulde begaae Uordener, optages en Protocol over Sagen, og Gierningsmændene transporteres til Kønigsberg, for her at dømmes efter Militairlovene. Det preusiske Gensdarmerie skal forrette sin Tieneste i Fællig med det franske, følgelig ere alle Officerer, Underofficerer og Soldater i de franske og Forbunds=Tropperne forpligtede at agte og i Agt at holde disse i den dem overdragne Tieneste. Ogsaa paalægges alle franske og allierede Militaire paa det strængeste, at holde sig i bedste Forstaaelse og fuldkommen Enighed, og giensidig at vise hinanden de militaire Æresbeviisninger og Høftig heder.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Nærværende Parolbefaling trykkes. Hr. Gouverneuren i Elbing, Dhrr. af Regieringen i Kønigsberg, Gumbinnen og Marienwerder, samt Dhrr. Commandanter paa de tre opgivne Marschlinier, ville lade nærværende befaling nøiagtig og strængelig efterleve.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Konigsberg, den 20de Juni 1812. Hogendorp. G. F. Denzel, Divisionsgeneral, Rigsgreve, GeChef for Gouvernementets Geneneralgouverneur i Preussen, ralstab, Generaladjutant, Rigs o. s. v. friherre.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Den 28de Junii. Efter den Keiserl. Proclamations Bekiendtgiørelse til Armeen, dareret Wilkowisky den 22de d., er, som man erfarer, den store franske Armee gaaet over Niemen paa flere Steder. De preussiske Tropper toge Veien over Tilsit, hvor Hertugen af Tarent (Macdonald) var ankommen, og stegen af ved det derværende Slot. Jnsterburg, den 18de Junii. Jgaar holdt Keiseren Revne i Wehlau over den 3die Division Curasserer. Hs. Majestæt ankom Kl. 4 til Jnsterburg. Jmorges holdt han her Revne over alle Divisionerne af det af Hertugen af Reggiøcommanderede 2det Corps, og over 2 Brigader let Cavallerie, samt en Brigade af det af General Kleist commanderede preussiske Corps. Han syntes meget tilfreds med Troppernes Holdning.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Østpreussen, den 27de Junii. Den 23de d. er Hertugen af Tarent, (Macdonald) gaaet over Memel ved Tilsit, med sit Corps, hvorved ogsaa de Kongelige preusiske Tropper befinde sig, og den 25de er en Deel af den franske Armee, tilligemed Keiser Napoleon selv, passeret Niemen. Hs. Majestæt har taget sit første Hovedqvarteer i et paa det russiske Teritorium liggende Kloster, ved Kowno, hvor Niemen og Willig (der kommet fra Willna) flyde sammen. (Kowno tæller 4000 Jndvaanere, hvoraf Halvparten ere Jøder).
Berlingske Tidende, 1812-07-10
London, den 20de Junii. Lord Chichester skal, som man siger, have Lord Bathursts Plads, som Præsident for Handelsraadet. Et Medlem af Underhuset (Hr. Brougham, gjorde den 16de den bemærkning, at de Mærker paa Fortvivlelse som for nærværende Tid vise sig hos det engelske Folk, have viist sig ved enhver Omveltning, der foraarsagedes af et stort Nationalondes Nærværelse. De man for Tiden opdager ligne fuldkommen dem, der viste sig paa Pestens Tid 1665. Det brittiske Riges Manufacturer ere bragte i en Tilstand, hvis Lige man ikke kan opvise. Man har afhørt flere 100 Vidner, udvalgte af 30 af de fornemste Manufacturdistricter; alle have givet de meest i Øine faldende Beviser paa den skrækkelige Elendighed den i tynger Manufacturisterne. Birmingham, hvis næsten 1000 Værk, stæder ikkuns udgjøre et eneste, er i dette Øieblik et billede paa Hun i cer. Adskillige store Huse have, forat forekomme deres fuldkomne e Undergang, maattet bortsende Halvdelen af deres Arbeidere. Hvad skal der blive af disse, hvorledes vil det Lands Tilstand vorde, der oversvømmes af slige Mennesker. - Warwikschire, Yorckschire, Schel field, Rochdale &c. &c. ere i samme Forfatning som Birmingham. Man kan ikke nægte at Administrationen er i en skrækkelig Forlegenhed. Engellands Fonds vedblive at synke; et Beviis paa, at Urolighederne bestandig tage til. Man sammenligne det nye, uhyre store Laan (22 1/2 Millioner), der er indgaaet paa saa byrdefulde Vilkaar, med den Forholdsregel Hr. Henry Petty foreslog i Aaret 1786. ved hvis Hielp Krigen kunde føres uden at blive Nationen til Byrde, Skatkammercantslerens Tale giver, ved at fremstille Budjettet, Engellænderne meget at tænke paa. Man seer at der sidste Aar, har været Udgivter til Armeen som man ikke havde forudseet, og som derfor ikke vare indfattede i Budjettet. Disse Udgivter stige til 2,300,000 Pund Sterling ; en uhyre Sum, hvis man lægger den til de Udgivter der vare angivne og for hvilke man havde stiftet Fonds. Men hvad skal man sige, naar man seer at disse overordentlige Udgivter stige iaar til 5 Mill. Pund Sterl. for Engelland allene, og de ordentlige Udgivter ere 14 Millioner. 577,690 Pund Sterl., hvor s til man maae føie endnu 90,000 Pd. Sterl. der allerede ere bevilgede af Underhuset? Hvilke Omkostninger forat giøre sig den Fored nøielse, at udsætte Spanien for en Borgerkrig der er os uvedkommende.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Fregatten Acasta, havende ombord Admiral Martin, er afgaaet for at krydse paa Americas Kyst. Danmark og Charam skulle forene sig med Flaaden i Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Den 22de Junii. Man sagde imorges paa Børsen, at Øerne Guadeloupe og Martiniqve ere ødelagte ved et skrækkeligt Jordskjælv. at Man har endnu ikke erholdt de nøiere Efterretninger derom; Breve ne fra Guernesey sige blot, at der har været et vulkansk Udbrud paa Øen er St. Vineent, og at en lignende Catastrophe har havt Sted paa g. Guadeloupe, Martiniqve og Dominiqve.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Stockholm, den 2den Juli. Afvigte Mandag, den 29de Juni om Aftenen, begav Hs. Maje og, stæt Enkedronningen sig ved ønskeligste Velgaaende, herfra Staden, rie til det Kongelige Lystslot Ulriesdal, for det at tilbringe den øvrige lie Deel af Sommeren.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Kiøbenhavns Vexelcours, den 10de Juli. Hamburg 728 Procent L. S. - 730 - K. S.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Species. Jngen Cours noteret. Disconto 6 Procent.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Blandede Efterretninger. Octavins Trento, den sidste af sin Slægt, er nylig død i VicensiaHans Testament fortiener at anføres som et Beviis paa hans Kierlighed til sit Fædreland og sine Medmennesker, og at fremstilles som et Mørster for de Rige. 1810 skiænkede han 80,000 Dukater til Stiftelsen af et Arbeidshuus for de Fattige i hans Fødeby Vicencia, og har ved sit Testament endvidere tilskrevet denne Stiftelse 180,400 italiensk: Livrer. Til Hittebørnenes Hospital i samme By har han givet 17,000 Livrer; til Hospitalet i Padug alle de Huse der i den ne Stad tilhørte ham; til de Fattige i Vicencia 3,000 Livrer; til dem i Castosa 300, og til denne Byes Kirker 600 Livreer. Desuden har han testamenteret en betydelig Sum til Geistligheden, for at læse 1000 Plesser i eet Aar. Han har eftergivet sin Forpagter, og alle dem der stode i hans Sold, deres Gield. Sine 5 Tienere har han skienket en Pension af 2,700 Livrer, og andre i hans Tieneste staaende Personer en Pension af 4,400 Livrer. Sine Læger og Contoir folk har han ogsaa tildeelt betydelige Pensioner, og foræret sine Venner 140,000 Livrer, foruden en Deel Jordgods, 5 Huse og 3 Pallaier, uden at regne Ringe, Uhre, Daaser og andre Prætiosaa. Bertolini, som i 30 Aar har været hans Amanuensis, er indsat til Universalarving af Resten, der udgiør adskillige Millioner. Den 6te Juni Kl. 4 om Eftermiddagen svævede et skrækkeligt Tordenveir en heel Time over Mariazelltorvet i Grätz. En Lynstraale foer igiennem det store Kirketaarn og anrettede nogle Ødelæggelser i Murene. Af de Personer der bleve trufne, ere 2 Fruentimmer i Livsfare.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Landsbyen Bilberbach, er paa nogle Huse og Lader nær ganske afbrændt.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
J Wielicika har i kort Tid 3 Gange været Jldløs, som dog ikke har anrettet nogen betydelig Skade; men man har udsat en Belønning af 500 Gylden for den der opdager Gierningsmanden.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Indenlandske Efterretninger. Odense, den 3die Juli. Onsdagen den 1ste Juli holdtes Fyen Stifts Landemode i Odense. Det begyndte med Gudstieneste i St. Knuds Kirke, hvorved Amtsprovsten Hr. Dr. Wedel, Ridder af Dannebrog, prædikede over Ebr. 10, 24726. Derpaa indsattes i Provsterne Hr. Stiftsprovst Dr. Tetens og Amtsprovsten over Langeland Hr. Saxtorph af Biskoppen ved en latinsk Tale de pergennitate Ecclesix. Efter Landemodet foretoges de literære Forhandlinger, og fortsattes den følgende Dag. Sognepræsten Hr. Jens Paludan Müller fra Kierteminde oplæste en Afhandling om Udsigterne for den geistlige Stand til at forøge sin offentlige Agtelse, og Midlerne dertil; Sognepræst Hr. Jørgen Christian Klog, fra Rynkebye oplæste en kort Udsigt over de offentlige Anstalter til den danske Landalmues Underviisning og Opdragelse til Religiøsttet: Sognepræst Hr. Christian Conrad Fabricius fra Tranekiær paa Langeland forelæste Noget og Mysticismen; Sognepræst og Profesfor Hr. Christopher Schrøder Andresen fra Vissenberg oplæste nogle bemærkninger over den menneskelige Stemme og Sangen; Sognepræst Hr. Børge Henrik Knap fra Brahetrolleborg oplæste nogle liturgiske Jdeer; Sognepræst til Rudkiøbing paa Langeland Hr. Hans Peter Egede Lund lod ved Hr. Amtsprovst Holm oplæse sin Afhandling om Fortællingen 1 Mosebogs 22de Kapitel med Hensyn paa Moraliteten i Oldtidens Menneskeoffere; Sognepræsten Hr. Christopher Otto Andreas Andresen fra Søllested læste en Afhandling om Kollekters Natur og Beskaffenhed; Sognepræsten Hr. Christian Johan Bredsdorf fra St. Jørgensgaard oplæste Afhandlingen, hvorvidt de saakaldte Conventer eller Religionslærernes periodiske Sammenkomster kunne være nyttige; Sognepræsten Hr. Sven Svendsen fra Adzerballig paa Alsøe lod ved Hr. Provst Burchard, oplæse nogle Aphorismer, hvis Hensigt er at vise, at det høieste Moralprincip ligger i Begrebet: Gud; Kandidat i Theologien Hr. Hans Pedersen fra Hvedholm oplæste Forsøg til Bedømmelsen af de vigtigste Lærdomme, som forekomme i Prædikerens Bog. Til Slutning oplæste Sognepræsten Hr. Paludan Müller endnu en Afhandling som Grændserne for vore liturgiske Forbedringer. En talrig Forsamling af Stiftets Geistlige saavelsom af Byens Jndvaanere vare tilstæde ved Gudstienesten og ved de literære Forhandlinger. Førend Landemodets Medlemmer adskiltes, uddeelte de 1060 Rd., hvilken Sum Stiftets Geistlighed, paa Biskoppens Forslag, velvillig havde sammenskudt til Præste=Enkers Understøttelse i nærværende trang Tider.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Fra det skaarupske Skolelærerseminarium i Fyen ere 10 demittetede for indeværende Aar.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Aalborg, den 5te Juli. Telegraf-Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1812-07-10
Den 30te Junii. Den 29de om Aftenen Kl. 8 er et fiendtlig Rang: skib passeret Skagen og gaaet ud af Kattegattet. Det den 29de fra Fyrbakken ved Skag en telegrapherede fiendtlige Rangskib, er igien gaaet af Sigte. Ligeledes meldes at en Fregat og en Kutter krydser østlig. Om Morgenen Kl. 5 har en fiendtlig Brig krydset imellem 2 Fornæs og Anholt. Kl. 6 er en fiendtlig Brig og 6 Coffardieskibe passerede Skagen og gaaet ind af Kattegattet. Den 1ste Juli. Den 30te Juni om Formiddagen Kl. 11, saaes en fiendtlig Brig fra Stævns hoved, gaaende nordlig: et Fartøi jages af Fienden nordlig. Om Eftermiddagen Kl. 1 har Fienden taget en Coffardiefarer imellem Maria terfiord og Stævnshoved, i en Afstand af 2 Mile fra Landet nordlig. Om Eftermiddagen Kl. 3 have en fiendtlig Brig og en Coffardiefarer, krydset østlig imellem Fladstrand, Læsøe og Steensnæs. Den 2den. Om Formiddagen Kl. 9 have en Fregat krydset nordlig Skagen. J Eftermiddag Kl. 6 har en fiendtlig Brig og et Koffardieskib krydser imellem Fladstrand, Læsøe og Steensnæs. De signalerede Seilere have ankret og udsat 2 Barkasser; et Fartøi jages af Fienden, i en Afstand af en Qvart Miil fra Landet østlig. Den 3die. Om Formiddagen Kl. 9 har en Fregat krydset sydlig Refsnæs. Den telegraferede Seiler synes i det mindste at være fiendtlig. J Eftermiddag Kl. 4 er en fiendtlig Flaade passeret Skagen, gaaet ind af Kattegattet bestaaende af en Brig, en Cutter og 42 Coffardieskibe. Tranekiær, den 6te Juli. Kl. 4 Eftermiddag observeredes herfra en fiendtlig Flaade i Opseiling sydfra nordefter. Fra 8 1/4 til 9 1/2 passerede den Spotsbierg forbi, og ankrede imellem dette og Steen gade. Efter Skiønnende var Bedækningen: 2 Orlogskibe, 2 Fregatter, 1 Kutterbrig, 1 Skonnert og 2 armerede Skibe, ialt 8 Krigsskibe. Coffardieslaaden bestod af : 21 Skibe, 35 Brigger, 33 Galeaser, 1 Skonnert og 1 Jagt, tilsammen 100 Seilere.