Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-06
Fra Amerika, som vi allerede skylde de vigtigste Lægemidler kunne vi forvente i Tiden en stor Berigelse for materia medica; da en heel botanisk Verden staaer der tilbage for os at opdage. Den berømte Spanske Botaniker Mulis, som har tilbragt 40 Aar i Sydamerika paa botaniske Undersøgelser, er kommen tilbage derfra og har medbragt 4000 overordentlige smukke illuminerede Tegninger, hvoriblandt mange hundrede ubekiendte Arter, som ere deponerede i den botaniske Have i Madrid. – Det er behageligt at erfare, at den berømte Franske Botaniker Bonpland, som reiste saalænge i Sydamerika med Hr. Alexander v. Humboldt er ikke bleven fængslet af Directeuren over Staten Paraguay Doctor Francia; men fortsætter der ganske roeligt sine Naturhistoriske Undersøgelser; paa sin botaniske Excousion til Paragnai har han samlet mere end 2000 Planter, han berettet: at Egnens Riigdom overgaaer al Beskrivelse og at man ved hvert Skridt støder paa nye og nyttige naturhistoriske Gienstænde; iblandt disse Planter, har han fundet 3 nye Arter Jndigo, og blandt dyriske Stoffer et Slags vild Silke, som i Mængde findes i Skovene og et nyt Slags Cochenille. Hr. Bonpland har anlagt en botanisk Have i Buenos Ayres. – Amerikas stedse voxende Cultur udviser en velgis ende Virkning paa Europa, saalænge det ikke selv forarbeider sine Manufactur-Fornødenheder, men henter dem fra vor Verdensdeel. Saaledes begynde de Schlesiske Lærreds Fabriker at komme paa nye i Flor, da stærke Bestillinger ere gjorte fra Nord- og Sydamerika, og det nye Vestindiske Rhinske Compagnie har ligeledes forordnet store Leverancer. – J MetalliskRigdom vil Amerika bestandig blive Europa meget overlegen; til eet af de udmærkede Crempler, derpaa, som ere opdagede i den sildigere Tid, hører det gediegne Kobber, som er fundet ved Lake Superior, den største og nordligste af de fem store Canadiske Søer. Paa den sydlige Kyst af denne Søe ligger en Masse af gedegent Kobber, som er meget reen, saa det kan hamres, og meget glindsende, det anstaaes at veie 2200 Pund, man læser en udførlig Beskrivelse derover i Sillimans Journal of Stiences. – en ogsaa Rusland har man gjort en vigtig Opdagelse af Metaller; man har nemlig opdaget i Siberien Fior Sommer, hvori der herskede en overordentlig Tørke i Leiet af en udtørret Biergflod en betydelig Mængde Guldstov af den fineste Qvalitet; denne Opdagelse ledte naturligviis til nøie Undersøgelser om de Bierges Beskoffenhed hvorfra dette Guldstøv maatte være afvaskeet ved Strømmen, og Senatoren Soimonov og Doct. Fuchs, Professor ved Universitetet i Casan, bleve afsendte dertil, de opdagede nu meget rige Guldminer i de Uralske Bierge, som adskille Europa fra Asien; de som ligger paa den Østlige Side af disse Bierge ere derigholdigste. Opdagelsen maae være kjær for hele Europa; thi det er vigtigt for det i disse Tider at have noget i Ryggen. – Det er mærkeligt at see hvorledes Dampbaadene komme stedse mere i Brug paa Vandveiene i vor Verdensdel, de ere nu ogsaa indførte paa Donaufløden og blive det paa Bodensøen; de physiske som de gandelige Forbindelsesmidler ere Hovedbetingelserne til Culturens Fremskridt paa Jorden og Hovedkiendemærket paa Rutidens høiere Cultur fremfor Oldtidens Forstmester N. A. Binge i Rendsborg bekiendtgiør, at han har opfundet en meget simpel hydraulisk Maskine, som tillige ikke er kostbar, hvorved Brandsprøfter kunne uafbrudt og tilstrækkeligen blive forsynede med Vand ved en eneste Persons Arbeide; han kalder denne nye Maskine Aqvator og holder den for skikket til at trække Vandet op af de dybeste Brønde og at dæmpe Jldebrande let og hurtigt: han tilbyder sig at bekiendtgiøre denne sin Hemmelighed imod en Betaling, som i Forveien kan blive bestemt ved en afsluttet Contract. – En af den nyere Tids meest paafaldende Opdagelser er unægteligen at man nu begynder almindeligt i England at forvandle de broelagte Gader til Chausseer som ere construerede paa en nye Maade, hvilken er opfunden af Hr. Adams; denne nye Maneer bliver nu indført i den Afdeling af London, som kaldet Vestminster; og man beklager derved i Forveien den Londonske Pøbel, som herefter ved forefaldende Opløb vil komme til at mangle sit sædvanlige Vaaben, som det erholdt ved at opbryde Brorstenene. London faaer nu en nye Forskiønnelse ved den pragtfulde Bygning, som skal opføres for Kong Georg den 3dies Bibliothek, hvilket den nærværende Konge har skiænket det Brittiske Museum. Bygningen bliver 300 Fod lang og 70 Fod høi; men kommer dog kun til at bestaae af to Etager; da Værelserne blive 30 Fod høie. Man vil efter haanden nedrive det Brittiske Museums gamle Bygninger og man troer at der vil medgaae 15 Aar inden heele Forandringen kan blive fuldført. –