Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-04-17
Udenlandsk. London, den 10de April. Den 6te ds, ankom hertil den uventede og høist sørgelige Efterretning fra Lissabon, af 29de f. M., at Prinds Don Augusto de Portugal, Hertug af Leuchtenberg, (født den 9de December 1810) er afgaaet ved Døden den 28de, Eftermiddag Kl. 2. Hans Sygdom skal have været Halsbrønde(angina), som han havde paadraget sig ved en Forkjølelse paa Jagten. Efter Times var han allerede den 23de f. M. plaget af hiint Onde, men Lægerne havde først Aftenen den 27de frygtet Fare, da de paalagte Flueplastre ingen Virkning havde gjort, tilsidst indfandt der sig Koldbrand, som en Følge af de mange Aareladninger, der Tirsdag, Onsdag og Torsdag bleve foretagne med ham. Prindsen skal forhen have havt Anfald af samme Sygdom, dog toge nogle Læger ikke i Betænkning at paastaae, at han ved omhyggeligere Behandling kunde været reddet. Ganske anderledes lyde Morning-Heralds Efterretninger. Dette Blad vil vide, at Liget var stærkt opsvulmet og at Man overalt talede om Forgiftelse. Endnu den 22de havde Prindsen, i bedste Velbefindende bivaanet et Væddeløb i Campo Grande, og endog den 24de havde Man seet ham ride i Nærheden af Palladset. Der maatte hidkaldes fremmede Læger for at aabne Liget, ellers vilde Alt forblive ved denne Tro. (Efter Times er Dr. Martin, Læge, paa et brittiskt Krigskib, paa Dronningens Forlangende i denne Hensigt bleven hidkaldt.) J Lissabon herskede stor Gjæring, endskjøndt Roligheden ikke var bleven forstyrret. Man talede om en opdaget Sammensværgelse, og at en Officier af høi Rang skulde være fængslet. J Nationalgarden horte Man Stemmer, som gave Migueliterne Skyld for at have forgivet Prindsen og forlangte en Ministerial-Forandring. Prindsens Begravelse var bestemt til den 30te, og der var anordnet en 6 Maaneders Landesorg. Dronningen og Enkekeiserinden vare nedsjunkne i den dybeste Bedrøvelse. J Øvrigt skal det Fredagen den 17 April 1835. Rygte, at Dronningen befinder sig i velsignede Omstændigheder, ikke stadfæste sig. Endnu den 23de f. M. havde hun overdraget sin Gemal Overbefaligen over Armeen, hvilket fandt megen Modstand i begge Huse. J Pairskammeret protesterede flere udmærkede Mænd mod denne Udnævnelse, som constitutionsstridig, og endnu mere afgjørende talte Man derimod blandt de Deputerede, hvor Man opstillede det Spørgsmaal: om Dronningen vel nogensinde vilde tillade, at hendes Gemal blev draget til Ansvar for sine Handlinger, Hr. Varreto Feco beskyldte Ministrene for, ved en saadan Udnævnelse at ville forskaffe sig en uindskrænket Jndflydelse paa Hæren, og strax efter Kamrenes Slutning undertrykke Pressefriheden og indføre Despotismen. Paa Hr. Ma noel Passos Andragende blev, efter hæftig Discussion, med 45 imod 44 Stemmer besluttet, at en Opsættelse skulde skee, for at prøve hiin Udnævnelses Constitutionalitet. Desværre, er denne Prøvelse ved det siden indtrufne Dødsfald bleven unødvendig. Et Decret fra Dronningen af 28de f. M. giver imidlertid Hertugen af Terceira Overbefalingen over Armeen. Paa samme Dag, som Prindsen endnu laae i Dødskampen, vare de Deputerede forsamlede. Finantsministeren, S. Carvalho, meddeelte dem Ulykkes=Efterretningen, hvorpaa begge Partier, de Ministerielle og Oppositionen, hævede sig som een Mand, og høitideligen forpligtede sig til, at ville udholde til det Yderste mod Migueliter og Anarchister. J Rigets Forvaltning vil vel derfor ingen Forandring finde Sted. Af et Foretagende af Migueliterne er ikke meget at befrygte, da Armeen er Constitutionen fuldkommen hengiven og alle faste Pladse ere godt besatte, saa at Don Mignels adspredte Tilhængere intetsteds kunne concentrere sig; dog har der paa flere Puncter, især i Alemtejo, igien viist sig Guerillas. Den offentlige Mening udtaler sig i Lissabon og Oporto ved enhver Leilighed imod den styrtede Regjering. sidste Stad blev saaledes den 20de f. M. en berygtet Miguelit, Pitta Bezarro, paa Tilbageveien fra Retten til sit Fængsel af en talrig Folkehob reven fra sin Militaireskorte, med en Strikke om Halsen slæbt igjennem flere Gader og tilsidst kastet i Douro. Tory Ministeriet er aftraadt, og Kongen har strax sendt Bud efter Grev Grey, for at raadføre sig med ham om et nyt Ministeriums Dannelse. Visc. Melbourne og Marg. Lansdowne have ogsaa gjort Kongen deres Opvartning. Grev Grey har allerede raadført sig med dem, saavelsom med Lorderne Russell og Holland og med Hr. Ellice. Mere herom er indtil nu ikke bekjendt.