Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-04
52 Aargang. Nr. 18. Stifts. Fyens . Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Tirsdagen den Februar 1823. Jndhold. Krigsudsigter (Franske Troppemarscher til Pyrenæerne. Engelske Søerustninger.) Spanien Jnsurgent general Sarfjelds Fremtrængen. De franske Authoriteters Stemning imod Spanien.) Blandinger. - Odense. Krigsudsigter. Alt varsler om, at Sværdet atter skal drages, og Krigsbulderet snart vil begynde at lyde i Vesten. Menneskevennen, som forudseer, hvor langt lettere det er at tænde end igjen at slukke Krigsfakkelen, sukker; men haaber derhos, at Sandheden nu som stedse vil seire over Fordomme, og det Gode omsider fremspire selv af Ødelæggelsen. -De tree Magters Ministre ere fra Madrid ankomne til Bayonne, hvor de skulle oppebie nye Jnstruxer fra det res Hoffer, for endog maaskee, efter Bladet Stjernens Forsikring, at ansættes ved Regentskabet. Derimod gjorde den franske Gesandt, Grev la Garde, endnu den 15 f. M. ikke Mine til at forlade Madrid, ligesaalidet som den spanske Minister i Paris, Hertugen af St. Lorenzo til den 24de havde forlangt sine Passer, hvilket, i Forening med den lykkelige Vending, Engellands Politik har tagen for Halvøen, har virket til at hæve de spanske Fonds lidet, medens Krigsrygterne virke desto fordærveligere paa de franske Fonds, ved hvis Synken blot 1 Fr. Koureren, dokumenterer, at Staten lider et Tab af over 30 Millioner. Hvad vil det ikke blive, naar Krigen først udbryder, - Saameget synes vist, at de allierede Magter have afslaaet Engellands tilbudne Mægling, og Man venter nu paa, at Hs. Majestæts Tale ved Kamrenes forestaaende Aabning vil løse enhver Tvivl om Krig og Fred. Jmidlertid træffes alle Tilberedelser til paa første Vink at ladObservationsarmeen aabne Feldttoget, til hvilken Ende 15 til 16,000 Md. af alle Vaabenslags ere afmarscherede fra Lille og de øvrige nordlige Grændsefæstninger til Pyrenæerne, og flere Regimenter beordrede at holde sig marschfærdige. Foruden Marquis v. Lauriston, nævner Man de Stabsofficerer, som staae færdige til at afgaae fra Paris til Observationsarmeen, der for det første skal forøges indtil 100,000 Md. under Hertugen af Angouleme som Øverstkommanderende. Det er ved Lodtrækning alt bestemt, hvilke Regimenter af den Kongel. Garde, tilhest der skulle drage i Feldten, og Infanterie=Regimenterne skulle ligeledes ufortøvet vælges. Jblandt andre skulle de 5 Regimenter, som udgjøre Garnisonen i Paris, ogsaa afgaae i de første Dage af Februar, og afløses af Regimenter fra det nordlige Franterig, ligesom der alt er sluttet Kontrakter og Armeens Proviantering. Bladet Stjernen er især nidkjær i at udskrige Krigen for uundgaaelig, og vilde være aldeles utrøstelig over Hr. v. Montmoreneys Aftrædelse fra Ministeriet, der saa priselig repræsenterede Frankerig ved Veronakongressen, hvis han ikke i Hr. v. Chateaubriand havde faaet en saa værdig Eftermand. Skjøndt ikke ganske officielt, fører derfor dette Blad for Øieblikket Ordet, og eftersaakkes ei allene af Journal des Debats, men tildeels endog af Monitsren selv, medens Konstitutionel endnu ikke saa ganske vil troe paa en Krigserklæring; men finder, at det vildevære et sandt Særsyn, at see det konstitutionelle Frankerig gjøre fælleds Sag med uindskrænkede Regjeringer.