Berlingske Tidende, 1767-07-01
Saaledes have da Rigets Stænder befundet, at Bergstrøm er først bleven Ascultant i General Krigs Retten Aar 17535. er siden antagen til at føre Protocollen, Aar 1754, samt befordret til Krigs-Fiscal ved Garnisonen Aar 1757. – Secretair Biørling er Aar 175, vorden Ascultant i den K. Swea Hof Ret; samme Aar extraordin. Cancellist i det K. Cancellie Collegit Jnstice-Expedition, samt 1759 Secretair i den K. Brand-Commission. - Derimod er Secretair Kock Aar 1747 vorden Ascultant i den K. Gotha Hof-Ret, og har, foruden flere særskildte Dommer-Forretninger, udi 2de Aar, nemlig 1750 og 1751, forestaaer et Herredshøvdings Tinglag i Skaane, samt nogle gange holdet Raadstue Retter; derefter i 3de Aars Tid bestridet en Auditeurs Forretning ved et Garnisons Regiment, og saaledes haft at bestille med de Forretninger, som have nærmest Samfund med dem, som i General Krigs-Retten forekomme; hvorhos han, fra Aar 1757 af, har vedbørligen forvaret sine havende Fortienester, i den Kongel. Swea Hof Ret, saavelsom i General Krigs=Retten, og er af den sidste Ret vorden anmeldet paa underdanigt Forslag til et Krig Fiscals Embede, hvilket dog blev i Naade bortgivet til en anden. – Saasom det saaledes er klart, at Secretair Kock har bestridet Dommers Forretninger førend at nogen af disse ere vorden Ascultanter i Over Ret, og deres hafte Forretninger ikke, af Ansvar og Vigtighed, have været saa betydelige som hans; Saasom og den Kongel. Forordning om Tienester, af Aar 1756, udi dens 3 §. byder, at adskillige under Collegierne henhørende Forretninger, uagtet at derpaa ikke falde Kongel. Bestallinger, ere alligevel saa angelegne og betydelige, at saadanne Betientere i Almindelighed, tilligemed Herreds-Høvdinger, bør nyde Tour og Anciennetet: Altsaa, og i Anledning af hvad ovenanført er, have Rigets Stænder eragtet, at Secretair Kock, som en bedre fortient og berettiget Søgende, har været berettiget til at vorde anført paa Forslag til det udi General Krigs Retten ledige Secretair-Embede; og have Rigets Stænder derfor i Underdanighed anholdet hos Hs. K. M. om, at Secretair Kock maa bekomme Secretairs Bestalling, derhos Hæder og Rang med Secretairer i de Kongl. Hofretter og Collegier, samt Tour fra Secretair Biørlings Bestallings Datum. S. D. J Anledning af Rigets Stænders ved adskillige Rigsdaget betegnede Omsorg for, fra Tidens Ødeleggelse at bevare alle Mindemærker af den store og elskede Konge, Konge Gustaf den første, har biskoppen Doctor Jacob Serenius, udi en til Rigets Stænder indgiven Memorial, og saa søgt at kunne lempe dette hen til Rigs Sahlen i det gamle Kongshuus i Strengnæs, hvor høybemelte Herre blev udvalgt til Sverriges Konge, hvilket Huus siden af høystsalig Konge Gustaf Adolph er vorden anvender til et Gymnasium, hvor oven paa Rigs-Sahlen udgjør den øvre Vaaning, men befindes nu af Tidens Længde saa bygfaldig, at baade det øverste og underste Bielkelag, tilligemed Auditorium, ere usikre. Hvorfor, og da Stats-Verkets nærværende Tilstand ikke tillod, af sammes Midler at begiære nogen Understyttelse til dette Huuses Jstandsættelse, Biskoppen har gjort det Forslag, om ikke fra høystbemelte Konges Forfædres Huus paa Ræfsnæs, hvilket ogsaa er saa forfaldet, at det maa ned tages, Bielker og andre Bygnings-Materialier kunne bruges, og Maaler saaledes opnaaes uden Statens Betingelse. Ved indfordret Underretning om Beskaffenheden for nærværende Tid med dette Huus paa Ræssnæs, have Rigets Stænder befundet, at allerede Aar 1746 er det, for dets Bygsældighed, eragtet at nedrives; saa og siden, i Anledning af Ræsnæs Kongsgaards Opsidders giorte Forestilling ved en occonomisk Besigtelse Aar 1763, den 20de Augusti forrige Aar til Auction udsat, med Vilkor, at den tilkommende Eyere skulle selv, inden en Maaned efter Auctionen, besørge Nedrivelsen, og Pladsen rødiggiøre; og at forbemelte Kongsgaards Opsidder havde Fortrin til at beholde det for hvad den Høystbydende ville give; hvorefter Auctionen og har ganget for sig den 14de September samme Aar, og bemelte Kongsgaards Opsidder ladet sig den tilslaa for den Sum 600 Daler Kobbermynt, endskiønt at dette Huus er saa stort, at det i Længden har 84 og i Breeden 15 Alen, med en Fløy 60 Alen lang, og ligeledes 15 Alen breed, deels af Kak- og Graasteen, deels af Muur med heel og halv Steen, foruden Bretter, Bielker og Jern. – Da nu Rigets Stænder have befundet, herved at være giort de mindre forsigtige og for Kronen gavnlige Anstalter, at, imod Sædvane, en alt forkort Tid af omtrent 3 Uger er vorden sat imellem Kundgiørelser og Auctions Dagen, hvilken Tid er vorden end mere formindsket ved den sædvanlige Omvey, forinden Lundgiørelserne have kunne lange til Kirkerne; At ingen Notisicacion herom er skeet udi Post Tidenderne, ey heller Kundgiørelsen i andre Lehne, saa at saa have været, som derom have faaet Kundskab, eller som have kunnet betænke sig paa, eller forskaffe sig Penge til et saadant Kiøb; At ved Auctionen selv er til Huusets Nedrivelse og Pladsens Nøddiggjørelse givet saa ganske kort en Tid, besynderlig ved Høste Tiden, at dette ikke har kunnet andet, end afskrække fremmede Kiøbere; Og at imod Utsøgnings Balkens 5 Cap. 4 s. Opraab er vorden anstillet, da kuns faa have sig indfundet, eller rettere sagt, Kongsgaardens Opsidder alene har været tilstæde, efterdi de 3de Bønder, hvilke have meldet sig som Ytterhorna Kirkes Fuldmægtiger, strax have erklæret sig ikke at kunne indgaae Auctions-Conditionerne; Altsaa have Rigets Stænder eragtet agtet billigt, at denne Auctions=Forretning bør ansees for ugyldig, og det skeete Kiøb ophæves, helst da Kiøberen selv har brudt Auctions-Conditionerne derudi, at han fra den 14de September næstleden Aar, indtil den 21de Februarii sidste, eller længere end 5 Maaneder, og indtil at Rigets Stænder Secrete Ulsket fandt for got at giøre Forbud imod at rygge dette Huus, ikke har ladet det nedrive eller Pladsen røddig giøre. – Og omendskiønt at det, ved en ordentligere Omgang med Auctionen, skulle være at formode, at dette Huus kunne sælges til en høyere Sum; saa dog efterdi Hs. K. M. og Kronen torde tidlig eller sildig vorde foranlediget til at understytte Strengnæs Gomnasium, til Gymnasti=Huusets eller Rigs-Sahlens Jstandsættelse; J Henseende derhos til hvad Uleyligheder, som kunne hænde sig af Rigs-Sahlens nu værende Tilstand, men som efter Doctor og Biskop Serenigjorte Forslag lade sig paa en taalelig Maade forebygge; Saa have Rigets Stænder fundet sig foranledigede til, i Underdanighed at tilskynde Hs. K. M., at ovenmelte Ræssnæs Huus maa, med dets ganske Jndhold, saadant som der nu forefindes, overlades til Strengnæs Gymnasium uden Betaling, med Vilkor, at det paa egen Bekostning, saa sort som beqvemmelig skee kan, besørger Nedrivelsen, samt Bygnings Materialiernes Bortførelse; saa og, at det anvender denne Adgang saaledes, at Rigs-Sahlens og Gymnasit Huusets Brøstfældigheder og farlige Beskaffenhed vorde bødede og forbedrede, saa at Kronen maa blive nu og i Fremtiden befriet fra alt videre Tilskud til Gymnasti Husets Forbedring. Og maatte det i Naade behage Hs. K. M., at give Vedkommende naadig Befaling til dette at iverksætte. S. D. Jblant de vigtige Materier udi Rigets Huusholdning, som have forekommet Rigets Stænder, er Forvaltningen over bortforpagtede Kongs- og Ladegaarder i Almindelighed, og hvorvidt sammes Besiddere have opfyldet deres indgangne Forbindelser. - Rigets Stænder, som af de indkomne Beretninger have befundet, ligesom og Landshøvdingerne have det anmeldet, hvorledes mange have feylet, i deres Pligter, have derfor anseet høyst fornødent og angelegent, forinden at de sluttelig kunne yttre sig derom, at paa ethvert Sted vorder undersøgt, hvorvidt Kongs- og Ladegaardernes Besiddere have i alle Deele fuldbyrdet hvad Forpagtnings Contracterne dem paalegge. Men, saasom dettes Jverksættelse, om den skulle komme an paa Embedsmændenne i Provincerne, maaskee ikke kunne overkommes saa snart at 10 Rigsdagen kunne være sluttet derforinden; have Rigets Stænder befundet best, at hver Stand udseer sine Lemmer i Provincerne, hvilke under Eed, og efter særdeles Jnstrux, forrette disse Bestatelser. Hvorhos, da det synes, at Reyse Bekostningerne ikke bør falde dem selv til Byrde, dem af Ridderskabet og Adelen, samt Geistlig og Borger-Stænderne, er tillagtig Daler Stift. i Tractaments- og Reyse Penge daglig, samt Skyts paa 2 Heste; og dem af Bøndestanden 2 Daler dito Myndt daglig, samt Skyds paa een Hest, lige ved det som Lemmerne af Rigets Stænders Oeconomie-Deputationer i Finland have nydt i disse seenere Aaringer, hvilken Omkostning de Forpagtere bør erstatte, som ved Besigtelsen befindes at have seylet udi deres Pligter. - Tillige have Rigets Stænder anseet fornødent, at Landshovdingerne, hvilke have at foranstalte Befordring og at Kron-Betienterne saavelsom Namudemændene gaae Undersøgningsmændene til Haande efter Fornødenhed, at de maa beramme den korteste Tid som mueligt er til Forretningens Begyndelse: at det strax kundgiøres, at UndersøgningsMændene, hvem paa Stedet skal tilstilles et Exemplar af hver Kongs- og Ladegaards Forpagtnings Contract, efter Forretningens Slutning paa den første Kongs eller Ladegaard, hvor Begyndelsen skeer, have saa forderlig at fortfare med Undersøgningen over de øvrige Kongs- og Ladegaarder, Lehnet, at Undersøgnings Forretningerne maa til Rigets Stænder være indgivne inden 2 Maaneder efter den Dag, da Erpeditionen af Hs. K. M. skeer, eller høyest inden 10 Uger fra den Dag af, paa hvilken Rigets Stænder nu have besluttet dette. Og bør Kongs- og Ladegaards Besidderne herom betids underrettes, paa det at de enten selv eller ved lovlig Fuldmægtig maa kunne indfinde sig ved Undersøgningen. Om hvilket alt Rigets Stænder have i Underdanighed anholdet, at det i Naade maatte behage Hs. K. M. at lade Befaling afgaae til Vedkommende, saa og efterfølgende for de udseete Lemmer forfattede. Jnstrux. 1. §. Førend de nu i hvert Lehn udseete Lemmer begynde nogen Forretning, bør de, ved første Sammenkomst, aflegge følgende Eld: "Jeg N. N. lover og sværger ved Gud og hans hellige Evangelium, at jeg efter min beste Forstand skal granske de sluttede Forpagtnings Contracter, og dem nøye ligne med hvad som paa hvert Sted og Gaard befindes, saaat jeg hverken for Venskab, Frændskab, Svogerskab, Skænk og Gaver, Frygt, Had eller Avind, Gavn eller Skade, eller hvad det være maatte, skal dølge eller fortie noget, som til Sagens eller Sandhedens Oplysning tiene kan, det være sig enten Hs. K. M. og Kronen eller Forpagteren til Forfang, men redeligen, paa min Samvittighed, efter nu given Jnstrux, give tilkiende og aabenbare alt det mig om Kongsgaardenes Hævd, og hvorvidt Contracterne ere vorden fuldbyrdede eller en, vitterligt er. Saa sandt hielpe mig Gud til Liv og Siæl. 2. §. Disse Lemmer, som skulle holde denne occonomiske Besigtelse, bør granske de sluttede Forpagtnings Contracter, og ligne dem med Huuse=Bygninger, Skove, Agres og Enges Hævd, samt, hvor andre Forbindelser findes, der redeligen eftersee, hvorvidt Forpagterne af Kongsgaarder, Ladegaarder og andre Kronens Eiendomme, som i Provincerne forefindes, under Forpagtnings Tiden have fuldbyrdet hvad de have paataget sig, af Skafferier, StutStutterier m. m.; Alt saadant kort og tydelig beskrive; og efter redelig Pligt, opgive alle de Feyler og Mangler, som ved denne occonomiske Undersøgning maatte komme for Dagen. Ligesom og Lemmerne bør ved de Kongsgaarder og Kronens Godser, som besiddes med Forbindelse til Skæfferier, nøye efterspørge, hvor mange gamle Faar Vinteren. over have været holdne, samt af hvad Art, og hvor mange de have været hvert Aar fra Contractens Begyndelse. Og gaaer Besigtelsen tillige over alle de Kronens Godser, Øer, Holmer, og Enge, som, med Forbindelse til Skafferier eller deslige Pligter ere solgte til Skatte, eller haves under Forpagtning. 3. Disse Synsmænd bør have Frihed til at fordre al fornøden Bistand af Kongens Befalingshavende, og bø nyde den Ret, som tilkommer Rigets Stænders Deputerede. - 4. Disse Lemmer, som ere 2de af Ridderskabet og Adelen, en Præst, en Borger, og en Bønde, nyde i Dag Tractament, efter forrige Jndretninger: de 3de første Stænder 4 Daler Silsmt. og Skyds paa 2 Heste, samt Bondestanden, 2 Daler Silst. og Skyds paa en Hest. - 5 s. Lemmerne vælge selv en Secretair, og ham tilstaaes 4 Daler Sølvmt. om Dagen i Løn og til Skriv Materialier, samt Skyds paa 2 Heste; Og bør Lønnen ikke strække sig til længere Tid end Arbeyder strækker, og Skydsen beregnes fra og til deres Hiem. - 6 s. Nu kan saa hænde sig, at en eller flere af de udvalgte Lemmer ere hindrede, enten af lovlige Forfald eller af at de ere at ansee for villige, og da træde i den hindredes Steden anden, som i saadant Fal er vorden opført paa Forslag, hvorom da den Udeblivende strax giver Kundskab til samme i sit Sted udseete Person, paa det at ikke ringeste Tid maa spildes. – 7 s. Skulle atter flere være hindrede, da have de Deputerede Magt til, strax paa Stedet at udvælge og forskaffe sig andre i de Udeblivendes Sted. – 8 s. Alle Undersøgningerne bør være holdne forinden 2de Maaneder fra Hs. K. Ms. Expeditions Dag af; og paaligger det Landshøvdingen strax at beramme den første Termin, saavelsom og uden ringeste Ophold, ved Brev at kundgiøre den for de Deputerede og Forpagterne, hvilke sidste bivaane Undersøgningen enten selv eller ved lovlig Ombud; og have de at takke sig selv for om de ere fraværende, efterdi Forretningen ligefuldt kommer til at gaae for sig. Hvad Tiden til de andre Undersøgninger angaaer, da fastsætte de Deputerede selv Dagen dertil. - 9. Saasnart disse occonomiske Undersøgninger have gaaet for sig, paaligger det de Deputerede at bære Omsorg for, at den hele Forretning derfter vorder til Rigets Stænders Kammer-Oeconomie- og Commerce-Deputation indsendet inden 2 Maaneder fra Hs. K. Majests. eller høyest 10 Uger fra Rigets Stænders Beslutnings Datum. S. D. J Anledning af forestaaende Jnstruxes 4de og 6 §. § ere de Herrer Land-Marechallen og øvrige Talemænd, formedelst Udtog af Rigets Stænders Expeditions-Deputations Protocol, vorden anmodede om, at giøre behørig Anstalt til Synsmændenes Udnævnelse i hver Provinse.