JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-18
Ribe, d. 14 Juli. J Fredags den 10de Juli holdtes den aarlige Stutteriebesigtelse i Varde, i Overværelse af Hs. Høivelbaarenhed Hr. Stiftamtmand Koefoed, Ridder af Dannebroge og Hr. Etatsraad Professor Viborg, Ridder af Dannebroge, og tilkiendtes Selveier Hans Christian Hansen, i Jndre=Bjerum, anden Gang 1ste Premie 100 Rbd. S. V. for sin kastanniebrune, stribbelstiernede Hingst med 2de hvide Bagfødder. Fæstegaardmand Ebbe Knudsen af Nordenskou, Nor holms Gods, tilkiendtes 2den Premie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-18
Viborg. Onsdagen den 1ste Juli holdtes det sædvanlige Landemode for Viborg Stift, hvor, foruden Stiftamtmanden og Biskoppen, Stiftets Herrer Amtsprovster vare nærværende, samt de fungerende Herredsprovster undtagen Hr. Provst Worsøe, som ved Sygdom var forhindret, og i hvis Sted Hr. Amtsprovst Funder prædikede over Rom. 12, Vers 77. - Onsdagen den 8de Juli holdtes Ordination i Viborg Domkirke, hvor Hs. H. Hr. Biskop Commandeur Bloch indviede Hr. J. Jungersen til Sognepræst for Brøndum, Siem og Thorup Meenigheder, og ved denne Leilighed talede over 2 Timoth. 4, 16. Ordinatus prækede over 1 Petri 5, 2-4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-18
Viborg, d. 13 Juli. Ved en ulykkelig Jldebrand skal Nye-Ryumgaard ved Randers, tilhørende Hr. Wodskou, være lagt i Aske. 40 Faar og nogle Kreature ere ligeledes brændte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-18
Kjøbenhavns Børs d. 17 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 248, a vista 252. Amsterdam 2 M. - , a vista, . London 2 M. 10 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 257. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 97 1/4 pr. 100; Oblig 93 1/2 a 94. Norske Rigsbanks. 21 a 22. Svenske Sedler 70 a 72 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-18
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. bagongosesFemtende Aargang. No. 58. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 21 Juli 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
Skildring af den danske Handels Skjebne fra Aaret 1807 til 1818. (Fortsat, see No. 56.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
Jndenlandske Efterretninger. J Aaret 1817, ere i Danmark ialt fødte 32553 af begge Kjøn; af Mandkjønnet 865 flere end af Qvindekjønnet. De Dødes Tal af begge Kjøn var 21253, flere fødte end døde 14188. De Uægtes Tal var 2888, de fleste uægte Børn - 663 - fødtes i Kjøbenhavn, hvor Forholdet. var mod de ægte som omtrent 1. 4. J Lollands og Falsters Stift var det som 1. 18, i Fyens St. som 1. 10, i Aalborg St., som I. 11, i Viborg St. som 1 : 12, i Aarhuus St. som 1. 13, i Ribe St. som 1. 19. J Sielland døde omtrent hver 9de af de Fødte under det 10de Aar, og over det Halve af dette Antal allene i Kjøbenhavn; derimod døde i Viborg St. af hver 18 kun to i denne Alder. Tallet af de Døde i Siellands Stift, der naaede 80 - 90 Aar, vare 150 Mand. og 144 Fruentimmer. 90 til 100 Aar naaede sammesteds 19 Mand. og 23 Fruentimmer. Forholdsviis til de øvrige Stifter vare her de fleste Døde af saadan høi Alder, næst efter Fyens Stift, hvor af 1478 Døde 114 Mand. og 156 Fruent, naaede 80 - 90, og 8 Mand. og 19 Fruent. 90 - 100 Aar. De fleste i hele Danmark døde imellem 60 70 Aars Alder, og de færreste fra 20-30. Derimod døde i Kjøbenhavn de fleste, naar man undtager Børn under 10 Aar, fra 40 til 50, uden Tvivl som en Følge af Levemaaden. De Dødfødtes Tal var i hele Danmark 1245, og omtrent 1/12 Deel deraf allene i Kjøbenhavn, hvor Forholdet mod de Fødte var omtrent som 1. 15. J Fyens Stift var Forholdet omtrent som : 24. Ægte viedes Tal var størst i Sjælland, og det Halve deraf allene i Kjøbenhavn. Hvor betydeligen Folkemængden i nyere Tider er stegen, skjønnes bedst deraf, at efter ti Aars Middeltal var de Fødtes Tal fra 1760 til 1796, efter nøiagtigt Beregninger, i Danmark 26876, og derimod i forrige Aar 32563. Ogsaa denne Gang bekræftedes den gamle Regel, at der døe flere Mandfolk end Fruentimmer; Tallet af de første var 10919 og af de sidste derimod kun 10334. Ligesaa var de fødte Drenge flere end de fødte Piger, nemlig 16709 af de første og 15844 af de sidste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
J forrige Uge havde en Malersvend og en Malerdreng, som arbeidede paa Frederiksberg Slot, det Uheld, at de faldt ned af Stilladset, paa hvilket een af Jernhagerne gik itu, hvorved Svender fandt sin Død paa Stedet og Drengen blev stærkt forslaaet. Den sidste er nu i Bedring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
Hos J. F. Hammerich i Altona er udkommen en tydsk Oversættelse af Dr. Bastholm hist. og geograph. Efterretning om Mennesket &c., med Anmærkninger ved H. C. Wolf; af Prof. Clausens Prækener med Hensyn til Reformationsfesten, og af Bibliotheksecretair C. Molbechs Breve om Sverrig, med Anmærkninger og Tillæg af Forfatteren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
Odense, d. 17 Juli. Førstkommende Torsdag den 23de ventes Deres Majestæter Kongen og Dronningen at passere herigjennem Odense paa Tilbagerelsen til Hovedstaden, hvor de agter at indtræffe den 24de. - Afdøde Lærer Madsens Jordefærd, igaar var et rørende Vidne om, hvor meget sande Fortjenester paaskjønnes og hædres. Endeel Mænd, endog fra Landet, havde indfundet sig, for at ledsage hans jordiske Levninger til deres Hvilested. Liget blev baaret af hans Medlærere og nogle Venner, og først indført i St. Knuds Kirke, hvor Hs. H. Stiftsprovsten, Dr. Tetens, ved en hjertelig Mindetale tolkede for en talrig Forsamling den Hedengangnes Værd, om hvis Agtelse i Livet som bittre Savn i Døden kun lød een Stemme. Saasnart Graven var tilkastet, gik Skolens øvrige Lærere med nogle Venner og et stort Antal Disciple atter fra Skolen over til Kirkegaarden, hvor først Lærerne og derefter endeel Smaapiger, i Sørgedragt, ved at plante Blomster paa Graven, sagde den kjære hensovede deres sidste ømme Farvel. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
Odense, d. 17 Juli. Det for Jordgrøden, desverre, alt for skjønne Veirligt i Tirsdags lokkede dennegang en usædvanlig Mængde Mennesker til St. Knuds Marked i Odense. - Om det var en Følge af Coursens ubetydelige Forverrelse i nogle Post-Dage, eller anden Grund, gjættes ikke endnu, men her mødte dennegang det Udsædvanlige, at alle Fornødenhedsvarer stege i Prisen ved Middagstid, og inden Aften havde næsten Alle udsolgt. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
Aalborg. J Onsdags, den 1ste Juli, holdtes det sædvanlige aarlige Landemode for Aalborg, Stift, i Budolphi Kirke, ved hvilken Høitidelig hed Amtsprovsten for Hiørings Amts søndre Amts provstie, Hs. H. Hr. Amtsprovst Jansen fra Broust i Østerhanherred, prædikede over Salomons Ordsprog 14 Kapitel 34 Vers, og deraf med den sande Christendomslæres egne Værdighed afhandlede: Hvori en Stats eller et Folks sande Styrke og Lykke bestaaer. Denne ypperlige Afhandling var omtrent saaledes: "Nogle have troet at en Stats sande Styrke og Lykke fornemmelig bestaaer i, af Jordens Skjød at fremkalde de af Skaberens Haand deri nedlagte Skatte Andre have meent at en Stats sande Styrke og Lykke erhverves og hentes paa Seierens Valpladse: ved Erobringer af Lande, Skatte og Sligt. Atter Andre have indbildet sig at en Stats sande Styrke og Lykke netop bestod i Frihed og Lighed, blandt dens Borgere af enhver Stand og Alder. - Men med bestemt Vished og Tilforladelighed vide vi: At som al Held og Lyksalighed i Verden, staaer og falder med Religionen, saa er det ogsaa den guddommelige Religion der er en Stats- og et Folks sande og usvigelige Styrke og Lyksalighed. - Dette ligger i selve Sagens Natur, og alle Tiders Erfaring stadfæstet det. Den vise Salomon indsaae det, og var, med sit Folk, lykkelig ved denne Erkjendelse. - Historien viser os: at saalænge de gamle Grækere og Romere agtede deres Religion og ærede deres Love, vare de en Skræk for deres Fiender og selv lykkelige; men aldrig saasnart tabte disse et Folk, sande Helligdomme, deres sande Værd, for dem, før de henfaldte til Blødhad, Vellyster, Ryggesløshed og alle Usædelighedens Rædsler og nedsank i Kraftløshed og de med Umoralitet saa nøie forbundne Ulykker. Samme Sandhed bekræfter os det jødiske Folks Historie ret tilfulde. En Stats sande Styrke og Lykke bestaaer da, som sagt, i Religionen. Den er Selskabets eller Folkets eller Statens sande og sikkre Støtte og indeholder Grunden til dens sande Held og varige Lyksalighed. Den værner om Enhver i sin lovlige Handtering og giver ham Lyst og Mod og Kraft til at være lykkelig. Det er at sige under følgende betingelser: Vor guddommelige Religion, naar den skal give Samfundet Styrke og gjøre det i Sandhed lykkeligt, maa: i Sandhed erkjendes, rigtig forstaaes og oprigtigen følges. Vi maae da have en practisk Erkiendelse af Religionens hellige Grundsandheder, og denne Erkjendelse maae bestemt tyde hen paa sand Tro og oprigtig Kierlighed. - Mennesket fødes til Verden, med Anlæg og Trang til Religionen; men disse Anlæg maae fra Barndommen af omhyggeligen udvikles og ledes til Guds Ære og sand Menneske helds Fremme; da, og kun da, vorder Mennesket hvad det efter den vise Skabers Hensigt og dets hellige Bestemmelse bør være." (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
Aalborg, den 15 Juli. Det Gode, som Aalborg Bye og dens Omegn saalænge havde savnet, nemlig Jndførelsen af bestemte Torvedage, der er til saa megen Beqvemmelighed, baade for Landboeren og Kjøbstædindvaaneren, er det glædeligt at see vedligeholde sig og trives. Handel og Vandel paa Torvene synes, uagtet Tidsomstændighederne, stedse at ville vinde i Livlighed. Paa Torvedagene er det heller ikke noget Usædvanligt mere, at see hist og og her Boder opreiste, som om det var til et lille Marked. Torvet, hvor Alting har sin jevne uhindrede Gang, afhielper stedse den giensidige Trang, og ingen sættes letteligen i Forlegenhed ved at forkjøbe eller forsælge sig, saalænge, i Henseende til Priserne, det gamle Ordsprog: "Det skal Torvet sige maa gjælde. Held den Øvrighed, som iværksætter og begunstiger Indretninger, hvorved saaledes borgerlig Frihed og Tilfredshed, og dermed det Almindeliges Vel fremmes! Aarhuus. Søndagen d. 6te Julii sidstleden afholdtes den aarlige Examen i denne Byes Søndagsskole, i Overværelse af H. H. Biskoppen, H. H. Stiftsprovsten, nogle af Byens Embedsmænd og Borgere samt Enkelte af Haandværkestanden. Elevernes Fremskridt vidnede i det Hele om velanvendt Flid, og satte det udenfor al Tvivl, at denne Indretning har virket Noget til Haandværkstandens Forædling, og kunde virke endnu mere, hvis den blev mere almindelig benyttet. Jørgen Fr. Biiser i Lære hos Skrædermester J. Rudkiøbing og Mads Johansen hos Skibsbygmester Bonnesen udgik af Skolen begge med Berømmelse for udmærket Flid og Sædelighed. Præmiebøger bleve uddeelte til 8 af de Flittigste og Sædeligste blandt Eleverne, hvis Antal ved Skoleaarets Slutning beløb sig til 28.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
J Aarhuus Avis af 17 Juli læses følgende: Det er bleven bemærket at der i Aar har voxet en paafaldende Mængde af den, saakaldede, Kiær Duun - en Væxt med sneehvid Top, der sædvanligen groer i Moserne. De have staaet i Moser og Kiær i saadan Overflødighed, at store Strækninger have været ganske hvide af dem. Hør skadelig denne Vært kan blive i saadant Aar, seer man deraf, at hele store Græsgange ere saaledes belagte med denne bortblæste Duun, at intet Fæhoved har villet æde af dette Græs. Denne Vær tes Duun er ellers særdeles ypperlig til Dyne- og Pudefyld; da den er overmaade let, fiin, blød og clastisk. Saaledes har man længe vidst at bruge den i Sverrig - og i nogle vestlige Egne her i Jylland. Somme blande den med Fiær, hvorved Fyldet meget skal forbedres. Ogsaa skal man kunne spinde den, og især blandet med fiin Uld, eller Bomuld, forarbeide fiint og blødt Tøi deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
- For den i Aar grasserende Hundesyge, der har bortrevet saa mange Hunde, bekjendtgjøres dette Middel, som har ræddet alle de syge Hunde, paa hvilke det er bleven anvendt: Et Skud Krudt, omrørt i en halv Pægel sød Mælk indgives det syge Dyr - jo tidligere under Sygdommen, jo bedre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
J Viborg Samler af 15 Juli læses følgende: Den 24de Juni saaes i Rødding Sogn (beliggende 1 Miil N. N. O. for Viborg) et ligesaa frygteligt, som her til Lands sjeldent Naturfænmen. Jmellem Kl. 7 og 8 bemærkedes en Skye pompe, som fra Vesten for igjennem Byen Ba tum. Den omstyrtede der et næsten nyt Huus, og mere eller mindre beskadigede 5 andre Huse, tog den øverste Deel af en Tørvestak og strøede Tørvene paa et Par Kugleskuds Distance. J Sognefogdens Stuehus, som blev truffet paa ved stre Ende, blev Tømmerværket dreven mod Øster. Af hans Have medtog den 2 Stykker Lærred, hvoraf det eene fandtes ved Rødding Søe, det andet blev ganske borte og er rimeligviis tabt i Søen. Paa Søen rasede den skrækkeligt. J Præstens Enghave i Rødring knækkedes et stort Elletræe, og i hans Have bleve mange Frugttræer deels brækkede, deels med Rod oprykte. Stammen af et Pæretræe førtes langt op over Byen ud paa Marken, og af Æbletræernes Top ere fundne Stumper med Frugt paa næsten 3/4 Miil østen Byen. Nogle Faar paa Rødding Gade rullede hen af Jorden for Uveiret, der og bortrev Taget paa nordre Side af en Gaardmands Stuehuus og ilde handlede Degneboligens søndre Ende, samt slandskillige Piletræer omkuld. Rædsom skjøn saaes Skyepompen, langsom svævende nær, Jorden hen mod Østen, beegjort, som en opreist Støtte, der i snegelformig Bevægelse immer trak fra en lavere tat mørk Skye op i en høiere, og efterat man i flere Minutter havde betragtet den, forvandledes den for Øiet i mange slangelignende. Former. Mange og store Hagel faldt ned og en græsselig Susen hørtes, i det den passerede forbi. Paa sin Vei fra Rødding nedslog den hos en Udflytter et Stykke Dige, og en Kone reddede sig ved at kaste sig paa Jorden. Hvad muelig Skade den længere hen har gjort, vides ikke. J nogen Afstand drog den nordlig forbi Thiele, Østen og Sønden for, faldt den Dag paa flere Miles Strækning store Hagel, og det tordnede hist og her. - - - Den 30te Juni d. A. indtraf et sørgeligt Dødsfald udi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
Vestervig Sogn i Thye. Hr. Peder Teglbrænder, som kom syg hjem fra sin Snapstings Reise d. 29de om Aftenen, var død Morgenen efter (i en Alder af 63 1/2 Aar. Faa Menneskers Bortgang har vakt en saa almindelig Deeltagelse; thi han var virksom til Beundring; behielpelig indtil selv at lide Tab, trofast og ærlig indtil Døden, ædel og beskeden som Faa af hans Lige. Jntet var mere fremmed for hans Tænkemaade end det at ville bedrage Nogen. Han opbød derfor Alt for at modstaae Tiderne, men de overvældede ham. Han fyldestgjorde - saavidt han kunde - sine Creditorer, endogsaa dem, der ængstede ham over hans Kræfter. J sin Kreds var han den Fattiges Fader; thi ingen Trængende søgte ham forgiæves; han hialp enten selv eller skaffede Udveie. Han fremmede gjerne enhver god Sag; thi han havde Følelse for den og han besad en Jndflydelse, der ligesom forenede Alles Hjerter i hans Haand. Bledt Høie og Lave var han den Samme. En Mand af megen Verden, ganske ved sig selv det han var, vidste han altid at træffe den rigtige Tone, og kjendte grandt baade hvad han var og ikke var. Man omgikkes ham gjerne - og overalt var han yndet, agtet og elsket. Hans Død saarer Manges Hjerter; Man tænker paa ham med Taarer og – velsigner hans Minde. (Saaledes har Vestervig Sogn i kort Tid mistet 2de agtværdige Mænd. Den anden var Hr. Fabrikør Jacob Kjærumgaard Vinding, som døde i Gaardhuus Fabrik den 10 April 1818, født den 4 Mai 1760.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
Kjøbenhavns Børs d. 21 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 248, a vista 252. Amsterdam 2 M. 229, a vista - . London 2 M. 10 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 257. - Specier solgtes fra 15 Rbmk. 6 s. til 15 Rbmk. 9 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 97 1/2 pr. 100; Oblig. 93 1/2 a 94. Norske Rigsbanks. 20 1/2 a 21. Svenske Sedler 70 a 72 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
Blandede Efterretninger. En biographisk Skifte af den bekiendte Oberst Christ. v. Massenbach er udkommen. Efter samme er M. født 1752 paa et Familiegods ved Heilbronn. Han nød sin første Dannelse i Prof. Jahns Skole i Ludvigsburg og derpaa i Militair academiet paa Solitude og i Stuttgard. J A. 1783 traadte han som Officier i den würtembergske Garde, og fik tillige en militairisk Lærepost ved dette Academie, Men en rigsfyrstelig Lieutenants Sphære svarede aldeles ikke til hans høiere Stræben; han forlod derfor den würtembergske Tjeneste og traadte i preussisk. Som preussisk Officier under Friedrich den 2den, gjennemløb han snart de forskjellige Tjenestegrader, indtil Oberst i Generalstaben og General=Qvarteermester=Lieutenant, men blev misfornøiet med den preussiske Politik, og søgte overalt at raade til det Bedste. Men han besad, som hans Biograph siger, ikke den for en Raadgiver nødvendige Politik, i det mindste ikke i een Punkt, han vidste ikke nøje naar det var Tid at tale eller at tie. Derved gjorde han sig af og til besværlig, og endog forhadt Ogsaa i Aaret 1806, ansat ved Fyrsten af Hohenlohes Generalstab, gav han gode Raad, men som ikke bleve fulgte. Den af ham forudsagde Ulykke indtraf endnu frygteligere og gjorde den berygtede Prenzlanske Capitulation, som hiin Forf. paastaaer, uundgaaelig." Han begierte Undersøgelse og Dom, uden at samme paafulgte. Han fik ingen Løn eller Pension, og dog gav man ham ingen Afskeed. Han søgte nu at retfærdiggjøre sig i sine Memoirer. Maaden, hvorpaa Massenbach her talte om Ting og Personer, undskylder Forf. dermed, at det skeete offentligen, at de tilhørte Historien, og at han ligesaa frimodigen blottede sine egne Feil, som Andres. Under sit Ophold paa sine Eiendomme i Polen modtog han fordeelagtige Forslag af Fyrst Poniatowsky, men afslog dem af Hengivenhed for Preussen. Ved det første russiske preussiske Feldttog mod Napoleon tilbød han sit Fædreneland sin Tjeneste, lod i det mindste sin Søn træde i Fædrenelandsforsvarernes Rækker. Jmod Slutningen af Aaret 1816 foranledigede ham Familieanlig gender til at gjøre en Reise til sit Fødeland Wartemberg, og da den afdøde Konge af Würtemberg havde i den af ham sammenkaldte Forsamling af Stænderne lovet den Massenbachske Familie en Virialstemme, saa førte M. samme og traadte saaledes paa ny i en offentlig, men dog blot politisk, Virksomhed. Hvad han her gjorde og talte, hvorledes han, efter Opløsningen af Stændernes Forsamling, blev om Natten arresteret i Frankfurt og ført til Cüstrin, hvorledes han, som preussisk Officier, skulde dømmes af en Krigsret, for tidligere begaaede Forseelser i Tienesten, er noksom bekiendt. Verden venter nu paa Rettens Dom, og indtil denne er afsagt, bør enhver, som billigt, suspendere sin egen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
J et Skrift om Fru Krudener i Schweiz skildres denne Frues og hendes Tilhængeres Characteer med levende Farver. Forf., en Geistlig, viser hvilken stor Skade, hun i Henseende til Moraliteten og den offentlige Rolighed har stiftet i Schweiz, ved at optage liderligt, hjemløst Pak, og holde Taler til det. Forf. forsvarer den schweizerske Regjerings Fremfærd imod hende, og uagtet han ikke miskjender det meget Gode og Skjønne i hendes Foredrag, erklærer han sig dog paa det bestemteste mod hendes kirkelige Orthodoxie, fordi en Qvinde ikke bør lære, og fordi al vandrende Læren er et Uvæsen. - J Paris, hvor Fru Kri dener først i Aaret 1814 og 15 ved sit sælsomme religiøse Væsen og sin Spaadom om det 1000aarige Rige gjorde Opsigt, var hun kun bekjendt i den store Verden, og besøgtes af denne alene hyppigen. Men da hun i Efteraaret 1815 ankom til Schweiz, var hun i nogen Tid ubekjendt, og i April 1816 paalagde den Baseler Regjering hende at forlade denne Canton, fra den Tid af voxte hendes Navnkundighed og hun trak nu hele Skarer af Almuen til sig. Et Menneske paa 16 Aar af hendes Tilhæng holdt en Straffepræken, paa en Tid, da der nedlagdes en Paternitets Klage imod ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
(Detre Herver i Lægekonsten.) J Huselands Journal for Jan. d. A. læses en Afhandling af ham selv, under Titel: de tre Heroer i Lægekonsten. Disse Herver ere Aareladning, Brækmiddel og Opium. De kunne, siger han, give Livet og Døden; de afgjøre Kampen i det critiske Øieblik, paa det rigtige Brug deraf beroer Lægens Lykke og Rygte. Den, som veed at anvende dem rigtigen, er Mesteren, og derpaa skal han kjendes. En af disse Kæmper har altid ført Herredømmet i Medicinen, og man kan ligesaavel i den medicinske, som i den politiske Historie, antage en Række af Monarchier, ligesom den Ene eller Anden førte Scepteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-21
Forf. vil ingenlunde hermed beskylde Lægerne forModesyge, thi unægteligen laae Aarsagen til denne Afvexling i Naturen, i Forandringen af den herskende Constitution; men letteligen blander der sig da heri Forkierlighed og Misbrug hos den ikke selv iagttagende, ikke selv tænkende Læge. For 50 Aar siden herskede Aareladningen næsten uindskrænket. Derpaa fulgte Brækmidlets Rige en lang Tid, derpaa kom en Periode, hvor Opium satte sig paa Tronen. Nu begynder igjen Aare ladningens Herredømme. Hufeland forsikkrer "at vi have glemt Aareladning i en Mængde Tilfælde, hvor vore Forfædre regelmæssigen og med største Nytte, støttede paa Erfaringen, have anvendt den sikkerligen til Skade for Menneskeheden. Han troer, at Hiertesygdommene, som i de sidste 20 Aar ere blevne saa hyppige, maa næst den Hjerteangribende Tid, have sin Hovedgrund i den, ved et falsk System, netop i samme Tid, efterladte Aareladning; thi alle andre physiske og moralske Aarsager vare fordum ogsaa til, og ved den lange svære Trediveaars- og Syvaarskrig ligesaa heftige og vedvarende, uden at Hjertesygdommene vare saa hyppige. Fordum var det en Skik og Regel, efter enhver heftig Rystelse, Legemet eller Sindet havde lidt, efter heftige Lidenskaber, Ophidsninger, Fuldblodighed, saavel almindelige som locale, kort, hvor Blodet var kommet i Oprør og det trængte til Hjertet, strax at anvende en phylaktisk Aareladning, for at forebygge de muelige slemme Følger, og lede Blodet bort fra Hjertet. Men i de sidste 20 Aar skeete dette desværre ikke. Forført af en falsk Theorie undlod man i alle disse Tilfælde at aarelade, forkastede overhoved Præservativaareladning, og gav ofte endnu ovenikjøbet, efter heftige Sinds- og Legemsrystelser, i den falske Forudsætning om Svaghed, Viin, Rom, hidsige Lægemidler. Maatte nu ikke denne Forsømmelsessynd have til følge, at den hverken i sin Mængde eller sin Magt formindskede Fremtrængen af Blod, naar den ofte gjentoges eller længe holdt ved, tilsidst frembragte Udvidelser, Forstørrelser og andre Desorganisationer i Hjertet, Forf. opregner nu de Tilfælde, hvori mange Aars Erfaring har lært ham, hvor gavnligt og nødvendigt det er at anvende Aareladning, og hvor farligt det derimod er at undlade det. Blandt de opregnede Tilfælde er Frugtsommeligheden, den Periode naar den maanedlige Renselse ophører, apoplektiske Anlæg &c.