JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Emmerich, den 1ste September. Af Øievidner forsikres, at man i Utrecht underhaanden giør Anstalter til at forlade Staden. Man vil forene alle Kræfter til Provindsen Hollands Forsvar, og trække langs Rotterdam, Harlem og Amsterdam en Cordon, som skal forsvares af Kanaler og Sluser.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Bryssel, den 3die September. Neppe vare de Deputerte fra Brabant afreiste fra Wien, førend Keiseren ved en Stafette lod dem kalde tilbage, holdte derpaa nogle Conferencer med dem, og den 25de August reiste de igien fra Wien. I deres Depeche af 22de tilmelde de Stænderne: "At de fra en god Haand vare uderrettede dom, at Provindsernes Constitution og fornemmelig Tribu"nalerne skulle vedblive, ingen Jntendanter ansættes, og de ledige Abbedier igien blive besatte. Planen til det alminde"lige Seminarium vilde Keiseren formilde, og ikke sende Ab hed Stoeger tilbage til Nederlandene. Det eneste og fornemste Skridt, som Keiseren ventede af den Nederlandske "Nation, var nok Bevillingen af de almindelige Afgivter og "Bidrag. Jmidlertid har Grev von Murray svaret paa de Brabantske Stænders nye Memoire i en Skrivelse af 1ste hujus, hvis væsentlige Jndhold gaaer ud paa: "At alt, hvad Erkeher"tuginden havde ved Slutningen af Maji og i Begyndelsen, "af Junii Maaned lovet Provindserne, havde været indskrænket til Keiserens paafølgende Bekræftelse. MonarAchens Værdighed udkrævede, at man først burde have oppebiet Hans Beslutninger, fornemmelig saa længe Hans lanPge Reise varede, førend man havde skredet til saadanne nye "Forandringer, som virkelig vare gjorte med Universitetet, "Seminariumet og Broderskaberne. Alt dette havde altsaa været for overilende, og Monarchens Værdighed fordrede, "at alting blev sadt i sin forrige Stand igien. Saasnart derfore de allerede ommeldte 7 Punkter vare blevne opfyldte, skulle de forskiællige Provindsers Grundlove blive lagte til Grundvold ved Conferencerne, samt geistlige og verds"lige Anliggender i Provindsen Brabant indrettes efter Forskrivterne af Joyense Entree, og altsaa kunde ingen fornuftig Tvivl om sammes hele og fuldkomne Vedligeholdelse blive tilbage. Men da den landsfaderlige Ømhed gik Undersaat, terne i Møde, saa maatte og Stænderne sætte ham, nemlig Greven, i Stand til at forskaffe Keiseren, ved Opfyldelsen af de 7 Punkter, den billige fyldestgiørelse, der tilkom"Ham som Landsherre.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Haag, den 4de September. Baron von Grothaus's Nærværelse i Haag har her gjort et temmeligt Jndtryk, omendskiønt man ikke kan opdage Aarsagen dertil. Ved den sidste Reise, som han i Tvistighederne med Keiseren gjorde hertil, omgikkes han kun med Hovedmændene for det Patriotiske Partie, og dette giør han ogsaa nu. Strax efter hans Ankomst aflagde han Besøg hos Corpsdiplomatiqve, hos Storpensionairen, hos Ugens Præsident, og havde adskillige Conferencer med Stædernes Pensionairer. To Dage derefter reiste han til Amsterdam, kom igien tilbage hertil, affærdigede en Expres til Hertugen af Brunsvig, og vil selv reise til ham i Wesel, og alt dette gjorde han, uden at give den Preussiske Minister Efterretning derom, ja uden engang at lade ham sin Ankomst melde.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Amsterdam, den 4de September. J denne store Stad er foregaaet en hastig Forandring der har opvakt en saa meget større Forundring, som den var aldeles uventet. Den 1ste September fik man at vide, at den Preussiske Oberste von Grothaus var ankommen til Haag. Baronens Ankomst foraarsagede allerede nogen Uroelighed, indtil i Gaar Middag, da Baronen selv i Preussisk Uniform ankom her til Staden. Han blev imodtaget at Major von Heyden, en af vore tappreste og dueligste Officerer. Begge forføiede sig strax til de Herrer Constituerte eller Obersterne for det bevæbnede Folk, og Kl. 5 havde Hr. Obersten formelig Audience hos Senatorerne for Forsvars, væsenet, og nu er allerede den hele Stad gandske Preussisk findet, og yttrer ei allene den største Agtelse for Hs. Preussiske Majestæt, men synes endog at være det Preussiske Huus høist hengiven. Denne Forandring lader formode de største Følger i Hollands politiske System, da man troer, at Staden vil endog erklære sig for den Preussiske Jnteresse, der som Krigen skulde bryde ud.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Wien, den 5te September. En Engelsk og en Fransk Coureer, som ankom hertil, men strax fortsatte Reisen til London og Paris, have medbragt Bekræftelse paa den Tyrkiske Krigserklæring imod Rusland. Divanet lod i en stolt Tone den Russiske Minister kalde for sig, forlangte, at han skulde underskrive nogle forelagte Punkter, og i Væggrings Fald truede med Krig. Samme skulle have været: At Taurien skulde aftrædes; Georgien erklæres for afhængig af Rusland; de Russiske Handelskibe lade sig vist tere; Maurocordato blive udleveret; den Russiske ViceConsul i Moldau blive afsadt, og de Ruffiske Consuler i Levante, som skulle have ført en hemmelig Brevvexling med Beyerne i Egypten, kaldte tilbage; at Porten skulde tilstaaes, Frihed, at ansætte Tyrkiske Consuler, hvor den fandt forgodt i det Russiske Rige, og at de Tyrkiske Undersaattere skulde tilstaaes den Fordeel i Toldafgivten af 3 Procent, som de Russiske Kiøbmænd nyde i Storherrens Stater. Hr. von Bulgakow svarede, at det ikke stod i hans Magt, at underskrive saadanne Punkter, som hans Monark inde aldeles ikke skulde bevilge; men alle hans Forestillinger bleve ikke hørte. Han blev derpaa bragt i et afskilt Værelse, fik en Time til at betænke sig i, og da han efter sammes Forløb ikke underskrev, saa erklærede Porten formelig Krig, og lod ham tvertimod den sidst sluttede Fredstractat bringe til de 7 Taarne. For de Russiske Kiøbmænd, som efter Krigserklæringen have 6 Maaneder til at bringe deres Effecter i Sikkerhed, er man og bekymret. Hele Constantinopel er Bevægelse. Folket hopper af Glæde og spaaer sig bedre Tider, og Storviziren arbeider uophørlig paa Fortsættelsen af de begyndte Forberedelser. - Der siges, at vor Cordon paa de Tyrkiske Grændser skal blive 50000 Mand stærk. Der er givet Ordre til at oprette 9 nye Regimenter, og de gamle blive satte paa Krigsfod. Alle paa Pension værende, men endnu tienstdygtige Officerer, ere tilbudne Tienester ved de nye Regimenter, som skulle oprettes.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Haag, den 8de September. Hs. Majestæt Kongen af Preussens overordentlige Envoye, Hr. Baron von Thulemeyer, overleverede i sin sidste Conference med Generalstaternes Præsident følgende Memoire: Høimægtige Herrer, "Hs. Preussiske Majestæts undertegnede overordentlig Gesandt iler med at bevidne Deres Høimægtigheder den Fornøielse, hvormed Kongen, hans Herre, har erfaret den af adskillige Provindser yttrede Lyst til at ville benytte sig af de Magters gode Tieneste, som ere Republikens Venner og Naboer, for at billægge de indvortes Uroeligheder, og at for rebygge de farlige Følger, som deraf kunne flyde. Fornemmelig er Hs. Majestæt bleven rørt over Staterne af Gelderne og Utrechts Begiæring om at forene Hs. Megling med Hofsernes af Versailles og London. Høistsamme giver sit fuld komne bifald hertil, og bevidner Deres Høimægtigheder med Fornøielse, at Han med største Beredvillighed vil antage den Jndbydelse, som til den Ende maatte giøres Ham. Hs. Majestæts Beslutning hertil vil være desto alvorligere, da det Sindelav, som Hs. Majestæt har baaret til Republiken, er bleven bestyrket ved den gode Opførsel, som Deres Høimægtigheder have udviist imod Ham. Hs. Majestæt har paa nye befalet mig, at forsikre Deres Høimægtigheder om, at Han ved enhver Leilighed vil tage Deel i Republikens Rolighed og Velstand, og at Han af Hiertet ønsker, at den gamle Constitution, der saa uheldigviis er blevet vaklende, maatte ved en venskabelig Forening blive vedligeholdt, at det Onde maatte udryddes fra Roden, samt de Ulykker forebygges, hvormed Republiken trues, og samme derved forsikres den Velgaaende, som allene kan være Gienstanden for dens Venners og Naboers Ønske. Haag, den 5te September 1787. von Thulemeyer.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Den Preussiske Gesandt har, efterat han i Forgaars havde faaet en Coureer fra sit Hof, overleveret Raadspensionairen af Holland en Note, i hvilken han inden 4 Gange 24 Timer forlanger et tilfredsstillende Svar paa følgende 4 Punkter, 1) At der skal bedes Prindsessen af Oranien om Forladelse for det, som er forefaldet med Hende. 2) At Svaret paa det sidste Preussiske Promemoria skal igienkaldes. 3) At man afstraffer de Personer, som have fornærmet Prindsessen, eller overlader dem til Hendes Kongelige Høiheds Disere, tion, og 4) at Haag eller et andet neutralt Sted skal bestemmes hvor Staterne af Holland ville træde i Underhandling med Prindsessen i Prinds=Arvestatholderens Navn for at bilægge de nærværende Stridigheder. Medens dette varer skulde alting blive i nærværende Forfatning og Staterne af Holland ikke foretage sig nogen videre Suspension eller Afsættelse, ikke heller føie andre Foranstaltninger, som kunde være skadelige og fornærmende for Prindsens Person, som Arvestatholder, Generalcapitain og Admiral, hvorved al Erstatning og Tilfredsstillelse kun blev gjort til intet, ja umuelig, og Fornærmelsen forøget &c. - Den Franske Ambassadeur, Marquis von Vera, er først i Forgaars afreist til Versailles.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Haag, den 11te September. Hvad man forud saae er indtruffet. J Dag have Staterne af Holland givet deres Svar paa Hr. von Thulemeyers Memoire angaaende Satisfactionen for Prindsessen af Oranien. Det er indrettet efter Staden Dordrechts, men ikke efter Staden Amsterdams Eragtning, og nægter den forlangte Satisfaction. Staterne have tilstillet den Preussiske Gesandt samme, og hosføiet den nysommeldte Mis sive fra Statscommissionen i Woerden, angaaende Omstændighederne ved Prindsessens Arrestering, som et Bilag. Man forsikrer og, at Staterne have tillige besluttet, at give den regierende Hertug af Brunsvig, Underretning om, at de havde skrevet til Hs. Preussiske Majestæt, og hosføiet de fornødne Documenter, at ingen Deputerte skulle reise til Berlin, og at man ikke kunde lade Hendes Kongelige Høihed Prindsessen af Oranien komme til Haag, førend alting var igien i Rolighed og Orden. Man saaer nu at see, hvad Hs. Preussiske Majestæt vil herpaa beslutte. Her forsikres, at Preusserne skulle i næstkommende Uge rykke ind, og selv tage Satisfaction. Hvorledes det da vil løbe af med Mediationen og med den i Paris eller Nyn vegen holdende Congres, det maae Tiden lære. Og om end og Staterne af Holland vilde nu, til Rolighedens Oprettelse, giøre nogle Opofrelser, saa vilde dog de bevæbnede Borgere opløfte et stort Raab derimod, hvis Fiendskab imod de prindseligsindede Provindser stiger daglig høiere.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Minden, den 10de September. Det er vist, at de Kongelige Preussiske Regimenter ere forrige Løverdag rykte frem, og formodentlig befinde sig nu Holland. De have bekommet 30 skarpe Patroner, Fourage til 10 Dage og Brød til 4.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Nederelben, den 13de September. Efter tilforladelige Beretninger ere de Kongelig Preussiske Tropper virkelig den 9de hujus rykkede ind i det Hollandske Gebet, nemlig i Geldern. Aarsagen hertil har formodentlig været, at Staterne af Holland gandske have afslaaet den Erstatning, som Hans Preussiske Majestæt forlangte for den Fornærmelse, som er tilføiet Hs. Søster, Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Arvestatholderinden.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Helsingøer, den 17de September. Den 15de hujus om Formiddagen var Vinden nordlig, men om Eftermiddagen S. S. O., klar Luft og godt Veir, og ankom samme Dag 41 Skibe. Den 16de var Vinden, S. O., klar Luft og godt Veir, og ankom 98 Skibe. J Dag er Vinden S. S. O., tyk Luft og Regnveir, og ved Postens Afgang vare 20 Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Kiøbenhavn, den 17de September. Den 27de Julii er Licentiatus Juris og hidtil værende Underrets=Advocat August Frederich Lodde i Reinbeck allernaadigst beskikket til Regierings-, samt Ober= og Landrets=Advocat i Hertugdømmene. Den 24de August er Underrets Advocaten Diedrich Bundies beskikket til første Borgemester i Tønningen, og Raadmand Hans Cordt Schmidt til Vice Borgmester sammesteds. Den 1ste September ere Candidati Juris Peter Christian Flor af Kiel og Henrich ErnstStrodtmann af Bredsted beskikkede til Underrets=Advocater i Hertugdommene Schlesvig og Holsteen.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Ved Tal=Lotteriets 358 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 33, 34, 50, 76, 70.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Ved Tal=Lotteriets 520 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 72, 40, 51, 46, 59.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Den 11te og 12te September kom Huggerterne, Bosand, Skipper J. Mindelberg; Mathilda Catharina, Skipper J. Nielsen, fra Finmarken, og Seien, Skipper J. Otto, fra Jsland, alle med Fisk, Tran og Skind. Den 13de og 14de hujus gik Skibene, Cornelius, Capit. J. H. Holm og Neptunus, Capit. S. Lorenzen, den første til St. Croix i Vestindien, og den anden til Madera og St. Croix med Cargaison og Provisioner. Den 15de hujus gik Skibet Grev Christian Detlev von Reventlau, Capit. P. Amundsen, til Havre de Grace med Ostindiske Vahre, Krudt og Stykgods. I Dag kom Briggen, Gerdrut Catharina, Capit. J. Hansen, fra Jsland med Tran, Fisk og Uldengods. Barom. Therm. Vinden. 10 Septbr. 128. 5. 6. 11 Varme. N. N. O. - - S. V. - - Uvis. - N. O. - N. O. 16 - - 128. 2. o. 11 1/4 - - S. V. Død.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Nestved den 10de September, Hr. Henrich von Mach net, Second=Lieutenant ved det Siellandske Dragon-Regiment, i sit Alders 34 Aar.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Fra den 8de til 15de September ere her i Staden copulerte 8 Par, fødte Drenge 28, Piger 24, tilsammen 52, døde Mænd 10, Qvinder 14, Drenge 18, Piger 16, tilsammen 58; ere altsaa 6 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 2, Brystsyge 6, Druknet 1, Flekfeber 1, Forraadnelses=Feber 4, Hastig Død 1, Jnflammation 1, Kighoste 2, Kopper 7, Krampe 2, Kræft 1, Modersyge 1, Skarlagens=Feber 7, Slag 8, Tænder 2, Tærende Syge 7, Uangivne Svagheder 3, Ulykkelig Hændelse 2.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Vexel=Cours, den 15de September. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 10 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 23 3/4 sk. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 137 1/2. 14 Dages Sigt 138 3/4 Dito i Courant 2 Maan. Dato 133 1/2 1 pr. Cent. 14 Dages Sigt 134 1/4 Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 141 1/2. 14 Dages Sigt 142 1/4
Berlingske Tidende, 1787-09-17
AVERTISSETS. Følgende Smaaskrifter af Hr. Kammerherre Suhm: Jdyller og Samtaler; Adolphi Drøm; Abn Taleb, en Fortæling; Mine Hændelser; Frøde, en Fortæling; Tvistigheden; Haldan, en Hyrde=Tildragelse, og Om Norge; iect Bind heftede 3 Mk. og 8 s. - Bibelske Fortællinger for Ungdommen af det gamle og nye Testamente, 2 Dele, 1 Rdlr. - Paa den unge Engelhofs Levnet, et Bidrag til Menneskelighedens Historie, modtages Subskription. Den udkomne første Deel koster paa Trykp. 4 Mk. (1 Mark under dens første Priis). Anden Deel overlades til samme Priis, naar den har forladt Pressen. Paa Skrivp. koster hver Deel 1 Rdlr., indbunden 1 Mk. mere. S. Poulsen, i Antoniestrædet Nr. 324 og 325 (i det saakaldte Slot) i Stuen. Maa afg. Bogtrykker Steins Auction har jeg kjøbt Forlaget, af understaaende Bøger, som nu sælges hos mig for vedtegnede Priser: O. Guldbergs naturlige Theologie, 40 sk. Ejusdem aabenbarede Theologie, 72 s. Galthens Udtog af den aabenbarede Theologie, Agerdyrknings=Catechismus af Prahl, 12 s. Bibelske Fortællinger for Ungdommen af det gamle og nye Testamente, 1 Rdlr. De Herrer Skolelærere og Boghandlere, som derfor maatte behøve nogle af disse Bøger, vilde behage at sende mig deres Commissioner saa betids, at de kan expederes medens Skibsfarten er aaben, da enhver loves den billigste og gesvindteste Behandling. S. Sønnichsen, i Adelgaden Nr. 308.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Fra Pressen er nu færdig: Fuldstændig Tydsk og Dansk Ord t bog, sammendragen af de nyeste og beste Cydske Ordboger. Med en Fortale om det Tydske Sprogs og den Tydske Litteraturs Værdie for Danske, ved Mag. Jacob Baden, Professor Eloqventie ved Kiøbenhavns Universitet. Første Deel A - L. Denne Deel, som er 97 og et halvt Ark stor Octav paa Bibelpapiir, leveres til Subskribenterne for 3 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 4 Rdlr. 3 Mk. paa Skrivp., samt betales tillige 3 Mk. Prænumeration paa 2den Deel, som skal i næste Aar saa hastig mueligt blive levert. De som endnu ikke have subskribert, men inden Aarets Udgang melde sig som Kiøbere til denne Deel, bekomme Værket for ovenmeldte Priis hos Agent Gyldendal, i Silkegaden No. 66, saavelsom i Norge og Provindserne hos hans sædvanlige Commissionairer. Den af sin besynderlige og næsten uhørte Skjæbne vidtbekiendt Preussiske Baron Frederich von Trenks merkværdige Levnetsbeskrivelses første Deel i et kort men fuldstændigt Udtog fordansket, faaes for 22 s., og hæftet 4 s. mere, hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, Hr. Hegelund i store Færgestrædet, Hr. Pelt og Hr Rothe paa Børsen og hos Mad. Svare i store Kannikestrædet Nr. 39.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Frøken von Sternheims Tildragelser, ved een af hendes Venine) der uddragne af driginale Papirer og andre tilforladelige Kilder, og udgivne af C. M. Wieland, er et af de Skrivter, der ingenlunde bør være fremmed for den danske Litteraturs Elskere. Det lærer, hvad Hoflevnet er, det viser den fineste og forsigtigste Etiket i den store Verden; det indprenter de sundeste Moraler. Heltinden, Sophia Sternheim, er et Mynster for den sande Skiønhed og Dyd. Hendes Skjæbne tjener til Bevis, at Ondskab ofte kan stille de farligste Snarer for den uskyldigste Oprigtighed, det æderne Hierte, den strengeste Dyd og den modneske Forstand, Den fortresselige Sternheim er paa Pynten af Elendighedens Afgrund, men nyder dog tilsidst den faste Dyds uudeblivelige Belønning. Hendes Tildragelser ere høist merkværdige og interessante. At Verket er et af Tydsklands læsværdigste Skrivter, kan den store Wielande Navn alene være Borgen for, og intet kunde tænkes overflødigere, end om den danske Udgiver vilde tale et eneste Ord til Berømmelse for det Verk, hvis Titel skinner af hans Navn. Forældre, for eders Born, især for eders Døttre, er dette ypperlige Skrivt blevet til; for dem har jeg besørget en god Oversættelse deraf. J kunne ikke give dem en ubetaleligere Foræring, end denne. Til næstkommende October vil den forlade Pressen. Den bestaaer af 2 Deele, og vil udgiøre omtrent 40 Ark i Oktav. Begge Deele udgives samlede og overlades Subskribenterne for 7 Mk. paa Trykpapiir og 9 Mk. paa Skrivpapiir, hvilket er 2 Mark lettere, end det, Originalen, koster. Andre Kiøbere maae betale 2 Mk. mere. Tryk og Papir skal blive net og forsvarligt. Paa ti Exemplarer gives det ellevte gratis. Subskribenternes Navne blive trykte foran i Bogen. Subskriptionen modtages hos Forlæggeren, Boghandler Lønstrup, i Skidenstrædet No. 172.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
En skikkelig Karl, som efter paalidelige Vidnesbyrd, NB. kan forestaae en Præstegaards Avling, anvises en Condition i Sielland, naar Anmeldelsen skeer til Hørkæmmer Pedersen paa Hiørnet af Gammel-Torv og Nørregade i den saa kaldte Blasen.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig DoctoMedicinæ Henrich Callisen, Vores Justitsraad og Professor Chirurgiæ ved Universitetet i Vores Kongel. Residentz=Stad, Kiøbenhavn, og Grosserer Johan Conrad Colsmann, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, som Skifte=Commissarier udi Stervboet efter afg. Cathrine Elisabeth Wasserfall, forhen afg. Kiøbmand Peter Wasserfalls Efterleverske af bemelte Kiøbenhavn, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget, af hvad Navn være kan, at fordre efter benævnte afg. Cathrine Elisabeth Wasserfall, saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb hos fornævnte Skifte=Commissarierne at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter =Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses. for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at et tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 17de Augusti 1787. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1787-09-17
Professor Chirurgiæ ved Universitetet i Kiøbenhavn Henrich, Callissen og Grosserer Johan Conrad Colsmann, som Skifte=Commissarier i afg. Cathrine Elisabeth Wasserfalls Stervboe, Bevilling i Aviserne at indkalde bemelte Stervboes Creditorer. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 27de Augusti 1787. C. Schifter. Bliver herved indkaldede alle de, som maatte have noget at fordre efter afg Cathrine Elisabeth Wasserfall, at anmelde og beviisliggiøre saadant for os i Stervboets Gaard paa Amager=Torv No. 2., inden bemelte Tids Forløb, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er. Kiøbenhavn, den 29de Augustii 1787. H. Callisen. J. C. Colsmann. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Provst Hr. Peter, Mathias Gesmell Schierup, Sognepræst for Elling og Tolegne Menigheder udi Aalborg Stift, i Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifte=Forvalter efter forrige Sognepræst for Tversted, Uggerbye og Bindslev, Menigheder i bemelte Aalborg Stift, afg. Hr. Søren Juul Cortsen, maae sub poena præclusi & perpetui silentii, udde Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og de Aalborgske Jydske, Efterretninger, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Hr. Søren Juul. Cortsen, være sig enten i Henseende til Børne=Midler eller paa andre Maader, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden berørte Tids Forløb hos bemelte Provst Schierup, som Skifte=Forvalter, at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvor" under samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 7de Septbr. 1787. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.