JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-01-07
Creditorerne i Dødsboerne efter1. Huusmand Ole Jørgensen Tambour paa Kirkens Grund i Herritzlev Bye og Sogn, 2. Karen Clausdatter Fæstegaardmand Poul Nielsens Hustrue, af Breininge Bye og Sogn, 3. Fæstegaardmand Jørgen Madsen af Taagense Bye, Nyested, Sogn, 4. Kirsten Rasmusdatter, Fæstegaardmand Hans Ziersens Hustrue af Rettinge Bye og Sogn, Gaardastægter Anders Jørgensen af Breininge Bye og Sogn, J. Jndsiddet Christen Rasmussen af Grange Bye, Thorebye Sogn, og 7. Huusmand Christopher Jensen af Langed Bye, Døllesielde Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Grevskabet Christiansholms Skifteret, den 19de December 1832. Nyeboe. tille og Enhver, der maatte have Noget at fordre udi Smed Hans Poul i Andersen af Hjembek Sogn, under Aggersvolds Gods, hans til Skifterettens Behandling, som fallit opgivne Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, inden saadan Tids Forløb, for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Aggersvold pr. Holbek, den 17de December 1832. Poulsen. Ane og Enhver, som maatte have Noget at fordre i følgende Boer1. Efter Skipper Hans Lauritzen af Skandsehuset ved Randers, 2. Eter Huusmand Laurs Andersens Enke Jnger Nielsdatter af Hald. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggiøre saadant deres Krav for mig, som Skifteforvalter. Samlinger i disse Boet afholdes her paa Contoiret den 15de Februar og 22de Marts 1833, hver Dags Formiddag Kl. 11. Nørhald, Støvring og Galiden Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 18de December 1832. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1833-01-07
Ved Proclama, der er læst inden Wiborg Byetingeret og vil blive læst i 2 vedkommende Landsoverret, ere Creditorerne i Stervboet efter Mette Marie Baadsgaard, født Hensemann, Enke efter afdøde Jnspecteur Graves Baadsgaard i Wiborg, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer i Boet, hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, endvidere bekiendtgiøres. Ned samme indkaldes den Afdødes Debitorer til at afgiøre deres Skyl til Boet. Wiborg, den 24de Novbr. 1832. Vett. da Boet efter den paa Gaarden Laugsteen i Fronens Thinglang, I for kort Tid siden, ved Døden afgangne Major Henrik Angels Coldeviin, er taget under Skifterettens Behandling, saa indkaldes herved, med lovlig Varsel. bemeldte Afdödes Enkefrug og Arvinger. af hvilke Sidste er opgivet en fraværende Sön, Eiler Rosenvinge Goldeviin, om hvis Opholdsted ingen anden Efterretning haves. end hvad Rygtet beretter, nemlig, at han, i indeværende Aars Sommer eller i Begyndelsen af Ilösten, befandt sig i Kiöbenhavn, og de var bestemt til at afgaae söeværts derfra med en Skipper Petersen til Bergen. Med samme Varsel indkaldes ogsaa Boets Debi= og Creditorer. Enhver for sit Vedkommende at iagttage retmæssig Tar ved Möder, Anmeldelser, Beviser og Paastande for Undertegnede. stör- og Værdals Sorenskriverie i Nordre Tronhiems Amt i Norge, den 28de November 1852. P. Klykken.
Berlingske Tidende, 1833-01-07
Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i StervAl boet efter afgangne Gaardmand Lars Børgesen og tidligere afdøde Hustrue, Maren Nielsdatter i Ullerød, under Frederiksborg District, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter, Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Frederiksborg Amtstue, den 17de December 1832. Kynde. vo som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Ungkal1) Hans Nielsen af Flakkeberg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer, for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Slagelse, den 20de December 1832. Birch.
Berlingske Tidende, 1833-01-07
følge Proclama, som bliver tinglæst saavel ved Hiemtinget som ved den I Kongelige Lands Overret i Wiborg, indkaldes herved Creditorerne i Boe efter afdøde Gaardmand Christen Christensen af Troelstrup, i Blære, Sogn, og efterlevende Kone, Mette Sørensdatter, med 12 Uger, Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Aars og Sleth Herreders-Contoir i Næsborg, den 10de December Nüller. følge Proclama, som bliver at tinglæse saavel ved Hiemtinget som reden Kongelige Lands Overret i Viborg, indkaldes herved Creditorerne Boet efter afdøde Johanne Kirstine Larsdatter af Trelborggaard Eidrup Sogn, og efterlevende Mand Niels Nielsen Langdahl, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Aars og Sleth Herreders-Contoir i Næsborg, den 10de December, Nüller.
Berlingske Tidende, 1833-01-07
Forpagtnings=Auction. holbeks Slots=Ladegaards Avling og Meierie, vil, ved en AuctioH som sidst i Januar eller først i Februar 1833 afholdes, bli bortforpagtet, fra 1ste Mai 1833, i 12 paa hinanden følgende Aar Der er et Areal af 5 a 600 Tdr. Land geometrisk Maal. Gaarden der ligger midt i sine Marker, er beliggende omtrent 1/4 Miil fra H. bek. Med Forpagtningen følger: en Tiende, Qvægbesætninger Meieriredskaber og endeel til Gaardens Drift henhørende Jnventarii Conditionerne vil fra først i næste Maaned være til Eftersyn i Kir benhavn paa Contoiret i Brogaden No. 8, paa Postgaardene i Rings og Roeskilde, hos Hr. Giæstgiver Petersen i Holbek, samt paa HolbeSlots=Ladegaard, hvor tillige Gaarden, Besætning, m.v., forevaf Avlsforvalteren. Tiden og Stedet naar og hvor Auctionen bedes, skal nærmere blive bekiendtgjort. Grønnebjerggaard, den 18de December 1832.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Tyrkiet. Bucharest, den 6te December. - (Af Journal de Francfort.)
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Vicekongen af Ægypten, Mehemed Alis Tropper gjøre atter nye Fremskridt. De ere marscherede gjennem de snævre Passe ved Veleck Bogazi og Kirlar-Bouronn. To Tyrkiske Afdelinger, der holdt de faste Positioner ved Resbaks og Jrakly besatte, ere slagne og jagede paa Flugten. Alle Jndvaanere i disse Egne erklære sig for den rebelske Vicekonge, hvis Proclamationer ere trængte ind i Constantinopel selv. J disse siger han, at har kommer, for at beskytte Musselmændenes Religion mod Sul lanen, for at udfrie Keiserriget af sin nærværende dybe Fornedseelse, bringe Orden i Forretningerne og frelse Nationen fra Undertrykkelse.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Den Franske Charge d'Affaires har i en Conferents, hvorom han længe har anmodet Sultanen, bestræbt sig for at faae nøiere Dølysning om Gienstanden for Namuk=Paschas Sendelse til London, men Porten har ikke viist sig tilbøielig hertil. - Tillige har han tilbudet Frankriges Jntervention i Mehemed Alis Anliggender, dog under den Betingelse, at Sultanen skulde afstaae hele Syrien, Byerne Aleppo og Damaskus indbefattede, tilligemed Øen Candia, til Vicekongen af Ægypten; Porten, har med Afskye forkastet disse Forslag, og det er vist, at den betragter Frankrige næsten som en fjendtlig Magt. Heller ikke har Porten glemt den Algierske Sag.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Gjenstanden for Namuk Paschas Mission til London er nu Almindeligen bekjendt; han har det Hverv, at forlange af England en materiel Bistand, der paa Sultanens Bekostning skal anvendes mod Mehemed Ali. Mawrojenis Mission til London har været frugteslos. Ratisicationen af Akterne om det Græske Anliggende er omsider ankommen fra de tre store Magter. Zeituni skal, uagtet alle Por sens indstændige Sollicitationer, tilhøre den Græske Stat; denne de allierede Magters Beslutning har været et Tordenslag for Divanet. Hine Magters Gesandter fordre en Conferents om denne Gjenstand, hvori Sultanen, der aldeles har tabt Modet, naturligviis maa samtykke. Først efter denne Conferents skulle Forhandlingerne angaaende de Russiske Anliggender foretages.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Haag, den 28de December. Premierlieutenant Duse, begiver sig i dette Øjeblik paa en Canonbaad til Fortet Batz, tilligemed 150 Matroser af det K. nieskib Zecuw. Til at give et Begreb om hvad vor Marine har maattet udholde, tjener, at Fregatten Eurydice har faaet 986 Kugler.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Antverpen, den 30te December. J Morges bleve Citadeller og Forterne tagne i Besiddelse at Belgiske Tropper. Allerede meget tidlig forlod den sidste Colonne af de Hollandske Krigsfanger Citadellet, for at marschere til Frankrige. General Chasse fulgte sine Vaabenbrødre. Han sad i sin Vogn, og den siges, at han fældte Taarer, da han forlod et Sted, med hvil let hans Krigerære stedse maa være undskilligen forbunden. Han haaber at komme til Dunkirchen den 5te Januar.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Frankfurt, den 28de December. Det for anpriiste Blad, Journal de Francsort, (som urigtigen er holdet for et officielt Blad, indeholder følgende Artikel: En gammel Skribent (Montaigne) siger, at der gives Nederlag, som ligne en Seier. Dette Udsagn kan med fuld Føje anvendes paa den tappre Garnison i Antverpen. Man seer nu, at Holland, kan sætte Liid til sine Forsvarere, og dette giver det en moralst Kraft, der nødvendigen maa bære Frugt. - Det er sandsynligt, at Franskmændene nu ville tiltræde deres Tilbagetog; i det mindste er dette, som man erfarer, een af Tractatens Betingelser. Hele Resultatet af Expeditionen vil altsaa indskrænke sig dertil, at Belgierne komme i Besiddelse af nogle Ruiner, den fordum var Antverpens Citadel. Men Limburg, Mastricht, Luxembourg, fri Fart paa Schelden, Statsgieldens Deling, -alle disse Spørgsmaal ere endnu ubesvarede, og kunne blot i Vliessingen og i Hjertet af Holland finde en fuldstændig Besvarelse; men Frankrige veed meget vel, at en Jnvassion i Holland, vilde være en Krigserklæring mod Europa og Vliessingens Belering et Brud paa dets Forbund med England. Jkke desto mindre vare Mange af den Mening, at Europas almindelige Fred beroede paa Indtagelsen af Antverpens Citadel. Denne er nu skeet, og hvad er dens Resultat? Dette: at Hollænderne nu have et Citadel mindre, og at Europa af den Maade, hvorpaa dette er blevet forsvaret, nu er i Stand til at skjønne, hvorledes disse ville forsvare deres hele øvrige Territorium, Triest, den 22de December. Allerede ere tre Colonner af de til Grækenland bestemte Kongelige Bayerske Tropper ankomne til Triest. De bleve her, som overalt i Østerrige, modtagne af det K. K. Generalitet, og med Deeltagelse hilsede velkomne af den tilstrømmende Folkemængde. Mandskabet blev indqvarteret i en af de herværende Caserner, og efter een Rastdag begyndte man paa den første Colonnes Jndskibning paa Østerrigske Coffardieskibe. Hver Bataillon fordeles paa tre Skibe. J det Hele behøves 29 Skibe til Troppernes, Artilleriets og Trainets Transport. Tre Fregatter ligge paa den yderste Rhed til Expeditionens Tjeneste. Den franske Fregat skal tage den græske Deputation og dens Følge ombord; den russiske den commanderende General og Corpsets JustitsSanitets- og Regnskabsvæsens Personal, den engelske Fregat vil ledsage Transportskibene til Corfu, og derpaa afhente Hs. Majestæt Kong Otto og Grækenlands Regentskab i Brindis, Troppernes Jndskibning skeer meget hurtigt, da alle Skibene ligge for Anker lige ved Havnedæmningen; saasnart en Afdeling, er indskibet, seiler den strax til Pirano, en Havn fem Mile herfra, som er bestemt til Samlingsplads for alle Transportskibene Naar Flaaden er samlet, skal den ufortøvet gaae under. Seil og ankre ved Corfu, for at oppebie Kongen og indtage Forfriskninger til Tropperne. Derpaa fortsættes Reisen til Napoli di Romania.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
De brave Bayerske Krigere have hæderligt løst den vanskelige Opgave, i den værste Aarstid at tilbagelægge en Vei, som for nogle Afdelinger var over 260 Mile. De ankom alle i Triest eller i sammes Omegn, uden at en eneste Mand havde forladt sin Fane, og man erfarer med Forundring, at Antallet af de Syge ved det hele Corps omtrent beløb sig til 59. - Mand skabets sunde og muntre Udseende beundredes af alle; og den Aand, der besjæler det, viste sig blandt andet ogsaa ved Jndskibningen, som med bestemte Mellemrum fandt Sted under en talrig Menneskemasses Tilløb. Syngende og under et begeistre, Hurra for deres elskede Kong Ludvig og for Kong Otto, ilede de ombord paa Transportskibene, og man har allerede Efterretning om, at de i bedste Velgaaende ere ankomne til PiranoHvad der væsentligen bidrager hertil, er den med stor Gavmildhed, anordnede Forpleining under Søereisen. Disse Soldater høstede paa Marschen Lønnen for den Beredvillighed, hvormed de fulgte deres Bestemmelse; de bleve allevegne modtagne med Udmærkelse, og opførste sig paa ethvert Sted som sædelige, veldisciplinerede Tropper. Enkelte Excesser, meest anledigede ved slette Qvarte, rer, vil ingen Veltænkende lægge Corpset til Last. De i Triesbosatte som og fremmede Grækere opbyde, tilligemed de fleste Borgere i denne skjønne Stad, Alt mueligt for at give de Bayerske Tropper Beviser paa deres Hengivenhed. Den ene Fest afløsen den anden. De Officerer, som vise sig i de græske Kredse, overøses med Beviser paa Agtelse, og alle Grækere nære den faste Overbeviisning, at hele Grækenland vil deele deres Begeistring for den ædle Fyrste af den Bayerske Kongestamme, som Forsynet bestemte til at herske over hiint minderige Land. At denne gode Stemning ikke blot er almindelig blandt de dannede Grækere, sees af de talrige herværende græske Matrosers Opførsel. De vare de første, som ilede Tropperne imode; de søge enhver Leilighed til med ægte Søemands Hjertelighed at lægge deres Hengivenhed for Dagen; de kalde dem stedse vore Folk og for nogle Dage siden saaes i et Viinhuus en Mængde Bayere og Grækere, de første med Grækernes røde Huer paa Hovedet, de sidste med Bayernes Hjelmee, alle særdeles fornøiede og fordybede i den ivrigste Samtale, skjønt de ei forstode hinandens Sprog. Gid denne Eendrægtighed maa vedvare paa Grækenlands Jordbund!
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Dresden, den 22de Decbr. En af de interessanteste nyere Reisende er Dr. Poppig, en født Leipziger, der paa egen Bekostning i ti Aar har gjort store Reiser igjennem Nord= og Sydamerika, og nu er vendt tilbage til sit Fæderneland. Ved sine aarlige Sendelser af Naturalier til Museer og botaniske Hauger, hvorpaa subscriberedes, erhvervede han sig store Fortjenester af Naturhistorien, der ofte omtales i Frorieps Notizenblatt. Naturforsker i Ordets udstrakte Betydning, Geograph, Ethnograph, Sprogforsker, samlede han Materialier til en Reise, som Publikum med Længsel seer i møde. Den 6te Decbr. havde - i det rummelige Auditorium, hvori Prof. Reichenbach holder naturhistoriske Forelæsninger for Dresdens hele dannede Publikum, i Almindelighed for et Antal af Fem Hundrede Tilhørere, - en ligesaa talrig som glimrende Kreds (ogsaa Prinds Johann og hans Gemalinde), efter foregaaende Jndbydelse, forsamlet sig, for at høre en Forelæsning af Dr. Poppig, hvori han meddeelte Resultaterne af sin Reise. Det vil uden Tvivl være af almindelig Jnteresse, at erfare dens Hovedindhold. Da det var Referenten om et Totalindtrykat gjøre, indskrænkede han sig blot til en Beskrivelse over hans Reise i den sydlige Hemisphære i Aarene 1827 indtil 1832, og dette bevægede ham til at lade sine første Reiseaars Erfaringer - Vestindien og Nordamerika - uberørte. Begyndende med Skildringen af Cap Horn, sammenlignede han Øvre, og Nedre, Chilis særegne elimatiske Forholde, dets nordlige og sydlige Halvdeel, beskrev Sommerens Glæder og de Scener af Folkelivet, som Jagttageren i hiint Land bliver vaer. Derpaa gik han over til at beskrive Peru, og gav en Anskuelse af Provindsen, Huanucos uigjennemtrængelige Bjergskove, med hvilke Forfatterne af den Peruvianske Flora, Ruiz og Pavon, have gjort os bekjendte. Efterat have forladt det yderste Grændseskjæl for Europæisk Civilisation, beskrev han sin Reise paa Huallaga og sit isolerede Ophold i atten Maaneder blandt de raae Jndianere i det lidet bekjendte Maynas; Jndvaanernes Leveviis og den besynderlige Stilling, hvori han der befandt sig som den eneste Europaer i et vidt udstrakt Land. Hertil føiede han Efterretninger om de ved Amazonfloden liggende Egne, og om Brasiliens nuværende sørgelige Tilstand, hvis Beboere øiensynligen vende tilbage til det oprindelige Barbarie.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
London, den 28de December. Valgene i de Engelske Shirer ere nu tilendebragte. At 158 Personer, der ere valgte til Parlamentsmedlemmer i de forskjellige Shirer, holder man 114 for Reformere og 44 for at høre til det conservative Partie.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Breve fra Bogota, af den 2de October, hidkomne over Jamaica, melde, at den bekjendte General Santander er valgt til Republikens Præsident for fire Aar, og har allerede modtaget Lykønskninger dertil af de udenlandske Ministre. - General Flores har underkastet sig.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Valgene ere tilendebragte i alle engelske Kjøbsteder og Flækker, og i en Fortegnelse over 250 af de valgte Medlemmer, med deelt af Spectator, et af vore bedste Blade, findes kun 33 To ryes, eller saadanne, hvis Politik er tvivlsom. Valgene i Shirerne, saavelsom i Skotland og Jrland, vil maaskee forøge dette Antal til omtrent 100. Disse ville da udgjøre den regelmæssige Opposition, og Ministrene saaledes faae en uhyre Majoritet. Men ikke alle liberale Medlemmer ere ministerielt findede. Nogle faa f. Ex. den samøse Cobbett - som er valgt i Fabrikstaden Oldham, efter hvad man siger, ved en meget formaaende Fabrikejers Jndflydelse, som gad see, hvilken Rolle en saadan Mand vilde spille i Underhuset - ere Mænd, der ville foraarsage Uroe i Parlamentet - finde Ministrene altfor aristocratiske og ved enhver Leilighed modsætte sig den. Andre, f. Ex. de Jrlandske Repealers, ville gjøre det, for at tvinge dem til visse Forholdsregler, og endelig andre for at forskaffe sig Embeder. Paa denne Maade kan den forenede Opposition maaskee dog vorde temmelig betydelig. For Øjeblik ket staaer Whigpartiet fast, idet mindste synes det ikke have tabt en eneste Tilhænger ved sin Alliance med Frankrige mod Holland. Valgene ere i det Hele skeete uden betydelige Uroligheder, saa at endog Torverne ikke kunne undlade i det mindste i den Henseende at rose Reformbillen. Vistnok have Bestikkelser hist og her fundet Sted, og i nogle Districter have Beboerne stemmet efter deres Godsejers befaling. Men saalænge Menneskene beholde deres Lidenskaber, vil dette stedse meere eller mindre blive Tilfældet, med mindre man omsider tillader Vælgerne at votere ved forseglede Billetter. Paa mange Steder bleve ogsaa, efter gammel engelsk Skik, Vinduerne slaaede ind- og der vankede blodige Pander. Men dette kan man ikke til regne Reformbillen Skyld, hvor mange Feil den end forresten kan have; thi man har i samme saa meget mueligt søgt at for rebygge slige stygge Optrin. Sædvanligt er Aarsagen dertil den fæiske Drukkenskab, som de fleste Candidaters Gavmildhed, især ved tvivlsomme Valg, fremvirker hos deres Tilhængere, uagtet Lovene paa det strængeste forbyde Sligt. Det skeer og saa temmelig ofte, at et Partie, ved Uddeling af Penge, formaaer Pøbelen til at angribe sine Modstanderes Huse og Personer. Ofte maae de egentlige Vælgere blot til Selvforsvar kæmpe mod leiede Boxere, som ikke have meere med Valgene at gjøre, end Manden i Maanen; thi kun i nogle faa Stæder f. Ex. i Westminster, Norwich, Presion, voterer den egentlige Pøbel med, efter gammel Viis. De Vælgere, hvilke Reformbillen skylder sin Tilværelse, høre fornemmelig til de Klasser, som ere altfor stolte til at slaae Vinduer ind, til at kaste med Skarn og til Slagsmaal. Denne Erklæring er nødvendig for at befrie den engelske Nation for ufortjente Bebreidelser, og gjøre det indlysende, at Reformbillen hverken kunde fremkalde eller ganske forhindre slige Scener.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Adskillige Candidater med ultraliberale Grundsætninger, ere faldne igjennem, blandt dem den bekjendte Anthologist Dr. Bowring. Derimod har man i Sheffield valgt den bekjendte Hr. Buckingham, som engang redigerede den Calcuttaske Tidende, for sin altfor store Liberalitet blev forviist fra Ostindien, og siden ved sin Tale og sine Skrifter har bidraget saa meget til at 1 gjøre det Ostindiske Selskabs Monopol forhadt i England. Det er uvist, om Slavehandelens Fjender have havt den Jndflydelse paa Valgene, at mange Deputerede ere valgte, som ville andrage paa Slavehandelens Afskaffelse i vore vestindiske Besiddelser.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Paris, den 30te December. Den 29de om Aftenen ankom en Coureer med den Efterretning, at Kongen af Spanien igjen er bleven meget syg. Hr. Stratford Canning maatte holde Qvarantaine, før han fik TilAdelse at komme ind i Landet. Chouanerne færdes atter i Morbihan.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Det Londonske Blad The Globe, fra i Forgaars beretter, Den i Dag fra Paris ankomne Expresse medbringer den EfterEtning: at Frankrige ufortøvet vil permittere 100,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Hamborg, den 5te Januar. De udenlandske Statspapirer, som i Gaar syntes at ville falde i Prisen, reiste sig i Dag, hvilket var følge af høiere Priser i Amsterdam, Frankfurt og Berlin. - Jnden Børsen i Dag sluttedes, blev den Efterretning bekjendt, at Rusland havde contraheret et nyt Laan i Amsterdam. Denne Efterretning virkede ugunstigen paa udenlandske Statspapirer overhovedet. - Obl. af det Dansk Engelske 3 PCt. Laan i Tirsdags 673, Dag 67 1/2.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Nyeste Postefterretninger af blandet Jndhold.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Kong Otto af Grækenland er den 20de December f. A., paa sin Reise til sit ny Hjem, ankommen til Rom.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Den 29de December f. A. døde den berømte Boghandler Cotta, i Stutgard, 69 Aar gl. Fra en fattig Boghandlersvend havde han ved Talenter og Snildhed, under heldige Omstændigheder, tjent sig op til en rig og anseet Mand. Han var, da han døde, Baron, med Tilnavn Cotta von Cottendorff. Vicepræsident i det Würtembergske Deputeretkammer, Bayersk Kammerherre, Preussisk Geheimeraad, Ridder af endeel Tydske, Souverainers Ordener.
Berlingske Tidende, 1833-01-08
Kjøbenhavn, den 8de Januar. Den extraordinaire Brevpost fra Hamborg ankom hertil i Morges Kl. 3 1/2.