JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Selveier Lars Gulbrandsen paa Gaarden Halset i Wangs Præstegield, paa Hedemarken i Aggershuus Stift. Bonden Jon Upsal i Øvreboe Sogn, Oddernæs Præstegield, Christiansands Stift. Bonden Torgie Aslaksen Grebesland i samme Sogn. Gaardmand Halvor Jensen paa Gaarden Søndre Enger i Hoelands Præstegield, Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Gaardmand Semming Seraldsen paa Gaarden Agre i Reendahlens Præstegield ved Christiania. Selveierbonden Ole Christensen paa Gaarden Brundstad, i Romedahls Præstegield, Hedemarkens Amt, Aggershuus Stift. e. Fordi Anmeldelserne ikke have været attesterede i Overeensstemmelse med Selskabets Fordringer, følgende: Bonden Ole Christophersen Schiebreck i Nyekirke Anner, Modums Præstegield, Christiansands Stift. Bonden Erich Erichsen Houg i Øiers Præstegield, Gulbrandsdalen, Aggershuus Stift. Leilænding Poul Olsen paa Gaarden Præstsæter i Totens Præstegield, samme Stift. Soldat og Huusmand Johan Erichsen under Gaarden Gustum i Faabergs Sogn, samme Stift.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Bonden Christian Hansen paa Gaarden Lille Kyseth i To tens Præstegield, Christians Amt.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Gaardmand Ole Erichsen paa Gaarden Hornsæt i Reendahlens Præstegield ved Christiania. Huusmand Hendrich Nielsen under Gaarden Fiestad i Rommedals Præstegield, Hedemarkens Amt.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Huusmand Jon Halvorsen paa Pladsen Hom, under Gaarden Klæve i Gusdals Præstegield, Aggerehuus Stift. Odelsbonden Niels Andersen paa Gaarden Rustad i To tens Præstegield, samme Stift. Leilænding Johannes Olsen paa Gaarden Kallerud i samme Præstegield.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Selveierbonden Peter Olsen paa Gaarden Opsahl i Rommedals Præstegield, Hedemarkens Amt.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Bonden Hans Olsen paa Gaardpladsen Tvedt, under Miaaland i Møklands Sogn, Christiansands Stift.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Gaardmand Ole Madsen paa Gaarden Hveem paa Toten i Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1795-08-31
Odelsbonden Christen Olsen paa Gaarden Fos i Totens Præstegield.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Constantinopel, den 25de Julii. Paa nogen Tid henriver Pesten, som er kommen hertil fra Smyrna, mange Mennesker. Denne Syge yttrer sig paa en gandske nye Maade. Den begynder med en Svulst i Benene; aabner denne sig, og Fugtigheden flyder ud, lever den Syge; men trække Fugtighederne til Brystet, døer han Mange Skibe som vare ladte med Korn fra Syrien og Alexandria, ere ankomne hertil, og have formindsket den her værende Mangel og Dyrtid. Dog er Folket høist opbragt mod Ministeriet for de svære Paalæg, og har yttret sin Misfornøielse paa nye derved, at det har søgt at stikke deres Huse i Brand, som vare de fornemste Lemmer af Divanet. Polilitiets Aarvaagenhed har dog hidtil lykkeligt tilintetgjort disse Anslag - Stor Misfornøielse herfter og næsten i alle tyrkiske Provindser over de nye Paalæg som Porten, formedelst sine store Udgivter, ikke kan formindske. - Capitain Pacha krydser nu i Archipelagus med Lykke mod de Malthessiske Corsæer. J Forgaars kom her et stort Malthesisk Skib, som han har taget ved Candia - De engelske og franske Fregatter vare i Nærheden af hverandre i Vandene ved Smyrna, og man ventede, at det skulde komme til en Fegtning mellem dem, endskiønt de franske Fregatter ere ikke saa mange, som de engelske. - J Belgrad er det nu igien roeligt, efterat de udvandrede Jndbyggere havde faaet tilbage de Jordegodser som vare blevne dem fratagne.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Genua, den 8de August. Den her værende franske Minister havde befalet sin Nations her værende Kapere strax at løbe ud, for uden Forskiel paa Flag at borttage alle Skibe, som tilførte den østerrigske Armee Levnetsmidler. Vor Regiering tillod dem vel at løbe ud, dog under den Betingelse: at de, i Følge NeutralitetsLovene, ikke skulde anholde noget Skib, førend 24 Timer efterat de vare udløbne. Den franske Minister gav her paa tilkiende, at man i nærværende Fald ikke saa nøie kunde binde sig til denne Lov; hvorpaa vor Regiering erklærede, at den ikke tillod Kaperne at løbe ud. Da Kaperne dog alligevel vilde løbe ud, søgte man at hindre dem derfra ved den Trusel, at skyde paa dem med Kugler og Kartesker. Een, som des uagtet vovede at afseile, skiød man virkelig paa; og da Styrmanden blev saaret, maatte den løbe ind igien. Paa den franske Ministers førte Klager har Regieringen ladet den vagthavende Officeer arrestere. - Jmidlertid begave de 2 franske Fregatter og 2 Kuttere, som laae i Havnen, sig i Søen, og ligesom dækkede deres Kapere, der i Midten af dem ligeledes afseilede. – J Tirsdags løb allerede en fransk Kaper herind med 5 Priser, efter hvilke snart fulgte endnu flere med talrige Priser.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Jtalien, den 15de August. Den nyeste Officialberetning om Krigstildragelser, som den 12te er bleven bekiendtgjort i Turin, melder: at en Afdeling Piemonteser har den 31 Julii drevet 300 Franske udaf den lille Leir ved St. Anne, og frataget dem deres Tilte, Munition &c. - Den østerrigske Armee er for nylig bleven forstærket med endnu 5000, men den franske paa nye med 10000 Mand. - Til Vado have de Keiserlige ladet bringe en Mængde store Stormstiger. - Den østerrigskesardiniske Armee staaer nu lige over for den franske Linie, og man venter, at det med det første skal komme til et afgiørende Slag. Efterretningerne fra Madrit melde endnu at førend de Franske indtoge Vittoria, bleve 3 hele spanske Regimenter, af dem gjorte til Fanger.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Brüssel, den 20de August. General Jourdan har med sine Stabsofficerer begivet sig fra Sambre= og Maasarmeens Hovedqvarteer til Coblenz, hvor han har faaet en Coureer fra General Pichigt, som skal have bragt ham den Ordre at gaae over Rhinen. Strax herpaa holdte General Jourdan Krigsraad, og gav derpaa befaling, at alle under hans Commando staaende Tropper skulde paa det hurtigste nærme sig Rhinens venstre Strandbredde. Der ere 3 Foreningspuncter blevne bestemte: den 1ste oven for Coblenz; den anden imellem Andernech og Bon og den 3die ved Køll. For Resten ere alle Pontoner, Fartøier a. blevne bragte tilsammen 1/4 Miil fra Coblenz hvorhen og alle Grenaderer ved Sambre=Maas= og Moselarmeen maae begive sig. - De Franske opkiøbe i vort Landen Mængde Korn, og betale det med rede Penge.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Paris, den 21de August. Antallet paa de Tropper, som endnu skulle blive sendte mod Chouanerne og Royalisterne i Vendre, beløber sig til 40000 Mand. - J Dag gaaer det Rygte, at Charrette har indtaget den lille Øe Jndre, som ligger mellem Nantes og Paimboenf. Bliver dette bekræftet, saa er Tilførselen fra Sø siden ogsaa afskaaren for Nantes. C. Sk. J Dag Morges heder det, at Engelænderne have gjort Landgang paa 3 Steder i Normandiet og Bretagne. Deres Hensigt skal være at forene sig fra alle Sider med Charette; men en Mængde Tropper er allerede beordret til at afværge denne Forening. - Vilfærdscommissionen skal have faaet den Efterretnig at Spanien har antaget Fredstractaten. - Mod Conventens Pluralitet skriver Serizy i sin fornyede Journal, den offentlige Anklager, langt dristigere end tilforn. Om den nye Constitution udtrykker han sig saaledes: "Jeg har læst dette Project, og skriver paa den forreste Side at samme, som paa Dantes's Helvedes Porte: Her er intet Haab mere." - Han paastaaer, at Conventen vil med Magt indføre denne Constitution, og har til den Ende allerede 200000 Mand staaende for Paris, hvilket sidste dog noer øiensynligt falskt. Velan, udraaber han, jeg er tilfreds foragter et stort Folks Villie, og lader Eders en Tid lang gielde derfor, opretter, omgivne med Bajonetterne, den militairiske Republik; men zittrer, thi J gaae Eders Undergang i Møde.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Basel, den 22de August. Alle de Skridt, som hidtil ere gjorte i Henseende til Freden mellem det tydske Rige og Frankrige, ere vel i det Hele endnu blot at ansee som præperatoriske, da det vil vel vare er temmelig Tid, inden alle Puncterne, i Henseende til Freds materien, kunne blive berigtiget i Regensburg, og en Deputation fra det tydske Rige virkelig kan begynde Fredsunderhandlingerne; imidlertid er man dog meget nysgierrig efter at erfare, hvorledes de første forslag til Freden, som Frankrige har ladet giøre, ville blive optagne, da disse, som man vedvarende forsikrer, gaae ud paa, at et Stykke Land paa den venstre Rhinstrandbredde skulde afstaaes til de Franske. Preussen giør sig imidlertid al Umage for at stene saa meget som mueligt den franske Regiering til Beste for det tydske Rige. - Man troer, at følgerne af Fredsmæglingen, som Spanien har paataget sig for Kongen af Sardinien og andre talienske Fyrster og Stater, nu snart virkelig turde vise sig. Fra Turin ere allerede ankomne Gesandtere, der, som det heder, skulle i Forening med den spanske Gesandt, Ridder d'Piarte, træde i Underhandlinger med Hr. Barthelem. De franske Repræsentantere, Rewbel og Rivand, som nye lig vare her, lode sig see med en anseelig Pragt. De bleve geleidede af Husarer, og kiørte med 6 a 8 Heste for deres Vogne. Ogsaa Mairen i Strasburg var ankommen hertil. Pichegru, som opholdt sig her i mange Dage, consererte ofte med Hr. Barthelem. - Greven af Province befandt sig endnu den 16de hujus i Verona.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Wien, den 22de August. Den spanske Charge d'Affaires, Ridder d'Oraczo har officiel bekiendtgjort vort Hof den mellem Spanien og Frankrige i Basel sluttede Fred. Denne Fred var her, som man forsikrer, ikke uventet, da man allerede længe vidste af disse Underhandlinger, og man paastaaer, at det madriiske Hof har just valgt den bedste Tidspunkt til at faae sine forlorne Provindser tilbage, og overhovedet de beste Betingelser, da det paa den Tid just maatte være de Franske høist magtpaaliggende at forskaffe deres Øst og Vestpyrenærtarmee frie Hænder mod Vendee, Jtalien og de Royalistisksindede i de sydlige Provindser. - Krigsrustningerne fortsættes paa det ivrigste, og der gaaer næsten ingen Dag forbi, at der jo bliver sendt Penge=Mundur=Munitions= og Troppetransporter herfra til Armeerne.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Frankfurt, den 25de August. Efter alle Anstalter at slutte, turde det nu med det første komme igien til krigerske Optrinlangs Rhinen. Medens de Franske endnu bestandig true med at gaae over denne Flod, er man og paa østerrigsk Side belavet paa at aabne Felttoget med Eftertryk. - Fra Jernværkerne i Fyrstendommet Sie gen, ere for Keiserlig Regning blevne afleverede 14000 Tentner Kugler, Bomber a. og paa det hurtigste bragte til Brrisgau. Den Keiserl. Armie er nu deelt i 2 Dele. Felytmarskal Grev von Cairfait skal lede Foretagenderne ved Rederrhinen og tage sit Hovedqvarteer i Nassau ved Lahn; men General Wurmser skal have sit Hovedqvarteer i Freyburg, og derfra agere ved Overrhinen og til Elsass. Benævnte General tager nu de i Breisgau forsamlede Tropper i Øyesyn og skal nu med det første begynde sine Operationer. General Nauendorfs Hovedqvarteer er endnu i Mühlhelm; men General Beaulien skal, som det heder, tage sit Hovedqvarteer i Wisbaaden, hvor et Keiserl. Kongel. Corps virkelig trækker sig tilsammen. - Efter Breve fra Pfalziere Egnene der af de Franske blevne inddeelte i visse Districter. - Man forsikrer, at General Wurmser har faaet uindsk ænket Fuldmagt til at agere efter Godtbefindende. - Den Efterretning, at de Franske allerede i nogle Egne vare gaaede over Rhinen, er endnu ugrundet.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Haag, den 25de August. I Gaar har man gjort Begyndelse med at efter forske i alle her værende Huse, hvem der er udvandret til Osnabrücka. og at forfatte en ordentlig Liste over de Udvandrede. - Den hollandske Flaade skal være bestemt til at befrie den franske, som holdes bloquiret i Orient, og derpaa at forene sig med den og de øvrige Deele af Bresterflaaden.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Stockholm, den 28de August. J Skrivelser af 22de og 28de Junii samt 8de Julii sidstl. har Generalconsulen Wisk i Tanger indberettet, at Keiseren af Marocco har under Forventningen af den svenske FregatsAnkomst, ladet give Ordre til sine Krydsere, at opbringe og anholde alle de svenske Skibe, som de kunde traffe, og at disse Krydsere efter nogle Dage ere komne tilbage, og have indbragt til Tanger 3de svenske Fartøier, hvis Capitainer og Besætninger bleve bragte i Land og arresterte. Efter flere men forgiæves Forsøg paa at faae tale med Gouverneuren i Tanger, Prinds Teib, for at giøre Forestillinger mod denne uretfærdige Opførsel mod det svenske Flag og udvirke Capitainernes og Besætningernes samt Skibenes Løsladelse, har Generalconsulen endelig saaet Audience hos Gouverneuren; men da Generalconsulen, uagtet givne Forsikringer og Fregattens snart forventede Ankomst, ikke kunde opnaae sin Hensigt; saa har han i forommeldte Henseende affærdiget tvende Expresser til Salee med Brev til Keiseren. Paa dette Brev har Generalconsulen faaet følgende Svar, dateret Rabat den 28 Julii sidstleden: Vi love, at de Fartøier, som ere indbragte, skulle forblive i fuldkommen Sikkerhed; at der ikke skulle tages saa meget fra dem, som man klipper af en Nægel. Og vi skulle endnu vente fire Maaneder fra dette Brevs Dato paa Ambassadeurens Ankomst. Keiseren har derhos bevilget de arresterte Capitainers Frihed, men ikke Besætningernes, hvilke dog skulle begignes med al Føielighed, og Generalconsulen giør sig al Umage for, at de ikke skulle savne, hvad de uundgaarlig behøve. Generalconsulen havde ogsaa paa nye anholdt om Skibenes Løsladelse, samt at ikke flere svenske Skibe maatte opbringes; men ved Postens Afgang den 8de Julii havde Keiseren endnu ikke givet noget Svar derpaa. - Da Fregatten Diana, som har Presenterne til Keiseren af Marocco inde, afseilede omtrent midt i Junii Maaned under Oberstlieutenant og Ridderen Lagerstraales Commando, saa er der al Aarsag til at formode, at de hindringer og Standsninger, som ere mødte den svenske Handel, nu ere hævede.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Arendal, den 18de August. Mandagen den 29de Julii, Kl. 9 Slet formiddag, begyndte det Kongelige Arendalske Skyde Selskab dets aarlige Skydning til Papagoyen med de sædvanlige Høitideligheder og Orden; først blev skudt for Hs. Majestæt vor allernaadigste Konge af Coffardie-Capitain Gerhard Geelmuyden, som paa Fuglekongen Andreas Brønnums Vegne dertil var committeret, dernæst for Hos Majestæt Enkedronning Juliana Maria, Hs. Kongelige Høihed Kronprinds Frederich, Hs. Kongelige Høihed Arveprinds Friderich, Hs. Durchlauchtighed Prindsen af Augustenborg, af de Medlemmer i Selskabet, som ved Lodtrækning tilfaldt samme Ære. Begyndelsen blev som sædvanlig æret for Hs. Kongelige Majestæt og det samtlige Høikongelige Huus med Kanoners Løsning; der frer blev skudt for Fuglekongen, og siden de øvrige Interessentere, hver efter deres trukne Nummere i den beste og fornøieligste Orden. Ringen nedfaldt samme Dag ved Told og Consumptions Casserer Ebbells Skud for Michael Smith, som derfor tilfaldt en Sølv Marveske; den 21de nedfald Hovedet ved Kiøbmand Christian Kittels Skud, og derfor modtog en Premie af en Sølv Therinsse; den 22de nedfaldt Konge Gevinsten ved Told- og Consumptions=Jnspecteur Hagerups Skud for Kiøbmand Valentin Furst, og derfor modtog den for samme udsatte Præmie en Sølv indvendig forgyldt Sukkerspand med Sigte; men da ved Brystpladens Nedskydning tillige faldt 3de andre Præmier, saa blev derefter stukket til 3de Skiver, og tilfaldt samme for beste Skud følgende: høire Vinge, hvis Gevinst var en Sølv indvendig forgyldt Sennupskande med Skee, tilfaldt Kiøbmand Peder Bransell, ved Kiøbmand Johan Joseph Kittells Skud; venstre Vinges Præmie blev vunden af bemeldte Kiøbmand Kittel for Coffardie=Capitain Andreas Meldahl, som derfor modtog en Sølv Peberbøsse, og for Rumpen en Sølv Fiske skee til Kiøbmand Rasmus Lassen ved Stads Jnstrumentisk og Organist Rebachs Skud. Da nu saaledes dette Aars Fugleskydning til alle Nærværendes Fornøielse var afholdet, begav Selskabet sig med sædvanlig Ceremonie til dets almindelige Forsamlingssal, hvor ogsaa Aftenen derefter et munter Bal og et anstændigt Aftensmaaltid glædede Selskabet med indbudne Damer, under hvilken Glæde de alle erindrede vor dyrebare Konges og det samtlige Høikongelige Huses Velgaaende ved Pocaler og dundrende Kanoner.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Kiøbenhavn, den 4de September. Løverdagen den 29 August var Candidatus Andreas Christian Hansen til Examen Medicum theoretico practicum og erholdt Caracteren Laudabilem.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
I Dag kom den danske Cadetfergat her paa Reden fra Østersøen.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Ved Tal=Lotteriets 545 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 27. 38, 86 20 37 "Onsdag Morgen, den 9de Septbr., afgaaer den Kongelige Expresser til Norge, Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Bankosedler anmeldes og modtages Dagen "før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Død. Kiøbenhavn den 31te August. Jomfrue Anne Margreth, Gierlew, 37 Aar.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Avn TISSka S. En fra Provindserne der ei har villet være sit Navn bekiendt har tilsendt mig 100 Rdlr. med saadan Anmodning: Jndlagte 100 Rdlr. ville Secretaire Hee Wadum udsætte som en Præmie for den, der skriver den bedste Afhandling. a) Om det er gavnligt for det Almindelige at oprette et Waisenhuus i sin forrige Skikkelse eller ei, b) Hvad den egenlig ste og vigtigste Hovedhensigt har været med den Capital, som Kong Frederich den Fierde i sin Tid henlagde til et WaisenhuOprettelse, c) Om man holder det ret og forsvarligt, at forandre Kong Frederik den Fierdes Fundats i Overeensstemmelse med vor Tidsalder, naar Hovedhensigten i tabes af Sig te, hvilke med nøiagtig oplysende Med og Modgrunde maatte fremsættes med Tillæg: om ikke Fundatsen selv Pag 15 §. 13 synes at give Vink til Forandring efter Omstændigheder, ne, og d) J Tilfælde, at det ei fandtes tienligt at oppette et Waisenhuus, hvorledes da størst og bedst Gavn i Stifternes Ære og Almeenvel kunde fremvirkes med den anseelige Capital, som det afbrændte Waisenhuus eiede. Afhandlingerne maatte indsendes til Dem forinden næste Nytaar, og vilde De selv tilligemed 4 andre, som De dertil kunde formaae, hvoriblant maatte være een af Walsenhuuus=Directionen bedømme de indsendende Afhandlinger, samt dernæst lade den, der vorder tilkiendt Premien, ved Trykken offentlig bekiendtgiøre. Denne foranførte Anmodning vorder da saaledes herved fremstillet af Christen Hee Wadum.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Ved den i Dag foretagne 10de Trækning af det ved Forordningen af 8de Julii 1785 paa Annuiteter til 4 og 2 proCent Rente aabnede Annuitetslaan ere følgende Nummere udkomne, nemlig: Af 4 pro Cents Annuiteter til 1000 Rdlr. Stykket: Nr. 307. 363. 208. 185. 425. 23. 454. 31. 423. Af 2 pro Cents Annuiteter til 150 Rdlr. Stykket, No. 196. 194 333 353. 219. 449. 334. 275. 316. Eierne af de med disse udtrukne Nummere betegnede Annuitets=Beviser vilde al saa behage til 1ste Januarii 1796 at lad sammes paalydende Capital med deraf forfaldne Rente affordre i den Kongelige Casse, da deraf ingen videre Rente fra bemeldte Dag af vorder godtgjort. Finants-Collegium, den 1ste Sept. 1795. Efter nogle Aars svagelig Forfatning, men tilsidst 8 Dages heftig Sygdom, har det behaget Gud i Dag Morgeved en salig Død at bortkalde min inderlig elskte og dyrebare Mand Hr. Provst Thomas Peter Timmermann, Sognepræst til Elverum, i hans Alders 53de Aar; hvilket for mig og 4 umyndige Børn saa sørgelige Dødsfald herved bekiendtgiøres respective Slægt og Venner, hvis oprigtige Deeltagelse i min billige Sorg jeg er forvisset om uden skrivtlig Bevidnelse, som frabedes Elverum Præstegaard, den 19de August 1795. Cornelia Mathea sal. Timmermanns, fød Ramshart.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Vandagen den 31 August behagede det Forsynet, at bort Øl kalde til det bedre Liv vores uforglemmelige Moder, Frue Kammerraadinde Diderichsen til Øllingsørgaard, i sit Alders 62 Aar; hvilket smertelige Dødsfald herved bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner, frabedende os at Condolence. Øllingsørgaard, den 1ste Sept. 1795. Paa egne og Sødskendes Vegne, Seehuusen. vitterligt: at i allerunderdanigst Følge Hans Kongelige Maje Tilforordnede udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, giøre stæts allernaadigste Bevilling saaledes lydende: " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Heri Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at efter som Landvætug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og sens=Commissair og Hof= og Stads=Rets Procurator Jens Tørst af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn for Os allerunderdanigst haver andraget, at en Anviisning udveur af Handelshuset de Conninck & Comp. og til Last Vo stædt den 16de Maji sidstleden af Bogholder Oblav i Fares octroierede Banqve i bemeldte Kiøbenhavn for Capital 1611 Rdlr. 5 Mk. 4 s. dansk Courant, samt 5 Stkr. Coupons, lydende hver paa 40 Gylden hollandsk Courant, betegnet tr. B. No. 322, 325, 326, 327 og 329, forfalden den 1ste Januarii sidstleden hos Jacob Dull & Sønner: Amsterdam, ere bortkomne fra Eieren, uden at Finderen deraf efter Anmodning i Aviserne hidindtil er fremkommen dermed; da ville Vi, i Anledning af hans derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst fornævnte Landvæsens Commissair og Procurator Jens have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at Torst, ved Stevning til Kiøbenhavns Hof= og Stads=Retsom 3de Gange efter hinanden skal indrykkes i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninenger og den Altonaiske Mercur med Aar og Dags Varsel maae indkalde den eller de som maatte have forommeldte Anviisning, samt 5 Stkr. Coupons i Hænde, dermed at fremkomme, og deres lovlige Adkomst dertil at viisliggiøgre, og saafremt ingen inde forskrevne Tids Forløb dermed skulle melde sig, maae der pe meerbemeldte Anviisning og Dommen imellem Creditor og Debitor ansees og være lige 5 Stkr. Coupons erhverves Portifications Dom, samt sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage saa gyldig som Beviserne selv; hvorefter de Vedkommende vare. Givet udi Vor Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 21de August 1795. Under Vort Signet ((L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Landvæsens-Commissair og Procurator Jens Tørst af Kiøbenhavn, Bevilling ved Stevning til Hof= og Stads Retten samt i Aviserne, at indkalde Jhændehaverne af en bortkommen Anviisning, samt 5 Stkr. Coupons, og derefter erhverve Mortifications=Dom, m.v.
Berlingske Tidende, 1795-09-04
Da efter Begierning af Landvæsens Commissair og Procurator te Anviisning, udstædt den 16de Maji sidstl. af Bogholder ObeJens Torst, bliver herved den eller de som maatte have indbemellay i Faveur af Handelshuset de Conink & Compagnie og til Last den Kongelige octroierede Banqve for Capital 611 Rdlr. dansk Courant, samt de 5 Stkr. Coupøns, lydende. hver paa 40 Gylden Hollandsk Courant, betegnet Litr. B. No. 322, 325, 325, 327 og 329, forfal en den 1ste Januarii sidste leden hos Jacob Dull & Sønner i Amsterdam, i Krænde, indstevnet at møde for os i Hof= og Stads=Retten, Mandagen den 19de December næstkommende Aar 1796, for i Overeenstemmelse med allerhøistbemeldte Bevillings Jndhold, enten at bevise lovlig Adkomst dertil, eller og at anhøre Mortifications Dom, alt efter nærmere inden Retten giørende Demonstration og Paastand. - Til Bekræftelse under Hof= og Stads Rettens Segl. samt Justitz=Secretairens Underskrift. Kiøbenhavn, den 25de August 1795. (L. S.) F. Horn.