JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
J de sidste 3 Aar har det slet ikke regnet paa de cap verdiske Øer (der have en Befolkning af 7000 Mkr. hvorover hele Planteriget næsten er uddødt, samt mange Mennesker og Kreature omkomne. Pistolskuddet den 19de Novbr., paa Ponte=Royai Paris, bliver meer og meere gaadefuldt. Der nævnes nu saa mange Personer som Gierningsmænd, at man tydeligt deraf skjønner, at den egentlige Gierningsmand endnu er uopdaget. Paa Arresteringer fattes det heller ikke, thi den 21de udstædtes ikke færre end 72 Arrestbe falinger, men flere af de fængslede Jndivider ere allerede igjen løsladte. Den kgl. Domstoel har besluttet at drage Sagen for sit Forum, og Undersøgelsen har allerede taget sin Begyndelse. - Bladet National fortæller om Demoiselle Adele Boury, at han for 3 Uger siden kom til Paris for at søge et Laan af 40,000 Fr., hvormed hun agtede at anlægge et Hotel i Calais; at hun, efter forgiæves herom at have henvendt sig til Baron Roth schild, der havde hende til Bedste ved at sende hende flere Steder hen, havde directe ansøgt Kongen om en saadan Tiltraliteter Sum af hans Privat-Kasse, men hun havde intet Svar faaet. Siden var hun, som bekjendt, bleven til en historisk Person. Fremdeles fortælles der, at Demoiselle Boury havde allerede tidligere gjentagne Gange villet opdage foregivne Sammensværgelser, men var af daværende Politi Præfect bleven afviist, som en intriguant Person. National udleder deraf den Slutning, at den berygtede Pistol kunde ligesaa godt være kommen fra Demoiselle Bourns egen Ridicule, som fra en Fanatikers Kappe, og at Skuddet maaskee snarere gjaldt Kongens Pengepung end hans Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Hertuginden af Berry spadserer dagligt omkring paa Fortet Blayes Volde. Hun har allerede gjenvunden sin hele naturlige Munterhed. Paa den Bemærkning, at en Garnison af 3000 Md. bevogtede hende, svarte hun: "Desto bedre, thi jeg holder meget af Selskab." Uden speciel Tilladelse fra Ministeriet tilstædes Jngen Adgang til hende; Chateaubriands Ansøgning derom, blev ham afslaaet. Om de i Spanien foregaaede mærkelige Forandringer, skal hun have yttret: "Min Søster vil sikkert derved styrte sig i Fordærvelse. Slemme Raadgivere have ført hende paa falske Veie; jeg befrygter en Katastrophe." En anden af hendes mærkelige Yttringer er den: at der ved Restaurationen 1815. blev begaaet en stor Feil, ved Nationalfarvens Afskaffelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Af Carlisterne i Paris bliver hun i denne Tid baade litogropheret, malet, beundret og tilbedet. De opbyde ogsaa Alt, for at indsamle en klækkelig Sum til Marie Bossi, den Tjenestepige som forgiæves bødes 40,000 Fr., naar hun vilde forraade Hertuginden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Dronningen af Frankrig har afsendt et heelt Vognlæs med Taffel. Servicer og andre kostbare Effecter til sin Niece, Hertuginden af Berry, i Citadellet la Blaye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Den forenede engelskefranske Eskadre laae den 22de Novbr. for Anker ved Goere. Det er allene nationale hollandske, og ikke fremmede, til hollandske Havne bestemte Skibe, den opbringer. De sidste løbe hidtil endnu ubehindrede ind i hollandske Havne. J det Hele skulle omtrent halvthundrede hollandske Skibe være, anholdte i Engelland. Sammesteds skeer nu formelig Presning, for at tilveiebringe Matroser til de Krigskibe, som der endnu udrustes. De sidste til Hamborg ankomne engelske Skibe vare forsynede med Licencer paa at turde armere sig til Selvforsvar. Den Skade, Krigsskibene "Talaveral og "Calypso" nylig tilføiede hinanden ved Paaseiling, er meget betydelig. Stødet var saa voldsomt, at Franskmændene flygtede over paa det engelske, og Engellænderne paa det franske Skib, i den Formening, at deres eget øieblikkeligt maatte synke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Allerede i Fjor havde 800 hollandske Studenter tilbudt Kong Wilhelm deres Tjeneste, men dengang, behøvede han den ikke. Nu gjør han Brug af deres Til bud; dog skulle de kun anvendes til Grundebetets Forsvar. Den franske Armee skal have mistet en uhyre Mængde Heste ved den belgiske Grændse: henved 8000 vare, allerede styrtede. Derfor opkjøbes stærkt i Nabolandene. Med det første vil der i London foregaae en Kamp imellem to berømte Baxere. En for sin Rigdom og sine høie Veddemaal bekjendt Lord har lovet den Baxer, som han holder paa, sin Datter tillægte, ifald han vinder Seiren. Veddemaalet skal tillige være saa høit, at dersom Lorden taber det, er han i Bund og Grund ødelagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
J London tildrog sig nylig det Uheld, at to Huse, som vare beboede af en Mængde simple Familier, bleve styrtede sammen af Taget, som brast istykker og rev Bjelkerne med sig, saa over 50 Mennesker bleve dræbte og lemlæstede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
J det Hannoverske er forordnet, at der herefter, skal, til bedre Beskyttelse mod de naturlige Kopper, var cineres ikke allene paa een Arm, men paa dem begge, og det endog paa flere Steder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
J Berliner Avis er den bekjendte Skribent Julius v. Vos's Død anmeldt af hans Kone kort og godt saa ledes: "Den 1ste ds. døde Julius v. Voss." Strax derefter staaer en 20 Linier lang Annonce om en 4 Dage gammel Datters uventede Dødsfald. Den saakaldte Lægte Straf (at indspærres i et Slags Buur, hvis Bund bestaaer af skarpkantede Lægter) er nu afskaffet i den preussiske Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Nogle tydske Blade levere et eget Slags Dødsliste, nemlig over de i dette Aar ved en voldsom Død afgaaede Aviser. Antallet er betydeligt. Af Forbundsdagen ere forbudte 11, af Regjeringerne 15. Arresterede ere Redacteurerne af Tribunen, Vestbuddet, Folketribunen, det Hochbørferske Folkeblad, den frie Presse, det bayerske Folkeblad, Tiden, Søndagsbladet, Vægteren ved Rhinen, Folkehallen, samt Donau og Neckar-Tidenden. Desuden ere mange Andre flygtede. Redacteuren af Augsb. allgem. Zeitung, Hr. Oestreicher, undveg nylig paa en original Maade. Mens Slutteren redte hans Seng, tog han Nøglenippet, slog Døren i for ham, og slap lykkelig bort. Han var dømt til 3 Aars Straf i Arbeidshuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
J det franske Hovedqvarteer i Belgien be finder sig som Repræsentant for Parises ministerielle Tidender: Hr. Pillet, Redacteur af France de Nouvelle. Han bærer Nationalgardekapt. Uniform, samt Æreslegionsordenen og Julikorser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Hs. Maj. Kongen af Holland har udnævnt Kjøbmand H. P. Hansen i Aalborg til Allerhøistsammes Consul for hele Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
J Bl. f. lit. Unterhaltung, Octbr. d. A., læses en Correspondentartikel fra Kjøbenhavn, der ommelder Tilendebringelsen af Raadslagningerne i Anledning af den stænderske Forfatning, de i Anledning af denne udkomne Skrifter, og Dags Litteraturens Forhandlinger og Finantsvæsenet og Hesteavl. "Grosserer Nathansons Skrift, hedder det her: har fremkaldt forskjellige Undersøgelser; adhue sub judice lis est, det vil sige, Sagen svæver endnu for det, som man siger, ubestikkelige Publikums Domstol. Nathansons Modstandere, indrømme ham, at han har sammenstillet mange vigtige Efterretninger og Oplysninger og Danmarks financielle og commercielle Tilstand; men beskylde ham for at have malet Udsigten i Fremtiden, saavelsom den nærværende Tilstand, med altfor lyse Farver. Han har, sige de, yttret sig meget frimodigt om de tidligere Perioder af den danske Finants og Handelshistorie, og ikke fortiet de begangne Feil; men derimod fremstillet den nyeste Periode altfor glimrende, og ydet Regjeringens Operationer og Foranstaltninger et altfor uindskrænket bifald.Og i Allgem. Zeitung læses følgende fra Holsteen: Det er et characteristisk Træk, at uagtet det ikke ringe Antal Notabler af forskjellige Klasser i Danmark og Hertugdømmerne, dog endnu ikke det allermindste Tilforladelige eller Specielle er bleven bekjendt og Resultatet af deres Raadslagninger og Jndholdet af de Love, der kunne ventes, og at man hidindtil i Almindelighed kun veed saameget, at Valgdygtigheden skal være knyttet til meget liberale Betingelser, men at Offentligheden derimod skal indskrænkes til Publikation af Jndholdet og Resultatet, af Stændernes Raadslagninger. Men paa den anden Side maa man ogsaa agte de i Danmark og Hertugdom merne udkommende offentlige Blades Diskretion, hvilke, uagtet den levende Jnteresse, hvormed man seer Lovene imøde, alligevel ikke berøre denne Gjenstand førend selve Lovene ere publicerede, for ikke ved et utidigt Raisonnemen at foregribe Regjeringens Beslutninger. Raadhuset i Slesvig skal være udseet til Sæde for Stændernes Forsamling, og den venstre Fløi af Gotstorf Slot for Regjerings Collegiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Aarhuus. Det Müllerske Skuespillerselskab har ogsaa her opført: "Napoleon," to Aftener efter hinanden, begge Gange for fuldt Huus og med almindeligt Bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Næstkommende Onsdag den 12te December Formiddag Kl. 10 ordineres i Domkirken, Hr. J. C. Schmidt, som Sognepræst for Hammel, Voldbye og Søebye Menigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Bekjendtgjørelser. De flere, som hædrede min sal. Kones Begravelsesdag, deels ved uindbudne at ledsage hende til Graven, og deels paa anden Maade, aflægges herved min forbindtligste Tak. Aarhuus, den 8de Decbr. 1832. Th. Funder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
At Restanceristen over Vægter, Sprøite og Lygte skatten samt Byens Bekostning, Næring og Brug for Aaret 1832, saa og Deelinqventskat for Aaret 1830, af mig er modtagen, forsynet med Aprobation, bliver herved, overeensstemmende med Fr. 2den Juni 1830 bekjendtgjort, med Tilføiende: at Jnddrivelsen derefter vil vorde effectueret saafremt Restancerne ikke inden den 20de dennes betales til Byens Kæmner. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 6te December. Fleischer. Overeensstemmende med Fr. af 2den Juni 1834 bekjendtgjøres herved at Restancellisten over Borgervæbnings Udgivterne for Aarene 1826 til 1830, forsynet med Aprobation, er mig tilstillet, og at Udvantning derefter vil foregaae saafremt Restancerne ikke inden den 20de dennes indbetales til Byens Kæmner. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 6te Decbr. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Jfølge Fr. af 2den Juni 1830 bekjendtgjøres herved, at Restance isten over Bidrag til Almueskolevæsenet her Staden for Halvaaret til 1ste Novbr. d. A. er mig til stillet, forsynet med Amtets Approbation, samt at Jnddrivelsen derefter vil vorde fremmet hvis Restancerne ikke inden 20de dennes indbetales til Skolens Kasserer. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 6te Decbr. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Theatret i Aarhuus. Søndag Aften opføres: De to Lærker, eller: Hvem er den Rette: Vaudeville af Overskou. Derefter: Qvækeren og Dandserinden. Lystspil af Scribe. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Skuespildirecteur. Efter Begjæring af Coffardie-Capitain Weinberg, og antaget Commissionair Viceconsul Fabricius, bliver Mandagen den 17de Decbr. næstkommende paa Consul Bergens Bopæl i Skagen, afholdt offentlig Auction over Takkelage og Skibs-Jnventarium, bestaaende af forskjellige Seil, Ankere og Touge, staaende og løbende Redskab, en Jern Ankerkjetting, Skibsbaade, m. m.; Alt i en ny og god Tilstand, ilandbjerges, fra Skibet Haard af Gothenborg, som, ført af bemeldte Capitain Weinberg, paa Reisen fra Bahia til Stockholm, med en Ladning Sukker, under 7de dennes strandede paa Skagens Rif. Tillige bortsælges ved samme Auction circa 15 a 20,000 Pund, fra ovennævnte Skib løst ilandbjerget, brasiliansk raae Puddersukker. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Skagens Byfoged-Contoir, den 30te Novbr. v. Bergen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Justitsraad Thygeson, Stamherre til Mattrup, bliver følgende Boet tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) Den saakaldte Vestermose af Bjerregaards Hovedgaardstaxt, i Aale Sogn, staaende for Hartkorn Ager og Eng 7 Skpr. 1 Fkr. 2) En Parcel af Ring Præstegaards Mark i Ring Sogn, af Hartkorn 1 Fkr. 2 1/4 Alb. stillede til 3de Auctioner, som afholdes paa Thingstedet. i Brædstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Torsdagen den 3die Januar) dito den 17de ) 1833. dito den 31te – hver Dags Formiddag Kl. 10. Eiendommen under No. 1 indeholder et betydeligt Areal særdeles god Tørvejord. Conditionerne erfares ved Auctionerne. Lysthavende indbydes. Thyrsting Wrads Herreders Contoir, den 1ste Decbr. 1832. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Efter vedkommende Udlægshaveres Reqvisition, bliver Fredagen den 21de December førstkommende Kl. 10 Formiddag paa Aarhuus Raadhuus afholdt en 4de Auction over det Sted paa Grundfor Mark, Holmhuset kaldet, der har tilhørt Niels Sørensen, og nu besiddes af Jens Nielsen Møller, med dertil hørende 2 Skpr. Hartkorn paa Grundfør Mark og Tienderne deraf, saavelsom en Parcel paa Zeuthen Mark af Hartkorn 1 Td. 2 Skpr. 2 Fkr. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 28de November Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Det kundgjøres herved, at Fredagen den 15de December førstkommende, Formiddag Kl. 10 slet, bliver ved Langøre Havn her paa Samsøe afholdt effentlig Auction over et paa Nordvestrevet af Øen Veirøe i Marts Maaned sidstleden strandet Jagtskib "Sophie Pauline Amalie kaldet, tilhørende Mortensens Enke i Eckernførde, hvilket Skib nu ved offentlig Foranstalte, ning er optaget af Seils farvandet og henbragt til bemeldte Veirøe. Skibet har en betydelig Læk, men skal dog kunne istandsættes og gjøres seilbar. Conditionerne kundgjøres ovenmeldte Tid og Sted, og kan forinden erfares hos Undertegnede. Samsøe Birks Contoir, den 21de November Bay. Efternævnte Dage foretages paa Bjerre-Hatting, Herreders Contoir i Dangaard, følgende Skifter, nemlig: d. 11te Decbr. Formidd. Kl. 9 efter Søren Pedersen i Sæbberup. 12te – – - 9 – Mikkel Kiær i Stoubyeskov. Johan Andersen Aarupmølle. – – Efterm. - 1 - Jens Sørensen og Hustrue i Hedensted. 13de – Formidde - 9 – Karen Sørensdatter. i Dalbye. Kmd. Johan Heinrich Hoffmann paa Schierrildgaard. – - Efterm. - 1 - Rasmus Jensen Rand i Grauengaard. Seier Hansen paa 14de - Form. - 9 Merringgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Gartner Ketter paa Thyrsbek. – – Efterm. - 1 Johanne Mortensdatter i Aldum. 15de - Form. Else Marie Jensdatter i Stobberup. 18de - Kirsten Nielsdatter i Blæsberg. Mette Laursdatter. Nøraldum. Maren Mikkelsdatter i Urlef. Efterm. - 1 Mette Marie Thoms datter Kleis. 19de Form. Dorte Pedersdatter Lindved. Marie Kirstine Rasmusdatter Kleis. Mikkel Frandsen Ur Ane Hansdatter As Efterm. sendrup. 20de Form. Niels Thomsen Al dum. Frue v. Schmidter, i C. d. 18de Decbr. Formidd. Kl. 11 efter Ane Marie Nielsdatter af Nottrup Mark. Ane Marie Rasmusdatter Hornum. – – Efterm. - 1 - Ane Kirstine Mathiasdatter Nottrup. 21de Form. - 9 - Mette Marie Jørgensdatter Barritskoubye. Ane Pedersdatter Lyse. i Roeballegaard. Ane Marie Jørgensdatter Klakring. Jens Madsen Bredahl. 22de - - - 9 - Else Nielsdatter Hornfyld Mark. – – - 10 – Farver Brandt i Schjolde. hvilket, saavelsom at disse Skifter, de nævnte Dage, saavidt mueligt agtes sluttede, herved bekjendtgjøres for vedkommende Arvinger, Credi- og Debitorer, der anmodes at give Møde. Bierre - Hatting Herreders Contoir i Daugaard, den 1ste December 1832. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Undertegnede er atter i disse Dage bleven forsynet med endeel nye moderne Varer, saasom: Florsbaand, franske Sirtser, Silke Vestetøier, dito Strømper, hvide og graae Bomulds-Strømper, stribede og tærnede Jaconets, Cambrics, Schirtings, grøn, rød og sort Prus, grøn, rød og sort Flonell, Fryndser og Gramaner, Bomuldstøier og Bommeste, Thibet, Lyster og almindelige Merinos, franske Blomster, Kalmukker, Cassimir og Klæde, Olmerdug, Dynevaar, Dækketøi, forskjellige Sorter moderne Dame- og Herretørklæder, m. m. m. Carl J. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
J Aftes, den 7de Decbr., er paa Veien mellem El dal og Aarhuus tabt en Seildugs Sæk, hvori nogle sorte Sokker og Strømper, et lille Anker, 8 Pd. Fjer og 3. Faareskind. For Tilveiebringelsen loves en passende Douceur naar det Tabte afleveres enten i Borum Kroe eller til Kbd. Schoubye i Aarhuus. En forthielmet Koe 10 a 11 Aar gl. hvis 4 Fødder, og et Stykke af Halen er hviid, er Søndagen den 18de Novbr. optagen og indsat paa Foder hos Gaardmand, Rasmus Rasmussen i Borup ved Rosenholm, hvor Eieren kan erholde den udleveret mod at betale Foderløn og de ved Oplysningen medgaaende Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
En smuk Figur til at sætte paa en Piedestal Kakkelovn ønskes tilkjøbs. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-08
Redigeres trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-11
No. 199. den 11te December. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst, Aarhuus Stifts-Ciden. en ri Aller
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-11
Nyheder fra Udlandet. Fra det franske Hovedqvarteer i Borgerhoudt, den 30 Novbr., Form. Kl. 11. Endelig er det længselfuldt ventede Øieblik kommet: Angrebordren er givet. Jgaar Aftes samledes de Tropper, som skulle udføre Beleiringen, og ved en Dagsbefaling har Marskallen tilkjendegivet dem, at Operationerne skulle begynde, og at Transcheerne skulle aabnes under Hertugen af Orleans Kommando. Dette er allerede skee i Morges Kl. 6, af 5000 Mand. Paa samme Tid blev Fortet Montebello besat af franske Tropper. De Elitkompagnier som staae foran Transcheearbeiderne, for at beskytte dem i Tilfælde af et Udfald, have Ordre til den dybeste Taushed, og maa ligge plat ned paa Jorden Skildvagterne paa Knæe. J dette Øieblik befinder Oberst Auvray sig i Citadellet med en Opfordring til General Chasse. S. D. Klokken 1.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-11
Antwerpen, 2 Decbr. Morg. Kanonaden fra Citadellet har vedvaret i Gaar og hele Natten uafbrudt. Jndtil i Gaar Middags havde Franskmændene dog endnu kun 15 Døde, blandt hvilke 2 Genie-Officerer, men derimod en betydelige Deel Saarede. Ogsaa nogle Antweroner Borgere, som Nysgierrigheden, havde lokket udenfor Portene, ere blevne lemlæstede Jmidlertid fortsættes endnu Underhandlingerne og Stadens Neutralitet. Kl. 4 i Gaar Efterm. kom GeneralDeprez, ledsaget af sin Stab og Oberst Buzen, sprængende ind i Staden, og en Time derefter begav den franske Eskadronschef Lafontaine, Marskallens Adjutant, sig til Citadellet. Her menes, at den første Storm vil komme til at koste nogle tusinde Franskmænds Liv. Paa Kathedralkirkens Taarn er oprettet Signaler for de belgiske Tropper. Adskillige Batailloner af disse ere rykke de herind. Den stærke Skylregn i disse Dage er til stor Skade for Franskmændene, af hvilke flere Tusinde maa kampere under aaben Himmel. Jgaar blev det franske Hovedqvarteer forlagt fra Borgerhoudt til Berchem. Hele Natten have Arbeiderne i Løbegravene staaet i Vand høit op paa Benene. Jgaar Morges gjorde Hollænderne et Udfald, og man hørte en stærk Füsillade. Paa samme Tid begyndte man at bombardere. Jfølge Beretninger fra den franske Leir var Natten meget frygtelig: tre Regimenter maatte paa høire Side af Berchem bivouakere paa fri Mark, da Landsbyen var propfyldt. Jdag skulle alle Batterierne være færdige. Fortet Montebelle betragtes som det første, og tjener desforuden som Vaabenplads for de franske Krigsfornødenheder. Da Hertugen af Orleans igaar befandt sig ved de yderste Forposter, viste Hollænderne at de forstaae at sigte godt. Lige tæt, foran ham slog en Haubitskugle ned i Dyndet, der oversprøitede ham fra øverst til nederst. En Artillerist ka stede sig ned foran Prindsen, for at beskytte ham, men kom ingen Skade til. Saaledes har den unge Prinds nu annammet den første Krigsdaab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-11
Antwerpen, den 30te November. J Middags hørtes pludseligt 3 Kanonskud fra Citadellet. Paa Place du Meir saae man 2 franske Soldater med afskudte Hænder, en Tredie var skudt midt over. Klokkerne lød, Generalmarschen sloges, Soldaterne tilte hen til deres Samlingspladser, Ordonantserne fløi Gaderne op og ned, Generalerne og igjennem Staden, og Fruentimmer i tusindeviis tilte ud af Portene, som endnu stode aabne. Under al denne frygtelige Skræk er der dog endnu ikke bleven skudt paa Staden, men kun paa Fortet Montebello. J Nat have 10,000 Franskmænd aabnet Løbegravene, og snart vil en blodig Kamp begynde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-11
Antwerpen, 2den Decbr. Efterm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-11
Fra i Morges af bombarderes der stærkt fra Citadellet mod de franske Beleiringsværker, men paa Staden er der endnu ikke faldet eet eneste Skud. Franskmændene have mange Døde og Saarede, og deres første Beleiringsarbeider ere blevne aldeles ødelagte. Jsær erfares, at Oversvømmelserne, foranledigede af Digets Gjennem brud ved Burght, skulle have sat den franske Armee i en meget betænkelig Forfatning. J Middags vilde en fransk Afdeling besætte Diget ved Melkhuis, men blev drevet tilbage af den hollandske Fregat Euridices Kanonkugler. Man kan tydeligt see herfra, hvorledes Hollænderne oprette Batterier ligeover for Montebello, for at bestryge dette.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-11
Antwerpen, 3die Decbr. Middag. Skydningen fra Citadellet og Forterne har varet ved til i Dagmorges med den største Heftighed; nu høres kun enkelte Kanonskud. Midt i Nat havde Citadellets Garnison gjort et Udfald fra den Side som vender mod Staden, dog formodentlig kun for at rekognoscere, da man endnu ikke har erfaret noget videre derom. Alle de Værker som Marskal Gerard havde ladet oprette i Berchem, Valkenberg, Marienberg a. ere blevne aldeles ødelagte. Franskmændene have nu med Rette at bestaae en Jld og Vandprøve, thi alle Marker og Veie staae under Vand, eller ere saaledes gjennemblødte, at Skyts og Munition blive siddende fast deri. Hvis Franskmændene derfor ikke snart beslutte at angribe Citadellet fra Staden af, ville alle deres Forsøg til sammes Erobring blive frugtesløse, thi i de næste Maaneder vil det blive endnu værre. - Der grasserer megen Sygdom i den franske Arme. Af Nogle angives den for Cholera, af Andre dog kun for Cholerine. Citadellet, den 2 Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-11
Jforgaars indtraf der ved Citadellets Port en fransk Oberst som Parlamentair, men blev nægtet at komme ind, derimod blev det tilladt en ham ledsagende engelsk Officeer at overlevere Generalen hans Depesche, der indeholdt en Opfordring fra Marskal Gerard. Svaret var, som man kunde vente sig, afslaaende. Da Beleiringsarbeidet ikke var ophørt om Middagen, som vor General havde forlangt, blev der fyret paa Arbeiderne. Ved det første Skud blev der udbragt et saa bedøvende Hurraraab, at man næsten ikke kunde høre det andet Skud. Jgaar blev der gjort et Udfald herfra: 1500 Md. rykkede ud for at lægge alle de Huse a. i Aske, som stode os i Veien, og det blev lykkelig udført. Ved denne Leilighed ere ikke saa af vore Fjender blevne dræbte eller saarede. En fransk Soldat som nær var druknet, men blev frelst af en hollandsk Matros, udraabte: "Hvilke fordømt Vandland er dette, nær var jeg druknet i Søen." Jgaar blev 8 Skibe, som under dansk og svensk Flag vilde seile ned af Schelden, ved Geværskud af de franske Poster, viist tilbage. Fortet Liekkensboerk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-11
Jdag (30 Novbr.) var her en fransk Capitain, Adjutant hos Gen. Sebastiani, for at opfordre os til Overgivelse. Men han maatte vende om igjen med uforrettet Sag. Ville Franskmændene angribe os, maa de falde som Fluer, da de kun fra to Sider kunne komme hertil og det langsmed Scheldedigerne. (En anden fransk Officeer havde faaet samme Svar i Fortet Lillo. Han var bleven ført ind og ud med tilbundne Øine.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-11
Belgiske Grændse, 2den Decbr. Den franske Reservedivision under General Schramm er rykket over Grændsen, og har Ordre til, i dobbelte Etappemarscher at gaae sin Bestemmelse imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-12-11
Amsterdam, 1ste Decbr. En Efterretning som vi i dette Øieblik modtoge fra Antwerpen er af saa stor Vigtighed, at vi maa oppebie dens Bekræftelse inden vi kunne meddele den.