JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Fra Table Rock (en ophøiet Klippe) kan man betragte Vandfaldets Høide og Masse, bedre end fra noget andet Sted. Det ligner det oprørte Hav og Du selv hvilket hjelpeløs Atom synes Du ikke i Midten af denne, en kjempeagtig Naturs uhyre, og evige Kamp. Vinden havde nu sat sig, og hvad der var mere, vi kunde nu til Venstre beundre dens kaade Leeg med Dampen, isteden for at blive blendet af denne. Fra det uhyre Basin, hvori Vandet styrter sig et klart Leie paa 140 Fod. reiste Skyer af Røg sig op i hvide Støtter, lig dem, som undertiden sees om Sommeren paa Aftenhimmelens fjerne Horizont, og atter igjen stig op i afspidsede Toppe, ligesom Jis paa Jisbjergene; drevne af Vinden, bleve de nu førte ned ad Strømmen, den skjælvende Dunst samlede igjen sin Styrke og søgte den øvre Luft, indtil den adskilte og adspredte sig i det rene Blaae, som den bedækkede det med et Sølvsløer, liig adspredte Pletter paa Azurblaae. J Faldets Centrum, hvor Vandets Masse er sværest, tager det sit Løb paa en uafbrudt Masse af det dybeste Grønne, og naaer paa nogle Steder Bunden som Krystalstøtter af samme Farve, til de møde et snee vidt Skum, der bølger sig og ruller convulsivt ned i det uhyre Basin. Formedelst det døvende Drøn Mørkheden, og den stormende Hvirvelvind hvori vi stode, kunde man let have forestilt sig disse massive Støtter, som Væggene af et Freslot; Liig blændende Smaragder indfattet i Sølv. Vist nok aldrig sammendyngede Naturen fantastisk saamegen Skjønhed paa hinanden, forenet med saa megen rædselsfuld Majestæt. Lad mig ikke glemme, at anføre den deilige Regnbue, som i dette Øieblik hang over den lige over for liggende Deel af Vandfaldet, der er adskildt ved en lille Øe) og synes at omspænde den hele Brede. J Midten af dette Sølvskum af Vanddunster, udstrakte sig et bredt Belte af glimrende Guld og Karmosin, ihvilket Regnbuen dyppede sine Farver og synes at have grundfæstet sin Bue. Forskjellig fra andre Naturscener; som har været Gienstanden for mine Betragtninger, sees Vandfaldet Niagara fordeelagtigst naar Solen staaer høiest paa Himlen, Farvernes Spillen ere da de meest glimrende og forskjellige, og om Skjønheden af disse Farver kan man ikke engang gjøre sig en Jdee. Hulens Mørke (under Table Rock) behøver ingen Hielp fra Aftenskyggen, og det Heles rædsomme Storhed føles ikke mindre, fordi det er mindre tydelig seet. Vi besteeg nu den steile Høide fra Canadasiden, og efter længe at have betragtet det fra Table Rock af, søgte vi, og fik tørre, Klæder og Vederqvægelse i et nærliggende Værtshuus.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Vi besøgte igjen dette Naturens Under, ved vores Tilbagekomst fra Søen Erie og havde nu betragtet det fra alle Sider, og til enhver Tid paa Dagen. Bredden af Table Rock kan man i Maaneskinnet ikke nærme sig uden Rædsel. De smukke Farver ere nu alle borte, ene Regnbuen, nu kan en Skygge af hvad den før var, har forandret sig til en mørk, ugjennemsigtig Afgrund. Denne søde Planets Straaler, formaaer kun svagt at gjennemtrænge den kolde, tykke Damp, som Atmospheren, er opfyldt med; de kysse kun, kysse koldt Vandet ved Brinken og vise blot svagt den øverste Halvedeel af Støtterne, nu saa sorte som Jbenholdt, der styrte sig i et oprørt Hav af dunkle Skyer, hvis Dybde og Grændser, ere lige usynlige. Det forestiller Elementernes Storm i et Chaus. Den skjælvende Dødelige staaer paa Brinken, lig den forjagede Fiende af Menneskeslægten. Paa den yderste Grændse af denne Verden. Uvis hvor, i Ocean eller Luft. Slaget ved Plattsburgh. Fjenden nærmede sig nu langs Bredden af Søen mod Floden, Sarange, ved hvis Munding Landsbyen Plattsburg ligger, forsvaret bag til og paa Siderne ved Skoven, hvis mørke, ubegrændsede Linie, behageligen afbrydes ved dens nætte og smukke Bygninger, beliggende omkring en cirkeldannet, Baj, i hvis Sølverskjød, Floden udgyder sig, Vedvarende Skjærmysler fandt nu Sted mellem Fienden og vore militaire lette Tropper, syv hundrede Mand samlede sig snart fra de omkringliggende Skove. Provindsen Vermont, som begrændser den modsatte Strandbred af Jndsøen, udsendte nu dens Feldbeboere. Adspredte i et bjergigt Land, maatte det vel have været vanskeligt at samle de faa Beboere, Men Rygtet om Fiendens Jndfald løb fra Høi til Høi, fra Landsbye til Landsbye, nogle toge Hestene fra Ploven, andre randt til Fods, efterlode deres Hjorder paa Græsgangene og gave sig neppe Tid til at tage en Afskeeds Velsignelse med paa Reisen fra Koner, og Mødre, naar de rakte dem deres Vaaben. Deres Gevæhr paa Skuldren, et Krudthorn ved Siden, undertiden en Ration i Lommen, trængte Hob paa Hob ind i Burlington, og alle, (efter hvad en Ven, der har været Øinevidne til denne Scene har fortalt mig, ekom løbende, enten paa deres egne Been eller til Hest.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Den smukke lille Bye Burlington, er bygget langs ad en Høi paa den modsatte Strandbred, og lidt høiere op i Søen, end Plattsburgh. Her var enhver Baad og Cande sat i Reqvisition; Skare efter Skare skyndte sig til Strandbredden, og ligesom de adspredte Hobe stormede til Platts burgh ved Rarangefloden for at modstaae Fjendens Overgang, eller kastede sig ind i Skoven for at angribe og udmatte Fiendens Bagtropper. Flaaden var udrustet, og da den Fjendtlige kom i Sigte, blev den lagt i Slaglinie ved Jndløbet. af Bugten. Med saadan utrættelig Virksom hed havde Amerikanerne forberedt sig til Striden, at en af Skibene, som var med i Slaget, var bleven bygget og udrustet paa en fjorten Dages Tid. Atten Dage for Træfningen, stod endnu Tømmeret hvoraf det var bygget og voxte i Skoven ved Søens Strandbred.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Uagtet at den berømte Whiston meget lunefuld og vittig anmærker; at Qvinden var skabt af Mandens Ribbeen, fordi det var den meest kroge de Deel af samme, træffer det dog ofte ind, at vi have denne krogede Deel, at takke for mange af vore bedste Handlinger. Ja, vare vil virkelig ofte meere opmærksomme paa vor sande Jnteresse og fulgte tiere det skjønne Exempel som Qvinden giver os, ved hendes selskabelige Dyder, og huuslige Lykke, ville det afholde os fra at overtræde de Grændser, som Pligt og Ret foreskrive os. Saadanne ere de Væseneer, som udgjør en væsentlig Deel af vor Lykke, saadanne ere de Væsener, der fordre vores ømmeste Behandling! De ere afhængige af vor Magt og vi burde indrette vore Handlinger saaledes, at de ikke føle deres Afhængighed. Arbeide vi for dem, lønne de os fuldkommen derfor, De tye til os for Beskyttelse: Lad os ikke misbruge denne Tiltroe, hvor foragtelig maae ikke det Menneske være, som saa storlig kan glemme hans Bestemmelse, at han bruger sin Tunge til at udøse Grovheder mod hende, som han skylder Ømhed og Kjerlighed. Hvem ville anvende de Hænder, som vare bestemte til at beskytte hende, som Midler til en brutal Streng, hed, ingen Grund kunde retfærdiggjøre ham, og Naturen selv maatte fornægte ham som sin Søn. Den Mand, der lægger Haand paa et Fruentimmer er en Elændig, som det ville være en alt for plum Smiger, at kalde en frig Karl. Albert.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
De Yndigheder Fruentimmerne besidde aftvinge os ofte Kjerligheds Hylninger, men ved faa Leiligheder - en ædel Behandling. Philosophens Opdragelse gjør ham skikket til at nyde fornuftige og lærerige Fornøielser men af Fruentimmerne vente Mandspersonerne at høste Frugten, uden at den ved Dyrkning er bragt til Fuldkommenhed. Mandspersonerne ere altid partiske naar det gjelder det smukke Kiøns Person, men skindsyge naar det gielder deres Forstand. Det er, blot naar Alderdommens Rynker have furet Kinderne, at Fruentimmerne høre Sandhedens Stemme af Mandspersonerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
De, der have været uhældige i Kjerlighed, ligne Feighjertede, der angribe enhver de ikke frygte for, og disse have i enhver Tidsalder, dyppet deres Pen i Galde, og for nogle Faaes foregivne Feil, bagtalt det hele Kjøn. Hinduernes Punditter sige: Fruentimmerne besidde sex Egenskaber. 1. En uordentlig Begjerlighed efter Juveler, skjønne Møbler, smukke Klæder og deelicat Spise. 2. Umaadelig Vellyst. 3. Hæftig Vrede. 4 Dyb Fortrydelse, ingen lærer at kjende deres Hjertes skjulte Følelser. B. Andres gode Egenskaber synes slette i deres Øine. 6. De begaae ofte slette Handlinger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Efter at Fruentimmerne havde i henimod 3000 Aar, været Gienstanden for satirisk Vid og hypokondrisk Lune, opstod Ridderskabet, en Jnd stiftelse, der næsten forgudede dem, der gjorde det til næsten meere end Majestæts Forbrydelse at mishandle dem, og næsten ikke til mindre end Blasmephie, at tale ilde om dem. Boccacis sætter med fuldt Alvor, Damerne ved Siden af Gud, og takker Begge for deres gjensidige Assistance i at forsvare ham mod hans Fjender. Petrare ikke mindre alvorlig, sammenligner: hans Laura med Jesus Christ. Dendes de Prade en Præst og Poet, siger, han ville ikke ønske at komme til Himlen, uden paa Vilkaar, at han der maatte gjøre Cour til hende, han tilbad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Da Fruentimmerne igjen ophørte at ansees for Væsener af en høiere Natur, begyndte man at betragte dem som Legetøi i en munter Time &c. Naar de gamle Germanere, brøde ud af deres Skove og Huler, kunde Fruentimmerne sættes i Ligning med Mændene i mange Henseender, og vare ofte af større Vigtighed for dem end Mands personerne. (from the literary Companion.) Om Studeringer. Studeringer tiene til Fornøielse, til Prydelse, og til at opnaae Færdighed i en eller anden Videnskab. De bruges fornemmelig til Fornøielse i eensomme Timer. Til Prydelse tjene de i Samtale, og ved at opnaae en eller anden Færdighed i Videnskaber, tjene de til at kunne bedømme og bestyre Forretninger; thi Mænd, der blot besidde Praxis, kunde udføre og maaske dømme om parti culaire Omstændigheder en af Gangen; men en almindelig Bedømmelse af Sager i det Hele at udkaste, at lægge Planer og at bestyre Affairen komme bedst fra dem, der ere Lærde. At anvende formegen Tid paa Studeringer, er at spilde sin Tid ørkesløs, at gjøre alt formeget Brug af dem til Prydelse, er Affectation, at rette sin Bedømmelse aldeles efter de Regler de foreskrive os, er at bære sig af som en Skolepedant. Studeringer forbedre vore Natur=Anlæg, der gjøres fuldkomne ved Erfarenhed; thi Naturens Gaver ere liig naturlige Planter, der trænge til at beklippes ved Studeringer, og Studeringer selv give alt for mange vidtløftige Regler, naar de ikke begrændses ved Erfarenhed. Listige Mennesker foragte Studeringer, Eenfoldige beundre dem og vise Mænd bruge dem; dog lære de ikke selv, hvorledes de skulle bruges, der erhverves ved Undersøgelse og Agtpaagivenhed. Læs ikke, for at kunne forvirre og modsige, for at troe og antage Alt for afgjort, eller for at finde noget at kunne tale og raisonere over; men for at kunne betragte og overlægge. Nogle Bøger skulle man smage paa, andre skulle nedsluges og nogle faa burde blive tyggede og fordøiede, det vil sige: nogle Bøger skulle man blot læse enkelte Dele af, andre skulle ikke læses alt for opmærksomt, og nogle faa burde læses heelt igjennem, og det med Flid og Opmærksomhed. Nogle bør man lade læse af andre og uddrage Extracter af, men dette bør blot være Tilfældet med dem, der indeholde mindre vigtige Materier og med de ringere Slags Bøger. Andre udarbeidede Bøger, ere i Almindelighed som distillerede Vande, blot flygtige Sager. Læsning gjør en Mand dannet, Samtaler giver ham Færdighed, og Skrivning, gjør ham nøiagtig. Hvis en Mand derfore skriver lidet, maae han have en god Hukommelse, hvis han diseurerer lidet, maae han have et spillende Vid, og hvis han ikke læser maae han besidde megen Snilhed, for at synes at forstaae hvad han ikke forstaaer. Bacon.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Udenlandsk. J Rusland strømme allevegne fra, milde Bidrag ind til de Ulykkelige, som have lidt ved Oversvømmelsen. Hs. Kgl. Høihed Prindsen af Oranien har givet 20,000, den unge Grev Demitry Scheremetjew 50000, flere af Cheferne for Garde Regimenterne 5, 8 og 10,000 Rubler, og fra den Petersborger Geistlighed er ogsaa indkommen betydelige Bidrag. Ifølge officiel Jndberetning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
fra Toldvæsenet i Kronstadt steeg Vandet der, ved Oversvømmelsen den 19de November, fra Kl. 10 om Formiddagen til 2 om Eftermiddagen og satte, med Undtagelse af nogle faa høie Steder, Byen aldeles under Vand. Hele Huse bleve bortskyllede af den rivende Strøm og ført over til den wiburgske Kyst. Mangfoldige Mennesker, omkom. De i Krigs- og Mellem Havnen liggende store Orlogskibe bleve løsrevne og kastede paa Land. Jordvolden og Træ Bastionerne paa Fæstningens Nordside, samt de Fortificationsværker, der forsvarede den fra Syd= og Vestsiden, ere aldeles ødelagte. Stormen og Havets Magt slæng, te Kanoner af 170 Punds Vægt ud i Havet, Vandet var stegen her 11 1/2 Fod over sin sædvanlig Standpunkt. - Bladet, den russiske Jndvalid meddeler en Fortegnelse over alle de Oversvømmelser, som have hjemsøgt Staden Petersborg, siden dens Anlæggelse. De betydeligste vare: den 18de October 1755, hvor Vandet stod 9 Fod over den sædvanlige Standpunct, og den 16de October 1777, da det stod 11 Tommer høiere; men denne Gang var det stegen 13 Fod og 4 Tommer, og i Galeihavnen endogsaa 16 Fod over den sædvanlige Høide.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Den skjønneste Damp Paketbaad, som endnu er bygget i Amerika, Phønix, er nylig ved en Passagers Uforsigtighed med et Lys, aldeles opbrændt paa Champlain-Søen. Af 40 Reisende druknede kun en Kone; hele Mandskabet derimod som opofrede sig for Passagerernes Regning, omkom, paa Capitainen og en Matros nær.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Den 30te October, meldes der fra Corfu, har en frygtelig Orkan raset i de joniske Farvande, og ødelagt mange selv i Havnene liggende Skibe. Fordum sagde Berlinerne om deres Gadeoplysning: at man tændte Laternerne for at Folk kunde see det Mørke, der herskede i Gaderne. Nu skal det store Berlin oplyses ved Gas, i hvilken og Hensigt den berømte Englænder, Oberst Cochrane, i dette Efteraar har gjort en Reise dertil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Flere af Tysklands andre store Stæder haabe at erholde samme Oplysning. - J Kjøbenhavn lader man det blive ved et mislykket Forsøg, En Forpagter i Exeter havde en fortræffelig Malketoe, der ulykkeligviis kom til at brække sig ene Been. Da Bruddet var meget farligt kunde det ikke helbredes; men for at beholde Dyrret, besluttede Eieren at lade Benet sætte af ved en duelig Dyrlægge og give det et Træbeen, hvormed Koen ogsaa virkelig allerede 14 Dage efter Operaltionen sluttede sig til den øvrige Hjord.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
J Fabrikstaden Alsfeld har man ved at bortrydde Muren af et fordums Munkekloster, fundet en betydelig Skat Guldmynter. - Ved denne Leilighed bemærkes, at her i Danmark findes paa de fleste Crucifixer i Hovedet et Hul, hos nogle forsynede med Proppe, hos andre er Proppen borte, i eet af slige fandtes i en af de sønderjydske Byer saaledes for nogle Aar siden et Crucifix, hvori laae, efterat man havde udtaget den deriværende Prop, en Sammenvikling af Klude den ene inden i den anden, og inderst nogle smaae Spaane med en Strimmel Pergament, hvorpaa stod: de 11000 Jomfruers Been; og i et andet en Lignende med Jndskrift: e ligno erucis. J Tillæget til den Norske Rigstidende No. 92. læses følgende originale Bekjendtgjørelse: "Herved bekjendtgjøres for Publikum, at jeg ikke længere er Skomagersvend formedelst mit daarlige Helsen; saaledes ærbødigst begjærer jeg, at det ærede Publikum ei vil tiltulere mig med denne Titel. - Christiania, den 26de October 1821. Jver J. Lysgaard, junior. I Amsterdam har i Slutningen af f. M. fundet meget Liv Sted paa Kornmarkedet, og der er opkjøbt betydelige Partier, saavel til virkelig Forbrug, som især paa Speculation.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Den 6te Dennes havde man om Eftermiddagen Kl. 1 3/4 i Portsmouth følt en let Jordrystelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Indenlandsk. Jfølge allerhøieste Resolution af 7de December: er Charge d'Affaires ved det Kongelige sachsiske Hof, Geheime-Legationsraad Jrgens Bergh. Ridder af Dannebrogen, med hans ægte Descendentere, optaget i den danske Adelstand, under Navnet "Jrgens Bergh."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Antallet af de i November Maaned paa Koppe anstalten i Kjøbenhavn indlagte Patienter vare 13. Af disse vare 12 vaccinerede og havde formildede Kopper; 1 havde i sin Barndom havt de naturlige Kopper, og fik dem nu atter under den modificerede Farve. Patienternes Antal var den 30 Novbr. 9.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Under 10de December er Cand. Pharm. H. S. Lund af Viborg forundt Bevilling til at nedsætte sig som Apotheker i Nyekjøbing paa Morsøe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
I Kjøbenhavn grasserer en Lungebetændelse blandt Hestene, som er meget farlig. Af Garden tilhest vare 100 Heste syge og 8 døde, og paa Kongens Stald var paa engang 24 syge. Sygdommen udbredte sig i Sielland, og mueligt er det den samme, som yttrer sig i Fyen, da ogsaa i Odense i de sidste Maaneder flere forhen raske Heste pludselig ere blevne syge, og nogle af dem, uagtet den, af vore duelige Dyrlægger anvendte Hjælp, døde. Kongens Smed, Helper, anbefaler, som Præservativ, urindrivende Midler, som han alene har fundet probatte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Under Gudstjenesten forleden i StakkemarkeKirke paa Lolland, bleve Sølvhægterne af nogle i Vaabenhuset ophængte Fruentimmerkaaber bortstiaalne. Tyven, som strax blev opdaget, skal eie en udestaaende Capital.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
J Stormen den 3die Novbr. strandede 1 Skonnert og 2 Jagter mellem Vordingborg og Peters verft. Det er mærkeligt, at den ene af Jagterne, som aldeles forliste, førtes af en norsk Kone, der i mange Aar har faret som Skipper her i paa Danmark.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Landinspecteur Sørensen til Lauenhavgaard, der procederer med en Gjordemoder om Betalingen for 6 Klysterer, er nu ved Landsoverretten tilkjendt at betale dem med 9 Rbd. 2 Mk. S. og T. Aarhuus den 16de Decbr. Ved Landsbyen. Holme, en halv Miilsvei herfra, tildrog sig i Torsdags en Naturbegivenhed, som fortjener at bemærkes: Paa en temmelig høi Banke udsprang der pludseligt paa 3 forskjellige Steder en Vandstraale af Jorden som et Springvand, af flere Tommers Tykkelse og en Alens Længde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Det har derhos tillige behaget Hs. Majestæt at befale, Cancelienssessor Toft skal tilkjendegives, Allerhøistsammes Tilfredshed med denne hans Donation til Thisted Bye, der ikke mindre bærer Vidne om hans patriotiske Sindelang, end om hans undersaatlige Hengivenhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Løverdagen den 8de Januar førstkommende Kl. 11 Formiddag, afholdes offentlig Auction ved Pakhuset paa Steenberg Strand over 1000 Tdr. svensk Tiære, som den 4de Novbr. sidst. indstrandede paa Worupøer Strand med Galeasen Haabet, Capitain P. Olsen, bestemt fra Stokholm til Hamborg. Varene sælges frigjorte forToldafgivter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Qvartalscoursen for Januar, Februar og Marts Maaneder 1825, er fremdeles bestemt til 225 imod 100 Species eller 200 Rbd. Sølv, saaat 1 Rbd. Sølv i alle foranførste Tilfælde kan betales med 1 Rbd. 12 s. i Rigsbanksedler og Tegn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
Kjøbenhavns Børs, den 17de Decbr. Cours. Hamb. 2 M. 219, a vista 223. Specier 227. Specier solgtes til 13 Rbmk. 10 1/2 s. Disconto 5 pC. 4 pC. Kongl. Obligationer (uden Renter) 88. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter 1000 a 100 1/2 Rbd. r. S. eller 114 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. rede Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-24
(Jndsendt.) Hvorfor, min kjære Mester Naal, Forlanger De et større Maal. Af Klæde, end som Mester Sax, Til Kjolen min - Det skal jeg strax Forklare Dem, Hr. Bartholin : Hans Søn er ei saa stor, som min
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-31
Brudstykker af engelske Aviser. Det Engelske Ostindiske Compagnie; Krydser the Ariels Skibsbrud i den persiske Havbugt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-31
Den 22de Marts gav Sheiken os en Baad, i hvilken vi naaede Bushire samme Aften. Vi vare paa Reisen forsynede med enhver Nødvendighed. Bushire forlode vi den 28de og ankom til Basorah for faa Dage siden. J flere Dage efter vores ulykkelige Skibbrud maatte jeg holde Sengen, opsvolmet af Soel og salt Vand, og saaret paa flere Steder af de Stød jeg havde faaet paa Klipperne ved at lande, men forøvrigt har jeg befunden mig frisk og vel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-31
Følgende besynderlige Omstændighed tildrog. sig forleden i Drurylanes Theater. En Herre, savnede i Trængselen hans Uhr, greb fat paa en Mand, som han formodede havde bestiaalet ham og beskyldte ham derfor. Mennesket, tog strax et Uhr op af sin Lomme, med Signetter i, overgav det til hiin. Og fik derpaa Lov at passere. Da førstnævnte Herre kom hjem, fandt han til sin Forundring, at han havde glemt sit eget Uhr hjemme, der hang i hans Sengekammer, Uhret og Signetterne som han havde modtaget, ansees at være af en 50 Guineers Værdie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-31
Rockingham Advertiser fortæller: Flere af de største Familier her, ere nedsjunkne i den dybeste Sorg over den letsindige og ryggesløse Opførsel af en ung Herre (en Neven af en af de første Pairer i Riget) der af Samvittigheds Nag har skudt sig selv. Han var i Besøg hos en Adelsmand i Genua, hvor han, som en Ven af Huset forførte to af hans Værts Døttre, der begge bleve frugtsommelige. En af dem, siger man skal have forsøgt paa at dræbe sig selv med Gift, da det blev opdaget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-31
En sørgelig hendelse tildrog sig nyelig i GreatCastiertou. En Tjener hos en Madame Frank, kom hjem med et ladt Gevær og lagde det fra sig paa Bordet i Kjøkkenet, hvor Madame Franks Søn og en lille Dreng kaldet Osborne begge 8 Aar gamle, legede sammen. Den Forrige tog Geværet og sigtede paa Asborne, sagde han ville skyde ham og affyrede strax Geværet. Ladningentraf ham i Ansigtet og Øinene. Han er, som en Følge deraf farlig saaret, og sit Syn aldeles berøvet, J Torsdags otte Dage, kom en Person, den foregav at være Officeer i Armeen, til Whitby og fik Jndqvarterings Billetter for 3 Soldater, som han sagde fulgte ham for at forfølge nogle Deserteurer. Næste Dag leiede han en Hest, og reiste, ledsaget af en Constabel til Nobinshoodbay, i den foregivne Hensigt, at begynde Eftersøgningen. Da de rede ned af Veien til Robinhvod, Bye, omtrent ved Midnat, gaves der en Anledning hvorved Constablen steeg af. Den foregivne Officeer greb Leiligheden til at galloppere bort, og endskjøndt forfulgt af hans Ledsager, der saa hurtig som muligt igjen steeg til Hest, undløb dog lykkelig. Ved Constablens Tilbagekomst til Whitby, foretog Eieren Ralph Welford en stricte Efterforskning efter Flygtningen; men efter at have gjennemreist Landet i en betydelig Afstand i forskjellige Directioner, kom han tilbage, uden at have erholdt den mindste Efterretning om ham eller hans Hest. (Et Beviis meere paa de engelske Tyves Dundristighed.) (The Hull Advertiser. Kjerlighed. (af Schillers philosophiske Breve.) Nu bedste Raphael, lad mig skue omkring mig. Høiden er bestegen, Taagen er faldet; som i et blomstrende Landskab staaer jeg midt i den Unaadelige. Et reent Soellys har luttret alle mine Begreber. Kjerlighed altsaa det skjønneste i den besjelede Skabning, den almægtige Magnet i Aar, deverdenen, Andagtens og den meest ophøiede Dyds Kilde - Kjerlighed, er kun et Gjenskin af denne eneste oprindelige Kraft, en Tiltrædelse af det Fortreffelige, grundet paa en Øieblikkelig Ombytning af Personlighed, en Omvexling af Væsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-12-31
Naar jeg haver, saa berøver jeg mig noget, naar jeg elsker, saa bliver jeg rigere ved det jeg elsker. Tilgivelse er at gjenfinde en forødt Eiendom. - Menneskehad er et forlænget Selvmord; Egoismus er et skabt Væsens høieste Armod.