JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
Badeanstalt paa Føhr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
Indenlandske Efterretninger. Søndagen den 7de Martii gav Selskabet. for Musikens Udbredelse den sædvanlige aarlige Concert til Fordeel for Bombebøssen, som særdeles skjønt og heldigt udførtes, især No. 4 i første Afdeling: Jntroduction og Variationer for 2 Pianoforter, af Wortschitschek, hvori de Herrer Lüders og Gerson lagde deres udmærkede Talenter for Dagen, ligesom Mad. Goldschmidt i en Sopran-Arie af Rossini. Ogsaa de andre Numere, hvoriblandt Evalds skjønne, aldeles nationale Sang: "Kong Christian stod ved høien Mast", og "Fredsfyrsten" af Guldberg og Kunzen, bleve saare heldigt udførte. En ny Decoration, forestillende Friboligen for, værdige gamle danske Sømænd, udgjorde Baggrunden, og i Forgrunden var opstilt en Piedestal, med en Figur liig Bombebøssen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
Efter Concerten afsang et Chor af danske Søfolk Heibergs og Oehlenschlagers bekiendte Sange: "Fra Chinas Kyst til Østersøens Grændser, og Vi Sømænd gjør ei mange Ord" Til den første var af Hr. P. F. Friis føiet følgende skjønne Vers, for at bringe i Erindring, at den danske Sømand tillige er Søkriger, naar Fædrelandets Tarv og Farer kræve det: Paa Danmarks Kyst, Der stod hans Fædres Hytte; For Danmark gik han glad i Dyst; Det var hans høie Lyst, Og den skal evig knytte, Som Yngling og som gamle Mand, Ham til det elskte Fødeland. Men mange haarde Toure. Tilsidst giør Kraften svag, See Pandens dybe Fure; Snart gamle Skrog er Vrag. Han skuer kiere Fødestavn, Men Oldingen seer ingen Havn, Dog! Bombens rige Bytte Ham atter skal til Verden knytte; Hans Danmark gav Ham Brød og Grav. Ogsaa Hr. Professor Oehlenschlager havde forstørret sin Sang med følgende tvende Vers, som hentyde paa, at allerede 18 gamle Sømænd, nyde Godt af Stiftelsen, og at dennes Capital snart vil være tilstrækkelig til, at anskaffe en egen Bolig for Danmarks værdige Søfolk, naar Kræfterne ikke længer tillade dem at erhverve deres Ophold: Den som et Æg af Fuglen Rok Vel Unger ei udklækker, Men derimod en OldingsflokStaaer frem af Skallens Sprækker. Tolv Gubber kun iftor J saae, Af dette Rok-Æg kommen; J Aar alt Atten for Jer staae, Som nære sig af Blommen. Og seer I Huset malet der? Veed J hvad det vil sige? Det tyder, at den Tid er nær J Dannerkongens Rige, Da gamle Sømand faaer en Vraa, Jegne varme Stue, Hvor ingen Bølger ind kan slaae, Og slukke Arnens Lue. Til Slutning fremstod en blandt hine 18 Gamle, hvilke ogsaa vare tilstede paa Scenen, og takkede i sit og sine Medbrødres Navn Bombebøssens, Velgjørere. Denne, en Olding paa nogle og 70 Aar, er den Ældste iblandt dem, og har gjort 21 Reiser paa Indien, foruden en Mængde Reiser paa andre Farvande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
J disse Dage er udkommen: Nogle Efterretninger om Børnekopper, Kokopper og de formildede Kopper, oplæst i Selskabet Nordia af J. C. W. Wendt, M. D., Prof. Overmedicusved almind. Hosp., R. af D. og D. M. 69 S. IV. Dette interessante lidet Skrift, som sælges til Fordeel for Bombebøssen, har til Øiemed at berolige den Ængstelige og med sandfærdige Facta at hævde og stadfæste Vaccinationens Værd. Det, der nærmest har givet Forfatteren Anledning til dets Udarbeidelse, var den Koppesmitte, som yttrede sig hos nogle Jndivider her i Kjøbenhavn i afvigte December Maaned, og som ikke opvakte liden Urolighed hos Jndbyggerne. Forf. forfølger i Korthed Børnekoppernes Historie i Danmark, saavelsom andre Lande, viser hvad der var alt gjort for at formilde deres ødelæggende Virkninger i de forskjellige Perioder, gaaer derpaa over til Kokopperne og alle de velgiørende Anstalter, der, til deres Udbredelse, bleve føiede i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
Beregning. over det ved Sehestedt oprettede Monument, til Minde om den, i Aaret 1813 den 10de December, der stedfundne Fægtning, imellem det kongelige danske Armeecorps - under Befaling af Hans Durchlauchtighed Prinds Friderich, Landgreve til Hessen- og de Allierede. Bønagrioven har og Sahastad, anratfade Manument til Minde om den, i Aaret 1813 den 10de December, der stedfundne Fægtning, imellem det kongelige danske Armeecorps - under Befaling af Hans Durchlauchtighed Prinds Friderich, Landgreve til Hessen- og de Allierede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
Jndtægt. Sølv Rbd. s. I. Hs. Majestæt Kongen, foruden 12 Canoner, som tjene til Grundpiller for Indhegningen 230.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
2. Hs. Høihed Prinds Christian Frederik 3. Hs. Høifyrstl. Durchlauchtighed, Landgreve Carl til Hessen, de bornholmske Stene til Pyramiden. 4. Hs. Høifyrstl. Durchl. Hertugen, af Augustenborg 5. Hs. Høifyrstl. Durchl. Hertugen, af Holsteen Beck. . . . . . . 6. Generaladjutant-Staben. Sedler Rbd. 20 og 7. Generalqvarteermester Staben. . . 8. General-Commissariats-Collegiet. Sedler Rbd. 40. 9. Søetaten. Sølv Rbd. 10. Ingenieurcorpset i Kjøbenhavn. II. Ingenieurdetachementet i Rendsb. 12. Artilleriecorpset i Kjøbenhavn. 13. Artilleriebrigaden i Rendsborg. 14. Officeercorpset af H. M. Kongens Regiment. . . . . 16. - Hds. M. Dronningens Liv-Regiment. 16. - H. H. Prinds Christian Frederiks Regiment 1ste Jydske Jnf. Regt. 2det dito . . . . . . . . 3die dito . . . . . . . . 2det Livregiment . . . . 21. - Slesvigske Jnf. Regim. Oldenborgske dito . . . . 23. - Holsteenske dito. . . . . Fyenske dito . . . . . . Kronens Regiment Sedler Rbd. 39. 26. - Livgarden. Fods -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
Kjøbenhavns Borgervæbning, 312 og Jydske Jægercorps. . . . . Livjægercorpset . . . . . . Lauenborgske Jægercorps - Slesvigske Jægercorps 32. Hr. Oberst v. Michaelsen af 1ste Livregiment . . . . . . . . 33. - Oberstlieutenant Grev Harthausen af samme . . . . . . 34. - Major v. Enserud . . . . . 35. - Major, Grev DanneskjoldLøvendahl. . . . . . . . . 36. - Kammerherre v. Lasson. . . . 37. - Kammerherre v. Preen . . . . 38. Det borgerlige Artillerie og Brandcorpset i Rendsborg. 39. Officeercorpset af Livgarden t. Hest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
det Sjællandske Landseneer Regiment.... det Holsteenske dito . . . Husarregimentet . . . . . Livregimentet Curasserer, Slesvigske dito . . . . . Livregt, lette Dragoner Sølv Rbd. 46. Officeercorpset af H. H. Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner . . . . Tegn 64 s. og Jydske Regt. lette Drag. Fyenske dito . . . . . . 49. Hr. Kammerherre v. Schack Staffeldt, Amtmand i Slesvig, Kammerherre v. Levetzow, Amtmand i Steinborg . . . Amtmand v. Rosen i Segeberg. Courlander i Kjøbenhavn, for Adskillige . . . . . . . . . . Etatsraad Schaffer. . . . . 68. Hr. Etatsraad Krickauff. . . . . Cantsler Spies. . . . . . . 56. Fru Geheime Domaineraadinde Pauly 57. Hr. Oberstlieutenant v. Lesser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
Generalkrigscommissair d'Aubert, Justitsraad Røttier i Jtzehoe Major og Toldforvalter v. Bülow 61. Flere af Dhrr. Professorer i Kiel Dhrr. Studenter i Kjøbenhavn. 63. Hr. Kammerherre og Forstmester v. Warnstedt i Kiel. . . . . . 64. Staden Altona. . . . . . . . . . Rendsborg . . . . . . . Slesvig. . . . . . . . . Oldeslohe . . . . . . . . Tønningen. . . . . . . Segeberg . . . . . . . . 70. Amterne Kiel, Bordesholm og Cronshagen. . . . . . . Travendal og Reinfeldt. Lügumkloster og Apenrade. Reinbeck, Trittau og Tremsbüttel. . . . . . 74. Amtet Rendsborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
Hadersleben. . . . . . . Tøndern . . . . . . . . . Sønderborg og Nordborg. Ahrensböck. . . . . . . . Pløen. . . . . . . . . . 80. De oldenborgske adelige Godsers District. . . . . . . . . . 81. Preetzer. . . . . . . . . Sølv Rbd. 82. De landgrevel. Fideicommis Godser, 26. Summa Sedl. Rbd. 506. 64 a 263 pC. 385. Jalt rede Sølv Rbd. 3675.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
Udgivt. Sølv Rbd. 1. Prænumerations=Planernes Trykning, for Steentrykket, Rammer, til nogle Aftryk, Porto og Told 61. J. Skjødet paa Grundstykket . . . . 3. Udgravning til Pramidens Fundament, samt Kjøreløn. . . . . 4. At lægge Fundamentet, hvortil brugtes 11 Favne slagne Stene; de 3 Trappetrin, dertil 91 Fod hugne Qvadersteene, samt Jern klamre, Bly og Kjøreløn. . . . 438. 5. 44 Tønder Kalk a 2 Rbdlr. 64 s. 117. 6. Muurarbeide ved Fundamentet og Trinene, samt Segeberger= og Muskelkalk, a. . . . . . . . . . 185. 7. Planker, Lægter, Laase, Kramper. og Hængsler, samt Tømmerarbeidet til Indhegningen under Arbeidet . . . . . 8. En i Fundamentet indsat Blykasse, indeholdende historiske Efterretninger og Fægtningen og Monumentet; for Afskrivning, Pergament og Lodning . . . . . . . . 9. Billedhuggerens Regning for at opreise Pyramiden. . . . . . . 10. 4 Bronzeplader. . . . . . . . . 700. 11. Omkostninger herved, samt Fragt fra Kjøbenhavn, Kanaltold, Transport, &c. . . . . . . . . . . 12. At indsætte Pladerne med Tilbehør, 13. At grave Hullerne til de 12 Canoner, 5 Fod i Tvermaal og 6 Fod dybt for hver Canon, samt for at borttage og atter hensætte Træhegnet &c. . . . . . . . 14. 25 Tønder Kalk til at indmure Canonerne i slagne Stene. Sølv Rbd. s. 15. 6 1/2 Favne Klippesteen til Canoner nes Jndmuring; 12 Stkr. store Stene med Huller, for deri at indsætte Canonernes Druer, 96 Fod. hugne Sokkelstene under Jern gitteret, samt Kjøreløn. . . . . 276. 16. At indmure de 12 Canoner og de 96 Sokkelstene, befæste Kuglerne paa Canonerne, samt Bly dertil 150. 48. 17. 2743 Pd. Jern til Indhegningen, samt dets Forarbeidelse til Stakit og Lænker, for at bore 48 Huller i Canonerne og 230 i Sokkelstenene, for Bly i Stakittet; Laase, Skaadder, &c., og for Maling . . . . . . . . . . . . 721. 833. 18. Adskillige Kjørsler, Porto af ufranquerte Breve og Penge, Circulairers Afskrift, Drikkepenge til Bud for at indcassere Penge, &c. 19. Planker, Brædder, Lægter a. til Stilladset, samt Transport fra Rendsborg til Sehestedt og tilbage, Drikkepenge, &c. . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
20. Bekjendtgjørelser i nogle Ugeblade, betræffende Monumentets Jndvielse. 21. Vagt og Opsyn over Materialierne og siden over Monumentet, indtil Invaliden, der i Fremtiden ansættes til at have Opsyn, flytter ind . . . . . . . . . . . 22. Et Huus til den til Opsyn med Monumentet ansatte Jnvalid. 23. Den i Behold blivende Rest af de indkomne Penge vil vorde anvendt til det nødvendigste Huusgeraad for Invaliden, og til at sætte hans Have istand. . . . . 81. 74 3/8. Balance Rbd. Sølv 3675. 96 Denne Beregnings offentlige Kundgjørelse er ved tilfældige Omstændigheder bleven forsinket. Da Monumentet var fuldendt og det blev indviet, vare alle Bidragene endnu ikke indkomne: imidlertid turde man allerede gjøre Regning paa et Overskud, der, efter Fleres Ønske, skulde anvendes til en liden Bolig for en gammel udtjent Militair, som kunde have Tilsyn med Monumentet. Da alle Bidrag vare indløbne, blev Overskudet ikke tilstrækkeligt til fornævnte Øiemed, og først i denne Sommer, da Hans Majestæt Kongen allernaadigst tog Monumentet i Øiesyn, bleve vi, ved Allerhøistsammes Ædelmodighed, satte istand, til at udføre det Tilsigtede. Det lille Huus er fuldført i dette Efteraar, en dertil hørende Have - hvortil Grunden, omtrent 35 Roder, er foræret af Sehestedts Eier, Hr. v. Ahlefeldt – bliver nu sat istand, og til Foraaret vil en gammel Militair vorde ansat der som Opsynsmand. Jndtil den Tid er der paa anden Maade sørget for Tilsyn. Slutteligen bemærke vi, at Originalberegningen med alle Special- og Originalqvitteringerne ere forelagte Generalcommanden i Hertugdømmerne og derpaa nedlagte i dennes Archiv. Hvor, af de Herrer Subscribenter, som maatte ønske det, kunne tage dem der i Øiesyn. Jøvrigt tillade vi os, at aflægge vor underdanige, ærbødige og forbindtligste Tak til de høieste og høie Personer, til vedkommende Authoriteter og til Enhver, som ved Bidrag har sat os istand til at lade fuldføre et Arbeide, vi, i Tillid til det iblandt os herskende Fædrelandssind, fore sloge, Monumentet selv er det skjønneste Vidnesbyrd om den Aand, som lod det fremstaae. Slesvig og Rendsborg i Novbr. 1823. Krohn. Joh. v. Ewald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
Kjøbenhavns Børs, d. 12 Martii. Cours. Hamb. 2 M. 245, a vista 248. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11 Dec. 1823) 87 a 87 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 1/2 a 103 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 128 3/4 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. - Norske Sedler 16 1/2 a 16 3/4 Rbd. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 pC. Obligationer Bcomk. 106 1/2. Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-16
J Danmark ansees Boghandel eller Forlagshandel for en egen borgerlig Næringsvei, som der maa tages Borgerskab paa Boghandlere holde ogsaa Drenge og erklære dem efter visse Læreaar for Udlærte. Men noget egentligt Laug, end ikke nogen Corporation, have de nogensinde udgjort. J Forordningen af 27 Septbr. 1799. hedder det vel, at Bogtrykkere, men ei at Boghandlere, skulle erhverve Privilegium. Man seer deraf, at Lovgivningen til alle Tider har betragtet Boghandelen som en fuldkommen Frihandel. Det er ogsaa naturligt, at Enhver bør og maa have Lov til at sælge de Skrifter, han selv forfatter eller lader trykke; thi Tvang i saa Henseende vilde medføre al for stor Ulempe i Aandens frie Rige. Da Boghandelen opstod i Tydskland i Tider, hvor de med Laugsindretninger forbundne borgerlige Forrettigheder vare tilintetgjorte og kun Tvangen deraf tilbage, saa er denne Handel heller ikke der underkastet Langslove, som al anden Handel. I Paris derimod udgjøre Boghandlerne et Slags Laug, som kaldes le Corps de la librairie, hvortil, efter et Cdict fra 1686, ogsaa Skriftstøberne høre. Der er dem foreskrevet visse Qvarterer af Staden, hvor det er dem tilladt at have deres Lader; de maa udholde en Examen, der varer to Timer; deres Læredrenge maa forstaae Latin og i det mindste kunne læse Græsk, de maa kun tage een Dreng i Lære, og i Aaret 1741 blev det dem endog forbudet i en Tid af ti Aar at antage nye Lærredrenge, fordi Boghandlernes Tal i Paris var steget alt for meget. Hvorvidt hine Bestemmelser, som ere fastsatte i Statuterne for Boghandlere, Bogtrykkere og Skriftstøbere 1623. endnu gielde, vides ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-16
Uagtet Boghandlerne i Tydskland heller ikke udgjøre noget egentligt Laug, saa er deres Handel dog een af de betydeligere Handelsgrene, og ved den fælles Berøringspunct, som de, ved de halv aarlige Messer, faae, blive de dog til et Slags Handelssamfund, der seer sig istand til at vaage over eengang indbyrdes fastsatte Handelsvedtægter. Man kan ikke faae nogen bedre Forestilling om den tydske Boghandels Vigtighed, end ved at kaste et Blik paa Brockhausens Conversationslexicon. Af dette Værk ere hidtil afsatte 50,000 Exemplarer til 10 Rdlr. C. hvert, altsaa for 1/2 Mill. Rdlr. Boghandler Crusius har for Fordelen af den paa hans Forlag trykte latinske Grammatik af Broder bygt sig en prægtig Gaard i Leipzig, over hvis Indgang han har ladet dette skrive med gyldne Bogstaver. Goethe sendte under en forseglet Convolut sin Forlægger et Manuscript paa 500 Linier, som han forlangte betalt med 1 Sølvdaler for hver Linie, og hvilket han, i Fald denne Betaling ei tilstodes ham, ønskede sig aabnet tilbage. Forlæggeren havde Mod og kjøbte saa at sige Katten i Sækken, men ved at aabne Sækken fandt han, at den indeholdt det deligste Muse foster - hiint herlige Digt: Hermann und Dorthea, som han siden gjorde gjentagne Oplag af Men endnu langt betydeligere end den tydske er den engelske Boghandel. Af Encyclopædia Britannica, 20 Vol. i stor Qvart med 500 Kobbere, er der, efter Forlæggerne A. Bell & C. Mecarquhar egen Forsikkring, 50,000 Exemplarer afsatte. Regnes hvert Exemplar blot til 50 Pd., saa udgjør det en Sum af 2 1/2 Mill. Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-16
I Kjøbenhavn have Boghandlerne for størstedelen hidtil bestaaet af Studenter, der ikke vilde gaae Embedsveien, som Gyldendal, Buch, S. Poulsen o. fl., eller og af saadanne, der havde lært hos de saa kaldte Sortimentshandlere, der vare komne herind fra Tydskland, som Rothe, Proft o. fl. Forlags, Sortiments- og Commissions handel har imidlertid sædvanligen været forenet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-16
Det er vist, at Boghandelen hos os, uagtet der dog maa tages Borgerskab derpaa, er en Næringsvei, som enhver uden Forskiel kan vælge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-16
Her behøves hverken nogen foregaaende Examen eller visse Læreaar man er det i det Øjeblik, man har taget sit Borgerskab derpaa. Aarsagen dertil maa nok ogsaa hos os søges deri, at denne Handel opstod i en Tidspunkt, da Laugene i alle andre Fag allerede vare oprettede, thi ellers skjønnes ikke, hvorfor det skulde være Enhver, uden Forskjel, mere tilladt, at handle med Bøger end med Kramvarer, Specerier a., thi er Hensigten med Laugene, at sikkre dem, der have opoffret sig til Faget, et anstændigt Udkomme og forekomme Misbrug, saa indsees ikke, hvorfor Boghandlerne og Boghandelen ei ligesaa vel skulde kunne gjøre Fordring paa en saadan Beskyttelse, som hver anden Handel. Men det synes, som man i de fleste Lande ikke har anseet Boghandlere og Boghandel for saa vigtige, som de dog i Grunden ere. Det kan langt fra ikke være Staten ligegyldigt, om de, som hele Slægters Aandscultur, er betroet til, og som ved de Varer, de lade fabrikere og sælge, kunne virke saa meget paa den offentlige Stemning, bestaae af oplyste, samvittighedsfulde og retsindige Mænd, eller af udannede, samvittighedsløse og uretsindige Personer, der vælge dette ellers saa hæderlige Fag, naar alle andre Udveie slaae Feil, gjøre deres pecuniære Fordeel til det høieste Formaal for deres Stræben, og opoffre Medborgeres gode Navn, Ro og Lykke for en ussel Vindings Skyld. Den Maade, at lade enhver, som vil være Boghandler, saaledes som i Paris er Tilfældet, tage en foregaaende Examen, og i Forveien at forvisse sig om, at han besidder en uplettet Characteer og de fornødne Kundskaber, fortjente sikkert at efterlignes i flere Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-16
Nogle bemærkninger til Recensenten af Vaarviolerne i Dansk Literaturtidende for 1824, No. 6. (Fortsættelse; see forr. No.) Recens. gaaer ud fra den Hurtighed, hvormed den lyriske Poesie i enhver Periode overlever sin Guldalder, om hvilken samme Jdee de paa to og en halv Side fortsatte indledende Bemærkninger dreie sig, og kaber sig i en Distinction mellem den primitive og derivative Kunst Hvor rigtige endeel af disse Betragtninger i og for sig selv ere, troer jeg dog ikke at de ere passende anbragte i indledende bemærkninger over ovennævnte Arbeide. Det er vel næsten aldrig falden nogen Kunstdommer ind, at betragte et Ungdomsforsøg fra denne Synspunkt, og Forf. har i Fortalen hertil udtrykkelig bemærket, at de deri indeholdte Smaastykker ikke havde den Fuldendthed, som han ønskede, eller under andre Omstændigheder troede at kunne have givet dem, ja, at deriblandt vare saa gamle og ubetydelige Styk ler, at de gjorde ham tvivlraadig, om han skulde optage disse med i Samlingen. Jmidlertid lod han dem følge med for det, de vare, i Haab om velvillig Overbærelse med deres Mangler, uden at betragte det Hele som et Arbeide, hvorfor han med Sopholes kunde vente at blive Feldtherre paa Samos, eller i fjærneste Maade tage Deel i den af Hjarne Skiald for hans Epicedium over Frode Fredegode modtagne Belønning, uden at ansee det for andet end, som han kaldte det, en Samling af Smaadigte, der ikke kunde regnes iblandt Produkterne af den lyriske Poesies Guldalder; ligesom det er vist, at denne sidste ligesaa lidet er hos os forsvunden, fordi Forfatterens og flere Smaasamlinger ikke høre dertil, som det er et Beviis for, at Grækere og Latinere kjændte og brugte Riimbogstaver, fordi der iblandt Exempler hos Flere findes et saadant hos Plautus: Non potuit paucis plura plane proloqui.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-16
Hvad Distinctionen mellem primitiv og derivativ Konst angaaer (ad modum primitiv Kirke c: den kristne Kirke i de første Aarhundreder), da lader den til at staae her for et Syns Skyld; thi hos et Folk, som har havt Sprog og Poesie i omtrent 2000 Aar (ivfr. Betænkne over det cimbr. Sprog, Kbh. 1663, Pag. 7 og 8, Olaf sen om Nordens g. Digtekunst, 1786, Pag. 3,4, og fl.), maa vel begge Deele være deriverede. Naar derimod Recens. hermed vil udtrykke, som det af Conterten er tilladt at slutte, de af Naturen rigere udstyrede Aander, i Modsætning til dem, der ikkun besidde en aaben Modtagelighed for digterisk Paavirken, men af Mangel paa Subjectivitet maa borge hos Hines stærke Skaberevne, for saaledes at kunne prange med laante Fjedre; da forekommer det mig, som Recens. forfalder til det Gaadefulde, han paa et andet Sted bebreider Forfatteren (see nedenfor, og imiterer en pythisk Præst, der, efter at have besteget Trefoden og Guden er kommen, tumler om og giver dem, der fordybede i hellig Andagt oppebie Orakelet, et dygtigt Slag paa deres Sandseredskaber, og dermed forsvinder i Helligdommen. Sin egentlige Bedømmelse aabner Recons.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-16
Blandede Efterretninger. J London Chronicle for 11 Febr. d. A. læses følgende mærkelige Stykke om Napoleons projecterede Flugt. "Det er ikke almindelig bekjendt, at Smugleren Johnson var i Færd med at bygge i Battersen et Skib, i det Øiemed at befrie Napoleon fra Øen St. Helena. Skibet var over 90 Fod langt og af 100 Tønders Drægtighed. Det var bygt af halvtomme Planker, To saadanne Planker blev lagt i en vertical og de andre to i en horizontal Stilling. Plankerne vare saa vel sammenføiede med Cement, at Skibets Sider ikke vare tykkere end et almindeligt Vaskerkars. Masterne vare saaledes indrettede, at de kunde nedlades lige med Dækket, og hele Skibet kunde sænkes, tilligemed sin ombordhavende Besætning, uden Fare. Der var gjort betydelige Indretninger til at forsyne Fartøiet med frisk Luft. Planen var, at seile en Nat indtil en kort Afstand fra St. Helena og sænke Skibet indtil den næste eller følgende Nat, naar Bonaparte saae sig istand til at udføre sin Flugt til Strandbredden; thi da skulde Skibet reises igjen, tage Ex-Keiseren ombord, og seile bort med ham i Mørkningen. Men det hændtes imidlertid, at Napoleon døde førend Skibet var ganske færdigt. Efterretningen om hans Død indløb samme Dag, Skibet skulde kobberforhudes. Johnson skulde have 40,000 Pd. St. saasnart Skibet havde stukket i Søen, uberegnet den Belønning, han kunde vente sig, naar Planen lykkedes." – Denne Johnson havde i Forveien tilbudet Admiralitetet sin Tjeneste, og forsikkret, at kunde lade ethvert Skib flyve op uden selv at beskadiges. Paa Grund heraf skulde han gjøre en Prøve paa Themsen, ledsaget af Baadsmanden fra eet af Orlogskibene som en Uge forhen var bleven gift, i en Baad af samme Bygning, som det forhen beskrevne Fartøi, til en midt paa Strømmen liggende Barcasse. De sænkede deres Fartøi ved denne, og lettede Masten. Da Johnson saae, at hans Fartøi forblev fast, tog han sit Uhr op, og sagde til Baadsmanden, at han kun endnu havde to Minutter, at leve i. Derpaa begyndte Baadsmanden at raabe jamrende: "O, min stakkels Nancy. Hvad vil hun sige!" "Skynd Dig, Kierling, sagde Johnson: "træk Trøien af, og hold Dig bered, til at putte den i Krydshullet, medens jeg overhugger Ankertouget. Sigende dette tog Johnson en Øxe og overhuggede Ankertouget. Baadsmanden puttede sin Trøie i Hullet, og da de vare komne i en tilbørlig Frastand fra Barcassen, fløi den op.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-16
J en Recension over den 1ste Deel af den ny tydske Oversættelse af Holbergs Lystspil i Gött. Anz. No. 137 f. A. hedder det, "at den egentlige vis comica, der er det Holbergske Lyst spils fortrinligste Fortjeneste, intet har tabt i den ny Oversættelse, og at mange Platheder, som den ældre Oversætter har paabyrdet denne kraftige Comiker, kunne nu ikke meere lægges ham til Last af tydske Læsere. Men om han derfor nu ogsaa i denne ædlere Skikkelse bør sættes saa høit, som den ny Oversætter giver at forstaae: om den talende Naturlighed i hans Fremstillinger ikke saare ofte falder i det Gemene, og hans Dialogs Munterhed ikke lige saa ofte gaaer over i bred Snaksomhed, er et andet Spørgsmaal.