JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1806-11-13
Sagen. 6 19 1, have sit Liv forbrudt, Hovedet afhuget med Øxe og tilligemed Kroppen derefter at brænde Buxlund. Som befalet Actor contra Han er atter Mikkel Knudsen den tilføiede Skade. efter Taxations Forretningen med 6 Rd. betaler han Lykke. Johanne Pedersdatter af Hjortsvang 40 lod Sølv, og ligesaameget til Kongen, til hvem(For begaaet Mord.) han ogsaa har forbrudt sin Boeslod; men han frie Dom: Den indstævnte Dom bør ved Magt at stande, tages for det af Actor og Defensor paastaaede Salarium, da Actionen paa Justitiens Vegne er be dog saaledes, at Dommeren Herredsfoged Holst og falet, og allene betaler Diæt, og Budleie til Actor gaaende Omkostn., fra Reassumtions Kiendelsens Datum, 10 Sept. sidst, til i Dag. af Sagen lovlig flydende Omkostn.
Viborger Samler, 1806-11-13
Underrets Aktor Prok. Christensen bør tilsvare de paa 14 Rd. og Defensor 12 Rd. saavelsom alle øvrige Sagen.
Viborger Samler, 1806-11-13
Ved Tørsting Vrads Herredsting er dømt saaledes: at Qvinden Johanne Pedersdatter bør, for det paa Buxlund. Som befalet Actor kontra Drengen Erik Hansen i Hiortsvang begaaede Mord, mødte ingen. Rasmus Jensen af Miels. (For begaaet Qvartaler.) i Følge Forordn. 18 Dec. 1767 at kagstryges, brænDom: demærkes paa Panden samt derefter hensættes i Kbhs. Den indstævnte Dom bør ved Magt at stande. Tugthuus sin Livstid iblant de uærlige Forbrydere, og Dog saaledes, at den idømte Mulkt bør tilfalde Aal der, efter sine Kræfters Beskaffenhed, bruges til haar borg Amts Fattigkasse. deste og allerliderligste Arbeide, samt aarlig hvert Aars Ved Hornum og Fleskum Herredsting er dømt 3 Juni som den Dag Misgierningen er begaaet, paa saaledes: Rasmus Jensen bør bøde til Ferslev Sogne Stadens Rettersted atter kagstryges, og paa Nat mandens Sluffe i gemane Klæder, med blottet Ho Fattigvæsen 20 Rd., eller i Mangel af Formue ved, Strikke om Halsen, og sammenbundne Hænder fø hensættes til Fængsel paa Vand og Brød i 8te Dares fra og til Retterstædet, og naar bemelte Joge; saa bør han og at betale i Salarium til Ar tor 100 Rd., hvilket alt udredes inden 15 Dage er hanne Pedersdatter er død, da af Natmandens Folk ter denne Doms lovlige Forkyndelse under Execution. at udføres paa Retterstædet og Hovedet samt Haan Døde. Kbh., Mad. M. Sørensen. Mad. den der afhugges, og sættes paa Stage, men Kroppen legges paa Steile, saa bør og Johanne Peders C. A. Møller, fød Hansen. Viborg: Peder Hansens Hustrue Maren Jensdatter, 80 Aar. eier, til Kongen forbrudt, samt betale alle af denne Action lovlig flydende Omkostn.
Viborger Samler, 1806-11-13
Under Generalitet til Karmentsqvarteermester, og Auditent Tienesten ved det synsvigsk Ryttertegn. datter at have sin Boeslod og Jord, om hun nogen
Viborger Samler, 1806-11-13
Ledigt ombede. Sagen. (paadømt 10de Novbr.) 516 Rdlr.
Viborger Samler, 1806-11-13
Befordringer og Afgang. Fogh. Som befalet Actor kontra Under det danske Cancellies foged H. Schorn, Lykke. Arrestanten Lars Holm. confirmeret til Veier og Maaler i Mandal. Under(For begaaet Mordbrand) Dom: cancellist i det danske Cancals 1ste Departement, N. D. Seidelin, udn. til Søeretair fald Proppeller. Den indstævnte Dom bør ved Magt at stande.
Viborger Samler, 1806-11-13
Høiesteret; Cand. Juris M. Delbane ansat som ProVed Hammerum Herredsting er dømt saaledes: Procurator ved Landsoverretten samt Hof= og Stadsret ten i Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1806-11-13
Under det schlesvig holsteenske Cancellie Diaconus i Busum, A. Uedsen, confirm. som valgt, Diaconis i Witzwort under Landskabet Eiderstedt. Cand. Jaris D. Hansen i Meldorf meddeelt Bestalling som Underrets Advocat i Hertugdømmene.
Viborger Samler, 1806-11-13
Under Generalitetet: Chefen for det vesterlehuske Jnf. Reg., Generalmajor P. v. Toblesen, besk. til at være tillige Commandant over de christiansandske Fæstninger; characteriseret Secondl. P. H. v. Birch, og Fændrikkerne N. v. Holm og J. v. Ziegler beske til virkelige Secondlieutenanter i det sønden jeldske Jnf. Reg.; Fændrikkerne H. J. v. Birch og P. v. Soelberg, besk. til virkelige Sec. Lieutnanter ved det nordenfieldske Jnf. Reg.; Premierl. ved det 2det aggerhusiske Jnf. Reg., J. v. Munck, udtraadt af No. og sat a l. s. ved Regimentet; Pr. Lieutnanterne J. H. D. v. Burg graff af det vesterlehuske og C. C. v. Hegelund af det bergenhusiske Jnt. Reg. forsatte saaledes; Premierl. v. Hegelund i lige Qvalitet til det førstnævnte og Premierl. v. Burggraff ligeledes til sidstnævnte Regiment. Fændrik ved det oldenborgske Jnf. Reg. F. H. v. Saxesen, forflyttet som virk. Cornet til Livr. Ryttere; StabsCapitain ved det norske Livr. til Fods, M. M. v. Kost, efter Ansøgning, i Naade forundt Afsked af Krigstjenesteen; Premierl. ved Kronprindsens Reg. til Fods, H. S. v. Knoph, i Naade afsk. af Krigstjenesten, og er, i Andledning heraf, i bem. Regiment characteriseret Premierl. W. C. v. Voigt besk. til virk, Premierl, og Fændrik O. U. R. v. Giedde til virk. Secondl.; til surnumeraire Cancellister ved Generalitets og Commissariats Collegiet ere udnevnte følgende: J. Lauritzen, og N. F. Grundtvig i 3die; Cand. Juris Schytz og den fra Artilleriecorpset afgaaede Stykjunker F. G. J. Heiliger i 5te Departements Contoir, samt W. F. Fischer i Bogholder-Contoiret.
Viborger Samler, 1806-11-13
Under Rentekammeret: Assessor i Finantskasse, Directionen og Secretair i Finants Commissionen, Grev H. Wedel Jarlsberg, udne til Amtmand for Ringerige, Hallingdalen, Eger og Budskeruds Amt; kongelig Laqvai J. Christensen udn. til Huusfoged og Vandmester ved Coldinghuus Slot i den under 20de Juli d. A. med Pension entl. Huusfoged J. Grams Sted. Huusfoged Pinneberg, C. F. Meyer, udn. til Amtsforvalter og Huusfoged i Lügumklosters Amt.
Viborger Samler, 1806-11-13
under General-Toldkammeret: H. J. Brandt, Trompeter ved det fyenske Regiment lette Dragoner, udn. til Toldbetient i Aalesund under Molde Tolddistrict.
Viborger Samler, 1806-11-13
Bekiendtgiørelser. Dandsemester Hr. Chr Kornbech anmodes behagelig at vilde tilkiendegive Undertegnede sit nærværende Opholdsted, da han ønsker at tale eller correspondere med ham om den efter hans afdøde Søster faldne Arv. Thisted Præsteg. 5 Nov. 1806. Carstensen,
Viborger Samler, 1806-11-13
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, af 20de September 1806, som er læst i Landsoverretten i Viborg den 13de October, og ved Ulfborg Hindherreders Ret den 29de sammes, indkaldes herved, subpoena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i de Kjøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur og den Viborg Samler, 3de Gange efter hinanden, alle de, som formene sig at have noget at fordre efter nu afgangne, forhenværende Sognepræfor Thim og Madum Menigheder, i Hind Herred, Ringkjøbing Amt, Nørre Jylland, Jens Friderich Lassen, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter at anmeldt, og beviisliggiøre. Ligeledes indkaldes og herved bemeldte afdødes Arvinger, inden foreskrevne Tiids Forløb at anmelde og bevise deres Arveret. Til Oplysning anmærkes: af fornævnte Jens Friderich Lassen, som døde ugift, i en Alder af nogle og 80 Aar, var født i Viborg, at hans Fader hedde Johan Christian Lassen, hans Moders Navn vides ikke; han skal have havt 2de Søstre, af hvilke den ene er død i ugift Stand; om den anden er levende eller død, om hun har efterladt sig Livvarvinger, derom har man ingen Efterretning. Efter min Anmodning har Hr. Procurator, Birkedommer og p. t. constitueret Herredsfogre i Uliborg Hind Herreder P. Grønlund til Voldberg heri Sogne, været overværende ved Boets Aabning, og ved den afholdte Auction, for at paasee Arvingernes Tarv, af hvilke ingen er bekiendt for Hee Præstegaard pr. Ringkjøbing d. 7de Nov. 1806. J. B. Høyer,
Viborger Samler, 1806-11-13
Herredspovst og Sognepræst for Hee og Noe En fort Hest 7 Aar, er mig frakommen, som sidst i Kolvrne i Haderup Sogn, er bleven seet med Mærket, H. B. paa ven stre Laar, hvem som kan give Oplysning. om denne, loves en passende Douseur naar de anmelder den til Christen Winther i Øster Borring, Balle, Sogn, i Hidsherred. Underhaanden kan erholdes tilkjøbs le Herregaarden Aunsberg, ansat til 30 Tdr. 2 Skpr. 2 1 1/2 Alb., Ager og Engs Hartkorn, og Tdr. 1 Skpr. 3 Fder 1 1/2 Alb. Skovskyld. Hertil ligge meer end 520 Tønder Land geometrisk Maal. af Ager, Eng, Hvede og Møse, og 254 Tønheder Land Skoverund. Jordbunden er leerblandetske Muld, og hører, som bekjendt er, til de beste Jorg der i Provindsen. Skovgrunden er vel bevoxen med svær Skov af Eeg og Bog, der i de sidste 50 Aar har været særdeles skaanet, naar undtages en Hugst af 13000 Kutikjod Skibstømmer. Bygningerne, opførte, tildeels i de sidste Aaringer, af Muur ogse Bindingsværk, og med teglhængte Vaaningshuse, ereftei allerne meer end rummelige nok til Avlsdrivten, men kunde endog let erholde beqvem Jndretning, baade til Eier= og Forpagter Værelser, og ere forsynede med rummelige Kieldere. Gaarden er beliggende 2 Miile fra Viborg, 5 Miile fra Randers, og neppe een Mul fra Sudens Aae, der er seilbar til Havet. Skulde nogen ønske sig en større eller mindre Parcel af dissebufrugtbare og smuktbeliggende Eiendomme, kan sammert og erholdes og tiltrædes til første Mai 1807. Liebhaverne vilde behagelig henvende sig til Zahrtmann, Sognepræst ved Søndre Sogn i Viborg For et ungt Menneske, at ved Karakteer, en Tjeneste at faae hos en Præst paa Landet, for at informere i Skrivning, Regning og Relition. Lønnen er 30 Rd. man melder sig hos Boghandler Just i Viborg, der opgiver Steder.
Viborger Samler, 1806-11-17
No. 92. Lübek 7 til 10 Novbr. brsdagen den 6te Novbr. var for denne Stad en strækkelig Dag. Dagen før var den preussiske Ge gral Natzmer rykket herind med 4000 Md. og haver besat Burg= og Mühlen=Portene. (De Svenske 16 Blüchers preussiske Korps vare før dragne igiennem staden, som sidst meldtes.) 3 franske Korps forlede sig omkring Staden næste Morgen i ringere 3d 2 Timer. Det under Prindsen af Ponte Corvo Marsk. Bernadotte) kom først, fra høire Side af brave, underveis havde det fægtet med et Detabement af 1500 Mk. som eskorterede den preussiske Hærs Bagage paa 300 Vogne. De Franske lige baade Vognene og de 15000 Md. Mod Mid lig gjorde de og 1500 Mand Svenske til Fanger, boraf 2 Eskadroner Ryttere. Det franske Angreb er paa Lübek begyndte om Morgenen Kl. 9 uden fra og gjev paa begge Sider fægtet med Tapperhed og Forettrelse. Jmod Middag trængte de Franske, uaget den preussiske Karteskild, igjennem Burgvorten og En begyndte der i Gaderne en frygtelig Massakre, m varede i 3 Timer; de Franske forfulgte Preus sine lige ind i Huse, Kirker og offentlige Bygninger, i Gaderne og især ved Burgporten laae hele dynger af Dræbte og Saarede. Ogsaa nogle af Lükes Jndvaanere bleve et Offer for Fjendtligheder se, blant andre Præsten Stoltervoot. Da der fægledes inde i Husene selv, foregik og endeel Uordener; de fleste Huse blev plyndret, indtil endelig Genealerne afværgede det. Under Træfningen var Senaet forsamlet paa Raadhuset, nogle Kugler kom og ind af Raadhusets Vinduer. Endelig overgav den preussiske Garnison sig under General Natzmer. De Franske fik 32 Kanoner, 15 Fahner, 4000 Krigsfanger, hvoriblant 150 Officerer. De faldnes og og Saaredes Antal paa begge Sider regnes for 5000 Mand. J Stadens Hovedgader talte man over 500 Døde. J Kirkerne ligge over 20000 Saarede. Man er beskiæftiget med at bortskaffe de Dræbte af Huse og Gader. Denne forfærdelige Dag har især elendige Følger for den forarmede Middelstand.
Viborger Samler, 1806-11-17
Af de franske Hærførere vare foruden Marskal Bernadotte, Prinds Murat, Marskall. Soult og Berthier her. Prinds Murat er igjen reist.
Viborger Samler, 1806-11-17
Hertugen af Brunsvig-Oels, der var ved det preussiske Korps her, skal have opholdt Korpsets Overgave for at give General Blücher Tid til at undkomme med sine Folk. Dette lykkedes imidlertid ikke. Dagen derpaa maatte General Blücher, hvis Korps i Egnen ved Travemünde var trængt op i et Morads, modtage den ham tilbudne Capitulation. Den er dateret Ratkan den 9de Novbr. Den indeholder at de 33 Batailloner og 54 Eskadroner defilere med Militærhonør forbi den franske Armee og nedlægge derpaa Vaaben. Krigskassen, Heste, Kanoner og Munition give de fra sig; de Gemene ere Krigsfanger. Officererne beholde deres Vaaben, Heste og Bagage, Underofficerer og Soldater deres Mantel sække og Randsler. Officererne overgive sig paa deres Æresord og som Krigsfanger og begive sig til de dem anviiste Steder. En Officeer af det blücherske Korps skildrer Korpsets Tilstand dets udholdte Strabadser og trykkende Mangler paa de første Levnetsmidler, med rørende Farder. Til alt dette - siger han - kom vor Situation; vi havde Østersøen paa den ene Side, et neutralt Land (Danmart) der fuldkommen, respekteres paa den anden og al Rettrade var os umulig. Siden d. 14de Octbr. havde vi retireret 50 Mile under bestandige Fægtninger; i de sidste 14 Dage havde vi kuns nu og da faaet Brød, og noget Føde: nu var baade Brød og Amunition forbi, Tropperne være saa matte, at de faldt ned, og de Franske havde omringet os. Efter adskillige Tilbud fra de franske Generaler og Capitulation, ynkedes vor General, som vi ellers villig havde fulgt i Døden, over Folkets Nød og overgav sig. Med Smerte skildtes Soldater og alle fra denne brave General. Korpset der den 14 Octbr. var 18000 Md., er nu neppe 9900; de andre ere døde eller Saarede.
Viborger Samler, 1806-11-17
Ved det blücherske Korps befandt sig desuden Generalerne: Hertugen af Brunsvig-Oels, Wobeser, Pletz, Pellet og Rudorf.
Viborger Samler, 1806-11-17
Hamborg den 9de November. Den franske Major Ameil har med 80 Md. Jægere forfulgt adskillige flygtende Preussere til Bergedorf og Zollenspieker og gjorde den 8de om Aftenen 30 Fangne uden for Hamborg. Hans Folk laae en Dag over i en Landsbyenden for Staden, imens han her solgte de erobrede Heste og Bagage. J 2 Dage havde han fanget 600 Md. hvoriblant 500 Husarer med deres Heste. J Efterm. er Major Ameil atter marscheret bort og hans Folk have opført sig roesværdig i den korte Tid de laae uden for. Den Frygt vi i nogle Dage havde for og at udsættes for Krigsoptrin, og hvorfore og Portene holdtes lukkede, er nu forsvunden. J det meklenborgske og lauenborgske have mange Landsbyer og Godser liidt betydelig. Det Danske Gebeet er sikret for fremmede Troppers Jndtrængen ved Forhugninger og tilstrækkeligt Mandskab.
Viborger Samler, 1806-11-17
Trave den 8de Novb. J Gaar ere endeel af de svenske Tropper, som vare indskibede i Lübek og laae for Modvind paa Trave, tagne til Fange af de Franske. Ved det forefaldne Angreb, skiød af en ulykkelig Feiltagelse Preussere, Svenske og Franske paa hinanden; saa der faldt mange paa alle Sider. De Franske skiød med Kanoner paa Skibene og tog alt hvad der laae paa Travefloden. (Af de svenske 1600 Md. bleve kuns 400 udskibede først og komtil Travemünde, hvor de vente paa Vind til at gaae til Stralsund, de øvrige 1200 Md. bleve i en Hast indskibede ved Lübek den 4de og 5te Novbr. og alle Kystfartøier satte i Arbeide med at buxe dem ud af Trave; men da Vinden var de imod de Franske den 5te forfulgte Blüchers Korp, til T. ve, saa frygter man, at de ere faldne i de Fr. skes Hænder.) Paris 31 October og 3 Novbr.
Viborger Samler, 1806-11-17
Monitøren leyerer nogle nye Officielberetnindat. Wittenberg 23 Octobr. Deri anmeldes D. vefiedrene til denne besynderlige Krig, at være, so vidt man har kundet udfinde, følgende: Gene Schmettau (der er død i Weymar) udkastede kraftig Memorial til Kongen af Preussen, hvori blev forestillet som en Vanære for den preussiske mee om den ej kom til at slaaes; denne Petitiunderskrev General Rüchel (der faldt i Slaget) Blücher, der har reddet sig ved en Krigslist, PrinLudvig, der faldt ved Saalfeld, understøttede den man drog Hertugen af Brunsvig paa det krigerske Par Krigsluen kom i alles Hoveder; men, man med tillige nævne de Mænd, der ikke toge nogen Deel disse krigsyges Jllusioner og de vare: den ærværde Feldmarskal Møllendorf og General Kalkreuth.
Viborger Samler, 1806-11-17
Den 12te skrev Keiser Napoleon, der allerede vi Herre af Fjendens Magasiner og Communicationer nedenstaaende Brev til Kongen af Preussen. En Offceer bragte det den 13de om Efterm, Kl. 4 i Fi sten af Hohenlohes Qvarteer. Denne beholdt i hos sig og Kongen sik det først næste Morgen Kl. da Slaget allerede var begyndt. Da Kongen læste Bu vet, sagde han havde jeg faaet dette Brev før, har de vi maaskee ikke kommen til at slaaes; men de un Folk ere saa ophidsede, at dersom der endnu i Gaa var talt og Fred, ville man ikke have bragt Tidiedelen af Armeen tilbage til Berlin." Der ble skudt 2 Heste under Kongen af Preussen og en Kule streifede paa hans Erme.
Viborger Samler, 1806-11-17
Denne Bulletin lægger til Man har endnu i gen Efterretning om, at der er sluttet nogen Tretat imellem Preussen og Rusland og det er vist no at endnu ingen Russer har betraadt det preussiGebeet. J øvrigt ønske Franskm. gjerne at see den Den 11te Octbr. kom Lord Morpethi det preusiske Hovedqvarteer med Tilbud af store Subsidie Man ville ikke tale med ham; men lod ham sig at her var usikkert for ham, og raadede ham at ved de tilbage til Hamborg og der oppeble Udfaldet. J Leipzig har man fundet saadan Mængde er gelske Vahre, at der allerede er buden 60 Million. for at løskiøbe dem. Hvad vil England kunde vide ved alt dette, det kunde faae Hannover tilbagbeholde Cap og Maltha og slutte en ærefuld Fr. og giengive Verden, sin Rolighed. Men det og besværre ikke høre den tabte brave Fores Stemme, Englad vil engang fælde blodige Taare over kans Bortgang.
Viborger Samler, 1806-11-17
Jøvrigt anbefaler jeg Dem, min Hr. Broder, "i Guds hellige og almægtige Varetægt. Min Keiserlige Leir i Gera den 22 October 1806. "Deres Majestæts gode Broder,
Viborger Samler, 1806-11-17
Napoleon. Napoleon har befalet, at lade Officererne forfærdige en heel Mondering og give hver Soldat en Klædning og en Overkiole af den store Mængde engelske Klæde som fandtes i Leiptig.
Viborger Samler, 1806-11-17
Den 16de Bulletten meddeler Keiserens Svar til de Brunsvigske Deputerede. Keiseren talede med megen Varme, og betiente sig omtrent af følgende Udtryk: "Hvis jeg lod Staden Brunsvig demolere, og ikke een Steen blive paa den anden, hvad vilde deres Fyrste sige dertil, Tillader ikke Giengjældelsesretten mig at gjøre det samme ved Brunsvig, som Man vilde gjøre ved min Hovedstad, Det utroligste er, man har forlangt, den franske Armee, skulde rømme Tydskland for de preussiske Ørne. Siger De, m. H., til Brunsvigs Jndbyggere, at de skal i Franskmændene finde ædelmodige Fjender, at jeg i Henseende til de ønsker at formilde Krigens Onde, og at den Skade, som Troppernes Gjennemmarsch kunde foraarsage, skeer imod min Villie. Slig deres Herre: at han skal blive behandlet med alden Agtelse, som tilkommer en preussisk Officeer, men at jeg ikke erkjender nogen Souverain i en preussisk General. Taber Huset Brunsvig sine Forfædres Souverainitet, da foranlediges dette af Ophavsmanden til tvende Krige. - Meget Blod er udøst i disse faa Dage, og store Ulykker svæve over det preussiske Monarchie. Hvormeget Uheld kunde ikke en fredelig Tiltaler have forebygget, Desuden har man ogsaa bevæbnet en Søn mod sin Fader o. s. v.
Viborger Samler, 1806-11-17
Den 17de Bulletin melder Keiserens Ankomst til Potsdam. Mod Aften besøgte Han Sanssouci og fandt Beliggenheden skiøn. Han opholdt sig noget i Friderik den Stores Værelse, der endnuerligesaadan øbleret, som da han døde. J Berlins Arsenal fandt man 5000 Kanon. og nogle 100,000 Pd. Krudt og nogle rusende Flinter. Fæstningen Spandau forsvarer sig, den bestormes.
Viborger Samler, 1806-11-17
Berlin den 4de Novbr. Fyrsten af Hatzfeld satte sig i Spidsen af Magistraten før de Franskes Komme. Den 24de rykkede de første Franske herind; de vare af Davousts Korps; Keiseren havde befalet, at dette Korps skulle være det første, der satte Foden i Berlin. Den franske Kommandant General Huulin befalede, at 600 af de fornemste Borgere skulle blive bevæbnede; men Haandværkmestere og deres Folk skulle blive ved deres Arbeide. Da Marskal Davoust kom, gientog han det samme; da de fornemste Jndvaanere gik ham i Møde med Nøglen til Staden, modtog han den ikke; men bad dem levere den til Verdrus første Feldtherre, Napoleon den Store, bliver forresten fast ved den Troskab de som Undersaatter ere deres Souver skyldige, sagde han; men værer og lydige og oprigt mod den franske Armee. Berlin har nu 30,000 fra ske, hvoriblant Keiserens Garde, som Berlerne i hvor vante de end ere til at see Militære, maa tilstaae var et prægtigt Syn at see marschere in Keiseren boer paa Slottet og Prindsen af Ne chatel i Kongens Palæ. Napoleon rider hver De ud, og naar han holder stille, omringes han af i Hoben Nysgierrige. Efterat de Franske havde i sat Staden, defileerte endeel af den preussiske Gar derigjennem, som var fangen med Hobenlohes Korn Officererne sit deres Frihed; men mistede deres s qvipage. Den Aften Keiseen kom, var Berlin i mineret og saavel ved Brandenborger=Porten, som og siden paa Slottet bleve Magistraten, Adelen, Den Stadens Fornemme ham forestillede.
Viborger Samler, 1806-11-17
Den 28 October blev Fyrsten af Hatzfeld at f. 3 steret, fordi han havde underrettet Prindsen af Hidendhenlohe om den franske Armees Bevægelser og Stius J ling. Brevet var opfanget og leveret Keiseren. Fing i stens Gemalinde ilede til Slottet og bad Keiser Cassel om Naade for Ham. Keiseren lod hende see Bisees vet; hun maatte til staae det var Prindsens Haansvare Han bad hende selv bedømme om han var strafveforlandig. Jkke destomindre gav han hende Brevet tru de bage og benaadede ham. have Marskal Davoust har indtaget den skiønne saa he prægtige Fæstning Custrin. 4000 Md. bleve falde bene og 90 Kanoner og megen Proviant og Muniskal 5 on fandtes der. General Bilas Colonne har GerSoldral Becker gjort til Fanger ved Anclam. Den Gour Octbr. tvang General Milhaud 7000 Md. J Man og 5 Regim. Cavaller til at strække Gevær 1stial Pasewalk, samme Dag indtog Gener. Lasalle Stettisin 6 gierde 6000 Md. der til Krigsfanger og fandt 1 Bar Kanoner der. ske 3 Marquis Luchesini er bestandig i det franske Hov qvarteer. Keiseren har ikke villet see ham, me han konfererer dog med Overmarskal Duroc. burg.
Viborger Samler, 1806-11-17
Bekjendtgjørelser. sig til Den over Qvottrup Mølle i Hem Sogn, forh T i disse Aviser, publicerede Auction til den 25 Novlaf A. næstkommende, vorder herved tilbage kaldet, da den Ben Mølle nu er bortfæstet; hvilket tiener til de Lysthave des Efterretning. Kiellerup den 13 Novbr. 180 af 3 Brask.
Viborger Samler, 1806-11-17
Rettelser: - Nou. I Bekjendtgjørelsen fra Rector Degen i No. 91 Ls skes. 25, istedet for 1ste Maj. 1ste April. - istedet for Beg Par fra ring. J. Begjering. 7 gav (Hermed følger Tillæg.) Tra
Viborger Samler, 1806-11-17
Cassel d. 4 Novbr. Den franske Gesandt St. Genest overleverede d. 31 Octbr. en Note, hvori det bekjendtgjordes H.D. Kurfyrsten af Hessenkassel, at Keiseren, var bidende om Hessens Coalition med Preussen, Arme us Jndkaldelse, Hanaus Proviantering og Besætning m. m. og, da H. M. havde tilkjendegivet det Casselske Hof, at enhver slig Bevæbning skulle ansees som Fjendtlighed, har Hoffet, isteden for at svare herpaa, givet sin Gesandt i Paris Ordre at forlange Passe og komme til Cassel, m.m. Da nu den franske Armees Sikkerhed fordrer, ikke at have een med Fjenden allieret Magt i Ryggen, saa har Keiseren besalet at besætte Hanau og alle de hessiske Lande. Dette er og fuldbyrdet og Marskal Mortier er rykket ind i Cassel. Alle hessiske Soldater ere krigsfangne. General Lagrange er Gouvernør over Landet. De Franske holde streng Mandstugt og opføre sig got. En Tambour som stiaal, blev strax skudt. Kongen af Holland er med sin Garde marscheret igiennem Cassel. Gesandten Baron Malsburg er sendt fra Cassel til det franske Hovedqvarteer.
Viborger Samler, 1806-11-17
Blandede Efterretninger. Efter Privatberetninger har Fæstningen Magdeburg kapituleret og skulle den 11te Nov. overgive sig til de Franske. hos Den 10de Novbr. er den regierende Hertug af Brunsvig, der under incognito af Greve af Bentheim, opholdt sig i Ottensen ved Altona, døde af Kraftløshed.