JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Allerede ved Discussionens Begyndelse havde den kgl. Commissarius protesteret mod Sagens Behandling, som stridende ikke alene mod Forbudet i den kgl. Kundgjørelse, men formeentlig ogsaa mod de almindelige undersaatlige Pligter og Embedsmændenes eedfæstede Stilling, ved at fremme et Andragende, der sigtede til at styrte den nærværende Statsforfatning. Præsidenten opfordrede ham gjentagne Gange til at erklære, om saadant skeete ifølge Hs. Majestæts udtrykkelige Villie, men herpaa svarede den kgl. Commissarius, at han ikke kunde indlade sig paa videre Fortolkning. Han vedblev, at han som kgl. Commissarius ei kunde tilstede Sagens Fremme, vilde Fors. det alligevel, forbeholdt han sig, naar det kom saavidt, en nærmere Erklæring. Han stod her - sagde han som kgl. Commissarius, og havde som Saadan sin Jnstrux. Han haabede imidlertid, at Forsamlingen vilde selv afvise Andragendet." Og det skeete som han havde haabet. Lehmann havde i et langt Foredrag nærmere udviklet sit Andragende, og deri bl. A. meddeelt den factiske Bemærkning: "at det i en Forsamling af flere jydske Stænderdeputerede, ved hvilken han efter Jndbydelse var nærværende, var bleven vedtaget, atter at reiseConstitutionssagen, og at reise den directe og umiddelbart og i uadskillelig Forbindelse med Spørgsmaalet om Statsforholdet mellem Rigets forskjellige Deele." Og hvad enten jeg sagde han – seer hen til de Mænds Antal, Anseelse og Jndflydelse, som derom have forenet sig, eller til den patriotiske Samdrægtighed og den mandige Alvor, der besjællede deres Raadslagning, kan jeg, efter min personlige Overbeviisning, ikke nære Tvivl om, at et væsentligt dermed overeensstemmende Andragende vil vinde Majoritet i den jydske Forsamling. Her at indbringe et lignende Andragende har jeg saa meget trøstigere paataget mig, som jeg er overbeviist om, at, hvorledes end Spørgsmaal og Petitions-Frihedens Udstrækning fortolkes, er der, hvad Realiteten angaaer, meget Faa i denne Sal, som ikke ere overbeviste om, ikke blot at det constitutionelle Monarki er en høiere og ædlere Form for et oplyst Folks Samfundsliv, men ogsaa, at den constitutionelle Ordning af de offentlige Anliggender for Danmark er den eneste Redning fra de Forviklinger, der faretruende omlere dets Fremtid. Om den kgl. Commissarius da i sin Tid vil modtage Petitionen, er et Spørgsmaal, hvis Afgjørelse man maa afvente, og jeg gjør det saa meget mere roligt, som jeg sandelig ikke er saa ubevandret i Tingenes Gang, at jeg af en saadan Petition skulde love mig umiddelbare og hurtige Frugter. Men de indirecte Frugter, som bestaae i, at opmande den dybt bøiede Folkeaand, og at faae de Spørgsmaal nærmere drøftede, som maae ordnes i god Fred og uforstyrret Rolighed, i vor nuværende allernaadigste Konges Regjeringstid, – de ville opnaaes, hvad enten Commissarius modtager Petitionen eller ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
- Lehmanns Taler i denne Sag ere Noget af det Gediegneste og Fortrinligste, vi have seet af ham, og man skulde have troet, at en saadan Veltalenhed med sin argumenterende Overbeviisnings Buestyrke maatte have trængt ind selv i mindre constitutionelsindede Barme, medens den her, som det var at vente, kunprellede tilbage mod en talrig jernfast Conservatisme- og altsaa, hvad der vel ogsaa foreløbigt maa være tilstrækkeligt, bragte i denne, den vigtigste af alle Sager, der kan foreligge en folkerepræsentativ Forsamling (hvis Stænderne efter den nærværende Valgmethode kunne i Virkeligheden siges at udgjøre en Folkerepræsentation), en sikker Maalestok for Bedømmelsen af de Deputeredes politiske Anskuelser og disses Værd, til Benyttelse ved Valgene til det Stændersexennium, i hvilket et nyt politisk Afsnit skal aabne sig. J Resultatet af hvad der i denne Sag, dens Antecedentin, Behandling og Afstemning, er skeet, kunne vi efter vort Skjøn kun øine et tredobbelt Tilbageskridt i vore politiske Tilstandes Stilling, idet 1) Et kgl. Forbud bestemt afskjærer, Stænder=Behandlingen af et statsvigtigt Æmne; 2) Commissarius og med ham mange Medlemmer statuere det som en Ulovlighed, at petitionere og Forandringer i Statens Forfatning; og 3) Samvittigheden, ikke blot hos Undersaatterne i Almindelighed, men navnlig hos de Statsemledsmænd, der have Sæde i Stænderforsamlingerne, søges besværet og Embedsmænds Valg. til Stænderne derefter for Fremtiden fra Folkesiden bør søges, saavidt muligt, forhindret. (Aalb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
De Deputerede, som have talt og stemt imodConstitutionsandragendet, ere: 1) Etatsraad Stenfeldt kgl. Deputeret og cras absolutistisk Royalist); 2) Kmhr. Amtmand Neergaard; 3) den kgl. Deputerede, Geh. Confr. Grev Moltke; 4) den kgl. Deputerede, Provst Plesner. Den 5te, som stemte mod Andragendet, var den khvnske Deputerede, Raadmand David; den 6te var Lehnsgreve Knuth til Knuthenborg (der som en tro Vasal ansaae det for sin Pligt, at underkaste sig den af Commissarius nedlagte Protest); den 7de var den khvnske Deputerede, Fattigdirecteur Sager; 8) Kammerherre Benzon (som følende sig incompetent); og 9) den hvnske Deputerede, Justitsraad Ussing. Andragendet forkastedes med 34 St. mod 20 – en Minoritet, der er større end man skulde have ventet, og som vilde have været en Majoritet, naar der ikke havde været kgl. og Sædegaardsdeputerede som en særegen Classe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
(Khvnsp.)"Vi misbillige - hedder det i Folkebladet – at Regjeringen har ladet hengaae saa lang Tid uden at yttre sig om Arvefølgen, hvorved er blevet bevirket, at dette lidenskabssvangre Spørgsmaal er blevet kastet indi den roeskildske Stænderforsamling, og har ved den Maade, hvorpaa det der behandledes og navnlig ved den kongelige Commissarii Yttringer, sat Hertugdømmerne og hele Tydskland i Bevægelse imod os; vi misbillige, at Regjeringens Organ yttrede, at Kongen upaatvivleligt gjerne modtog et Andragende fra den roeskildske Stænderforsamling om en Erklæring fra Hans Majestæt, at Kongelovens Arvefølge er gjældende i hele Hertugdømmet Holsteen, uagtet det nu viser sig, at Hs. Maj. ikke har troet at kunne udstede en saadan Erklæring, thi vi finde, at det ikke var Ret gjort mod den roeskildske Stænderforsamling; endelig beklage vi, at Hs. Maj. ikke har kunne tilfredsstille de Ønsker, der ved hans Thronbestigelse yttrede sig om Jndførelsen af en fri Forfatning, thi en hele Monarkiet omfattende fri Forfatning vilde – Historien viser det – have været det sikkreste Middel til at forebygge den deelvise Sønderlemmelse, der nu truer. Det er fornemmelig Hertugdømmerne, paa hvilke Ansvaret, herfor hviler; thi de vilde være en selvstændig Stat, og de have opnaaet, at Holsteens Sønderlemmelse er bleven sandsynlig; de have fyldt Tydskland med høie Raab om, at den danske Regjering, støttende sig paa russisk Jndflydelse, var i Færd med at begaae Vold mod Hertugdømmerne, og de have derved bevirket, at en Deel af dem maaskee kommer til at staae under det russiske Scepter. Gid de dog, belærte ved disse Erfaringer, maatte indsee, at de, dersom de ville arbeide i Forening med os, endnu idetmindste deelviis, kunne gaae en lys og fri Fremtid imøde, hvorimod de, ved at fare fort med Bestræbelser for at rive Slesvig bort fra Danmark, kun fremkalde frugtesløse Kampe."- Under 10de Julii er udkommet en kgl. Placat ang. Jndskrænkning i den Adgang som er givet til at udgaae af den værnepligtige Stand, saalydende: "Vi Christian den Ottende, af Guds Naade, Konge til Danmark, a. a., gjøre vitterligt: At Vi med Hensyn til den alm. Værnepligt, som Vi ere findede at indføre, og i Overeensst. med, hvad der er blevet yttret af Vore troe Provindsialstænder i Anledning af det dem i 1844 forelagte Udkast til en Lov ang. fornævnte Gjenstand, allern, byde og befale som følger: De, som herefter benytte sig af den Adgang til at udgaae af den værnepligtige Stand, som er given ved Forordn. 20de Juni 1788 § 28 og 29, og Frdn. 8de Mai. 1829 § 15, 16 og 18, skulle ikke kunne gjøre Fordring paa videre Fritagelse end de, som ere fødte udenfor den værnepligtige Stand, saa at de altsaa naar alm. Værnepligt er indført paa den Tid, da de opnaae Udskrivningsalderen, ikke skulle nyde nogen Befrielse for at behandles til Udskrivning, om end en saadan Befrielse maatte tillægges dem, der i den hidtil forløbne Tid have benyttet hiin Adgang. (C. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Fregatten "Bellona og Corvetten Valkyrien ere beordrede til at udrustes til et Togt i Eftersommeren. Man antager, at det skal gjælde de nicobarske Øer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Hs. Maj. Kongen af Sverrig har allern, udnævnt Etatsraad Finn Magnussen, Archivarius ved det kgl. Geh. Archiv, til Ridder af Nordstjernen. Cand. Rimestad, som i en Række af Aar har informeret i Hovedstadens første Jnstituter, og navnlig er anseet som en fortrinlig Geograph, har nu med høie Vedk. Tilladelse overtaget Bestyrelsen af Borgerdydsskolen i Kjøbenhavn, hvis forrige Bestyrer, som bekjendt, er gaaet fallit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Med Dampskibet "Copenhagen" ankom i Søndags de Locomotiver, fem i Tallet, der skulle bruges til den sjællandske Jernbane. De have erholdt forskjellige nationale Navne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Efter et Privatbrev fra en sig i Paris opholdende Dansk glæder det os at kunne berette, at den i Odense barnfødte Maler, Chr. Benzon, Søn af afd. Kammerjunker Jacob Benzon, samme Dag, som han i en Kreds af Venner og Landsmænd høitideligholdt sin Fødselsdag, overraskedes ved at blive tilsagt at møde hos de Franskes Konge, som overrakte ham den store Guldmedaille for hans Maleri, Congressen i Rom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
- Om vor Landsmandinde Frøken Thygeson, Datter af Stiftamtm. Thygeson p. Bygholm ved Horsens, læser man fra Rom. Den herligste Tonenydelse bragtes os af Frøken Thygeson, en dansk Claveerspillerinde af stor Virtuositet, der blev lønnet med Udmær(B. Td.) kelse og stormende Bifald. For at afhjælpe Nøden mellem de ældre Haandværkssvende, og paa det at de kunne see en mildere Alderdom imøde, naar Sygdom og Svaghed hindrer dem fra at fortjene det Nødvendige til dem og Familie, har en herværende Skomagermester fattet den ligesaa gavnlige som menneskekjærlige Plan, at stifte en Pensionskasse for alle Haandværkslaug, hvis Fond skal bestaae af Bidrag fra alle Haandværkssvende, ugentligen med 4 s. for hver. Denne Plan, som har mødt Velvillie og bifald hos Oldermænd for alle Laugene, er nu indgiven til Borgerrepræsentanterne, der sikkert med Glæde ville interessere sig derfor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Fem Smaapiger, i en Alder af 10 til 15 Aar, havde paa offentlige Steder stiaalet Pengepunge og andre Sager ud af Folks Lommer. De ansaaes Alle med Riis herfor, og den Ældste af dem til 2 Dages Riis. Moderen til den Ene af dem, der havde hælet med dem, er bleven idømt 3 G. 5 D. Fængsel paa Vand og Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Af en Meddelelse fra Bornholm erfare vi, at der i 7 Aar ingen Mønstring har været afholdt over denne Øes Milice, tildeels fordi Milicen har manglet Armatur. J 7 Aar har intet Compagni været stillet, ingen Eskadron rykket ud, intet Batteri opkjørt; det er mærkværdigt. Enten maa man ansee Milicen for nødvendig, og saa bør der være Mønstring; thi en Armee uden Vaabenøvelser er som en Marine, der øves i at seile paa Landjorden; anseer man derimod Milicen for unødvendig, saa bør den hæves som en unyttig, kostbar og byrdefuld Indretning. (Ths. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Den ved Folkeforsamlingen i Neumünster affattede Petition til Stænderne, eller Protest imod det kgl. aabne Brev, bestaaer paa Anerkjendelsen af følgende Grundsætninger: "Hertugdømmerne ere selvstændige Stater (!). Mandsstammen hersker i Hertugdømmerne. Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen ere fast med hinanden forbundne Stater." Afskrifter og Lithographier af denne Adresse flyve nu gjennem Landet, og i Jtzehoe alene ere 10,000 trykte Exemplarer i et Øieblik blevne solgte. J Altona er ligeledes blevet holdt et stort Møde af Borgere og Jndvaanere, der affattede en Adresse i samme Anledning til Stænderne, og opfordrede disse til at overgive Afgjørelsen af de modstridende Retsbegreber imellem Regent og Folk til – det tydske Forbund. Efter en Beretning i Hamb. Rene Zeit." skal Stænderforsamlingen ligeledes eenstemmigt have vedtaget en Petition til Kongen eller Protest imod det aabne Brev. Den kgl. Commissarius havde hertil bemærket, at enkelte Udtryk heri forekom ham for stærke, og foreslog, at formilde disse. Men da man ikke vilde tilstede nogensomhelst Forandring deri, havde han sagt: "Velan saa lover jeg Dem, mine Herrer, at Deres Petition uforandret og hurtigst muligt skal være i Kongens Hænder. Strax efter at det kongelige aabne Brev, angaaende Arvefølgen i Slesvig, var indtruffen til Kiel, samledes de derværende Studenter i Dusternbrock, og besluttede, at indgive en Forestilling til Universitetets Repræsentant i Stænderne, Professor Christiansen, for at anbefale ham Varetagelsen af Slesvig=Holstenernes Rettigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Af paalidelige Beretninger erfarer man - hedder det i en Artikel fra Schleswig Holstein i Hamb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Børsenh. af 23de ds. – at Hertugen af Augustenborg, paa den første i Sverrig modtagne Underretning om det aabne Brev, strax, uden at opholde sig i Kjøbenhavn, ilede lige til Kiel, for med en derværende berømt Statsrets=Lærer at raadslaae om de Skridt, der fra hans Side vilde blive nødvendige at tage. At ogsaa Hertugen af Glücksborg vil nedlægge Protest imod det aabne Brev, skal være vist. En Protest fra Storhertugen af Oldenburg, som slesvig-holsteensk Agnat, skal allerede være afsendt fra Hamborg, hvor Storhertugen modtog Efterretningen og Bekjendtgjørelsen af det aabne Brev. – J en Beretning fra Kiel af f. D. hedder det derimod "Man har rigtignok paastaaet, at Hertugen af Augustenborg i disse Dage her vilde sammentræde med Hertugen af Glücksborg til en Conference, hvilken, ifølge nogle Angivelser, ogsaa Storhertugen af Oldenburg, der for Tiden opholder sig i Eutin, ligeledes skulde tiltræde; men idag, som den af de Fleste til denne Conference angivne Dag, ere endnu hverken Storhertugen eller Hertugen af Augustenborg hertil indtrufne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Det kgl. aabne Brev har overalt i Slesvig gjort et godt Jndtryk paa Folket; fra Lauenborg, hvilket Hertugdømme ligeledes betegnes som en uadskillelig Provinds af den danske Stat, vil man vist heller ikke høre et Ord af Utilfredshed; derimod synes Beboerne paa flere Steder i Holsteen, f. Ex. i det aandfulde og civiliserede Kiel, at kunne have Grund til at vise sig forskrækkede over, om en halv Menneskealder muligt at skulle være russiske Undersaatter. Denne Skræk har dog ikke grebet dem, deels fordi denne Forandring dog endnu giver nogen Tid til Betænkning, deels da det kgl. aabne Brev indeholder Kongens Løfte om, at forhindre denne Opløsning af Holsteen. Man forholder sig altsaa ogsaa rolig i dette Hertugdømme. (Dv.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Ogsaa Falsters Landboforening har nu i et Møde den 21de ds., efter at den tilstedeværende Byfoged Justitsraad Møller, havde erklæret, at han paa Embedsvegne ansaae sig forpligtet til at overholde Efterlevelsen af det kgl. Reskript 12te Mai sidstleden i dets fulde Udstrækning, eenstemmigt besluttet at op(Loll. F. St. Td.) løse sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
J Løverdags har Politiet i Slagelse ladet Maal. og Vægt undersøge paa Byens Torv, og da befundet adskillige falske. De bleve confiskerede, og de Skyldige ville forhaabentlig for deres bedragelige Forhold vorde (Sl. Av.) dragne til Ansvar og straffede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Nogle Bønder af Østersnede Sogn, der vare actionerede for egenmægtigt at have opbrændt endeel fra Østersnede Sogns Skoler borttagne Bøger, som efter deres Mening indeholdt falsk Lærdom, ere ved Landsoverretten i Viborg dømte til at bøde hver 30 Rbd., samt udrede Actionens Omkostninger. (Vb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
En Smededreng i Aalborg er, for begaaet crimen bestialitatis, ved Over- og Underretten bleven idømt en af de i vor Lovgivning saa uhyggeligt bestaaende, skjøndt factisk hævede Straffe: Baal og Brand, der i deres Natur altfor meget minde om Jnqvisitionstribunalerne, og i deres om end kun nominelle Tilværelse altfor meget vidne om den paatrængende Revision af vor Criminalcoder. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Ved den i Aalborg garnisonerende Bataillon er indtruffet det, iblandt vort underordnede Militairpersonale vistnok usædvanlige Tilfælde, at en Commandeersergeant, Hr. Müller, hvis personlige og militaire Forhold altid har været agtværdigt, efter fuldendt Tienestetid i Armeen, i disse Dage har taget sin Afsked, for at begive sig til Fremmedlegionen i Algier, hvor vi ønske at hans Dygtighed i Feldten maa bringe ham videre, end til den stabile Grændse, vor egen Armee uheldigviis stiller for sit subalterne Personale. (A. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
J Nærheden af Aalborg er forleden Dag begaaet en dobbelt Forbrydelse, bestaaende i Mord og Selvmord. De nærmere Facta fortælles saaledes: En Tjenestekarl var skinsyg paa sin Kjæreste, der tjente paa den saakaldte "Postgaard; han gik ud til hende, da hun var beskjæftiget ved Høhøsten paa Marken, og forlangte, at hun skulde give ham et Kys. Da hans Begjæring var opfyldt, sagde han hende Farvel, og begyndte at fjerne sig, hvorefter hun igjen vilde begive sig til sit Arbeide; men modtog, idet hun vendte sig bort, et Skud i Ryggen, dog uden at hun derved faldt. Da hun vendte sig om, og saae Kjæresten med den affyrede Pistol i Haanden, udraabte denne: "Naa saa Du vil ikke døe, det er da bedst jeg giver Dig et Skud endnu, hvorefter han greb en anden Pistol og lavede sig til at forsyne den med en Knaldhætte; men den behjærtede Pige styrtede sig imod ham, greb ham om Livet og fik ham lykkelig Pistolen vristet ud af Haanden, som hun derpaa kastede langt bort. En Karl, der hidindtil rolig og ligegyldig havde været Vidne til Scenen, løb dog til, imedens Morderen atter gav sig til at søge efter Pistolen, med det Udraab til Pigen: "Jh, men Du brænder jo i Ryggen!" Jlden, der havde fænget i Kjolen, blev strax slukket, hvorefter Pigen tog Flugten; men segnede dog efter et kort Løb, besvimet omkuld. Da Morderen havde gjenfundet Pistolen, anvendte han den til dermed at give sig selv et Skud i Maven, der efter nogle Timers Qvaler paaførte hans Død. Den Kugle der traf Pigen, og formodentlig blev udskudt af en slet ladet Pistol, skal være prellet af imod Rygbenet og gaaet ind i kjødfulde Dele, saa at der ingen Fare skal være for hendes Liv. (Hjørr. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Kjøbenhavn, den 28de Juli. - En Parolbefaling af Gaars-Dato lyder saaledes: Mandagen den 3die August agte Vi at tiltræde Vor Reise til Før. Under Vor Fraværelse skal den hele bevæbnede Magt i Sjælland, Borgervæbningen saavelsom Linietropperne, uden Undtagelse, staae under den commanderende Generals Commando. C. R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Fra Kjøge haves det sørgelige Budskab, at Botanikeren Kamphøvener forrige Mandag omskiftede sit jordiske Liv med Evigheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Et Expl. af den Neumünsterske Petition er kommet os for Øie, og vi kunne med Føie sige, at den fører et Sprog, der overskrider alle lovlige Grændser og overgaaer Alt hvad man selv fra Schleswig-Hol steinerne skulde have ventet, og som vil udkræve de alvorligste Forholdsregler fra Regjeringens Side. (Aftbl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Fra Norge haves den sørgelige Efterretning, at Frederiksstad er i Fredags Nat bleven hjemsøgt af en Jldebrand, som har lagt 8 Gaarde i Aske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Flensborger Filialbank=Cours den 21de Juli. Kort Banco 199 ½. 3 M. Banco 197. Aarhuus og Kjøbenhavn: 3 M. 98 1/8 PC.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Aarhuus, den 29de Juli. - For Tonekunstens Venner hersteds vil det paatvivleligt være en behagelig Efterretning, at vi i næste Uge kunne vente To af det kgl. Theaters Sangere, dHrr. Faaborg og Ferslew, hertil, for at glæde os med en musikalsk Aftenunderholdning, der sikkert vil blive talrigt besøgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Angaaende Skolelærernes Stilling har jeg i de sidste Dage modtaget nogle Jnserater, der i den Grad føre Sagen over paa Personlighedens Gebeet, at jeg finder mig beføiet til, indtil videre, at nægte Artikler og dette Emne Optagelse her i Avisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Redact.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Jndsendt. Malerkunsten er dog en herlig Sag. Ved dens Hjelp gjør man sig ligesom personlig bekjendt med verdensberømte historiske Personer, og bliver som henflyttet i fjerne Egne, som Øiet aldrig faae, og hvorom man ved den blotte Beskrivelse aldrig kan erholde noget klart Begreb. Dette Sidste er Tilfælde med Brødrene Meyers optisk belyste Prospecter af Harsbjergene, ved hvis Beskuelse man virkelig føler sig hensat i hine skjønne Egne. Da Panoramaet kun bliver opstillet her endnu i nogle Dage, fortjener det, at Publikums Opmærksomhed henledes derpaa. Paa Spørgsmaalet:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Om vi komme til Skanderborg den 31te Julii, tjener til Svar: at ikke alene vi, som have aftalt det, men flere Andre komme dertil paa denne mindeværdige Dag, der maa besjæle enhver Dansk til Taknemmeligheds-Følelser, ved Mindet om den forevigede Kong Frederik den Vl. Paa egne og Fleres Vegne, En Dannemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Bekjendtgjørelser. Det behagede den alvise Gud den 22de Juli at bortkalde til et bedre Liv min inderlig elskede Mand Lorentz, Peter Fangel, i hans Alders 40 Aar, efterat vi have levet et lykkeligt Ægteskab tilsammen i 21 Aar. Syv Børn begræde tilligemed mig hans Tab, og 4 modtage ham i Evigheden. Gud give os Kraft til at bære, hvad han i sine urandsagelige Raad har paalagt Aarhuus, den 26de Juli 1846. Marie Fangel, født Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Efter længere Tids tiltagende Svaghed bortkaldtes efter den Algodes Villie Løverdagen den 25de dennes min gode og retskafne Mand, Skipper H. C. Sørensen, i sit 69de Aar, og i vort 44de Aars lykkelige Ægteskab. Dette bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 27de Juli 1836. M. Sørensen, født Sørensen. Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Prospect af Harsbjergene, som i disse Dage er blevet forøget med Prospecter af Lauterberg og Königshutte samt Klosteret Walkenrieds Ruiner, forevises hver Dag i Harmonien, fra Kl. 10 Formiddag til Kl. 8 Aften. Priis 1 ½, Børn det Halve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Løverdagen den 1ste August, Kl. 4 Efterm., forevises Panoramaet for sidste Gang. Brødrene Meyer. fra Clausthal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Bekjendtgjørelse for Søfarende. Jfølge Ordre fra det Kgl. Gen.-Toldkammer, og Commerce-Collegie ere følgende Sømærker udlagte i Kattegattet: 1) Paa den nordligste tørre Røn paa Sjællands Rev, er til Forsøg opsat en sortmalet Baake omtrent 1 Miil, i N. t. V. fra Giben. Baaken er afstivet til Siderne med 4 Stræbere og har paa Toppen en sort og hvid stribet stor Ballon med et Kors for Underenden. Toppens Høide over Vandlinien er 26 Fod. 2) For St. Enden af Kalkgrunden, ved Greenaa, en Vager med rød Stage og 1 Kost, paa 5 Favne Vand, tæt op til Grunden. Mærk: Paa Naveren, der ligger sønden for Kalkgrunden, er kun 4 a 5 Fod Vand paa nogle enkelte store Stene, hvorfor man ei bør nærme sig Grunden paa mindre end 4 Favne Vand. Som Mærke for at gaae fri østen om Naveren kan bruges, at holde KalkgrundsVageren til Vestsiden af Fornæs Fyrtaarn, da man ei faaer under 3 1/2 Favne Vand. Kutteren Lowenørn, den 17de Juli 1846. Schultz, Lieutenant i Sø=Etaten, Vagerinspecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-29
Jfølge Befordring til kongeligt Embede agter Eieren af Framlevgaard, Toldkasserer Poulsen i Ringkjøbing, ved een eneste offentlig Auction, som herved berammes til Afholdelse i bemeldte Framlevgaard Torsdagen den 13de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, at afhænde denne Gaard.