JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-27
Moderne franske Blomster til Haarpynt, med Glimmerblaade, Bougeutter til 4 Mk. 8 s. Mange nye Gallanteri og Bifoutteri Artikler, m. m. m. Stiftsbogtrykkeriet anviser et Fransk Lexicon tilkjøbs. At Underviisningen i den herværende Navigations=Skole, tager som sædvanligen sin Begyndelse førstkommende 1ste December, og vedvarer indtil 1ste April næste Aar; samt at Enhver som vil benytte Skolen, skulde melde sig hos mig som sammes nærmeste Bestyrer, inden denne Maaneds Udgang bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 21de November 1830. Bluhme.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-27
Proclamata. Jens Lange, Overanditeur og Herredsfoged i Kjær og Hvetboe Herreder, Gjør vitterligt: at efter Begjering af Procurator Jensen i Aalborg, som befalet Sagfører for Bertel Sørensen af Staegaard i Vesterhassing Sogn, under Kjær Herred i Aalborg Amt, og paa Grund af en sidstnævnte den 5te i d. M. meddeelt allernaadigst Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel den eller dem, der maatte have i Besiddelse en af bemeldte Bertel Sørensen under 6te Mai 1819 udstædt, den 4de Juni f. A. inden Kjær og Hvetboe Herreders Ret tinglæst Obligation for 160 Rbd. Sølv til hans nu afdøde Søn Jens Bertelsen med Prioritet i benævnte Staegaard af Hrtk. 7 Td. 4 Skp. 3 Fk. 1 Alb. ifølge Obligationens Jndhold (men efter Retsskriverens Anmærkning 1 Fkr. mindre, og hvorefter Pantet ikke forud er behæftet) hvilken Forskrivning, som er Udstæderen arveligen tilfalden, er ham frakommen, at møde for Kjær og Hvetboe Herreders Ret i det sædvanlige Tinglocale i Nørre Sundby den første Fredag i Marts Maaned Aar 1832, for dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da ellers MortificationsDom derpaa søges erhvervet. Paa Grund af Bertel Sørensen meddeelt benesicium paupertatis udstædes denne
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-27
Stævning paa ustemplet Papiir. Forelæggelse og Laugdag kan efter Fr. 3 Juni 1796 ikke ventes. Til Bekræftelse under mit Navn og Embedssegl. Herredscontoiret i Nørre Sundbye, den 13de November 1830. Lange. (L. S.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-27
En Skiftesamling i Boet afholdes her paa Contoiret Fredagen den 24de December d. A., Eftermiddag Kl. 2. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre-Sundbye, den 19de November 1830. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-27
Auctioner. Onsdagen den 15de December, om Formiddagen Kl. 10, lader jeg ved offentlig Auction i min iboende Gaard, bortsælge, ifald antagelig Bud skeer, følgende: 40 Oxhoveder røde og hvide franske Vine: 12 Oxhoveder Bordeaur og Cette Brændeviin; 7 Oxhoveder fransk Viinedike, Nogle Ankere Madera, Mallagn, Muscat, Seres og Piccardan Viin; En Billard af Eeg og Fyr, med næsten nyt Klæde, Baller, Jnstrumenter, m. v. Til hvilket herved Liebhabere behagelig indbydes. Aalborg, den 26de November 1830. Jens A. Nørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-27
Jfølge Reqvisition fra Procurator Dannisøe af Aalborg, som Mandatarius for vedkommende Dom og Udlægshaver, bliver den Laurs Jensen hidtil eiende og iboende Gaard Faurholt i Horsens Sogn, Dronninglund Herred, med Sammes tilligende, bekjendte gode Jordeiendomme, af Hartkorn 2 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr., og en underliggende Engparcel, af Hartkorn 3 Skpr. - Fdkr. 1/2 Alb., tilligemed den indavlede Korn- og Græssafgrøde, samt den nedlagte Vinterrug-Sæd, og hjembjergede Jldebrændsel, m.v., stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 8de December, førstkommende, hver Onsdagen den 15de December, Dags Formiddag Kl. og Onsdagen den 22de December 11 Slet; hvoraf de 2de første Auctioner holdes her paa Herredscontoiret, og den sidste paa selve Gaarden, efter de ved Auctionerne fremlæggende Conditioner, hvilke og kan erfares hos Auctionsreqvirenten i Aalborg. Saasnart 3die Auction er afholdt, agtes tillige endeel udlagt Ind- og Udboe, samt Besætning Bæster og Fæe=Kreaturer, bortsolgte, mod contant Betaling, Dette bekjendtgjøres herved til Liebhaberes og andre Vedkommendes behagelige Efterretning. Dronninglund Herredscontoir i Sæbye, den 20de November 1830. Paa Hr. Overkrigscommissair.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-27
Bye- og Herredsfoged Müllers Vegne. C. O. Claudi, const.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-27
Fredagen den 3die December næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Huset Nr. 258 Jomfruanne Gade, bortsolgt, Hattemagermester Hendric Madsens Stervboes Løsøre og Effecter m.v., bestaaende iblandt andet af forskjellige Borde, Stole, et 24timers Uhr Sængeklæder, Lagener, Gangklæder, Dragkister, ViinduesGardiner, Sængeomhæng, Kjøkkentøi af Kobber, Messin- og Jern, en Deel Porcellain og Glas, noget Sølvtøi, en De Dækketøi, en Deel Hattemager=Værktøi, nogle Kar, en De Uld, nogle Tønder Steenkul og Trækul, nogle Favne Brænde, et Partie Hareskind, Galæbler, Spanskgrønt, noget Hør og Blaarlærred, med med meget mere; thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 26de November 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
J Generalstaternes 2det Kammer har man tilstillet Kongen en Adresse, hvori man bestemt erklærer sig utilbøielig til en nye Forening med Belgien, og at Holland intet forlanger hellere end at leve under Hs. Majestæts og Huset Oransens Scepter, i uforstyrret Nydelse af de Forrettigheder og Jnstitutioner, som en god Constitution tilsiger og sikkrer dem. Adressen slutter med det Haab, at det hollandske Folk snart paanye vilde bekræfte den Sandhed, at en Regierings Velsignelse ei bestaaer i Antallet af Undersaatter, men i deres Hengivenhed og Troskab, ligesom for et Folk Kilden til Lykke ikke er at søge i et udstrakt Gebeet, men snarere i et mindre Land, hvis Jndbyggere forenes ved Broder Kjærlighed og Eendrægtighed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Frankrig. Moniteuren indeholder en omstændelig og mærkværdig Artikel om Algiers Tilstand siden General Clauzels Ankomst, hvis Omhyggelighed forTropperne skildres med levende Farver. Han har, hedder det videre, heller ikke forglemt, at han ikke er kommen til Africa allene for at staae i Spidsen, for Hæren, men for tillige at fuldende Erobringen af Regentskabet og at sikkre Frankrig alle de Fordeele, som det maa finde i Besiddelsen af denne vidtløftige Colonie. Man maa skatte sig lykkelig, at Regjeringen over et Land, som Frankrig synes at have besluttet at beholde, er falden i en Mands Hænder, der veed, at forene Strenghed med Mildhed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Smyrna, den 17de October. Breve fra Europa melde fra gode Kilder, at man paa ny beskjæftiget sig med Grækenlands Anliggender. De engelske og franske Cabinetter synes at have bestemt, at gjøre en Ende paa den provisoriske Tilstand, til hvilken dette Land saalænge har været fordømt. Begivenhederne i Frankrig maatte naturlig drage hele Europas Opmærksomhed paa sig, men nu, da disse Begivenheder have taget en regelmæssig Gang, da Thronen igjen er opreist paa en ligesaa vidunderlig Maade som den blev omstyrtet, synes det billigt og nyttigt igjen at tænke paa Grækenland og at sikkre dets Existents tilligemed dets Frihed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Blandinger. Fra Riga skrives: Vor Politiforvaltning har bekjendtgjort en trykket Forordning, der befaler Jndvaanerne, daglig at reengjøre Gader, Stræder, Rendestene o. s. v., for at undgaae enhver Anledning til Cholera-Sygens Forbredelse. Reisende berette at frygten skal i mange Egne af Liefland være meget, stor. Jfølge flere bekjendte Lægers gjentagne Erfaringer, er det Middel, at røge hele Legemet med Ædikedamp, ved Sygdommens første Anfald, meget anbefalende. Medens Ædiken - er den stærk da blandes den med Vand - hældes paa en heed Teglsteen, sidder den Syge afklædt i Dampen paa en Stol eller Skammel, indtil han kommer i stærk Svede; han indhylles da omhyggelig og lægges i en opvarmet Seng. Dette Dampbad gjentages nogle Gange om Dagen, og den Syge nyder kun, saalænge Badet staaer paa, varm Drikkelse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Kongen af Nederlandene har tilstillet General Chasse 32 Æreskors af den militaire Vilhelmorden, til Uddeelelse blandt hans tappre Folk. Generalen selv skal have erholdt Storkorset af samme Orden.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Ex Deiens Afreise fra Neapel vil man nu forklare deraf, at han fra Livorno lettere kan underholde Forbindelser med sin forrige Hovedstad. J Algier skal der virkelig være arresteret en tyrkisk Tolk, der stod i Correspondence med ham. David Hendrik, Baron af Chasse, er født i Thiel i Geidern, nu 66 Aar gammel, og traadte i sit 10de Aar som Cadet i hollandsk Tjeneste. Han undveg som Patriot og tog Deel i den franske Revolution ved at træde i Republikens Tjeneste. Hans Tapperhed havde alt i Aaret 1793 skaffet ham Oberstlieutenants Rang; 1795 ledsagede han Pichegru til sit Fædreland og gjorde 1796 det tydske Feldttog med under Daendels. 1799. kæmpede han med Held i Spidsen for et Jægercorps i Nordholland imod Englænderne; derpaa kæmpede han igjen i Tydskland, erobrede ved Würsburg et østerrigsk. Batteri og fægtede 1805 og 6 under Dumonceau imod Preusska. Men alt i Forveien udmærkede han sig ved Uforfærdethed i den spanske Krig og allerede forfremmet til General, tillagde Napoleon ham det bekjendte militaire Hædersnavn. Han stod dengang i Spidsen for de hollandske Tropper. - J Pyrenæernes snevre Passe reddede han Grev Erlons franske Corps og fik derfor af den daværende Konge i Holland, Ludvig, Unionsordenens Commandeurkors, Titel af Baron og en Dotation; Napoleon udnævnte ham til Rigsbaron, Offceer ved Æreslegionen og gav ham senere Rang med en Officeer i den franske Armee. J Aaret 1814 fægtede han mod de allierede Hære, der droge mod Paris, og blev saaret. Efter Paris's første Capitulation traadte han som Generallieutenant tilbage i nederlandsk Tjeneste, og udmærkede sig i Slaget ved WaterlodSeenere levede han i Rolighed, indtil vi nu igjen see ham træde frem i Kampens Tummel.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Keiseren af Østerrig har udnævnt Hertugen af Reichstadt (den unge Napoleon) til Oberstlieutenant ved de i Brünn garnisonerende Jnfanteriregiment: Hertugen af Nassau.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Man læste nylig i Aviserne, at den gamle hæderkronede Digter Goethe agtede at udgive sin til Jtalien reiste Søns Reisejournal. Nu er den sørgelige Efterretning indløben, at denne hans eneste Søn er død i Rom af Slagstod. Han var født 1788 og efterlader Hustru og 2 Børn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Den 28de Octbr. afbrændte Kjøbmand Jørgen Christiansens store Brænderie i Laurvig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Den bekjendte Saticus Saphir er pludselig bleven forviist Bayern. met et Værk af Dr. Schnurrer, Livlæge hos Hertugen af Nassau. (Cottas Forlag.)J Brussel, denne forhen saa blomstrende Residentsstad, seer det nu meget sørgeligt ad. Tilforn var Huusleilighed meget vanskelig at faae og i saa Fald meget dyr, nu derimod staae over 1500 Huse ledige. De rigeste og dristigste Familier ere flygtede. Borgeren, enten han er Jndfød eller ikke, maa hver anden Dag trække paa Vagt og har desuden sit Huus fuldt af Jndqvartering. De saakaldte Parisere eller andre Frivillige bestaae af pialtede Betlere, løsagtige Qvinder i Mandfolkeklæder og af alt det sammenløbne Kram, der med Glæde griber enhver Leilighed, hvorved den fredelige Borger styrres i sin Næringsdrivt. Selv i de Huse, hvor de indqvarteres, hvor de faae Mad og Drikke, stiæle de og opføre sig som den værste Fjende. Tiggere, som man forhen slet ikke taalte, drage flokkeviis igjennem de skjønne, nu for det meste ødelagte Gader, og vee det Huus, hvor de vises bort uden Gave; Eieren kan idet mindste være vis paa, at han ikke beholder en Rude heel. Mange Huuseiere ere paa denne Maade nødte til daglig at uddele 10 til 20 Gylden til omvankende Tiggere! Uhyret Gesina Gottfried Tim, som Overretten i Bremen den 17de September sidstleden dømte fra Livet, men som, i Haab om Benaadelse, er indgaaet til Overappellationsretten i Lübeck, er et ligesaa psychologisk gaadefuldt, som criminel interessant Phænomen. Det er høist sandsynligt, at hun ved Gift har ombragt begge sine Forældre, 3 Børn, en Broder, 2 Mænd, en Forlovet, 2 Barselkoner, foruden tro Venner og Veninder, uskyldige Børn, samt agtede Huus fæller og brave Tjenestethender; at hun har gjort sig skyldig i Ægteskabsbrud, falske Vidnesbyrd, Meeneed, Tyverie, Bedragerie og Forklaffrelse: og dog viser det sig i hendes hele Adfærd en vis Gemyts Blødhed, forenet med et afgjort Hang til Velgiørenhed og til gjerne at ville hjælpe sine Medmennesker, saavelsom et Anstrøg af Modtagelighed for det Skjønne og Ædle. Den 18de September blev hendes Dom: at skulle henrettes med Sværdet, hende forkyndt. Hun hørte den temmelig rolig og med Fatning, da hun staaer i den sælsomme Jndbildning, at hun erholder Benaadelse. Hendes behagelige Udvortes har under hendes Fængsling ikke tabt sig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Til Marseille er i denne Tid igjen vendt nogle tusinde Mand tilbage fra Algier.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
En Juveleer, ved Navn Basin, hvis Forbindelser, med Congregationen vare bekjendte, er pludselig forsvunden fra Paris og har efterladt sig en Gjeld af 1300000 Fr. Øinene. Mærkeligt er den Maade, hvorpaa mange Folkeslag betegne Øiestenen. Perserne kalde den Øiemennesket, ret som om hele Mennesket fremstillede eller afspeilede sig i Øiet. Paa samme Maade see Grækerne og Spanierne i Øiet en Pige, men Englænderne blot en Kugle, Franskmanden en Blomme, Tydskeren et Æble, og vi Danske en Steen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Fædrenelandet. Altona. Herr Professor Lüders i Kiel forslaaer i en meget læseværdig Afhandling over Cholera morbus (i Hamborg Correspondent af 20de Dennes) at hemme denne Sygdoms Udbredelse - om hvilken ogsaa vi ere overbeviiste at den ikke er kontagiøs, men at dens Princip befinder sig i Armosphæren - ved Jld, som giver en stærk Røg, og til den Ende at adskille de Egne som ere befængte, ved rundtom at omgive samme en Tidlang med Steppegræs, Lyngurter, eller tør Gjødning og deri stikke Jld, og selv ved at holde Skovstrækninger i langsom Brand. Maaskee turde Krudtdampninger, formedelst deres Analogie med Chloren, ogsaa især der hvor saadan Forbrændelse ikke kan anbringes formedelst Localaarsager, være et endnu virksommere Middel til Neutralisering af den i Atmosphæren svømmende Miasma. Om disse ville kunne udvikles til Øiemedets Opnaaelse i tilstrækkelig Mængde, ved længe vedholdende stærk Kanon-Jld, man vi naturligviis overlade til Sagkyndiges Dom. Men ved saa stor en Fare, da denne Syge, lig den sorte Død i det 14de Aarhundrede truer med at omvanke hele Jordkloden, og maaskee ligesom hiin Død, i enkelte Lande bortrive den 4de Deel af Befolkningen, maa der paa intet Middel, saa paradox som det end monne synes, kastes Vrag, og Bekostninger, om end nok saa store, kunne ikke komme i Betragtning. Nariboe. Fra Hr. Grosserer Hambro i Kjøbenhavn er en betydelig Ladning Rug afsendt hertil Lolland. Den skal anløbe Bandholm og der oplægges, for i Vinterens Løb at udsælges til Jndbyggerne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Det titchenske Skuespillerselskab er ankommen til Nykjøbing paa Falster.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Blandinger. En Arrestant Jens Nielsen er ved alle Retter dømt til at miste Ære og Liv, for at have forfærdiget falske Rbdlr. Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
En Arrestantinde Ane Jørgensdatter paa Grevskabet Knuthenborg er ved alle Retter dømt til at miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage, for Barnefødsel i Dølgsmaal.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Hr. Stiftamtmand de Thyggeson er atter dømt til at bøde 80 Lod Sølv til vor Frelsers Kirke for Udeblivelsen fra en af ham indstævnet Sag mod det Offentlige, for Høiesteret. Den danske Minister ved det russiske Hof, GrevBlome, er ankommen til Petersborg.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
J fyenske Aviser udbydes til næste Snapsting 20000 Rbdlr. r. S. tillaans mod suffisant 1ste Prior. Pant.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Litteratur i Vanmark. J Kjøbenhavn er udkommen: Materialer til at udøve den græske Fornære, en Saml. af Exempler til Overs. fra Græsk til Dansk Græsk, af Fr. Lange. 40 s. - Det danske, norske og svenske Sprogs Historie under deres Udvikling af Stamsproget (kronet Priisskrift.) 2den Deel af N. M. Petersen, 2 Rbd. - En dansk Søret for det 16de Aarh. af K. Rosenvinge. 24 s. - Lægevidenskabens Studium, en Forel. af Prof. O. Bang. 2den Udg. 16 s. - Samling af de Anordninger og Bestemmelser som angaae Toldvæsenet for Søværts ind- og udgaaende Skibe, af Schmalfeldt, 1ste Bind. 9 Mk. - Don Qutrotte overs. af Schaldemose. 3die D. 2 Rbd. - Ørsteds jur. Tidsskr. fortsat af andre. 17de Bs. 1ste Hefte. 1 Rbd. - Prof. P. G. Bangs 3die Forelæsn. i Anledn. af Concurrancen om det ledige tur. Professorat. 1 Mk. - Prøveforelæsninger af Kammer. Dr. Jur. J. C. Kall. 7 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Litteratur i Norge. J Christiania er udkommen: 3die Opl. af Konger, Norges Grundlov. 6 s. - Bosionpartiet, Farce i 2 Acter. 24 s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Bekjendtgjoreløer. Det behagede den almægtige Gud, efter 3 Ugers Svagelighed, i Dag Morges Kl. 2, ved en rolig Død, at bortkalde min kjære Fader, Borger og Hattemagermester Hendrich Madsen, i hans 78de Aar, hvilket herved bekjendtgjøres Familie og Venner af hans efterladte Søn med Værge. Aalborg, den 25de November 1830. N. Kjærsgaard. M. H. Madsen. Frugttræer. her paa Stædet opelskede og for Egnen passende, af: Æbler, Pærer, Kirsebær og Blommer, til 24 s. a 3 Mk. Stkr.; des- uden Færsken og Aprikos=Træer, Viinstokke, Mandel, Val nødde-, Qvæde= og Mispel- samt ægte eller søde CastanieTræer, store Portugisiske-, Lamberts- og Zeller Nødder, ægte spanske og andre Rips, store engelske Stikkelsbær med Navne, store Antverpske Himbær, 9 Sorter særdeles smukke og tildeels ganske nye Hænge= eller Sørge=Træer, en Deel nordamerikanske og andre blomstrende Ziirbuske, tilligemed en udvalgt Samling sieldne Roser og andre til Haveanlæg og Gravminder passende Træer og Buske m. m. faaes hos Undertegnede. Trykte Fortegnelser herover kunne behagelig affordres uden Betaling hos Hendrick Beck, Gartner i Aalborg. Øyem Osmaallet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Mandagen den 29de Novbr. opføres: Educationsraaden, Lystspil i 1 Act af Kotzebue, oversat af N. T. Bruun. Derefter: Recensenten og Dyret, original Vaudeville af Professor Heiberg. Werligh & Müller. er En liden rød saffians Tegnebog med nogle Sedler formodes at være tabt paa Gaden heri Byen i Gaar Eftermiddag. Den retsindige Finder ville behage at aflevere samme til Avis=Expeditionen imod en efter Omstændighederne passende Douceur. Aalborg, den 29de November 1830.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Extra gode Newcastle store Husholdnings-Kul er at faae hos Skipper A. Smidt beliggende bag Snorren. De af denne Byes Jndvaanerne som ikke endnu have betalt deres Skatter for 3die og 4de Qvartal dette Aar, advares herved om at indbetale samme til Skatteincassator snarest muligt, da der ellers bliver indhentet Approbation til deres Jnddrivelse ved Udpantning. Aalborg Raadstue, den 29de November 1830. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Alle Sorter moderne Bundtmager-Varer, som Pelleriner, Pallentiner, Bogs, Fræser, Foerværk, Damestøvler, Reisefod, sække, Fodkurve, Mandstøvler, Vildschur og alle nu brugelige Facons Vinterhuer og Kaskves; tillige forres og besættes saavel Kaaber som Peltse efter Forlangende til billigste Priser, og kjøbes alle Sorter Skindvarer, af Maar, Ræve, Jlder og Brok samt andet mere hos Bundtmagermester, Carl Wilhelm Herrmann, Slotsgaden Nr. 525 i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Hvor en god Arbeidsvogn er at faae tilkjøbs, anviser Stift bogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Min iboende Gaard ønsker jeg underhaanden at afhænde, paa meget billige Vilkaar, enten samlet eller Halvdelen. Tilfælde at ingen Handel skeer inden Nyt Aar, kan den Leilighed jeg selv beboer faaes til Leie, hvorom alt behagelig kan accorderes med. Jens A. Nørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Proclamata. Ved Proclama, som foranstaltes læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter Hattemagermester Hendrich Madsen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere; - hvilke herved endvidere bekjendtgjøres. Skifte=Retten i Aalborg, den 26de November 1830. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Auctioner. Torsdagen den 2den December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Auction paa Aalborg Raadhuus, til Bortforpagtning i 2, 3 eller 5 Aar fra 1ste Janua 1831, de Aalborg Kjæbstæd bevilgede Broepenge af Øster Vester og Urbans Porte; hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at Conditionerne forinden ere til Eftersyn paa Kæmnercontoret. Aalborg, den 28de November 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-11-29
Fredagen den 3die December næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Huset Nr. 258 Jomfruanne Gade, bortsolgt, Hattemagermester Hendric Madsens Stervboes Løsøre og Effecter m.v., bestaaende iblandt andet af forskjellige Borde, Stole, et 24timers Uhr Sængeklæder, Lagener, Gangklæder, Dragkister, Viindues Gardiner, Sængeomhæng, Kjøkkentøi af Kobber, Messing, og Jern, en Deel Porcellain og Glas, noget Sølvtøi, en De Dækketøi, en Deel Hattemager=Værktøi, nogle Kar, en Det Uld, nogle Tønder Steenkul og Trækul, nogle Favne Brænde, et Partie Harreskind, Galæbler, Spanskgrønt, noget Hør og Blaarlærred, med med meget mere; thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 26de November 1830.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-01
Nøderlandene. Uagtet det paa flere Steder hedder, at ogsaa Kongen af Holland har ratificeret den bekjendte Vaabenstilstand, som efter fransk og engelsk Mægling var sluttet imellem Belgierne og Hollænderne, have dog endnu nogle blodige Optrin fundet Sted. Jnsurgenterne vare den 20de rykkede over Grændsen, imellem Breda og Bergen op Zoom indtil Rozendaal, og Ginneken. General van Geen har ladet dem fordrive derfra Egnen ved et Troppecorps, som i Forening med 600 Borgergardere satte sig i Bevægelse derhen. J Fægtningen, som opstod, havde Jnsurgenterne en Deel Døde; Resten af dem blev fangen. De Kgl. Troppers Tab er ubetydeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-12-01
J Nationalcongressen gik man efter forskjellige Debatter over til at samle Stemmer om Afgjørelsen af den debatterede Qvæstion om Belgiens Uafhængighed. Efter at alle Deputerede navnligen vare opraabte, erklærede Præsidenten, at det belgiske Folks Uafhængighed var eenstemmigen besluttet; 188 Stemmer havde erklæret sig derfor. Det blev foreslaaet, at ledsage denne Erklæring med et Manifest, hvori indeholdes Grundene til Besværin gerne imod Holland, for at retfærdiggjøre Revolutionen i Borgernes og de andre Nationers Øine, og tillige at berolige de Førstes Samvittighed med Hensyn til den Eed, som bliver at aflægge. Ved denne Leilighed omtaltes ældre Manifester, da Belgierne i Aaret 1789 reve sig løs fra Østerrig, saavelsom de nordamerikanske Fristaters Manifest mod England i Aaret 1776.