JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-27
Mandagen den 6te August førstkommende, om v., Eftermiddagen Klokken 2 Slet, bliver paa Middelfart Raadstue holdt Skifte=Samling i afg. Agent Christian Jvarsens samt Byefoged og Tolder Jørgen Bassesen Lunds Stervboe; hvilket herved efter Forlangende bekiendtgiøres, med Anmodning til alle Vedkommende, om behageligst at møde, eller møde lade. Middelfart den 14de Julii 1792. J. Bluhme. havende Ladning, der var destineret til Hamborg, er, efter visse indløbne Efterretninger, med Skib og Ladning forgaaet og siunken ud for Amrum. Hans Stervboe er derfor af mig, som Skifteforvalter, taget under lovlig Behandling. Skulde derfore nogen have noget at fordre i samme, ville de behageligen dermed melde sig hos mig inden den i Loven befalede Tids Forløb. Ribehuus Amts=Contoir, den 6te Julii 1792. v. Hellfried. ning paa Landet, anvises en fordeelagtig Condition. Ligeledes anvises en god Tieneste for en Stuepige, som forstaaer Vasken og hvad der hører til StuePige=Arbeide, forlanges og at hun kan sye Skræ dersom, Anviisningen gives fra Adresse=Contoiret i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-27
En Kiøbenhavn særdeles vel skikket til Reise=Vogn, En næsten nye moderne firesædig Karet gjort i forsynet med Jernaxler og Metal=Bøsninger, Fadningen er Laqueret graae med forgyldte Lister, og betrukken med fiint graaet Klæde, hvortil er en Reise= og Stadsbuk, som er at faae tilkjøbs paa Thyrsbeck ved Veile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-27
En Baadfører paa Eilandet Fanøe i Riberhuus Amt Peder Povelsen er den 26de Martii i dette Aar ved Døden afgangen. Stervboet er strax taget under lovlig Behandling. Den allerede anmeldte Gield stiger langt over Boets Jndtægt. Jkke desto mindre og da der formodentlig kunde være flere Creditorer end de allerede Anmeldte; saa bliver de herved offentligen indkaldte at melde sig i Stervboet i lovbefalet Tid. Riberhuus Amts Contoir den 18de Junii 1792. v. Heilfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Archenholtzes Minerva 2det Hefte. For April, Maji og Junius. April 1ste Hefte. Den historiske Deel, hvormed dette, ligesom alle Hefter af samme Maanedsskrift begynder, er mærkelig for den Beskrivelse som derudi giøres af den nærværende Nationalforsamling. Lidet vindes, siger Forfatteren, ved den Vished, at den franske Constitution ikke vil kuldkastes af udvortes Magt, siden Nat. Forsamlingens Fremgangsmaade alt meere og meere berøver den Folkets Tillid Agtelse og Hengivenhed. Uenigheden iblant Medlemmerne tiltager; det under Navn, af Jacobinere bekiendte Constitutions Selskab arbeider ligesaa mægtigen imod. Nat. Forsamlingen som imod Ministrene. Denne rædselsfulde Tilstand og dens ventelige Følger erkiende de beste Mænd af Forsamlingen kun alt for vel, og skiule den ikke for deres enfoldige, eller følesløse, eller listige Medrepresentantere. Expresidenten Guadet sagde offentlig i Nat. Forsaml. den 20de Febr. Jeg sukker med Hr. Vaublance, og længe har jeg sukket, over det Anarchie og den Uorden, som i dette Øieblik sønderriver Kongeriget, eller skal jeg sige det ret, over den politiske Oplysning hvormed det heele franske Rige trues. Jeg afsiger Forbandelsen over dem, som ved deres Meeninger. eller deres Forhold bestyrke dette Anarchie og denne Uorden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Med den ædelste, frimodigste og eftertrykkeligste Veltalenhed er Jacobiner Klubben, dens Forhold, og dens fordærvelige Indflydelse paa Rigets Tilstand, afmalet i dette Brev.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Af litterariske Værker anmelder 1) det 6te og 7de Heste af Les illustres Modernes, hvorudi blandt andre Dalemberts, Olivets og Greve Caplus Biografter findes; 2) Den merkværdige Oversættelse af den Engelske Historie ved Frue Macaulay Graham. De to første Deele ere: oversatte og forsynede med Noter af Mirabeau. Hans Ven Giraudet fortsetter Værket. April 2det Hefte, et merkværdigste som findes i dette J Stykke ere nogle Fragmenter og Efterretninger om Mirabean, hvoraf vi oversætte det Væsentligste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Jmod Enden af Aaret 1790 blev Mirabeau antaget for Folket som en Forræder mod Frieheden, han sagde selv ved denne Leilighed fra Taler=Tribunen. Jeg veed, at der kun er et Trin fra Capitolet til den Tarpeniske Klippe." Mirabeau blev strax derefter syg og det samme Folk stimlede og hans Boelig, forlod det hverken Nat eller Dag, og det syntes, at Rigets Skiebne hængte ved een Mands Liv. Han døer, og alle Partier foreene deres Klagemaal. O kunde dog blandt de Taarer, som flød ved Mirabeaus Tab. reen have været fyldet Dyders Minde, Roessyge var en af hans stærkeste Lidenskaber; han vilde skimre, thi han føelte selv, at han aldrig kunde opnaa en Glands frie for alle ureene og mørke Pletter, denne Følelse forgiftede hos ham selv alle hans Foretagender. Han udraabte engang med end ædel Varme, ak, hvor meget skader dog mit forbigangne levnet Statens Sag. For at nedrive har han blandet sig i Faktionernes Virvel; men han føelte, den indvortes Overbeviisning, at han havde Evne til igien at opbygge." Han var een af dem, som efter Grundsetninger holde Monarkiet for den eneste Regieringsform, der tiener et stort Rige, hvis Jndbyggere ere opdragne. i Vaner, Meeninger og Sæder, som ganske passe sig dertil. Han forkastede urokkelig den Jdee og Republikanismus, som uvidende Nyehedsyge, vilde udbrede, af egne Hensigter, og som endnu svagere Aander understyttede af Mangel paa Stats- og Menneske=Kundskab, uden at vide hvorfor de gjorde det. Man maa i Sandhed, ogsaa ikke have mindste Begreb om Menneskets Natur for at indbilde sig at man med Held kunde pode den udlændiske Demokratie=Plante paa de dybe Rødder af et forældet Monarkier, Maji 1ste Hefte. Den historiske Deel af dette Stykke viser, særdeles Finantzernes ubeskrivelige Uorden, fordærvelige Spekulationers utroelige Fremgang i Pengesager, og den deraf flydende yderlige Forlegenhed i det daglige Liv og de mindste Kiøb og Salg. Ellers indeholder dette Hefte en Oversættelse af et lidet Skrift, som en af den første Nat. Forsamlingens Medlemmer, den berømte Advocat Malouet, har udgivet. Det fører Titel af tvende ubekiendte Fruentimmers Reise. Disse allegoriske Personer ere, Fornuften og Frie heden; de komme fra England til Frankerig, hvor man havde forestillet dem, at deres Rige skulde være oprettet, og Resultatet, af deres Undersøgelser bliver, at hverken Fornuften eller Frieheden vil kiendes ved Tingenes Gang og Jndbyggernes Opførsel i Frankerig. Dette Resultat paa en sindrig og tillige kraftig Maade. Der handles om de første sælskabelige Begreber med Klarhed og Nøiagtighed, og deres Anvendelse paa den den nye Constitution viser umueligheden. af dens Udførelse saa tydelig, at ingen Slags Modsigelse kan finde Sted. Dette særdeles merkværdige Skrift fylder den største Deel af Heftet og sluttes først i det følgende. Maji Nr. 2.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
J dette Hefte handles meget om den " skammelige Æres=Høitidelighed,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
som Jacobinerne have foranstaltet for de 40 Soldater af Schweitzer=Regimentet Chateauvieur. Hr. v. Archenholtz har ved denne Leilighed, som saa meget van 2rer Plaraliteten i Nat. Forsamlingen, anført paa 2 Spalter Navnene af dem, der have stemmet for og imod Sagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
J Anledning af denne Høitidelighed har Andre Chenier udgivet nogle Erindringer, som Forfatteren har oversat Chenier formoder, at Franskmændene, ligesom fordum Romerne, vil lade tegne paa disse Schweitzeres Triumph=Vogn de hæderlige Bedrifter, som derved æres. Disse skal da lyde saaledes: Fordi de gjorde Oprør med bevæbnet. Haand, og forbleve ved deres Oprør, efterat Nat. Forsamlingens Forordning. blev dem forelæst, hvorved de formanedes at vende tilbage til deres Pligt. Fordi de ere erklærede for Forbrydere imod
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
den fornærmede Nation ved National forsamlingens Deeret af 16de August Fordi de plyndrede Regiments=Cassen. Fordi de have yttret disse berømmelige Ord: Vi ere ingen Franske, viere Schweitzere, og vi maae have reede Penge. Fordi de fyrede paa National=Garderne af Metz og andre Steder, som droge til Nancy efter Nationalforsamlingens Forordninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Denne farkastiske Forestilling af Jacobinernes rasende Æresbeviisning imod disse Forbrydere er maaskee den eneste Maade paa hvilken Mænd, der ingen Fornuft og ingen Dyd agte, fortiene at behandles. Archenholz, som i det første Hefte for Mai Maaned havde samlet nogle Træk til Mirabeaus Karakter, hvoraf vi ogsaa have uddraget de væsentligste, har endvidere i dette Hefte anført enkelte Steder, af de efter Mandens Død i Paris udgivne Breve, som han skrev i hans Fange skab i Vercennes. Nogle af disse Steder vise, at denne overordentlige Mand, midt under Ungdommens Udsvævelser og deres Følger, dog allerede tænkte som Statsmand. Paa et Sted siger han disse merkværdige Ord: At hade Misdæderen bør være Kongens Godhed; - Aarvaagenhed og Retsindighed, er deres Mildhed; Klog Sparsommelighed, deres Velgiørenhed; - Agt for Mennesker og ubrødelig Overholdelse af de naturlige og borgerlige Love, deres Retfærdighed. Hvor som taler anderledes er en Daare: Hvo som ønsker anderledes er en Nederdrægtig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Til den sidste General Politie=Lieutenant, M. Lenoir, skrev Mirabeau kort for hans Løsladelse saaledes: O værdige Mand, der har viist mig. ligesaa megen Godhed som andre Mennesker have gjort mig ondt. De har været mig i denne sidste Tid en Fader, hvis Navn jeg ikke nævner uden Rørelse. Troe mig, at saafremt jeg har ønsket at leve længere, da er det skeet. for at bevise dem, at jeg ikke var deres ømme Deeltagelse uværdig, og forat hellige dem et Liv hvis Traad de igien sammenknyttede i det de reddede mig fra Fortvivlelse. Gid en Lykke, saa stor som deres Dyder og saa blid som deres Hiertets Godhed, maatte være deres og deres Slægts øvrige Deel, Erindre dem undertiden, at jeg fældte Ømheds og Ærefrygts søde Taarer ved alt det de gjorde for mig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Archenholz giør herved den Anmærkning. "At det hører med til Revolutionen. mangfoldige besynderlige Birkninger, at denne samme M. Lenoir, som roses af alle der have kiendt ham, for en retsindig og følelsefuld Mand, som den mildeste Politemmester Frankerig havde eiet, ikke des mindre blev anklaget for Folket og ved falske beskyldninger tvunget til at forlade sit Fæderneland, for at undgaae det forførste Folks Raserie. Dog havde man ham allene at takke for de faa Dage som Mirabeau med Berømmelse levede for Staten. Jntet er mindre forunderligt end Lenoirs Skiæbne. Nok, at han var en Øvrigheds=Mand for at være Pøbelen, som kaldtes Folket i Paris, forhadt. Den Magt, som skulde styre Uordener, maatte naturlig først og fremmest forages forat aabne Portene til alle Forargelser; og umuelig kunde Politiet taales under Revolutionens Anarchie. Junius 1ste Hefte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Den historiske Deel indeholder allene en udførligere Fortælling af Omgangen ved den Franske Krigserklæring. mod Østerrig, som er alt for bekiendt, og oplyser intet væsentlig Nyt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Den af Municipalitetet i Paris foranstalte de Triumph for de 40 Schweitzere, af Regimentet Chateauvieur, og de Avignonske Røveres Løsladelse af Fængsel vare. Hoved=Forsøg, hvorved det anarchiske Jacobiner=Partie prøvede sin Indflydelse, og Overvægt baade hos Folket og i Natioualforsamlingen. Derved forenede dette Partie alle rasende og voldsomme Mennesker i Frankerig, og den Hær, som de saaledes drog under deres Faner, beviser. Anførernes egen Aand og Tænkemaade. For saa vidt disse Anførere kan bedømmes efter de Mennesker, som de have taget under deres Beskiærmelse og nu bruge som Redskaber i Paris, anføre vi her blot et Træk af et Brev, som Hr. Fevreau, fordum Maire af Romilly og siden Administrator af Aube=Departementet, har skreven til en Medlem af Nationalforsamlingen, Hr. Regeault=Beaucaron. overne, dette Navn have de selv. givet sig, havde deres Leir ved Monteur. Leiede til at røve og plyndre, skaarnede de allene deres Eiendomme, som havde udsindt dem., Heri anmeldes forresten saa afskyelige Handlinger, som Jngen uden vilde Kannabaler vare istaad til at begaae og som det ville være anstændigt at anføre; men urimeligt at troe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Hr. Regnault=Beaucarons Svar er ikke mindre vigtigt til at opklare Tingenes Gang i Ratianalforsamlingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
af den Hovedfeil i sammes Grundindretning, at der der var et arveligt Patriciat. Historien viser derimod, at dens Forfald, begynder med Folketribunernes Jndflydelse, og ligesom Plebejernes Magt tiltager, synker virkelig Republiken. Men dette tør naturligen i vore Dage ikke være en historisk Sandhed i Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
En Critik over Frankerigs overilede Krigserklæring, og de første KrigsOperationer af M. Lacretelle, Medlem af Nat. Forsamlingen. Dette Stykke har vel tvunget Forfatteren til at søge Sikkerhed i fremmed Land; men det er ikke mindre et Beviis paa Ministerens Dumourie; ubesindige Anlæg. Politiske Sandheder. Et kraftige. Skilderie over Nat. Forsamlingen. Om La Fayettes Bagvaskere. Begge disse trykte Piecer førte Bogstaverne L. R. i Underskrivtet. Han nævner La Fayettes fornemste Fiender, nemlig Robertspierre, Merlin, Collot de Herbois, Carra, Mannel, Brissot, og viser den uendelige Forskiel imellem denne Pøbel og en ophøiet Mand som La Fayette. Ligefuldt har hidindtil Pøbelen. seiret. Selico en Afrikansk Fortælling ved Florian.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Fransk Theater. Efterretninger. Det er ikke meere Genie=Produkter, som andre Nationer beundrede og antage, som denne Artikkel kan indeholde. Hvorledes man nu bruger Theatret i Frankerig. til at underholde en evig Giæring i Gemytterne, er det eneste, som kan erfares af disse Efterretninger. Titlerne allene af Boulevaard. Stykkerne oplyse Hensigten. Der spilles for den ringeste Pøbel, Lallettre de cachet - Carrivedes Soldats de Chateanvieux - Le premier coup de canon tire aux Frontieres - les Emigres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Hamb. Politisches Journal. for Julius. Eenauer und umstandlicher Bericht einer Augenzengen von den am 20 Junius in den Tuileriet. begangnen Schandlichkeiten undFrewalthaten an den König von Frankreich. Om man endog var nok saa fortryllet en Ven af den Franske Ubundenhedsaand, kan man dog ei andet end afskye dette skammelige Opløb, som ene har været foranstaltet af Jacobinerne, og tilstaae, at den franske Hovedkarakter, Letsindighed; ved denne Leilighed skinner i sit fulde Lys. Men tillige maa man ogsaa erkiende, at Letsindighed og forhidset Jndbildning lede lige saa vel til umenneskelig Gruesomhed som til alle andre Laster og Forbrydelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
2) Neue statistisch geographische Bemerkungen und Berichtigungen von der nordamericanischen Staten. Von einem Ingenieur=Officier zu Boston. Forfatteren viser, at man overdriver, Sagen, naar man i Europa tillegger disse Stater over 40,000 Qvadrat = Miles Landstrækning; thi mange Lande, som regnes til disse Stater, beboes af tappre vilde Folkeslag, som holde dem ude og deres sande Gebet udgiør ei høiere end 17,4000 Qvadrat=Mile. 3) Grundlichkritische Darstellung der Grosse, Volkmenge, und StaatsEinkunfte der Furstenthumer Anspach und Bayreuth. 4) Gegen Erklarung des Wiener Hofes uber den von Seite Frankreichs erfolgten Feindlichen Angriff. 5) Particularitaten von dem Leben. und Ende des Kønigsmorders Ankarstrøm. Heraf sees, at denne Mand har altid været et vildt og ryggesløst Menneske. 6) Bestattigungs=Urkunde des erneuerten Brandenburgischen rothen. Adler=Ordens. 7) Schreiben aus verschiedenen Lan dern. 8) Ostindischer Krig. Siege der Eng lander: Friedens Traktat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
9) Politische Krigs= und andre Merkvurdigkeiten. 10) Franzssischer Krieg. Fortsetzing. 11) Frankreichs Anarchie und innern Begebenheiten. 12) Coalition der Hofe in Europa, underste Vornehmungen gegen Frankreichs Unruhen. 13) Kaserwahl, und Krønung, Frant des 2ten. 14) Nachrichten von verschiedenen, Landern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Under Artikelen om Danmark anføres Grev Bernstorffs Svar til de Wienske og Berlinske Hoffer, som allerede længst er indført i vort Ugeblad, samt noget om den Danske Lystleir, til Slutning heder det: "Endnu ere der fra de andre den Danske Statsforvaltnings Departementer fleere nye Indretninger og Foranstaltninger at legge Merke til, hvortil Rummet denne Gang mangler; men som vi ei skal forsømme at anmelde næste Gang., 15) Briese von verschiedenen Landern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Fra Slesvig, en vidtløftig Beskrivelse over Leiren i Holsteen. 16) Kurte Darstellund der Grunde, velche Sr. Maj. der Kønig von Preussen bevogen haben, gegen Frankreich die Waffenzu ergrieffen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
17) Allgemeiner Bericht von den Krigs= und andern politischen Merkurdigkeiten. Handler om den Fare, der nu truer, baade Frankerig og Polen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
18) Vernischte Nachrichten. De nyeste Breve fra Paris indtil 20. Julii indeholde ingen vigtige store Begivenheder, men ere opfyldte med Klager over den ulykkelige Tilstand, som vedvarer der: Vi have (heder det, Mangel paa alt. Blot Religioner, have vi i Mængde; thi Enhver har nu sin egen Religion, og altsaa tælle vi 24 Millioner Religioner. August. 1) Bestandnisse der Grasen Horn und Ribbing, in Betreff derErmordung Gustabs 3. (Aus den Process=Ackten.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Jfald ommeldte Tilstaaelse af disse Grever er egte, seer man, at der egentligen kuns har været 4 Hovedmænd for Kongemordet, nemlig Ankarstrøm, ovenmeldte 2 Grever og General Pechlin. I det mindste nævne de ingen fleere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
2) Neue Historisch Geographisch=Statistische Litteratur in Teutschland. Er Fortegnelse over alle til disse 3 Fag henhørende Skrivter, som til dette Aars Messe ere udkomne: For 200 Aar siden udkom i Tydskland dobbelt saa mange latinske som Tydske Skrivter, nu derimod er Forholdet mellem dem som 1 til 12. Naar man regner 26 Udgaver af gamle Au torer med, ere der denne Gang udkommen 138 latinske Skrivter. Til Paaskemessen 1589 udkom 362 Bøger i Tydskland; 1616 kom 686 og 1716, 558 Bøger ud. J Foraaret 1791. udkom 2570, og i dette Aar 2348, Skrivter til Messen. 3) Erklarungen des Herzogs von Braunschweig, commanderende Generals der vereinigten Armeen, andie Einwohner Frankreichs. Er allerede bekiendt nok af Aviserne. Schreben aus Stokholm, Amsterdam, Dresden, Jena. a) Forfatteren til det første af disse Breve igienkalder Rygterne og Skrive og Trykkefrihedens Jndførelse i Sverrige; Vel er der udkommen en Forordning desangaaende, men der findes følgende Ord: "Jntet anstødeligt eller stridende imod vore Rettigheder, Troesbekiendelse og imod den Evangeliske Lære maa skrives eller trykkes; ei heller tillades det at forsøge noget imod Regieringsformen, Moralen og gode Sæder eller frembringe noget, som kan være bagtalende eller anstødeligt imod fremmede Hoffer og Magter, ligesaalidet med Skiældskrivter, at besudle Presserne, der bør være Sandheds reene Sprog allene helligede. Den mindste Forseelse herimod ville vi ei lade ustraffet, men paa det alvorligste overgive til Lovens Straf. Saaledes er vor Trykkefrihed Beskaffen. Herefter og ei af Aviserne bør man bedømme den. b) Fra Amsterdam meldes, at den der værende Franske Gesandt Hr. von Maulde har arresteret en vis Hr. de la Vertu, som kom efter Forlydende for at negotiere Penge for de Franske Prindser, og sendt alle hans Breve og Papirer til Paris, for deraf maaskee at giøre Opdagelser; men af seenere Breve veed man, at denne Hr. de la Vertu er løsladt, da Gesandten ei kunne overbevise ham om de Forbrydelser han foregav, da han lod ham fængsle. c) En Avnaturier skrev Churfyrsten af Saxen et Brev til uden Navn, hvori han raadede ham at blive nogen Tid hiemme og ei vove sig ud, da Nogen tragtede efter hans Liv. Der skeede og virkeligen. adskillige Skud efter Churfyrsten maaskee. med løst Krudt; endeligen efter lang Søgen fandt man Gierningsmanden, som tilstod, at han havde selv skrevet Brevet. i det Haab, at der skulle settes en stor Belønning for Angiveren; men nu bliver Rasphuset nok hans Løn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
d) Brevet fra Jena indeholder noget om de Studenteruroeligheder, som der have hersket. 5) Contre=Revolution in Polen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Die nene Constitution wird vernichtet; die alte wieder hergestellt. 6) Begebenheiten in Frankreich bis zum 1sten August. 7) Franzssischer Krieg. Die vereinigten Armeen rücken in Frankreich. ein. Erste Vorfalle. Alt dette kiender man af Aviserne. 8) Manifest des Kasers und des Kønigs von Preussen gegen die Franhosischen Revolution. 9) Nachrichten von verschiedenen Lan dern. Jndeholder Jntet, som er ubekiendt Aviserne. 10) Briese ans verschiedenen Landern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Fra Stokholm meldes om en total Forandring i Ministeriet: Næsten alle den forrige Konges Fortroelige ere ryddede, afveien og deres Pladser besatte med andre. Baron Sparre har faaet Premier Ministeriet for de inden= og udenlandske
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Sager. Hr. von Engestrøm, forrige, Gesandt i Warschau, er udnævnt til Hof kanzler. Præsidentskabet i Krigscollegiet, som Grev Horn beklædte siden 1770 og for kort Tid siden har nedlagt, er med en udvidet Fuldmagt forlenet General Toll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Baron Reuterholm, Dronningens Ober kammerherre er udnævnt til Præsident i Kammer=Revisions=Collegiet, GeneralChrenbill, Landhøfding i Upsalg, er bleven Præsident i Stats=Contoiret, hvilken Plads har staaet ledig siden 1778, og til hans Eftermand i Upsala er udnævnt den hidtil værende Statssecretair Schrøderheim. Statssecretairen for det geistlige Departement, biskop Wallqvist og den anden Secretair og Bankdeputeret Nor din ere entledigede. Denne er bleven Lector ved Gymnasiet i Hernøsand og Wallqvist har begivet sig til sit bispedømme i Wexjø. Begge Administratorerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
ved Finantsdepartementet, Lavmand Haakanson og Statscommissair Eckmann have begge anholdt om deres Embeders Nedleggelse. Af heele det forrige Ministerium er kun Statssecretairen for Marinen Hr. Cronsted tilovers. Denne synes at staae fast; thi han har endog faaet Opsigt over det nye anlagte Cadetkorps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Understatholderen i Stokholm Hr. Ahlmann, der har paa begge de sidste Rigsdage gjort sig saa fortient som Sekretair for Bondestanden, er bleven Præsident ved Hofretten til Vasa og har faaet til Eftermand Politiemmesteren Liljensparre. Denne succederes igien af sin Søn, som hidtil var Adjunct ved Fakultetet i Upsala. 11) Tumult, Blutbad, und Vervustung des Køniglichen Schlosses. zu Paris a. 12) Franzssischer Krieg. Disse 2de No. ere alt for bekiendte af Aviserne. 13) Eine mitgetheilte nene Nachricht, und Bemerkung von der Franzosischen Contre=Revolution.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-01
Forfatteren melder her, at endog de heftigste Rojalister sloge sig til Jacobinerne for at undertrykke det moderate Partie som de ansaae for deres farligste Fiender; dette har lykkest dem, men Tiden vil lære, om de ved at agere falske Brødre iblandt Jacobinerne ogsaa kan opnaae deres øvrige Hensigter. 14 15) Vernischte Nachrichten.