JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1755-07-25
Mandagen den 4 Aug. om eftermiddagen Kl. 2 bliver adskillige musicalig som ere componered af berømte Mestere s. Covello, Vi valde, Bodino, Albinono, Telemanno a. saa og nogle musicalsk instrumenter, og et anseeligt partie italienske og ransosiske kaabet stykker, forfærdigede af de berømteste mestere, ved offentlig auctonbortsolgt den høystbydende hos Regimentschirurgo Zoga, boende i Adelgaden lige for Princensgaden. De trykte Catalogi over muficalia og instrumenterne er at faae paa auctionsstedet, hvor ogsaa kaaberstykkerne nogle dage for auctionen kand tages i øyesyn. Passagerer eller hvem som vil sende noget gods med til Lybeck, behage at melde sig hos skipper Hans Bentsen i nye Havn, no 5 En liden guulagtig hund, som har paa halsen en hvid plet, og forfødderne er halv hvide, er sin rette eyere sidstleden Søndag frakommen, hvo samme maatte være overkommen eller og kand give anviisning hvor den er at finde, vilde behage at melde det her i Botrykkeriet, da den eller de kand vente sig en skikkelig duceur. Saasom en huusmand, navnlig Ole Olsen, som boede paa præstegaardens grund i Wischinde sogn og bye Callundborg amt i Schipping herred, ved døden er afgangen, uden at have efterladt sig livsarvinger, og der ey vides hvem eller hvor hans andre arvinger ere, undtagen en søster Ane, som er stuekone i Slagelse Hospital, saa indkaldes herved 3de gange i de danske gazetter, saavel hans arvinger, som eredi= og debitorer at møde inden 6 uger fra denne lysnings dato paa skifte stædet i den afdødes huus, da en hver kand vente sig en lovmæssig omgang.
Berlingske Tidende, 1755-07-25
Sr. Frederich Lemvigh agter Mandagen den 4 Augusti førstkommende, kl. 10 formiddag ved offentlig auction at bortsælge sin eyendoms gaard i store Heddinge bye, bestaaende af 4 ny længder opbygt 1752 og 1754, hvortil er fuldkommen gaardserom og hauge een god malt kjølle og brønd, med tilliggende 12 tud, skyld, fra eiendoms kiøbsted jord i hver af byens 3de marker, og kand med følge 8 tud. fæsteskyld paa Sr. Lemvigs livstid, og den paa begge deele værende grøde af 76 ti. udsæd, enten under et eller separaligesom de lysthavende for got befinder; Og skulle ingen liebhabe findes til det samlet, bliver sæden stykkeviis bortsolgt. Sam dag sælges og vogne, plove, harver, bester, sviin, brygger kan og andre rævahre med videre. Thi ville de lysthavende behage indfinde sig paa auctionsstædet udi bemelte gaard i Storeheddin, Torsdagen den 7 Aug, om formiddagen imellem 9 og 11 sle. skal ved offentlauction 3die og sidste gang opbydes og efter condioner som paa auctionsstedet vorder kundgjort til den høystbyder bortselges urtekræmmer David Holts gaard i store kongensgade liggende, som er jordfri grund og eiendom med dertil hørende u kræmmer privilegium. Huusets beskaffenhed kand sees af de de ver opslagne placater.
Berlingske Tidende, 1755-07-25
Nestkommende 14. Aug, bliver her paa Kiøbenhavns Børs parte, raae puddersukker, bomuld, tobak og Caffe, som sidste skibene Purcell og Paulling, af det danske Westindien hidbragt til den høystbydende efter de ved auctionen publicerede conditivorder bortsolt, thi ville de liebhabere behage ovenmeldte Vest diske producter i det Westindiske pakhuus paa Christianshavn af dage førend auctionen, i øyensyn at tage.
Berlingske Tidende, 1755-07-25
Hos Lauriz Giel strop kræmmer i Vimmelskafted, bliver til fø kommende Mikkels dag, værelser til leye for et herskab eller samilier at bekomme med stalderom til 10 a 12 heste og 4re vogt miser og behørige foerlofter med videre.
Berlingske Tidende, 1755-07-25
Deutsche, Copenhagener, Filangens No. 59. Anno 1755. Nærmere Freytags, den 25 Julii.
Berlingske Tidende, 1755-07-25
Lissabon, vom 13 Junii. Der Sacramentstag ist hier mit grosser Ceremonie gefeyert worden. Die Procession be stunde aus einer umehlbaren Menge Geistlichen aller Orden. Acht Enkel vom weil Konig Peter II. trugen den Himmel uber dem Allerheiligsten en een sovielen silbernen Stangen, namlich, der Konig, Jnfant Don Pedro, Don Antonio und Don Manuel, Don Antonio Don Gaspar, Don Joseph und Don Juan, Wahrender Procession wurden alle Kanonen von dem Schlosse, den Forten und von allen Schiffen, welche auf den Flusse lagen, abgefeuret. Der Geburtstag des Königs ist bey Hofe nach der hrlichen Gewohnheit gefeyret worden. Am Sonntag ging der franzosische Gesandte nach Marvilla, einem Lusthause der Patriarchen, ab, woselbst er drey Tage hindurch auf des Königs Kosten herrlich bewirthet wurde.
Berlingske Tidende, 1755-07-25
Madrid vom 24 Junii. Der Kaiserl. bevollmachtigte Minister, bey diesem Hofe, Hr. Graf von Migazzi, hatte neulich eine Conferenz uber die Bemuhungen, welche die Kaiserin Kongin, zu London und Paris angewendet hat, um vorzubeugen, das die Streitigkeiten zwischen dem Grossbritannischen Hofe und dem zu Versailles nicht zu einer Ruptur ausschlagen mochten. Der Konig har die Gesinnung Jhrer Kaiserl. Majest. mit Ver angen vernommen, und dem Grafen von Migazzi augetragen, das er in den Depeschen, die er nach Wien schicken wurde, zu erkennen geden solte, wie angenehmes Deroselben ware, andere Machte bey denen Gesinnungen, die Jhre, Majest. selbst hegten, zu finden. Ju Carthagen sind 2 Polaquers angelanget, welche die Patres von der Redemption zu Auslosung der Sclaven nach Algier gesendet hatten. Diese haben 325 Christenselaven miteebracht, von welchen 191, für gefangene Turken, und die ubrigen, für Geld, geloset worden. Der Dey har diesmal keine mehr losgeben wollen. Venedig, vom 1 Julii.
Berlingske Tidende, 1755-07-25
Die Briese von Constantinopel beschreiben den Caracter des neuen Grosvizirs AbdallachPacha auf das angenehmste. Da er Reis-Effendi gewesen, in welchem Posten er genauere Kenntnis von den Europaischen Sachen erlanget har, als sonsten ein anderer turkischer Minister, so hegt er en friedliebendes Systeme, und ist uberzeugt, das dic Streitigkeiten der christlichen Fürsten keine Beziehung auf das Jnteresse der Pforte haben, sondern das sie solche eher vermeiden, als daran Theil nehmen musse. Der Anfang von der Ministerschaft seines Vorgangers, der ein hartes und strenges Viziriat andentete, hatte bey den Janitscharen bereits Murren erwecket. Seit dem har man Mittel gefunden, diese Militz zu besanstigen, indem unter derselbem auf Ordre des Sultans, 24000 Bentel ausgetheilet worden, welche eine Summe von einer Million und 200000 Piaster ausmachen.
Berlingske Tidende, 1755-07-25
Haag, vom 15 Julii. Seit verwichenen Donnerstag sind bey Hof in Gegenwart Jhrer Kongl. Hoh. der Gouvernantin verschiedene Conferenzen gehalten morden. Gestern kam der Hr. Graf und Staroste von Brühl, ein Sohn des Premierministers des Königs von Pohlen Maj. hier an, nachdem der selve in der vorigen Woche zu Amsterdam und Utrecht alles Merkwürdige gesehen. Er wird einige Tage hier zubringen, und sodann seine Reise nach Engelland, Frankreich und Jtalien fortsetzen.
Berlingske Tidende, 1755-07-25
London, vom 15ten Julii. Die ans Frankreich eingelaufene Nachricht, das eine Action am Ohio zum Nachtheil der Engelander vorgefallen sey, ist ungegrundet, in dem die nenesten Briese von dort nichts davon melden. Jnzwischen har man gestern Briese aus Virginien vom 28sten May erhalten, mit der Nachricht, da der General Braddok, auf seinem Marsche nach Wills-Crek, von dem Gouverneur von Virginien ein Corpo von 1000 Mann Virginische Militz zur Besetung des ersigedachten Forts bekommen habe. Dieser General warde mit seiner Armee, welche aus 2700 Mann regulairen Truppen, einem starken Zuge Artillerie, 150 Wagen und 800 Transportwagen für die Ammunition und Provision, am 1 Julii an dem Flusse Ohio eintreffen; und mann die Franzosen das Ufer derselen verlassen, würde er seinen Marsch zu den Gouverneur Shirley fortsetzen, welcher das Fort Niagara mit 2000 Mann regulairen Truppen angreifen, wolle. Gestern kam ein Courier mit wichtigen Depechen von Hannover an, und uberbrachte, mie man versichert denen Lordsregenten die Ant wort Sr. Majestat auf die letteren Vergleichsvorschlage des Herzoges von Mirepoix. Man führt fort mit unglaublichem Fleisse an der Flotte zu arbeiteen; und in kurem werden eden so viel Kriegschiffe in Commission steen, als man imlesten Kriege gehalten har P. S. Hente ist ein Expresser angekommen, mit der Zeitung, das der Admiral Boscawen zwey Franzosische Kriegschiffe, genom men habe.
Berlingske Tidende, 1755-07-25
Regensburg, vom 10. Jul. Die evangelische Lutherische Gemeinde zu Rosenberg ist mit einem Memorial bey dem Corpore eingekommen, welches von Chursachsen am 8ten dieses pro Dictato angezeigt worden. Klagende bezeigen zwar ihre Dankbarket für die vom Corpore noch unterm 6ten Novemb. des vorigen Jahrs an ihre Kaiserl. Majest. gethane Vorstellung; geben aber dabey zu erkennen, dass diese Vorwendung his dahin noch von weniger Wirkung gewesen, und der Catholische Gegen theil vielmehr immer zudringlicher und frecher werde, indem noch vorm Jahr, bey Einsamlung des Schulzehendens, der WürzburgischeKaplan von Pulseringen angestelle, das am 7ten August 2 unschuldige Leute, welche Klagende als Zeugen mitgenommen, mit grausamen Schlagen mishandelt worden wären; desgleichen waren am Kirchweyhfest die Evangelischen, während der Predigt, von den Katholicken durch Lautung der Glocken gestoret worden. Wie nun die Sachen immer weiter giengen, und eendlich einem oder dem andern der Gemeinde die Mässigung entgehen, undes zu Weitterlingen kommen mogte; so ersuchet diese Gemeinde das Corpus, das folches, zumal von ihrer Fürstl. Herrschaft, keine Hulse für die Religionsdrangsale zu erwarten stunde, sich ihrer Kummervollen Umstande grosmüthig erbarmen und für solche diesenige ergiebige und gedeliche Hulfs, und Rettungsmittelendlich ergreiffen mogte, welche den Reichsgesetzen und ihren Drangsalen am gemassesten erachtet wurden &c. Jhro Durchl. der Herzog zu Ahremberg haben, mittelst eines aus Brüssel vom 16ten des vorigen datirten und von Chur maynz am 9ten dieses zur Dictatur beforderten. Schreibens, bey der Reichsversamlung ihre Danksagung für die ihnen ertheilte katholische Reichsgeneralfeldmarschallieutenantsstelle erstattet und daben versichert, das sie dieubertragene Wurde mit desto grosserm Vergnugen angetreten hatten, als Dero Verlangen jederzet dahin gerichtet bliebe, Jhrer Kaiterl. Majest. und dem Reiche erspriessliche Dienste leisten zu konen. Jn Ansehung der von des jungen Hr. Herzogs zu Sachsen, Weimar und Eisenach Hochfürstl. Durchl, suchenden Veniæ ætatis stedet man alhier unter der Hand 2 Schreiben des regierenden Hr. Herzogs zu Sachsen Gotha Hochfürstl. Durchl. wovon das eine unterm 24 May von Friedenstein. aus, an des Hr. Herzogs zu Sachsen-Coburg Hochfürstl. Durchl. das andere aber von Jchtershausen unterm 7ten des verwichenen an des jungen Hr. Herzogs Durchl. abgegangen ist. Ausersterm erhellet, das des Hr. Herzogszu Coburg Durchl. in dem Herzogthum Weymar, einen Landtag ausgeschrieben haben, und aus letterem, das des jungen Herrn Herzogs Durchl. selvst bey des Hr. Herzogs zu Gotha Durchl. zu Erhaltung der Veniæ ætatis schriftliche Anregung gemacht. Ueberhaupt giebt man Gothaischer Seits zu erkennen, wie man den Regierungsantritt des jungen Hr. Herzogs noch vor zu fruhseitig ansee, und vielmehr wunsche, das dieselben noch vorher auf Reisen gehen mogten, um die Welt kennen zu lernen, wobey die Besorgnis wegen der Blattern, wovon man, og sie des jungen Hr. Herzogs Durchl. gehabt haben oder nicht, nicht gewis weiss, abgelehnt und angerathen wird, das die Erhaltung dieses Prinzen der Vorsehung Gottes zu uberlassen sey.
Berlingske Tidende, 1755-07-25
Frankfurt, vom 14 Julii. Jn der Grafschaft Hanau har man dieser Tagen mit Gewalt geworden, modurch nicht al liin die Landeseinwohner und erwachsene Kinder. sondern auch die reisende zu Kriegsdiensten ge prest worden, daher denn viele den Entschluss ge nommen, ihr Vaterland zu verlassen, und anders wohin zu flüchten. Die starke Werbung ist angeligt, um die Hessencasselische Regimenter, melche in Englischen Sold treten sollen, desto geschwinder vollstandig zu machen. Jn den Churpfalzischen und Herzoglich Würtembergischen Landen wird auch fehr stark geworden, und man sagt, das der Hof von Manheim einige Regimenter in Sold eines machtigen dentschen Fürsten uber lassen werde, welches alles bey den Einmohnerne am Ober- und Niederrhein viele Unruhe for das Zukunstige verursachet.
Berlingske Tidende, 1755-07-25
NOTIFICATION. Von der dritten Classe der 2ten Kongl. alleinprivilegieten Kopenhagner Lotteren, welche den 23 und 25ten passati gezogen worden, werden die Gewinne den 9ten hujus und følgende Werkeltage, gegen Jurücklieferung der originalen Lozzettun ausbezahlet. Jugleich wird auch die Vernenerung der ubrigen Loossen zur 4ten Classe mit zwey und ein halden Rthlr. per Loos angefangen, und mussunter Verlust der Loose, som zeitlich vollendet werden, das die geschlossene Appellations Rechnungen der samtlichen Herren Collecteurs den 16 Aug. a. c. bey mit unterschriebenem eingelanget seyn konnen, massen die Ziehung der 4ten Classe ohnfehlbar den 25ten August vorgenommen werden soll. Alles ver moge des Plans und der Conditionen. Copenhagen, den 4 Jul. 1755. Jonas Collin, Kongl. Lotteren-Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1755-07-28
Atto J NO. O. Sk. Kiøbenhavnske Danske. Vivinder.
Berlingske Tidende, 1755-07-28
Mandagen, den 28 Julii.
Berlingske Tidende, 1755-07-28
Udtog af en Skrivelse fra Qvebek den 21 May. Den 21 i forrige Maaned bleve 2 Spioner ophængte. Hos den eene havde man funden et Jnventarium af alle Kanoner, som deels vare støbte her, deels siden 1752 bragt herhid fra Europa, ligeledes en Liste paa alle Huuse her i Byen, paa Skandserne, Magazinerne a., saa og en Plan og Flodens Beskaffenhed paa begge Sider, til den Øe Montreal, som han havde skiult i sine Strømper. Den anden blev opdaget, som han stod og aftegnede et af vore Batterier, hvis Afridsning han slugede ned, da en Officeer og nogle Soldater nærmede sig til ham. Den første var en Schweizer, og den anden en Tydsker. Men vi befrygte, at een af vore beste Spioner har havt samme Skiebne hos Engellænderne, saasom han ikke endnu er kommen tilbage. Den 20 i forrige Maaned blev en Forstærkning af 80 Mand med 4 Kanoner skikket til vores SkandseCrovn Point, saasom vi har Efterretning, at de Engelske Colonister har i Sinde, at angribe denne vigtige Plads.
Berlingske Tidende, 1755-07-28
Stokholm den 15 Julii. Fra Vexiø er nylig indberettet, at Postsækken, som for 10 Maaneder siden var bleven borttagen, er af en Slumpe=Lykke gandske ubeskadet bleven funden i en Skov. Men den derfor i Fordagt komne Postbonde er ikke endnu sluppen af sin Arrest, eftersom han mesterlig veed at betiene sig af det Mundheld: Har du gjort det, saa nægt det. Kingston den 23 April.
Berlingske Tidende, 1755-07-28
Nogle sorte Slaver her i Staden har i disse Dage til lige med dem af andre Pladser, sammensvoret sig at ville myrde alle hvide Jndvaanere paa Øen, hvis Antal beløber sig til 3000; men man har opdaget deres Skielmstykker, taget de fornemste Anførere ved Hovedet, piint og ophængt dem. Denne Sammensværelse er skeet kort efter den Tid, da den Sorte og Betienter hos Admiral Knop les vilde med forgiftet Spise ombringe sin Herre.
Berlingske Tidende, 1755-07-28
Livorno den 28 Junii. Regieringen til Tunis giver de stærkeste Beviis paa, at den vil underholde Freden med de foreenede Nederlande. Et Hollandsk Skib, som Skipper Peter Hveienhos fører, stadfæster det samme. Han seglede med en Ladning fra Tunis til Porto Forrino, som ligger ungefær 8 Mille derfra. Vice-Admiralen af Tunis, som til samme Tild udløb, tog ham under sin Convoy. Strax lod sig see en Algiersk Corsar, som gjorde Mine at han vilde bringe ham op. Den Tunesiske Admiral, som mærkte dette, forlod strax sit Skib, og kom et par Minuter før om Bord til Hollænderen med nogle af hans Folk, hvor han lod alting foranstalte til at forsvare sig. Algiereren forundrende sig herover, spurde Admiralen, hvad han havde at giøre paa et Skib, som tilhørede en Nation, der førde Krig, med Staten af Algier, Corsaren bekom et Svar, som gav ham tydelig at forstaae, at dersom han spærde videre, vilde man svare ham med Kanonerne. Herpaa vad Algiereren, at det maatte være ham tilladt at komme om Bord, for at forsyne sig med Brød og Vand. Admiralen som mærkte hans List, svarede, at dersom han gjorde sig saa dristig, vilde han lade nedsable ham og hans Eqvipage. Corsaren blev endda affectered, og tog sin Tilflugt til et andet Konstre. Heel bad Admiralen, at være saa artig at træde over paa hans Skib, saasom han havde noget vigtigt at sige ham. Allene, Admiralen var for klog til at falde i hans Fælle, da han mærkte, at Corfaren havde ingen anden Absigt, end ved List at bemægte sig Sa bet. Derfor blev der raabt til Ham: Ræven var at for gammel; og retterte han sig ikke strax, vilde maa give ham videre Svar med det gandske Lag. Algiereren holdt dette for raadeligt, og søgte Høyden med fuld Segl. Hollenderen forrettede derpaa i al Sikkerhed sin Fart til Porto-Farino, hvor Admiralen af Tunis lovede ham, at han vilde beskytte ham, indtil han havde naaet Havnen ved Genua eller Livorno.
Berlingske Tidende, 1755-07-28
Rouen den 6 Julii. Man har funden den Mandspersons døde Legeme, som nylig begik i denne Stad det afskyelige Mord paa 3 Mennesker, at han pludselig skaar Struben ud paa dem, som de sad ved Bordet, og derpaa styrtede sig i Seine Floden. Han havde en rød Kiol paa; i hans Buxer fandt man et Engelsk Lommeuhr, og i hans Pengepung 63. Louisd'or og 9 Marlittons, saa og 17 Guld Maltesiske Krenze, som vare indviklede i fiint Linned Vien, den 9 Julii.
Berlingske Tidende, 1755-07-28
Hendes Majestet, Keyserinde=Dronningens høye Nedkomst formodes først i September, om hvis lykkelige Udfald man allerede anraaber den Høyeste i alle Kirker. Med een af Belgrad ankommen Expresser har Hoffet faaet Efterretning, at den der værende Tyrkiske Besætning har gjort en Opstand mod deres Officerer, under det Paaskud, at de havde beholdt den Foræring, som Sultanen ved sin Ankomst til Thronen havde ladet uddeele til dem. Den rommanderende Pacha har ikke kundet stille Tumulten; derfor har de Tyrkiske Officerer for at undgaae Massacren, maattet tage deres Tilflugt til Semlin paa Keiserindens Gebet. Commendanten der i Festningen har strax taget imod dem, og givet vores Hof Efterretning derom. Deres Keyserlige Kongelige Majesteter har derpaa ladet Commandanten Deres Velgefal herover vid, og tillige befalet ham, at han skulde paa Deres Bekostning forsørge disse Officerer, saa længe de maatte opholde sig hos ham i Festningen, og saa vel ved dette Forfald, som ved andre Leyligheder see til, at Venskabs og Naboeskabs Love bleve lagttagne.
Berlingske Tidende, 1755-07-28
Udtog af en Privatskrivelse fra London den 15 Julii. Nu synes Sagerne i America at blive alvorligere. JDag Morges er derfra Efterretninger indløbne, at et hidsig Søeslag vor forefalden imellem den Engelske og Franske Flode, hvori den sidste har mistet 2 store KrigsSkibe. Engellænderne har i denne Fegtning forloret 90 Mand og en Capitain. Denne Efterretning er endnu noget utydelig, og særdeles Omstændigheder er ikke endnu fra Admiralitetet bekiendtgjorde. Men jeg har holdet den for at være af den Vigtighed, at den strax burde meldes. Til Hannover gaar i Dag en Coureer af med samme Tidende, &c. I Hosavisen bliver følgende herom bekiendtgjort: Vhitehall, den 15 Julii.
Berlingske Tidende, 1755-07-28
Med Breve fra Vice=Admiral Boscoven, daterede til Louisborg den 22 Junii, hvilke Krigskibet Gibraltar, har overbragt, har man den Efterretning, at den 10de i samme Maaned er Alcides et Fransk Krigsskib paa 64 Kanoner og 180 Mand, hvilket Hr. Hoqvart commanderer, og Lilien, som Hr. Lageril fører, der vel var gjort til 64 Kanoner, men da ikkun var besat med 22, og havde 8 Compagnier Landtropper om Bord, bleven separeret fra den franske Flode, under Hr. Bois de la Mothe Commando, og var truffen for den Engelske Flode paa Banken af Nev=Foundland, da der imellem begge Franske Krigsskibe, og Hans Majestets Skibe, Dynkirchen og Defiance, var forefalden en Skermydsel, hvori Alcides og Lilien bleven erobrede. Det Franske Skib, den Kongel. Dauphin, som var i Selskab med begge bemeldte Skibe, har formedelst en Taage reddet sig med Flugten. ContreAdmiral Holburn har med sin underhavende Escadre den 2. Junii, som Dagen for Gibraltars Afreise til Engelland, foreenet sig med Admiral Boscaven.
Berlingske Tidende, 1755-07-28
Spithead, den 14 Julii. J Kraft af Lordregenternes Befaling er der given Ordre til 27 Krigskibe at stikke i Søen. De skal, som det heder udgiøre 2 Escadrer, hvoraf den eene under Admiral Bings Commando er bestemt at lagttage de Skibes Bevægelser, som nylig ere udløbne fra Brest, og have kastet Anker ved Lissabon.
Berlingske Tidende, 1755-07-28
Frankfurt, den 16 Junii. Nu har man her i Egnen gjort Begyndelse med Høsten, som befindes at være saa riig, som den ikke har været i mange Aar; man maa og bekiende, at den Skade, som Viinstokken har lidt formedelst den haarde Vinter og Mayfrosten, bliver ved nærværende Høstes Overflødighed rigelig gotgjort, og skiønt Viinstokken, saa vel ved Rhin- som Maynstrømmen, gandske er fordærvet og fortørret, saa har man dog med Fornøyelse seet, at Roden formedelst den giennemtrængende Varme har skydt nye Spirer ud, saa at man efter 2 Aars Forløb har en fuldkommen Viinhøst at vente. Dysseldorph den 18 Jrlii.
Berlingske Tidende, 1755-07-28
Deres Churfyrstelige Durchlauchtighed af Pfaltz har bragt et stort Foretagende i Stand, og lykkelig fuldført det Project at aabne en Vey fra Staden Bacharach over Bierget til Hundsryck, for at bekomme Communication derimellem. Dette Arbeide er i et Aars Tid bragt saavidt, at der siden i Begyndelsen af forrige Maaned mange Vogne med Brænde og Victualier fare frem og tilbage paa denne nye Vey.
Berlingske Tidende, 1755-07-28
Dresden, den 18 Julii. Den 7 huj. voxte Elven saaledes, at Vandet gik paa begge Sider over Bredden. Man blev og vaer, at adskilligt Stykgods og nogle Stykker Qvæg kom drivendes med Strømmen. Hidindtil veed man ikke at bestemme det Sted og den Egn, hvor en saa stor Vandflod har forvoldet saadan Oversvømmelse; dog er det vist, at det har været i Bøhmen, hvor der formodentlig maa være skeet et Skyebrud. Hans Majest. Kongen har behaget at erklære Hr. Generallieutenant og Gesandt ved det Rom. Keyserl. Hof, Hr. Greve af Flemming, som endnu befinder sig til Hannover, til Deres virkelige Geheimeraad, med den Æretitel, Excellence.
Berlingske Tidende, 1755-07-28
Helsingør den 28 Julii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankome. Den 21 hujus Peter Siouches Brouer af Helsingør fra St. Martine og Charente til Østersøen med Brændeviin, Peter holdt af Flensborg fra Kønigsb. til Bourdeaux m. Bræder. Den 22 dito Christ. Clausen af Sønderborg fra Kbh. til Moss med Baglast. Den 23 dito Jørgen Kramer af Kiøbenhavn fra Christiansand til Kiøbenhavn med Sild. Den 24 dito J. Jensen Rohde af Ebeltoft fra Bergen, Johan Lindhart af Kiøbenh. fra Christians. til Kbh. m. Sild Den 25 hujus Jens Andersen af Flensborg fra Slæben til Kiøbenhavn med Marmorsteen, Asmus Hansen Brems af Apenrade fra Kiøbenhavn til Dramen med Stykgods, Thomas Fasting af Stavanger fra ibid, til Kiøbenhavn med Sild, Christorh Kolner af Kiøbenhavn fra ibid til Friderichshald mud Baglast, Ole Rasmussen af Kiøbenhavn fra Frederichshald til Kiøbenhavn med Bræder. Den 26 dito Niels Jensen Præst af Dragøe fra Nysted til Bergen med Byg, Peter Nissen af Apenrade fra Kiøbenhavn til Slæben med Baglast, Matz Pougdall af Corsøer fra Fleckefiord til Kiøbenhavn med Bark. Den 27 dito Jørgen Gotfridsen Henrich P. Ibsen, David Marcus Cold af Bergen fra ibidem og Jens Christian Jacob af Dagebul fra Molde til Østersøen, Haye Poulsen af Flensborg fra Christiansand og Poul Benzen af Kiøbenhavn fra Bergen til Kiøbenhavn med Sild, Hindrich Andersen af Kiøben han fra Rouen til Kiøbenhavn med Gibs, Hans J. Tofte af Kiøbenhavn fra Christiania til Kiøbenhavn med Bræder, Peter Nicolai Borup af Kiøbenhavn fra Bourdeaux til Kiøbenhavn med Viin, Bøye Nissen af Apenrade fra Lewerpool til Apenrade og Peter Boy Clasen af Eckernførde fra Figueir til Lybek med Salt.