JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
J Spanien ere de engelske Aviser blevne forbudne, og man troer de franske ville have samme Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
J denne Tid have 3 af Europas vigtigste Handelshuse falleret, og deres Fald have draget flere mindre Fallissementer efter sig. Det ene, M. B. Lehmann i Hamborg, hvis Fallit heløber sig til henved 3 Mill. Mk. Banco; J. A. L. vi(hiins Svigersøn) i London med 500,000 Pund Sterl., og et tredie Huus med 1 Mill. Pd. St. (omtrent 27 Mill. Rigsbankdaler N. V.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
Musikconservatoriet i Paris har for ikke længe siden givet den berømte Violinspiller Viotti, der, efter et langt Ophold i London, er kommen tilbage til denne Hovedstad, en liden Fest. Man havde blot sagt ham, at Eleverne vilde gjøre Prøve; men da han kom, fandt han de meest udmærkede Tonekonstnere fra Paris forsamlede i Conservatoriets Forsamlingssahl, og blev modtagen med et enstemmigt bifaldsraad. Derpaa spillede de dueligste Elever forskjellige Stykker. Haleneck spillede blandt andre en Concert af Viotti med saamegen Færdighed, at den store Konstner ikke kunde bare sig for at klappe stærkt, og Tilhørerne klappede paa samme Tid baade for Componisten og den Spillende. (Morgenblatt).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
De af Hr. Diez opfundne nye musicalske Jnstrumenter har i Paris vundet almindeligt Bifald. Jsær har hans Trochtcon henrykt alle Tilhørere. Dens Tone skal endog have Fortrin for en Har monicas. (S. B.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
Den i forrige Aar afdøde Oberst Bosville i Engelland anvendte aarligen til sit Taffel 3000 Pd. Sterling. Hans Venner kunde byde sig til Gjæst hos ham, naar de ville; kun turde deres Tal ikke overstige 12. Der hang til den Ende i Forstuen en Tavle, hvor enhver Ven af Obersten kunde om Morgenen indskrive sig til Middagsmaaltidet. Men den, som kom, efter at 12 havde tegnet sig, maatte gaae bort med uforrettet Sag. Præcis Kl. 5. anrettedes; den, som kom en Minut for sildig, blev tilbagevist af Portneren med de Ord: "Obersten har taget Plads. Selv Burdet maatte engang, da han var kommet noget for sildig, gaa hjem igjen. (Gentleman's Magazin, Lond. 1819.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
J Marts f. A. døde i London en rig Esquire, ved Navn Wright, han boede meget slet, og havde en besynderlig Characteer. Det Besynderligste i hans Liv var imidlertid hans Testamente. Han havde aldrig gjort Brug af sin Formue, og, da han skulde forlade den, testamenterede han den til aldeles uvedkommende Folk, som han aldrig havde talt et Ord med. Lady Wilson faaer efter ham alle hans Eiendomme, Fiskerier a. i Ham shire, der indbringe aarligen 3000 Pd. St. Esquiren havde halv om halv seet hende, da hun endnu var ugift, og fundet hende saa indtagende, at han i Operaen ofte havde sat sig lige over for hende, og stirret paa hende. Da man berettede hende at hun var Arving efter en Mand, hun aldrig havde seet, vilde hun i Begyndelsen ikke troe det. Hun erindrede sig tilsidst, at en Mand ofte havde stirret paa hende i Operaen, og da man førte hende til hans Ligkiste, gienkiendte hun hans Ansigtstræk. Ligeledes faaer Rectoren ved St. Martin 1000 Pd. som et Beviis paa Testators Tilfredshed med en Præken, han engang havde hørt Rectoren holde. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
J Engelland er nyligen udkommen Sketches of a tour to Copenhagen trough Norway and Sweden, by Jens Woll, et Qvartbind med Kobbere og Vignetter. - Forf. fortæller, at man paa offentlige Baller i Gothenborg har den Skik, at Chapeauerne kaste deres Handske hen paa den Plads, som de først tage, og hvo som vover at overtræde denne Demarcationslinie kan belave sig paa en Duel. Denne Skik fortjente at indføres paa flere Steder og vilde forebygge mange ubehagelige Tvistigheder, der ofte forstyrre den selskabelige Fornøielse.) (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
Østerrig, d. 12 Febr. Lord Castlereagh har i Begyndelsen af denne Maaned opbudet Alt, forat bringe Anliggendet angaaende Slavehandelens Afskaffelse i Orden. Den 3die aabnede han en særegen Conferents med et "Forslag til en permanent Gesandtskabsforening i Paris eller London til at vaage over Negerhandelens Misbrug og Afskaffelse." Det blev taget ad referendum, men syntes ikke synderlig at behage de Magter, som have Colonier, i det de deri troede at see et Middel til at Engelland stedse vilde kunne blande sig i deres indvortes Anliggender. Et andet Forslag, hvorved Frankrig, ifølge Pariserfreden blev indbuden til kraftig Medvirkning, gik i Hovedsagen ud paa, at efterat Frankrigs Termin paa fem Aar var udløben, skulde alle Magter blive enige om at forbyde i deres Stater Jndførsel af Colonialproducter fra Egne, hvor Slavehandelen endnu bestandig maatte drives. - Hr. Talleyrand skal have tjent hertil, men Hr. Labrador talt om Repressalier, ifølge hvilke man kunde forhindre andre Varers Jndførsel i Spanien &c.; den russiske, den østerrigske og den preussiske Minister samtykte deri, men med den Yttring, at de, om Nødvendigheden, krævede det, ogsaa vilde for den lidende Menneskeheds Skyld underkaste sig den Opoffrelse, hvormed der truedes. Siden debatteredes om Redactionen af ovenstaaende almindelige Erklæring. Berlin, d. 21 Febr. Kongens ældste Datter, Prindsesse Charlotte, bliver nu underviist i det russiske Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
Berlin, den 23 Febr. Kongen af Sachsen, fik den allerede omtalte Jndbydelse i et egenhændigt Brev fra Keiser Franz, med en Coureer, som ankom hertil i Løverdags. J Morgen tidlig vil han, under Navn af Greve af Plauen, bryde op fra Friderichsfelde, tilligemed Dronningen, Prindsesse Augusta og samtlige til deres følge og Hofstat hørende Personer. Reisen gaaer over Breslau, først til Brunn, og, som det hedder, siden til Presburg. Paa hver Station staae 140 Heste i Beredskab, og Reisecommissairer og Fourerer ere afsendte herfra for at foranstalte det Fornødne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
J Dag have de sachsiske høie Herskaber aflagt deres Afskedsbesøg hos Prindserne og Prindsesserne af vort Kongel. Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
Paris, d. 10 Febr. Det i vore Blade meddeelte Rygte, at en engelsk Flaade krydser for Cadix, for at hindre den spanske til America bestemte Expedition at løbe ud, er aldeles ugrundet,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
Offentlige Blade sige, at Kong Joachims Gesandt nu har faaet Sæde og Stemme i den italienske Committee i Wien. - Den 5te dennes døde Grev Nedon, fransk Pair, i sit 77de Aar. Under Revolutionen var han ogsaa Marineminister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
Paris, d. 16 Febr. Siden Marschal Hertugen af Dalmatien tiltraadte Krigsministeriet har han betalt Anviisninger for over 12 Millioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
Fra 1ste til 7de Februar allene har han betalt en Sum paa 3 Mill. De saa kaldte bons royaux bleve indløste. Tillige blev der paa samme Tid sørget for mere end 11000 Militairpersoners tilkommende Skjebne. - Krigsgieldens Afbetaling gaaer for sig med stor Drivtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
Paris, den 17 Febr. Det er ugrundet, at General Bertrand har forladt Den Elba og begivet sig til Rom. Man har forvexlet hans Broder med ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
Jtalien, d. 6 Febr. Den 22 Jan. modtog, Hs. Maj. Kongen af Neapel ogsaa en Deputation fra Fyrstendommet Benevent, som lykønskede ham i Jndvaanernes Navn. - Storhertugen af Toscana har igjen oprettet det i Staden Sieng forhen værende Universitet, der er et af de ældste i Jtalien. Det aabnedes den 7 Jan. med stor Høitidelighed. - Prindsessen af Wallis har i Neapel givet Hoffet og Adelen en stor Fest. Efter Forlydende agter hun at reise tilbage til Tydskland i Marts eller April. - J det den neapolitanske Tidende anmelder Hertugen af Dalmatiens Udnævnelse til fransk Krigsminister, tilføier den tillige en lang Tilsætning fuld af de skjønneste Loptaler over denne Hærfører, især med Hensyn til hans Forhold i de neapolitanske Stater, da han der var Anfører for de franske Tropper. Hans Minde, hedder det, er i stor Ære i alle Statens Deele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
Gjennem Bologna passerede for kort siden to Vogne, som vakte stor Opmærksomhed. Som man forsikkrer var det Kong Joachims Datters, der begiver sig til den forrige Konge Joseph.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-28
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. RespecTolvte Aargang. No. 18. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 4 Marti 1816. Noget i Anledning af Haandværkstanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
(Jndsendt.)Man synes nu at have funden for Godt, at angribe de danske Jurister, formodentlig for at hæmme deres Tilvæxt, der stiger saa betydelig, at deres Antal kan befrygtes at undergrave den juridiske litteraire Verden, i det de, som legionviis tage Exammen, maaskee kunne fortrænge de latinske, der, hvordan end deres Kundskaber ere, dog, ifølge deres paa Videnskaberne længere anvendte Tid, maae formodes at besidde flere Forberedelseskundskaber, end de, der, for det meste uforberedte, tage fat paa det juridiske Studium. At virkelig en saadan Strid er i Gjære, troer Anmelderen heraf at kunne bevise ved det i Adresseavisen Nr. 45, indrykte Avertissement fra en dansk Jurist, der ansøger om at give Jnformation i Regning og Skrivning; thi klart synes det at være, at denne Bekjendtgjørelse blot er indsendt for at skjæmte over en stor Deel af disse Menneskers Uvidenhed, endog i Modersmaalet. Jhvorvel det lader, som Anmelderen af ovennævnte Avertissement tilfulde har kjendt denne Classe af Mennesker, tage han ikke fortrydelig op, at Jndsenderen heraf gjør ham opmærksom paa, at han i det Hele har overdrevet Retskrivningsfeilene; thi er det endog saa, at de fleste ei kjende et Substantiv fra et Adjectiv, og vel ikke ere istand til at bygge en rigtig Periode, saa maa han dog tilstaae, at den idelige Vane, og en vis mechanisk Færdighed har bragt dem i det mindste saa vidt, at de kunne skrive 8 Linier med mindre end 36 Skriverbommerter, saa grove, at selv et Menneske, blottet for alle Kundskaber, vilde kunne blive dem vaer. Han fortryde da ikke paa, at Jndsenderen raader ham, hvis saadan uskyldig Spøg tiere skulde falde ham ind, at han indskrænker Sprogfeilene, for at gjøre det mere troeværdigt, at sligt Avertissement har en dansk Jurist til Forfatter, og tillige vanskaber Perioden noget mere, som og udelader Karakteren, da han, ved at anføre bedste Karakteer, skjærer dem alle, sikker ligen uretfærdigt, over een Kam, som den, kun de Fortrinligste iblandt dem kunne naae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Jndenlandske Efterretninger. J det nys udkomne 1ste Binds 2det Hefte af de for enhver Landmand saa høist vigtige Landoeconomiske Tidender indeholde, foruden adskillige interessante Afhandlinger, følgende bemærkninger af Hr. Pastor Rønne, der egne sig til videre Bekjendtgjørelse i nærværende Blad: Sidst i forrige Maaned indtraf følgende Uheld: Den Dag Jægerspriis Godses Bønder leverede Høe til Jægersborg Dyrehauge, regnede det meget stærk, saa at Høet, som endog var oppakket i Bundter, nødvendig maae fordærves. Desuden bleve, som det fortælles, et Par Heste løbske i Dyrehaugen, og løbe med Panden imod et Træe, saa man befrygtede, at de vare tabte for Eieren. Dette, og mange lignende Tilfælde, kunne vist ikke komme til patriotiske Selskabers og Landboe=Venners Kundskab, uden at fremkalde Forestillinger hos høie Vedkommende, der mægtigen ville bidrage til Naturl=Leverancers Afskaffelse; thi hvor dyrt kommer ikke sligt gjennemregnet Høe for Bonden, som yder det, Og hvorledes kan denne tabe, uden at Staten maae føle hans Tab. - November 1814. - - J indeværende Efteraar tabte en Landmand i Lyngbye Sogn 2de Køer paa følgende Maade: hans Qvægflok steeg over Hegnet ind i en Kortoffelmark og stial sig til at æde Kartofler, 2de Køer slugte ved denne Leilighed nogle Kartofler, som vare for store til at passere Æde røret; de fik Tromme=Sygen og styrtede, førend man kunde komme dem til Hjelp, saa at de maatte slagtes. Naar sligt Uheld ellers tide bemærkes, kan Kartoflen, ved Hielp af en Haand eller en glat Stok, som er dyppet i Fidt eller Olie, stødes ned. Selv efterat Tromme=Sygen har indfundet sig, kan Koen reddes, ald at stikkes i Siden med et dertil indrettet Jnstrument, som sikkerligen kan erholdes fra den Kongel. Veterinairskole paa Christianshavn. J Mangel af denne Hjelp, er det og nyttigt at give det opblæste Høved en Klyster, saa snart muligt. - November 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Odense, den 28de Febr. Dystløber-Festen i Nyborg den 17de dennes begyndte, vedvarede og endte anden Dags Nat med almindelig Glæde. Ved det i den Anledning holdte Bal hos Gjæstgiver Holst, herskede lige stor Orden og Tilfredshed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Scenen forskjønnedes ved den sjeldne Musik af det grevelige Ahlefeldt-Laurvigske Capel, som Hs. Exc. paa Anmodning tillod at musicere. - Følgende meget yndede Sang, forfattet og skjænket Selskabet af Hr. Justitsraad Haste, blev afsjunget medens Hs. Maj. Kongens Skaal under 27 Canonskud blev udbragt: J Krigen er Jammer paa Land og paa Hav det skjønne vi Søemænd saa saare; i Bølgernes Favn er en gyselig Grav; saa flyder ved Arnen den Taare den Moder, den Viv har bittert Liv, og vaandes ved Dødens Morderkniv. Nu stander ei længer til Feide vor Hu og gynger ei Bølgen den røde: thi, Gutter og Glutter, det er dog en Gru at skyldfrit Guds Billed skal bløde; fra tordnende Stavn i trygge Havn, velsigne vi Freden, og Kongens Navn. Velkomne, J Gutter, til Fødelands Kyst, Velkomne, J Glutter, til Gammen! Nys saae J med Latter en fredelig Dyst: nu glade vi hoppe tilsammen. Vor Eegeløvs-Krands, Jer favre Dans. forhøie vor Fredriks Krones Glands. Gud signe vor Konge til Liv og til Siel! Ei Palmen ham vristes af Hænde! Han vil os jo Alle saa inderligt vel; og kierlige Børn det erkiende. Vi elske ham, ja, Saa tiinker da For Frederik Hurra, Hurra, Hurra! Saaledes feirede dette Stæds vakre Søefolk en for dem kjer Fest, erindrende sig med Hjertelighed den Lykke og Roe, det danske Folk under vor gode Konges Regjering nyder. (Hempels Av.) Riber, d. 28de Februar. Ved Rectorskifte den 25de Febr. sidstl. fandt her følgende Høitidelighed Sted: For et talrigt Auditorium, der bestod af saavel Byens som Omegnens Videnskabsvenner, aabnede H. H. Hr. Biskop og Ridder Hjort Høitideligheden med en skjøn og kraftfuld Tale, hvori udvikledes: Fædrelandets Fordringer med Hensyn til Underviisningen i de lærde Skoler. - Herpaa fulgte forhenværende Vicecourector Hr. P. N. Thorups Jndsættelse som Rector Skole. - Rector Thorup, der i sin Tiltrædelsestale viste: Den værdige, af Stat og Medborgere fortjente Oldings herlige Vilkaar, indsatte derpaa Hr. Cand. J.W. Angel, til Adjunct ved Skolen. - Begge Talerne sagde ved Slutningen af deres Foredrag, et ømt og hjerteligt Farvel til Skolens fratrædende Rector, Hr. Professor og Ridder. L. Hansen, der nu i næsten et halvt Seculum har været Lærer ved denne Underviisnings Anstalt. - Sange, forfattede af Hr. Adjunct Wohnsen, bleve for og efter Talerne afsiungne under Ledsagelse af Jnstrumenter, hvorved Skolens Disciple understøttedes af det musicerende Personale i Ribe forenede Klub selskab. Om Aftenen havde Skolens Disciple foranstaltet et Bal, hvortil deres Foresatte vare indbudne. Over Bordet blev afsjunget 2de Sange, den Første forfattet af Hr. Pastor Købke, den Anden helliget Dagen, af Skolens Disciple, og under et lydeligt Hurra blev udbragt Skaaler for Skolens Ephorer, den fratrædende Rector og de nye indsatte Lærere. For at forhøie Høitideligheden var anbragt i Baggrunden af Dansesalen et Altar, hvorpaa faaes et smukt Transparent, der forestillede Flidens Symbol. - Tillige læstes i Transparent nogle i Anledning af Dagen passende Vers. (Riber Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Mariboe, den 27de Febr. J Dag smiller Foraaret os ret venlig imøde med klar Luft og Soelskin. Adskillige Fartøier her fra Stiftet ere allerede afseilede med Kornvare til Kjøbenhavn. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Til Kram- og Qvægmarkedet i Saxkøbing afvigte 24de Febr. indfandt sig kun faa Folk. J Handelen herskede den største Flanhed. For nogle Professionister kunde Vognleien frem og tilbage neppe betales, overalt sporedes en stor Pengemangel. (Mariboe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
(Fortsættelse af den i forrige Numer afbrudte Artikel af Coll. Tid., angaaende Overformynderi ernes til Rigsbankpenge overgaaede Capitaler &c.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Det var nu en aabenbar følge af Begrebet om en saadan fælleds Administration, saavelsom af den i bemældte Reskript (hvis umiddelbare Bud dog ei har Hensyn til et saadant Tab, som det her omhandlede) antagne Grundsætning, at det Tab, som de Umyndige lede derved, at Capitalerne var omsatte og forvandlede fra gamle til nye Fordringer o. s. v., burde (forudsat at Jntet derved var af Overformynderne forsømt) fordeles paa de fra Overformynderiet udlaante Capitalers Eiere, dog kun for saavidt det ei ved andre fordeelagtige Begivenheder var saaledes dækket, at det var istand til at tilsvare enhver Umyndig, hvad han, efter Omskrivningstabellen, havde at fordre. - Overformynderiet havde nemlig ofte Leilighed til, naar Nogen skulde have uddraget sin sammesteds staaende Capital, da at udbetale Samme med nye indkomne Penge, og kunde saaledes vedligeholde sine gamle Activer, som vare mindre Reduction underkastede, end de nye indtraadte Jnteressenters Fordringer paa Samme, ligesom det og for de senest indkomne Capitaler kunde have anskaffet sig Effecter, der, efter Forordn. af 5te Jan. 1813, havde større Værd end den Pengene havde paa den Tid, de indkom. Det var saaledes end ikke aldeles vist, skjønt høist sandsynligt, at en Tabfordeling blev nødvendig, og det blev saa meget mere fornødent først at indhente Oplysninger herom, førend der kunde gjøres Hs. Majestæt noget Forslag til en Lov angaaende denne Gienstand. - Af den modtagne Status over Overformynderiets Midler erfarede man, at Beløbet af samtlige til Overformynderiet i rede Penge indbetalte Arvemidler, omskrevne til Rigsbankpenge efter Jndleveringens Datum, udgjorde 2,598, 871 Rbdlr. 12 s., hvorimod Beløbet af samtlige Overformynderiets Activer (dem gemlig, som tilhøre hele Massen) ikkun var 2,426, 522. Rbdlr., saa at der havdes en Underballance af 172,349 Rbdlr. 12 s., samt at den aarlige Rente af Overformynderiets Capital udgjorde 7,765 Rbdlr. 55 s., hvorimod der skulde tilsvares af de indbetalte Summer 60, 187 Rbdlr. 18 s., saa at der havdes en Deficit af Renter af 2421 Rbdlr. 59 s. Dog maa det bemærkes, at denne Status grundede sig paa den af Overformynderiet foreløbigt iværksatte Omskrivning saavel af dets Activer som af dets Passiver, og at det var at vente, at een eller anden Omskrivning kunde, paa Grund af Vedkommendes Jndsigelser, være at berigtige. Derhos fandtes der, blandt de anførte Activer, en Sum af 568,500 Rbdlr. kongelige og kongeligt garanterede Obligationer, som bleve beregnede for deres fulde paalydende Summer. Disse, der formedelst deres Uopsigelighed ikke have eller kunne have lige Værd med de til en vis Tid betalbare Pante-Obligationer, kunne heller ikke, uden Forurettelse og Vilkaarlighed, bruges lige med disse sidste eller med rede Penge, naar Jnteressenterne skulde have deres Capitaler udbetalte. (Forts.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Kjøbenhavns Børs den 3die Martii. Cours. Hamb. 2 M. 597, a vista 603. London 2 M. 25 Rbdlr., a vista 23 1/2 Rbdlr. Spec. 690. - Specier solgtes til 35 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet 72 pr. 100; Oblig. 290.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Blandede Efterretninger. Napoleon har nyligen været i Fare for at blive myrdet. En ung Corser, Theodor Ubaldt, havde indfundet sig paa Elba, og forskaffet sig Adgang til ham. Medens han var sysselsat med at læse et Papir, bibragte Ubaldi ham et Dolkestik. Men dette traf paa Selernes Staalspænde, og gik ikke igjennem. Napoleon greb det unge Menneske, gjorde ham vaabenløs, og overleverede ham til sin Garde og Justitsen. Gammelt Familiehad skal have bevæget ham til at gjøre dette Forsøg. (Lub. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
En Boghandler i London har faaet i Commission at sende for 20,000 Pd. Sterl. Bøger til de Americanske Stater. (Berliner Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
J Drurylane=Theater i London paagreb man nyligen en Tyv, der under Forestillingen havde sammenstiaalet 23 Uhre, 6 Daaser og 4 Pengepunge. (S. Bl.,J sin Forsvarstale for Mad. St. Leu (den forrige Dronning af Holland) sagde Hr. Bonnet; "Man har gjort hende den Bebreidelse, at hun nu ikke vilde deele Landsforvisningen med den Mand, som hun for deelte Tronen med. Dette tvinger mig, sagde han, til hendes Retfærdiggjørelse at aabenbare. Hemmeligheder, der i det mindste ere det for en stor Deel af denne Forsamling." De Ord Hemmeligheder spændte den almindelige Opmærksomhed; thi man ventede store Opdagelser; der herskede den største Taushed i Sahlen, Hr. Bonnet spændte Nysgierrigheden endnu høiere, da han netop i samme Øieblik bad om Tilladelse at maatte standse lidet. "Jeg maa aabenbare dem omstændigheder, som jeg gjerne havde dulgt, men som jeg til Barnets Bedste ikke kunde fortie. Hører den, lovlige Skilsmisse har virkelig fundet Sted, og det med begge Parters Samtykke." Han beraabte sig paa Napoleons Statut af 30 Marts 1806, som forbød Medlemmerne af den Keiserl. Familie Skilsmisse, men dog tillod dem at søge om Skilsmisse fra Bord og Seng, der kun turde finde Sted med Keiserens Autorisation. J Aaret 1800 havde Mad. St. Leu begiert denne Skilsmisse, hvis Aarsager han ikke tør anføre, fordi hun har anbefalet ham Skaansel mod hendes forrige Gemal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
Efter Familieraadets Kiendelse blev Sagen adjourneret, og Madame St. Leu selv formaaet til at begive sig til sin Gemal i Holland. Men da begge ikke kunde forliges, havde Napoleon, efter Hollands Rømning, autoriseret Skilsmissen, og begge Børnene tilkiendtes Moderen. Dette blev Greven tilkjendegivet ved Hertugen af Friaul. Et Beviis, et Decret a. gives der vel ikke; men Keiserens Autorisation gjøre saadanne, i Følge hiint Statut, ogsaa unødvendige. En Mængde Kiendsgierninger bekræfte imidlertid Skilsmissen. Hr. v. St. Len har f. Ex. i Begyndelsen af Aaret 1814 været 3 Maaneder i Paris, uden at have seet sin Gemalinde en eneste Gang. Blandt andre Beviser anførte Bonnet adskillige Breve fra begge Sider fra Aaret 1814, hvori de begge paastaae Skilsmissens Fuldbyrdelse. Saaledes skrev Louis d. 15 Mai, "Jeg vil samtykke i Alt, fordi det er mit eneste Formaal, at befries for det Baand, der knytter mig til hende."*) (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-04
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)