Viborger Samler, 1830-01-23
Jfølge Privat=Meddelelser fra Rom, skrevne i Slutningen af Novbr. f. A. har Hr. Hofraad Hambroe der for Tiden befinder sig paa en Reise i Jtalien, gjort Bestillinger hos de i Rom værende danske Malere, saavelsom hos Hr. Billedhugger Bissen. J Forening med de Bestillinger af Kunstværker, Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Car Christian, som bekjendt, under sit Ophold i Rom, havde den Naade at meddele de danske Kunstnere, er saaledes i mindre end to Aar imellem 3 og 4000 Scudi satte i Omløb blandt vore derværende Landsmænd, en Omstændighed der ogsaa bidrager sit til at sætte det danske Navn i Estime. Den sidste Sommer har iøvrigt været temmelig vanheldig for de Dan skee i Rom, idet de fleste af dem have været hjemsøgte af Sygdom. Bissen var vel i Slutningen af Novbr. i Bedring, men ei endnu fuldkommen restitueret; han synes i det Hele ei godt at kunne trives i det italienske Klima. Den høist talentfulde danske Historiemaler Krafft skrantede endnu bestandig; af Bestillinger havde han saa mange at han troede ikke at kunne overleve dem; thi, paa Grund af hans Brystsvaghed, arbeider han kun langsomt. Koop, der ogsaa har kjæmpet med Sygdom, var igjen restitueret; ligesom ogsaa Blunck der arbeidede meget flittigt. Alle de øvrige Danske i Rom - Thorvaldsen ikke at forglemme - befandt sig paa hiin Tid vel. Meyer var i Neapel; hans Malerier vedblive at tildrage sig fortjent Opmærksomhed. - Theatermaler T. Lund ankom i Midten af Novbr. til Rom. Allerede i ni til ti Dage havde man havt det mangfoldige Aar ikke oplevede Tilfælde at man i lige Linie kunde vandre fra Helsingør til Helsingborg, skjøndt Strømmen selv i forrige Aars strænge Vinter, ellers ikke tillader Veien at gaae anderledes end opad mod Hveen, og derfra over til Sverrig, hvorved Touren naturligviis bliver betydelig forlænget. J bemeldte Dage derimod havde Kulden, ved stille Veir, slaaet en saa jævn og lige, samt tillige sikker Broe imellem de nævnte Stader, at dagligen mange hundrede, ja Søndag og Onsdag endnu flere Menneskeer fra hver Side gjæstede hinandens Land. Det havde overhovedet noget meget Underholdende ved sig, at forlade Helsingør, hvor Gaderne vare fulde af Svenske, og derfra vandre til Helsingborg, hvor alle Gader, Gjæstgiversteder og Taverns vare opfyldte med Danske. For den Opmærksomme gav det tillige Anledning til en interessan, Sammenligning mellem begge Nationers Udvortes, Sprog, Characteer o. s. v., da man havde Leilighed til at see og bemærke Folk af alle Stænder paa disse Vandringer, saasom der endog høit oppe fra Landet vare mange i Kane kjørte ned til Jsen, ligesom der ogsaa fra Fredensborg og Omegnen gjordes Toure til Helsingborg. Endnu i Løverdags (9de Jan.) bar Jsen tospændige Kaner med syv til otte Personer i, samt svære Fragtslæder. Et Bal og Assemble var derfor allerede arrangeret til Søndag Aften i Helsingborg, hvori mange Danske gjorde sig beredte til at deeltage, da Strømmen, som længe havde været rolig, endelig Søndagmorgen blev utaalmodig, og, efter at have i flere Dage undergravet, Jisfladen saa temmelig, gjorde Jsen bemeldte Dag saa skjør, at strax om Morgenen en Kane fra Helsingøer kjorte ned hvorved den ene Hest og Kanen, gik forløren, og Menneskene kun med Nød bleve reddede. Fra den Tid har den voldsomme Strøm tilintetgjort Jsen meer og meer, saa at det nu er aabent lige indtil Havnen, og der driver nu kun Jismasser der, hvor man for faa Dage siden saae Telte, talrige Sværme af Fodgjængere og Kanner. - (Endnu igaar (15de Jan.) var Jsen fast og aldeles sikker søndenfor Hveen, og 4 Slæder fra Landskrona ankom hertil Toldboden om Morgenen Kl. 8 1/2. De havde tilbagelagt Veien i halvfjerde Time, og toge om Eftermiddagen henved Kl. 3 igjen tilbage over Jsen, læssede med endeel Kjøbmandsgods.)