Ribe Stifts Adresseaviser, 1818-10-30
Paa Stranden i Flade Sogn, Venneberg (nu Horne Herred i Vensyssel 1 trefierdedeel Miil fra Sæby, 4 fra Hiørring, 5 fra Skagen og 9 fra Aalborg, have Fiskerne fra gamle Tider havt et Fiskerleie som efter Sognets Navn blev kaldet Fladstrand. Adskillige Grunde og Holme herudenfor denne saakaldte Løb, som er en Rende med god Ankerbund paa 3 til 4 Favne. Denne Rhed har været meget af benyttet i Orlogstider, for derved at sikkre Samfærslene med Norge, og allerede i Frederik den Tredies Tid blev derfor, paa den norderste, af tvende ved Byen fremragende Odder, anlagt en Skandse til Forsvar og Beskyttelse for Stedet, Der er nu en simpel Stierneskandse, indrettet for endeel Aar siden, og førende Navn af Moltkes Skandse, efter Hs. Exc., daværende General von Moltke i Aalborg. J Aaret 1687 anlagdes en Skandse med et rundt Taarn paa den søndre Odde, hvilken 1712 mod Landsiden forøgedes med Linier, i Skikkelse af et Hornværk, med lave Batterier, bestemt til at bestryge Havnen, det er, til at holde en Landings-Transportende saavelsom og at beskytte et der samlet Krigs- og Mundf. for smaae Anfald. Paa s. Tid anlagdes en Redoute paa Holmen Deget, en Fiervinqvei ude fra Stranden. Af lerede fra det første Fæstningsanlæg er Folkemængden tiltaget saaledes at man alt 1688 maatte begynde paa Bygninger af en Kirke, som to Aar derefter indviedes og var siden Anner til Flads til 1811 da den blev afsondret derfra og forenedes med Hærsholmen, en liden Øe i Kattegattet. J Frederik den Fierdes Orlog mod de Svenske, er Byen kommen endeel til Velstand, da der jevnligen laae store Flaader af Handelskibe, bestemte til Norge og andensteds, og oppebiede Convoi paa Fladstrands Rhed. Ogsaa gik stedse Postjagter ne saavelsom alle kongelig Krigs Førselskibe til Norge, over Fladstrand. 1 Farvanden deromkring pleiede Tordenskjold meget at holde sig, for at passe paa Svenskerne. Disse Fordele har sitet gjort Byen ligesaa velhavende dengang som den nogensinde har været. 1733 indrettedes ved Fladstrand, et ordentligt kongeligt Lodsvæsen. J Aaret 1748, altsaa for 70 Aar siden, følgte Cancellieraadinde Ahlefeldt hele Byen og al dens Grund og Herlighed for 4000 Rigsdaler dansk Courant til Peder Hansen Høier i Fladstrand. - 1803 fik Fladstrand sit eget Postcontoir og 1811 sin egen Præst. 180. var, Folkemængden 446, og under den sidste Orlog tog Fladstrand næsten ligesaa meget til, som det efter Freden er aftaget igien, og der bleve dengang opførte nogle nye Bygninger, som nu forfalde af Mangel paa Afbenyttelse. Bye dens Næringsveie ere Seilads og lidt Fiskerie, hvori dog de nærliggende Fiskerleie Bangsbostrand er voxet den langt over Hovedet; Lodsning, og noget lidt Handel, da Byen kun har ubetydeligt Opland, og Havnen kun er brugbar for Baade og smaa Fartøier. Mangel paa tilstrækkelig Capital er ogsaa overalt i denne Tid en af de største Hindringer for Handelens Opkomst, saavel der, som i alle vore andre Kiøbstæder, selv Hovedstaden ingenlunde undtagen. Landbruget er heel ubetydeligt, som drives til Byen, da deels ikke er uden ganske lidt Jord dertil, og den deels endog kun er meget ringe af Beskaffenhed, sandig og steenfuld. Brænderie kan for nærværende Tid vel ingensteds drives med Fordeel, i vore jydske Byer, for Flensborgernes Undersalg, De fleste Kiøbstædrettigheder har Fladstrand i Gierningen udøvet: Aarhundreder, uden egentlig at have havt Privilegier, saa at Byens fornemste Vinding ved den nu erholdte Kiøbstædrettighed er: Fritagelse for Værnepligt og for Udskrivning til Søetieneste, samt Navnets Forandring fra Fladstrand til Frederikshavn, til taknemmeligt Minde, som Hans Majestæts allernaadigste Velgierninger imod den.