JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1807-10-15
godt Skriv= og Trykpapirs Maculatur=Papir faaes for billig Priis i Bogladen paa Hiørnet af Fortunstræde og Admiralgaden No. 148. Svende Gaarde i Frideriksborg Kiøbstæd ere strax enten sam B lede eller separat til kiøbs. Den ene indbefatter foruden 4 Vaaningsværelser, i Forhuset paa 17 Fag, et complet dob deelt Brændeviinsværk, hvert paa 7 Tdr. med alt Tilbehør, sømt en Maltkiølle til 16 Tdr. Korns Tørring af Gangen; Sidehuset paa 11 Fag er et fuldstændigt Bryggerie, og i 1 Fag Baghuus er Staldrum, Loe og Lade, desuden et Huus paa 7 Fag i Haugen. I Gaarden er fersk Vand med Pomperedskab; og til samme hører en stor Hauge med der værende Frugttræer. Den anden Gaard, beliggende tæt ved ovenbenævnte, er indrettet til Beboelse. Til begge Gaardens hører circa 9 Tdr. Land af Byens Jorder, tilligemed overflødige og fortræffeligt Tørveskiær. Bygningerne ere forsikkrede i Brandkassen for 5150 Rdlr. Gaardenes Eier besidder borgerlig Rettighed til Handel med de fremvirkede Vare, saavel i smaa som store Partier. Lysthavende ville behage at tage nærmere aftale med Prøve Prokurator Kindsteen, boende i Dronningen Tvergade No. 334 2den Sal, hvor man kan rare det Ræget billige Vilkaar, hvorpaa Kiøbet af berørte Eiendomme kan sluttes.
Berlingske Tidende, 1807-10-15
Stævning. Tilforordnede udi den Kongelige Lands Overret samt Hof= og - Stadsret ; giøre vitterligt: at for os haver andrage, Handelshuset Abraham Falch & Sønner & Compagnie, hvorledes de i Anlid ling af en til Handelshuset af nu af angne Junitsraad Tulstrup under 11te October 1794 udstædt med bortiblevne Vexel Obligation, hvilken i rette Tid er bleven anmeldt i Debitor or, er forundt en Kongelig allernaadige Bevilling af 18de August sidstleden, saa lydende: - Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug ud Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, Giør vitterligt: Eftersom Handelshuset Abraham Falch 6 Sønner & Compagnie af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, for Os allerunderdanigst haver andraget, at afgangne Justitsraad Thulstrup havde under 11te October 1794. til bemeldte Handelshuus udstædt en Vexl Obligation paa Captal 190 Rdlr., som i rette Tid er bleven anmeldt i hans Boe; men at denne Vexel=Obligation er bortkommen, saa at de nu ikke ere istand til at extradere den qvitteret til Commissarierne i bemeldte Thulstrups Boe, saa have Vi, efter deres herom gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst bevilget og tilladt, ligesom Vi og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Handelshuus, ved Stavning til vedkommende Retsom 3de Gange efter hinanden indføres i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altona ske Mercur, maae med Aar og Dags Varsel indkalde alle dem, som maatte formene sig at have nogen Rei til fornævnte Vexel=Obligation, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre; men omlingen, inden 3 meldte Tids Forløb skulde meldt sig maae de paa brune Obligation erholdes Martisications=Dom. Hvorefter alle Vedkommende sig alle underdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Sivet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 13de August 1807. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Cold. Bülow. Monrad. Berner. Schack. Hansen.
Berlingske Tidende, 1807-10-15
Handelshuset Abraham Falck, Sønner & Compagnie, Bevilling til ved Stævning i Aviserne at indkalde Jhænd haveren af en bortkommen Vexel=Obligation. Thi bliver i allerunderdanigst Følge heraf og efter Citanterne herom gjorte Begjæring, herved med Aar og Dags Varsel, som regnes fra den Tid denne Stævning er bleven indført 3de Gange i de Kiøbenhavnske Bringske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, indstævnet at møde for os her i Retten den Mandag eller Retsdag som Retten første Gang holdes i Januarii Maaned 1809, den eller de, som maatte have i Hænde formeldte af afgangne Justitsraad Tulstrup, under 11te October 1794 til Stanterne udstædte Vexel Obligation stor 1900 Rdlr., hvilken i rette Tid er bleven anmeldt i Deb tor Boe, for dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme inden foreskrevne Tids Forløb at beviisliggiøre, da Citanterne i Mangel deraf paastaae fornævnte Obligation, i Overeensstemmelse med brderatte anernaadigste Bevilling Tilhold, ved Dom mortiteret. Efter Forordningen af 3de Junii 1795 kan ingen Forelæggelse eller Lavdag ventes.
Berlingske Tidende, 1807-10-15
Ti Bekræftelse under Rettens Segl og Justits Sekretairens Underskrivt. Kiøbenhavn, den 3die October 1807. (L. S. Vang.
Berlingske Tidende, 1807-10-15
Proklama. enrich Nicolai Hommer, som er død paa Alsløvgaard udi Qvantet af Arlingsforvalter, skal have efter udt sigende 1 Sødskendebørn der skal være hans nærm ste Ar linger, men disses eller hans ands mulige Arvinger foruden hans efterladte Hustene, deres egentlige holdsteder, er ikke for mig som Stifteforvalter paa det Høigervelige Herskabs til Grevskabet Brigentved, Hosamme Vegger bekiendt, hvorfor der i den Anledning er erhvervet Kongelig Bevilling under 5de September sidst, at jeg uvide Kiøbenhavnsk Berlingske Aviser, Addresse Contoirs Efterretninger samt den Altonaiske Mercur 3d Gange efter hinanden maae, med Aar og Dags Varsel, indkalde Arvingerne, saaog med samme Varsel, sub poena præclusi et perpetui silent, alle dem som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte at døde Hammer; og at saadan indkaldelse skal være ligesaa gyldig, som som den var skeet ved Proclama efter Loven; dog at Bevillinger beses for vedkommende Værneting, og den Overret hvorunder samme henhører. Thi ville vedkommende Arvinger og Credikorer behage at møde ved Skiftet, som foretages paa Bregentved Tingstue Fredagen efter et Aar og Ellers Forløb fra den sidde Jndrykkelse heraf i indbomildte Tidender Klag Formiddag, de første med lovgieldende Beviser at godtgiøre deres Arveret og de sidste deres Fordringer. 12 Ugers Dagen efter Dødsfaldet for tages Skiftet paa indbemeldte Bregentved Tingstue den 2den November 1807 Kl. 10 Formiddag. Statafgaard; den 3die October 1807. L. J. B. Schrøder. (1806 7) Ved Arsklama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 5te October 1817, ere alle og enhver, det maatte have noget at fordre udi af Urtekræmmer Christian Louns og efterlevende Enke Maren Christine Louns deres fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi ovenbenævnte Rets Skifte=Commission, for at anmelde og beviis i giøre deres Fordringer, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. 11 3/4 1806 & 7) Ved Proclama, som erlæst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn den 28de September 1807, ere alle det som maatte have noget at fordre efter afgangne Kasserer ved Extra- og Rang=Skattens Oppebørseler her i Staden GeorgBallings Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde forbemeldte Rets Skiftekommission, som behandler Boes efter den Afdøde, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldede med lovlige Varsel, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1807-10-15
Da Borger=Capitain og Kiøbmand Hr. Jens D. C. Bach her i Byen har under nærværende Conkuneturer og de deraf dependerende Følger seet sig nødsaget til under 22de forrige Maaned at opgive sit Boe til Rettens Behandling, hvilket af mig som competent Skifteforvatter er taget under lovlig Forsegling, Registering og Vurdering, og han ønsker saavel til sin egen som sine Creditorers Fordeel, at træffe en Overeenskomst med disse om, under visse Bestemmelser og vedbørlig Sikkerhed, at udbringe eller forhandle det hans Boe tilhørende Kiøbmands Vext, saa en i den Anledning berammet en Skiftesamling i hans Bøe Fretager den 23d denne Maaned Kl. 10 Formiddag, til hvilken Tid Creditorerne behan lig ville møde eller møde lade, dæde som uden blive, antages for at have samtykket udi det som af de Tilhædeværende bliver vedtaget i denne Henseende. Skielskiør, den 15de October 1807. Borring. Bye- og Herredsfoged. Med Hjemmel af Kongelig allernaadigst Bevilling af 2den d. M., som den 5te dito i den Kongelige kands Overret 2 samt Hof= og Stadsret er læst, indkaldes herved med AarvæDags Varsel, sub poena præclun & perpetui Sentii, alle dem, som formene sig at have noget at fordre enten hos Han af denævnte Mand i Særdeleshed, dermed at fremkomme og detshuser Mulff & Nørregaard i Almindelighed eller des een saadant deres havende Krav for de i deres opgivne Boe beskikkede Commissarier de Herrer Consul og Grifferer Hjorthøy og Ful mægtig Leschl at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 12te October 1807. Paa de Herrer Commissariers Vegne, som Curator Bondrum. J. Saxito.
Berlingske Tidende, 1807-10-15
1) Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 5te October 1807, ere alle og enhver, som udafgangne Matrog Poul Poulsen Rans Stervboe have at fordre, med 12 Ugers Varsel indkaldede, at anmelde og godtgiøre deres Fordringer udi Lands Over samt Høft og Stadsrettens Skiftekommission; Ligesaa ere bemeldte Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldede, at anmelde og legitimere deres Arveret, hvilket videre herved tiendtgjøres. (2 1/2 1806 & 7) Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 5te October 1807, ere alle og enhver, som udi afgangne Matros Søren Bolts Stervboe have at fordre, med 12 Ugers Varsel indkaldede, at anmelde og godtgiøre deres Fordringer udi Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Skiftekommission; Ligesaa ere bemeldte Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldede, at anmelde og legitimere deres Arveret, hvilket videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1807-10-15
Ved Proclama, som er læst inden vedkommende Retter, ere Balle og enhver, som udi afgangne Præste=Enke Mad. Haagen, fød Olivarius, hendes Stervboe i Nestved, have noget at fordre, indkaldede, inden 12 Ugers Forløb, at anmelde og bevise deres Fordringer. Saa er og med lovlig Varsel indkasdet den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve rit. Næsbye ved Ringsted, den 6te October 1807. A. Brynde, Tovsti Tydser Dired. (1411806 a 7) Ved Proclama af 3de Ottober 1807, som den 5te samme Maanid er læsk i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret be benhavn, ere alle de, som maatte have noget at fordre i Brændeviinsbrænder Peder Pedersens Opbudsboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og bevise deres Fordringer for bemeldte Rets Skiftekommission ; hvilket herved end videre bekiendtgiøres. di Ax tholm Bye, Holmstrup Sogn under Baroniet Ade i lersborg er for nogen Tid siden ved Døden afgaaet Bødkersvend Carlgreen, svensk af Fødsel, der i nogen Tid havde opholdt sig som Jndsidder hos en Gaardmand sammesteds.
Berlingske Tidende, 1807-10-15
Den Afdødes Arvinger skal efter hans herværende Kones Forkaring, være : 5 Brødre og 2de Søstre alle levende i Sverrig, men hvis Opholdsteder ellers ikke vides. Disse Arvinger, og om flere skulde være, vorde herved med Aar og DagVarsel indkaldede, for at anmelde og legitimere deres Arv ret, samt iagttage deres Tarv under Skiftet. Stervboets Formue er saa betydelig, at det ikke taaler noget andet Proclamme Udstædelse. Adelersborg ved Holbek i Siælland, der 3de October 1807. Birch, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1807-10-15
skagen den 21de October er som unde formiddag Kol En følgende Dage bliver Sarden Nr. 23 i Prindsens nye King lade bag Slottet fra Auction bortsolgt: anden Gods og Løsøre, Befugt de af Guld, omtrent 1803 Lod, med for igildt Sølvin, Kobber, Messing, Been taske, Torerligt, Glas og Steentøi, samt Mubler da Træ var bestan 3de af Speile, Skatoller, Commoder, Borde, Stole, Siner med og uden Omhænge, Taffel og Stueuhre, Garderohe og Hiørneskabe, Ging Lysekroner og en BerlinerVognmam, saa og andeel Dækketøier, Vinduesgardiner, Haandklæder, Lagener og Sengeklæder, samt Kobberstykker, og Bøger m.v., afgangne Grosser Jacha Schous og sids afdøde Hustrue Anne Birginde Schuus, fød Kas Boe tilhørende imod Betaling ved Tilslaget er naar paafordeels til Prokurator Wis, boende i Pil stræde Nr. 119, hos hvem saa vil om paa Auctionsstedet Taralogt er at bekomme mod 2 s. Erlæggelse til de Fattine.
Berlingske Tidende, 1807-10-15
Fredagen den 23de October, førstkommende Middag Kl. 12, i bliver paa denne Stads Børs følge Forlig og dereftes, passeret Execution og Udlæg ved Auction 2den Gang opbudet : Brigskibet Juliana Carolong med dets staaende og løbende Redskabet, drægtig 57 Commerce=Læster, fremmed Eiendom Bemeldte Skib, som har været ført af Capitain Meinert Dirk, er beliggende ved Fabritius's Skibsbygger=Værf paa Christanshavn, hvor det tillige med dets Jnventarium forevises. Conditionerne, saavelsom Executions=Forretninden, der tillige indeholder Inventarie Listen, er til Eftersyn hos Procurator Wilse, boende i Pilestræde Nr. 119.
Berlingske Tidende, 1807-10-15
Fredagen den 23de October førstkommende, om EftermiddaDagen imellem 1 og 3 et, bliver ved offentlig Auction en den Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges, afgangn Else Kirstine Petermans og eft el vende Mand Kleinsmedmester Andreas Søderbergs fælleds Boes Gaard, beliggende i Compagnistræde under No. 57, hvis Beskaffenhed af de trykte Plakater erfares. Og er Vurderingsforretningen tilligemed Auctions Conditionerne til Eftersyn hos Procurator Top i Silkegaden No. 45.
Berlingske Tidende, 1807-10-15
Fredagen den 23de October førstkommende, om Eftermiddagen 3) Kl. 3 Slet, bliver i Gaarden No. 366 paa Hiørnet af Dronningens Tvergade og Adelgaden ved Auction bortsolgt: En stor Klædepræsse med Jernskrue og Tilbehør, afgangne Juliane Sophie Wulff ogforhen afdøde Mand Klæde fabriqveur Georg Jacob Branners Stervboe tilhørende, imod Betaling ved Tilslaget, eller naar paafordrig til Procurator Wilse, boende i Pilestræde No. 119 Præssen forevises paa Auctionsstedet Dagen før Auctionen formiddag Kl. 10 til 12.
Berlingske Tidende, 1807-10-15
Tirsdagen den 27de October førstkomme de, om Formiddagen Kl. 9 og følgende Da er bliver i det saa kaldede Viin, huus i Skomstrup Sogn, under Frydendals Gods foretagen offentlig Auction over afgangne Skovfoged Jens Nielsens og nu ligeledes afdøde Enkes Stervboe ti hørende bestaaende af Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Kakkelovne, Bord, Stoele, Dragkister, Skabe, Sengesteder, Sengsklæder Linned, Skodigevæhre, Avlingsredskaber, Bæster, Køer, Sviin, og Faar, samt endeel Kornvare af Hvede, Rug, Byg og Havre. Creaturene bortsælges den første Auctions=Dag.
Berlingske Tidende, 1807-10-16
Paris, den 22de Septbr. Moniteuren af 19de September indeholder følgende Kiøbenhavn er i Engellændernes Hænder. Det capituleer ste 21 Dage efter deres Landgang paa Sielland, Europe spil med Forhauselse høre, at denne Fæstning faldt i deres Hænder, førend der og var aabnet Løbegrave, og blot ved set Bombardements Skrækkelighed. Det er sandt, dets før 1ste Virkninger vare frygtelige; en Deel af Staden gik opLuer, en Mængde Koner og Børn omkom, og den danske General troede at burde undertegne en Capitulation. -Der er al Anledning at troe, at Kongen af Danmark ikke vil ratificere denne Capitulation. Kronprindsen bevidne de sin heftigste Misfornøielse over, at en General kundgiøre Jndvilligelser, som overstege hans militaire Fuldmagt Han har allerede vægret sig ved, at modtage den engelske gent Jackson, der indfandt sig for Kiel, og har erklæret at han vilde vedblive at føre Krig med Engelland, og med Vaabenmagt tilbagetage hvad man ved Overraskelse og Forræderie havde frataget ham. - Man bemærker i 7de Artitel, at Engellænderne tale og Endrægtighed og god Forstaaelse mellem begge Stater. Altsaa kunne de endnu formode, at de Danske elske dem, De have rigtig nok heller ikke gjort de Danske videre, end taget deres Skibe og deres Krigsforraad, sat deres Huse i Brand, og spredet Skræ i deres fredelige Familiers Skiød, og det uden Grund, luden Paaskud, uden Krigserklæring, ja imedens de endnu i London pleiede det omhyggeligste Venskabs Udvortes mod den danske Minister. - Hvis de Danske efter slig Beskiemmelse ikke føre en uforsonlig Krig med Engellænderne; hvis ikke Følelse af Had og Hævnelyst opflammer den hver og een, fra Olding til Barn, fra Admiral til Skibsbreng, da er det ude med den danske Nation; den har de pirkelig ophørt at tilvære ; thi den havde dagustraffet taal. en Forhaanelse af dens Uafhængighed, der er mageløs i Historien. Menneskesprog har intet Udtryk, der kan skildre. sligt Foretagende.
Berlingske Tidende, 1807-10-16
Mayn, den 26de Septbr. Kongen af Bayern kom den 22de d. M. til Carlsruhe, for derfra at hjemhente sin Dronning.
Berlingske Tidende, 1807-10-16
Breve fra Neapel melde, at Kong Ferdinand er paa et engelsk Krigskib seilet fra Palermo med sin hele Familie: man troer, at Reisen gielder til Maltha. Folket i Palermo vilde man indbilde, at den gik til Neapel, hvor alt foregaves at være i Oprør.
Berlingske Tidende, 1807-10-16
De syv Øer blokeres nu strængt af Engellænderne, som opbringe til Maltha alle Skibe uden Hensyn til Flag.
Berlingske Tidende, 1807-10-16
af 2 Uagter Krigserklævirgen fra den danske Regierings Side, er det endnu nævnet Danmark er at bestemme om Krigen skal vedblive imellem disse to Nationer. Hs. Maj. forretrækker endnu en venskabelig Overeenskomst. Han længes efter at stikke i Skeden det Sværd, som han saa yderst nødig drog da han blev tvungen. Han er færdig at bevise for Danmark og for Verden, at som han har handler allene efter en Følelse af hvad der skyldedes hans egne Staters Sikkerhed, saa ønsker han ikke, paa nogen anden Bevæggrund, for nogen Hensigt til Fordeel eller Forstørrelse, at drive de fiendtlige Forholdsregler ud over Grændserne af den Nødvendighed, der frembragte dem. Vestminster den 25de September 1807.
Berlingske Tidende, 1807-10-16
En Artillerie=Officeer, som i et Brev med stærke Farve skildrer den skrækkelige Ødelæggelse ved Bombardementer paa Kiøbenhavn, siger til Slutning: "Vor Flaade var saa godt som af slet ingen Nytte til Stedets Overgivelse, undtagen at dens Syn forøgede Frygten. Paa Vor Side skyldes Æren allene Hs. Majestæts Landmagt. De dan ske Soldater faae kun to Styver og Dagen og ere sleklædte, men deres Sold, Klæde og Mondering være no saa slet, bedre end defægtede kunde de neppe gjort, om de havde været de bedst underholdte Tropper i Europa. Brødet her er saa sort som Blæk og saa haardt som Muursteen, hvorfor Tanken om at komme til Engelland igien er saa meget desto glædeligere. Uddrag af et Brev, dateret Helgoland den 13de September. Jndbyggerne af denne lille Øe er det fattigste lille Folk jeg nogentid saae, og mange af dem vilde have sultet ihiel, hvis vor Gouverneur ikke var kommen dem til Hielp Her er 32 Kanoner, foruden Feldtstykker og Mørsere og en stor Forraad af Munition. Det Bombeskib, jeg kom med, ligger som et reent Vrag neden for Øen. Jngen af dens Kanoner reddedes og kun lidet af Redskab og Skibs fornødenheder. Mandskabet er alt i Behold og er sendt ombord paa Commandantens Lord Falklands Skib Qvebek, Chirurgen og Marterne blive her for at være ved Mørserne. Sluppen Wanderer var nær samme Skjæbne, den stødte paa samme Klippe og tabte sin falske Kiøl. Øen er af Naturen ligesaa stærk som Gibraltar. Dens Bredreiser sig overalt 150 Fod steil op over Søen. Den eneste Adgang er en Flugt af 203 Trappetrin; paa disse vare 2 store spanske Ryttere og 2 Porte og paa Portene ere 3 Sex pundige rettede. En varm Himmelfart havde vi faaet, hvis man havde gjort Forsøg paa at forsvare sig. Denne Ør er ikke mere end 3 Mile i Omfang og 3 Fierdingmibred. Jn maanernes Antal er omtrent 3000. Enhver Ting koster dobbelt saameget som i Engelland, og her er kun lidt af alt. Kommer her ikke snart Fødevare fra Engelland, kommer vi til at tære vor Skibskost.
Berlingske Tidende, 1807-10-16
Morning Chronicle af 29de Septbr. har følgende Stykke: J disse Dage tales om, at Ministerne ikke ere ganske enige i Henseende til Rigtigheden af at rømme Sielland, og at man fortrød paa den Artikel i Kapitulationen, der fastsætter vore Troppers Bortgang om 6 Uger. Vi vide ej hvorvidt dette Rygte har Grund. Det synes ei, at vi ved at beholde Sielland, ildechøstet Fordeele nok imod de Fortrædeligheder sligt vilde medført. Vel muligt, at vi forlade det kunne de Franske, ved at benytte saa det Harme, de sidste Tildragelser havde tændt hos de Danske, finde Leilighed til at gaae over og tage Sverrig i Besiddelse, og følgelig udelukke os aldeles af Østersøen. Men havde vi beholdt Sielland, kunde vi dog ikke hindret sligt et Udfald uden ved der at holde en meget stor Armee, om der endda forslog. Alle Jndvaanere af Kiøbenhavn, ja den hele Danske Folk vare forbittrede paa os. Saamange franske Tropper, som kunde komme over, enten paa Smaaskibe, naar vor Flaade ikke kunde blive længer der i Vandene, eller og Vinteren over Jsen, om den Ting ellers lod sig giøre, vare visse paa en hiertelig Medvirkning af de Danske imod os. Det kan derfor omtvivles, at vi kunde holdet ud der. Angrebet paa Sverrig, om det skulde indtræffe, bør ligefrem skrives paa Regning imod det heldige Udfald af Angrebet paa Danmark, thi havde dette ei skeet vilde de Danske efter al Sandsynlighed standhaftigen have modsat sig hiint, og de Franske vilde da ikke heller have paastaaet det. Betænke vi derfor de Vanskeligheder vi vilde døiet ved at føre en Krig i Siælland imod de Danske og de Franske, kunne vi ikke finde det politisk at forblive der. Alle de Tropper, som nu ere der, ja mange flere. vilde ikke være tilstrækkelige til at garnisonere det imod den hele fiendtligsindede Befolkning, der muligt forstærkedes af store franske Corpser. At føre Flaaden bort og siden rømme Øen, var derfor det bedste man efter Omstændighederne kunde giøre. - Man har ellers og havt det Rygte at en stor Armee skulde atter sendes til Buenos Ayres ja det paastodes i Gaar, at Flaaden og Armeen i Norden, skulde være det portugisiske Hof behielpelige ved sammes mulige Flytning fra Europa over til Brasilien.
Berlingske Tidende, 1807-10-16
Helsingøer, den 12te October. Fra den 8de til d. 13de ere 66 Skibe expederede ved Presunds Toldkammer. Den 8de indkom et engelsk Orlogsskib, og den 9de atter et andet ind fra Nordsøen. J Dag kom en Kutterbrig, en Orlogs=Slop og adskillige Kiøbmandskibe ind fra Nordsøen. Et engelsk Skib er forliist ved Hornbek. I Gaar havde vi et stærkt Uveir med Storm og Regn, samt Torden; og man frygter at spørge megen Søskade. Et engelsk Kiøbmandskib, som var passeret Sundet, uden at klarere, og gik til Østersøen, blev ved Bornholm praiet af en engelsk Krydser, og paalagt at gaae tilbage for at klarere. Det ankom hertil i Dag. Man vil maaskee beundre denne Ædelmodighed. Men ingen Aarsag. Det var bestemt til Petersborg, hvor det ikke kunde vente at blive indladt og losset uden at forevise Øresunds Pas. Fra Stokholm skrives, at de Engelske have ophævet Blokaden ved Flodenne Elbe, Veser og Ems. De Engelske have i Dag paa Rehden borttaget 2 Danske Skibe, ladte med Proviant, Smør, Ost, o. s. v. 2 og bragt dem til Flaaden. De 2 forhen fra Jylland ankomne og ommeldte Skippere ere beordrede at gaae til Kiøbenhavn. Den ene er allerede afgaaen nernensinde. Helsinever den 14de Octoberon Fræken 11te til i Dag ere 26 Skibe ethoderede ved Ørøuds Tildkammer. En engelse. i Kuglensigtendeel Kiøbmandsskibe kom i Gaar ind fra Nordsøen. Tvende Soldater af Kongens Regiment, begge Tydskere, løb bort i Gaar Nat og ere undkomne, derimod ankom hertil i Gaar Nat 3de hannoveranske Jægere som Overløbere, og ere bragte i Sikkerhed paa Kronborg. Et engelsk Orlogskib, en Fregat, nogle Kuttere og endeel Transportskibe ligge paa Rheden og vente paa Vind til Afseiling. - Den ene fra Jylland med Smør og Ost hiemkomne Skipper har endelig erholdt Tilladelse til at udlosse her. Smørret gielder Fierdingen 16 a 18 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1807-10-16
- Her kommer daglig mange engelske Søe- og Landofficierer i Land.