Berlingske Tidende, 1793-01-04
Da dette Decret er bleven afsattet efter Buzots Forslag, som er af Ministeren Rolands Partie, saa kan man let indsee, at dermed fornemmelig et sigtet paa Borger en Egalte Octionsca hans Børns Fordrivelse Conto og Penthierre ere uskyldige Ofte, og maae forlade deres Fædreneland. Man da Borgeren Egalite er en Medlem af N. C., saa skal der i Morgen, den 18de, blive handlet om hans Skiæbne i en forskilt Session. Høns Tilhængere drive paa, at Ministeren Roland og Pachemaae, i Fald man vil drive ham ud af Frankrig, blive tillige afsatte, og et nyt Ministerium igien oprettet. Dette sidste Forslag er indskranke til en udestemt Tid. - J Morgen vil det altsaa blive afgjort, om Borgeren Eaalne ganske skal ligge under for Ministeren Roland. Da Bager i Gaar gjorde forslag til den konget Families Forviisning, sagde han : "Egalite har sandelig gjort Fædrenelandet (merolutionen) Tieneste; men fra opfordrer ham til at giøre det den sidste, at gaae frivillig i Landflygtighed, og befrie sit Fædreneland fra sin Narværelse. - Louvet, een af Ministerens Creaturer, sagde: Collatin, een af Tarqvine Beslægtede, var det commerske Folks Consul, og Esatte er det franskes Repræsentant. Collatinoppebiede ikke det Deeret, som forviste ham fra Rom, og dersom Orleans er en Ven af Frihed, saa maae han ligeledes ikke vente paa, at vi forvise ham Frankrig. Jacobiner=Klubben opvakte disse Ministeren Rolands Foranstaltninger mod Orleans i Gaar Aftes en meget heftig Allarm. Roberspierre, Marat og andre af Orleans Tilhængere udstødte gyselige Forhandelser mod Ministeren Roland. Besynderlighed syntes de og forlegne derover, hvor Orleans skulde begive sig hen, da man har Afskye for ham ved alle enropæiske Hoffer. Maae han begive sig bort, saa bliver det dog intet andet tilovers for ham, end at reise til Engeland. Garnier spurgte adskillige Gange i Klubben, hvor skal hans søge sig et Tilflugtsstad, Han har ikke andet end Fiender, udenlands. Roberspierre paastød, at naar man vilde være ret streng, kunde man i det høieste til en Tid, dog med en arefuld Gebalt, dømme Borgeren Egalite og hans Børn til Landslygtighed, og dette Exilium maatte da ikke vare længere. end indtil Frankrigs Frihed var kommen til en sikrer Stykke, og havde vundet en fuldkommen Anseelse. - Kongen har ladet N. C. vide at han har valgt Lamolgon=Malesberdes og Trouchet til fine Advocater. - Den 15de besluttede N. C. efter lange Debatter uigientaldelig : At Ludvig Capet skulde bistemt med sine Addrater blive børt den 26de December for N. C. Stranker, og frembringe sit storsvar. Videre blev besluttet, at en collationeret Afskrift af alle til Ludvig Al. Proces henhørende Actstykker skulde til stilles ham og hans Advocater, og at disse, naar de vilde see Originalerne, kunde faae dem at see i de 21ves Commission. I Gaar har N. C. gandske ophævet den Gotgiørelse, som var bestemt til Begyndelsen for de passessionerne tydske Fyrster i Elses og Lothringen. - Siden bleve Seiereberetningerne angaaende Jndtagelsen af Geldern. Limburg, Aachen og s. v. orlaste, og N. C. decreterte til Rettesuar for Generalernes Opførsel i de erobrede og endnu grobrende Lande, at alle Lehns= og Tiende Afgivter, Adels Jagt og Fiskerierettigheder skulde i bemeldte Lande strax efter den stanske Besidde setagelse og høre. og Fred, Hielp, Brøde. Lighed forsikres. Jndbyggerne.