JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
De Resultater, som mangfoldige Forsøg eller rettere sagt Udførelser, denne nye Læremethode har viist, ere: at et Barns Undervisning i Skrivning, Læsning og Regning kun kostede 89 Fr., eller 3 Rbd. Sølv, at et Barn med almindeligt Nemme var færdigt i 67 Maaneder, nogle i 5 og de meest tungnemme i 910 Maaneder ved 6 Timers Undervisning om Dagen. Men herved forudsættes den første Jndretning af Skolen at være skeet, Huset kjøbt, Borde, Bænke og alle Materialier anskaffede. Bekostningen bestaar altsaa kun i Materialiernes Vedligeholdelse og Lærernes Løn. Den første Jndretning af den Natur er i Frankrig kun paa faa Steder foranstaltet af Regjeringen. Det er ulykkeligviis Tilfældet i hvert Land, hvor der nyligen har været Revolutioner, at der som oftest hos Folket hersker en Mistro og Mistillid til Regjeringen og dens Foretagender, Jmidlertid viste han den ved alle Leiligheder sin Kongelige Beskyttelse. Da man var vis herpaa, saae man ogsaa fra alle Sider deels rige Privat mænd, der oprettede nye Skoler, deels hele Communer, og deels Subskriptioner at give de fornødne Fonds dertil. Forgjeves bestræbte en Deel fordumsfulde Adelsmænd, eller de saakaldte Ultra's, og en Part af Geistligheden sig for at undertrykke den nye Læremaade. Den udbreder sig dagligen alt mere og mere, og inden fem eller sex Aar ere henrundne, vil den mueligen være den herskende i de fleste Almueskoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
Af det her Fremsatte synes det indlysende, at den nye Læremaade er hensigtsmæssigt og passende for Almueskolerne. Dens Hovedformaal er blot at lære Børnene at læse, skrive og regne (hvortil kunde føres Geographie),men den er ikke anvendelig paa høiere Undervisning. Jordbeskrivelsen, Retskrivningsregler og Hovedregning ere Begyndelsen til Forstandsøvelser og egentligen Overgangen til den høiere Undervisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
Den nye Undervisningsmethode er i sin Natur meere mekanisk, den egner sig altsaa ikke til Anvendelse ved Underviisninger, hvor Forstanden videre skal udvikles, og den høiere Jntellectuellitet sættes i Bevægelse og bringes til at gjøre Fremskridt. Dens Maal er i en Tid af et Aar i det Høieste at fuldende et Barns Elementarundervisning. Heller ikke er, saavidt man veed, noget af de Forsøg, som i den Henseende gjordes, faldet heldigt ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
Efterat have gjort den danske Almeenhed nogenlunde bekjendt med den ny Læremaades Natur og Formaal, glæder det Anmelderen ogsaa at kunne meddele nogle foreløbige Efterretninger om Udfaldet af det Forsøg, der hidtil er blevet anstillet dermed i Fædrenelandet. Vor Konge, hvis høje Opmærksomhed intet undgaaer, der sigter til Almeenhelds Fremme, paalagde, under 3 Febr. d. A., Hr. Divisions=Adjutant Abrahamson, Ridder af Dannebrogen, der i Udlandet har havt Leilighed til at lære at kjende den nye Undervisningsmethode i alle dens Grene og alle dens Skikkelser, at anstille Forsøg dermed her i Kjøbenhavn, og under d. 8 Marts d. A. indgav han en allerunderdanigst Rapport om Resultaterne af dette Forsøg, der i det Væsentlige var af følgende Jndhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
Under d. 14 d. M. har det allernaadigst behaget Hs. Maj. ved to allerhøieste Rescripter, det ene til Directionen for Almueskolen og det andet til Hr. Divis. Adjutant Abrahamson at befale at Undervisningsanstalten efter den indbyrdes Undervisning ikke skal underlægges Directionen for Almueskolerne, at, ifølge Div. Ad. Forslag, Cand. Theol. Thyge Schow ansættes som Lærer ved Undervisningsanstalten; at den skal staae under Over inspection af Div. Adjutanten, og at han den 1ste i hver Maaned skal indgive en Beretning om Undervisningens Fremme m.m. directe til Hs. Maj. Kongen."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
Sprogbemærkninger. Ælden af vore nuværende Hvedebrøds Forn sees bedst af den Benævnelse Kringle betyder paa Jslandsk Kreds. Saaledes begynder Snorro Sturlesens Krønike med de Ord: Sa er Sagt, at Kringla Heimsius (saa er sagt, at Verdens Kreds. – J det endnu brugelige omkring er en Levning af Kringla. Jslændern bruger kringum istedet for vort omkring, og Kring, istedet for vort Ring. Kun i faa Sprog har man saa forskjellige Benævnelser paa Lucifer end i vort. Diævelen, som aabenbar kommer af det græske Diabolos, en Bagvasker, har givet Anledning til det tydske Teusel, det engelske Devil, det franske Diabel. Den græske Benævnelse er upaatvivleligen taget efter det hebraiske Satan, en Forhindrer, Modstander, Fanden er et Ord, som kun findes i vort og det svenske Sprog, skjøndt det i det sidste hedder Fan. Ordet maa have været tidligere indført hos os end Diævelen, thi det kommer aabenbart af det moesogoth. Fiand (Fiende) som svarer til de græske og hebraiske Navn paa Diævlen. Muelige er det beslægtet med Faunus, der af Romerne ogsaa tildeels betragtedes som en Helveds, eller Pestaud Maaskee den første Jdee, at forestille Diævelen som et Slags Faun, er kommen af denne Benævnelse. Ved Munkene er nok Ordet Diævel bragt ind i Sproget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
I et offentligt Blad har man for kort Tid siden læst, at siden Landbesiddelsernes Sønderlemmelse lagde Grunden til den jydske Hesteraces Forfald, bliver gode Heste Aar for Aar kjendeligen sjeldnere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
J denne Anledning spørges, er den jydske Hesteraces Forfald den eneste Ulempe, Jordeiendommenes Sønderlemmelse har medført, Trende Mænd, 4, 3 og C., have ved 3de Gaardes Udstykning faaet nogle Ager- og Eng lodder, hvis Længder og Breder efter Middeltal befindes at være saaledes: Den Agerlod 2778 Al. lang og noget over 100 Alen bred, en Englod 870 Al. lang og 13 Al. bred. Ben Agerlod 1800 Al. lang og 69 Al. bred, en Englod 660 Al. lang og 19 Al. bred. Den Agerlod 1500 Al. lang og 180 Al. bred, den gjennemskjæres i Længden og Breden af 2de Veie, som burde indhegnes paa begge Sider. for at skaffe Fred, en Englod 1900 Al. lang og 15 Al. bred, en dito 1100 Al. lang og 17 Al. bred. Disse Mænd ønske, at en kyndig Landmand (dog ikke af dem, som plante Kartofler op og ned af Væggene) vilde opgive dem den fordeelagtigste Jnddelings- og Driftsmaade for disse Agerlodder, og Maaden, hvorledes de uden Jndhegning, thi dertil vilde medgaae for megen Jord, kunne erholde Fred saavel paa Agerlodderne som Englodderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
En anden Mand har ligeledes ved en Gaards Udstykning erholdt en Hedelod, 5200 Alen lang og 64 Al. bred, han udbeder sig ogsaa en kyndig Landmands Raad, angaaende hvorledes han bedste skal bruge denne Lod, som iøvrigt er af den Beskaffenhed, at den vel fortjener at opdyrkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
En Mand har tilkjøbt sig en Jordlod, som bestaaer blot af Lyngheedejorder, der ere ansatte til omtrent 6 Skpr. Hartkorn, hvilke Jorder ei tilforn have været dyrkede. Denne Heedelod har Kjøberen tildeels opdyrket og agter dermed at fortfare, skjøndt saadant er byrdefuldt og kostbart. Sælgeren havde, for han solgte Heedelodden fra hans Gaard, indgaaet Accord om Tienden af Gaarden, mod en vis aarlig Afgivt pr. Tønde Hartkorn, Kjøberen, som ikke eier eller dyrker anden Jord end denne Heedelod allene, var af den Formening, at han i Følge Forordningen af 8 Januari 1810, 2 Litr. A., og Placaten af 17 Juni 1812 §. 1, skulde være fri for at svare Tiende af ommeldte Heedelod; men Tiende Eieren fordrer Tiende af det Hartkorn, hvortil Lodden er ansat. Her spørges, hvorledes kan denne Tiende Eierens Paastand bestaae med ommeldte §. i Forordningen af 8 Januari 1810 og Placaten af 17de Juni 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
Jndenlandske Efterretninger. Af den nylig udkomne Beretning om Jnstitutet for Metalarbeidere for f. A., som stiftedes for 12 Aar siden, sees, at denne practiske Jndretning bestandig gaaer frem til mere Fuldkommenhed. Dens Fond, som ved Slutningen af 1817 var 2000 Rbd., er nu 3800 Rbd., har altsaa bekommet en Tilvext af 1800 Rbd., af hvilke Hans Majestæt Kongen har havt den Naade at give 800 Rbdlr. af Fondet ad usus publicos og Selskabet til Haandværkstandens Forædling har ved dets Ophævelse givet 300 Rbdlr. i Obligationer. Foruden den fri Underviisning, som hver Aften gives Metalarbeidere fra 8 til 10, og som benyttes af 50 Svende og Lærlinger ugentlig, og den Underviisning i Dreining, som Liebhabere kunde nyde fra 6 til 8, imod at betale 24 s. for Timen, nyde nu og Træarbeidere en Gang ugentlig fri Underviisning om Aftenen fra 8 til 10 i Dreining, og om Søndag Middag fra 12 3/4 til 1 3/4 forelæses af Jnstitutets Bogsamling, saavel hvad der kan være nyttigt i Almindelighed, som hvad der er hensigtsmæssigt for Professionister i Særdeleshed. Til disse Forelæsninger have Jnstitutets Elever fri Adgang, og andre Professionister kunde og bivaane samme, imod at betale I Rbdlr. for hele Vinteren til Jnstitutets Fond. Siden Jnstitutets Oprettelse 1807 har 309 Metalarbeidere nydt Underviisning i samme, og blandt disse have fra April 1816 til April 1818, 16 Elever viist meest Fremgang, hvoriblandt 3de unge Jslændere, hvis Underviisning det Kongelige Landhuusholdningsselskab har betalt for til Jnstitutets Fond. Hvert andet Aar pleier Jnstitutet at have en offentlig Udstilling af dets Arbeider. Den har i Fjor fundet Sted 8te Dage i Octbr. og derved er seet fortrinligt Arbeide af dets første Elever, hvorved de viiste, at de anvendte paa eget Arbeide, hvad de der have lært. - Ønskeligt vilde det være, at ligesom Metal- og Træarbeidere nu kunde paa en nyttig og behagelig Maade anvende deres ellers ofte ledige Aftentimer, til Fremskridt i deres Fag, at der og kunde oprettes Underviisningsanstalter om Aftenen for andre Professionister, saasom for Læder= og Skindarbeidere, Tøiarbeidere m. fl.; og dette vilde maaskee og opnaaes, naar Bestyrelsen af dette Jnstitut, søgte at formaae saakyndige Medborgere til at overlægge denne Sag nøiere. Jnstitutet vilde saaledes udvides til at realisere den skjønne Plan, der engang sysselsatte den almene Deeltagelse; nemlig Veiledning til, for alle Professionister at drive deres Dont bedre, og tillige derved ei forsømme Menneskets Udvikling til de fremskridende Tiders høiere Dannelse, og dette sidste vil nu ved Søndagslæsningen kunne bevirkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
Mariboe, den 11te Marti. Søndagen den 7de dennes afbrændte et Huus i Clodskov paa Falster. Det bestod af 9 Fag, ikkun meget lidet af Jndboen blev reddet. – Siden den sidst udkomne allernaadigste Anordning, lever man nu her i Stiftet, baade i Kjøbstæderne og paa Landet, i en ønskelig Fred og Roe for de omstreifende Vagabonder, der tilforn hjemsøgte os saare. - Som et Beviis paa, hvilken Magt indgroede Vaner, Fordomme og Overtroe har over det menneskelige Hjerte, og med hvilke langsomme Skridt Oplysningen gaaer frem, kan tjene, at endeel Bønder her i Lolland næsten daglig bestormer Udgiveren, for at faae det saakaldte bekjendte skandaleuske Himmelbrev eftertrykt, en Ære, som han meget frabeder sig. - Ved Mariboe Byetingsret er den for gjentagne Tyverier her arresterede og tiltalte Kosmopolit, J. F. Krause, og som uden at have lært Skomager=Professionen udgav sig for Skomagersvend, dømt til Fæstningsarbeide paa Livstid. - Den forhenværende Vægler her i Mariboe Jacob Bramsen, der var tiltalt for formeentlig Drab paa en Væverdreng, er ved Lands-Over samt Hof- og Stadsretten dømt til at arbeide i Møens Tugt- og Forbedringshuus i 8 Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
- En gammel velbekjendt Raadstue-Candidat, den saakaldte Ole Fanden, der ved sine hocus pocusfilias Streger saa ofte har moret den haabefulde maribonitiske Ungdom paa Gaden, har atter i Nat havt frie Qvarteer i Retfærdighedens Tempel, da han fandtes liggende paa Gaden i en høist beruset Tilstand. - De sidste Markeder i Saxkjøbing, og Mariboe vare høist maadelige. Jkkun faa Kiøbere og Sælgere indfandt sig, der formodentlig var en Følge af den meer og meer om sig gribende Epidemie, Pengemangel. J Saxkjøbing kostede en god Hest paa 5 a 6 Aar 50 Rbd., en ringere 30 a 35 Rbd.; en Arbeidshest til 2 Aars Slid 10 Rbd. Et Par Støvler 5 a 6 Rbd. Et Par Skoe fra 10 til 12 Rbmk. En Al. fineste Kembris 6 Rbmk. Et Mouks Tørklæde 4 Rbmk. 8 s. a 5 Rbmk. - En stor Deel Grønjord er allerede pløiet, men man har endnu ikke begynde at faae Ærter. Vinterkornet staaer ypperligt, Kornpriserne falder, saa at Kornhandlerne kan vente dem i Aar en dygtig Skrup. Jgaar og idag har vi havt en stærk Storm af N. V., hvorved Veiene ere blevne meget forbedrede. – J denne Uge ere de første Vaarsild blevne os tilførte fra Nakskov, da der ved Albue er indrettet et ordentligt Sildefiskerie. Fra Begyndelsen kostede Stykket 1 1/2 Rbs., men ikkun 1 Rbs. i Oelviis Atter er en Skolelærer suspenderet, nemlig en Sønderupsønder i Boeslunde ved Korsøer. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
Randers, den 3die Marti. Den i Provinds kjøbstæderne saa almindelige Mangel af Gadernes Oplysning i de mørke Aftener, hvorved man ofte staaer Fare for, naar man ei er forsynet med en Haandlygte, at rende paa hinanden og komme til Ulæmpe, kan nu her snart ventes erstattet. disse Aftener har man anstillet Forsøg med den fra saa mange Steder priste Belysning med Gas og, saavidt Apparaterne tillode det, faldt disse Forsøg ret godt ud. Det antændte Gas kastede et saa klart Skin fra sig, at det oplyste en Strækning, hvortil ellers 3 almindelige Lanterner behøvedes. Forsøget skeed lige uden for Slotsporten, og Gasset lededes i Blikrør ud fra den derværende Smedie, hvor det blev udviklet af Steenkul, Ved denne som ved enhver anden Nyhed, havde naturligviis forsamlet sig en dygtig Hoben Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
Laxefangsten synes i den sidste Ugestid og længere, at have givet temmeligt Udbytte. Prisen holdes endnu bestandigen i 3, 4 a 5 Rbmk. for Pundet af frisk, eller saakaldet grøn Lax, i Forhold til deres Størrelse og Godhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
Kjøbenhavns Børs d. 16 Martii. Cours. Hamb. 2 M. 208, a vuta 2II. Amsterdam 2 M. - Paris. London 2 M.Spec. 212. - Specier solgtes til 12 Rbmk. 15 s. Obligationer 72 1/2 a 73 1/2. Norske Rasbksedler 17 Rbd. Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedle62 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numer J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes de med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeilstrædet Nr. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ad Rostock Sextende Aargang. No. 23. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Den Lykkelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-20
En mægtig Konge laae paa Sygeleie, Af Gigten piint i stærke Febersved, Og havde givet hen Alt hvad han eiet For nogle Timers Søvn og Rolighed. Tre Læger stode tæt hos Potentaten, Forgjeves pønsende paa gode Raad, Og selve Sjelelægen: Slotsprælaten, Formaaed intet uden bitter Graad. Kun Hoffets Nar, thi den Gang kun var een, J sande Enfold med et Raad fremtreen. Hvi staae J Taabenakker her og maabe? Er det den Konst, J tale om saa stort Fortjene J at bære Doctorkaabe, J, som nu staae, lig Køer for en Port, Tillad, min Fyrste, at jeg eder raader, At give disse Tre et Spark; En Mand, som bedre veed hvad eder baader, Boer ikke langt fra eders Park.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-20
J Stjerner læser han fast som Propheten Hver Ting, der hændes skal her paa Planten." Det hele Consulat af Medici Stod reent perpler ved Narrens kjekke Tale, Og alle Tre med Harme stemte i Løverdagen den 20 Marti 1819. Fordømte Nar, hvi tør saa frækt Du prale Men Kongen byder Soliman at komme, Og inden Timen end er omme, Den Gamle med de blanke Sølverhaar, For Kongens Sotteseng ærbødig staaer. Et ringe Middel, min høiædle Drot! Kan stundom Livets sidste Jldgnist redde; En Skjorte af den lykkeligste Mand Lad bringe til Jert Kongelige Slot, Tag Skjorten paa, og jeg med Jer vil vedde, At J vil vorde frelst fra Gravens Rand; Den bringe vil Jer Sundhed slux tilbage Og lægge mange Aar til Eders Dage De Læger af den Gamle smile; Men Kongen byder, strax at ile Og skaffe Skjorten af en Lykkelig, Som han beslutter at iføre sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-20
Man sender Bud til alle Rigets Egne, Og byder op paa Majestætens Vegne Den Lykkeligste i hans hele Land, At redde Kongens Liv fra Gravens Rand; Nu Folket stimler til i Tusindtal, J Kongeborgens store Marmorhal, Og Skjorter dynges op i hele Bjerge, Mod hvilke Garden selv seer ud som Dverge. Og Kongen prøver nu dem allesammen Til hele Folkets og hver Hofmands Gammen. Dog, syg var Drotten, og syg han blev, Ei nogen Skjorte hans Gigt fordrev. Men end vil Fyrsten ei opgive Haabet, Han lader sin Herold reise Landet om, Og den gjentager atter Kongeraabet: Hvor, som er lykkelig, til Slottet kom!"Med eet han øiner bag en liden Hække To unge Landsbyfolk i trofast Favn, Og mens til Kys de begge Munden række, Dem synes fremmed hvert et jordisk Savn. Ei for en Krones Glands jeg vil bortbytte Min søde Pige og min lille Hytte. Ei ændser jeg et Kongerige Ved Siden af min glade Pige. Hun ene gjør mig lykkelig, Hun ene gjør mig stor og rig." Saa taler i sin Glæde Drengen, Nedsænkt i høie Græs paa Engen. "Hvad nys jeg søgte, det nu jeg har funden, Held Dig, min Knøs! O, Du har Prisen vunden! Vor store Konge til Din Skjorte trænger, Og uden den han ei kan leve længer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-20
Jndenlandske Efterretninger. Af den i Overeenstemmelse med det kongelige aabne Brev af 6te April f. A. til Qvartalscoursens Bestemmelse anordnede bestandige Committee, er den Cours, hvorefter Rigsbanksedlerne i April, Mai og Juni Maaneder d. A. skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der efter allerhøistbemeldte aabne Brev kunne afgjøres med Rigsbanksedler eller Rigsbanktegn, bestemt til 200, mod 100 Species eller 200 Rbdlr. Sølv, og blive, som Følge heraf, Rigsbanksedler og Rigsbanktegn, for bemeldte 3 Maaneder, i alle Betalinger af det ovennævnte Slags, at modtage efter deres fulde paalydende Sum. (Collegial-Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-20
Et vigtig Nationalværk er i disse Dage udkommet under Titel af Haandtegninger af C. G. Kratzenstein Stub, Historiemaler og Medlem af Konstacademiet i Kjøbenhavn, udgiven efter hans Død af hans Ven C. Chr. Bang, stukne i Kobber, alt bestaaende af 18 Blade, foruden Titelblad. De bestaae af følgende: 1. Familiesorg over et Barns Død (tuscheret Haandtegning fra 1815). Konstnerens yngste Barns Død gav Anledning til denne Composition. 2. Orestes og Furierne (Haandtegning fra 1814). 3. Engelen, der befrier Peder af Fængslet. 4. Fingal og Lodas Aand af Carrichthura (Haandtegning fra 1814). S. Ossian og Alpins Søn. Af Ossians sidste Sang Berrnthon (Oliemalerie, Konstnerens sidste Arbeide. 6. Ossians og Evirallins Aand af Fingal 4 Bog (Haandtegning fra 1811. 7. Plyche, bortført af Zephyrerne (Haandtegning fra 1816). 8 Halcyone seende ud over Havet. 9. Halcone drømmende sin Mands Skibbrud (Haandtegning fra 1810). 10. Halcone findende sin Mands Lig (Skifte fra 1810). 11. Amor og den hendaanede Psyche. 12. Tvende Studier fra 1815. Starnos og Fin. 13. Tvende Studier til det foregaaende Stykke, Amors og Plyches Hoveder, tegnede med Blyant. 14. Studier til Stykket Ossians og Alpins Søn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-20
16. Studier til det foregaaende Stykke (fra 1816) Peders og Engelens Hoveder, tegnede med Blyant. 17. Fingal, Agandecca og Starne, af Fingal 3 Bog. (En tuscheret Haandtegning, componeret i Rom 1810.) 18. Danaidernes Straf. - Det Hele er det første Værk i sit Slags her tillands, og gjør Udgiverens Smag og Konstsands lige megen Ære. Det er en skjøn Blomst, offret paa den Hedengangnes Grav og Fædrenelandets Alter. Værkets Motto, forfattet af Baggesen, er Konstnerens bedste Gravminde, og lyder saaledes: Hans Stræben steg til Raphaelers Chor Om Toppen hvorfra Kunsten skuer ned, Og efterlod sig faa, men lyse Spor Af Gangen til dens Maal i deres Fied."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-20
Værket faaes for 5 Specier hos Universitetsboghandler Brummer. De Blade, som indeholde Studier af forskjellige Hoveder, udførte i den saakaldte punkteerte Maneer, og ere særdeles brugelige i Tegneskoler, sælges særskilte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-20
Odense, d. 16 Marts. Atter fortæller Man følgende Tildragelse: En Aften i forrige Uge blev Aars Møller, som kom ridende imellem Ørbek og Gierslev, antastet af to Personer som greb fat i Hestetøilen. Den Ene, som formodentlig kjendte Mølleren i Maaneskinnet, løb strax; Mølleren benyttede sig heraf, greb den Anden og nødte ham til at spadsere med til Ørbek, hvorfra han endnu samme Nat blev transporteret til Nyborg Raadstue. Det skal være en Huusmand fra Gierslev. Om Oplysning eller Ondskab har tilskyndet ham til Handlingen, vides ikke, Muligt at den driftige Herredsfoged herved kan komme til Kundskab om Overfaldet forleden paa Dyrelæge Erichsen, da det var i samme Egn. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-20
Aalborg, den 13de Marti. Det her i forrige Uge paa de 40 Ridderes Dag holdte Hestemarked var, som det kaldes, flaut. Mængde af Sælgere var der, men kun faa Kjøbere. Omsætningen var derfor ikke betydelig, og Forlegenheden hos de mange, som havde Trang til at sælge, blev kuns afhjulpen meget ufuldstændigt. Prisen paa de faa Heste, som solgtes, var, efter Beskaffenhed, imellem 30, 60 og 70 Rbd. i Sedler. Kornpriserne synes at ville dale, og allerede staae de ikke saa lidet under Kapitelstaxterne, ligesom Tilfældet endnu mere var ifior. - J Torsdags indtraf det Uheld, at en aldrende Mand af Sundbye druknede paa Fjorden. Han befandt sig i en Færge, der havde omborde ogsaa et Par Heste, som skulde overføres til Aalborg, og som Manden imidlertid skulde holde ved. Af en eller anden Aarsag bleve Hestene skye, sprang overborde og drog Manden med sig. Hestene prisede deres Kunst i at svømme, og naaede lykkeligen Land ved Sundbye, men Manden kom i en ganske andet Tilfælde. Uagtet alle Bestræbelser af de øvrige Folk paa Færgen, var det dog ikke mueligt at bjærge ham, førend det var for sildigt. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-20
Aarhuus, d. 16 Marts. Festligen at hellig holde ædle og fortjente Mænds Fødselsdag i offentlige Samqvem er en herlig gammel Skik; men ei allene derfor, men sande og stærke hengivenheds= og Erkjendtligheds Følelser gjør d. 12te Marts hellig og høitidelig for Aarhusianerne, thi paa den Dag fødtes deres elskede Stiftbefalingsmand, Hs. Excellence Hr. Geheimekonferentsraad, Baron de Guldencrone, hvis høie Værd af alle skjønsomme Hjerter, med rørt Taknemmelighed erkjendes. Skjøndt festlige Optog ei behøves hvor Hjerterne tale, saa feiredes dog Dagen atter dennegang ved mangehaande festlige Optrin. Paa Theatret, hvor Øhlenschlægers herlige Digterværk: Axel og Valborg, opførtes, fremsagdes af en Dame en Prolog, der tolkede den talrige Forsamlings hjertelige Følelser for vor Guldencrone. Efter Spiisningen var Bal, som varede til lyse Morgenskjær. - - Danmark hulde Genius, Længe holde Du Din Haand over Ham, at Han ved Sin hulde Gemalindes Side, midt iblandt os, trygt omslynget fast af hundred Arme, maa erkjende at kun den, som er paa Hjerter riig, er lykkelig. - Den berømte Komiker, Hr. Ropke, er indtruffen hertil fra Khvn. Efter Forlydende vil han ogsaa glæde os her med sit udmærkede Talent. - Det Franckske Skuespillerselskab, der nu henved to Maaneder næsten daglig har givet Forestillinger i Horsens, kan ligeledes ventes hertil i næste Uge. - Paa Thunøe skal der i denne Tid herske stor Dødelighed. - Her i Byen Slagtedes forleden Dag en Stud som veiede 1303 Pund. (Aarhuus Av.)