Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-05
Nyeste Post-Efterretninger. Der skrives fra Marseille under 15de October: at Begivenhederne i Levanten begynde at opklares og det Slør at lettes, hvormed de hidintil have været bedækkede. Feldtoget i 1824 har uagtet alle Portens Anstrængelser ikke frembragt noget gunstigere Resultat for Tyrkerne end i de foregaaende Aar og Vicekongen af Ægyptens Medvirkning har ikke været til nogen Nytte. Erobringen af Jpsara havde kunne forskaffe Capudan Pascha store Fordele, dersom han havde benyttet Grækernes første Skræk og fortsat sine Operationer med Hurtighed. Øen Samos havde udentvivl den Gang været villig til, at underkaste sig og modtage den tilbudte Amnestie; da den største Deel af Folkemængden og Magthaverne havde i Begyndelsen opgivet alle Jdeer og at forsvare sig; men den Tyrkiske Admirals ubegribelige Tøven og hans uvirksomme Ophold vedMitylene i flere Uger, frembragte en stor Forandring, da Grækerne kom sig af deres første Bestyrtelse og nu opbød alt for at afvende den truende Fare. De afsendte Agenter til Samioterne, lovede dem Understøttelse og satte Mod i dem. Den Gang der bleve gjorte alvorlige Anstalter til Landgangen, ankom en i Græsk Escadre i Nærheden af Øen. Ved Admiral Sacthuris dristige Angreb paa en Afdeling af den Tyrkiske Flaade, som skulde forsøge Landgangen blev denne tildeels ødelagt, og Capudan Pascha, som forgiæves vilde ile den til Hielp, gav, efterat der var kommen stor Uorden blandt hans egne Skibe, Signalet til Flugt, af Frygt for de Græske Brandere og trak sig tilbage til Budrun. Grækerne forfulgte deres Fiende, bemægtigede sig endnu mange Tyrkiske Transportskibe, med Mandskabet, som var derpaa. De Tyrker, som vare landede paa Samos fra den 14de til den 17de August, og som ikke kunde giøre sig Haab om nogen Understøttelse, bleve nu angrebne, og deels nedsablede og deels tagne. til Fange. Saasnart Capudan Pascha var ankommen til Budrun lod han Jbrahim Pascha paa det indstændigste opfordre til at forene sig med ham. Denne Anfører havde hidintil opholdet sig ved Rhodos med sin Flaade, som bestod af 80 Krigskibe hvoriblandt 9 Fregatter af første Rang og af 180 for det meste Europæiske Transportskibe, som havde 18,000 Mand Jnfanterie og 2000 Mand Cavallerie ombord. Det synes at den egentlige Aarsag, hvorfor han saa længe har tøvet uden at foretage sig noget, var, at Vicekongen ikke har meent det alvorligt med sin Expedition til Portens Fordeel. Jmidlertid lovede Jbrahim Capudan Pascha: at han vilde støde til ham og han ankom ogsaa med sin Flaade til Øen Stanchio, som ligger noget fra Budrun; men nu opkom der en nye Tvist om Overcommanden imellem begge Anførerne. Efter mange Underhandlinger blev man enig om, at afsende Courere til Constantinopel for at forlange Jnstruxer, førend Flaaden skulde begynde sine Operationer. Officerene fra begge Sider afreiste til Constantinopel i Begyndelsen af September; men imidlertid ankom Sachturis med sin Division fra Samos. Han observerede Capudan Pascha, imedens Miaulis angreb den Ægyptiske Flaade ved Stanchio og slog den paa Flugten efter en langvarig Kamp. Jmellem Capudan Pascha og Sachturis kom det kun til ubetydelige Fægtninger og Ægypterne besværede sig over: at den Tyrkiske Storadmiral ikke understøttede dem. J hvorledes det saa forholder sig dermed, saa synes den Ægyptiske Flaades Nederlag og Adspredelse ikke at kunne nægtes. Den største Deel tog Flugten til Rhodos, hvorhen den blev forfulgt af Miaulis og skal siden efter være seilet tilbage til Alexandrien. En Ægyptisk Afdeling, som blev afskaaren fra Flaaden, tog Flugten til Suda, en Havn paa Øen Candia. Ægypternes Tab paa Krigs- og Transportskibe bliver anslaget meget høit, Capudan Pascha benyttede Miaulis øieblikkelige Fraværelse, som var i Begreb med at forfølge den Ægyptiske Flaade, for at seile tilbage til Mitylene; men den sidste er allerede kommen tilbage fra Rhodos og i Nærheden af Mitylene, hvor han giør Tilberedelser til paa nye at angribe den Tyrkiske Flaade. – J Ancona har man faaet følgende høist mærkelige Skrivelse fra Corfu af 27de September; men hvis Jndhold trænger til nærmere Bekræftelse. Den lyder saaledes: OverJthaca, Zante og Cefalonia, erholder man Efterretning om, at store Høitideligheder have fundet Sted i Morea, i Anledning af den Ægyptiske og Tyrkiske Flaades totale Ødelæggelse. De Græske Helte havde allerede leveret Barbarerne tre Søeslag, efterat de i de foregaaende Fægtninger ved Rhodos, Kos, paa den Karamanske Kyst og ved Budrun havde opbrændt henimod 100 smaae og store Skibe, eller borttaget dem eller boret dem i Grund, saa var det endeligt lykkes dem at sætte Jld paa Mehemed Alis sidste og skiønneste Fregat. Paa denne var Jbrahim Pascha Mehemed Alis Søn, Admiralen Jsmael Gibralter og en Franskmand, der har før været Adjutant hos General Grouchy, og som har antaget den Tyrkiske Religion, og ledet Vicekongens Krigsforanstaltninger i de sidste Aar, ombord. Da disse Personer vilde redde sig fra Skibet, der var sat Jld paa, til et andet Skib, saa kom de imellem de Græske Baade, som Grækerne altid pleie at holde i Beredskab ved en saadan Leilighed, og bleve gjorte til Fanger, saaledes bemægtigede de sig ogsaa ved Samos en Brodersøn af Beien af Tunis. Disse tre anseelige Fanger ere tilligemed en Fregat og en Corvet og et Skib som er ladet med 8 Millioner Tyrkiske Piastre, bragte i Triumph til Napoli di Romania. J en anden Træfning ved Rhodos have Grækerne erobret 32 Transportskibe, deels Tyrkiske og deels Ægyptiske. – Efterretningen kan vel endnu ikke holdes for fuldkommen sikker: den troes imidlertid paa Corfu, og i Triest har man ogsaa derfra faaet den samme Efterretning.