JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
Fuldstændigere Efterretninger fra Jndien bekræfte Gisnis Erobring af Afganerne. Om Besætningens Skjæbne erfares Jntet, og man frygter derfor, at den har maattet deele Skjæbne med Armeen i Kabul. Generalgouverneuren i Ostindien har befalet, at Elphinstone og Palmer skulle stilles for en Krigsret, og at en stræng Undersøgelse skal anstilles over alle engelske Commanderende og politiske Agenter i Afganistan. Om Jndtagelsen af Bjerg passerne ved Cheiber berettes Følgende: Den 5te April udbredte sig i Schellalabad, hvor General Sale saa tappert har forsvaret sig mod Afganernes uafbrudte Angreb, det Rygte, at Pollock, som var paa Veien med Undsætning, var slagen tilbage fra Jndgangen mellem Bjergene. Den følgende Morgen fyrede Fienderne i Beleiringsleirene Glædesskud til Ære for dette Nederlag. Da det tillige blev berettet, at en Afdeling Afganer skulde sendes imod Pollock, og at Albar Chan, som anførte Beleirerne, stod i Begreb med at trække sine Tropper tilbage, besluttede Sale at angribe ham med sin hele Magt for at holde ham borte fra Pollock og om muligt at ophæve eller i det Mindste lette Beleiringen. Om Morgenen Kl. 7 drog han ud og slog, efter en glimrende Fægtning, Fienden paa alle Puncter. Den engelske Styrke beløb sig neppe til 1400 Mand; Fjenden havde over 6000, som bleve drevne paa Flugt, deres Kanoner, hvoriblandt nogle af de i Kabul erobrede, faldt atter i Englændernes Hænder, og 500 døde og saarede Afganer bedækkede Valpladsen. Den tappre Oberst Denniesom i flere Aar med Hæder har kæmpet mod Bjerg beboerne, var blandt de faldne Englændere. Schellalabad, som i 6 Maaneder havde været snævert indesluttet, var befriet. Til denne glimrende Seier kom Jndtagelsen af de hidtil af ingen Fjende erobrede Cheiberpasser, som derfor i hele Jndien kaldtes de jomfruelige. Efter frugtesløse Underhandlinger med Egnens Beboere om at maatte passere Bjergene, drog General Pollock den 5te April ud fra Peschaver og fandt Fjeldkløfterne, som danne den eneste Vei, tilspærrede med store Steen barricader og stærkt besatte med Fjender. Unde Beskyttelse af en skrækkelig Granatild af 10 Kanoner besatte Englænderne Høiderne ved begge Sider. af Jndgangen, og rensede nu derfra den nærmeste Deel af Passet med Kanonerne. En Deel af Hæren marscherede langs af Kløftveien og naaede den følgende Aften med ringe Tab Ali Mesdschid. Fienderne vare 10,000 Mand stærke, men da de saae sig omgaaede af Englænderne, grebe de strax Flugten. Pollock drog nu den 9de April uden Modstand igjennem den øvrige Deel af Passet, 3 danske Miil, til Lendi Chana; den 10de rykkede han 2 Miil frem til Dakka, og havde saaledes kun 12 Miil tilbage til Schellalabad, som han haabede at naae den 15de. Englændernes Tab var 15 Døde og 104 Saarede. – J det engelske Overhuus maatte Lord Fitzgerald den 3die de bekæmpe den Anskuelse, at Russerne ved den afganiske Opstand handle forræderisk og fjendtligt mod England.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
Kjøbenhavns Torvepriser den 11te Juni 1842. Rug, 5 Rbd. 40 s. a 6 Rbd. 16 s.; Hvede, 7 Rbd. 48 s. a 8 Rbd. 80 s.; Byg, 2radet, 4 Rbd. 24 s. a 4 Rbd. 44 s.; dito 6 radet, 3 Rbd. 88 s. a 4 Rbd. 16 s.; Havre, 3 Rbd. 8 s. a 3 Rbd. 48 s.; Flæsk, røget, Lpd., 1 Rbd. 92 s. a 2 Rbd. 32 s.; dito, grønsaltet, 1 Rbd. 76 s. a 2 Rbd. 8 s.; Smør, Pd., 23 a 26 s.; Æg, Snesen, 18 i 20 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 48 s. a 14 Rbd. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
Reisende fra den 1ste til den 8de Juni 1842. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten. Fru Gjerulff. Med Dagvognen: Grev Schmettau; Hr. Fick. Udenfor Posterne, Forpagter Rubbel; Jfr. Høyer; Madam Dahl med Datter og Søn; Justitsraad Møller, Proprietair Dreyer med Kone, Kjøbmand Hansen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten Copiist Schlichtkrull; Cand. jur. Wassar; Jomfru Döllner, Med Dagvognen. Hr. Kronmann, Jomfru Jensen; Hr. Feilberg; 2de Baroner Rosenkrantz; Hr. Henrichsen. Udenfor Posterne. Ritmester Fries, Forvalter Lassen; Farver Harder; Hr. Valentin, Madamerne Jappe og Lindholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
Med Dampskibet "Caroline Amalier ankom den 28de Mai fra Kjøbenhavn til Gaabense, Frøkenerne Ancker, Jacobsen og Sidenius; Copiist Rasmussen; Fru Bech med 2 Børn; Jomfru Brosgaard; Assessor pharm. Bech; Mecanicus Poulsen; Repetent Ross; Madam Raffenberg; Frøken Lehmann, Cand. pharm. Pontoppidan, Provisor Haar; Fru Admiralinde Rothe; Frøken Rothe; Gaardmand Ole Rohde med Søn; N. Rasmussen; P. Henrichsen; L. Frederiksen; H. Pedersen og A. Nielsen. Samme Dag afgik til Svendborg: Madam Møller med 2 Børn og Pige; Handelsbetjent Trubschench. Til Flensborg: Lieutenant Rothe, Kunstuhrmager Voltelen. Den 7de Juni ankom til Gaabense fra Flensborg; Doctor Vinding med Frue; Landmand Winding med Kone. Samme Dag afgik fra Gaabense til Kjøbenhavn: Madam Schierning med Datter; Jomfru Christensen; Madan Jørgensen med 3 Børn; Stud. med. Schlegel; Stud. theol. Clausen Bagge; Pastor Mohr, Handelsbetjent Schouboe; Jomfru Schou; Tømmermester Luchmann, Qvarteermand Brandt; Typograph Blicher, Fisker Svendsen; Gaardmand H. Rasmussen med Datter; Jfr. Hansen; Muursvend Pedersen; Soldat Nielsen. Til Aarhuus: Møller Eiby, Kunstdreier Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
Nykjøbing Skibsliste fra 4de til 11te Junii. Jndklarerede: Skipper N. C. Stylsvig af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; R. Rasmussen af Svendborg, fra Kjøbenhavn med Trælast; C. Smørholm af Nyborg, fra Kiel med Stykgods; H. P. Kiende af Stubbekjøbing, fra Newcastle med Steenkul; J. Hansen af Marstal, fra Lybek med Stykgods; J. Marquardt af Nykjøbing, fra Rostock med Faar. udklarerede: Skipper J. P. Wæver af Stubbekjøbing, til Kjøbenhavn med Korn; R. Rasmussen af Svendborg, til Holis, ballastet; Chr. Hansen af Marstal, til Kjøbenhavn med Egetømmer og Brænde; R. Nielsen af Stubbekjøbing, til England med Korn; M. C. Wølffel af og til Flensborg med Aske og Frø; J. Hansen af Marstal, til Nysted med Stykgods; N. C. Stylsvig af Nykjøbing til Kjøbenhavn med Brænde; H. P. Kjende, af og til Stubbekiøbing med Korn(Forlangt indrykket.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
J Dansk Ugeskrift har Hr. Etatsraad og Stænderdeputeret Estrup foreslaaet: "at Militairet bør, som hidtil, recruteres af Bondestanden; thi det vilde ellers hindre de andre Stænder i deres Studeringer, og de ringere Stænder vilde da letteligen fordærve de høiere. Herimod vil jeg blot bemærke, at, da en Stater at ansee som een Familie, bør Enhver, som vil leve i dens Skjød, bære de Byrder, som dens Tarv paabyder, og, da Adelsmanden og Borgeren, ligesaavel som Bonden, ere Statsborgere, saa bør de, ligesaavel som han, værne om dens Sikkerhed. Det er iøvrigt en langt større Byrde for Bondens Søn, der ikke har Andet end sine Hænder at stole paa, at tilbringe noglAar som Soldat, end for Godseierens og Kjøbmandens der har sin Faders Pengeskriin i Baghaanden. At Bondestanden skulde fordærve de øvrige Stænder, troer jeg ikke; thi jeg har funden meere Retskaffenhed, Sædelighed og godmodig Velvillie i denne Stand, end i de saakaldte høiere Stænder (hvor der forresten vel ei er Stort at fordærved. Desuden staaer den danske Bonde vist paa et ligesaa høit Trin af Moralitetens og Culturens Trappe, som den tydske, og jeg har endnu aldrig hørt nogen Tydsker beklage sig over, at hans Søn er bleven fordærvet af Bondens. Hvis almindelig Værnepligt finder Sted, behøver Soldaten blot at tjene eet Aar, og denne Tjeneste vil vist falde mindre byrdefuld for den Riges Søn, end for den, som med sine egne Hænder selv skal erhverve sit Brød. Officeren nødsages da til at søge at erhverve sig sine Undergivnes Agtelse og Kjærlighed, og maa følgelig behandle dem med Humanitet og Agtelse. Den Officeer, hvis hele Fortjeneste bestaaer i at indprygle og indbande Soldaten Krigskunsten, bliver da forjaget fra Corpset, og Bondesønnen vil, naar han seer sig behandlet med Agtelse stræbe at gjøre sig den værdig, og, ved at staae i Geled med dem, der i aandigt Værd staae ham overordnede, søge at danne sig efter og at hæve sig op til dem. Vi behøve desuden ikke at opmuntre Nogen til at studere, men derimod til at dyrke Jorden; thi vi have vist 20 Studenter til hvert Embede, men tillige en saa paafaldende Mangel paa duelige Landmænd, at en Femtedeel af Statens Jorder ere udyrkede, og at næsten de øvrige 1/2 Dele ere forsømte. Man kan iøvrigt neppe lykønske Bonden med en Stænderdeputeret som Hr. Etatsraad Estrup og med en Stænderforsamling, der har saadanne Mænd til Styrere; thi hvis vi faae en saadan, vil det maaskee ikke vare længe inden vi baade faae Stavnsbaand og Vordnedrettighed indførte paany og Bonden maa da atter, paa et Vink af den naadige Herre, eller hans ikkenaadige Hr. Forvalter, snart dandse i Hullet, snart ride Træhesten og snart trille med Skubkarren. Kjøbenhavn, Overgaden over Vandet No 182. Jørgensen Jomtou.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
Uagtet de temmelig eensidige Anskuelser, som indeholdes i ovenstaaende Artikel, har Red. dog ikke troet at burde nægte dens Optagelse her i Bladet og det saa meget mindre som dens Bestræbelse, at danne en Modvægt mod det arrogante Aristokrat parti, der ønsker at nyde alle Fordele af Staten, men ikke vil bære nogle af dens Byrder, forsaavidt som et saadant Parti virkelig existerer, fortjener al mulig Paaskjønnelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
AVERTISSEMENTS. Aar 1842, Mandagen den 30te Mai, blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
i Sagen: Borgerrepræsentanterne i Nestved, contra Student, M. Goldschmidt, og saaledes kjendt for Ret: De herovenfor, som fornærmelige for Citanterne, Borgerrepræsentanterne i Nestved, characteriserede Beskyldninger, der indeholdes i de ovennævnte Nummere af det af Jndstævnte, Student M. Goldschmidt, redigerede Blad "Sjællandsposten, bør døde og magtesløse at være, saa at de ikke komme Citanterne eller nogen af dem til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade; hvorhos Jndstævnte for sit i denne Henseende udviste Forhold bør bøde 200 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, og være den i Forordningen af 27de September 1799 8, 20 fastsatte Censur undergiven i 1 Aar. Saa betaler han og til det Offentlige det Retsgebyhr og Skriversalair, som i Sagen skulde have været erlagt, og det stemplede Papiir, som til den skulde have været forbrugt, saafremt den ei for Citanternes Vedkommende havde været beneficeret, samt i Salair til Proc. Lange 25 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. hvilket herved bringes til offentlig Kundskab, ifølge Forordningen af 27 September 1799 § 20. Justitscontoiret i den Kongelige Lands-Over- samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, den 3die Juni 1842. Hoff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
Da Betlernes Antal i den senere Tid er meget tiltaget til Byrde for disse Sogne, som selv maae underholde deres Fattige, saa bekjendtgjøres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
herved, at slige Løsgjængere herefter her ville blive anholdte og transporterede til Øvrigheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
Sogneforstanderskabet for Karlebye, Horrebye og Nørre Ørsløv Sogne den 9de Juni 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
Huusleilighed ønskes. Til St. Hansdag eller Slutningen af denne Maaned søger en lille Familie en Beboelsesleilighed, bestaaende af Stue, Kammer og Kjøkken, og, om muligt, Adgang til en Have. Ligegyldigt enten i eller tæt ved Nykjøbing. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
Theatret i Nykjøbing. Det Ehlerske Selskab - under Hr. Raus Bestyrelse – agter at begynde dets Forestillinger i Nykjøbing førstkommende Onsdag med Coliche, Lystspil i 1 Act; Grethe i Sorgenfri, Vaudeville-Monolog, og Clermont eller Kunstnerens Kone, Skuespil i 2 Acter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
De ordinaire Spilledage blive Søndag, Onsdag og Fredag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
Patent-Gjødning. En fortsat Erfaring af 10 Aar har beviist, denne Gjødnings Brugbarhed og Billighed, og ved at henvende sig til Undertegnede med tilfredstillende Caution, kan ei ubetydelig Credit tilstaaes de Herrer Landmænd, der maatte behøve den i Qvantiteter af ikke mindre end 100 Tönder, som beregnes a 8 Rbmk. Tönden frit ombord, men naar 1,000 Tdr. forlanges og betales contant, er Prisen 6 Mk. 8 Sk. pr. Tde. Kjöbenhavn d. 11 Juni 1842. Joseph wen. No 248, Store Kongensgade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
Fra Hr. Uhrmager og Mechanikus Petersens Værksted i Kjøbenhavn har jeg nu modtaget en Svend, der er recommanderet som særdeles duelig i sin Profession, hvilket han ogsaa alt i den korte Tid, han har udført mit Arbeide, tilstrækkelig har godtgjort, og jeg seer mig saaledes istand til at forsikkre de Ærede, der godhedsfuld vilde forunde mig deres Fortjeneste, godt og billigt Arbeide og hurtig Expedition. Min Bopæl er som forhen i Møllegaden. Stubbekjøbing den 3die Juni 1842. G. K. Thomsen, fød Koch.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
Steenkalk kan faaes ved Berritzgaards Teglværk den 21de og 22de Juni dette Aar til sædvanlig Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
Paketfart. J Løbet af denne Uge agter jeg at afgaae til Kjøbenhavn, medtagende Fragtgods og Passagerer. Nykjøbing den 13de Juni 1842. J. Marquardt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
Creditorerne i afgangne Contoirist Niels Christian Horsens Boe paa Feiøe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Feise den 7de Juni 1842. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
Auction. Da det Bud, der blev gjort ved 4de Auction over Gaarden Matr. N. 2 og 3 paa denne Byes Brogade, ikke fandtes antageligt, saa bliver efter Vedkommendes Forlangende denne Eiendom, der nærmere er beskreven i No 32, 33 og 34 af denne Tidende, opbuden til Salg, først i 2de Dele og siden samlet, ved en 5te Auction, som afholdes i Gaarden selv, Onsdagen den 29de Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 11, paa Conditioner, som ere mere favorable for Kjøberne end de tidligere bestemte. Bygningerne ere assurerede i Kjøbstædernes Brandkasse for 10,440 Rbd. og Eiendommen til Auctions-Efterretning vurderet for 5,000 Rbd. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing d. 4de Juni 1842. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-13
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Kammerraad Suhr i Rødby, Boghandler Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-16
Lollands Falsters ste 2 Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 16 Junii. No 71.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-16
Det har imidlertid stedse været stor Vanskelighed underkastet, til enhver Tid og i ethvert Aar, efter den almindelige Fremgangsmaade, med Plov og Harve, at blive Herre over sin Halvbrak, og at kunne være istand til at give den en hensigtsmæssig Behandling, og dette er formeentlig Aarsagen hvorfor man saa ofte opgiver denne Behandlingsmaade og istedet herfor tager Heel brak – og saaledes et heelt Aar og ganske renoncerer paa al Nytte af et saa betydeligt Areal af sit Pløieland. Den almindelige Fremgangsmaade i Behandlinger af en Halvbrak, er, at man til Midsommer skal have Jorden pløiet, for betids at kunne udføre Gjødningen; derefter pløies denne ned, og med større eller mindre Harver bearbeider man Jordsmonnet, indtil man atter pløier til Sæd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-16
Jeg har i flere Aar behandlet min Halvbrak ved Gaardene Fuglsang og Prierskov, hvor denne Brak for en Deel er indført i Driften, paa denne af mig beskrevne Maade, og denne Brak har stedse, siden mine Skarificatorer have modtaget en bede Construction, kunnet sættes ved Siden af Heelbrak behandlet med 4re Pløininger med Plov og den fornødne Harvning imellem Pløiningerne. Ved tidligere at have behandlet mine Halvbraksjorder paa den sædvanlige Maade, fandt jeg mig i den Grad misfornøiet og generet, at jeg bestemte mig til at heelbrakke det hele til Vintersæd bestemte Areal, og renoncerede hellere paa den ringe og korte Forsommersgræsning i Halvbrakken, end at udsætte mig for en mislig Behandling, og som Følge heraf, Misvæxt i min Avl. Først ved at blive bekjendt med Skarificatoren, dette efter min Erfaring herlige Redskab, og ved at blive fortrolig med den rette Brug, af samme, gik jeg atter tilbage til Halvbraksystemet, og jeg har stedse senere, som anført, fundet mig vel herved. En langvarig Tørke i Forsommeren generer langt mindre under denne af mig brugelige Behandling af Halvbrakmarken, end under den sædvanlige Fremgangsmaade; ja om man end ikke for strax for Høst kan faae sin Grønsvær styrtet og Gjødningen nedpløiet, kan man endda faae Magt over sin Brak. Jorden kan paa en Tid af 3 til 4 Uger blive tjenlig til at tage imod Langjernsploven, hvortil Gjødningens umiddelbare Berørelse med Grønsværen, saavel for som efter den første Pløining, særdeles meget og frem for Alt virker - idet den medfører Forraadnelse; og selv faa Dage for man vil saae, kan man med en liden Kraftanstrængelse give Jorden sin sidste Behandling. – Et Par Mand med hver et Par Heste og med hver et Redskab, som man endog i den travleste Høst maa kunne undvære ved et større Avlsbrug, kan udrette meget i en føie Tid, og i faa Dage give en Brakmark paa 30 a 40 Tdr. Land den sidste Brakning. Men det er ikkun under betingelse af at være i Besiddelse af en vel construeret og velstillet Langjernsplov, hvori man efter Behov kan formere eller formindske Jernene fra 7 til 5, og andre dertil svarende Avlsredskaber, saasom en god og ikke med for mange Tænder forsynet Brakharve, at jeg tør tilraade Behandlingen af Halvbrak paa den af mig beskrevne Maade. – Uden practisk at kjende de gode Virkninger disse Redskaber, kunne medføre i Ens Avlsbrug, og uden at være istand, til at bedømme naar og paa hvilket Sted og til hvilken Tid Redskaberne, hver især, kunne anvendes og virke hensigtsmæssig, vilde det ikkun medføre Skade at anvende dem i sit Avlsbrug – og især er Skarificatoren et Redskab, der ikke uden Sagkundskab overhovedet tør anbefales til Brug ved Jordens Behandling til Sæd, en successiv Jndførelse af dette Redskab til Brug i sin Bedrivt er i hvert Fald ikkun tilraadelig
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-16
Jndenlandske Efterretninger. Om Figaro's Vaurhall, som fandt Sted sidste Løverdag Aften, beretter "Dagen Følgende: Denne Festlighed, for hvilken Kjøbenhavnerne nu ret synes at have fundet Smag, var besøgt af et meget stort Publicum, hvis Antal vi uden Overdrivelse tør anslaae til 10 a 12,000. Kongens Have var meget smagfuldt illumineret, skjøndt det kunde være ønskeligt, hvis Belysningen havde været endnu stærkere. Havens tvende store Alleer, Dame- og Cavalliergangen, vare behængte med en Række af store, brogede Lysekroner, og til disse Alleer som Rotunden. om Springvandet indskrænkede egentligen Passagen. sig. Over Springvandet hængte en meget stor Lysekrone, der udmærkede sig fremfor alt Andet i Haven ved sin Rigdom, Pragt og Smagfuldhed, ligesom en Række af Pyramider, der vare opstillede paa den aabne Plaine, der gaaer midt igjennem Haven ligende for Slottet, gjorde en overordentlig smuk Virkning. Af og til oplystes enkelte Deele af Haven ved Blaalys eller bengalsk Jld i alle Farvespil, der frembragte et magisk Skin mellem de tætte løvrige Træer og Buske. Fra de fem paa forskjellige Steder i Haven opførte Orchestre hørte man vedholdende smuk Musik, der bidrog til at sætte Alle i den bedste Stemning. Acrobatiske Konster opførtes paa en dertil indrettet Estrade, men da denne maaskee ikke var tilstrækkeligen høi, kunde Præstationerne kun sees af de Nærmeststaaende. Vi troe, at Alle tilfredsstillede forlode Festligheden, og Alle ville vide Hr. Carstensen Tak for den Omhu, Jndsigt og Smagfuldhed, hvormed det Hele var arrangeret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-16
Blandt de Besøgende bemærkede vi ogsaa flere af vore Brødre hiinsides Sundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-16
Nykjøbing den 16de Junii. En agtet Medborger her i Byen har igaar meddeelt os Følgende: "Som et ikke umærkeligt Exempel paa, at taabelig Overtro forenet med barbarisk Raahed endnu i vor Tid - det oplyste nittende Aarhundrede – kan findes selv i de Stænder, der troe sig hævede langt over Almuen, fortjener at anføres, at en Kat i disse Dage levende er bleven begravet under Grundstenen til et Huus, som Hr. Muurmester Jacobsen bygger for Hr. Kjøbmand og Skipper Krammer her i Byen. Hensigten med dette afskyelige Dyrpineri, der synes at være en Levning af de hedenske Offringer til Afguderne, skal være at bringe Held over det vordende Huus: Altsaa gives der endnu her i Nykjøbing Folk, som mene, at Overtro og Raahed ere de Huusguder, som en Familie maa medbringe til sin nye Bolig for i samme at C. W. sikkre sig Fred og Lykke." Vi vide vel, at der i de danske Love og Forordninger ikke findes Straf fastsat for at pine og mishandle Dyr, og det er af denne Aarsag rimeligt, at Politiet vil ansee den her omhandlede Sag som det uvedkommende; men vi vide ogsaa, at der i Guds Lov staaer skrevet, at Mennesket ikke skal mishandle nogen Medskabning. Efter denne Lov vil den moralske Domstol afsige Dommen over den her berettede hjerteløse Handling, der, ved at vække almindelig Afsky, vil bringe en haard Straover Den, der har begaaet den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-16
Det Ehlerske Skuespillerselskab aabnede iaftes sine Forestillinger her i Byen med Coliche og Clermont eller Kunstnerens Kone." Uagtet vi endnu ikke kunne yttre nogen begrundet Mening om dette Selskab, saa troe vi dog, at det under den nuværende Bestyrelse har vundet betydeligt, ligesom og, at dets Flid og Bestræbelser ere umiskjendelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-16
Medens der fra flere af Landets Provindser, berettes, at den langvarige Tørke er bleven afløst af en qvægende Regn, sukke vi endnu her under en sørgelig Regnmangel, og Udsigterne for Høsten ere derfor kun maadelige, ja dersom der ikke meget snart kommer Regn, vil fuldkommen Misvært paa mange Steder ikke kunne undgaaes. J Begyndelsen af denne Maaned faldt ogsaa her i Stiftet enkelte Steder nogle Regnbyger, men de strakte sig ikke ret vidt, og Virkningerne deraf forsvandt snart ved den paafølgende Hede og skarpe Blæst. Paa mange Steder har det ikke regnet siden Udsæden begyndte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-16
Af Rug og Hvede var formedelst det vanskelige Efteraarsveir kun lidet saaet; Rugen staaer endnu ret godt, men Hveden paa de fleste Steder meget slet. Ærterne staae næsten overalt yderst maadeligt, og ere paa flere Steder næsten aldeles tilintetgjorte. Det samme er for en Deel Tilfældet med Vikker og Havre, hvorimod Bygget holder sig bedre, skjøndt en stor Deel deraf slet ikke har kunnet spire i den udtørrede Jord. Dog lider Landmanden for Øieblikket især af Mangel paa Græs, da Markerne næsten ikke kunne spire igjen naar de eengang ere afgræssede. J Gaar og i Dag have vi en temmelig stærk Storm af Nordvest, og dersom denne, som vi haabe, vil lægge sig med en god Regn, er det vel endnu muligt, at Meget vil staae til Redning, som allerede ansees som tabt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-06-16
Ved Avisens Slutning Kl. 4 var den kjøbenhavnske Pakkepost for igaar endnu ikke ankommen her til Byen.