JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
Undertegnede indtræffer til Aarhuus den 14de dennes, hvilket herved tilkjendegives de Ærede, som ønske min Bistand. Mit Ophold varer til den 19de dennes. C. Hindberg, Tandlæge, Dentist fra Kjöbenhavn, De Husbonder eller Andre, som maatte ønske Tyender fæstede hos mig til 1ste November d. A., ligesom og de Tjenestetyender, som maatte ønske min Assistence i at faae Tjenester til samme Tid, anmodes om allersnarest muligt at gjøre Anmeldelser derom her til Contoiret. Da det derved falder mig lettere, naar Anmeldelserne skee snart, at kunne tilfredsstille Enhver efter Ønske. Ethvert Tyende, som melder sig om Tjeneste, maa medbringe sit Skudsmaal, og paa ufrankerede Breve, reflecteres ikke. Aarhuus Fæstecontoir, i Juli 1847. A. Hansen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
En duelig Contoirist, helst En, som har arbeidet paa et Herredscontoir, kan til 1ste November d. A. erholde Ansættelse paa et Amtscontoir i Jylland. Adressecontoiret i Aarhuus meddeler nærmere Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
J Torrild By ere 9 Fag jordløs Huus, som ere indrettede til Beboelse, med en dertil hørende Have, hos Undertegnede at faae tilkjøbs. Samme afgiver en herlig Bopæl for en Professionist, 200 Rbd. kunne en Tid blive indestaaende i Eiendommen. Torrild, den 10de Juli 1847. Jørgen Nielsen Væver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
Undertegnede anbefaler sig til Enhver, som godheds fuldt vil forunde hende Søgning med fiin og grov Vask. Hurtig Expedition og reel Behandling forsikkres. Kirstine Jessen, ved Aaen Nr. 303.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
Efter dertil meddeelt kongl. allernaadigst Bevilling har Undertegnede nu etableret et nyt Bogtrykkeri, i Aarhuus, (i Hr. Smedemester Jacobsens Gaard No. 911. paa Rosensgade, Opgang fra Porten, anden Dør til Høire). og anbefaler sig med Trykning af Bøger, Placater, Sange, Regnings- og Qvitterings-Blanquetter, Bal- og Concert Billetter, Anbefalings-, Jnvitations- og Visit Kaart, Priis-Couranter, Apotheker-Signaturer, Viin- og Chocolade-Dito som forlanges, i forsk. Couleurer og med Guld- og Sølv-Bronce), tabellariske Arbeider, som Ministerialbøger, Charakteer- og Hovedbøger, Auctions Protocoller, Journaler, og m. m. til Bogtrykkerkunsten. henhørende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
Da kun nye og smukke Skrifter og Jndfatninger, systematisk indrettede, dertil ere anskaffede, og mine Presser ere efter den nyeste og bedste Construction, seer jeg mig istand til at levere smukt og elegant Arbeide, og tillader mig derfor herpaa at henlede Publikums Opmærksomhed, lovende Dem, der ville forunde mig deres Arbeide, den mueligst hurtige Expedition til billige Priser. Aarhuus, den 5te Juli 1817. F. H. Falkenberg, Et meubleret Værelse, for en eenlig Herre, kan faaes til Leie, enten strax eller til October Flyttetid. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
Flamske Sild valle Heering samt Magelsens fine Christiania Anchiovis sælges. billigt af Julius Ponsaing. Champignons. Capers nonpareille, Oliven, Mived pickels, Lemonasia, fineste Provence-Olie, syltet Ingefær samt udmærket Hindbær-Liqueur i halve Fl., sælges billigt i den nye Urtekramhandel, store Torv920 hos Julius Ponsaing. Kramsta's Creas-Lærreder. Heraf har jeg modtaget, directe fra Schlesien, et Parti i alle Nr. i udmærket smukke Varer, der sælges til nedsatte Priser; endvidere et Assortement i Lærreds-Lommetørklæder i diverse Störrelser. C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
Nye Urtekramvarer, saasom: flere Sorter god Caffe, lys Candis, kjøbenhavnsk Melis, føde & bittre Mandler, Mallaga=Figen, syltet Ingefær, bat, bruun & hvid Sago, Carol., & Taffel Riis, m. m. m., faaes billig hos Chr. Feveile, Smedegade i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
Til forestaaende Syltetid kan hos Undertegnede faaes, til Nutidens billigste Priser, fiin stødt Melis, hvid tør Havanna, lyseguult dito, lyst St. Croix Sukker, Vanille, Sagomeel, Riismeel, Kartoffelmeel, fiin stødt CancelChr. Feveile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
Udmærket god Viinædike, som holder de deri syltede Asier grønne og friske hele Aaret, samt guul Sennop, spansk, hvid og lang Peder faaes hos Chr. Feveile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
Gammel Viin til 21 s. og rød dito til 24 s. faaes Chr. Feveile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
Uheglet Hør, samt beglet Hør og vamp, faaes hos Chr. Feveile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
Hollandske & Eidammer-Ost og lybske Pølser faaes Chr. Feveile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
Udmærket godt, reentsmagende Kornbrændeviin faaes til forskjellig Gradstyrke hos Chr. Feveile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
Russiske og danske Sengefjer og Duun faaes til forskjellige Priser hos Chr. Feveile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Hos Boghandler I. Seidelin faaes: Digte af B. Borgen, 3 Mk.; Skolecalender af Adjunct F. C. Hundrup, 5 Mk. Denne lille Bog, der udkom i Randers for 4 Aar siden, indeholder en, deels af Skoleprogrammer, deels af andre Kilder øst, Sammenstilling og Sammenligning af Forholdene i de danske lærde Skoler, Aarhuus Realskole indbefattet, saasom: 1) biographiske Efterretninger og Rectorer, Bestyrere og Overlærere; 2) Oversigt over de ved Skolerne ansatte Embedsmænd og over de af dem besørgede Underviisningssag og ugentlige Timeantal; 3) Dito over Discipel- og Klasse antallet; 4) om Skolepenge og Stipendia; 5) tabellarisk Oversigt over det de forskjellige Underviisningsgjenstande i Skolerne indrømmede Timeantal; 6) Fortegnelse over de brugte Lære- og Læsebøger osv.; 7, om Bibliotheket; 8) den bekonomiske Forfatning; 9) om Skolebygninger og Rectorboliger; 10) Foranstaltninger til Underviisningen og Disciplenes Tarv og Bedste; 11) Oversigt over Udfaldet af examen artium siden 1831, 12) Fortegnelse over de i Aarene 1840, 1841 og 1842 udkomne Programmer; 13) de vigtigste kgl. Forordninger og Bestemmelser, der angaae Lærerne ved de lærde Skoler, og 14) Fortegnelse over philologiske Candidater, med vedføiede biographiske Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
Anmærkninger til Anordningerne ang. Almueskolevæsenet i Danmark af Olsen, med Tillæg, 7 Mk. 8 s.; Besparende Vaskemethode ved Damp af J. C. Ferslev, 1 Mk.; Louis Blanes Geschichte der letten gehn Jahre, (1830-1840) im Auszuge, 16 Lieferung, 1 Rbd.; S.S. Blichers samlede Noveller, 6te og 7de Deel, ogsaa under Titel: Min Vinterbestilling i 1842 & 1843, 2 Rbd.; Svithiod eller Efteraarserindringer fra en Sommerreise i Sverrig i Aaret 1836, af Samme, 1 Mk. 8 s.; Prædiken af Samme, holden i Spentrup Kirke over et til denne nylig skjænket Skib, 8 s.; Deigaards acroamatiske Beviis for, at Nutidens Kjøbepriser paa det danske Jordegods, især i Nørrejylland, staae langt under Culminationspunktet eller den sande Værdi, 1 Mk. 8 s.; Huusraad imod Menneskets Sygdomme, 1 Mk.; en splinterny Historie om den raske Sømand, der spillede Svedskeprindsen et moersomt Puds, hvorover Dronningen kom til at smile, hvilket blev til Lykke for hele Riget, 1 Mk.; Landoekonomisk Maanedsskrift, de 3 første Aargange af 4 Mk. 8 s.; Handelslexicon oder Encyelopädie der ge sammen Handelswissenschaften für Kaufleute und Fabrikanten, 1 B. 1 Lief. 1 Mk. 8 s. Denne Levering, 4 Ark i stort Lexiconoctav, gaaer fra Achen-Algebra, hvilken sidste Artikel kun er begyndt. Værket er udgivet af en Forening af lærde og practiske Kjøbmænd, har af sine 3 første Leveringer oplevet 3 Oplag, og indeholder desuden Afbildninger af alle Nationers Handelsflag, i den første Levering 8. Der Kunstverein. Stahlstich-Sammlung vorzuglicher Genrebilder der neuesten Zeit, 1stes Heft. 2 Mk. Samlingen udkommer i maanedlige Hefter og det første Hefte indeholder: den gode Priis, den hemmelighedsfulde billet. (Paa Fortsættelsen af de sidstnævnte 2 Værker modtages Subscription.)A. F. Jufts Haandbog, en Læsebog for Almueskoler, 14de Oplag, med en Fortale af Biskop Øllgaard, 3 Mk. 8 s.; Dr. Fr. Richters Familiebibel, oversat af Chr. Jacobsen, 1 Rbd. 3 Mk. 8 s.; Veilederen paa Livets Bane eller Sædelære, uddragen af fortrinlige tydske Forfatteres Værker og udgiven af Dr. F. Reicke, frit oversat af Overlærer Colding. Med en Forerindring af Biskop Fogtmann, 5 Mk.; Wilhelm Lohes Haandbog ved Syge og Dødssengen for evangeliske Christne, oversat af Th. Kühnell, ord. Catechet, 1 Rbd. 3 Mk.; Stiftsprovst Schjødtes Prædikener, 4 Samlinger, resp. 1 Rbd., 1 Rbd., 1 Rbd. 3 Mk., 2 Rbd., ialt 5 Rbd. 3 Mk.; Naturhistorie og Dyrene ved A. F. Just, 5te Opl., 1 Rbd. 1 Mk. 8 s.; A. Grotesend: Latinsk Elementarbog for de nedre Gymnasialklasser, oversat af Adjunct A. S. Wesenberg, 1 Rbd.; Chr. Jacobsens Bibelhistorie til Brug for Almueskoler, 1 Mk. 8 s.; Wol les Materialier til at indøve den tydske Formlære, 3 Mk.; Dito Regler og Bestemmelser for det danske Sprogs Ortographie samt for Jnterpunctionen, 2 Mk. 8 s.; Christensens kortfattede Geographi, 1 Mk. 12 s; Dito's korte Udsigt over Fædrelandets Historie, 1 Mk. 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-12
Hos Boghandter J. Seidelin faaes: Blanqvetter til danske og tydske Connossementer, danske og tydske Vexler, Regninger, forskjellige Størrelser og til forskjellige Priser, Generalforklaringer, Viin- og Varetiqvetter, linierede Papirer til Underlag for at skrive lige og med eens Bredde imellem Linierne, Brevpapiir med Randtegninger af mange forskjellige Slags i alle Farver og Broncer og med Prospect af Aarhuus, Regler for Boston og Whist, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-14
No 113. Onsdagen. den 14 Juli. Kongelig privilegeret. Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-14
Udlandet. Municipalitetet i Paris har paany bevilget en betydelig Sum til Brød-Bons, hvormed man rimeligviis kommer til at vedblive indtil August Maaneds Udgang, til hvilken Tid der saa, for at skaffe Fattigfolk Brød til billigere Priser, vil være opoffret 8 Millioner Fr. Jfølge officielle Optegnelser er der alene i Ma Maaned fra Provindserne strømmet 30,000 Arbeidsfolk til Paris, fordi Brødet var billigere der end i Provindserne. Ophører Uddelingen af Brød-Bons, er Roligheden i Paris ikke sikkret i 3 Dage længer; thi der samler sig altid meere og meere let antændeligt Brændstof paa dette uhyre Arnested, og Rygterne om de meest omfattende og beregnede Kornpugerier finde naturligviis let Tiltro. Staden Paris vil nu optage et Laan af 25 Mill. Fr., for dermed at give de mange arbeid søgende Hænder Beskjæftigelse. Man agter derfor at lade opføre en bedækket Torve=Halle, der vil koste 20 Mill.; et Hospital til 3 Mill.; Friskoler til 4 Mill.; offentlige Brønde og andre Forbedringer i de fattigere Qvarterer af Staden, hvortil vil medgaae 3 Mill., og desuden at anvende 10 Mill. til Anlægget af nye og Udvidelsen af ældre Gader. De hertil endnu manglende 15 Millioner skulle bestrides af Stadens sædvanlige Revenner. Man kan deraf skjønne, hvor truende Forholdene maae være, naar en enkelt Stad, der desuden aarlig anvender 8 Mill. Fr. til offentlige Bygninger, endnu desforuden paalægger sig et Offer af 40 Mill., blot for at beskjæftige de Arbeidsløse, og extra tilskyder 8 Mill., for at skaffe den Brødet billigere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-14
Pariser-Journalisten Emil de Girardin, der er stillet for det franske Pairskammer, som anklaget for ærerørige Beskyldninger imod det og Ministrene (hvilke Sidste han havde beskyldt for Bestikkelighed), skal være af en meget gaadefuld Herkomst (Nogle formene endog at han skal være en naturlig Søn af Kongen). Men det Sikkreste er nok det, at han er Frugten af en hemmelig Kjærlighed imellem Generallieutn. Grev Girardin og den skjønne aandrige Md. Tallien, der, som Therese Cabarres, fra Carmeliter-Fængslet organiserede den 9de Thermidor imod Robespierre, og senere, som den Convents-Deputerede Talliens Hustrue, blev en Pryd for Directoriets Salons. Saalænge Hr. Tallien levede, maatte Emil de Girardins Fødsel holdes hemmelig, og selv om hans Fødselsaar blev man i Uvished. Senere adopterede Grev Alexander de Girardinham, da han, ifølge de bestaaende Love, ikke kunde legitimere ham, eftersom han var Frugten af en ulovlig Forbindelse. Moderens dristige, resolute og bydende Aand, der en Tidlang i Ordets sande Forstand regjerede Frankrig, er gaaet i Arv til Sønnen, der muligt ogsaa er bestemt til, endnu at spille en betydelig Rolle i sit Fædrelands Historie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-14
Englænderne have gjort en ny Opfindelse, som gjør stor Lykke, og som snart vil finde Efterlignelse i andre Lande. De have nemlig opfundet den Kunst, at fabrikere Meubler af Papir. J Birmingham er allerede en Fabrik, som leverer deslige Papirsmeubler, der, paa den meest skuffende Maade, copiere de kostbareste Træsorter, og gaae saa rivende af, at Fabriken allerede sysselsætter over 500 Arbeidere. Disse Meubler have den fineste Politur, de svinde ikke i Hede, give sig ikke ud i Fugtighed, kunne indlægges med Guld, Perlemoer osv. For Dronningen af Spaniens Regning har Fabriken i disse Dage leveret en Sopha med carmoisinrødt Fløiel, et Sophabord, en Dame secretair, flere Arbeids- og Schachspilborde, fire Fauteuils, 24 Stole med rødt Fløiel, 4 Trumeaux-Borde og et Blomsterbord. Samtlige disse Meubler ere varigere end lignende af Træ, og smagfuldere, end den dueligste Snedker formaaer at forarbeide dem. Men Prisen er endnu meget høi. Dronningen af Spanien har for de nævnte Gjenstande maattet betale 2000 Pund St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-14
En berømt engelsk Læge, Dr. James Johnson, udtaler sig med stor Varme og Jernbanerelsers velgjørende Jndflydelse paa Sundheden. Jsær anbefaler han Londons Jndvaanere dem som et Middel hvorved de, efter om Sommeren at have indaandet den af over en Million Mennesker beboede Hovedstads forpestede Atmosphære, kunne gjenvinde deres Kræfter. En daglig Jernbanetour, selv paa faa Mile, er det Gavnligste, han veed at raade Hypochondrister og Reconvalescenter. Selv ved den roligste Sommerluft gaaer der gjennem Jernbanevognen et forfriskende Pust, som gjennemtrænger og renser Porerne. Hverken Ædike eller Chlor er istand til, saaledes at rense Klæderne fra Sygdomsstof, som Farten paa en aaben Jernbanevogn. Den rystende Bevægelse er langt sundere, end Kjøren og Riden i Almindelighed. En Jernbanereise regulerer Blodcirculationen, beroliger Nerverne, bringer efter hver Dagsreise en rolig, kraftig Søvn, hvortil endnu kommer, at de Afvexlinger, en saadan Fart forskaffer, de raske Forandringer af Scenen, nødvendigviis ogsaa paa Gemyttet, maa udøve en adspredende og oplivende Jndflydelse. I den lille By Luton ved Bedford har der været stor Bevægelse blandt hele den qvindelige Befolkning, foranlediget ved det Rygte, at Dronning Victorig, ligesom fordum Herodes, skulde have befalet, at hvis Dyrtiden ikke snart ophørte, skulde alle Børn under fem Aar dræbes. Det kostede megen Møie, at berolige de stakkels Mødre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-14
J London forevises i denne Tid 5 Buskmænd (Hottentotter), der ansees for den største Mærkværdighed, der længe er seet sammesteds. De ere nemlig af den mindste Menneskerace, man hidtil kjender, kun lidet større end Aber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-14
Fædrelandet. Blandt de til Kjøbenhavn ankomne fremmede Naturforskere befinder sig ogsaa en Søn af Lucian Buonaparte, Prinds af Canino, Napoleons Brodersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-14
J Søndags blev der befordret over 6000 Mennesker paa Jernbanen til Roeskilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-14
Man er i denne Tid i Begreb med at opstille Seiersgudindens Vogn, som skal smykke Frontespicenaf Thorwaldsens Museum. Ligeledes er man færd med at ryddeliggjøre Pladsen foran Museet, hvilken, efter Forlydende, deels skal belægges med Asphalt, deels beplantes med Træer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-14
Omdannelsen og Forskjønnelsen af Kbhvns. Toldbod med Omgivelser gaaer ud paa, at den nærværende Toldbodvagt skal nedbrydes, og noget længere tilbage mod Esplanaden opføres en Bygning, der i Midten bliver 2 Etager med Altan over, men i Sidefløiene kun een, og hvori der skal være Localer for Vagten, Pasvæsenet, Lods- og Jndrulleringsvæsenet, samt for Toldopsyn og Visitation af de til Søes ankommende Reisendes Reisegods. Tilligemed Vagthuset rykkes ogsaa Forbindelsesmuren mellem Toldboden og Langelinie et Stykke ind, saa at Toldbodpladsen – fra hvilken et Par der henstaaende Smaabygninger borttages - bliver betydeligt større end nu. Paa den modsatte Side tæt op til selve Toldboden opføres der Localer for Postvæsenet. Jernporten rykkes et Stykke op paa selve Toldbodveien, og umiddelbart indenfor samme bliver der en rummelig, aflang rund Holdeplads for Vogne, omgiven deels af Smaabygninger, bestemte til mindre Udsalg og andet Brug, deels af Muur eller Stakit Endelig opføres der ligeledes indenfor samme, hvor nu Toldbod-Viinhuus og Træboderne ligge, en Bygning af een Etage og Mezzanin og med en 2 Etages Pavillon paa hver Ende, som er bestemt deels til Boutiker, deels til Restauration, og desuden afgiver et Par mindre Beboelsesleiligheder. Den ærværdige Brokkensbod med Omgivelser forsvinder, og i den tilstødende, Deel af Esplanaden bliver der Blomsteranlæg. Jnde paa Nytoldbod skal opføres en Bygning, der forbinder Toldboden med Jnspectionscontoiret og indeholde forskjellige af Toldvæsenet hidtil savnede Localer, og bag samme mellem Toldboden og Bygningen ved Toldbodveien bliver en rummelig Baggaard, bestemt saavel til Gjennemkjørsel som til Oplag o. des. Det hele Foretagende er anslaaet til at koste 170,000 Rbd., der udredes af Statskassen. Man har nu allerede begyndt paa Nedrivningen af de gamle Bygninger paa Toldbodveien, og Arbeidet synes at fremmes med en ualmindelig Hurtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-14
Med Hensyn til den nye Lov angaaende nærmere Bestemmelser til at sikkre Præster og andre Offerberettigede for Tab ved Høitidsofferets Forringelse bemærket Kjøbenhavnsposten": "Man maa vistnok, ligesaa meget for Geistlighedens som for Menighedernes Skyld, ønske, at denne Lov aldrig maa komme til Anvendelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-14
Om den unge Pige, der i denne Tid i Dyrehaven foreviser et paa sit Legeme udvoxet Misfoster, skriver en Jndsender i "Flyvep.": "Skuet er i høieste Grad ubehageligt og væmmeligt, og man kan ikke noksom undre sig over, at Hr. Justitsraad Normann har tilladt denne Foreviisning. Det Hele er af en saadan Natur, at Damer ikke kunne være tilstede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-14
J Fredags passerede i Slagelse den græsselige Ulykke, at en Bondekone fra Sorø=Egnen, som stod op i sin Vogn i Begreb med at stige ned, faldt, da Hestene i det Samme gik frem, baglænds ned og brak Ryggen. Hun døde den paafølgende Nat i det Huus, hvor hun var bleven bragt ind. (Slag. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-14
Slesvigholstenerne feirede den 5te ds. deres sædvanlige aarlige Folkefest paa Erlevbanke. Om Formiddagen holdtes Dyrskue, Festens Behikel og væsentligste Lokkemad; Eftermiddagen tilbragtes naturligviis med Liedertafelsang, Spiisning og Toaster, Kanon skyden osv. Destoværre løb Affairen ikke af uden Blodsudgydelse, ikke at begge tilstedeværende Polar-Elementer stødte fjendtligt mod hinanden, men Festkanonerne vare ikke adskilte fra Forsamlingen ved nogen Barriere og ere vel heller ikke omhyggeligt nok blevne bevogtede. Saa hændte det sig da mod Aftenen, at et Skud løsnede sig i Utide, det hedder, ved Antændelse af en henkastet brændende Cigar. Tvende foran værende unge Mennesker, en voxen Dreng og en Pige, styrtede, trufne af Forladningen, til Jorden. Det hedder, at Pigens Læder skulle være bortskudte, men Drengen blev værre medtagen. J den Formening, at han var død, reiste man hans henstrakte Legeme overende; hans Klæder fortil og Kastet vare sønderflængede og Ansigtet skudt i Smadder. Omsider viste han Livstegn og kunde herefter tale, idet han spurgte: Hvor ere mine Øine?" Om disse ere for stedse borte, det veed man vel endnu ikke. De beskadigede unge Mennesker bragtes, Drengen især under en Blodstrøm fra Ansigtet, ind til Byen, og Festens Coryphæer brøde ligeledes op. Et Antal smaae Faner uddeeltes blandt Drenge, som, ordnede i Procession, fulgte Postholder Raben, Jernstøber Bonnichsen og de øvrige Festbestyrere, syngende Schleswig Holstein meerumschlungen", ind til Byen, men her blev Processionen sprængt, deels af andre Drenge, deels af Politiet, saa at en anden Opførelse af den i Flensborg nys forefaldne Hændelse ikke fandt Sted. (Dv.) Paa indgivet Forslag fra den slesvig-holsteenske Regjering er der nu falden kgl. Resolution, som befaler: at der i den af Kirkeprovsten og flere af Præsterne i Provstiet Haderslev dertil foreslaaede KirkebyWonsbek skal oprettes et dansk Skolelærer-Seminarium. En Forstanders og Førstelærers Post ved samme turde ventelig være tiltænkt den derværende Sognepræst Boisen. J Forbindelse med denne kgl. Resolution staaer nu ogsaa den Bestemmelse, at Skolelærer-Seminariet i Tøndern skal være et udelukkende tydsk Seminarium. (H. Børsenh.)J Flensborgs Havn herster i denne Tid en forøget Livlighed, idet Stadens Vest- og Ostindiefarere, den ene efter den anden, nu vende tilbage med rige Ladninger. Den 4de ds. løb en af Skibsbygmester Halmgrimsen bygget, Consul Funke tilhørende, Ostindiefarer af Stabelen. (Flensb. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-14
Haveselskabets Fest i Snoghøi havde atter iaar samlet en stor Mængde Mennesker. J Stedets delige Have aabnedes den med et Foredrag af Generalrigscommissair Riegels, hvori han bl. A. gjorde det Forslag (især med Hensyn til Blomsterudstillingen), at de aarlige Generalforsamlinger skulde skifteviis afholdes i de tre Provindser Slesvig, Jylland og Fyen, men Resultatet blev dog det, at man næste Aar igjen vilde samles i Snoghøi, hvor man hidtil havde befundet sig saa vel, og hvor man havde den skjønneste Leilighed til at see et velordnet Havevæsen under en ypperlig Bestyrelse. Middagbordet var dækket i Haven ved lange Borde, hvor de forskjelligste Stænder og Klasser sadde blandede i broget Række i den livligste Stemming, der opmuntredes af et udmærket Musik korps. Her blev udbragt Skaaler for Kongen, Dronningen, Kronprindsen &c. og for Have- og Trækulturens nidkjære Ven og Befordrer, Hr. Generalkrigscommissair Riegelsk, af Laurids Skau. (Dv.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-14
Forrige Søndag gav Hr. Muth-Rasmussen, fra Horsens en Kirkeconcert i Haderslev, der var meget godt besøgt, og saaledes et glædeligt og lyst Moment i denne vakkre Kunstners vistnok ikke skyfrie Liv. Han stadfæstede derved ikke alene sin tidligere der erhvervede Anseelse, men overbeviste Tilhørerne ogsaa om, at han i det practiske Fag har i de senere Aar arbeidet sig langt videre frem. J et Land som vort, hvor det Offentlige har forsømt og ringeagtet den musikalske Kunst, hvor der ikke findes et Asyl for denne Muse til at uddanne sine Tilbedere og Tilbederinder til theoretisk Dygtighed, hvor Seminarierne og de lærde Skoler, den kirkelige og den folkelige Musiks og Sangs Lærere, næppe yde den første Elementarunderviisning, er det en Trøst, at en Mand, som Hr. Muth=Rasmussen, vedbliver utrættelig og med livsvarig jydsk Seighed at vække Sands for en Kunst, der ei kan tænkes adskilt fra Kultur og Civilisation. (Dv.) En Bondekone paa Greis Mark er i denne Tid bleven forløst med Trillinger, 3 velskabte Piger. De nysselige Smaabørn ligne hverandre saa aldeles, at Forældrene, for at skjelne mellem dem, have betegnet dem med forskjellige Baand. (Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-14
Den pædagogiske Forening i Aalborg holdt den 2den ds. et Møde, som aabnedes af Formanden med Oplæsning af de i "Repert. for Almueskolelærere optagne Referater om de i Aarhuus og Roeskilde afholdte Lærermøder. Skjøndt man maatte beklage, at Forsamlingen i Aarhuus, med Hensyn til de Beringske Artikler, havde troet at burde udtale sig paa den Maade, som Referatet antydede, maatte man derhos ønske, at saavel den, som den roeskildske Forsamling, maatte see sine Bestræbelser for Folkeskolen kronede med Held og Velsignelse. (Aalb. Borgerven.)¬