JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-01-01
Udi denne Kongel. Residentz-Stad er udi det afvigte 1739te Aar copulerede 776 Par, Fødde 1433 Drenge- og 1331 PigeBørn; Døde 600 Mænd, 432 Qvinder; 686 Drenge, og 676. Piger. Tilsammen 2764 fødde, og 2400 døde. Ere saa alt 364 fleere føde end døde. Ellers ere der i Siællands Stift, tillige med Kiøbenhavn (Borringholm og Færøe u beregnet) udi at copulerede 2595 Par, Fødde 9566; Døde 9078, Altsaa Stiftet 488 fleere fødde end døde. Jblant de Døde vare 6 over 80 til 90 Aar; 26 over 90 til 100 Aar; 5 over 100 Aar, leraf en Mand 110 Aar, og altsaa 98 døde alle over 80 Aar.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-01-01
Capitels Taxten for Aar 1739. Er udi Sædlands Stift bleven sat saaledes Rug . . . 118. For en Tønde i Biug 8 S. 12 s. i Haure. 5. G. 83. Nor For Januarii Maaned
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-01-01
Norge. udi Aggershuus Stift ere udi afvigte Aar 1739 copulerede 2227 Par, fødde 4803 Drenge- og 4349 Pige Børn, hvoriblant 414 uægte Børn, samt og at der iblant er fød et Drenge Barn med Sex Tæer paa hver Foed, og et Pige=Barn med Sex Fingre paa hver Haand, og uden Næse, er tilsammen fødde 9152. Døde, Mandkiøn 3643. Qvindekiøn 3428. Tilsammen 7081. Ere altsaa 2081 fleere fødde end døde. Jblant de Døde haver været 236 over 80 Aar, 62 over 90 Aar og 22 over 100 Aar, deriblandt en Kone 102 Aar gl., da hun var 100 Aar, fuldte hun sin Mand til Jorden, som havde levet med hende i Ægteskab 56 Aar: Samt og at en Kone ved Navn Eli Joens Daatter Waalen af Gusdahls Præstegield i Guldbrands Dahlens Provstie, 76 Aar gl. haver levet i Ægteskab med sin endnu efterlevende Mand, Stenor Svendsen Waalen i 57 Aar, og været Moder for 12 Børn, 64 Børne Børn og 28 Børns Børns Børn, tilsammen 104.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-01-01
Adskilligt. Jndviede Ægte-Folkes, Føddes og Dødes Antall fra nogle Europæiske Stæder.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-01-01
Udi den Romersk Kæyserl. Residentz-Stad Wien med dens Forstæder ere i afvigte Aar 1739, fødde 6060 Børn, men derimod ere af begge Kiøn døde 6142.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-01-01
Udi den Kongel. Chur-Sachsiske Residentz-Stad Dresden, ere forgangen Aar 1739. 458 Par copulerede, 1807 fødde, 2105 døde. Antallet paa Communicanterne er 92349.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-01-01
Udi Breslau, Hoved-Staden i Slesien, ere 378 Par Fol ægteviede, fødde 1337. 1417 Personer døde.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-01-01
Udi den navnkundige Hollandske Stad Amsterdam ere viede 2561 Par, nemle 1633 udi de Reformeerede Kirker, og uden for dem ere 978 Par copulerede, 7507 ere døde, og ere og 255 mindre døde end det forrige Aar.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-01-01
Udi Wittenberg ere 50 Par copulerede, 242 Børn fødde deriblant 15 Slegfrede; 232 døde; Communicanternes Antall er 13180. En Aar 1740.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-01-01
Engelland. Fred kand ingen længere have end hans Naboe vil, er et gammelt og bru ligt Ordsprog, dette maae og Cron-Engelland sande og tilstaae, da det meener sig af Spanien at være høylig fornærmet, som videre af følde klarlig kand sees, hvorfor Engelland (da det Gode ikke har kundet have, og Sagen ikke udi Mindelighed har staaet til at bilegges) har været nødt til at gribe til Vaaben og Verie for at forsvare og handthæve sin ældgamle og u-modsigelige Handels og Vandels Frihed udi America, hvilken Spanien vil disputere det, og derfor offentlig ladet denne ommeldte Krone forkynde Krig, samme Krigs Declaration communiceres denne sinde den gunstige Læser, i den Tanke, som det er vel meent, det og da bliver vel optaget.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-01-01
Kongen af Engellands Krigs-Declaration mod Spanien er ungefær af dette Indhold. Georg R.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-01-01
De Spanske Kust Bevarere have udi adskillige Aaringer Vestindien med Uret anholdet mange af vore Skibe og Gods, samme have de og udplyndrede mod ald oprettet Forliig, og mod folke-Retten, dette er og skeet efter Kongens af Spaniens eller hans Befalingsmænds Fuldmagt og Ordre. Denne Medfart har ikke alleeneste været vores Undersaattere, og deres Handel tilfor Skade, men man har og ved en haard og grum Medfart, paa Folk og Gods endnu gjort det utaaleligere, og derved søgt at høre de Stor-Britannisk Flagge en Skam og Spot. Vi hade vel tidt og ofte besværget os hos Kongen af Spanien over denne voldsomme og uretfærdige Medhandling, men Skadens Erstatning er altid udebleven, uagtede alle Løfter, og de af Kongen selv udgivne Forordninger. Paa den Spanske Side har an herforuden villet giøre Uret til Ret, da man har søgt, at e beviise, det de Spanske Kust Bevarere, og andre Skibe med Fuldmagt vare forsiunede, kunde med Billighed ande og igiennemsøge vore Undersaatters Fartøye, som hand og fare paa de Americanske Vande. Men denne Vold Overlast strider ikke alleeneste mod Skibs-Fartens Frihed, hvil For Januarii Maaned Aar 1740. hvilken vores Undersaattere have saa stor Ret til som de Spanske, men den strider og mod de solenne Tractater, i hvilke udtrykkelig tilstaaes, at denne Frihed tilhører dem, i synderlighed strider det mod den Tractat, som Aar 1670 er oprettet, Nu disse ugrundede Fordringer truer ikke alleeneste vore Undersaatter, og deres retmæssig Handel med farlige Fremgange, men de maa end og giøre alle Europæiske Førster agtsomme hvilke i West-Jndien have Lande, eller og hvis Undersaattere, derpaa handle. Dog Spanierne ere endnu gangne videre, da de foruden den bekiendte Klage i mange Maader have forgrebet sig mod Tractaterne, som ere oprettede mellem os og samme Krone, og i synderlighed, mod det Forliig af Aar 16776, besværet vore Undersaatter med overmaade Paalæg af de Vahre, som af vore Lande udføres, og derved krænket den Ret, som vore Undersaatter have frem for andre, og som var fast sadt, som vi og ved adskillige vores Gesanter til Madrit derom har ladet giøre eftertrykkelige Forestillinger. Til Skadens Erstatning, og forat forekomme ald Leylighed til Klagemaal, var endelig den 14 Januarii sidst afvigte mellem Os og Kongen af Spanien trofsen et Forliig, formedelst hvilket inden en vis Tid udi London, skulle betales en vis Summa for at erstatte den Skade, som var gjordt; Denne bestemte Tid var den 25 Maji i dette Aar, forløbet, dog har Spanien ikke efterkommet og holdet samme Forliig, derfor er det anførte Forliig igien gandske bleven brudt, saa har og Kongen af Spanien ikke allerne efterladt, at fornøye vores Undersaatter for den Skade, som de have lidt, men endog gandske til Side sadt alt det, som var stadfæstet, at skulle herefter være til deres Handels og Skibes Sikkerhed. Herpaa har Vi agtet Ost at være forpligtet til, at forsvare Vores Krones Ære, og at stille Vores forurettede Undersaatter tilfreds, da Vi have ladet den Befaling udgaae, at dem skulle være tilkiendt almindelige Represalier mod Kongen af Spanien, hans Undersaatter, Skil Gods og Vahre.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-01-01
NB. Resten skal continuere i næstfølgende Februari Maaneds Avise
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-02-01
Danmark. Den 9 Junii 1799, er Bertram Meggersle Allernaadigst be To skikket til at være Jnspecteur over det Adelige Gods Wanbesbeck.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-02-01
Den 4 Januarii 1740. ere de Kongelige Raader, Robedantz von Arnold, Allernaadigst beskikkede til at være JustitsRaader. Detlef Frederich Mentz, at være virkelig Cancellie For Februarii Maaned Assessor. Jacob Clausen at være Raadmand udi SynderborgSamme Dag er og Henrich Sievers Allernaadigst kaldet til at være Pastor til Syder=Brarup.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-02-01
Den 14 Jan. er Told-Jnspecteuren til Gottorff, og Stempel Papiir Forvalter udi Hertugdommet Schlesvig, JohaRambusch Allernaadigst bestilt til at være Cammer-RaadDen 16 Jan, haver Hans Kongel. Majestæt Allernaadigst bestilt Johan Martin Kopp til at være Viin-Kypper ved Kiøbenhavns Toldboed.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-02-01
Den 26 Jan, haver Hans Kongel. Majest. Allernaadigst beskikket Renteskriver Elias Svane til at være tilligemed Cammer-Raad. Samme Dag er Renteskriver, Edward Holst, Allernaadigst beskikket til at være tilligemed Cammer=Assessor. Endnu samme Dag er Gabriel Sigismund Tant, Renteskriver ved det Oldenborgiske og Delmenhorstiske Districts-Contoirer, Allernaadigst beskikket til at være tilligemed Cammer=Assessor. Den 29 Jan. er Krigs-Raad Joachim Hein, Allern, beskikked til at være tilligemed virkelig Justits-Raad. Peder Fielderup Lassen ligesaa at være Assessor i Hof-Retten paa Kiøbenhavns Slot. Raadmand Anders Larsen i Nyborg at være Borgemester sammesteds. Lars Lange at være Sorenskriver paa Nord møer. Peder Rauberg at være Herrets=Foget i Art og Skippings Herret udi Sædland. Lauriz Grønmold at være Bye og Raadstue=Skriver i Naskov, og Herrets=Skriver i Nørre Herret. Peder Moldrup Balle at være Stads-Conducteur i Kiøbenhavn. Rector Niels Haar Wegner at være Capellan til St. Peders Kirke i Nestved.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-02-01
Den 1 Februarii er Leopold Gottlieb Seitz Allernaadigst beskikket til at være Cancellie- og Regierings-Raad ved Regieringen til Glückstad.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-02-01
Den 8 Febr. er Hans Adolph Brockdorff Allernaadigst beskikket til at være Justits-Raad.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-02-01
Den 10 Febr. haver det Allernaadigst behaget Hans Kongel Majestæt med Ridder-Ordenen af Dannebroge at benaadede tren Aar 1740. frende høye Herrer, nemlig: Høyædle og Velbaarne Hr. Henrich den Siette, Græve af Reuss til Plauen, Cammer-Herre, Høyædle og Velbaarne Hr. Frederich Otto von Rappe, General-Major, og Høyædle og Velbaarne Hr. Wilhelm August von der Osten, Stift-Befalingsmand, samt Amtmand over Sorøe Amt.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-02-01
Den 12 Febr. er General-Procureur, Jens Severin Wart berg, og Høyste Rettes Assessor, Peter Helt Allernaadigst beskikkede til at være tilligemed virkelige Justits=Raader. Revifor Christlieb von Clausberg er Allern, bevilget, at nyde Rang udi Sæde og Gang med Justits Raader.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-02-01
Den 19 Febr. er Peter Aagaard Allern, beskikket til at være Secreterer i det Danske Cancellie. Ulrich Henrich Møller ligesaa at være Byeskriver og Postmester i Rudkiøbing paa Langeland. Lorenz Christopher Swerdrup er Allern, kaldet til at være Sogne-Præst til Næsne og Dønnes Meenigheder i yttre Ranen under Trundhiems Stift.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-02-01
Den 22 Febr. haver Hans Kongel. Majestæt Allernaadigst ladet ved Trykken udgaae een Høyeste Ræts-Orden, hvorefter alle de i nærværende Aar 1740 indstævnede, samt de fra forrige Aaringer overblevne Sager skulle foretages, og dermed den 3 Martii begyndes. Samme Dag er Peter Ketelsen Allernaadigst kaldet til at være Pastor til Bredstedt. Den 29 Febr. er Frederich Detlessen Allernaadigst beskikket til at være Raadmand i Husum.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-02-01
Engelland.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-02-01
Continuation af Kongens af Engellands Krigs Declaration mod Spanien. Men som det Spanske Hof endnu søger, at forsvare sin Vretfærdighed med allehaande ugrundede Ting, og endelig har ladet sig forlede til at udgive Befaling om, at borttage vore Undersaatters Skibe, Gods og Vahre, hvorsomhelst de kunde træsses; Dette har det og udi Gierningen ladet see mod dem, som For Februarii Maaned som boe udi Spanien, hvilke det har tvungen til, at forlade de Spanske Lande, som er gandske tvert imod Jndholdet af det Forliig, som er sluttet imellem begge Kronerne. Vi have da alvorligen betragtet denne Os, og Vore Undersaatter tilføiede Uret, efterat alle Vore Forestillinger have været forgiæves, med hvilke Vi have noksom beviist, hvor gjerne Vi ville leve udi en god Fortrolighed og Venskab med Kongen af Spanien. Men Vi ere overbeviiste, at baade Vor Krones Ære, saa og Vore Undersaatters Beste, og den Agtsomhed, som man er de solenne Tractater skyldig, have fodret Os til, at bruge den Magt, som Gud haver givet og forundt Os, at Vi med den skulle forsvare Vores u imodsigelige Ret, og at forsikkre Vore troe Undersaatter om deres Skibs-Fartes og Handels Rettighed, som de frem for andre have, og ere berettigede til; og derfor have Vi (med Troe og Tillid til Guds Hielp og Bistand, agtet Os, at have Føie til, formelig at forkynde Kongen af Spa men Krig. Vi ville da, udi Følge af denne Declaration, tapper fortsætte denne Krig, helst efterdi Vi vide, at alle Vore troe Undersaatter villig skal bifalde det, og staae Os troeligen bi udi saadan en Sag, som saa nøye er forbunden med Vores Krones Ære, og med deres Handlings og Skibs Fartes Frihed.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-02-01
Ungarn. Den 30 Dec., Aftenen for Tyrkernes Paaske, løsnede de udi Belgrad et Canon-Skud, og derpaa continuerede med at fyre den gandske Nat. Den anden Morgen, som var deres Fest-Dag, begave nogle af de Kæyserl. Offcierer sig tilig derhen, for at see deres Ceremonier, som vare meget prægtige og anseelige. Fra Bassens Qvarteer indtil Moscheen stode alle Janitscharerne udi en Rad; Alle Bassens Haand-Heste og Eqvipage begyndte Marschen, Enhver Hest har en Commando=Stav, som var bundet fast ved Sadelen, og en stor Plade eller Skiold, som var af Sølv og forgyldt, lig dem, som de Romanske Riddere førte for at afværge de Stød, som de kunde faae af Lantzer og Piqver, der efter komme Rytterne, siden Mufti og Dommeren. Saa snart Tyrkerne kunde see Bassen, giorde de et stort Skrig, og da de saae ham stige til Hest, sloge de strax Øinene ned, løftede Hænderne mod Himlen, og Musiqven begyndtes. Udi dette Optog blev han ledsaget indtil Moscheen, hvor han forblev en halv Time, og derefter udi samme Følgeskab vende tilbage igien. Ved hans Tilbagekomst fandt han 4 nogne Sclaver, hvilke kastede sig for hans Fødder med Ansigterne til Jorden, disse gav han deres Frihed igien. For hans Qvart. vare 200 slagtede Beder, hængde paa Støtter, hvilke bleve givne Janitscharene til Priis. Da Bassen var indgaaet udi sin store Sahl, og havde sadt sig ned under en liden Throne, komme Rytterne at kysse paa hans Kiortel, og opløftede deres Hænder, og stillede sig frem at giøre Bøn. Men da Bassen stod op, og gi til sit Apartement, da skre Tyrkerne skrækkelig, og paakaldede Mahomet. Paa denne Dag tracterede Bassen de Kæyserl. Generaler med en Pibe-Tobak, Aal se og Sorbet; derpaa bleve 150 Canoner løsnede. Om Aftenen Kl. 7, saa man et Fyrverk, som præsenterede et Slot, som paa 4 Sider sprudede
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-03-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-03-01
Den 27 April 1739. er Johan Fried. Baron Bachoff von Echt, Allernaadigst bestilt til at være Etats-Raad.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-03-01
Den 4 Jan. 1740. er ved det andet Jydske Regiment til Hest Lieutenanterne Gustau Adolph von Woyda, og Johan Hugo Mohr von Waldt med Ritmesters Caracteer benaadede. Fra For Martii Maaned. mesteren er Major Car Leopold von Haberstædt efter sin Konning udi Naade dimitteret, og derimod er Cornet Magnus von Wedderkop af Liv-Garden til Hest, til Ritmester bestilt, Sekond Major Johan Carl Kændler ved Gen. Major Nenbergskegim til Hest, er med Oberst Lieutenants Caracteer benaadet.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-03-01
Ved det Oldenborgiske National Regim. til Foeds er Lieutenant Frederich August Schrødter med Capitains Caracteer gratisceret. Stads-Major, Abraham Christian Willarst udi Kiøbenhavn med Oberst=Lieutenants Caracteer af Jnfanteriet benaadet. Capitain-Lieut. Carl Rudolph Bertoet af det Norske Artillerie Corps er med Capitains Caracteer af Artilleriet gratificeret.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-03-01
Den 11 Jan. blev expederet, men under 7 Sept. 1796 dateret Bestalling for Lieut. Johan Wilhelm von Hobe af Liv Garden til Hest, at nyde Majors Caracteer af Cavalleriet. Saa er og den 11 Jan. Lieut. Frederich de Montarques ved Oberste, Græv Ahlefeldts Regim. med Ritmesters Caracteer gratificeret. Ved Gen. Major Rappes Regim. er Capitaine Jens Holm med Ma fors Caracteer af Jnfanteriet benaadet. Ved Oberste Fien Regim. haver Lieut. Johan Peter Dretrichsøn erholdet Captains Caracteer.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-03-01
Den 12 Febr. er Lorenz Kreyer Allernaadigst beskikket til at komme den ved Opsloe Hospital værende Forstander til Hielp udi hans Embeds Forretninger, og hannem at succedere.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-03-01
Den 16 Febr. haver Hans Kongel. Majest. Allernaadigst ved Trykken ladet udgaae en Allern, confirmeret Fundation til en Enke Cassa for Civile- og Borgerlige Stænder udi den Kongel. Residentz-Stad Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-03-01
Den 22 Febr. er Johan Tenge Allernaadigst kaldet til at være Pastor Adjunct til Varel.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-03-01
Den 23 Febr. haver Hans Kongel. Majest. Allernaadigst ved Trykken ladet udgaae et Patent wegen der Magazin-Korn Ausschreibung in den Hertzogthumern Schleswig und Holstein samt der Herrschaft Pinneberg pro Anno 1740. Samme Dag haver Aar 1740. ver Hans Kongel. Majest. Allernaadigst bestilt Regimentskriver Jens Baar til at være herefter Amts Forvalter over Odense, Dalum, St. Knuds og Ruggaards Amter.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-03-01
Den 29 Febr. er Oberst-Lieutenant Kaasbøl af det Danske Artillerie Corps, saa og Oberst=Lieutenanterne Hans Otto Steen, og Ewen Krafft af det første Bergenhuusiske National Jnfanterie Regim. med Oberstes Caracteer af Infanteriet benaadede. Samme Dag er Peter Schrøder Allernaadigst beskikket til at være Raadmand udi Jtzehoe.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-03-01
Den 2 Martii haver Hans Kongel. Majest. Allern, bestilt Abraham Bøssel til at være Slots=Foged paa Skanderborg, Slot.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-03-01
Den 4 Martii haver Hans Kongel. Majest. gratificeret den ved Søe-Etaten staaende Capitaine Friderich de Løwenørn med Commandeur Capitains Caracteer. Samme Dag er Hans Glud Allernaadigst confirmeret at være Sogne-Præst til Glud, og Hiernøe Meenigheder. Christian Carl Plesner ligesaa at være Capellan pro Persona til bemældte Meenigheder. Mag. Sinnel Lange er Allern, beskikket til at være Con-Rector ved den Latinske Skole udi Ribe.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-03-01
Den 7 Martii er Friherre Christian August von Schlitz, kaldet von Gøertz, Allernaadigst beskikket til at være virkelig Conferentz-Raad. Samme Dag er ved det Slesvigske gewordene Infanterie Regim. Capitaine-Lieutenant Carl Dieterich von Hoben med Capitains Caracteur af Jnfanteriet gratificeret. Ved General-Major Frølichs Regiment er Capitaine Cicianon efter Ansøgning udi Naade dimitteret, og Lieutenanten Caspar Herman Storm til Capitain og Chef for hans hafte Compagnie avanceret. Ved General-Major Hutfelts Regim. er Lieutenant Jochum Frederich Urne i Naade afskædiged med Capitains Bestalling af Jnfanteriet. Ved Oberste Emahusens Regim. er Capitaine Ausig efter Ansøgning i Naade dimitteret, Heideman med Capitains Caracteer og Lieutenant Christopher Nok samme Dag haver Hans Kon af Jnfanteriet benaadet. gelig ger til Mand. at Marsk Allernaadigst bestilt Bisteren i Gottorff Peter petersen til at være Controleur sammesteds.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-03-01
Den 8 Martii haver Hans Kongel. Majest. Allernaadigst ved Trykken ladet udgaae en Forordning om alle Slags Skov-Hugst udi Norge.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-03-01
Den 11 Martii er Andreas Bredal Wessel Allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Persona for Biørnøers Præstegield i Norge. Jonas Jacobus Skanke, forhen Personal Capellan ved Meelhuus Præstegield i Trundhiems Stift, er Allern. kaldet til at være Medtienner og Capellan sammesteds, efter den nu værende Capellan.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-03-01
Den 18 Martii haver Hr. Hans Egede erholdet Allernaadigst Brev, at nyde Caracteer af Superintendent. Mag. Christopher Bluhme, hidindtil Archidiaconus i Tynder, er Allern. beskikket til at være herefter Slots-Præst paa Cronborg, og Prædicant til den Tydske Meeninghed i Helsingøer. Den 31 Martii indfaldt Hans Kongel. Høyhed, vores Naadigste Arve- og Kron-Printzes Høyst glædelige Fødsels-Dag, paa hvilken Hans Kongelige Høyhed med all ynskelig Prosperitæt saae den første Dag af sin Alders 18 Aar. Til denne Høye Geburths Dags Jhukommelse har man i allerunderdanigst Enfoldighed fremsat følgende: Fryd Titan, bryd nu frem, beskinn din store Throne, J Nympher siunger nu, siunger med livlig Tone, Paa denne Fødsels-Fæst sig alle glæde maae, Thi et nyt Leve-Aar Prints PRIDRICH monn indgaae: Med Hiert og Tunge Alle nu siunge. Ley længe, Lev vel! Du ypperlig Siæl Vel Aar 1740. Velstand og Lykke Altid Dig smykke. Din Leve-Soel staae, Og sildig nedgaae. Lev længe, Lev vel! Du dyrebar Siæl. Frondes. qvot sylvæ, qvot coli sydera magni, Qvot pulvis terræ, tor Tausta precor!
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-04-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-04-01
den 26 Januarii haver Joachim Becker Allernaadigst faaer Adunctur og Eventual Bestalling, at være Bifteur til Ockholm udi Landskabet Bredtsted.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-04-01
Den 29 Febr. er Caspar Diederich Krafft Allern kaldet til at være Diaconus til Millstedt udi Amtet Huusum. For April Maaned. Herskaaret haver Hans forgel Majest allernaadigk beger Jægermesteren udi Grænskaberne Ovenborg og Delmenhørt, Henning vor Ahlefeldt, til Ober-Førster lommende. Samme Dag er Christian Friderich Sver besteren Skove ged udi Grædskabet Oldenborg.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-04-01
Den 1 Martii er Cancellie-Secretair samt Bye og Raadstueskriver i Christiania, Ulrich Schnell, beskikket at være tilligemed virkelig Cancellie-Raad.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-04-01
Den 22 Martii haver det Allernaadigst behaget Hans Kongel. Majestæt ved Trykken at lade udgaae en Forordning, angaaende hvad Præference det udi Kiøbenhavn oprettede almindelige Magazin, skal have hos Silke=Klæde- og Lærrets=Kræmmerne sammesteds, for de til dem udborgede Vahre.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-04-01
Den 24 Martii haver Hans Kongel. Majest. Allern, bestilt Jens Smit til at være Under-Told- og Tiende Betient ved Christiania Toldsted.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-04-01
Den 28 Martii er Rubertus Bahrscherer, Allern bestilt til at være Raadmand i Oldesloe. Samme Dag er Johan Møller Allern. beskikket til at være Raadmand udi Husum. Den 1 April er Mag. Hans Friderich Hegelund, hidindtil Rector Scholæ i Holbech, beskikket at være herefter Sogne-Præst for Ølstrup og Hover Meenigheder Ribet Stift. Mag. Hans Hammer, hidindtil Con-Rector Scholæ i Aarhuus og SognePræst til Aabye Sogn ved Aarhuus, ligeledes beskikket at være herefter Sogne Præst for Helsinge og Valdbye Sogne i Siælland. Bagge Udsing, hidindtil Catechela ved Bremmerholms Kirke i Kiøbenhavn, at være herefter Sogne Præst for Lyngbye, og Ølsted Meenigheder i Siælland. Johan Ottesen Friis, at være Sogne-Præst for Skævinge og Giørløse Meenigheder Siælland. Jens Holm, udindtil Medtjenner og Capellan pro Persona ved den Tydske Meenighed i Helsingøer at være herefter Capellan ved samme Meenighed. Peder Holsk at være Capellan udi Weyle og ders Anner Hornstrup Riber Ski Andreas Behr, hidindtil Sogne Præst til Collind og Eddrup Meetigheder i Jylland har erholder Confirmation paa at være herefter Aar 1740.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-04-01
efter Sogne-Præst til Felballe og Nødager Meenigheder i Jylland. Andreas Borig er Allern bestilt til at være Byeskriver givne, og Herredsskriver i Vester-Herred paa Borringholm. Peder Jacobsen Mønster, ligeledes bestilt at være Birkeskriver ved Frisenholdt Birk i Dronningborg Amt i Jylland. Herman Backer, at være Auctions Directeur i Bergen.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-04-01
Den 4 April er Philip Ernst Hilie Allern, kaldet til at være Hospitals-Prædikant, og Catechet til Elmshorn udi Grævskabet Rantzau. Iligemaade er og Daniel Hermes Allern, beskikket til at være Catechet til Barmstedt udi ovenmældte Grævskab Den 5 April er Hans Excellence Hr. General-Lieutenant, Michel Rumsen Allern, beskikket til at være tilligemed Ober Krigs-Secreterer og Deputeret udi Land-Etatens GeneralCommissariat.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1740-04-01
Den 7 April haver det Allern. behaget Hans Kongel. Majest. ved Trykken at lade udgaae en Forordning angaaende Qvæg-Tienden udi Danmark.