Aalborg Stiftstidende, 1833-11-04
Den hollandske Minister for de udenlandske Anliggender har nu meddeelt Generalstaterne en Udsigt over Forhandlingerne med Conferencen, af hvilken dog Slutningen endnu mangler. Det Meste af denne indeholder kun allerede bekjendte Ting; saaledes berøres den Bebreidelse fra Conferencens Side, at det var den hollandske Regjerings Hensigt og Plan, ikke at underskrive nogen Tractat med Bal gien og at deri laae den sande Grund til den lange Forhaling. Ministeren søger at gjendrive denne Bebreidelse, deels med den Paastand, at Holland allerede har inddrømmet temmelig Meget, deels med den meere personlige Grund, hvorledes Conferencen kunde tro, at han Ministeren for de udenlandske Anliggender, selv vilde paatage sig Missionen til London, naar han ansaae det for Regjeringens faste Beslutning, ingen Tractat at afslutte, og følgelig maatte reise til London med det Forsæt, ikke at underskrive. Denne sidste Forsvarsgrund er nu rigtig nok i en vis Henseende Huigjendrivelig, men synes dog ligesaa lidt som den første at De af Prof. Chrenberg i Berlin og Jnsusionsdyene gjorte Opdagelser, ere særdeles interessante. En have bragt Conferencen paa andre Tanker. F. Draabe Vand af en Linies Diameter kan indeholde 500 Mill. af de mindste Dyr. En Cubiktomme kan altsaa fatte 800000 Mill. og et Fad af 6 Cubikfods Størrelse, 9000 Billioner, Disse Talangivelser grunde sig ikke paa Formodninger, men paa Chrenbergs nøiagtige Maalinger og Beregninger, ikke paa et isoleert Naturphænomen, men paa Jagttagelser, der kunne gjøres paa hver Draabe Vand, der som Sommeren tages af en Sump eller Grav. Sammel Christian Friederich Hahnemann, Dr. med. og Hofraad, er født den 10de April 1755. i Meizen og nød af sin Fader, en Maler, der selv havde uddannet sig paa Reiser, en omhyggelig Opdragelse. Han høvede ham i selv at tænke og ikke at antage noget for sandfærdigt, som han ikke selv havde prøvet; han maatte derfor ogsaa lære Tegnekunst og Geometrie, for selv klart og bestemt at kunde bedømme de physiske Gienstandes Forhold. En 1) Vi gjengive denne biografiske Skizze saaledes som den findes i Converse=Lexiconet, uden Hensyn til de mange forskjellige Domme, der ellers ere fældede over Manden. tærende Syg ivrigt Studium, havde paadraget sig, bestemte ham for Lægevidenskaben. Uden Understøttelse fra sine Forældre, maatte han paa Høiskolen, i Leipzig, hvor han tvende Aar studerede Medicin, ernære sig ved andet Arbeide. Ved at oversætte engelske medicinske Skrifter erhvervede han sig meget møisommeligt det Fornødne for at komme til Universitetet i Wien. Efter et Aars Ophold her, hvor han især havde overladt sig til Qvarins Veiledning i dennes Hospital, valgte Statholderen af Sieben. bürgen, Baron v. Brückenthal, ham til Huuslæge, Bibliothe, kar og til at ordne hans Cabinet af antike Mønter. Han practiserede desforuden som Læge i Staden (Hermannstadt, Efter nogle Aars Forløb drog han til Tydskland igjen, hørt, de midicinske Lærere et Aar i Erlangen, og forsvarede sammesteds (1779, sin Doctor Disputats: Conspectuaffectuum spasmodicorum, practiserede derefter i Des sau, hvor han giftede sig med Apotheker Büchlers Datter, Efter nogen Tid modtog han et Physicat i Gommern (14000 Jndb.) ved Magdeborg. Her var det, hvor han dybt følt Lægekunstens hidtilværende Mangler og Utilforladelighed, og opfordret af Samvittighedsfuldhed ophørte han næsten aldeles med at practisere, og overlod sig aldeles til Chemiens Studium og til Skribent-Faget. Endelig aabnede sig for hans Granskning, medens hans senere praxisløse Ophold i Leipzig, et fortræffeligt Blik i Naturen. Ved at oversætte Cullens Materia medica (1790) blev han fortrydelige over den forskruede Forklaring, denne paa den Tid høitberømte Lærer i Lægevidenskaben havde givet over det antippretiske Princip i Chinabarken, og besluttede at udfinde, paa Erfaringens Veie, hvorpaa Chinas udryddende Kraft, med Hensyn til Vexelfeberen maatte beroe. Da han som sundt Menneske selv tog China i temmelig stor Dosis, saa fandt han, at den hos sunde Mennesker frembragte en Koldfeber, lig Sumpvexel=Feberen. Dette Naturens Vink benyttede, han nu ved sin fornyede medicinske Praxis, deels i Georgenthal i det der af Hertug Ernst af Gotha oprettede Jnstitut for Vanvittiges Helbredelse, hvor han courerede den over Kotzebues Pasqvil Bahrdt mit der einsernen Stirne vanvittig blevne Klockenbring, deels paa hans practiske Løbebane i Brunsvig (1794), og især i Königslutter, hvor hans ved mange Forsøg paa sig selv og Sine, ved simple Læge, midler, erhvervede sig saa megen Kundskab om disses sandet Virkninger, at han, ved deres homsopathiske Anvendelse udførte Helbredelser med saa afgjort Held, at Læger og Apothekere begyndte med deres Forfølgelser imod ham, og understøttet ved Øvrighedens Forbud imod Selv=Ordination af Lægemidler, blev han nødt til at forlade Landet. J Hamborg holdt man vel denne (naturlige) Frihed i Ære; men at han her var fremmed, gjorde, at han efter nogle Aars Forløb tog tilbage til sit Fædreland Sachsen, og practiserede der. Nu udgav han sit Værk Organon der rationellen Heilkunde (1810. Jmod denne Lære og dens Opfinder udkom Stridsskrifter i samfulde 12 Aar. Ogsaa i Leipzig, hvor han i 11 Aar havde lært og øvet sin Methode, med Held, opæggedes mangehaande Lidenskaber imod sammel saa at Regjeringen gav efter for Apothekernes Ansøgning, i hvilken disse, ved Hahnemann, fandt sig krænket i deres Privilegier, og det blev ham ved Rescript 1820) forbuden, at give sine Patienter af ham selv tilberedte Medicamenter, og da Lægemaaden uden dette ikke er tænkelig i dens Fuldkommenhed, saa var det ei heller muligt for Opfinderen at udøve den i Fædrelandet. Dette bevægede Hertug Ferdinand af Anhalt=Köthen til, at yde ham et Fristed, for sin Lægekunst i Hertugens Residentsstad. Hahnem. drog derfor (1821) til Köthen hvor han endnu lever. At læge endog de langvarigste Sygdomme med Grundighed, har han i de sidste 5 Aar ved en ny Anvendelses=Maade af Homsopathien, søgt at opnaae, men har, af Mangel paa et eget Sygehuus, ikke kunnet lægge det for Dagen. Blandt hans talrige Skrifter er hans Organon der rationellen Heilkunde" fire Gange oplagt, og desuden udkommen paa engelsk, fransk og italiensk. Sidstnævnte Fyrste har givet ham Titelen af Hofraad.