JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-31
Ved Tallotteriets 1817 Trækning i Altona udkom: Reisende fra den 22de til den 29de Jan. 1840. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten; Kjøbmand Grandjean; Gaardmændene Clausen og Madsen; Hr. Krabbe. Med Personposten: Hr. Boysen; Fuldmægtig Boesen med Datter. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Hr. Killet. Med Personposten: Greve Raben. Udenfor Posterne: Tobaksfabrikør Clemmentsen; Opticus Scheicke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-31
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-31
Bekjendtgjørelser. Fredagen den 7de Februarii d. A. Aften Kl. 7 afholdes ordinair Generalforsamling i Selskabet; Harmonien hvortil de ærede Medlemmer indbydes og ønskes ved samme bestemt, hvorvidt Selskabet vil have Sommerlocale eller ikke. Nyekiøbing den 29de Januar 1840. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-31
Assembleerne i Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-31
De 3de sidste Assembleer i Saxkjøbing blive afholdte Onsdagen den 5te Febr., Søndagen den 1ste Marts og Onsdagen den 25de Marts. Begyndelsen en som sædvanlig Kl. 7. Bestyrelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-31
Natten til den 31te Januar have nogle ondskabsfulde Mennesker udslaaet to store Ruder i mit Logis i Kjøbmand R. Sidenius's Gaard ved Stranden. For Opdagelsen loves en Douceur af Kjøbmand. C. Linaae. 180 Tønder Rohanske Kartofler, kunne faaes for 9 Mk. pr. Tønde paa Prindseholm. Den ægte Rohanske Kartoffel er rød med mange dybtliggende Øine.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-31
Af Umyndiges Midler under Baadesgaards Godses Overformynderie kunne 335 Rbd. 31 s. S. - T. erholdes til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed. Gloslunde dee 26de Januar 1840. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-31
Licitation. Fredagen den 28de Februar næstkommende, Formiddag Kl. 11 slet, bliver paa denne Byes Raadhuus afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af et Raad- og Arresthuus heri Byen. Conditionerne, hvorefter Arbeidet vil blive bortliciteret, saavelsom Overslaget og Tegningen, hvorefter Arbeidet vil være at udføre, er henlagt til Eftersyn paa mit Contoir. Nakskov den 23de Januar 1840. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-31
Auction. J Følge Reqvisition af vedkommende Udlægshaver, bliver det Skipper Rasmus Thomsen tilhørende og ved denne Byes Strand under No 26 beliggende Sted, der bestaaer af: 1. Et Stuehuus 14 Fag, Grundmuur til Gaden og iøvrigt Bindingsværk, med deri værende Vindovne og en Bilægger-Ovn samt en Brændeviinskjedel og en Bryggerkjedel, 2, fire Fag Tilbygt, Muur og Bindingsværk, ligeledes indrettet til Værelser, 3. fire Fag, samme Bygt, indrettet til 2de Værelser me Kjelder under, 4. se Fag Halvtag, indrettet til Brændehuus og Koestald m. v. 5. syv Fag dobbelt Stok, Muur og Bindingsværk, indrettet til Pakhuus og Kornlofter, 6. som Fag Halvtag, indrettet til Pakhuus, 7. Gaardspladsen og en stor Hauge, samt den Stedet tillagte, Jordlod paa Madeskov, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 2den, 16de, og 30te Martz d. A. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22 April Nakskov den 23de Januar 1840. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-01-31
Onsdagen den 5te Februar d. A. om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Overskoven ved Ourupgaard bortsolgt circa 300 Bunker Udhugst bestaaende af Eeg, Bøg, Elle samt Poppel, hvortil de Lysthavende herved indbydes. Mødestedet er ved Skytten Kjærs Boelig sammesteds. Falsters Birks Contoir den 13de Januar 1840. Pontoppidan. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Falsters Lollands. 1 Tidence. Skis. er Søndagen den 2 Februar. Til Læserne!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Naar i den senere Tid et Blad har erholdt en ny Redaction, har man af den tiltrædende Redacteur været vant til at fordre, at han forud skulde gjøre sit Publicum bekjendt med de Grundsætninger, efter hvilke han agtede at virke og arbeide. Jdet jeg nu idag overtager Redactionen af Lollands-Falsters Stiftstidende, veed jeg ogsaa, at maaskee Flere ville vente Saadant af mig; men jeg veed tillige, at hvad der fornemmelig giver en slig Forud-Bekjendtgjørelse Værd og Betydning, naar den nemlig udgaaer fra en Mand, hvis hele Personlighed, Dygtighed og videnskabelige Uddannelse er Publicum bekjendt, for en stor Deel mangler her, og derfor vil jeg heller ikke trætte mine Læsere ved vidtløftig at udvikle, hvad de under min Redaction have at vente. Jeg vil derimod bede Enhver om at opsætte sin Dom om min Virken som Bladredacteur, indtil han kan støtte den paa Erfaring og Kjendsgierninger. Jmidlertid tør jeg give den bestemte Forsikkring, at min ufortrødne Stræben i Særdeleshed skal gaae ud paa at finde Sandhed og at gjøre denne ene gjældende. Men idet jeg herved erklærer, at en saadan Stræben stedse skal lede mig, maa jeg tillige bede mine Læsere vel at erindre, at ikke enhver Sandhed lader sig mathematisk bevise, og at, skjøndt Sandheden kun er een, kunne Meningerne derom dog ofte være saare forskjellige; og da det er den sande Liberalitets Særkjende, at den og saa respecterer anderledes Tænkendes Mening, tør jeg vel forvente, idet jeg lover selv at hylde dette Princip at det ogsaa vil blive iagttaget mod mig.I Dansk Folkeblads 4de Aarg. No. 64 findes nogle bemærkninger om de danske Provindsblades nuværende Characteer i Almindelighed. Blandt de Fordringer, som Forf. her gjør til Provindsbladene, troer jeg, vil Størstedelen for Øieblikket finde uovervindelig Modstand i Tidsomstændighederne. Men naar Forf. yttrer, at Provindsbladet skal være et Folkeblad for sin Kreds, d. v. s. arbeide med og for Alle i Provindsen, da er jeg fuldkommen enig med ham, og af Hjertet underskriver jeg hans Ord og gjør dem aldeles til mine, naar han fremdeles fordrer, at Provindsbladet skal i sin Kreds være Lærer, Raadgiver, Medstyrer af offentlige Foran"staltninger, Befordrer af gavnlige Foretagender, være Beskytter af Hvers Ret, Fremmer af Hvers Bedste, "saavidt det staaer i Berøring med det Almindlige, være et Forsvar for Folket, naar Autoriteterne gaae forvidt, et Forsvar for Autoriteterne mod Miskjendelse, deres Bistand til at fremme gode Øiemed, &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Ved saaledes her at have gjengivet Folkebladets Ord, som mine egne, troer jeg tilstrækkeligen at have antydet, hvad jeg i Særdeleshed ønsker at byde mine Læsere. At gjøre Stiftstidenden til Organ for Stiftet, hvad enten noget Godt skal fremmes for det Hele eller for den enkelte Commune, eller en Mangel afhjælpes, skal fornemmelig være Maalet for min Virken; og at Meget i denne Retning kan udrettes, ville sikkert Mange indrømme. Men for at opnaae dette, er det visselig nødvendigt, at Mænd, der forbinde sand Jnteresse for Folkeoplysning og Almeenvel med Evne til at arbeide for dets Fremme, ville yde mig velvillig Bistand; thi hvor ufortrøden jeg end vil virke med almin Kraft i mit nye Kald, saa indseer jeg dog, at Udbyttet kun vil blive saare ringe, dersom al Understøttelse nægtes mig. Endnu jevnlig høre vi Klager over Provindsbladenes Slethed; men mon ikke just de, der udtale denne haarde Dom, derved udsige Fordømmelsesdommen over dem selv; thi naar de, skjøndt med Evner, aldeles ikke understøtte Provindsbladene, men meget mere berøve dem ethvert Bidrag, ved ikke alene selv at sende Alt til Hovedstaden, men ogsaa ved at formaae Andre til at gjøre det samme, kan det vel da undre Nogen, at et saadant Blad geraader i en sygelig Tilstand, naar det berøves al Næring. J Haab om at man ikke saaledes aldeles vil unddrage mig al Understøttelse, benytter jeg herved Leiligheden til indstændigt at opfordre enhver Ven af Sandhed, Ret og Folkeoplysning, der føler Kald og Villie til at understøtte mig, til at virke for og med mig i denne Retning; og idet jeg opfordrer hertil, vil jeg tillige have antydet, at kun Bidrag i denne Aand og Tone ville finde Optagelse i Stiftstidenden, hvorimod Alt, hvad personlig Uvillie har skrevet, hvor Egenkjærlighed eller Had er Hovedsagen, og det, som skulde være det, Biting, aldeles ikke vil blive ændset. Forøvrigt vil Stiftstidenden nu, som forhen, indeholde Meddelelser af den inden- og udenlandske Politik, de sidste ville imidlertid blive indskrænkede til en almindelig Oversigt over de vigtigste Tidsbegivenheder, da Detaillen maa overlades til de større Blade. Vel veed jeg, at Fordringerne til disse Meddelelser ere høist forskjellige, saa at medens Nogle ønske en fuldstændig og populair Fremstillingsmaade, ville Andre derimod kun have en kort historisk Oversigt; men uagtet jeg erkjender hvor saare vanskeligt det er at opfylde alle de Fordringer, der gjøres til en Redacteur i denne Henseende, og veed, at det er en Umulighed at skrive Alle tilpas, skal jeg dog bestræbe mig for saa meget som muligt at rette mig efter disse Fordringer, og idet jeg vil forsyne mig med gode Kilder, meddele Begivenhederne snart med større, snart med mindre Udførlighed, eftersom deres Vigtighed kræver det, og vil jeg stedse dertil vælge en simpel, fattelig Fortællings maade, og derved søge at undgaae den Tørhed, der ellers gjør disse Meddelelser saa trættende for Læseren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Med Hensyn til Behandlingen af Dagens Begivenheder her i vort Fædreland, da er det en Selvfølge, at de ville blive skjænkede al den Opmærksomhed, de med Rette kunne fordre, og ved at erhverve mig paalidelige og virksomme Correspondenter, der kunne øse af selve Kilderne, har jeg ogsaa i denne Henseende bestræbt mig for at opfylde enhver billig Fordring. Endnu maa jeg tilføie, at ligesom det er mit Ønske og Haab, at ret Mange ville skjænke mig deres Jnteresse og Assistence ved patriotiske og almeeninteressante Bidrag, saaledes er det og min Hensigt, saafremt dette Haab opfyldes, ret snart at give Stiftstidenden en saadan Udvidelse, som vil behøves for at afgive den fornødne Plads til deslige Meddelelser. Jeg tillader mig til Slutning at bemærke, at, til Beqvemmelighed for de i Stiftets fjernere Egne Boende, modtages Avertissements til Jndrykkelse i Stifts tidenden af Dhrr. Kjøbmand Roepstorff i Nakskov, og Boghandler Giegengack i Maribo. Og hermed vil jeg anbefale min Virken til Publicums Bistand og Overbærelse. W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Ved denne Leilighed bedes Læserne at bemærke, at jeg alt har givet Stiftstidendens Format en saadan Størrelse, at den nu rummer omtrent en Spalte meere, end forhen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Jndenlandske Efterretninger. Jgaar mistede Postvæsenet ved Etatsraad, Postdirecteur og Ridder Bojesens Død en af dets ældste Embedsmænd. Den ædleste og værdigste Characteer, den varmeste Følelse for Sandhed og Ret, Besindighed og Overlæg i Tale og Handling betegnede hans Liv som Menneske, hans mangeaarige Virksomhed som Embedsmand. Med redelig Villie og grundig Erfaring, redebon til at følge sin Tid, var han Deres troe Medarbeider, som stode ved hans Side, - og den Yngres trofaste Ven og venlige Leder. Hans Minde vil med Taknemlighed bevares i hver en Kreds, hvor han har levet og virket. (Berl. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Ved Parolbefaling af 20de f. M. har Hs. Majestæt bragt i Erindring Armeebefalingerne for Aarene 1809 og 1810 angaaende hvad Regimenterne og Corpserne have at iagttage, naar Underofficerer ansøge og civile Betjeninger. Men - vedkommende høistcommanderende Officeerer ere derhos gjorte ansvarlige for, at ingen Underofficeer anbefales til en Tjeneste, som han formedelst svækkede Aands- eller Legemskræfter ikke kan forestaae, eller hvortil han allerede savner de fornødne Egenskaber. - Det er at haabe, at denne Ansvarlighed vil for Fremtiden bidrage ogsaa til at afværge, at Jurisdictionerne besværes med Personer til Politibetjente og Arrestforvarere, som tidligt eller sildigt lægge. for Dagen at være dertil uskikkede, men hvis Afskedigelse da falder vanskeligt at bevirke, medens de paagieldende Authoriteter dog tilforn aldeles ikke ere blevne hørte og deres Antagelse. (Hels. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
J Veile Avis opfordres Borgerrepræsentanterne i Kjøbstæderne til at følge den af de kjøbenhavnske Borgerrepræsentanter tagne Beslutning, at ville offentlig bekjendtgjøre deres vigtigere Forhandlingers Gjenstande. Som bekjendt har Kjøbstaden Thisted, alt tidligere gjort dette, og givet en Udsigt over deres i de Virksomhed i Aaret 1838, men hidtil er dette og forbleven det eneste Exempel, og dog kan det neppe betvivles af Nogen, at kun ved en saadan Fremgangsmaade fremkaldes den Almeenaand og den Jnteresse for Communens Anliggender, uden hvilken Communen stedse vil sygne. Vi kunne derfor ikke andet end ret ønske, at det snart maa vise sig, at den her skeete Opfordring har Virkning, og at Borgerrepræsentanterne i Kjøbstæderne erindre, at omde end i mange Tilfælde handle paa deres Medborgeres Vegne, kunne de dog ingensinde undvære deres Bistand og Understøttelse, og at netop fordi de handle paa Andres Vegne, bør deres Handlinger stedse ligge klar for enhver af deres Vælgere. J Kjøbenhavn have Borgerrepræsentanterne ogsaa alt fuldført den tagne Beslutning, idet de nemlig have ved en udvalgt Comitee ladet bekjendtgjøre deres Forhandlinger i den forløbne Maaned, hvoraf man seer, at Repræsentanterne ville hos Directionen for Sparekassen søge om et successivt Laan af indtil 130,000 Rbd., for derved at bestride Udgifterne til Opførelsen af det thorvaldsenske Museum, ligesom det og blev vedtaget, at paaskynde Afgjørelsen, af Underhandlingerne og en partiel Anvendelse af den nu Frue Kirke tilfaldende Brændeafgift til Dækning af Stadens Udgifter ved dette Museum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Meddelelser fra Hovedstaden. Man formoder at den danske Regjering vil nedlægge en Protest mod Laurents Udnævnelse af det romerske Hof til Biskop in partibus insidelium; dog mener man, at denne Protest ikke vil gaae ud paa, at man har Noget mod Udnævnelsen, men at man kun vil forvare sig imod, at han i nogensomhelst Henseende befatter sig med de danske Catholikers Anliggender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Udnævnelsen af en Commission til at overveie Militairvæsenets Reorganisation vil sandsynligviis skee den 3die Februar. Saavel til Præses, som til øvrige Medlemmer af Commissionen betegnes Adskillige; men med Bestemthed lader sig endnu Jntet herom sige. Man har meget travlt med Formodninger og hvad der vil blive opgivet Commissionen som Udgangspunkt, men Velunderrettede ville paastaae, at den vil faae aldeles frie Hænder til at prøve, hvad der er det Bedste. Tourniaires Beriderselskab begynder i denne Uge atter dets Forestillinger. Tabet, det ved disses Standsning skal have lidt, anslaaer man til imellem 6 og 7000 Rbd. At Kongen skulde have leveret Selskabet Fourage til Hestene, hvilket man i Kjøbenhavn almindelig har troet, er aldeles ugrundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Beboelsen af Christiansborg Slot er nu ganske opgivet, efterat Hs. Maj. har ladet sig af Bygnings-Administrationen forelægge et Overslag overde Bekostninger, der vilde være forbundne hermed. Disse bleve nemlig anslaaede til 700,000 Rbd., foruden 40 Favne Brænde mere om Ugen, end der nu medgaaer paa Amalienborg. - Christiansborg, skal nu være bestemt til at bruges ved enkelte store Hoffester; men skal en saa colossal Bygning blot dertil vedligeholdes, saa maa man tilstaae, at det vil blive kostbare Hoffester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Allerede for nogen Tid siden har Hs. Maj. Kongen foræret sin første Adjutant, Major Bruhn, en Gulddaase med sit Navnechiffer i Brillanter, og med den smigrende Yttring, at det var den første Present, han gav som Konge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Den 30te Januar bleve de tre Sørgesange ved Kong Frederik den Sjettes Død, nemlig Cantaten i Roeskilde Domkirke, Cantaten ved Universitetsfesten og H. P. Holst's Farvel afsungne ved en Concert i Frue Kirke. Udførelsen var brillant; Holst's Farvel udført af omtrent 160 Mandsstemmer, gjorde en ganske imposant Virkning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Søndagen den 2den Februar bliver det Hele igjen givet i Slotskirken til Fordeel for Frederik den Sjettes Asyl. For dette Asyl viser sig en ganske velsignet Jver. Hs. Maj. Dronningen har skiænket det 100 Rbd., en Ubekjendt 1000 Rbd., Kammerherre Hagemann 25 Rbd., Hofjægermester Brun har tegnet sig for et aarligt Bidrag af 50 Rbd., og saaledes have mange flere tegnet sig for mindre Summer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Den 30te Januar var der Middagstaffel hos Hs. Maj. Kongen. De overordentlige Gesandter fra Mecklenborg og fra Hansestæderne, saavelsom de tre Deputerede fra det holsteenske Ridderskab vare tilstede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Udenlandske Efterretninger. England. Underhuset beskjæftiger sig for Tiden med en Sag, der truer med at fremkalde mange Forviklinger. Blandt de Forrettigheder, som Parlamentet har, hører nemlig ogsaa den, at maatte lade trykke Alt, hvad det anseer gavnligt for Publicum at komme til Kundskab om uden Hensyn til om Enkelte derved blive krænkede, og som en Følge af denne Ret havde Parlamentets Bogtrykker under den forrige Session trykket nogle Forhandlinger i hvilke en Hr. Stockdale blev omtalt som en Person, der udbredte smudsige Skrifter. Da Stock dale følte sig fornærmet herved, sagsøgte han Bogtrykkeren, og fik ham mulcteret, uanseet at Trykningen var skeet efter Parlamentets Beslutning. Underhuset har nu kaldt Stockdale for dets Skranker, og idømt ham Fængselstraf fordi han skulde have krænket Husets Privilegier, og har tillige efter flere Debatter bestemt, at de Sherifer, (Øvrighedspersoner) der have fuldbyrdet Dommen paa Parlamentets Bogtrykker, ikke alene skulle betale en Mulct herfor, men de ere endog senere satte i Fængsel, uagtet de have paaberaabt dem, at de kun have opfyldt deres Pligt ved at fuldbyrde en afsagt Dom. Ogsaa Stockdales Advocat blev kaldet for Underhuset, men da han gjorde en Undskyldning, slap han med en Jrettesættelse. Forsaavidt synes altsaa Sagen at være i god Fremme, men Dommerne med Lord Overdommeren i Spidsen optræde nu for at forsvare deres Fremfærd, og Dommerne ved Queens-bench, (Englands fornemste Ret) have saaledes eenstemmigen besluttet, at modsætte sig Parlamentets Handlemaade. Ogsaa flere Corporationer i London have taget Partie mod Underhuset, og da dette ikke kan støtte sig paa bestemte Love, bliver det, naar det vedbliver at paastaae sig Ret til selv ene at afgjøre Sagen, baade Part og Dommer i sin egen Sag, og at Underhuset skulde lade Overhuset dømme i Sagen, ansees som mindre rimeligt, efter den Spænding, der i længere Tid har hersket mellem de to Huse, og flere af Bladene mene derfor, at denne Sag maaskee vil gjøre det nødvendigt at opløse Parlamentet. Ministrene, der understøtte Underhuset, fandt heri Bifald af Robert Peel, der dog erklærede, at man ikke deraf maatte slutte sig til nogen Enighed mellem ham og Ministrene, da han meget snart vilde fremkomme med en Motion, der skulde vise at Ministrene vare Nationens Tillid uværdige. – Prinds Albrechts Naturalisation er bleven antaget af Parlamentet, og med det Første vil Comiteen fremkomme med sine Forslag om hans Apanage, i hvilken Joseph Hume vil andrage paa en betydelig Nedsættelse. Det Rygte, at Premierministeren, Lord Melbourne, om kort Tid vil trække sig tilbage fra Forretningerne, vinder stedse meere Tiltroe, og Bladet Morning Herald nævner alt Lord John Russel som hans Eftermand, hvorimod Grev Durham skal bestyre Colonierne. - J Portsmouth skal man alt begynde at udruste store Krigskibe og Landingsbaade til en Krig mod China. – Fra Fabrikdistricterne hører man endnu stedse, at der hersker megen Nød mellem de talrige Fabrikarbeidere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Frankrig. J Deputeretkammeret gaaer det endnu stedse meget roligt til, da ingen Sager af Vigtighed hidtil ere komne under Forhandling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Kamrenes Bureaux har derimod Finantsministerens Lov-Forslag om Renteconversionen været under Forhandling, og Forholdsreglen blev da med stor Majoritet antaget, men selve Lovudkastet forkastet. Pairskammeret beskjæftiger sig endnu stedse med at dømme de fra Mai=Opstanden Fængslede. De officielle Efterretninger fra Algier ere kun meget sparsomme, og bekræfte blot de tidligere Beretninger om Abdel Kaders Uheld. Efter private Breve, skal Abdel Kader alt fortryde, at han har begyndt Krigen, og skal søge at indlede Underhandlinger og Fred. For Tiden opholder han sig i Mascara, hvorfra han, som man mener, vil forberede et Jndfald i Provindsen Oran. Marabouten Tidschini, Hersker i Ain-Maadi, skal have tilbudt Marschal Valde en Alliance mod AbdelKader, og efter hvad man troer, vil den blive antaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Spanien. Efter et Brev fra Zaragoza synes det som Seiershertugen atter vil begynde sine Operationer mod Cabrera. Han har nemlig befalet flere af Nabobyerne at sende sig alt det overflødige Artillerie for at han paa eengang kunde beleire Segura, Castellote, Cantavieja og Morella og foretage et afgjørende Skridt. Fra Hovedqvarteret er atter publiceret et Brev, hvori Overgeneralen og hans Armees liberale Aand omtales. Fra Carlisternes Hovedqvarteer lyde Efterretningerne ikke saa gunstige. Cabrera skal nemlig paa sin Transport til Morella have faaet et Tilbagefald, hvoraf han var død d. 13 f. M., men den dybeste Hemmelighed skjulte dog endnu denne Begivenhed for Armeen. Et pludseligt i Madrid, sammenkaldt Ministerraad mener man er foranlediget ved dette Dødsfald, der og skal være Grunden til den carlistiske General Llangosteras pludselige Tilbagetog. J Madrid er der nedsat en Comitee for at undersøge ved hvilke Midler Marinen kunde hæves fra sit nuværende lave Standpunct. Den gode Forstaaelse med Provindsen Bis cana synes ikke at ville blive af lang Varighed; thi de Deputerede fra denne Provinds have besluttet, ikke at ville sende Deputerede til Cortesforsamlingen i Madrid, da saadant ansees stridende mod deres fueros (Privilegier.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-02
Rusland. J St. Petersborg taler man nu meget om en Sammensværgelse, som der skal have været i Gjæring, og hvorom General Benckendorff. Chef for det hemmelige Politie havde faaet Underretning. Flere Personer af de første Familier skulle være indviklede i den, og de Sammensvorne holdte deres Forsamlinger hos en EnkeBestujew, Tante til den i 1826 som Deeltager i Petels Sammensværgelse hængte Person af dette Navn. Da Benckendorff om Natten omringede Huset for at bemægtige sig de Sammensvorne, stod dette pludselig i Flammer, og alle Slukningsforsøg vare spildte. Flere af de i Huset boende Personer ere imidlertid blevne arresterede, men Enken selv skal have forladt St. Petersborg. – Fra den mod China udsendte Armee faaer man jevnligen Efterretninger, ifølge hvilke den vel lider meget af Kulden i de øde Stepper, men dog ellers intet egentlig Tab har lidt.