Berlingske Tidende, 1780-01-10
London, den 20de December. Hr. Fusers Skrivelse er af følgende Jndhold: J Begyndelsen af September Maaned erholdte General Prevost den Enterretning, at Græv d'Estning var ankommen paa Kysten med den Franske Flode. - Den 8de September landede de Franske Tropper, forenede sig den 11te ej. med Rebellerne og indsluttede Staden. - Den 15de lod Græven Staden opfordre til at overgive sig, men fik Afslag. Jmidlertid havde Capitain Moncrief at bestille med at sætte Staden i behørig Stand, thi da Staden blev opfordret, var der ey meere end 8 til 10 Kanoner i Beredskab; men inden faa Dage havde man hentet 30 til 90 fra Skibene; opplantet dem paa Festnings Værker, ne. - Nogle Dage derefter gjorde Franzoserne tilligemed Amerikanerne paa de Høye, som ligge omtrent 400 Yardsfra vores Forskandsninger, Begyndelsen med at opkaste deres Batterier. Tre lette Jnfanterie=Kompagnier under Major Graham gjorde et Udfald, i det Haab at bringe Fienden til en almindelig Fægtning; men eftersom de ey bleve nok understøttede, saa maatte de trække sig tilbage med et Forliis af 12 Mand. - Den 17de, omtrent ved Midnats=Tid, ankom Oberst=Lieutenant Maitland til Vands fra Beaufort til Savannah: han havde slaget sig igiennem Fienden og ladet Krigs Skibet the Vigilant blive ved Beaufort; men har siden ey er faret, hvor det er afbleven. Jmidlertid er det vist, at man ved Mundingen af Floden har nedsænket adskillige Skibe, for at forhindre Jndløbet. Vore Tropper gjorde siden efter intet Forsøg paa at forhindre Fienderne ved deres Værker, omendskiønt de hver Nat arbeydede stærk. - Den 3die October aabnede Fienden sine Batterier. De bestoede af 30 svære Kanoner og Mørsere, med hvilke de uophørligen beskiød Staden, og den 9de ej i Dagbrækningen forsøgte de forenede Franske og Amerikanske Tropper, der bestode af 4000 Mand Franzoser og ligesaa mange Amerikanere, at bestorme vore Linier. Det fornemste Angreb skeete i 3 Colonner paa Redouterne ved Veyen til Augusta. Græv d'Estning begyndte selv Angrebet med det største Mod, men blev snart bragt i Uorden ved Jlden. fra vore Batterier og Redouterne. - Et Korps Franske Grenaderer angreb den gamle Redoute paa Veyen til Ebenezer med saadan Heftighed, at de vist havde erobret den, hvis ikke Capitaine Wicktham med Grenaderne af det 60de Regiment, havde kastet sig ind i samme. Efter at denne Fægtning havde vaert omtrent 20 Minuter, saa begyndte Fienden at retirere sig i største Uorden, og man kunde ey igien bringe dem til at fægte. Man siger endog, at de i denne Forvirring have fyret paa hinanden. Vores Forliis bestaaer af Capitain Fam- og 20 Gemeene Døde og Saarede. Fiendernes Forliis kunne vi ey bestemme; men Hr. Robert Baillie, som var Krigsfange hos Franzoserne, medens heele Blocquaden varede, forsikkrer, at det fiendtlige Forliis bestod i omtrent 1500 Døde og Saarede. Rebellerne tilstaae, at de ved denne Fægtning have mistet 52 Officierer og et forholdsmæssig Antal af Gemeene. Græv d'Estning selv blev saaret i Armen og Beenet, og den Pohlske Græv Pulawsky har faaet et farligt Skud. - Den 20de indskibede de sidste Franske Tropper sig; og vore Tropper, som sælsomt var, gjorde sig aldeles ingen Umage med at forhindre dem fra deres Afreise, endskiønt Rebellerne havde allerede begivet sig bort førend dem. Siden dette Angreb mislykdes, er der opkommen stor Misforstaaelse imellem Franzoserne og Rebellerne. - Krigskibene Ariel og Experiment vare allerede nogle Dage tilforn erobrede af Fienden. -Man undrer sig over, at en Mand af saa stor Erfaring og Berømmelse, som Græv d'Estning, har tøvet saa længe med sit Angreb, indtil vore Forskandsninger og Batterier vare færdige, og indtil Oberst=Lieutenant Maitland havde foreenet sig med os, og at han ikke hellere søgte at erobre Stedet ved Miner. - En Rebeller har fortalt, at Græv d'Estning har, da han førend sin Landgang var i Charlestown, aabenbart dette Foretagende for Rebellerne, og at disse derpaa havde berettet ham, at vore Tropper vare i en slet Tilstand, Folkene syge og uden Disciplin, og bleve commanderte af en Mand, som ingen Kundskab havde i Krigs=Sager; og at Græven derover indbildte sig, at Staden Savannah skulde overgive sig til ham, saasnart han lod sig see for samme. Hvis denne Beretning er sandfærdig, saa har man sikkerlig bedraget ham, og været Aarsag i, at han forsømte de Anstalter, som maa iagttages ved enhver Beleyring. Man siger og, at Rebellerne vare meget misfornøyede med, at Græv d'Estning opfordrede Staden i Kongens af Frankrige Navn.