JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-27
J Muurhuset paa Støvringgaards Klosters Mark er Fæsteren Anders Nielsen Skræder, og Hustrue Maren Nielsdatter, begge bortdøde. Deres Arvinger blev ved Forseglingen angiven at være: 1) Paa Mandens Side, a) En Heelbroder Niels Nielsen Skræder i Weylbye, b) en Heelsøster Maren Nielsdatter, der var givt med Huusmand Søren Lynnerup i Lynnerup, men er død og efter ladt sig 3de Børn, 2de Sønner og 1 Datter hvis Navne og Opholdsted ei vides. c) En halv Broder Jens Nielsen Skoleholder i Stor=Siørup, og d) en Dito Jens Nielsen, med Tilnavn Østrup, Løber hos Han Kongelige Høihed Kronprindsen i Kiøbenhavn. 2) Paa Konens Side, a) En Broder Peder Nielsen, der er død og efterladt sig 2de Børn, en Datter Mariane, tienende i Hvedsteen og en Dito Anne Helvig, formodentlig i Houtved i Ove Sogn. b) En Broder Just, Nielsen, tienende i Flougaarden i Bælum Sogn. c) En Dito Christen Nielsen, Huusmand i Torup Bye og Sogn. d) En Søster Anne Nielsdatter, givt med Jens Thorsen, Huusmand i Helming i samme Sogn, og e) en Søster Gertrud Nielsdatter, tienende ved Nøraggergaard. Hvilke samtlige Arvinger herved, et Følge Plakaten af 26de Octbr. 1792, indkaldes at møde ved Skiftet efter fornævnte afdøde Anders Nielsen Skræder og Hustrue Maren Nielsdatter, der foretages herpaa Gaarden 6te og 12te Ugesdagen den 13de April og 25de Mai d. A. om Formiddagen Kl. 10, for at iagttage deres Arveret ved samme. Støvringgaard, den 15de Martii 1802. Trane, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-27
Endskiønt Arvinger, Credie og Debitorer, i Stervdatter Møller paa Ørschougaard, forlængst af Skifteretten ere indkaldede og tildeels have mødte, saa er dog nogle af disse Arvingers Opholdsted og Alder er beviist. Skiftet er, formedelst Tvistigheder derunder opholdt, og ingen Skiftesamling har været siden 1795 følgelig er det at formode, at Arvingerne kan hav forandret Boepæl og kan tildeels være døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-27
Skiftet er mig nu til Slutning fra forrige Skifteforvalter overleveret. For at kunne slutte Skiftet, er fornøden at jeg en holder fuldkommen Kundskab om Arvingerne, disses Alder og Opholdsteder, samt at Arvingerne selv eller ved Befuldmægtigede møder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-27
Foruden den endnu levende Enkemand Hans Friis er Arvingerne opgivet at være: 1) Børn af Hr. Regimentsqvarteermester Prul Douscheus: Frederich Emanuel Koefoed, skal være myndig; Ludvig Anthon Julius Koefoed, mindreaarig Frederich, mindreaarig; Hellene Mathilde Koefoed og Elisabeth, begge umyndige. 2) Børn af Hr. Herredsfoged Kiær: Jørgen, Anders Frederich, Karen og Elisabeth Chatharina Kiær, hvi Alder ei vides. 3) Consumtionsbetient Niels Hiersing i Hobroe hans Hustrue Anna Kirstine Nim, men om hun er levende eller ikke, og om hun har efterladt sig myndige et ler umyndige Arvinger, ei heller. 4) Anders Zachariasen Winthers Hustrue, GeorginChristine Friis paa Ørschougaard. Disse indkaldes herved og de Umyndige med Formyndere, at møde under Skiftet som foretages paa Horsens Raadstue Mandagen den 10de Mai førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 præcise, for at bevise deres Alder og Opholdsted, samt for at fremføre de Paastande under Skiftet, de maatte have, og fremme alt hvad til Skiftets Slutning er fornøden, paa det at samme strax kan vorde tilendebragt. Horsens, der 18de Martii 1802. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-27
Hos Undertegnede kan en skikkelig Bondefamilie strax faae 6 Gulv Huus tilkjøbs og en betydelig Haugeplads, Ligesaa kan og af mig faaes tilkiøbs en god Tørvemoese, som er indhegnet, og er beliggende i en fierdedeel Miil fra Aarhuus. Kiergaarden, den 20de Martii 1802. N. J. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-27
J Haarbye paa Aarhuus Amt er død afskediget Sergeant Peter Philip Boede i fattig Tilstand. Boet er under Behandling. Creditorer og Arvinger anmodes om at anmelde deres Krav og beviisliggjøre deres Arveret inden 12 Uger efterat dette 3die Gang er indført i Stiftets Aviser. Schanderborg, den 16de Mar til 1802. Bagger, Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Sang til den anden April, eller Dannerhæderens Aarsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Under den Melodie: Hvor let, til Kamp det Sværd at drage, hvis Od er Værn for Fædreland! Frihed skal groe, som en Eeg, paa Jer Grav, saa- og Freden skal slette Jer Palmer! G. H. Olsen. Bag Krigens kjekt udslukte Flammer, i Fredens Tempel tone vi, hver Seir og Heltes Ærebrammer, og hele Norder Harmonie. Dannerhelte beskjermede Nord Os Britternes Kæmper adløde, der Havenes Frihed vi bøde, saa Freden opstod under dundrende Jammer, at skinne blidelig over vor Jord! Koret. Hvor Freden blev gjenfødt af lynende Flammer den evig trone, til Held for vor Jord! J Helte, Levende og Døde! I Dannemænd, Gud fryde Jer Hvor det for Sejren gjaldt at bløde, der smilde Fredens Heltehær Efterslægter, i Feidernes Færd, for Fædrenes Hæder at vinde, skal signe Skjertorsdagens Minde, J Freden, J skabe, ved Dyder vi møde, saadjærve Balgeres Broderskab værd Koret. J Freden, J skabe, ved Dyder vi møde, saa stolte Balgeres Broderskab værd Men brøler atter Kampens Torden, og blinker Lyn et hid til os, fluks uforsagt hver Mand i Norden, tør byde Død og Fjende Trods! Da for Konge, for Frihed, for Mø for Olding, vi seirende falde, hvor Fredrik den kjekke vil kalde! Da, Helte, som J, skal vitone for Jorden, hvor Danneborgerne "Helte" kan døe, Koret. O Helte, som J, skal vi hædres af Jorden; som J vistride, vi seire, vi døe! L. H. Bøgh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Conventionen som den 17de Junii 1801 blev sluttet mellem Rusland og Engeland, og siden tiltraat af Danmark. J den allerhelligste og udelelige Trefoldigheds Navn!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Da Hs. Majestæt Keiseren af Rusland og Hs. Majestæt Kongen af Storbrittanien og Jrland giensidigen attaaer, ikke allene indbyrdes at bilægge den Uenighed, som nyeligen har svækket den gode Forstaaelse og det Venskab, der bestod mellem de tvende Stater; men endog ved frimodige og nøiagtige Bestemmelser at forebygge for Eftertiden, i Henseende til deres respective Undersaatters Seilads, slige gientagne Tvistigheder og deraf opkommende Urveligheder; og, da Gienstanden for bemeldte deres Majestæters fælles Omsorg er, det snareste mueligt, at tilveiebringe en billig Bilæggelse af disse Uenigheder og en uforanderlig Bestemmelse af deres Grundsætninger, i Henseende til Neutralitets=Rettighederne, anvendte paa deres respective Monarkier, for mere og meere at befæste det Venskabsbaand og den Harmonie, hvis Gavnlighed og Fordeele de erkiende: saa have de til deres Befuldmægtigede udnævnt og valgt: Hs. Majestæt, Keiseren af Rusland, Hr. Nikita, Greve af Panin, hans virkelige Geheimeraad, Statsminister i Departementet for de udvortes Anliggender, virkelig Kammerherre og Storkors Ridder af Alexander Nevsky Ordenen, Ridder, af St. Annas Orden af første Classe, af St. Ferdinands og du meritte, af den røde Ørn og St. Lazarus Ordenen, og Hs. Majestæt, Kongens af Storbrittanien og Jrland, Alleyne, Lord Baron St. Helens bemeldte Hs. Majestæts Geheimeraad, hans Ambassadeur extraordinaire og plenipotentiaire hos Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, hvilke, efterat have meddeelt hverandre deres Fuldmagt og fundet dem i god og behørig Form, ere overeens komne om følgende Puncter og Artikler: Artikel 1. Mellem Hs. Mastæt Keiseren af Rusland og Hs. brittaniske Majestæt skal for Fremtiden herske ubrødelig Venskab og god Forstaaelse, og alle saavel politiske, som Handels- og andre Forhold, til fælles Nytte, for deres respective Undersaatter, skulle, ligesom forhen, vedblive saaledes, at de paa ingen optænkelig Maade kunne forstyrres eller foruroliges. Artikel 2. Hs. Majestæt Keiseren af Rusland og Hs. britaniske Majestæt erklære, at de ville overholde den strengeste Efterkommelse af de Forbud som ere gjorte mod Contrebandehandel mellem deres Undersaatter og Enten af de tvende høie contraherende Parters Fiender. (Fortsættelsen følger.) Da intet Vagtskib bliver udlagt paa Kbhvns Rhed. men Vagtsposten iagttages fra Batteriet Tre Kroner af den der høistcommanderende Søeofficeer Hr. Capit. Motzfeldt; saa ville alle Skibscapitainer og Skippere henvende sig til ham om deres Papirers Paattegning, og med videre befalet Rigtighed Vagtposten vedkommende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Ved Kiøbenhavns Østerport anlægges tvende store Bygninger hvori en Deel Raperter og Lavetter, som hidindtil tildeels stod i Løngangen ved det afbrændte Slot, Søekadetkorpset vedbliver stedse i sin Forøgelse af tilkommende unge Mennesker og ere de academiske Borgere især de som begive sig dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Det skal være besluttet at den til Bernstofs Gods Nærheden af Hovedstaden henhørende Hovmark skal udparcelleres og sælges, hvilket vil komme tilpas for endeel af Khvns Jndbyggere, som ønske at eie Lyststeder i en saa behagelig Egn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Endeel Siellandske Bønder ere i denne Tid mulcterede hver paa 24 Rdr. for Handel af Brændeviin og Tobak, hvortil de som Landeværnsmænd troede sig berettigede, fordi Forordningen om Landeværn tilstaaer dem Frihed at drive lovlig Næring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
En Skipper som den 19de Marti er afseilet fra Hui Engeland, og ankommen til Helsingøer den 23de Martii om Eftermiddagen, melder: At man der af Breve, fra London dat. den 18de Martii havde faaet Efterretning at Difinitivtractaten var undertegnet i Amiens. Man ventede hver Time paa officiel Bekræftelse herpaa og alt holdt sig i Beredskab ved hans Afreise til at høitideligholde denne glædelige Begivenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Fra den 23de til den 27de Martii ere 178 Skibe expederede i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Fra den 20de til den 23de Martii ere 25 Skibe passerede den schlesvig holsteenske Kanal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Udpasserede den 30te Martii. Mad. Pellier, Peder Andersen Sønderbye, Niels Carl Liisberg, Feldberedersvend Henrich Wæsterfeldt, Christen Jeppesen, Jens Sørensen; Skoemagersvend Peder Rasch, Hestehandler Anders Rasmussen Brendstrup og Kar Rasmus Brixen, Qvægdriver Anders Windelboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Med Skipper Peder Jacobsens Smakke blev afsendt Stude tilhørende Jens Wad, og Heste tilhørende Anders Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Af Drengen Niels Pedersen af Huenslet er betalt 1 Rdr. i Mulct til de Fattige for at være bortløben af sin Lære. Jens Bech. Am: Begrabnitz Tage meines Freundes des Herrn Capitain v. Ahrens den 30ten Mar; 1802. Lieber Ahrens allzeit warst du bieder, und den rasches Blutsching furs Vatterland so herzlig! for der Freund so tren und gut Viele Thranen fliesen Hente, blot aus Danbarket herab: und aus Freundschaft for dich Edler, siel die Thranen auf dein Grab. jeder wird Belohnung finden; der hier gut gehandelt hat. Ruh dann sanft in deinem Grabe bitz zum frohen Auferstehn. unaussprechlich ist die Frende, menn sich Freunde wider sehn! C. Dame.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Prædikanterne paa Marie Bebudelsesdag. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Stud. Svaneberg. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Udenlandsk. Frankrig. Saa sikker man endog daglig venter Efterretninger og Difinitivfredens Undertegnelse fra Amiens, saa er dog den offentlige Opmærksomhed i dette Øieblik mindre henvendt herpaa end paa de fra St. Doming indløbne Depescher. Foruden General Lecleres, ler og en Skrivelse fra Admiral Villaret til Søeministe ten, bekiendtgjort. Den indeholder væsentlig det samme som Lecleres, undtagen, at Admiral Villaret som hele Natten havde seet Staden Cap brænde og formedelst Vindstille ei kunne komme ind i Havnen for om Morgenen, har ladet alt Skibsmandskabet tilligemed Tømmermændene og Sprøiterne sætte i Land, hvor GeneralHumbert med 1200 Mand erobrede Fortet Belair, forderved at lette Obergeneralens Ankomst. Disse reddede saaledes Ruinerne af Cap Francois og Overgeneralen Plantagerne. General Rochambeau besadte hele Landet mellem Cap og Fortet Dauphin. Den spanske Admital Gravinis samt General Villavicenzio roses meget for deres Accureresse og Paapasselighed &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Den første Consuls Proclamation til Jndvaanerne paa St. Domingo lyder saaledes: "Af hvilken Herkomst. og Farve i ere, saa ere i dog Franskmænd, ere alle frie og lige for Gud og Republiken. Frankrig har ligesom St. Domingo lidt meget ved Factioner, ind- og udbortes Krige; men det har nu faaet en Forandring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Alle Folkeslag omarmer nu Franskmændene og tilsværge dem Fred og Venskab. Saaledes har og alle Franskmænd omarmet hinanden, og tilsvoren hverandre at bære Venner og Brødre. Omfavner da og J Fransk mændene, og værer glade ved at see eders Brødre og Venner fra Europa. Regieringen sender Gene stal-Capitain Leclere til eder, Han bringer en stor Magt med sig, for at beskytte Eder imod dets og Republikkens Fiender. Hvis man siger: denne Magt er bestemt til at røve os vor Frihed", saa svarer: "Republikken vil aldrig tilgive at den bliver os berøvet." Foreener Eder om General-Capitainen, Han bringer Eder Overflødighed og Fred. Hvem som understaaer sig, at adskille sig fra ham, er en Forrædder imod Fædrenelandet, og Republikens Vrede vil fortære ham, ligesom Jlden fortærer Eders tørre Sukkerrør. Givet i Paris, i Regieringens Palais, den 8de Novbr. Aaret 10. Bonaparte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Bonapartes Proclamation til Toussaint er vidtløftigere: Bonaparte erkiender i ham den Mand som Republiken har at takke for at det franske Flag endnu vayer paa St. Domingo, tilstaaer at den Constitution han har forfattet, indeholde mange gode Ting, men og adskilligt som er imod det franske Folks Værdighed og Souverainitet, hvoraf St. Domingo udgiør selv en Deel. Dog siger han, har Omstændighederne, hvori Toussaint befandt sig, nemlig: omringet af Fiender, uden at Moderlandet kunde hielpe ham, gjort nogle Artikler retmæssige, som eller ikke ville være det; men nu da Omstændighederne har forandret sig, maae han først hylde Nationens Souverainitet, der, formedelst de Tienester han har viist samme, regner ham blandt een af dens første Borgere. En medsat Opførsel vil frarive ham det Krav han kunde giøre paa Pepublikens Taknemlighed og Velgierninger og styrte ham i en Afgrund som vil opsluge ham, og blive de brave Sørtes Ulykke, hvis Mod Republiken elsker, og hvis Rebellion, den saa ugierne ville see sig nødsaget til at straffe. Derimod naar han med sine Raad, sin Jndflydelse og Talenter vil staae Generalkapitain Leclerc bie, kan han være vis paa Republikkens Skiønsomhed m.v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
General Lasnes har strax efter sin Ankomst til Lissabon sluttet en Convention, efter hvilken der skal afgaae ligesaamange Paketbaade fra Lissabon til Frankrig, som der afgaaer til Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Engeland. Den hidtil havde Bekymring, at Fiendtlighedernes Fornyelse var muelig, er nu ganske forsvunden, og man ventede den 19de Martii med Vished Definitivfredens Undertegnelse. Den 17de Martii er Statscoureren Hunter afsendt til Amiens. J Portsmouth har man alt paa nogle Dage standset med Skibsudrustningerne. Lord Nelsons Afreise med Fregatten Medusa er og afbestilt. Men derimod bliver der virkelig indskibet Tropper til Vestindien, da der paa vore Øer der, ligeledes yttrer sig Negerurøeligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Breve fra St. Vincent og Tabago indeholde den sørgelige Efterretning, at alle Hvide paa den franske Øe Guadeloupe, ere myrdede i en nye almindelig Negeropstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
J Henseende til vore egne vestindiske Øer, erfares af en Planteurs Brev paa Grenada af 17de Jan.,at man der, ved at opdage en fordægtig Omgang, mellem Negerne og de Jndfødte, er sadt i Allarm. Det paa Tobago forefaldte, men lykkelig dæmpede Negeroprør, har forstørret vor Frygt, saameget mere, som vi af den forrige Gouverneur paa Guadeloupe erfarede, at en almeen Negeropstand var i Værk, som skulle været udbrudt paa alle engelske Colonier i Julefæsten, dersom ikke Efterretningen og Fredspræliminairerne havde gjort Forandring der. Jmidlertid har Negerne dog ikke ganske opgivet deres Oprørsplaner. Alle Hvide ere under Vaaben, og beredte paa det værste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Ministeren Addington har erklæret i Underhuset, at Kongen har tilladt Admiral Berkely at indlevere, et Bønskrift om en Belønning for Doctor Edward Jenner, for hans Opfindelse af Kockoppeindpodningen, Fra Hull er Medio Martii afseilet 22 Skibe til Grønland og Strat-Davis paa Hvalsiske- og Robbefonast, og der ligger endnu 14 som skal følge dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Man bemærker, at der endnu aldrig er afseilet saamange Skibe herfra paa denne Fangst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Schweitz. Senatet har ladet bekiendtgiøre foralle som endnu tvivle om Helvetiens politiske Existene: At Schweitzes Uafhængighed og Jntegritæt, var Hovedhensigten af den første Landammans Reise til Paris, at den første Consuls fornyede Løfte, at opretholde Freden til Luneville, var dem den sikkerste Borgen; at Frygt i denne Henseende var en Fornærmelse mod de høie contraherende Magter; tilraader Nationen derfore at være ganske roelig, og kun at fæste fuldkommen Tillid til Cantonsforsamlingen. Den franske General Turrean tvinger Meenighederne i Walliserlandet ved Militair Execution til at udnævne nye Embedsmænd i deres Sted som han har afsadt, eller og at anerkiende dem, som han udnævner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Adskilligt. Den Jrlandske Nationalgield er nu stegen til 36 Millioner Pd. Sterling isteden for at den i Aaret 1793 kun beløb sig til 2 en halv Million. Den i Lucknow i Ostindien afdøde engelske General Martin, en indfød Lionner, har testamenteret sine Venner i Lion 700,000 Franker, og Staden Lion ligesaameget til velgiørende Stiftelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
J det forrige store Beguineer Kloster i Brüssel, lever for nærværende Tid over 3000 Nonner meget kummerlig blot af deres Hænders Arbeide ved at knipleDe fleste af dem ere af de anseeligste adelige Familier i Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
J et Pariser Dagblad fortælles: En fremmed Officeer, som for nyelig i Paris saae en Jnfanterie Bataillon marschere, sagde med en Kienders Tone: "De Folk marscherer slet." En Jæger som hørte det, tilraabte ham: "Ja, De løber bedre end vi marscherer."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Bekiendtgiørelser. Til Leie. En smuk rummelig Hjørnestue, med derudi værende Kakkelovn, samt Kiøkken, Spisekammer, og et Sovekammer, saavelsom Brændeskuur i Gaarden, med fælleds Haugeplads, er at faae til Leie og Beboelse førstkommende Paaske Fløttetid hos afgangne Skolelærer Lemmichs Enke, paa Hiørnet af Graven og Middelgade No. 117.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Debi= og Creditorer i Stervboet efter afg. Michel Albertsen, som døde i Foerlev, indkaldes at melde sig hos mig, som Skifteforvalter, inden 6te Ugers Dagen efter at dette 3die Gang er indført i Stiftets Aviser. Schanderborg den 31te Martii 1802. Bagger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Torsdagen den 22de April næstkommende, Morgen Kl. 8, vorde i Varde Raadstue ved offentlig Auction bortsolgte nedennævnte gode Vahre af engelske eller skotske Fabricata, indstrandede den 13de Jan. 1801 til Blaavand i Paketvaaden Charlotte fra Alberdeen i Skotland; og siden paa det bedste conserveret: Over 1000 Pd. god Syetraad, hvid og af forskiellige Farver, samt især 200 Pd. fiin hvid Dito.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Henimod 2000 Stkr. fine couleurte Stetsestørklæder, 16 Stkr. hvidt fiint Lærred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
117 Dosin Par Mandsstrømper af kæmmed Uld, diverse Couleurer. 22 Døsin Par Mandsskoe af forskiellig Størrelse. 24 Stkr. Seildug. Til denne Auction indbydes herved Lysthaverne. Varde, den 17de Martii 1802. Fogtmann, Bye- og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Ovenstaaende Auction over de strandede skotske Tørklæder, Strømper, Traad, Skoe og 870 Pd. Talglys, som var berammet til 22de April, vorder, formedelst indløbne Omstændigheder, ikke holdt førend Onsdagen den 28de April næstkommende, Morgen Kl. 8, i denne Byes Raadstue, som herved bekiendtgiøres. Varde, den 26de Martii 1802. L. Fogtmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Den nye anordnede Confirmations=Bon faaes hos Bogbinder Cortsen i Randers og paa AdresseContoiret i Aarhuus for 2 s. Stykket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-31
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs. Hovedmandtalslister, a Bog 2 Mk. og Arkviis 1 en halv s. Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog 2 Mk. Markedspasser, a Bog . . 3 Mk. Af= og Tilgangslister, a Bog 2 Mk. og Arkviis i en halv
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-03
Slutningen af Conventionen som den 17de Junii, 1801 blev sluttet mellem Engeland og Rusland, og siden tiltraadt af Danmark.) Artikel 3. Da Hs. keiserligerussiske Majestæt og Hs. frittaniske Majestæt have besluttet, med fornøden Kraft st opretholde deres Undersaatters Handelsfriehed og Seiuds, i det Tilfælde, naar den ene Part skulde være i Krig, medens den anden forblev neutral, fastsætte de herved: 1) Den neutrale Potentats Skibe skulle frit kunne seile til de i Krig værende Nationers Havne og paa deres Kyster. 2) De paa de neutrale Skibe indskibede Effecter skulle vere frie med Undtagelse af Krigs=Kontrebande og findtlig Eiendom, og det er vedtaget, ei at forstaae under sidste Benævnelse saadanne Vare, som ere produerede, fremavlede eller fabrikerede i de i Krig indbegrebne Lande, der maatte være erhvervede ved den nettrale Potentats Undersaatter, og for deres Regning skulde være transporterede, hvilke i intet Tilfælde kunne undtages fra den, bemeldte Potentats Flag tilstaaede, Frihed. 1) for ligeledes at undgaae al Tvetydighed og al Misforstaaelse, angaaende hvad som bør henregnes til Krigskontrebande, erklære Hs. keiserlige russiske Majestæt og Hs. brittiske Majestæt, i Overeensstemmelse med den 11te Artikel i Handelstractaten, sluttet imellem bemeldte tvende Magter, den ti een og tyvende Febr. 1797, at de for saadanne ikke ansee andre end følgende Artikler, nemlig: Kanoner, Mør ser, Skydegeværer, Pistoler, Bomber, Granater, Kugler store eller smaae, Fyrstaal, Flintestene, Lunter, Krud, Salpeter, Svovel, Cutrasser, Pigger, Kaarder, Gehænger, Patrontasker, Sadler og Bidsler, undtagen det Forraad af forbemeldte Artikler, som kan behøves til Skibets og sammes Mandskabs Forsvar, og alle andre Artikler hvilkesomhelst, der ikke her ere betegnede, skulle ei ansees som Krigs eller Skibsmunitioner, ei heller være Konfiskation underkastede, og skulle følgeligen passere frit, uden at være mindste Vanskelighed underkastede, med mindre de kunne ansees som fiendtlig Eiendom i den Forstand, som her tilforn er fastsadt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-03
Formular til de Passer og Søebreve, som af de respective Admiraliteter i de 2de høie kontraherrende Parters Stater skulle, i Overeensstemmelse med nærværende Tractats 4de Art., leveres til de derfra afgaaende Skibe og Fartøier: Giøre vitterligt, at vi have tilstedt og tilladt N. af Staden eller Stedet N., Capit. eller Skipper paa Skibet N., tilhørende N., drægtig N. Læster eller omtrent, som nu befinder sig i Havnen eller paa Nyeden N., at afgaae til N., ladet med N. for Regning af N., efterat hans Skib for sammes Afreise er bleven efter brugelig Maade visiteret. ved de dertil ansatte Betiente, og bemeldte N. eller den der maatte befuldmægtiges til at beklæde hans Post, skal være ligtig til, i enhver Havn eller paa enhver Rhed, hvor han med bemeldte sit Skib indseiler, at fremvise nærværende Pas og at føre det N. Flag, saalænge hans Reise varer Dets til Bekræftelse &c.