Jyske Efterretninger, 1814-04-21
Udenlandske Efterretninger. De tyrske Aviser stadfæste den høist vigtige Efterretning, at de 3 allierede Souveræner have holdt deres Jndtog i Paris d. 31 Marts, under det Tilraab: "rive notre Roil a bas IEmpereur Live vor Konge, bort med Keiseren) Senatet var kommet dem imøde. Dette Jndtog var følgen af en glimrende Seier, som Dagen før tilsægtedes over Mar kal Mortier. De allierede Tropper gik d. 28de over Marne ved Meaux, og sloge d. 30te Mortier, som mistede 8000 Fanger og 58 Kanoner. Marskallen erklæstede sig derpaa bered til at indstille Fiendtlighederne under hvi kensomhelst Betingelser, og tilføiede, at Hertusen af Vie og var af Keiser Napoleon skikket til Troyes, med de meest udstrakte Fuldmagter, for at underhandle. Man svarede ham, at Hovedbetingelsen maatte sære Parises Besættelse, hvorpaa han virkelig sommede Paris og tog Veien af Bretagne. Keiser uden var imidlertid gaaet til Rambouillet. Schwarenberg udstædte en Proklamation til Parises Jndbygsere, at efterligne Bourdeaux's Exempel. Efter Fægtningerne ved Ande d. 22 Marts havde Kapoleon, der ikke fandt det raadeligt at levere den lierede Hovedarmee et nyt Slag, trukket sig tilbage god Vitty; sandsynlig i den Mening, at Schwarzinlerg for at dække sin Kommunicationsvei kulde stille sig, hver Bar og Chaumont til Langres, i en for de Franke gunstig Position, eller og for at angribe Korpserne kelt; men Schwarzenberg lod ham denne Warsch fri, sig iværksatte Forbindelsen med Blücher, for at af sære Rapolion fra Parie. Jmidlertid begav Keiferen af Østerrig sig over Chatillon til Diion forat være Sydarmeen nærmere; og ved sin Ankomst til Diion d. 25de modtog han Nøglerne til Lyon, som efter 3 Dages Fægtning var rømmet af Fienden og besat af Prindsen af Hessen Homburgs Tropper. Man har her gjort et Bytle af 8 Kanoner, 1720 tildeels nye Seværer, 19,108 Kanonkugler, 672 Bomber, 4278 Granater. Marskal Angereau havde med Resten af sin Hær trukket sig ilende ned af Ryone. Prindsen af Hessen=Homburg havde d. 24de allerede sit Hovedqvarteer til Vienne, Prindsen af Coburgs Detaschement var i St. Etienne, hvor der er en af Frankerigs største Seværfabrikker. Ved Efterretningen herom, har de for Gens staaende franske Tropper ogsaa allerede d. 22 til 23de rømmet Fortet Ecluse, fornaglet Kanonerne og trukket sig tilbage mod Chambern. Declaration. De allierede Magters Armeer har ve besat Frankrigs Hovedstad. De allierede Soverainer, gaae den franske Nasions Ønsker imøde. De erklære: at om Fredens Beringelser maatte indeholde stækere Gaarantier, dengang da det kom an paa at tæmme Bonge partes Ærgierrighed, maae samme nu være gunstigere, naar Frankrig selv, ved at vende tilbage til en viis Regiering, vil borge for Sikkerheden af en saadan Rolighedstilstand. De allierede Souverainer erklære, ifølge heraf, offentlig: at de ikke meere ville underhandle med Bonaparte eller med nogensomhelst af hans Familie, at de ville respectere det gamle Frankrigs Jntegriet saaledes som det var under de retmæssige Konger. De kunne endog giøre endnu mere, idet de altid bekiende sig til den Grundsælling, at Europas Lykke kræver, at Frank res maae være stor og stærk, og idet de erklære, at de viste erkiende og garantere den Forfatning, som Frank ud selv vil give sig. De opfordre derfor Senatet til at udnævne en provisorisk Regiering, som kan besørge Forvaltningens Fornødenheder, og forberede en Constitution, som er passende for det franske Folk. Det Sindelag, jeg her har yttret, nærer jeg fælleds med de øvrige Magter. Paris, den 31te Marts 1814, Kl. 3 Eftermiddag. Alexander. Nesselrode.