Viborger Samler, 1849-05-10
Jndenlandske Efterretninger. Rigsforsamlingen. Repræsentationsspørgsmaalet er afgjort, Forfatningens Hjørnesten er indsat; med 127 Stemmer mod 13 har Rigsforsamlingen i Mandags erklæret sig for Jespersens og Bruuns Forslag med en af Prof. P. Pedersen foreslaaet Tilsætning, ifølge hvilken Antallet i de Valgkredse, hvor dette ikke efter den i §. 36 fastsatte Regel kommer til at opnaae det Forhold til Befolkningen, som vil blive at fastsætte i Valgloven, forøges med de høist Beskattede i Valgkredsen indtil dette Forhold er naaet, – en Tilsætning, der var tiltraadt af Ministeriet. - De 13, som stemte mod Forslaget ere: Grundtvig, v. Haven, J. C. Larsen, Lüttichau, Otterstrøm, Neergaard, Ree, Scavenius, Schiern, Sigurdsson, A. Ussing, Colding og David. Tscherning og Ørsted afholdt sig fra at stemme. - 88 3036, der indeholde Repræsentationen i Grundloven, kommer til at lyde saaledes: 6 30. Rigsdagen bestaaer af Folkethinget og Landsthinget. – Folkethinget. 6 31. Valgret til Folkethinget har enhver uberygtet Mand som har Jndfødsret, naar han har fyldt sit 30te Aar, med mindre han: a) uden at have egen Huusstand, staaer i privat Tjenesteforhold; b) nyder eller har nydt Understøttelse af Fattigvæsenet, som ikke er enten eftergiven eller tilbagebetalt; c) er ude af Raadigheden over sit Bo; d) ikke har havt fast Bopæl i eet Aar i den Valgkreds eller den Stad, hvori han opholder sig paa den Tid, Valget foregaaer, § 32. Valgbar til Folkethinget er, med de i 5 31 a. bog en nævnte Undtagelser, enhver ubrygtet Mand, som har Jndfødsret, naar han har fyldt sit 25de Aar. § 33. Antallet af Folkethingets Medlemmer skal være efter det omtrentlige Forhold af 1 til 44000 Jndvaanere. Valgene foregaae i Valgkredse, hvis Omfang bestemmes ved Valgloven. Enhver Valgkreds vælger En blandt dem der have stillet sig til Valg. § 34. Medlemmer af Folkethinget vælges paa 3 Aar. De erholde et dagligt Vederlag. 4 Landstinget. 6 35, Valgret til Landsthinget har Enhver, der ifølge § 31 har Valgret til Folkethinget. De Valgberettigede vælge udaf deres Midte Valgmænd efter de Bestemmelser, som gives i Valgloven. § 36. Valgbar til Landsthinget er enhver uberygtet Mand, som har Jndfødsret, og hvis Bo ei er under Opbuds eller Fallitbehandling, naar han har fyldt sit 40 Aar og i det sidste Aar enten har svaret i directe Skat til Staten eller Communen 200 Rbd. eller godtgjort at have en aarlig Netto-Jndtægt af 1200 Rbd. J de Valgkredse, hvor Antallet af Valgbare efter denne Regel ikke kommer til at opnaae det Forhold til Befolkningen som vil blive at fastsætte i Valgloven, forøges Antallet af de Valg. bare med de Høistbeskattede i Valgkredsen indtil dette Forhold er naaet. 5 37. Valgene til Landsthinget foregaae i større Valgkredse, der ordnes ved Valgloven. Valgmændene i hver saadan større Balgkreds træde sammen og stemme paa saa mange Mænd, som skulle vælges for Valgkredsen, i hvilken idetmindste af de Valgte skulle have havt fast Bopæl i det sidste Aar for Valget. Til et gyldigt Valg udfordres mere en Halvdelen af de afgivne Stemmer. 38. Antallet af Landsthingets Medlemmer skal stedse være omtrent 1/2 af Antallet af Folkethingets Medlemmer, § 39. Medlemmerne af Landsthinget vælges paa 8 Aar. Halvdelen afgaaer hvert 4de Aar. De erholde samme daglige Vederlag som Folkethingets Medlemmer. 5 40. Naar en ny Communallov er given, kunne Landsthings Valgene ved Lov gaae over i de større Communale (Amts= eller ProvindsRaad.