JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-05
At jeg undertegnede er meddeelt Kongelig allernaadigst Privilegium paa at drive et Farveri og Trykker her i Veile, og at samme nu er anlagt og i Drift tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, forsikkrende Enhver som vil beære mig med deres Søgning reel og billig Behandling. - Min Boepæl er hos Hr. Kjøbmand Lorentzen ved Nørreport. Veile, den 30te October 1835. P. J. Mehl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-05
Peberrod, Bygmeel og Byggryn kan faaes hos Jacob Smith paa Skolegade. Uld, Faare=, Lamme= og Kalve=Skind, samt Fæ og Heste=Huder kjøbes bestandig til gangbare Priser af A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-05
Skipper J. P. Kjerulff bliver seilfærdig derfra til Kjøbenhavn den 11te dennes, og medtager Fragtgods og Passagerer. Møllestene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-05
Mit Oplag af saavel Rhinske som engelske Møllestene er atter forsynet med alle brugelige Dimentioner, til særdeles moderate Priser. Fredericia, den 26de August 1835. Th. Brøchner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-05
Fra Pressen er udkommet: Novelle=Krands. Nye Fortællinger af berømte tydske Forfattere, oversatte af C. Bramsen. Faaes for 1 Rbd. hos J. Jessen, Udvalgte Fortællinger af Hebel. Frit oversat af Algreen-Ussing, sælges heftet for 10 s. i Aarhuus hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-05
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
No 1. den 6te Rovember. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Tidende. Stifts - Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Nyheder fra Udlandet. Kongressen i Toplitz. Herover hviler endnu en tæt Slør. Dog fortæller den schwabiske Merkur, ifølge troværdige Personers Forsikkring, at man nu snart kan vente det løftet, idet der om kort Tid vil blive offentliggjort et diplomatisk Aktstykke, som er bestemt til at meddele nærmere Oplysning om de i Topliz paa tænkte politiske Øiemed. Dette skal dog meere indeholde en aaben Fremsættelse af almindelige Grundsætninger, om hvilke Kabinetterne ere komne overeens, end berøre concrete Tilfælde. Desuden skulle endnu specielle Noter af lignende Jndhold tilstilles de store Magter i Vesten. Endeligen hedder det ogsaa, at det til næste Aar skal holdes en ny Monarksammenkomst hvori der, som det synes, skal raadslaaes om de specielle Tilfælde, hvori hine almindelige Grundsætninger skulle bringes i Anvendelse, imedens man saalænge vil berolige sig ved at proklamere disse, "for ikke at udsætte hele Europa for en Krisis, hvis Resultater vilde blive uberegnelige."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Frankrig. Dronningen skal være utrostelig over hendes ældste Søns Afreise til Algier, for der at deeltage i den farlige Expedition mod Høvdingen Abdel Kader, som atter nylig havde tilføiet Franskmændene, et betydeligt Tab. (Et Korps paa 2000 Mand, under Oberst Schaumbergs Kommando, blev overfaldet i et snevert Pas, og slemt medtaget.) Men Kongen er urokkelig i sin Beslutning, og Prindsen selv viser stor Lyst dertil. Den 23de Octbr. afreiste han til Toulon, hvorfra ogsaa et betydeligt Antal Tropper indskibes til Algier. Hertugen af Elchingen, Marskal Neys yngste Søn, følger med ham. Til hans øvrige Følge høre 3 Adjutanter: Generalerne Boudrand og Marbot samt Oberst Gerard. (J London havdes blandt flere andre Rygter fra Paris ogsaa det, at Kong Ludvig Philip ligger farlig syg; men directe høres ikke et Ord derom.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Spanien. Jfølge Privatbreve fra den spanske Grændse synes det, at man har dristige Planer for i det karlistiske Hovedqvarteer. Alle Juntaerne i Navarra og Biscana vare kaldte dertil. Prætendenten, hedder det, skal have bestemt sig til at flytte Krigsskuepladsen til Castilien og gaae lige løs paa Madrid. At Dronningens Overgeneral, Cordova, skulde med en Deel af sin Armee være gaaet over til D. Carlos, er vel sagtens kun Opdigtelse. Men vist skal det være, at Denne har ladet Cordova, der forøvrigt er en gandske ung Mand, gjøre yderst brillante Tilbud, blandt hvilke Vice-Kongedømmet i Cubaa, hvis han vil gaae over paa hans Partie. Engelske Aviser vedblive at besvære sig over den franske Regjerings Forhold med Hensyn til Don Carlos, som den vedvarende understetter og det i den Grad, at et fransk Krigsdampskib nylig havde taget et afskjaaret Carlistoetaschement ombord, forsynet det med Rationer, og derpaa sat det i Land paa et sikkert Sted. De engelske Krigskibe som ligge udenfor Cadix, Vigo o. fl. St. have nu faaet Ordre at yde Dronningen af Spanien al mulig Bistand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Engelland. Prindsesse Vittoria, Engellands præsumtive Thronarving, befinder sig saa svag i sine Been, at hun maa lade sig kjøre omkring i en Stol Der gik det Rygte i London, at der atter ikke bliver noget af Formælingen mellem Dronningen af Portugal og Kongen af Belgiens Broder, Prindsen af Sachsen-Coburg, og at Hertugen af Leuchtenberg igjen er bragt i Forslag. Sverrig. D. M. Kongen og Dronningen blev ved deres Hjemkomst til Stockholm modtagne med stor Høitidelighed. Af et Svar som Kongen havde givet paa en Tale som en Deputation af Borgerskabets Ældste havde holdt til ham, bragte Hs. M. i Erindring, at det nu er 25 Aar siden han kom til Sverrig, og at dette nu har antaget en fast politisk Holdning. Den kgl. svensk norske overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister i Hamborg, Hr. Signeul, er ved Døden afgaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Skibs-Efterretninger. Den 27de October indstrandede paa Sønderhoes vestre Forstrand, Fanøe Tolddistrict, Tjalken Frau Anna, Skpr. Eppe Tammen, af Emden, fra Fedderwardersiel med 29 Læster Byg, bestemt til Brüssel. Folkene ere bjergede, og af Ladningen 500 Tdr. Byg, der strax solgtes, da de vare meere eller mindre hava rerte af Søevand. Man ventede ogsaa at bjerge det Øvrig af Ladningen; men Fartøiets Bjergning vilde beroe paa Vin og Veir, og paa Bundens Tilstand, da det oftere havde stødt 4 Skibet Agnes, Skor Malcolm, fra St. Petersborg, med 600 Fade Talg, bestemt til London, er Morgenen d. 3 Novb. forliist paa Lillegrunden. Man haabede at bjerge Ladningen, men Skibet var løbet fuld af Vand. (H. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Fædrelandet. Rhvn, den 2den Novbr. Publikum torde neppe endnu være kommet sig af sin Forbauselse over den sidst bekjendte, om en forhausende Mangel paa behørig Control vidnende, Kasse-Defrandation, inden allerede en Besøigelse af en anden og ikke mindre paafaldende Art, igjen tildrager sig dets Opmærksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Denne nye Defraudation bestaaer i en Forfalskning, hvori en underordnet Embedsmand under Statsgields directionen har gjort sig skyldig, ved nemlig at udfylde Obligations=Blanqvetter, efterskrive Navns Underskrifterne og hostrykke Directionens Segl, og paa denne Maade at fabrikere og gjøre sig til Eier af falske Obligationer. Paa disse Obligationer har han gjort Laan, saavel i Nationalbanken (2,700 Rbd.) som i Centralkassen (4,500 Rbd.) Opdagelsen af Falskneriet er skeet derved, at Uægtheden af de Obligationer, paa hvilke han havde laant i Nationalbanken, i disse Dage er kommen for Lyset, idet de ved Banken, paa Grund af Laan, beroende kongl. Obligationer, fra Bankbestyrelsens Side, med Hensyn til Renteudbetalingen i næste December=Termin, nogen Tid iforveien forelægges Statsgieldens Kasserercontoir til Eftersyn. Underskrifterne vare saa skuffende efterlignede, at de ikke kunde skjelnes fra de ægte; derimod vakte den mindre nøiagtigt eftergjorte Renteafskrivning for forrige Termin Mistanken. Falskneren er bleven hæftet og skal strax have tilstaaet Forbryde sen. De af ham fabrikerede Obligationers Beløb vides endnu ikke nøiagtigt, men angives til 10 a 12,000 Rbd. - Det Ubegribeligste ved denne beklagelige Affaire er udentvivl, hvorledes Obligations=Blanqvetter, efter den sørgelige Erfaring, man allerede for 15 Aar siden har havt, have kunne komme i en enkelt, underordnet Embedsmands Hænder. (Khousp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Blandt de Gjenstande, der i denne Tid sysselsætte Folks Opmærksomhed, indtager Stænderne som billigt den første Plads, Rigtignok faaer man ad den officielle Vei Efterretningerne kun lidet tidligere end Posten bringer Efterretninger fra London eller Paris, men deels mundtlig, deels skriftlig har man daglig Underretninger, og disse circulere hurtig, idet de enten bringes til Børsen, Athenæum, eller et andet saadant Udgangspunkt, hvorfra det med Rygtets Fart udbredes til det videbegjærlige Publikum; imidlertid bliver det altid et høist beklageligt Savn for det større Publikum, at disse Efterretninger ere contrabande for Pressen, førend den privilegerede Stændertidende har meddeelt dem. Den Jnteresse, der nu er for Stænderne, vil naturligviis betydelig forøges, naar først Committeerne have tilendebragt deres Arbeider og Forsamlingen derover tilkjendegivet sin Mening; af de endnu fremkomne Forslag ere de angaaende Tolden og Communevæsenet de, hvorfor de Fleste interessere sig. Tak=Adressen har ikke tilfredsstillet Nogen, selv med de tarveligste Fordringer, og Kjøbenhavnspostens Artikel desangaaende roses almindelig som et sandt Udtryk af næsten Alles Mening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Kopperne vedblive endnu bestandig at tiltage her i Staden. J forrige Uge døde 26 deraf. For at forhindre Koppe-Epidemiens Udbredelse har, som bekjendt, indtil for et halvt Aar siden, en stræng Qvarantaine ved Loven været paabuden, saaledes at enhver Koppepatient, der ikke vilde lade sig indlægge paa det daværende Koppehospital, var forpligtet til hjemme at underkaste sig Vagt af Qvarantainebetiente. Man hørte Publikums Ønske om at ophæve denne i mange Henseender genante Qvarantaine, der her, som i mange andre Tilfælde, ikke havde viist sig hensigtssvarende, og det er vist heller ikke Ophævelsen af denne Indretning, der er Skyld i, at Kopperne i den senere Tid bortrive langt flere Offere og maaskee ere langt mere udbredte her i Byen, end forhen. Men foruden at ophæve Qvarantainen har man ogsaa nedlagt det for Koppepatienter alene bestemte Hospital, hvorimod disse nu skulle modtages paa det Almindelige Hospital. Denne sidste Forholdsregel medførte strax, at Smitten udbredte sig til en Mængde, af de for andre Sygdomme paa Hospitalet indlagte Patienter, og paa den sidste Tid har Hospitalet end ikke været istand til at modtage alle de Koppepatientee, som meldte sig, hvorfor mange Fattige, saavel enkelte som hele Familier, ligge, sig selv overladte, uden behørig Tilsyn og Pleie, i deres usle Hjem, og netop i de sidste Dage skal dette have givet Anledning til flere sørgelige Tildragelser. Nedlæggelsen af Koppe hospitalet har saaledes vistnok bidraget meget til Koppe Epidemiens Udbredelse her i Byen, ligesom den har givet Anledning til, at et andet, og det et af Byens største og vigtigste Hospitaler, er blevet en Plan(Khousp.) teskole for Kopperne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Under 23de Octobr. er udkommet en Cancelli Placat, indeholdende Forbud mod, at danske Haandværkssvende paa deres Vandringer besøge eller opholde sig i Lande og Stæder, hvor Associationer og Forsamlinger taales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Paa de nu fuldførte Hovedlandeveis-Strækninger igjennem Lolland og Falster skal der, ifølge allerhøieste Befaling, ikke anbringes Bomme til Oppebørsel af den sædvanlige Passageafgift. Jmidlertid skulle de, som benytte Befordringsvæsenets Heste eller Vogne, fra den 1ste Januar næstk. betale Chaussee penge for hver Miil af de fuldførte HovedlandeveisStrækninger, der af dem befares. Disse Chausseepenge skulle tilflyde den kongl. Veikasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Amtsprovst Bering, Sognepræst for Maglebye og Holtug M. i Sielland, er død i disse Dage. Jslandsk Kjøbmand O. P. Møllers Boe er taget under Skiftebehandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Den holsteenske Stænderforsamling. J dettes 5te Møde (13de Oct) blev gjort et Forslag om Sikkringen af den personlige Frihed mod uretlig Fængsling, der gik ud paa, at ingen Statsborger maa kunne arresteres uden paa lovgyldige Grunde, og at enhver Arrestant bør inden 24 Timer lovformeligen tilkjendegives Aarsagen til hans Arrest, og inden 2 Gange 24 Timer være forhert af hans ordentlige Dommer. Forslaget blev understøttet med den Forsikkring, at man hertillands ikke manglede Exempler paa vilkaarlige Arresteringer og Undersøgelsernes Forsømmelse. Fra flere Sider blev derimod bemærket, at en Lov som den foreslaaede ikke gjordes fornøden, da Jntet nød hos os mere Agtelse end den personlige Frihed, og at det i ethvert Tilfælde vilde være bedst at oppebie den almindelige Criminalforordning, som man var betænkt paa. Det kom til Stemmegibning, og Forslaget blev forkastet. - Det næste Forslag angik den paa flere adelige Godser ulovlige Jnddragning af Familiesteder." Proponenten forsikkrede, at paa flere adelige Godser endogsaa hele Landsbyer vare nedlagte og forvandlede til Meierier. Flere Deputerede bemærkede mod dette Andragende, at det maatte ansees som en Besværing, der skulde motiveres ved navnlige Kjendsgierninger. Proponenten meente, at Forsamlingen, for det almindelige Bedstes Skyld burde tage Notice af slige Lovstridigheder. Men da det kom til Afstemning erklærte Forsamlingen sig imod en Committees Udnævnelse i denne Anledning. Dernæst forebragtes et Forslag om "Gjenoprettelsen af Skolelærer-Seminariet i Kiel." Til at undersøge dette Forslag valgtes en Committee. Den kgl. Commissarius introducerede derefter Hr. Etatsraad Jensen som den kgl. Embedsmand der var bleven ham tilforordnet med Hensyn til Forhandlingerne og Toldlovgivningen. Til at undersøge og afgive Erklæring om Udkastet til en ny Toldforordning valgtes en Committee af 11 Medlemmer, bestaaende af dHrr. Kjøbmænd Schwerdtfeger og Schweffel, Fabriqveur Lengercke, Overretsadvokat Prangen, Kammerherre v. Bülow, Etatsraad Falck, &c. (St. T. No. 3.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
J Forsamlingens næste Møde blev Hr. v. Ha lem Proposition og almindelig Værnepligt, motiveret af Proponenten. Den gaaer ud paa, at "der skal indgives en Petition til Hs. M. Kongen om Jndførelsen af en almindelig Værnepligt, der skulde udstrække sig til alle Statsborgere." Proponenten udviklede først Bondestandens Vigtighed for Staten og derimod de svære Byrder, som hvile paa den, navnligen ved den samme udelukkende paalagte Militairpligt. Anledningen hertil torde maaskee ligge deri, at tilforn kun Adelen og Stæderne vare blevne repræsenterede, nu var dette anderledes, og en Forandring af dette Forhold nødvendigt; den vilde virke velgjørende paa de lavere Stænders Sæder ved Berørelse med de meere dannede, ved Jndflydelse paa de militaire Straffe, der tildeels endnu skrive sig fra Livegenskabs= og HvervingsTiderne, og paa Remplaceringen, der nu hidførte mangehaande Misligheder; hiin Udstrækning af Militair pligten til alle Statsborgere fandt desuden nu Sted næsten i hele Europa. – Et Medlem indvendte, at Propositionen var altfor almindelig; Spørgsmaalet var ikke tænkeligt uden total Reform af det nærværende System, imidlertid understøttede han Andragendet. – Et andet Medlem modsatte sig det, fordi Propositionen var for almindelig, for lidet motiveret, ubegrundet, utidig og desuden saaledes beskaffen, at en Committee, intet kunde tage sig for med den; han udviklede Grundene for denne sin Anskuelse og sluttede med det Andragende, at, hvormeget han end holdt en ligelig Fordeling af de Militairbyrder, der, efter en foregaaende Revision af Militairlovene, maatte befindes nødvendig, for at være retfærdig og ønskværdig, Propositionen desuagtet maatte vorde forkastet og ikke henvises til nogen Committee. - Derimod forsvaredes Propositionen af Flere, idetmindste forsaavidt, at en Committee burde udnævnes til dens Prøvelse. – Som Amendement foreslog et Medlem, at Andragendet maatte gives det Tillæg: at den bestaaende Militairlovgivning maatte underkastes en Revision. Dette foranledigede en Discussion af det Spørgsmaal, om det kan tilstædes at forandre en Proposition eller gjøre Tillæg til den inden en Committee over samme er udnævnt. Den kgl. Commissair fandt dette stridende imod §§ 59 og 63 af Stænderanordningen. Da Proponenten imidlertid erklærede, at han vedblev sin Proposition saaledes som den var fremsat, blev det underkastet Forsamlingens Afgjørelse, om en Committee skulde udnævnes til sammes Drøftelse. Majoriteten erklærede sig derfor, og Valget faldt paa: Rantzau, d'Aubert og Reventlow Farve. (St. T. No. 4.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Den af den holsteenske Stænderforsamling udtraadte Deputerede er Hr. Hoffægermester Grev v. Holstein til Waterneversdorff.)(see Avisen No. 172.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
J Jtzehoe blev Hs. M. Dronningens Fødselsdag feiret ved et brillant Festmaaltid paa 78 Couverts, foranstaltet af den kgl. Commissarius i Klosterets Conventsal. Bland dertil indbudne Fremmede befandt sig den hannoveranske Stænder-Deputerede Hr. Frendentheil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Fra Kiel er undvegen en der siden Decbr. 1833 arresteret tydsk Student Weissbrodt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Skonnerten "Carl Gustav Rosenørn, Capt. J. W. Wil tusen af Randers, er med en Ladning Raps fra Hadersleden og Veile ankommet til Dieppe den 19de October. Faaborg fryder sig ret i denne Tid ved Kunstnydelser, Det Ehlerske Skuespillerselskab har været der i 7 Uger, og det Hoffmannske Selskab ligeledes i nogle Uger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Hr. Districtschirurg Christens i Veile bekjendtgiør, at i et Huus tæt udenfor Byen ligger en nylig fra Khon, hjemkommen Militair syg af Børnekopper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Khvns Børscours den 3die Novbr. 1835. Hamb. 2 M. a vista 203. Species 2048. 12 Mk. 3 3/4 s. Ved den 1424 Trækning i Khvn, udkom følgende No. Aarhuus. Vinteren er allerede begyndt her i den Grad, at der paa Mølledammen løbes paa Skøiter, Jgaar faldt her den første Snee for i Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Reisende. Fra Aarhuus til Callundborg: Pastor Oldenburg, Mad. Melchior, Reservemedicus Høeg, Guldberg, Gartner Henckel, Kjøbmændene Stenfeldt og Preus Lieutenant Kammerjunker v. Bauditz, Bundtmager Michelsen, Jf Goldschmidt, Kreaturhandler A. Faurschou. Fra Calundborg til Aarhuus: Consul Lützhøft, Exam. juris Kastrup, Student Bendixen, Bataillonschirurg Christensen, Student Laurberg, Mad. Volquartz, Planteur Wassermann, Handelsbetjent Preuthun, H.W. Brygmann, Skipper Michelsen, Smedemester Jacobsen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Bekjendtgjørelser. Efter Begjæring af Eieren bliver Onsdagen den 11te dennes, Kl. 10 Formiddag, paa Pedersmindeafholdt offentlig Auction over endeel fede Faar og Beder Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 4de Novbr. 1835. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Torsdagen den 12te November førstkommende lader Møller Christen Leth af Bodil-Mølle, ved Auction, i den ham tilhørende Gaard i Brabrand, bortsælge endeel Ind- og Udboe, samt Besætning, bestaaende af et Chatol, en Dragkiste, et Stueuhr, Stole, Borde, Speile, Sengesteder, Sengeklæder, endeel Kjøkken og Bryggers=Redskaber af Kaabber=, Messing og Tin, en Kaabber-Gruekjedel af 1 Tøndes Rum, 4 Vogne, hvoraf de 2de ere næsten nye, Plouge, Harver, Hestetøi, m. m. Auctionen begynder Kl. 10 Formiddag. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 5te November 1835. Seidelin. Pander. med Material-Drognerie- og Specerie Vare samt chemiske Præparater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Jfølge Kongl. allernaadigst Bevilling af 28de April d. A., har jeg den Ære at bekjendtgjøre, at alle Slags Apotheker-, Gevürtz- og Farve Vare samt chemiske Præparater a. a., hvoraf jeg har et betydeligt Forraad, som jeg paa min Reise i Udlandet selv har udsøgt, fra i Dag af er at faae tilkjøbs hos mig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Anbefalende mig til dHrr. Apothekere og enhver Anden som vil forunde mig deres Søgning, forsikkres tillige, at jeg ved reel Behandling, prompte Expedition og de billigst mulige Priser skal bestræbe mig for at erhverve mig Enhvers Tiltroe. Aarhuus, den 6te Novbr. 1835. Studsgade No. 192. K. B. Hoskjær,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Cand. pharmaciæ. Hos Undertegnede er i disse Dage atter arriveret et Partie meget smukket brede Thibet Merinos, et dito udmærket smukke Florbaand og Silkeveste, JaconetsMellemværk, Cambrigs, Brodeergarn, Crep=Shawler og Tørklæder, couleurte og graae Rasmagerstrømper, Kravetørklæder, Silke=Bast, Silkehandsker, dito a joux, friseret og ufriseret Conting til Underfoer, Pelüche, og flere andre Vare, som sælges billig af Vitus Jngerslev paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Et Partie engelske Merinos, saavel 3/4, 4 som 3 brede, af udmærket Bonitet, er i disse Dage arriveret, og sælges billig hos M. Laarus Skipper B. Jespersen, Jagten Enigheden, bliver bestemt færdig den 11te dennes at afseile herfra til Altona med Stykgods igjennem den holsteenske Canal. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-06
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-07
No 178. den 7de November. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Vifts-ctende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-07
Blandinger. Man har nu en omstændelig Beretning om det Jordskjælv som i Slutningen af August Maaned øde lagde Staden Raissarieh (det gamle Cæsaræa) i Cappadocien, og hele dens Omegn paa 30 Miles Omkreds. Jordskjælvet begyndte den 25de Aug. om Efterm Kl. 5, og varede ved uafbrudt i 7 Timer, under en Bragen som den skrækkeligste Torden, medens Jorden bevægede sig, som naar man befinder sig paa Havet kort efter en stærk Storm. Over 2000 Huse styrtede sammen; Skræk og Forvirring steeg indtil den høieste Grad. Mange Mennesker begroves under Ruinerne, Mange satte Livet til paa Flugten. Jndtil 1ste Septbr. havdes daglig 3 til 4 Jordskjælv, men som med hver Dag bleve svagere. Paa flere Steder var Jorden revnet, og deraf opsteget Røg og Jld Landsbyen Kumetzi blev heel opslugt, og en stor Søe er kommet i dens Sted. J Byen Mantzofir, der talte over 500 Arnesteder, reddede kun 5 Personer Livet, i Welekes blev kun et eneste Huus staaende, og næsten alle Jndvaanerne dræbte, i Topiar bleve 56 Huse styrtede om, i Tawlus 60, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-07
En tydsk Baron gik forleden paa Jagt i Nærheden af Constantinopel, og saae pludselig Sultanen, ledsaget af et Par Officerer, komme jagende henimod sig. Da det er forbudt at vise sig med Skydegevær i Sultanens Nærværelse, befandt Tydskeren sig i en ikke ringe Forlegenhed, saameget mere som Sultanens Øiekast ikke varslede noget Godt. J samme Øieblik fløi en Svale over Hovedet paa dem. Paa denne pegede Mahmud og raabte: " skyd!" Tydsteren lagde an og traf Fuglen saaledes, at den faldt ned lige foran Sultanens Hest. Monarken syntes henrykt over Skyttens Færdighed, raabte: "godt godt og lod en af sine Ledsagere erkyndige sig om Jægerens Navn og Bopæl. Næste Dag fik han fra Sultan Mahmud tilsendt en Pung med 5000 (tyrkiske) Pjastre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-07
Det engelske Skib Walter Scott, ladet med 1794, Baller Bomuld, blev forleden paa Reisen fra New Orleans til Liverpool, overfaldet midt i Søen af et skrækkeligt Uveir, under hvilket Lynilden slog ned og splittede Bagstavnen. Reppe havde Mandskabet fattet sig lidt af den første Skræk, for der raabtes Brand! Det maa være en skrækkelig Tilstand, ombord paa et brændende Skib, midt paa Verdenshavet, omgivet af de oprørte Elementer. Alle Mand havde ogsaa tabt deres Fatning; kun en høitfrugtsommelig Kone, der befandt sig ombord som Passageer, havde beholdt sin Aandsnærværelse. Hun raabte strax paa, at man skulde sætte Sluppen ud, og det var paa høie Tid, thi 8 Minuter efter at Lynet var faret ned, brød Luen allerede frem baade for og bag i Skibet. Capitainen lod strax sætte begge Baadene ud, og i samme Øieblik som Alle vare komne deri, faldt Masterne, og hele Skibet stod i lys Lue. Baadene vare næste Morgen saa heldige at træffe paa en Seiler, som toge de Skibbrudne ombord. Men ingen af dem havde frelst andet end Livet.