Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-03-29
Nyeste Post-Efterretninger Den udenlandske Post har vel denne Gang medbragt Nyheder nok, men i Grunden dog ingen af stor Betydenhed fordi man ved alle disse Efterretninger ikke bliver tilbørlig opklaret om Sagernes sande Tilstand. Saaledes hører man vel fra Amsterdam at Statspapirene staae lavt og blive lidet søgte; men det forklares ikke hvad det egentli, er for en Frygt, som for Øieblikket holder dem paa denne lave Standpunkt. – Man har ingen nye Efterretninger fra Polen; men derimod læser man en Skrivelse fra Siencica, hvor den Russiske Armee havde sit Hovedqvarteer, den 16de Marts Selv der vidste man ikke ret hvor General Dvernitzki var bleven at man formodede kun at han vilde opgive sit Tog til Volhynien, og man sagde at nogle af hans Tropper stode ved Bamosk, og nogle foran ved Krasnystav, maaske Dvernitzkis Hersigt er ikke allene at oprøre Volhynien, men ogsaa at borttage de Tilførslersom skulde passere Bugfloden. Gen. Toll var budt op imod ham den 13de Marts for at afskiære ham Retiraden. Krigsoperationerne, hedder det, maae endnu stands en Tid, da Veichlelen driver med Jis Den Polske Armee udhviler sig og udruster sig og tager ingen Deel i Kampen; den Russiske derimod ligger i en uafladelig Kamp med Jndvaanerne. Et Par saadanne Fægtninger anføres i den omtalte Rapport. Den 8de angreb Oberste Lachmann et Polsk Militz Detaschement norden for Bugfloden, som var 1000 Mand stærk, slog det, tog en Major og 200 Mand til Fange og dræbte 300. Det heldige Udfald af denne Kamp hedder det videre, vil berolige Landet, hvori Militserne begyndte at udbrede sig paa alle Landeveie; paa den anden Side er Gen Kreutz paanye rykket imod Lublin, og indtaget den d. 11te Marts. Jndvaanerne giorde Modstand, havde barricaderet Gaderne og Staden. maatte tages med Storm efter en haardnakken Fægtning, de bevæbnede Jndvaanere udgjorde 2000 Mand, 300 bleve tagne til Fange og Resten tog Flugten. Disse Fægtninger opklare imidlertid kun at der føres en indvortes Krig i de Provinser, som Russerne have besat; men langt fra ikke hvorledes Tilstanden virkelig er i disse Egne; thi hvor mange Fægtninger der kunne ikke være forefaldne, som ikke omtales. Det er besynderligt, at det hedder i en Rapport, at Reb. lerne vel ere i Besiddelse af Broehovedet, det vil sige Fæstningen Praga, som er Hovedsagen men at Forsøget paa at drive de Russisk Tropper ud af Husene udenfor den er hver Gang blevet slaget tilbage med Tab, hvorfor det ikke er bleven gientaget; og dog er der intet man mere positiv troer at vide end at alle disse Huse ere afbrændte; thi det var just denne Brand, som gar Anledning til Rygtet om at Praga selv var erobret, og som foraarsagede den Polske RegieringsDekre, om at Jndvaanerne skulde erholde i Tiden Erstatning for Tabet. Desuden vare Husene ikke brændte og besatte af de Russiske Tropper, hvorledes kunde da de uophørlige Udfald og selv Udvandringer af Borgere fra Fæstningen forklares, Efterretningen maae formodentlig være beregnet paa de Russiske Troppe, som skull støde til Armeen. - Ligesaa lidet opklaret er man om hvorledes det seer ud i Spanien. To Courere, vare ankomne fra Paris til Madrid; man fortalte nu, at der var Opstand i Madrid, at Kongen havde taget Flugten tel Lissabon, at Ministeren Calomarde var dræbt, og at Cadix og Øen Leon var i de Constitutionelles Magt; men man troer at alt dette er en Opdigtelse, at de Kongelige Tropper virkelig ere i Besiddelse af Leon og Cadix, og at de Liberale have forladt disse to Positioner, og forbundet sig med Jnsurgen. terne ved Gibralta og skulle udgiøre et Corps paa 10,000 Mand, hvortil mange Biergbeboer- og bevæbnede Snighandlere skulde have stødt. – Det synes virkelig som Østerrigerne for ikke at bryde med Frankerige ville for det første indskrænke sig til at besætte Legationen Ferrara; men sel denne indskrænkede Occupation foruroliger de øvrige Jnsurgenter i Kirkestaten paa det yderste, især da det bliver dem stedse mere evident, at det er dem mueligt at formaae Jndvaanerne i Rom eller i Omegnen til at giøre Opstand, og enhver Revo ution hvori Hovedstaden ikke vil deeltage. er altid meget vanskelig at sætte igiennem. Det er derfor at formode at Opstanden vil efterhaanden af sig selv høre op, især da den Franske Regiering deels af moderate Grundsætninger og deels for ikke at støde den hele religiøssindede Deel af det Folk, ikke gjerne foretager sig noget der kan skade den catholske Kirkes Overhoved; hvilket kan tydelig sees af en Forklaring, som den nye Præsident for Conseilet har meddeelt Kamrene; dog blive de uophø lige og bestandig fortsatte Krigsudrustninger mistænkelige, saaledes har Søepræekten i Toulon faaet Ordre til at udtage 8 til 10,000 Søfolk, Frankerige er for nærværende Tid i en forunderlig oprørt indvortes Tilstand. Prinsen af Oranien er den 21de Mars kommen tilbage fra London til Haag. Hollænderne og Belgierne ruste sig hver paa sin Side af alle Kræfter; Forbittrelsen imellem begge Partier er overmaade stor og det seer ud til en blodig Kamp. Regenten har sendt Depescher til Haag, men de ere blevne ham tilbagesendte uden at man har aabnet dem. - J Dresden har den 17de Marts atter været en Tumult. Generalmarschen blev slaget i et Par Forstæder, en Skildvagt blev overfaldet og Pøbelen vilde bemægtige sig et Krudtmagazin; men denne Tumult var snart forbi.