JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-11-13
Af en Skrivelse fra Tunis, den 15de September. Man kan let mærke, at den Venetianske Flode ikke meere opholder sig i vore Egne. Vor Beys Overmod lader sig see paa nye, og han har atter i disse Dage givet en Prøve derpaa. Et Krigskib fra en vis Magt, der kom fra Algier, hvorhen det havde bragt nogle for Deyen bestemte Foræringer, løb den 9de hujus ind her i Havnen, for at giøre det samme Disse Foræringer, som bestode i et kostbart og med Diamanter besat Guld Repeteer=Uhr, en Ring med store Brillanter, en Guld Snustobaksdaase, besat med kostbare Stene, en Balle med adskillige Sorter fiint Klæde til Beyen, samt 2de Guld=Uhrer, tilligemed 2de Gulddaaser til hans 2de Brødre, have ikke havt den Lykke, at fyldestgiøre Beyen. Han viste Foragt derfor, og, uagtet alle Consulens Anmodninger, undslog sig for at imodtage samme. Consulen bragte det omsidesaa vidt hos Stadsministeren, at denne kyssede sin Herres Haand, bad ham, at beholde Foræringerne, og ikke, efter sin første Beslutning, at sende dem tilbage, hvilket Beyen omsider bevilgede ham, dog med den Betingelse, at Consulen skulde besørge ham andre Foræringer tilsendte. Til den Ende har bemeldte Minister indhændiget Consulen en Nete, hvori der staaer optegnet, hvilke og hvor mange Krigs- og Skibsmaterialier man endnu forlanger. Da Consulen siden har gjort indstændig Ansøgning, om at lade Nationalflagger vaye fra sit Huus, saa torde de sidste Foræringer ikke blive mindre end de, en anden Magt for 7 Aar siden maatte giøre ved samme Leilighed, hvilke bestode i 24 Kanoner fra 12 til 24 Punds Calibre, tilligemed den fornødne Munition. Denne Begivenhed med Consulen har allerede givet Anledning til at giøre samme Forlangende hos andre Confuler; men den Hollandske har undskyldt sig, og ved sin Tolk ladet giøre Forestillinger og at undtage hans Republik derfra, da samme ikke vilde beqvemme sig dertil. Om disse Forestillinger ville blive antagne eller forkastede, kan man endnu ikke sige. Jmidlertid har man Aarsag til at troe, at da Hollænderne have i nærværende Tiid et betydeligt Antal Krigskibe i den Middellandske Søe, saa torde Beyen maaskee ikke blive just meget paastaaelig i sit Forlangende. Constantinopel, den 11te October.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
I Breve fra Dalmatien meldes, at den rebelske Pacha, Mahmud af Scutari, har, i Følge med en Søn af KurtPacha, som var udsendt imod ham af Porten, og en vis Kalmak-Begh, som var undvigt fra Kurt Pachas Armee, og gaaet over til ham, uformodentlig den 25de August brækket op med en Deel af sine Tropper fra Scutarii, og rykket frem imod Pechen. Kurt Pacha havde vel i denne Landsbye ladet oprette igien den lille Fæstning, men dog kun forsynet den med en svag Besætning. Det var derfore let for Mahmud at nedskyde samme med sit grove Skydts, og derpaa at sætte hele Landsbyen i Brand. Samme Skjebne havde 25 omkringliggende Landsbyer, og efter dette Foretagende, som skildte mange 1000 Menneskeer ved deres God og Eiendele, trak Mahmud den 8de September i Triumpstilbage til Scutari. Paa denne Tilbagemarch har fornævnte Kurtes Søn og Kamak=Begh igien forladt ham, og ere vendte tilbage til Kurtes Armee, som staaer ved Berat. Denne hastige Tilbagemarch af den rebelske Pacha var ganske uventet, og tilskrives Frygt for Forræderie. Man har og mærket, at han siden endnu mere har forstærket sin Krigsmagt, og at den imod ham udsendte Tyrkiske Armee næsten er gandske uvirksom.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
Venedig, den 25de October. Vor Republiks Consul i Livorno har efter tilforladelige Efterretninger fra Bugten af Tunis meldet for vist, at vor Flaade under Ridder Emo har fra den 18de til 24de Sept. lagt for Anker i Vandene ved Susa, saasom han formedelst Modvinde ikke var i Stand til at udføre imod Tuneserne sine besluttede Foretagender, som skulle blive langt vigtigere end de foregaaende, hvortil Hs. Excellence har ladet indskibe er overmaade stor Mængde af svært Skydts og Krigsfornøden, heder. - Der meldes tillige, at Beyen af Tunis har ladet komme en Kanonstøber fra Frankrige.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
Fra de Polske Grændser, den 30te October. Den Tyrkiske Propher, Scheich Mansur, hvis Sendelsman nu offentlig siger blot at være, at befrie de under et haardt Aag sukkende rettroende Tartarer, har paa nærværende Tid kun en Armee af 15500 Mand, som ingen Sold tage af Propheten, men sørge selv for deres Underholdning. Den iblandt dem, som har noget, giver den, som intet har, det Fornødne. - Efter Beretninger fra Constantinopel skal der berømte encyclopediske Verk, uagtet alle Muftis Modsigelser, dog nu blive oversat i det Tyrkiske Sprog, og trykket.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
Paris, den 30te October. Generalforpagterne indsee alt mere og mere, at den Muur, som de ville opreise omkring Paris, vil blive en unyttig Barriere imod Snighandlernes Vindskibelighed og deres egne Toldbetienteres Utroeskab. Ved Afgivternes Ophævelse paa de fra Bourdeaux udførende Franske Brændevine lidet Generalforpagtningen i dette Aar en Skade af 3 Millioner Livres.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
Haag, den 31te October. Endskiøndt man forsikrede, at Grev von Görtz skulde som i Gaar have overleveret Generalstaterne en Note, hvori de Punkter, over hvilke Kongen hans Herre forlangede, at der skulde raadslaaes, indeholdtes, saa har man dog faaet at vide, at dette endnu ikke er skeet. Dog skal han i Gaar i en Conference have anholdt om, at Generalstaterne ufortøvet maatte udnævne Commissarier til at handle med ham om de Punkter, som han da strax skulde have den Ære af fremlægge.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
Paa Staterne af Frieslands Skrivelse (see d. Tid. No. 84, have Staterne af Holland givet et haardt Svar, hvoraf følgende er et Udtog: "De (Staterne af Holland) vilde gierne troe Forsikringerne om Deres Ædelstormægtigheders Frygt Lihenseende til de skrækkelige Ting, som paa nærværende Tiid gik for sig i Republiken; men de kunde dog ikke undlade, at give Dem tilkiende sin Forundring derover, at De i Deres Skrivelse af 30te September udtrykte sig saaledes, som om der vare saa meget store Stridigheder imellem Staterne af Holland og dem af Geldern og Utrecht. De kunde oprigtig sige Dem, at De slet intet vidste af saadanne Stridigheder, og følgelig vare høist forundrede over, at Deres Ædelmægtigheder tilbøde sin Mægling til Stridigheders Bilæggelse, som hvis Tilværelse de (Staterne af Holland) vare gandske Luvidende, og Mæglingen saavelsom hele Indholden af De Pres Ædelmægtigheders Skrivelse altsaa maatte være dem gandske ubegribelig. Hvad skulde det da vel være for Stridigheder, som De vilde bilægge? Jhenseende til Utrecht vidste de aldeles ikke, hvorfore de skulde antage nogen "Mægling, og ihenseende til Geldern er der i Deres "Skrivelse vel meldt om Tildragelserne i Hattem og Elburg, men intet tilføiet, hvoraf der kunde udledes, at der for den Sags Skyld var opkommet Stridigheder imellem "Staterne af Holland og Geldern. De (Staterne af HolPland havde vel, i Følge Unionen, holdt det for deres Skyldighed, at undersøge de til dem af Jndbyggerne i Hatten "og Elburg frembragte Klager, og af den Aarsag at fordre den fornødne Oplysning af Staterne af Geldern, for at see, "om man kunde tilstaae de Klagende den ansøgte Hielp; men Pubegribeligt var det dem, hvorledes deres Ædelmægtigheder kunde betragte dette Skridt som en Stridighed, til hvis Bilæggelse deres Mægling var nødvendig. Det skul 2de være dem (Staterne af Holland) meget kiert, om Deres Ædelmægtigheder, i Steden for et unyttigt og utidig"Tilbud af Deres Mægling, hellere vilde medvirke til de indvortes Uroligheders Bilæggelse i Geldern, eftersom "Hattems og Elburgs Skjæbne havde gjort saa megen Opsigt i Republiken, at det var Bundsforvandternes Pligt, "at sætte alting i Verk, for igien at oprette Roe og Enighed i Geldern.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
Haag, den 4de November. Der forsikres, at henimod den 7de i tilkommende Maaned skal der fra alle Republikens Admiralitets Collegier udnævnes Commissarier, som skulle træde sammen, for at raadslaae over det Spanske Hofs Fordring angaaende Skibsfarten over det gode Haabs Forbierg til de Philippinske Øer, for det nye i Cadix oprettede saa kaldte Kongel. Compagnie. Denne Affaire gaaer vel Generalstaterne og fornemmelig det Ostindiske Compagnie meget til Hierte; men da Spanien, ikke, uden at dette bliver tilstaaet, vil tiltræde den sluttede Aliance imellem Republiken og Frankrige, saa kan man le forudsee, at de maae giøre dette sure Skridt, hvortil det Franske Hof ogsaa uden Tvivl vil giøre sit beste.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
Nederelben, den 7de November. J Følge Efterretninger fra Ostende vil man sammesteds aldeles ikke holde nogen Frydefest for den imellem Frankrige, og Engeland sluttede Handels=Tractat. Man anseer denne Tildragelse som et haardt Stød for Handel og Vandel sammesteds, og Havne=Commissarierne frygte med Grund, at alle Forsendelser af Engelske Tøier, Staalarbeide og Steentøi skulle herefter, formedelst de nedsatte Afgivter, skee lige fra Engeland til de Franske Søehavne, i Steden for at de, saa velsom og de Franske til Engeland bestemte Vahre, hidindtiofte bleve bragte til Ostende, for derfra ved Snighandel at blive førte til deres Bestemmelser.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
Helsingøer, den 13de November. Den 10de hujus var Vinden S. O. med stille Veir og stærk Frost, og ankom samme Dag 5 Skibe fra Østersøen. Den 11te var Vinden N. V., og ankom omtrent 15 Skibe fra Nordsøen, hvoriblandt vare 3 Jslandsfarere og 1 Grønlandsfarer, destinerte til Kiøbenhavn. Den 12te var Vinden foranderlig med stille Veir og stærk Frost, og ankom 2 Skibe. J Dag er Vinden S. O., og ved Postens Afgang vare 4 Skibe komne fra Østersøen.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
J samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre meest bekjendte europæiske Sprog, modtages dog ogsaa. 28. Naar nogen i de Destrikter i Norge, for hvilke de norske Selskaber udsætter Premier eller Belønninger, æsker Premie eller Belønning hos dette Selskab, skal han være forpligtet til paa sin Æskning skriftlig at tilkjendegive, om han hos vedkommende norske Selskab har forlangt eller agter at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling. Og i Fald han forsømmer udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke hans Æskning i Betragtning. 29. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer korresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt for vidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 30. Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne og efter enhvers Fortjeneste; dog har Selskabet nu tillige maattet gjøre sig det til Lov, i Følge Mængden af de indkommende Æskninger og Selskabets allerede bevirkede Forbedringer, nemlig: At naar tvende æsker Premie for samme praktiske Priismaterie med lige Mængder: saa vil Selskabet have besynderlig Hensigt til Egnene, hvori Vedkommende boer, og foretrekke den, som boer i en Egn, hvilken meest trænger til Opmuntring i det, hvorfor Premien æskes. 31. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkjendt eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom: men agter ikke derfor, meget mindre i nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 32. Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte en eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medallier, som Selskabet herefter allene tillader private Premier udsatte i; saa tillades det gjerne, naar Selskabet derom betids underrettes, Nytten, deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det: dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen bliver trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan negte sit bifald. 33. Selskabets Love underretter for Resten om hvad videre ved Premierne maatte være at merke. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1786-11-13
Ved Tal=Lotteriets 336 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 22, 87, 85, 16. 84.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
Den 12te November gik Capit. C. Petersen under Seil med Skibet Prindsesse Lovisa Augusta, for at fortsætte sin Reise til Ostindien. Den 13de hujus kom Skibene, Holsteensborg, Capit. H. Brodersen, og Junge Jan, Capit. M. Thomsen, fra Collonierne i Grønland med Spæk og Skind; Huggerterne, Ørnen, Skipper H. P. Manøe: Svanen, C. P. Thomsen; Tingøre, C. M. Duhn; Ravnen, K. Petersen; Kieblevig, J. P. Borg; og Neptunus, N. Castrup, ere alle 6 komne fra Jsland med Fisk, Tran, Skind og Uldengods; Skibet St. Andreas, Capit. M. Kroyer, kom fra Cadix med Salt.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
Paa Løverdag den 17de November afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen der til skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
Barom. Therm. i Vinden. 6 Novembr. 28. 9. 1. 1 1/2 Varme, O. 7 - - 28. 6. 9. 1. Kulde. N. O. 128. 2. 5. 3 1/4 Varme. V. S. V. 9 - - 28. 4. o. 1 1/4. Kulde. N. O. - C. N. 9.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
Vexel=Cours, den 11te November. London 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 90 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 22 3/4 s. pr. Liv. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 134 1/2 14 Dages Sigt 135 1/2 Dito i Courant 2 Maan. Dato 130 1/2 14 Dages Sigt 131 1/2 1 pr. Cent. Hamb. og Altona 2 Maan Dato 139 1/2. 14 Dages Sigt 140 1/4 )
Berlingske Tidende, 1786-11-13
AVERTISSEMETS. et fortreffelige Opdragelses=Værk, som Hr. EdukationsRaad Campe i Tydskland, under Titel af Allgemeine Revision des gesammen Schulund Erziehungs=We sens, udgiver, er formodentlig, i Henseende til dets Jndretning i det mindste, saa almindelig bekiendt baade i Danmark og Norge, at jeg ei engang behøver at sige: det maae, i Følge Indretningen, nødvendig have og har virkelig al den Fuldkommenhed, et menneskeligt Arbeide kan have. - Jeg anseer derfor tilstrekkeligt, herved at bekiendtgiøre det Høistærede Publikum, at en dansk Oversættelse deraf - fra en Mand, som med sielden Kyndighed baade om Sagen selv og i Sproget forener sand Varme for Opdragelsesvæsenet, og som ingenlunde har Fordeel til Hensigt - udkommer paa mit Forlag, saafremt det til Udgavens Bestridelse fornødne Antal Subskribentere behager at melde sig. - Ei allene samtlige Herrer Boghandlere, men tillige uden for Kiøbenhavn de respektive Post-Contoirer i begge Riger, anmodes ærbødigst, ved Subskriptionens Besørgelse, at bidrage til dette ypperlige Værks Fremme, efter den egentlige Ankyndigelse, som deels allerede er beæret med et Sted i Minerva for October Maaned d. A., deels er eller skal nærmere blive PostContoirerne tilsendt, og deels gratis kan endnu erholdes hos Forlæggeren. Bogtrykker Chr. F. Holm, boende i store Regnegade No. 174.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
Iblandt de mangfoldige underholdende Bøger i den muntre fortællende Tone, som hos forskiellige Nationer Tiid efter anden ere udkomne, ere der ganske faa, som i Henseende til det ægte Komike, og den altid lige Lune, kunne sættes ved Siden af, end sige foretrækkes for, Dr. Thomas Smollets Adventures og Peregrine Pickle. Jngen Don Qutrot, Francion, komistRoman, Gilblas, Tom Jonnes, Tristam Shandy, SebaldNothanker, Physiognomiske Reiser, Abderiter, Siegfried von Lindenberg, Niels Klim, og andre Mesterstykker i dette Fag, skulle meere interessere og more Læseren, meere holde hans Mellemgulv i bestandig Rystelse, end Peregrine Pickle. Commodore Trunnion, Lieutenant Hatchway, Baadsmand. Tom Pipes, Skildrer Pallet, Hovmester Jolter, med flere, ere Karakterer, som ingen Beaumarchais Satyre skal kunne danne og pynte bedre: og den hele komiske Literatur skal ikke kunne opvise noget mere theatralsk, end det romerske Giestebud, Muulesel=Eventyret, og mange andre høistsuurrige Scener, som alle ere saa anskuelige, at Læseren troer at være nærværende.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
De mange Oversættelser i andre Sprog, som man har af denne Bog, saavelsom de mange Oplag og Eftertryk, deraf ere blevne foranstaltede i Engelland, bevise den Kredit hvori den staaer. For danske Læsere maae den have des større Jnteresse, da nogle Søemænd, tegnede efter Livet, spille en Hovedrolle deri. At deres Sprog intet skal tabe ved Oversættelsen, derpaa kan man forlade sig, da den som paatager sig at fordanske Bogen, har Leilighed nok, til at blive underrettet i Søevæsenets Terminolegie. Han tør forresten smigre sig med den Tanke, at have selv nogen Lune, at skrive flydende og at besidde det engelske Sprog en tilstrækkelig Grad; og da Smollet, frem for alle øvrige underholdende Autorer, har saa at sige været hans literariske Helt, saa haaber han, Skotlænderens Vid og Moersomhed skal ikke tabe ved at flyde igiennem hans Pen. Overalt, hvor fornødent er, tilføies oplysende Anmerkninger. - En sandfærdig Historie, af et Fruentimmer af Stand, som Forfatteren har indvævet Fictionen, agter man at bortlade: og derved vil Bogen blive saa afkortet, at den kan bringes i 3 Bind, omtrent til et Alphabet hvert i Octav, med fire Kobbere efter Chodowicky stukne af Schule. Prisen bliver for hvert Bind 4 Mk. paa Tryk= og 5 Mk. paa Skrivpapiir. Det første udkommer gandske vist i December Maaned. Subskription modtages hos mine sædvanlige Commissionairer, tillige hos mig selv. Christ. Gottl. Proft.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
Fra Pressen er udkommen: Kort dog grundig Afhandling om det menneskelige Gemyts Tilfredshed. Oversat af Laurits Albertin Allerup, Sognedegn for Helsinge og Drossel berg Menigheder. Den faaes hos Bogtrykker Thiele i store Helliggeiststræde Nr. 150, i Kokkegaden No. 138, hos Oversætteren, og i Aalborg hos Søren St. Borup for 20 sk. NB. paa første og sidste Sted faaes Lommebog for Kudske for 4 s. Haf salig Dr. Kingos Palmebøger haves Exemplarer, 100 for Cl 11 Rd. hos Bogtrykker Simmelkiær paa Adresse=Contoiret. i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, "udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden Mariana Dorothea Trappand afg. Burchard Georg Greve borg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Frue af Holck Enke=Grevinde af Wraae udi Aalborg Stift, gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget Vort Land Nørre-Jylland, hendes herom allerunderdangst og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved et Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar=Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger, den Wiborger " og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske den, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at =Samler og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanfordre efter bemelte hendes Mand, enten i Henseende til ArveMidler eller i andre Maader, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb, for hende at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal de Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme hen denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommenhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad, Kiøbenhavn, den 6te October 1786. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. indkaldes alle Vedkommende herved, saaledes som foreskrevet, J allerunderdanigst Følge forestaaende allernaadigste Bevilling at melde sig inden Aar og Dags Forløb. Wraae, den 22de October 1786. M. D. Trappand. Som Laugværge, Enke af Holck. P. Gandrup.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Hof= og Stads=Rets Procurator Christian Wosemoese, som Curator bonorum afg. Høyeste Rets Assessor Poul Rasmussen Bosons Stervboe i Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, hans herom allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Os Elskelige Vore Directeurer og Jnspecteur ved Vores Waysenhuus i bemelte Kiøbenhavn, som Executores efter fornævnte afg Assessor Boson, ved Proclama subapæna præclusi & perpetui silentii med 12 Ugers Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Assessor Boson, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende. sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 27de Octobr. 1786. Under Vort Signet.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 30te Octobr. 1786. C. Schifter. Bliver fornævnte afg. Høyeste Rets Assessor Poul Rasmussen, Bosons Creditorer herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkaldede, for os, som Executores Testamenti efter bemelte Afdøde, inden i 2 Ugers Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Det Kongel. Waysenhuus i Kiøbenhavn, den 1ste Novbr. 1786. Aagaard. Egede. Thulstrup. Bastholm. Schow. Hee Wadum.
Berlingske Tidende, 1786-11-13
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majess, allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Nicolai Stabel, Vores Justits=Raad og Assessor udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, og Christian Kierulf, Vores Cancellie=Secretair og Cancellist i Vores Danske Cancellie, som Skifte=Commissarier udi afg. Johan Poul Kalckerners og efterlevende Hustrues fælleds Boe paa Blaaegaard, uden for Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilnige og tillade, at de ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre udi bemelte afg. Johan Poul Kalckberners og efterlevende Hustrues fælleds Boe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for SkifteCommissarierne, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for meerbemelte Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdangst have at rette og for Skade u at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg ud Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 20de October 1786. Under Vort Signet, (L. S.)