JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Tanker. Ak! Himmel=Regenter, at Herre, min Gud? Hvorledes stafferes og pyntes du ud? Er dette en Gave, Som Herren skal have Af Torne, af Tidsler, af Jordens Ukrud, Til Kongernes Konge, Hærskarernes Helt, Som eier al Jorden og Himlens Gevelt. Man fletter en Krone; Selv Himlen maa daane, Og drage et Dække for Himmelens Telt. Nr. 210 R. R. En Krone af Perler, af Steene og Guld Man setter paa Guder, som ikkun en Muld; Men Herrernes Herre En Krone, desværre! Skal bære af Torne og Tiørne saa fuld. See dog, hvor udspringer det helligste Blod For Tornenes Pigge og hvasseste Od. Hver Seene, hver Aare Maa blodige Taare. Nu fælde og give. Ak, hvilken en Flod Hvor voxte de Torne, hvor stod de i Flor, Hvormed du blev kronet? o Jesu den Jord Var viist nok mit Hierte, Som Verden begierte. Med hvad som der udi dens Blomsterbeed groer. Udryd af mit Hierte hver Torn og Ukrud, O! kronede Frelser, og Synden slet ud, Din blodige Jsse. O! lad mig forvisse, Du haver mig kjøbt til din elskelig Brud, Jeg gjerne paa Torne i Verden vil gaae, Naar jeg udi Himlen kun Palmen kan faae. Naar jeg kun en Kronc. For Guddommens Throne, Kan vinde og finde og evig bestaae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Hr. Forfatteren har ved Enden bekiendtgjort Kornpristabellen for Dresden fra 1602 til 1780 aarligen i Maj= og Nov. Maaneder, ligemaade Dødelighedstabellen for samme Stad fra 1617 til 1780, hvoraf man altsaa kan see, at Kornprisen er aldeles meget lidet stegen, at Folkemængden ogsaa Forholdsmessig derimod har tiltaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Placat, I Henseende til den Placat, som i Forordningen af 20de Jan. d. A. om Overdaadigheds Jndskrenkning skulle ventes udfærdiget om de forbudne fremmede Madvahres nærmere Bestemmelse, har Hs. Kongel. Majestæt under 3die Mart. resolveret: At den ved Forordningen af 20de Jan. d. A. allernaadigst tilsigtede Jndskrenkning i fremmede Madvahres og fremmede tillavede Spisers Forbrugelse her i Landet, hvilke til den Ende vare forbudne at gives ved Giæstebude, falholdes og averteres til Salg i Aviserne, skal hørefter alene lagttages ved Jndførselen og Toldens Erlæggelse, hvorom de fornødne Foranstaltninger skal i sin Tid igiennem det Kongelige Vestindisk Guineiske Rente= og General Told=Kammer vorde publicerede. En 220 R.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Fremdeles har det behaget Allerhøistbemeldte Hs. Majestæt, i Anledning af de fra Viinhandler=Bundtmager= og Guldsmed=Laugene, saavelsom andre Handlende og Professionister, indkomne Forespørseler og Ansøgninger, i foranførste Forordning, ved Resolutioner af 3die og 10de Mart. at gjøre følgende allernaadigste nærmere Bestemmelser: 1) At under de fremmede syltede og tørrede Frugter, som i Forordningens 15de Art. Sub. Lit. A. findes anførte, ci skal forstaaes saadanne tørre Frugter, der førend de spises, blive kogte og tillavede, saasom tørre Kirsebær, Svedsker, Blommer og flere deslige til Huusholdningerne fornødne Frugter. 2) At Forordningens 8de Art, saaledes bør forstaaes: at det ikkun er paa Stadsklæder, at Pelsverk til Border, skal være forbuden, men paa Overkjoler, samt alle Slags Pelser og forede Kaaber, som bæres for Varme Skyld, maa fremdeles, som forhen, Border af Jndenlands Pelsverk bruges. ) At samtlige Viinhandlere uden Undtagelse, maa fremdeles falholde alle Slags Vine, men at det, som i Henseende til Udskienkningen i Viin og Vertshuse og ellers om Vines Brug, i Forordningen foreskrives, skal blive uforandret og staae i sin fulde Kraft til allerunderdanigst Efterlevelse. 4) At Ridesadler og andet Sadelmager=Arbeide, omendskiønt det vel ikke egentligen efter den almindelige Talle brug pleier henregnes til Heste=Geschierer, som i Forordningen ere forbudne, dog skal være indbefattet under Jndførsels=Forbudet i Forordningen 14de Art. Lit.B. 5) At Desertblomster, ligesaa lidet som andre Blomster, hvilke ved Forordningen ere forbudne, maa herefter indføres: 6) At det med Guld= og Sølvplader belagte saa kaldede R. 221 Aar. plated Arbeide, ei heller fra fremmede Steder maa indføres, men være forstaaet under det efter Forordningens 1ste Art, contrebande fremmede Guld= og Sølvarbeide. 7) At det i Forordningens 9de Art. mod silke Tøis Brug, af Tienere ommeldte Forhud, ikke skal strække til Liberie eller andre Snore af halv Silke, som maa bæres og bruges ligesaavel som Snorer eller andet Arbeide af Linned og Cammeelgarn. Hvilket efter allerhøieste Befaling herved til alle og enhver Efterretning bekiendtgiøres. Odense Raadstue den 2den April 1783.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Prædikanterne paa femte Søndag i Faste. Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Wirth. Catechet Faaborg. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin, St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
I tilkommende Uge prædiker i St. Kunds Kirke. Onsdag Hr. Wirth. I Graabrødre Kirke: Mandag Hr. Achen, Tirsdag Hr. Clementin, Torsdag Hr. Seidelin Dødsfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Odense, den 22de Martii, Peder Hendrichsen Handskemagers Hustrue, Kirsten Andersdatter, 64 Aar. Den 24de Dito, Hans Pedersen, Vognmand, 70 Aar. Samme Dato, Hans Ottesen Leger, Kleinsmed, 41 Aar. Den 26de Dito, Niels Krag Handskemagers Kone, Kirstine Mathiasdatter Krag, 45 Aar. Den 29de Dito, Gotlieb Benjamin Otto, Klædefabricant, 35 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Bekiendtgiørelser. Forsøg til en Handelshistorie, har forladt Pressen fra Odense Adresse=Contoirs Bogtrykkerie, og faaes sammesteds for 16 Skilling. R 222 Re Meg underskrevne, som har lært paa den Kongelig VeterinairSkole i Kiøbenhavn, erbyder herved min Tieneste med alle Slags Hestekurer, for en billig Betaling; og da jeg tillige af Amtets Høie Øvrighed, er givet Bestalling paa at skiære Hingster udi Nyborg Amt, saa forsikrer jeg, at de som vil lade deres Hingster skiære hos mig, skal finde sig, saavel i Henseende til Skjæringen, som Betalingen derfor, med mig fornøiet. Dier nisse Bye ved Faaborg den 19de Martii 1783. Jens Larsen, Smed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Catalogus over Salig Hr. Cosmus Ramus efterladte Bøger, J (som sælges i Odense den 5te Maj) er at faae i Kiøbenhavn hos Hr. Erich Ramus paa store Kiøbmagergaden Nr. 14, i Odense hos Hr. Professor Sibbern, og i Assens hos Mad. Ramus. Det i Catalogus anmeldte Tellers Bibelverk er nu complet. under Baroniet Einsiddelsborg, er nu ved Dødsfald, et godt Skoleembede bleven vacant; en studeret Person ønskedes helst; den, eller de, som er duelig, og dertil haver Lyst, melder sig herom, enten hos Sognepræsten Hr. Rosengaard, eller og hos mig som Forvalter herpaa Einsiddelsborg. Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Proclama. di Brenderup Sogn og Bye i Wends=Herred, er død uden Livs Arvinger, Skoleholderen sammesteds Joachim Jvarsen, Priisbule, saa uagtet denne Stervboe befindes saa aldeles ringe, at den allerede anmelde Gield ikke engang nær kan blive betalt, langt mindre at det formaaer at bekoste noget ordentlig Proclama, saa bliver dog dette Dødsfald til Vedkommendes Sikkerhed 3de Gange, saavel i de Berlingske som Odense Adresse=Aviser bekiendtgjort, paa det at Arvingerne, som (efter Sigende ) for først skal være en Brodersøn, navnlig Hr. Herredsfoget Jvarsen i Bis Taarup, og en Søsterdatter gift med en afskediget Underofficeer i Odense, navnlig Peder Tommerup, om flere vides ikke, kunde møde ved Samlingen som holdes udi bemeldte Brenderup Skole, Mandagen den 14de April førstkommende, til samme Tid indkaldes og denne Stervboes Credi= og Debitorer at møde. Asperup den 14de Martii 1783. Bertel Clausen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Provst i Vends=Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
De som maatte have noget at kræve eller fordre, udi Stervboen efter ved Døden afgangne Selveier=Møller, Henning, R. 223 Rd. R. Christiansen i Sallinge Lunde Mølle, under det mig allernaadigst anfortroede Nyborg Amt, ville forinden, til mig som Skifteforvalter, dermed indkomme, eller og behagentlig anmelde deres Fordringer den 1ste Mai anstundende, da Skiftet igien udi Stervboen bliver foretaget, paa Formiddagen Klokken 10 Slet, og om muelig samme Dag sluttet. Holsteenshuus den 20de Mar til 1783. A. C.v. Holsteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Auction. Dandagen den 7de April førstkommende, om Eftermiddagen Vi Klokken 2 Slet, bliver ved offentlig Auction bortsolgt udi afgangne Handskemager Hans Knud Gras og Hustrue, deres felleds Stervboes Gaard i Nedergade, omtrent 1200 Stykker, utilberedte Lamskind; Thi ville Liebhaberne til bemeldte Tid og Sted sig at indfinde. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Tormedelst Forandring af Boepæl, lader Forpagter Sr. Spar D revogn paa Kiørupgaard, førstkommende Tirsdag den 22de April, om Formiddagen Klokken 9 Slet, ved offentlig Auction bortsælge, Borde, Stole, Jernkakkelovne, Sengeklæder, en stor Meelbing, en Rulle, endeel Hollenderie, Bødker= og Hauge redskaber, nye Smør en halv Tønde, Hakkelsekister, Heste, Vogne, Kiøre= og Ridetøi, Bier, Faar og Sviin, med videre. Dagen derefter, nemlig Onsdagen den 23de April, Klokken 9 Slet Formiddag, lader jeg ligeledes ved offentlig Auction herpaa Einsiddelsborg bortsælge, Skabe, Borde, Stole, Sengeklæder, Hollenderie og Bødkerredskaber, en meest nye grøn Postvogn, en Arbeids Dito, Kiøre og Ridetøi, Bester, 4 Køer, 50 Stykker, Faar af engelsk Art, 30 Stykker Aaringsviin og Grise, samt Grisesøer, med adskilligt mere. Einsidelsborg den 22de Martii H. Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Tirsdagen den 22de April førstkommende og følgende Dage, & bliver udi min iboende Gaard i Assens ved offentlig Auction bortsolgt endeel Meubler, samt Sølv og Guld, Kaaber, Tin og Jernfang, Linned og Sengeklæder, med videre, item nogle gode Malkekoer, hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhabernes Efterretning, og blive trykte Catalogi at faae hos Hr. Professor Sibbern i Odense og hos mig Else Sal. Ramus's. Paa Sandholt bliver Onsdagen den 23de April førstkommende, P. Klokken 9 Slet Formiddag, holdet offentlig Auction over endeel salig Frue Cancellieraadinde Nøraggers Stervboe tilhørende Mobiller, saasom Kaaber, Tin, Messing, Jernfang, Porcellain og Steentøi, Trætøi, Stole, Borde, Speile, Skabe, Chatoller, Dragkister, Sengesteder og Klæder, Linnet, endeel deraf ganske nyt, nogle Lispund Uld, en Gulddaase, 2 gamle Kareter, Postvogne, Seletøier, Sadler, en stor Vægt med Jernlod, med videre; Liebhaberne ville til bemeldte Tid og Sted sig behagelig indfinde. Til Kiøbs faldbydes. Sos Kiøbmand Rasmus Østrup i Odense, kan bekommes af beste hollandsk rødt Kløverfrøe for billigste Priis. Cormedelst Forandring af Boepæl, agter jeg undertegnede at sælge ) min iboende Gaard, beliggende i Vestergade, som er vel indrettet til en honet Familie eller Vertshuusmand. J Gaarden er Kiølle, Bagerovn, og Vand til fornøden Brug, samt dertil en Haveplads med smukke Træer udi Odense den 28de Martii Peder Ramløse, Grovsmed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Jos Kiøbmand Voigt i Faaborg, kan faaes ypperlig godt og nyt hvidt Kløverfrøe for billig Priis. Hos Kiøbmand Jørgen Plong i Faaborg, er godt tydsk rødt Kløverfrøe at bekomme for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Skulle nogen vilde kiøbe en af de største og reelleste Gaarde heri Odense, samt en herved Byen beliggende indhegnet Lokke, til Korn, Høe og Græsning, da gives derom Underretning fra Odense Adresse=Contoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Capital som falbydes. Hvor en Capital af 1400 Rdlr. er at bekomme til førstkommende 11te Junii, imod forsvarlig Pant og gangbar Rente, derom kan Sr. Lynge i Svendborg give Underretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Af Gymasii Midler kan til næstkommende 11te Junii faaes til Laans 3000 Rdlr., imod antageligt Pant og sædvanlige Renter, hvorom Vedkommende vilde melde sig hos Professor Seydlitz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-04
Bortkomne Sager. Dirsdagen den 1ste April, er paa Veien imellem Tallerupgaard- og Odense, tabt en Pakke vatret Moor, indsvøbt udi et hvidt Klæde, hvem som haver fundet samme, ombedes tienstligst at aflevere det paa Odense Adresse=Contoir, imod en Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Tanker. See her et Menneske, som ret fornøiet kom Hvad var hans Erinde, han ønskede at høre Af Jesu egen Mund, hvad Godt han skulle giøre. Men see, han gik jo bort og vendte hastig om. Dertil jo Aarsag var han havde meget Gods, Hvori han glædet sig, hvortil hans Hierte hængte, Han ikke skiøttet om, at hielpe dem, som trængte. Og følge Jesum med saa ret og slet til Fods. O unge Svend vend om sælg hvad du eier; thi Du med dito meget Gods og mange Poser Penge, Nr. 226 R. Paa Livets trange Stie dig ikke frem kan trænge; For saadan Byrde skal du være qvit og frie Han gaaer. - O arme og forblindet Mammons TrælSom vil det Jordiske ei slippe og bortsælge, Og for lidt Timeligt det Evige ei vælge. Vend Jesum Brystet til. Til Rigdom vend din HælDet unge Menneske ei vendte om igien. Men merk, hvad Jesus til Disciplene mon sige: Hvor vanskeligt det er for dem til Himmerige, At komme, som er saa den falske Mammons Ven; At det er lettere for en Kameel at gaae Jgiennem Øiet paa en Naal, end at de Rige, Hvis Gud Guldklumpen er, kan Himmelen bestige, Skiønt at de ønskede et evigt Liv at faae. Bort da forførisk Muld, forgyldte Lykkemad! Som fanger Mennesken, og Hierterne indtager, At kun det Jordiske aleneste dem smager; Men lukker Porten i for dem til Zions Stad. En fanatisk Kierlighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Det blinde og barbariske Selvmords Raserie synes Dag fra Dag at tage meer Overhaand. For nogen Tid siden har en vis Faldoni, bosiddende i lang Tid, som Fegtmester i Livorno, givet et Exempel herpaa, geleidet med besynderlige og strekkelige Omstændigheder. For nogle Aar siden var der sprungen ham en Aare i Halsen, og den Hielp, man havde givet ham, havde kuns saa svagt kundet virke, at man ikke fordulgte ham, at det ville være vanskeligt, at han kunde leve længe. Han havde en Kiereste, som han aabenbarede denne sin Tilstand, og hun lovede ikke at overleve ham. For at prøve hende, rakte Faldoni hende en Dag en Drik, som han selv tømte Nr. 227 Rd. det halve af, og bød hende det øvrige til at drikke, forsikrende med det samme, at det var Gift. Det unge Fruentimmer betænkte sig ikke et Øieblik. Jmidlertid lod han hende nogle Dage være uvidende om, at han havde bedraget hende, men tilsidst tilstod han det, ophøiede hendes Mod, og sagde, at han nu slet ikke meer tvivlede derom, men at de maatte døe en langt hastigere, og dem mere værdig Død. Han gjorde altsaa en Reise til en anden Bye, alene for at kjøbe et Par Pistoler, og begav sig derpaa hen, hvor hans Kiereste var. Dagen derpaa klædte de sig begge to hvide, og gik om Morgenen ind i Kapellet Sellette, hvor de pyntede Alteret med deres Prydelser, bandt sig et rosenrødt Baand og Armen, tog hver sin Pistol, og trak Enden af Baandet bag om Stillepinden, Disse Tilberedelser var kuns gjort, for at dræbe sig begge to paa een Tid, ved at trække paa Baandet, og Virkningen syntes at have været hastig. De havde endnu tvende Dolke hos sig, for at benytte sig af, ifald Pistolerne havde feilet; ligeledes fandt man hos Fruentimmeret et Brev som hun skrev til sin Moder, hvori hun taler med den største Rolighed om sin Beslutning. De har, siger hun, afslaaet at foreene mig med Faldoni; jeg elsker ham; jeg kan ikke leve ham foruden; han døer, og jeg skal følge ham. Farvel, naar De læser dette, har De ikke meer nogen Datter. Det er vist et Exempel paa Kierlighed og Troskab, der ikke vil have mange Efterfølgere, uden hos dem, som kunde have Skade paa Forstanden, og ei heller bør finde Efterfølgere. Politisk Forestaaende 4de Julii, som Aarsdagen af Uafhængigheds=Erklæringen, skal i Philladelphia oprettes en ny Ridder=Orden, under Navn af Friheds Ordenen. Skyts 228 Rdlr. patronen for denne Orden skal være den Hellige Ludvig, Hovedet for Ordenen: den bestandige Congres=Præsident, Stormesten: General Wassington, og Ordenskantzleren: D. Franklin. J alt skulle udnævnes 24 Riddere. Ordensklædningen skal være Skarlagen og blaat med Hermelin, og paa et bredt Baand, hvorpaa 13 røde og hvide Striber afvexle med hinanden, skal hænge en Guldemaillert Medaille, paa hvilken Dyden, som Skytsgud for de forenede Stater, i Amazonklæder, træder Tyraniet under Fødderne. Paa den anden Side skal forestilles Evigheden med Verdens Kugle og Fuglen Phoenir, samt den Opskrivt: Deus nobis hæc otia fecit. Paa Randen, af denne Medaille skal sees Figuren af et Slags Slanger, med Halen i Munden, som et Sindbillede paa Evigheden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Da mange her ikke have noget rigtigt Begreb om de ved Freden afstaaede Landes Størrelse, saa har man sammenlignet samme med andre mere bekiendte Lande paa følgende Maade. - Ohiofløden er seilbar lige fra Fortet Pitt indtil dens Munding, hvilket er en Længde af 1164. Engelske Mile. - De Lande, som ere beliggende ved bemeldte Flods Strandbreder imellem de saa kaldte Alleganybierge, Søerne Ontario og Erie, tilligemed Floderne Jllinois og Missisippi, indbefatte 233200 Qvadratmilie, hvilket er næsten ligesaa meget, som Frankrige og Storbrittanien, der tilsammen udgjøre kuns 235237 Qvadrat mille. - Landene imellem Jllinvis, Søerne Huron Superior, og de ved Missisippi indtil St. Anthoni indeholde 129030, Qvadratmille, ere altsaa næsten ligesaa store, som Storbrittannien og Jrland, hvilke begge bestaae af 131800 Qvadratmiile. - Landene fra St. Anthoni indtil Sydlinien lige fra Søen og Skoven af indtil Spidsen, af Missisippi, indbefatte 39000 Qvadratmille, og ere altsaa større end Holland, Flandern og Jrland. - Ost 229 Rdlr. forida indeholder 35000 Qvadratmille, er altsaa næsten ligesaa stor som Jrland, hvilket udgjør 35400 Qvadrat mille. - De forenede Amerikanske Stater indeholde til sammen 207050 Qvadratmille, ere altsaa lidet mindre end Tydskland, Flandern, Holland og Schweitz, hvilke tilhobe regnes at udgjøre 207483 Qvadratmiile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
En i Paris værende Konstner skal det være overdraget, at forfærdige General Wassingtons Statue til Hest i colossalsk Størrelse af Ertz, der skal føres og Bord paa en Kongel. Fregat til Nordamerica, og opsættes i Philladelphia til Afmindelse af den store Revolution, hvori denne Herre har spillet saa anseelige en Rolle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Den Americanske Forliis i Krigen af Døde angives paa 23000 Mand, er denne og Engelske Angave rigtig, saa har Americas Uafhængighed Overhovedet kostet 63000 Mennesker, uden at regne Penge, Skibe, de i Søeslagene dræbte og saarede Mennesker, de ødelagte Steder, Huse, o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
General Elliot ventes med det første tilbage i Engeland om Bord paa det erobrede spanske Krigskib St. Michael.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Borgerskabet i Staden London har anordnet en Commission, til at undersøge, paa hvad Maade General Elliots og LordHowes Erindring paa det ærefuldeste kunde foreviges, i Henseende til Gibraltar, Commissionen har meldt, at den har raadført sig med de tvende her værende berømte Malere, Wert- og Copley, at den første har gjort det Forslag, at udarbeide dette Æmne paa to særskilte Malerier, som vilde koste 2000 Pd. Sterl.; men den sidste været af den Mening, at den fulde Forestilling lod sig anbringe paa et Malerie, og Omkostningerne ikke beløbe sig over 1000 Pd. Sterling. Det danske Vaabens Betydning. 1. De 3 blaae Løver udi guul Feldt er Kronens rette Vaaben. Nok 230 Ner. 2. En Løve opstaaendes med en Hellebaarde udi rød Feldt er Norges Vaaben. 3. De 3 guld Kroner udi blaae Feldt bemerker de 3 Niger Danmark, Norge og Sverrig. 4. Løven med 9 Hierter (Løven blaae og Hierterne røde) udi guul Feld, er det Gothiske Vaaben. 5. En guul Drage udi rød Feldt, det Wendiske Vaaben. 6. Et Lam med et Kors udi rød Feldt er Gullands Vaaben. 7. En hvid kronet Fisk i rød Feldt er Jislands Vaaben. 8. To gule Løver udi blaae Feldt er det Schleswigske. 9. Et hvid Nelleblad udi rød Feldt er det Holsteenske. 10. En hvid Svane med et gylden Halsbaand udi rød Feldt bemerker Stormarn. 11. En hvid Rytter til Hest udi rød Feldt er Dytmersken. 12. En guul Tromme udi blaae Feldt, det Femmerske. 13. De tvende røde Bielker udi guul Feldt, det Oldenborgske. 14. Det hvide Kors er det Delmenhorsiske. 15. Ørnen bemerker Øsel. Bønner. Et Underverk, mine Venner, raabte en Tyrk, der saae, at Stormen var til Ende, Himmelens Dug er nedstegen paa min Turban; vores Skib ville synke, jeg har anraabt Mahomed om Hielp; jeg kaldte paa ham, og han lod sig see, Himlen har bøiet sig; Tordenen har rullet. Jorden bittret, Havet stillet; Vindene tie J tage feil, sagde Kineseren, man bryder sig ikke stort om eders Mahomet; saasnart jeg saae Stormen, bad jeg min Pagode stille den; men mine Bønner var omsonst. Derpaa blev jeg veed, og pidskede min Pagode saalænge, til den bragte Søen igien i Rolighed. Du er ikke klogere, end den anden, svarede en Hedning; det er hverken ham eller dig, det er min Hund, der har reddet os af Faren. I det jeg kastede den i Søen, saa sagde jeg til Stormen: see der, giv dig til Rolighed; der er min Hund, som jeg skienker dig. Havde der været en Katolik tilstede, han havde vist tilskrevet Jomfrue Maria eller en anden Helgen sin Frelse, og der kunde vel have været dem, der havde tilskrevet Sygekassen den. Ubesindige Dødelige, hvad for en Stolthed i eders Bønner, hvad for en Svaghed i eders Stolthed, Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Paa Pasquins Colonne, der i Rom ongefær er det samme, som Schløgers Satsanzigen i Gottingen, fandtes for nye lig følgende dumdristige Pasquil over den nuværende Pave: at Paven var død, og da man skar ham op, fandtes de " pontiniske Moser i hans Hierne. Hans Familie i " Hiertet. Cardinalerne i hans Testikler. Munkene i Rumpen, og den Catholske Religion under Fod i saallerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Befordringer. Den 18de October 1782 er Amtsforvalter Thomas Georg Münster beskikket til at være Justitz=Raad. Den 19de Februarii a. c. er Studiosus Andreas Melchior Gluckstad confirmeret at være residerende Capellan til Schieberg Præstegield. i Aggershuus Stift. Justitz=Raad Peter Georg Boll beskikket at være Sorenskriver udi Ringerige og Hallingdalens Fogderie i Aggershuus Stift. Den 24de Febr. er den hidtil værende Auditeur ved Artillerie=Korpset Frederich Snsemihl beskikket til Amtsforvalter i Rethwisch. Den 26de Febr. er a 232 Nr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-04-11
Kammerraad Frantz Dræbye beskikket at være Committe, ret udi Oeconomie= og Commerce=Collegio. Den 5te Mar til er Studiosus Jens Høst Birch confirmeret at være adjungerende og succederende Sognepræst for Hornum, Hylleborg og Flesberg Meenigheder i Wiborg Stift. Den 12te Martii er Capellan Hr. Mogens Christian Lind beskikket at være Sognepræst for Gislum og Testrup Meenigheder i Wiborg Stift. Procurator Peter Boll Wiwet forundt Bevilling at være Procurator for Høieste Ret. Den 19de Martii er Sognepræst Hr. Otte Fabricius confirmeret at være Præst ved Weysenhuset i Kiøbenhavn. Studiosus Jørgen Lund Lachendorph ligesaa at være adjungeret og succederende Sognepræst for Ringe Meenighed i Fyen. SkibsPræst Hr. Martin Deichman Hammer beskikket at være residerende Capellan i Saxkiøbing og til Anneret Maibølle.