Berlingske Tidende, 1799-07-22
Paris, den 9de Julii. Directoriet har under 5te Julii besluttet, at en Armee skal blive oprettet ved Grændserne af Alperne under det Navn, Alpearmeen. General Championnet er bleven udnævnt til General en Chef for denne Armee. I Gaar skrev Krigsministeren General Bernadotte et Brev til General Championnet, hvori han siger: "Directoriet har udnævnt Dem til Generalen Chef for Alpearmeen. 30,000 tapre Krigere vente paa Dem med Utaalmodighed, for igjen at agere offensive. For 14 Dage siden var De endnu i Arrest. Den 18de Junii har befriet Dem. Den offentlige Mening anklager nu Deres Undertrykkere; og saaledes er altsaa Deres Sag bleven ligesom en Nationalsag. Kunne de ønske en lykkeligere Skjæbne: Mange andre finde i Revolutions Tilfælder Paaskud til at belyve Republiken; for Mænd, som De, er Uretfærdighed en Grund mere til at elske vort Fædreneland endnu stærkere. Gaae De hen, og bedæk De med nye Laurbær Deres Lænkers Løbebane. Jeg omanner Dem ligesom jeg elske Dem General Bernadotte har ogsaa udstædt et Circulaire til Divisionsgeneralerne, hvori han siger: "Directoriet har overdraget mig Krigsdepartementet. Dersom der var tilladt ved Fædrenelandets Farer, at spørge sin Smag til Raads, saa skulde jeg have afslaaet Ministeriet, og allerede være reist til bage igien til mine Kammerater ; men da jeg saae alle Administrationsdelenes Forfaldenhed, gjorde jeg den Anmærkning, at der gaves mange Slags Mød, og Foretagendets Vanskelighed selv blev mig en Forpligtelse til at antage denne Post. Min hele Omsorg skal være henvendt paa at afhielpe mine Vaabenbrødres Trang. En ikke ringere Fornødenhed for Armeerne er Enighed, som maae lede den Vore Fiender have gjort Regning paa vore Stadsofficerers Rivalitet, og benyttet den. Hvorfor have Fienderne erholdet Fordele, Fordi de forsøgte at giøre det, som vil Begyndelsen havde gjort, og da de fulgte vort Exempel, synes vi at have lært fra os den Kunst at seire. Men den nægte Mød ration, som saa længe er bleven vedligeholdt, har siden den 13 Junii maattet forsvinde. Jeg har seet de skiønne Dage, paa hvilke de franske Generaler 6 Gange paa Valpladsen opfyldte deres Pligt, og Graderne, som da bleve os givne vare Priser, for vore overordentlige Anstrængelser, Angiv De mig, BorgerSeneral, dem som udmærke sig. De skulle strax avancere J Besynderlighed maae Generalen en Chefs Villie og Udførrelsen værd Eet. Ved Telegrapherne er hertil indløbet fra Strasburg den Efterretning fra General Legrand, at Offen burg igien er bleven indtaget af vore Tropper. - Under 4de Julii har General Massen fra Hovedqvarterret i Lenburmeldt Directoriet følgende: "Fienden, Borger-Directorer, havde oprettet et Batterie af 6 Kanoner van Høire af Brunnen ved Lucerner Søen. Dette Batteriegjorde og Skade, og hindrede vor Communication. General Lecourde fik Ordre af borttage dette Batterie. Han har udført dette ved at giøre en Bevægelse paa den hele Linie, hvorved han skiulede sit virkelige Angreb. J Gaar blev Fienden angrebet ved Stein, Creven og Schweiz, medens den til Batteriets Borttagelse bestemte Colonne rykte frem fra Gersean mod Brunnen. General Lecourdes Hensigt blev opnaaet. Batteriet blev taget. Vi erobrede 6 Kanoner, deres Munition og Muulæsterne videre faldt os i Hænderne 100 fiendtlige Fanger af Regimentet Stein ; tillige mistede Fienden 200 Mand af Døde og Saarede. En af vore Sergeanter har gjort 7 fiendtlige Kanonerere til Fanger. Vi have opbrændt for Fienden nogle Kanoneerbarker, som laae paa Verftet. General Chabran. som gjorde et forestilt Angreb paa den høire Fløi har gjort 20 Fanger &c. Det hedder paa nye, at General Joubert skal commandere den italienske Armee som General en Cheft Mareans Sted. - J Nizza har man føiet Anstalter til en Giennemmarch for 30000 Mand, som ere bestemte til den moreanske Armees Forstærkning. - Jaubert og Championner skal allerede i Morgen afreise til den italienske Armee. Morear stal commandere Rhin=Armeen, der skal strække sig fra de belretiske til de dataviske Grændser. Fra Genua meldes under 24de Junii, at der ikke er nogen Tvivl mer om, at jeg Kongen af Sardinien har sadt sig i Krigstand mod Frankrige. De franske Kapere, som befandt sig i de sardiniske Havne ere tilligemed de gennesiske Stide blevne anholdte efter Hs. Majestæts Befaling. De Neutralle tillades ikke meere, at udføre fra Sardinien Vare til Frankrige eller de allierte Republikker. De franske Republikanere paa Sardinien maae itte mere bære deres Rolarder, og der bleve høitideligholdte sester for Østerrigernes og Russernes Fremgang. Den spanske Admiral Mazarede havde allerede for lang Tid siden ladet bygge Kanoneerskalupper, som bleve indtagne paa Linieskibene, og naar det gjordes nodigt, kunde lades i Vandet, og vare besatte med nogle 36 pundige Kanoner. Disse Kansneerskalupper gjorde stor Nytte i at holde forhen den engelske Flaade borte fra Cadix; og paa nye har denne Opfindelse giørt god Tieneste. til hengelske Linieskibe dombarderte nyelig heftigt, spanske Linieskibe, som befinde sig ved Øen Alr. Den spanske Commandant lod Engelænderne, da han saae, at de ikke kunde giøre ham nogen Stade længe skyde, og sendte derpaa Kanoneerchalupperne fra sine Linieskibe mod Engelænder. ne, hvilke tilføiede samme stor Skade paa Masterne og Sti bene, og derpaa tvang dem til at trække sig tilbage. Engelænderne vare 22 Krigskibe stærke, da de lode sig see ved Øen Air. Vore Blade indeholde vel en Skrivelse fra Genua a 24de Junii, i hvilken meldes, at den forenede franske og spanske Flaade 36 Skibe stærk vel havde ladet sig see der paa bemeldte Dag; men denne Efterretning finder her ingen Troe, saasom Directoriet endnu ikke har bekiendtgjort noget om denne Flaade. Tvertimod sige andre Beretninger, at bemeldte 16 Skibe have været engelske. De fleste troe endnu, at vor Flaade befinder sig i Toullon eller Carthagena. - Mange troe her, at Engelænderne ogsaa ville forsøge en Landgang i Bretagne. - En Skrivelse fra Carthagena af 18de Junii melder, at den spanske og franske Flaade, 42 Linieskibe stærk, befandt sig forenet i Havnen ved Carthagena, men blev der bleque. ret af 30 engelske Linieskibe. Da kun 15 Linieskibe kunne ligge i Havnen, saa troer man, at Engelænderne torde angribe de Skibe, som befinde sig paa Reden.