JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1844-05-23
Giislev og Ellested Sognekald i Fyen, gammel Angivelse 416 Rd.; har nu følgende Jndtægter: 1) Tienden af Pastoratets 548 Tdr. tiendeydende Hartkorn udgjør omtrent 100 Tdr. Rug, 106 Tdr. Byg og 151 Tdr. Havre. 2) Qvægtiende c. 40 Rbd. 3) Offer og Accidentser 350 Rbd. 4) Af hver Gaardbruger ydes et Maal Melk, hvilket anslaaes, til 16 L. Ost. 5) Refusion 3 Rbd. 4 Mk. 4 s. 6) Af Anner- og Mensalgods haves aarlig 73 Rbd. og 12 Arbeidsdage, samt alle 3 Tiender af 2 Huse i Giislev. Præstegaarden staaer for Hartkorn 12 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb.,med et Areal af 100 Tdr. Land Ager, 26 Tdr. 1 Skp. Land Eng, og 27 Tdr. 2 Skpr. Land Skov. Overflødigt Tørve stær haves. Skatter og andre offentlige Afgifter, samt Ex penser, udgjøre omtrent 230 Rbd. Enkepension bliver at udrede. Dragonhest holdes.
Viborger Samler, 1844-05-23
Handels= og Skibs-Efterretninger. Breve fra Kjøbenhavn omtale, at man der fortiden forbereder Udførelsen af en Plan, hvorefter et Dampskib fra Kbh. paa en mere omfattende Route vilde komme til at anløbe et af følgende tre Puncter, Odense, Klinteberg eller Bogense. Det hedder, at der er størst Sandsynlighed for, at Klinteberg vil blive valgt til Anløbsted. (O. Th. Av.) Den første Vestindiefarer Niord," Capitain Quaade, er i Mandags ankommen til Kbhvn. Skibet tilhører det driftige Handelshuus M. & Søn S. Melchior, og Ladningen bestaaer af 200 Fade Sukker og 85 Fade Rum og andre Vare. J Kbhvn. er for Tiden kun et meget lidet Forraad af raae Sukker. (Bla. Td.)
Viborger Samler, 1844-05-23
Nationalbank Actier noteredes i Tirsdags paa Kjøbenhavns Børs til 127 1/2 Rbd. i r. S. Som vi erfare, har Vexel- og Pengeomsætningen ikke været ubetydelig paa Børsen i Flensborg; men paafaldende forekommer det os, at man i Stadens Aviser ikke finder nogen Børs-Cours Notering. (Bla. Td.)
Viborger Samler, 1844-05-23
Fra Flensborg hedder det under 16de Mai. J disse Dage ere de Deputerede, der vare sendte fra den herværende Flensborger=Husumer Jernbane-Comitee til Husum og Tønning, vendte tilbage og have medbragt den Efterretning, at saavel Husum som Tønning-Comiteen har forbundet sig med dem, for i Fremtiden i Fælledsskab at virke, for at istand bringe en Flensborg-Husum-Tønning-Jernbane. Man kan pel ansee de Pengemidler, der ere forhaanden til dette Foretagende, tilstrækkelige, og der er Udsigt til Jernbanens snare i Paabegyndelse.
Viborger Samler, 1844-05-23
Om den pragtfulde Ostindiefarer, hvis Capitain og Over stormand strax bleve arresterede ved Hjemkomsten til Flensborg, hører man forskjellige, men vistnok upaalidelige Udsagn. Saaledes gaaer Rygtet, at Capitainen under Seiladsen stundom skjød med Geværkugle opefter Matroserne Masten, naar det ikke gik efter hans Hoved, at han skal have solgt en Deel af sin ganske fortrinlige Proviant i Tranquebar, at han skal have villet sætte Skibet paa Grund i Canalen mellem Frankerig og England o. s. v., Altsammen Rygter, som med Tiden vistnok ville blive afviste som ugrundede. (Hv. Av.) Fra Christianss saa man den 25de April, i en halv Miils Afstand vesten for Fæstningen, en af Mandskabet forladt og formodentlig om Natten overseilet Skonnert, som man formedelst den høie Sø, først næste Dag kunde bjerge, og som da, efter Skibspapirerne, befandtes at være Skonnerten "Julius, Ept. Franz Lundberg af Cimbriishamn, udklareret med Tømmer fra Jernavik til Malmø. Senere er det oplyst, at Skonnerten rigtignok i Natten til 25de er bleven over seilet af en lübecker Slup, der havde bjerget Folkene og ilandsat dem paa Bornholm, hvorfra de strax havde begivet sig til Cimbritsham. (Hamb. Brsh.)
Viborger Samler, 1844-05-23
Reisende med Dampskibet "Chr. VIII." fra Kallundborg, til Aarhuus, den 19de Mai.
Viborger Samler, 1844-05-23
Fru Grevinde Lerche med Kammerjomfrue, Grev Carl Christian Lerche med Domestiquer, Apotheker Reddelien, Frøken Selchou, N. Lemeier, L. Christensen. Med Dampskibet "Chr. VIII." fra Aarhuus til Kallundborg, den 20de Mai. Pastor Petri, Fru Majorinde Tersling med Datter, Districtslæge Mønsted med Datter, Hr. M. Leschlv, Mad. Bache.
Viborger Samler, 1844-05-23
Med Dampskibet "Jris" fra Aarhuus til Kjøbenhavn, den 20de Mai.
Viborger Samler, 1844-05-23
Etatsraad Dr. med. Willemoes med 2 Døttre, Grosserer, Prætorius, Capt. v. Dinesen med Familie og Domestiquer, Bankassistent Kornerup, Kammerraad og Stænderdeputeret Drewsen, Frøken Elisa Wallich, Fru Cancelliraadinde Seest, Viinhandler Mørch, Conditor Bæhr, Studenterne F. Juel, Parelius, Helmuth, Brechling, J. Schrøder og A. Schrøder, Lieutn. v. Wegener, Capt. v. Rahr, Huuslærer Møller, Skorsteensfeier Schavo, Hr. C. Andresen, Kbm. Guldberg, Hr. Nyssum, Skræder Hauge, Pastorinde Funch, Handelsb. Brønnum, Jfr. S. Petersen, Qvæghandler Schulz, Mad. Boesen, Haarhandler Hacke, Godsinspecteur Thorlund, Kjøbmand P. Holm, Bødker Christensen, Jfrne Topp og Bjerre. Jalt 49 Passagerer. Endvidere 52 Qvæghøvder og en Deel Stykgods.
Viborger Samler, 1844-05-23
Copulerede i Kjøbenhavn: Kongl. Skuespiller Wiche og Jfr. Thorsen, Læge Schmutz og Frøken Kaffard. - J Odense, den 17de Mai. Landsover- samt Hof= og Stadsretsprocurator Larsen af Kbhvn, og Jfr. Louise Helwig. - J Vordingborg, den 16de Mai. Pastor Pontoppidan, resid. Capellan ved Domkirken i Ribe samt Sognepræst til Seem, og Frøken Marie Oxenbøll. – J Valløe Slotskirke, den 13de Mai. Klokke og Metalstøber Schjerbeck af Odense og Jfr. Nicoline Høilich. – J Slesvig, den 14de Mai. Hr. G. Stoppel og Jfr. Mariane Triller. – J Horsens, den 10de Mai. Propt. Nielsen til Rask og Jfr. Brechling fra Hvolgaard.
Viborger Samler, 1844-05-23
Døde. Kjøbenhavn: Blomstermalerinde Jfr. Hanne Hellesen; Johanne Jacobine Henneberg, f. Turretin, 63 Aar; Carl Chr. H. Lier, 82 Aar; Johanne M. Ottesen, f. Eskildsen, 35 Aar; Typograph Johan C. Neumann, 24 Aar; Enkemad. Maren Müller, f. Verdelin; Ellen K. Johnsen, f. Sørensen, 76 Aar; Niels Eilskou Holm, 38 Aar; Lene Cohn, 26 Aar. - Ratzeburg ved Frederiksberg; Mad. Ane Helene Madsen, f. Petersen, 60 Aar. - Lille Nestved Præstegaard: Sognepræst til Herlutsholm og St. Peders Menighed i Nestved, Morten Henrik Petersen, 64 Aar. - Beldringe: Geheimeconferentsraadinde Raben Levetzau, f. v. Qualen, 84 Aar. - Nykjøbing paa Falster, Præsteenken Mad. Elisa Thorkildsen, f. Gylche. - Nedsager Præstegaard: Sognepræst for Nedsager og Bjerre, Hans Chr. Jespersen, 68 Aar. - Randers. Kjøbm. Chr. Schmidt, 65 Aar.
Viborger Samler, 1844-05-23
AVERTISSEMENTS. At min kjære Kone, Else Moller, i Morges efter længere Tids Svaghed, i en Alder af 76 Aar og vort Ægteskabs 38 Aar, indgik til den evige Fred, hvor hun modtager vort eneste Barn, skulle jeg ikke undlade at bekjendtgjöre for fraværende Slægt og Venner. Viborg, den 21de Mai 1844. C. Nicolausen. Den geistlige Forening. for Salling og Omegn holder sit Møde i Durup Præstegaard Torsdagen den 30te Mai d. A., Formiddag Kl. 10. Prædiken Kl. 11. Til at besørge Correcturen af den Jydske Stændertidende for den forestaaende Session, ønskes 2de paalidelige Mænd. De, som ville paatage sig dette Arbeide, behage at henvende sig til Landsoverretsprocurator Jespersen i Viborg.
Viborger Samler, 1844-05-23
Undertegnede agter, som sædvanlig, at indfinde sig med Restauration i Palstrup Skov førstk. 2den Pintsedag. Viborg, den 21de Mai 1844. P. Lund.
Viborger Samler, 1844-05-23
Hos Overlærer Wesenberg ere i Stændertiden 2 Værelser at faae til Leie.
Viborger Samler, 1844-05-23
Modehandel i Skive. Nylig hjemkommet fra Kjøbenhavn, anbefaler jeg mig med et smukt Udralg af Damehatte, Kapper. Kraver, og mange andre til Modehandelen henhørende Artikler. Skive, den 8de Mai 1844. Amalia Tkjørring.
Viborger Samler, 1844-05-23
Malt, Byggryn, hele, halve a fine, fiint Bygmeel, Rugmeel, sigtet dito, fineste Hvedemeel sælges bestandig i gode sunde Vare og efter Tidens billige Priser i Søndermølle af S. Wistoft.
Viborger Samler, 1844-05-23
Ostindisk Niis a 9 s. pr. Pd., 8 Mk. pr. Lpd., faaes hos A. W. Sandberg. Loduld kjøbes som sædvanligt i større og mindre Partier af A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1844-05-23
Nye Sager. Neergaard, mit Livs vigtigere Tildragelser, historiskopsychologisk fremstillede. 1 Deel. 10 Mk. 8 s. Forhaabninger. En Skildring af Forfatterinden til Sødskendebørnene. 1 Deel. 11 Mk. Reventlov. Forsøg, til Besvarelse af den Opgave: Hvorledes kan Huusmandstanden, der for Tiden paa ikke faa Steder befinder sig i en maadelig Forfatning, ja endog lever under yderst trange Kaar, hielpes til bedre. Bresemann. Das Geschlecht der Deutschen Substantive, 84 s. Carl J. Brandt og Ludvig Helweg. Den Danske Psalmedigtning. 1ste Hefte. 24 s. Bergsøe. Den Danske Stats Statistik. I Bind. 4 Rbd. og faaes hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1844-05-23
Løverdagen den 1ste Juni næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ifølge Bestemmelse af Amtsraadet afholdt offentlig Licitation i Færgestedet Hvalpsund i Louens Sogn. a) over Grundforbedring af 240 Favne Vei paa Landeveien til Løgstøer imellem Hvalpsund og Hoele, hvilket Arbeide ercalculeret til 823 Rbd. 95 s.; b) over 2,950 Favne Vei paa samme Landevei imellem Strandbye Kirke og Trendmølle, som er anslaaet til 2,180 Rbd. 74 s. Arbeidet paa begge Steder er bestemt til Fuldførelse i Sommerens Løb, og Overslag og Conditioner ere strax til Eftersyn her paa Contoiret og hos Veibetjent Møller i Aalborg, hvorforuden Gjenpart af samme vil blive henlagt til Eftersyn i Hvalp sunds Færgegaard. Dette tjener saaledes til behagelig Underretning for Liebhavere. Gislum Herreds Contoir i Hobroe, den 15de Mai 1841. Holm, const.
Viborger Samler, 1844-05-23
De der ønske Avertissementer optagne i Løverdags Avisen, ville behage at indlevere disse Fredag Middag.
Viborger Samler, 1844-05-25
No. 82.
Viborger Samler, 1844-05-25
Kongelig allernaadigst privilegeret 72 Aarg. Stifts-Tidende. Vivor, Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Løverdagen den 25de Mai 1844. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reis og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1844-05-25
Nyeste Postefterretninger. De forenede nordamericanske Fristater. Efter de nyeste Efterretninger fra New-York af 30te April danner Spørgsmaalet om Teias's Jndlemmelse i Unionen Hovedgjenstanden for de politiske Discussioner saavel i Kongressen som iblandt Publicum. Van Buren, den democratiske Candidat til Præsidentværdigheden, har udgivet et Skrift, hvori han erklærer sig for Teias's Optagelse i Unionen, om endog under Forbehold af en tilfredsstillende Erstatning til Mexico med Hensyn til Sidstnævntes Krav paa Teias, som bekjendt har Clay tidligere ubetinget erklæret sig imod Teias's Jndlemmelse. J Repræsentant bygningen har atter et af de scandaløse Optrin fundet Sted, der saa hyppig forekomme i Repræsentantforsamlingen. White fra Kentucky, en Whig, gjendrev flere af det democratiske Parties Angreb imod Clay, der staaer i Spidsen for Whigpartiet. Flere Democrater søgte at retfærdiggjøre hine Angreb, og da en af disse, Rathbun fra New-York, endog i bestemte Udtryk gjentog Beskyldningerne imod Clay, gav White ham med knyttet Næve et dygtigt Slag i Ansigtet. Rothbun blev ikke Svar skyldig; en formelig Nævekamp begyndte, og først efter nogen TidsForløb adskiltes de stridende Parter. Under dette Optrin vilde en Krøbling, ved Navn Moore, der i længere Tid forgjeves havde anholdt om en Understøttelse, bane sig med Magt Vei ind i Forsamlingen, og affyrede, da man nægtede ham Adgang til Forsamlingen, en Pistol paa et af Forsamlingens Medlemmer. Skudet ramte en af Husets Officianter i Laaret, og den Skyldige blev arresteret Journal of Commerce betvivler, at Majoriteten af Senatets Medlemmer vil sanctionere Teias's Jndlemmelse i Unionen. Efter en anden Journal har Regjeringen detascheret Tropper til Teias for at understøtte dette Landskabs Beboere imod en Jnvasion fra Mexico. Den mexicanske Gesandt har hævet enhver diplomatisk Forbindelse med de forenede Staters Regjering, og han er reist fra Washington til New-York for der at oppebie Senatets Afstemning. Efter Rygtet skal en Agent for de nordamericanske Fristater være afreist til Mexico, for til enhver Priis at erhverve Mexicos Samtykke til Teias's Forbindelse med Fristaterne.
Viborger Samler, 1844-05-25
Øen Haiti. Jfølge en Privatskrivelse fra Port-au Prince af 8de April skulde den Jnsurrection, der har bemægtiget sig Staden Aux Cayes, ikke være at ansee som en Opstand af de Sorte imod Mulatterne. Man maa meget mere antage, at Jnsurrectionen er fremkaldt ved Ministeren Herard Dumesle constitutionsstridige Skridt. Men hvor Bevægelsen imod Herard har taget sin Begyndelse, hvorfra de Jnsurgenter, der have bemægtiget sig Aur-Cayes, ere komne, – Alt dette er endnu uopklaret.
Viborger Samler, 1844-05-25
Paa en Kamp imellem de to Racer er der vel saa meget mindre at tænke, som begge Farver ere temmelig lige repræsenterede i Ministeriet, iblandt Districtscommandanterne og Kammerets Medlemmer. - Om Præsidentens Operationer imod Staden St. Domingo berettes, at Præsidenten er efter en Fægtning med den fiendtlige Avantgarde rykket frem til Agud, der kun ligger 12 Mile fra St. Domingo, og at han i Agud har havt en lang Conference med den franske Admiral de Moges. Beboernes Antal i den forrige spanske Andeel af St. Domingo anslaaes kun til 60,000 Sjæle.
Viborger Samler, 1844-05-25
Frankerig. Man taler i Paris om en Plan, der i denne Tid drøftes i Municipalraadet for Hovedstaden, nemlig om Jndretningen af et stort offentligt Arbeidsted for unge fattige Fruentimmer. Forstaden St. Denis, der hidtil har tjent til Optagelse af domfældte Fruentimmer, som der sysselsættes med at spinde Uld m. m., er udseet til denne store Arbeidsanstalt, hvori ethvert ungt arbeids løst Fruentimmer skal erholde Føde, Bolig, Vask og Arbeidspenge. Dette store Jnstitut skal indrettes saaledes, at det kan optage 20,000 Jndivider.
Viborger Samler, 1844-05-25
Paris, den 16de Mai. Ministeren for de offentlige Bygningsarbeider har indleveret flere Lovudkast angaaende de 5 i Forslag bragte Jernbaner. Den første Linie skal føre fra Paris til Strassburg, den anden fra Paris til Nantes og Tours, den tredie og fjerde fra Paris over Orleans til Limoges og Clermont, den femte fra Paris over Chartres til Rennes. Disse 5 Linier have en Længde af c. 250 Mile. Efter en approximativ Beregning ville Udgifterne til disse Liniers Fuldførelse beløbe sig til 610 Mill. Fres, af hvilken Sum Staten paatager sig at udrede 360 Mill. Finantsministeren har erklæret, at han troer at være istand til at tilveiebringe aarligen i Løbet af de 6 nærmest paafølgende Aar 60 Mill., der skulle anvendes til Constructionen af Jernbaner. La Presse melder, at Prindsen af Jonville har udgivet et Værk om den franske Marines nærværende Tilstand i Sammenligning med de andre Staters, navnlig Englands Marine.
Viborger Samler, 1844-05-25
Spanien. Paris, den 16de Mai. Efter en telegraphisk Depesche ville Dronningerne og Jnfantinden forlade Madrid den 20de Mai, og begive sig over Valencia til Badene ved Caldas i Catalonien. Gen. Narvaez skal ledsage dem. Marquis af Viluma har modtaget den ham overdragne Ministerporteseville.
Viborger Samler, 1844-05-25
Efter Efterretninger fra Madrid af 9de Mai forsikkre Esparteristerne høit, at inden 3 Maaneders Forløb ville baade Enkedronningen og den regierende Dronning være fordrevne fra Spanien; Seiershertugen og de fordrevne Ayacuchos ville til samme Tid paa ny være indsatte i deres forrige Værdigheder. Dette Parties Organ, Espectador, der – trods den nye strenge Presselov – uforsærdet angriber den bestaaende Regjering, stempler dens Medlemmer som Forrædere, Frafaldne, Skurke, Stratenrøvere m.m. Alle de Forholdsregler, som Regjeringen har taget siden Esparteros Fald, erklæres som høiforræderske og intetsigende, og den bevæbnede Opstand betegnes i denne Journal som det eneste Redningsmiddel. Omtrent i samme Aand er Sproget i Journalen Ecco del Comercio.
Viborger Samler, 1844-05-25
Valgene til Madrider Ayuntamientoet forestaae; man betvivler ikke, at Regjeringens Modstandere jo ville blive Seierherrer.
Viborger Samler, 1844-05-25
Jtalien. Paris, den 16de Mai. En Journal vil fra en tilforladelig Kilde vide, at der er indløben Efterretning om at Jnsurrectionen ogsaa har naaet de lombardisk venetianske Stater, og at Venedig endog er erklæret i Beleiringstilstand. Denne overordentlig vigtige Efterretning trænger høiligen til Stadfæstelse.
Viborger Samler, 1844-05-25
Rusland og Polen. Augsb. Allg. Zeit, melder fra St. Petersborg, at til de med temmelig Bestemthed circulerende Rygter hører, at Rigsraadet sysselsætter sig med Udkastet til en ny Lov, der skal ordne den russiske Adels tilkommende Forhold.
Viborger Samler, 1844-05-25
Efter Breve fra Berlin af 14de Mai ventes den russiske Keiserinde den 8de Juni til Berlin. Nye Different ser imellem Rusland og Porten have givet Anledning til de meest alvorlige Erklæringer fra det russiske Hofs Side. I St. Petersborg er man belavet paa alvorlige Skridt, imod Porten; disse begrundes deels paa den Understøttelse, Bjergbeboerne i Caucasus erholde fra Constantinopel, deels paa Forholden i Donaufyrstendømmerne. Her støtter Rusland sig paa de hemmelige Artikler, der ere tilføiede til Fredstractaten i Adrianopel.
Viborger Samler, 1844-05-25
Altona, den 21de Mai. Londonerposten af 17de Mai er ankommen i det Øieblik, da Avisen sluttedes. Nyt skal den ikke medbringe. - Fra Hamborg (den 21de Mai) meldes derimod, at den ved "Børsenhalles Slutning endnu ikke var ankommen til Hamborg, men derimod til Cuxhaven samme Dags Morgen Kl. 6.
Viborger Samler, 1844-05-25
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1844-05-25
Kjøbenhavn. Cancelliet har beordret Fædrelandets Redacteur tiltalt paa Grund af en Artikel i sidste Fredagsnumer, betitlet: Sprogpetitionen III.
Viborger Samler, 1844-05-25
Efter at den grundtvigske, thistedske og lindbergske Religionskamp, den ene efter den anden, ere ophørte - hedder det fra Kjøbenhavn i Dannevirke synes en ny i Danmark at ville reise sig, under Navn af den eirikssonske. En theologisk Candidat, Magister Eiriksson, en Jslænder, har udgivet et Stridsskrift ang. flere Momenter af den kirkelige og speculative Christendom, det største i Omfang af alle theologiske Stridsskrifter man har seet, tillige det største og vigtigste af Jndhold. Foruden at gjennemeritisere, eller rettere, i aandelig Betydning, at høie begge Enderne sammen paa alle de mindre danske i Forfølgelsen mod Baptisterne udkomne Stridsskrifter til Forsvar for Barnedaaben, og sammenknuge dem til en theologisk Vælling, fremsætter den, sine Modparter aandsoverlegne Forfatter, tillige sine egne paa Guds Ord byggede reformatoriske Jdeer til en fri christelig Kirkeforfatning, med en Energi og Styrke i Udtryk og Selvbestemmelse, som man ikke i vor Tid før har truffet hos en theologisk Candidat, eller hos en paa den lærde Bane oplært Mand hertillands. Det er ikke alene vor danske Statskirkes Repræsentanter (Biskopper, Professorer og Præster) som Forf. gaaer irette med, for saavidt de have deeltaget i Baptisternes Forfølgelse; men det er tillige Statskirken selv, han drager tilfelts imod. Forøvrigt angriber han i Særdeleshed Universitetets theologiske Professorer, hvilket har fremkaldt et skarpt Gjenmæle fra Prof. Martensen. Høiesteret har i disse Dage paakiendt en Sag, der i sin Tid gav Anledning til megen Omtale. Flere ville vistnok erindre sig, at der i Sommeren 1841 blev hos Sognepræsten i Vallensbæk, Pastor Rafn, udøvet en høist dumdristig Forbrydelse, idet midt om Natten Døren til Præstens Sovekammer var bleven aabnet og en Mandsperson traadt hen for Præstens Seng, med et tændt Lys i den ene Haand, og en Øxe i den anden, og da de gamle Præstefolk raabte om Hielp, havde bibragt dem flere Slag i Hovedet. Røveren var derpaa gaaet ind i Storstuen, hvor han havde aabnet Skufferne i Chatollet, i en Kommode, og i et Divanbord, men ikkun fundet deri en Species.
Viborger Samler, 1844-05-25
J Gaarden fandtes en sort Silkehat, Først 3 Uger derefter vare Præstefolkene blevne helbredte. Det Passerede blev imidlertid strax anmeldt til Birkedommeren, Justitsr. Friederichsen, der kort efter var saa heldig at anholde imellem Valby og den sorte Hest en barhovedet og høist mistænkelig Person, der befandtes at være den berygtede Rasphuusfange Joseph Spenner. Skjøndt alle Omstændigheder talte imod ham, og baade Præsten og hans Kone med fuldkommen Bestemthed og uden at nære den allermindste Tvivl havde gjenkjendt Arrestanten som den Person der havde overfaldt dem, samt bekræftet det med deres Eed, saa vedblev dog Forbryderen stadigt at nægte det. Men da saa mange og stærke Jndicier vare imod ham, og han tidligere havde været straffet to Gange for Tyveri, saa dømte Høiesteret ham til Fæstningsarbeide for Livstid.
Viborger Samler, 1844-05-25
Hr. Kunstberider C. Hoffmann har i Hempels Avis forsøgt paa at fralægge sig den Beskyldning, at han ved sit den 5te Mai udførte Fyrværker var Aarsag til den samme Aften i Ringe By opkomne Jldebrand. Han siger til Slutningen i sit Jnserat: "Fyrværkeriet blev i gunstigt Veir afbrændt med Orden og Accuratesse, uden nogen Forstyrrelse, og da det eneste, som, under noget Skin af Rimelighed, kunde antænde et Straatag, nemlig Raketterne, ikke har havt Retning imod Byen, og end mindre har naaet min egen Bygning, der laae omtrent eengang saa nær ved Fyrværkeriet, som nogen anden Bygning, foruden det, at de alle vare udbrændte i Luften forinden Stokkene faldt til Jorden, saa kan jeg ikke uden det meest gyldige og uforkastelige Beviis antage, at nogen Raket eller andet Brændbart fra mit Fyrværkeri har foranlediget den, efter dets Afbrændelse opstaaede ulykkelige Jldsvaade i Ringe. - Jeg vilde være i en meget trøstesløs og ulykkelig Gemytstilstand, hvis jeg endog kun fjernt havde nogen Anelse, at den ovenskrevne Forlystelse var Kilden til den opstaaede Vaadeild; men jeg har, som bemærket, handlet med stor Forsigtighed, under Control af SogneBrandfoged og Øvrighed, og at jeg har været gjennemtrængt af den Overbeviisning, at min Næstes Eiendom ikke var stædt i Fare ved mit Foretagende, fremgaaer deraf, at min egen Vaaning der udgjør en heel Bondegaards Bygning, laae under Vinden omtrent eengang saa nær Steden som noget andet Huus, medens jeg ansaae den aldeles sikkret mod Antændelse, og saa meget meere de langt fjernere Vaaninger.