Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. RescaTiende Aargang. No. 6. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 19 Januarii 1813. . . . a 2 R. 4 s. .... S. Soldin. Tingenzen har 19 Januari, saa Breve til en Ven paa Landet. Der sender jeg Dig, min Ven, en ny Forordning, som nok er den vigtigste af alle der er udkommen i mange Aar. Den forandrer Statens hele Pengesystem og skal sætte det paa en fast Fod, et ligesaa stort som ønskeligt Øiemed. Jeg tvivler ikke paa, at Du jo strax vil ikke allene gjennemlæse, men ret studere den og at Du derefter, som det er Skik og Brug imellem os, vil meddele mig de Bemærkninger, Du maatte gjøre derved, samt venligen modtage, hvad jeg i den Anledning kunde sige Dig. Den første bemærkning, Du vil gjøre, er formodentlig den, at der skal sættes nye Banksedler i Omløb istedet for alle nu omløbende Penge og Penge forestillende Papiirer. Du vil da spør ge, hvilke Fortrin disse nye Sedler skal have for de gamle, og naar Du i den Anledning igjennem gaaer Forordningen og Bank-Fundationen, som jeg ligeledes sender Dig, vil Du finde, at de ere væsentlig forskjellige, ikke allene fra alle vore forrige Papiirpenge, men, jeg tør nok sige, fra alt Papiir, som har været i Omløb i nogen Stat i Europa. For det første er den nye Bank funderet paa en, efter alle menneskelige Gisninger, saa fast Basis, som en Bank kan have, naar den ikke kan grundes paa det rene Sølv allene. En første Prioritets Fordring paa alle faste Eiendomme i hele Staten, kun af sex Procent af Eiendommens Kapital-Værdie og saaledes, at denne Værdie ikke er beregnet efter imaginaire Priser, saasom store Kjøbesurner, grundede paa Speculationer, men efter de vist moderate Taxationer til Nytte- og Brug Afgiften af 1802, hvor disse have fundet Sted, paa Assurance-Summen af Husene, eller paa nye Taxationer, hvilken Betryggelse kan være større! og hvorledes kan der aabnes en meere bestemt Udsigt til, at Banken i sin Tid vil være i Stand til, curen at indfrie og tilintetgjøre sine Sedler, eller, dersom gunstige Conjunkturer for Landet indtræffe, at kunne anskaffe sig saadan en Sølv=Fond, at dens udstedte Sedler ganske fuldkommen var dækkede dermed. En anden væsentlig Forskiel imellem disse Banksedler og de forrige er den, at de vel skal gaae og gielde som god Betaling imellem Mand og Mand, men ikke i alle Tilfælde efter deres fulde Navneværdie. Læg ret Mærke til Forordningens 6de §. og Fundationens 19de og 20de §, hvis Forskrivter høre til de allervigtigste af den hele nye Indretning. Det var upaatvivleligen en af de ubehageligste og for mange Jndivider sørgeligste Følger af de gamle Courant-Sedlers synkende Cours, at alle de, som havde deres Jndrægter allene i Dansk Courant, være sig Rentepenge, Gager, Pensioner m.v. vare nødte til uvægerligen at modtage Courant=Sedlerne i Betaling efter det fulde Beløb, de lød paa, uden mindste Hensyn til, at forholdet imellem Sedlernes Navneværdie og Fornødenhedernes Priis saa aldeles var forandret. Dette er nu for Fremtiden forebygget; Jndtægterne af foranførte Slags ere ikke mere aldeles afhængige af Banksedlernes Skjebne, men blive stedse i en vis Ligevægt med virkelig Sølvvaluta. Den nye Rigsbank skal nemlig hvert Halvaar bestemme og bekjendtgjøre Sedlernes virkelige Forhold til Sølv, efter Børs-Coursernes Gjennemsnit i det næst forløbne Halvaar, og efter dette Forhold blive Rentepenge, Leie- og Forpagtnings Afgifter, Gager og Pensioner, (ifølge en særskilt udkommen Plakat) kort sagt, de fleste faststaaende Betalinger at erlægge. Pari imellem Rigsbankpengene og Banco er 200, bliver nu Coursen f. Ex. 225, saa erholder jeg ved de forbenævnte Betalinger 1 Rbdaler og 12 s. istedet for 1 Rbdalct o. s. v. Vel er det sandt, at jeg ikke endnu er aldeles sikker paa, til hvad Cours jeg i Løbet af det næstfølgende Halvaar kan anvende mine i Betaling modtagne Sedler, men rimeligviis vil dog denne Forskiel ikke blive saa meget betydelig og den Risico, jeg derved løber, kan i det mindste ikke lignes med den, jeg løb hidindtil ved vore forrige Banksedler. Ar sætte nogen Seddel-Circulation fuldkommen ligemed Sølv=Circulation, dette vil neppe være mueligt, saa længe man ikke kan tilveiebringe en virkelig Sølv=Fond, der staaer i et vist tilstrækkeligt Forhold med den circulerende Masse.