Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-12-08
at det maatte tilføies, "at Restancedragerne ikke navnligen udpeges, naar den ved Forordn. 2den Juni 1850 bestemte, Udpantningen foregaaende Advarsel finder Sted; hvorhos den (med 40 St. imod 27) yttrede det Ønske: at passende Foranstaltning træffes til, at denne navnlige Udpantning ved enhver Restancefordring for Fremtiden undgaaes, samt (med 55 St. imod 12), at der maatte tilføies: "at Udpantningen i Henseende til Stolestadepenge samt Stadepenge ikkun da bør tilstædes, naar disse Præstanda enten ere fira, eller dog Fordringens Størrelse og Erlæggelsestiden ved et skriftligt Dokument er udenfor al Tvivl, hvorimod Forsamlingen forkastede de af Kommitteen foreslaaede Amendements: at der i Stedet for Ordene den Jordskyld, sættes den gamle Jordskyld, og at Udpantningsretten ogsaa maatte tillægges de nævnte Stiftelser a. med Hensyn til deres Arvefæsteres Afgifter. Forsamlingens Betænkning er affattet i Overeensstemmelse hermed. B. Angaaende et Sportelreglement for Færøerne; og C) angaaende Udvidelsen til Færøerne af endeel i Aaret 1835 for Danmark udkomne Anordninger. Den til disse Sagers Bedømmelse nedsatte Kommittee (Tillisch, Krieger og Magnusen) anbefalede disse Lovudkast til Antagelse, og Forsamlingens Betænkning gik saaledes ud paa, at man Jntet ved samme havde fundet at erindre. - Ved Mødet den 26de ds. forhandledes Følgende: a) M. C. Mathiesen og H. Larsen indleverede til vedk. Kommittee Andragender om Hoveriets Ophævelse fra Bønderne paa Svendstrup og Biergbygaard Gods: b) Valg af Medlemmer til en Kommittee angaaende Andragenderne om Forandringer i Afgiften af Brændeviinsbrænderier og en nærmere Bestemmelse af Forholdet imellem Brænderierne i Kiøbstæderne og paa Landet (Bierre, Steenfeldt, K. Sidenius, Holstein og Lerche). Til denne Kommittee afleverede Secretair Algreen-Ussing et ham om samme Gienstand tilstillet Andragende fra Destillateur Wium i Kiøbenhavn; c) Kommitteen angaaende Forslaget til en Forandring i Forordn. af 9de Juli 1817 tog, efter eget Ønske, sin Betænkning tilbage, til yderligere Bearbeidelse; d) Sagen angaaende Professor Bangs Forslag om Staden Kiøbenhavns Kommunalvæsenforetoges. Referenten, Prokurator Haagen, oplæste Kommitteens Betænkning. Det blev imidlertid sat under Overveielse, om det ikke maatte ansees rigtigst, at udsætte denne Sag, indtil det Forsamlingen til Betænkning forelagte Lovudkast til en Kommunalanordning for de andre Kiøbstæder var kommet til Afgiørelse, og efterat flere af Forsamlingens Medlemmer havde udtalt sig om dette Punkt, blev Spørgsmaalet sat under Afstemning, og Sagen derefter udsat; e) Sagen angaaende Secretair Algreen-Ussings Andragende om Kiøbenhavns Fattigvæsen foretoges; Kommitteens Betænkning forelæstes af dens Referent Biskop Mynster, Sagen blev første Gang discuteret og dens endelige Behandling udsattes til den 1ste dennes, f) Sognefoged Frederik Jørgensen, foredrog et af ham anmeldt Andragende, betræffende en Petition om nærmere Lovbestemmelser for Huus mændenes Rettigheder og Pligter. Det blev derefter discuteret, hvorvidt Sagen egnede sig til at behandles af en Kommittee, Flere Medlemmer yttrede sig for en Kommittees Nedsættelse, idet de i Særdeleshed anførte, at det formeentlig maatte ansees ønskeligt, at det blev bestemt, at Livsfæste i alle Tilfælde skulde meddeles paa Huse ligesom paa Gaarde, at da Spørgsmaalet om Afskaffelsen af Gaardmændenes Hoverie var taget under Overveielse af en Kommittee, saa egnede denne Sag sig formentlig ogsaa til Behandling af en saadan, og at Huusmændene udgiøre en stor og vigtig Klasse af Undersaatterne, der befinder sig i en meget fortrykt Tilstand, hvorfor et formeentlig vilde være en værdig Gienstand for Forsamlingens Overveielse at undersøge, om Noget unde foretages til Lettelse for samme. Det blev midlertid herimod bemærket, at da det, efter den gieldende Lovgivning staaer til den, der paa Landet er et Huus, med eller uden Jord, at overlade amme paa kortere eller længere Tid, maatte det sees høist betænkeligt fra Lovgivningens Side at idgribe heri ved indskrænkende Bestemmelser: at det ilde blive saa meget mere byrdefuldt for Eierne af aadanne Huse at skulle ubetinget bortfæste disse aa Livstid, som de Bekostninger, der ere forbundne med at skille sig ved en uduelig eller uefterrettelig Huusfæster, staae i et stort Misforhold til Gien standens Værdie, hvorfor ikke faa Godseiere vælge blot at meddele deres Huusmænd Leiekontrakter, uden at de dog nogensinde benytte deres Opsigelsesret, naar ikke Huusmændenes Forhold dertil opfordrer dem, saa at Huusmændenes Stilling ikke bliver væsentligen en anden, end om de havde Livsfæste, kun at Godseierne ikke i paakommende Tilfælde vil udsætte sig for den Vidtløftighed og Bekostning, som vilde være forbunden med at procedere til Fæstes Forbrydelse; at de Grunde, der have bevæget Lovgiveren til at foreskrive særlige Regler i Henseende til Gaardmænds Hoverie, ikke ere anvendelige paa Huusmænds Pligt arbeide, og at den Omstændighed, at Sagen angaaer en talrig Borgerklasses Tarv, ikke kunde tilraade en Komittees Nedsættelse, naar det erkiendes, at Lovgivningen ikke retfærdigen eller til Gavn enten for hiin Klasse selv eller det Almindelige kan gribe ind i hiint Forhold, hvorimod det da synes, rettere strax at lægge denne Erkiendelse for Dagen.