JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
Haag, den 29de Octbr. Det storbritanniske Hof har ladet bekiendtgiøre en i nærværende Omstændigheder interressant Erklæring, hvori det tilbyder de Franske Fred under den Betingelse, om de ville afsige deres Anarkie. Det synes som Prindsen af Coburg begynder at agere defensive, og han vil vel ikke kunne agere offensive saalænge han ingen Forstærkning saaer. De Franske ere nu langt stærkere end i Begyndelsen af Feldttoget, men de Allierede ere svagere. Den største Deel af Conventets Tropper, der laae for Lyon, skal, efter dets Befaling, være marscheret til Toulon. Mar Det har befalet General Jourdan endnu engang at angribe Østerr. under Prindsen af Coburg, det koste hvad det vil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
Zeibrüchen, den 23de Octbr. Siden i Søndags forefalde daglig Angreb imellem de Franske fra Bliesbrücken og Forposterne af Prindsen af Hohenlohes Armee i Medelsheim. J Dag Morges var Kanonaden i hiin Egn meget stærk, man siger at de Franske vare meget talrige, og havde samme Tid gjort et Angred ved Rohrbach. Man har ikke nærmere Efterretning om alle disse Angreb, men det ladder som de Franske ere blevne nødte til at trække tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
Frankfurt, den 28de Octbr. Man siger at de foreenede Magter tage Elsatz i Besiddelse i Ludvigs 17. Navn. Weissenburgs Nøgler ere tilstillede Hertugen af Bourbon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
Bischoffsheim ved Hohensteeg, den 26de Oct. Siden Kl. 5 i Morges hører man Kanonernes Allarm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
Da Prindsen af Waldech, der commanderer den venstre Fløi, har idag angrebet de Franske i deres Forskandsninger i Wanznau, saa angreb tillige Gen. Wurmser deres Centrum fra Brumat, og anrettede et stort Nederlag iblandt dem. De flygtede under Strasburgs Kanoner, ville kaste sig ind i Staden, men fandt Portene tillukte, og saae sig altsaa tvungne til at begynde Fægtningen igien mod de efterfølgende Tydske. Fægtningen vedvarer endnu, og man seer en stor Røg fra vore Taarne nær ved Strasburg imod Schilke. Man troer, at Hertugen af Brunsvig er ogsaa rykket frem fra Elsas=Fabern mod Strasburg, for at angribe denne Stad fra Colmar=Siden af. Den 27 er bestemt til Fort Louis form. Beleiring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
Den bekiendte Prinds af Hessen-Rheinfelds er for sin Fødsels Skyld afskediget som General, har ikke heller mere Adgang til Jacobinerklubben, der dog har lovet ham Beskyttelse. Den Slesiske Grev Schlabendorf er bragt til Luxenburg, og bliver neppe for nærværende Tid løsladt. - Rebellernes Nederlag i la Vander bekræftes fra alle Sider. Over 8000 af de fangne Conventsoldater ere derved satte i Frihed. - Rebellerne ere endnu talrige, da de endnu have 5000 Fruentimmer hos sig; men denne store Rest blev den 22 Oct. ganske omringet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
Den i Bologne arresterede engelske Oberst Temple Lut trel, Enkehertuginden af Cumberlands Slægt, er igaar med en Escorte indbragt hertil, som om han var en fangen Prinds. Her ere nu langt over 3000 arresterede. En Sansculotte sagde igaar: Disse Arrester have vi den store Seir i Lavende at takke for. - Alle i Paris værende udenlandske Dyr, som Biørne, Løver, Tigre &c. skulle dræbes, eller føres til Menagerier, men de, der hører dem til, holdes skadesløse. - Da Jourdan til Belønning for sit Mod og Borgersind, fik Kommanden, over Nordarmeen, kaldte Aristokratterne ham foragtelig den nybagte General, og vare uudtømmelige i Hensigt til hans Efterretninger og uforfærdede Mod. Han besvarede deres Spot med de bedste Dispositioner, og lykkeligste Planer. Hans Armee støder paa den eene Side til Philippe ville, og paa den anden til Maubeuge. Allevegne er han seierrig. Efter 6 Timers haardnakkede Fægtning ere hans Tropper trukne ind i Marchienne med opplantede Bajonetter. - Den hellige Jomfrues Büste, der staaer i Biørnegaden, bliver borttagen, og Sansculatterne ville sætte Marats istedet. Forved hans Ærestytte paa Carouselpladsen staaer bestandig en Skildvagt, og der fattes ikke Tilskuere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
Det protestantiske Consistorium har bekiendtgjort, at Fremtiden skal hver 10de Dag, eller den sidste Dag i hver Decade, Gudstienesten regelmessig holdes i den protestantiske Kirke, som Hviledag, at man dog endnu kan hav een Andagtsøvelse isteden for den gamle Søndag. Kiøbmændene maa ikke, under Straf at behandles som Mistænkelige, tillukke deres Boder paa nogen anden Dag end den 10de i hver Decade, da de paa den Dag enten kunne holde dem aabne eller lukte, efter Behag. De ny Maaneders Navne, som Conventet har derreteert, ere: Vindimaire, fra d. 22. Sept. indtil 22de Oct.; Brumaire, indtil 22de Nov.; Frimaire, indtil 22de Decbr.; de 3 Vintermaaneder, Nives, Pluves Ventos, de 3 Foraarsmaaneder Germinal, Florial Prairial; de 3 Sommermaaneder: Mestidor, Herbidor, Fructidor. Dagene, i enhver Decade hedde Prim di, Duodi, Tridi, Qvartidi, Qvintidi, Sextidi, Septidi, Octodi, Nonodi, Decadi. De 5 Skuddage kaldes Sansculottades, og blive opofrede til Festdage for Dyden, Geniet, Arbeider, Meningen og Belønningerne. - Ardenne Armeen har bemægtiget sig Fyrstendømmet Chimay, og blot i Stedet Bramont borttaget 100 Oxer, 200 Faar, 40 Heste og omtrent 30000 Rd. i rede Penge. - J Bourdeaux spille Conventets Tropper nu Mester. Denne Stads Skjebne er skrækkelig. Alle rige Kiøbmænd ere arresterede. - J Abbediet Bar har man fundet mange Kostbarheder, rede Penge og Guldmedailler forstukne. J det forborgne Skatkammer fandt man ogsaa 3levende Munke med lange Skieg, hvoraf man slutter, at de alt længe har bevaret denne Skat. - Menigheden i St. Denis, Kongernes af Frankeriges Begravelsested, har overgivet Conventet adskillige Guldkroner og Hierter, og forlangt, at den ikke meere vilde føre Navn af en Helgen. Denne Stad hedder nu Franciade. - Efter Chaumettes Forslag lader Menigheds raadet oprette en Galge paa det Sted, hvorfra Carl den 9de skiød paa det Pariser Folk, eller Hugonotterne. For nogle Dage siden gik En over Caronselpladsen, hvor en Karl prædikede midt iblandt en Mængde Folk, han erklærede, at lutter Lutheraner sadde ved Regieringens Roer, at Lutheranerne og de Reformerte endnu ikke havde forglemt Bartholomæi Nat, og vare betænkte paa, derfor blodig at hevne sig. - En Prinds af Hessen, i Republikens Tieneste, er afsat fra sin Plads, og forlangt af Jacobinerne at blive optaget i deres Selskab; men det blev ham afslaget, da de ikke taaler nogen Prinds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
General Poyppe, der staaer for Toulon, har igien indtaget Fortet Pharon. Engellænderne tilbøde ham hans i deres Magt værende Kone og Børn under Betingelse af at nedlegge Kommanden over den franske Armee. Den republicanske General svarede: Fædernelands Kierlighed indtager den første Plads i mit Hierte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
Brussel, den 28de Octbr. De Franske have pludselig igien forladt Flandern paa denne Side, uden at have erobret Ostende, som de truede med; 20 Kanoner, som de ikke kunne faae med, lod de blive tilbage. Mange Landsbyer og Huse have de reent udplyndret og ødelagt. Den 23de giorde de Franske et frugtesløst Udfald fra Manbenge. Den 24de angrebe de, 15000 Md. stærke, den Keiserl. Gen. Kray ved Orchis; Denne havde kuns 5000 Md., men sloge dem tilbage, og de mistede henimod 7000, men vi kuns 100 Mand. Drouet har under Arresten iblandt andet sagt, at han har vedligeholdt en bestandig Correspondence med Barrere, da denne nu har Overvægten i N. F. og den største Jndflydelse paa Folket i Paris. Efter hans Meening skulde den unge Franske Prindses Liv i Temple ikke komme i Fare. Han havde, sagde han, som Medlem i Conventet, stemt for Ludvigs Død, fordi han, efter Ver dans og Longryst Jndtagelse, der var skeet i Kongens Navn, havde troet, at han stod i Forstaaelse med de fiendtlige Magter. Den 22de rykkede 6000 Franske mod Furnes, hvis svage Besætning af Keiserl., Hesser og Emigranter fra la Chatre, vægrede sig længe, men maatte endelig vige for Overmagten. Fienden trængte ind fra 3 til 4 Sider. og blokerte hurtig Ostender=Porten, saa at de Alliered maatte med Bajonetter giøre Luft for sig, for at kunne trække tilbage til Nienport. Der blev meget Folk, især af Emigranterne. De Franske rykkede samme Dag mod Nieuport med 11 svære Kanoner, kastede Forskandsninger op, og beskiød Staden gyselig. D. 23. opfordrede de Staden ved en Trompeter, men Commandanten aabnede Sluserne, og tvang dem ved Oversvømmelse til at trække tilbage. De Franske have besat Menninskulle ogsaa være indrykte i Ypern. 8000 Franske have fra Ryssel med 20 Kan rykket frem mod Dornick, og angrebe de Keiserl. Den blodige Fægtning varede i 3 Timer, da Fienden tilsidst blev adspredt, og med Tab af 60 Fangne forfulgt til Ryssel. Prindsen af Coburg har sit Hovedqvarteer i Adavay ved Quesnoy, hvilken Plads de Franske true. Hertugen af Yorck er med 10000 Md. af sin Armee igien trukken igiennem Valeneiennes, for at ile Grændserne i Flandern til Hielp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
London, den 25de Octbr. Paa den Efterretning, at de Franske i Cherbourg forsamle mange Tropper og Transportskibe for at ville lande i Engelland, ere paa vore Kyster Forsvarsanstalterne blevne fordoblede, og omendskiønt Lord Howe ligger endnu med den store Flaade i Torbay, saa blive dog hyppig Recognoscerfregatter udsendte, for at agte paa de Franskes Bevægelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
De 4 Regimenter, som ventede i Ostende paa Befaling at gaae til Toulon eller Vestindien, bleve den 16de indskibede; Men neppe var dette skeet, førend de igien fik befaling at gaae i Land; hvorfor det synes at deres Bestemmelse endnu skal være at beskytte Ostende for et Anfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
Kiøbenhavn, den 4de Novbr. J Fredags ankom hertil Staden Hs. Høis. Durchlautighed Prinds Carl af Hessen; i Gaar Aftes Hs. Kongel. Høihed Prindsesse Louisa Augusta med høie Gemal; og i Dag Hs. Kongel. Majestet Dronningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
Paa Onsdag ventes Hs. Kongel. Høihed Prinds Friderich med høie Gemalinde og Børn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
Vacance, Vice Pastoratet til Jernved Menighed i Riber Stift, 70 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
Species-Coursen den 4de Nov. Cours af Danske Bank Sedler imod Species 39 1/2 pr. Cento. Odense. Den 6. Nov. bleve Sr. Søren Mortensen, Vertshuusholder, og Jomfrue Kirsten Møllegaard copulerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
Avertissements. Odense er til Kiøbs en stor Gaard, 2 Etager høi, 13 Fag bred, Gader, med Stalderum, Vognremisse Brykkerhuus og 5 gode til Gaden, 16 Fag dyb, beliggende udi en af Byens reelle tørre Kieldere, Vand i Gaarden og en smuk lille Hauge, Gaarden er beqvem for et Herskab, Handlende eller anden honet Familie. Gaarden kan faaes imod gode Conditioner og strax tiltrædes om forlanges; Liebhaberne ville behage at henvende sig til Hr. Regimentsqvarteermester Frigast sammested. Den danske Tilskuer 3 Aarg. 3 H. faaes paa Adresse C. for 3 Mk. Dette hefte indeholder: 1) Brev fra Ned Fophater, der plages med Besøg af kiøbenhavnske Naboer, 2) Udtog af Sessions=Protocollen i Parnassets Jacobinerklub. 3) Skrivelse fra Hr. Heiberg, og er var Ordi denne Anledning. 4) Klage fra Jesper Landboe, over de kiøbenhavnske Emigranter. 5) Forslag fra Janus Publicanus om en Taxe paa de ti Buds Brud; Brev fra RubelliusPlancus herom. 6) Brev fra M. J. om Eftersnakkere og Schoer, 7) Forslag fra Troptard de Penselibre til en Taxe paa Tænkefrihed. 3) Subskriptions Jndbydelse og Prøve paa Daphnes Kok fra Apicius Seriblerlades, en Vise. 9) Omvor poetiske Litteratur; en Vise af Hr. Thaarup. 10) Tanker om Tolerance; Sang til et Jubelbrollup af Hr. Storm. 11) Brev om Betydningen af Ordet god fra Pønselidt Flinkfyr. 12) Et Brev, samt en Samtale med Hermenens Løntolker; Vise for en afgaaende Fuglekonge at Hr. Heiberg. 13) Brev fra Babyldnius von Windheim, Gelehrter zu Copenhagen, og et Par Oron derom. 14) Esau Bickerstaffs Advarsel i Anledning af Formørkelsen. 15) Brev fra Cervius, Poliphemus. Cynthius, en Uvennævnt, Tom Doubter, samt et Par Forespørgseler. 16) Om nogle Skiønheder i Rolf Klage. 17) Fortunas Deviser, en Drøm; Theoerits ellevte Jdylle oversat og nogle Betragtninger herover. 18) Om Fyrsteroes; Søe efterretninger, og et Brev fra Bod Askmore, en Vise. 19) Brug, det nærværende, et Digt af Hr. Reim; noget i samme Anledning; Elegie til Hr. Cancellieraad Bull ved hans Hustrues Død. 2) Officiel Skrivelse fra Satan; en Prolog af Hr. Thaarup, noget omNotabenet mod Hr. Heiberg, og den tillige solgte Lampet sund Sands o. s. v.; Et Brev fra en Ubenævnt, og en Erklæring. Je Værelser hos Birkedommer Fogh i Vestergade, som Hr. Auditeur Hammer der er indlogerende paa anden Etage, bliver nu til førstkommende Paaske Flyttetid 1794 ledige, hvilke bestaaer foruden 2de anstændige Stuer tilligemed af et ved samme værende stort Sovekammer, som til den Tid igien kan faaes i Leie, af enhver rimeligtænkende Liebhaber, som ei holde Huusholdning, med og uden Meubler og Seng, hvormed og om forlanges kan faaes Staldrum til 2 a 3 Heste, samt Staldkammer og Leilighed i Porten til en Vogn. Odense d. 6 Nov. 1793 Fogh. V. for billig Betaling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
aa Marienlund kan faaes Kreatue foeret i tilstundende VinterVaromet Kiørnp i Fyen, dens Hovedgaards Avling, Hollænderie og Græsning, som er inddeelt i 7 Marker, og hvis Jorders og Enges Frugtbarhed er noksom bekiendt, bliver paa 7 Aar fra 1ste Mai 1794 til 1ste Mai 1801 bortforpagtet paa Postgaarden i Odense Fredagen den 13de December førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet, efter de Conditioner, som efter 14 Dage fra Dato kan faaes til Eftersyn hos Hr. Kammerraad Willemoes i Assens, Hr. Kammerraad Soitzer i Nyborg, og Hr. Kammerraad Holm i Odense, saa og hos Forvalter Thaarup paa Kiørupgaard, der tillige paa Forlangende foreviser Markerne m.v. Og tiener Liebhabere til forløbig Efterretning: at Gaardens Jnventariumer, Sædekorn Rug 80 Tdr. 5 Skpr. Byg 69 Tdr., Havre 123 Tdr.; Hollænderie Køer 160 Stkr. og 4 Tyre, 20 Stkr. Sviin, alle behøvende Hollænderieredskaber, og at der under Forpagtningen følger Næraae og Bederslef Sogners 4 Parter Konge og Kirke-Korntiender, som i alt er tiendeydende Hartk. 996 Tdr. 7 Skpr. 2 Alb., samt desuden nogle Sogners Konge- og Kirke Qvægtiender. Einsidelsborg den 18de October 1793. I Kraft af Hans Kongelige Majestets dertil forundte allernaadigste Bevilling af 25de hujus, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Creditorerne efter forrige Priorinde i Odense adelige Jomfrue Kloster i alig Frøken Christiana Sophia Magdalena Juel, at fremkomme med deres Fordringer og deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for Skifte=Retten i Odense Jomfrue Kloster at anmelde og beviisliggiøre. Odense den 31te Oct. 1793. Paa Skifte Rettens Vegne R. Rasmussen, Landstingshører.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
Til min 5te Quartal Auction den 11te Nov bekommes Catalogi paa Adressecomtoiret og hos mig Friderie Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
Ja Enken Ane Kirstine Gummesen, hvis Mand forhen har været Degn i N. Aabye, ved Døden er afgaaet i Middelfart, og hendes ringe Efterladenskab taget under Skifterettens Behandling strax efter Dødsfaldet; saa indkaldes herved i den Odense Adresse-Avis hendes Arvinger og Creditorer, at de inden 12 Uger fra undertegnede Dato melde sig hos mig som Skifteforvalter, hvorved tillige bekiendtgiøres, at Boets Formue ikke kan tilstrække at betale den Gield, som allerede er anmeldt. Weilbye Præstegaard den 4de Novbr. 1793. H. Thomsen, Provst i Wends Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
en af Byens reelleste Gader er strax at faae til Leie Værelser baade til Gaden og Gaarden, samt Staldrum og andre fornødne Udhuse, hvilket alt er meget beqvemt indrettet for et Herskab, da der ere Kammere og Værelser nok til Betienterne. Anviisningen gives fra Adressecomtoiret. vil førstkommende Paaske Flyttetid kan den Gaard som Lærredshandler Döcker beboer i Nedergade faaes til Kiøbs. eller Leie, hvorom handles med Hr. Procurator Fader. Gaarden er beqvem for en honet Familie, bestaaer af en Dagligstue, Sovekammer, Kiøkken, Pige= og Spiskammer i underste Etage; en Sahl, Giestekammer og 2 andre Kammere i anden Etage. Gaardsrum og Baghuuse samt Vandbrøndi Gaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-08
At Skiftecommissionen efter Sal. Hr. Justitsraad Jens Lange og Frue til Rødkilde, bliver foretaget paa sædvanlig Sted i Odense, den 18de Nov. førstkommende, Kl. 11 Formiddag, det bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes behagelige Underretning, for derved at tage Møde. Mullerup den 2den November 1793. F. C. Scheel. J. Uldall. J. Jvarsen. Den ved Forordningen af 27de Maji 1785, udsatte Premie, af en Guldmedaille til 500 Rd. Værdie, som hver 3die Aar. skal gives for den bedste Stutteriehest udi ethvert Amtmandskab, naar samme beviisligen haver bedækket ei mindre end 12 Hopper, hvoraf Fol ere faldne, er udi dette indeværende Aar forfalden; Thi indbydes alle de udi det mig anbetroede Amt mandskab, som agte at concurrere til ovenmeldte Præmies Erholdelse, at præsentere deres Heste udi Odense Slotsgaard Tiirsdagen den 12te Novbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, samt derhos medbringe de anbefalede Beviisligheder, hvilket saaledes averteres 3de Gange udi begge de Fyenske Aviser til alle Vedkommendes Efterretning. Odense Slot d. 27. Oct. 1793. Buchwald. Brende Stiftsbefalingsmand Buchwalds Forslage om en bedre Indretning i Odense Hospitals og Communitets Administration, de øvrige Directeurers Jndvendinger og den førstes Besvaring med Billager, udgivne af S. T. Hr. Stiftsbefalingsmanden, har nylig forladt Pressen, og faaes her paa Adressecomtoiret, og i Kiøbenhavn hos de Herrer Boghandlere Schulz, Poulsen, Proft, Hegelund, Christensen, Malling og Heidner, i Haderslev hos Hr. Bogtrykker Seneberg og i Aalborg hos Hr. Wandall paa Bogtrykkeriet, heftet for 1 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-11
Altona, den 7de Novbr. Fra Frankfurt meldes, at man virkelig har gjort Begyndelse med at beskyde Landau med Bomber og gloende Kugler den 28de Octbr., og om Natten den og 29. derpaa vedblevet dermed, saa at allerede en stor Deel af Staden er opbrændt, at et betydeligt Magazin lagt i Aske; Kronprindsen af Preussen commanderer denne Belering. - Private Efterretninger fra Lyon ere skrækkelige. Det Tyrannie, som Conventets Tropper der udøve, er ubeskriveligt, og henimod 7000 Personer skulle der være arresterede. - Fra Lyon lægges til, at der ikke ere 100 Huse ubeskadigede i hele Byen; og at man under Beleiringen fandt mange Børn forhungrede, andre druknede sig af Fortvivlelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-11
Marocco, den 20de Sept. Slutningen af Manifestet mod Frankerige (see forrige Avis.) Herpaa udraabte ovennævnte mig som deres Keiser. Tak være derfor Gud Herren, og Enighed og Fred skulle herske iblandt dette Riges Muselmænd. Jeg beder Gud, at det maa skee saaledes i den hele Verden, og at han vil kaste sine barmhiertige Øine paa det franske Rige, som man siger mig om, at det sønderslides af en indvortes Krig, og er bleven den beklagelsesværdigste Gienstand; at uredelige Mennesker have villet afbryde deres Kongers Tronfølge, som siden Aarhundrede gik over fra Fader til Søn; at de have opsat sig imod de gamle Love, indført Uorden og Mord istedet, og opfyldt deres Lasters Maal ved at myrde deres retmessige Souverain. Denne gruelige og uhørte Misgierning har igiennemtrængt mig med den meest levende Smerte; dog formindskede min Bestyrtning sig noget, da jeg hørte, at ikke alle Franske ere af lige Tænkemaade, og en betydelige Deel af denne store Nation paastaaer, at ville have en Konge af den Myrdedes Slægt. Men det som trøfter mig, er, at jeg veed, at Sultan Selim(den tyrkiske Keiser) ikke vil antage nogen Gesandt fra disse Rebeller og Fiender af Gud og Kongerne paa Jorden. J Følge deraf er jeg og underrettet om, at alle Souverainer i Europa, den tydske Keiser, Keiserinden, af Rusland, Kongen af Spanien, Engelland, Portugal og Preussen, og Republiken Holland, og endelig alle Souverainer, som bekiende sig til Jesu Love, have forenet sig med al deres Magt, for at tilbagegive den saa gruelig myrdede Konge af Frankeriges Søn Tronen, og bringe den forrige Forfatning tilbage igien. - Jeg erklærer altsaa for den hele Verden, at jeg tænker just ligesom disse store Monarker, og finder det nyttigt at alt dette udføres til Menneskenes Lyksalighed i Almindelighed, og enhvers i Særdeleshed. Thi alt det, som Souverainerne have gjort, og endnu giøre, er Guds Villie, som vil, at man skal hielpe de forfulgte Ulykkelige, Jeg vil medvirke med alt det, som staaer i min Magt, til dette store Foretagende, og forbyder hermed alle rebelske og ondskabsfulde Mennesker, som ikke erkiende deres retmessige Konge, Jndtrædelsen i mine Stater. Givet i Tetuan den 22de Romadan 1207.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-11
Wien, den 30te Octbr. Oberste Fischer har bragt Efterretningen hertil om den blodige Fægtning den 15de og 16de October, og Prindsen af Coburgs derpaa fulgte Tilbagegang overSambren. Man ville ønske, at den af sine tappre Tropper saameget understøttede Prinds af Coburg havde vist med Ære at trække sig tilbage fra en saa farlig Omstændighed. Jmidlertid kan man ikke nægte, at ved hans Tilbagegang og Blokadens Ophævelse ved Maubeuge, er gjort et stort Hul i Operationsplanen. Prindsen af Coburg har seet sig nødt til at lade en Feldtpræst uden videre Omstændigheder hænge, formedelst en forrædersk Correspondence med de Franske. Prindsen lod alle Feldtpræsterne ved Armeen forsamle, traadte midt imellem dem, og spurgte: hvad den af dem, der havde skrevet disse eller hine Breve til Fienden, havde fortient? Alle raabte: Døden; og denne fulgte efter holdt Standret. - Da Genua nu ligeledes har erklæret sig imod Frankerige, saa have de Franske i hele Jtalien ingen Havn mere, uden i Malta, som ogsaa snart paa det neapolitanske Hoffes Paadriven, der er Lehnsherre af Malta, vil blive tillukt. - Den afdøde russiske Gesandt, Fyrst Gallitzen, har efterladt sig i alt 11 Millioner Gylden. Hans aarlige Jndkomst var 44000 Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-11
Efter en Liste, som man udgiver for tilforladelig, staae nu 260000 Østerriger mod Frankerige i Feldten; dog er Hielpecorpset i Jtalien deri indbefattet med.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-11
Nordkoping i Sverrig, d. 22. Oct. Apotheker Nystrom her, har med forundringsværdig, Nytte gjort Forsøg paa at slukke den heftigste Jldebrand i kort Tid med følgende Materialier, og uden Egennytte bekiendtgjort samme. 1ste Forsøg, med en Blanding af Residuum af Skeevands Tilberedning, fiint pulveriserer med Sildelage, af hver to Dele, der blandes med en Deel Vand. 2det Forsøg, med Victriol, Leerjord og almindelig Kiøkkensalt, lige Dele af hver, og blandede med en halv Deel Vand. 3die Forsøg, med stærk Lud og Leerjord, af hver lige Deele, hvortil blandes kun saameget Vand, som behøves til at sette Sprøitningen i Gang. 4de Forsøg, med graae eller hvid Kalk, halvanden Deel til en Deel Sildeelage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-11
Florenz, den 22de Oct. Hs. Hellighed er syg af Feberanfald og en Skade i Foden. - Her ere nu 8 Cardinalshatte ledige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-11-11
Haag, den 2den Nov. Erkehertug Carl har faaet Efterretning om en Seier, som General Otto den 30te Oct. har tilfægtet sig over de Franske i Flandern, hvorved 3000 Fiender ere blevne. De Franskes Jndtrængen i, og Forjagelse af Flandern, har kostet mange Mennesker. Staden Lannoy har Hertugen af York med stormende Haand ladet borttage. De Franske gjorte fortvivlet Modstand, men maatte tilsidst vige.