Berlingske Tidende, 1833-06-04
De orientalske Anliggender betragtes her som næsten afgjorte. Opmærksomheden vil da atter vorde henvendt paa Striden med lem Holland og Belgien. Frankrige bereder sig til, atter at rykke ind i Belgien, om Kong Vilhelm mueligen skulde komme tilbage til sin engang havte Plan, ved Vaabenmagt at paaskynde Tvistens Afgjørelse. I det nordlige Frankrige samles i denne Henseende et betydeligt Troppecorps. Jmidlertid kunde en tredie belgisk Expedition neppe have noget andet Øjemeed, end definitivt at arrangere det hele Stridspørgsmaal, og formaae Cabinettet Haag til at underskrive en Fredstractat. Hvad derimod Belgiens Deling mellem Holland og Frankrige angaaer, da er dette Rygte vistnok ugrundet, det er en Chimære, opfunden af de parisiske Blade, uden mindste Harmonie med de øvrige politiske Forhold. Polakkerne, som fra Frankrige udvandrede til Schweiz, og om hvis egentlige Hensigter man vel har Formodninger men ingen væsentlige Beviser, ville ikke vende tilbage til vort Land. Deres Landsmænd i Provindserne have nu forenet sig for at tilsende den en Deel af de Summer, som Regjeringen har tilstaaer Flygtninge; men dette Bidrag kan ikkun være meget lidet, da Understyttelsespengene selv ere ubetydelige Fra Toulon skrives under 16de Mai. Dampskibet Castor, som forlod Algier den 11te d. M., ankom hertil i Gaar. De medbragte Breve indeholde Grund til at frygte en Opstand denne Colonie, hvortil Suspensionen af de franske Love giver nærmest Anledning. Blandt de derværende europæiske Colonister herskede stor Agitation. Ogsaa Corvetten la Perler, er ankom men hertil fra Oran, som den forlod den 1ste Mai. Ombord paa Corvetten er Orans hidtilværende Gouverneur, General Boyer, Et af vore Blade forsikkrer, at det nu er fuldkommen afgjort at Paris skal befæstes med tolv enkelte Forter og tre Redouter, Hvert Fort vorder en liden Fæstning med Volde, Grave og Forskandsninger, og skal have en Besætning af tre Hundrede Mand. Men i Tilfælde af en regelmæssig Beleiring, kunne Et Tusinde, Mand finde tilstrækkelig Plads og Beskjeftigelse i Forterne, som ere bombefaste. Garnisonen, der skal besætte disse Forter og Redouter, skal bestaae af 42000 Mand, men i Tilfælde af Beleiring af 132000 Mand. Henved 1200 Jldsvælg skulle anvendes til at armere Forterne. Til disse, og de dermed i Forbindelse staaende Fæstningsværkers Opførelse, have Kamrene bevilget Fem og Tredive Millioner Fr. Den Ringmuur, der ved samme Lellighed opføres udenom Paris, bliver 25 Fod høi, og faaer en dobbel Række Skydeskaar, og 65 Taarne eller Bastioner, som i det Hele besættes med 325 Kanoner. Muren selv har indvendigen Afsætninger eller Etager, hvor Soldaterne kunne staae ovenover hverandre. Adskillige af befæstningsarbeiderne begyndtes allerede i Aaret 1831, og fra St. Denis til henimod Nogent ere femten Bastioner fuldendte, som kunne give et Begreb om den hele befæstningsplans uhyre Omfang. Pladserne til Forterne synes alle at være valgte med megen Skjønsomhed, og det vil ikke være en fjendlig Armee mue ligt, at bombardere Staden; og dersom Fjenden, begunstiget at Natten, vovede at trænge frem til Murene, vilde den komme mellem dobbelt Jld. Bonaparte har selv sagt, at Europas Skjebne vilde være en anden, dersom Paris havde været befæstet i Aaret 1815.