JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-20
En Han-Hønsehund med 2 bruunspettede Ører og et fiint Stænk Pletter hen af Ryggen, der af Mangel paa Herre er kommet til mig paa Landeveien imellem Nyborg og Odense, er at bekomme i Odense Korsgade No. 20, imod de derpaa anvendte Bekostninger for Avertissement og Føde, til samme bliver afhentet, som maae skee senest inden 14 Dage
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-20
fra dette Avertissements Bekjendtgjørelse. Odense den 18 Mai 1814. H. Andresen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-20
Onsdagen den 1 Juni næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Brølle Skole holdt offentlig Licitation over en Forandring og Reparation ved sammes Bygning. Konditionerne og Overslaget erfares paa Licitationsstedet. Odense den 20 Mai 1814. C. A. Falbe. Kaffebønner, Kandissukker, Raffinade, hvidt Puddersukker, fin Pecco, og Kongothee, Rom, Citroner, rød Viin paa, og med Boutellie, Provindsolie, Mandler, Rosiner, Kathrine blommer, Svedsker, engelsk Bleeghvidt, Mineralguult, Linolie med flere Gevirtz og Malervare, er at bekomme til billigste Priser paa Løve=Apotheket i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-20
Onsdagen den 22 Mai, om Eftermiddagen Kl. 1, bliver ved Søemosegaarden, uden for Nørreport, holdt Skytte lang paa 3 Sølvgevinster, en Sølv=Spiseskee, en dito Sukkertang og 2 dito Theeskeer, hvortil Lysthavende indbydes. Peter Juncker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-20
Ved Verninge Kroe bliver anden Pintsedag 1814 Kl. 12, skudt til Skiven paa 3 nye Sølvgevinster en Spiseskee, en Sukkertang og 2 Theeskeer; til samme Tid og Sted, indbydes Lysthavende, men Riffelgevær maa ikke bruges. Kamp, Sadelmager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-20
Et Skyttelang i Ringe er berammet anden Pintsedag Kl. 12 paa 3 Sølvgevinster, hvortil Lysthavende indbydes. Hvor 2 Køer er at faae tilkjøbs, anvises paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-20
En Grovsmed, som ønsker sig en Smede paa Landet til Fæste eller paa Konditioner anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-20
Den mosaiske Menighed i Fridericia søger en indfødt habil Mand der er forsynet med paalidelige Anbefalinger til at være Forsynger i Synagogen og tillige at forestaae Schagter-Embedet sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-20
J Fjor Sommer vovede jeg, i disse Aviser at indbyde til, ved frivillige Sammenskud at faae en Lynafleder anbragt paa den skjønne St. Knuds Kirke, og havde der Glæde, at der i kort Tid blev af ædeltænkende Medborger tegnet 1310 Rdlr. dansk Kourant. Tilfældige Omstændigheder, hvoraf især Jernets Kostbarhed forsinkede Planens Udførelse. Det er siden anskaffet til en billigere Priis, og da besaarsag nu ønskedes lagt Haand paa Værket, saa vilde de Herrer, som blot lode sig antegne for bestemte Bidrag. behage at tilstille mig samme. Da desuden ovenanførte Sum neppe bliver tilstrækkelig saa indbydes fremdeles de Flere, som ville deeltage i denne velmeente Hensigt, snarest muligt at melde sig, da hvad Overskud der maatte blive kunde anvendes enten til lignende Indretning paa de andre Byens Kirker eller andet velgjørende Brug. - Odense 17 Mai 1814. S. Hempel Skulde Nogen have at udlaane i først tilstundende, A. 11 Juni Terminen Kapital af 3000 Rbdlr. Navn, neværdie i suffisant Pant, bedes de behageligen jo før jo kjærere at melde sig paa Fyens Stifts Adressekontoir hos Hr. Hempel som anviser den Søgende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-20
Fredagen den 3 Juni næstkommende, Formiddagen Kl. 10. slet, bliver fremmet offentlig Auction over afgangne Told- og Konsumtions Jnspekteur From her i Byen Efterladenskaber, bestaaende af en Deel vel konserveerte Meubler, Sengeklæder og Sengestede, samt Linned, og endeel Kjøkkentøi med andet mere Huusgeraad. Auctionen holdes udi Stervboet, hvor Konditionerne vil blive de mødende Liebhavere bekjendtgjorte. - Middelfart den 16 Mai 1814. Hartmann Sommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-20
Onsdagen den 1 Junii, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver efter Vedkommendes Begjering ved offentlig Auction bortforpagtet paa flere Aar den Odense Skykte=Laug tilhørende Løkke, som er beliggende uden Odense Byes Møllebroe Port. Auctionen afholdes paa Stedet. til Odense den 20 Mai 1814. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-20
Mandagen den 23 Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, lader Fæstegaardmand Anders Hansen i Sanderum, formedelst Boepæls Forandring, ved offentlig Auction bortsælge endeel Køer, Faar, Bryggerkar og Tønder, samt endeel Avls- og Meierie=Redskaber med videre; hvilket herved bekjendtgjøres. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-20
Hovedgaarden Hvolgaard bliver formedelst Dødsfald stillet til offentlig Auction den 9de, 16de og 23 Mai indeværende Aar, de 2 første Gange paa Veile Raadstue, og den sidste paa Hvolgaard, om Formiddagen Kl. 10. Gaarden ligger i Langeskov Sogn, Nørvangs Herred, Veile Amt, 2 Mile Norden for Veile i en behagelig og frugtbar Egn. Den staaer for Hartkorn, Ager og Eng 24 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb., af Areale 362 Tdr. Mølleskyld 1 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr., som er øde Hartkorn, Gaarden har en stor Skov hvis Areale er 1,273,237 1 Alen og Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., hvorpaa staaer meget Ege= og Bøgerskov, samt Gjerdselhugst. Endelig en stor Ødemark uden Hartkorn, hvorpaa kan græsses 30 a 40 svære Høveder. Til Gaarden hører Langeskov Kirke, 15 Tdr. Hartkorn og hvis tiendeydende Hartkorn er 111 Tdr. som hæves in natura; samt 24 Fæstehuse, saaledes beliggende at Fæsterne beqvemt kunde gjøre Ugedags=Arbeide; endelig Smede=, Kølle= og Brodehuus tæt ved Gaarden. Ved Kirken ligger et Vognhuus. Gaardens Marker ere indhegnede, fede, frugtbare og have overalt Mergel. Der kan indtages aarlig 35 Tønder Grønjord. J sidste Efteraar er saaet 23 Tdr. Rug. J de meget betydelige Enge kan avles 150 til 200 BorgerlæHøe. J Tørvemosen kan skjæres uden Skade aarlig 50 til 60 Læs god Tørv. Hidtil er holdet paa Gaarden 100 store Kreature foruden Opdræt, samt 30 a 40 Faar. Gaarden drives godt med 16 Heste og ligger midt i Marken. Bygningerne ere fortræffelige, og tildeels nye, og velvedligeholdte; Vaaningshuset er for 3 Aar siden bygget at nye, med svær Brandmuur, og med megen Smag. Dets Værelser ere smukke, gibsede, betrukne og malede, og under dets hele Strækning er fortræffelig Kielder; i Gaarden er smukke nye og smagfulde Forpagter Værelser. Vaarsæden besørges lagt af Gaardens Bestyrere. Kjøberen modtager Gaarden strax efter sidste Auction; og har Frihed til at udbetale den i 11 Juni Termin 1814 eller i 11 Decbr. med et halvt Aars Renter eller i 11 Juni 1815 med et heelt Aars Renter. Der haves Tilladelse til at udsætte Gaarden i Parceller. Saasnart Auction over faste Eiendomme er afholdet begynder Auction over Stervboets betydelige Ind- og Udboe, bestaaende af: Guld, Sølv, Pretiosa, Uldent og Linned, Senge og Sengeklæder, alle Slags Møbler og Huusgeraad, Besætning af Kreature, Heste, Vogne &c. og alt hvad der hører til en velbesat Herregaard. Katalogi herover, samt Konditioner, hvorefter de faste Eiendomme, bortsælges, kan faaes til Eftersyn paa Herredskontoiret i Veile og hos Forvalteren paa Gaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-20
Kalk-Auction. Torsdagen den 26 Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved Auction paa Bremmerhauge Teglværk ved Brahetrolleborg bortsolgt et Qvantum god brændt Faxøe Steen-Kalk; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. - Brahetrolleborg Birks Kontoir d. 11 Mai 1814. J. O. Holm, Auctions-Direkteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Kong Ludvig den 18de har ved et nyt Dekret bestemt Senatets og det lovgivende Korpses Sammenkomst til d. 31 Mai istedetfor d. 10 Juni (see paa. 262). Et andet Dekret befaler Oprettelsen af et Krigsraad, bestaaende af Mar skallerne Ney, Augereau, Macdonald, Generalerne Dupont, Compans, Curial, Preval, Latour Manbourg, Lery, Sorbier, Evain, Kellermann, Marchand og Felix. Om Bonapartes videre Reise har man følgende Efterretninger. Den 25 April om Aftenen passerede har gjennem Avignon (Pavens Opholdsted engang i fordums Dage); Folket syntes tilbøieligt til at begaae Voldsomheder imod ham, men den vagthavende Officeers Fasthed og Agtelsen for de ham ledsagende fremmede Generaler holdt det i Tømme. Den følgende Morgen Kl. 5 kom han gjennem Orgon, hvor Pøbelen brændte hans Billede for hans Øine. En af de tydske Aviser tilføier, at Konerne raabte til ham: "Bæst, hvad har Du gjort med vore Børn? - og at man tilsidst nødte ham til at raabe: Kongen af Frankerig leve! De han havde forladt denne Stad, forandrede han sin Vogn og Dragt for at blive ukjendelig. Man gav ham paa, som der fortælles, en østerrigsk Officeersuniform, derover en russisk Pels, og paa Hovedet en preussisk Chako med en stor hvid Kokarde. Formedelst Veiens slette Tilstand kunde han ikke komme til St. Tropez, men maatte føres til Frejus, selv samme Sted, hvor han landede, da han kom tilbage fra hiint berømte Tog til Egypten. Der ra blev han i St Raphau, indskibet paa en engelsk Fregat. Man fandt ham meget forandret, og ganske guul i Ansigtet. Om Aftenen før sin Afreise havde han havt en Samtale med sin Søster Pauline Borghese, som han vilde overtale til at ledsage sig til Elba, hvilket hun dog bestemt afslog. "Denne Prindsesse vil nu begive sig til Rom, hvor den hellige Fader, her havt den Mildhed at tilbyde hende et Tilstugtsted! -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
En engelsk Kommissær er sendt forud til Elba, for at forberede Jndbyggerne paa denne, Engelland nu tilhørende, Øe paa Napoleons Ankomst, hvilken de syntes at ville modsætte sig. J Lyen, fortælles der, kjøbte Napoleon en Bibel. Han forlangte ogsaa at faae tilkjøbs en fuldstændig Samling af alle de Pamphiets, Pjecer, Proclamationer, Skrivter a., som vare udkomne i Anledning af hans Afsættelse, men man kunde kun levere ham for - 1100 Franker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Sex Regimenter af den gamle Garde have faaet den Ære, for Fremtiden at udgjøre en Deel af den Kongelige Garde. Den Deel af Garden tilfods, som gjorde Tjeneste hos Kongen i Kompienne, har faaet Titelen: Grenaderer af Frankerig Jnterimsanføreren for den italienske Armee, General Grenier, har indsendt til Kongen sin Underkastelsesskrivelse for sig og samtlige Officerer, og Soldater; ligesaa havde Eckmühl gjort fra Hamborg. - Æreslegionskorset skal herefter istedetfor Napoleons fore Henrik den fjerdes billede, og paa Bagsiden Lilier istedetfor Ørnen. Omskrivten: Ære og Fædreland; beholdes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
I Paris skal nu holdes Sjælemesse for Ludvig den 16de, Maria Antonette, Ludvig den 17de, og Prindsesse Elisabeth. - Vicekongen Prinds Engen ankom den 10 Mai til Paris, og har alt gjort Kongen sin Opvartning. -Der er allerede gjort Anstalter for de fornødne Heste paa Veien ved Keiser Alexanders og Kongen af Preussens forestaaende Reise til Engelland. - Hertugen af Berry har nylig mønstret en Deel Tropper, og derefter sagt til dem: Kongen har fæstet sine Øine paa Eder. Grenaderer, han forglemmer ikke, at J have bragt Europa til at beundre det franske Navn. J skulle stedse blive hans Børn og Frankerigs første Soldater!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
D. 5 Mai var det provisoriske Statsraad samlet i Thuillerierne under Kongens eget Præsidium; Hertugen af Berrnvar tillige nærværende. Samme Dag blev Senatet for restillet Hs. Maj. (see No. 66). Prindsen af Conde er udnævnt til det Kongelige Huses Stormester; den næste efter ham er Stortimosenieren Talleyrand. - Af Monsseur er til at fremskynde Krigsfangernes Tilbagekomst udnævnt 4 Kommissærer, nemlig en for Rusland, en for Østerrig, en for Spanien og Portugal, en for Preussen, Sach, sen, Sverrig, og Hannover. At med Alt dette Napoleon, skjøndt han nu ikke mere befinder sig paa fransk Grund, endnu har nogle Venner, maa sluttes af, hvad Lyb Anz. fortæller, at ifølge engelske Blade kalder den gemeene Mand i Paris ham endnu Keiseren, og man taler med Agtelse om ham som Kriger, ja saalidet taale mange af hans fordums Vaabenbrødre Spotteoro imod ham, at en Officeer har paa Gaden i Paris skudt et Menneske, som sang og udsolgte en Nidvise om ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Om det for Menneskeheden saa signende Fredsværberette Aviserne, at det nu haabes i 5 Uger at kunne være tilende. Det hedder, at Frankerig opgiver alle sine Fordringer paa Ostindien, men at de franske Fabrik stæder ikke ville tillade engelske Manufakturvarer Jndførsel. Et fransk Regiment er marscheret til Belsort, for at gjøre Ende paa de der i Egnen udbrudte Bondeuroligheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Jtalien. Før sin Afreise, fra Jtalien udstædte Vicekongen følgende Proklamation. Kongeriget Jtaliens Folkeslag, J et Tidsrum af 9 Aar har jeg opofret mig Eders Lykke. J lo Aar har jeg anvendt, hvert Øjeblik af min Tilværelse enten til Eders indvortes Vei eller for at forsvare Eder mod udvortes Fjender. J Eders Hjerter har jeg fundet Lønnen for mine Arbeider; jeg har modtage smigrende Beviser paa Eders Hengivenhed, hvilke Historier, skal opbevare som et Arvegods til mine Børn; ja har føelt, hvad et Folks taknemmelige Kjerlighed og en ubesmittet Samvittigheds bifald virker paa det menneskelige Hjerte, De politiske Tildragelser, som bragte mig til at give Eder der største Beviis paa min hengivenhed, i det jeg af Kjerlighed til Eder skildte mig fra mine fødte Landsmænd, tvinge mi nu til at forlade Eder. J lang Tid har mit eneste Ønske været for Eders Lykke, og saa værer da lykkelige, Aldrig kunne J. Jtaliens Beboere, blive mig fremmede eller ligegyldige. Og du, tapre italienske Armeel J Soldater, hvis Navne, Daad, Tjenester, Saar staae mig for Øine, som da jeg var mellem Eder; maaskee skal jeg aldrig mer høre Eders Tilraab; men naar Fædrelandet atter kaldet Eder til Vaaben, brave Soldater, da svæve Navne Engen endnu i den største Fare for Eders Erindring!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Selvsamme Dag, som den sidstommeldte Folkeopstand, udbrød i Malland, har der i Bergamo været en lignende Tumult, hvorved Præfekten paa Steder blev myrdet. Ogsaa i Brescia udbrød en lignende Urolighed, hvor Præsekten maatte flygte bort paa Tagene af sit Pallads; men 12 til 14 af hans Betiente faldt som Offere for det opbragte Folks Raserie, der vor bragt i Harnisk over at nogle franske Soldater sagdes at ville plyndre Byen, Ogsaa i Pavia o. fl. St. skal det være kommet til blodige Optrin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Den 28 April er Maland besat af østerrigske TropperMomstug Peschiera og Alessandria ere ligeledes overgivne. Alligevel er endeel Mandskab endnu brudt op fra Wien for at marschere til Jtalien. Grev Saurau skal som Gonnerner for de illyriske Provindser tage sin Residents i Leybech. - Paven er den 21 April indtruffet i Rom. Metternichsgaaer til Jtalien for at ordne denne Halvøes politiske Forfatning, hvis øverste Deel for det første besættes af østerrigske Tropper. - Vicekongen, sigts at have været forhadt af Jtalienerne, fordi han alti har foretrukket de Franske, og fordi en ung Æres ardist af hol Familie, som troedes at have villette desertere, forte den Aar blev skudt. Det var 22000 Md., som under Lord Bentinck angreeb Genua. Kommandanten, skjøndt ei ubekjendt med det i Frankerig forefaldne, vægrede sig dog for at kapitulere og vilde ikke ansee Altstykkerne i Monitøren for ægte; men gave dog omsider efter. Retspleien i Staden forvaltes hidtil i den genuesiske Stats Navn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Valgkollegierne i Malland haver udsat deres videre Forhandlinger, indtil den til de Allierede afsendte Deputation kommer tilbage. Alle de italienske Stæder og Fæstninger besættes nu efterhaanden med østerrigske Tropper. -J Genua har Lord Bentink bekjendtgjort, at Konstitutionen af 1797, skal igjen indføres, dog med fornødne Forandringer efter Oxiginalkonstitutionen af 1576. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Kongen af Neapels Tropper ere, ifølge den ham tilstillede Begjering, paa Marschen tilbage til deres Stater, Under Overskrivt Neapel den 12 April indeholde Aviserne en Udvikling af, hvad Kongen af Neapel har gjort for sine Landes Vel. Nu skal der i Neapel nedsættes 3 Kommissioner, hvoraf den ene skal udkaste et nyt Konstitutions projekt, den anden revidere Lovene, og den 3die Undersøge, Afgiftsvæsenet. - Venedigs Trængsler ere nu ogsaa tilende, hvis Kommandant Serras har ligesom Eckmahl, i Hamborg gjort sig meget forhadt af Jndbyggerne. Hr. Chabott ved den franske Generalstab, og Grev Seidelsdorf, Major i bayersk Tjeneste, have med Posten begivet sig til Vicekongen af Jtalien, for som det hedder at overbringe ham behagelige Efterretninger. Saavel i Jnspruck som München blev Vicekongen, modtaget med store Æresbeviisninger, men reiste efter kort Ophold videre til Paris. Hans Kone og 5 Børn ere blevne i München.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
General Montrefor er den 23 April afgaaet fra Livorno for med engelske Tropper at besætte Korsika.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Blandede Efterretninger. Tydskland. Den tydske Avis, Lybekker Korrespondent, har den Ære tidligere end noget dansk Blad at underrette Publikum om, at det danske Auxiliærkorps er paa Tilbagemarschen til Holsteen, og midt i Mai skulde i 2 Kolonner passere gjennem Bremen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Hs. K. H. Kronprindsen af Sverrig er den 19 Mai ankommet til Lybek. Til Travemünde er samme Dag ankommet det svenske Linieskib Gustav paa 74 Kanoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Den prægtige Frederik den 2dens Seiersvogn fra Syvaarskrigen, som prydede en af Berlins Porte, og 1807. blev ført som Seierstegn til Paris, er nu paa Veien tilbage til Berlin, og kom d. 4 Mai gjennem Brüssel. Den transporteres paa 6 tolvspændige Vogne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Frankerig. Et engelsk Blad paastaaer, at Gouvernøren for Slottet Vincennes har erklæret, at han kun vil overgive Nøglerne til det ham anfortroede Statsfængsel i Ludvig den 18des egne Hænder, da der under hans Bevogtning befinder sig en Statsfange, hvis Navn vil sætte hele Europa i Forhauselse, og at dette skulde være Ludvig den 16des Søn, Hertuginden, af Angoulemes Broder, som man ellers har troet, var død i Fængselet under Revolutionen. - Dette er dog meget usandsynligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Spanien. Man læser nu et hjærvt Svar fra den af Saragossas Forsvar udødelige General Palafox til en fransk General, da denne opfordrede ham til at underkaste sig Joseph Bonaparte. Han beder ham blot at tale Fornuftens og Ærens Sprog, og vedbliver nu saaledes: havde alle andre Folkeslag afrystet Tyranniets Aag som vi, da vilde De nu ikke være her. De forlanger, at jeg skal nedlægge Vaabnene for Spaniens Lykke; men hvorfra har denne Nation da faaet saa megen Vigtighed i det franske Overhoveds Øine? Sandteredet, at Spanierne reise ikke meget men før Deres Keiser kom til Os, for paa sine Bajonet, spidser at bringe Os=Lykke og Velstand, kjendte vi fuldkommen det Slags Lykke, som var bleven Hollænderne, Schweitserne, Jtalienerne, Tydskerne, Pohlakkerne og fremsoAlle hans Undersaatter og Allierede til Deel, hvilke han som lænkebundne Galeislaver slæbte til vore Grændser, for her at plante sit med heele Europas Blod farvede Banner, Store Gud, hvilket Gode tilbydes Os af den franske Revolutions Arving, der er ligge saa grusom, men mindre høimodig end Attila, som dog ikke kaldte sig Folkets Ven og Allierede ved sit Jndfald i Jtalien. Jkke heller kaldte hans Bande sig den store Nation. Han nedlagde sit blodige Sværd for Pave Leo og skaanede Rom, skjøndt denne Pave ikke som Pius VII. havde forladt sin Residents, for at sætte Kronen paa Attilas Hoved. Kaldte Man denne Tyran Guds Strafferiis, hvad Navn skal da vore Efterkommere give Eders Keiser, J forlange, at Jeg skal nedlægge Vaabnene for Spaniens Rolighed; men Hvor har forstyrret denne Rolighed? J sige, at det spanske Folk er forført af sine Munke. Jeg tilstaaer, at de have ikke bidraget lidet til at forjage Junot af Lissabon og Josep Bonaparte af Madrid. De slutter Deres lange Brev med Trudsler. Men Arragoniens Marker og 42 Storme paa Saragossa maatte dog have overtydet dem om, at Spaniernes Hjerter ikke kan gribes af nogen Frygt De taler om evig Krig. Jeg tvivler ikke om, at J ville opbyde Alt for at besudle mit ulykkelige Fødeland med Blod; men vider, at Vi ere lige saa haardnakne som J og at J maae tilintetgjøre Os for at under tvine Os. Lykken kan for et Øieblik vende os Ryggen, men vore Hjerter vinde J aldrig, saa længe I ere Undertrykkelsens Redskab. Glemmer ikke at en Haandfuld kristne Spanier, som trængte ud af Asturiens Bjerge, i 7 Aarhundreder trættede Maurernes Magt, indtil de endelig bleve forjagede af Spanien. - Jblandt flere Træk af dette høimodige Folk, som vi i Danmark ogsaa lærte at kjende og elske for dets Godmodighed, da de 1808 bleve omslæbte for ei at komme deres betrængte Fødeland til Hjelp var ogsaa dette: at da En af de spanske Fanger paa deres Transport fra Sielland blev spuret: hvorledes Spanien i Tiden vilde kunne modstaae den franske Magt? gav han til Svar: "Saalænge Vi har ensaadan (pegende med Kniven), bukker Spanien aldrig under. Ligesom den Tid Danskes Hjerter sloge varmt for dette lidende Folk, lykønske Vi dem nu af Hjertet til deres Befrielse!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Kjøbenhavns Vexelkours: Den 20 Mai. Altona 525 k. S. Amsterdam 483 1/2 k. S. London 16 2/3 Rbdlr. 2 M. Specier 540. Den 21de solgtes Specier til 32 1/2 Rbmk. og for Kommiteesedler blev givet 60 pr. 100.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Aventissements. Efter nogle Aars Skrøbelighed og 8 Dages Sygeleie, behagede det Forsynet ved Døden Løverdagen den 7 Mai 1814 at bortkalde Degne=Enken Madame Christensen fra dette Jordiske til det Himmelske, i en Alder af 77 Aar; hvilket herved for Slægt og Venner bekjendtgjøres af Lunghøis Mølle den 16 Mai 1818. Mayntz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Til Efterretning for Dhrr. Lægdsforstandere Præster og andre Vedkommende bekjendtgjøres, at Krigskommisariatet for Fyens og Langelands Distrikt er forflyttet fra Kjerteminde og hertil. Faaborg den 20 Mai 1814. J Hr. Major v. Torwerdts Fraværelse. Nielsen Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
En Person ved Navn Friderik P. Smitt, som logerede i mit Huus medens han stod i Gartnerlære, bad mig i Januari 1813 at laane sig 100 Rd. d. K., som han behøvede til Reisepenge til Sielland, med Løfte strax at sende mig dem ved hans Hjemkomst til Kirke Flindstrup, Sorøe Gods i Sielland. J en Skrivelse af 26 April 1813 lover han at komme selv for at kjøbe Køer; men jeg har endnu hverken bekommet Penge eller Svar paa igjentagne Skrivelser, hvorfor jeg beder om Nogen kan give mig Oplysning om hans Opholdsted, da at beære mig med et Par Ord derom. Odensed 22 Mai 1814. Frantz Thaarup, Gjæstgiver, boende paa Vestergade No. 289 i Odense. I Tugthuset spindes Uld, Kalkuld, Bomuld, Hør og Blaar efter en bestemt Tart.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Advarsel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Landpranger Morten Hansen Nøttelmager fra Brylle, der giver sig af med at falbyde Køer til Salg, har ved en med mig afsluttet Handel om en Koe, viist en paafaldende Dumdristighed, den han ved udtænkte Rænker søgte at skjule, men som dog ei gik an; dette har jeg ikke skullet undlade af kundgjøre mine Medborgere, siden jeg ikke skal være den eneste han har udøvet sine Konster imod. Breineberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-23
Paa Veien mellem Bogense og Odense er den 3 d. M. bortkommer eller tabt af en Vogn et Par Vandstøvler, indpakket i en Pose mærket E. B.; hvem som har fundet eller kan give Oplysning om samme, bedes at melde dem paa Adressekontoiret, der giver nærmere Anviisning. Odense den 23 Mai 1814 L. N. Faber.