JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1756-06-11
Freytags den 11 Junii. Stockholm, vom 25 May. Se. Kongl. Majest. befinden sich zur allgemeinen Frende der Unterthanen, nu bey so wieder hergesteliteen Kraften, das Hochstdieselben anvorgestrigen Sontage nicht nu offentlich gespeiset, sondern auch nach geschlossener Vesperpredigt eine Promenade hier angestellet haben. Hochstdieselden haben mit zugetogenem Rath der Reichsstande, sowohl in Ansehung desmenigen cinheimischen Vorraths vom Getrayde, als auch wegen des verspurten Mangels und des daher ruhrenden Verbots der Aussuhr des Getraydes an auslandischen Orten, in Gaden für gut befunden, zu verbieten, das von nun an bis zum 15 Sept. a. c. weder zum eigenen hauslichen Gebrauch, noch zum Verkauf, Brandtwein solligebrannt werden. Es soll auch dieses allgemeine Jnterimsinterdict des Brandtweinbrennens, welches unterm 18 ved Sr. Majestat unterzeichnet undehegestern hier publiciret worden ist, an einem jeglichen Orte, 4 Tage nach dessen Publicationen seinen Anfang nehmen, so das, wenn nach dem Verlauf dieser viertagigen Frist, jemand sich dawider verbricht, derselde, wenn er zum eigenen Gebrauch Brandtwein gebrannt, 10 Thlr. Silberminz Straf geben soll; Geschiebet aber solches zum Verkauf, so soll eine doppelte Geld busse erleget, jene aber somohl als diese, dem Denuncianten bezablet werden. Der Versolg der lesten Reichstagseitung enthalt abermalen lanter einheimische Angelegenheiten, davon zwar einige, publique Sachen, die meisten aber Particulairrequisitionen betreffen. Zu jenen, mithin zu den publiquen Affairen, gehøret, das die Reichs stande ihren Beyfall gegeben, das die secrete Handelsdeputation sich mit der Zolldeputation vereinigen, und den von der Krone mit der Generalzoll Arrendesecietat geschlossenen Contract in soweit derselde die Lurendreyerenen betrifft, nach sehen soll, um hernach die kraftigsten Mittel da wider zu ergreifen. Ferner gehøret hieher die Clarirung des Licents zu Wismar in gangbarer Miinze, anstatt das forhaner Licent vorhin har in 2 Drittheilstücken mussen bezablet werden. Imgleichen der Vorschlag der Arrendatorum des hiesigen Spinnhauses, zur Errichtung eines neuenWaysenhauses nahe bey dem Spinnhause; Wo bey resolviret worden ist, das die dazu uhrlich von den Arrendatoren des Spinnhauses promittirte 3000 Dr. Kupfermunge zum Besten des nenen Ladegardtlandischen Waysenhauses sollen verwendet werden. Zu den particulairen oder personellen Affairen, gehøren gewisse Abgiften, welche sowohl die hemaligen Hochfl. Hofbedienten Sr. istregierenden Kønigl. Maj. als auch des hochsel Kønigs Maj. Hofbediente, von ihren Salariis erlegen sollen. Die ubrigen betreffen gewisse Vollmachten und Privilegia für einzele Personen.
Berlingske Tidende, 1756-06-11
Madrit, vom 11 May. Von Lissabon har man abermals Nachricht erhalten, das allda den 27sten April wiederum ein starkes Erdbeben gewesen, dem nachher noch 3 leichte Erschutterungen gefølget waren, welche Erdbeben man auch in dem Königreiche Grenada gefuhlet hat, ohne das jedoch ein merklicher Schade dadurch verursachet worden.
Berlingske Tidende, 1756-06-11
Neapolis, vom 11 May. Am Donnerstage kam der Bruder des Herzoges von Mattalona von Rom hier an. AmFreytage nahm die Herzogin von Cellamare zu Portici von dem Hofe Abschied, um anf 3 Monate eine Reise nach Rom anzutreten. Der Franzosische und der Spanische Gesandte haben zu Portici oftere Audienzen bey Sr. Maj. dem Könige. Unsere Galleeren, welche gegen die Corsaren gekreuset haben, sind nun samtlich wieder zu Hause gekommen.
Berlingske Tidende, 1756-06-11
Parma, vom 18 May. Se Kongl. Hoh. der Herzog von Parma belustigen sich wechselsweise mit der Jagd tu Salg, und mit Anhorung der Franzosischen Comodie.
Berlingske Tidende, 1756-06-11
Von Madrid ist uber Neapolis ein anserordentlicher Courier angekommen, man har aber von seinen Mitbringen weiter nicht erfaren, als dag der Commandant des Forts St. Philipp sich noch auf das tapferste wehre, und den Franzosen die Eroberung schwer machen werde. tion, vom 21 Mai.
Berlingske Tidende, 1756-06-11
Gestern passirte ein Courier hier durch nach Hofe, om dem König die Nachricht zu bringen, dass in der Nacht vom 7 auf den 8 dieses die Lauf graben vor dem Fort St. Philipp seyn erofnet worden, und das man den 8 den Platz zu be schiessen angefangen hatte. Der Herr Marschall, Herzog von Richelien, wie auch die Officers der Truppen, so bey dieser Expedition gebraucht werden, machten sich Hofnung, da der Platz sich nicht uber 8 a 10 Tage wurde halten konnen. Mit besagtem Courier at der Cardinal, unser Erzbischoff, von dem Marschall von Richelien ein Billet empfangen, worinn obige Zeitung mit folgenden Worten bestatiget wird: "Den 7 dieses vurden die Laufgraben vor den Fort St. Philipp erofnet. Den 8 har eine masquirte Batterie bereits verwunderliche Wirkungen gethan. Jch hoffe, das wir nicht lange werden zu thun haben. Paris, vom 28 May. Nichts neues aus Minorca, ist hier ito die gewohnlichste Frage, menn sich Leute begegnen der somst zusammen kommen. Niemand weissetmas zuverlassiges, ausser das einige das kleine Fort Philipet nicht von dem grossen St. Philipp zu unterscheiden wissen, und daher das Publicum zu bereden suchen, als og die Unstigen sich dieses wichtigen Forts bereits bemachtiget hatten. Wenn man aber St. Philipp mit Philipet, vergleichen will, for kannes nicht beser geschehen, als das man ersteres die Mutter und letteres ihr Tochterlein nennet. Jndessen har es sich doch andigewehret, undres sind viele der Unstigen dabey ums leben gekommen, eneres sich ergeben hat. Wenn man weiter im Gesprach fortfaret, so heistes, wo stekt denn der Admiral Byng, das man nichts von seiner Unternehmung höret Unsehlbar durste er sich auf einen Kriegesschiffe von seiner Flotte befinden; allein wo sich diese anshalt, das weis der liebe GOtt. P. S. Den Augenblick erhalt man Nachricht, das der Admiral Byng den 6ten dieses bey der Jnsel Minorezum Vorschein gekommen.
Berlingske Tidende, 1756-06-11
Marseille, vom 14 May. Den 8 dieses kom das Jnfanterieregiment von Tresnel hier an, and begav sich den 9 an Boord 4 Fahrzeugen, welche dasselde nach Minorca führen, und im Haven von Fornelli debarquiren follen. Den 10 traf anch das Jnfanterieregiment von Nizza hier ein und embarquirte sich ebenfalls auf 3 Schiffe, welche dasselbe nachdem Ort seiner Bestimmung transportiren søllen. Mit diesen Schiffen gehen nog 3 andere ab, die mit Provisionen, vornehmlich mit 3400 Qvintalen Mehl, 500 Quintalen Reitz und 2000 Quintalen Brennholz beladen sind, ab, so das man hoffet, es werde dem Mangel der Armee des Marschallen von Richelien hierdurch einiger massen abgeholsen werden.
Berlingske Tidende, 1756-06-11
Toulon, vom 11 May. Nachdem der Marschall von Richelien einen Proviantmeister nach Majorea abgeschicket, umlebensmitteel und Maulthiere auzukausen, har der dasige Commandant demselden zwar solches abgeschlagen, ihm aber doch nachgehends solche unter der Hand zukommen lassen Uebrigenswird versichert, das sich 3000 Mann Kriegs volker in dem Fort St. Philipp befunden, und das die Hindernitz, die Artillerie dahin zu bringen, die einzige Ursach sey, das die Belagerung dieses Forts nog nicht have angefangen, noch die laufgraben erofnet werden konnen. Borgestern, und hente har man die Regimenter Tresneel und Nizza eingeschiffet, welche sich mit der Armee des Marschalls von Richelicu vereinigen søllen.
Berlingske Tidende, 1756-06-11
tivorno, vom 14 May. Von Minorca vernimmt man, das die Franjösischen Truppen bereits die Batterien vor dem Fort St. Philipperrichtet, und selbiges zu beschiesen angefangen hatten, so das man ehestens die Ubergade desselden erwartete. Wie der Franzssische Ambassadeur dem Spanichen diese Nachricht hinterbracht hat, so haben Se. Catholische Majest. eine grose Rathsversammlung daruber gehalten.
Berlingske Tidende, 1756-06-11
London, vom 25 May. Man sagt, das ehester Tagen der Kriegserklarung gegen Frankreich ein Manifest von unserm Hofe følgen sol, worin derselde die fernern Ursachen anzeigen wird, warum er diese Kriegserklærung ergehen lassen. Alle Minister der anslandischen Machte waren den 19ten dieses mit den Staatssecretairen in Unterredung, und zwar, wie et heiset, wegen des Verbots, keine Briese mehr von der uder Frankreich zu empfangen. Es ist bekannt gemacht worden, das die Briese nach Spanien und allen andern Gegenden des vesten Landes, Frankreich ausgenommen, des Dienstags undFreytags uber Holland und Flandern, gesendet werden sollen, auch konen die Briese nach Spanien und Portugall des Dienstags mit dem Falmouthschen Paquetbot abgehen.
Berlingske Tidende, 1756-06-11
Mannheim, vom 27 May. Diesen Morgen um halb 5 Uhr wurden JhroHochfürstl. Durchlaucht, die Frau Pfalzgrafin, und Gemahlin des Prinzen Friedrichs von Pfalzweybrücken, von einem jungen und wohlgestalten Prinzen glücklich entbunden. Gleich nach 5 Uhr ward folches durch eine dreymalige Canonade dem Volke kund gemacht, und hente Mittag um 11 Uhr empsing der neugebohrne Prinz von JhroHochwarden, Hr. P. Seedorf, die hellige Tause, und in derselen die Nahmen, Maximilian Joseph, da Se. Durchl. der Churfürst von Bayern die hohe Pathenstelle dabey vertreten.
Berlingske Tidende, 1756-06-11
Halle, vom 24 May. Gestern vor 8 Taagen, des Abends um 8 Uhr, wurden zu Kuckenburg, bey Querfurt, durch eine Fenersbrunst 6 Bauerhofe in die Asche ge legt. Montags darauf, Abends um 8 Uhr, brannte es zu Wittmar, bey Osmunde, und in der verwichenen Nacht, nach 12 Uhr, nahm man uberlauchstadt wieder ein starkes Feuer wahr. Aus Baruth wird berichtet, das daselbst den 10ten dieses Monats ein Hagelwetter gewesen sen, wo durch so gar Aeste von den Baumen ab, und die Feldfruchte ganzlich waren zerschlagen worden.
Berlingske Tidende, 1756-06-11
Jn sel. Jul. Froichens und nun Seiden, und Lackenkramer Adde Hans Bruuns Hof, belegen, in der Wimmelschaft, sind nu gleich oder zukünstige Michaeli diesenigen Zimmer, velche Jhro Hochgröfliche Excellenz der Herr Graf von Ahlefeldt bewohnet har, für eine honette Familie zur Miethe zu bekommen, wober sig befindet Stallaum zu 10 Pferde, 2 Waaenremisen, mit zugehørigen Henund Haberboden, die Liebhabere wollen sich beliebigst addresiren bey den Eigenthumer.
Berlingske Tidende, 1756-06-11
Jn Sr. Esmarchs Boutique in der Hochbrückstrase, zu bekommen aufrichtig Westphalische Schinken, Hamburger geranchertes Fleisch, Braunschweiger Würste, Pyrmonter und Selzer Brunnenwasser, Hollandsche He ringe und Käse für einen billige Preis. Aus dem Thiergarten vom Brunnen uder Jagers burg, Genthof, Lundhaus dis Copenhagen ist den letten Feyertag eine goldene Uhr, mit zwey goldene Gehause, einen Futteral von schwarze Fischhant uberzogen und eine ordinaire tombachene Kette daran, von den Hr. Pierre Scharlogemacht, wer dieselbige gefunden, undan gemeldten Hr. P. Scharlo, wohnhaft in der Osterstrasse, einhandiget der soll eine resonable Recompance zu gewarten haben.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
AVER AN No. 48. En Kiøbenhavnske Danske venter.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Mandagen, den 14 Junii.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Constantinopel den 2 May. Den 26 April døde her i en meget høy Alder Sultan inden Valide, Stor-Sultanens Moder. Stor Sultanen har hende til Ære ladet Liget nedsette i den prægtige Masqve af Sultan Osman. Dette Dødsfald vil udenTvivl drage adskillige Forandringer efter sig.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Madrit den 11 May. Man forsikrer at Printzen af Conty ventes med allerførste fra Paris til dette Hof, for at afgiøre en meget vigtig Commission, dette Rygte kan man saameget desto snarere troe, som samme Printzes Bagage allerede er ankommen til Barcellona, og skal i en af disse Dage paa 9 Fragtvogne bringes herhid.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Lissabon den 10 May. Saasom man her fra den 15 April til den 4 hujus har havt 38 Jordskielv, saa har mange iblandt os tabt ald Haab om Lissabons Opbyggelse; thi man seer ingen Ende paa hvad Skjæbnen har besluttet over dette Sted.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Algier den 3 May. Pesten her forkorter dagligen Jndbyggernes Tal, hvilket saavelsom Krigen med Tunetanerne giør alle Mand saa nedslagne, at de synes ingen Lyst at have til at føre Krig. Med Kapernes Udrustning gaaer det og meget langsom til. Man siger at en Freds-Tractat med den Rommerske Keiser, som Stor-Hertug af Toscana er paa Tapetet, og at derom skal med første ankomme her en Gesandt fra Constantinopel. J disse Dage er her ankommen et Svensk Skib med Skyts, Pulver, Kugler og anden Krigs Forraad, hvormed Deyen er meget ved tilfreds, i særdeleshed paa disse Tider, da man saadant fornemmelig behøver.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Rom den 19 May. For nærværende Tiid befinde sig i vore Havne en stor Deel Danske Skibe, for at handle omkring i de Mid landske Søe=Havne.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Stokholm den 1 Junii. Til førstkommende 15 Julii skal Rigsdagen sluttes. Kongen har udnævnet Hr. Baron von Ungern Stern berg til sin Minister ved det Kongelige Danske Hof. Ved Sælher og Rætvig laae Jisen endnu i Pintze=Dagene gandske tykt, saa man kunde derover transportere hvad man vilde.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Marseille den 21 May. J Gaar ankom her fra Minorca 12 Transportskibe, for at afhendte 1000 Fade Pulver, 3000 Bomber, 16000 Kugler, saavelsom Meel og Ost til Armeen der paa Øen Det synes heraf at man har i Sinde at oprette der Magaziner til Krigs= og Mund=Provisioner. De beleyrede Engelænder forsvare sig meget tapper, og man troer ikke uden ved Storm at blive Mester af Fortet. Til den Ende har Hertugen af Richelien befalet at anskaffe 1500 Stiger, men vore Grenadiers og Frivillige paastode tvertimod at de ikke behøvede disse Jnstrumenter til denne Pladses Erobring. Endnu have vi ikke over 50 Mand døde og qvæste, iblant hvilke sidste dog ingen Officiers befinde sig Engelænderne have forladt tvende smaa Forts, og i den ene 1 fornaglede Kanoner. Vores Flode har opsnappet et med Meel ladet Engelsk Fartøy. J Fortet St. Philippo findes 30 Græker, som giøre desperat Modverge, men det vil vel ikke gaae dem alt for godt om vores faae fat paa dem. Ordet gaaer, at to af vore Krigskibe skal have indsluttet en Engelsk Fregat ved Majorca, og Hr. de la Gallissonniere bemægtiget sig et Krigskib paa 74 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Lion den 28 May. J Forgaars Aften passerede her igiennem en Courier med Beretning, at den Engelske og vores Flode vare ved Port Mahon geraadede i en Trefning med hinanden, enden at giøre hverandre stor Skade, hvorpaa den Engelske rykte tilbage. Den bestod af 20 Skibe og Fregatter, og vores af 12 Skibe og 7 Fregatter, hvoraf man slutter, at ingen af Admiralerne har været for at holde en fuldkommen Slag.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Genua den 5 Junii. J Dag er med en Skipper indkommen Beretning, at det ikke ret vil lykkes de Franske i den Midlandske Søe, Thi omendskiønt de have næsten heele Minorca inde, saa har dog Fortet St. Philippo ikke endnu vildet give sig, men Bloquaden continuerer endnu, og den Franske Flode, som ved en Storm blev adspred, skal i Følge, samme Beretning, være bleven slagen af Admiral Bing, efterat samme i Forveyen havde kast 2000 Mand ind i Fæstningen, og borttaget nogle af de Franske Skibe. Da den Franske Armee paa Minorca saaledes er uden Flode, løber den Fare for at blive enten ødelagt eller tagen til Fange. Hollænderne hverve af alle Kræfter, og alle faste Steder blive forsynede deels med nye Verker deels med Munition.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
London den 1 Jun.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Et Brev fra Guernsen af 28 May melde, at der til fra Morlaix var ankommen et Skib, som medbragte den Efterretning, at vores i Fortet St. Philippo havde ladet en Mine springe, hvorved nogle 100 Mand af Fienden fløye i Luften. Ligeledes at Admiral Bing havde angrebet den Franske Flode, borttaget 3 Skibe, igiennemboret 4 og jaget en Deel ind paa Grund Enten saadant er sandt eller ikke, saa dog er Capitainen fra Guernsey, som samme har overbragt, bleven til Plymouth examineret af Admiral Mostyn, og har tillige maattet beedige sit Udsigende. Til Watterført i Jrland er os uformodentligen et Fransk Skib fra Martinique med Sukker, Jndigo, Caffe og Cattun, som vurderes for 7000 Pd. Sterling, faldt i Hænderne. Mangel paa Proviant, Modvind og en Engelsk Fiskers Snedighed, som var tagen om Bord som Lods, bragte det ind i en Havn som det ikke skiøttede om. Capitainen blev befalet at tage det Franske Flag af, og da han vegrede sig derved, loed man hidse Engelsk Flag oven over det Franske, hvilket sidste blev ikke aftaget, fordi vores Konge fører ogsaa Titel af Konge til Frankrige, og altsaa kan ogsaa tilegne sig dette Flag. Republiquen Genua skal have fornyet sine Forbindtligheder med det Franske Hof, og ved en sluttet Tractat forbundet sig til at assistere samme med Hielpe-Tropper. Den har allerede forneret de Franske med 2500 Søe-Soldater og et stort Antal Kanoner til Skibe, og den skal endnu fornere dem med 8 Krigskibe. Den halve Garnison til Genua skal bestaae af Franske, commanderet af deres beste Officiers, og man vil ikke tillade noget Engelsk Krigskib at gaae i denne Republiques Havne. Derimod skal Frankerige være Republiquen aarant for Øen Corsica. Hoffet til Turin har derimod i Kraft af de imellem samme og vores Hof sluttede Tractater givet Ordre at forsyne vores der ankommende Skibe med alt hvad de maatte behøve. Man mærker ellers af et vist mægtig Jtaliensk Hofs store Omhyggelighed med at sætte sine Stæder i god Forsvars Stand, at samme er overtydet om, at Roligheden i Jtalien ikke vil vare ret længe, og at hvad som nu gaaer for sig, er et Præludium til de store Hensigter, som i mange Aar i visse Cabinetter ere udkastede. Vi maa derfor, det koste hvad det vil, maae det saa, at vi kan spille Mester i den Midlandske Søe.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Hamborg den 10 Junii. Den 8de havde fra Staden Bremen Hr. Senator Schmidt og Hr. Vice-Syndicus Schone en besynderlig naadig Audience hos Hs. Kongel. Majestet af Danmark, som befinder sig i ald Høykongelig Velgaaende til Altona.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Om Eftermiddagen Kl. 6. behagede det Hs. Majestet under et talrigt følgeskab til Hest at begive sig til Staden, Hamborg, og blev Allerhøystsamme saavel ved hans Ankomst som Bortgang Kl. 8 saluteret fra Stadens Volde. Hoffet formeres dagligen ved adskillige høye Personers Ankomst, iblandt hvilke i Besynderlighed H. Durchl. Hertugen af Holstein Sønderborg, den Kongelige Franske Ambassadeur Hr. d'Ogier, ved samme Hof, saavelsom og den Kongl. Preusiske Gesandt Hr. Haseler for nyligen ere ankomne.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Helsingøer den 14 Junii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: P. Marcus af Galmsbul fra Dantzig til Amsterdam, BonikeBroders af Føhr fra Dantzig til Medenblick, begge med Korn. A. Peters af Dagebul fra Amsterdam til Kiøbenhavn og Claes Pihl af Altona fra Hamborg til Petersborg, begge med Støkgods. Cordt Kyper af Aalborg fra ibid. til Kiøbenhavn med Sild.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Kiøbenhavn den 14 Jun. H. K. Majest. og høye Svite er den 11 Jun. om Eftermiddagen Kl. halv 8 til Jtzehoe i al Høy-Kongel. Velgaaende anlanget.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
J Dag er Hr. Generallieutenant Hr. Reitzenstein afreist her fra til Fridericia, som samme Steds Commandant.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Fra Capitain Svend Finger commanderende Skibet. Dronning Juliana Maria haves Efterretning at han den 11 Aug. afvigte Aar til Canton i China var ankommen, og agtede den 24 Dec. samme Aar derfra igien at gaae bort, samt at alle Ting inden Borde til den Tid vare god Stand.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
J den forrige Uge fra den 5 Jun. til den 12 Junii ere her i Staden copulerede 4 Par, føde 21 Drenge, 17 Piger, tilsammen 38. Døde 14 Mænd, 7 Qvinder, 8 Drenge, 9 Piger, tilsammen 38. Ere altsaa ey fleere fødde end døde. De døde ere henrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 3, Barselseng 1, Brystsyge 7, hastig død 1, hidsig Feber 2, Hoste 1, Kopper 1, Pleuris 1, Slag 13, Stikflod 3, Svindsot 2, Tærende Syge 1, ulykkelig Hændelse 2.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere følgende skippere ankomne. J. Jansen. O. Andersen, E. Petersen, J. Krag, fra Hadsund, J. Miang, V. Christ. Knussen, C. Grønsundt, A. Petersen, H. Hansen Holm, D. Detlessen, C. Gotlender, J. Johansen, fra Sønderborg med muur= og tagsteen, 26 pommerinker og dasser med ørende.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Vexel-Cours. London 5 Rdlr. 22 s. et Pd. Sterling. Amsterdam, 17 a 16 3/4 pro Cento. Hamborger Banco, 19 1/2 a 19 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
NOTILCATION. Af det 3die Kongel. allene privilegerede Kiøbenhavnske Lotteries 3die Classe bliver Trækningen, i følge Planen foretagen Mandagen den 21 hujus om Morgenen Klokken 8 paa det Kongelige Slot Charlottenborg, og kand af enhver som da behager sammesteds at indfinde sig, blive tagen i Øye Kiøbenhavn den 14 Jun. 1756. syn. Jonas Collin
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Omendskiønt det allerede i Aviserne er bleven bekiendtgjort, at hvem som maatte have Lyst at participere i det Kongel. allernaadigst privilegerede Salpeterverk, og sig indtegne lade førend indeværende Junii Maaneds Udgang skulde nyde en Actie for 10 Rdlr. men de som efter den tid sig melder, maa i Følge Conventionen betalte 12 og en halv Rdlr. saa dog og da bemelte Tid snart expirerer have Directionen for got befunden endnu engang at lade det notificere: Thi vilde de som maatte have Behag at interessere i disse Værker, og af bemelte Tid profitere lade sig indtegne hos Cassererne Mr. Anchersen i Kbhavn, Mr. Hinkelder i Nyekiøbing paa Falster, Mr. Mads Sørensen i Assens, Raadmand Ussing i Ribe, Mr. Kaarsberg i Aarhuus, Mr. Olufsen i Wiborg, og Mr. Gleerup i Aalborg.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
Da Færgeløbet fra Draxminde i Lolland til Femern som Byefogden i Mariboe Hans Christian Aagaard allernaadigst er confereret, nu saaledes er forsynet, at de Reisende som agter at fortsætte deres Reise derover, til Fornøyelse skal vorde transporteret, ikke allene ledig Personer, mens om maatte forlanges Heste eller andre Creature. Saa vorder det til alles Efterretning bekient gjort, og vilde vedkommende addressere Dem til Borger og Skipper Albret Pedersen Boye i Rödbye, som Transporten til enhvers Commoditet efter Veirligets Omstændigheder forsyner.
Berlingske Tidende, 1756-06-14
AVERTISSEMENS. Hos Bogtrykker L. H. Lillie, boende i store Fiolstræde i den forgyldte Oxe, er fra Pressen udkommen: Efterretninger om nye Bøger og lyrde Sager i Danmark og Norg, 30 for April Maaned 1756, 6 Ark. De Lysthavende kan strax bekomme saavel dette som de foregaaende Hæfter, under Prænumerations-Prisen befattede, som er for det hele aar, paa Postpapiir 2 Rdlr. Trykpapir 1 Rdlr. 2 mk. Det seenest udkomne hæfte koster separat 1 mk. 8 s.