Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
Saaledes formener Prof. David, at man upaatvivleligen maa være kommen til den Overbeviisning: "at Hovedstaden forholdsviis maa udrede langt mere til det Offentlige, og i langt høiere Grad bidrage til Statens almindelige Udgifter, end de øvrige Kjøbstæder." Og til denne Overbeviisning kommer man let; thi selv om man maatte finde: at Forfatteren gaaer vel meget i det Smaalige, t. Ex, hvad han bemærker om Adressecontoiret og Auctionscatalogerne, at han undertiden er ganske kan siges fri for at blande Communal- og Statsbyrder med hinanden, at flere af de anførte Summer ere meget for høit anslaaede, at ei alle Momenter, hvor Kjøbenhavns og Provinds=Kjøbstædernes Forholde gjensidig afveies, ere tagne i Betragtning),at man ingenlunde kan sige, at alle de forhøiede Byr) Som et Exempel skal jeg henvise til hvad Forfatteren, bemærker og Bygningsafgiften. Efter at have anført, at Afgiften opkræves i Kjøbenhavn med 2 1/4 Gange, og derimod i de andre Kjøbstæder kun med 2 Gange saameget som oprindelig var paabudet, (ved Frd. af 1ste October 1802) gjør han en Sammenligning mellem deres Folkemængde og faaer derved ud, at i Kjøbenhavn svares pr. Jndivid over 9 Rbmk. og i Kjøbstæderne kun omtrent 6 Mk.; men et endnu nærmere liggende Sammenligningspunct, Bygningernes Assuranceværdie paa begge Steder, afbenyttes aldeles ikke. Herom har Confr. Ørsted i Ny Collegialtidender No. 16 Pag. 229 fremført sin Mening, hvorved et ganske andet Resultat udkommer. Han siger: Deraf at den oprindelige Afgift i Kjøbenhavn i det Hele har faaet en større Forhøielse er det ingen afgjort Følge, at den i det Hele er forholdsmæssig høiere. Afgiften blev nemlig oprindeligviis funden byrdefuldere i de øvrige Kjøbstæder end i Kjøbenhavn, hvor det samme beboede Rum har en større Værdie og giver en større Jndtægt end andensteds. Kjøbenhavn bærer for Tiden vel, med et noget over, ringere Folketal, omtrent 37 pCt. større Bygnings afgift end samtlige øvrige Kjøbstæder, men skulde Bygningernes Assuranceværdie lægges til Grund, vilde den endog komme meget høiere; thi Kjøbenhavn med Forstæder, hvilke ere indbefattede i Bygningsafgiften, har nærved et dobbelt saa stort Assurancebeløb som samtlige øvrige Kjøbstæder. Sagen er saaledes langtfra ikke klar. der og Paalæg bæres af Kjøbenhavnerne alene, saasom f. Ex. de Producenter fra det øvrige Rige, som bringe deres Vare til Torv i Hovedstaden, maae antages at bære en betydelig Deel af den forhøiede Consumtions afgift, og da det udenbyes Forbrug af Brændeviin og Kjøbenhavns Jndustrifrembringelser overhovedet ligeledes bliver belastet af Brændeviinsproductionspaalæget, ja disse Sidste af Alt, som gjør Kjøbenhavn til et dyrt Levested m. m., og at det vel ei vilde være vanskeligt at paapege enkelte mindre Præstationer til det Offentlige, som ogsaa de andre Kjøbstæder maae bære, enten analogisk med Hovedstaden, eller hvorfor denne er fri, saa vil man dog villig indrømme, at hans Fremstilling i Hovedsagen ei lader sig gjendrive; men at Kjøbenhavn virkelig er den særdeles Beskattede. Jeg har med Flid saa nøiagtigt gjennemgaaet denne ene Side af Spørgsmaalet, for derved at erholde Ret til, fra mit Synspunct at beklage, at den høitagtede Forfatter ikke har værdiget sammes anden Side, hvorvidt Kjøbenhavn endnu maatte være den særdeles Begunstigede, en ligesaa serupuløs og udtømmende Critik. Jmidlertid træffer denne Bebreidelse ei alene ham; men i ligesaa høi Grad de af de kjøbenhavnske Blade, som i de sidste Aar have behandlet denne Gjenstand. At Kjøbenhavn er høiere beskattet end Landets øvrige Kjøbstæder, have de paastaaet og det have de beviist, at Kjøbenhavn ei længer har noget Fortrin, som kan begrunde denne høiere Beskatning, det have de ligeledes paastaaet; men det have de ikke beviist. De have ei engang stræbt at føre noget Beviis derfor, men ligefrem antaget det som noget Givet og almindelig Erkjendt, at det nu engang forholder sig saaledes; thi at det løst henkastes: vor Handel er betydelig gaaet tilbage, vore Monopoler ere ophævede, vor Bye er vistnok Rigets Hoved- og Residentsstad; men det veier kun lidt i Vægtskaalen, – ere ikkun Paastande, ikke Beviser. Kunde nemlig ikke Handelens Aftagelse grunde sig paa Omstændigheder, som maaskee vare forbigaaende, og om kortere eller længere Tid lode vente en Forandring; paa somme trykkende Baand, der burde hæves, og ogsaa ville blive det, Vare Monopolerne af nogen Værd, eller vare de vel endogsaa ikke af det Slags, som mere ere til Skade end til Gavn, som lamme Hundredes Handelsforetagender, medens de ikkun fremme nogle Enkeltes, Og saaledes kunde man endnu fremsætte flere Spørgsmaal.