Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-08-29
Stænderforsamlingen i Roeskilde, 33 Møde. 24 August. Præsidenten anmeldte, at han havde modtaget Commiteebetænkning i Sagen betræffende Udkast til en Pensionsanordning for afgaaede kongelige Embedsmænd samt disses Enker og Børn. Endvidere underrettede Præsidenten Forsamlingen om, at han havde modtaget et Skrift af M. L. Nathanson, angaaende Almeen=Væbning, som var blevet henlagt i Læseværelset. - Til foreløbig Behandling blev foretaget Sagen ang. Udkast til en Plakat angaaende Ophævelse af Forordningen 21 Mai 1777 88. J Referentens, Cancellieraad Hunderups Fraværelse, oplæste Etatsr. Stenfeldt den af den nedsatte Committee (Hunderup, Stenfeldt, Lehmann) afgivne Betænkning. Derefter blev foretaget til foreløbig Behandling Sagen, ang, det af Arvefæster Schroll indgivne Andr. fra Gaardmand og Sognef. Rasmus Hansen i Vantinge om Erstatning for en over hans Jordlod anlagt Skolesti. Som Referent i den i Sagen nedsatte Committee (Langkilde, Schroll, Schøller) oplæste Proprietair Langkilde dennes Betænkning, der gaaer ud paa, at det allernaadigst maatte behage Hs. Maj. at lade den næste Stænderforsamling forelægge et Lovudkast, Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. sigtende til at bestemme: at der skal gives vedkommende Grundbesiddere Erstatning for de Skolestier, der af en eller anden Aarsag ansees nødvendige at anlægge, efter at Udskiftningerne ere foregaaede, og til hvilke der ikke ved Udskiftningerne har kunne være taget Hensyn. Arvefæster Schroll. "Det er naturligviis mit Ønske, at Petenten erholder den accorderede Godtgjørelse, naar et Lovbud udkommer, som for Fremtiden paabyder et saadant, hvilket jeg ogsaa har Grund til at haabe efter den kgl. Commissarii Yttringer under den indledende Behandling. Naar han imidlertid da sagde, at en Lovbestemmelse i denne Retning vel ogsaa for Fremtiden vilde komme Andrageren tilgode, da kunde Udtrykket vel gjerne forstaaes som synonymt med formodentligen, og Sagen saaledes dog ikke være vis; muligt, at det ogsaa nærmest er med Hensyn hertil, at min ærede Sidemand har bebudet at stille et Amendement. Hvad de nærmere Omstændigheder ved Vantinge Skoles Udflytning angaaer, som under den foreløbige Behandling bleve fremstillede af den ærede Referent, skal jeg tillade mig at bemærke, at, da Skolen skulde ombygges, var det efter Heden Sogns Ønske, at den skulde ligge paa den forrige Skole lods Grændse, og blev da endvidere den tidligere Skole lod magelagt med en Gaardmands Udmark; den hele Sag er mig nøie bekjendt, da jeg boer i et Nabosogn, og selv har været med at taxere Jorderne." Provst Plesner: "Jeg skal tillade mig at yttre et Par Ord i denne Sag. Jeg deler deres Mening, som ville, at Anordningen ei skal tillægges tilbagevirkende Kraft, da deraf store Vanskeligheder ville opstaae; men Sagen har derfor ligefuldt sin Vigtighed. Det træffer nemlig undertiden, at Man undlader at anvise Skolesti over en Mands Jord, fordi Man synes, at det vilde være ubilligt at berøve ham hans Jord uden Erstatning, ikke at tale om den Uleilighed og Ulempe, som altid vilde blive en Følge af, at Børnene gik over hans Mark. Men naar Anordningen nu bestemmer passende Godtgjørelse for Jorden, vil det oftere blive Tilfældet, at Skolestierblive til Gavn for Skolevæsenet anviste paa de Steder, hvor de bedst og beqvemmest kunne anlægges, og hvor Man hidtil kun undlod at anlægge dem, fordi Man fandt det ubilligt mod Eieren. Med Hensyn til Vedligeholdelsen af de nye Stier, blev det jo nødvendigt for Communen selv at overtage sig den, hvis den ikke kunde komme overeens med Jordeieren paa billige Vilkaar, om at han skulde gjøre det, hvilket denne forøvrigt vistnok i Almindelighed vil være villig til at paatage sig mod en liden Godtgjørelse, da han er interesseret i, at den Vei, der gaaer over hans Mark, holdes i god Stand." Referenten: "Hvad det nys Yttrede angaaer, da er det jo netop til Anbefaling for, at en Lovbestemmelse udkommer i den antydede Retning; det er altsaa samstemmende med Committeens Jndstilling. Til foreløbig Behandling blev endvidere foretaget Sagen betræffende Udkast til en Plakat, ang. Repartition af den Sum, som for Fremtiden vil være fornøden til de i Fordn. 15 Septbr. 1832582 og 3 omhandlede Udgifter. Som Referent for den nedsatte Committee (C. Neergaard, J. Jensen, Wolff) oplæste Kammerraad WolfiCommitteens Betænkning, der gaaer ud paa, at det foreliggende Udkast maa emanere som Lov, og at i Præmisserne til Forsamlingens Betænkning endvidere an drages paa: at det Overskud af omtrent 8,700 Rbd., som er udkommet siden 1 Januar 1833 ved Repartitionen af de Udgifter, som efter Frog. 15 Septbr. 1832 S. 2 foreløbigen udredes af Finantserne, maa henlægges til et Fond, som gjøres frugtbringende, og som skal tjene til Bestridelsen af saadanne extraordinaire Udgifter, som efter oftnævnte Forordnings § 2 kan komme til at paahvile Kjøbstæderne og Amterne; at i Fremtiden en aarlig Opgjørelse skal finde Sted over det Overskud, som muligen fremdeles vil vise sig i Repartitionsbeløbet, og dette tillægges Capitalen til lignende Anvendelse; at et aarligt Regnskab over Fondet aflægges, og kundgjøres som Regnskaberne over offentlige Midler, og endeligen, at Man Jntet finder at erindre imod, at den Andeel af Erstatningssummen, som kan falde paa Kjøbstæderne, reparteres paa den i Plakaten af 7 Juni 1843 bestemte Maade, og at hele det Beløb, som falder paa Amterne, fordeles efter sammes Hartkorn efter den nye Matricul. Til foreløbig Behandling blev sluttelig foretaget Sagen ang. Udkast til en Anordning om Jndskrænkning i den Tid, hvori en Creditor kan holde sin Debitor i Gjeldsfængsel. Som Reserent for den nedsatte Committee (Harhoff, Meinert, Nye) oplæste Justitsraad Harhoff Committeens Betænkning, der gaaer ud paa, at det forelagte Udkast emanerer som Lov. - 34 Møde. 25 August. Præsidenten anmeldte, at han havde modtaget følgende private Andragender: Agent Bruun; Andr. fra endeel Borgere i Rudkjøbing ang. Værnepligten. Raadmand Hansen: Andr. fra Høkercorporationen i Kjøbenhavn ang. uforandret Bestaaen af dens nuværende Handelsret. - Til endelig Behandling blev foretaget Sagen betræffende Skibsklarerer, Kircks Andr. om Ophævelse af Consumtionen i Kongeriget, eensartet Toldlovgivning og Brændeviinsafgift for den hele danske Stat. Jngen begjærede Ordet, og ved Afstemningen blev Committeens Jndstilling: "at et Lovforslag, sigtende til Consumtionens Ophævelse i Kongeriget, og til en eensartet Toldlovgivning og Brændeviinsafgift for den hele danske Stat, maatte blive forelagt de næstpaafølgende sammenkaldende enten extraordinaire eller ordinaire Stænderforsamlinger, antaget eenstemmig med 51 Stemmer. Prokurator Boesgaard oplæste derefter det af ham indgivne Andr. om, at Ligning paa Formue og Leilighed ophæves, og Hartkorn og Næring lægges til Grund for de communale Bidrag.