Berlingske Tidende, 1797-06-23
Paris, den 9de Junii. I Gaar holdte Directoriet en offentlig Sammenkomst Seleldet af fine Ministre og Corps diplomatique begav det sig. i Andiente: Salen. Ministeren for de udenlandske Sager forestillede derpaa Direktoriet r Dreyer, overordentliGesandt og befuldmægtiget Minister fra Kongen af Danne mark ved den franske Republik, der holdte følgende Talle Berger Præsident i De Ønsker, som Kongen min Herrede. andig har haaret for den franske Nations Vel, ere overaldetiendte. Virkelige Handlinger, som uden nogen Afbryselse ere blevne igientagne have beviist ans Majestæts Venskab for denne Nation, og hans oprigtige Tilbøielighed til at lere i den fuldkomneste Forstaaelse med samme. Hvor virke. der Handlinger tale ere altsaa Forsaringer unødvendig kongens Ønske, at dørte og enette endnu trangere de forbindelser, hvis Varighed og Saliditet er grundet paa begge Marianernes giensidige Jnteresse, er uforanderlig, dette Enskes Ogsaldelse udgiør Gienstanden af min Sandelse. De Majestæt har overdraget mig Dørger Directeurer, at med hele Dem den høiildende Forsikring om det Sandslag, som be ler Høistsamme med den franske Republik, og jeg ønsker mig til Lytte, at være nu en Tolk af samme. Jntet vil mangle min Lykke, Borger=Directeurer, naar jeg, ved at opfylde Kongens Hensigter og Ønsker, kan erholde nogen Fordring paa deres Tillid og Agtelse. Præsidenten, Borger Carnet, svarede ham herpaa følgende: Min Dr. overordentlige Gesandt og befuldmægtiget Minister fra Kongen af Dannemart! Det fuldbyrdende Ditectorium modtager med inderlig Fornøielse de Venskabs Forsikringer, som Hans Danske Majestæt ved Dem meddeler det. Den franske Republiks Regiering skal intet undlade, som kan tiene til at vedligeholde den gode Forstaaelse, som i saa lang Tid har hersket imellem begge Nationerne. Kongen af Dannemarks oprigtige Opførsel mod Republiken, under den hele Revolution har ved et nyt Baand knyttet de Baand, som forene dem endnu trangere. Directoriets ivrige Ønske, at endelig fra alle Europas Magter forenede ved en varig Fred, er dem en nye Borgen for Directoriets Sindelag mod en Maat, som aldrig har afladt, at være en Ven af samme. Directoriet, min er befuldmægtigede Minister, tvivler ik te paa at de personlige Eienskaber som have erhvervet Dem Hansdanske Majestæts Tillid, jo ogsaa skulle forskaffe Demden Regierings Agtelse og Velvillighed, hos hvilken De har Ordre at repræsentere bemeldte Hans Majestæt. Den nye neapolitanske Gesandt Russe som herpaa blev forestille, erklærede Directoriet i sin Tale hans Konges oprigtige Venskab og Glæde over den imellem begge Magter oprettede Fred med det Haab, at samme skulde udslette Erindringen, af det Onde, som man gjensidig ved Krigen havde tilføiet hverandre Præsidenten Carnet svarede: Langt fra os være at tænke tilbage paa det, som kunde forstyrre den gode Forstaaelse og det oprigtige Venskab, som vi ønske at forplante mellem begge Nationerne Borgeren Michell, Minister for Republiken Gens, saade blandt andet til Directoriet. Det franske Folk skal ikke unddrage Genden adelmedge Beskyttelse, som den i saa mange Aar har beæret den med, naar dens stedse Hengivenhed er tilstrækkelig til Sikkerhed for en vedvarende Beskyttelse. Gene er stedse blevet Frankrig, troe, endog i den stormende Tid, da Europa syntes at have sammensværet sig til dets Undergang. - Præsidenten Carner, svarede: Gen har forenet sin Sag med den franske Republitt, og Directoriet skal ikke ville dem fra hverandre. Herpaa blev Cabarrusforestillet der som den officielle Protocol siger, skal afreise som befuldmagt Minister fra Kongen af Spanien til den Congres paa hvilken derimellem den frang. Republit og dennydske Keiser sluttede Prelimannstreds Ar tiller skalle guldbyrdes. i Slutninglanden fra Konstant noget tilbagekomme islandt Vernings forestillet. Han over leverte Directoriet er et Parten oversendt fortin glaae med den Anmærkning: Alt dette var den første Foræring i beSlag, hvertil Muhamedammemen havde besluttet saa gav tilkiende, at Parten følede Værdien af den franske Repubille Venskab, og at sammes Derømmelse ere var den ud kiendt " Dan berørte derpaa Vigtigheden og Vangende. den vedhans belædte gandskabspan, og han underen ved Sader, Stifte og Grundsætninger fra og saa forskabet. Nation, har maattet foreslaae og paaar over saa maanestobare Establissementer i Levantet, hvorved han imidlertid paa det retskafneste var bleven understøttet af sine Medarbeidere og andre det værende Franskmand. J den Slavelse, som han overleverede fra Stor Admiralen Huulsen Paan, skriver denne: Vernings har ved sin Aftene givet Porten tiliende det saaske, at kunne overbringe Directorerne rigtig gan som kunde blive opstilt med den tilbørlige Udmartelenderer. givende Corpses Forsamlingssal blandt andre Nationer laae, som støde i Venskab med den franske Repalg : Klag af lige Formes Størrelse, som Flaagens paa den telsergStil som Stor Admaalen selv commanderie var derier, bleven forfærdiget og overleveret som et Venskabe Pant i Ve nings Dænder. Barthelem kom at Stilhed hertil den at undpaa alle Høitideligheder skiftede han Vogn for Pari Pariselv tog han en Hørpaan, for at melde sig hos tilkommende Colleger. Stildvagten vilde tre lade hans komme frem, førend han faade hvem han naar Barnet kom ham i Made i Datten. Hans nye alleder medtog ham paa det venstadthan og paa samme Dag han Besen at man Mine Daribelemple Rente fra Barn til Paris. Slags fortsat Triumph. Overalt blev han paagaar at de nanette Autoriteter, som aflande ham deres hansens Lotenstninger og de ubetydlante Deyler paa Plads og al sendahed med hans Valg. Dette paa andre hans høide Oplagelse, Dagtoriet ane Colleger og Manden vare Stadstladet Ministeren Banere og Cand. - ertalt Laaarde afhentede ham til den saamange og anlingetal Minaler Mammentionedegad han alle .de høiere militiske Haarurer bleve ham bøyeste Efter Pl. deres med hvint han halede unge Kollegergadengang. stalleret Han beskadne Tale er ogsaa derier almindsnamart vardig at hantlomme ertager naadingen Venediede. Min første Følene ved min Udnævnelse, sagde han var mede Kræfters Utilstrækkelighed. Vidne paa den Glands som den franske Republer havde Udenlands, var den overmaade stol, . Belvillighed som kaldte mig til den første Magistrat, gandske udridtlig for mig; man man glemt, som man Spaa hed, og følede det Lotten af min Bestemmelse. At bivaane en seirende Revolutions sidste Dage, for at sittergiøre samt mes Velgierninger, at gotgiøre med dem og Lovgivningen er langt Uveirs Onde, hvilken Løbebane og hvor meget Tiltrækkende. Derved ledede minden atte mindre forsøiske Haab, at sinde i Directorier Orandskostet til en almindelig Fred. J. troede at den franske Republik skal efterat den har vunststort og maatige ogsaa vise sig bestandig og freden maadsgrummeste Kiender. Rettandighed sitteraler Sigernes Varighed. Retfærdighed og Moderation efter Seiervindinger. ne, skulle frembringe hun varier Fred, som for bestandig maastadsaatte den Constitution som Frantrig har givet sig. Til Slutning forsikrede han sin udredenge hengivenhed sorCommationen. Med den inderligste Glade Borger an derbare Collega saarede Pranden Tønnet, optager Digtetoriet Dem i sit Sted. De vidste ganskelige Tider at forskaffe Repadisten. Aftene udenlands, at beholdt dens gamle og troe Allierte, og at neutralitere deres naanstige Sindelave som vilde og atte den nye Kiendet. Dette udstratte Kundskaber og den Maderations Kands som bestalet Dem, ere en sattet Boren for den lattende Fremgang med hvilken De i Forening. med os til arbeide paa det store Fredaværts Kulden. . Deres gamlede Grandsætninger former os ogsaa om: at og saalede skalle bidrat hagge Freden paa retfærdige Grund velde og saakalde Detingelser. Langt fra Factionerne. Slesige som aalang har styrtet det Jndre af varaade: lands Ordragelse aar De med hinariestedlunnet damme der, ring og deres tilkommende Bestrædelser med og at under. lette den meget behastig det Paade at for disse Kar, tionensigtetgjorte. Ved nærmere Kundskab om Dirtere. en Arbeide og den under sammes Medlemmer hørstende. Salghedshands og at et stalle skiæner det Aarene for Aarene og en med samme det Sandslag for den forrige Konge Le tagen nedsomhangadstue Jndater. Melskabensgader. gaaer Dagegge Maaneder opsatte hos os dens hans billadte tønder Postadsom Daatage i Bendsen. senden, dingde Han Forrige Nat ankom en Comet med Deveder fra de sanste Digenterium til det Regiering halle indeholdte glagerandre Parteren Amsanadem fra vort Kongere. en skaldendomged - J Følgeld at skal god Maal. melserne som manaster eller dagraastes Forlangende. anden denne angaardenendende Kannskabet Pariedansig og desangaaes Mages ankom der dagede Messegangende Mahimsig ved Mønalender Dags ogsaa de Delige til Kongen. Ved er allene Papegen saare med denne Sagligen har de Tillette givet tillund deres Dedrøvene berøvet, at deres Opførsel urigtig var bleven forestier, og erklæret sig hengivne. for deres tillere Fædreneland. Sidere siges i dette Papiir, at Flaadens Besværinger vare blevne Kongen forebragt med den, bedrige Respet: at de derpaa forlangt et tillerdsstillende. Saar inden 32 Timer og at de eller skulde giøre noget dygrover Riget skulde forandtes og forstaaet. Der blev af den Aarsaa strax holdt en Admiralitetsforsamling. hanten Lord Spener han satil Kongen. . heimeraa det skal demkommen være bleven bosatter at tiller have Matrostenen Fordringer, og der skal være afsende Ord. Admiral Danner des der. blendtgiøre DelegarStedet ved Nere denne Dagning. - Det viser sig. standig mere, at disse Oprører blive ledøde af en udenlandJndsladen. De give dette tilkiende i deres Skrifter ved Grundsætninger og Udtryk, og ved Slutningorden: Lotte og Brøderskab, og man troer, at deres Tindsel, at man skulde forskaartes og forandres over Udførelsen at samme, ved torde gaae ud paa at dringe, ifald da vare i Stand dertil, de konge Seide tilenskommed Af Admiral Duntant Flands fra Stide stadte tilde Rebalse ved Nøre hvorover disse have en almindelig Salge: Handelen der i Havnen er paa nagaaende Tid standser id Oprørerne anholde alle Selve som vige og eller med at Themsen og lade Jntet fortsatte Karten som de itte finde for got at alve Paa. Paa denne Maade have de allerede omringet 100 Fartøier, og borttaget fra samme alle hvad d. Loft til. Endog Fiskerbaadens anholde de og bortige Kiske neg dog lade Oprørerne de neutrale Sølve paa Aller vegne søges de virtsomste Anstalter til at sætte sig imod dem. Paa den anden Side bliver man daglig mere overbeviist om: at den største Deel af det velsindede Stidsmandskab, som opholder sig hos Rebellerne, ikke har giort det af Valg. Man er at samme have, da de erfarede, at de ved den kongelige Proclamation vare blevne erkiendte for Statsforrædere, og skalle bliver stranede som saadanne erklæret at ville imodtage. den konggiør Pardon Andre have indelig misbilliget Re. bellernes Opførsel - De Deligerie paa Flaaden ved Plomenin, have formanet de oprørste Matroler paa Flaaden, ved Møre, til at vende tilbage til deres Pligt under samme Betingelser som de en kaldet deres Opførsel en Skampler, paa de brittiske Matrosers Navn. Det samme har ogsaa Flaaden i Søibrad gjort. Matroserne paa AdmiralKingsmine lende, have givet deres Afskuer tilkiende mod Rebellerne og giver dem det Navn Poltrong. - Alle velsindede Matrosig i Dannen ved Secernes maae bære paa deres Kasketter en loseslaae Cararde, som et Tran paa TroestadFalder. den maae de skane sig en anden ellers blive de angalt af Soldaterne En Kabinets Coureer, som var bleven anendt til den rumiske Admiral, for at anmode ham, snart omtring Nørre og hielpe til, at tvinge Optorerne til Lødighed er kommet tilbage med uforrettet Sag. til benaade Admiral har ste allene afslaaer denne Tieneste menenden alver tilkiende, at han i Følge en nyelig erholdt Order fra sit Hof vil gaar hiem.