Københavns Adresseavis, 1772-11-04
af Ctrokne Sterling a 38 Dal. Kaaber: 44549 Dal. 10. Den 12 Dito for de af Ditrukne 1201 Pd. 6 1 a 38 D. K. C. 45640 - 27 Den 22 Dito til Ci Hamborg forde af Betrukne 13460. 13 Sl. Banco a 36 pro Rdlr. - C. 40943 - 10 Courtage for Mækleren. a 1/2 p. C. Brev=Porto 218 Kaaber D. 131318 - 21 Paa denne Maade har 4 fra 12 April til 2 Junii i 51 Dage benyttet sig af 127215 - Fra 2 Junii til 12 Dito 10 Dage 82665 - 24 Fra 12 Junii til 22 Dito i 10 Dage 37024 29 som har kostet A i Provision, Courtage, Brev=Porto og Vexel=Forskiel 403 Daler Kaabber og 19 Øre, som udgjør dre, efte som Vexel Coursen forandrer sig paa hvert Sted. Denne fortreffelige Handel tog saaledes til siden 1738. at den og blev drevet af Vintappere og Høckere, for derved at faae Navn af Grossers og Banquiers. Efterat Jernet blev sat i Banqven, begyndte Penge Mann efterhaanden meere og meere at yttre sig. Mange, som tilforn havde bekommet Jern paa 2 til 3 Maaneders Credit, og for bemeldte Jern erholdt Korn, Hør, Hamp, Uld, eller andet, maatte siden remittere Vexler til at indkiøbe bemeldte Vare, og den, som vilde kiøbe Jern, maatte udsætte Penge derfor i Banquen 8 Dage tilforn, førend han turde røre ved en Stang Jern. Siden denne Forandring, begyndte den her værende Jern Vægt at fyldes med Jern, og Vexel Hanvelen at tage til, saa at den, som Aaret 1738 havde begyndt at trassere 120000 Daler Kobber maatte 1742 rembourssere 240000 Daler Kobber. En vis Mand meget agtet iblant Grossererne, til hvis Hoved han og selv havde opkastet sig, drev denne Handel saa stærk, at han i 2 Aar udbetalte til et Contoir i London 1100 Pd. Sterling allene i 1/2 pro Cento. Provision, hvilket blev bekiendt ved hans Pralerie om hvormeget hans Commissionairer fortiente, da man vidste, hans virkelige Handel ey var af nogen Betydenhed. Nyesgierrighed anledigede mange at opdage, hvad det var for en Handel, som gav saa anseelige Provisioner; hvilket og let blev opdaget, (han havde med mange andre gaaet til Grunde, om han ikke havde været indbefattet i det Politiske Systemme, en Handel, hvormed han mesterlig vidste, at læge smaa Saar. Fra den Tid af begyndte han at giøre sig til Chef for alle nye Jern Indretninger, hvorved han altid brugte den Forsigtighed, at intet fik Fremgang, hvoraf han ingen Nytte havde, ja han skaanede ikke sine egne Cammerader, som altid udraabte ham for en stor Mand. Man begyndte at klage over den høye Vexel=Cours, og denne store Mand maatte ligeledes remedere den Sag, endskiøndt han selv havde været Aarsag til dens Forhøyelse; men han var ikke i Stand til at give et praktikabelt eller nyttig Forslag til dens Nedsættelse, Forslagene tiente allene til at skaffe ham anseelige Provisioner. Det var ikke heller hans Fordeel, at Vexel=Koursen skulde falde, efterdi Jernet stod i ringe Priis; og i Fald Vexel Koursen havde faldet, havde Jernet i Proportion maattet falde i Priisen: Og paa den Tid arbeidede han paa et Jern Kontoirs Indretning, hvorved han fik aarlig Løn og andre store Fordeele. Vexel Koursen kontinuerede bestandig at stige, i det Vexel=Handelen blev fordoblet ved de derved foraarsagede Onera, og Pengemangelen tog daglig Overhaand. I de derom udkomne Skrivter arbeidede man paa at skyde Skylden paa Under Balansen i Handelen, og denne Sætning vidste han mesterlig at soutinere. J November 1748, gik det Schneide ske Huus over Ende, som var den fornemste Stytte for Vexel Negotien, over 180000 Rdlr. Banco kom en Dag med Protest tilbage, og foraarsagede ikke liden Allarm iblandt Vexel Handlerne. En Deel faldt, og andre hinkede lægge efter. Dette Fald hæmmede en Deel af Vexel=Negotien. Men der opstod et andet Huus i Hamborg, som herpaa antog Vexel=Handlernes Kommissioner. Herefter maatte Jern=Kontoiret indrettes, da det var at befrygte, at Vexel Koursen vilde falde, og i Følge, deraf Priisen paa Jernet. De var uomgiængelig nødvendige, at naar Vexel Koursen faldt, Jernets Priis efter Proportion maatte forhøyes. Og uagtet det endnu var i frisk Minde, hvad Sverrig havde profiteret ved Tiære=Handelen og Kaabber Kontoiret, eftertænkte man dog ikke de Følger, som Jern=Kontoiret i Tidens Længde kunde føre med sig; Jernet kom hastig i høy Priis og Projeltmageren i stor Konsidderation, saa indtet kunde fuldføres uden hans Raad og Villie. Efterat det svenske Jern var stegen over 50 Daler, begyndte Russerne at fordoble deres Arbeide. Aar 1749, blev første Gang sendt 1300 Skpd. Russisk Jern til Marseille, som der blev solgt a 9 1/2 Livres pr. 100 Pd. med 20 pro Cent Avance. Det Svenske havde kostet den selv, som havde udskibet det, 12 Livres. Av. 17500 sendte Russerne 3000 Skpd. Jern til Marseille, som blev solgt for 10 a 10 1/2 Livres. Ad. 1752 kom til Marseille i November og December 1800 Skpd. Russisk Jern af alle Sorter, og blev solgt for 1 1/2 a 11 Livres, saa at Russerne i 4 Aar havde formeret deres Udskibning fra 70000 til 170000 Skpd. I Henseende til saadan Avance, som dervar paa det Russiske Jern, blev en saadan Søgning derefter 1753, at det ikke meere kunde faaes. Saa snart en StangJern var kommen til Petersborg, blev den strax opkiøbt, hvorfor Russerne forhøyede Priisen til 10 Copeker paa Pud, som gav vor ern Kontoir i forrige Aar lidt Luft. Jmidlertid. profiterede Russerne aarlig til to Millioner Daler Kaabber. deraf, og efterdi de saa anseelig profiterede ved vor Jerns For høyelse, forsømmede de ikke daglig at formeere deres Jern Verker. Hvad for Nytte Sverrig med Tiden vil have deraf, faaer vi at see om nogle Aar. Den som heraf ikke kan begribe Aarsagen til den høye Vexel Cours, kan faae meer Kundskab derom af afg. Henrich, Hars Petersen og Hisings Bøger, i sær da deres Creditorer, nu stride om Kap med hinanden, angaaende Avancen af deres drevne Vexelhandel.