Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1685-09-01
Ofver-Ungern. General Schulz har der 26 Augusti bestormet Eperies udi halff tredie Timer, men dog ere hans Folck aff de Beleyrede blefven afslagen, saa at der er funden 300 Døde oc queste; Jblant de Døde var en Ritmester 3. Hauptmænd oc 2 Lieuten; hvorofver høystbemelte General haffver ladet giøre en større Mine, oc med større Canoner beskyde forbemelte Bye, saa at de Beleirede bleffve tiltvungen at slutte en Accord med General Schultz, hvorpaa hand med sine Folck indmarcherede, oc maatte Jndbyggerne strax nedlegge deris Vaaben, de Tydske Folck som der fantis, tog hand an udi Tieneste, men Heyduckerne bleffve convoyerede til Ca skau. Disse effterfølgende Puncter har General Schulz samme Tid samtyckt: 1. Commendanten fordi hand var en Tydsk, skal bliffve bevilliget at tage Tieniste hos Hans Keis. Maj. 2. De gemeene Tydske Soldater skal komme igien til deris forrige Regimenter, eller bliffve iblant andre understucken. De Tolpatiske skal niude den Frihed, at de enten maa begifve sig udi Hans Keyserl. Maj. Tieniste, eller oc forføje sig igien til Teckelyis Parti, 3. Skal Kircker oc Skoler, udi den samme stand, saasom ellers de andre ere, i de Stæder, som Hr. General tilforn haffver indtaget, forbliffve. 4. skal alle Adelige Personer, oc ellers andre Undersaatter, uforhindrede begiffve sig igien paa deris Gods, oc efter at de har aflagt deris Eed, besidde det med Fred og Rolighed. 5. Skal Retten, Magistraten oc Øfrigheden icke bliffve anfectet udi nogen Maade. 6. Skal Byen icke bliffve plyndret under største Lifstraff. Dog skal 7. alle disse Puncter blifveratificerede af Hans Keis. M. Croatien. Græfve Erdødi, Banus Croatiæ eller Stadholderen udi Croatien, haffver gjort et lyckeligt Tog udi den Provintz Bosnia, som af denne efterfølgende Relation kand eractis: Effterat Græfve Erdoedii, Banus Croatiæ, marcherede udaff sin Residentz-stad Selino den 23. Aug. med 4000. Mænd til Fods oc 1000. til Hest, oc tviflede paa om hand kunde angribe Castanowiza, eftersom hand befrygtede sig for, at den Tyrckiske Guarnison af Dubiza skulde forhindre hannem at komme tilbage igien, oc hand herforuden icke kunde føre sit fuldkommen Artillerie med sig derhen, da har hand resolveret sig til først at bestorme Dubiza, hvorfore hand lod ofver sætte nogle af sine Folck med smaa Skibe, oc nogle med Baader over Sau-Floden, oc kom saa effter 4 Dage med alle sine Folck for Dubiza, som var en Stad meget rig af Folck oc Formue, der omkring vare adskillige Lystige Skofve, Enge, Viingaarde, oc derved et Slot med en sterck Guarnison forsiunet; Der hand nu var ankommen, gaff hand Ordre til Rytteriet at svemme foran, og Fodfolcket efter dennem ofver den Flod Unna, hvorudi paa samme Tid var ickun laugt Vand, oc enddog Tyrckerne med idelig fyren, stræbede effter at forhindre dennem, kom de omsider uden nogen synderlig Folcke-spilde lyckelig der offver, oc efftersom Byen haffde ingen anden Be festning paa den samme sted, end forbemeldte Flov, indtoge de strax Staden med stor skrig, oc aldelis udplyndrede den, Tyrckerne bleffve alle ihielslagne, men de Christne endeel førde derfra oc endeel forbleff der effter deris Begiering De Christnes Præst, af den fryct som hand hafde for udi saadan en Furie at skulle omkomme, stod med Mestehagelen og holt Crucifixet udi Hænderne, ydmyggeligst bedende at hand dog motte for Christi skyld beholde sit Liff, hvilcket hannem ogsaa gierne bleff forundt. Jmidlertid bekom de Keyserlige et riigt Bytte, men dog kunde de intet videre udrette, efftersom Tyrckerne fyrede meget sterck af Slottet, hvorfore de resolverede sig til at afbrænde Byen, men Jlden gjorde dog ingen Virkning, førend 2. Timer der effter, oc marcherede de Christne udi god Orden tilbage igien, der Tyrckerne dette saae, begaffve de sig med flyffvende Fahner aff Slottet oc conjungerede sig med de nest omkringliggende Guarnisoner, som vare kommen dennem til hielp, oc enddog de nogle gange giorde Anfald paa de Christne, bleffve de saa mandeligen dreffne tilbage igien, saa at mange bleffve paa steden, oc de øfrige maatte salvere sig med Flucten. Jmidlertid haffde Jlden saa meget taget ofverhaand, at icke alleniste den gandske Stad og alt det som var derudi af Gods oc Lifsmidler, bleff lagt udi Aske, men den antændte ocsaa de 3. Taarne paa Slottet, oc bleff iligemaade gandske aff brændt. Udi denne Storm oc Action har de Christne ickun mistet 8. Mænd oc 12. Heste, herforuden vare der 20. qveste aff dennem. Men aff Tyrckerne ere der bleffven ofver 1000 Mænd: Ellers skal de Christne hafve bekommet der offver 200000. Gylden rede Penge, foruden andre kostbare Mobilier. Hr. Capitain Vi-Comte Jellasich er med 7 Standarter som sammesteds bleffve erobrede, henskicket til Wien at giffve Hans Keyserlig Maytt. denne lyckelige Seyervinding tilkiende.