Berlingske Tidende, 1811-10-28
Naar Selskabets nuværende Præses ved Døden afgaaer, vælger Selskabet en anden udmærket Mand til Plæses, hvilke Vilg igiennem det Kongelige danske Cancellie, der i Præsidis Vacance fordrager Selskabets Anliggender for Kongen, indstilles til Hs. Majestæts allerhøieste Approbation. 5) Ligeledes rærer Selskabet et af des i Trondhiem boende Medlemmer til Vepæes, saasnart den nuværende døer eller fratræder, hvilket Valg dog igiennem Præses forestilles Hs Majestæt til allernaadigst Approbation. Vice-Præsidis Embedstid er 5 Aar; dog kan han rældes paa ny, og ved bliver i begge Tilfælde at forvalte sit Embede, indtil Approbationen paa det nye Valg er indløben. 6, Selskabet inddeles i følgende Classer: 1ste Classe for de philosorhiske og historiske Videnskaber; 2den Classe for Literaturen og de skiønne Kunster, (hvorunder indbefattes Grandskning i det gamle nordiske Sprog og Oldsager;) 3die Elisse for de mathematiske og physisk-occomiske Videnskaber (under hvilken henhører alt hvad der har Hensyn til Næringsbrug i Almindelighed, samt Landboe og Kunstflid i Særdeleshed, Under disse forskellige Classer ordnes Selskabets saavel vær værende som tilkommende Medlemmer, enten efter eget Ønske, naar Samme tilkiendegives for Directionen, eller efter de fra dem indsendte Afhandlingers Jndhold. 7) Selskabets Anliggende forvaltes af en Direction, bestaaende af Vicepræses og en Medlem af enhver af fornævnte Classer. Denne Directions Plieter i Almindelighed ere: a) at have Opsigt med alle Selskabets Eiendele og Jndtægter, samt søge for deres Vedligeholdelse, mulige Forøgelse og rigtige Anvendelse; b) dreas Omsorg for, et Ligaterne blive anvente i Overeensstemmelse med Tistatorernes Villie ; c) modtage og giønnemgaae alle til Selskabet indløbende Afhandlinger, Forslag og andre Documenter; d) besørge Trykningen og Forhandlingen af Selskabets Skrifter; e) forenstalte det Fornødne i Henseende til nye Medlemmers Antagelse ; f) b. sørge alt, hvad der til henhører til de miers Udsættelse og Tilkiendelse i 8) sammenkalde Selskadets nærværende Medlemmer til de ordentlige og overordentlige Forsamlinger; b) correspondere i Selskabets Navn med inden og udenlandske Lærde eller occonomiske Selskaber, samt med enkelte udmærkede Videnskabsmænd, med hvilke Selskabet kan have Gavn af at underholde en uafbrudt Forbindelse, saasom ved at meddele Efterretninger om de Opdagelser eller Fremskridt i Videnskaber og Kunster, som giøres i Norden, hved der belønnes af Selskabet, bekiendtgiøres ved dets Skrifter, c. a. s.; i) udstede offentlige Bekiendtgjørelser i Selskabets Navn, i blandt hvilke de videnskabelige Priisopgavers i skee ved Programmer, saavel i det latinske som danske Sprog; ) ved hvert Aars Udgang forsatte og giennem Visepræses tilsende Præses en summar sk Beretning af om Selskabers Tilstand, hvilken ogsaa foredrages i Selskabets først og gentlige Forsamling i hvert Aar, og endeligen i Almindelighed 1) i foreslaae, foranstalte og udføre alt Selskabet angaaende, i Overeensstemmelse med dets Hensigt i disse Statuter. (Fortsættelsen følger.) Forordning, for Danmark og Norge, som indeholder nærmere Bestemmelser i Henseende til Ægtefolks A skillelse. Vi Fretkrik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge a., giøre viterligt. Da det er vigtigt for Borgersom unders som for hver en li Families Vil, at det Baand, der sammenknytter Ægtefolk, ikke udfindigen løsnes, og da Relitionens Bud, ikke mindre end Sta ere Love, bør kaldes dem til Minde, som, uden tvingende Aarsager, ønske den Fortning været, der st fredes for Livstid; saa finde Vi Os bevægede til herved at opfordre Vore gristlige Embedsmænd, at de, i Overeensstemmelse med Danske- og Norske Lors 2den B. 9de Cap. 8de Act. forene deres Bestrædelser med de verdslige Øvrigheders og de af O anordnede Forligelses=Commissioners, til det ære ude Øiemed, at forebygge og hemme saadanne Mit forstaaelser im llan Husbond og Hustrue, der kunde fremkalde Tvidragt og verig Attraae til at skillet fra hverandt. Vi befale derhos saaledes som følger. 1. Den, som begiærer Tilladelse at leve separeret, i Hensee de til Bord og Seng fra sin Ægtefælle, skal med sig Ansøgning til Øvrigheden lade følge Attest fra sin Sjelesørger, hvori denne bevidner, et Ansøgerens Beslutning har været ham saa betimeligen bekiendt, at han har havt vedbørlig Leilighed til i saa Henseende at efterkomme, hvad der, i Følge Danske og Norsk Lovs 2 - 9 - 8, samt nærværinde Anordning, paaligger Præsterne. 2. Lige Attest skal ved ægges den Ansøgning, som en Æge alle, der lever separeret i Huuseende til Bord og Seng indgiver om Æg eskabets aldeles Ophævelse. 3. Ansøgninger, som ikke ere forsynede med saadan Aftest, skulle Østighederne uden videre hinlægge, som Andragender, paa hvilke der intet er at agte. 4. Opholde Ægtefolkene sig paa forskiellige Steder, da bør Øvrigheden drage Omsorg for, at den fraværende Ægtefælles Siel sørger bliver underrettet om den ansøgte Adskillelse fra Bord og Sing eller Ophævelse af Ægteskabet, og livnet fornøden Tid til, ogsaa fra sin Side at opfylde Lovens og denne Anordnines Bydende. 5. Den ved Anordningerne befalede Mægling til Forlig, som bør prøves af Øs i heden, forinden den enten tilstede Ægtefolk at live separerede i Henseende til Bord og Seng, eller med Anbefaling indsender separerede Ægtefolks Ansøgning som Ægteskabets aldeles Ophævelse, vedbliver i øvrigt fremdeles, som hidtil. Hvorefter all Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 18de October 1811. Under Vor Kongelige Haand og Stigl. Frederik R. (L. S.) Forordning, som bestemmer de Vilkaar, under hvilke Kiøbstads-Jorder i Danmark og Norge kunne afhændes. Vi Friderik den Stette, af Guds Naade Konge til Danmark og de Norge; giøre vitterligt, at Vi allernaadigst have fundet for godt, at hæve de Jndskrænkninger ved Kiølstæd jorders Salg, som hidtil havde Sted, og derimod om disse Jorders frie Afhændelse til fordeelagtigere i Brug ar bestemme følgende. 1) Hver Kiøbstadens Jorder ere udskiftede til Grundene eller Byggepladsene i Samme, skal det være enhver, som nogen saadan Lod til tører, uformeent et afhænde denne særskilt fra Grunden, til hvilken 6 den var henlagt, under de Vilkaar, som i denne Vor Anordning fore strives. 2) Kiøberen af en saadan fra nogen Kiøbstædsgrund afhændet Jord skal være berettiget til at bebygge Samme, at borsætte sig derpaa, og der at delve borgerlig Næring som Haandværker; derimod maa har ingenlunde der bruge Handel, ei heller brænde Brændeviin enten til egen Forbrug eller til Salg, samt ikke brygge Øll uden til sit Huses Fornødenhed. 3) Det staaer saavil udenbyes som indenbyes Mand frit for, at kiøbt slige Jorden. Dog bør Enhver, som derpaa erhverver Eiendom, lige med andre Byens Jndvaanere der tage i alle de reelle og personelle Tynger, som disse paalægges, forsaavidt han ikke ved Privilegier maatte være befriet for de sidste. 4) Den første Kiøber af saden Jord, der sælges adskilt fra den de Grund, hvortil den var udskiftet og henlagt, skal til Kiøbstædens Kæmnercasse, af hver Tønde Land geometrisk Maal, erlægge en aarlig Aftift af 2 Skupper Dyg, som betales i Penge, beregnet efter hvert Aars Capitis Tixt. 5) Vid hver Forandring af Eier forhøies denne aarlige Afgift med 2 Skiepper Byg, indtil den her na er en Tdr. Byg pr. Tde. Land, hvorefter ingen yderligere Forhøielse i Samme bør finde Sted. I Ligeledet stil ved hver Forandring af Eier, ertrages en Regnetion af 1 Rdlr. pr. Tdr. Land, til Byens Kæmmerkasse. Saa 18 og ved Salg af slige Jorder, ligesom ved Salg af andre faste Eiendomme, erlægges til Vor Kasse hved nu er eller herefter vorder paabudet. 7) J Henseende til de Kiøbstædsjorder, hvilke nu et er, udskiftede til Grundene, men derimod overdragne een eller anden Jndvaaner, med den Forpligtelse, at de ei kunne afhændes til Andre end Byens Borgers eller Jndvaanere, ville Vi lernaadigst tillade, at slige Jorder herefter, ikke mindre end de forhen omhandlede, maae sælges til udenbyes Møde, til at bygges og beboes under oven ævnte Betingelser. O stivt Salg af saadan Jord saavel den aarlige Afgift, som Recognition ved Forandring af Eier, ikkun sælles til den Halve, imod hvad der paa Grund af Forestaaende, bør svares til Kammerkassen af de Jorder, der nu hæfte til Grundene. 8) Med lige Frihed, samt mod saadan Afgift og Recognition, som i H. 7 er bestemt, kunne og de til Kiøbstædgrunde henlagte Jorder, hvoraf der allerede svares særskilt aarligen Afgift til Kirker, Skolen, og andre offentlige Stiftelser, separat fra Grund a hændes, dog, at hvad som nu deraf svares til slige offentlige Indretninger, fremdeles vidbliver uforand er. 9) Hvergang en Familie boesætter sig paa nogen, i Følge af denne Anordning afhærdet, Kiøbstædsjold, tør Saadant ster af Øvrigheden, indberettes til Vort Vestindisk Guirniske Rinte- og General Toldkammer, paa det at hvad der fra Toldræsenes Side i den Anledning maattet findes nødvendigt, kan vorde iagttaget. Frederik R.