JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-09-30
Den 3die Julii sidst døde her paa Stedet Enken Elisabet. Holst, hvis Boe strax blev taget under behørig Registering og Vurdering til paafølgende Skiftebehandling, ligesom og Auction over Boets Effecter allerede er afholdt. Dette Dødsfald bliver herved bekiendtgjort til Efterretning for saavel Arvinger som Credi= og Debitorer med tilkiendegivende, at enhver af dem som i den ene eller anden Henseende maatte have noget i dette Stervboe at erindre, inden den i Loven fastsatte Tid, ville indfinde sig med det Fornødne hos mig som ene Skifteforvalter herpaa Stedet, da Skiftet efter bemeldte Afdøde strax tages under Behandling her paa Raadstuen, hvor Skifteretten holdes hver Tirsdag, og hvor enhver kan vente at vederfares den Ret, Loven tilsiger. Frederichstad, den 27de August 1791. P. Garde.
Berlingske Tidende, 1791-09-30
Creditorer og Arvinger efter den i Barcellona den 26de Maji d. A. afdøde Skipper Bonke Naning Wisser heraf Byen, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, at anmelde sig hos os, som Skifte=Forvaltere; de første for at bevise deres Fordringer, saaledes, som Lov æsker efter død Mand, og de sidste deres Arve=Ret. Tronhiem, den 30te August 1791. Nissen, Møinichen, Justice=Raad og Raadmand. Byefoged.
Berlingske Tidende, 1791-09-30
(2557) Ved Proclama som er læst i Siellands Landsting, den 14de, og i Hof= og Stads=Retten den 19de September 1791, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter afg. Arbeidsmand Ole Pedersen Schie, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes er og den Afdødes Arvinger indkalde de inden den i Loven foreskrevne Tid at møde, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret og lagttage deres Tarv under Skiftet. (1 1/6) Ved Proclama som er læst i Siellands Landsting den 14de, og i Hof= og Stads=Retten den 19de September 1791, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter afgangne forrige Regimentsqvarteer, mester Hans Andreas Lund, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes er og den Afdødes Arvinger indkaldede inden den i Loven foreskrevne Tid at møde, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. (5 1/16) Ved Proclama læst i Siellandskandsting den 17de August og ved Hof= og Stads=Retten den 29de Dito 1791, ere Creditorerne i afg. Ellen Chatharina Nicolansdatter og forhen afdøde Mand Skibstømmermand Jens Nielsens fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsen, at møde for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligeledes ere bemelte Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel, for at anmelde og legitimere deres Arve=Ret.
Berlingske Tidende, 1791-09-30
Ved Proclama som er læst for vedkommende Retter, ere de som maatte formene at have noget at fordre efter afg. Christen Ringsted, Borger og Hosekræmmer her i Staden, indkaldede inden 12 Uger at melde sig hos Hans Weyrup, ligeledes Hosekræmmer, boende i Høibrostrædet No. 69, som paa egne og Medarvings Vegne betaler enhver hvad de rettelig maatte have tilgode; paa lige Maade indkaldes alle de, som til den Afdøde er noget skyldig, at betale deres Gield, skulle nogen udeblive, bliver paa deres Fordringer efter bemeldte Tids Forløintet anseet, hvilket til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 13de September 1791. Jen Kongel. allernaadigst allene privilegerede FiskebeensfabrikT que i Skidenstrædet No. 171, haver endnu som tilforn til Forhandling alle Sorter Fiskebeen, som holder Prøve med de allerbeste udenlandske, og det af forskiellig Længde fra 1 a 2 til 16 18 a 20 Qvarteer, og er Prisen 1, 2, 3, 4, 5 a 5 Mk. 4 sk. pr. Pd., som alt er indrettet efter Længde, dog med Forsikring, at enhver Kiøber herved erholder nogle pro Cent bedre Kiøb end hvad samme ere kostende paa udenlandske Steder. C. A. Østergaard.
Berlingske Tidende, 1791-09-30
andagen den 3die Octobr., om Formiddagen Kl. 8, bliver Øi det 38te Kongelig Kiøbenhavnske Classe=Lotteries 5te Classe trukket paa det Kongel. Slot Rosenborg, som sædvanlig udi Overværelse af enhver, som det maatte behage derved at være tilstæde. Kiøbenhavn, den 23de Septbr. 1791. N. Collin,
Berlingske Tidende, 1791-09-30
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. følgende Bøger har jeg Undertegnede tilkjøbt mig efter miJ sal. Moder, afg. Mad. Godiche, med Forlags=Rettighed, som findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 83. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen 1 Mk. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangelig Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1791-09-30
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke Tøyle eller aandelige Sange 5 sk. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachlows Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. C. Christ. Godiche, sal. Berlings.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Den 30te September d. A. er Søe=Capitain Henrich Güntelberg allernaadigst udnævnt til Enrollerings Chef for Lollands, Falsters og Møens Districter.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Af Dato Christiansborg den 5te October 1791 har Hans Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning angaaende et Laan af 560000 Rdlr. Species mod transportable Annuitater til 4 Procent aarlig Rente, som bliver aabnet i Altona.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Hans Majestæt haver under 14de October allernaadigst udnævnt Etatsraad Hasseer til at være Deputeret i det Kongelige Generalitets- og Commissariats=Collegio, og benaadet ham med General=Krigscommissairs Caracter. Ligeledes haver Hs. Majestæt under samme Dato benaadet de ved bemeldte Collegio som Bureau Chefer staaende Krigs=Cancellie Secretairer, Friderici, Aaaesen, Frederichsen og Munch, med Caracter, som virkelig Krigsraad.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Fortsættelse af Forordningen om en Species-Banks Oprettelse i Kiøbenhavn. (See disse Tid. for September Maaned S. 67.)
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Da det er Banken tilladt, at udstede Sedler, der, saaleledes, som meldt, gaae og gielde, som rede Myndt; saa skal det derimod ogsaa være dens Pligt, strax, ved Foreviisningen og paa Forlangende, at give til Jhændehaveren fuld Betaling i rede Valuta, for enhver Seddel, den har udstedt. Den Valuta med hvilken den saaledes indløser sine Sedler, naar det forlanges, skal enten være Species-Rigsdalere, eller og den gamle Banks Courant=Sedler, beregnede til Species, efter indenlandske Species Cours, mod Courant=Sedler, paa den Tid, naar Vexlingen skeer; Og saalænge og forsaavidt saadan Vexling finder Sted, skulle behørige Cours Sedler, paa Banken, hvor Sedlerne vexles, stedse findes opslagne til alles Efterretning. Alle, som ved Banken have at forrette, skulle der indfinde sig paa de Tider, som til Forretningerne ere eller vorde bestemte og bekiendtgjorte, og da begiegne Bankens Foresatte og Betiente med al tilbørlig Høflighed og Beskidenhed; hvorimod dem igien vises lige Begiegnelse, ligesom de og, i den Orden, de indfinde sig, skulle, uden Ophold, affærdiges.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Skulde nogen ville overlade sin, eller fine Actier i Banken, til andre, da staaer det ham frit for, imod at den eller de, som, i hans Sted, indtræde, da tillige indgaae i hans Forpligtelser, ligesom i hans Rettigheder, og at Overdragelsen saavel paategnes Actie=Brevene i Banken, som indføres i en dertil indrettet særdeles Hovedbog, hvor da baade Afhænder og Modtager selv underskrive, eller, efter skriftlig given Fuldmagt, lade, paa deres Vegne, underskrive og bekræfte Overdragelsens Rigtighed. For enhver saadan Jndskrivning og Paategning, om Overdragelse fra Mand til Mand, betales til den Bankens Betient, som fører bemeldte Hovedbog, 3/4 Rdlr. Species. Ogsaa i halve og 1/2 Actier kunde de fulde Actier vorde dette og Actie=Breve, naar nogen det forlanger, saaledes udstedes; ligesom og disse, paa samme Maade, som de, der ude paa fulde Actier, kunde overdrages; men for halve og 1/4 Actier gielder ingen Stemme ved General Forsamlingerne. Banken maae, efter sin Evne og Gotbefindende, udlagne, fra 1 Maaned (men ikke derunder) og indtil 6 Maaneder, til saadanne Folk, som ansees viderhaftige, og mod saadanne Sikkerheder, som ansees betryggende for den udlaante Capitals visse og skadesløse Tilbagebetaling. I Valget af Varer, hvorpaa laanes, maae stedse, naar Sikkerheden er lige, de indenlandske, til Vindskibelighedens Fremme, foredrages for dem som udenlands ere frembragte eller tilvirkede, og iblandt de indenlandske skal Banken især have Opmærksomhed paa vel rensede og tørrede Kornvarer, som, efter Hs. Majestæts Forordning af 6te Junii 1788. oplægges i Magaziner i Kiøbenhavn, da baade Banken, ved dette Slags Vare, naar Laanet skeer med vedbørlig Forsig tighed kan være sikker, og desto meere Betryggelse imod Korn Mangel erholdes. J øvrigt laanes der ikke paa Varer, som ere uden for Banken, med mindre de ere ved Brand=Asseurancen for Varer og Effecter asseurerede mod Jldsvaade.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Til Bankens Laan henhøre ogsaa dens Diskonteringer, Den diskonterer nemlig: Vexler og Vexel=Obligationer, naar de, som have udstedt dem, ansees vederhæftige; Og kan den ne Diekonto finde Sted ogsaa for ringere Tid, end een Maaned. Enhver, som vil hegiere Laan af Banken, skal derom melde sig hos Directeurerne, for at lade sin Begiering antegne, og tillige for at fremlægge og, i fornødent Fald, nærmere forklare de Documenter og Sikkerheder, hvorpaa Udlaan forlanges; hvorefter han, enten strax, eller til hvad Tid da fastsættes, erholder Bankens Resolution. Det skal være Banken overladt, for alt hvad den udlaanet eller ditkonterer, at lade sig betale hvad Rente, den finder for godt, dog at samme ikke overstiger Landets, for ethvert Slags Laan, i Overeensstemmelse med Hs. Majenats nu værende eller tilkommende Anordninger, gangbare Renter. Disse betales altid i Forveien, og et hundrede Rigsdaler er den tilgeste Sum, Banken udlaaner.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Da alle Bankens Udtællinger, ved dens Laan, skee i Species=Sedler og Species=Myndt, som efter Species Beregning; saa blive ogsaa Laanerne pligtige at betale tilbage i Species Sedler, Species=Myndt og efter Species=Beregning, ligesom og alle Forskrivninger til Banken maae være stilede paa Species Penge, Det samme gielder om Vexel=Obligationer, som i Banken diskonteres. Hvad de Vexler angaae, som ere stilede paa andre, end Species=Penge, da ditkonteres ogsaa de ved Banken med Species=Penge, saaledes, som der sig med Jhændehaverne, og disse sig med den kunne foreene; hvorefter Banken bliver berettiget, til Forfaldstiden, at heve Summen, hvorpaa de lyde. Over alle Midler og Penge Summer, som i Banken indsættes, og paa Folier, efter Species Beregning tilskrives, stalden, som indsætter dem, have aldeles frie og ubehindeRaadighed, saaledes, at han derpaa, ogsaa efter Species Beregning, kan anvise, til hvem han vil og naar han vil, ligesom og deraf lade sig udfælle, eller udlevere hvad han vil, uden mindste Jndsigelse, naar han følger den Orden, som det følgende foreskrives, og han melder sig i den Tid og til de Betiente, som fra Banken nærmere bekiendtgiøres. Der som 2de Personer, hver for sig, have Folium i Banken, da kan ogsaa, med begges Samtykke, fra den eenes Folium til den andens, fra og tilskrives, uden at det, som saaledes fra og tilskrives, behøver attælles ud fra Banken og atter at tal les ind igien.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Hvo som vil lade sig udtælle eller udlevere af de Midler og Penge, han i Banken har indsat paa Folium, skal selv per senlig, eller ved Fuldmægtig, afgive en, efter et vist Formular indrettet, og af ham selv egenhændigen underskreven, Kasse=Seddel. Efter denne Kasse=Seddeel afskrives det begierte paa hans Folium; Og, naar denne Afskrivning paa Kasse Seddelen er af vedkommende Betiente antegnet, mod tages det afskrevne hos Kassereren samme Dag, da Afskrivningen er skeet. Men skulle den, der saaledes har forlangt paa sit Folium fraskrevet, ikke samme Dag melde sig hos Kossereren, for at modtage det fraskrevne, saa betaler han, for den første Dag, som forsømmes, 1/2 Procent; for den anden Dag 1/2 Procent; for den tredie Dag 3/4 Procent, og for den fierde Dag 1 Procent af det fraskrevne, og saaledes fremde les for hver Dag derefter. Boer nogen, som har Folium i Banken, uden for Staden, da maae Fuldmagten, han udsteder, til at handle denne Henseende, paa sine Vegne, være attesteret af Øvrige heden paa det Sted, hvor han boer, at den er af ham selv egenhændigen underskreven. Dersom nogen (for at undgaae den Umage, altid at møde selv, eller ved Fuldmægtig, i foranførte Tilfælde) heller med Banken vil og kan foreene sig om en vis Indretning af sine At komme fra andre, end fra ham, da kunne og disse Assignasignationer, hvorved Banken sikkere kan kiende, at de ikke tione. 10de tioner til deres Jhændehavere udbetales fra Banken, saa længe Uldstederen det finder for got. Enhver skal tilstedes Adgang til selv eller ved sin Fuldmægtig, at eftersee sit Folium, naar han finder det for got; men ingen maae see, eller gives mindste Underretning om nogen andens Folium Jngen, som haver Folium og Regning i Banken, maae essignere meere, end han der haver tilgode, under Mulct af 1 Procent af den Sum, han har assigneret over det, ham tilkommer; hvilken Mulct strax anskrives paa hans Regning i Banken. Giver nogen anden Mand Assignation paa Bantinhænde, og han ikke der har tilgode det, han assignerer, demaae Assignationens Jhænde haver lade den protestere; og stol den, der har saaledes urigtigen assigneret, da betale Protest-Omkostninger og Rekambio, som for Vexel. For Folium, hvorpaa til og fraskrives, betales, naar Folium gives, 4 Rdlr. Species, og ved hvert Nytaar, saalenge Folium haves, ligesaa meget. Hvo som, uden for de bestemte Tider, hvilke fra Banken bekiendtgiøres, ønsker at have tile eller fraskrevet, eller at eftersee sin Conto, og til den Ende indfinder sig, medens de vedkommende Betiente endnu ere tilstede, betaler derfor hver Gang 16 s. Species. Af Capitalen, som indsættes og hvorpaa afsigneres, betales i øvrigt intet. For Ind- og Udtallingen, samt Bevaringen af DepositioNidler og Penge, lader Banken sig betale, paa den Tid, naar de indsættes, 1 Rdlr. af hvert Tusinde, eller hvert Tusinde Rigsdalers Værdie, i hvor lang eller kort Tid det, som indsættes, der bliver beroende.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Dersom der maatte reyse sig Trætte imellem Banken og andre, om Rettigheder eller Pligter, fra enten af Siderne, da bør samme, naar mindelig Forening ikke kan finde Sted, paakiendes ved almindelig Rettergang, eller ved Commissater, naar Sagens Natur saadant udfordrer. Bankens Directeurer, skiønt de ikke af os dertil udnævnes, skulle dog, da de forestaae et for Staten saare vigtig Værk, agtes og ansees som vores egne Embedsmand, og fra den Dag de vælges, skulle de ligesom Bankocommissarierne hidtil have Rang, Sæde og Gang med virkelige Kammerraader, ikke allene for den Tid, de, som Directeurer, forestaae Bankens Sager, men endogsaa derefter, naar de have vedblevet Directionen, i den fulde Tid, som for en Directeur er bestemt.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Bankens Betiente maae, saa længe de staae i dens Tieneste, ligesaalidet som Diretieurerne, bebyrdes med nogen af Byens Bestillinger eller Tyngder, med mindre de drive nogen borgerlig Næring; ei heller maae nogen af dem, formedelst Gield eller anden civil Sag, hæftes paa sin Person, førend den som begierer ham anholdt, beviser med Attest fra Directeurerne, at den forehavende Arrest for dem er bleven anmeldt, Directeurerne skulle dog ikke derved være bemyndigede til, nogen Bankens Betient, imod Lov, Ret og billighed, at forsvare, da Hensigten er allene, at de kunne betimeligen føie fornøden Anstalt i Henseende til Banko=Forretningernes Gang, om og naar nogen af de Betiente, som samme forestaae, skulle have gjort sig skyldig til personlig Hæftelse. Alle de Midler, Penge eller Effecter, som i Banken indsættes, maae i intet Tilfælde med Arrest belægges. Skulde nogen, som har Midler, Penge, eller Effecter i Banken, staaende, vorde uvederhæftig eller forfalde under saadant Ansvar og Forfølgning, at hans Midler efter Loven maae hæftes eller Nam og Execution deri skee, og saadant Bankens Directeurer betimeligen og paa behørig Maade tilkiendegives, da have de den Anstalt at føye, at hans Tilgodehavende i Banken bliver af ham, indtil videre, urørt, saaledes, at det kan komme hans Creditorer eller Sagsøgere, efter lovlig Omgang, tilgode; hvorimod de som begiere saadant Beslag, skulle, ligesom for enhver anden Arrest, efter Loven, være ansvarlige til al den Skade og Tiltale, deraf kan flyde, og derfor stille saadan Caution, som lovligen kan fordres, naar Arrest paa anden Mands Gods forlanges. Saafremt Midler eller Penge udenrigs fra indkomme og Banken indsættes, skulle de, hvis de af Miget igien, efter kort eller lang Tids Forløb, udføres, være frie for 6te og 10de Penge, samt for al anden Afgift, af hvad Navn nævnes kan, som ved Penge=Udførsel af Landet maatte allerede være, eller herefter vorde paabuden.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Alt hvad Bankens Debitorer upaaanket have overgivet til Banken som haandfaaet Pant, og er taget under dens Luk kelse, skal fra det Øyeblik af, da det under Lukkelse er taget, itte kunne den fravendes, enten for Mangel af Hiemmel, eller formedelst nogen Confiskations Paastand, eller anden Fordring fra os eller fra andre; men det skal være og blive dem til ufeilbar Sikkerhed for sin Fordring; Dog har Banken at iagttage, at de Varer, hvorpaa Oplag er tilstaaet, eller tilstaaes, staaes, ikke paa anden Maade af nogen kunne eller maae pantsættes, end at de creditterede Told-, Consumtions= og andre dermed forbundne Afgifter hæfte paa disse Varer, og bør af dem, uden al Forevending, forlods udredes. Vexel=Obligationer, som Banken disconterer, eller af dens Debitorer antager, tillader Hs. Majestæt, at maae, ligesom Vexler, endosseres af adskillige Personer, uden at forordningen af 26 November 1731 eller andre vore Anordninger deri skulle være hinderlige; og maae Banken, naar saadant skeer, have samme Ret og Tiltale til Endossenten eller Endossenterne, som til Obligationernes Udstedere, saa at den, uden at tabe sin Ret til nogen, kan holde sig, enten til hver især allene, ellertil alle tillige, først eller sidst, som den finder for got. (Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Fra den 1ste til 29de October ere her i Staden copulert, 119 Par, fødte Drenge 127, Piger 110, tilsammen 237. døde Mænd 57, Qvinder 54, Drenge 73, Piger 71. tilsammen 255, ere altsaa 18 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 11, Apoplexie 1, Barselseng 2, Blodstyrtning 3, Brok 1, Brystsyge 27, Durchløb 1, Engelsk Syge 1, Feber 5, Forraadnelsesfeber 7 Galdefeber 1, Gicht 5, Hastig Død 2. Hidsig Feber 1. Hoste 2, Hovedpie 1, Hængt sig 1, Hævelse 1. Jndvortes Svaghed 1. Jnflammation 5, Rig hoste 12, Koldbrand 1, Kopper 52, Krampe 1, Moder, syge 1, Nærvesyge 1, Obstruction 1, Skarlagensfeber 1, Slagen til Døde 1, Slag 37, Svindsot 2, Tandpine 2, Trødske 3, Tænder 3, Tærende Syge 26, Uangivne Svagheder 21, Vattersoet 11.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 2den til 29de October af Patienter indkomne 128, udgaaet 111, døde 16. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Tømmersvend nedfaldet og brækket et Laar en Karl farlig skaaren sig med en Hakkelsekniv; en Karl faldet paa en Trappe og forslaaet sig; en Husat styrtet med en Hest og brækket et Been; en Enke overkiørt og beskadigen det ene Knæe, en Arbeidsmand i Vildelse udsprunget af et Vindue i 4de Etage og meget forslaaet sig.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Høiesterets paadømte Sager i October Maaned. Løverdagen den 1ste October.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
No. 357. Procurator Caspar Gotlob Schmidt efter Kongelig befaling, c. Arrestantinde Anne Jensdatter.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Dom: Anna Jensdatter bør for Actors videre Tiltalet, denne Sag frie at være.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
No. 358. Secretair Niels Hoftved efter Kongelig Befaling, c. Delinqvent Endre Endresen. Dom: De ergangne Domme bør ved Magt at stande. No. 360. Procurator Christian Bagger Brorson efter Kongelig befaling, c. Delinqventinde Olia Arnes datter Tornebye. Dom: De ergangne Domme bør ved Magt at stande. Mandagen den 3die October.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
No. 361. Procurator Peter Boll Wivet efter Kongelig befaling, c. Deel. Karen Kirstine Larsdatter. Dom: Birketingsdommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Nr. 362. Secretair Niels Hoftved efter Kongelig Befaling, c. Deel. Ole Ellingsen Holstad og Stifdatten Lisbeth Erichsdatter. Dom Deergangne Domme bør ved Magt at stande. No. 366. Procurator Peter Boll Wivet efter Kongelig befaling, c. Deel. Marthe Bendtsdatter Wennie. Dom: De ergangne Domme bør ved Magt at stande. Tirsdagen den 4de October. Nr. 334. Kammerjunker Adeler paa sin Halvbroder Christian Lente Adelers Vegne, c. afg. Oberste Baron Jnells trende Sønner, Owe Henrich, Christian Friderich og Jver Kdolph. Baroner af Juell. Dom: Landstingsdommen bor ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves; Til Justitskassen, betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Onsdagen den 5te October.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
No. 182. Cancellieraad Arke for Duebrødre Kloster i Roeskilde, c. Geheimeraad Hr. Friderich Christian Rosenkrantz.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Dom: Geheimerand Hr. Frederich Christian Rosenkrand som Eier af Krabbesholm, bør for Cancellieraad Peter Ark paa Duebrødre Klosters Vegne hans Tiltale i denne Sag fri at være.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Løverdagen den 8de October. No. 190. Møller Jens Christophersen, c. Oberstlieutenant Steensen.
Berlingske Tidende, 1791-10-01
Dom: De ergangne Domme bør ved Magt at standt. Denne Processes Omkostninger ophæves; Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 1 Rdlr.