Berlingske Tidende, 1785-08-19
For den beste Afhandling om de saa kaldede Veilers Jnddigning. Men da ikke enhver Deel af Strandbredden, som visse Aarets Tider blottes af Søen, derfor strax fortjener en Jnddigning, saa bør Forfatteren til saadan en Afhandling forud vise, hvorledes dette af Grundens Modenhed, dens større eller mindre Omkreds, samt dens indvortes Værdie er at bedømme. Hvad Jnddigningen selv angaaer, da har Forfatteren at vise, hvorledes den Linie, hvorefter Diget skal opføres, i Henseende til Veilens Beliggenhed mod Søen paa det fordeelagtigste aflegges, samt derved at bestemme under hvilke Omstændigheder samme enten bør følge Strandbreddens Omkreds, eller trekkes nærmere indad tilbage, el ler ogsaa opføres i Søen paa Slikgrunden. Samme Udførlighed forlanges af ham i Henseende til Digets Profil efter de forskjellige Slags Grunde, hvorpaa det bliver opført: hvorved da især maatte vises, hvorledes Diget skulde gjøres vandtæt, naar paa en vis Strækning forefandtes en Sandgrund, som vilde forhindre det. Det egentlige Dig Arbejdes Beskrivelse bør være geleidet med nøiagtige udførte Plan og Profil=Tegninger, og den saa tydelig forfattet, at Jord Eieren derefter kan foretage samme med Folk, som ikke ere vante til dette Slags Arbeide, og derfor indeholde alt hvad som er at iagttage ved at opgave Jorden, og ved samme at rense, hvorved bør vises, hvad det er, hvorfra det skal skilles, saa og deres Kiendetegn, ligeledes naar det er fordeelagtigst at transportere den, enten med Styrte= eller Skub karre og paa det hele anføre spesialiter alle fornødne Jagttagelser ved Digets Opsætning, alt i Overeensstemmelse med de forskjellige indtreffende Omstændigheder. J Henseende til Digets Vedligeholdelse bør Forfatteren vise, hvorledes Vexten af saadanne Græsarter derpaa befordres, som taaler Søevandet og tillige giver Diget Fasthed og Styrke. Og endelig bør han navngive de Hjelpemidler og Redskaber, hvorved den inddigede Jord, saavel første Gang som deres. ter, stedse befries af det indelukte Vand: hvorledes det derpaa faldende Regnvand afledes, og hvorved det indtagne Stykke Land befries fra voldsomme Virkninger af det fra de omkringliggende høiere Egne nedtrængende Vand. Det hele bør være geleidet med Exempler, hvori Overslag paa Jnddigningens Omkostninger forekommer, grundet paa forskillige Steders Dag=Arbeides Løn med videre. De Afhandlinger, som indeholder noget merkeligt Got, vil Selskabet særskilt belønne, skjønt de ikke fortjener den fulde Værd. Afhandlingerne kan endnu indsendes til October Maaneds Udgang 1785. 31. Hvilke ere de til Føde, Klæde, Farvning, Forring eller andet Brug nyttige Planter og Sædearter, som paa Færøerne med Fordeel kan dyrkes, og som følgelig best kan taale de Afvexlinger i Veirliget, som ere egne for disse Øer, og hvorledes dyrkes de efter sikre Erfaringer best saavel i Henseende til Jordens Behandlingsmaade, som videre Omgang ved Saaeningen, under Vexten og ved Høsten. For den beste Afhandling til Besvaring af dette Spørsmaal, udsætter Selskabet endnu sin første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For den næst beste den anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Afhandlingerne maae være indsendte inden 1ste October 1785. 32. For en paa egne nøiagtige og i nogle Aar igjentagne Erfaringer grundet Efterretning, som tilstrekkelig beviser, hvorvidt det i Dannemark er mueligt og nyttigt, kun engang om Aaret at klippe Faarene, naar Begyndelsen skeer med dem fra Lam af. Det maatte tillige forklares, hvad Forandringer der i saa Fald vare fornødne i Hensigt til den nærværende Faarerygt samt til Faarestaldens m.v. For den beste Efterretning herom giver Selskabet sin anden Guld Medalje eller 50 Rdlr., og for den næste 20 Rdlr. eller den første Sølv Medalje. Premien, som forhen har været udsat, æskes inden 1ste October 1785. 33. Vel haver Selskabet i de sidste Aar med Fornøielse merket Bieavlens Tilvext, men tillige har det ogsaa erfaret, at de fleste ikke behandler deres Bier og Bieverk paa den fordeelagtigste Maade. Det har derfor i Anledning af Hr. Konferentsraad og Amtmand Fleischers ved Trykken bekjendtgjorte Afhandling om Bier, anmodet ham, at gjøre et Udtog af samme, hvilket allerede et trykt. Da nu heri blant andet forklares den Omgangsmaade, som tildeels i andre Lande med Fordeel bruges, ved Anvendelse af de saakaldede Magasin Kuber i Steden for de sædvanlige enkelte, ved hvilke første man haver den store Fordeel især, at man ikke haver nødig at dræbe sine Bier, for at komme til Honningen og Voxet; saa ønsker Selskabet med Vished at vide, om samme Omgangsmaade ogsaa her i Dannemark maatte befindes nyttig for det almindelige, og dens Udøvelse hos Almuen passelig. Til den Ende udsætter det følgende Premier: For de paa de sikreste og meest afgjørende Erfaringer grundede Underretninger om den af Hr. Konferentsraad Fleischer foreslagne Behandlingsmaades Fordele eller Mangler i Ligning mod de heri Landet hidtil almindelige. For den beste Efterretning herom den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For den næst beste den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næste den anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. For den dernæst den tredie Sølv Medalje eller 5 Rdlr. For at give de Æsken de tilstrekkelig Tiid til at igjentage Forsøgene, udsættes Bedømmelsen indtil 1ste November 1786, da alle saavel allerede indkomne som herefter indkommende Efterretninger paa engang bliver bedømte. 34. For at erholde endnu nøiere Besvaring paa følgende Spørsmaal, end allerede given, spørges atter: Hvilke ere de Saltvands=Fiskerier, Dannemark og Norge især bor opmuntre, og fra hvilke Havne bør slige Fiskerier, som befindes at være af Vigtighed, især drives, Hvilke ere de Hindringer, som hidtil have været imod deres Flor, og ved hvad Midler afhielpes de? For den beste Afhandling herom Selskabets anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. For at give enhver Lejlighed efter sin Jndsigt og Erfarenhed at meddele Selskabet oplysende Efterretninger om Fiskerier i Særdeleshed, modtager Selskabet desuden og belønner specielle Afhandlinger og særdeles eller enkelte Fiskeriers Tilstand og Forbedring, om bedre Fiskeredskaber end de sædvanlige, beqvemmere Fiskningsmaader, samt Fiskens vissere og nøiagtigere Tilberedning, især efter Afsatsens Hensigt, end hidindtil brugeligt, om Fiskens Gang, Fiskenes Legetid, og den deraf følgende beqvemmeste Tiid til at begynde og holde op med Fiskerierne, m.v. Selskabet vil til lige modtage Efterretninger og Fiskeriernes Mangler paa et eller andet Sted i Særdeleshed og efter Fortjeneste særskilt belønne slige locale Oplysninger. Æskningerne, forhen indkaldte, maatte indleveres inden October Maaneds Udgang 1785. 35. Da Erfarenheden haver viist, at Hummere, saavel i Henseende til dem selv som deres Æg, haver et Slags Sammenhæng med eller Jndflydelse paa de større Fiskerier, i det adskillige Fiske med Begjerlighed søger Hummerravnen, ligesom Hummeren selv med andre slige Skalle=Søedyr røver Fisken; men en nøiagtig og paa Erfarenhed grundet Oplysning herom kan have sin merkelige Nytte Fiskerierne til Befordring, saa udsætter Selskabet følgende Premie: For den nøiagtigste og paa beste Erfarenhed grundede Efterretning om Hummerfangstens Jndbydelse paa andre Fiskerier med Oplysning om paa hvad Maade samme Fangst beqvemmeligen indrettes og bestemmes til Fordeel for andre Fiskeriers des større Lykke, Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For mene. den tydeligste og meest grundede Efterretning derefter, Selskabets anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Jo mere det indsendte er grundet paa locale Exempler i Norge, eller i de danske nordligste Lande, naar Resten i øvrigt er lige, jo mere vil samme fortjene Selskabets Agt. Besvaringen heraf kan endnu indkomme til 1ste November 1785. 36. Skjønt Selskabet næsten formoder ved indsendte Svar at være bleven meddeelt et eller andet tilforladeligt Raad mod Tangloppers Skadelighed, vedbliver det dog i Aar endnu, mens Forsøge, ne gjøres med de indsendte Midler, som i afvigte Aar ikke er blevne fuldførte, med følgende Spørsmaal. Da Selskabet har erfaret, at Fiskerne finder sig foruleiliget af et SlagTanglopper (Cancer puler Linnærk), som forgnaver og bederver deres Fistergarn især i Liimfjorden, uagtet samme endog tjeres, og man søger at bevare dem derimod; saa udsættes følgende Premie: For det beste og mindst kostbare Raad og Middel, indberettet til Selskabet mod dette Onde, dets første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Efterretningen derom maatte, naar mueligt, indsendes inden October Maaneds Udgang dette Aar. 37. For den eller de, som paa de danske eller norske Kyster opdager, og for Selskabet tilkjendegiver nogen hidindtil ubekjendt, eller længe ubrugt betydelig Fiskebanke eller andre særdeles fiskerige Steder, Selskabets anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr., som skal vorde tilkjendt den, som opdager eller anmelder det vigtigste i den Henseende. Jo nøiere og meere de Efterretninger, som meddeles, ere grundede paa Erfaringer, jo mere vil Selskabet tage dem i Betragtning. Dersom med en saadan Afhandling tillige følger et tilforladeligt og efterretligt Kort over Fiskebankernes Beliggenhed, vil saadant ved Premiens eller Belønningens Tilkjendelse blive paaseet. Den som angiver det dernæst meest betydelige Fiskested af forbemeldte Beskaffenhed, Selskabets første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Og endelig tillægges Selskabets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. den, som til Havfiskeriets Fremme igjen dernæst paa samme Maade opdager det Nyttigste. Det skjønnes letteligen, at det Jndberettede udkræver nøiagtigste Efterretninger, saavel som og de tilforladeligste Attester og Beviis grundede paa igjentagne Erfaringer, at de anmeldte Fiskesteders Fordeelagtighed er upaatvivlelig. For disse tvende Materier indseer enhver lettelig at man og kan æske Premie fra og angaaende baade Grønland, Jsland og Færøerne. Premien, som forhen har været udsat, æskes inden sidste October 1785, 38. For den beste Underretning om de beqvemmeste Midler og mindst bekostelige Anstalter til Vands Afledning af Mose og andre sumpige Steder i Ager eller Enge, indrettet til Brug af Landalmuen, udsætter Selskabet fremdeles sin anden Guld Medalje eller 50 Rdlr. Selskabet ønsker, at forfatteren til saadan en Afhandling maatte fornemmelig være omstændelig i at forklare følgende Poster: (Fortsættelsen følger). 1) Marsuer hos Strøm i hans Beskrivelse over Sundmøer.