Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-01-08
J Horse=Neck, 30 engelske Mile fra New fork, findes en Gaas, der skal være 82 Aar gammel, og endnu bestandig lægger og udruger Æg. I Alburgh i den nordamericanske StatVermont, lever en Kone paa 82 Aar, som har 437 Børn, Børnebørn og Børnebørns Børn, som alle ere i Live. Hvad Under at Americas, Befolkning kan voxe saa hurtigen, naar det har saa frugtbare Koner, H. H. Biskop Münter har udgivet et Skrift: Der Stern der Weisen; Untersuchung, uber das Geburtsjahr Christi, Kopenhagen 1827, 117 S. 8, med et Kobber. Allerede i A. 1821, hedder det i Gött. Anz. 1827, havde Forf. udført i et Program den Jdee, at de Vises Stierne ikke var nogen Stierne, men en Constellation, nemligen Sammenkomsten af de øvre Planeter Jupiter og Saturn i Fiskenes Tegn, hvorfor allerede en jødisk Lærd Abarbaneli sin Forklaring over Daniel havde erklæret sig, da, efter Keplers og andre Astronomers Beregning, en saadan Sammenkomst, som den fandt Sted i Aaret 1609, og atter i Aaret 1821, ogsaa ved Christi Fødselstid var indtruffen. Hr. Forf. søger nu historisk at bevise: 1) at Christus er født førend Herodes den Stores Død, som indtraf A. 750 a. u. c. 2) At Christus er fød to Aar førend Herodes's Død. 3) At Christus er fød under det af August befalede Census. Begyndelsen af samme falder i Aaret 746, noget over tre Aar førend Herddes's Død; men de maa have varet adskillige Aar. Af disse Sætninger uddrager Hr. Forf. da følgende Resultater: 1) Herodes d. St. døde faa Dage førend Paasken 750 a. u.c. 2) Christus maa i Følge Historien om det bethlemitiske Børnemord, i det mindste være født to Aar førend Herodes's Død. 3) Magiernes Ankomst falder 748, nemlig før Septembers Begyndelse; de saae Stjernen førend Udgangen af Mai 747. 4) Christi Fødsel. falder i den sidste Halvdeel af Aaret 747. Følgen heraf er: at vor sædvanlige Tidsregning, der begynder med 753 au. c., er sex Aar for kort, og at vi istedetfor 1827 burde egentligen skrive 1833, en Nyhed, der imidlertid vilde foraarsage stor Forvirring, og ingen vel vil falde paa at indføre i Historien. J øvrigt roses Hs. Høiærværdigheds Forklaring, som udført med hans sædvanlige Lærdom, og erindres til Slutningen af Recensionen, at Læseren desuden vil finde i dette lærde Skrift adskillige interessante bemærkninger, der staae i Forbindelse dermed. Strøetanker. (Meddeelt af Sp.) Vi have mindre Magt over vor Forstand, end over vort Hjerte. Vi kunne lettere tilkæmpe os Seier over vore Følelser, end over vore Tvivl. II. Man bør vogte sig, saavel for vedholdende, uafbrudt Eensomhed, som for al for megen Selskabelighed; hiin drager altformeget sammen; denne udvider formeget; hiin gjør egensindig og folkesky, denne slap og letsindig. Man indlade sig aldrig i Samtaler om Ting, hvorom man ikke har Kundskab. Tael lidet - hør meget - spørg mere Hav aldrig nogen afgjørende eller blot modsigende Stemme der, hvor du ikke har fuldkommen Vished! Det er vel altid en Feil imod den gode Omgangs tone, men utaaleligt naar det findes hos unge Mennesker. Sæt dig aldrig til et Spillebord, hvor det som kan tabes eller vindes, ikke er dig aldeles ligegyldigt. Spiller du høit, saa enten du vinder eller taber – taber du dog, du bedrøver eller bliver bedrøvet; det ærgrer altid; Du er hjerteklemt og urolig. Besynderlige forekomme mig Klagerne over Luxus. Man støder den ideligen fra sig i Ord, og befordrer den dagligen i Gierning. Man raaber stedse paa Oplysningens Tilvext, og glemmer, at ved ethvert Skridt, man gaaer frem i Oplysning, gaaer man tillige frem i Forfinelse og fremmer Luxus.