JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-09-11
Ved Proclama, læst ved Siellands Landsting den 3de og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 13de Julii 1789, ere afg. Peter Engel, Contoir=Betient hos de Herrer Conferentsraad Roberg & Compagnie hans Stervboes Creditorer, indkaldet at melde sig med deres Fordringer i Hof= og Stads Ret. tens Skifte=Commission, inden 12 Uger fra Proclamatis sidste Bekiendtgjørelses Dato, hvilket herved end ydermeere Skjæs, giøres.
Berlingske Tidende, 1789-09-11
Ved Proclama, læst ved Siellandsfades Landsting Nr. 5te August sidstleden, og ved Hof= og Stads=Retten den 1000 derpaa, ere Creditorerne i afg. Gaardskarl Christen Jensens Bøe, med 12 Ugers Varsel indkaldede at møde i Hof= og Sande. Rettens Skifte Commission, for der at anmelde og bevise deres Fordringer; saa er og den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel, indkaldet, for at legitimere deres Arve Ret; hvilket end yder. mere herved bekiendtgiøres. Da Stervboet efter afg. Anne Cicilia Ols Datter, forhen. afdøde Skibs=Tømmermand Mathias Jørgensen Holtes Enke. er i den Tilstand, at derudi ikke kan udstædes noget ordentlig Proclama; saa bliver dette Boes formeentlige Creditorer herved med 12 Ugers Varsel, indkaldede at møde i Hof= og Stads. Rettens Skifte=Commission, for der at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1789-09-11
Ved Proclama, læst i Siellands Landsnud Ret den 5te og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 10de August d. A. ) ere alle de, som have noget at fordre i Stervboet efter Henrich, Sveimer, der har faret som 3de Tømmermand med forrige Ostersøiske Compagnies Skib Fredensborg, og i Aaret 1785 ved Døden er afgangen, indkaldede med Tolv Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer : ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde dem inden den i Loven foreskrevne. Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1789-09-11
Ved Proclama, læst i Siellands Landstings=Ret den 5te og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 10de August d. A., ere alle de, som have noget at fordre i afdøde aden Departements Secretair i Admiralitets Collegio Adslod Fibiger og efterlevende Enkefrue Margaretha Holms fælleds Boe, indkaldede med 12 ligers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1789-09-11
Ved Proclama, læst i Siellands Landsting den 5te og at Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 10de August sidstleden, ere afg. Høker Jens Hansen Runds og forhen afdøde Hustrue Maren, Hans Datter Munches Stervboes Creditorer og Arvinger, indkaldede at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, de første med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste inden lovbefalet Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og for at paasee deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1789-09-11
De som have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Matros af 3die Dev. 9 somp. No. 82, Peter Bech, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer: ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1789-09-11
De som have noget at fordre udi Boet efter den her i Staden afdøde Brændeviinsbrænder Hans Nielsen hindrup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1789-09-11
Da Godfried Köbel, for dansk Undersaat, og død i Batarig som Styrmand i det Hollandske Ostindiske Compagniets Tieneste, har efterladt sig nogle Midler, saa bliver herved indkaldet enhver, som dertil maatte have Arverettighed, med lovlige. Legitimations-Beviser, at henvende sig til de Herrer Vaisenhuus Forstandere i Leiden i Holland, paa det bemelte Efterladenskab til de rette Arvinger af Godfried Robel kan blive udbetalt. ring; saa indkaldes hervedudi de Kiøbenhavnske Berlingske Avi ling, og Boets Eiendeele under vedbørlig Registering og VurdeMarcus Friderich Bang, er taget under lovlig SkiftebehandDe Skiftet efter forrige Biskop over Tronhiems Stift, afg. ved lovlig Proclama ved Over og Under=Retterne i Trundhiem ser og Trundhiemske Addresse=Contoirs Efterretninger, foruden Stervboets Debi og Creditorer, at anmelde sig hos mig som Skifteforvalter inden lovlig Tid ; de førne at afbetale hvad de Løven efter død Mand foreskriver, da enhver skal vederfares hvad aligter til Boet, de sidste at legitimere deres Krav, saaledes som Lov og Ret medfører. Enhver behager at indfinde sig inden 6 ligt optaget til Slutning. Trundhiem, den 15de August Maaneder fra Dato, da Skiftet efter den Tild vorder, om mueHagerud Stutsprovst. middagen Kl. 10 Slet, bliver udi Kiøbmand Johan Bockman Mandagen den 9de November førstkommende, om Forover de 3 fierdeder Parter udi Skibet de tvende Brødre kaldet: Bugges Huus i Laurvig, foretaget og holdet offentlig Auction drægtig 127 og en halv Commerce Læster, som tilhører bemelte ter Havnen Høien her ved Laurvig Inventarii tillen og AucJohan Bockman Bugges Opbudsboe, og er beliggende i Vintions Conditionerne kan forinden Auctionen faaes til Efterion hos Hr. Cancellieraad Schwingel der i Byen. Laurvig, den 27de August 1789. P. Rasmussen. Byefoges og Sorenskriver. Hagelin og Mons Thorsen, indkaldes herved at møde, saavel For at som Skifteforvaltere i Stervboerne efter afg. Jona, Debi, som Creditorer, som de Afdødes fraværende Arvinger, og neder fra Dato, da enhver efter sin lovlige Legitimation skal skee, det efter den første anden Aar og Dag, og den sidste inden 6 Maa Ret. Bergen, den 12te August 1789. Frich, Benzon.
Berlingske Tidende, 1789-09-11
med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender bekiendt Walløe Saltverk i Norge, lader 3de Gange i de til Forsendelse Johan Christian Hvoste, Kongel. Majestæts Bogholder ved bemelte Verk, den 22de Mai d. A. ved Døden er afgaaen, hvor giøre, at Konst og Gradeer=Mester Johan Conrad Walter ved efter Stervboet af mig som Stedets Skifteforvalter er taget under lovlig Behandling; thi indkaldes herved den Afdødes Credi hos mig, de første med lovgyldige Beviser om deres Fordringers og Debitorer, inden den i Loven foreskrevne Tid, at melde sig Rigtighed, og de sidste at betale hvad de til Stervboet kunde være skyldige. Ligesom Dandsemester Sr. Morten Kraab, der forTid og inden Skiftets endelige Afgiørelse sig haver at indfinde hos nogen Tid siden haver Logeret i Stervboehuset, til indbemelte mig, for at legitimere hvad Meubler eller andet Tøi, som i Stervboet skal haves i Forvaring, maatte være ham tilhørende; da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Saltværket Walløe, den 22de Julii 1789. Døden afgangen Chirurgus Sr. Andreas Galdstrøm ved den paa Bekjendtgjøres herved atter, at for nogen Tid siden er ved deer Bataillon. Og da det af Stervboens Papirer er befunden, Kongsvinger garnisonerende Bergenhusiske Nationale Grenaa at Afdøde skal have efterladt sig i Dannsmørk Kone og et Barn, uden at kunde opdages hvor diffe opholder sig, saa bliver herved varslet at møde eller lade møde for sig ved Skifte=Commissionen. bemelte hans Hustrue navnlig Eleonora, med Langværge ind Ligesom ogsaa dette Stervboes Credi og Debitorer anmodes at anmelde sig for os som Skifte=Commissarier. Kongsvinger, den 24de Julii 1789. Lohmand. Brun. Schive, Premier Lient. Seconde Lieut. Auditeur. Paa Gaarden Glære i Aure Saan, Normøers Fogderie og Romsdahls Amt, er ved Døden afgangen Capitain Jonas vor Koefoed af det 2det Tronhiemske Nationale Infanterie Regiment, og dette Boe af os undertegnede Skifteforvaltere taget under lovlig Behandling; thi ville, saavel Arvinger, deres Ret at bevise, som Debi= og Creditorer, de første at betale deres Gield, til Boet, og de sidste deres Fordringers Rigtighed at fremlægge behagentligst melde sig hos os undertegnede, inden den 1 Loven foreskrevne Tid. A Budde. Finne. A. Knopb, Capitain. Auditeur. Fændrik,
Berlingske Tidende, 1789-09-11
Endskiønt det ikke kan formodes at Hr. Hans Colbiørnsen, der sin meste Levetid har opholdt sig paa Friderichshald og nu er sammesteds ved Døden afgangen, skulle have efterladt sig nogen Gield; lader dog hans Svoger og eeneste Arving Sognepræsen, til Wigøer Dødsfaldet herved bekiendtgiøre, og tillige indkalde alle og enhver, som maatte have nogen løymæssig riention paa bemelte Afdøde, da dermed at anmelde sig hos Regimentsqvarteermester Lyche i bemelte Friderichshald i Norge, inden lovlig Tid, hvor beviisligge Krav vorder betalte, men derimod maae de Udeblivende er vente sig noget Kravs Antagelse: Eftertiden. Omendskiønt jeg temmelig sikkert er underrettet om, at min afdøde Mand, forrige Pommester her paa Stæder Christian Carstensen, intet var skyldig; saa finder jeg, som efter Kongel. allernaadigst confirmeret Testamente er Ever at det dette Boe, mig beløyer til herved offentlig at bekiendtgiøre hans Død, og indkalde enhver som formener sig at have noget efter ham at fordre, at mælde sig derom hos ung, saa hallig som muelig, da enhver strax skal vederfares lovlig Ret. Christiansand, den 18de Augustil 1789. Som Laugværge M. S. Frobere. Stud. Enke af Carstensen. Forden Dedi og Creditorer, bliver ellers herved indkalde vedkommende og fraværende Arvinger i Boerne, nemlig : 1 efter afg. Tosten Jørgensen Olsgaard og Hustroe Guulle Tollets Datter Messing, hvis Boe, efter Kongel allernaadigs confirmeret Tillamente, skal deles imellem deres fælleds Arvinger efter Loven; og 2) efter afg. Peder Samme sen Bøe; thi maatte det behage enhver Angieldende at melde sig for og, som Skifte Forvaltere, med sit Anliggende, og det inden 6 Maaneder, da en, hver skal vederfares lovlig Ret. Bergen den 9de Julii 1789. Weiner. Bentzon.
Berlingske Tidende, 1789-09-11
De som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter den i Christiansand afdøde Provincial=Medicus og Doctor Medicinæ Hr. Johannes Nielsen, indkaldes herved til at anmelde og bevise, deres Fordringer hos undertegnede Skifte=Forvalter, inden lovbefalet Tid ; ligesaa indkaldes og dette Stervboes Debitorer : deres Gield til Boet at betale. Christianland, den 14de Juli, Stocksterd.
Berlingske Tidende, 1789-09-11
Stifts=Provst, Provst over Mandals Provstie og Sognepræst til Domkirken i Christiansand. De som beviisligen have noget at fordre efter forrige Capimine ved Artillerie=Corpser afg. Michael Christian von Tran moes, indkaldes herved med lovlig Varsel, til at melde sig hos Hr. Julier=Raad og Byefoged Hagerup i Christiania, der 1 Følge Commission, fra den Afdødes testamentariske Arving afgiør, alle paa Stervboet hæftende retmæssige Krav rigeledes indkaldes ogsaa de, som maatte være benævnte Afdøde noget skyldige. til derfor paa samme Sted at aflægge vedbørlig Ratthed. Da min Sted, Søn Christen Jensen Brand i Norge giør Gield og giver Anviisning paa mig; saa erklærer jeg herved, at hverken jeg eller hans Svoger betaler minde Stilling for ham, da han har faaet efter sin sal Fader mere end ham kunde tilkomme. Randers, den 10de Augustii 1789. Som Laugværge M. Basballe O. Hansen. sal. Jens Brasches Enke.
Berlingske Tidende, 1789-09-14
Mogader, den 9de Julii. Keiseren har udnævnet en Ambassadeur til Engelland og en anden til Holland, for at kjøbe endeel Ammunition og andre Krigsfornødenheder. Hertil har han i Skatkammeret lade nedlægge 50000 Stuck von Achten, og tilbudet den Engelske Vice-Consul og Hollandske Agent Nøglerne til samme, at hvilke den sidste har imodtaget dem, men den anden ikke.
Berlingske Tidende, 1789-09-14
Bastia, den 15de August. Ogsaa her har Frihedsaanden faaet et nyt Liv og yttret sig i adskillige skiøndt ikke blodige Optrin. Hr. Presterean de Lunell, en Kiøbmand fra Lyon, kom for nogle Dage siden hertil med en National Kokarde paa Hatten. Synet af denne Kokarde satte strax Folket i Bevægelse, og det besluttede at efterligne ham. Neppe var Generalen, Grev Barin, blevet vidende herom, førend han lod Kiøbmanden kalde til sig og raadede ham, at aflægge dette Friheds=Tegn. Men denne forlangte en skrivtlig Ordre hertil, og da Generalen nægstede ham denne, lod han Kokarden blive siddende paa Hatten. Jmidlertid anskaffede Folket sig endeel Vaaben, forsynede sig med Kokarder, begav sig til Generalen, for ogsaa at overlevere ham en til Brug, og forlangte de ses Løsladelse, som vare heftede for Gjæld. General sen undskyldte sig med, at han hertil ingen Fuldmagt havde. Efter dette Svar satte Folket selv disse Personer i Frihed, og oprettede derpaa et Municipal Corps, hvortil de bllene valgte saadanne Mænd, der vare bekiendte for Venne Frihed og Ligheden imellem Stænder. De gamle, hvor blant endnu vare 2 Genuesere, bleve afsatte. J øvrigt gi dog alt dette af uden Blodsudgydelse eller Voldsomheder. kun Sanitets= og Politie=Kanzleren maatte friske den Udehagelighed, at man borttog Vaabnene fra hans Huus og øde de hans Viingaard.
Berlingske Tidende, 1789-09-14
Siebenbürgen, den 20de August. Hospodaren i Wallachiet, Manrojeny, har efter Slaget, de Forsan tabt ganske Modet. Han har ladet alt sit Gods og Effecter bringe fra Bukarest til Donau, og belaver sig selv paa, at gaae over denne Flod. Tyrkerne flygte skareviis over Donau, og paa nogle Dage har i Kimpolung ingen Tyrk mere været at see, hvorfore vore Patrouiller streise lige indtil Staden, og har allerede gjort meget Korn og Qvæg tilBytte.
Berlingske Tidende, 1789-09-14
Triest, den 22de August. Allerede den 3die hujus Kl. 10 1/2 om Aftenen følede man deret almindeligt Jordskjælv, paa hvilket der den 4de om Aftenen Kl. 6 fulgte et nye og endnu heftigere Stød med et underjordiske stærkt Knald. Dette Jordskjælv maae kun have stræk ket sig til Havbredden, eftersom Havet selv blev ganske roeligt.
Berlingske Tidende, 1789-09-14
Paa det herværende store Dam Batterie blev den 6te August med adskillige Kanoner gjort endeel Prøveskud, og det til et over 1500 Skridt i Søen ved Anker fastgjort lille Maal, hvilke næsten alle kom samme i en lige Liniesaa nær, at ethvert Krigskib vilde have følet Virkningen deraf. Saadanne Krigsøvelser ere dog stedse et beroeliggende Skuespil for den sande Patriot, hvorved han overbevises om, at der anvendes al Forsigtighed til hans og Landets Beskyttelse. - Den 7de næstefter blev der atter fra det store Batterie gjort adskillige Prøveskud saavel med Bomber som med store Kanoner til et i Søen udsadt Maal. De første naaede ikke Maalet, men Kanonerne traf derimod ved de 4 første Skud tvende Gange Skiven meget godt, og ved ofte igientagne Spring i Vandet naaede en næsten utroelig Afstand.
Berlingske Tidende, 1789-09-14
Semlin, den 23de August. Den 21de blev i Leiren ved denne Stadet høitideligt Ta Deum afsiunget formedelst Seiren ved Foksan. Der blev tillige stærkt kanoneret endog fra vore Fregatter. Kanonerne paa Fregatterne og i Redouten ved Belgrader=Porten vare. skarpladte. En Mængde Tyrker lode sig see paa Bastionerne i Belgrad og løsnede tillige nogle Kanonskud mod Sauspidsen. Pachaen selv kom op paa Udbygningen af sit Huus, men begav sig bort, da Kanonerne begyndte at spille. Han sende te derpaa et Bud over til os og lod spørge om Aarsagen til denne Kanonade, hvilken blev ham sagt. Herpaa sendte han atter Depecher med Anmodning at befordre dem til Wien. Petersborg, den 27de August. Garde=Officeren, Hr. Grev von Stackelberg, der er bleven sendt hertil som Coureer fra Viceadmiralen, Prindsen af Nassau Siegen, har bragt den Efterretning, at vi den 1/2 August have erholdet en afgiørende Seier over den Svenske, Armees Flaade ; at vi have taget Admiralskibet, 4 store Skibe, og en Kutter ; og at en stor Deel saavel af Stabs som Subaltern Officerer tilligemed over 1000 Mand af Mandskabet ere til Mundingen af Kymene. De Svenske have segtet med gjorte til Fanger. Resten af den Svenske Flaade er flygtet megen Tapperhed. Toe af vore Galeier ere spruge i Luften, og Generalmajor Valløe og Capitain Winther ere blevne saarede. Prindsen af Nassan Siegen er bleven benaadet af Hendes Majestæt Keiserinden med St. Andreas Ordenen, og Greven af Stackelberg foruden med Rang af Oberstlieutenant, med en Tobaksdaase besat med Ædelstene.
Berlingske Tidende, 1789-09-14
Wien, den 29de August. Hofferne i London og Berlin have, som man siger, forenet sig med de i Madrit og Versaille, for i Constantinopel at stifte en res Bestræbelser have været frugtesløse. Tyrkerne ville med Fred imellem de krigførende Magter; men hidindtil skulle deal Magt fortsætte Krigen, og skulle allerede have angrebet Octakow til Vands. Det skal og være bleven bekræftet, at Garnisonen i Bender har, ligesom rasende, gjort adskillige Udfald mod Russerne. Langt fra at være skrækkede af Nederlaget ved Focksan, trække Tyrkerne i Wallachiet 2 Corpser til sammen, et paa 25000 og et paa 10000 Mand, og søger Russerne til Bucharest. - J Wallachiet vil det efter al Sand fornemmelig, at sperre Veien for Prindsen af Coburg og synlighed komme til et Slag.
Berlingske Tidende, 1789-09-14
Wien, den 2den September. bragte den Efterretning, at Landon har med det Clarsaiske og J Eftermiddag ankom 2de Courerer fra Bannatet og medWaldeckske Corps angrebet, slaaet og fanget mange af de ved Schuppaneck forsamlede Tyrker, samt erobret endeel Kanoner. Det nærmere herom ventes hernæst. - Den 5te hujus skal være berammet til at aabne Trencheerne for Belgrad, Vist er det, at alt Samqvem imellem denne Fæstning og Semlin er hævet. 60000 Mand skulle ved Uipalank have sat over Donau og Prindsen af Ligne været passeret Sawe ved Schabatsch med 40000 Mand. Med disse 100000 Mand skal Belgrad angribes, der har 18000 Mand regulaire Tropper inde, og over 20000 mandlige Jndvaanere, som i Nødsfald kunne tvinges til Tieneste. Desuden har et stærkt CorveTyrker fordeelagtig posteret sig ovenfor Fæstningen. - Den forsikres, at vort Ministerium er meget opmærksomt paa Anliggenderne i Frankrige, og der tales om en Cordon, som i Nederlandene skal blive trukket ved de Franske Grændser. - Keiseren er saavel tilfreds med sine Nederlandske Regimentere udviste Troeskab ved de sidste Uroligheder i Brabant, at hans naar Freden er sluttet, vil oprette en Nederlandsk NøbelGarde. Hr. Baron von Meldinger, berømt af fine pbysiske mineralske Skrivter, har opfundet et Slags kunstig Tørv, der kan forfærdiges endog ved Børn af Ting, som i Østerrige voxe i Mængde og hidindtil ikke bleve agtede. Den har det Fortrin for den almindelige Tørv, at den ikke giver nogen ubehagelig Lugt fra sig og brænder længere.
Berlingske Tidende, 1789-09-14
Tillægget til vor Tidende for i Dag indeholder følgende :"Ved den til Hs. Majestæt afsendte Primierlieutenant Kei har Feldtmarskal Landon rapporteret, at han den 28 August fik Efterretning om, at det hele Tyrkiske Corps, som Natten forhen var forblevet imellem Toplitz og Chapla, havde den 28de ved Dagens Anbrud rykket frem til Lasmare, Strax derefter rykte 2000 Mand, meest Spahl, frem indtil vore Forskandsninger. Disse havde bragt Kanoner over Toplitzer=Høien og begyndte at oprette Batterier, hvorforeFeldttøim Clairsalt faldt paa den Tanke, at det hele Corps vilde komme ned over Bierget; men da samme endnu ikke Kl. 1 var skeet, besluttede han at angribe de fremrykte 2000 Tyrker, og gik til den Ende med 5 Batailloner i Qvaree og 11 Divisioner Cavallerie samme i Møde. Ved vore Troppers Tapperhed blev Passet ved Lasmare strax indtaget, og Fiender, bragt til at vige. Tyrkerne ilede i største Hast og Uorden til bage, uden nogensteds mere at holde Stand. Vi erobrede 5 Kanoner, over 30 Vogne med Krigsforraad, Langer &c., samt nogle Fahner, og gjorde endeel til Fanger. Nogle hundrede Janitskarer vare adsplittede i Skoven, og bleve opsøgte af vore. Efter første Opgivelse bestaaer vort Forliis omtrent i 30 Mand Døde og Saarede. - Majoren, GrevWilhorsky, ved Toscana=Husarerne, der stod ved PasseRothenthurm, har ved et paa Capar, tet ved Argis foretager og meget lykkelig udført Angreb givet et nyt Beviis paa sin Duelighed. Den commanderende Feldtmarskal=Lieutenant Fyrsten af Hohenlohe melder, at 100 Fiender ere blevne paa Valpladsen, de øvrige adsplittede, og 1 Kanon samt Fahner erobrede. Hs. Majestæt har derfore udnævnt bemeldte Major til Oberstlieutenant.
Berlingske Tidende, 1789-09-14
Efter en fra Prindsen af Coburg indløben Efterretning have 27 Mand af Jnfanteriet, Cavalleriet, Artilleriet og Pontoniererne saaledes udmærket sig ved virkelige Handlinger i det ved Forkan den 1ste August forefaldne Slag, at de ere bleven kiendte for værdige til de af Hs. Majestæt for saadanne Handlinger bestemte Ærestegn og dermed forbundne Tillæg, Solden. Trende Mand af disse have faaet Guld= og de øn rige 24 Sølvmedailler.
Berlingske Tidende, 1789-09-14
Warschau, den 2den September. Fra Ukraine meldes, at Seraskern og forrige Storadme ral, Hassan Pacha, som med sin Armee var marcheret frem : Coggia=Bey imellem Octakow og Akierman, har paa det Efterretning, at Russerne rykkede med stærke Skridt imod ham, trukket sig i største Hast tilbage. - Det er urigtigt at den forrige Storvizir anførste Tyrkerne ved Focksan. Overmorgen ventes Marquis Lucchesini tilbage hertil fo Breslau. Man taler atter meget om en Defensivalliane med Preussen, hvorimod andre ville vide, at Hofferne i Petersborg og Berlin blive enige med hinanden og at Freden erikke langt borte. Jmidlertid vil man dog overtale Tyrkerne til endnu at vove det tredie Feldttog. - Fyrst Repnin er gaaet over Pruth, for at angribe Tartarchanen, som staaer med en Krigshær af 30000 Mand paa Grændserne af Bessarabien.
Berlingske Tidende, 1789-09-14
London, den 4de September. J Følge de sidste Efterretninger fra Ostindien har TippeSaibtet ved Canor lidt et stort Nederlag af Hvet Saib, og mistet sit Artillerie, Ammunition og Bagge. Efter dette Uheld har han forladt sin Armee og begivet sig til sine egne Stater, for sammesteds igjen at oprette den indvortes Orden. og Rolighed, hvilken nogle Raaher have afbrudt, fordres deres arvende Rettigheder tilbage, og truet med, at forskafsig samme med Magt, dersom de bleve dem nægtede. - Fre Nordamerika meldes, at der i Provindsen Nye=Pork er udbrudt store Uroeligheder, og at denne Provinds skal sætte sig meget imod den Amerikanske Union. Var dette en Sandhed, vilde vort Gouvernement vist ikke lade denne Omstændighed blive ubenyttet.
Berlingske Tidende, 1789-09-14
Hertugen af Clarence skal til Foraaret giøre et Søetog, og det til Ostindien. Hs. Kongel. Høihed skal selv have yttres Lyst til at besee denne Verdensdeel. - De nyeste Breve fra Portugal indeholde den bedrøvelige Efterretning, at Prindsen af Brasilien ligger for Døden. Fra Madrit vil man have den Efterretning, at Dronningen af Spanien har taget sig den paafulgte Revolution i Frankrig saa nær til Hierte, at hun har anordnet 9 Dages Bøn, for at bede Himmelen om, at Anliggenderne i Frankrig maatte blive satte igien i den forrige Stand. Man melder ogsaa fra Spanien, at nogle Spanske Tropper ere paa Marchen mod Pyrenæerne og Navarra, og nogle Spanske Provindser have reclammeret deres gamle Privilegier. - Fra Botany=Ban har man nye gunstig Efterretninger. Det der værende Gouvernements Huus og en heel Gade er allerede færdig: Kornhøsten er faldet temmelig vel ud, og man har fundet en Jernmine. Af de nye Colonister har man ophængt 3, en, fordi han havde stiaalet Sukker; den anden for en Skiorte, og den tredie for Levnetsmidler. - Jndhøstningen er begyndt næsten i alle Kongerigets Dele, og er saa riig, at man ikke i lang Tiid kan erindre sig en saa herlig Høst.
Berlingske Tidende, 1789-09-14
Bismar, den 7de September. En hertil fra Finland ankommen Skipper har udsagt, at den Svenske Galeiflaade er af den Russiske under Prindsen af Rassau gandske bleven slaget ; at Kongen selv skal have være Tilskuer ved denne saa ulykkelige Træfning, og at de Svenske deels have opbrændt, deels nedsynket mange af deres egne Transportskibe, paa det de ikke skulde falde Russerne i Hænderne.