Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-09
Kongen af Spanien ventes med Jnfanten Don Carlos til Barcellona, og vil efter Forlydende selv stille sig i Spidsen for sin Armee, hvis Hovedqvarteer er i Figueras, De sidste Forhandlinger i det engelske Parlament have og været saa afgjørende for Krigen imod Bonaparte, at de, der havde væddet paa, at den ikke vilde begynde før til Efteraaret, allerede give sig tøbt, og indse at Udbruddet af det store Uveir, som fra alle Sider reiser sig, haabentlig for at rense Armosphæren, er langt nærmere. Ministrene havde en usædvanlig Majoritet. Deres henrivende Veltalenhed og Styrken af de imod Bonaparte anførte Grunde overbeviiste selv flere af Oppositionspartiet i den Grad, at de stemte for Takadressen for Prindsregentens sidste Budskab. J Underhuset blev den foreslaaet af Lord Castlereagh, som først anmeldte, at han samme Morgen havde udvexlet Ratificationen af Traktaten med den østerrigske Ambassadeur, hvorved den Jndvending om Østerrigs Betænkning i at deeltage i Krigen var bortryddet. Han anførte derpaa flere Kjendsgierninger for, at der ikke lod sig underhandle med den bonapartiske Regjering. Hans hele Liv - sagde han - er en sammenhængende Kjæde af List og Forstillelse. See Vi tilbage paa hans Regjering, ville vi finde, at hans største og ubarmhiertigste Erobringer altid skrive sig fra de Perioder, hvori han paastod at være i Fred med hele Verden. Derpaa anfører Lorden det for ommeldte Dokument, som Bonaparte skrev til sin Minist i i Chatillon i Fior, da han befandt sig i den største Knive og hvori han paalægger ham ei at indlade sig i nogen Punkt og Fæstningerne Antwerpens, Maynz's og Aessandrigs Overgivelse, selv i Tilfælde at han maatte inddrømme deres Aftrædelse, da Hs. Majestæt agter at lade sig lade af Tingenes militære Gang, om end Traktaten var blevenratificeret. Til Slutning befaler han Ministe, ren et brænde Brevet, saasnart han har læst det. Af den fuldkomneste Overeensstemmelse, som hersker imellem alle Europas Magter, lovede Lord Castlereagh sig det beste Udfald af Krigen. J Overhuset udviklede Lord Liverpool grundigt af 14 Aars Erfaring, at ingen Fred lod sig haabe for Engelland eller Europa, saalænge Bonaparte herskede i Frankerig. Det var Armeen, men ikke Nationen, som har kaldet ham tilbage. At drage om i undertvungne Provindser i alle Lande, for efter Behag at kunne udplyndre dem, var dens eneste Attraae. Men uagtet Bourbonnernes Gjenindsættelse var Ministerens hjerteligste Ønske, og lovede Europa den beste Rolighed, maatte har tilstaae, at ingen Magt har Ret til at foreskrive er Nation, hvilken Regjering den skal vælge. "Jmidlertid - tilføiede han - kunne Europas Nationer nok side Frankerig, ikke hvilken Regjering det skal have, men hvilken det ikke skal haves. Forgiæves modsatte i Overhuset Lord Grey og i Underhuset Lord Cavendith, Sir Burdett og Hr. Tierney sig Takadressen. Den blev antaget i hiint med 156 imod 44 og i dette med 331 imod 92 Stemmer. Den 26de foreslog derpaa Lord Castlereagh at bevilge Keiserne af Rusland og Østerrig samt Kongen af Preusser, de 5 Millioner Pd. Sterl. Subsidier, hvilket ligeledes blev antaget med 160 imod 17 Stemmer, Skatkammer Kantsleren anførte blandt andet, at hver af hine Magter ved Wiener-Traktaten kun har forpligtet sig til at stille 150,000 Mk.; men denne Magt blev langt større, og følgende Stridskræfter kunde ventes opstilte imod Frankerig, des Østerrig. . . . med 300,000 Mand. Rusland. . . . - 225000 - Preussen . . . - 236,000 -De tydske Fyrster - 150,000 - Nederlandene - 50,000 -