JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
Efter vedkommende Dom= og Udlægshavers Reqvisition bliver Onsdagen den 17de Decbr. næstk. og følgende Dage holdt offentlig Auction over noget hos Frederik Tolstrup her i Byen udlagt Løsøre og Besætning samt endeel Korn og Høeafgrøde. Auctionen afholdes i bemeldte Tolstrups Gaard No. 35 paa Adelgaden her i Byen og begynder hver Dags Formiddag Kl. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. 10. - Conditionerne vil blive bekjendtgjorte paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 21de Novbr. 1823. Blichfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
At jeg som sædvanligt er forsynet med alle Sorter, Specerie. Urtekram= og Farvevare, det undlader jeg ikke at bekiendtgiøre for dem som ville unde mig deres Søgning. Blandt de flere Ting vil jeg anføre enkelte som jeg nylig er forsynet med, som: Capers, Caristoff, Cajenne Peber, engelsk Sennep, Chines. Soja, italienske Nudler, Sukat, syltet Jngefær, dito Pomerantsskal, fiin Soulong, Haysan, og Congo Thee, søde og bittre Mandler, franske Svedsker, Cathrineblommer, tørre Kirsebær, dito Pærer og Æbler, hvide Bønner, Conf. Rosiner, Brev=Kirke= og Taffel=Oblater, fiin Vindsor=Sæbe, Lau de Cologne, Gigttaft, m. m. m. Til dhrr. Guld-og Sølv=Forarbeidere, Giørtlere, og Kobbersmede anbefaler jeg mig med Borax, Salpeter, Salmiak, Viinsteen, Qvægsølv, Skedevand og Digler saavel af Blyant som Leer, ligesom jeg og anbefaler mig til derr. Forgyldere, Malere og Snedkere med forskjellige Sorter Gummi, som : Copahl, lacca intabulis, Sandarac., og flere, samt fortrinlig stærk Spiritus Vini til disses Opløsning, tilligemed tilberedt Lac Vernis og Politur, med flere Sorter, til de Køster. billigste Priser mueligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
Tallotterie. At en Tallotterie=Collection er bleven oprettet her i Byen, og undertegnede antagen til Collecteur, bliver herved bekjendtgjort. Skanderborg, den 25de Novbr. 1823. Schou, Postmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
At jeg undertegnede har bosat mig her i Byen, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre, og tillige anbefaler mig til Enhver som ville forunde mig ders Arbeide. Niels Jensen, Snedkermester, boendes paa Badstuegaden No. 46.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
En Dreng der er konfirmeret og har Lyst at lære Bager=Professionen, kan strax eller til Paaske blive antaget hos Bager N. Høegh i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
En Stue til Gaden paa 3 Fag samt en paa 2 Fag og 1 Sovekammer til Gaarden, er at faae tilleie enten strax eller naar forlanges. Man behager at henvende sig Elfe Raae, paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-29
Paa Fæeveile kan Vinterfoder til billig Priis endnu erholdes til circa 50 Kreaturer, naar derom snarest muligt accorderes med Forvalteren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
No. 171. Aar 1823. den 2den December. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst ) Stiftstidende. huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Den 13de Novbr. holdt den Kongl. Familie sit høitidelige Indtog i Madrid. For D. M., Kongen og Dronningen var der bygget en Triumph. vogn af gigantisk Størrelse, thi allene dens Høide var over 25 Fod. Denne blev trukken af hundrede meget elegant paaklædte Mennesker. Fireogtyve som Løbere firligtklædte Spanioler gik foran. Grupper af Mandfolk og Fruentimmer, klædte som Dandsere, sang og dandsede omkring Vognen i afvexlende Qvadriller. Alle Husene vare smykkede med røde og maa Drapperier, Bomsterguirlander, Sindbilleder og Jnd skrifter, ja nogle af Stadens rigeste Jndvaanere havde endogsaa ladet Forsiden af deres Huse forgylde, for saalunde i den høieste Glands at vise Kongen deres Hylding. Luften gjenlød af Raabene: vive le roi vive la France! vivent les allies! Det franske Artilleries Kanoner meldte D. M. Ankomst, hvorpaa alle Stadens Klokker løde i harmonisk Samklang. Jndenfor Porten Atocha bød Hs. Maj. at standse, medens hele den Kgl. Familie steeg af og traadte ind i i den nærliggende Kirke for at takke Gud for deres lykkelige Tilbagekomst. Franske Soldater aabnede og sluttede Tøget; et ridende Jægerregiment anført af : Stadens Kommandant, Verdiere, var det første, og et Gardekrasseerregiment under Baron Baillencourt det sidste. Ved Siderne af Kongens Vogn rede Generalerne Gieminer, Grundler, Andenarde, Saint Ditaire og hannes Næstefter Vognen fulgte Ofsicererne af den franske Armees Generalstab og Kongen af Frankriges Garden du-Corps. J Palladset bleve D. M. modtagne af samtlige Ministre, det hele diplomatiske Korps, Spaniens Grander og en utallig Mængde andre Standspersoner. Man bemærkede, at Kongen viste isærdeleshed den franske og den russiske Minister stor Opmærksomhed. Dagen efter bleve en stor Mængde Personer af første Rang stædte til Haandkys, den høieste Naade som kunde vederfares dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Samme Dag blev der holdt Mønstring over de franske og spanske Tropper, som derpaa deflerede forbi D. M. som viste sig paa deres Slotsbalkon. Om Eftermiddagen var den Kgl. Familie igjen i Kirke, og foretog sig derpaa en Spadseretour til Prado, ledsaget af en stærk Eskorte formedelst den utallige Folkemængde som fulgte med. Endnu Morgenen før Jndtoget vare en heel Dec. Personer viste end af Staden, især afSlotsbetientene, blandt hvilke nogle kun fordi at de vare i Familie med en eller anden af de konstitutionelle Officerer, endog to af Kongens Kammerlæger havde denne Skjebne, men 21 Medlemmer af det konstitutionelle Stadsraad bleve arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Aviserne fra London og Paris berette, at Kongen af Spanien har i Aranjue, udfærdiget to Dekretter, og ved det ene tilbagekaldet sit bekjendte Dekret fra Puerto S. Maria samt erklæret en almindelig Amnestie med visse Undtagelser, og ved det andet erkjendt al den indtil de fremmede Ministres Afreise fra Madrid kontraheerte Statsgield. Jmidlertid vil man dog ikke indestaae for denne Beretnings Sandhed. Pariserbladet Etoile siger derimod, at der paa Børsen havdes det Rygte, at Kong Ferdinand vilde blive tvungen til at erkjende Laanet 1821.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
J Madrid taltes almindeligt om en Kongres som skal holdes der strax efter Kongens Jndtog. Pozzo de Borgs og Sir ACourts Ankomst hertil - skrives derfra - gjør denne Sag til Vished for vore Politikere, der endogsaa paastaae, at der og fra andre Hoffer vil indtreffe overordentlige Gesandter til denne Kongres. Den forstandige Deel af Nationen forlanger kun en viis Regjering og Borgen for Gjendom og Personer. Visheden om, at de fremmede Magter kjende Nødvendigheden af et saadant Maadehold og ville formaae vor Konge dertil, beroliger Gemytterne saa temmeligt, det vi leve i Haabet om at Hs. M. vil lade sig det ere angelegent, at tilveiebringe Landets Rolighed og færd. Man siger, at nogle udenlandske Magter have gjort Hs. M. opmærksom paa, at det ei retvegaaer an, at hans Skriftefader er tillige Statsminister, og at de ønske, han maa blive entlediget fra denne Post. Rygtet siger ogsaa, at Kongen vil føie sig der og i dets Sted give Hs. Høiærværdighed det største Bispedømme i Riget, nemlig Toleds. Hvorvidt det nu er sandt, vil Tiden vise. Hvorledes Nationens Qvaler, efter Dagens Tone, nu kaldes forkortede, derfor tale Kiendsgierninger bedst, og det er i saa Henseende rørende blandt andet at læse hvorlunde Pøbelen, som nu regjerer, hilsede Kongen paa sin Reise med Raabene: Jnqvisitionen i for evig, døe Nationen, bort med Handelen, Religionen leve! o. s. v. (Denne i saa utrolig Hast bevirkede Omvendelse tilskrives de hellige Fædres Virksomhed.) Hvorlunde de hjemdragende konst. Militser mishandles allevegne. Men i Guadalaxara har man givet det værste Exempel. Her havde Pøbelen faaet fat paa en krigsfangen Officeer af Empecinados Korps, klædt ham nøgen af og ved et Reeb om Halsen trukket ham igjennem Gaderne, derpaa skaaret Næse og Øren af ham og endeligen Hovedet. Ei engang de Dødes Been under man Gravens No. J Madrid, har Pøbelen opgravet den bekjendte Oberst Landahurosom faldt i Gardeopstanden og efter hvem Liberalerne havde opkaldt deres Klub; hans Hoved og halvforraadnede Lemmer bares omkring i Triumph. Men i Cadi har man dog endnu et gandske undertrykket Frihedsaanden, det gav man nylig følgende Beviis paa. Da General Bourmont havde sat Hertug deel Parqve og General Latre i Frihed, modtoges han i Skuespilhuset med den lydeligste Jublen og man lod hvide Duer, pyntede med Frihedsbaand, flyve omkring ham. Men Dagen efter lod han profiamere, at han herefter ikke mere ville taale slige revolutionaire Optrin, men straffe, dem med Strænghed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
J Katalonien synes nu Atterg roligt. De konstitutionelle Øvrigheder ere afsatte, og franske Soldater styre Landet indtil videre. Marskal Laurision faaer Kommanden her istedetfor Moncen, der vender hjem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Den i Spanien tilbageblivende franske Hær skal bestaae af: 1) Divisionen Cadix. 3 Kavallerie= og 5 Jnfanterieregimenter. 2) Divisionen Madrid. 3 Kavallerie- og 6 Jnf. Regimenter foruden 1 i Badajoz, 4 i Corunna og 1 i Gallicien. 3) Divisionen OverChro, hvoraf 2 Regimenter i Santona, 2 i Pampelona, 2 i Sebastian, 2 i Vittoria, 2 fra Jrun til, Tolosa, og 2 i selve Tolosa, Divisionens Hovedqvarteer. (Og først naar alle disse saa vidt omspredte Franskmænd ere komne heel og holdne ud af Spanien, kan man sige, at Restaurationen er vel fuldendt )
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Frankrige. Den 2den Decbr. (den Dag, da Napoleon i 100 kronedes af Paven til fransk Keiser, og Aarsdagen efter vandt det store saakaldte Keiserslag, ved Austerlitz) er i Aar bestemt til Hertugen af Angoulemes Triumph=Indtog i Paris. - Kongen har nu formelig forbudt Hertugen af Rovigo Hoffet og afslaaet Forst Talleyrands Begjæring om at de Beskyldninger som han har gjort imod ham maatte undersøges, da Hs. M. ikke vil at Lidenskaberne skulle opvækkes paany og at Ting skulle atter bringes paa Bane, som han har foresat sig at glemme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Engelland. Paa Londons Gadehjørner faae man den 19de Novbr. opslagne Plakater, hvori det engelske Folk opfordredes til at bære Sorg for Frihedsmartyren Riege i 38 Dage, nemlig en Dag Sorg for hvert Aar han var gammel. - Da man paa Londons Børs oplæste det nye spanske Laaneforslag, blev dette formelig udpebet. - I tre Dage efter hinanden har der været holdt Geheime-Kabinetsraad. Kongen har ladet proklamere Parlamentets Aabning den 3die Febr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Blandinger. Blandt de Fremmede som vare i Ejernewitz medens Keisermødet, nævnes ogsaa den afden engelske Dronnings Sag bekiendte BergamiHan lod sig daglig see ved Vagtvaraden i en aaben Chalse. Nu har da ogsaa Keiseren af Østerig erklæret den engelske General Wilson uværdig til at bære de ham forundte østerrigske Ordener. At Riego blev ophængt i en Salge kom af at han var borgerlig, thi havde han været adelsbaaren, var han bleven halshuggen eller skudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Seinefloden har ved Paris alt været nogle Morgener belagt med Jis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Den berømte engelske Lord Erskine er død af Lungebetændelse, 76 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Napoleons Kammertjener Hr. Marchand holdt den 16de Novbr. Bryllup i Paris med en Datter af Generallieutn. Braver. Generalerne Bertrand og Montholeon vare Forlovere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Churfyrsten af Hessen er atter bleven tilsendt et formasteligt Trudselsbrev, hvisaarsag endeel Personer, ere blevne arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Madame Catalani synger for nærværende Tid i Glasgow, hvor man forleden saae hende spadsere med den ligesaa berømte Walter Scott. Rossini, og hans Frue, Sangerinden Kolbruun, ere engageerte ved Londons store Opera.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Adskillige engelske Officerer som opholde sig udenlands, ere blevne hjemkaldte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Keiser Alexander blev saa fornøiet ved Efterretningen om Kongen af Spaniens Befrielse, at han forarte Koureren en Brillantring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Hertugen af Angouleme giengieldte den Foræring af en kostbar Kaarde, som Madrids Stadsraad gjorde ham, med en endnu kostbarere: en da mantbesat Daase, som han forærte Corregidoren. J det gamle Slot Wolveslens Ruiner er opdaget en paa 50 Piller hvilende gothisk Sal, og deri en Kiøste med Guld- og Sølvmynter, hvoriblandt 3 fra Kong Knuds Tid, samt Skelettet af et Fruentimmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
J Berlin er nylig opført en Jernbroe, 244 Fod lang og 32 Fod bred, med 6 Buer, som vejer tilhobe 6236 Centner, og koster 60,000 Rdlr. Cour.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
J de første Dage af Novbr. have hæftige Storme raset udenfor de sydfranske Kyster, og Strandbredden, er bedækket med Skibsvrag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Skibet Natalia, Skp. Magniis, bestemt fra London til Kiøbenhavn, er total forulykket i Stormen, den 1ste Novbr. ved Wello og Capitainen druknet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Fædrelandet. Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt under 18de d. at udnævne Conferentsraad Lawætz i Altona, R. af D. og Dannebrogsmand, til Commandeur af Dannebrogordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Khvn. J Søndags gav Hs. Høihed Prinds Christian et Bal i Anledning af hans Broders, Prinds Ferdinands Fødselsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
J Onsdags holdtes Ægteforbindelsen imellem Lieutenant ved Garden, Grev Bille Brahe og Frøken Bülow, en Datter af Generalmajor Fran v. Bulow.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Søndagen den 30te Novbr. anlægges Hofsorg for Landgreve Ludvig Carl Georg af Hes fen Damfradt, og for Prindsesse Katharine Amalia Christiane Louise af Baden, som bares paa sædvanlig Maade, for Begge under eet, dte Dage. Politiedirecteuren, Høiesterets=Assessor Kiær, ulff. havde Tirsdagen den 11te d. M. det Uheld at falde paa Gaden, og derved at faae saa stærk en Contusion paa venstre Arm, at han, efter flere Dages Sengeliggen, endnu maa holde Stuen. Deeltagelsen er almindelig, da vist ikke i Mandsminde nogen Politieretsstyrer i Khvn, har været saa yndet og agtet i alle Klasser, som Kiærulse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Næste Onsdag giver Madame Wexschall en Concert paa Hoftheatret. En ung Klaveerspiller Li ders vil lade sig her førstegang høre offentlig. Sangeren Copello foredrager en Aria med Recitativ af Pairs herlige Opera Camilla, og Hofviolon Werschal, piller en ny Violin Concert af Spohr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Blandt de nye Syngestykker der ere antagne og bestemte til Opførelse i denne Theatersaison paa det Kal. Theater ere foruden de forhen nævnte endnu følgende af de nyeste: 1) Alma, originalt Syngespil af vor i Hamborg levende Landsmand Professor Kruse, til Musik af Bernhard Romberg, den berømte Violoncellist. 2) Libussa, Syngespil i 3 Aften med Musik af Conradin Kreuter, oversat af Skuespiller Rosenkilde. 3) Abu Hassan, Syngespil i 1 Kkt, oversat til Carl Maria v. Webers Musik af Skuespiller Overskou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Nykjøbing paa Falster den 27de Novbr. Her glædes man ret i denne Tid af det Beckerske Skuespillerselskab. Den 20de seiredes Hs. H. Hr. Kammerherre Stiftamtmand v. Jessens Fødselsdag. Paa Theatret fremsagdes i denne Anledning af Jomfrue Becker en meget passende Prolog, hvorefter gaves Kapelmesteren i Venedig. Huset var propfyldt, og almindelige Hurra endte Forestillingen. Dagen efter blev Jomfru Becker tilsendt en smigrende Skrivelse tilligemed en særdeles smuk, med dellige Stene indfattet DiademkamJ Odense gaves nylig et Skuespil til ædel Bestemmelse, hvis Netto=Jndtægt var 368 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Fra Viborg skrives endvidere i Anledning af Lægen, Krigsraad Baggers Jordefærd: at saa almindelig som her har Deeltagelsen ei viist sig for Nogen siden den elskværdige uforglemmelige Stiftsphystkuels, Dr. Rogerts Begravelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Dødsfald. Capt. og Grosserer L. Collstrop, Student Lud Clausen, Hofkurvemager Stich, Alle i Khvn. Komp. M. Møller i Slagelse; Krigsassessor Aagaard i Lokken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Khuus. Kours, den 28de Novbr. 250. - Spe. cier 15 Rbmk. Obligationer 814 a 82. Norske Sedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Opløsning af Charaden i Avisen Nr. 170. Underligt er Ordet vel at skue, Gaadefuldt til Hiertet taler det; Thi, som Evighedens Cirkelbue, Er Begyndelsen og Enden Et; Dog, for det Kiærminden med sin Stierne, Lyser i sit skiønne Himmelblaa; Ordet lyder grandt i vide Fierne, Om end Evigheder for det laae; Thi Erindring med sin Ætherlue, Slukkes ei ved smerteligt Levvel; Selv naar Længsler Livets Blomster true, Toner Ordet venligt for vor Siæl Det Levvel, som Venne=Læben stammer Evigtstraalende i Venne Hiertet flammer
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Befordringer og Afgang. Bancellieraad Østgaard udnævnt til Justitsraad; Cand theol. Jvarsen beskikket til Sognepræst for Dragstrup og Skallerup M. i Aalborg Stift; Kassereren paa St. Thomas og St. Jan, F. Haxthausen, udnævnt til Kammerraad; A. Holm og C. A. Kaalund til Fuldmægtige hos ertal. Embedsmænd i Vestindien; A. Behrens til Toldkontrolleur i Rendsborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Bekiendtgiørelser. At min retskafne, huuslige og gudhengivne Kone efter et Aars Svaghed er ved Døden afgaaet den 29de November i sit Alders 65de Aar, dette bekiendtgiøres for Slægt og Venner. Aarhuus, den 2den Decbr. 1823. J. M. Art. Næstk. Mandag den 8de de, og følgende Dage foretages Auction over de Stervboet afgangne Kammerjunker Hauch tilhørende Løsøre, bestaaende af: Meubler, Linned, Sengeklæder, Gangklæder, Gulduhre, endeel Skrivermaterialier, samt en betydelig Samling af historiske, geographiske, mathematiske o. fl. Bøger. Auctionen holdes i Gaarden No. 122 paa Søndergade her i Byen og begynder bemeldte Dags Formiddag Kl. 9, thi indbydes de Lysthavende. Horsens, den 1ste Decbr. 1823. N. C. Schmidt, const. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
At jeg, som Skifteforvalter efter den paa Christianslund afdøde Besidder af Stamhuset Rosenholm, Oberst, Baron von Rosenkrantz, har taget hans og efterlevende Enkefrues fælleds Boe under Registering og Forsegling, og at der vil blive holdt en Aabnings-Forretning i samme, paa Rosenholm, den 23de næste Maaned, om Formiddagen Kl. 10 slet, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjort. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herredsfogderie i Randers, den 25de Novbr. 1823. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Tirsdagen den 15de Decbr. førstk., er et Møde, i Stervboet efter afg. Møllersvend Jens Jensen, et Skov Mølle, bestemt at afholdes her paa Gaarden, Kl. 10 Formiddag, hvilket til vedkommende Arvingers og Creditorers Efterretning herved bekjendtgjøres. De som udeblive antages at samtykke, hvad der af de Mødende vedtages. Gothaab, den 29de Novbr. 1823. Mohr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Da den i den danske Statstidende, samt i Aarhuus og Randers Aviser, til den 11te dennes berammede 1ste Auction over Løvenholm med Tilliggende formedelst indtrufne Forhindringer ei blev afholdt, saa blive de til den 25de dennes og til den 10de næste Maaned berammede Auctioner over denne Eiendom at ansee som 1ste og 2den Auction, der afholdes her paa Contoiret til det bestemte Klokkeslet, og vil en 3die Auction blive afholdt paa Løvenholm Mandagen den 29de Decbr. førstk., om Formiddagen Kl. 11 slet, ved hvilken Eiendommen med Tilliggende og Tilhørende agtes bortsolgt. Hvilket herved, i Forbindelse med den under 10de f. M. udfærdigede Bekjendtgjørelse, kundgjøres saavel til de Lysthavendes som til Pantecreditorernes Underretning. Rougsøe, Sønderhald og Østerlisberg Herredsfogderie i Randers, den 13de Novbr. 1823. A. L. Reiersen. Over den Stervboet efter afgangne Gaardmand, Søren Michelsen eller Rasmussen tilhørende, til den Kongelige Enkekasse med flere pantsatte, Gaard i Fladstrup, af Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 7 Skpr. afholdes 3de offentlige Auctioner, af hvilke de 2de første holdes paa Ebeltoft Raadstue, og den 3die paa Gaarden selv Kl. 11, Formiddag, efterfølgende Dage nemlig: 1ste Auction, Mandagen den 22de Decbr., 2den dito, dito den 12te Jan., 3die dito, Løverdagen den 31te dito, førstkommende. Ved 3die Auction bortsælges tillige Stervboets Løsøre. Lysthavende indbydes og Panthaverne tiene dette til Efterretning. Cheltoft, den 15de Novbr. 1823. Stock flett.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Paa Horsens Kirkegaard findes endeel gamle Liigstene, som formeentlig er Kirken hjemkalden og derfor ville vorde afhændede til Bortførelse. - Familler eller Arvinger, som imidlertid maatte ansee sig berettigede til saadanne Liigstene og Gravsteder, hvorfor ingen ny Betaling til Kirken vides at være erlagt i 2 Aar, ville desaarsig behagelig melde sig med deres Rettigheder for Kirke=Jnspecteurerne inden 12 Uger fra Dato. Horsens, den 30te Novbr. 1823. Jørgen Houmann, Kirkeværge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-02
Som sædvanligt er undertegnede bleven forsynet med et Partie kjøbenhavnske Bomuldstøyer af den nyeste Smag, samt forskjellige Sorter Vinterkauletter paa den nyeste Facong, Fidtlæders- og Sælhundskinds Damestøvler, forede Dame, og Mandshandsker, Kaabe besætninger og Modester, som sælges til de billigste Priser i min Boutik paa Søndergade No. 123 i Hor A. M. Davidson. sens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-04
No. 172. Aar 1823. den 4de December. Torsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede Kongelig allernaadigst. sildinde. hun. Gammelt og Nyt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-04
Et af Nutidens mærkeligste Phoenomener er Johanniter, eller Maltheser-Ordenens Gjenoplivelse. Den er pludselig fremtraadt paany og har i London gjort et Laan paa 640,000 Pund Sterling, med den Erklæring: at den vil forbinde sig med Grækerne, staaer i Underhandlinger med dem, og har alt faaet nogle Afstaaelser, som den haaber svarligt at udvide ved Frankrigs og andre europæiske Magters Hjelp. Sagen er i høi Grad paafaldende, og har Udseende af at være Forbudet paa Udviklingen af en vigtig politisk Plan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-04
Denne berømte Ridderorden har været til siden Korstogenes Begyndelse. J 200 Aar havde den sit faste Opholdsted paa Øen Rydus, hvorfra Sultan Soliman 11 fordrev den i Aaret 1522, men hvorpaa Keiser Carl I forarede den Øen Maltha under den Betingelse, at den skulde føre evig Krig mod de Vantroende. J Aaret 165 vandt disse Riddere en stor Seier over Tyrkerne, og have saalunde fortsat Søe krigene mod disse deres Arvefiender ligge til den nyeste Tid og bestandig viist Tapperhed og Mod. For hver Ridder er det en Ordenspligt at drage i det mindste 3 Gange tilfelts mod de Vantroende. Endnu 1770 bestod Ordenens Sømagt af 18 store Krigskibe. Ordenens Overhoved kaldtes Stormester og Jesu Christi Armees Guardian, residerende i la Valetta, havde fyrstelig Værdighed og erholdt af fremmede Magter Titelen Altenza eminentissima. Men siden Freden ved Amiens har Johanniterordenen været saa godt som ophævet, og dens Riddere næsten adspredt over hele Europa. Endnu har dog Ordenen en aarlig Jndtægt (af deres mange Besiddelser i forskjellige Lande, af 2 Millioner Fr. og bestaaer af 4000 Riddere.