Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-08-02
Algier=Toget. Den forhenværende Dei er med sit Følge ankommen til Rheden ved Mahon paa det franske Krigskib Jeanne d'Arc. Endnu før sin Afreise fra Algier havde han en Sammenkomst med Grev Bourmont og Admiral Duperre i hvilken han skal have yttret, at den franske Søemagt havde tilføjet ham mere Skade end Landtropperne, og at det fornemmelig var Flaadens truende Stilling, som havde bevæget ham til en saa hurtig Overgivelse, da Jlden fra Linieskibene havde indjaget Folket en hæftig Skræk. At der er forefundet betydelige Summer i Algier, er ingen Tvivl underkastet, men hvad disse beløbe sig til, veed Man endnu ikke; thi ei allene angives den forefundne Sum høist forskjellig fra 50 indtil 318 Millioner Franker; men selv Grev Bourmonts Beretninger herom ere ikke overeenstemmende. TiSøepræfekten i Toulon har han skrevet, at der forefandtes mere, end der behøvedes til at dække Krigsomkostninger ne; men i en senere Beretning er der kun Tale om ved Deiens Skat at dække gen Deel af Krigsomkostningerne. Jmidlerlid skulle den 9 Juli 20 Mill. i rede Penge være udbragte af Hvælvingerne, for at føres til Frankerig. Værdien af det forefundne Skyts anslaaes allene til 17 Mil Fr., og fra Paris er afsendt en Deel ved Skatkammeret, ansatte Embedsmænd til Algier, for at modtage de forefundne Skatte i Guld, Sølv, Diamanter og andre kostbare Sager. Synet af Deiens Pallads og de Kostbarheder det indeholdt, var tilstrækkeligt til at hæve alle Tvivom at "Tusinde og een Nat, med Hensyn til Orienten, Rigdomme skulde være Fabel. Det Rygte, at en Division af den franske Hær under Overgeneralens Anførsel skulde være opbrudt mod Constantine, erklæres for ugrundet, Derimod have 4000 af de Tyrker, som havde trukket sig tilbage bag Floden Charadsch, nedlagt deres Vaaben, og 4 Linieskibe ere bestemte til at føre de i Algier tilbageblevne Tyrker til Smyrna. Jo vigtigere et Punkt Algier er ifølge sin Beliggenhed, paa Middelhavets Kyster, hvor det over Majorca berører Spanien og Frankerig, over Sicilien og Sardinien, Jtatalien, og over Malta og Creta, Konstantinopel og Levanten; desto vigtigere bliver det Spørgsmaal, hvad der skal blive af samme. J det engelske Parlament har Hertugen af Wellington, paa Forespørgsel herom, kun svaret i ubestemte Udtryk, at de i denne Sag interesserede Magter sikkert ville træffe de meest tilfredsstillende Foranstaltninger, men at derom intet afgjort kunde siges, førend Underhandlingerne vare tilendebragte. Men en vigtig Oplysning er det dog, at den engelske Regjering, saasnart Expeditionen var forkyndt, tilstillede Fyrst Polignac en Note, hvori den ønskedes en Forklaring over denne Gienstand, og herpaa fulgte en Note fra fransk Side fuld af almindelige Løfter, med den Erklæring, at Jntet skulde blive foretaget, hvorover Engelland med Rette kunde støde sig. Hverken dengang eller senere har den franske Regjering givet nogetsomhelst Løfte, som kunde forbinde den til at tilbagegive den gjorte Erobring. Hermed stemmer ogsaa Grev Bourmonts Fremgangsmaade fuldkommen overeens. Han betragtet Algier som et erobret Land, der tages i varig Besiddelse; han indlader sig ikke i Underhandlinger med Deien, enten som uafhængig Hersker eller som Portens Statholder, med lader den forrige Regent aldeles forlade Landet; uden at berøre de ham af hans Regjering givne Forholdsregler eller den Plan, han har i Sinde at følge, erklærer han i Napoleons Talebrug: at Deien og Sultanen have ophørt at regjere, og nedsætter derpaa en Kommission for at indføre en ny Regjeringsform. Til de Belønninger, som Kongen af Frankerig har tiltænkt sin seierrige Hær, hører en Bronze Medaille med Kongens billede paa den ene Side, og paa den anden Side den Jndskrift: 5 Juli 1830. Algier." Denne Medaille skal støbes af erobrede Kanoner, og bæres i et rødt og hvidt Baand af Enhver, som har taget Deel i Expeditionen. Til endnu varigere Erindring om de franske Krigeres Bedrifter skal, efter Søeministeren Barond Hausse; Forslag, paa Toulons Rhed opreises en Søile (columarostrata) med et Fyr paa. Søilen skal støbes af de Deien fratagne Kanoner, og paa dens Fod skulle Navnene paa de Korpser, Skibe og Overofficerer, som have deeltaget i Krigen, indgraves.