JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
2) Tolden paa de Muursteen og Tagsteen, som i 3 Aar indføres, nedsættes til det halve af den, som Told Tariffen paabyder, altsaa til 24 s. af 1000 Stykker Muursteen, til 58 s. for hvert 1000 Stykker glasserede Tagsteen. 3) Fremmed Stangjern maae og i 3 Aar. indgaae, imod 1 Rdlr. 24 sk. i Told, af hvert Skippund. 4) Tømmer, Planker, Bræder o. s. v., som fra fremmede Stæder indbringes, svarer vel den tarismæssige Told, men derimod vil Hans Majestæt saavel af disse, som af alle øvrige Bygnings=Materialier, der i berørte Tidsrum indføres, eftergive den ved Told Anordningen af 26 November 1768 den 10de Cap. 2den C. befalede Forhøielse=Told, som ellers blev at erlægge, for saavidt Varene med uprivilegerede Skibe blive indbragte. 5) Endelig vil Hs. Majestæt allernaadigst have allede uprivilegerede Skibe, som i bemeldte 3 Aar. indføre Bygnings=Materialier, frietagne fra at svare høiere Lastepenge end dem, som ved Toldrullens 11 Cap. 1 F. ere bestemte for indenlandske Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
Herefter have da alle Vedkommende sig allerunderdanigst at rette.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
Under 10de Julii d. A. har Hans Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning af følgende Jndhold: Forligelses=Commissioners Stiftelse overalt i Danmark, samt i Kiøbstæderne i Norge, Ligesom det er en af de behageligste Gienstande for Vore Ønsker, at kunne, ved mindelige Foreninger, see unødvendige og bekoste lige Rettergangs Trætter imellem Vore kiære og troe Undersaatter forebyggede; Saa have Vi, til at opnaae dette Vort landsfaderlige Øjemærke, fundet for godt, herved at stifte en Forligelses Jndretning; hvilken strax skal indføres allevegne i Danmark, samt i Kiøbstæder, ne i Norge. Vi ville derefter, ved nærmere Anordning, ogsaa udstrække den til Norges Landbeboere, med saadanne Forandringer, som, efter dette sidste benævnte Riges locale Omstændigheder, findes passende. De Forholds=Regler, som i denne Henseende bør lagttages, ere følgende: 1ste Kapitell.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
Angaaende Forligelses=Væsenets Indretning i Kiøbenhavn. c. 1. J Kiøbenhavn skal en Forligelses=Commission strax oprettes, og være sat i Virksomhed, inden 4 Uger, fra denne Vor Anordnings
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
Bekiendtgiørelse. s. 2. Denne Commission skal bestaae af en Assessor i Hof= og Stads=Retten, tilligemed een af Magistraten og een af Stadens 32 Mænd. s. 3. Hof= og Stads=Rettens Lemmer, vælge selv den, iblandt dem, som skal tage Sæde i Commissionen. s. 4. Den saaledes udnævnte Assessor bør vedblive at forestaae dette Embede i 4 Aar, og fritages imidlertid for andre Forretninger. Derefter skeer et nyt Valg, fra hvilket han dog ei skal være udelukket, med mindre han selv undslaaer sig derfor. C. 5. J Henseende til Magistraten og de 32 Mænd, fordeeles derimod Arbeidet saaledes, at disses Lemmer efter Omgang, skiftes til, imellem sig, enten Maanedsviis, eller Ugeviis, at tage Sæde i Commissionen; Og hvad de 32 Mænd angaaer, da maae det ogsaa være dem tilladt at omskifte dagviis, naar de finde dette beqvemmere. J øvrigt maae Overpræsidenten være fritaget for at sidde i Forligelses Commissionen, med mindre hans andre Embeds=Forretninger tillade ham, at tage Deel i disse, da saadant ikke skal være ham formeent. F. 6. Til Skriver i Commissionen (hvis Protokol authariseres af Cancelliet) udnævner Hof= og Stads=Retten een af dens dueligste Copiister, som da befries fra andet Arbeide i Retten. c. 7. Dette Forligelses Jnstitut skal ikke være hinderligt i, at jo Magistraten, naar enten Klager umiddelbar til den indkomme, eller samme blive den tilstillede fra Os og Vore Collegier, bør søge at foreene de tvistende Parter. F. 8. Saa skal og Dommeren ved Hof= og Stads=Rettens andet Vidnekammer, ligesom hidindtil er skeet, prøve Forlig imellem Parterne, i de Sager, som der foretages og behandles, efter Klager. C. 9. Ligeledes bør Søe=Retten, saavel som Dommeren i Gields=Commissionen, og i Giæste=Retten, forsøge, at bringe de Sager, som høre under deres Paakiendelse, til mindelig Afgiørelse, førend de antages til Rettergang. c. 10. Endeligen skal Politie=Retten vedblive at følge de Regler, som Vi, ved Forordningen af 5 Julii 1793 have foreskrevet, i Hensigt til Forlig, ved bemeldte Ret; Og hvoraf Vi allerede have, med særdeles Velbehag, seet den ønskeligste Virkning. c. 11. Heraf følger da, at de Sager, som, efter deres Natur, høre under de, i 8,9 og 105. benævnte, Retter (til hvis Omsorg, det er bleven overdraget, selv at bevirke For ninger, ei blive Gienstande for den almindelige Forligelses Commission.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
2det Kapitel. Angaaende Indretningen i de øvrige Kiøbstæder, i Danmark og Norge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
J 12. J enhver af de øvrige Kiøbstæder, skal Magistraten foreslaae 4 eller 6 af de meest oplyste og retskafne Mænd iblandt Byens Jndvaanere, af hvilke det heele Borgerskab, efter fleste Stemmer, vælger 2, til at være Forligelses Commissarier. Disse bør (saafremt de ikke have lovligt Forfald, eller gyldig Aarsag til Undskyldning) hvad enten de ere Borgere, eller ikke, paatale sig dette Embede, og forestaae samme i 3 Aar; dog maae de ikke begge afgaae paa eengang, men der skal forholdes, ved Omskiftning, paa samme Maade, som det i D. L. 318 13, og N. L. 3,203 Art. er befalet, i Henseende til Overformyndere. Dersom der, i nogen af de smaa Kiøbstæder, ikke skulde findes saa mange kyndige Mænd, at bringe i Forslag til Meglere, som ovenanført, maae Antallet, efter Leiligheden, indskrænkes, endog indtil een, naar ei fleere kan haves.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
J øvrigt bør Procuratorer være undtagne fra at vælges til Forligelses Commissarier, efterdi de tvistende Parter forud kunde have benyttet sig af deres Raadførelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
J 13. Disse Fredsmeglere bør, saa længe, de ere i dette Embede, være befriede for alle andre personlige Onera, saa længe der findes nogen iblandt det øvrige Borgerskab, som dertil er beqvem og duelig. 514. Forligelses Commissionens Protokol føres af Byeskriveren, og autoriseres af StiftAmtmanden, eller af Amtmanden; hvor denne er Øvrighed paa Stedet. 515. Den første Gang, de udnævnte Mænd, tage Sæde i Commissionen, skulle de i Protokollen indføre og underskrive deres Embeds Eed. saaledes. Jeg N. N., som af Borgerskabet N. N. Bye, er valgt til Megler i Forligelses Commissionen, lover og sværger, at jeg med yderste Kræfter skal søge at befordre mindelig For ning imellem Parterne, i alle de Sager, som indkomme for bemeldte Commission, og at jeg dertil skal bidrage med al muelig Nidkierhed og Redelighed, efter mine Evner, samt efter min bedste Overbeviisning og Samvittighed. Saa sandt hielp mig Gud og hans hellige Ord! 5 16. J de Kiøbstæder, hvor Stiftamt mændene boe, ville Vi, at de, saa ofte andre Embeds=Forretninger tillade det, skulle selv være tilstæde i Forligelses Commissionen, for, ved deres umiddelbare Mellemkomst og Jndflydelse, at befordre Enighed imellem de tvistende Parteer; Og naar de besøge andre Byer i deres Stifter, ville Vi paa lige Maade have Forligelses Væsenet der anbefalet til deres Omhue og Medvirkning. Denne Regel bør ligeledes lagttages af Amtmændene, i Hensigt til de Kiøbstæder som ere, eller herefter blive henlagte under deres Amter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
3die Kapitel. Angaaende Indretningen paa Landet i Danmark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
J 17. Paa Landet, skulle Amtmændene selv forestaae Forligelses Væsenet, og søge at tilveiebringe Forening imellem Parterne, førend disse maae tillades at skride til Rettergang. Men, hvor Amternes Vidtløftighed udfordrer det, skal Amtmanden, paa de fraliggende Steder, beskikke de dueligste og redeligste Herredsfogder, eller andre bekiendte retskafne og kyndige Mænd, som ville paatage sig denne hæderlige Forretning, til Forligelses Commissarier, paa sine Vegne, og tydeligen bestemme, samt offentligen bekiendtgiøre Grændserne for det Distrikt, som i denne Henseende betroes enhver af disse; Og bør samt me efter Muelighed, indeeles saaledes, at ingen af Distriktets Beboere faaer længere end 4 Miles Vei til Commissionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
J 18. Protokollerne antoriseres af Amtmanden, og føres af Forligelses Commissario selv, eller dennes Fuldmægtig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
4de Kapitel. Angaaende hvilke Sager, der ere Gienstande for Forligelses Commissionernes Mellemhandling og Megling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
(Slutningen følger.) Noget om den parisiske Revolutions Domstol, dens Dommere og dens offentlige Anklager i Robespierres RegieringsTid. K.) Fouqvier Tinville *) har under den franske Revolution spillet en saa mærkelig og afskye Rolle, og sendt saa mange uskyldige Slagtoffe, re til Guillotinen, at man vel kan være nysgierrig efter at vide noget om dette onde Menneske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
J Følge de fremlagte Acter var han fød i Herroy i Distriktet St. Qvintin, og havde været Procurator ved Chatelet i Paris, førend han blev ansat som offentlig Anklager ved Revolutions=Tribunalet i en Alder af henved 48 Aar. Det imod ham fremlagte Jndlæg beskylder: ham 1. for at have overleveret til Revolutions Retten Acter, hvori deels meget var udstrøget, deels henviisdes til andre Acter, hvori meget var mellellemskrevet; at han selv deels havde underskrevet nogle, deels overleveret andre in Blanco, og endelig andre, hvori den Anklage des Navn efter Jndlæggets Afskrivning og første under Forhøret var indskrevet med en fremmed Haand og med andet Blæk end Jndlæggets hvori fandtes adskillige med mindre Stiil indførte Navne snart mellem Linierne, snart i Randen og andre derimod udstrøgne, at der i Jnd lægget nævnts Personer, om hvilke der siden under Proceduren og ved Domslutningen intet meldtes. 2) Taget af historisch politisches Magazin for Maj. og Junii 1795. 3) Han blev tilligemed endeel af sine Medskyldige dømt til Døden og benrettet i Februar. d. A. 2. At han i et andet Jndlæg har anført, en Person, der allerede for en Maaned var fordømt og henrettet, som endnu levende, en Gierning, der beviser, at man ofte har fældet Dom blot efter Fortegnelser paa de Anklagede, uden at have seet Dem. 3. At han ei allene har paastaaet, at det døde Legeme af en Anklaget, der stak sig selv ihiel, da han hørde sin Dødsdom, skulde føres til Retterstedet; men endog fordret af Domstolen, at der strax skulde fuldbyrdes Dødsdommen over endeel Fruentimmer, der havde for regivet at være frugtsommelige, uden at oppebie den Tid, da Læger eller andre Sagkyndige kunde forsikkre, at de virkeligen lavede til Barsel, hvorover de virkelig samme Dag bleve henrettede. 4. At han, foruden denne Utroeskab i sit Embeds=Forretninger har ført Correspondencer, der understyttede og begunstigede de Friheden, dræbende og contrarevolutionistiske Planer af Folkets og Republikens Fiender; at han som Ophavsmand eller Deeltagende har conspireret imod det franske Folks og Stats indvortes Sikkerhed, og saaledes søgt at opløse National Repræsentationen, omstyrte den republikanske Regiering, indføre paa nye Kongeværdigheden, ophidse ved Mord og Skræk den ene Borger til at gribe til Vaaben imod den anden, og saaledes antænde en borgerlig Krig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
Paa disse beskyldinger har Fouqvier Tin ville svaret: at hans Menneskelighed imod de Fængslede, Anklagede og Fordømte var noksom bekiendt, saavelsom hans Nøiagtighed i at vælge og sammenkalde de Eedsvorne, med hvilke han forsikkrer aldrig at have staaet i fortroelig Omgængelse, eller holdt Samtaler med dem, for at have Jndflydelse paa deres Meeninger, ligesom han og benægter at have brugt noget Mid deel til at forføre Vidnerne. Han beraaber sig dernæst paa de strænge, befalinger, som han stedse fik af Regieringen, og som han maatte underkaste sig, men som han udførde med et ligesaa følsømt som smertefuldt Hierte, ja han har ved visse Leiligheder vegret sig ved at adlyde visse Medlemmer af Regieringen, da han bemærkede, at deres befalinger havde sit Udspring af Had og Hevngierrighed. Han har aldrig underholdt Fortrolighed eller nogen Brevvexling med Conspirantere, men stedse forfulgt dem med ligesaa stor Hidsighed som Retfærdighed, og aldrig taget Deel i deres Meninger eller Forbrydelser. Man finder Beviis herpaa i den Reqvisition, som han gjorde angaaende Lovens Anvendelse mod de Sammenrottede, og i hans Vegring for at begive sig til de rebelske Communer, uagtet han dertil var indbudet af adskillige Emissarier. (Fortsettelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
Bekiendtgiørelser. J Riberhuus Amt., Riberhuus Birk, Fardrup Sogn Kierbøll Bye ved Ribe, er den 23de April dette Aar ved Døden afgaaet ung Karl Jens Terkelsen Poulsen. Stervboet er strax af mig taget under lovlig Behandling. Som Arvinger til den Afdøde er anmeldt Faderen ved Navn Povl, som efter Sigende skal have boet paa Pelvorm, men skulle og sidste Vinter have været i Flensborg. Ved anstillet Undersøgning har han paa disse tvende Steder, ikke været at opspørge. Han bliver derfore herved offentligen indkaldet at møde inden den TidsForløb Loven foreskriver. Ribe, den 18de Julii 1795. v. Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
Onsdagen den 12te August førstkommende om Formiddagen Kl. 9, foretages Auction paa Weile Raadhuus over et Partie beredte Faare= og Lammeskind, afg. Kiøbmand BerteFrobels Stervboe tilhørende. Derefter bortsælges noget Gods og Løsøre afgangne Anne Halling Krags Efterleverske tilhørende, hvilken sidste Auction foretages i Sterboets forhen i leiehavende Værelser i Kirkegaden her i Veile. Veile den 21 Julii 1795. Lange. Bye= og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
Torsdagen den 6te August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 sl., foretages Auction paa Veile Raadhuus over tvende Veile Kirke tilhørende Tofter eller Hauger, som ere bestemte til Bygge=Pladser, og ere beliggende tæt ved Siden af Byens almindelige Torv. Conditionerne blive paa Auctions=Stedet nærmere at erfare. Veile den 21de Julii 1765. Lange. Bye= og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
Skiftet efter afg. Michel Jensen Schioldborg i Giedberg, er berammet at foretages her hos mig, til endelig Slutning, Mandagen den 10 Augusti førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet; Hvilket bekiendtgiøres til Efterretning for alle Vedkommende, Arvinger, Formyndere og Creditorer, som samme Tiid ville tage Møde; Og de Debitorer, som endnu ei have betalt deres Skyld til Boet, advares herved, eengang for alle, inden berørte Dag at clarere samme til mig. Colding den 14de Julii 1795. H. Junghans
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-07
Slutningen af Forordningen om Forligelses Commissioners Stiftelse overalt i Danmark. (See Nr. 31.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-07
5te Kapitel. Om Forligelses=Commissionernes Pligter og deres Fremgangsmaade, ved Sagernes Behandling, samt Foreningernes Virkning, og de fleere Bestemmelser, der vedkomme Forligelse Væsenet, i Almindelighed. H. 30. Forligelses=Commissionen paa ethvert Sted skal holdes eengang om Ugen, og dertil fastsættes en vis Dag, som ansees beqvemmest, men naar ingen Klage er anmeldt, bliver Commissionens Møde ufornødent. §. 31. J Kiøbenhavn, hvor Sagernes Mængde udkræver flere Dages Beskieftigelse, samles Commissionen saa ofte, det behøves. Denne Regel følges ogsaa, i lige Tilfælde, paa andre Stæder. 5 32. De, der have nogen Besværing: eller Anke at føre, som, efter de foranførte Bestemmelser, er Gienstand for Megling, til mindelig Afgiørelse, skulle i Forveien enten skrivtligen eller mundtligen andrage samme for Commissionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-07
Tribunalet. G. Liendon, fød i Creussi i Departemen. tet de Allier, har været Fouquiers Adjutant. i R. T. J. B. Didier, Kleinsmed i Choisye sur Seine, har været Esvoren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-07
J. F. Gauthier, Tømmermand, i Gaden Honore i Paris, har ligeledes været Eedsvoren. Disse 6 sidstbenævnte har man ikke kundet paagribe, da Decretet om deres Hæftelse blev udstedt. .
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-07
Efter Documenternes Undersøgelse inddeelde Actor beskyldningerne saaledes, at nogle angik samtlige Medlemmer af R. T., da derimod andre ikkun faldt visse Personer af dem til Last. Til det første Slags henhører: 1. At mange Domme ere underskrevne inBlancok, snart af disse, snart af hine; at disse 1) Efter denne Fortegnelse paa Revolutions=Tribunalets underlig sammenblandte Lemmer kan man ikke gjøre sig noget fordeelagtigt Begreb om deres Jndsigter og Retfærdighed. a) Man kunde saaledes i Dommen indsætte, som Fordømt, den eller de Personers Navne, som man lystede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-07
af nogle datterte og underskrevne Domme give Anledning til at troe, at de allerede have været færdige førend Forhøret; at man blot formedelst Formaliteten har fremstillet de Anklagte, og at snart Fouquier, snart hans Fuldmægtig, Lien don, var nærværende ved saadant Foretagende. 2. At de have nægtet de Anklagte og deres Forsvarere den lovlige Ret at tale for sig, under det Paaskud, at det var endnu ikke Tiltil at frembringe deres Forsvar, men dette kunde først skee, naar Touren kom til dem. Jmidlertid fældtes Dom over dem, uden at de have de kundet forsvare sig. De Forbrydelser, som ikkun faldt visse Personer af R. T. til Last, vare: 1. At Maire, Delige, Felix, Harny, Sellier og Lahier have efter Fouquiers Paastand, ei allene afsagt Dødsdom, men endog ladet samme fuldbyrde paa Fruentimmer, der angave sig for frugtsommelige, uden at oppebie den Tid, da Sagkyndige kunde med Vished, erklære deres Foregivende for sandt eller falskt 2. At Barbier, Deliege og Bravat have udstedt en af Fouquier indsendt Klage=Act imod 150 Personer, som beskyldtes for at have anstiftet Sammenrottelser i Fængslerne, uagtet denne Act var fuld af udstrøgne Steder, Henviisninger til følgende Acter, indskudte Mellemlinie og Navne; saa at endog ved nogle Nar ne stod Ordet Bis (to Gange) for at betegne 2 Personer af eet Navn, hvorved Antallet steg indtil 158, som den af Barbier og Deliege i Blanco underskrevne Dom af 27de Junii 1794. classificerede saaledes: at dette Antal blev deelt i 3 Dele, over hvilke under 28de Junii, samt 9de og 10de Julii bleve afsagte særskildte Domme, af hvilke Barbier og Deliege havde underskrevet den første, hvori blev fordømt en vis Morin, endskiønt han ikke nævnedes i Klage Arteen; den anden Dom var underskreven af Marie, Garnier og Launai, men Rettens Skrivers Navn manglede; den tredie var i Henseende til Formaliteten underskreven af Sellier, og Foucault.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-07
(Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-07
Bekiendtgiørelser. Mandagen, den 31te Augusti, om Formiddagen Kl. 10 slet, præcise, bliver i Horsens ved offentlig Auction bortsolgt; Al sal. Frue Etats=Raadinde de Lichtenbergs Stervboes anseelige og store Jnd= og Udboe, bestaaende af alle Slags Meubler, Sengeklæder, Linnet, Porcelain, Kobber, Tin, Messing, Jern a. Karether og andre Vogne, Hæste, Kiør, med videre; trykte Catalogi herover, er nogle Dage for Auctionen at bekomme hos underskrevne Borgemester Carøe. Liebhaberne ville behagelig bemelte Tid indfinde sig. Horsens, den 27de Julii Carøe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-07
Onsdagen den 12te August førstkommende om Formiddagen Kl. 9, foretages Auction paa Weile Raadhuus over et Partie beredte, Faare= og Lammeskind, afg. Kiøbmand Bertel, Frobels Stervboe tilhørende. Derefter bortsælges noget Gods og Løsøre afgangne Anne Halling Krags Efterleverske tilhørende, hvilken sidste Auction foretages i Sterboets forhen i lelehavende Værelser i Kirkegaden her i Veile. Lange. Veile den 21 Julii 1795. Bye= og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-07
Torsdagen den 6te August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 sl., foretages Auction paa Veile Raadhuus over tvende Veile Kirke, tilhørende Tofter eller Hauger, som ere bestemte til Bygge=Pladser, og ere beliggende tæt ved Siden af Byens almindelige Torv. Conditionerne blive paa Auctions=Stedet nærmere at erfare. Veile den 21de Julii 1765. Lange. Bye og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-07
Paa Tvis=Closters Gods i Ringkiøbings Amt, Tviis Sogn, er den 12te Junii sidstleden ved Døden afgangen, Huusfæste ren i Lille Soels Peder Bertelsen Jung uden Livs=Arvinger; Men ved Boets Aabning paa 30te Dagen, blev af hans efterladte Enke Johanne Sørensdatter, Arvingerne angivet at være: 1. En Broder Peder Bertelsen er død og efterladt sig 2 Sønner: a) Bertel Pedersen boendes i Sparretoft i Tviis Sogn, b) Niels Pedersen boendes i Gron i Hadderup Sogn. 2. En Broder Poul Bertelsen er død, og efterladt sig 2 Sønner og 4 Døttre, c) Bertel Poulsen boendes i Overgaard i Tviis Sogn, d) Christen Poulsen for en deel Aar siden bortreist, vides ei hans Opholdsted, eiheller omhan er levende eller død, e) Sidsel Poulsdatter gift med Hans Nielsen, opholder sig hos Moderen. f) Mette Poulsdatter er og hiemme, g) Margrethe Poulsdatter tiener i Piilgaard i Woergaard Sogn, h) Sophie Poulsdatter er gift og boesadt i Fielstervang i Worgaard Sogn. 3. En Søster Sidsel Bertelsdatter er død, og efterladt sig 5 Børn, 1 Christen Christensen boendes udi vester Lind i Rind Sogn, k) Bertel Christensen tiener i Kiøbenhavn. 1) Sophie Christensdatter gift med Peder Eriksen i Ocheels i Rind Sogn, m.) Enken Magrethe Christensdatter boendes i Royen i Sunds Sogn, ny Anne Christensdatter gift med Jens Karlømoese boendes i Unnestrup i Ørre Sogn. Disse anmeldte Arvinger og om fleere skulle være til, vorde herved 3de Gange udi Ribe Stifts Ugeblad indkaldte, til Møde i Stervboen 12te Ugersdagen den 4de September førstkommende Kl. 10 Formiddag; de Myndige i egen Person, og de Umyndige med Formynder, endskiønt den paa 30te Dagen anmelde Giæld allerede overstiger Jndtægten, saa intet vil blive at arve. Stervboens Credi og Debitorer, indkaldes og til samme Tid, da Skiftet foretages, og om mueligt sluttes; Enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Tilstand. Tviis=Closter den 13de Julii 1795. P. Giested.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-13
Kort Udtog af National-Conventens Handlinger i de fire første Maaneder af dette Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-13
Siden 27de Julii 1794 har Frankerig faa et en ganske nye sædelig Gestalt. Folkets Meninger og Sprog har forandret sig, ligesom Regieringens Grundsætninger og Handlemaade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-13
Denne Forandring er ikke blot tilsyneladende, ikke blot en umiddelbar følge af den ophørte Undertrykkelse, der holdt den sande offentlige Meening fængslet. Den er hos saare 1) Taget af Skriftet Frankreich im Jahr 1795, fins tes Stuck. mange en virkelig Omvendelse til den sunde Fornufts Grundsætninger, som de i en utroelig Grad havde forladt. Vist glædede en uhyre Mængde sig ved Dictatorens Fald, og denne Mængde kan man ikke tilskrive de Grusomheder, som under hans Herredom udøvedes i Frankerig. Man følede overalt, at Robespierre var gaaet alt for vidt, men ikke overalt var den Overbeviisning, at han aldrig skulde have gaaet denne Vei. Følelsen blev endelig oprørt ved Grusomhedernes Overvægt, men Fornuften blev endnu stedse ført i Vildfarelse. Revolutionen havde i sin Fremgang forstyrret næsten alle positive Former, der ligesom tjenede den offentlige Moral til Rettesnor. Enhver holdt nu i politisk Hensigt det for Ret, som syntes ham eller dem, til hvilke han havde fattet Tillid, at gavne det almindeligste Beste. Paa denne Maade aabnedes en vild Mark for Egennytte og Lidenskaberne, og enhver var tilbøyelig til at see det almindeligste Beste i alt det, hvoraf han eller den Classe, hvortil han nærmest henhørde, kunde drage Fordeel. Disse Asvigelser bleve gradeviis først undskyldte, siden anpriiste, derefter mangfoldiggjorte, og endelig selv antagne til Regler. Man havde afskaffet Privilegierne, og lovmæssig tilstaaet alle Borgerne lige Rettigheder, men de Privilegeerte vare talrige; de Lande blive farlige, det syntes uvist, om man kunde holde de Jldesindede i Tømme, og i Fremtiden forlade sig paa de Øvriges Troeskab. Det var sikkrere at myrde dem alle, og man myrdede dem. Nogle Borgeres Rigdam var ikke overeensstemmende med den indførte Lighed.