JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1814-02-03
Under Skriverbordet er udbredt en Bjørnehud. Ved Siden af dette er igjen et andet Værelse, behængt med Landkort, paa hvilke Keiseren stikker sine Armeers forskjellige Stillinger med Knappenaale, der ere couleurte paa Hovederne." Mamelukken Rustan, Keiser Napoleons trofaste Tjener, der under alle Seire og Uheld troligen har ledsaget Keiseren, og aldrig vegen fra hans Side, er paa følgende Maade bleven bekjendt med ham. Napoleon var engang med sine Generaler og Officerer hos en rig Ægivter af Chalisernes Stamme. En ung Mammeluk var sysselsat med at lægge Maden for Gjæsterne, og alle de Tilstædeværende fandt Behag i hans aabne ædle Væsen, og hans smukke Skabning. Napoleon blev især opmærksom paa ham. Han spurgte Husets Herre, hvo denne Yngling var, Denne svarede, at det var Rustan, en ung Mand, som han satte stor Lid til, og hvem han havde bestemt sin Datter. Napoleon betragtede ham endnu engang med Velbehag, og den unge Mameluk opvartede ham omhyggeligere end de øvrige. Da de Franske gik ombord, fandt de Rustan. Hans Herre havde lagt Mærke til, at han anstod Geneneralen, og, efter gammel Orientalsk Skik havde han gjort sig det til Pligt, at forære ham hvad han i hans Huus syntes bedst om. Rustan forlod, let om Hjertet, sin Herres glimrende Borg og det rolige Liv i sin Hjemstavn, for at udsætte sig for Farerne til Søes, Reisens Besværligheder og en uvis Fremtid under en fremmed Himmel. Men han fulgte uforsagt Napoleons Stjerne. Han paatog sig strax det Kald at opvarte sin nye Herre, og hans nye Herre blev indtaget af hans Jver, Troskab, og Duelighed. Paa Reisen og ved sin Ankomst til Europa lærde han med utrolig Lethed Fransk, Skriven og Regning. Napoleon beholdt ham til sin personlige Tjeneste; Rustan har selv Opvartere; men sin Herre tjener han med største Ombyggelighed.
Viborger Samler, 1814-02-03
Offentlige Blade indeholde følgende Noticeer angaa nede adskillige russiske Generaler: General Sacen ansees for en Officeer, der forener Jndsigter og Duelighed med personlig Tapperhed. General Grev Ostermann-Tolstoy som ikke er ældre end 35 Aar, besidder store Jndsigter, meget Mod, et udmærket godt Hjerte, og Soldaternes Tillid og Kierlighed. Essen er en brav Soldat, uden dog at kunne gjøre Fordring paa sin store Stamherres Navn. Han er en Lieflænder af Fødsel og var i lang Tid General-Adjutant hos Fyrste Repnin. Han kommanderer nu en egen Division - General Doctorow er en ung, lille, trind Mand, som Tropperne holde meget af, og som anbefaler sig ved mange gode Egenskaber.
Viborger Samler, 1814-02-03
Hertugen af Benevent (Talleyrand) der er en af det franske Statsroers Styrere og Keiser Napoleons høire Haand, er nu henved 60 Aar og nedstammer fra en af de ældste Familier i Frankrige, Allerede endnu som meget ung var han Biskop i Autun. Nationalinstitutet maae takke ham for sin Tilværelse. Han har engang været som Underhandler England, og har opholdt sig en Tidlang i Altona. Hans Jndkomster som Udenlandsminister ere overordentlig store; hans Taffel er det delikateste og rigeste i hele Paris. Han halter, og dette Legemsbræk skal være Virkningen af et Hundebid.
Viborger Samler, 1814-02-03
Pontoppidan fortæller at Dr. Joh. Lassenius, som var Prof. Theol. og Præst til Petri tydske Menighed i Kjøbenhavn, (død 1692), uagtet han var sin Tidsalders berømteste Prædikant, dog undertiden, især de varme Sommerdage, behøvede og anvendte nogle synderlige Midler for at vække fine fo vende Tilhørere og vedligeholde deres Opmærksomhed. Engang f. Ex. brød han pludseligen af, svøbte sit Lommetørklæde sammen og begyndte paa Prædikestolen at spille Bold dermed. Da stødte den ene Tilhører paa den anden, og paa Øieblikket var den hele Forsamling munter, hvorpaa han udbrød i disse Ord: Tænkte jeg det ikke nok, hvis jeg var en Søgler, der gjorde Løier for Eder, da vilde Enhver give Agt paa mig, men nu da jeg foredrager Eder de allervigtigste Sandheder, kunne J sove ind derved. O! dorske Hjerter gjøre dorske Øine og Øren o. s. v.
Viborger Samler, 1814-02-03
J en fortrolig Samtale med Storkanzleren v. Carmer beklagede Frederik II af Preussen sig over, at Moraliteten i hans Stater var siunken, og raadførte sig med Kanzleren om, hvorledes dette Onde kunde lindres. "Tro mig, saade han iblandt andet, jeg vilde give min skjønneste Bataille bort for at kunne, om mueligt, faae Religion og Moralitet tilbage hos mit Folk i den Grad, som jeg forefandt samme ved min Tronbestigelse.
Viborger Samler, 1814-02-03
Sidstafvigte Foraar lod Eqvilibristen Sieur Zanini sig see i Paris. Jblandt mange andre Prøver paa sin Konst vilde han tilsidst vise et Experiment af et ganske eget Slags, bestaaende i, at en heel Arbeidsvogn skulde hidses op paa hans Næsetip; men dette Forsøg mislykkedes; thi i det Øieblik da Hjulene vare iveiret, faldt Vognen ned med Brag og Bulder, og hele Orchestret tilligemed de Omkringstaaende vare nær blevne sønderknuste af dette Nutidens Atlasbjerg.
Viborger Samler, 1814-02-03
Dr. Semler fortæller i sin Selvbisgraphie, 1781, at hans Fader kjøbte nogle Bøger paa Auctionen over et gammelt Bibliothek, i Grafental (i Nærheden af Salfeld), som skulde sælges alenviis; rigtig nok kostede en Alen Folianter og Qvartanter mere end Octavbind; imidlertid var der ufeilbarligen altid noget at profitere, endskjøndt man maatte lade maale fort i Orden. Hans Fader be stilke altsaa, ved en tredie Mand, saamange Alen Folianter og Qvartanter, som han kunde kjøbe for 25 Fl. Han var meget lykkelig med dette Kjøb, kunat Alenen derved altid udarmhiertigen hørte op, hvor der endnu just havde hørt 1 eller 2 Bind til, fordi de hørte til den nye Alen.
Viborger Samler, 1814-02-03
J Frederik den 2dens Tid blev en Frue paa Thommerup efter Kongelig befaling indmuret paa Livstid for at have ført et stemt og løsagtigt Levnet.
Viborger Samler, 1814-02-03
Byfoged-Embedet var her i Danmark ligesom Kjemmertjenesten i gamle Tider blot en aarlig Tjeneste eller byrdefuld bestilling, hvorfor mange undslog sig. De beskikkedes af Borgmester og Raad.
Viborger Samler, 1814-02-03
J Skielskjør var saaledes Mads Bødker Byefor ged 1616; i Begyndelsen af 1617 nævnes han ved og som Byefoged; men nu sidder snart Oluf Skræder, snart Jørgen Smed paa Dommersædet; og 1618 kaldes Mads Bødker forrige Byefoged og Truels Michelsen Bartskjær faldes Byefoged.
Viborger Samler, 1814-02-03
En Kammerherre fandt i Skumringen i en afsides Krog af Slottet ved et vist Hof en af Hofdamerne, en Frøken som just ikke var anseet for at være af nonneagtig Fornægtelse. Da denne Kammerherre, var meget for at scoptisere, søgte den unge Dame at undgaae at blive kjendt af ham; men det lyktes hende ikke, og i det hun maatte passere ham forbi, bukkede han sig dybt for hende og spurgte i en spodsk Tone: "Hvad søger De min Naadigste?"Jntet Jntet, svarede hun meget forlegen. "Paa min Ære!" saade Kammerherren "Jeg vilde for ingen Priis have tabt det, De søger.
Viborger Samler, 1814-02-03
En gammel Dame og en Frøken talte om to Tanter, som denne sidste havde, der begge vare blevne uden Børn; den gamle Dame troede det var en beklagelig Familie=Skjebne, og spurgte i en meget deeltagende Tone, fik da Deres Frue Moder heller ingen Børn?" En roste meget en Bog han nyeligen havde læst. Af hvem er den, spurgte man. Af herværende Laanebibliothek." Jeg mener af hvilken Forfatter, "Den har ingen Forfatter, En ung Jødinde blev af sin Moder, en meget streng Kone, overrasket i det hun lod sig kysse af en ung Christen. Gott behut Esterchen, hvad maae jeg see, raabte Moderen opbragt, Du lader Dig kysse af en Christen? - "Hvad er deri svarede Datteren ganske rolig: "Har Kysset ogsaa en Religion?"
Viborger Samler, 1814-02-03
Den berømte engelske Digter Poppe gik en Aften i Skumringen over St. Pauls Kirkegaarden i London. En Naturtrængsel nødte ham, sætte sig ned ved Kirkemuren. Men da det endnu ikke var ganske mørkt, og Pope dog ikke gjerne vilde være kjendt i denne Stilling, vendte han Ansigtet mod Muren og Bagdelen imod Kirkeveien. Neppe havde han sat sig, for en ung Herre kom gaaende med en Dame, som paa ingen Maade vilde gaae længere frem, da hun fik Øie paa dette Syn. Den unge Herre, derover opbragt, gik den til Digteren, som han ikke kjendte, og sagde: Min Herre, naar Dehar saadant noget for, skulde De dog i det mindste vende Ansigtet til Folk - Nei, svarede Pope, det lader jeg nok være: thi mit Ansigt kiender enhver; men fra den Kant kjender mig ingen.
Viborger Samler, 1814-02-03
J sit 92de Aar besøgte Fontenelle en meget smuk ung Dame. Han lod sig melde, og blev strax indladt, uagtet Damen endnu var i sin Negligee. De seer min Herre, sagde hun, hvad man gjør for at behage Dem, blot for Deres Skyld forlod jeg Sengen! "Ja" svarede Oldingen, men for at behage en Anden, søger De Sengen, og det er det der smerter mig nu.
Viborger Samler, 1814-02-03
En berømt Læge, som hørte at man vilde sætte en bekjendt Dranker en Fontenel, sagde: hvad hjelper det, at øse ud med Nøddeskaller, naar man øser ind i Spandeviis!
Viborger Samler, 1814-02-03
En Fransk Officeer som havde begyndt at lære lidt Tydsk, fortalte, en vis General havde faaet Marskalk-Stangen; En Tydsker sagde ham, at dette Udtryk var feil. "Det er sandt, svarede Franskmanden, siden de tydske Officerer saa gjerne banke deres Soldater, hedder det formodentlig: Marskal-Pryglen En Mand havde mistet sin temmelig snaksomme Kone, og nogentid efter sagde hans Folk, at Madamen gik igjen. Hvordan seer hun ud, spurgte han; J. - hun gaaer i hendes Liiglagen. Hvad siger hun? Hun siger slet Jntet. Ja, saa er det saamænd ikke min salig Kone. General Saint Germain spiste engang ved Ludvig den 16des Taffel; da den unge overgivne Dronning kastede Brødkugler paa Kongen, vendte denne sig til Generalen og spurgte: hvad vilde De gjøre, dersom man saaledes attakerede Dem, Jeg vilde, svarede Saint Germain, søge at bemægtige mig Kanonen, og fornagle den.
Viborger Samler, 1814-02-03
Kong Karl 2den af England kjørte forbi En, som stod i Gabestokken, og spurgte de Tilstædeværende: hvad har denne Forbryder gjort? - Han har skrevet Skamskrivter imod Drs. Majestæts Ministre! Den Nar, sagde Kongen, hvorfor skrev han dem, ikke om Mig, saa vilde ingen have gjort ham noget for det. Hvilket er det skadeligste Dyr, spurgte en ung Prinds sin Hofmester. Blandt de Vilde, svarede han, er Tyrannen, og blandt de Tamme Smig, reren det farligste.
Viborger Samler, 1814-02-03
Da Republiken Genua havde understaaet sig, at trodse den franske Konge Ludvig den fiortende; blev den nødt til, at gjøre Monarken Afbigt og til den Ende at sende sin Doge med fire Raadsherrer til Paris; hvilket var noget aldeles uhørt. Man lod Dogen see Versailles i al dens Pragt. Man spurgte ham dernæst, hvad dermeest satte ham i Forundring paa dette fortryllede Sted, At see mig her, var hans Svar.
Viborger Samler, 1814-02-03
En protestantisk Oberst i Peter Zars Tjeneste antog den græske Religion i Haab om, derved at indsmigre sig hos Zaren og erholde en Brigadeerplads.
Viborger Samler, 1814-02-03
Da han nogle Dage efter sin Religions Forandring, meldte sig for Peter og bønfaldt om hans Naade; sagde denne: De har tjent mig bravt, som Protestant; men da De nu er en Meeneder; frygter jeg, at de herefter mindre vil gjøre Deres Pligt: for altsaa at sikkre Dem for enhver Fristelse i denne Henseende, giver jeg Dem herved Deres Afskeed.
Viborger Samler, 1814-02-03
Udenlandske Tidender. Ved Aalborg Byes Forligelseskommission ere i Aaret 1813 foretagne 155 Sager, hvoraf 86 ere forligte, 69 til Rettenhenviste og 18 der indstævnede.
Viborger Samler, 1814-02-03
Hs. Maj. Kong Frederik den Sjettes Fødselsfest er feiret i Jyllands og Fyens Stiftstæder, med den Glæde man kunde vente af et Kongen tro hengivent Folk, der med end større Glæde høitideligholdt denne Aarsdag af Taknemlighed for den af Landsfaderen givne Fred. J Aarhuus forskjønne des de øvrige Høitideligheder d. 28 Jan. ved Gaver til Byens Fattige og Huusarme, fra en Velgiører, hvis Navn ikke maa nævnes, 8 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg og 8 Tdr. Kartofler. Fra Hr. Generalkrigskommissair Dahl 1 Td. Rug, 1 Td. Byg og 2 Tdr. Boghvede. Fra Hr. Justitsraad Bull 130 Rd. d. C. Fra Hr. Garver Steenberg 500 Rd. Fra Mad. Bom 100 Rd. Fra Hr. Jnstitutbestyrer van Born 20 Rd. Fra en Ubenævnt 50 Rd. og fra nok en Ubenævnt 10 Rd. Ligesom og Fleres Tilbud at bespise nogle Fattige ugentlig. J Aalborg vare 200 Personer i Anledning af Hs. M. Fødselsdag samlede paa Klubben Enigheden, til Spiisning og Ball. Klubben den gode Hensigt feirede den om Aftenen og 3 Transparenter, det ene forestillende Freden, det andet 2de Overflødigheds Horn og det tredie Glædens Tempel med Dø Majestæters brændende Navnetræk, alle med passende Jndskrivter, brændte paa Forsamlingsahlens Udside. Klubben Harmonien gav Bal. Sange af Hr. Pastor Henneberg og Overauditeur Olsen bleve afsiungne. Betydelige Gaver til de Fattige indsamledes. Det Dramatiske Selskab, gav en til Dagen forfattet Prolog og en paa Theatret anbragt Støtte med Hs. Majestæts Buste bekrandsedes derefter 3 Gange under Udførelsen af en dertil passende Sang. Selskabet opførte Besøget af Kotzebue og havde derefter Ball. J Randers feiredes Dagen ved Komedie, Spiisning og Ball. J Odense holdt Hr. Professor Heiberg en Tale for en overordentlig Forsamling af Tilhørere om: at den sande store Mand erstørst i Ulykke. Om Aftenen var Ball paa Raadstuesahlen, hvor der saaes i Transparent Fredens Gudinde trædende paa Krigens Furie. Palmegrene omslyngede den Piedestal som bar Hs. Majestæts Brystbillede. Dagen derefter var dramatisk Forestilling; en Prolog fremsagdes passende til Dagens Høitid og derefter atter Ball. J Viborg var, foruden de forhen omtalte Høitideligheder Ball den 30te paa Klubben af et talrigt Selskab. (Udgiveren.)
Viborger Samler, 1814-02-03
Bekjendtgjørelser. At vores yngste Barn Lorentz, 26 Dage gammel, den 30te Dennes, efter nogle Dages Brystsvaghed, ved Døden er afgaaet, undlade vi ikke, for Familie og Venner sørgeligst at bekjendtgjøre. Liselund d. 1ste Februar 1814. A. C. R. Lund. L. Lund. fød Lasson.
Viborger Samler, 1814-02-03
Den 29de dennes Kl. 4 Eftermiddag behagede det Gud at bortkalde vores yngste kjære Datter, Ane Kirstine, noget over: Aar; hvilket sørgeligst bekjendtgjøres fraværende Familie og Venner. Lynderupgaard d. 31 Januar 1814. C. M. J. Kruuse. P. M. Kruuse.
Viborger Samler, 1814-02-03
J Almind Præstegaard er en god Kane med nye Meder tilkjøbs.
Viborger Samler, 1814-02-03
Søndagen den 6te Febr. bliver paa det Dramatiske Selskabs Theater til Bedste for Byens Trængende og Huusarme opført Commedien "Lun Sex Retters Selskabets Medlemmer kunde bekomme deres Billetter om Löverdagen fra Kl. 9 til 1 hos Provisor Bechmann, de da overblevne, som ikke af Selskabets Medlemmer afhentes, kunne andre erholde Forestillingsdagen fra Kl. 9 til 1, Prisen er 1 Rbd. pr. Persona. Til Generalpröven om Löverdag Aften, kunde ukonfirmerede erholde Adgang imod 1 Rbmk. pro Person. Der aabnes Kl. 5 og kegyndes Kl. 6.
Viborger Samler, 1814-02-03
Paa nye Skivehuus kan strax antages i Foeder en 20 Stkr. Fækreature, og blive foedret med uslidt Halm og godt Høe, hvorom accorderes med Lassen. Hvo som vil kjøbe omtrendt 4000 Stkr. heelbrændte gode Tagsteen, kan derom henvende sig til Lassen paa nye Skivehuus.
Viborger Samler, 1814-02-03
2de store Speile er at faae tilkjøbs paa nye Skivehuus hos undertegnede Lassen. Jmod lovlig og godt Pants forlanges strax til Laans en Capital af 3000 Rbd. eller i dansk Courant 18000 Rd. for første til Viborg Termins Tid 1814. Hvorom med S. T. Hr. Kammerraad Just nærmere kan gjøres Aftale.
Viborger Samler, 1814-02-03
De, som endnu reste med Betaling for Viborg Aviser og Bekjendtgjørelser i samme, ville snarest mueligt behage at afgjøre samme, for at svare sig videre Udgivter. A. F. Just.
Viborger Samler, 1814-02-03
Ved Avisens Slutning ankom de 3 manglende Khns. Poster, Udgiveren vil derfor paa Lordag udgive en Avis
Viborger Samler, 1814-02-05
No. 11.
Viborger Samler, 1814-02-05
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1814-02-05
(Af Statstidenden.)
Viborger Samler, 1814-02-05
Frankfurt, den 28de November. Den 22de d. afsendte Hs. Majestæt Kongen af Würtemberg, sin Overstaldmester Grev Görlitz til Hanau, for at complimentere de to Storfyrstinder.
Viborger Samler, 1814-02-05
Den 23de havde Hr. Keiserl. Høihed Storfyrst Constantin aflagt et Besøg hos Kongen.
Viborger Samler, 1814-02-05
Den 22de f. M. havde de ved det allierede Fyrsters Hovedqvarteer værende Kongel. storbrittanniske Gesandter, Catheart, v. Aberdeen og General Wilson, den Ære at gjøre Hs. Majestæt Kongen af Würtemberg deres Opvartning.
Viborger Samler, 1814-02-05
- Den 12te November reiste Kongen af Westphalen igiennem Lüttich paa sin Reise til Brüssel.
Viborger Samler, 1814-02-05
Eisenach, den 10de November. Hos og seer det sørgeligt ud. Døde Mennesker- og Heste ligge endnu i stor Mængde udenfor Staden. Sygdom har saaledes taget Overhaand, at i vor Stad, som neppe tæller 6000 Mennesker, døde i forrige Uge 49 Personer af Nerve= og Forraadnelsesfeber.
Viborger Samler, 1814-02-05
Wien den 1ste December. Algemeine Zeitung indeholder den Efterretning, at det forrige Fyrstendomme Hildeshem er den 3die November d. A. ved en Proclamation fra det hannoverske Ministerium bleven forenet med Prindsregenten af Englands tydske Stater, og det, som det hedder i Anmeldelsen, ifølge en med Preussen sluttet Overeenskomst; fremdeles at Major v. Offermann den 9de f. M. har ved en Proclamation i Hertug, Friedrich Wilhelm af Brunsvig=Lüneburgs Navn, taget Hertugdømmet Brunsvig i Besiddelse og opfordret Undersaatterne til Krigstjeneste. bruar.
Viborger Samler, 1814-02-05
Danzigegnen den 12te Novbr. Erfaring har vist, af hvor stor Vigtighed de saakaldte Schöttenhausers Erobring, som skeete den 10de October, har været for Beleiringscorpset. Saasnart de vare tagne, lod den commanderende General adskillige Batterier af svære Kanoner og Mørsere anlægge der, i den Hensigt at ødelægge de Magasiner, som Fienderne havde anlagt paa en Øe midt i Staden. En velrettet Jld fra disse Batterier gjorde den forønskede Virkning: den største Deel af de fiendtlige Magasiner, med Meel, Korn, Brød og alleslags Fødevare, bleve om Natten den 2den Novbr. et Rov for Luerne. Man forsikrer, at 48000 Centner Korn skulle være brændte i denne ene Nat.
Viborger Samler, 1814-02-05
Natten mellem 2den og 3die Novbr. bleve Fjenderne ikke allene fordrevne af Forstæderne Schidlitz og Stolzenberg, men endog fortrængte af deres Stillinger foran Biskopsbjerget. Samme Nat blev en Parallele aabnet imod dette Bjerg, som Fæstningens svageste Side, Natten efter tog man med stormende Haand en Redoute, hvis Besiddelse var høist nødvendig.
Viborger Samler, 1814-02-05
Beleringscorpset fortsætter sine Arbeider med største Drivtighed.
Viborger Samler, 1814-02-05
Vi have ved de sidste Foretagender mistet 500 Mand.
Viborger Samler, 1814-02-05
Basel, den 17de November. De i Huningen værende spanske Krigsfanger ere transporterede til det Jndre af Frankrig. Den 13de fik den største Deel af Tropperne i Huningen Ordre at begive sig til Nederrhinen. J Fæstningen bleve ikke mere end 4 til 500 Mand tilbage; dog arbeider man med Drivtighed paa Fæstningsværkerne. Jgaar gik nogle hundrede franske Bønder atter herigiennem til Huningen, hvor de skulle bruges til disse Arbeider.
Viborger Samler, 1814-02-05
Den største Deel af Basels Contingent er for nærværende Tid i Activitet ved dette Cantons GrændPosten fra Zarich til Aran, med Breve til Basel, er igaar bleven plyndret mellem de to førstnævnte Stæder. Man har blot frataget den sine Depescher. Man forsikkrer, at denne Stads Garnison skal forøges til 3000 Mand; idag vente vi en Forstærkning af 1800 Mand og 4 Compagnier Waadtlændere. Hine skulle posteres een Miil herfra i Landsbyen Münchenstein, og i andre paa Grændsen af det forrige Bispedømme Basel liggende Flækker.
Viborger Samler, 1814-02-05
J Torsdags ankom en Avantgarde af de allierede Tropper til Freiburg i Breisgau, og idag erfare vi, at Kosakker allerede ere trængte frem til Lorrach, hvor man ogsaa venter 200 badenske Curasserer.
Viborger Samler, 1814-02-05
Paa Rhinstrømmen har al Skibsfart ophørt.
Viborger Samler, 1814-02-05
Det herværende Raad formaner i en Proclamation Cantonnets Beboere til Forsigtighed og Klogskab, og foreholder dem de Pligter, de nærværende Forholde fordre af dem.
Viborger Samler, 1814-02-05
Blandede Efterretninger. General Grev v. Wrede har følt sig stærk nod til at fortsætte sin Reise fra Frankfurt til den under hans Commando staaende Armee. Den 21de Octbr. ankom Hs. Excellence til Durlach, hvorfra han, uden at staae af, fortsatte Reisen til Ettlingen.
Viborger Samler, 1814-02-05
Den fortiente Kongelig bayerske General Janson, van der Stockh er død i Würsburg af et Saar han erholdt i Fægtningerne ved Hanau.
Viborger Samler, 1814-02-05
Sundshedsselskabet i Paris var samlet den 11te October under Jndenrigsministerens Forsæde. Man undersøgte især den Nytte Vaccinationen har stiftet i Frankrig i Aaret 1811. J det franske Rige fødes aarlig omtrent 1 Million 400,000 Børn, hvoraf tilforn i det mindste 1 Million aarlig blev smitter af de naturlige Kopper; og man kan regne at 150000 døde i samme Tidsrum af denne Sygdom. J Aaret 1811 var der kun 70,000 Koppesyge, hvoraf 8500 døde. J samme Aar vaccineredes 7000, 600 Børn. Ved Slutningen af Mødet bekiendtgjordes deres Navne, som havde erholdt de Belønninger, Keiseren i Aaret 1811 havde udsat for Vaccinationens Befordring Disse Belønninger bestode i 3000, 20000 og 1000 Franker eller i Sølvmedailler.
Viborger Samler, 1814-02-05
En saakaldet Kjempeslange (Goa constrictor) blev dræbt i Febr. Maaned f. A. paa Øen Jsle de France af Hr. Fleurot, som i Selskab med en Ven var taget ud at fiske. Den laae i en Klippehuling, hvor man maatte skyde fire Gange paa den, inden man kunde faae den dræbt; Sex Slaver trak den frem. Den var 14 Fod og 5 Tommer lang, 14 Tømmer, tyk og veiede 184 Pund. Ved at skjære den opfandt man adskillige Dyr i dens Jndvolde - Man formoder at den er bragt til Den af et Skib fra Jndien, som Aaret 1801 strandede paa Kysten omtren sex Mile fra det Sted, hvor den blev dræbt.
Viborger Samler, 1814-02-05
Berlinske Blade indeholde Følgende af engelsk Tidender: Moreau blev saaret bag et preussisk Batteri som blev beskudt af to franske, det ene i Fronten det andet i Flanken. Lord Catheart og Sir Rob Wilson vare tilstæde. Moreau stod et Par Skrid, fra Keiser Alexander, med hvem han talte; men blev i det samme truffet af en Kugle, der tillige foer igjennem hans Hest. J Begyndelsen drog han du be Suk, men saasnart han var kommen til sig selv igjen, talte han med største Fatning, og lod sig give en Sigar. Man bragte ham paa Kosakpiqver til et nærliggende Bondehuus; men her var han saa udsat for Fiendernes Kugler, at han i en Haf maatte forbindes og derpaa bringes videre til Keiserens Hovedqvarteer, hvor han rolig blev ved at røge Tobak medens man afsatte ham det ene Been. Da Saarlægen forestillede ham, at det andet Been nødvendig ogsaa maatte afsattes, sagde Moreau med megen Kulde, at han vilde have foretrukket Døden, hvis han havde vidst dette forud. Piqverne, hvorpaa han først bares, vare belagte med vaadt Halm hvorover man havde bredt et af Regn gjennemblødt Teppe. Nu indrettede man ham et bedre Leie og bragte ham paa en Bærestoel til Dippoldiswalde. Da han ankom dertil var han desuagtet ganske gjennemblodt. Han førtes nu i en bedre Forfatning til Laun, hvor Alt gik godt, indtil en lang Samtale, som han havde med tre eller fire Generaler af den allierede Armee, ganske udmattrede ham. Fra dette Øieblik blev han slettere og slettere, dog vedblev hans Randskræfter at yttre sig stærkt og frit. Om hans Afsked med Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen tie Beretningerne.
Viborger Samler, 1814-02-05
The Courier meddeler Moreans Skrivelse til sin Gemalinde, saaledes som den her følger: Kjereste Veninde!
Viborger Samler, 1814-02-05
J Slaget ved Dresden, for tre Dage siden, bleve begge mine Been afskudte. - Amputationen gik saa godt fra Haanden som muelig. Skjønt Armeen har gjort en Bevægelse tilbage, er dette dog ingenlunde Følge af Uheld, men skeer for at nærme sig det blücherske Armeekorps. Undskyld min slette Skrivt. Jeg elsker og omfavner Dig af ganske Hjerte." Rapatel vil slutte. V. M." (Victor Morcau.)