JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
England.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Det ansees nu for afgjort, at Kongen har besluttet at udnævne nye Peers efter Greys Forestilling. Antallet paa disse skal være meget betydeligt, og Udnævnelsen vil ikke skee paa engang; den første paa omtrent 40 ventes allerede i næste Hoftidende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Jrland giver den engelske Regjering nok at bestille, da dette Land vedbliver at befinde sig i den største og farligste Gjæring. OConnel har sammenkaldt etslags irlandsk Parlament til den 9de Januar. Man erklærer i England dette for Majestætsforbrydelse og er meget begierlig efter at vide, om OConnel, der hidtil handlede saa forsigtig, virkelig skulde ville afkaste Masken. Catholikernes Voldsomheder ved adskillige Leiligheder har nødt endog sindige Protestanter, til at blive Orangemænd for deres personlige Sikkerheds Skyld. Nylig holdt disse en Forsamling, ved hvilken der indfandt sig Protestanter fra flere Miles Afstand, som alle bare Baandet, Partiets Særkjende, og hvor man beregnede at kunne opstille en Styrke af 160000 Mand, hvis det modsatte Partie skulde begynde Fjendtligheder. Under disse Omstændigheder kan man ikke undre sig over, at den engelske Regjering uafladelig forøger Militairstyrken i Jrland, hvortil jevnlig Tropper afgaae fra England og Skotland.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Garnisonen i Dublin alene bestaaer for Tiden af 3 Jnfanterie= og 2 Cavallerie=Regimenter samt en Bataillon Garde grenaderer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Den engelske Statsintægt har i Aaret 1831 været næsten 4 Millioner Pund Sterling ringere end i 1830; de ministerielle Blade søge at forklare dette ubehagelige Factum af Afgifternes Nedsættelse, den udenlandske Handels Standsning ved Cholera o. s. v. medens det derimod giver Tory bladene Anledning til de bittreste Udfald paa den nærværende Administration.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Rusland. Keiseren har under 18de Decbr. udstædt en Forordning angaaende Adelens Valgret, hvis Hensigt, efter dens egne Ord, er, at give denne Stand nye Beviser paa Vox særdeles Velvillie. Denne Valgret, som grunder sig paa ældre Lovbestemmelser, bestod deri, at Adelen havde Ret til, i de forskjellige Gouvernements at holde Forsamlinger, for ikke blot at raadslaae om hvad der kunde være tjenligt for deres Jnteresse ialmindelighed, men ogsaa at vælge af fin Midte Embedsmænd for forskjellige Fag, henhørende til Retspleien og Administrationen. Ved denne Forordning udvides hiin Ret betydeligt, idet Regjeringen nu overlader Adelen ei alene at vælge nogle Medlemmer i Gouvernements=Tribunalerne, men endog Præsidenterne i samme, kun Provindserne Astrachan, Taurien, Grusien, Kaukasien og Bessarabien ere undtagne fra denne Forordning, og Keiseren forbeholder sig i disse indtil videre selv at udnævne hine Embedsmænd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Skjøndt denne Forordning blot synes at angaae Ruslands indre Anliggende, faaer den dog ved Tidsomstændighederne en betydelig og almindelig Jnteresse, idet den klart, viser, at Afstanden imellem det østlige og vestlige Europa ikke blot i physisk Forstand er stor. Medens man nemlig her ikke vil lade de Forrettigheder gielde, der grunde sig paa Fødsel, medens i England Ministrene og Folkets Repræsentanter har forenet sig for at indskrænke Adelens Jndflydelse og det samme endnu i en høiere Grad har været Tilfældet i Frankrig, hvor Adelen i det Væsentlige er afskaffet og Pairerne selv med en temmelig anselig Majoritet har erklæret denne Jnstitution for forældet og udlevet (thi en paa Livstid gieldende Adel er i sig selv kun det samme som en Rang eller Titel), er den russiske Monark, som man seer, af en anden Mening, og betænkt paa, langt fra at indskrænke, tvertimod at udvide denne Stands Prærogativer, endog ved at afstaae til samme nogle af sine. De i Polen staaende russiske Tropper - hedder det i en Skrivelse i Allg. Zeit. - erholde fra alle Kanter Forstærkning af Mandskab og Material. Nylig afsendtes fra Moskau en betydelig Artilleriepark til Polen og man arbeider i det derværende Arsenal paa Udrustningen af en nyDet stadfæstes, at Militaircolonierne have modtaget en betydelig Forandring og for en Deel ere indlemmede i den active Armee, hvorved denne har erholdt en betydelig Forstærkning af Mennesker og Heste, og Polen er bleven ligesom oversvømmet med Tropper. Hvad disse store Forstærkninger og usædvanlige Forholdsregler skal til under nærværende Omstændigheder, veed ingen hos os, men man har hørt russiske Embedsmænd sige, at den polske Revolution endnu kun havde mistet sin Arm, men ikke sit Hoved. Mod Polen synes disse Anstalter overflødige, thi den urolige og efter Frihed higende Aand, der foraarsagede Bruddet med Rusland og Landets nuværende Elendighed, vanker nu omkring i fremmede Lande. Armeen var vel i høi Grad greben af denne, men Nationen mindre, og nu er denne ved det sidste Begivenheders sørgelige Følger bleven saa modløs, at man af den ingen nye Foretagender kan vente. Bliver ikke Uafhængighedens Fane rakt Landet udenlandsfra, vover Jngen i Landet selv at drømme om Frihed. Det hedder, at Keiseren om nogen Tid vil komme til Varschau, saa ønskeligt dette endog vilde være, holde vi det dog ikke for Sandsynligt, med mindre det skulde være for at holde Mynstring." Jmidlertid meldes dog fra Berlin, at man i Riga giør Anstalter til engang med det Første at modtage Keiseren, som agter at besøge sine vestlige Provindser, og at man selv i Berlin ventede at see ham tilligemed Keiserinden mod Enden af Vinteren.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Blandede Efterretninger. Af de polske Tropper, som have overgivet sig til Preuserne, har de fleste besluttet ikke at vende tilbage til Polen; ialmindelighed vende kun saadanne tilbage, der enten ere for gamle til videre Krigstjeneste, eller ere Jnvalider. Den øvrige Deel - 15000 Mand - gaaer, som det hedder, til Frankrig. Vor Regjering, skrives der fra Berlin, har ladet dem tilstille Passe og enhver Afdeling paa 100 Mand ledsages af en preussisk Officeer, som sørger for deres Jndqvartering. General Nybinski, som siden den polske Armees Oplysning, ikke meere befatter sig med dens Anliggender, har kjøbt sig en Landeiendom i Nærheden af Elbing og synes at ville ombytte Sværdet med Plougen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Den ægyptiske Armee skal ved Bestormelsen af St. Jean d'Acre været bleven slagen tilbage med betydeligt Tab; det bemærkes dog, at denne Efterretning er kommen over Constantinopel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Fyrst Talleyrand arbeider for Tiden paa et Værk, som vist vil blive interessant. Dets Titel er: Mærkværdigheder, om Samtidige, og Fyrsten lader i dette alle berømte diplomatiske Personer passere Revne. Man tvivler imidlertid om, at han vil lade det komme ud i sin Levetid. F.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Fra London skrives, at man beskjæftiger sig med en Forbindelse imellem Europa og Ostindien, hvorved Farten gjennem det røde Hav vil undgaaes, i det man agter at forene Euphrat og Tigris ved en Kanal, hvorpaa der skal kunne seiles med Dampskibe. Paschaen af Bagdad har alt givet sit Samtykke hertil. Søreisen skal derved kunde afkortes med 14 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
J norske Blade opfordres nu til frivillige Bidrag til Fuldendelsen af det i Christiania paabegyndte Kongl. Slots Bygning, da Storthinget ingen Fonds vil give dertil. Alle Søer, Strømme, samt Jndsellingen fra Dalarøen til Stockholm, vedblive, som noget Usædvanligt i denne Aarstid, at være aabne og frie for Jis. Til den Tid, da det endnu var en Hemmelighed, at Walter Scott var Forfatter til Romanen Waverley, kjørte denne tilligemed 2 andre Herrer, af hvilke den ene var Sir Hume, en Dag til Parlamentet. Efter at Samtalen havde dreiet sig om forskjellige Gienstande, sagde Hume, idet han med Et paatog sig en mere end almindelig gravitetisk Mine. "Jeg har en Hemmelighed at betro dem, min Herrer, og undrer mig selv, at jeg saalænge har kunnet fortiet den for mine bedste Venner: Jeg er Forfatter af Waverle, Romanen." Walter Scott havde al Møie med at bare sig, men fattede sig dog snart, og saae taus ud af Karethvinduet. Denne Fif har givet Anledning til at den virkelige Hemmelighed snart kom for en Dag. Siig mig hvilken Viin J ønsker, giv mig saa 6 Timees Frist, og J skal faae den af disse 2 Fade!" sagde forleden en Kjøbmand i Bordeaux til en reisende Englænder. Der bliver aarligen solgt 40000 Fade Maderaviin i Europa, og dog frembringer Øen kun 10000. Hvert Aar sendes over 30000 Fade Fortignan fra de franske Kieldere udi Verden, og dog yde Fortignans Viinbjerge, endog i de bedste Aar, kun 20000. Constantia kan man faae hos enhver Viinhandler i Europa, og dog voxer den kun paa eet eneste Viinbjerg som kun leverer nogle faa Fade, o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Fædrenelandet. Aalborg Den herværende Navigations=Skole, har nu faaet følgende, af det Kongelige danske Cancellie under 13de December f. A. approberede, Fundats: Skoletiden skal være i de 4 Vintermaaneder. December, Januar, Februar og Marts.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
J dette Tidsrum skal en duelig Lærer give Underviisning i alt hvad der henhører til den saakaldte Brede eller Styrmands Exammen, nemlig: a) Alt hvad der henhører til Seillads i det platte og i det voxende Kort, hvortil altsaa hører, at forbedte for Strøm, Afdrift og Misviisning, baade ved Regning og Pasning. b) At holde Journal og regne Bestik ved Marincalender. c) At finde Compassets Misviisning ved een eller to Peilinger eller og ved Azimuthpeilinger. d) At bruge Octanten til at maale Høider af Soel eller Stjerner. c) At finde Bredden, saavel ved Meridian Høider af Solen eller Stjernerne, som ved to Høider af Solen udenfor Meridianen med Tiden imellem Observationer ne, og endelig f) at finde Tid af Høi- og Lavvande. Forinden Eleverne afreise til Examen i Kjøbenhavn skulle de offentligen overhøres af Læreren i en af de sidste Dage i hver Februar Maaned. Lærerens Løn for hver betalende Clev, skal være det Halve, imod den Betaling, som samme Vinter finder Sted, ved Navigationsskolen i Kjøbenhavn, som erlægges ved hver Maaneds Ende. For den gangbare Betaling i Kjøbenhavn producerer den herværende Lærer et Beviis ved hvert Skolecursus's Begyndelse fra en af Lærerne der, attesteret af Navigations-Directeuren. Sømænds Børn have, under forresten lige Omstændigheder, fortrinlig Adgang som Gratister. Melder det fulde Antal af disse sig ikke, da complette res Antallet af andre fattige Børn eller unge Mennesker. som hertil maatte melde sig. Gratister foreslaaes af Skolecommissionen og antages af Directionen. Lærerens faste Løn, som i Overeensstemmelse med de hertil skjenkede Legater, stedse bliver at udrede af Aalborg Skolecommission, og til hver Flyttedag at modtage af herværende Søindrollerings-Officeer, til videre Udbetaling til Læreren imod behørig Qvittering, hver Gang det Halve, bestemmes til 80 Rbd. Sølv aarlig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Den herværende Svindroullerings-Officeer, Hr. Capitain-Lieutenant Bluhme, tiltræder Skolecommissionen og udgjør i Samfund med denne Navigationsskolens nærmeste Bestyrelse. Overtilsynet haver altid Skoledirectionen. Læreren foreslaaes af benævnte Commission, som bringer 2de i Forslag; men udnævnes af Directionen; han vedbliver at fungere saalænge samme finder sig tilfreds med hans Flid, Orden og Duelighed. Commissionen underretter Directionen og Exammens Holdelse, hvortil Enhver har Adgang, og om den Caracteer Demittenderne ved Examen i Kjøbenhavn erholde. Endelig skal Enhver, som attraaer at profitere af denne Skole, være sig Gratister eller betalende Elever, melde sig forud hos Søindroullerings-Officeren i Løbet af hver Novbr. Maaned. Dog kunne med Hensyn til Skibsfartens senere Ophør, Elever ogsaa antages ved Skolen lige indtil hvert Aars 1ste Januar, imod behørig foreløbig Anmeldelse. Som Locale for Navigationsskolen inddrømmes det Locale i Fattighuset ved Vesteraae, bestaaende af 2de Stuer, et Kammer og et Kjøkken, som Navigationslæreren forhen har beboet, istedet for det, som i Skolegadens Fattighuus oprindelig var samme tillagt, men nu af Fattigvæsenet er Hvortil endvidere efter Cancelliets Bestemmelse er tilføiet benyttet. de under 5 2 benævnte Underviisningsgienstande: at Cle verne skulde gives almindelig Oversigt over Himmellegemernes Bevægelse, samt gjøres bekjendte med, under hvilke Omstændigheder og i hvad Hensigt de Beregninger som lære, ere at anvende."
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Blandede Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst bestemt, at Bede tiden til Befordringstiden om Vinteren skal være ophævet for de Router, hvor Chausseer ere anlagte og Vognmanden er derfor forpligtet til, at kjøre paa disse, til enhver Tid af Aaret en Miil i Timen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Ved Parolen har Hs. Majestæt allernaadigst befalet, at forsaavidt Forordn. af 23de Febr. 1752 omhandler hvorledes de Underofficerer og Gemene bør ansees, hvilke atten tere paa deres Liv, for at undgaae idømt Straf, eller beskadige deres Legeme, for at bevirke en Udsættelse i Straffens Fuldbyrdelsen, - skal være ophævet. Det fuldbragte Selvmord bliver at straffe efter Lovene 6 - 6 - 28 sammenholdt med Forordn. af 24de Septbr. 1824 81.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Premier=Lieutn. C. F. v. Holstein er ansat som Adjutant hos Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Afdøde Etatsr. J. Chr. Hedegaard var født i Odense 1762. Han dyrkede med Flid Videnskaberne især de skjønne og historiske, ligesom han og har udgivet en Samling, af Reskripter, Resolutioner og Collegialbreve, Landmilitair Etaten betræffende fra 1804 til vore Tider.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
J Kieler Correspondentsblad læses en meger vidtløftig Afhandling over den Renckske Klædefabrik i Neumünster, der til Arbeidsclassens store Sorg er standset. Her blev ifjor forarbeidet af Uld: 1) Fra Hertugdømmene 13750 Pund. 2) Fra Danmark 52570 - 3) Fra Jsland, 4) Fra Udlandet Af disse 78000 Pund Uld, forfærdigedes 1084 Stykker Klæde a 28 brabander Alen og 840 Stykker forskjellige uldne Tøier. Afsætningen i f. A. beløb sig til 200000 Mark Courant, til Priserne 1 Mk. 8 s. a 9 Mk. Cour. Alen. Den aarlige Løn til Arbeiderne var 40000 Mk. Cour. Til Dampmaskinen, der ikke dreves ved Steenkul, men ved Tørv, forbrugtes 5 Mill. Tørv fra Omegnen. Endeel simple Farvestoffer dyrkedes ogsaa der til Fabrikkens Brug. Dugmagerlauget der havde fra 1774 af kun Privilegium paa at forfærdige adskillige andre Stoffer, men ikke Klæde, hvorimod det netop indtil 1823 for største Deelen forfærdige Klæde. Da kom 1823. Forbud herimod fra Generaltoldkammeret, og man vil vide, at det var af den Grund fordi der var gjort Misbrug med at indsmugle fremmet Klæde til Danmark. Som tidligere bemærket ansees de 8 pCt. Afgift for Klæde til Danmark som Grund til Fabrikens Standsning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Paa Skanderborg Sø have 2 Drenge forleden Dag sat Livet til.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Følgende liden Tirade læses i Apenrade Ugeblad. Silden, der nu fornemmeligen besøger de hollandske og brittiske Kyster, vare i det 13de Aarhundrede hyppigst ved Danmarks og Skaanes Kyster, og her bleve Folk overordentlig rige. Dansken, siger een af hiin Tids gamle Forfattere, der fordum gik i jammerlige Matrosklæder, pynter sig nu med Skarlagen, Purpur og fiint Lærred; thi en umaadelig Rigdom tilflyder Dansken aarlig af deres Fiskerier ved Skaanes Kyst, saa at alle andre Nationer holde sig til denne, bringer den Guld, Sølv og kostbare Varer, og tage Sild, som Forsynet har undt dem i Overflødighed, i Betaling.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Bekjendtgjörelser. J min iboende Gaard ere de Værelser og Leiligheder jeg hidtil selv har beboet, og om ønskes flere Værelser, til næstkommende Flyttetid at faae til Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Tvende gode Kornlofter kunne strax erholdes til Leie for billig Betaling. Broder Møller. Tvende gode Pade=Engs=Parceller kan faaes til Leie, og anvises af Stiftsbogtrykkeriet. Tilkjøbs, et næsten nyt Chatol med Opsat og Mahogni=Indretning i Klappen, forresten Alt af blank østersøisk Eeg; Liebhabere, henvende sig til Reebslagermester Gleerup, hos hvem samme er indsat.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
2de gode Agestole, betrukne eller laquerede, ønskes tilkjøbs. Bogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
En Boutique og nogle Pakboder kan faaes i Leie fra førstkommende Paaske Flyttedag. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
En eenspænder Breed=Glæde med tilhørende Seletøi kan erholdes tilkjøbs. Man behager at henvende sig til Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
En beqvem Beboelse af tre Værelser, hvoraf de to ere gibsede og alle tre til Gaden, med Kjøkken og Spisekammer a. kan faaes tilleie næstkommende Paaske=Flyttetid, eller, om det ønskes, strax. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Det Gulvteppetøi, der hidtil ved denne Byes ArbeidsAnskalt, har kostet 2 Mk. 8 s. Alen, kan nu erholdes for 2 Mk. pr. Alen. Aalborg, den 14de Januar 1832. 3de Værelser med Kjøkken, Spisekammer og Loftrum, med mere, som nu beboes af Hr. Toldbetjent Rostrup er at faae tilleie til Paaske=Flyttetid hos Smed Holm paa Vestergade. Staegaard i Vesterhassing Sogn, af Hartkorn 7 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., er underhaanden at faae tilkjøbs. Man behager at henvende sig til Eieren paa Gaarden eller Procurator Jensen i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Auctioner. Den over Viinhandler Jens Nørgaards Gaard, Nr. 232, ved Østeraae, til den 25de Dennes berammede, 3die Auction, bliver ikke afholdt. Aalborg, den 18de Januar 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Forpagtning. Dronninggaard Hovedgaard, beliggende i Dronninglund Sogn og Herred, Hjørring Amt, dens Avling og Meierie, bliver, ifølge det høikongelige Rentekammers Ordre, ved offentlig Auction, som afholdes paa selve Gaarden, Mandagen den 13de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 1, opraabt til Bortforpagtning i 8 paa hinanden følgende Aar, at regne fra 1ste Mai dette Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Denne for sin Godhed bekjendte Eiendom staaer for upriviligeret Ager og Engs Hartkorn 58 Tdr. 5 Skpr. 1 Frdkr. 2 Alb. og har et geometrisk Areal af ialt 1379 Tdr. Land, hvoraf 2612 Tdr. Land ere dyrkede Jorder, der ere inddeelte i 8 Vange, foruden 34 Tdr. Land opdyrket Jord i den saakaldte Abildmark. Vintersæden er nedlagt med 60 Tdr. 2 Skpr. Provstie Rug og 1 Tdr. 2 Skpr. dansk Rug. Besætningen bestaaer af 160 meieriedygtige Køer foruden Ungevæg og Tyre, samt 18 Arbeidsheste. Conditionerne ville, til Fordeel for Liebhaverne, gives adskillige Forandringer og Tillæg fra de ved sidste Auction fremlagte, og ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Undertegnede, der paaviser Eiendommen. Dronninggaard, den 8de Januar 1832. F. C. Lausen, Forvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Forpagtnings=Auction. over Bygholms Mølle. Bygholms Mølle ved Horsens, der staaer for fri Hovedgaardstaxt 18 Tønder 3 Fjerdingkar Mølleskylds Hartkorn, bliver, ifølge det Kongelige Rentekammers Ordre af 17de i forrige Maaned, ved offentlig Auction, som afholdes i selve Møllen den Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, stillet til Bortforpagtning i 10 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Mai 1832, til 1ste Mai Denne bekjendte udmærkede gode Eiendom, der ligger neppe 1/4 Miil fra Horsens Bye, har for samme Byes Jndvaanere udelukkende Korn- og Maltmaling, som Alt, foruden Omegnens Søgning, uden Standsning eller Ophold, overkommes; thi det nu aldeles complet istandsatte Værk, hvorved 6 Qværne sættes i Virksomhed, drives uafbrudte ved dets Overflødige Vand=Tilløb. Møllens Bygninger ere vel vedligeholdte, indrettede til en Familie udenfor Bondestanden, har en særdeles skjøn Beliggenhed og afgiver en rummelig og behagelig Bopæl, hvorhos fornødne og vel indrettede Udhuse. Conditionerne, hvorefter Auctionen attraaes afholdt, henligge til Eftersyn hos undertegnede constituerede Godsforvalter, der paaviser Eiendommen. Bygholm, den 12te Januar 1832. Holbeck.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-19
Efter Vedkommendes Begjæring bliver Østerholne Vindmølle i Wadum Sogn stillet til offentlig Auction til Bortforpagtning, paa Rødsleth, Onsdagen den 25de Dennes om Formiddagen Kl. 10, paa endeel Aar fra 1ste Mai 1832 af. Til Lysthavendes Efterretning tilføies, at bemeldte Mølle er i god Bygningsstand og beliggende midt i en korn rig Egn, og som følge deraf har stedse havt fortrinlig og overflødig Maling. - Conditionerne fremlægges paa Auctionsstædet. Nørre-Sundby, den 17de Januar 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
En til Hamborg den 14de Ds. ankommen Coureer fra Amsterdam opvakte megen Tummel og Forfippelse paa Børsen ved den Efterretning, at de 3 pet. Renter i 2 Dage vare faldne 3 Fr. samt de dermed forbundne Rygter. Det hed nemlig, at Cas. Perier havde forlangt sin Afsked, deels formedelst de Vanskeligheder, som de belgiske Anliggender foraarsagede, deels og fornemmelig fordi han mærkede, at hans Jndflydelse i de Deputeredes Kammer tabte sig, eftersom det den 9de med stor Majoritet blev besluttet, at drøfte et Forslag angaaende Nationalgadens virkelige Mobilisering, og man slet ikke tvivlede om, at dette jo vilde gaae igjennem. Disse Rygter, som allerede forrige Postdag omtaltes i Liste der Børsenhalle, anførtes ikke dengang i dette Blad, fordi de syntes at trænge til nærmere Stadfæstelse; det har nu ogsaa viist sig, at de kun vare blind Allarm. Renten var rigtignok falden, men dette tilskrives deels den Omstændighed, at en Kasserer ved Skatkammeret havde gjort sig usynlig og man anslog hans Kassemangel meget høiere end den i Virkeligheden var, deels en Sammensværgelse imellem et Selskab af engelske og franske Pengemænd, som havde forenet sig om at faae Statspapirerne til at falde baade i London og Paris. Denne mercantilske Conspiration lykkedes, som man seer, og Renten er atter steget. Rygtet om Nationalgadens almindelige Mobilisering er sandsynligviis foranlediget ved den næsten eenstemmige Antagelse af Lovforslaget om Jndkaldelsen af 80000 Mand, som rigtignok viser, at man i Frankrig endnu ikke ret stoler paa Freden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Antallet paa de politiske Protestanter iblandt de Deputerede er nu steget til 164, hvis Formand - som bekjendt - er Odillon=Barrot. Moniteuren gjendriver den Paastand, at Udtrykket: "Konge i Frankrig, skulde være brugt af Ministrene, og kalder det en Trykfeil, hvis den selv har brugt det. Derimod tier den ganske om Udtrykket: Undersaatter, og vil ved denne Tavshed formodentlig sige, at hvis de Franske ikke kan finde sig i at være Undersaatter, maa de ogsaa see til, om de kan undvære en Konge. Der opstod en almindelig Latter blandt de ministerielle Deputerede, da den ivrige Oppositionsmand Mauguin nylig i en Debatte over Civillisten glemte sig selv og brugte Udtrykket: "Konge i Frankrig. Han søgte at forsvare sig ved den Paastand, at slige Ord havde kun den Værd, som man tillagde dem.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-21
Det har vakt megen Opmærksomhed i Paris, at Sammensværgelsen fra Notre-Dame-Taarnet, som man sammenligner med en Episode i en Valter Scotts Roman, er bleven omtalt i det engelske Blad Times næsten i samme Øieblik, da den virkelig fandt Sted.