Jyske Efterretninger, 1823-08-09
Nyeste Postefterretninger. Om Karringen. Tingene i Spanien lader til at tage et forandret seende. Fra England forsikkres det positiv at den ganske Regjering skal være findet at trække deres meer bag Ebro og oprette Forsvarslinien langs med. ene Flod. Det svære Artillerie skal være beordret, besætte de stærke Positioner paa Linien. Ogsaa al det være Hertugen af Angoulemes Hensigt, at ulde de for Cadix staaende Tropper tilbage, fordi kan havde faaet Udsigt til bedre Overeenskomst end om nu, da de forskjellige stridende Partier i Konge get gjør Saadant umuligt. Flere Franske Blade. stiærer rigtignok Dette at være aldeles urigtig og sk, men det vil nu vise sig. At Hertugen vil for toge Hovedqvarteret til Sevilla, synes at stadfæste , saameget mere som man har opdaget i Madrit en immelig alvorlig lagt Plan til at drive Franskmænne ud. De Constitutionelsindede skulde nemlig vil afbrænde Hovedstaden for saaledes at opnaae deres nsigt, og den 17de Juli udbrød virkeligen skræk lig Jldebrand i Nærheden af Hertugens Hotel. Et har offentlige Bygninger og mange nærliggende Hu ere ødelagte af Luerne. Den paafølgende 20 Julii brød i Kirken Clerigor menor et dee Epitu saurogeledes Jldløs, hvilket endnu den 23de ikke var sluk Alting antydede at Jlden var paasat, thi den styeligste Tjære og Svovldunst dampede Enhver imo der nærmede sig Brandstedet. Den anrettede Skaranslog man allerede den 23de Juli til 200,000 Fran r. Kort før disse hyppige Jldebrande, havde Ca ster Aviser forudsagt, at der nok i Madrit vildegivenheder indtræffe hvorved de Franske vilde vor nødsaget til at ophæve Cadix's Belering. Man skal i den Spanske Hovedstad have gjort mange vig ser og den ene Arrestering følger paa den Anden. Alle frivillige Milizer og sæcularicerede Mun ske, der ere flygtede til Madrit, maatte strax forlade, Staden, fordi man havde Grund til at formode at de ikke vare komne der i den bedste Hensigt. Regentskabet har begivet sig til Hertugen af Angouleme og antydet ham dets Uvillie og Bedrøvelse over disse Optøier. J. Madrit - hedder det - raser Folket; Alle som have yttret sig mod Kongedømmet staae Fare forat vorde myrdet. - Disse sidste vigtige Efterretninger ere tagne af den Franske Avis Jomnal, Debats. Om Corunnas Skjebne veed man endnu intet bestemt. Nogle sige Franskmændene ere indrykkede der; Andre, at de have trukket sig tilbage. Fra selve Stædet har man Efterretninger under 18de og 19de Juli, hvori man erfarer at det nylig skeete Angreeb af de Franske skeete under 5000 Mand, altsaa deres hele i Gallicien forsamlede Troppemagt. Efter et koldblodigt Forsvar trak Spanierne sig tilbage inden Voldene. Om Aftenen holdtes Krigsraad hvori det blev besluttet, at give Fædrelandet et opmuntrende Exempel og forsvare sig saalænge man havde Krudt og Bly Den Engelske Helt Robert Wilson - denne de Spanske Frihedsmænds ivrige Hjelper understøttede Forslaget; han boer i den Engelske Gouverneurs Huus og vil snart begive sig til Vigo, for der at samle en Armee i Ryggen af den Franske Hær, hvilken Armee fornemmelig vil komme til at bestaae af Regimenterne Burgos, Constitution, Spanien, Granada, Aragon og Ferrol. Ved ovenmeldte Angreeb skulde de Franske have faaet mange Saarede, hvilke de paa mere end 200 Karrer havde ladet bringe bort. Fra England er til Corunna arriveret en betydelig Mængde Vaaben og 58 Fade Krudt. - Staden Vigo er den 13de Juli erklæret i Beleringstilstand og Milizen, underkastet Krigslovene ligesom ogsaa Jndvaanerne ha Ordre til at proviantere sig paa en Maaned.