JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Bremerstad hafver taget sig saa stor Betænkende til ofver denne herlige Fæstnings Anleggelse, at den hafver affærdiget sit Sendebud til Hans Kongl. Maj. med kostlige Æreskienk, som omtrænt den 14. Julii gik til Skibs for Lybek ad Stokholm, der at giøre venlige och berømmelige Forslag paa Bremer-Stads vegne. Af Hamborg den 12 skrifves at Hans K. M. af Sverrig hafver ladet stae en Skibbroe ofver Elven ved Lauenburg i Neder Saxen, men ingen veed til hvad ende. Och sammesteds fra hafve vien, ey mindre herlig end beve lig Skrifvelse fra Hans Kongl. Majest. af Sverig til Kongen i Frankrige, i hvilken højestmældte Sveriges Konge raader Kongen af Frankerige til at indgaa en ligelig Fred med Gudelige och u-imodsigelige Beviissninger. Tydske Tydskland. Mand kand intet besynderligen vist sige for Mønstringen ved Eger och Moeden til Leipsig ere komne til ende, enten naar den Keyserl. Hær skal bryde op, eller hvilke af det Romerske Riges Førster der ere med eller imod Keyseren, men dette er det besynderligste som om dennem hid indtil berættes: Paa den Neder-Saxiske Kreeds Dag, hvor Keyserl. Kongl. Danske och Svenske, Churførstelige Saxiske och Brandenburgiske och andre høy-fornemme Førstelige Fuldmægtige hafve været tilsammen, er besluttet af all Magt at forsvare det Romerske Rige och hielpe det til Rolighed igien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Hos Churmayntz hafve Keiserlig Chur-Saxisk och Triersk Gesandter, været tilsammen at raadslae, hvorledes disse Chur-Førstelige Undsætnings Folk best skulle kundne støde til den Keyserlige Hær. Samme Chur-Første hafver intet andet Svar gifvet Prinz Wilhelm af Førstenborg och tvende Franske Gesandter, som end och ved Truseler søgte efter at faa hannem paa den Frandske Side, end at naar Majest. af Frankerige førte sine Krigsfolk af det Romerske Riges Lande, vilde hand forsikkre dennem, at intet fiendtligt skulde blifve forretagen af de Keyserl. mod Majestaten af Frankerige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Chur-Trier hafver baade taget Keyserlig och Frandsk Besætning ind, men dog adligevel i en Skrifvelse til Majest. af Frankerige udtrykkeligen beviist, af hvad Aarsag hand ey kunde skille sig fra Keyseren och det Romerske Rige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Chur-Bayrn, som af Ausburg 24. Julii, Køln 19. Aug. och mangen andenstæds fra berættes, skal hafve forklaret sig Keyserlig, och skulle der være 60. Aarsager, for huilke samme Chur-Første maa holde med det Østerrigeske Huus. Men andre sige her imod och det af denne Grund, at Hertugen af Nenburg lader sine Folk samle sig med de Chur-Beyer ske, som ligge i Ofverpfaltz imellem Nürnberg och Regensborg, saa det lader ansee ligesom høybemældte Churførste vilde forbiude de Keyserlige at komme igiennem hans Land.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Chur-Cølln hafver sendt 7 eller 8000 Mænd til den Franske Hær, som Turaine anfører. Freds Fordragen til Cølln gaar, meere tilbage end frem, eftersom Herr Staterne af de foreenede Neederlande ville endeligen hafve de Øste Lii. Østerrigeske Huus och Spanien ind luckt i Freds Fordragen, eller slet ingen indgaa, och derforuden begiære de Vederlag og Fyldist for hvis Skade de hafve lidt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Ungern. Mand hafde formodet at det skulde blefven stille i Ungern, eftersom Rebellerne vare borte paa 300 nærmen nu fornæmmer mand at de lade sig heel stærke see ved Callo och hafve nyligen røfvet 50 Heste och en stor deel Qveeg, needlagt 16. Ryttere, som vare ude at hendte Foder, och saaret mange. Nu staa de paa hinSide Teys i Skoven.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Østerrige. Hans Keyserlige Majestet er den 4. Augusti ny Stiil afreyst fra Wien til Mønstringen ved Eger, hvor Hans Maj. hafver holt sit Jndtog den 18 Aug. om Aftenen igiennem en re-Port, som af samme Stads Øfrighed til den Ende var opbygt. Brefve fra Wien den 31. Julii mælde, at Hans Keyserl. Maj. hafde besluttet at tøfve i Eger indtil den 24. Augustii, och der fra igien at begifve sig lige til Wien, hvor de fremmede Gesandter och Residenter blefve befalede at fortøfve hans Tilbage-Komst, uden alleniste den Spanske Ambassadeur, som foruden en stor Hob Førstelige och Grefvelige Personer af Riget och Arfve-Landene, følgede Hans Majest. til Eger. Her Grefve af Hartach var som Keyserlige Ambassadeur tilforordnet, strax efter Hans Keyserlige Majest. Afreyse, at begifve sig til Spanien, Herr Grefve af Sternberg til Sverig, och Hans Førstelige Naade af Dietrichstein til Inspruch, Hans Keyserlige Majestæts tilkommendis Ertz-Hertugelige Brud Claudia efter Majestætiske Titels Forkyndelse, Hans Keyserlige Maj. Fæstens-Gafve at forære; med hvilken høyest-bemældte Ertz-Hertugelige Princessinde Hans Keyserlige Majest. agter at holde Bryllup i Tyrol den 15. Septembris. Don Martin Petro de Rochillon Spanske Ambassadeur hafver ført med sig af Spanien og den Hollandske af Nederlandene 1200000. Fl. til den Keyserlige Krigshærs Under holding och Krigens Fremsættelse; Disse Penge hafver General Krigs Commissarius, efter at de vare indslagne i 36. Tønder, ført med sig til
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Mønstringen ved Eger, at hver af Krigs-Folkene skulde faa tu Maaneders Sold forud paa Haanden. Ofver Ofver alt dette hafve Hans Keys. Majest. besluttet at gifve (som Bref ve af Wien 6. August. mælde) huer iblant de høye Officerer en Guldkiæde, hver af Under-Officererne en Guld Skuepenge och hver gemeen Soldat en Ducat, paa det at samme Hær kunde blifve diss modigere, som er virkeligen 30 a 36000 Mænd stærk, til hvilke Hans Chur Førstelige Høyhed Printzen af Saxen skal støde med 10000. Mænd. Fremdeelis skrifves saaledis af Cassel 17. August. Nu drage allehaande Kredsfolk sammen ved Franken, och skal Ridderskabet allestæds hafve oprættet et anseeligt Antal Ryttere til Hans Keyserl. Majest. Tieniste. Chur-Beyrn vil møde Hans Keyserl. Maj. paa Mønstringen, och lade 3 Regimenter støde til den forsamlede Krigshær, som et virkeligen 30000 Mænd stærk, och holde 6. andre i Beredskab, til Hans Majest. Tieniste.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Denne Krigshær skal hafve hos sig ofver 100. Stykker 32. Vogne, med Krud, 40 med Lunter, 40 med Kugler, Skuffer och anden Skandse-Tøy, hver Vogn med 6 Heste. Mand hafver endnu ingen Vished om, naar disse Folk skulle bryde op men af Regensburg 4 Augusti ny Stil skrifves, at Her General Caplier hafver faaet Order at gaa ad Tyrol med 12000 Mænd och støde til de Lothringiske. Paa denne Tid skulle 90000. Tydske Krigsfolk och 15000. Husarer befindes i Hans Keyserl. Majest. Tieniste, och ofver disse skulle endnu 26600 Mænd op rættes. Femte Dagen efterat Hans Keyserl. Maj. afreyste kom en fremmed Ørn paa den Keyserlige Borig i Vien och blef siddendis der i lang Tid, hvilket mand holte før et got Varetegn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Frankerige. Hans Majest. er nu reyst til Brisak fra Naney, hvor Hans Majest. en Tid lang hafver været och ladet Stæden befæste; hafde i sin Læjr sammestæds 4000 Soldater och 2000 Ryttere. Hand hafver skikket Kongen af Engeland 1500000. Pf. for Flodens Udrredelse, och lader fire ny Regimenter oprette, nemmelig er for sig, det andet for Dronningen, det tredie for Delphinen, och det fierde for Hertugen af Orleans: Hafver och sat en ny Told paa Papir och Møller. Den Keys. Envoye, som til Nancy paa Keyserens vegne begærede at Lothringen maatte gif ves Eiermanden igien, svarede hand at det skulde skee saa snart Hans Lii. Key
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Keyserlige Majest. gaf Førsten af Pfaltz, som den rætte Herre, det Kongerige Bøhmen igien. Dog Brefve af Maynz 21 Augusti sige, at den Frandske Resident Herr Gremoville, der hand fornam at den Keyserl. Reyse til Mønstringen nu endeligen vilde gaa for sig, hafver forsikkret Hans Keyserl. Maj. paa Majest. vegne af Frankerige, at, saa fremt hand vilde fortøfve til Vien och lade Krigsfolket tilbage kaldes det Frandske Krigsfolk skulde da icke alleeniste blifve ført af den Tydske Grund, men Lothringen och blifve Eiermanden indrømt. Til Pariis ere saa mange hvide Ulke (et slaget Unzifer eller Orme) needregnede at alle Huuse ere fast blefne fulde af dennem.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Spanien. Den 24. Julii ere fra Sevilien hid til Madrid ankommen 2 Millioner Stykker von Achten och Pistoler (tvende Slags Mønt) som høre adskillige sære Personer til, och 400000. Stykker von Achten som høre hans Kongl. Majest. til. Ellers siges her at mand skal Aarligen gifve 200. Gylden af hver Caros med tu Heste til Krigs-Folkenes Under holding. in Den Spanske Hær, som af Pariis berættes at være forkyndet af et haftigt Bud af Rousilien 28 Julii, skal staae i Catalonien under Don Jean de Austria och være 30000 Mænd stærke.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Den Spanske Ambassadeur Don Bernardo de Saling hafver paa Hoffet i Engeland for Majesta ten vitløfteligen udført Aarsagerne, som tvingede Majest. af Spanien til at bryde Freden med Frankerige. Och hafver Don Pedro de RochilloSpanske Gesandt forsickret Hans Keyserl. Majest. at det ufeilbarlig skulde skee, saa snart det Keyserl. Krigsfolck brød op fra Eger.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Den Franske Hær. Printzen af Conde er gaaet adCharle Roy med 2000 Heste, efterat hand hafver sendt en deel Rytterie ofver Maasse til Turaine, som nu gaar ofver Mayn med sit Folk paa den Broe som de Frandske hafve forfærdiget ofver samme Strøm ved Seeligenstadt, men ingen veed hvort hen det gielder, ey heller hvor stærk samme Krigshær er.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Chur-Trierske Gesandter til Cøln hafve haardeligen klaget ofver den den onde Medfart, som Ertz-stiften Trier udstaar af de Frandske, men dennem er svaret af de Franske Fuldmægtige, der de Kongelige Svendske Meglere talede dennem til der om, at naar Chur-Trier, lod den Keyserlige Besætning drage af Ehrenbretsteen, da skulde Trier Stift och blifve fri for de Frandske.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Hans Kongelige Majestæt hafver nyligen skrevet den Freds-Fordrag under, som er oprættet imellom Kongen af Franckerige oc Chur-Førsten af Brandenborg, til et Tegn, at samme Freds-Fordrag saa vel strekker sig til Engeland, som til Frankerige. Der talis om en Forlofvelse imellom Hans Kongelige Høyhed Hertugen aff Jorck och Princessen af Neuburg, och som mange ville sige. er det alt klart imellom dennem. Land-Folcket, som blef ført til Skibs ved Blockhead och skulde været, brugt imod Holland, er sat i Land igien ved Jarmuyden, men at der intet videre med samme blifver forretaget, gifver alle en stor Forundring, saa vel som och at Hans Majestæt hafver saa haftig besluttet at kalde Parlamentet sammen, i hvilket mange ny Lemmer skulle findis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Hertugen af Buckingam, som hafver hiid indtil fortrødt paa, at Grefven af Schomberg skulde anføre Krigs-Folket, skal med første træde til Stadtholderiet ofver Norder Qvarteer, hvilket ingen endnu hafver nydt siden den sidste Høyest-Saligste Kongis Død.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Holland. At de Engelske ey skulde komme til at lande ved Maaskant, som de hafde agtet, hafver Gud synderligen forhindret, eftersom der baade indfalt en usædvanlig mørck Taage och Floden tøfvede to Timer længere end den pleyede, saa at mand fik Tid til at berede sig til at tage imod dennem, førend de i nogen maade kunde komme til at lande. Saa blef och Herr Feldt-Marschal Wurtz beordret til at gaa ad Seeland med 8000. Mænd der at afverge Landgang, foruden den Tieniste som Caperne maatte giøre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
General Rabenhaupt blef ved Grøningen, hvor hand hafver giort sig saa angenæm, at mand hafver ladet mynte en Penge med hans Vaaben och Billede paa, som er 28. Skil. værd. Efter Efter at alting var sat i Orden, er Floden lagt ud mod de Franske och Engelske, och hafver faaet en god och lykkelig Seyervinding: Dog ey uden Forliselse, thi de hafve mist Vice-Admiralerne Liefde och Smeers; Capteinerne Gelder och Sverius foruden andre, som befindis saarede. Der imod vil mand sige, at den fornemme Søe-Heldt Admiral Edward Spraag skal och være bleven paa de Engelskes Side, foruden atskillige brafve Capteiner.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Polen. Tyrken lader indkiøbe stor Forraad i Caminieck paa Fætallie for de nedkommende Krigs-Folk, som allerede skulle være komne over Donau forbi ved Exechora 500000. Mænd sterke.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Jtalien. Pafven hafver gifvet Hans Majestæt af Frankerige Forlof til at forlæne alle Kirke-Læn bort til hvem hand vil i de indtagne Stæder.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Kiøbenhafn. Hans Keiserlige Majest. Kammer-Herre och Riges-Hof-Raad, Herr Gotlieb, Grefve af WindischGræs, Friherre til Wald stein, etc. som her til Kiøbenhafn saasom en Keiserlig Extraordinaire Ambassadeur er ankommen, har hos Hans Kongel. Majest. vor Allernaadigste Arfve-Konning och Herre, den 8. Septembris med ald sømmelig Ære och Høytid, været til Forhøring, men hvad hans Ver(Num. 12., har været om, er icke endnu bevidst.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Den Keyserlige Extraordinaire Ambassadeur Hans Keyserlige Majest. KammerHerre og Vice-Cantzler udi Behmen, Her Adolff Wratisslau, Grefve af Sternberg, etc. som til Sverrig er forskikket, har sig och her igiennem paa sin Henreyse begifvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
General Major Arensdorf, (skrifves der af Hamborg den 5. Septembris) er i det Grefskab Pinnenberg med 500 Ryttere ankommen, och Øf verste Duncan med ligesaa man mange til Oldenslo, men Foed Folket skal til Vands til GlykStad ofversættes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Hans Kongl. Majest. Skib, Fortuna, som for det Ost-Indiske Compagnie til Ost-Indien var forskikket, er lykkeligen med en god Ladding hiemkommen, saa som den derpaa udgifne Opskrift (eller Carga) videre beretter: Och skulle samme Vare, som meest bestaar i Peber og Cattun-Læret, den 21. Octobris først kommendis, ved offentlig Auction selges och afhandles.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
En Deel af Isslands-Farerne ere lykkeligen hiemkomne; de andre, som reste, vorde dagligen forventede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Den 12 Sept. om Natten begyndtes en sterk och hæftig Storm (hvilken paa samme Tid til Hamborg er som et temmeligt Jordskelf fornummen) som næsten i fjorten Dage der efter, ikke uden stoer Skade i Søen och paa andre Stæder, har holdtved; Thi fra Hamborg (hvor den ved Vand-Flod i Under-Kielderne har gjort stoer Skade) har mand Beretning, at meere end halfdeelen af BrunssByttel ved Elben, saa vel som af Glykstads Vold, och Hit ler-Skandse, skal af samme Storm ved Vandet være henskyllet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Sverrig. Fra Sverrig skal et stoert Budskab til den Rydske Czarforskikkes: Hofvedet och Formanden derfor skal være Grefve Herr Gustav Oxenstiern; hans Følgeskab er heel præctigt och bestaar allerede af 200. Personer, hvor iblandt mange fornemme Herrer lade sig finde; J Lifland (hvorigiennem deris Reise skal settes) skulle endnu 1000, hvoriblandt er mange store, Personer tilkomne: Foræringerne ere saa kostelige, som de nogensinde hafve kund været. Tydsk Tydskland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Den Tvistighed, som var imellom Hert. Fredrick, Herr. Joachim, Ernstes Søn til Holstein-Pløn, och Hertug Christian Albrecht til Holstein-Gottorp, anlangende Oldenborg och Delmenhorst, hvo dertil skulde hafve Arfve-Ræt oc Adgang; er ved Kejserens egen Dom skildt och afsagt til Wien den 20 Julii i dette Aar 1673; hvori begge disse Grefskaber Oldenborg og Delmenhørst blefve Hertugen til Holsten-Pløn tildømte och Hertugen af Holstein Gottorp fradømte; och at Hertugen, af Holstein-Gottorp skal den Part, som hand inde hafver, tillige med dets Afgifter, baade som ere opbaarne och skulde opbæres, afstaa, och til Hertugen af Holstein-Pløn, under tvende Maaneders Termin och ti Marck Gulds Straf, igienskaffe. Derhos skal den Pact, som Aar 1647. den 16. April. bleff oprrettet, saa vidt samme Læn angaar, samt den derpaa erlangede Canfirmatvære død och mactesløs. Jmellom Kejseren, Spanien och Holland er paa ny et Forbund baade til Vold och Værn sluttet och indgaaet; Af den Ober- och Nieder Saxiske Kreeds, Lyneborg, samt den Frandske och Schwabiske Kreeds er Kejseren, som sin Hær til Felds har udskikket, virkelig Bistand lofvet och tilsagt. Der berettes och at Hertugen af Lothringen, paa det hand kunde komme til sin forrige Høihed och Læn igien, skulle være 5000 af Kejseren, 5000 af Spanien och 2500. af Holland, sampt 3000. Rigsdl. af hvert Parti maanedligen, lofvede och tilsagte, hvorved hand en Armee paa 25000 Mand skal underholde, och dermed i Elsas och Lothringen indfalde, at de Franske derved kunde opholdes, och fra andre Anslag forhindres. Men Visheden derom maa med Tiden forventes. Til Cøln hafve de Fuldmægtige ofte været forsamlede om Fredens Forslag; men det siunes at det vil blifve ved det, som det er, och at Freden ved Krigens Udmattelse alene vil forhverfves: Endeligen i sidste Samling gjorde de Svenske Gesandter, saasom Meglere, tvende Forslag, hvorved mand kunde giøre Fred; Først skulde Holland afstaa til Frankrige, Herzogenbusk, Breda och Grave, dog med saadant et Om, at Frankrige dennem ikke skulde beholde, men dennem til Spanien for andre ligesaa gode Stæder forbytte. Dernæst skulde Holland til EngelMii.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Engelland Surinam ofverlade, samt 6 Millioner i rede Penge, och derhos forplicte sig til at betale til Printzen af Oranien de Millioner, som Kongen af Engelland er hannem skyldig, och endeligen at stryge Flaggen; dog alt saadant blef intet taget i act, men Gesandterne blefve paa hver andre ikke lidet fortørnede, och lode haarde Ord falde; iblandt andet kaste de Franske de Svenske for, at de vare meere paa Hollands end Frankriges Side; tvert imod klagede de Hollandske, at de betinge gede alt for gode Vilkor af Holland for Frankrige, och saaledis løber det af tilhobe uden Fruct, Af Pommern har mand Effter retning, at der er i samme Land, i forleden Augusti-Maanet, paa nogle Mile-Weys omkring den Stad Ukkermynde falden en usædvaanligstoer Hagel, ret som Val-Nødder, och saa tyk och ofverflødig, at den laa høyere paa Jorden, end en Haand er breed. Jblant samme Hagel fandtes mange, hvor paa mand saae atskillige Figurer, saa som halfve Maaner, Morgenstierner, Hellebaarder, Sverd, Granater, BegKrandse, och andre dislige. Paa selfsamme Tid, har mand och samme underlige Hagel paa Marken ved Stetin fornummet: Men nogen Tid tilforn er i Steins Grafve omkring Voldene seet et steldsynt och hæseligt Slags Orme, snart som Kaal-Orme, som vare saa lange som Liddet paa en Finger och hafde en Guld-guul Farfve, i stor Mængde och Ofverflødighed. Paa Hof vederne vare de ulige skikkede, nogles Hofveder vare som halfve Maaner, andre hafor tu Horne paa Hof vedet; andre vare atter anderledis skikkede. Jndbyggerne i Stetin berette, at der kort Tid for den sidste Beleyring, Aar 1659. blefve ligesaadanne Ormee fundene.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Til Erfurt har der paa tre Ugers Tid hver Aften, fra 7. indtil 12. Slæt paa Raadhuuset, i Kemnefriet, ladet sig et mørkactigt brænden dis Lius tilsiune; hvilket af nogle 100. nys-gierige Mennisker er seet; men dets Betydning er Gud bekiendt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Fra den Tydske Hær. Efterat Hans Keyserlige Majest. hafver ved sin Skrifvelse, baade forModet paa Rigsdagen til RegensBorg i Almindelighed, oc for ChurBæyren i Særdelighed, sig forklaret, at hand hverken af Lyst til nogen at søge, ellier. egen Ære och Høyhed Uenig Uenighed at stifte, men aleeniste for det Romerske Riges ynskelige Fred och almindelige Velstand at haandhæfve, saadan en Krigs-mact mod Frankrige udgjorde: Da hafver Hans Keyserlige Majest. sig til Eger begifvet, och Folket i egen Person, udi Chur-Førstens och Chur-Printzens af Saxen, Hertug Mauritzes och Hertug Augustii, samt andre Førsters och høye Personers Nærværelse, nøye igiennem seet: Samme Dag baade om Formiddagen och Eftermiddagen var det et denligt klart Soelskin, uden aleeniste paa den Tid, som Folket af Salve (eller Æreskud), da faldt der en tyk Regn; hvor ved de meene, den tykke och Taage, som de deris Fiender, efter deris medfødde Tydske Dapperhed, for Øyne skulle afmale, skulde betegnes. Samme Folk, som der vare tilstæde, vare 20000. til Foeds, 10000. til Hest och 1000. Dragoner. Derefter gafve de sig paa Reisen need forbi Nürnberg, och lejrede sig imellom Oxefort och Kiringen, paa denne Side af Mayn-Strømmen,) eftersom de Franske laae paa hinSide af Strømmen, och paa saadan en Plads, som mand ikke lette igen kunde komme til, dennem at anfecte. Endelig hafve de begifvet sig igiennem Wurtzborg (saa som derfra den 19. Septemb. skrifves,) och lagt st i Wiinbiergene, och slaget en Broe ofver Mayn, och saa hafve de sig strax videre hen mod Zell och Wertheim, at de kunde komme i Dræbning med de Franske, forføjet. Och hvad der vil vorde af, maa mand med Tiden forvente. Det har vel været i Rycte, at de Kejserlige skulle hafve afslaget den venstre Vinge af den Franske SlactOrden, men det befindis omsider at være uden Grund berettet. Ellers hafve Partier fra begge Sider til och ofte været i Skærmyssel med hver andre, hvori de Keiserlige hidindtil hafve haft Ofverhaand, och ført ofte Bytte och altid Fangene tilbage; hvorofver Montecuculi har befalet, at de ikke skulde tage saa mange til fange, men dennem strax needlegge. Øfverste Dunewaldt hafver och med 1500. Ryttere och 300. Foedknecte, som hand toeg med sig paa samme Parti, med Behændighed (i det hand gaf sig ud for et Fransk Parti) kommet ofver 5. Skibe, som skulle hafve gaaet opad Mayn til de Franske med megen Krigs Forraad, och 52. Vogne, 4. Heste for hver, med stor Miii, stoer Føersel och Bytte ladede; hvilket altsammen (efterat hand hafde needlagt den største deel af de Franske Folk, som det skulde ledsage, och forsvare,) hand sig hafver bemægtiget, och saa meget deraf, som hand kunde, bortført; Det andet gaf hand sær til Pris iblandt Bønderne, sær sønderslog och opbrændte hand det, sær kaste hand det i Maynhvor hand och loed Skibene giennemboere, at de kunde siunke oc undergaa.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Ungarn. Af Ungarn fornemmes, at de Rebelske ikke aleeniste rode sig sammen i hobetal, men och drage Bønderne til sig, och fare u-christeligen med dennem, som ikke vilde holde deris Parti, och af Wien berettes, at et høit Hofver ladet 60000. Ducater iblandt dennem uddeele.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Hans Keiserl. Majest. hafver ladet alle de Ungarske Land-stænder, uden Undskyldning at møde, til Wien til den 10. Septemb. forgangen, indstæfne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Eftersom den Stad Eperies hafver adskillige gange, end och efter erlanget Keiserlig Naade, sig i højeste Maader har forgræbet och førseet, da er det befalet, at Muurene omkring samme Stad skulle gandske needbrydis och bortryddis, (hvortil Begyndelsen er allerede skeet,) paa det at det u-lydige Borgerskab sig ikke meere til Værn och Mødstand skal opsætte, och nogen Fiende sig ikke der inde skal hæle och opholde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-09-01
Frankrige. Af Paris berettes, at Hans Kongelige Majest. har haft for at ville atter til Nancy, och sig saa derfra til Metz begifve. At det Giftermaal med Printzen af Jork och Princessen af Modena ikke gik for sig, vorder Pafven tilskrefvet; och Hans Kongelige Majest. er ikke lidet paa hannem fortørnet, fordi hand under Førsternes Haand af Tydskland skal være sindet til at sætte sig imod de Franskes Fræmgang, som i Krigen forhverfves.