JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
Uldmarkedet i Randers. Overeensstemmende med det kongelige danske Cancellies Resolution af 6. Juni 1840 afholdes Sommer-Uldmarkedet i Randers den 21. og 22. Juni d. A. Ved at bekjendtgjøre Saadant bemærkes: at Jndleveringen til Magazinet, paa det sædvanlige Sted, kan skee 14 Dage forinden og at Ulden lageres den første Maaned aldeles gratis, samt at det mindste Qvantum, der kan indsendes til Forhandling ved Magazinet er 32 Pund. For at forebygge Collisioner og ikke forstyrre Markedshandelen vilde det være meget ønskeligt om Jndleveringen af alle noget større Partier vilde være sluttet Leverdag Eftermiddag den 19. Junii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
Bestyrelsen for Uldmagazineringen i Randers, den 20. Mai 1817. P. Wilde. C. Mattat. Casper Caspersen. Lassen. Jacoby.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
Hvor en velopdragen, confirmeret Dreng kan blive ansat som Lærling i Manufacturhandelen, anviser Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
En smuk og god trestolet Fjedervogn er at erholde tilkjøbs. Adressekomptoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
Hermed følger et Tillæg. Tillæg til Ribe Stifts-Avis No. 67.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
Tirsdagen den 8. Juni 1847. Om Jndseilingen til Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
Byens Borgerrepræsentantere have endelig i et Tillæg til Avisen Nr. 64 og i selve Avisen givet en saakaldt Erklæring i Anledning af de flere Artikler, som have været optagne angaaende Forbedring af Jndseilingen til Ribe. Hvorvidt Borgerrepræsentant skabet kan være tjent med, at denne i flere Henseende mærkelige Erklæring, der vrimler af betydningsløsBitting, som vi af Agtelse for Læserne uberørte forbigaae, er publiceret i dets Navn, vil Jndsenderen heraf overlade til de enkelte Medlemmers egen nøiere Overveielse, – Publikum har overveiet og bedømt den, som den fortjener. Af hiin Erklæring seer man da blandt Andet, at Borgerrepræsentanterne have negtet Kæmnerkassens Garanti for det tidtomtalte Laan til et nyt Løbs Gravning fra Ydrebjerrum til Skjøgum, fordi de, efter deres "bedste Overbeviisning, baade tvivle om at Projectet lader sig udføre, og, i heldigste Tilfælde, ikke kunne betragte samme som nogen væsentlig Forbedring af vor elendige Jndserling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
Af det nedenfor aftrykte, rigtignok temmeligt ufuldkomne Træsnit af Aaens Løb fra Byen indtil det sidstnævnte Punkt og af den hosføiede Forklaring, ville Jkkelokaliserede saa nogenlunde Begreb om min Mening. Disse Forslags Udførelse vilde rigtignok ogsaa blive kostbare, men dog langt fra i den Grad, som Borger repræsentanternes Kanalanlæg, der maa ansees for aldeles unyttigt, om det ogsaa kunde udføres, – en Mening, som jeg ikke fraviger for en kyndig Mand erklærer den for urigtig. Hr. Petersen lægger megen Vægt paa at forøge Strømmens Kraft og Virksomhed under vore Forhold, og det er indlysende, at i en Aa, som udmunder til en saa flad og aaben Strand, med en saa løs, sandet Bund, som vor, der maa man søge at vedligeholde og saameget som muligt, ved at skjære Løbet lige, forøge Strømkraften da Mundingen ellers absolut maa tilstoppes udenfra, og derfor kan Borgerrepræsentanternes, af Aaen uafhængige Kanal umuligt existere uden at Udløbet til sander, med mindre den kunde udmunde umiddelbart til et brat Dyb; men her vilde hverken Dige eller Kanalmunding kunne opføres saa solid, som var nødvendigt for at kunne modstaae Søens Brud. At et Sødige blev opført fra Darum til Vestervedsted eller endnu bedre til Ballum, var unegtelig en herlig Sag, som der burde virkes for af alle Kræfter, men det ligger udenfor Jndseilingens Forbedring. At det senere maaskee med Nytte kunde bringes i Forbindelse dermed, er muligt, men Jndseilingens Forbedring kan umuligt opsættes henimod en halv Menneskealder, hvilket rimeligviis vilde blive Tilfældet, dersom den nu sattes i Forbindelse med et Sødiges Opførelse: - først Jndseilingen, saa Diget, Men hvad der end maa skee for at naa det forønskede Maal: ved Borgerrepræsentanternes gigantiske, upraktiske Project vil det aldrig skee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
De Mænd, der ved at tegne sig for Bidrag have viist saamegen Jnteresse for Sagen, ville forhaabentlig nu føie Anstalter til at Digeinspektør Petersen snarest muligt kan undersøge og erklære sig over hvad der kan og bør gjøres for at forbedre vor Jndseiling. A, Ribe. - 3, Enge. - , Holmen. – D. Ydrebjerrum. E, Kysten. - F. Sandene udenfor Kysten. - , gamle Aa. - 2, Mansholade. - 3, Norskjøgum. - 4, Mansholadebugt. - 5, Sønderskjøgum. - 6, Skjøgnmbanke. - 7 og 8 Petersens projekterede Kanal med Dige. – Retningen 12 3, see Forslag 1. - Retningen 1456, see Forstl. 2. Frtract,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
af Ribe Amtsraads Forhandlinger ved Mødet den 8 og 9. Juni 1847. Aar 1847 d. 8 og 9. Juni afholdt Amtsraadet for Ribe Amt et Møde i Ribe Kjøbstad, ved hvilket Møde samtlige Medlemmer vare tilstæde med Undtagelse af Hr. Provst Koch, der havde anmeldt Forfald, og Hr. Lehnsgreve Schack. Dette Møde var oprindelig berammet til afvigte 18. Mai, men senere bleven udsat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
1. En Skrivelse fremlagdes fra det kongl. danske Cancellie af 16 Febr. d. A., hvorved det nægtes en Mand i Brøndum Sogn at frigjøre sig for fremtidige Bidrag til Sognets Skole- og Fattigvæsen, ved en Gang for alle at indbetale en Kapital. (efr. No. 53 d. 11. Septbr. 1846). 2. Ligeledes fremlagdes en Skrivelse fra det kgl. Rentekammer af 6. Febr. d. A. om at Kammeret intet har imod, at der for Aaret 1847 udskrives 72 s. pr. Td. Ager og Engs Hartkorn, samt halvt derimod af Skov- og Mølleskyld til Grundforbedring af Amtets mindre Landeveie, til Vedligeholdelse af de grundforbedrede Strækninger samt til Lønning af Veibetjente, uden Hensyn til det Bidrag der samt dig opkræves til Hovedlandeveiene. (efr. No. 34 d. 26. Novbr. 1846).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
3. Ved Skrivelse af 10. April d. A. communicerer Rentekamret en allerhøieste Resolution, hvorved den udstukne Linie for Hovedlandeveien fra Amtets Skjel ved Starbek Mølle gjennem Varde Byes Skovbogade er approberet, 4. J den under No. 25 d. 4. Febr. sidst behandlede Sag fremlagdes en Skrivelse fra Tønder Amt af 13. Marts d. A. om at det ikke har været Hensigten ved den af Ruttebøl og Sydvesthorn Koges Jnteressentskab foretagne Veiforandring at paaføre Møgeltønder Sogn en ny, ikke i Anordningerne begrundet Byrde, at ingen Omflytning til fremmed Grund eller Terrain er skeet af nogen Bro og at den paagieldende Vei ogsaa laae paa Ribe Amts Grund. 5. Formanden meddeelte Underretning om at de af Amtsraadsmedlemmerne Proprietair Mussmann og Stænderdeputeret P. Jacobsen, udarbeidede Betænkninger i Jernbanesagen, ere, efterat have circuleret blandt Amtsraadets øvrige Medlemmer, under 16. April indsendte til Jernbanekommissionen tilligemed Amtets Yttringer. 6. Amtsraadet anviste Nebel Sogn, for Leverance af 188 Traver Lyng til den mindre Landevei i Vester Herred, a 8 sk. pr. Trave, 15 Rbd. 64 s. 7. Sogneforstanderskabet for Vorbasse og Heinsvig Sogne har andraget paa, at der maatte forundes Pigen Ane Marie Sørensdatter en Plads i et Hospital, men da denne Gjenstand ligger udenfor Amtsraadets Competence, kunde man ikke gjøre andet end at henvise Sagen til Stiftsøvrigheden under Erkjendelse af Sognenes ringe Forfatning. 8. Da den forestaaende Chaussering af Hovedlandeveien fra Varde til Amtsgrændsen ved Starbek, Mølle vilde fritage Sognene i Øster og Vester Herreder for Vedligeholdelsen af de dem paa denne Vei tildeelte Veistykker, og da den nye Matrikuls Jndførelse gjorde det nødvendigt, at en Omskiftning af Veistykkerne paa de mindre Landeveie i denne Jurisdiction fandt Sted, blev der, efter Opfordring fra Amret, afholdt et Møde af Herredsfogden og af De legerede fra Sogneforstanderskaberne, hvorved man kom overeens om Fordeling og Ordning af Veibyrden, i Lighed med hvad der tidligere er skeet for GjordingMalt og Skads Herreder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
Efter denne under 23 Mai 1846 afholdte Sammenkomst, fritages Andsager Sogn, som har grund forbedret sit Veistykke, aldeles, og Hodde Sogn, som har grundforbedret 5,950 Alen, fritages for dets halve Hartkorn i Vedligeholdelsen af den mindre Landevei mellem Varde og Veile gjennem Øster Herred, hvorimod Thorstrup Sogn deeltager med dets fulde Hartkorn; de øvrige Sogne i dette Herred, nemlig Ølgod(dog med Afgang af de nordenfor Ølgod Kirke liggende Byer) Horne, Thistrup og Øse (sidste med Afgang af Byerne Hedeager, Øje og Helle) inddrages kun under den sogneviis forfattende Deling af Vei stykkerne med 1/2 Deel af deres Hartkorn, og Følge ordenen for disse Sogne paa Landeveien er fra Vest mod Øst saaledes: Thorstrup, Horne, Ølgod, Øje, Thistrup og Hodde Sogne, samt eventualiter Varde Landsogn med Janderup Sogn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
Med Hensyn til den mindre Landevei fra Varde til Nymindegab gjennem Vester Herred, medtages under Jnddeelingen Lønne, Nebel og Outtrup Sogne med deres fulde Hartkorn, Aal efter Afgang af Kjærgaard, Børsmose og Grærup Byer, Henne, Billum, Lunde, Qvong og Lydum Sogne hver med 1/2 Deel af deres Hartkorn, og Janderup samt Varde Landsogn med det halve Hartkorn. Følgeordenen paa denne Veiliniebliver fra Nordvest mod Sydost saaledes: Lønne, Henne, Nebel, Lydum, Qvong, Lunde, Outrup, Aal, Billum og efter Omstændighederne Janderup Sogn samt Varde Landsogn, forsaavidt den antagne Maalestok, fører det med sig. Skulde noget Sogn for egen Bekostning grundforbedre sit Veistykke, saa at dette overtages af Amtet, da har det derved frigjort sig for videre Arbeide paa samme. Hvor derimod enkelte Sognes Veistykker, enten i det Hele eller for endeel, grundforbedres paa Repartitionsfondens Bekostning tidligere end de øvrige Sognes Anparter paa samme Vei, der maa de saaledes fritagne Sogne paalægges Deeltagelse i Vedligeholdelse af de ikke grundforbedrede Deele af Veien. Dette Forslag har Amtmanden, paa Raadets Vegne, approberet under 14 April sidstl., og er Udskiftningen først sogneviis og derefter blandt de specielle Hartkornseiere i Sognene, overdraget Landmaaler Thaabøll for en Betaling af 48 Rbd., imod at han befordrer sig selv og imod at han afleveret Forretningen in duplo samt med et Kort, hvorpaa Sognenes Veistykker ere afsatte. Efterat denne Sag var foredraget i Raadet, yttrede de af Medlemmerne, der kjende Veibundens Beskaffenhed i Lønne og Nebel Sogne, at det var nødvendigt at de udnævnte Taxationsmænd for Udskiftningen, bleve indstruerede om at tage Hensyn til, at Veistrækningen i disse 2de Sogne successiv skal belægges med Leer i Lønne og med Leer og Gruus i Nebel Sogn, hvorimod Raadets øvrige Medlemmer, intet kunde have at erindre, da det maatte erkjendes ønskeligt, at det hidtil brugte Dækmaterial til disse Sognes Veistykker, nemlig Lyng, Tid efter anden afløstes af Leer og Gruus. Amtmanden blev derfor overdraget at meddele Taxationsmændene fornøden Jnstrux herom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
9. En Forespørgsel fra Sogneforstanderskabet for Vilslev og Hunderup Sogne, om det kunde tillades Beboerne at holde Legestuer for Ungdommen mod Betaling, saaledes at der blev erlagt til Sognets Fattigkasse en Afgivt af 1 til 2 Rbd, blev besvaret derhen, at deslige Forlystelser, hvorved Betaling erlægges, ikke maa afholdes uden speciel dertil af den Paagieldende indhentet Tilladelse fra Politimesteren, og at Anordningerne ikke have foreskrevet Udredelse af nogen Afgivt til Fattigvæsenet, saaledes som Tilfældet er i Hertugdømmerne. 10. Beboerne af Tømmerby og Terpager Byer, i Sneum Sogn, som hvad Justits- og Politivæsenet angaaer, høre til Skads, men i den civile Jurisdiction til Gjørding Herred, have anholdt om, enten at fritages for at svare Bidrag til det i Holsted for sidstnævnte Herred opførte Ting- og Arresthuus, eller ogsaa at erholde tilbagebetalt hvad der af dem tidliligere er udredt til Skads Herreds Ting- og Arresthuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
Ved at fremlægge Betænkning fra Herredsfogderne i begge Herreder, oplyste Amtmanden, at der fra 1817, ifølge en kgl. Resolution af 16 April samme Aar, har indtil 1838 været opkrævet af Skads Herred, indbefattet fornævnte 2de Byer, 3 s. pr. Tønde Hartkorn til Vedligeholdelse af Raadstubygningen i Varde, samt at de, ved denne Bygnings Hovedreparation i 1839, medgaaede Omkostninger, bleve reparterede paa det samme Hartkorn. Det Hartkorn, som henhører under disse 2 Byer, udgjør 80 Tdr. Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., hvoraf der for 1846 er til Ting- og Arresthuset i Holsted udskrevet 84 Rbd. 64 s., men for 1847 er dette Hartkorn intet blevet affordret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
Endskjøndt Bidraget til et Ting- og Arresthuus udredes ikke blot forsaavidt Bygningen benyttes i Justits- og Politivæsenets Tjeneste, men tillige ved Behandling af civile Sager, saa at der vel kunde opstaae Spørgsmaal om at Bidraget fra de paagieldende Byer deeltes mellem begge Jurisdictioner, maa man dog, helst da det er sandsynligt at disse 2 Byer, ved Embedsvacance ville i det Hele blive henlagte under Skads Herred, finde det rigtigst, at de aldeles fritages for at svare Bidrag til Ting- og Arresthuset, i Holsted, og at Tilbagebetaling finder Sted af det for 1846 erlagde Bidrag (hvorpaa der dog ikke er andraget) fra den hos Herredsfogden værende Raadstuefond, efter en af Herredsfogden forfattet og af Amtmanden attesteret Beregning. 11. Gjellerup By, der ved Varde Kjøbstad og Varde Aa er adskilt fra Varde Landsogn, hvortil den hører, formodes fra ældre Tid, hvad Veivæsenet angaaer, at have henhørt under Skads Herred, og blev derfor ved en Udskiftning i 1824 af dette Herreds Biveie tildeelt 2483 Alen over Byens Mark paa Veien mellem Varde og Øse, medens den øvrige Veistrækning over Byens Grund tillagdes Nebel Sogn, med 2323 Alen, men ved Forordningen af 29. Septbr. 1841 § 28, der paalagde ethvert Sogn Vedligeholdelsen af Veiene over dets Grund, ophørte denne Byrde for Nebel Sogn, og det af samme overtagne Veistykkepaa forannævnte Sted hjemfaldt til Varde Landsogn. Sogneforstanderskabet for dette Sogn har nu, efterat Veiens Jstandsættelse, paa Grund af den slette Tilstand er af Amtet foreskrevet udført successiv efter en af Veiinspecteuren forfattet Arbeidsplan, andraget for Amtsraadet, at ligesom Gjellerup By ingensinde har deeltaget i Veiarbeide paa Sognets andre Veie, og ikke heller nu paa Grund af dens Fraliggenhed, ønsker at inddrages under et Veifælledsskab med Sognet, saaledes ville Sognets øvrige Byer, hvis en Udskiftning af Sognets Biveie førte dertil, ikke godvillig modtage Veipart paa den fraliggende Gjellerup Byes Marker, hvorfor Forstanderskabet har anholdt om, at der i dette Tilfælde maatte forholdes efter H. 27 Nr. 3 i Forordn. af 29. Septbr. 1841, saaledes at Repartitionsfonden i et vist Forhold tog Deel i Bekostningen ved Veistykkets Grundforbedring. Efterat Formanden havde oplyst, at Varde Land sogns Hartkorn er 122 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb. uprivilegeret, derunder for Gjellerup By 20 Tdr. 6. Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb., og at Sognet har, foruden fornævnte 4,816 Alen paa Gjellerup Veien, 14,733 Alen offentlig Bivei at vedligeholde, samt at det Gjellerup By iaar affordrede Arbeide paa hiin Vei omfatter 440 Favne, resolverede Amtsraadet, at der ikke er Anledning til at bringe den paaberaabte § i Veiforordningen til Anvendelse. Dernæst fremlagde Formanden Udskrivt af en senere Forhandling i Sogneforstanderskabet, hvorved en Overeenskomst, med Samtykke fra Godsherskabet Stamhuset Nørholms Side, er truffet om denne Veis Grundforbedring og fremtidige Vedligeholdelse af Gjellerup By. Mod denne Forening, som vel ikke har nogen positiv Hjemmel, i Fordn. af 29. Septbr. 1841 §28, fandt Amtsraadet intet at burde erindre, da den er begrundet i de særegne lokale Forhold i dette Sogn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-08
22. Efterat det kgl. danske Cancelli under 9 Febr. d. A. havde resolveret, at det for Lo og Møgeltønder Herreder var det hensigtsmæssigste, at Ting og Arresthuset samledes paa et Sted i Midten af Jurisdictionen, foranstaltedes der i Henhold til det her den 26. Novbr. 1846 No. 26 Passerede et Rids forfattet, hvorefter Bygningen kunde opføres, og efterat saavel denne Tegning som de derved af Amtmanden og Herredsfogden gjorte bemærkninger nu have circuleret blandt Raadets Medlemmer, tilligemed en Beretning om Udfaldet af et af Herredsfogden med Delegerede fra samtlige Sogne i Jurisdictionen den 27. Marts sidst afholdt Møde, hen, stillede Amtmanden, deels at Raadet som den overordnede Autoritet, der staaer udenfor de locale Jnteresser, som have lagt Hindring i Veien for at tilveiebringe Enighed mellem Sognene og Stedet, hvor Bygningen bør opføres, vilde definitivt yttre sig i denne Henseende, deels ogsaa om hvad der maatte findes at erindre ved Bygningsplanen, idet han endnu fremlagde 2 Skrivelser fra Herredsfogden, som nærmere oplyse Antallet af de forskjellige Meninger om Stedet for Bygningens Opførelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-10
Ribe. Avertissements-Tidende. Stifts Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 10. Junii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-10
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Forvirringen synes her atter at tiltage. Dronningens spændte Forhold til Kongen, hendes Moder, hendes Armees indflydelsesrigeste Anførere, samt til det mægtige Moderatos=Parti, den engelske Gesandts og Progressisternes overmodige Optræden, de franske Jntriguer og Carlisternes Bevægelsesforsøg, alt dette maa vistnok ende med et Slag, og de Fleste mene, at dette Slag vil blive en Militær-Revolution.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-10
Kongen var endnu den 29. Mai i Pardo; Nogle mente, at han vilde bo i Escurial, Andre at han havde udseet sig Bilbao til fremtidigt Opholdsted. Man vil ogsaa vide, at den franske Gesandt har tilbudt Kongen Ophold i Frankrig. – Et fransk Blad tillægger Lord Palmerston den Hensigt at nøde Dronningen af Spanien til Skilsmisse og til et Brud med Rom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-10
Portugal. De tre Magters Gesandter have under 21. Mai foreslaaet Juntaen i Oporto en Vaabenstilstand indtil 10. Juni, men Juntaen har erklæret at ville sende Kommissærer til Lissabon for at underhandle direkte med Dronningen. Juntaen synes at ruste sig mod de Angreb, som den kan vente sig af Englænderne. J Lissabon herskede stor Glæde over de tre Magters Jndblanding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-10
Frankrig. Marskal Bugeand skal nu have indgivet sin Afsked til Regeringen, træt og kjed af de Hindringer for sine Planers Udførelse i Algier, som han saa ofte møder fra Kamrenes og Regeringens Side. J den officielle Depesche herom hedder det, at Marskalken uagtet sit svækkede Helbred, selv har gjort den sidste Expedition med, der forskaffede Frankrig en ny Provinds, og at han nu efter Opfyldelsen af denne sidste Pligt vil gjøre Brug af den Tilladelse, Kongen har givet ham til at vende tilbagetil Frankrig, for endelig efter 7 Aars berømmelige Strabadser at nyde den nødvendige Ro. Bladet Presse, mener, at dette Resultat er det bedste, som den sidste med saa megen Grund dadlede Expedition har ført til. – Kommuneraadet i Paris har for at skaffe den mindre bemidlede Deel af Befolkningen billigere Brødpriser i den Grad taget Stadens Pengemidler i Anvendelse, at de offentlige Arbeider ere standsede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-10
Preussen. J Landdagen er den slesvig-holsteenske Sag bleven afviist. Debatten og Forandringer i Loven af 3 Februar er sluttet og alle af Oppositionen foreslaaede Amendements ere blevne forkastede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-10
Tyrkiet. Grækenland har anmodet og Østerrigs Mægling i Differensen med Porten, der iøvrigt ogsaa er bleven stødt over, at dette ikke er blevet den officielt og formeligen mældt. Porten skal imidlertid have taget den Beslutning, at dersom der efter at den russiske Gesandt i Athen har modtaget ny Jnstruktioner fra sit Hof, ikke indtræffer antagelige Tilbud fra Grækenlands Side vil Exequaturen for alle de græske Konsuler blive dem fratagne og den græske Handel paa de tyrkiste Havne og Kyster blive forbudt, og naar dette eiheller vil hjælpe skal man have ifinde at forbyde den græske Marine Farten gjennem begge Havstræderne samt bevirke at gjøre den Forordning gieldende, som udelukker Grækerne fra Udøvelse af visse Næringsveie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-10
Indenlandske Efterretninger. Efter Forlydende agter Hs. Kgl. H. Kronprindsen, den 25. eller 26. Juni at afgaae til Stockholm og Hs. M. Kongen den 17. eller 18. Juli til Silkeborg, og derfra til Föhr. (Loll. F. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-10
Efter Forlydende agte Deres K. Høiheder Prinds Ferdinand og Prindsesse Caroline at gjøre en Lystreise i Midten af Sommeren til Fyen og Jylland. (Aarh. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-10
Under 7. Juni er udstedt følgende Parolbefaling: Da Vi have meddeelt Vor tjenstgjørende Generaladjutant, Generalmajor v. Ewald, Reisetilladelse paa nogen Tid til Udlandet skal under hans Fraværelse Vor Adjutant Oberst v. Bruhn, fungere som Generalajutant. (Generalmajor v. Ewald vil, efter Forlydende, afgaae til Carlsbad). (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-10
Som bekjendt er vor Landsmand Dr. Haurowitz i Storfyrst Constantins Følge. Han nyder overalt Udmærkelse, og af de sidste engelske Aviser sees, at ved den Diner, som Dronningen gav for Storfyrsten, var han ogsaa indbuden til Dronningens eget Taffel. Dhrr. Knudsen og Liebe ere blevne udnævnte til kgl. Skuespillere paa Prøve.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-10
Fra Kjøbenhavn skrives i O. Th. Av.: Laugene have sat sig i Bevægelse i Anledning af Dyrtiden, og der cirkulerer blandt dem en Ansøgning til Kongen om repressive Forholdsregler. Jsær blandt Bomulds væverne skal Nøden være meget stor, Bomuldsvæveriet hører til de daarligste Professioner, og en Svend kan i Gjennemsnit ikke tjene mere end 15 Mk. om Ugen, en Sum, hvoraf neppe nogen enkelt Mand kan leve, langt mindre en Familie, og dog er et stort Antal Svende gifte. Vi have hørt, men ville antage, at det kun er et Rygte, at flere Tøifabrikanter paa Forsamlingen skulle have yttret, at de endnu vilde see Tingene an i 14 Dage, men hvis der da ingen Forandring skete til det bedre, vilde de lukke deres Værksteder og afskedige Arbeiderne. Vi ville haabe, at det vil blive ved Talen, thi det maa dog Enhver indsee, at man ved en saadan Forholdsregel kun vil gjøre Nøden værre, og fremkalde Opløb, der vilde føre de Enkelte i Ulykke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-10
Efter "Beob. am Sundet er der i Aaret 1847 af Statskassen i Skatteeftergivelser og Understøttelser, tilstaaet 1,529,530 Rbd., hvorunder er indbefattet 30,000 Rbd. i forhøiede Kvarteerpenge for Landmilitair=Etaten, og en anslaaet lignende Sum for SøEtaten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-10
En Jndsender i Kbhvsposten opgiver i en Artikel om Jndskrænkning i Brændeviinsbrænderiernes Drift at der i Kjøbenhavn aarlig forbages til Brød cirka 142,000 Tdr. og i Nørrejyllands og Øernes Kjøbstæder c. 104,000 Tdr. Hvede og Rug, tilsammen 246,000 Tdr., medens Brænderierne i Kjøbenhavn aarlig konsumere 97,000 Tdr. og i Provindskjøbstæderne over 200,000 Tdr. tilsammen omtrent 300,000 Tdr. Sæd, foruden Kartofler.