Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-01-02
Det første Aar af Aarhundredets andet Decennium er henrundet - henrundet, i det hele det foregaaende ligt, rigt paa store og mærkværdige Begivender som dog i vort kolossalske Old synes ligesom uden Vigtighed, intet Resultat at medført, eller bringe Menneskehedens store Anliggende sin endelige Afgjørelse nærmere. - Ved Aarets Begyndelse vovede ei faa Menneskeven ter at fryde sig med Haabet om en gammel Spaadoms Opfyldelse, at dette skulde vorde et Fredkaar, at den blide streds velgjørende Soel atter skulde bestraale den af saa uhyre Lidelser og Mordkamptrættede Menneskehed, og at da og vort Fædreland skulde faae Deel i dens Velsignelser. Haabet blev uopfyldt! - saavel i Østen som Vesten af Europas sydlige Deel har Krigsluen raset, Blodet rundet, og kun Han, som ene mægter at sige til Omvæltningen "saa vidt skal du komme, og ei videter, kun Han uden hvis Villie ei en Spurv falder til Jorden, kun Han veed, naar Krigens blodige Tærning skal ophør at rulle, og hvad endeligt Udfald den skal bringe. - Den store Fastlandsmagternes fælleds Kamp mod Europas almindelige Fjende er fortsat, og som vi have Grund til at trøe, med vor Fordeel og hans betydelige Svækkelse. Frankerig, Sielen i denne store Forening, har ei undladt at vedligeholde og skjærpe de mod Engellands saavel politiske som merkantile Jndstydelse tagne kraftige Forholdsregler. Ei mindre har dette Riges Beherskers ophøiede Aand været henvendt paa Gienstande, der kunde befordre Rigets indvortes Vel, og bidrage til at tilintetgjøre Engellands Handelsmondpol. Hertil bør regnes: Tobaksregiens Jndførelse, til at forbedre Statens Finantser, befalingen om Sukkerbeders Dyrkning til Sukker fabrikation, og Valdplantens som Surrogat for Jndigo, samt Anviisningen af betydelige Jordstrækninger dertil 3) Foranstaltning af flere Sutrogatter for fremmede Verdensdeles Produkter, o. s. v., endelig Keiserens mange Reiser omkring i sit Rige, hvorved han med eget Øie sættes istand til at skue dets Mangler og afhielpe dem. Fremdeles bør mærkes det den 17 Juni i Paris aabnede Nationalkoncilium, skjøndt Resultatet af sammes Forhandlinger ei endnu er bekjendt; og endelig den nylige Ophævelse af Lehnsvæsenet i de nye Departementer b), og de øvrige Foranstaltninger, hvorved Alt ogsaa i disse efterhaanden bringes aldeles paa Fransk Fod, saa at de udgjøre Dele af det ene store Legeme, og Keiserens Erklæring til Deputationen fra Corfu sandes, at hvad engang er kommet i Frankerigs Besiddelse, er dermed uadskillelig forenet. - Keiserens vedvarende Bestræbelser at erholde en Søemagt, der engang kan byde den Brittiske Spidsen, have ladet flere og flere Krigskibe bygges og udrustes, hvilke endog tildeels ere bemandede med nordiske Søefolk; og da nu dette store Rige behersker Kyststrækningerne fra Traves Udløb til Tyrkiets Grændser, saa maae det haabes, at Frankerig, efter Keiserens eget Udsagn, om 5 til 6 Aar vil kunne have en Flaade, hvormed det kan nøde Havets Voldsmænd til Fred og Eftergivenhed, og tilkjæmpe sig Seire paa Havet, hvori vort Fædreland vist nok heller ikke vil blive uden vigtig Deel. Ei mindre synes et andet Kriserens Udsagn at ville stadfæste sig, at Chemiens og Physikens Opdagelser, ved den Fuldkommenhed, disse Videnskaber have naaet, mueligen vil kunne, i Forening med Anlæggene af Kanaler og store Landeveie rundt om i Europa, virke en Revolution i Handelen, Mage til den, Opdagelsen af Amerika og Søeveien til Ostindien foraarsagede. - Hvad der nu endelig synes at give alle disse og flere Udsigter Stadfæstelse, endog for den fjerne a) 32000 Hertarer til hver. (En Hectare eller Hectometer er noget over 2600 Qvadrat=Favne, altsaa 32000 hact. omtrent 52000 Tdr. Land). b) See No. 177. - D. En og Anden maaskee kunde ønske ved denne almindelige Recapitulation nølagtigen og i Detail at gjenkalde sig de vigtigste Tildragelser, har man troet det ikke aldeles unyttigt eller uinteressant at anføre de No. af Avisen, hvor omstændeligere Efterretning kan findes. Fremtid, er den saa mærkværdige Kongen af Rom, Fødsel d. 20 Marts, hvorved denne Fyrste engang kan blive Arving til sin Faders store Aand og Planer tilligemed hans Rige, en Begivenhed, som i og udenfor Frankerig celebreertes med de pragtfuldeste offentlige Forlystelser c). Mellem Frankerig og dets Fjende Engelland danner Spanien og Portugaltligesom Overgangspunkten, hvor begge mødes. Som vider i Fjor betragtede Frankerigs Fremskridt, maae vi i Aar bemærke Wellingtons Ubøielighed. Dog synes Seierens Gudinde ei heller i Aar at være bleven sine Sønner utroe; men i stride Strømme har Menneskeblod endnu maattet tinde i dette desuden af Pest og alle Krigens og Borgersplids Rædsler mishandlede Land, Uden at opholde os ved de fast utallige mindre og større Kampe og Fægtninger, maae det være nok at nævne de yderst blodige Slag, ved Fuentes mellem Wellington og Massena i 4 Dage, 3 - 6 April d), ved Badajoz mellem Soult og Beresford i 3 Dage, 15 - 17 Mai hvor 2 Generaler bleve dræbte paa hver Side) e), ved Sagunt den 24 Octbr. mellem Blake og Suchet. o. fl. ). - Dog have de Franske vedligeholdt deres Herredømme i Spanien, skjøndt næsten paa ethvert Sted foruroligede af større eller mindre Jnsurgenthobe og Hære, understøttede af Engellænderne; men Portugal, hvor de Franske ved Aarets Begyndelse vare komne frem til Tajo og alt saae Lissabons Taarne, maatte Massena rømme først i Marts formedelst Landets skrækkelige Ødelæggelse af Engellænderne iforveien, og den 10 Maj afløste Marmont ham i Kommanden g). Følgende Spanske Fæstninger ere i Aarets Løb komne i de Franskes Besiddelse: Tortosa med 10000 Mand Garnison, den 1 Januar, Olivenzaden 20 Jan. med 4500 Md., Badajoz den 10 Marts med 7000 Mk. ), Oliva den 28 Maj, Tarragona under skrækkelig Blodsudgydelse d. 28 Juni efter 2 Maaneders Beleiring og 5 Storme i), hvorved 18000 Md. af de beste Spanske Tropper deels nedsabledes, deels fangedes, Figueras, som de Franske ved Forræderie havde mistet 1), tilbagetaget den 19 Aug., og Sagunt sidst i October. Derimod have de maattet rømme: Olivenza, som mistedes igjen i April 1), og Almeida, hvis Fæstningsværker sprængtes af General Brenier a). Paa den anden Side have Engellændernes gjentagne Forsøg paa at gjenindtage Cindad Rodrigo 1) og Badajoz o) været frugtesløse. Cadix's Beleiring er fortsat, og Staden, tillige bombarderet, uden dog, som Monitøren p. havde lovet, formedelst dens vanskelige Beliggenhed at kunne bringes til Fald; men de Engelskes og Spanskes Forsøg, paa at hæve dens Belering ere og aldeles mislykkede 9). Jmidlertid siges Splid at herske i dens Jndre. Nyligen have de Franske ved et Uheld mistet adskillige Generaler, c) No. 44. d) No. 73. e) Nr. 35. f) No. 161. 3) No. 52. og 55. b) Nr. 45 og 49. No. 100 og 105. ) No. 66. 1) Nr. 73. ) No. 81. 1) Nr. 152, c) Nr. 100. p) Af 23 Dec. 1810. 4) Nr. 52. som ere blevne fangne i Sommer Divisionsgeneral Ruf sin o. fl.), blant hvilke ogsaa Hertugen af Ahremberg er, som vi Danske kjende fra hans Ophold hos os i Fyen og Jydland 1808. - Endelig bør endnu mærkes den ypperste Jnsurgenthøvdings Romanas Død den 24 Januar. Det for hele Europas Kontinent banlyste Engelland har vedblivet den for sig selv ødelæggende Kamp, som truer at knuse dets konstige Handels- og Finantsystem, og begrave Staten selv under dets Ruiner. Regentskabet under Kongens vedvarende Sygdom 1) har hidtil ingen Forandring gjort i dets System. Af dets uhyre Gjeld kunne ei eengang Renterne udredes, hvorfor man har maattet tage sin Tilflugt til de ødelæggende Palliativmieler: nye Gjeld og Papirspenge. Jmidlertid forsvinde dets virkelige Penge, hvilket ei kan falde os forunderligt i det vi overveie, hvilke uhyre Summer Krigen paa den pyrenæiske Halve maae have kostet Engelland, og hvad der er udgivet til Subsidier; og medens Engelland saaledes for Guld kjøber Menneskers Liv og Blod, komme dog paa begge disse Veie dets ved talløse. Handelsrænker og Troeløsheder forhvervede Penge tilsidst i dets Fienders Hænder. Alligevel vedbliver Engelland, at sende talrige Konvoier ind i Østersøen, og - at kaste utjenstdygtige Krigere, som i dets Tjeneste have tilsat Lemmer og Helbred, op paa det forrige Hollands Kyster, Til dets gamle Fiender synes Nordamerika ogsaa at ville komme; ikke heller i Ostindien er det saa ganske roeligt; og de katholske Jrlændere gjøre betænkelige Bevægelser. -