JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-03
Af Høiesterets Jndberetning om Sagen erfares følgende Omstændigheder at have været forbundne med den. Delinqventinden, 26 Aar gammel, er ved egen Bekiendelse og de førte Vidners Udsigende bleven overbeviist om at have tvende Gange begaaet Mordbrand nemlig sidstegang den 17 Mai f. A., hvilken har foranlediget denne Action mod hende, da hun satte Jld paa Skomager Simon Risoms Huus i Lemvig, og førstegang for 3 Aar siden, da hun satte Jld paa Mads Sønderballes Lade i Nørrerissum, der ganske afbrænde te, men hvis Gierningsmand hun først under Actionen for det sidste Mordbrand har tilstaaet at være. Begge Steder tiente hun paa den Tid, da hun paasatte Jlden, og begik disse Handlinger af Hævngierrighed, fordi hun var vred paa Risoms og Sønder balles Koner, som havde skiendt paa hende. Om Factum selv er det altsaa ingen Tvivl, men det er saavel med Præsteattest, som med flere enstemmige Vidners Forklaringer og Lægens Erklæring oplyst, at Delinqventinden er tosset og til adskillige Tider mangler Fornuftens fulde Brug, endskiønt hun i Almindelighed et kan ansees for ganske vanvittig, og hun, i at paa sætte Jlden for at hævne sig, har handlet efter Overlæg, og saavel derved, som ved det, at hun i lang Tid har dulgt den første Forbrydelse og siden derom giort en nøiagtig og med Vidners Udsigende overeensstemmende Forklaring, har viist at hun har kunne giøre sig Begreber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-03
Efter at denne Sag, med Høiesterets derom gjorte Jndstilling, af det danske Kancellie har været Hs. Majestæt forredraget, har det behaget Allerhøistsamme, ved Reskrivt til Amtmanden over Ringkiøbing Amt, af 24. Dec. f. A., at benaade Delinqventinden paa Livet, i Betragtning at hun beviisligen er halvtosset, imod at hun hensættes til Tugthuus Arbeide paa Kongens Naade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-03
Den 23 Jan. d. A. er det fastsat: at de kriminelle Fanger paa Vordingborg og Tryggevelde Amter, maae indtil videre, tilstaaes 8 s. daglig i Forflegnings=Penge, isteden for de ved Forordningen, af 5 Ap il 1793. bestemte 6 s. dagligt. En lige Bestemmelse er skeet den 30 d. M. for saavidt angaaer de Kiøbsteder, det høre under Stiftamtmanden i Siælland, samt Frederiksborg, Kronborg og Hirschholms Amter; Odense og Aalborg Kiøbstæder, og Stavelstaden Fridericia. De kriminelle Fanger i Veile, Kolding samt Bierre=Hatting, Herreder under Veile Amt ere ligeledes, indtil videre, tillagte 1 s. dagligt i deres Forflegnings Penge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-03
Den 30 Januarii er S. Buhl konfirmeret til Hospitals Forstander i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-03
Skipper Christian Rasmussen Soede, som i Fredags den 23de huj. om Formiddagen mellem 10 og 11 udgik fra Aarhuus med Beurtsmakken, Haabet kaldet, for at seile til Kallundborg med 15 til Kongens Tieneste indkaldede Artillerister, samt 1 Stud, 28 feede Sviin og endeel Gods, har haft den Ulykke samme Aften af strande under Fyen, 1/2 Fierdinqvei fra Landsbyen Norschou paa Hingholmen. J Mørkningen havde de naaer Siellands Kyst, da en svær Storm reiste sig, hvorved den store Bom gik i stykker, og da de ikke kunne komme ind af Kallundborgs Fiord; vilde de gaae tilbage til Samsøe; men Seilene vilde nu ikke lystre, og Strømmen med Stormen satte dem ind under Fyen, og da Luften var meget tyk og det sneede, besluttede Skipperen Kl. 10 at kaste Anker, men i det samme stadte Smakken paa Grund nogle gange saa stærk, at den strax trak meget Vand. Kl. henimod 3 om Morgenen, satte de Seilene til, firede Ankertouget og lade sig drive nærmere og mod Land; men efter faa Minuter laae Smakken paa Siden, og Vandet gik over Reelingen. Saaledes bleve de liggendes til henimod Dag, da de satte Baaden ud, og en Matros tog 5 Artillerister, med sig, og bragte dem lykkelig til Land, omtrent 100 Favne fra Skibet, hvorefter Baaden blev halet tilbage ved en medtagen Fangeline. De ankomne 6 Menneskeer gik til Byen og bade Byemændene at komme de andre Ulykkelige til Hielp, og da disse kom til Stranden var Baaden nok engang kommet fra Skibet med Skipperen, 2 Matroser og 3 Artillerister. Af disse druknede først en Matros, navnlig Svaneberg, ved en Søestyrtning, da han vilde springe i Land. Skipperen var gaaet tilbage igien med Baaden til Skibet; men samme kantrede, og han druknede ved Siden af Skibet. De nu paa Skibet tilbageblevne 7 Artillerester maatte nu blive ombord indtil Forvalteren og Skriveren fra Scheelenborg ankom og befalede 4 Mand af de meest behiertede søevante Sælbundefangere at vove sig udi det oprørte Hav for at frelse disse, som da og skeete henimod Kl. 5 om Eftermiddagen. Disse sidste 7 Artillerister var næsten forkomne af at have staaet i Vand og Jis paa det kantrede Skib fra om Morgenen, Kl. 3 indtil Eftermiddagen Kl. 5, og en 68 Aars gammel Matros navnlig Thonboe, var imidlertid død paa Vraget. Af Kreature var 2 Sviin spømmede til Land, men alle de andre og Studen laae druknede og døde i Skibet, og blive nu solgte ved Auction inden de fordærves. Grundejeren, Baron Stiegliz Brock torff, lod strax hente Distrikts=Cairurgen fra Nyborg. til de Syge, og lader samtlige Mandskab paa det bedste pleie med alle Fornødenheder samt de 3 druknede Søefolk begrave. Forvalter Willumsen og Skriver Christensen gik i Vand til Brystet for at hielpe Baaden ud, og Niels Pedersen Skiøtte var den der først sprang i Baaden og ved sit Exempel da fik 3 andre at følge med sig, og hvorved de sidste 7 Artillerister reddedes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-03
Kolding, den 2 Febr. Foruden det, som endeel af denne Byes velgiørende Jndvaanere frivillig ugentlig bidrage til Byens Trængendes Forsørgelse i nærværende dyre Tid, deels med Føde, deels med Penge Understøttelse, har endeel ligeledes i Anledning af Kongens høie Fødselsdag ædelmodigen givet Bidrag til at lindre Medborgeres Trang. For denne et skiønsomt Dannefolk saa værdige Maade, at yttre sin velgrundede Glæde, aflægges til de ædle Givere den skyldigste Tak af Fattigræsenets Jnspektion, som har uddeelt Gaverne til Huusarme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-03
AVERTISSEMENTs. General Qvartal=Forsamlingen i den Cæsarianske Klub, som var berammet den 1ste, blev udsat, ( fordi ikkuns faa indkaldte Lemmer vare mødte, til den 4de Februarii førstkommende; til hvilken Tid Selskabets Medlemmer vil behage at give Møde, da der er adskilligt som skal afgiøres. Directionen. Lottrup, en samlet og Tiende frie Eiendom, beliggende i en frugthar og behagelig Egn i Bierre Herred, Raarup Sogn, Weile Amt, staaende for Hartkorn 11 Tdr. 1 Skp. 1 Fkr. 2 Alb., bliver ved offentlig Auction i 6 Parceller opraabt, først separat, og dernæst samlet under et til Bortforpagtning paa 25 Aar, og Tiltrædelsen at skee 1ste Maji 1801. Ligesaa til samme Tid Lottrup Skovgrædning bortforpagtet paa et Aar, kan græsse en 30 til 40 Fæeshøyder. Auctionen holdes paa Barretskov Tiirsdagen den 17 Martii næstkommende om Formiddag Kl. 10, efter de Konditioner som skal blive bekiendtgjort, og ellers 14 Dage for Auctionen kan blive foreviist paa Barretskovs Skriverstue. Barretskov, den 5 Jan. 1801. Bredahl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-03
Arvingerne efter den i Eltang Sogn og Bye, i Weile, Amt, ved Døden afgangne Selveier Jesper Bertelsen, der skal være 4 Søstre, eller, om nogen af dem ere døde, da deres Børn, indkaldes herved at melde sig paa mit Kontoir udi indeværende Aars Snapstings Termin, for at modtage den Arv dem efter ham kan tilkomme, deels efter det under 6te Decbr. 1768 imellem ham og Hustrue oprettede, og under 13de Sepib. 1776 af Kongen konfirmerede Testammente, og deels en af Enken tillagt frivillig Gave, hvorved Arven bliver anseelig forøget. Fridericia den 20de Januarii 1801. H. Buhl, Herredsfoged og Skifteforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-03
Under Leerbech Gods, i Weile Amt, er for nogen Tid siden ved Døden afgaaet Gaardmand Thomas Christensen og Hustrue Maren Pedersdatter i Hauretoft Gaard udi Honer Sogn; under Skiftets Behandling er anmeldt, at de Afdøde har efterladt sig følgende Arvinger, nemlig: Thomas Christensen udi første Ægteskab med Karen Klausdatter, 4re Børn, som ere, en Søn Christen, boende i Potholm, en Datter Anna Maria, givt med Peder Mortensen i Guld dahl, en Søn Klaus, boende i Hauretoft, og en Datter Anna, der for omtrent 9 Aar siden er reist til Holsteen, og hvis Opholdsted ikke vides, ei heller om hun er levende eller Død, og har efterladt sig Børn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-03
J andet Ægteskab med afdøde Maren Pedersdatter, en Datter Anna Chatarine, givt med Huusmand Jens Pedersen paa Leerbich Mark, en Datter Maren Thomasdatter tienende ved Weile, en Søn Peder Thomsen 18 Aar, og en dito Søn Peder, 16 Aar i Houer. Alle foranførte Arvinger, bliver ifølge Plakaten af 26 Octbr. 1792, indkaldet 3de Gange i den Kiøbenhavnske Berlingske Avis, i Riber Stifts Avis, og den Altonaer Merkur, at møde her paa Leerbech. Skriverstue 12te Ugersdagen den 8de April, om Formiddagen Kl. 9 Slet, de Myndige selv eller ved Befuldmægtigede, og de Umyndige ved Formyndere; Boets Tilstand er saare ringe, saa der vil blive lidet eller intet at arve. Skiftet formodes anførte Dag sluttet. Leerbech, den 14de Jan. N. C. S. Wiborg. Fuldmægtig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-03
Til Betryggelse og Veiledning for de Søefarende til og fra lille Belt og Stæderne paa den jydske Kyst ved sten for Samso er foranstaltet, at Kirketaarnet paa Thunø, hvilket hidtil har været Søemærke, er ikke allene bleven hvidtet og forhøiet 10 Alen, hvorved det herefter vil sees paa en betydelig længer Afstand end tilforn, og altsaa ved Peiling tiligere tiene til at undgaae de Grunde, som ere i Farvandet, men oven paa Taarnet er tillige bleven indrettet et Lampefyr, som begynder at brænde den 1ste Februarii 1801 efter de samme Regler som de øvrige Fyr paa Rigernes Kyster, nemlig fra Paaske til Mikkelsdag een Time efter Solens Nedgang, indtil den igien om Morgenen opgaaer, men fra Mikkelsdag til Paaske en halv Time efter Solens Nedgang indtil dens Opgang. Kiøbenhavn, i Vestindisk Guineiske Rente og General=Toldkammer den 18de December 1800. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenburg. Stud. Kornerup Fuldmægtig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
London, den 20 Jan. Foruden Proklamationen af 14de, betræffende det befalede Beslag paa 3 nordiske Magters Skibe, er endnu den 16de befalet: at Jngen af Hs. Majestæts Undersaatter maae, uden særdeles Tilladelse, trække nogen Vexel paa nogen Ungersaat eller Jndbygger i den russiske Keisers Stater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Fra vor Regierings Side er derimod tilkiendegivet herværende Preusiske Minister, Baron v. Kiøst, at man vil respektere det Preusiske Flag paa Søen. Jmidlertid tvivles og endnu meget paa, at det med de Nordiske Magter kommer til virkelig Fiendtligheder, da de Danske og Svenske Søefolk paa herværende Skibe, have deres fuldkomne Frihed, og søge nu de Preusiske Skibe, for med disse at komme til Hamborg; - selv Mandskabet paa et i Liverpol i Beslag taget Russisk Skib, er paa Admiralitetets Ordre frigivet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Antallet paa de her tilbageholdne Skibe, beløbe sig til henved 100, og blandt de Danske deraf, ere den største Deel fra Altona og Flensborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Ved Fregatten Megara er i Fredags indløbet den Efterretning til Torbay: at den kombinerte Flaade ved Brest, 52 Seilere stærk, var seilfærdig. Ti Linieskibe af samme gjorde i Forveien en Bevægelse; men løb ind i en Bay ved Brest, da vor Flaade nærmede lig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Adskillige af vore Kiøbmænd har allerede ladet udruste Kapere mod de nordiske Maaters Handelskibe, men endnu er dem ingen Tilladelse dertil givet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Et her udbredt Rygte fortæller, at en Fransk Eskadre har bemægtiget sig Mangalore.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Misforstaaelsen med General Abercromby og Admiral Lord Keith, er gaaet saa vidt, at den første har med sit følge forladt Admiralskibet, og begivet sig paa en Fregat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Jgaar blev atter et afsindigt Menneske grebet ved Dronningens Gemak, som vilde trænge sig ind. Da man spurgte ham, hvad han vilde, svarede han: at han vilde høre om han maatte føre Dronningen paa Komoedie, som han igaar havde tilbudet sig. Her er opfunden en nye Slags Vogne, som ere runde, og som, da de ere guul malede, kaldes Potates.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Nu forsikkres, at Sir Hyde Parker skal have Kommanden over den til Østersøen bestemte Flaade. Ligeledes siges, at 150000 Mand Landtropper skulde udskrives, for at sikkre os for fiendtlig Landgang. Ved alle disse indtrufne truende Omstændigheder, ere Kornpriserne her atter steget til en overordentlig høi Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Mayland, den 18 Jan. Napolitanerne under General Dumas, er atter aldeles drevet ud af det Teskanske Gebert, og dette Lands Regiering, som var flygtet til Pisa, er igien kommet tilbage til Florenz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Den 9de d. M. var Kastellet St. Felice ved Verona endnu i Østerrigernes Hænder, og sammes Kommen daar forlangte frie Udmarsch med militærisk Honneur, førend han vilde overgive samme; - men General Brune lod ham vide, at han i saa Fald vilde bestormForter, og lade Besætningen springe over Klingen, ifald han vedblev denne Paastand. Bogen, den 17 Jan. Jgaar bortes paa de omkring vor Stad liggende Bierge, en heftig og vedvarende Kanonade, hvis idelige Skrald kom fra Egnen mellem Brenta og Pavia i det Venetianske, og man troer at Generalerne Vukassorichs og Bellegardes Korpser have havt en heftig Fægtning med Frankfoserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Brest, i Litthauen, den 3 Jan. Den Russiske Armee, som her i Egnen har kantoneret, har nu faaet den anden Marschordre; og alt Artillerie, som findes dybere inde i Landet, er paa Veien hertil Grændsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Smyrna, den 16 Decbr. For 3 Dage siden har den til Egypten bestemte engelske Flaade, henved 140 Seilere stærk, passeret vore Farvande. Den har i Rhodus og andre Havne indtaget friske Levnetsmidler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Constantinopel, den 21 Decbr. Englændernes Expedition til Egypten, sætte os heri stor Forlegenhed, da Keiseren af Rusland har forestillet Porten, at den ei maatte tillade dette.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Wien, den 4 Jan. Ved Oberst de Best, har Generalen for Kavalleriet, Græv Bellegarde, indsendt den Efterretning, at ogsaa mellem Armerne i Jtalien, er sluttet en Vaabenstilstand, hvis bestemte Tid er lig den Tydske; den Franske Demarkationslinie følger Livenza Flodens høire Bredde. Begge Linier giennemskiær saaledes Bierget, der adskiller Tyrol fra det Venettanske, og ende sig ved Linz i Pusterdalen ved den Tydske Armees Demarkations init. - Mantua og Venedig besættes af Keiserlige Tropper. Peschiera, Verona, LegangoFerrara, og Ancona, blive, paa samme Vilkaar som Tydsklands Fæstninger, overladte Frantsoserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Siden denne vigtige Efterretning indløb, har man i Kirkerne hørt op med Krigsbønnen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Den 22de er Kabinets Koureren Moriz afreist herfra til Luneville, og man forsikkrer med ratificerte Fredspræliminairer. Hof Kompositeuren Saliceti, er beordret at forfatte en passende Kantate til forestaaende Freds=Høitideligheder; og gid denne snart maatte blive brugt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Man vil vide, at en herværende vis Magts Gesandt er tilbagekaldet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Roveredo, den 22 Jan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Endelig har en Vaabenstilstand paa 30 Dage med 15 Dages Opsigelse, ogsaa giort en Standsning, (og gid det maatte blive en Ende) paa Blodsudgydelsen i Jtalien; men endnu den 16de har man sægtet haardnakkende ved Plave, ved hvilken Fægtning de Keiserlige meget udmærkede sig, i det de, med en ringe Magt, modstod Frantsosernes langt overlegne Kræfter, og derved afværgede, at Frantsoserne ei kom til Venedig førend Vaabenstilstanden blev sluttet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Den 15 har General Brune paalagt Staden Verona een overordentlig Kontribution paa 1 Million 800,000 Livres; hvoraf det halve maatte udredes inden 5, og Resten inden 10 Dage. - Trient er paalagt en Kontribution af 120,000 Livres, nogle Tusind Par Skoe og Støvler, samt 700 Al. blaat Klæde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
I en Skrivelse fra Neavel hedder det: "J vor Hovedstad er omtrent 3000 Russer. De holde fortrefselig Mandstugt. Blot med en Stok kan een eneste Russer jage en heel Hob Lazaraner fra hinanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Paris, den 23 Jan. Vor Regiering arbeider meget virksom paa udbredte Planer mod Engelland. Saasnart den Efterretning indløb hertil om det i England lagte Beslag paa de nordiske Magters Skibe, blev af vor Søeminister strax sendt Kourerer til de Franske Havne og selv til Spanien og Jtalien, Genua og Livorno, for derom itide at underrette de danske, Svenske og Russiske Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
En Fransk Kaper har bragt et engelsk Transportskib ind til Cadix, som nylig var løbet ud fra Lissabon og havde et Detaschement af det 12te lette Dragon=Regiment ombord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Blandede Efterretninger. Fra Dion meldes: " det Øieblik da den 5te Reserve=Armee var formeret ved Dison, og gjorde sig færdig til at gaae til Schveitz og Jtalien, kom pludselig Kontraordre, at samme skulde ufortøvet marschere til Brest. Ogsaa 10000 Mand Kiernetropper af Rhinarmeen skal bryde op derhen, og man formoder, at denne store Expedition er imod det Brittiske Rige. I Havre de Grace, Dunkirken og andre Franske Havne giøres alle Krigskibe, Kanoneerskalupper og flade Fartøier istand til den mod England bestemte Expedition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Jgiennem Brussel er passeret en fra Paris kommende Russisk Koureer, som, efter Forlydende, bringer den første Konsuls Svar paa Keiserens Skrivelse. Privatbreve fra London melde, at det Engelske Ministerium dennegang vil giøre et Laan paa 20 Mill. Pd. Sterl.; og de overordentlige Rustninger ved den Engelske Marine, vil dette Aar medtage 20 Mill. Pd. Sterling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Fra Frankfurt meldes: Det udbredte Rygte, at Vaabenstilstanden i Tydskland, var af General Augerean opsagt, er usandt. - Derimod vil man vide, at Fredspræliminairerne mellem Frankrig og Østerrig, er undertegnet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Fra Stokholm meldes: De Svenske Skibsbygmestere, som siden 1794 med Regieringens Tilladelse har været i Portens Tieneste, ere nu paa Regieringens Anmodning beordrede tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Jndenlandske Efterretninger. Helsingøer, den 2 Febr. Fra den 23 Jan. til i Dag er 43 Skibe expederede i Sundet. Flere ere passerede, men endnu ikke klarerede. I Løverdags var her en gyselig Storm, hvorved et memmelsk Skib, Kapitain Rentel, med Tømmer til Engelland forliste ved Kronborg; et amerikansk Skib, Kapt. Wickham, med Sukker, Kaffe og Riis, er i Gaar Nat forliist ved Svineboderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Efter de Hamborger Aviser skulle de Krigskibe som Danmark udruster, beløbe sig til 31, nemligen 2 Linieskibe paa 84; 10 paa 74; 4 paa 64 Kanoner; 4 Fregatter fra 44 til 20 Kanoner; 4 Brigs hver paa 13 Kanonet; 7 Blokskibe fra 60 til 24 Kanoner - ialt et Antal af 1628 Kanoner; hvortil kommer endvidere 7 Bombardeergalligter og 10 Kanonbaade. Hver af Bombardeergallioterne føre tre 150 pundige Mørsere. Navnene paa samtlige Skibe findes ogsaa anførte og tillige at de fleste allerede ere satte i tienstdygtig Stand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Efter at den Efterretning er indgaaet, at de danske Skibe, som opholde sig i de engelske Havne, og hvis Antal skal beløbe sig til henimod 150, ere bleven belagte med Embargo, er der strax sendt en Expresse fra Kiøbenhavn til Norge, for at foranstalte de fornødne Forholdsregler i Henseende til de Skibe, som befinde sig i derværende Havne; men desværre har man faaet den Efterretning, at der førend Expressens Ankomst er afgaaet en stor Mængde Norske Skibe, ladet med Trælast, til Engelland, som da nok uden Tvivl ville have samme Skiebne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Ved Græv Løvendahls Afreise fra Kiøbenhavn til Petersborg, havde samtlige Officeerer af Marinekorpset forsamlet sig vest Skydebanen uden for Vesterport, for at ønske deres værdige og elskede Chef Lykke paa Reisen, hvilken Attention med største Høflighed blev besvaret af ham. Ellers er det endnu en mørk Talle i Publiko hvorfor vor Minister har maattet forlade Rusland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
I det Kiøbenhavnske 48de Klasse=Lotteriets 1ste Trækning, er til Jylland udkommen følgende høie Gevinster : No. 10387. 100 Rdlr. hos Prok. Timmermand i Ringkiøbing. No. 9984, 400 Rd. hos Poulsen i Hiørring. No. 9054, 800 Rd. hos Milling i Aalborg. No. 9565, 50 Rd. hos Sekr. Heiberg i Horsens. De 4000 Rdlr. kom til Slesvig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Under 16 d. M. er udstædt en Kongelig Resolution angaaendes Herredsfogders og Birkedommeres Forretninger ved Vei=Delingen a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Paa Ryssensteens Grund er i Efteraaret inddreven 2 store Søetønder med Jernbaand, mærket Bremen, o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
En fransk Kaper har i Debr. taget 2 Engelske Skibe, som kom med Korn fra Danzig og Memel. Det første deraf er opbragt til Stavanger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Nu koster i Kiøbenhavn et Pund Smør dog kun 24 s., og en Snees Æg 2 Mk.. Kornpriserne stige, heller ikke mere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
J nogle Dage havdes i Hovedstaden megen Snee og Kulde. - Den 31te om Morgenen reiste sig tillige en heftig Orkan med Sneefag, hvorved adskillige Mennesker ere komne til Skade. - En Amager Pige blæste over Holmens Broe i Kanalen, og en Pige med en Torvespand levende Torsk, havde paa Knippels Broe, samme Skiebne, men begge bleve dog reddede, Slotspladsen og flere deslige aabne Pladser, hvor man tillige havde Broer at passere, var det næsten forbundet med Livsfare, især for de stakkels Fruentimre, hvis Skiørter her gjorde en urigtig Tieneste. Den Agende Hamborger Post som samme Formiddag var reist fra Kiøbenhavn, maatte formedelst Uveir ogsaa vende tilbage, og for at passere Vindebroen uden vestre Port, maatte faae sammes militaire Vagt til Hielp, da den ene Slæde næsten var kantret over Brøen. - Mod Middag lagde dog Veiret sig. - Et Vindstød sporedes i i Odense ved samme Tid dog saa stærkt, at ellers stærke Folk bleve lettede og førte nogle Skridt frem mod deres Villie, og mindre stærke kastede omkuld. For Aarhuus Stift er Kapittels=Taxten for afvigte 1800de Aars Afgrøde: Rug 6 Rd. 4 M. 8 s. Tønden, Byg 3 Rd. 3 Mk. 8 s., Havre 2 Rd. 1 Mk.; Boghvedegryn 16 Rd.; Smør 38 Rd. - Siellands Stifts Kapitels=Taxt for samme Aar er, 6 Rd. 2 Mk. 8 sk. for en Td. Rug, 3 Rd. 8 s. for Byggen og 2 Rd., 8 sk. for Havren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
AVERTISSEMENTS. At min gode Mand Knud Eschildsen Dochedahl, forhen Præst til Østerlinnet, døde den 28 denne Maaned i sit Alders 71 Aar, efter et Aarstid tiltagende Alderdoms Svaghed, meldes sørgeligst fraværende Slægt og Venner. Østerlinnet Præstegaard den 30 Jan. 1801. Sophie Kierstine Dochedahl, fød Matzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Bekiendtgiørelse. En fra Sabroe Bye paa Ristrup Gods i Aarhuus Amt udfløttet Bondegaard af Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 3 Skpr. lader, Eieren, den 13 Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Slet, ved offentlig Auction der i Gaarden opbyde til Bortsælgelse. Gaarden, hvis Bygninger ere i Aaret 1794 af nye opbygte, er tillagt betydelig Eiendomme, saavel af Pløylland, Engbund, som og overflødig Tørvejord og Gierselhugst, der alt for Gaarden ligger beqvemt. Konditionerne ere forinden til Lysthavendes behagelige Eftersyn hos Forvalter Søndergaard paa Aistrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
J Forgaars Aftes er paa Gaden tabt et hvid og blaatærnet Tørklæde, med en syet Krone paa; Hvor som har funden samme, og ville levere det her paa Ad-Kontoir oves en billig Douceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-06
Hvor en Stue med Sængkammer er at faa til Leie, anvises fra Adresse=Komtoiret.