JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1812-09-03
En Fæsteledig udflyttet og af Fælledskabet udskiftet Gaard i Nørre Kongerslev Sogn, staaende for Ager og Engs Hartkorn 6 Tdr. 4 Skpr. 2 1/3 Alb., Bierregaard, kaldet, kan faaes tilkjøbs eller i Fæste, og tiltrædes strax med sin fulde Korn- og Høravl, som alt er betydeligt. Den fornødne Besætning kan og faaes. Lysthavende melder sig hos undertegnede Gaardens Eier. Siegsgaard den 26 August 1812. C. Nissen.
Jyske Efterretninger, 1812-09-03
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Under=Consumtionsbetient i Løgstøer, Andreas Holm, indkaldes herved, med 6 og 12 Ugers Varsel, at anmelde deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Løgstøer d. 12 August 1812. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1812-09-03
Torsdagen den 3die Sept. førstk. Formiddag Kl. 10, holdes offentlig Auction hos Vognmand Lars Nielsen Bram i Kattesundsgade, over afgangne Riels Andersen Markmands Efterladenskaber, bestaaende af en Kiste, et Skab og endeel gode Mandsklæder, tildeels med Sølv Knapper, m. m. Aalborg d. 25 August 1812. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1812-09-03
Jfølge Hans Kongel Majestæts allernaadigste Bevilling af 1ste November forrige Aar, som er læst for vedkommende Værneting, samt den Kongelige LandsOverret i Viborg, bliver alle og enhver som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Garnisons og Distriktschirurgus Wensch i Fladstrand, hermed, sub poena præclusi & perpetui silentie, indkaldede med Aar og Dags Varsel, at fremkomme med og beviisliggjøre deres Krav inden bemeldte Tids Forløb, for Skifteforvalteren i fornævnte Stervboe: Byefogden her i Byen og Herredsfoged i Horne og Venneberg Herreder. Hiøring den 28 Maj 1812. S. Poulsen, constit. Bye- og Herredsfoged i
Jyske Efterretninger, 1812-09-03
Vacancen. Extra godt Genever, Dansk Brændeviin, Miød, bedste Slags Træe=Aske, nogle Skpd. flad Stangjern og nogle Tylter 2 og en halv Tomme Gran=Planker, kan faaes tilkiøbs hos Niels Chr. Brix, boende ved Gammel-Mølle.
Jyske Efterretninger, 1812-09-03
Da Søren Rasmussen, som har været i min Tieneste ved Broelæggerarbeidet her i Aalborg ulovlig er undvigt derfra, saa anmodes herved alle og enhver ikke at huse eller hæle ham, eller at give ham nogen Credit i mit Navn, da jeg ikke betaler samme. Ligeledes anmodes enhver Retskaffen om, at anholde bemeldte Søren Rasmussen, og derefter tilmelde mig samme, da jeg uden Ophold skal lade ham afhente hertil. Aalborg d. 12te Aug. 1812. Peder Brorup, Brolægger. Sønderstrupgaard i Beistrup Sogn, er underhaanen at faae tilkiøbs, den staaer for Hartkorn 7 Tdr. 4 Skpr. Gaarden er paa nogle faae Aar næsten af nye (for det meste af Ege Tømmer) opbygt, og indrettet til Beboelse for en honet Familie; den kan faaes til Beboelse, enten nu strax med den nedlagte Sæd, eller til næste Foraar. Med Gaarden kan følge i Kiøbet dens S. Larsen.
Jyske Efterretninger, 1812-09-03
Konge-Korntiende. Jordegods-Salg.
Jyske Efterretninger, 1812-09-03
De som maatte have noget at fordre efter min afdøde Mand Commandeur Wulst, Jndrolleringschef og Overlods i Øster Jyllands District, ville behage at melde sig, med deres beviislige Fordringer, hos mig, inden 6 Uger fra Dato, da jeg til den Tid agter at forlade Jylland. Aarhuus d. 23 Juli 1812. Christine Wulst, fød Hansen.
Jyske Efterretninger, 1812-09-03
Hos Bogtrykker Wandall faaes: 1) Tale da Christen Pedersen Ballerum, en af Landets kjække Krigere hæderlig jordedes paa Aalborg, Kirkegaard den 18 Junii 1812, holden af Andreas Peter Meden, residerende Kapellan til Frue Kirke i Aalborg og Sognepræst til Sønder-Tranders; hvortil er føiet de 2de Sange, som ved samme Leilighed af Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen, bleve af siungne, hefter 1 Mk. a) Skibbrudet paa Vest-Kysten af Jylland, den 24 December 1811. Et historisk Malerie, af Søren Møller, Sognepræst til Ørting og Falling i Aarhuus Stift, heftet 1 Mk. 3) Trykte Blanketer til de i Plakaten af 23 Maj, befalede Vare Angivelser, Arket 1 Mk. 4) Fortegnelse over de Varer, som ifølge Forordningen af 23 Mai 1812 dens 1ste S. No. 2, 3, 4, ikke maae indføres, 8 s.
Jyske Efterretninger, 1812-09-03
Gaardmand Christian Christensen Dahm i Ørding Sogn og Bye af Høyriis Gods paa Morsøe er ved Døden afgaaet, hans Boe er taget under lovlig Skiftebehandling og under Skifteforretningen har Enken efter ham anmeldt: at der ikke gives andre Arvinger efter ham end hans Moder Kirsten Andersdatter, som har boet i Horsens østen Aalborg, men om hun er levende eller død, efterladt sig Arvinger eller ikke, vides ikke. Hun eller Arvingerne efter hende om nogen af dem er til, tilligemed Stervboets Credi= og Debitorer, samt øvrige Vedkommende, indkaldes herved til Skiftesamlingen paa Høyriis Skriverstue 6te og 12te Ugersdagen, d. 19 August og 30 September næstk.; denne Indkaldelse skeet 3de Gange i hver af Aviserne: den Danske Statstidende, Viborg Samler og Aalborg Stifts=Aviser. Høyriis den 8 Juli 1812. Paa Skifteforvalterens Hr. Proprietair. Gieddes Vegne: A. Korthek.
Jyske Efterretninger, 1812-09-03
Den 5te Maj sidstleden er Sognepræsten til Brorstrup, Ravnkilde og Haverslev Meenigheder i Viborg, Stift Hr. Johannes Struch ved Døden afgangen.
Jyske Efterretninger, 1812-09-03
De som maatte have noget at fordre i hans og efterlevende Enkes Anne Lorenze Aagaards fælles Boe, indkaldes med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. En Skiftesamling holdes i Smorup Præstegaard den 28 Juli førstk. Blære Præstegaard pr. Aalborg S. Nibe den 23 Juni 1812. Colding. Sognepræst til Blære og Eldrup. og Provst i Aars Herred.
Jyske Efterretninger, 1812-09-03
Da Samlingen af de Kongelige Reskripter, Resolutioner og Collegialbreve for Danmark og Norge kommer nu ud 1802, og 6te Deels 12te Bind for 1803 1804, kan hos mig erholdes. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Jyske Efterretninger, 1812-09-03
Under denne Gaards Skifte=Jurisdiction i HiørinAmt i Vensyssel, er ved Døden afgaaet Korrygteren, her paa Gaarden, Peder Mortensen Grøntved, og hans ringe og fattige Efterladenskaber blev af mig som Skifteforvalter, strax registeret og vurderet. Hans Arvinger, som skal vare: en Søster gift og opholdende sig i Nørre Sundbye ved Aalborg, og en Søsters tvende Døttre fødde i Sparrevogn i SindaSogn, og nu skal opholde sig i Bierbye Bye, i Bierbye Sogn, samt hans afgangne Broder, Laurs Mortensens Børn, fra store Grøntved i Mygdalt Sogn; ligesom og hans Credi= og Debitorer indkaldes herved at mode eller møde lade 6te Ugers Dagen den 17 Julii d. A. her paa Gaarden, for enhver især at iagtage sin Re under Skiftet. Kiersgaard i Tornbye Sogne d. 29. J. J. Bergh. Junii 1812.
Jyske Efterretninger, 1812-09-03
ved Auctionen hos Vognmand Lars Nielsen Bra førstk. 3die Septbr., bortsælges endvidere en meget smuk Buesæng, et Klædeskab med mere Huusgeraad. Da jeg undertegnede er sindet underhaanden at sælg min eiende og paaboende Gaard, Stoergaard kaldet Qvissel Bye, Aarsted Sogn, Denneberg Herred, Hiøring Amt, der staaer for Hartkorn 5 Tdr. med den Jorden nedlagde Sæd som er Rug 10 Tdr., Byg 4 Tdr. og Havre 10 Tdr., Høe avles et Aar imod et andet 4 Læs, forres og græsses 6 Bæster, 16 Fæehøvder, 30 Faar. Gaarden kan strax tiltrædes, endeel af Kiøbesummen kan blive staaende i Gaarden; med mig selv kan accorderes jo før jo hellere. Mette Christensdatter, Enke efter Laurs Chr. Christensen.
Jyske Efterretninger, 1812-09-03
At Hr. Niels Ranpach er indtraadt i Jnteressentskal med mig om Driften af mit eiende Sukker=Raffinaderie, og at vores Firma i Raffinaderiets Anliggender fra Dato bliver Amitsbøll & Compagnie, skylder jeg at bekiendtgiøre de Uden- og Jndenbyes, som beære mig med deres Handel. Randers den 13 Juni 1812. H. H. Amitsbøll.
Jyske Efterretninger, 1812-09-03
Regnskabsføreren for den her i Havnen liggende Franske Kaper, Loggeren le Renard, har den Ære : underrette Stadens Indbyggere om, at han hver Löver dag afbetaler bemeldte Kapers Mandskab, hvorfor hos beder, at de nøiagtigen ville lade sig betale af Matrosene for alt, hvad disse muligen kunne skylde dem, at han aldeles ingen saadan Gield indestaaer forDe af mine Venner som for omtrent en Maaned Tid siden har laant en 5 Lisps. Bidmer hos mig, bedes behageligst at levere samme tilbage jo før jo hellere til Jens Thomsen, Skoemager.
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
Udenlandske Efterretninger. (Af Hamb. og Alt. Aviser.) Norden. Efter adskillige al mrende Fægtninger udt og Storarmeens seierrige Tropper d. 18 August Fæstningen Smolensk ved Dieper, hvor Keiserens Holedqvarteer nu er, og den næste Bulletin formodentlig blive datert fra. Man forefandt her et umaadeligt Forraad af Levnetsmidler, Munition og Artilleriestykker.
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
Den Preussiske Generallieutenant v. Gramert har for Sygeligheds Skyld forladt Armeen, og Gen. Lieut. . York imidlertid til hans Helbredelse erholdt Commanboen over det under den franske Rigsmarschal, Hertugen af Tarent staaende preussiske Hielpekorps.
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
Det fyrstl. Schwarzenbergske Corps, som var forstærset ved en anseelig Deel af den sachsiske Armee, traf d. 3de og 10de flere Gange paa Fienden imellem Kobryn og Pruzana. Russerne mistede 500 Mand Fangne og 3 Kanoner og saae sig nødte til at forlade Kobbryn. Den 3de kom det til et formeligt Slag imellem Øries og Kobryn, hvori den forenede Armee fægtede med meget Mod og slog 2500 Fiender og tog en uendelig Mængde Fanger. De slagne Russer drage sig tilbage mod Di now og Ratna. Østerrigerne beklage Tabet al Oberst Horvat, den brave Commandeur for de keiserl. Husarer.
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
Det russiske Corps, som ved Bialystok viste sig under norrings Anførsel, er af Gen. Regnier taget til Fange. Om Fægtningen ved Ostrowa haves nu udførlige Rap sorter fra Visekongen af Jtalien og Kongen af Neapel, voraf sees, at Russerne mistede d. 25de 5 til 6000 Dø 1 og Saarede samt 7 til 800 Fanger, og at Tabet d. de endnu var langt større, da der af Døde sikkert endtes 2500 til 3000 og de Saaredes Tal var overorlentligt. De Franske mistede næsten ikke een Mand.
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
J en tydsk Journal giøres følgende bemærkninger om Russernes Tilbagetog fra Düng: Førend Napoleon den Store kunde naae Weichselens og Niemens fierne Bredder, stod det i Aleranders Mant, at trænge frem med Overmagt. Det skeete ikke. Man dømte: Keiser Alexander bliver Fastlandsystemmet tro; Engeland maa endelig lade Havet blive frit. Man feilede. - Da Napoleons seierrige Hære først i Foraaret med Kraft rykkede mod Norden og alle hans Bundsforvandte rustede sig med ham for Europas Sag, stode Alexanders Hære alt ved venstre Dünabredde. Og paa samme Tid, i April, da det første Corps af den store Armee rykkede mod Oder, det andet mod Elben, det tredie mod Nedre Oder, det fierde giennem Tyrol til Schlesien, havde Alexander allerede forladt Petersborg og forlagt sit Hovedqvarteer, til Willa. Man dømte: denne Gang kommer Rapoleon for sildig. - Man feillede. Det var endnu for tidlig for Russerne, da Napoleon først den 6 Juni gik over Weichsel. Begge Hære stode endelig for hinanden; Alexanders Hovedqvarteer var i Junii i Willa, Napoleons i Wilkowisky. Man talte og Alexanders uhyre, Rustninger. Man sagde, hans hele Rige var en umaalelig Vaabenplads; hans Hær halvanden Million Kæm pere stærk, fald han skulde efter et uheldigt Slag drage, sig tilbage, var der givet Ordre til at forvandle, saa langt Tilbagetoget skeete, Alt til en Ørken, hvor ingen Magt kunde følge ham. Men man feilede. Napoleon var forberedt herpaa og belavet paa at bygge Stæder, endog i Ørkener. Han var stærk nok. - Da Krigserklæringen endnu udeblev, dømte man, Napoleon vover intet Angreb. Keiserne forlige sig og gaae i Forening til Grækenlands Befrielse, og derpaa paa et Kæmpetog til Jndien, for der at tilintetgiøre Britten. - Men man feilede. Napoleon den Store, færdig til Kamptilbod Fred. Forgieves. Alexander modtog ikke Underhandlerne mere. - Da gik den franske Hær over Niemen. Russerne drog sig i en Hast tilbage næsten uden Sværdslag; forlod en herlig frugtbar Landstrækning, som maatte tilbringe Selerherren store Fordeele. Man dømte: det er Krigslist af Russerne; de drage den franske Hær ind i ugiæstfrie farlige Egne. - Men man fri lede atter. De Franske erobrede i disse formeentligen for Næringsmidler blottede Egne, de rigeste Forraad af Levnetsmidler og Vaaben. Den russiske Hær var i Forvirring. Man var endnu ikke færdig til et Angreb, J Pyrmont advares Badegiesterne om at afholde sig fra alle politiske Disputer og Udbredelse af falske foruroliggende Rygter, da Roe og Enighed er saa nødvendig en Fordring for et lykkeligt Udfald af en Badekur. J alle Westphalens Departementer er ligeledes d. 1 Aug. udgaaet en befaling, at Enhver, som tillader sig at udbrede Efterretninger, der ikke ere officielle, om Armeernes Stilling i Norden, skulle paa Stedet arresteres og bringes til Cassel, hvor han saalænge skal blive i Forvaring, indtil han har angivet den, fra hvem han har Efterretningen.
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
Tyrkiet. D. 19 Julii blev endelig den med Rusland sluttede Fred bekiendtgjort. Af Fredsvilkaarene, bleve kun de bekiendte, som umiddelbart angik Egnen ved Bukarrest. Wallachiet og en Deel af Moldau kommer tilbage under Porten. Pruth bliver Grændsen, hvor den forlader Bukowina, indtil den falder i Donau Sverrig. Af Kongens Tale til Rigets Stænder i Ørebroe d. 18 Aug., da Rigsdagen sluttedes, sees, at Kongen d. 18 Juli d. A. har sluttet Fred med Engeland, og at Ratificationerne af denne Fredstractat bleve udvexlede d. 17 August.
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
Udenlandske Efterretninger. (Af Statstid., fyenske og jydske Aviser samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
Da man har Efterretning om at den engelske Fregat Py ramus har for nogle Dage siden taget i Østersøen en bornholmsk Jagt, hvilken Fienden har taklet som Kapper, i det Øiemed, at opsnappe danske Fartøier, og at denne som Kaper taklede Jagt er paa dens Krydstoure fulgt af en tilsyneladende Coffardiebrig, men som er et fuldkommen armeret Skib, naar den optager sine Skandseklæder; saa bekiendtgiøres saadant herved til Advarsel, paa det enhver kan være opmærksom imod denne Krigslist.
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
Under 24 f. M. har Hs. Majestæt nærmere bestemt den Fremgangsmaade, som skal iagttages, naar de ved de første Batailloner udtiente Soldater, henføres til de annecterede Batailloner; for at de, hvis Stillinger, gjøre deres Nærværelse hiemme nødvændig, saavidt muelig kunne blive fritagede for Tieneste. For sikkerst at opnaae det patriotiske Øiemed der omtales i Stats=Tidenden No. 66 og Epauletternes Jndsamling til Statens Tarv, maatte Cheferne for de civile og militaire Authoriteter giøre sig det til Pligt at formaae deres Underhavende velvilligen at yde denne ringe Gave, paa Statens Alter. Dette maatte skee saa betids at Opkiøbere en fik Leilighed at tilsnige sig denne Fordeel af Sølv, som maaskee vel kunde udgjøre en halv Tønde Guld, der atter gik ud af Landet, naar Epauletterne kom i deres Hænder. Man tør vist haabe at dette Vink afbenyttes, og at enhver gribe, Leiligheden ogsaa herudi at vise Færdrelandskierlighed, og næppe vil der være Een, der undslaaer sig for at bidrag sin liden Skierv af en saa ringe Opofrelse.
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
Stiftsphysikus i Lolland, Dr. Bræstrup, har, ved at advare for Brugen af dette Aars Rug til Brød førend det er fuldkommen moden, erklæret det for bedre, i Tilfælde af at man var nødsaget strax at betiene sig af Rug til Brød, for en kort Tid at betiene sig af ethvert andet sundt Næfringsmiddel end af Brød. Da nu en Anden i Maribo Aviser havde fordristet sig at spørge Hr. Doctoren, hvad Su rogat der da kunde bruges istedetfor Brød, helst da de nye Kartofler ogsaa udgives for usunde, og hvad Kiendetegn ma havde paa Brød af umoden Rug, saa opgiver nu Hr. Dotoren ikke for Spørgeren, men for Publikum og egen Ære disse Surogater at være: Brød af Hvede, Byg Havre og Ærter, eller veltørrede og udluftede Kartofler eller Grød, eller hvis alt dette endnu skulde mangle, i fersk Fisk, Kiød, var det endog saltet, og Flesk uden Brød, indtil Brødet kan blive saaledes, at man kan nydet, uden at paadrage sig langvarige Sygdomme og en langsom og piinlig Død. Hvorhos han bemærker, at Rug brødets Nødvendighed og Sundhed desuden længe be været omtvivlet, hvilket Straffen at sidde paa Vand og Brød skal kunne gotgiøre. Kiendetegnene paa Brød, bag af umoden Rug, anfører Hr. Doctoren, ville formodentligen være disse, at Melet under Æltningen vil vise og Opbrusen og Gjæren, og, naar det er bagt ligesaa længe som Brød af sunt tørret Meel, vedligeholde denne Gjæren ikke hænge sammen naar det overskiæres, have en ubehagelig Smag, og ved Tygningen hænge paa Tænderne, med mindre det under Bagningen næsten er brændt til Ku Til Slutning lader han Spørgeren vide, at denne ei ka vente Svar (det var jo ei heller for ham, ) i Avisen, med mindre han skulde faae i Sinde at angribe hans Ære - Vist nok har man ikke altid Lov til at spørge; m. gielder det ogsaa i slige Tilfælde, da God Nat Mening frihed!
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
En Opsats og Kunstfliden i Kronborg District, indføri Efterretningerne fra Selskabet for indenlandsk Kunstflid, første Hefte 1812, angiver som de vigtigste Aarsager, de hindre Kunstflidens Opkomst, følgende: 1) Mangel paa qvem og lidet bekostelig indenlandsk Samfærsel ved Kanale- og gode Veie. 2) Forbudet mod Land= og Forprang, elden Pligt der paaligger Landmanden, selv at føre sine rer til Torvs. 3) Consumtions=Afgivtens Opkrævelse i Kiøstæderne. 4) De altfor smaa Brændeviinsbrænderier og de ses Jndskrænkning alene til Kiøbstæderne. 5) Kiøbstædjders Udparsellering. 6) De smaa Jordlodder, som ved U skiftningerne tillægges Huusmænd, istedetfor Græsningsr. 4) Mangel paa beqvemme Agerdyrkningsredskaber og anMaskinerier, samt Bondens fordærvelige Vane, at lade sig Smaakreature vogte løse paa Marken. 8) Mangel paa Ulderviisning i de simpleste og høistnødvendige Kunstarbeide. 9) Mangel paa Fabrikanlæg i Provindserne. 10) Mang paa Foranstaltninger, hvorved enhver som nyder Understtelse af Fattigkasserne, kunde sættes i Virksomhed efter f. Evner. 11) Mangel paa saadanne Naturproducters Efte søgning, som mueligen kunde give Kunstfliden meget bety lige Næringskilder. 12) Den blant Almuen paa Landet øvhaandtagende Ryggesløshed og Egenraadighed hos Tien folk. - Forfatteren mener, at Kanaler og gode Veie v. beqvemmest og mindstbekostelig kunde tilveiebringes ved forsamlede Soldater, hvilke ville være veltiente med at beide, og uden deraf at blive stive og uskikkede til Vaabavelser. Jstedetfor at Bonden spilder Tid og Kræfter at transportere fine Producter til Kiøbstæden, og hvorved han ofte bliver drikfældig og utilbøielig til selv at arbeide, foreslaaes velindrettede Fragt= eller Landprangervogne, som fra alle Landets Egne kunde indsamle og transportere Producterne til Torv, uden at dette vilde forhøie Priserne, da Bonden gjerne gav Kiøb, for at kunne slippe en lang Reise og blive hiemme ved sit Arbeid. Consumtionens Afgang, mener Forfatteren kunde erstattes ved et Paalæg paa Tiene gre blot til Opvartning, Lyst=Eqvipager, Hunde, Uhre, KreJature, der anvendes til Menneskets Føde. – J Kiøbstæderne skulle Brændeviinskiedlerne have en vis Størrelse, og paa Landet kunde bevilges store Kartoffel=Brændeviinsbrænderier, hvorved blev sparet af de ædlere Kornvarer og mange KreJature opfødte og fedede ved Affaldet. Kiøbstædjorders Udparcellering og Huusmændslodderne paa Bøndermarkerne synes Forf. ikke at have betragtet fra alle Synspuncter. Angaaende Tienestefolk siges, at Pigerne, istedet for at anvende deres Fritimer til at spinde og sye, herødsle den alt for Lofte paa Mikkels=, Jule- og Fastelavns=Gilder, eller i Dandleselskaber. Mikkelsgilderne vedvarer næsten til Juul; Juul gilderne til Fastelavn, og Fastelavnsgilderne til Paaske. Skulle vi, hedder det til Slutning, nogentid kunne læge det Saar, som Omstændighederne og et uforudseet Anfald til bragte, da maae det skee ved Tarvelighed, Flid, Sparsommelighed og strænge Sæder. Med disse Haaben kunne vi overvinde alle Besværligheder, osv. Et probat Middel mod Kornpugere.
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
(Efter Ribe Avis) J Strasburg bleve for rum Tid siden de Handlende enige om at lukke deres Kornmagasiner og ikke at sælge noget Korn, for at opdrive Priserne til det høieste. Brødet blev mindre; ingen solgte Korn og Almuen blev urolig. Gouhvernøren indfandt sig og spurgte om Aarsagen. Da han hørte Anledningen, bad han Enhver holde sig roelig, og forsikkrede, at næste Dag skulde der blive gjort al muelig Anstalt. Herpaa befalede han alle Kornhandlere ufortøvet at indgive en nøie Fortegnelse paa deres Kornforraad, og da han deraf saae, at Egennytte var Aarsagen til deres Paaholdenhed og deraf flydende almindelig Mangel, gav han Ordre, at enhver Handlende strax skulle lukke sine Magasiner op, og udsælge til Alle og Enhver for en bestemt Priis hvo som ikke gjorde det, skulde strax hænges uden for sin egen Der. Kornpugerne maatte lyde; men sendte imidlertid i Haab om Hævn over Gouvernøren 2de Deputerede til Paris, som fik Audients hos Regieringen og frembragte deres Kla lige. Man svarede dem. Det var en stræng Ordre, forholder det sig og saaledes. Jo, sagde de Deputeret, her have vi Gouvernørens skriftlige Ordre. Og hvad gjorde J saa mine gode Mænd, Jh hvad skulde vi og kunde vi vel giø ste andet, end lystre Ordre. Ja deri har J sandelig gjort vel, thi Gouvernøren er bekiendt for en ærlig Mand, og havde ganske vist holdt sit Ord, var det Svar, de reiste hiem med.
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
Aalborg, den 6 September. Efter den af S. T. Hr. Land= og Søe=Krigskommissair Schaumburg under 12 August d. A. udstædte Plakat, er Landmilice-Sessionen i det 3die Jydske District for Aaret 1813, bestemt at holdes paa følgende Tider og Steder: i Hiøring, den 15, 16, 17, 18 og 19 Septbr., i Fladstrand, den 21, 22 og 23 Sept.; i Sæbye, den 25 og 26 Sept.; i Aalborg, den 28, 29 og 30 Sept., samt 1, 2, 3, 5. 6, 7, 8 og 9 Octbr.; i Nibe, den 12 og 13 Octbr.; i Løgstøer, den 15, 16, 17 og 19 Octbr.; i Hobroe, den 22, 23, 24 og 26 Octbr.; i Randers, den 28, 29, 30 og 31 Octbr. 3 i Skive, den 3, 4. 5 og 6 Novbr.; i Viborg, den 9, 10, 11, 12, 13, 14, 16, 17 og 18 Novbr.
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
Telegraf Efterretninger. D. 25 August om Form. Kl. 9 har 3 fiendtlige Rangskibe, 1 Fregat og 2 Brigger lettet ved store Belt og gaaet sydlig. D. 26 Aug. De den 25de fra Refsnæstlegraferede fiendtlige Seilere, 3 Rangskibe, 1 Fregat og 2 Brigger ere ude af Sigte; den d. 24de fra Fyrbakken ved Skagen telegraserede fiendtlige Convoi, er i Dag Kl. 11 passe. ret Skagen og gaaet ud af Kattegattet; om Middagen Kl. 12 har en fiendtlig Flaade ankret ved Grenaae i en Afstand af 1 en halv Miil fra Landet østlig. D. 27 Aug., om Morgenen Kl. 8 har et fiendtlig Rangskib og 3 Brigger lettet, kommen nord op fra store Velt og ankret imellem Fyenshoved, Refsnæs og den sydlige Ende af Samsøe. D. 28 Aug. om Form. Kl. 8 er en fiendtlig Flaade passeret Skagen og gaaet ud af Kattegattet.
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
Aalborg Byenyt. Kopulerede. Den 4 Septbr., Peder Hallager, Kudsk hos Hs. Majestæt Kongen, og Pigen Johanne Cathrine Pedersdatter. S. D. Skoemagermester Carl Frederik Lise og Enken Dorthea Koldbech, fød Schmith.
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
Døbte. Den 31 Aug., afg. Kiøbmand H. N. LundsDatter Jde Wesling; Fadderne: Mad. P. Mollerup, Jomf. M. Memhawe, Kammerraad Spanggaard, Kiøbmændenne L. C. Nørgaard og F. Holm, Secretær Løvdahl. Den 3die, Skibstømmermand Mathias Kolbyes Datter Dorethea Cecilia; Fadd. Mad. Nørbech, Jomfr. Møller, Branddirecteur Lund, Kiøbmand Hilligsøe, Skibskapitain Flørnæs, Handelsbetientene Lussen, Østergaard og Clausen, Den 4de Sepebr., Matros J. G. Winges Datter Helene Elisabeth, Fadderne: Mad. Fieldsted, Giordemoder Mad. Gandrup, Koffardiekapitainere P. Marcussen og Fleurnes, Vertshuusholder Fieldsted, Styrmand Butt, Contorist O. Schou.
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
Begravede. Den 31 Aug., Stolemagersvend Jens Johansen, 24 Aar. Den 4de, afskediget Soldat Jens Hvidberg, 32 Aar. Den 5te, Skoemager Nicolai Bonnerus, 74 Aar.
Jyske Efterretninger, 1812-09-06
Paa Torsdag prædiker i Hospitalet Hr. Klauen, paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.