JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-28
J Egnen af den franske Stad Rouen har en Skypumpe den 19de de anrettet sørgelig Skade. Efter at have ødelagt flere mindre Huse og oprykket Træer og Hækker, kastede den 3 Fabrikbygninger, hvori 248 Personer arbeidede, omkud. 40 Liig og 100 størstedelen livsfarligt Qvæstede, ere dragne frem af Ruinerne. Eiendomsskaden anslaaes til c. 400,000 Franes. En 120 Fod høi Skorsteen blev som afraget fra Fodstykket og kastet tvers over en Flod. Hele det ulykkebringende Meteor varede kun 2 Minutter. Dronning Victoria skal have kjedet sig ved Rhinfesterne. De monstrøse Tappenstrege og den hele Bajonet tarm, syntes ogsaa lidet skikkede til Dameunderholdning." Derhos havde det daarlige Veir ogsaa spoleret Reisens Romantik. Den 19de ds. holdt Dronningen Jndtog i sin Gemals Fædreneborg i Coburg.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-28
I en engelsk Kulgrube i Nærheden af Newcastle ere 50 Arbeidere blevne dræbte af Veirslag. De øvrige Arbeidere befandt sig ved Grubens Udgang og formaaede endnu at frelse sig. – J det britiske Ostindien anretter Cholera store Ødelæggelser; ligesaa i Pendschab og Peschawur og alene i Staden Lahore ere daglig 5 til 600 Offere faldne, saa at Choleraen i det Hele skal have bortrykket fra Stad og Omegn henimod 30,000 Mennesker. I Pendschab have Briterne tabt en Træfning imod Peschora Singh.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-28
J Leipzig er nu Alt roligt. Communalraadet har voteret Studenterne sin Tak for deres Medvirkning til Roligheds Opretholdelse.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-28
J Berlin er det ogsaa forbudt at levere Privatmeddelelser om de Leipzigske Tildragelser og Censorerne i Provindsen have erholdt lignende Forskrift. Kongen skal nu have bestemt at reise til München og allerede have havt en Sammenkomst i den Anledning med Kong Ludvig af Baiern, og Sachsens af de sidste Begivenheder bekjendte Prinds Johan. - En ny Forsamling af "Lysets Venner, er bleven forbudt.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-28
Af indenlandske Efterretninger hidsætte vi følgende: Man siger, at en høi Embedsmand i Hertugdømmerne skal have faaet kongl. Tilladelse til en Udenlandsreise paa 4 Aar; men vi have Tvivl om dette Rygtes (O. Th. Av.) Ægthed.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-28
Ved Roeskilde Jernbane sysselsættes nu 750 Arbeidere og Directionen ønsker Tallet bragt til 2000, men det lader sig ikke gjøre, før efter Høst. Expropriationen er nu tilendebragt fra Roeskilde til Valdby. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-28
J den et Par Miil fra Odense beliggende LandsbyVeuflinge er indtruffen en høist sørgelig Tildragelse. En Huusmand, der drev Bødkerhaandværket, havde oftere havt Strid med sin egen, hos ham boende gifte Søn, der ligeledes var Bødker, og havde nylig villet indgive Klage over Sønnens Behandling, men havde dog taget den tilbage. Sønnen, der tidligere rostes meget for sin Vandel, skal i den sildigere Tid være stærkt forfalden til Drik, hvortil den ellers meget stræbsomme Fader ogsaa jævnligen skal have hengivet sig, og i en saadan Tilstand vare de i Søndags atter komne i Strid, under hvilken en forbigaaende Mand var gaaet ind til dem, og da han saae Faderen true Sønnen med en Kølle, formanede ham dem til Fredelighed og tog Køllen fra ham. Kort efter at han havde forladt dem, hørtes Anskrig af den Gamles og den Unges Koner, der nu vare komne ind og havde fundet den Gamle døende. Flere kom til, og inden han opgav sin Mand, lagde han Haanden, paa Hjertet og erklærede, at Sønnen var Aarsag til hans Død. Denne blev bragt ind til Faderens Liig, men benægtede Drabet, endskjøndt han tilstod, at han tidligere havde lagt Haand paa Faderen. Ved denne Beretnings Afgang havde man teqvireret Herredsfogden og Districtslægen fra Bogense, og nærmere Beretning imødesees. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-28
Den fra den Rendsborger Sangforening til Musikfesten, i Wützburg afsendte Advocat Bauditz er ved sin Tilbagekomst til Rendsborg bleven hilset af Sangforeningen med en Serenade og et Hoch. Ligeledes har Sangforeningen i Staden Slesvig, ledsaget af en meget stor Folkemængde, bragt Overretsadvocat Dr. Heiberg et tordnende Hoch".
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-28
Det Orlamundtske Skuespillerselskab er indtruffet til Aarhuus og bestaaer, foruden Directeuren selv, af Dherrer Printzlau, Bornemann, Haurowitz, Munck, Søtensen, Miller, Koop, Ring (tidligere bekjendt som en fortrinlig Komiker), Nørring og Steiner (Sidstnævnte som Musikdirecteur), samt af Damerne: Mad. Orlamundt, Md. Haurowitz, Md. Steiner, Jfr. Kühnse, Jfr. Holm og Jfr. Petersen. Forestillingerne aabnes næstkommende Onsdag den 3die Septbr. med Prof. Hertz's nyeste Drama: "Kong Rens Datter. Decorationen hertil er malet i Kjøbenhavn efter det kgl. Theaters. (Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-28
Copulerede. J Odense den 19de August, Kjøbmand Peter Carl Sophus Walther og Jfr. Julie Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-28
Handels- og Skibsefterretninger. Den 20de ds., om Eftermiddagen, indstrandede ud for Blaavand Skibet. Lykkens Prøve, Skpr. P. Lønne, fra Ringkjøbing bestemt til Altona med Smør. Skipperen er ved en Styrtes skyllet overbord. Sammesteds saaes Dagen efter flere store Fartøier, hvoraf 3 Stkr. vare komne i Stranden." Omtrent til samme Tid, skal et Skib være strandet paa Fans, og senere flere ved Blaavandshuk. – Den 22de ds. Kl. 3 Morgen er ligeledes indstrandet ved Fjand, Ringkjøbing Tolddistrict, Skonnerten "Providential, Capt. Hoe kings, kommende fra Dartmouth til Hamborg med Bane skinner og ballastet fra sidstnævnte Sted til Newcastle. Skibets Besætning 6 Mand ere bjergede, derimod er Capitainens Kone druknet og intet er bjerget meer end hvad de 6 (Ringk. Av.) Mand vare iklædte.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-28
Reisende. Ankomne. Med Person, idag, fra Haderslev, Frøk, Posselt. Afgaaede. Med Pakkep, igaar, til Frihavn. Skolel. Sørensen; idag til Ditto: Ritmester Faber; til Hjørring: Theod. Garden, Dyrlæge Høberg, Hr. Bruun. Anmeldte til Afgang med "Jris" til Kjøbenhavn i Middags Kl. 12: Generaldecifor Etatsr. Brink=Seidelin med Frue og 2de Døttre samt 2de Tjenestepiger, Student Vahl, Discipel Vahl, Enkemad. Rheder, Student Feddersen, Discipel Feddersen, Mad. Wissing med 3 Døttre, Pastor Mørch, prakt. Læge Michelsen, Fru Tregder, Lector Tregder, Eleverne Hastrup og Mørch, Jfr. Henriette Brun nich, Herredsfoged Ammitsbøll, Pastor Mørck, Capit. v. Che non, Cand. pharm. Schiøtz, Fru Kirchheiner med Barn, Jfr. Schrøder, Komændene, Klitgaard og Seligsohn. Pigen C. Larsdatter, Jfr. Marie Neve, Sergeant Raabye, Klubvært Christensen, Brændeviinsbr. Hansen, Jfr. Juliane Gandrup, Pianofortestemmer Hansen, Fru Luders med 2 Dottre, Handelslærling Elmquist, Handelscommis Krohn. Døde. Jfr. Cecilie Marie Fischer, 18 A., i Horsens. Sognepræst for Astrup. Tulstrup og Hvilsted, Rasmus Müller, 12 A. Avertissementer, bestemte til Jndrykkelse i den Løverdag Morgen udgaaende Avis, bedes indleverede til Adressecomptoiret inden Fredag Middag.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
Aalborg Stiftstidende. Adresse-Avis. Aar 1843. No 172. Løverdagen den 30te August. Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Bernhard Ree og redigeres af Sidstnævnte, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kgl. Postcomptoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
Gudstjeneste. Femtende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Hald i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke ingen Gudstjeneste; – J Søndertranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Bruun. - J Nørretranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Hald. – J Hospitalet Kl. 9 Hr. Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
Udlandet. De Franskes Konge lider atter af en Upasselighed og en Coureer bringer daglig Helbredsbulletiner fra En til Jndenrigsministeriet. – Den af Skypumpen i Egnen af Rouen anrettede Ulykke er større end man troede, man tæller nu 58 Døde og 170 Saarede.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
Ved Frankrigs Tractat med Marokke komme flere arabiske Stammer, ialt henimod 50,000 Hoveder, under fransk Herredømme. De beholde alle hidtil nydte Friheder og skulle kun svare deres Høihedstribut til Frankrig istedetfor til Marokko. Abdelkader skal atter have viist sig ved Grændsen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
J Leipzig er det roligt, forsaavidt den ved Militair og Censurtvang fremtvungne Taushed kan benævnes RoMen i Gemytterne er der, efter fremmede Tidender, endnu stærk Gjæring, der ved hine Forholdsregler mere forøges end dæmpes. Censorene overbyde hinanden i Strænghed og rasere bort for Fode. De Sachsiske Fædrelandsblade annon cere, som Følge heraf, at de nu ikke ville omtale de sidste Begivenheder og deres Følger med en Stavelse. Rygterne - hedder det i en Correspondets til Börsenhalle" – spille nu lystigt deres Rolle og fordærve Stemningen istedetfor at forbedre den. Vil man idet Hele, siger nævnte Blad, skabe Tillid, maa man ogsaa vise Tillid og først og fremmest skaffe de Dresdenske Kanoner ud af Byen. Communalraadet har nu for anden Gang bekjendtgjort, at Roligheden er gjenoprettet; men hvorfor beholder man saa da Militairet og Kanonerne?"
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
Kongen af Baiern har forbudt sit Lands Studerende Besøget ved Leipzigs Universitet. - Ved den rhinbaierske Stad Trier, Biskoppen af Triers Residents, har en Skypumpe anrettet stor Skade, især i Forstæderne St. Mat theis og Helligkors. Et mærkeligt Skuespil frembød Luften, der under Bragen og Uveir fyldtes med opflyvende Brædder og flagrende Tørklæder og Tøier. Lykkeligviis kom intet Menneske til Skade.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
Den preussiske Krigsminister har ved Rescript forbudt samtlige Militairpersoner at deeltage i nogensomhelst protestantisk Bevægelse, hvad enten i Protester eller i Møder og altsaa kun præsentere Aandens Gevær for Statskirkens Lærdomme. – Som bekjendt hidrører Bevægelsen i Königsberg og Fjendskabet imellem Borgere og Militaire nærmest fra en Duel imellem en Lieutenant Leithold og en Referendar Schade, foranlediget ved Yttringer af den Sidstnævnte og Regjeringen, hvilke Lieutenanten i sin Stilling troede at maatte besvare – med en Duel. J denne ulykkelige Tvekamp blev Schade den politiske Fanatismes Offer og Leithold af Krigsretten dømt til 6 Aars Fæstningsstraf. Denne Straf har imidlertid Kongen fritaget ham for, endog før han havde tiltraadt den. Denne totale Benaadning er fremkaldt ved en af Corpsauditeuren Meyer offentliggjort Brochure, efter hvilken Leithold iblandt andet havde erklæret", at han havde anseet det for sin Pligt, at tugte Schade, for en paastaaet fornærmelig Yttring om Hs. Maj. Kongen og at han derhos isærdeleshed havde maattet tage Hensyn til Localforholdene i Königsberg, en ny Retspraxis Den aftraadte Præsident i de nordamerikanske Fristater, John Tyler, er paa en Reise til Tydskland ankommen til Lüttich.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
I de tyrkiske Provindser er atter Urolighedsstoffet i stærk Bevægelse. J Bagdad har Undergouverneuren revolteret imod Gouverneuren, men blev slagen og maatte flygte til Persien. J Mossul have flere Kurder-Beier gjort Opstand imod Paschaen. Men især griber Opstanden bestandig meer og meer om sig i Provindsen Wan, hvor allerede 150,000 (?) Rebeller skulle staae under Vaaben.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
I Anledning af den stærke Sygdom iblandt Kartofler, der iaar har hjemsøgt Holland, Belgien, nogle Deele af Frankrig og enkelte Puncter af England, navnlig Øen Wight, har den belgiske og franske Regjering nedsat videnskabelige Undersøgelsescommissioner, hvis Beretninger snart kunne imødesees. Jmidlertid har en Professor i Forstvidenskaberne ved Universitetet i Lüttich allerede med megen Bestemthed udtalt sig derhen, at Sygdommen maa søges i en svampet Skimmel, som Botanikerne betegne med Navnet botrydis, imedens Landmanden der seer en neppe mærkelig Brandplet og tilskriver den enten altfor stor Tørke eller altfor stor Fugtighed eller Jnsektbid. Sygdommen begynder ved de øverste Blade, tildeels ogsaa ved Blomsterne og Frugtknopperne, en Deel af den grønne Bladflade mister sin Farve og guulner, derpaa viser der sig paa den nederste Blad flade en graa Plet, der snart derefter fremtræder i Skikkelse af en hvidagtig Duun. Den mikroskopiske Jagttagelse viser denne Duun som en lille Paddehat, der med utrolig Hurtighed æder sig frem i de saarede Deele af den nederste Blad flade. Sygdommen meddeler sig nu hurtigt Plantens Stilk, der faaer brune og sorte Pletter og døer hen tilligemed Bla denne efterat den i forveien har overdraget Sygdommen paa selve Kartoffelknoldene. De af Sygdommen angrebne Kartofler blive derved kjendelige, at Huden let løser sig, Kniven ved Indskjæring i Samme ingen Modstand møder, og at der ved Jndsnittet løber urene Vædsker ud og opstaaer en raaden Lugt, som ved frisk afskaarne Paddehatte. Man vil iøvrigt have iagttaget, at de tidligmodne gule Kartofler kun miste deres Blade uden selv at lide og at de blaae sildigt modne Kartofler meest angribes. Heelt ubeskadigede blive kun de Kartofler, der endnu fra den forrige Aars Høst ere blevne tilbage i Jorden.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 27de August. 3 6 høiere Officerer (4 Bataillonscommandeurer, 1 Commandant og 1 Major siges i Midten af September at ville afgaae og saaledes give Rum for en vigtig Befordring i Armeen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
At Actiespeculationen nu for Alvor har brudt Jsen, kan sees deraf, at en Conditor Dethmer ogsaa indbyder til Anlæggelse af en stor Jiskjælder paa Actier. Planen vil udentvivl nok vinde Publicums Smag, især anbefale vi den til de Tracteurer og Familier i Provindsen, som ønske at tractere sig med denne Delicatesse og som nu ved Dampskibsfarten let i hensigtsmæssige Emballager kunne befordre Jiskjælderens Beholdninger over til sig. Jgaar Eftermiddags constitueredes det bebudede nye Læseselskab under Navn af "den borgerlige Læseforening", og besluttede at træde i Virksomhed til 1ste October d. A. (Flyvep.)- En Mand ved Navn Hassing, Hjælper ved Veierboden paa Halmtorvet, har eft. Flyvep. erhvervet sig fortjent Tak for den selvopoffrende Maade, hvorpaa han forleden frelste endeel i Philosophgangen legende Børn fra at nedtrædes af en løbsk Hest for en Vandvogn, idet han nemlig kastede sig i Veien for den og med Fare for sit eget frelste Andres Liv. Hassing har ved flere Leiligheder viist en lignende Menneskekiærlighed og Conduite, der er saameget fortjenstligere, som han herved ikke har kunne gjøre Regning paa Belønning. Der gives mange Exempler paa Brodnid; men i lang Tid siger "Flyvep." - har intet frapperet os saameget som det, vi her tillade os at meddele. J lang Til have vi fra en Hjulmager modtaget Avertissementer, der, idet han anbefalede sit eget, udtrykkelig lastede en navngiven Mands Arbeide og stemplede det som ubrugeligt. Naturligviis nægtede vi altid Optagelsen, men stadig bleve lignende Avertissementer indsendte. Jgaar saae vi til vor Forundring i Hjulmand Knudsens Vinduer i Badstuestræde 2 Hjul ophængte i Vinduerne, det ene smukt skrabet og pudseet med underskreven Priis, og omtrent de Ord: "Dette Hjul er forfærdiget af mig, Knudsen, og falder ikke af i Fælgerne." Det andet Hjul var dygtig tilsmurt, samt løsnet i Tapperne og Fælgerne, for at det skulde see ud som om det skulde kunne falde sammen ved et Vindpust, og under dette stod "Dette Hjul er fra Hjulmanden i Læderstræde. Da vi nu netop nære den Tro, at denne forfærdiger nok saa godt Arbeide som hiin, advaredes Knudsen om at tage den anden Mands Hjul eller Misrecommandation bort, men denne humane Advarsel besvaredes med et "Nei Gud gjør jeg ikke Nei!" Det er muligt, at Loven ikke kan ramme Hr. Knudsen for sin Handlemaade, lad da Retskafnes Misbilligelse være hans Løn. Hr. Born paa Hindsholm pr. Nestved giver i Slagelse Avis følgende velmeente Vink: "Som Forpagter af Hovedgaarden Lyngbygaard ved Skielskjør erholdt jeg i Aaret 1826, ingen Regn fra den Dag, jeg saaede mit Byg, indtil jeg høstede det, hvorimod jeg 1828 og 1829 kjørte paa Marken i Vand til Heste Bug og saae Travehobe staae paa Marken ved Mortensdagstid, som endda bleve godt hjemhøstede, (Man forglemme ikke den derpaa fulgte Sygelighed.) J Fortsættelse heraf tillader jeg mig at anbefale den saakaldte holsteenske Høstmaade, hvorved Sæden strax opbindes efter Meieredet og sættes i saakaldte Skokke istedetfor Travehobe, en Høst maade, der i ustadigt Høstveirlig er langt at foretrække den almindelige sjællandske."
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
Fra Janderup, ved Varde, meldes: at under den stærke Storm, som rasede den 20de August, steg Floden med saadan Hurtighed og Voldsomhed, at de ved Aaen liggende Enge snart stode aldeles under Vand, hvilket havde til Følge, at ikke alle i Engene græssende Kreaturer kunde reddes. Omtrent 20 Qvæghoveder, 3 a 4 Heste og henved 50 Faar, tilhørende Beboerne i Janderup Sogn, druknede. Det fortjener ved denne Leilighed at nævnes, at Huusmand og Smed Jver Christensen, dennes Søn Jens Jversen og Huusmand Lauriz Jensen, samtlige af Janderup, med den største Nidkjærhed og Utrættelighed ikke alene frelste mange Kreaturer, men ogsaa 6 Mennesker, som, da Mørket faldt paa, allerede længe havde staaet i Vand og uundgaaeligt maatte være blevne Dødens Bytte, dersom ikke hine brave Mennesker havde vovet sig ud til deres Frelse. J Nørfardrup Sogn, nær ved Ribe, druknede i samme Vandflod imellem 60 og 20 Faar samt 4 a 5 Kalve. (Ribe Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
Byghøsten er nu paa flere Steder i Fyen i fuld Gang. (Enkelte Landmænd, som havde taget deres Rug i Huus under det ugunstige Veir, skulle have været nødsagede til, igjen at kjøre den paa Marken.) Den nye Raps staaer paa mange Steder meget slet. (O. Th. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
Cand. med. & chir. J. H. Jsrael har nedsat sig som praktis. Læge i Nakskov. Ang. Hr. Cand. Barfods Reise meldes nu Følgende fra Aarhuus i Byens Avis: "Cand. Barfod har nu her, i to Aftener, Mandag og Tirsdag, i Byens tvende private Selskaber: "Harmonien" og "Læseforeningen", holdt nogle meget interessante Foredrag over Slesvigs ældre og nyere Historie, især med Hensyn til den fortiden stedfindende Sprog kamp, og det uden at der mærkedes til nogetslags Jndskriden fra Politiets Side, hvilket har vakt en almindelig Tilfredshed. Jgaar Aftes havde endeel af Hr. Barfods Tilhørere inviteret ham til en Souper i Hotel royal, og dersom man kan slutte sig fra den Stemning, som udtalte sig i dette Selskab, da tør man forvist antage, at Hr. Barfods Ophold her ikke har været forgiæves. Jaften holder han sit tredie og sidste Foredrag. Aalborg, den 29de August. Efter den offentliggjorte Regnskabsextract for Aalborg Amts Repartitionsfond i 1844, udgjør det Hartkornsbeløb, det contribuerer til Fonden, ialt c. 18,400 Tdr., hvorfra gaaer det som Sogne og Budfoged-Hartkorn fradragne med c 705 Tdr. Jndtægten, der har været opkrævet med 1 Rbd. 40 sk. pr. Tde. Ager og Engs og 68 s. pr. Tde. Skov- og Mølleskylds Hartkorn, udgjør 25,066 Rbd. 23 1/2 s. Jblandt Udgifterne udgjøre Deelinqvent=Omkostningerne 1686 Rbd. 64 1/2 s., Bidraget til Tugthuset 680 Rbd., til Afsindige c. 150 Rbd., for beneficerede Sager 128 Rbd. 29 s. og til Medicinalvæsenet den store Udgiftspost af 3015 Rbd. 71 s., hvoraf 1250 Rbd. 43 s. til veneriske Syges Cuur. Til Veivæsenet er medgaaet 14,715 Rbd., hvoraf til den kongel. Kasse 5894 Rbd. 25 s. og paa Amtets Veiconto 6287. Rbd. 18 s.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
– Efter Byens offentliggjorte Kæmner- og Jndqvarterings Regnskab for 1844 har det Jnddaanerne paalignede Skattebeløb udgjort 13,582 Rbd. 57 s.; Leieindtægten af Jorderne beløb sig til 7814 Rbd. 64 s. (hvorfra imidlertid gaae Udgifter ved Grøfter a. med 101 Rbd. 74 s. og tildeels ved Veies og Gangstiers Jstandsættelse med 1270 Rbd. 2 s.). Jblandt Udgifterne beløb alene Lønninger paa hvilke vor Commune uheldigviis er saa rig (deriblandt, foruden Kæmneren, en Skattecasserer, en Borgerexerceermester og en Fæstemand, 3 Poster, ingen anden Commune har, saavidt os bekjendt, indladt sig paa at lønne og som ogsaa som halve Sinecurer maatte ved første givne Leilighed kunne inddrages, da Skattecassererposten paa andre Stedet er en Byfogden paahvilende Function eller ogsaa magelig kunde henlægges under Kæmneribestillingen, Borgerne dernæst bedste exercere hinanden ved den indbyrdes Underviisning og en Fæstemand, der forresten for ganske kort siden er skabt, bør lønne sig selv ved egne Functioner – og andre bestemte Udgifter sig til 3837 Rbd. 27 1/2 s.; Udgifterne ved Brolægningen (der hører til Byens ringeste Egenskab og høiligen kunde trænge til en Generalomformning, om den ogsaa maatte tilveiebringes ved Laan) 462 Rbd. 62 s., Delinqventudgifter c. 800 Rbd., og Jndqvarterings- samt øvrige militaire Udgifter: 6102 Rbd. 6 s.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
Den herværende Cathedralskole har, ifølge den af Rector i dette Aars Program meddeelte Regnskabsoversigt, til Dækning af en Udgift af 8622 Rbd. 39 s., i Skole contingenter kun havt en Jndtægt af 1695 Rbdlr. og har fra den almindelige Skolefond behøvet et Tilskud af 2589 Rbd. 24 s. Af 76 Disciple have iaar kun 8 nydt fri Underviisning og 3 for nedsat Betaling.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
Vi have atter i de sidste Dage havt smukt Veir, der har været særdeles fordeelagtigt for den resterende Høindbjergning og Rughøsten samt den paa enkelte Steder begyndte Byghøst. Idet vi med Hensyn til Sygdom i Kartofler, der ganske skal ødelægge denne Høst i en stor Deel af Holland, Belgien og Frankrig, henvise til ovenstaaende Artikel under Udlandet, modtage vi fra de forskjellige heromliggende Egne kun gunstige Efterretninger ang. Kartoflerne med Udsigter til en fordeelagtig Høst. I Anledning af den i Avisens Nr. 163 indeholdte Meddelelse om de betydelige Opdyrkningsfremskridt paa Gaarden Toftegaarden er af en ældre Forpagter ønsket Følgende indrykket om de tidligere Tilstande paa nævnte Eiendom Toftegaards samtlige Eiendomme vare indtil Aarene 1819. og 1820 underlagt 2de Fæstegaarde og disses Besætning var da ialmindelighed paa hver Gaard 10 a 12 Køer, 24 a 28 Stude og endeel Ungqvæg om Vinteren, men Studebesætningen meget større om Sommeren, da Gaardene egentlig dreves som Græsgaarde. J den sidste Forpagters Brugs tid, navnlig i Aaret for Hr. Bøggild tiltraadte Toftegaard, var hins Vinterbesætning 26 Køer, 60 Stude og 16 Ungqvæg, som blev godt overfødret til Mai, skjøndt en stor Deel af Engene dette Aar ei bleve bjergede, formedelst Vand; og hans Sommerbesætning var samme Aar 28 Køer og 170 Stude, disse sidste endog for størstedelen meget store, samt desforuden endeel Ungqvæge.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
Over Aarhuus med Fred, d. 6te modtoge vi idag kjøbenhavnsk Post hertil.
Aalborg Stiftstidende, 1845-08-30
Copulerede. I Svendborg, Kjøbmand P. A. Michelsen og Jfr. M. C. Rasmussen.