JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Moniteurens Notte. Havde Lord Wellington havt 40,000 Mand ved Talavera, saa havde han tabt dem, formedelst sin Uvidenhed om Sagernes Stilling; thi han havde marscheret til Madrid og de 2det 5te og 6te Franske Korps havde afskaaren ham fra Tajo. Dette Pralerie af Englænderne er ubegribeligt. Jmedens de besidde den Fordeel at være Herrer over Havet og have saa talrige Armeer og Jnsurgenterne under deres Commando, ere de nødte til at holde sig forskandsede paa Høiene for om deres Skibe, En himmelhøi Forskiel, er det at føre Marschernes og Maneurernes Krig. Hertil mangler Englænderne en maneuvrerende Armee og en duelig General. Jngen af Dellne have de. Jdenkanske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
(Af Statstidenden.) Kiøbenhavn, den 25de Januarii. De Kongelige Ordens-Herolder, ledsagede af et Delaschement af Garden til Hest med Pouger og Trompeter, have i Dag offentligen bekiendtgjort, at Hs. Majestæt Mandagen den 28de dennes i Egen allerhøieste Person præsidderer Sine Ordeners Capitul.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Mandagen den 28de Januarii, om Aftenen Kl. 3 en halv slet, bliver Cour og Apartement ved Hoffet for Cavallerer og Damer af de 3 første Classer i Rangen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Under 23de Januarii har det behaget Hs. Majesta Kongen allernaadigst at udnævne Hr. Ditlev Greve af Reventlow til Brabetrolleborg og Hr. Christian Gre af Reventlow til Pederstrup til Kammerherrer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Batteriet Trekroner, den 25de Januar. I Gaar Eftermiddags kom Nord fra til Ankibs i Renden et Brigskib og en Galeas. Syd fra saaes mod Aften en liden Seiler, af Udseende som en Kaper, at passerede Nord efter. Endeel Driviis begyndt i Aftes at komme Syd fra den gaaer nu med Vandet Nord efter, men saa langt ningdes kan er Søen opfyldt med samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Helsingøer, den 24de Jan. Sundet er frit for Jis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Fladstrand, den 13de Jan. 4 Brigger, som havde lagt indfrosne her siden i Mandags, bortseilede i Aftes, da Jsen brak, og gik Nord paa med stiv Kuling af sydlig Vind og Tykning. J Morges var her alde les aabent; men ud paa Formiddagen kom en Mængde Jis Syd fra, saa der nu igien er tillagt, saa langt man kan see til Søes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Fladstrand den 16de Januar. Farvandet her er nu igien aldeles frit for Jis. De herliggende Kanon joller ere landsatte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Da Maglekilde Papirsmølle i Roeskilde, som stod paa Nippet at sættes ud af Virksomhed, i Septbr. f. A. er solgt til et Jnteressentskab, saa har Fædrelandet derved beholdt et af sine gode og nyttigste Fabrikker. Samme Jnteressentskab, under Navn af Maglekilde Jnteressentskabet, har tillige anlagt et meget betydeligt Strømpefabrik i Roeskilde og dertil kiøbt Kancellieraad Leighs Gaard. Mesteren Hr. Knudsen, som i dette Ærende var sendt til Tydskland, er ogsaa allerede tilbagekomen med 20 Væve og 15 Siende. - Gid flere af vore formuende Handlende, der i disse Tider have Mangel paa virkelig Handel, vilde følge disse Mænds Exempel, og sætte nogle af deres Penge i slige Anlæg!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
J Handelstidenden meldes, at man i Hertugdommene ikke kiender noget til den Ødselhed at bruge Øl nuPaasæt ved Brændeviinsbrænding, og Jacob Burchhard i Bogense nævnes i samme Blad med Haver, som den, der i de sidste 3 Aar ikke har brugt Øl men Bærme til Paasæt, hvilket med Attest fra Stedets Toldindspekteur er gotgjort, og følgelig er han den første, som der har indført denne fordeelagtigere Fremgangsmaade. Af en Jndberetning fra Niels Bagge i Kiøbenhavn sees ogsaa, at denne Mand fra 21 September 1 til Aarets Udgang sidstl. har brugt Bærmen til Paasæt" 48 Gange, og derved svaret 120 Tdr. Øl. Den 17 de var Møde i Selskabet for indenlandsk Kunstflid, hvor, iblandt adskilligt Andet, Hr. Dr. Wends af Kiøbenhavn havde indsendt et Forslag om Smelstedigler af den Masse, hvoraf de saakaldte Jydepotter dannes; og forevistes en ved Hr. Bergstrøm forfærdiget Spølkum af Papirmasse, som skal kunne udholde kogende Vand &c. (Af Hempels Fynske Avis.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Hs. Majestæt har allernaadigst befalet 1) at Løberne og Betientene ved Hvervingen skulle forsynes med et Tegn, som viser det kongelig lag paa en Stang, ved Foden af hvilken der ligge Sønringe Attributer; oven over Flaget sees Kongens Childe med Krone, og neden under Flagstangen den PaHvervings-Contoir, 2) at bemeldte Løbere og Betienter, ved Foreviis, dette Tegn, skulle være berettigede til at forlang ladelse i de Huse, hvor Hvervings Mandskab fogeret, og at Huusverter eller Beboese iker man at indlade dem, hvad enten det er ved Nat eller Dagansefterdres, samt 3) at dette Tegn fremdeles skal hiemle Løberne og Betienterne Adgang til, uden Undtagelse, at eftersøge Hvervings Mandskabet i ethvert offentligt Huus, ikke allene til den Tid om Aftenen, da slige efter Politie Anordningerne maae være aabne, men og efter denne Tid, saalænge Lys i saadanne offentlige Huse er tændt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Hs. Majestæt har allernaadigst befalet: 1. At ved Stykkestes Adskrivning skal en Officeer retoireres til at overvære det af vedkommende Amtmand foranstaltende Syn over disse Heste, samt at modtage de dueligbefundne og for Samme meddele Qvittering. 2. Naar en Hest desuagtet ved Ankomsten til dens Bestemmelse casseres af vedkommende Corps, maa Udrederen, saafremt han ikke vil tage Hesten tilbage, af den kongelige Kasse udbetales den fastsatte Godtgiørelse, imod at Hesten sælges ved offentlig Auction for benævnte Kasses Regning. 3. Saafremt at der maatte være grundet Formodning om, at Vedkommende, der vare beordrede til at besigtige og modtage Hestene, ikke derved have iagttage deres Pligt, bør disse tiltales til at erstatte den kongelige Kasse det, som til Udrederne maatte være udbetalt mer end ved Hestenes offentlige Bortsælgelse er indkommet samt de øvrige dermed forbundne Omkostninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Fredagen den 18de Januar forelæste Hr. Professor Or sted i Videnskabernes Selskab Fortsættelsen af Undersøgelse over de første Grunde til al chemisk Virkning. Fra Hr. Reservechirurg Ludvig Jacobsen var indsendt en angtomisk Beskrivelse over et hidtil ubekiendte Afsondringsorgan i Næsen af adskillige Patteder. Denne Afhandling har fundet Selskabets bifald, og den bliver at indføre rets Skrifter. For denne vakkre Opdagelse har Selskabet tilkiendt Forfatteren sin Medallie i Sølv som et Agtelsestegn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Til Commissionen for Oldsagerne er bleven indsendt fra Hr. Commandeur Arenfeldt den trekantet Steenkniv funden ved Opmuddringen af Kalleboe Strandt fra Hr. Secretair Werlauff, en Metaldolk, funden ved Glavendrup i Fyen; fra Hr. Grev Wedel, en Røgelsekar, som har staaet i Udbye Kirke, fra Hr. R. Colsmann, et meget gammelt men vel conserveret Gevær, indlagt med Elfenbeens Zirater og med en sielden Laasindretning, en meget svær Kaarde med udarbeidet Greb, en Dolk, lignende den ved Stikkestad funden, som Musæet forhen eier, samt en Dolk med Sølvdamskeret Greb, fra Ubenævnte, en Steenkniv, funden ved Brøndbyevester, en Partisan, et Par antiqve Sporer og en Malmgryde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Under 15de Mai f. A. bleve samtlige Overøvrigheder, Danmark fra det danske Cancellie tilskrevne saaledes. Lige som den hidtil herskende Foldom mod Hestekiøds Anvendelse til Føde for Mennesker ganske er overbundet i Kiøbenhavn, og et offentligt Hesteslagterie der bleven indratet, saaledes ønsker Hs. Majestæt ogsaa, at ovennævnte Brug af dette reenlige Huusdyrs Kiød maatte blive al mendelig udbredt i alle Danmark Provindser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Hs. Majestæt forventer at Øvrigheds Personerne, i Samtale med Almuen og paa andre passende Maader, kraftigen kunne bidrage til at udrydde de indgroede Fore imod denne sunde og styrkende Føde; og til den skulde Man, efter allerhøieste Befaling, herved tienststille dem et Antal Exemplarer af et af Forstandemed Veterinair=Skolen, Professor og Ridder af Dan gen Viborg, affattet Skrift om Hestekiedets Spiisning, for at uddeles blandt Underøvrighederne i Deres District, Hs. Majestæt paatvivler ikke. at De jo selv vil bidrage saavidt mueligt til denne Sags gode Fremme, og Allerhøistsamme har bemyndiget dette Collegium til at tilindegives Delm, at Han med allernaadigst Velbebag vil ansee, om De i Deres District kunde finde een eller flere Mænd, der vilde modtage kongelig Privilegium paa et Hesteslagterie, under Samme Vilkaar, som ere bestemte for Hesteslagterier i Kiøbenhavn, nemlig: at enhver Hest, som bliver bestemt til at slagtes, forud skal synes til en examineret Dyrelægge, og at Mærke indbrændes i Hovene til Tegn paa at Kiødet er sundt og spiseligt, samt at Hovene skulle blive hængende ved Kroppen, indtil alt Kiødet er solgt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Ribe, Hs. Majestæts Kongens Fødselsdag høitideligholdtes her paa følgende Maade: Søndagen den 27 1de Jan. om Aftenen opførtes paa Privat-Theatret, Skuespillet Sandheds Belønning. J Slutningen af Stykket gaves et Divertissement af 6 Pak af Byens Ungdom, under hvilket saaes i Transparens Hs. Majestæts Navnetræk, der hilsedes af hele Selskabet med et tredobbelt Hurraraab. Derpaa dansedes en Entres af Danske Norske og Holsteenere i National Dragter. Det hele var ordnet af Stiftamtmand Moltke og fornøiede meget alle Tilstædeværende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Mandagen den 28de forsamlede Selskabet sig hos Hr. Ramsing til en tarvelige Middagsmaaltid, under hvilket de 2de nedens ende Sange bleve afsiungne. Den sidste accomponeredes paa Harpe af Hr. Stiftsphysikus Hansen, dernæst udbragtes vor elskede Konges Skaal under Salutskud af Kanonerne, som den Høist Commanderende ved det her cantonerende Siellandske Skarpskytter Corps til den Ende havde besørget plantet paa Torvet. At fattige Huusarme, ogsaa kunne glæde sig ved denne for enhver Dansk Mandvigtig Fest, blev indsamlet Gaver - Efter Spiisning blev om Aftenen Ball, der varede til 7 den lyse Dag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Døbte. I Domkirken den 27de Jan., Bogbinder Simonsens Datter, Anna Magretha.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Begravede. Paa Domkirkens nye Kirkegaard, den 29de Jan. Mad. Ulricha Augusta Subrog 58 Aar gammel. Begravede. Paa Catharina nye Kirkegaard, den 26de Jan. Karen Madses, 63 Aar gammel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
AVERIISSENTS. Til de Brandlidte i Seest har jeg endnu modtages fra Hr. Pastor Bang i Vestervested 10 Rd. som med de for anmeldte 179 Rd. 5 Mk. udgjør 189 Rd. 3 Mk. 7.1 Forventning af det Kongelige Admiralitets og Commissariats Collegiet Approbation, agte Pris-Commissairerne i Christiansand, ved offentlig Auktion sammesteds den 18de Martii førstkommende, at bortsælge en Qvantitet Vare af de opbragte Skibes Ladninger, bestaaende af Bevis. Jkke seer jeg heller hvad der har bevæget de 3 andre Herrer at være saa brede fordi jeg har sagt om Hr. Weder at han tiener ved en Tobaksfabrik. Naar han som de selv tilstaaer er Commissionair for en fraværende Jnteressent, tiener han jo ham, og faaer han Betaling derfor, hvilket er rimmeligt, tiener han jo for Løn ved bemeldte Fabrik. At sige dette, der seer jeg virkelig ikke noget fornærmeligt. Til Slutning maae jeg erklære at denne Avisfeide er fra min Side aldeles sluttet, da Sagen vil blive afhandlet paa et meere passende Sted, for Domstolene. Hoe den 29de Jan. 1811.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
T T T tersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Placat. Ribe Rectorats Gaard i Sædding, Guldagger Sogn har flere Gange været stillet til offentlig Auction, men da intet antageligt Bud hidtil er skeet, saa foretages endelig Auction over bemeldte Gaard af Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 3 Fkr. 1 en halv Album Mandagen den 11te Febr. næstkommende Formiddagen Kl. slet. Formedelst Mangel paa Leilighed i Gaarden hos des Auctionen i Sønderriis=Mølle, som ligger tæt derved Lysthavende indbydes. Varde, den 29de Jan. 1811.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Tetens. Hos Chirurg Simesen i Fridericia er en 2 Etage Vindovn med Kobber Dørre, Rør og Foed at faae til Kiøbs strax for billig Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
At Skiftet efter afgangne Veier og Maaler Jørgen Thuesen bliver til Slutning foretaget paa Fridericia; Raadstue, Tirsdagen den 12te Februar næstkommende, Formiddag Kl. 11ve tilkiendegives Vedkommende herved af Skifteforvalterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Subskriptions Plan. Hædereminde. over :de faldne Fædrelands=Forsvarere af 2den April 1801.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
J mange Henseender maa det være Patrioten behageligt, at kunne pryde sit Værelse med et nøiagtigt billede af det National=Monument, som er reist paa hine Kiækkes Hvilested, der værnede for Kongen og Landet. Undertegnede har derfor i Kobber afvildet dette Minde, som ved hans Bestræbelser er kommet istand, og smigrer sig med, at det vil blive imodtaget med bifald. Monumentet findes paa Søe=Etatens Kirkegaard, og udgjør en Gravhøi, hvori paa et Fundament af Granit stene er opreist en Obelisk af graat norst Marmor. Fundamentet indslutter en hvid Mormor=Tavle, hvorpaa en Egekrands er udhugget. Foran ved Høiensees 11 Bautastene med de Officerers Navne, som faldt i Slaget Paa Obelisken læses: De faldt for Fædrelandet; og neden under: Medborgeres Erkiendtlighed. reiste Dem dette Minde. Det heele Anlæg er beplantet med Træer og indhegnet med et StakitKobberstykket viser Monumentet fra den nordøstlige Side.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
J Baggrunden sees en Deel af Hovedstaden og dens Volde. Indenfor samme de store Caserner; Rosenborg; runde Taarn og dets Kirke; Reformeert Kirke, Frue samt Petri Taarn. Paa venstre Side staaer en Søe=Ofsiceer, som ved Mindets Betragtning møder sin faldne Vens J syn. - Paa høire Side sees tvende Matroser, hvoraf Han ene bærer 2den Aprildags Hædersmedaille, og fortæl er Broderen om Sebrødersees Helledød. J Midten giør Forældre deres Søn opmærksom paa Hæderskrandsen, som vindes ved Tapperhed. - Længere tilbage fortæller en Qvæstet de Spadserende hiin Dags Tildragelser. J Forgrunden sidder en Kone med Sønnen paa Skiødet hvis Fader faldt i Slaget. Luften er næsten bedækket med Skyer. Vignetten viser det Danske og Norske Vaaben, og et Sværd, omgivne af Laurbærblade hvilende paa Skyer; bag og imellem dem, Solstraaler, hvori i en Bue sees 11 Stjerner. Neden under læses: Den Hæder Heltemodet gav, Den straaler over Tid og Død - Grav. Dette Kobberstykke, 16 Tommer bredt 12 Tommer høit, koster 5 Rdlr. for Subskribentere. Texten underretter Læseren om dette offentlige Monuments Fremkomst; og indeholder Listen over Dem, som har bidraget dertil, samt Regnskab over Jndtægt og Udgift. - Koster 1 Rdlr. Lahde, Hof=Kobberstikker, Gothersgade No. 125. Er Frue=Taaren brændte 1807.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Subskription modtages hos Hr. Giestgiver Ramsing, Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Fredagen den 8de Februarii foretages Licitation over nogen Udbedrelse ved Villef Kirke saasom: Kalkning og Udspekning udvendig, samt nogle Blyeslagers Oplægning. Lysthavere som ville paatage sig at gjøre dette Arbeide forsvarlig, ville behage at møde hos Morten Jensen i Villef hvor Licitationen afholdes og Conditionerne nærmere erfares. Villev den 25de Jan. 1811. For 4 Rd., dito Gravers Pedersen, Kirkeværger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Gaardmanden Niels Mortensen i Schadstrup har seet sig nødsaget at opgive sine Besiddelser og den øvrige Boe til Rettens Behandling. Hans Creditorer indkaldes derfor og det een for alle Gange, følgelig peremtorie, de under Jurisdictionen inden 6 og uden for samme sig opholdende inden 12 Uger a Dato publicationis hujus proclamatis at angive deres Fordringer hos Hr. Tingskriver, Kloppenburg ved Harrebye, derpaa ihændehavende Beviser at producere og vidimerede Gienparter at tilbagelige J de, saa og fremmede Procuratorem af acta her at bestille. Alt ved Straf af Forordningsmæssig Præclusion, med Undtagelse af protocollerede Fordringer. J øvrigt have og saa de, der maatte være skyldig til Fallitboet, eller have noget ihænde samme vedkommende, som Pant og paa anden Maade, sligt i den foreskrevne Tid at anmelde, da de ellers ere underkastet lovlig Tiltale. Rødding i Frøs= og Callund Herredsfogderie, den 12 Januarii 1811. Bertelsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
ustemmer Vadmuld KiøT.bes af Farver Mat 2 Ami Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
En Karl som enten har lært Hjulmager=Profession er ler ønsker at lære samme, kan faae Tieneste hos en Hiulmand, paa gode Vilkaar, naar han melder sig jo før jo kiærere til Adresse Contoiret i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Cours den 22de Januarii. Kiöbenhavnske Bankn. 518 1/4 pCto slettere end S. B. For 100 Rd. Kbynsk. Bankn, i Sl. H. Cour. 9 3 Rd. i St. H. Courant 91 3/4 Sk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-01
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-01
(Af Altona Mercur og Hamb. Corresp.) London, den 15 Jan. (Moniteuren) I et Brev fra Lissabon dat. 29 Decbr. hedder det: MarschalBerredsford er gaaet til den anden Side af Tøjo, tæt til den af Franskmændene besatte Plads. Fiendens Forstærkninger af 18000 Mand, ventedes den 26 til Thomar; en Epoge i hvilken man troer Franskmændene vil foretage sig noget Vigtigt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-01
Siden 2 Dage har der havt store Bevægelser Sted, ved Armeen. Endeel af Artilleriet har faaet en anden Disposition og Generalerne Cotton, SteVard, og Søleman, som havde faaet Tilladelse til at maatte reise til England, have nu faaet Contra Ordre, og maae ufortøyet indfinde sig ved Armeen Over Almeida har Massena faaet betydelige Forstærkninger og man troer ved Armeen, at Lord Wellington vil trække sig tilbage i sin gamle Stilling. Den 14 Jan. Sidste Bulletin fra Windforhar meget bedrøvet Publicum, i det den ganske tillintetgjort Haabet og Kongens hurtige Helbredelse. Alt hvad som hendes os, viser hver velgrundet Hs. Majestæts Forlangende, som han yekrede efter sin sidste Sygdom, var, nemlig : at man der som Forsyne behagede at lade ham falde i sin forrige Sygdom, da maatte tage de nødvendige Forholdsregler, at han ikke skulde nødsages til at tage Regierings=Roeret førend han fuldkommen, var helbredet. Naar man betænker, at der i alle Departementer ligger en saa stor Mængde afgjorte Sager, at de i det mindste 2 a 3 Uger fordre 5 a 6 i Timers daglig Arbeide af Hs. Majestæt ; saa studser, man over det Ansvar som begge Kamrene drage paa sig i det de understytte Ministerne i deres Hegistiske Spistem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-01
Den 11te besøgte Hs. K. H. Prindsen af Wallis, Lord Holland i sit Hotel, hvor han ligger syg af Podogra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-01
Efter de sidste Breve fra Cadix, var Skibet Bul mark ankommen den 19de, men havde istedet for 7, Millioner Plaster kun medbragt 5, hvoraf 1 Million 4 500,000 tilhøre Regieringen og 3 Mill. 500,000 Privatfolk. Desuden havde det en Mængde kostbare Sager ombord. 1 Al Mandskabet fra 14 til 44 Aar, er reqvireret til at giøre Tieneste i Staden. Den gamle Regierings Medlemmer har erholdt Ordre af deres Efterfølgere, ikke allene at rømme Cadir, men selv hele Øen Leon. Man har anviist dem de Provindser hvor de skal tage Boepæl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-01
Vien, den 16de Jan. Efter hertil indtrukne sikkre Efterretninger er Freden nu virkelig afsluttet mellem Rusland og Porten. Af Betingelserne kiender man kun denne, at Moldau og Wallakiet afstaaes til Rusland fra Portens Side.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-01
Den Russiske General Buxhøvden begiver sig efter Forlydende herfra til Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-01
I det Keiserlige Kabinet bemærker man stor Virksomhed. Paa nogen Tid er ogsaa indtruffen flere Con rerer fra Petersborg og Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-01
Fra Frankfurt skrives under 19de Jan. Uagtet Kongeriget Danmark er indviklet i Krig med England, er berøvet sine Kolonier i Ost= og Vestindien og ikke mere kan drive sin forrige indbringende, Skibsfart, saa er dog de forfaldne Obligationer af de Danske Laan i denne Stad, punetlig blevne indløste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-01
Blandede Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-01
(Af samme Blade.) Bryssel. Kanalen ved St. Qventin, som skal forbinde Seinen og Schelden med hverandre, er nu i alle Deele fuldendet. Sommefloden forbindes ogsaa ved denne med Schelden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-01
Jfølge Efterretninger fra Jnsbruck, have Steengiedderne og Ulvene siden Tyrolernes Afvæbnelse, formeret sig saa overordentlig stærk, at disse sidste ere blevne farlige for Mennesker og Qvæg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-01
Vexelhuset Salomon Moses Schnapper i Frankfurt, og Handelshuset J. Franz Wertheemann i Basel have hørt op at befale.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-01
J Mainz Egnen har man nu Fred for Røvere, og Landstrygere, da de ere faldne Retfærdigheden i Hænderne; man hører derfor heller ikke meere til Jndbrud og Tyverier. Derimod giæstes man af Skatte gravere og Hexemestere, som benytte sig af Bonden, Lettroenhed. Saaledes har en fattig Kone opofret sin faa Skillinger og hendes Koe, ja tilsidst solgt sit Huus for at forskaffe nogle Bedragere, der udgave sig for Geistlige, det Udfordrende til Skattegravning, og for nemmelig en saakaldet Sanctissimo, med hvilken man vilde hæve store Skatter af Jordens Skiød.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-01
Udtog af et Brev fra Apotheker Langer i Bul i det Overrihnske, til Forfatteren af den Nederthinske Coureer; om Maaden at undvære Røer Sukkeret: Jeg beklager at Blavlen hos os er saameget forsømt, thi Saften af Blomsterne er Europæernes sande Sukker. Biestadernes Antal kunde uden noget Slags Tab i mindre end 6 Aar formeres til det sikedobbelte, naar man behandlede Bierne efter den bekiendte Maade. Maaden paa hvilken man kan forvandle Honningen til Sukkertopper, er let og ikke kostbar, idet Eddiken og Brændevinen, som man kan trække af den Honning der bliver tilovers fra Sukkerfabrikationen, kan betale Omkostningerne ved Sukker=Raffineringen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-01
Saasnart man i Europa har formeret de nærværende Biestader til det firedobbelte, vil den Europæiske Sukker giøre den Jndiske undværlig, vil kunde haves for lettede Priis, og Prisen paa Voxet blive lige med Prisen paa Talg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-01
Hr. Directeur Jfsland har i sin Theater=Alle manak indrykket en Afhandling om de Tydske Theattres Aftagelse, som indeholder meget Læseværdigt. J samme hedder det: Theatret er ustridig en væsentlig Deel af en Nations aandelige Cultur; de ere ogsaa ny omstunder næsten blevne en sand Nødvendighed; men om de burde være det for alle Stænder, og om det er nyttigt, er et andet Spørgsmaal. Sandt er det imidlertid at de fleste Theatre for nærværende Tid have langt større Jndkomster end for 20 a 30 Aar siden, og dog nærme de fleste sig til Undergang. Hvorfra dette Syn! Hr. Jffland besvarer dette Spørgsmaal saaledes: Anno 1775 var et Personale af 15 til 18 Personer fuldkommen nok for et af de største Theatre, og med dem kunde man opføre Lyst og Sørgespil; nu er et tredobbelt Personale nødvendig. En Pragtsahl, en Skoven Bye, et Fængsel og nogle Kammere, var hele Decorationen; nu udfordres der Templer, Pallaier, Sale, Kasteller &c. Et Dosin Mandfolk- og Fruentimmer klædninger, nogle Uniformer, et Par Notariifdragter et Antal Parykker, et halv Dosin Romerske og Tyrkiske Paaklædninger vare da tilstrækkelige, nu udfordres der Dragter af alle Nationers og fra alle Tidsaldere, kort et heelt Munderingskammer. Ellers havde hvert Theater sit Bibliothek, nu spiller man af Manuskrivter som man ofte maae kiøbe dyrt. J Berlin koster Opførselsen af Stykket Jomfruen fra (Orleans en Extraudgivt af 95 Daler. Wilhelm Tel 64 Daler, Richard Løwenherz 76 Daler, foruden de sedvanlige Udgivter. Men hvorledes skal man forandre den Ting? Skal man give Jomfruen af Orleans uden Pomp, eller og ganske forjage slige Stykker den dog ere vore Theatses sande Prydelse? Jngensinde, Men man vender kuns tilbage til Stykker der har indvortes Værd og rolig Gang, fordres der da et SpeStagel Stykke for at lokke Publikum, da vilge man er en Gang imellem &c.