JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-11
J Følge Efterretninger fra Philladelphia af 14 Julii, er Mr. Blount, Medlem i det nordamericanske Senat, af Repræsentanternes Huus formelig bleven angivet, at han har søgt, at bevæge Jndianerne i Forbindelse med Engelskmændene til Fiendtligheder mod Spanien, og saaledes sætte de americanske Stater i Forlegenhed, ja maaskee endog indvikle dem i en Krig. Han er nu udstødt af Senatet, og man vilde tillige have havt ham hæftet, men han slap med at stille 20000 Pd. Caution, samt tvende Borgener, der hver maae sige 15000 Pd. god for ham. Adskillige andre endnu ukiendte Personer skulle have været medskyldige deri. Da Planen røbedes, som gik ud paa at faae de Engelske og Jndianerne til at angribe de spanske Eiendomme i Louisiana, og Canada, og dertil understøtte dem med americanske Frievillige, skrev den americanske Statssecretair til den engelske Gesandt, der svarte ham meget oprigtig, der var gjort ham slige Forslag, men da han ansaae dem ugavnlige for Engelland, og skadelige for America, havde han ikke givet dem Gehør. Midlertid havde han seet sig forpligtet at skrive til sit Hof derom, men havde nylig faaet til Svar, at en saadan Plan ikke kunde billiges, end mindre antages af Engelland. Men de Personer, der havde gjort ham Forslaget, vilde han ikke nævne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-11
Vore til Lissabon og Oporto bestemte Koffardiefloder, ere efter Regieringens Befalinger endnu ikke afgangne did. Man vil først oppebie Gienkomsten af den Coureer, der er sendt til Lissabon med Depecher, som indeholde Forestillinger mod den Artikel i den mellem Frankerig og Portugal sluttede Tractat, hvorved de udelukkende Fordele, vore Skibe hidtil i de portugisiske Havne have nydt, blive indskrænkede. Skulde denne Artikel ratificeres, skal vor Gesandt i Lissabon have befaling strax at forlade Hoffet, og Lord St. Vincent faae Forholdsbefalinger, der blive deslettere at udføre, da der endnu ere engelske Tropper i Lissabon. Lille, den 29de August. De tvende Gesandtskabers Underhandlinger standse paa nogle Dage aldeles, og det lader alt for meget til, at efter denne Maade at underhandle, Freden ikke saasnart kommer i Stand. Jo mere det franske Gesandtskab søge at undvige de diplomatiske Former, jo meere nyttes disses af Malmesbury, saa at man alt meere og meere bestyrkes i den Formodning, at det brittiske Ministerium i nærværende Øieblik, da det har al Handel i sin Magt, og bloqverer næsten alle fiendtlige Havne af Vigtighed, ingen Lyst har til at slutte Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-11
Paris, den 28de August. Det her udspredte Freds rygte, som den ene Journal skrev ud af den anden, vides nu at have været uden Grund. Directoriet bevarer en ugiennemtrængelig Hemmelighed, angaaende Underhandlingerne, saavel i Udine, som Ryssel, paa nogle Dage paastaaer man, det har sendt Buonaparte befaling at undertegne Fredsslutningen med Keiseren. Den jacobinske Journal des hommes libres, der ellers ivrigen forsvarer alle Directorial-Majoritetens Skridt, dadler dette høyt, og kalder Buonaparte en ugiennemtrængelig Mand, som det endnu er for tidligt at bedømme. Lareveillerelepaux, Directoriets ny Præsident, erklærer sig alt stærkere og stærkere mod 500s-Raadets Majoritet; foruden en meget hæftig Samtale, han har havt med den afsatte Oberst Malo, hvori Laxeveillere med yderste Haanhed talte om, hvad han kaldte Malos Generaler, og som Moniteuren har meddeelt; have især hans tvende officielle Taler, han den 27de har holdt til den cisalpinske Republiks Gesandt Visconti, og til General Bernadette tydeligen lagt hans Forbittrelse mod Clichypartiet for Dagen, da han der talte om dem, der paastode, at Cisalpinerne ikke kunde være frie (egentlig var det dog, ikke kunde være Frankerigs Allierede) uden deres Samtykke, ikke blot som Daarer, men som Mennesker, der havde hængt ved alle Partier, som Slanger, der skulde sønderbide deres Tænder paa Filen, ja i Talen til Bernadotte kaldte han dem endog Friehedsagens feige Overløbere, der vilde sælge Udlændinge og Bourbonner deres Ære og Friehed, undergravede daglig Lovenes Bygning, søgte at væbne Borgere mod Borgere, tænde Borgerkrigens Blus paa ny, opsluge Republiken, og reise Monarkiet paa dens Gruus. Og forsikkrede han tillige, at Directoriet, der ikke vilde erkiende nogen Autoritet, uden dem, Constitutionen har anordnet, og i den Virkekreds, der var hver Autoritet foreskrevet, og aldrig glemme, at hver Autoritet, der hævede sig over Constitutionen, derved ophørte at være lovlig; at Directoriet ikke vilde lade sig kyse af Fiendernes Tal eller Art. Det vil nu komme an paa, hvad 500s-Raadet vil sige til dette Manifest. Et Forspil til den Angivelse, Doulcet har bebudet, findes allerede i Poultiers Journal, hvor der findes et meget mærkværdigt (til at Ulykke uhiemlet) Brev fra en royalistisk Agent i Paris, der angiver Royalisternes Antal i 500 Raadet til 60; man kan altsaa snart vente, at see en ny Angivelse, som den i Conventens sidste Dage mod Cambaceres, Gamon, og flere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-11
Wien, den 30te August. Krigsskatten for de keiserlige Lande for Aaret 1798 er alt resolveret paa samme Fod, som hidtil, og skal med det første igien udskrives. Jnsurrections Anliggendet drives i Ungarn med stor Jver, saa at ikke blot det tilbagestaaende Jnfanterie, men og Resten af Cavalleriet i næste Maaned maae være leveret. De keiserlige Armeer paa Jtaliens Grændser ere i alt over 120000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-11
Mayland, den 23de August. Endelig er Buonaparte i Overgaars Nat reist herfra til Udine (hvor han den 26de endnu ikke var kommet, men ventedes Dagen derpaa) med Oliegrenen i een Haand, og Sværdet i den anden, skulle ikke Fredsunderhandlingerne ufortøvet blive undertegnede, vil strax igien skrides til Vaaben. Krigs anstalterne fortsættes af Buonaparte, og den cisalpinske Republik med al Virksomhed. (Dog mælde andre Efterretninger, at Cisalpinerne hyppig kaste deres Vaaben, og rømme over til de Keiserlige hvilket blandt andet en stor Deel skal have gjort af de 2700, der rykkede ind i Palmannova, ligesom og 4000 emigrerede Venetianer skulle have tilbudet Landon deres Tieneste. Samtlige Stæder paa det venetianske faste Land have paa een i Bassano holdet Forsamling, der varede 15 Dage, besluttet at forlange at indlemmes i vor Republik, og ere deres Gesandte hidkomne med denne Begiering. Man maae nu see, hvorledes Buonaparte afgiør saavel denne Begiering, som Battaglig fra Staden, Venedig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-11
Just nu ere til vort Directorium ankomne to Afsendinger fra Pachaen af Scutari, for at aftale et vigtigt politiske Foretagende, som det hedder. Vore Journaler sige, at hensigten er intet mindre, end at revolutionere det forrige Grækenland, og andre tyrkiske Provindser, da Friehedsaanden stærkt har viist sig i Morea og Candia.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-11
Den polske Legion er af Buonaparte sendt til Romagna, hvorfra den derværende National-Legion har maattet marchere til Varena, i en nærliggende Havn at indskibes til en ubekiendt Bestemmelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-11
Det østerrigske, den 30te August. J Følge Efterretninger fra Constantinopel seer Porten de østerrigske og franske Occupationer af Dalmatien og Corfu, og de franskes Proclamationer paa Morea, samt Brevvexlingen med Maniotterne meget ugierne. J det tyrkiske skee anseelige Rustninger, der vel foregives at være mod de rebelliske Pachaer, men som man tildeels tiltroer andre Bestemmelser. Mange tyrkiske Tropper, og i Albanien blot 30000 Mand, ere indkaldte. Porten holder de revolutionaire Fremskridt paa dens Grændser for farlige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-11
Heller ikke er den franske Gesandt i Constantinopel tilfreds med Portens Forhold mod hans Landsmænd. Constantinopel selv hersker megen Friehedsgiæring, og det hedder end videre, at den oprørske Pacha Basanozi Ogloumed sin Armee vil rykke for denne Stad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-11
Semlin, den 19de August. Den belgradske Consul Jany Calfo har faaet en Stafet fra sin Fader, Storherrens Hofbankier med Bud, han skulde holde alle sine Ting i Orden, da der vare ugunstige Varsler, der syntes at forstyrre den almeene Rolighed. Den franske Gesandt var meget misnøyet med, at hans Landsmænd vare sendte fra Constantinopel, og talte af en høy og bydende Tone, og i Constantinopel gik Ordet overalt, at da de christne Magter sluttede indbyrdes Fred, vilde Tyrkerne rimeligviis blive indvikkede i Krig. – Den ny Pacha af Belgrad har ladet den herværende Grændsetolk spørge om Aarsagen, hvorfor Keiseren lod saa mange Tropper rykke mod Dalmatien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-11
Frankfurt, den 2den September. De i Coblenz samlede tydske Revolutionister have dristet sig at sende tre af deres Middel, som Deputerede, til Hoche, med en Adresse, hvori de bede, at det erobrede Land enten maae foreenes med Frankerig, eller blive en Republik, som den cisalpinske. Ogsaa forlange de Tilladelse, at oprette Nationalgarder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-11
Kiøbenhavn, den 11 September.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-11
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-11
Vinden. Septbr. Varme. V. N. V. 28. J. C. LaN. V. S. V. S. V. V. S. V. V. N. V. AVERTISSEMENT
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-11
Mandagen den 25de Sept. førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 1ste Januarii til den 30te Junii 1796 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme, forinden Auctionen bemeldte 25de Sept. begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence-Sæddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet; bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
Kiøbenhavns No. Aar. litius. Post-Tidende Lom nie. Fredagen, den 15 September. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
Haag, den 5te September. J det gamle Convent er tilsidst den 28de endnu forefaldet en af de meest larmende Scener mellem begge Partier, hvorved det blot fattedes, det skulde kommet til Næverne. Blandt alle 409 Møder, det gamle Convent har havt, var intet saa stormfuldt, som dette. Borger Castrop aflagde Jndberetning, at Provincialforvaltningen i Friesland blev ved, af de 19 forhenværende prindseligsindede Regieringslemmer, at vilde inddrive 700000 Gylden ved Execution, og afslaae Conventens Mægling. Han foreslog: Conventen skulde paa ny skrive til Provincialforvaltningen, og paalægge den at holde inde med Executionsfremgangen; men med dens formeente Erstatningsfordring gaae Rettens ordentlige Vey. Dette Forslag blev endelig vedtaget; men efter de stormfuldeste Debatter. Borgerne Kunken, Holbes, og Gorter udstødte de hæftigste Udtryk mod Forestillingens Ordfører Castrop, og kaldte ham en branisksindet. Borgeren Beyma gik endnu videre, og beskyldte ham, han havde staaet i Forstaaelse med Leiren i Osnabrück. Castrop forsvarte sig ivrigen, og forsikkrede: han havde hverken conspireert med Leiren i Ossnabrück, eller med Prinds Frederik, eller med nogen, og tilbød Justitsen sit Hoved, hvis nogen kunde overtyde ham derom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
J den Tale, hvormed Præsidenten van Casteele sluttede det gamle Convent, saade han: Vore Arbeider ere vel endte; men ikke vore Ønsker. Mange Seire have de Franske tilfægtet sig rundt om os, men endnu smægte vi efter Freden, for at see vor Friehed og vort Fædreland befæstet paa fast Grund. Søe og Vind have endnu ikke tilladt vor Flaade at seile ud, og give et Beviis paa det bataviske Heltemod mod den engelske Flaade. Mangel paa Eenhed har lammet vore Finandskræfter meget, og derved gjort alle, eller i det mindste mange af vore Anspændinger frugtesløse. Denne Forsamling var ikke i Stand til at give Folket en Constitution, som Landet har nødig; dog maae man derfor ikke tabe Modet, men foreene alle Hierter og Kræfter, for at overvinde Vanskelighederne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
Ved det første Præsidentvalg til den ny Convent voterede 86 Stemmer. Pasteur af det moderate Partie fik 45, den hæftige Klædefabrikant Vreede derimod kun 41 Stemmer. Mærkværdige ere de Ord, hvormed Borgeren Schimmelpenningk afslog Plads i det ny Convent. Da han spurgtes, om han var villig at aflægge den for de Deput rede reglementerede Erklæring, svarte han: Jeg har aflagt denne Erklæring i en meget usikkrere Tidspunkt, og vedkiendes den endnu, endskiønt den bestandig vanæres; men jeg vægrer mig nu især ved at love nøyagtig at efterkomme Reglementets Forskrifter, fordi jeg inderlig og af Erfaring er overtydet, at den i Reglementet bestemte Art og Maade at hielpe det nederlandske Folk til en god Statsforfatning, er gandske stridig mod Politik, og beregnet uden al Jndsigt; og fordi jeg er overtydet, at Tænkemaaden hos Nationen, eller hos Majoriteten af dem, der behage at erklære sig over Landets Jnteresse, afviger saa meget fra min, og fra min Overtydning, at jeg ikke meere vil arbeide med paa et Værk, som jeg ikke seer nogen Muelighed at fuldbringe til mine Committenters Fornøyelse. De ny og gamle Repræsentanters Tal er ikke bekiende, da endnu bestandig vælges nye Medlemmer, istedet for dem, der forlange deres Afskeed fra denne Post, eller ikke aflægge ovenomtalte Erklæring. Blandt disse sidste er, foruden Schimmelpenningt, ogsaa de Leewe, Ram, Ledebaer, Ketie, Prof. van Rboer, og Hartog. Det ny Convent har alt valgt sine Jnterimssecretairer, de ere to af hvert Partie, Ploos van Amstel og Beyma, og Kantelaar og van Sitter. Conventens ere bestandige Secretairer gaae af: i næste Uge vælges deres Eftermænd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
De forskiellige Commissioner, der forestaae den udøvende Magt, ere endnu hidtil blevne i deres Forretninger. Man veed nu, at den ny Constitution over hele Republiken er forkastet med 108761 mod 27955 Stemmer; altsaa omtrent 4 mod 1.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
Blandt de nyvalgte ere et Par af den jødiske Nation: Bromet og Lenion, et Par lærde og agtværdige Mænd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
Frankfurt, den 2den September. Foruden den Beslutning, Jntermediair-Commissionen i Bonn har offentlig bekiendtgjort, angaaende Trykke og Skrivefriebeden, har og General Hardy den 26de August, til Fordeel for adskillige Jndvaanere i Coblenz, udstædet en Befaling, der i det væsentlige lyder paa, at da adskillige Jndvaanere der i Staden, for at bekiendtgiøre deres Meeninger og Friehedsgrundsætninger, havde anholdt om Trykkefriheden; og det i Betragtning af deres gode Hensigt at oplyse Folkenes Aand, og undervise dem i de Rettigheder, de af Naturen have faaet, var retfærdigt at beskytte dem mod Forfølgelse, erklærede han i Følge deraf, at de skulde have fuld Raadighed til, ubehindret at kundgiøre, og uddele deres Tanker saavel i Tidender, som offentlige Opslagsædler, at Bogtrykkerne i Coblenz ikke under Straf af, at deres Værksted skulde lukkes, maae vægre sig offentlig at meddele de Skrifter, der overgives dem; men at alle slige Skrifter skulle være undertegnede, og at i Tilfælde, at de kunde bidrage noget til at forstyrre den offentlige Rolighed, de, der have undertegnet dem, skulle være ansvarlige derfor, men naar i modsat Tilfælde nogen Jldesindet skulde tillade sig Anmærkninger over deslige Skrifter, giøre dem latterlige, prøve at reise Oprør mod Forfatterne, eller forfølge dem med Trudsler, skulde disse straffes, som Urostiftere. Strax derpaa blev den bekiendte Opfordring baaret fra Huus til Huus; men Underskrifternes Antal var ringe. Man troer, deres Ansøgning, om at oprette en National-Garde, vil blive dem afslaaet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
Lieuried, den 30te August. Den franske Rhin og Mosel-Armee har udstrakt sig ned af Rhinen, indtil Boppard, ja selv til Waldesch, en halv Miil fra Coblenz. Sambre- og Maas-Armeen holder derimod endnu Coblenz besat. At de tvende Armeer ere nu komme hinanden saa saare nær, har givet Anledning til giensidige Protestationer mellem deres Forposter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
Wien, den 2den September. Fredsrygtet bestyrkes. I Hovedsagen er alt for det meeste bragt i Rigtighed, General Buonaparte har alt siden den 25de været i Udine, og i Gaar bragte en Coureer det keiserlige Hof saa gunstige Tidender, at der strax derpaa gik Befaling til de tvende første Afdelinger af den ungerske Jnsurrectionsarmee, at holde inde med videre Fremrykning, og indtil videre at gaae i Cantonnering, som og alt er skeet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
Her har man i Dag fra en respectabel Haand den Beskeed, at egentlig følgende franske Forslag har bragt den saa ønskede Fredsslutning saa nær til Ende. Den cisalvinske Republik faaer Fæstningen Mantua, og betaler derfor til Keiseren 10 Millioner. (Paa samme Tid har Mantua af Buonaparte faaet en aldeles fransk Organisation. Gardasøen indtil Peschiera skal udgiøre Grændsen, og selv Fæstningen Peschiera afstaaes til Østerrig. Fra Peschiera skal, for at lægge hele det veronesiske under Østerrig, drages en Linie over Somma til Parzana ved Adige, men forresten Adige til sit Udløb i Havet udgiøre Grændsen. Paa denne Maade fik Keise ren største Deelen af det veronesiske, hele det vicentinske, paduanske, feltrinske, Ducato de Venetia, og hele Friaul.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
Den cisalpinske Republik fik derimod blot Bergamo, Brescia, og Rovigo.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
London, den 1ste September. Dagens Hoved rygte er desværre snarere en Afbrydelse af Underhandlingerne, end nær forestaaende Fred. En Ministerial=Tidende angiver nemlig følgende, som de Forslag, under hvilke Letourneur har tilbudet Malmesbury Fred: At tilbagegive Frankerig alle Erobringer, de i Toulon tagne Skibe, samt Skadesløsholdelse for de brændte, afstaae Titlen Frankerigs Konge, og forandre den engelske Søefarts Act, tilbagegive Spanien alle Erobringer, og afstaae Gibraltar, tilbagegive Holland alle erobrede Eiendomme, selv Cap, samt alle i de engelske Havne siden 1795 opbragte og anholdne hollandske Skibe og Eiendomme. Fra Gesandt Eden i Wien kom i Gaar ligeledes en Efterretning til Grenville, at Demnitiv-Fredens Slutning fandt Vanskeligheder formedelst Mantua; hvilket man her anseer gavnligt for Engellands Tarv, da vor Fred i Ryssel sikkerlig torde blive endnu sværere, hvis Freden i Udine kom i Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
Løverdags Hoftidenden leverer Depecher fra Lord Vincent, som mælde, at Angrebet paa Teneriffa er mislykket; de Engelske have der liidt et temmeligt Tab. J Jrland er opdaget en ny Sammenrottelse af Defenders, der havde bestemt den 27de August til at myrde mange Regieringsvenner, men bleve forekomne. J Skotland. vedvarer Opstanden mod Miliceacten, og volder blodige Scener.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
Altona, den 12te September. En overordentlig Coureer har bragt den overmaade vigtige Nyhed om en i Paris paafulgt Revolution til Holland. Natten fra 4de til 5te bleve Broerne og de vigtigste Poster i Paris besatte med Kanoner, begge Raadenes Sale sværrede, og omgivne med Soldater. Carnot flygtede, Barthelemy er hæftet, hvilket ogsaa skeede de fleeste Deputerede af Clichypartiet, hvoraf 50 til 60 bleve dømte til Deportation. Begge lovgivende Raad havde samlet sig i Chirurgie- og Odeonssalen; hele Paris blev roeligt ved dette store Optrin. Af Entraiques Papirer skal man have opdaget en forhenværende Forbindelse mellem Prindsen af Conde og Pichegru.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
Paris, den 3die September. Alt, hvad der foregaaer i og uden for i Lovgivningen, vidner om den stedse større Spænding mellem begge Partier, og man anseer et Udbrud af Jacobinerne mod de moderate for meget nær forestaaende. (J Følge næstforegaaende Artikel skulde det allerede være løsbrudt, og vel har man ikke saa langt gaaende Efterretninger her fra selve Paris, men selv det, at her med denne Post kun er ankommet det halve af det sædvanlige Antal Moniteurer, synes at vidne, at der maae være forefaldet et Optrin). Mange af de moderate Deputerede skulle deru over ikke meere tilbringe Nætterne i deres Huse, have bortsendt deres Koner fra Paris, ogsaa søge mange Borgere Pas, for at komme herfra. Derimod ile de meest erklærede Terrorister, og mange forhenværende Conventlemmer, blandt hvilke Du hem og Fouche fra Nantes hertil. Directoriet har alt afsat over 60 Administrateurer i de forskiellige Departementer, for at give dem Eftermænd, det bedre kan lide paa. Ligeledes ere i de sydlige Departementer alle Chefer over Tropperne afsatte, og Officerer af den italienske Armee komme i deres Sted. Raffet, forhen Chef for Parises Nationalgarde - siden indvikklet i Vendemiaire Sammenrottelsen – er bleven hæftet, og sat i Madelonnatte Fængslet. General Cherin, der nys i Moniteuren meddeelte en officiel Beskrivelse over den smukke Fest ved Hoches Armee, er i General Kirks Sted udnævnt til Chef for Directoriets Garde; det hedder og, at Moreau skal være afsat, eller kaldt til Paris, og at Hoche midlertid har faaet Rhiin, og Mosel Armeen at commandere tillige med sin. (Alle disse Forvarsler synes vist nok at bebude, at ovenstaaende Beretning kan være sand, ogsaa har allerede Doulet for en Tid siden forudsagt, at der med første vilde fremkomme en saadan Conspirationsliste, hvorpaa han haabede ikke at være glemt; men at den skulde være fundet i Antraiques Brevtaske, synes, efter hans i Archenholtzes Minerva meddeelte Brev til Buonaparte, ikke at formode, som det heller ikke stemmer med den gientagne Forsikkring, at i denne, da man tog den, intet af Betydenhed indeholdtes).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
Odense, den 13de September. Ved Avisens Slutning indløber her den ulykkelige Efterretning, at det meste af Nyborg Bye ligger i Aske. Jlden begyndte i Hiørnegaarden ved Strandporten i Mandags Aftes henimod Kl. 9 ved den gyselige Storm vi havde af Sydost; og efter at Gadens hele første Længde mod Vesten ved Strandvolden var brændt, gik Vinden til Syden og siden vestlig, hvorved da den hele Fiirkant af Byen fra Strandvolden indtil Landvolden med alle derimellem værende Gader blev Jldens Rov. Den var i Gaar Morges endnu ikke standset, da var ogsaa Raadhuset begyndt at brænde, og da Vinden nu var vestlig, frygtedes ogsaa for Kirken. Denne Ulykke er dobbelt haard for de Brandlidte, nu da Vinteren er forhaanden, og de som efter sidste betydelige Jldebrand i Fior havde faaet deres Gaarde reiste igien, ere nu saa uheldige, at disse nye Bygninger, som atter ligge i Aske, endnu ikke vare assurerede. Den Vestre Ende af Byen og noget af den Østen synes altsaa at være det eneste der bliver frelst, endskiønt ogsaa denne sidste vil staae megen Fare, ifald ikke Kirken skulle reddes. (Mundtlige Efterretninger sige. den nu at være standset, og angiver de afbrændte Bygningers Tal til 140.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
Kiøbenhavn, den 15 September. Ved Auction solgt den 14de September Huset, No. 97 i lille Torvegaden paa Christianshavn til Malermester Lars Povelsen Lange for 3101 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
Den 15de September, afg. Proviantforvalter Gu des Boes Huus i nye Vestergade til Renteskriver Drachardt for 2800 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-09-15
J Tallotteriets 628 Trækning i Altona, den 12te September, udkom følgende Nummere: Confirmations-Bannen, som efter Kongelig Befaling skal bruges ved Confirmations-Acten, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Sk., hæftet 4 Sk. AVER TISSEMENT