JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-03
Velmeente Erindringer fra Kiøbenhavn. Hr. Hempels For nogen Tid siden gav De i Deres Aviser et Vink til Vedkommende om den svineagtige Opgang til Rundetaarn; i Politievennen har det samme tvende Gange været paaanket. On nogen Forbedring i denne Henseende bliver foranstaltet, skal jeg nærmere give mig den Ære at berette Dem; for nærværende Tid er Veien til Indgangen til Kongens Bibliother ikke et Haar bedre, ved Enden af Burgangen paa Slottet, som vender mod Indgangen til Bibliotheket, ere ikke alleneste en Hoben væmmelige Skarndynger og Vandløb, hvorved enhver Forbigaaende maae ækles; men desforuden er næsten Gangen fuld af Vogne, saa man, hvis man ikke vil gaae ud i Skarnet og springe ned af en høi Muur paa Gaden, ofte nødsages til at giøre nogle Spring over Vognstænger og Vogne. - Mig synes at dette kunde forebygges ved det, at den Soldat, som staaer Post uden for Tøihuset, kunde posteres ti Skridt længere hen, saa kunde han dog have Tilsyn med at ingen Ureenlighed blev sat der; og Vedkommende tvivler man ikke paa vi jo nok foranstalte de paaankede Vogne bortskaffede, naar de blive gjort opmærksom paa den Ulempe, disse foraarsage deres Medborgere. Ønsker til Politiet i Odense. Foruden saa mange andre Betlere, gaaer iblant andet en stor Dreng næsten daglig i Vestergade og trygler Skillinger af Bønderne, ved at forelyve dem en stor Deel og sin fader= og moderløse Tilstand m.m. Det var derfor at ønske, om Politiets Øine ogsaa engang maatte falde paa denne Person (der gaaer i en grøn Kiole, med graae Hue, og er meget bleeg at Udseende, hvorfor han ogsaa almindelig kaldes den Blegge og sørge for at han med saa mange andre Ørkesløse, kunde blive anbragt til noget Nyttigt og ikke skulde opvore til Statens Afskum. Vurde der ikke anbringes et Stakit omkring den gamle Graaebrødre Kirke, at ingen Forbigaaende engang skal faae Hovedet knuset af de saa jævnlig nedrullende Tagsteen;
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-03
AVERTISSEMENTS. Credi= og Debitorer i Stervboen efter Gaardfæsteren Jørgen Marcusen boende ved Odense Byes St. Jørgensport hans afgangne Hustrue Maren Jensdatter, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, de første for at anmelde og ved lovlige Beviser at legitimere deres havende Krav og Fordring og de sidste for at betale til Stervboet hvad de maatte være skyldige. Graabrødre Kloster den 1ste April 1799. Holmer. N. H. Alle almindelig brugelige Sorter have Urtesive bekommes fremdeles, som hidindtil, udi indeværende Aar sunde og friske, af bedste Arter og til billigste Priser hos underskrevne, Ved hvem ogsaa fra næstkommende 1ste Maji af fortsættes de Linned Blegerie her ved Byen baade med og uden Eiernes Forarbeidning og Tilsyn, som Hr. Thun ved Bortflyttelse herfra efterlader, Beste Behandling i alle Henseender forsikres og Vilkaarene for Blegen erfares behageligst i Riibe Kloster hos Ussing. Paa et Sted, som er assureret i Brandkassen for 570 Rdlr. og med Jorder tareret for 1200 Rdlr., forlanges 700 Rdlr. til Laans til førstkommende 11te Junii Termin; nærmere Efterretning faaes paa Adressecomtoiret. Hos Bogtrykker Faber faaes. De første Grunde af den anvendte Mathemmatik, en Lærrebog til at bruges i de efter den ny Plan indrettede lærde Skoler, af Linderup, 2 Mk. 8 s. Anthropologie, indh. Beskriv, over det menneskelLegem, Regler for Sundheden a. af Funke, 3 Mk. Haandbog i nyttige Kunster og Haandarbeider, ib. 3 Mk. 8 s. Himmelen paa Jorden, af Salgmann, ib. 5 Mk. 12 s. Ruslands Keiserinde Kartarina 2 Levnet, to Dele, ib. 11 Mk. Bechmanns Technologie, Kundskab om Haandverker, Fabriker a., 8 Mk. Friedrich Brack, eller en Ulykkeligs Historie, to Dele, ib. 7 Mk. Peder Jensens A, b, c., og Læsebog ib. 24 s. Birkners samlede Skrifter, 3die og sidste Deel, med hans Portrait, ib. 5 Mk. Hamborgs Fattigvæsen, med Anmærkn, over Fattigvæsenet i Almind. af Boye, ib. 28 s. Der er ingen Ende paa vor Lykke, naar den bare blev ind præket os ret; en Fortsætt. af Clausens Præken, h. 6 s. Sye naalen og Eenskillingen, 14 s. Til Udgiveren af Politievennen, h. 10 sk. Pillegrimmen, 2 Mk. 12 s. Kort Underviisning i Haugekunsten af Gartner Steen, 1 Rd. Genipersen, et poetisk Lærredigt, 8 s. Tabel over stemplet Papirs Brug, 8 s. Renters Beregning 8 s. Capitelstarterne fra 1660 til nærværende Tid, 8 s. Mandtals=, Af= og Tilgangs=Lister, 2 s. Arket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-03
Hos Modehandler Aument i Nedergade er nyelig ankommen meget smukke Hatte for Damer, i en ganske nye og moderne Smag, saa at jeg tør forsikre at ingen kan forskrive dem smukkere nogen Steds fra, ligeledes nyemodens Hovedtöier, nyemodens LivbaandSkoeblade af Carduan i en nyere Smag end de forrige har været. B. Anmont.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-03
Et Fruentimmer af god Opdragelse ønsker sig en Kondition i en Præstegaard eller hos en Forpagter paa Landet som Huusjomfrue, for at informere Børn i Syening med andre Fruentimmernetheder, samt tillige, om det forlanges, at gaae med i Huusholdningen. Anviisning faaes paa Adressecomtoiret Et ungt Menneske, der er konfirmeret, har skikkelig Opdragelse og skriver en god Haand, kan strax som Skriverdreng, blive antaget hos en juridisk Embedsmand. Adressekomtoiret anviser. Patermann paa Nørregade giver Anviisnig hvor godt Kløver= og Mahøe er at faae i lispundviis for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-03
Hvor 10 Lpd. god dansk Humle faaes tilkjøbs, samt hvor her i Byen en Prøve af samme forevises, erfares paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-03
Af det mig allernaadigste anfortroede Tranekiær Amts Lægd Stoense Sogn, er Reserven Jens Christensen Stoense, som staaer anført i Rullen under Litr. E gammel Nr. 154 og nye No. 109, 20 Aar 64 og en halv Tomme høi, med Ve tegning: Staaer slet paa Fødderne, udygtig til Soldat, uden anbefalet Rigtighed bortgaaet fra sit Opholdsted hos sin Fader Christen Pedersen paa Grevskabet Langeland; Thi bliver bemeldte Reserve herved efterlyst med tienstligst Anmodning til alle og enhver, at de som maatte være hans Opholdsted bekiendt, derom behagelig ville underrette mig Nyborg og Tranekiær Amts=Comtoir den 14de Mart. 1799. Schumacher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-03
Kammerherre og Amtmand over Nyborg og Traneliær Anter. Clin, en Fortsættelse af Maanedsskrivtet Jydernes Ven, Martii=Heftet, kan nu af Subskribenterne afhentes her paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-03
I Bogense Kiøbstad er ved Døden afgaaet Præste Enken Ane Kirstine Lundagers født Bøgvad, og hendes efterladte Boe er strax efter Dødsfaldet taget under lovlig Behandling, ved hvilken Leilighed følgende den Afdødes Arvinger bleve anmeldte: 1) En Broder Christian Begvad Toldkasserer og Postmester i Bogense. 2) En Søster Marie Gregoria Bøgvad ligeledes i Bogense. 3) En Søster, som skal boe i Randers og være Enke efter en Forpagter Næss. 4) En Søster, som havde været i Egteskab med Skipper Stephan Madsen i Kierteminde; men var død og har efterladt sig: a, En Søn Mads Stephansen, som ogsaa var død, og har efterladt sig en Søn og en Datter, hvoraf den første skal opholde sig i Bogense og den anden i Holsteen. b., En Datter Christine Stephansdatter givt med Visiter Thorsen i Kiøbenhavn. c. En Datter, Birgitte Stephensdatter givt med Skovfoged Neumann i Steenderup. Disse skulde være Arvinger paa den Afbødes Side men da der er oprettet giensidigt Testammente imellem hende og hendes for længe siden afgangne Mand Sognepræst Got frød Lundager af Bogense, hvorefter Boen ved den Længstlevendes Død skulde deles til begges Arvinger, saa blev ogsaa søgt Underretning, om der endnu maatte findes nogen i Live, der som hans Paarørende kunde have Arveret, samt i saa Fald hvem og hvor disse vare; men herom kunde de tilstædeværende ikke meddele mindste Oplysning; De her anførte afg. Mad. Lundagers Arvinger, og om endnu flere paa hendes aller hendes Mands Side skulde findes, blive altsaa herved indkaldede, at melde sig til de i Loven fastsatte Tider; de myndige selv eller ved lovlig Fuldmagt, Enker med Laugværge, de mindreaarige med Curator, og de umyndige ved Formyndere, at lagttage deres Ret under Skiftet. Ligeledes indkaldes og Stervboens Credi= og Debitorer, samt alle andre som maatte have noget ved Skiftet at erindre, at melde sig i Stervboet eller hos undertegnede Skifteforvalter, da enhver skal vederfares lovlig Ret. J øvrigt meldes til behagelig Efterretning, at Boens Aabning foretages den 26de Martii førstkommende. Vigerslef den 29de Februar 1799. I. F. Boesen. Anseige fur Buchhandlerund Lesegesellsehaften Jn bevorstehender Leipziger Jubillat=Messe erscheinen be uns følgende Neue Verlags=Artikel Apologie for die unterdrukte Doctorschaft des Herrn Dr. Lenhard und dessen Gesundheitstrank fur Schwangere. Den Quedlingburger Concilium gewidmet. 8. Briese an Henriette. - Ueber die Würde, die Pflichten, die Rechte und Vildung des weiblichen Geschlechts. 3. Auch unter den Titel: Huldigung dem Genius des weiblichen Geschlechts. Erfahrungen eines jungen Land=Predigers im er sten halben Jahre seiner Amtsfuhrung. Jn Briefen an seinen afademischen Freund. 8. Die verwegenen Gelubde. Nach den Voeux tomsraires den Grasin Genlis. 2 Theile. 8. Gran Mannchen; oder die Burg Rabenbühl. Eine Geister=Geschichte von Sophie Albrecht. 8.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-03
Journal der nenesten Veltbegebenheiten, 5 Jahrgang 1 4r Heft. 8 brochirt. Wird monatlich fortgesent und versandt. Schmieder Dr. Neues Journal for Theater und schöne Kunste, 11 Band mit Einem color. Kupfer. 8. Dessen dramatische Beytrage for die deurschen Bübnen. 11 Theil, entbalt: 1) die Racher. Tranerspiel in 5 Aufzügen von Dr. Schmieder. 2) Arur. König vor Ormus. Oper nach Beaumarchais von Dr. Schmieder. 3) Adelheit von Teck, Ritter=Schauskiel in 5 Auftugen von Elise Bürger. 8. Jedes dieser Schauspiele wird auch einzeln verkauft. Sophie von Beauregard. Ein Chstands=Gemalde. 11 Theil mit 1 Kupfer von Bottger ans Dresden. 8. Verlags=Gesellsehaft in Hamburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-03
Paa ovenstaaende, saavel som alle andre tydske Skrivter modtages Bestillinger hos S. Hempel i Odense. Følgende kostbare Værker ere for vedsøiede Priser hos mig i Kommission at bekomme: Ulyss. Aldrovandi opers omnia. Kiil Foll. Meget got konserveret, med en stor Mængde smukke Træsnit, i 13 forgyldte Franskind. 100 Rdlr. Hortus indicus malabaricus per Heur, van Rhede tot Dragkestein. &c. Kil Voll. cium indice generali. Med næsten 800 prægtige, store Kobbertabeller. 120 Rdlr. Hortus Eystettensts, Il Voll. Med over halvfierde hundrede smukke store Kobbertabeller. Den sieldneste Udgave med Vinterblomsterne, som fattes i mange Exemplarer. 60 Rdlr. Mart. Lister historia s. synopsis methodice conchyliorum. 11 Vol. Med over 1080 smukke Kobbere, 60 Rdlr. Le grand Dictionnaire historique &c. par L. Noreri, Tom. L. Vile, (derniere edit.) 30 Rdlr. Hortus Clissortianus med 36 store prægtige Kobbertabeller. 20 Rd. Hippoliti Salviani aquatilium annimalium historia. Et sieldent Værk med mange smukke Kobbere. 24 Rdlr. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-03
Paa Adressecomtoiret faaes Om Mavekrampe, dens Aarsager og Helbredelse, af Dr. Schluter, 2 Mk. 12 s. Physikalsk Bibliothek for 1795, 96 og 97, 3 Rd. Aargangen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-03
Bibliothek for Physik, Medicin og Oeconomie, 126 Hefte for 1798, a 24 s. Fortællinger af A. F. Just, 1ste Bind i 4 Hefter, 1 Rd. Den Mannheimer Almanack und Taschenbuch au das Jahr 1799, med 12 Kobbere, i Foutteral, 4 Mk. Danskes Reiseiagttagelser, et Fierdingaarskrivt, 1ste Binds 1ste og 2det Hefte, a 3 Mk. Gynæologie, eller over Møedom, Samleie og Ægteskab, 1 og 2 Deel, 1 Rd. 4 Mk. 8 s. Boyesens Veiledning til huuslig Lyksalighed, 2det Oplag, 1 Rd. Amalie Sekkendorf, en liden Piges Historie, bestemt til Sædernes Dannelse, især hos den qvindelige Ungdom, 20 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-03
Dr. Mangors Underretning og Frugtsommeliges og Barsel koners Levemaade og Pleie, 24 s. Hallagers Thiemmes God mand eller den danske Børneven, 5 Mk. Prof. Abildgaards danske Heste= og Qvæglæge, 24 s. Bøttichers Viink til Forældre, Opdragere og Ynglinge om Selvbesmittelse, 1 Mk. Carl von Carløberg, eller om den menneskelige Elendighed af Salzmann, 6 Dele, 3 Rd. Todes Forsøg til en Sundheds=Katekismus, 1 Mk. Barhedts Haandbog i Moralen for Borgerstanden, 2 Dele, 5 Mk. Veiledning til at bygge Huse af Jord, m. K., 1 Mk. Gumal og Ling, en Historie for Ungdommen til Fornøielse og Nytte, 3 Mk. 12 s. Condorcet om den menneskelige Aands Fremskridt, 5 Mk. 8 s. Bagatellen romantischen Jnhalts, m. K., 1 Rd. Ueber den, Einslus der Leidenschaften, von Baronin Stael v. Holstein, 7 Mk. geh. Jelle, oder das Morlachische Madchen, 2 Th., 9 Mk. Haandbog for dem, som ei ere Hestelæger, 1 Mk. Trykp. og 20 sk. Skrivp. Wolsteins Anviisning til Føllenes Behandling, 8 s. Halvtredsindstyve nye Viser, 8 sk., Skrivp. 14 s. Filosofiske Afhandlinger til Kundskabs, Smags og Dyds Udbredelse, 3 Mk. 12 s. Franz W., Morderen af Tungsind og religiøs Overtroe, 20 sk. Mag. Hansens Betænkninger over de lærde Skoler, 28 sk. Collers Bedømmelse af Birtners Bog om Trykkefriheden, 2det Oplag, 24 s. Rochows Menneskekatekismus, 1s. Ejusd. Materialier a. 8s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-05
Krigskuepladsen i Tydskland. Mellem Erkehertug Karl og Jourdan er det endelig kommet til en hæftig Træfning, hvilken begyndte den 20de Martii og endnu den 21de fortsattes med fordoblet Kraft. Men da alle offici elle Efterretninger endnu mangle, er det umueligt at kunne bestemme noget med Vis hed om det endelige Udfald. Derimod melde tydske Privatbreve (de eneste, som haves) eenstemmigen, at de Keiserlige have beholdt Overhaanden. Følgende er et kort Udtog af de Beretninger, som indeholdes i samme: Den 19de havde Erkehertug Karl sit Hovedqvar. teer paa Slottet Ummendorf (Sydlig for Bieberach) saa at der ikkuns var 6 Mile imellem hans og JourdansHovedqvarteer (Pfullendorf), hvorfor ogsaa begge Armeers Forposter stode tæt ved hinanden. Den 20de kom en fransk Adjutant til Generalmajor Fyrst Schwarzenberg (som stod ved Schussenried og kommanderer en Brigade af den Østerrigske Avantgarde) og spurgte, om den forlangte Erklæring af det Viener Hof var ankommen, Da Jngen vidste noget hertil, saa erklærede han i Direktoriets Navn Krigen, og var neppe borte, førend Franzoserne begyndte deres Angreb. J Begyndelsen maatte de Keiserlige vige noget, men sloge siden Fienden tilbage og gjorte endeel Krigsfanger. Nu gjorte Karl den 21de Kl. 10 et Angreb paa Franzoserne; Fægtningen varede til Kl. 4 om Eftermiddagen, og var saa heldig for de Keiserlige at Franzoserne bleve nødte til at vige med et betydeligt Tab. Dog kunde det ikke komme til noget formeligt Slag, da Jourdan allevegne trak sig saaledes tilbage, at hans Hovedqvarteer den 23 skal have været i Engen(3 Mile fra Schaf hausen), og Karls derimod til samme Tid i Hochengenhei m. General Vandamme skal derpaa d. 22de være brudt og fra Gammerdingen, for, efter Forlydende, at støde til Jourdan. De hæftigste Fægtninger forefaldved Saulgau, Pfullendorf og Aschhausen. J Egnen ved Mengen (tæt ved Donauen) bleve Franzoserne over. fløiede af det Keiserlige Kavallerie og mistede 800 Fanger. Overhovedet vil man angive Franzosernes Tab i disse to Dage til 3000 Md., og som Beviis paa den Heftighed, hvormed der blev fægtet, fortælles, at den franske General Molitor blev dræbt, at Lefevne mistede en Arm og (som sædvanlig) en Hest blev skudt under Jourdan. Endnu andre tage General Lefevre til Fange med 6000 Md. Det vil nu komme an paa, hvor me meget der af alt dette vil blive bekræftet i Officialberetningerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-05
Jfølge Breve fra Lindau er General Bellegaarde, med et stærkt Korps rykket frem over Arleberg (mellem Jnspruck og Lindan) til Feldkirch, hvilken Post han nu skal forsvare, medens Hotze er med 12000 Mand marscheret til Lindau (hvor han ankom den 21de), for, som man troede, at begive sig til Burchhorn (ved Bodensøen), hvor Franzoserne vare indrykkede den 20de. Af en Official beretning om de nyere Krigstildragelser i Tyrol, som læses i den Viener Hoftidende, sees, at det, efter et forgiæves Angreeb den 16de, lykkedes Franzoserne Dagen derpaa at fordrive General Landon fra Bor mio, hvorpaa de trængte frem til Martinsbrück, og gjorte flere gientagne Angreb paa den Keiserlige Genera Alcain, som havde posteret sig ved Nanders; men bleve hver Gang Slagne tilbage med stort Tab. 600 Franzoser. som til samme Tid gik over Spiesbierget giennem Mühldalen, for at falde Østerrigerne ved Martinsbrück i Ryggen, bleve trængte tilbage og forfulgte af 2 Keiserlige Kompagnier som gjorte 347 Mand til Krigsfanger. J Tydskland glæder man sig over, at Franzosernes Plan, som man meener har været at omringe Erkehertug Karl, er tilintetgjort ved disse mislykkede Angreeb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-05
Tydskland. I det Keiserlige Hofbogtrykkerie i Vien skal alt være en Proklamation til alle Østerrigske Undersaattere, i Anledning af Krigens nye Udbrud, under Pressen. Ligesaa tales om en nye Rekrutering af 118000 Md. Enten det Russiske Hielpekorps under Rosenberg skal komme til Tyrol eller Jtalien, mener man først vil kunne bestemmes naar det har naaet Villach i Karnthen. General Melas (som igien er opstaaet fra de Døde) beholder nu Kommanden over Østerrigerne ved den Jtalienske Armee, og Grev Suwarow skal kuns egentlig anføre de Russiske Trop. per. Breve fra Vien melde fremdeles, at det Condeske Korps alt den 6 Mart. er opbrudt fra Dubnotil de Østerrigske Grændser. - Geistligheden i Bruch. sal er af den franske General Ney paalagt en Kontribu. tion af 200000 Livres. J Schwaben betale Franzoserne alle Fornødenheder med Beviser, og adskillige Stæder betale de franske Generaler for at faae Salvegarder. Hele Overschwaben maae ogsaa giøre store Leverancer til den Keiserlige Armee. - J Rastadt voxer Misforstaaelsen, mellem Grev Metternich og den Kurmaynziske Gesandt. Hiin gav den 21de Rigsdeputationen den mundtlige Erklæring: at han ikke kunde tiltræde dens Beslutning af 2 Mart. (S. 143), fordi Kongressen i samme synes at tilegne sig Ret til at deeltage i Rigsdagens Raadslagninger, og det var mueligt, at Keiseren og Riget kunde tænke ganske forskielligt fra Fleerheden af de Deputerede. Dagen derpaa forebragte den Kurmaynziske Gesandt i temmelig stærke Udtryk sine Grunde imod denne Erklæring. I en Proklamation af Øvrigheden til de Ø. sterrigske Undersaattere formanes disse til Troskab mod Landsfyrsten, da de - som det hedder -, maae være overbeviiste om, at de tilhøre den beste Monark, at man neppe kan tænke sig en mildere Regiering, og at en lykke. ligere Statsforfatning neppe er mueligt. - Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-05
Den 11 f. M. er den nye franske Overgeneral Scherer ankommen til Maylland. General Gauthier skal efter Forlydende være overdraget Expeditionen imod det Toskanske. Det skal være Delmas Division, som han angrebet Østerrigerne i Egnen ved Verona; dog veed man endnu intet og Udfaldet. J Neapel har Rygtet om at Kongen vil komme tilbage med en Russisk Tyrkisk Armee, for igien at erobre sit Rige, foraarsaget megen Giæring, blant Folket. Om Civitavechia ere Efterretninger. ne modsigende. Efter Nogle har det overgivet sig, efter Andre forsvare Jnsurgenterne sig med megen Haardnakkenhed. Foruden den sidst meldte Piemontesiske Jnsurrektion har General Grouchy endnu dæmpet en anden Opstand, hvori 12 Landsbyer havde Deel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-05
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-05
Den 18 Martii har Direktoriet besluttet, at de Amerikanske Skibe i Henseende til Mynsterrollerne ikke skulde være andre Forskrifter underkastede, end alle Neutrales. Alle Kapere skulle nu tilbagegive deres Kaper. breve inden den 4de April, og desuden er i 5000 Raadet foreslaaet at aabne en almindelig Rekrutering for Marinen, for at afhielpe den store Mangel, som findes paa Matroser. De Østerrigske Venner i Belgien regne meget paa en Engelsk Landgang ved Ostende, saa at den kommanderende General maae opbyde Alt, for at vedligeholde Orden og Rolighed. Efter en Brusseler Skrivelse er Kommandanten i Ostende allerede af Engellænderne opfordret til at overgive sig, eller truet med et Bombardement. - De franske Officerer ved de Jtalienske Republiker ere undtagne fra det nye Forbud, hvorefter enhver Franzos, som tager Tieneste i fremmede Lande, skal miste sin franske Borgerret. Ved Folkesouverainetætsfesten den 20de Martii saae man de 6 allierede Republikers (den Bataviske, Cisalpinske Liguriske, Helvetiske, Romer skee og Neapolitanske) Faner vaje i 500s Raadets og Oldingsraadets Sale. Ligesaa vajede alle 7 Republikers Faner mellem Grenene af det i Thuilleriernes Hauge plantede Frihedstræe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-05
Tyrkiet. Følgende er Planen, hvorefter Buonaparte skal angribes paa alle Punkter: Gezzar Pacha (som alt er paa Marschen med sin Armee) skal deele denne i 3 Korps, af hvilke det ene langs med Kysterne af det Middellandske Hav skal gaae løs paa Damlette, det andet paa Cairo, og det tredie rykke frem mellem det røde Hav og Nilen, for at forene sig med Murad Bey fra Overegypten. Lægger man nu hertil en Marokkansk Armee og adskillige Arabiske Stammer, som skulle angribe Alexandrien og de franske Positioner paa den venstre Nilbred, og den Landgang, som den Engelsk Russisk Tyrkiske Flaade paa samme Tid skal giøre mellem Alexandrien og Damlette, saa maae man tilstaae, at der hører mere end Menneske=Kræfter til, om Buonaparte skal slippe velbeholden af denne Fælde
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-05
Blandede Efterretninger. Jtalien. Breve fra Jtalien melde alt om en Engelsk Eskadre paa 8 Linieskibe og 2 Fregatter, som er ankommen til Neapel med 48 Transportskibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-05
To Cisalpinske Krigskibe, Reformatoren og Republikaneren, have udholdt en hæftig Fægtning i det Adriatiske Hav med de to Keiserlige Skibe, Ørnen og Donauen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-05
Den franske Officeer, som stedse ledsagede Kongen af Sardinien, er offentlig bleven mishandlet af Folket i Florenz, formedelst nogle anstødelige Udladelser (efter Sigende ved en Hestehandel.); men blev Dagen derpaa stillet tilfreds, med et Uhr, en Gulddaase, en Børs og et Vexel brev fra Storhertugen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-05
Paven skal nu ogsaa forlade Siena, uden at man veed, hvor han vil begive sig hen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-05
De franske Emigrantere fordrives ogsaa samtlig fra Sicilien, og søge nu deres sidste Tilflugtsted i Afrika Det lovgivende Korps i Lucca begynder og ender hvergang sine Møder med en gudelig Bøn Frankerig. Nu hedder det, at Championet ikke skal føres til Paris, men dømmes i Turin af en Militairkommission.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-05
Den 19de f. M. døde Borger Benezech, forhen Minister i det Indre. Passage=Pengene ved de 24 Barrierer omkring Staden, Paris er bortforpagtet for 3,300,000 Livres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-05
Alle Pariser Blade eftersnakke Redakteuren det urimelige Rygte, at Sir Sidney Smith vil overbringe en Ladning forpestede Personer og Sager fra Tyrkiet til Jtalien, for saaledes at forage Franzoserne. Dette besatte Smith sig sikkerlig ikke med, uden han forstaaer at byde over Pesteen; thi hvorledes vilde han ellers forhindre, at den ikke skulde fænge paa andre end de Franske? Et fransk Tribunal har ophævet sine Møder af Mangel paa Processer. - Hvilken sielden Samdrægtighed; Helvetisk Republik. Direktoriet har foreslaaet at forhøie Paalæggene 1/4 Deel, sælge Nationalgodser a. for at tilveiebringe de fornødne Fonds til Oprettelsen af en Helvetisk Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-05
Af de 18000 Md. Hielpetropper til Frankerig har man endnu kuns faaet 3000 samlet. Det er første Gang i 300 Aar at Graubunden er bleven indtaget med Vaaben af nogen krigførende Magt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-05
Batavisk Republik. Af de franske Tropper dette Land marschere efterhaanden mange til Armeen ved Rhinen.