JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-28
Bekjendtgjørelser fra Folkefest-Comiteen. Adgangen til Folkefesten betales med 1 Mk. Som Adgangstegn erholdes ved Indgangene et rødt Baand, der bæres. paa Brystet. De, som ikke have dette Tegn, maae vente at blivebortviste. De Sange, som blive benyttede, faaes for 4 s. Deeltagere fra Lolland kunne ved Grænge og Thoreby Skibesteder blive overførte til Festen, hvor en Landingsbro bliver opført. For en billig Transport soværts fra Sundby og Nykjøbing vil blive sørget. Kjørende Deeltagere fra den nordlige Deel. af Falster maae helst følge Landeveien indtil Gammel KirstinebergsHave, hvor en passabel Vei gaaer fra Landeveien, eller ogsaa kjøre om af Ny Kirstineberg, hvor den bedste Vei gaaer.De, som ønske at deeltage i Kaproningen, anmodes om at melde sig hos Guldsmed Jespersen i Nykjøbing, hvor de ville erfare det Fornødne. Præmierne blive 8, 4 og 2 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-28
Væddeløbet er kun bestemt for uconfirmerede Drenge fra Nykjøbing og Ønslev Sogne. De, som vilde deeltage, melde sig i Nykjøbing hos Kjøbmand Dresler og i Ønslev hos Forvalter L. Hansen. Præmierne blive 2 Rbd., 9 Mk., 1 Rbd. og 3 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-28
Program. Folkefesten paa Pandebjerg d. 8. Jeptbr. 1847. 1) Kl. 6 om Morgenen forkyndes Festen med 9 Kanonskud. 2) Kl. 9 aabnes Festen med det danske Flags Heisning fra Bakkens Top og en Kanon-Salut af 9 Skud. Derefter begiver Festcomiteen med Musiken i Spidsen, sig fra Hoved-Festporten til den høieste Bakke, hvor en Nationalsang afsynges. Nu bestiger Festcomiteens Formand Talerstolen og angiver, hvem der hver Gang har erholdt Ordet. Talerne antages at ville fortsættes til Kl. 10 1/2 og efter et Ophold fra Kl. 11 til 12 1/2. Jmellem hvert Foredrag afsynges en Sang Kl. 1 begynder Middagsmaaltidet i Hovedteltet. Enhver søger den Plads, hvortil han har erholdt Nr. Formanden fører Præsidiet ved Bordet og underretter Selskabet om, hvem der vil udbringe Skaaler. Kl. 8-4, naar Maaltidet er sluttet, begynder Roer festen, som bebudes med Salut af 3 Kanonskud og tages i Øiesyn fra Bakkerne. Formanden giver Signal til Begyndelsen ved at lade heise et Flag. Orchestret spiller under hele Kaproeningen. 5) Kl. 56 afholdes Væddeløb af uconfirmerede Drenge. 6) Kl. 6 begynder Dandsen paa de dertil indrettede Pladser, og fortsættes til Kl. 9.7) Kl. 9-10 afbrændes et brillant Fyrværkeri, som begynder med Kanonskud og Stigraketter. 8) Fra 10-2 dandses atter. 9) Festen sluttes Kl. 2 med Kanonskud og et Baal paa Toppen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-28
Festcomiteen. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-28
Dampskibet Caroline Amalie, forsætter dets ugentlige Farter fra Gaabense Kjøbenhavn hver Mandag Formiddag Kl. 6. a 11 og hver Torsdag Formiddag Kl. 9 a 10; fra Gaabense til Nyborg hver Onsdag Eftermiddag Kl. 12 a 2, hver Fredag Eftermiddag fra Gaabense til Lohals, Svenborg, Brunsnis og Flensborg Kl. 12 a 2. Arnkiel Natten imellem den 20de og 21de d. M. opkom Jldebrand hos Jordbruger Christen Jørgensen paa Nykjøbings Mark. Denne Mand, der havde assurere sine rørlige Eiendele i de mindre Landeiendomsbesiddere, Brandforsikkringsselskab for Lollands-Falsters Stift, li følgende Tab, der bliver at erstatte ham af Selskabet saalede Af 1ste Classe, der var forsikkret for 280 Rbd., bl. reddet for 11 Rbd. 5 Mk.; Tab 268 Rbd. 1 Mk. 2den Classe forsikkret for 209 Rbd. 2 Mk.; her ble reddet for 106 Rbd. 2 Mk.; Tab 103 Rbd. Af 3die Classe er Jntet brændt eller beskadiget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-28
Af 4de Classe, der var forsikkret for 495 Rbd. 2 M. er reddet for 174 Rbd. 2 Mk.; Tab 321 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-28
Jfølge Anførte vilde Erstatningen til den Brandlidudgjøre 692 Rbd. 1 Mk.; men da der af 4de Classe, brændt 24 1/2 Tde. Rug og 27 Tdr. Havre, der bliver erstatte med Mellemprisen af Kjøbenhavns Havnepriser si indeværende Maaned, der naturligviis ikke kan beregnes i Maanedens Udløb, saa vil, som Følge heraf, den virkelig Erstatningssum først kunne udfindes efter denne Tids ForløEndskjøndt der ikke haves saameget i Behold af En skabets Midler, at Erstatningssummen kan dækkes, har i dog troet, ikke at burde foretage Repartition for den Utydelighed, som mangler, men vil see at tilveiebringe Em men paa anden Maade. Sæddinge, den 6te August 1847. H. Olesen, p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-28
Af Nakskov Kjøbstads Overformynderi kan erholdes tillai 11te December Termin d. A. 1,601 Rbd. 4 Mk., Umyndiges Midler, imod lovbefalet Sikkerhed, naar man den henvender sig til Undertegnede. C. C. Mackeprang. C. C. Dan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-28
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Johanne Jensdater, Enke efter Huusmand Hans Rasmussen af Hol indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig at anmeldt beviisliggjøre deres Fordringer inden denne Tids Forløb, Fuglse Herreds Skifteret i Rødby, den 26de August de S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-28
Nykjøbing Skibsliste fra 20de til 27de August. - 9. klarerede: Skipper H. C. Thærø, fra Svendborg, ball.; C. Hansen, fra Flensborg med Stykgods; A. G. Nissen, fra Kold med Pottetøi; J. Hansen, fra Faxø med Kalksteen; R. Monsen, fra Svendborg, ball.; L. H. Fabritius, fra Kiel med Si gods; N. C. Stylsvig, fra Kbhavn med Stykgods; F. Ha fra Moss med Trælast; J. S. Gram, fra Kbhavn med O gods. - Udklarerede: Skipper A. W. Schrøder til Kop med Aske og Glasskaar; H. C. Thærø, til Ærøeskjøbing Brænde; R. Mortensen, til Kbhavn med Brænde; C. C. Hantil Nysted med Stykgods; C. S. Gram, til Kbhavn med 2de og Brænde; L. H. Fabritius, til Kiel med Stykgods. (Hermed Nr. 6 af Tillægsbladet . underholdende Æmner.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-28
Nakskov, Boghandler Giegengaa i Martebo, Boghandler Ravn i EmbreAarrojecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler ThierryPostmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabensk¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
sollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgenser. No 159.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Vandagen den 30te Sugust,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Fædrelandets jydske Reiseindtryk (Fortsat.) En kun 10 Aar gammel Ruin er jeg under min jydske Reise uventet stødt paa ved den to Miil vest for Viborg liggende venlige Landsby Daugberg. Det er bekjendt, at her og i Nabosognet Mønsted findes betydelige Kal lag; Beboerne bearbeide disse paa deres egen Viis, uden al anden Kundskab og Reglerne for slig Bedrift, end den, de have nedarvet fra deres Fædre; hver Bonde, der finder Kalk paa sin Mark, graver sig selv en Grube, som han lader bearbeide af Huusmænd eller sine Tjenestefolk, og disse hugge sig frem igjennem høist uregelmæssige Gange, saalænge indtil de støde paa Vand; da holde de op og begynde paa et nyt Sted. Hvad der ligger under Vandet, om nye endnu bedre og rigere Kalklag, eller Steenkul, eller hvilketsomhelst andet Mineral, det veed Jngen, thi Grubernes Eiere have ikke Raad til at foretage Udpumpning eller til at bore sig dybere ned. Det var, synes mig, altsaa Regjeringen, der her skulde være kommen til Hjælp og have foranstaltet de fornødne Undersøgelser, men man fortalte mig paa Stedet – endskjøndt jeg næsten ikke kan troe det forholdt sig rigtigt – at ingen Undersøgelse nogensinde har fundet Sted, ja at Gruberne aldrig have været besøgte af nogen Geolog. Jeg skulde dog troe, at det maatte interessere det Offentlige lige saa meget at komme til Kundskab om disse Egnes mineralske Beskaffenhed, som det har været det magtpaaliggende at undersøge Jslands og Færøernes. Kalken fra Dangberg- og Mønsted er i en viid Omegn bekjendt og søgt for sin Godhed, den vil vistnok blive det end mere, naar Lande veienes Forbedring tillade dens Transport længere bort, og ifald man ikke kjender enten Lagenes Udstrækning, eller hvad der ligger under dem, saa var det jo altid muligt at disse Gruber engang i Tiden kunde bringe et rigere Udbytte end nu. Dog, jeg maa ikke sige, at Regjeringen Jntet har gjort, den har idetmindste havt Vilien dertil, og Resultatet deraf er, som alt antydet, en – ny Ruin Nord for Byen Daugberg i en Huling imellem Bakkerne og i Randen af et Egekrat reiser sig en Bygning, der i det Fjerne seer ret imposant ud, og som naar man kommer til Stedet, viser sig at være en sexkantet 3 Etager hoi Kalkovn, efter et nyere System, opført for en halv Snees Aar siden for Regjeringens Regning, af Kammerr. Kabell, for at træde i Stedet for de ufuldkomne brændselsspildende Ovne, Bønderne opføre sig selv. Men enten det nu forholder sig, som disse paastaae, at Kabells Ovn et ubrugelig, fordi den ikke vil trække, eller det kun er Vane og Fordom, som har forhindret dens Tagen i Brug, saa er det vist, at den kun staaer der til Pynt for Egnen og til Spot for den gode Villie, der har spildt 8 a 10,000 Rbd. paa den. Lugerne hænge løse og klappre for Vin een, forsaavidt de ikke ere bortstiaalne til Brændsel eller nedfaldne paa Jorden, fordi Hængslerne ere afbrækkede, Stormen river Tagstenene af og det indre Tagværk vil snart raadne bort eller bortstjæles; det for en Opsynsmand opførte Huus ved Siden af staaer ligesaa øde; Dørene ere forttagne, Ruderne udslagne, Sprosser, Gulve og Paneler erdragne med Skimmel og begynde at raadne. (Fortsættes.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
J Onsdags Aftes er Contreadmiral Antonius Krieger afgaaet ved Døden i en Alder af 72 Aar. Han var en djærv og dygtig Officeer af den gamle Stok, altid godt lidt af sine Underordnede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Hertugen af Augustenborg har kjøbt den smukke Eiendom Gräfsnas i Vestergathland for 280,000 Rdlr. Rag., og sammes Besætning og Jnventarium for 30,000 Rdlr. Rasg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Fra Aalborg skrives af 26de August i Aalb Av.: Fra Skolelæreren i Romdrup, Hr. Christensen, er tilstillet os en Havrerømme (et Havreax), der i Fold righed langt overgaaer den tidligere her i Bladet omtalte. Uden videre at eftersøge det, har Hr. Chr. paa sin Mark truffet endnu to andre Havreax, hvoraf det ene indeholdt 130 og det andet 142 dobbelte Kjerner; men nærværende Exemplar er vistnok af den usædvanligste Sjeldenhed, idet det tæller 175 dobbelte eller 350 enkelte Kjerner, hvorhos bliver at tage Hensyn til, at flere Straae i Forening med det omhandlede vare udsprungne fra den samme Rod og sandsynligviis ogsaa fra en og samme Kjerne, saa at Hav rens Foldrighed i nærværende Tilfælde har naaet en hidtil næsten uhørt Grad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Den til store Restrup Gods hørende Landsby Klitgaard er af Cand. jur. Mollerup solgt til Hr. Rasch, i Klitgaard for 16,000 Rbd. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Nykjøbing, den 30te August. Jfølge et Brev fra Odsherred i Sjælland, dateret 26de August, havde man der paa mange Steder lagttaget umiskjendelige Tegn paa Kartoffelsygen, som først blev bemærket omtrent den 16de eller 17de ds., men i de følgende Dage havde gjort høist betænkelige Fremskridt. Man saae næsten ikke et Stykke Kartofler enten paa Marker eller i Haver uden at Toppen var angreben, og undertiden i store Pletter ganske sort og vissen, og Knolden begyndte allerede at faae de bekjendte brune Pletter, som dog ikke allevegne vare at see. – Høsten var der i Egnen næsten fuldendt og havde givet et særdeles rigt Udbytte, ligesom Hostarbeidet havde været begunstiget af det skjønneste og ønskeligste Veir, man nogensinde kunde mindes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Kornpriser. - London, den 20de August. Paa vort Kornmarked finder saa godt som ingen Omsætning Sted, og de uforandrede Noteringer for Hvede og Byg ere derfor at betragte som nominelle. Forraadet af de simplere Qvaliteter af Havre, overstiger betydeligt Forbruget; Prisen er derfor atter falden omtrent 1 Apr. Tønde. (Folkebl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Hamborg, den 23de August. J danske Kornvarer ere ingen Forretninger gjorte. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Kjøbenhavn, den 26de August. Her er det ogsaa ganske stille i Kornhandelen. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Nykjøbing, den 30te August. Hvede betales med pr. Tde.; Rug 5 ; Byg 4 ; Havre 3, Ærter 5, Vikker 4 8.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Udenlandske Efterretninger. Om den Sag, der ved den berliner Kammerret, har paaført Fru Bettina Arnin en Dom af to Maaneders Fængsel, skrives fra Berlin af 22de de: Hun ansees at være Eier af en Forlags=Boghandel, der sælger hendes afdøde Mands, Ludvig Achim Arnims Værker, og Magistraten har derfor ifølge Lovene opfordret hende til at tage Borgerskab. Hun vilde ikke gaae ind herpaa under de bestaaende Former, og skrev i Anledning af de herom drevne Underhandlinger til Magistraten under 19de Febr. et Brev, som, indeholdende Forhaanelser imod Magistraten, blev gjort til Gjenstand for retlig Undersøgelse. Hun siger der blandt Andet, at hun sætter Borger tanden over Adelstanden, og vurderer Borger rettens Værdi meget høit. Et Æresborgerskab vilde derfor være hende meget velkomment, men et, der kjøbtes for 28 Daler 18 Sølvgr. 9 Psen, vilde slet ikke være hende behageligt. Hun foreslog imidlertid, at, da hun sjelden skrev egenhændig, og korte Haandskrifter af hende allerede betaltes med to eller tre Ducater, vilde to lange af hende til Magistraten skrevne Breve, som hun med Villie derfor havde gjort længere, ved offentlig Falbydning vist indbringe 6 Frederiksdorer, hvoraf man jo kunde gjøre sig betalt. Hendes Forsvarers Defension var kraftfuld og dygtig. Han søgte at forsvare Forsættet og Hensigten, og at bortdeducere den objective Æreskrænkelse i Brevet, han gjorde opmærksom paa, hvilken Agtelse den berømte Forfatterinde nød i hele Tydskland, og hvorledes hun, fra Ungdommen af ikke bunden ved Former, dog ikke paa eengang saa strengt burde straffes, paa Grund af mulige, ved formel Mangel fremkaldte Jnconvenientser – selv taget, at de fremtraadte som saadanne –, for en humoristiskniv Udgydelse. J Frankrig og England vilde en saadan Anklage allerede være en Umulighed, og derfor en Frifindelse nødvendig. Efter en halv Times Votering afsagdes Dommen med Præmisser, og Tiltalte dømtes paa Grund af deels større deels mindre Fornærmelser mod Magistraten til to Maaneders Fængsel og til at betale Sagens Omkostninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Albanien befinder sig for Øieblikket i hæftig Opstand imod den tyrkiske Regjering, og med rivende Hurtighed har den udbredt sig over hele Landet, skiøndt den græske Befolkning hidtil dog ingen Deel skal have taget i Samme. J flere Smaaskjermydsler ere de tyrkiske Tropper hidtil stadig blevne slaaede af Oprørerne. Porten har nu bestemt at seende en, af 2 Dampskibe og fleelette Krigsfartøier bestaaende, Eskadre til den albanesisk Kyst, for at underkaste alle Havnene fra Prevesa til Dirazzo en stræng Blokade. Oprørerne ere vel forsynet med Penge og staae under Anførsel af en født Grætelved Navn Geleka, der som Barn blev tvungen til of antage Jslamismen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Den 13de de om Aftenen foregik en moersom Stil ved en russisk Grændsebom mellem Repræsentant for Frihandelen, Cobden, og en Grændsesoldat. Forvar fra den sidste preussiske Station gaaet ene i ForvaVognen skulde, efter at friske Heste vare spændte for, konster. Maaskee tænkende paa Frihed i Handel og Vandel og i Tankerne langt borte fra Rusland, agtede han ikke paa Bommen, der stillede sig i Veien for ham, og skreed bekymret videre, skjøndt han allerede havde betraadt Ca vens Gebeet. Med et Tordenraab og fældet Gevær bøde en Skildvagt ham standse. Det varede noget, inden man, under en babylonisk Sprogforvirring, kunde blive enig, efter at endnu en Embedsmand var kommen til, og Vognen imidlertid ankommen. Dette Jntermezzo skal have moret Cobden meget; man maa vistnok ogsaa tilstaae, at, vilde man fremstille Frihandels-Principernes Kamp ligeoverfor Afspæringssystemet, kunde der ikke gives noget meere træffende Billede end Richard Cobden, hvem russiske Grændsesoldater med Geværer spærrer Veien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
J de nordamerikanske Fristater har – fortæller Augsburger allg. Zeitungs Correspondent – den russiske Gesandt Hr. v. Bodisco for nylig blandet sig i en Rets saa, som derved har vagt megen Opsigt. Denne gjælder at Jordegods i Ohio paa 500 Morgen Land, af 50,000 Dollars Værdi, som har tilhørt Kosciusko, og efter dennes Død altsaa er tilfaldet hans Arvinger. Disse have givet en Major Tochmann, der var meget compromitteret i den polske Opstand 1830, og siden har været et virksomt Medlem af den polske Comitee i Paris, Fuldmagt til at tage dette Gods i Besiddelse for dem. Tochmann, der nu har nedsat sig i Amerika som Borger og Advocat, gjorde dette; men den russiske Gesandt forsøgte af den diplomatiske Vei at forhindre det. Afviist af den nordamerikanske Statssecretair, henvendte Hr. Bodisco sig til de med Tochmann associerede Advocater og tilbød dem at skaffe dem de behørige Fuldmagter fra Kosciuskos Arvinger, naar de vilde føre Sagen for dem selv alene, med Udelukkelse af Tochmann. Men den øverste Domstol i Washington kjendte den af Arvingerne til Bedste for Major Tochmannudstedte Fuldmagt for ene gyldig, og den russiske Ministers Paastand afvistes. Nu har Hr. Bodisco erklæret, at Kosciuscos Arvinger for 26 Aar siden have befuldmægtiget den daværende russiske Minister til at tage Aren i Besiddelse, og at denne Fuldmagt er gaaet over fra den ene Gesandt paa den anden, nu altsaa paa ham, og at Hs. Maj. Keiseren aldrig vil tillade, at en russisk Undersaat og Forbryder her optræder som Agent og Sag forer i russiske Undersaatters Navn. Paa sin Side har Major Tochmann gjort Skridt til at bringe hele Sagen for Congressen, hvor det er at vente at Hr. Bodiscoatter, og det med Pauker og Trompeter, vil blive afviist.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Statssecretairen har allerede viist hans sidste Fordring tilbage, og erklæret, at ingen fremmed Gesandt har Ret til at blande sig i en Borgers Retsanliggender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Nu have Normændene da erholdt et ikke særdeles fornuftigt eller tidssvarende Ønske opfyldt, nemlig Stiftelsen af en egen norsk Orden. Den 21de de, Dronning Josephines Navnedag, har Kong Oscar i Henhold til Grundlovens §23 indstiftet en saadan under Navn af Sanct Olafs Ordenen, til Jhukommelse af den Konge, der i sin Tid befriede Norge fra fremmed Vælde J maa ansees som Rigets anden Stifter samt første Ordnet af dets christelige Lovgivning. Dens Bestemmelse er, at belønne udmærkede Fortjenester af Konge og Fædreland, af Menneskeheden eller af Konst og Videnskab Norges og Sverrigs Konge er Ordensherre og Stormester, Larveberettigede Prindser indehave dens høieste Grad; forøv- og bestaaer den af 3 Grader, Storkors, Commandeurer og liddere, med Decorationer i lignende Form og baarne paa samme Maade som Dannebrogsordenen. Ordenstegnet selv et et hvidt emailleret Kors med Rigsvaabenet (den kronede gyldne Løve med St. Olafs Billed i rødt Feldt) omgivet af til rod med blaa og dobbelt hvid Kant emailleret Ring; sorsets Hjørner betegner et kronet O. Stifterens Navn. baandet er vatret, høirødt med blaa og hvide Kanter. i Ordenens Embedsmænd ere udnævnte: som Cantsler Platsminister Due, som Skatmester Statsraad Sibbern, som Secretair og Ceremonimester Statsraad Vogt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Samme Dag er foregaaet en Række Udnævnelser til Ordenens forskjellige Grader, som derved ere lidt forskjellige fra de almindelige Ordensudnævnelser, at de kortelig ere motiverede ved Anførsel af den Fortjeneste, hvorfor Ordenen tildeles. Vi anføre deraf følgende: Til Storkors ere udnævte: Statholder Løvenskjold, General Vedel-Jarlsberg, Statsraad Holst og Stiftamtmand Christie til Commandeurer bl. Fl. Statsraaderne Foss og Stang, Høiesteretsassessor Lange og Stiftamtmand Falsen, Biskop Riddervold, Professorerne Sverdrup, Hansteen og Schweigaard samt Sorenskriver Sørensen; til Riddere bl. Fl. Biskopperne Arup og von der Lippe, Amtmændene Blom og Aall, Professorerne Holst og Keiser, samt Capellan Wexels. Udenfor Norge ere Følgende, blandt hvilke 3 Danske, udnævnte: til Storkors. Statsministrene Jhre i Sverrig, A. S. Ørsted i Danmark og A. v. Humboldt i Preussen, samt Friherre, Berzelius og Etatsraad Øehlenschläger; til Commandeur Geologen, Friherre Leopold von Buch, til Riddere dansk Generalauditeur A. W. Scheel og Professor Dahl i Dresden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Paa flere Steder i Sverrig har man begyndt at mærke Kartoffelsygen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
(Jndsendt.) Mange have vist med Forbanselse læst Brandfogden Niels Kyllings Beretning om den uforsvarlige Uforsigtighed, hvorved det ved Jldebranden i Lidstrup viste sig at man i denne By betjener sig af Jld, og især har det vist for Medlemmerne af de mindre Landeiendomsbesidderes Brandforsikkringsselskab været lidet lysteligt at læse, at Gaardmandsenken Johanne Mys, der er Jnteressent i Selskabet, er iblandt dem, der have drevet denne Uforsigtighed til en stor Yderlighed. Mon Øvrigheden ikke skulde finde sig beføiet til at tale et alvorligt Ord til saadanne Folk Men enten den gjør det eller ei, saa er det vist, at Assurance-Selskabet ikke bør udsætte sig for det Tab, det kan lide ved at beholde saa uforsigtige Medlemmer i sin Midte, men øieblikkelig bør udelukke Enhver, mod hvem en Anke som den ovenberørte med Grund bliver fremført. Det nytter ikke, at man lover Forsigtighed for Fremtiden; thi hvem borger for, at den vil blive anvendt, Nei, et alvorligt Exempel vil her være af stor Virkning, og derfor haaber Jndsenderen, at Assurance-Selskabets Formand vil finde det nødvendigt, at sammenkalde en extraordinair Generalforsamling og forelægge den det Spørgsmaal, hvad Selskabet i Anledning af den i Lidstrup opdagede uforsigtige Brug af Jld skal foretage, og hvoraf da Resultatet forhaabentlig vil blive, at det Medlem eller de Medlemmer, som bevises at have gjort sig skyldige i den, eller paa lignende Maade at have udsat Selskabet for Tab, uden Skaansel blive udelukkede af samme. Skulde den nidkjære og virksomme Formand imod Formodning ikke være enig med Jndsenderen, tør man vel vente, at 20 af Selskabets Medlemmer ville forene sig og efter Lovenes J 3 Nr. 3 begjære en extraordinair Generalforsamling til Forhandling af Spørgsmaalet afholdt. En Falsterboer. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Ved at læse Stiftstidenden for nogle Dage siden var det mig paafaldende, at en Jndsender, eller rettere Forlanger (thi der stod Forlangt indrykket, over hans Jnserat, har angrebet Hr. O. Rode, fordi denne har holdt en Slags Tale i Bondevennernes Selskab, ligesom saadant, ifølge Tingenes nuværende Natur, ikke fulgte af sig selv. Jeg vil ikke nægte, at den naive Maade, Forlangeren, vil lære Hr. O. R. at lave Agurkesalat paa, har moret mig og mange Andre, og jeg er overbevist om, at Mange ere enige med mig i, at det Jroniske i Artiklen er fortræffeligt, med Hensyn til hvad Hr. R. har talt om "kræselige Retter, men det er ogsaa det Hele man kan sige om Sagen. Den ærede Forlanger, har ikke husket paa, at Hr. R. har holdt sin Tale i et Selskab, hvis Repræsentanter saa godt som Jntet kjende til de Folk, hvis Sag de forsvarer, og altsaa kan bilde dem ind hvad han vil, og ikke her paa Falster, hvor han naturligviis vilde have lavet Talen paa en anden Maade. Forfatteren bor ikke have Noget imod, at O. R. siger i sin Tale: "at Bondestanden vistnok er Danmarks Marv, naar Taleren tillige lader sig forstaae med, at Bønderne gjerne kunde betale endeel af Kjøbstadborgernes Skatter; det er saamæn pænt sagt. Rigtignok skal Herremændene først bort, og, – – ja saa bliver det dog bedre, at betale Skatterne selv, thi ere først Herregaardene sløifede, turde det ikke være umuligt, at Touren kunde komme til Kjøbstæderne, og hvad vilde saa Efterkommerne sige, At Hr. R. siger, at Danmark er Europas Frugthave, bør Forfatteren heller ikke have Noget imod, thi det er bekjendt nok, at der er megen Frugt iaar, hvorimod det ifjor var noget tyndt. Nykjøbing, den 27de Aug. 1847. C. A. Haar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Avertissements.