Berlingske Tidende, 1832-11-22
Berlin, den 15de November. Den officielle Anmeldelse i vor Statstidende (som nyelig blev meddeelt) angaaende de Belgisk-Hollandske Anliggender er ikke kommen Nogen uventet, som blot nogenlunde kjender vor Monarch ædle Sindelag. Ganske saaledes som hiin Anmeldelse lyder, har Han allerede mundtlig yttret sig, da hans Svigersøn, Prind Frederik af Nederlandene, efter sit sidste Besøg forlod Berlin. J Øvrigt ere Anstalterne langtfra saa krigerske, som Rygte, fortæller. Af de marschfærdige Armeecorpser i Rhinprovindserne og Westphalen blive for det Første kun tre Brigader Jnfanteri og een Brigade Cavallerie satte i Bevægelse. Disse Tropper, tilsammen henimod 15,000 Mand, cantonnere omkring Goch, Stralen, Wachtendonk, Brüggen, Heinberg og Aachen. Generalerne Luck, Weirach og Schmalensee, skulle commandere Infanfanteriet, og General, Grev Dohna Cavalleriet ved dette Corps Oberst Selasinski, Chef for General Müfslings Stab, og nogle Officeerer af den store Generalstab, ere i disse Dage afreiste herfra til Aachen, for at føje de fornødne Anstalter til hine Cantonneringer. Ogsaa ere alle hidcommandeerte Officeerer, som hør, til vedkommende Troppeafdelinger af det 7de og 8de Armeecorps, blevne indkaldte; dog hører man endnu Jntet om, at Landeværnet skal indkaldes. Velunderrettede Personer ville endnu ikke fæste Liid til Krigen, og see selv i disse Foranstaltninger kun meget moderate Demonstrationer, for at vedligeholde Freden. J Øvrige er og bliver man forberedet paa alle mødende Tilfælde. Til de falske Rygter, at der ogsaa fra Posen og Schlesien droges Tropper til Rhinprovindserne, har det 38te Jnfanterie-Regiment giver Anledning. Vistnok er dette paa Marschen derhen, men det havde allerede i Marts Maaned faaet Ordre hertil, og er kunved Cholera hidtil bleven holdt tilbage i sin Garnison i Glatz; nu derimod er Cholera igjen næsten aldeles ophørt i Schlesien, Fra London ere ingen glædelige Efterretninger indløbne De Belgiske Anliggender synes at tage en alvorlig Vending og at ville ende anderledes, end de indsigtsfuldeste Statsmænd hidtsmigrede sig med. Conferentsen i London erholdt den 26de October Kongen af Hollands Svar tilligemed vort Cabinets Forslag, Disse bleve antagne af Kongen, paa Bestemmelsen om Laste pengene nær. Man har holdt Raadslagninger desangaaende, men Frankrige og England have afviist begge Forslag, og, med Udelukkelse af de tre øvrige Magter, under Trudsel af umiddelbare Tvangsforanstaltninger gjort det bekjendte sidste, men frugtesløse, Forsøg i Haag. Under saa betænkelige Symptomer kan vor Regjering ikke blive en ligegyldig Tilskuer. - Her forsikkre almindeligen, at befalinger allerede ere givne til at opstille en Troppecorps paa 60,000 Mand langs Maasfloden, og at besætte Pladserne Venloo, Limburg og Lüttich, saasnart et Franske Corps nærmer sig til Antwerpen, for at erobre dets Citadel til Belgierne. Dette skal vor Regjering allerede tidligere udtrykkeligen have erklæret. Thi skjøndt man har bemyndiget Pariser, Cabinettet til at afsende Tropper imod General Chasse, vil man dog vide at forebygge ethvert andet Møde imellem Fransk mændene og Hollænderne, og til den Ende føje Forsigtighedsanstalter. Det Engelske Cabinet skal ligeledes blot for det Tilfælde, at en Blokade af de Hollandske Havne bliver uden Virkning, have samtykt i, at de Franske angribe Antverpens Citadel.