Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-07-21
Fædrelandet. Detto, for Nationalbanken i Kiøbenhavn.paa 90 Aar. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. &c., giøre vitterligt: Ved Vort aabne Brev af 30te Juli 1813 have vi kundgjort, hvorledes det var Vores Ønske og Villie, at see den ved Rigsbankfundatsen af 5te Jan. f. A. tilsigtede Orden og Fasthed i Statens Pengevæsen fremvirket ved endnu flere og kraftigere Midler, og til den Ende tilsagt, at Rigsbanken, som er grundfæstet paa Statens faste Eiendomme, skulde gaae over til at blive privat, under et nationalt Jnteressentskab af Statens Grundeiere, som Hoved=Actiehavere. Dette Vort allernaadigste Tilsagn ville vi nu sætte i Udførelse, efterat de fornødne Forberedelser dertil ere gjorte, i Overeensstemmelse med de i Vort aabne Brev af 6te April d. A. givne Befalinger. Til den Ende give vi herved den nationale Bank sin Octroy, hvilken skal være dens Grundlov, og indeholde ligesom dens Forpligtelser, saaledes ogsaa dens Rettigheder, Friheder og Benaadninger. Thi byde og befale Vi, som følger: 1ste Afdeling. Bankens Grundforfatning, dens Rettigheder og Forpligtelser i Almindelighed. 5 1. Banken, som fører Navn af: Nationalbanken i Kiøbenhavn, skal ansees som et privat Jnteressentskab, der, adskilt fra vore Finantser, bestyres af Mænd, hvilke, paa en Maade, som i den følgende anden Afdeling ommeldes, blive at vælge og ansætte. De Embedsmænd, som saaledes tiltræde Bankbestyrelsen, skulle, hvad enten de staae i Vor Tieneste eller ikke, til Banken, aflægge deres Eed: at de, efter deres bedste Jndsigt, ville med Troskab og Nidkierhed forestaae deres Embeder og Forretninger, i nøie Overeensstemmelse med dens Octroy Reglement og andre dens lovlige Regler og Forskrivter; og skulle de, i alt hvad Banken og dens Forretninger angaaer, ene og allene være bundne til denne Eed. Vi give derhos, for Os og Vore Efterfølgere i Regieringen, det Kongelige Tilsagn, at ingen befaling fra Os eller Dem skal nogensinde middel, eller umiddelbar indvirke i Bankens allene ved dens Octroy og Reglement, lopbundne Bestyrelse; eller nogensinde tilstedes Indgreb, af hvad Navn nævnes kan, i Midler eller Penge, som Banken hos sig bar i Forraad eller Bevaring. 52. Nationalbanken træder den 1ste August d. A. ind i Agsbankens Sted, og overtager fra den Tid af alle Rigsbankens Actirs og Passtra, Valuta og Eiendomme, samt alle dens Rettigheder og Forpligtelser, saaledes som de ved denne Octroy og det Reglement, som dertil føles, ere og vorde bestemte, ligesom og alle dens Forretninger saaledes, at enhver, som for det Offentlige eller Private har Pengesager eller andet, af hvad Navn være kan, at afgiøre med Rigsbanken, have, fra 1ste August d. A., at henvende sig til Nationalbanken, ligesom denne til dem. 13. Bankens første Bestemmelse er og skal være: at virke frem til at befæste et sikkert Pengevæsen i Landet. Til den Ende skal den 1) søge ved alle de Midler, som staae i dens Magt, at fremme og vedligehold de nu circulerende, af den fra Rigsbanken overtagne, Rigsbanksedlers og Rigsbanktegns pari Værd. 2) Drage Omsorg for at samle og opbevare en Fond af rede Sølv, i Mynt, Barrer eller Banco, ved hvilken Fond den kan opretholde dens circulerende Sedler i deres Værd, og paa hvilken Fond den kan grunde Anviisninger og Sedler, som vexles paa Anfordring med Sølv. - Alt paa det at rede Sølv, eller Banksedler, der paa Anfordring vexles med rede Sølv, kunne saasnart mueligt blive de eneste giænge og giældende Betalingsmidler i Landet. 54. Bankens anden Bestemmelse er: at for, rente og afdrage den paa samme hæftende Obligations, Gield, være sig til Staten eller Private, samt at tilsvare dens Seddelgield i den Orden, som det Følgende viser.