Aalborg Stiftstidende, 1843-07-06
Udlandet. J Spanien griber Jnsurrectionen atter om sig Burgos har den 25de Juni erklæret sig for Bevægelsen, og Generalcapitainen og Garnisonen have forladt Staden, Sevilla har den 19de, i Forening med endeel af Tropperne og Corunna den 18de sluttet sig til Jnsurrectionen, der har fæstet Fod i største Deelen af Gallitien, hvor Stæderne Santjago, Lugo, Orense, Vigo og Betanzes have erklæret sig for den. Zurbano er bleven indesluttet af Jnsurgenterne. Ved Efterretningen om hans Marsch fra Lerida mod Barcelona, skyndte Juntaen sig med at bevæbne Befolkningen. Med den talentfulde Oberst Prim i Spidsen, rykkede 6000 Mand og Brigaderen Castro med regulære Tropper, 6 Batailloner og 8 Stkr. Skyts imod den forhadte Esparteroske General imedens Oberst Milans overtog Commanden over Recrutterne. Disse Tropper indtraf den 21de til Esparraquera, medens Zurbano drog ind i Jgualada. Juntaen og Nationalgarden fra denne By indtoge Position i Passene ved Bruch, hvor Oberst Prim stødte til dem. Samtidigt havde Gouverneuren over det Barceloneser Fort Montuich givet tilkjende for Juntaen i Barcelona, at han, saafremt der skeete Zurbano nogen Overlast, øieblikkelig vilde bombardere Staden. Denne Trudsel vakte den største Uro og den franske Gesandt lod strax spørge hos Gouverneuren, om han meente Alvor hermed. Paa dennes bejaende Svar begav en Committee fra de en gelske og franske Consulater og andre af Stadens Embeds mænd sig til Fortet, hvor Resultatet af Underhandlingerne blev, at der tilsikkredes en Suspension af Fjendtlighederne. Denne Erklæring formaaede dog ikke at formilde Folkets Forbittrelse mod Zurbano. Denne gav den 22de 6 Compagnier Ordre til at rykke ud fra Jgualada, men Tropperne nægtede Lydighed og vendte tilbage til deres Qvarterer. Derpaa lod Generalen opplante Kanoner paa Gadehjørnerne for at forebygge et Angreb. Paa Retirade er imidlertid ikke at tænke for ham, da Passet ved Panadille er besat af en Mængde bevæbnede Bønder og der vilde udfordres idetmindste 30,000 Mand til at bane sig en Gjennemgang paa dette Sted, hvor Franskmændene engang lede saa stort et Tab. Man antog, at det den 24de Juni vilde komme til Kamp imellem Prim og Zurbano. Efter en Skrivelse fra Perpignan i Presse, havde hele Barcelonas Befolkning, forladt Staden saa at Fortets Kanoner kun fik de tomme Huse at beskyde, hvilket dog endnu ikke var kommet til Udførelse. Zurbanos Stilling skildres som høist kritisk Han skal have bedet Oberst Prim om Tilladelse til at turde trække sig tilbage til Cervera, hvorpaa han imidlertid erholdt til Svar, at han, hvis han ikke med sine Tropper sluttede sig til Nationalbevægelsen, strax efter Artilleriets Ankomst fra Barcelona vilde blive beskudt og ikke kunne vente nogen Pardon. Tolosa og Pampelona forbleve endnu Regenten troe, derimod har Briviesca sluttet sig til Jnsurrectionen og endeel af Tropperne vare allerede underveis til Burgos. Ogsaa de i Puente la Reyna stationerede Tropper skulle have revolteret. Fra Madrid havde man ingen nyere Efterretninger. Regenten var underveis til Sevilla. J det franske Deputeretkammer har Krigsbudgettet foranlediget nye levende Debatter. Krigsministerens (Soults) Andragende om 270,000 Franes Tillæg til Colonisationsudgifterne i Algier blev forkastet. Dernæst antog Kammerer flere Reductionsforslag, hvorefter man skred til Forhandling om Udgifterne ved Paris's befæstning, der beløb sig til tyve Millioner Francs. General Labourdonnaye angreb befæstningsystemet, der omdannede Paris til en Krigs plads, og bragte Krigsministerens egne Ord i Erindring, som denne i Aaret 1831 i Pairskammeret havde udtalt imod den Plan, at omgive en Stad paa 800,000 Sjæle med Volde. Endvidere talte Fred. Lasteyrie, d'Herbette, Odilon Barot og Larochejaquelin imod den forlangte Credit saavelsom imod befæstningssystemet. Den foreslaaede Formindskelse i Creditten blev imidlertid dog forkastet. Nogle Gange naaede Tumulten under denne Debat sin høieste Grad, navnlig ved Larochejaquelins Yttringer, at Kammeret arbeidede paa at berede Landet det frygteligste Slaveri.