JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 20de Octbr. Hamb. 2 M. - k. S. 200;. Oblig. 101 a 102 Rbd. r. S. Sp. 202. - Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828 101 Norske Speciessedler pr. 1001 a 101 1/2 i r. S. Sp. 177 Rbd. Sedl. 14 pCt. nye norske Oblig. af 1832. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 a 101 1 i r. S. 46 1/2 a 46 1/2 Rbs. Tegn. 14 pCt. Do. Dr. 101 a 101 ½ i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 3 pCt. engelske Laan 71 Lst. Rente) 89 1/2 a 90 Rbd. Sd. 14 pCt. svenske Hypothek=Kasse Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr., Oblig. 94 1/295 i B. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Nationalbankens Actier 39 i r. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank- Sølv. Hamborg, den 20de Octbr. Bordeaux 188 3/8. Petersborg 91 3/2. London 2 M. 13 Mk. 9 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 11 s. Madrid, 42 1/2. Cadix 433. Lissabon 47 3/8. Amsterdam 2 M. 35, 65, k. S. 35, 40. Kjøbenhavn 200. Species 1/2 pCt. Agio. Louisd'orer og Frederiksdorer 11 Mk. 3 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Kjøbenhavns Torvepriser, den 21de October. Rug, 3 Rd. 64 s. a 4 R. 32 s. Ærter, 3 Rd. 88 s. a 5 R. - s. Hvede, 4 Rd. 18 s. a 5 R. - s. Flæsk, røget, 2 Rd. 28 s. a 2 R. 36 s. Byg, rad., 2 Rd. 5 s. as R. - s. - grøns., 1 Rd. 72 s. a 1 R. 88, Ditto, Grad., 3 Rd. - s. as R. 12 s., Smør, Pd., 2 Mk. 8 s. a 1 Mk. 10 s. Havre, 2 Rd. 16 s. a 2 R. 40 sk. Æg, Snes., 1 Mk. 8 s. a 1 Mk. 10 s. Sjællandsk Smør, Frog., 14 Rd. 24 s. a 16 Rd. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Blandede Efterretninger. Den 12te Octbr. d. A. er Kammerjunker og Premierlieutenant i den kgl. Livgarde til Hest, Hermann Rostgaard v. d. Maase, udnævnt til Ridder af Dannebrogen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Ved Rescript af 27de Septbr. er det fastsatt: 1) at den for Aalborg Amts østre Amtsprovsti oprettede, og ved allerhøieste Rescript af 19de April 1820 sauctionerede Hjælpe kasse for trengende Præsteenker maa deeles saaledes, at Fleskum og Hornum Herreders og Hellum og Hindsted Herre, ders Provsti hver erholder sin særskilte Kasse; 2) at Formuen deles efter det Forhold, at Fleskum og Hornum Herreders Provsti erholder 20 Lodder og Hellum og Hindsted, Herreders Provsti 14 Lodder, paa hvilken Maade de udestaaende Fordringer blive at dele efterhaanden som de indkomme; 3) at Bestyrelsen af hvert særskilt Provsties Kasse overdrages vedkommende Provst tilligemed tvende Præster i Provstiet, og 4) at Bestemmelserne i det allerhøieste Rescript af 19de April 1820 i Eet og Alt blive gjældende Regler for disse Kasser, uagtet deres Adskillelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
J Dagen, læses under Overskrift: "J Anledning af Revnerne og Manoeuvrerne i dette Efteraar følgende Som mange Andre nærede jeg det Haab - og jeg veed ei, hvi jeg ikke offentlig skulde yttre det - at, inden kortere eller længere Tid, men uden at der ville gaae mange Aar den, vil det hele Land- og Soværn hos os blive sat paa en saadan Fod, at Danmark med bedre lønnede Officerer, end det nu har, vil faae en Land- og Sømagt, som vil koste Landet betydelig mindre, end den nærværende, og dog ikke vil være under det, hvad der for Landet, efter dets Størrelse, dets Stilling i Europas Forhold, og den hele europæiske Tilstand, kan siges at være fornødent, passende og sommeligt Jeg tilstaaer, at de Besparelser, der i denne, som i flere Henseender forekomme mig uden store Vanskeligheder at maatte kunne lade sig iværksætte, saasnart man er resolut nok til kraftigen at ville det, især berolige mig med Hensyn til Landets Finantsvæsen. Det kan være, at der under Landetatens nu bestaaende Tilstand med god Grund kan gjøres den Paastand, at den ei kan undvære Noget af hvad der er tillagt den. Men et Andet er, om man ei i det Hele kan og bør sætte sig paa en ganske anden Fod i Henseende til Midlerne til Landets Forsvar. Men saa Meget, mener jeg tillige at være aldeles klart, at, naar en Landmagt med en vis Forfatning og Styrke haves, saa høre Revuer og Manoeuvrer, svarende til denne dens Forfatning og Styrke, aldeles til med, og vilde være en Urimelighed at bekoste en saadan Landmagt, og nu ei at ville bære det Tillæg i Bekostning og Besværlighed, som saadanne almindelige Øvelses, men tillige offentlige Regnskabs= og Prøvedage fordre, der, vel kunne betragtes som et Slags offentlig Examensdag, baade for Mandskab og Officerer, især for de sidste, der derved, skulle lægge for Dagen, om de have gjort dem Umage for at udrette det, de af Staten lønnes for. Ved Universitetet betragter jeg baade anden Exammen, hvori jeg har Deel, og Embedsexaminerne (med Exammen artium og de saakaldte Præliminairexaminer er det en anden Sag ikke blot som Prøver, Candidaterne have at underkaste sig, men ogsaa som Prøver, for Professorerne, der, idet de offentligen examinere, tillige maa vise, hvorledes de selv have behandlet deres Videnskaber, og hvad de have stræbt efter at udrette. Enhver Kyndig vil ved slige Examiner, naar han opmærksom og stadig hører efter, lige saa vel kunne skjønne, hvorledes det staaer sig med Professorerne, som hvorledes Candidaterne have det. Det Lignende maa vel gjælde om Revnerne og Manoeuvrerne. - Den 6te October 1837. Sibbern.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Den i Altona levende og i den musikalske Verden berømte Componist, Hr. Edvard Marksen, Medlem er det Keis. Kgl. østerrigste musikalske Academi i Wien, samt af det philharmoniske Selskab i Petersborg, har nyelig er holdt en ærefuld Indbydelse fra Conservatoriet i Paris om at begive sig til Frankrigs Hovedstad, for i den forestaaende Vinter at overvære Opførselsen af en af ham selv dertil indsendt Symphoni, efter Op. 47 af Beethowen. J Brevet fra dette berømt. Jnstitut, i hvis Spidse, som bekjendtCherubini staaer, hedder det: "Den herværende musikalske Verden glæder sig til, i forestaaende Vinter at høre opføre og at beundre dette collossale Musikstykke, hvilket De saa fortræffeligt har vidst at bearbeide for det store Orchester, og enhver Beundrer af den store Mester maa være Dem inderlig Tak skyldig, for at have paataget Dem et, med saamange Vanskeligheder forbundet Arbeide. - Kunsten er ikke bunden til noget Fødeland, men velgiørende er os dog den Følelse, at see fædrenelandsk Fortjeneste hædret paa fremmed Grund. Maatte da ogsaa Hr. Marsen i sit eget Fodeland finde den Anerkjendelse, som hans eminente Geni og hans udmærkede Productioner i fuldt Maal har forskaffet ham i Curopas største Stæder. Vistnok sieldent er der viist en Præst saa meget hjertelig Kjærlighed, som Pastor Bruhn ved hans Afsked fra Drelsdorf i Holsten den 4de Dennes. Hans Reise, om Morgenen Kl. 6 1/2, blev ledsaget af Alt, hvad der kunde komme fra Byen, tilvogns og tilhest, indtil Sognets Grændse. 24 Mand tilhest aabnede Toget, dernæst fulgte Præsten og hans Familie, og det sluttedes af en uoverskuelige Række Vogne. Ved Kjørselen gjennem Byen og tildeels gjennem hele Sognet, trængte Skarer af Folk sig om hans Vogn for at see ham endnu engang og sige ham Farvel. Ved Skilsmissen paa Grændsen takkede han dem tilsidst under Taarer, og sagde dem et Farvel, som længe vil gjenlyde i Alles Hjerter. Tusinde Ønsker fulgte ham til hans nye Kald i Bornhøved.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Med Overskrift Aarhuus Havn læses i Aarhuus Avis følgende indsendte Stykke: Et Menneskeværk af den Art, som det nye Anlæg ved Aarhuus Havn fortjener i Sandhed, offentlig Omtale. Smukt er Synet, som det ligesaa skjønne som nyttige Arbeide, Havnens Forlængelse af 76 Favne beundringsværdige klippefaste Steenmulie med dens smukke og durable Bol- og Rækværk frembyder. Til Efterretning for Jndseilingen er der ogsaa, foruden det ved Havnen værende Fyr, anbragt paa Enden af den nye Steenmulie et rødt Fyr. Efter Sigende skal endog Arbeidet ikke være fuldendt, da Mu lien, efter den for Havnens Udvidelse lagte Plan, endnu skal forlænges circa 50 Favne. - Den nuværende Havnecommission har imidlertid ved det allerede udførte Arbeide sat sig et Minde, ei alene hos de til Aarhuus kommende Søfarende, for hvem det er af Vigtighed at have en sikker Havn at tye til og nu endog med 14 a 16 Fod dybt liggende Skibe trygt kunne ligge ved dens Bolværk, men ogsaa hos Byens Jndvaanere og Andre, der benytte dette Anlæg, som en af det meest behagelige Spadseretoure. Arbeidet derved er, saavidt det kan skjønnes, meget godt udført. Alt Træarbeidet ved Skibsbygmester Jens Kjellerup af Aarhuus og Steenarbeidet ved L. C. Hansen af Frederikshavn."
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Under Jndsendt læses i Aarhuus Avis Et Par Ordom en Urimelighed Der gives nogle Forkeertheder, hvilke fra een forsvunden Tid endnu vedhænge den studerede Stand, fra hvilke denne ei har formaaet at løsrive sig, og som ikke lidet bidrage til, at man just ikke er saameget villig til at indrømme denne Stand, den høie Dannelse og Aandsfrihed, paa hvilken saa mange af dens Medlemmer, paa Grund af deres klassiske Dannelse, troe at kunne gjøre Fordring. Den allerforkeerteste af disse Forkeertheder, nemlig det latinske Sprogs Brug i Proclanata og Rettens Udfærdigelser, behøver man vistnok kun at nævne, for at overbevise Enhver om, hvilke haandgribelige Daarskaber man kan vænne sig til ved dagligen at have dem for Øinene. Der er imidlertid en anden af disse forældede Synderligheder, som jeg her skal tillade mig at henlede Opmærksomheden paa, da den ved sin aabenbare og offentlige Fremtræden ligeledes maa give den Fordomsfrie mindre fordeelagtige Tanker om det aandelige Trappetrin, som den studerede Stand, indtager. Jeg mener den latterlige Uskik, at man i mange Tilfælde, naar man vil offentliggjøre sine Tanker, dertil vælger et Sprog, som netop de Allerfærreste forstaae: det Latinske. Det er dog virkelig næsten mere end en Urimelighed, at bekjendtgjøre, at man ved en eller anden høitidelig Leilighed, som angaaer alle Borgere i en Stat eller et Land, vil holde et foredrag over selve denne almeeninteressante Gienstand, - og saa at holde denne Tale paa et Sprog, som neppe en Tiendedeel af dem forstaaer, hvem netop Talen angaaer. Særdeles sto dende har det forekommet mig ved Skolehøitider, hvor alle Disciplenes Forældre og øvrige Skolens Velyndere indbydes. at Rector eller Hvem der nu holder Talen, til at fremsætte sine Tanker vælger et Sprog, som han veed, at Størstedelen af disse Jndbudne ei forstaaer. Er det, som bliver foredrager, ikke værd at høre, saa var det vist meest passende at tie dermed; er det derimod værd at høre, saa er det jo godt om saa Mange som muligt fik det at vide, og man kan altid gjøre sikker Regning paa, at der her i Landet ere Flere tilstede, der forstaae Dansk, uden at kunne Latin, end Latin uden at kunne Dansk. En saadan Scene minder mig altid og Ræven, der bød Storken til Gjæst; og det mærkeligste er, at baade Den, som indbyder, og De, som indbydes, betragte det som en Høflighed. - Da var dog sandelig Storken langt klogere, Jeg har nogle Gange hørt sige, at denne Skik blev iagttaget for at give Handlingen Høitidelighed." For at give Handlingen Høitidelighed. - En Tale, som vinder i Høitidelighed ved at tabe sin Forstaaelighed!!! Kan der tænket nogen afsindigere Grund til Bibeholdelsen af en urimelig Skik V. L.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Administrationen for Præmieselskabet for den mosaiske Ungdoms Anbringelse for Kunster og Haandværker bekjendtgiør, at der i Begyndelsen af næste Aar kan forventes tilstaaet 3de Skomagersvende af den christelige Religion, der agte at nedsætte sig som Mestere, hver et rentefrit Laan af circa 120 Rbd. af Selskabets Kasse. Vedkommende melde sig hos A. Henriques, Pilestrædet Nr. 118.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Der er nu nedsat en overretslig Commission, for at undersøge Hazardspiluvæsenet ved det sidste Væddeløb i Wandsbeck. Commissarierne ere Overretsraaderne, Statsraaderne Velthem og v. Moltke.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Hovedgaarden Schjern er den 18de Octbr. solgt til Hr. Forv. Schandorph paa Lundbæk for 9000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Reisende. fra Aarh. t. Kallundb.: Kammerjunker v. Mylius m. Tjener i Jfr. Birch; Forpagter Bierregaard; Mad. Krøyer. - Med Dag. f. Aalb. igaar. Til Horsens: Farversvend Jacobsen. Til Aarh. Jfr. Brønlund; der. Roth og Møller; Til Randers: Pigen Jngeborg Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Døde. Ch. F. Schmidt, 28 A., i Kbhvn. Premierlieuten, i Artilleriet F. L. C. v. Schmidten, 37 A., i Fredensborg. Apotheker J. F. Steenberg, 84 A., i Helsingør. Forligelsescommissair I. Møller, 65 A., i Varde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Bekjendtgjöreløer. Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Tirsdagen den 7de November, om Aftenen Kl. 4, afholder Filial=Selskabet her i Byen en General-Forsamling i det dramatiske Selskabs Locale. Da der i samme skal fattes en Beslutning over den Committee=Betænkning, som findes indført i Folkebladet Nr. 30 til 33, saa ønsker Repræsentantskabe en saa talrig Forsamling som muligt. Skulle nogle af Dhrr. Medlemmer skrivtligen ville afgive yderlige Forslag, eller bemærkninger til Committee=Betænkningen, bedes samme afleverede til Filial-Selskabets Formand, Toldkasserer Thorbrøgger inden 1ste Novbr. Aalborg, den 16de Octbr. 1837. En Underofficeerssabel, mærket 3. J. L. R. L. C. - 3, er tabt. Finderen anmodes at aflevere den til Capitain v. Schaumburg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
J Frederikshavn er Plads for en duelig Farversvend, naar han henvender sig paa Stiftsbogtrykkeriet. Viinhandler-Skildt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
En smuk malet Figur med Viindruer, samt et dertilhørende net og solid Jernværk til at hænges paa, anvises billigt tilkjøbs i Kjøbenhavn hos Kunst- og Galanterihandler Blankensteiner paa store Kjøbmager-Gaden, Nr. 68.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Af Umyndiges Midler kunne strax, imod legal Sikkerhed, erholdes tillaans 623 Rbd. 74 s. S. og T. Aalborg, i Overformynderiet, den 17de Octbr. 1837. D. Baggesen. Chr. Winkel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Skrædermester L. H. Cohn er flyttet fra Maren Turis Gade til Bispens Gade til Hr. Guldsmed Arfmann, og lover Enhver, der vil forunde mig deres Søgning, reel og billig Behandling. S. Salomonsen fra Kjøbenhavn, der med allernaadigst Tilladelse giver Underviisning i den, efter den ny opfundne Methode, arithmetiske Tilskæring og Maaltagning af alle Slags Fruentimmerklæder, saasom Kjoler, Kraver, Kaaber, Pelleriner &c. &c., hvortil den Lærende ikkun bruger 2 til 5 Timers Underviisning, tilbyder de ærede Damer sin fuldkomne Veiledning. De Ærede kunne gives Veiledning paa min Bopæl, eller hvor de bestemme det. Betalingen (der hjemme er 2 Rbd., ude 2 Rbd. 3 Mk.) erlægges kun da, naar Vedkommende er overbeviist om Methodens Hensigts mæssighed. Flere skriftlige Beviser for Samme af dem, som allerede ere blevne underviste i Aarhuus og Randers kunne forevises.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
De arithmetiske Tilskærings=Tabeller. overlades Vedkommende for samme Betaling. Min Bopæl er hos Hr. Kjøbmand M. Galthen i Bispensgade, og mit Ophold her bliver ikkun kort Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Fra Lundbek Godses Overformynderi kan, mod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes tillaans 155 Rbd. 93 1/2 s. Sølv, Umyndiges Midler, naar man herom henvender sig til Juel. Lundbek, den 12te Octbr. 1837. Kjøbenhavns Sparekasse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Under 23de Januar d. A. bleve de i Sparekassen til 4 pCt. indestaaende Summer, circa 700,000 Rbd. S. M. og Sedler, opsagte til Udbetaling til den paafølgende 11te Mai, fra hvilken Tid deres Forretning ophørte. Da der af denne Sum endnu staaer uafhentet omtrent 35,000 Rbd. paa circa 300 Conti, saa finder man sig foranlediget til at bringe denne Opsigelse i Vedkommendes Erindring, og opfordre dem til at besørge de af dem indsatte Summer med Renter til sidstafvigte 11te Mai snarest muligt afhentede.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-23
Directionen for Sparekassen for Kjøbenhavn og Omegn, den 5te October 1837. Collin. Bech. Rothe. Wedel. Fog. Garlieb. Hvidt. Sager.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-24
Udgivet af J. Chr. Borch & H. Pd. Ries Enke. - Redigeret af Mar v. Scottorg, d. af Dd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-24
Portugal. Med Dampskibet Braganza, er Hertugen af Terceirindtruffen til England og befinder sig nu, som en Forvisse og Landflygtig, paa det Folks Territorien, der eengang med Jubel hilsede ham som sit Fødelands Befrier, medens Regjeringen overøste ham med Æresbeviisninger. J Lissabor vedbliver Dronningen med at lade det tynde Slør, der hidtil skjulte Hoffets Tilbøielighed for de imod den constitutionelle Regjering sammensvorne Fjender, falde og negter haardnakkent at sauctionere Cortesbeslutningen om at afsætte Marschallerne Terceira og Saldanha. Terceira havde ikke vovet at lande i Lissabon selv paa sin Reise, men Hoffe havde tilkjendegivet ham sin Agtelse og Deeltagelse ved at lade ham besøge af flere af dets meest anseete Medlemmer, blandt disse endog Infantinden, Marquisen af Loul. Om ogsaa Indenrigsministeren i Cortesforsamlingen søger at motivere Dronningens Vægring for at afsætte Marschallerne og deres meest strafværdige Tilhængere dermed, at den største Enighed fra nu af maa herske i hele Portugal og alt saa det underkuede Parti ikke maa forbittres endmere, saa en det dog vanskeligt at finde en Undskyldning for den, uden Tvivl slet raadede, Dronnings og hendes hele Hofs Adfærd idet de saa aabenbart give Hertugen Beviser paa deres Gunst og, som det hedder, endog ville vægre sig ved at tilstaae, Seierherrerne de af Ministeriet foreslagne Befordringer og Belønninger. De give herved dem, de betegne som Pøbelanførere, Vaaben i Hænderne, og, skulde der indtræffe voldsom me Begivenheder, vil man ei være i Tvivl om, hvem man har at tilskrive Skylden. Var end Seieren ved Ruivaer ikke synderligt blodigere end en sædvanlig Bondetumult i Jrland, saa ere de Constitutionelle dog Seierherrer baade i aa den Mark og i den lovgivende Forsamling, Herrer over Hæren og Folket i Hovedstaden, og Repræsentanter for et skin sygt Had mod det brittiske Monopol og Overhoved. Naar Talen er om Magten til at ophidse Pøbelen hos de Klubber, som stemme for et Regentskab og Dronningens Fordrivelse, saa nøder man jo ved slige Skridt Regjeringens Hoveder til at kaste sig i deres Arme. Eller regner Dronningen paa Sir Howard de Walden, paa Quadrupel=Alliancens Stotters hemmelige Bistand og paa Seierherrernes Das Antas, Sa da Bandeiras, Bomfius og Ministrenes Bestikkelighed ved Embeder og fremmede Penge?
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-24
Den franske Politik har, til Englændernes store Ærgrelse, ogsaa her spillet dem et Puds og Boisle Comte den franske Gesandt) har, ved at helde til det nationale Partii, hævet den engelske Jndflydelse ganske ud af Sadlen. - Ministrene ere endnu i deres Functioner og en Committee skal afgive Beretning om Dronningens ovenfor omtalte Vægring. I de næste Møder vil der blive debatteret om Tokammersystemmet, og man mener, at Fleertallet af de Deputerede vil være for et Valgkammer og imod eet Pairskammer, hvis Medlemmer vælges af Kongen paa Livstid. - Lord Howard de Walden er ei tilfredsstillet med den af Udenrigsministeren erholdte Erklæring, og har truet med, at England vel vilde vide at forskaffe sig Satisfaction.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-24
Rusland. Om den Reise, den russiske Keiser foretager sig i dette Efteraar, yttres en Deel Bekymring i en Skrivelse fra det Preussiske af 4de October, med Hensyn til de Farer, han udsætter sig for paa Veien over Kaukasus til Tiflis. Man kjender, hedder det, de Exempler paa sjeldent personligt Mod som Nicolaus, saavel ved sin Tronbestigelse, som sildigere ved Udbruddet af Cholera i Moskau, har lagt for Dagen og i sidste Tilfælde paa en Tid, da man endnu havde de fabelagtigste Fortællinger om denne Sygdoms Natur, ved i alle disse Leiligheder lykkedes det Keiseren at imponere ved sin personlige Optræden. I Circassien derimod vil han, ligesaavel som tidligere allerede mange af hans Officerer, være udsat for Farerne af snigmorderiske Baghold, uden ved sin personlige Nærværelse at virke paa en Fjende, der ligesaalidet vil ændse hans Personlighed, som den lader sig lede ved Love eller Tractater. - Efter et nogle Dages Ophold hos General=Gouverneuren, Grev Woronzoff, vil Keiseren fra Kertsch besøge den mellem det asowske og sorte Hav liggende Halvs Taman, for derfra, som det hedder, til Hest at reise opad Kuban til Jekatorinodar den samme lille Stad, i hvis Nærhed for kort Tid siden Digteren Bestuschew, blev dræbt af en fjendtlig Kugle) og videre til Kubans Kilder. Der vilde Ruslands Selvhersker befinde sig i Circasser=Krigens Middelpunct og vil med egne Øine iagttage den; han vender da samme Vei tilbage til Taman, indskiber sig der, for, fra Anapa af, at inspiceer alle befæstede Kyststeder, ved Sortehavet, dernæst at lande ved Poti og nu over Kutai at fortsætte Reisen til Tiflis. J denne Grusiens Hovedstad, hvor endnu aldrig nogen europæisk Regent er seet, vil Keiserens Nærværelse foraarsage en levende Bevægelse saavel blandt de armeniske Christne som Muhamedanerne og turde vel der ogsaa have den gunstige Virkning, at Riddere, (Chaner), Væbnere og Riddersvende, som der endnu, i Forholdene til deres Overlehnsherre, aldeles befinde sig i samme Tilstand, som i Middelalderens Dage, ville lade sig vinde til gode russiske Undersaatter ved Souverainens indtagende Personlighed. Fra Tiis vil Keiseren tage Landeveien over Can casus gjennem det farlige Pas ved Wladikaukas til Mosdok, for derfra at besøge de donske Kosakkers Land og inspicere dem i deres Hjem.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-24
Tyrkiet. Den forviste og fra alle sine Værdigheder afsatte PertewPascha har trukket sig tilbage til Adrianopel i et Kloster, hvor han bevogtes. Alle Formodninger om Grunden til hans Unaade ere nu vegne for den Vished, at han har staaet i en forræderisk Forbindelse med Vicekongen af Ægypten og da det er officielt vist, at han har corresponderet med denne, maa man prise Sultanens milde Medfart i denne Sag som et særdeles Beviis paa hans Høimodighed. At Paschaens Ungade iøvrigt ogsaa har havt hans Families til følge, er i Tyrkiet i sin Orden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-24
Akif Effendis Udnævnelse i Pertews Sted gav i Begyndelsen i Pera Anledning til den Formodning, at den russiske Jndflydelse her havde gjort sin Almagt gjældende, men en heel Deel andre Udnævnelser har tilstrækkelig godtgjort, at Sultanen dennegang har handlet selvstændigt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-24
Det russiske Dampskib, Nicolaus" bragte den 25de Septbr. en Deel af Gjæsterne i Leiren ved Wosnessensk til Constantinopel, blandt disse Prinds August af Preussen og Hertugen af Leuchtenberg, som begge traadte af hos den preussiske Gesandt. Med samme Leilighed indtraf ogsaa en stor Deel af Herrerne i den østerrigske Erkehertug Johanns Sulte, samtlige Mænd af udmærkede adelige Familier. Erkehertugen selv ventede man med det Allerførste, da han i strax efter Marinemaneuvret ved Krimm agtede at besøge Constantinopel. Det var altsaa et tomt Rygte, at han vilde ledsage den russiske Keiser til Tiflis. Saamange fornemme Gjæster paa eengang bringe Liv i de diplomatiske Circier i Pera.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-24
Sultanen erholder i denne Tid en Foræring af den østerrigske Keiser, bestaaende i 24 udmærkede Vognheste fra de keiserlige Stutterier og 24 Kister med mathematiske Jnstrumenter og de berømteste europæiske Værker i Taktik og Strategi.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-24
Om Capudan=Paschas Expedition iagttager Porten, den dybeste Taushed, medens den ellers foranlediger en heel Deel Rygter. Saameget er iøvrigt vist, at Admiral Rousfin har havt et heftigt Optrin med den midlertidige Directeur for Portens Udenrigsministerium. Han foreholdt Admitalen, at Frankrig, medens det giver sig Mine af at være Portens bedste Ven, i Grunden er dens svorne Fjende. Admiralen tog denne Yttring meget alvorligt; Sagen vil vist have følger, og man erfarer, at Porten i Paris lader gjøre Skridt, for at fremstille Frankrigs Fremgangsmaade i Afrika som aabenbar fjendtlig og tillige at besvære sig over Admiral Roussin.