JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
J den gamle Daarekiste i Boismont døde nys Louis Crete, 74 Aar gammel, efterat have tilbragt samfulde 52 Aar i Daarekisten. Han mistede Forstanden som Følge af en raa Spøg, man havde tilladt sig med ham paa et Maskebal 1792. Han havde nemlig med en Ven begivet sig ind i Balsalen, da En af hans Bekjendte, udklædt som Bjørn, pludseligt sprang ham op paa Skuldrene, idet han skuffende efterabede dette Dyrs Knurren og Brolen. Virkningen af denne Overraskelse var saa stærk, at han øieblikkeligt mistede Forstanden og aldrig fik den igjen mere. J alle de Aar, han var indspærret, brummede han uafladeligt som en Bjørn. Det er mærkværdigt, at han just døde samme Dag, han, for 52 Aar siden, havde mistet Forstanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Et ungt Menneske i Paris vilde forleden drukne sin Hund. Han roede midt ud i Seinefloden, og kastede Hunden ud i Vandet. Det arme Dyr søgte at klattre og i Baaden, men blev hvergang stødt udi Vandet igjen af sin Herre. Men idet Denne stødte for voldsomt til med Aaren, faldt han selv ud i Vandet, og var ufeilbarligen druknet, hvis ikke den troe Hund, uden videre at bekymre sig om Baaden, havde grebet sin Herre og holdt ham over Vandet, indtil der kom Hjælp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
J Collegge Stanislas i Paris fandt i Natten til 29de Marts et Oprør Sted blandt de Studerende, idet de nemlig forfulgte en Lærer og partout vilde have ham styrtet ud af Vinduet. 60 Studerende bleve, paa Grund af denne Begivenhed, udstødte af Collegiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
J Brood lever en Kjøbmand, som, i mere end een Henseende, hører til de sjeldne Phænomener i Handelsverdenen. Han er nu 118 Aar gammel. J hundrede Aar har han drevet sin Handel i den samme By, hvor hans Vugge stod, og hvor han vel snart maa gaae til Hvile. Hvad har han ikke oplevet i denne Tid, Udsat for alle Jndfald af fjendtlige Rovhorder, er han bleven baade gammel og riig. Han har levet under sex Monarker, er den ældste Undersaat i den østerrigske Keiserstat, og hele den enropæiske Handelsverdens Nestor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Staden Kreusnach kjender man ikke meere. Det viser sig her ret øiensynligt, at Vandsnød er værre end Jldsvaade. Hele Egnen vidt og bredt frembyder et Ødelæggelsens Billed. Huse, Broer, Træer, Alt har Nahafloden revet med sig. Endnu falde Huse om hver Dag, eller man maa rive dem ned. Skaden er uberegnelig. Mange Mennesker ere omkomne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Nys er der i Berlin ved Døden afgaaet En af hine stercotype Figurer, som findes i alle store Stæder, og som den offentlige Deeltagelse, af een eller anden Grund, hænger sig ved i større eller mindre Grad. Det Jndivid, hvorom her er Tale, havde sit Stade i det bekjendte Stahely'ske Conditori, og var tilstrækkeligt bekjendt under Navn af "Journal-Tigeren. Hans Graadighed vilde nemlig ikke tillade, at nogen Anden fik en Avis at læse; han stablede alle Aviserne op foran sig og rugede over dem som en Drage. Tidligere Geheimesecretair i et Ministerium, havde han, med alle en Særlings og Pebersvends Luner, trukket sig tilbage i Privatlivet. Han havde i mange Aar beboet et eenligt Værelse, som, foruden de allernødtørftigste Meubler, indeholdt flere tusinde Bøger. Under hans Seng fandt man, efter hans Død, en stor Mængde Potter, der alle vare fyldte med smaathugget Sukker, som han, i Conditoriet, sparede fra sin Kaffe og hjemme gjorde Oplag af. Skjøndt han blive repræsenterede et meget tarvelig Udvortes, efterlod han sig dog en Sum af nogle og tyve tusind Daler, som nu tilfalde en fattig Cantor i Schlesien. Ved at ordne hans Bøger stødte man hvert Øieblik paa smaae Pengesummer, snart nogle Groschen, snart en heel Daler, som den Afdøde, ligesom i sin Tid Otto Horrebow hos os, havde forstukket i Bøgerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Følgende sælsomme Begivenhed har nys tildraget sig i Berlin. En riig og agtet Mand spadserer udenfor Byen med nogle Venner. De ere i munter Lune, gjækkes, brydes paa en venskabelig Maade. En af dem roser sig af sin Styrke; den nævnte Mand lægger ham ganske venskabeligt i Chausseegrøften, og beholder, ved denne Leilighed, hans Uhr i Haanden. For Spøgs Skyld stikker han det i Lommen, men bringer Eieren det Dagen efter. Der paafølger en Ordvexling; Eieren bliver vred og optræder som Angiver. Den rige, hidtil almeenagtede Mand bliver strax arresteret; han tilbyder Caution, som ellers pleier at frie fra Undersøgelsesarrest, men den antages ikke. Manden dømmes til for Maaneders Fæstningsarbeide og har allerede begyndt at lide sin Straf. Overappellationssenatet har i disse Dage kjendt ham at være aldeles uskyldig, og erklæret, at hvad han har foretaget sig kun har været en Spøg, der ikke staaer i nogensomhelst Forbindelse med Begrebet Tyveri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
J Kolberg er nys indviet et Monument for Digteren Ramler. En Slægtning af Denne lod, ved denne Leilighed, en Gulddaase gaae omkring, som den gamle Frits havde foræret sin Poet, og som endnu indeholdt den Spaniol, Kongen havde kommet deri af sin Vestelomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Et Fruentimmer tiltrækker sig for Tiden hele Berlins Opmærksomhed. Hun lader sig see for Penge; dog ikke paa Grund af sin Skjønhed, hvormeget denne end er værd at see, men for sin Størrelses Skyld, thi hun er en Kæmpe, og maaskee for Tiden den største Qvinde i Verden. Hendes Navn, er Elisa Schmidt. Hun er sine fulde 3 Alen høi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
J Hamborg kom i Begyndelsen af Marts en Familie ynkeligt af Dage. Familiesaderen, en ung, stærk og blomstrende Mand, gik tilsengs om Aftenen Kl. 12. Hans Familie bestod af en ung, smuk Kon og et Barn paa 2 Aar. Et andet Barn forventedes daglig. Om Morgenen Kl. 4 hørte en ovenover Familiens Sovekammer boende Mand, at Huusfaderen nedenunder, efter Sædvane, staaer op og tænder Jld i Kakkelovnen. Noget senere hører han fra samme Kant en ængstlig Stønnen, nu vækkede han sin Kone, som dog meente, at Konen nedenunder maatte være kommen i Barselseng; dog syntes man senere ogsaa at høre en mandlig Lyd; derpaa vorder Alt igien stille, man falder derover i Søvn og forglemmer det Hørte. Klokken bliver 9 om Formiddagen, og da Døren endnu ikke aabner sig, sender man Bud til Øvrigheden, som udenfra aabner et Vindue, og bliver her vaer, hvorledes Værelset er fuldt af Røg, at Manden, med den ene Fod i Beenklæderne, er falden stivnet tilbage paa Sengen, og at Konen, skjøndt endnu med Livstegn, ligeledes er stivnet. Alle Midler bleve nu anvendte, for at gjenkalde Familien til Liv, men forgiæves. Ogsaa det Ufødte, som man ved chirurgiske Jnstrumenter bragte til Verden, var og blev død, tilligemed den toaarige Broder. (Dv.)J Altona har nylig i een Uge tildraget sig flere Ulykkestilfælde. Styrmanden ombord i en Blankeneser-Evert, en ellers brav Mand, har saaledes havt den Ulykke at slaae en Matros ihiel, hvem han, for en liden Forseelse, vilde lange en med en Tougende; men da Matrosen bukkede sig i det Samme, for at undgaae Slaget, ramte det ham ligge paa Hovedet, saa at han øieblikkeligt styrtede ned og opgav Aanden 4 Timer derefter. Ved Ligets Obducering viste sig aldeles ingen ydre Tegn af Mishandling; kun en lille rød Stribe saaes under Huden i Tindingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
En saakaldet engelsk Doctor, der i flere Aar havde opholdt sig i Altona, har i de samme Dage dræbt sig ved Gift, i en derværende Gjæstgivergaard. Da han var en Særling, der ofte indsluttede sig hele Dage i sin Stue, og med Barskhed tilbageviste dem, som forstyrrede ham i hans Eensomhed, saa var der i det første Par Dage Jngen, som ændsede hans Udeblivelse, og først paa tredie Dagen aabnede man hans Dør og fandt ham liggende død i Værelset, Paa den indvendige Side af Døren havde han skrevet med Kridt: I am dent. - Som et Curiosum kan endnu anføres, at i Ugen efter Paaske confirmerer Pastor Schaar en Mængde Personer, der ere langt over den almindelige Confirmationsalder og hvoraf Flere for Tiden endnu lære at læse. Een af disse gamle Drenge skal endog være 30 Aar og have (B. H.) baade Kone og Børn. Forlangte Jndrykkelser. Skjøndt Undertegnede allerede ved Generalforsamlingen. i Dampskibsselskabet "Jris" den 25de de udførligen har belyst usandheden af de af den forrige Majoritet i nævnte Dampskibs Bestyrelse i et Jnserat i Aarhuus Avis No 53 imod mig fremførte Jnsinuationer, troer jeg endnu at skylde det større Publicum en offentlig Fremstilling, heraf, for at Meningerne ikke i nogen Henseende skulle misledes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Uagtet dHerrer i deres tidligere Jnserat i Berling, Tidende erklærede, at dette var deres Ultimatum i denne Sag, og man altsaa maatte antage, at de der havde samlet Alt, hvad de om og imod mig fandt for godt at fremføre, saa har dette dog ikke afholdt dem fra at fremkomme med en ny Beskyldning imod mig, der, hvis den indeholdt Sandhed, maatte fremstille mit Forhold imod Jnteressentskabet som i høi Grad uforsvarligt. Jkke at tale om, at man partout vil have, at jeg skal som Bestyrelsesmedlem være vidende om hvad af andre Medlemmer af samme Bestyrelse af vilkaarlige Udenomsveie foretages, men man søger Beviset herfor i de Erindringer" der i hvert Bestyrelsesmøde, og igientagne Gange senere, skulde være givne mig om Aflæggelse af Actieregn skabet. Jeg skal, for at henstille denne Usandhed i sin hele Nøgenhed, og for at vise, hvad det er for Midler, hvorved man troer at kunne gjennemfægte sine Beskyldninger imod mig, blot herved meddele følgende Extract, af Bestyrelsens Forhandlingsprotocol i Møderne den 8de og 24de Mai. J det første Møde omhandledes nemlig det af 30 Actionairer stillede Forlangende af en extraordinair Generalforsamling for at discutere Forandring i Routen samt see fremlagt fuldstændigt Actie-Regnskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Da der i vore Møder aldrig har været givet Anledning til Omhandling af Regnskabsanliggenderne, hvilket jo Protocollen udviser, kunde der jo heller ikke af mig vides, hvad et Par af dHrr. vilkaarligen foretog med Regnskaberne og disses Omarbeiden, imod hvilken jeg senere, da dette Udenomsværk kom til min Kundskab, protesterede, da det baade var et ulovligt Arbeide og kun skikket til at vække Actionairernes grundede Utilfredshed og ligesaa ugrundede Mistillid til Spediteur=Kassereren, hvis Tillid i Publicum man hverken havde nogen Anledning eller Ret til i mindste Maade at svække, om Sligt end kunde harmonere med dHrr's, private Sindelag eller Anskuelser. Fra 22de Juli til 22de October holdtes ugentlige Møder som sædvanligt, men bleve saa sparsomt og tyndt besøgte, ligesom der heller ikke fandtes i dette Mellemrum særlig Anledning til at forhandle Noget, da der blot passerede Correspondence, hvorom Copie=Protocollen indeholder Vidnesbyrd. Expeditionscomptoiret maatte naturligviis været Stedet for Regnskabets Henlæggelse. At Expediteuren, medens han fungerede, ikke saae sig istand til at give Oplysninger", er en ganske tom Yttring; thi det er vel neppe at supponere, at nogen beskeden Mand netop vil falde paa at fordre Oplysninger og Regnskabet hos Spediteuren i det Øieblik han er beskjæftiget med Skibets Expedition, og om utidig Paatrængenhed kan jo ikke være Tale. – Hvad min Formands=Competence eller min Benævnelse som Formand angaaer, da troer jeg, denne stedse baade har havt Formen og det Factiske for sig og overlader det ganske til mine Modstandere at fordybe sig Smaaligheder af denne Natur, der ere af samme Beskaffenhed som det Prædicat, man tillægger min Sags Talsmand og hans Bestræbelser. Aalborg, den 29de Marts 1844. F. Wulff. Mere og Tidens Aand i Navnekrog. Hør Snedker, og Skræder, og hvad J mon være, Brug J kuns jert Værktøi, og brug det med Ære; Men følg ei et Raad, saa slet og saa vandet, Som det Den jer gav, der kjendte ei andet; Mit Raad er vel simpelt og slet ikke ny, Dog troer jeg det passer ret godt i er By, Hvor Vanen at byde, den er bleven graae. Og dem der maae lystre: er stedse de smaae. Saa dersom J ønske at leve i Fred, Da roes jeres Præst – og jer Øvrighed med; J veed dog J skylder at give Enhver Hvad de bedst behøver – Lovtaler især, J derved ei taber – men tænk jer dog bare, Hvorledes I da kan med Tidens Aand fare. Perfer et obdurg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Bekjendtgjørelser. At vores inderligt elskede Moder, Enkeprovstinde Louise Byberg, fød Thorup, ved Døden er afgaaet i hendes 75de Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 5te April 1844. Paa egne og Sødskendes Vegne J. R. Byberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Efter Reqvisition af vedkommende Udlægshaver foretages Auction Fredagen den 12te dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, hos Esqvadrons=Sadelmager Petersens Enke, i hendes Bopæl i Stedet Ns 454, paa Fiskergade heri Staden, over forskjelligt, hos bemeldte Sadelmager Petersen, udlagt Løsøre, bestaaende af Stole, Borde, Sengesteder, Sengeklæder, m.v.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 3die April 1844. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Auction over en Mølle med tilliggende Vaanings bygninger, Jorder og Teglværk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Eieren af Balle Mølle i Rosmus Sogn, Sønder Herred, Randers Amt, lader bemeldte Mølle med Bygninger, Vaanings- og Udhuse samt tilliggende Jorder, af nyt Hartkorn Ager og Eng 4 Tønder-Skpr. - Fdkr. 2 3/4 Alb., Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdk. : Alb. og Skovskyld 1 Skp. - Fdkr. 1/2 Album, stille til Auction Løverdagen den 20de April førstkommende, Kl. 10 Formiddag, og, hvis antageligt Bud skeer, bortsælge til Høistbydende. Til Eiendommen hører et indbringende Tegl- og Kalk værk, til hvilket, saavelsom til Huusholdningsbrug, haves Torveskiær i Overflødighed i Nærheden. Bygningerne ere gode og tildeels nye. Det til Eiendommen hørende Areal er circa 60 Tdr. Land gode muldne Jorder, og Mærgel, som er anvendt i de sidste Aar, og paa flere Steder kan oppløies, haves i Mængde. Havlingen i de Eiendommen, tilliggende Enge er aarligen omtrent 50 Læs. Der kan holdes 12 a 16 Køer, 4 a 6 Heste og 10 Faar. Den aarlige Udsæd kan anslaaes til 7 a 8 Tønder Rug, 8 a 10 Tønder Byg, 12 a 14 Tønder Havre, foruden Kartofler og Bælgsæd. Et Areal af henved 4 Tønder Land kan aarligen anvendes til Raps, og et saadant Areal er i sidste Efteraar behandlet til og besaaet med Raps, der tegner godt. Møllesøgningen er fortrinlig god. Bankhæftelsen er uindfriet og Betalingsvilkaarene ville blive indrettede særdeles favorabelt for Kjøberen, ved at enten eller 2 af Kjøbesummen kunne blive indestaaende indtil videre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
J Tilfælde af at ovenbeskrevne Eiendom bliver solgt, forauctioneres samme Dag endeel Besætning af Heste, Køer og Stude, samt Avlsredskaber, saasom: Vogne, Plove, Harver, m. m. Conditionerne til Auctionen, der holdes paa Eiendommen. selv, blive der for de Lysthavende oplæste, og ere forinden til Eftersyn saavel hos Eieren, der tillige paaviser Eiendommen, som her paa Contoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Sønder Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, Stephensen. den 5te April 1844. Olietrykkede Gulvtæpper. indtil 10 Alen brede og 18 Alen lange i eet Stykke, Divan- og Spisebordtæpper, modtages Bestillinger paa, og leveres samme til bestemte Fabrikpriser, efter den mig meddeelte Priiscourant; et stort Udvalg af Prøver i de forskjellige Mønstre saavelsom Qvalitet, ere til Eftersyn C. B. Christensen jun. Poleerpulver. Poleersteen 8, pr. 2 og Poleerjord 6 s pr. Pakke C. B. Christensen, jun. faaes hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Vort Lager er i disse Dage bleven foröget med fölgende Mode Vare, nemlig: af Foraarskjoletøier de nu saa moderne Fløiels Kjoler, Crappe de Nemours & Tschusans, foruden en betydelig Deel nye af de almindelige Stoffer, saasom: Mousselin de laine, Paramattes, Orleans, Ningpo-Strips & br. Tirtzer, Silketøier, saasom: Satin moire, Satin de Chine, Gros de Orleans & changeant Marceliner; Shawler, saavel Silke-, som franske & Wiener-Shawler; Broderier, et betydeligt Udvalg at saavel Mulle som Bobinets-Kraver & Manchetter, særdeles smukke Camailler, Underkraver, Kapper & Jaconets Pantalous; Dækketøier, saavel Dreils som Damast's, Garniturer, Theeduge & Haandklædedreiler, et Parti smukke Baand, Fløiels Silke Kravetørklæder, Agramaner, saavel sorte som couleurte, m. m. det vi tillade os at anbefale alt Foranførte, maae vi bemærke: at disse Gjenstande kuns er et foreløbigt Udvalg, samt at vi ved stadig ny Tilførsel ville see os istand til at levere alle til Manufactursaget henhørende Artikler efter Nutidens nyeste Smag og til de muligst billigste Priser. Aarhus, den 6te April 1844. N. & M. Lazarus. Udlegede hjemmegjorte Blaarlærreder, temmelig fine, samt af tæt og god Bonitet, kjøbes og betales med de høieste og gangbare Priser af C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Et Parti Kloverfroe er arriveret og sælges af Marens S. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Rodt Kloverfroe faaes hos C. Faurschon jun Hos Undertegnede kan faaes endeel Byghalm, noget Rughalm og endeel Grundstene. Aarhuus, den 4de April 1844. Christian Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Undertegnede, der i flere Aar har reist i Udlandet, har etableret sig heri Byen, og boer i Gothersgaden Nr 446, hvor jeg anbefaler mig med Skrædersyening efter Nutidens allernyeste Mode, samt med Alt hvad som henhører til mit Fag. Reel Behandling og hurtig Expedition forsikkres. Fredericia, den 3die Marts 1844. H. J. Tilien, Skrædermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
En særdeles duelig og velanbefalet Seminarist, dimitteret fra Lyngbye Seminarium med bedste Characteer, önsker til 1ste Mai næstk. en Ansættelse som Huuslærer eller Hjælpelærer ved en Skole. Nærmere Underretning meddeles af Seminariilærer Müller i Lyngbye pr. Grenaae. Til 1ste Mai d. A. søges en Plads for en Handelsbetjent ved en Colonial- eller Jsenkramhandel i en Provinds=Kjøbstad. Den Søgende, der i 7 Aar har været ved Handelen, er forsynet med meget gode Anbefalinger. Herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til A. Hansen, Commissionair og const. Fæstemand. Øverste Etage i min Gaard Nr 1, paa Studsgade er til førstkommende Flyttetid at erholde for en billig C. Faurschou jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Leie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Beboelsesleiligheder. De mig tilhørende og tidligere averterede Beboelses leiligheder i min iboende Gaard paa Vestergade ere endnu at faae tilleie til April Flyttetid. A. Hansen. Linned og Uldentøi vaskes for billig Betaling paa Tangensgade, i Stedet No 856.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Et Æsel, der er brugt til at bære Melk, ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser. 100 Stkr. Faar og Beder, af fiin spansk Race, kunne erholdes tilkjøbs hos Godsforvalter Lunøe paa Birkelund pr. Grenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-06
Prædikanter paa 2den Paaskedag. Høimesse. Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard, Frue Kirke Hr. Consistorialr. Brix; Hospitalskirken Kl. 10 1/2 Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang i Domkirken Hr. Pastor Fonss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-09
No 62. den 9de April. Tirsdagen med Brevposterne. Den til Forsendelse alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-09
Nyheder fra Udlandet. Urolighederne i Jtalien gribe meer og meere om sig. Jfølge de nyeste Breve fra Livorno havde nu ogsaa Stæderne Trani og Foggia sluttet sig til Jnsurrectionen, og man frygtede i Neapel meget for, at den Mængde italienske Flygtninger (over 20,000, som har samlet sig paa den nærliggende engelske Lo Malta, har i Sinde at udføre en Coup de main, hvisaarsag de neapolitanske Krigskibe have faaet Ordre at krydse ved Kysterne; ligeledes er Politiministeren Caretto udmarscheret fra Neapel i Spidsen for endeel Tropper, der skulle angribe Oprørerne, hvis Løsen er: Frihed og Constitution, Ned med Regjeringen J Kirkestaten, fra Po til sønden for Rimini, hersker ogsaa stor politisk Bevægelse. Overalt forlanger man liberalere Forfatning og Forvaltning. De Utilfredse, der ikke danne en Flok begeistrede Ynglinge, mene Samling af Mænd med Planer for Fremtiden, have trukket sig til Bjergegnen, hvorfra de underholde en Correspondence med deres Medforbundne paa Sletten. Alle ere de velbevæbnede, og flere pavelige Politiembedsmænd, som ere faldne i deres Hænder, ere blevne dræbte. J denne store Nød har den catholske Kirkes Generalvicar, Cardinal Patrici, i Pavens Navn, til det romerske Folk og til Provindsens Beboere udstædt et klagende Opraab, hvori han beskriver Hans Helligheds Bedrøvelse over de Farer, som paa det opbruste Hav true Petri mystiske lille Skib og hans Sorg over at see sine egne Børn iblandt Kirkens Fiender", samt opfordrer til et høitideligt Tridum, der under Bønner og Sang skulde afholdes i alle Kirker i de 3 Dage, der gaae forud for Mariæbebudelsesfest, og loves der Alle, som deeltage i denne Bod- og Bedehøitid, – fuldstændigSyndsaflad!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-09
Den spanske Dronningmoder, Marie Christine, har den 25de Marts holdt sit høitidelige Jndtog i Madrid. Moderens og Døttrenes Giensyn skal have været meget rørende. Halvfjerdsindstyve Dandsere dandsede foran den kgl. Vogn, og 12 unge Damer strøede Blomster og Virak for Hs. Majestæt. Dronning Christines hemmelige Gemaal, Hr. Munnoz, med hvem hun har havt flere Børn, er i Anledning af Hs. Ms. Tilbagekomst bleven ophøiet til Hertug af Rianiares. (Han er, som bekjendt, oprindelig en simpel Gardist.) Rundtomkring i Jrland forhandles i denne Tid den Plan, at der i Tilfælde af O'Connells Fængsling skal foretages et Skridt, for at tilkjendegive Folkets Deeltagelse. Det nærmere angaaende dette Skridt var endnu ikke nøie bestemt, men den Beslutning var taget, at den 27de Mai (anden Pindsedag) skal høitideligholdes som en almindelig Bededag, og at hele Nationen da vil gaae i Kirke og anraabe Himlens Beskyttelse for Jrland og Afvendelsen af det Onde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-09
Ogsaa vil man indbyde samtlige Catholiker i hele Europa til at deeltage i denne Kirkefest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-09
Keiseren af Rusland har sendt sin Svigersøn, Hertugen af Leuchtenberg, til Stockholm, for at lykønske Dennes Svoger, Kong Oscar, til hans Thronbestigelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-09
Kong Oscar den Første har antaget til sit Valgsprog: "Sandhed og Ret." J Mai vil Hs. M. komme til Göthaborg og bivaane Aabningen af den nye Trolhatta=Kanal. Den afdøde Konges Begravelse er ansat til sidst i April; den almindelige Sørgedag (Klagsdagen) til 5te Mai (Napoleons Dødsdag); Kong Oscars Kronning til 13de Juli, en overordentlig Rigsdagssamling til 1ste Juli. Alle den afdøde Konges faste Eiendomme skulle realiseres; Bud paa dem modtages i Løbet af et Aar, efter hvilken Tids Udløb de skulle sælges. Kong Oscar har besluttet, ikke at ville have nogen privat Eiendom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-09
Fra Norge meldes, at de fra England senest komne Skibscapitainer ikke have mærket til nogen engelsk Flaade, ei heller hørt tale om, at nogen saadan var bestemt til Nordsøen; derimod berettes der, at afde 30 engelske Linieskibe, der efter en nyere Bestemmelse stedse skulle holdes i seilfærdig Stand, under Benævnelsen advanced ships, vare allerede 17 fuldkomment udrustede og ligge færdige til Afgang deels i Portsmouth, deels i Devonport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-09
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-09
Kjøbenhavn, den 4de April. Hs. Maj. Kongen har ved allerhøieste Resolution af 27de Marts formildet den Hans Chr. Rasmussen ved Høiesteretsdom for begaaet Voldtægt idømte Livsstraf til Fæstningsarbeide paa Livstid. (Brig. Td.)– Man venter snart at see Jndkaldelsespatentet for Stænderne, og antager man det nu for temmelig vist, at de jydske Stænder iaar først ville blive sammenkaldte, men samtidigt med de holsteenske og ikke, som sædvanligt, med de slesvigske, der i saa Fald iaar ville faae Discussionstid sammen med de roeskildske, hvormed saaledes en ny og vist tildeels uventet Alternation vilde indtræde. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-04-09
Under 1ste de har det danske Cancelli ladet indanke for Høiesteret den mod Cand. Ploug anlagte Sag for den Tale, han holdt i Calmar, og hvorfor han ved Hof- og Stadsretsdom var frifunden. Buntzen er beskikket til Actor, Liebenberg til Defensor. (Khvnsp.)