JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1783-08-11
Jndstevnte Sager. 1. Byefoged Selmer af Skive, som befalet Actor imod Tyven Søren Jensen Møller af Colding, indstevner til Confirmation og Skierpelse samt rettere Paakiendelse, en Dom afsagt ved Colding Byeting den 19 Marts d. A. af Byefogden Hr. Cancellieraad og Borgemester Junghans, samt Meddoms Mændene Hr. Hans Peter Bahnsen og Hr. Rasmus Baggesen, udi en Sag anlagt imod bemelte Malificant Søren Jensen Møller for begaaet Jndbrud og Tyverie om Nattetider hos Hr. Raadmand Michel Wissing i Colding m.v. 2. Hr. Kammerherre Lüttichau til Engelsholm, indstevner til Underkiendelse og alle Omkostningers Erstatning en Dom, afsagt paa Nørvang Torrild Herreders Ret sidstleden 25 April af Herredsfogden Hr. Cancellieraad Fleischer, udi en Sag, som Mogens Pedersen i Roestrup Søren Hansen, Møller af Nørup, med fleere ved deres constituerede Sagfører Markus Monrad i Hughuus, skal have anlagt imod Hr. Appellanten fordi han ei har villet udbetale dem nogle ligesaa ubeviislige, som uretmæssige Fordringer, de, som foregivne Formyndere, har villet aftvinge ham, under Navn af Børnepenge, med Rente og Renters Rente med videre. 3. Anders Andersen i Gern og Jacob Andersen i Dalbye indstevner til Underkiendelse, Hiemviisning eller rettere Paakiendelse, en saa kaldet Voldgifts Dom afsagt i Schanderborg den 11 Decb. sidst med sammes foregaaende Behandling af Hr. Kammerherre og Amtmand Bülow, og Hr. Etatsraad Rothe, udi en Sag imellem Citanterne paa den ene og Herredsfoged Bang paa den anden Side, angaaende hans pligtige Regnskab i ret Form for sin ved Tvilumgaard og Gods førte Administration, i den Tid han samme skal have været betroet, m.v. 4. Jens Christensen af Gunderup m. fl. indstevner til Svækkelse og Underkiendelse, og alle Omkostningers Erstatning, et Tingsvidne begyndt ved Øster Nor Herreders Ting den 2 October 1782 og sluttet den 15 Januar d. A. under Stedets Herredsfoged Hr. Justitsraad og Byefoged Blachs Rets Administration, udi en Sag Søren Christensen af Rottbøll ved bemeldte Ret skal have anlagt imod Appellanterne, for derved at tilvende sig Rettighed over nogle Effecter, som tilhørte Christen Clausens Stervboe i Hindsig uden dertil at give Vedkommende behørig Varsel. Tillæg.)
Viborger Samler, 1783-08-18
ELLEFTE AARGANG. Mandagen den 18 August 1783. Træer, Bierget Piko paa Øen Teneriffa. ette Bierg, er efter Skriftforfatternes almindelige Meening det høieste bekiendte Bierg i Verden. Men i Henseende saavel til dets Høide, som den Afstand, hvori man kan see det paa Søen ere Forfatterne ueenige. Ved en Jagttagelse ved Barometret er det befundet, at Qvægsølvet paa Biergets øverste øverste Spidse er faldet 11 Tomer, nemlig fra 29 til 18 ; hvilket efter Dr. Halleys Tavler udgiør henimod 2 1/4 Miil. Denne Regning kommer meget vel overeens med Beekmans, som giør Perpendiculairhøiden til 2 1/2 Miil. Han anmærker ogsaa, at Hollænderne regne derfra deres første Middagslinie.
Viborger Samler, 1783-08-18
Vi haabe at fornøie Læseren med at anføre en Reise til Spidsen af dette forunderlige Bierg i Aaret 1715 af Hr. J. Edens, en Engellænder. Tirsdagen den 13 Aug. ) i bemt. Aar Kl. 10 1/2 om Natten gik Hr. Edens, (som selv har forfattet, denne Reise) i Selskab med 4 Engellænder og 1 Hollænder, med Tienere og Heste, som bare deres Levnetsmidler, udaf Havnen ved Oratava, en Stad, der paa Øen. De fik en Veiviser, som alle de havde havt, der mange Aar tilforn havde gjort denne Reise. Kl. 12 kom de til Staden Oratava, 2 Miile fra Havnen. Her toge de nogle Spadseerestokkemed, for at hielpe sig desbedre op paa Piko. Ki.
Viborger Samler, 1783-08-18
Hs. Kongel. Majestæt har allernaadigst under 2den April d. A. behaget at udnævne Landsdommer Adam Gotttob Kraft til at være virkelig Justitsraad.
Viborger Samler, 1783-08-18
Proklama. Læst August Maaneds Landsting 1783.
Viborger Samler, 1783-08-18
Hvorved Skifte=Kommissarierne efter afgangne Kiøbmand Niels Omervad af Aalborg indkalder hans Credi= og Debitorer at indfinde sig til de fastsatte Skifte=Samlinger eller i det seeneste inden Aar og Dag fra dette Proklamas Dato( Dateret 17 Julii 1783.
Viborger Samler, 1783-08-18
Torve=Priserne i Viborg. den 16 August 1783.
Viborger Samler, 1783-08-18
Korn=Vahre. Feede=Vahre. Rug, 1 Td. 3 Rd. 2 Mk. s. Flesk, røget, 1 Lspd. 1 Rd. 32 s. dito, fersk. 1 Byg. 1 2- Havre, 1 1 - : - dito, grønsalt. - BoghveOxekiød, 1 -64. gryn. 1 Skp. - 4 - Havre. Smør, Tælle, 1 gryn. - - Ost, Ærter, 1 Td. - Æg, 1 Snees. - 9-
Viborger Samler, 1783-08-18
Fiske=Vahre. Sild røgede Olle : Adboret ferske et Knippe 4 s. flekkede 1.12 s. Skaller - et dito 3 s. vindtøre 1.
Viborger Samler, 1783-08-18
Gieder, store, Ørreder ferske Pundet 2s., røgede dito, Pundet 4 s. Lung, 1826, 1 Mk. 4 s.
Viborger Samler, 1783-08-18
Jldebrand. Skodtørv, 1 Læs, 1 Mk. 12 s. Træe, 1 1 Hetørv, 1 Et Bondelæs Høe, 12 a 14 Mk.
Viborger Samler, 1783-08-18
Tillæg.)
Viborger Samler, 1783-08-25
hele HELLETE AARGANG. Mandagen den 25 August 1783. Eieren. (Slutning af No. 34.)
Viborger Samler, 1783-08-25
Medicinsk. Det saa vidt berømte Engelske Læge Plaster, som tilforn var en Hemmelighed for Engelænderne alene, bliver paa følgende Maade præpareret: Man tager 2 Unzer Huusblas, kommer dem i en halv Potte heedt Vand og lader dem saa staae i 10 a 12 Timer, indtil de bliver ganske opløst. Naar dette er skeet, sætter man denne Massa paa en maadelig Jld, indtil man mærker, at Huusblasen er aldeles udkogt, og derefter vrier den igiennem en Linned Klud. Derpaa tager man en Alen tynd sort Taft, som man rundt om indfatter med Baand, paa det man desto bedre kan udspænde det i en Ramme. Naar dette er forbie, stryger man Huusblasen varm paa Tastet med en Pensel, og lader den tørre ved en timpereret Jld. Saasnart det er tørt, stryger man Toftet atter over og lader det igien tørre hvilket gientages saalænge, tilHuusblasen er aldeles opbrugt. Naar dette er skeet, overstrygger man Taftet 2de Gange med Perupiansk Balsom, og da er Plasteret færdig, hvilket man saasnart det er tørt, skiærer i Stykker og giør smaae Ruller deraf. Svar.
Viborger Samler, 1783-08-25
Paa fremsatte Spørgsmaal udi Viborg Samler No. 32.
Viborger Samler, 1783-08-25
Omendskiøndt Forordningerne af 4 Marti 1690, og 19 Debember 1693, begge angaaende Auctions Værket Værket udi Danmark, nøiagtig bestemmer, hvem de rette Auctions Direkteurer ere sc. Byefogderne i Kiøbstæderne, samt Herreds= og Birke-Betienterne paa Landet; Saa er dog adskillige Disputer forefaldne imellem de sidste, om Auctioners Holdelse udi Birkerne, hvem samme skulle tilkomme; hvilke Disputer ere deciderede ved ergangne allernaadigste Reskripter under Datis 25 Junii 1729, 22 October 1751, 20 Julii 1753 og 28 September 1764, samt seenere ergangne Cancellie Collegii Breve, hvoriblandt et af Dato 24 October 1767, angaaende en Auction efter Forpagteren paa Krabbesholm under Reesen Birk, giver nøiagtig Oplysning.
Viborger Samler, 1783-08-25
Naar dette og alle forbenævnte Høi=Kongelige Reskripter giennemlæses (der i Trykningen ere befordrede og kan findes udi S. T. Hr. Etatsraad og Landsdommer Rothes Samlinger) saa haves deraf nøiagtig Oplysning og Besvaring paa fremsatte Spørgsmaal udi det Heele. Spørgsmaale om Sproget Gen. C. 3, v 15. Qvindens Sæd skal sønderknuse, Slangens Hoved. 1 Er dette og en Forrettelse, eller er det en Trusel hvilket sidste uden Tvivl Socinianerne sige, 2 Er. a. Er det troelig, at Adam, hørende disse Ord, har kundet giøre sig det Begreb derom, som nu er det herskende, nemlig, at Qvindens Sæd betydede Messias, 3. Hvorfor har ingen af Propheterne i det G. T. brugt denne Talemaade, som dog er kommen af Guds egen Mund, eller og i det mindste alluderet dertil 4. Hvorfor har hverken Kristus eller Apostlerne citeret sligt et Magt=Sprog, der skulle synes nok saa vigtigt, som det Emanuel Matth. C. 1, v. 23. der er det første Sprog af det S. T. som citeres i det Nye Resten følger: Nyeheder.
Viborger Samler, 1783-08-25
Den 26 Julii efterat S. T. Hr. Biskoppen var hiemkommen fra Visitatz i Hornum, Slet- og Rindsherreder, begyndte den offentlige Examen i Skolen Torsdag den 31te og vedvarede indtil Tirsdagen den 12te August, da Hs. H. Høiærværdighed, som selv havde examineret heele Skolen, og derefter overværet ingeniorum Prøve, erklærede 5 Candidater til Akademiet; 13 bleve opflyttede i øverste Lectie, 8 i 5te, 2 i 4de og 4 i 3die Lectie. Copu¬
Viborger Samler, 1783-08-25
Copulerede. J Viborg Fredagen d. 22 August S. T. Hr. Justitsraad og Landstings Hører Henrich Rosenauer Hauch og Frøken Maria Elisabeth Tetens, Vielsen forrettede Brudens Fader Hr. biskoppen selv over Jakobs Ord 1 Mos. B. 48 Cap. v. 15. og 16. Den Gud, som føder mig, fra jeg blev til, indtil denne Dag: Den Engel, som igienløser mig fra alt Ondt, velsigne Børnene! af hvilke blev forestillet: Jakobs glade Haab for sin Afkom grundet paa Guds naaderige Førelse med ham selv. Kiøbe Slutninger: S. T. Hr. Kammerherre Juul fra Billeshauge i Fyen, har kjøbt Engelsholm af S. T. Hr. Kammerherre Lüttichau, for 58000 Rdlr.
Viborger Samler, 1783-08-25
Hr. Niels Skow har kjøbt Randrup Herregaard her ved Viborg paa Auction efter afgangne Hr. Bach for 27050 Rdl.
Viborger Samler, 1783-08-25
Torve=Priserne i Viborg.
Viborger Samler, 1783-08-25
Korn=Vahre. den 23 August 1783. Feede=Vahre. Rug, 1 Td. 3 Rd. 2 Mk. s. Flesk, røget, 1 Lspd. 1 Rd. 32 s. Byg, 1 2. dito, fersk, 1 1 Havre, 1 12- - dito, grønsalt. - Boghve. gryn. 1 Skp. - 4 Orekiød, 1 -64. Smør, Havre. gryn. Tælle, 1 2 Ost, Ærter, Td. Æg, 1 Snees, Sild røgede Olle flekkede 1 -
Viborger Samler, 1783-08-25
Fiske=Vahre. Abborer ferske et Knippe 4 s. vindtøre 1. 128. Skaller - et dito 3s 6 s. Gieder store Ørreder ferske Punder 2s. røgede dito, Pundet 4 s.
Viborger Samler, 1783-08-25
Jldebrand. Lyng, 1 Læs, 1 Mk. 4 s. Skodtørv, 1 Læs, 1 Mk. 12 s. Træe, 1 1 Et Bondelæs Høe, 12 a 14 Mk. Hetørv, 1.
Viborger Samler, 1783-08-25
Tillæg.)
Viborger Samler, 1783-09-01
Mine Landsmænd paa denne Side Belte kiender jeg; de ere ikke meget for at skrive; de have meer Lyst til at handle, især troer jeg, de ansee at skrive en Bog, om den endog var meget liden, for et meget vanskeligt Arbeide. Jeg venter derfor ikke, at nogen af dem sætter sig hen for at give os saa fuldstændig en Oplysning i saa forviklet en Sag, som denne jeg her ønsker, med mindre den store Egyptiske Trældom, som Bonden, værre i de andre danske Provindser, end her i Jylland, sukker under, skal kunde virke en Jver, der begavet med fornøden Kundskab, Apartiskhed og Koldsindighed, vil skrive til Bondens Redning, og vor Lands Underviisning. Mende Men som det er lettere, at besvare enkelte Spørgsmaale, eller oplyse en enkelt Deel af en Materie, end skrive en heel Bog, saa fremsætter jeg her nogle Spørgsmaale, som ere faldet mig indda jeg læste det, som er skrevet i denne Materie, fra Hr. Etatsr. Rothes Nordens Statsforfatning og lige ned til de fattige Oplysninger over Brevvexlingen imellem Ghrd. V. og Kl. Meget skulle det glæde mig, om den ferme Recensent af Ghraadens Veiledning ville besvare dem; men da det nok et er at vente, saa gid nogen af mine Landsmænd ville her i Samleren besvare dem; og findes een, som ei kan opløse alle mine Tvivlsmaale, men vel nogle, saa gid han ville det; maaskee en anden opløser Resten. 1. Hvorledes blev Jordegodserne forsynede med Folk i de Provindser, hvor Vornedrettigheden ei var indført, for Fødestavnsretten blev paabudden, 2. Hvorledes bleve de forsynede med Folk i de Provindser, hvor Vornedrettigheden blev ophævet, indtil Fødestavnsretten blev indført 3. Befordrer eller formindsker Fødestavnsretten.
Viborger Samler, 1783-09-01
Folkemængden, 4. Hvorledes tvinges den Karl, der har Begierlighed efter at forlade Landet, til at afstaae fra sit Forsæt, giør Fødestavn den Virkning? 5. Hvori bestaaer den Fordeel og Herlighed, en god og redelig Proprietær høster af Fødestavns retten, 6. Grunder Fødestavn sig paa andet end Landets Forsvar og Værn, 7. Hvorledes vedligeholdtes Landmilien i Kong Friderich den Fierdes Tid, da Vornedrettigheden var ophævet, og Fødestavn ei var til 8. Hvad Skade tog en god og retsindig Proprictær, om ingen Fødestavnsret var til længer, end indtil Karlen havde udtient sine 8 Aar i Soldaterstanden, 9. Hvorledes levere de mange koldinghuusiske, og de dronningborgske Bønder deres Landsoldater og Rekrytter, 10. Vilde Fødestavnsrettens Ophævelse ved give nogen længervarende Forvirring og Vanskelighed, i Henseende til Landmilizen, end i de første 3 eller 4 Aar, det er: længer end enhver god, nyttig Hovedforandring i en Stats Indretninger medfører. 11. Befordrer Fødestavn Lyst og Munterhed, Flid og Vindskibelighed, eller undertrykker den dem, 12. Naar enhver Bondekarl, som havde tient i Soldaterstanden i 8 Aar, var fri fra Føddestavn, og kunde bygge og boe i Danmark hvor han vilde, mon man ikke da kunde haabe vore meget store Heeder beboede og dyrkede? 13. Kan vore vise Love skaffe en af 10000 Bønder den Ret, de tilkomme, saalænge Fødestavns retten gielder fra Vuggen til Graven, 14. Hvilke ere de virkelige Følger af Fødestavnsretten for Staten, Proprietæren, Bonden, og hvortil tiener den den onde Proprietær, En Enhver som har sit eget og sine Medmenneskers Liv og Helbred kier, raades velmeent, at lade være at kjøbe og spise af al den umodne Frugt, som man paa denne kritiske Tid af Aaret allerede har begyndt at løbe med paa vore Gader. Den maatte have en unaturlig Lyst, der med Vidende ville kiøbe sig en dødelig Sygdom paa Halsen.
Viborger Samler, 1783-09-01
Nyeheder.
Viborger Samler, 1783-09-01
Forlovede. Hr. ERi de Jnsk ON til Schaungaard, og J. T. Frøken Cl TIAN Ul de Haver til Vistoft.
Viborger Samler, 1783-09-01
Copulerede. J Assergpræstegaard den 12 Aug. Hr. Mogens Lassen Sognepræst for Asserg og Taarup Meenigheder og Madame Schmidt afgangne Hr. Hans Schmidts Enke i Kaldet.
Viborger Samler, 1783-09-01
Dødsfald. Paa Østergaard Forpagter Jens Antoniuses Hustrue, fød Bagge. J Randers den 15 Aug. Mester Bager Hans Hunnerup 29 Aar gl. den 16 ejusd. Kiøbmand Clemen Jensen Møller 73 Aar gl. den 23 ejusd. Kiøbmand Niels Rudolphsen Bay 65 Aar gammel.
Viborger Samler, 1783-09-01
Ulykkelig Hændelse. Den 25 Aug. slog Torden ned og afbrændte 2de Gaarde i Nielstrup under Løvenholm. Den 26 ejusd. blev ligeledes Laden paa Palstrup antændt af Lynild og afbrændt tilligemed det deri indavlede Korn. D. 29 ejusd. opkom om Morgenen Jld løs hos Brændeviinsbrænder Christen Lærke i Randers, som lagde det meste af hans Udhuuse i Aske; Men ved Guds Beskiermelse, det stille Veier og de føiede Anstalter greb Jlden ei videre om sk. Tillæg.)
Viborger Samler, 1783-09-08
ELLEFTE AARGANG. Mandagen de 18 Sept. 1783. (Slutning af Nr. 36.) Hvad har man da at lagttage for at undgaae den forøgede Uddunstnings alt for hastige Standselse eget, mangfoldig meget. Denne Standsning beroer ikke blot paa udvortes Forkiølelse: den kan have sin Grund i langt fleere Feil. Alt det, der drager Vædskerne fra Legemets Overflade, alt det, der svækker deres raske raske Omløb alt det, der formindsker Livets Kræfter, giør Uddunstningen meere eller mindre Afbræk Jmidlertid er det billig, at jeg først begynder med Klædedragten, da for nærværende Tid Skallen, er i høiere Priis hos os end Kiernen. De tynde Sommerklæder ere da de første, man maae give Afskeed. De dellige engelske Vester og Beenklæder, disse glimrende Beviis paa Kierlighed til Fædernelandet, bør man ikke længere bære, i det mindste ikke om Aftenen. Appetitstrøierne, Silkepandserne maae henlegges til næste Sommercampaane. Overhovedet maae de Personer, som ere meget tilbøielige til Sveed, meest tage sig i Agt. Gode, tætte, uldene eller med Uldent forede Nattrøier, gode varme Beenklæder og uldene Understrømper, rekommenderes dem paa det eftertrykkeligste. Den, som ved Spadsering o. d. l. er kommen i Sveed, maae søge at blive i Bevægelse, paa det Sveeden ikke alt for hastigen taber sin Varme. Saadan en Person maae ikke staae længe stille paa Gaden, og om det ikke kan undgaaes, saa maae den dog aldrig staae lige for en Port eller ved et Hjørne. Frygter man for at anholdes af saadanne Snakkebrødre, som tage fat paa en Knap, saa maae man have en god Kniv i Bereedskab, for at skiære Knappen af, heller en Knap mindre i Kiolen, end en Sygdom paa Halsen. Den meest fornødne Ting for nærværende Tid bestaaer deri, at Maven holdes vel varm: og hvo som ikke kan eller vil klæde: klæde sig derefter, burde i det mindste forvare Maven med et Stykke Flonelle eller Multum. De Smukke tager jeg mig den Frihed, at minde paa den store Nytte, de have af at bære Calezons. Det danske Ord tør jeg ikke bruge: thi det er alt for gemeent, alt for skurrende for fiine Ører, saasnart det sættes i Forbindelse med det Elskværdige Kiøn. En anden ydmyg Bøn, jeg har at giøre paa Sundheds Vegne, er denne, at de ville giøre Ende paa Aftenpromenaderne. Saa vederqvægende en Spaseregang er - især i Skove og Hauger - saa farlig bliver den nu, da Aftenkulden og en raa Dug besøger slige Steder. Videre er det høist usikkert, paa denne Tid at spise megen Frugt, helst Blommer, eller Pærer og og Æbler, som ikke ere modne nok. Endnu værre er det, at drikke dertil meget Øl eller daarlig Viin. Melk og Øl og Frugt jaget sammen i en Mave drager useilbarlig Diarrhøe eller Blodgang efter sig.
Viborger Samler, 1783-09-08
J Almindelighed bør man nu ikke nyde det ringeste, som kunde forvolde ondt i Maven; thi den hemmelige Kulde i Luften, og den Epidemie, som (kunne) herske paa denne Tid faae ved saadan en Diætseil ret Magt: Uddunstningen paa Huden standses, Vædskerne søge til Tarmene o. s. v. Allermest bør den tage sig i Agt, som har desuden en svag Mave. Den rette Ven og Vær og Værge, man nu kan have, er en Mave, som got fordøier. Det er med vort Legeme, som med en stor Huusholdning: jo bedre det gaaer til i Kiøkkenet, jo bedre giør enhver Tiener sin Gierning Naar Maven faaer det, den skal have, saa gaaer det alle andre Deele ogsaa vel. - Altsaa er det nu den rette Tid at komme Maven til Hielp, ei alene ved at vogte sig for alle Slags slappende, opblæsende Spise og Drik, hvorhen iblandt andet ogsaa Seltservand hører: man fornemmeligen ogsaa ved at opmuntre den til Virksomhed, og ved at understøtte dens Kræfter. Til den Ende tiener fornemmeligen et got Glas Viin for dem, som kunne taale denne Drik og som kunne have den af beste Sort. Et got Glas kraftig Øl kan ligeledes have sin Nytte. Franskbrændeviin, Rum o. d. l. kan jeg ikke rose, ihvormeget andre end rose dem; allermindst Danskbrændeviin, Gode Mavedraaber, Krusemynteviin og a. m. rekommederes til dem, som elske en medicinsk Dram Dog bør man med alt sligt holde Maade.
Viborger Samler, 1783-09-08
Kiøbenhavn den 1 September. Den 20 August er Professor Theologi og Haf Prædikant Doctor Hector Friderich Jansen, forundt Rang med Consessionarius.
Viborger Samler, 1783-09-08
Under Dato Fredensborg Slot den 6te August har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udgive en Platat, angaaende Gotgiørelse til Hingsteierne af Bondestanden, paa de Steder, hvor vedkommende Godseiere ikke selv allerede have truffen beqvem Jndretning med deres Bønders Hesteavl, til at forekomme Bøndernes Efterladenhed i at lade deres Hopper bedække. Ulykke
Viborger Samler, 1783-09-08
Ulykkelig Hændelse. Videre Beretning fra Palstrup. Den 26 August da Torden slog ned i Laden om Eftermiddagen Kl. 5, og opbrændte i Grunden hen ved 200 Fag Huus, alt opbygt af Sal. Hr. Janus Friedenreich, tilligemed over 2000 Traver Korn, næsten 4000 Læs Høe, saa og mange Tønder Korn paa Lofterne af alle Slags, og en betydelig Mængde af Fyhrtømmer, samt Bygnings og Gaards Materialier, med Vogne og meere, som ei kunde reddes formedelst alle Husene vare sammenbyggede; Jngen kom til Skade, skiøndt Folk vovede meget for at redde det i Beholdblevne, som ei kunde have været at vente. Samme Dag slog Lynilden ned ved en Mand, af sam Gods, paa Marken tæt ved hans høire Fod, han blev som rørt men begynder nu at komme sig J Levning samme Dag slog Torden ned i Stuen hos en Væver som sad og vævede, han og Huset blev sparet. Dagen efter slog Torden ned i en Gaard paa Skaungaards Gods, Holmhuset kaldet, og brændte det heele Stuehuus.
Viborger Samler, 1783-09-08
Torve=Priserne i Viborg. den 6 Sept. 1783.
Viborger Samler, 1783-09-08
Korn=Vahre. Feede=Vahre. Rug, 1 Td. 3 Rd. 2 Mk. s. Flesk, røget, 185pd. 1 Rd. 32 s. Byg, 1 dito, fersk, 1 1 -32. Havre, 1 12- - dito, grønsalt. - BoghveOxekiød, 1 -64. gryn. 1 Skp. - 4 - - Smør, 1 2 Havre. Tælle. 1 gryn. - - Ost, Ærter, 1 Td. Æg, 1 Snees, - 9.
Viborger Samler, 1783-09-08
Sild røgede Oll flekkede 1.
Viborger Samler, 1783-09-08
Fiske=Vahre. Abborer ferske et Knippe 4 s. vindrøre 1. Skaller - et dito 3 s. Gieder store Ørreder ferske Punder 2s., røgede dito, Pundet 4 s.
Viborger Samler, 1783-09-08
Jldebrand. Lyng, 1 Læs, 1 Mk. 4 s. Skodtørv, 1 Læs, 1 Mk. 12 s. Træe, 1 1 Et Bondelæs Høe, 12 a 14 Mk. Hetørv, 1 Tillæg.)
Viborger Samler, 1783-09-15
Th. ELLETE AARGANG. Mandagen den 15 Sept. 1783. reise, Beskrivelse angaaende Ray Græs, samt hvor stor Nytte den fører med sig. En Oplysning om dets Nytte og Omgang med samme, ville være endeel af vore Læsere kierkommen.
Viborger Samler, 1783-09-15
Jylland i almindelighed har store og mavre Marker, nogle faae Herreder undtagne. Man er derfor nødsaged, at lade Jorden hvile længere, end almindelig: ingen Steds er Gjøden til strækstrekkelig, at dyrke den halve Deel af Jorden, og deraf følger, at Jylland trækker, eller burde trække større Fordeele af Græsning, end af Korn-Avlen. Erfaringen viser, at de hvilende Jorder, fordi tildeels Jorden er ringe, og tildeels Behandlingen, ved Gjødning og Dyrkning, endnu er ringere, neppe vil groe sammen, og at, uagted den Mengde af hvilende Jorder, Græsningen dog mangler.
Viborger Samler, 1783-09-15
Julii Maaned bemerkede jeg, at Ray Græsset var opløben, og i større Bu skeer allerede kommen til 2 Tommers Høide. DaDa Havren var høsted, distinqverede sig Sto den særdeles grøn, frem for det som ei var besaaed med Rai Græs.
Viborger Samler, 1783-09-15
Det heele Efteraar igiennem var her en ypperlig Afgrøde, og alle Kreaturer søgte dette Græs med Begierlighed, frem for det andet, og da tilfældig mine Naboers Faar vare komne i samme Kaabel, var det siden ikke muelig, at holde dem derfra, end skient vi her holder gandske sufficente levende Gierder. Grøden vedvarede, indtil Frost og Snee kom, og da samme ved Juuletiden gik bort, var mine Ray Græs Agre fuldkommen grønne, og Faarene aade fortreffelig paa dem. Midt paa disse Agre stod Vinteren igiennem saa meget Vand, at det lignede en liden Søe; Jeg tænkte, her bliver vist intet, men Følgerne viste det anderledes. Først i April var paa mine Ray Græs Agre fuld Græs, som lignede en meget kraftig Rugsæd, i steden for, at alle andre Jorder rundt omkring vare endnu i 4 Uger graae. Da Græsningen hos mig aldrig er Karrig, saa var det ikke nødig, at benytte mig af For=Grøden paa Ray Græsset, eiheller ville jeg giøre det, for at lade Ray=Græsset udvikle sig med al muelig Fuldkommenhed. Den 14 Maji begyndte det at faae Ax. Naar Vinden blæste, spillede Græsset, som en Rug=Vang, og Curiositeten bragte mange til at besee samme. Skulde det have været slaaet til god Høe, saa havde det rettest skeet i denne Tilstand, hvor det allerede var 9 til med 9 til 10 Tomme langt. Den 1 Junii stod heele Vangen i fulde Ax, og ved hver Korn hengte et melfarvet lidet Blomster, ligesom sees ved Rugen, undtagen at det sidste er mere graae og langt, og det første gandske hvid og stakket. Græsset eller Halmen var nu rigeligen en Foed langt, endskiønt vi ingen Draabe Regn havde saaet siden sidst i Martio. Til min største Forundring, bemerkede jeg, at Ray Græsset paa det Sted, hvor heele Vinteren havde været en Søe, var allerstærkest, og begyndte at legge sig. (Meere følger.) Nyeheder. Landstinget Onsdagen den 17 September 1783.