JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-25
J Kumlinge kunde ved et Anfald mod Aland sikkert 4 til 5000 Mand have været indqvartede og ligesaa mange paa Enklinge og Seglinge. Den udførte Expedition har altsaa sikkret Aland nogle Ugers Rolighed. Kl. 3 om Eftermiddagen vare Tropperne atter ved Warde, hvorpaa jeg lod dem gaae i Qvarteer, da denne Expedition havde udmattet saavel de Commanderende som Mandskabet. Wargata d. 30 Jan. 1809. C. F. v. Schulzenheim, S. J. R. Stackelberg, Over=Adjutant. Stabs=Adintant. Den Svenske Capit. Baron v. Klinkowstrøm er afgaaer som Coureer til Engelland. Til Carlscrona er sendt befaling, at udruste Flaaden til Foraaret De fattige Classer i Sverrig lide stor Mangel J Stockholm ankom i Slutningen af afvigte Aar Udvandrede fra Finland i Hundredeviis og i den sørgeligste Tilstand. J Engelland er aabnet en Subskription for disse Ulykkelige. Den Svenske Armee i det nordlige Finland var smeltet hen til 7000 Mand, og havde 25,000 Russer imod sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-25
Den Engelske Regjering vil sende en Ambassade til Abyssinien, for at træde i Handelsforbindelse med dette Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-25
J Barbadoes udrustes en Expedition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-25
D. 21 Jan, ankom et Transportskib med 300 saarede Soldater fra Corunna til Plymouth. Ved dets Afselling d. 17 vare endnu ikke alle Tropperne indskibede, men Sam. Hoods Escadre af 10 Linieskibe underholdt en bestandig Jld, for at dække Jndskibningen. Dersom de fra Vigo beordrede Fartøier kun vare komne nogle Dage tidligere, saa kunde hele Armeen have kommet bort uden Forlis. De Franske ville snart besætte Vigo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-25
Fæstningen Kufsten ved Jnn og Bierslottet Oberhaus ved Passau forsynes med Skyts og Proviant. Den Bayerske Armee skal til Foraaret gaae i en Øvelsesleir i Tyrol og ved Jnn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-25
Ved Oversvømmelserne i Holland have over 300 Mennesker tilsat Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-25
J München slaaes i denne Tid for 1 Mill. ny Bayerske Krondalere. Reisende, der komme fra Overøsterrige, forsikkre, at man fra Ling til Braunau ikke sporer nogen Bevægelse blandt det Østerrigske Militaire.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-25
Den berømte Trappisteneral Don Augustin de Estango, ved hvis Jndflydelse Ordenen har rødfæstet sig i to Verdensdele, skal være bleven myrdet mellem Lyon og Genf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-25
J det Kongel. Slot i Ludvigsburg indrettes mange Værelser paa det kostbareste. Den Kongel. Garde skal ogsaa have kostbare Prydelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-25
Adskillige Underemployes ved den Franske Feldt post have paa deres Tilbagereise fra Hannover til Frankrige faaet Contraordre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-25
De fra den venstre Rhinbredde, kommende Conscriberede marchere stærkt op ad Main til. Luce de Lancival, Forfatter af en ny Tragoedie, Hector, som gives bestandig for fuldt Huus har Keiser Napoleon forundt en Pension af 6000 Fr. Engellænderne, som med Skam maatte flygte fra Spanien, ville lære at indsee, at det er dette Land, som giver dem Hjertestødet. De ville indsee, at det er dem ligesaa umueligt at bevogte alle Kyster, som at besætte alle Colonier. Jo mere de paatage sig denne dobbelte Byrde, jo mere svække de sig selv, jo mindre vil de være i Stand til, med Eftertryk at modsætte sig en Landgang, som fra Spanien til Jrland kan iværksættes i 3 Dage. Asturien var Søfarernes og Landopdagernes gamle Fædreneland. Den samme Nation er der endnu, kun dens Aand er indslumret under den forrige Spanske Regjering. Den ny vil vække den; Engellænderne selv have gjort alt, for at sætte den i Virksomhed. Medens de opholdt sig i Spanien have de ikke gjort sig mindste Umage for at svække den Fordom, Spanierne have mod Folk af anden Tro. Det torde ikke blive vanskeligt, at forestille denne Nation, der saa villig modtager religiøse Motiver, et Korstog til Jrland, til de undertrykte Catholikers Befrielse, som et høist fortjenstfuldt Værk. - Det er unegteligt, at Engelland, i denne kritiske Stilling – i Midten mellem Europa og America – befinder sig ligesom imellem to Stole, det vil sætte sig paa begge, og begge glide fra det Jngen fornuftig Engellænder vil tro for Alvor, at de ny Stater, som Engelland saa omhyggelig over planter fra Europa til America, vil blive det hengivne længere, end de trænge til det. Nordamerica er Exempel herpaa. Naar da Engelland, forfulgt af Menneskehedens Forbandelse, udelukt fra alle Kyster som en Bandlyst, og endelig, naaet af den hevnende Nemesis i sit eget Fristed, føler sin sidste Time at nærme sig hvad Redningsmiddel har det da tilovers, Kun et, som maaskee nu synes voveligt at nævne, men som det blødende vil beklage, ikke at have valgt i Tide: Udvandring til Bredderne ved Ganges. Vil Engelland redde sin Existents som Nation, sin Handel, sine Rigdomme, og Grundstøtten for sin Credit, Ostindien, saa maa det gribe denne Beslutning. Jkkun den kan tvivle om Nødvendigheden af Engellands Undergang, som intet kjender til Carthagos og Roms Historie, og for hvem Aarsag og Virkning, og Tidsaandens derpaa grundede Gang er en Gaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-25
(Af et Brev fra Paris, d. 20 Januarii.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Posternes Sjette Aargang. No. 41. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 28 Februarii, 1809. Om Penge og Pengecours.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
De fleste Mennesker have et meget utydeligt Begreb om Penge og Pengecours. Man hører ideligen tale om Coursens Falden og Stigen, og kun saare faa vide at bedømme her Aarsag og Virkning. Gjenstanden er især i nærværende Tidspunct saa vigtig, at man bør søge at berigtige disse Begreber, og betage Mængden de Fordomme, som altid avles af vrange Forestillinger om en Tings Egenskaber og Natur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Værdien af disse Papirpenge er naturligviis meget præcair. Den retter sig ganske efter den større eller mindre Tillid man har til den Stat, der udstædte dem, og de sandsynlige Udsigter, der haves til, at den vil kunne realisere dem enten ved Metal eller Producter af samme Værdie som Metal. - Det er altsaa aldeles ligegyldigt om et Land besidder meget virkeligt Guld og Sølv, naar det kun har saa stort et Forraad af raa eller uforarbeidede Producter, der søges i andre Lande, at det kan betale dermed alle sine Fornødenheder, saa har det alt hvad det behøver. Det kan være den udenlandske Kjøbmand ligemeget, enten man betaler ham hans Varer med Klipfisk, han veed at afsætte, eller med Hollandske Ducater, eller med Papirpenge, som han kan faae Klipfisk for til ligesaa stort Beløb. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Udenlandske Efterretninger. For gjensidigen at ligne og at bytte de Forraad af Jndiske Lægemidler, som findes deels i Hertugdømmene, deels i de øvrige Danske Provindser, er der nedsat en fælles Commission, bestaaende af Archiater Brandis og Professor Paff i Kiel, Etatsraad og Cancellie-Deputeret Feldmann, Statschirurgus Tønder og Cancellist Schmidt i det Slesvigholsteenske Cancellie, som Secretair og Regnskabsfører. Tillæg til Jnterims=Reglementet for Kalleboestrands Lodser af 19de Maji 1808, i Følge Kongelig allernaadigst Resolution af 21de Februari 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
1) De ved Langebroe for Udgaaende af Kalleboe strand ansatte 2de Lodser, skulle til de Søefarendes Veiledning sætte 3de Prikker eller Mærker, den første paa Kanten af Amager Grund ved Tre steens Renden, den anden paa S. W. Pynten af Maagøe Grund, og den tredie paa Nordost Kanten af Taarnøe Grund. Det første og sidste bliver om Bagbord ved Udseilingen; men det andet om Styrbord; hvilke 3de Prikker disse Lodser ere pligtige at vedligeholde kjendeligen saalænge Skibsfarten er aaben; hvorimod de under Navn af Prikkepenge ere berettigede til at oppebære af ethvert for Læstedrægtighed brændt Skib eller Fartøi som passerer nogen af disse Prikker uden Lods, 4 Skilling pr. Læst for Udgaaende og ligesaa meget forJndgaaende. 2) Den ved fornævnte Lods-Reglement af 19de Maji 1808 bestemte Taxt, forandres derhen, at alle fladbygte Fartøier, saasom Smakker og alle de som fare med Sværd, samt Galleaser og deslige, hvis Bredde Udenbord overgaaer 1/2 Deel af Længden paa Stevnen, skulde erlægge 1/2 Deel mere i Lodspenge end bemeldte Taxt bestemmer; dog undtages herfra det Slags Fartøier, som ere kjendte under Navn af Nordbaade, for hvilke der indtil videre kun skal betales som forSkarpbyggede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Admiralitets- og Commissariats-Collegium. Wiengel. Knudt. Steen Bille. N. Perbøl Torsdagen den 2den Marts bliver ved Høiesterets Aabning paa Rosenborg Slot foretaget Ordens Sagen No. 11, Proprietair Frederich Ludvig Hastrup, contra Kjøbmand Lars Terpager Staal, angaaende den Sum 2759 Rdlr., hvilken Jndstævnte formener at komme tilgode, som resterende Godtgjørelse for Fratrædelsen af Rosenfeldt Godses Forpagtning. Etatsraad Schiønheider møder for Citanten, og Justitsraad Klingberg for Jndstævnte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. For gjensidigen at ligne og at bytte de Forraad af Jndiske Lægemidler, som findes deels i Hertugdømmene, deels i de øvrige Danske Provindser, er der nedsat en fælles Commission, bestaaende af Archiater Brandis og Professor Paff i Kiel, Etatsraad og Cancellie-Deputeret Feldmann, Statschirurgus Tønder og Cancellist Schmidt i det Slesvigholsteenske Cancellie, som Secretair og Regnskabsfører. Tillæg til Jnterims-Reglementet for Kalleboestrands Lodser af 19de Maji 1808, i Følge Kongelig allernaadigst Resolution af 21de Februari 1809. 1) De ved Langebroe for Udgaaende af Kalleboe strand ansatte 2de Lodser, skulle til de Søefarendes Veiledning sætte 3de Prikker eller Mærker, den første paa Kanten af Amager Grund ved Tre steens Renden, den anden paa S. W. Pynten af Maagøe Grund, og den tredie paa Nordost Kanten af Taarnøe Grund. Det første og sidste bliver om Bagbord ved Udseilingen; men det andet om Styrbord; hvilke 3de Prikker disse Lodser ere pligtige at vedligeholde kjendeligen saalænge Skibsfarten er aaben; hvorimod de under Navn af Prikkepenge ere berettigede til at oppebære af ethvert for Læstedrægtighed brændt Skib eller Fartøi som passerer nogen af disse Prikker uden Lods, 4 Skilling pr. Læst for Udgaaende og ligesaa meget for Indgaaende. 2) Den ved fornævnte Lods-Reglement af 19de Maji 1808 bestemte Taxt, forandres derhen, at alle fladbygte Fartøier, saasom Smakker og alle de som fare med Sværd, samt Galleaser og deslige, hvis Bredde Udenbord overgaaer 1/2 Deel af Længden paa Stevnen, skulde erlægge 1/2 Deel mere i Lodspenge end bemeldte Taxt bestemmer; dog undtages herfra det Slags Fartøier, som ere kjendte under Navn af Nordbaade, for hvilke der indtil videre kun skal betales som forSkarpbyggede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Fridericia, den 24de Febr. J afvigte Aar er her til Staden indavlet 5273 Tdr. og 3 Skpr. Kartofler. Det sidst herfra meldte, at nogle Skibe under Robesmølle har ved Stormen mellem 18de og 19de taget Skade og faaet Vand inde, har desværre stadfæstet sig. Maatte kun ikke flere sørgelige Begivenheder spørges efter dette Uveir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Efter de seneste Efterretninger fra Norge er man i Bekymring for det Skib, der skulde føre Etatsraad Tønder Lund did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
J Dag solgtes paa Børsen almindelige Brand actier for 106 a 107 Rdlr. Stykket. Caffe koster nu paa det Vestindiske Comp. 8 Mk. 8 s., 9 Mk. og 9 Mk. 8 s. Underhaanden er allerede betalt 11 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Skibet Kronprindsen, Capit. H. S. Trock, der ligger i god Behold i Batavia, og bruges af den derværende Regjering som Vagtskib, medtog, da det afgik fra Kjøbenhavn i Aaret 1807, i Contanter og Varer 294,400 Rdlr., og dets Casque samt Udredning kostede Compagniet 120,000 Rdlr. Jalt 414400 Rdlr. Denne Sum er altsaa i fuldkommen Salvo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Det nylig aabnede Kongelige Laan har god Fremgang. Paa een Dag indkom nylig 1 Mill. og der skal, som man forsikkrer, allerede være indkommen over 3 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
J Gaar Eftermiddags bleve alle Huuses Beboere omkring Vestervold satte i den største Skræk ved pludselig at høre et Skrald, som var stærkere end naar en Canon bliver affyret, og hvorpaa Luften blev opfyldt af en stærk svovlagtig Damp. Man saae snart derpaa en heel Etage i en Gaard i samme Tilstand, som om en Bombe havde ødelagt den. En liden Tønde med Krud skal ved et Barns Uforsigtighed have fængt og foraarsaget denne Ulykke. Barnet er blevet meget forbrændt og det kan vel neppe reddes. Coursen paa Kjøbenhavn 250 PC. - J Kjøbenhavn er der noteret 233 1/2, 2 Maaneder, og 36 1/2 kort S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Handelsefterretninger. J Archangel ligger blandt andet et Forraad af 500,000 Pud Stangjern, 60,000 Schetwerter Hvede, 30,000 Pud Lys, 500,000 Maatter, 30,000 Pud Tran, 80,000 Tønder Tran, 12,000 Scherwerter Linfrø.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
J Havnen Narva er hele afvigte Sommer og saalænge Vandet var aabent ingen udenlandske Varer blevne indførte. Af Russiske Producter udførtes for 219,231 Rubler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Fra Amsterdam skrives under d. 18 Febr., at Forraadet af Caffe allerede længe ikke har været betydeligt, og daglig aftager. For godt Gods betales 36 1/4 a 36 1/2 St. De raffinerede Sukkere, holde sig ogsaa i Prisen, under 44 a 43 kan ingen god 2den Sort 3 Pd. Melis kjøbes, og der er ingen Tvivl om, at ved nogen Efterspørgsel Priserne strax ville stige. De raa Sukkere søges ikke, og Jamaica noteres til 32 a 38, bruun Havanna 37 a 40, hvid 42 a 62 s., Peber 56, Nelliker 84, Muskatnødder 400, Allehaande 165 Fl. Riis uden Forandring. Jndigo søges, men med Bom ulden er ingen Omsætning. Tobak slan Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
General Delaborde har forladt sin Post som Gouverneur i Corunna og har med sin Division taget Veien ad Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
J Holland skal ingen Marchaller være mere ved Armeen. J Anordningen hedder det, at en Stat, der ikke har en Militairetat af 80,000 Mand, ikke kan have en Officier af den Rang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Kong Joseph har overdraget Søministeren, Gen. Capit. D. J. Mazzaredo, at begive sig til Ferrol og Corunna, for der at sætte Marinen i den meest blomstrende Stand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Efter officielle Depecher fra Hertugen af Dalmatien, er Divisionen, som har besat Staden Ferrol og dens Marinedepartement, aldeles ikke bleven angreben; hverken Skibene eller Arsenalerne have liidt mindste Skade. Saavel i Ferrol som i alle Dele af Gallicien hersker største Orden og Rolighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
De i Bøhmen stationerede Tropper forøges betydeligen. Adskillige Regimenter ventes did fra Gallicien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Jmellem Porten og Engelland er, efter den Wienske Hoftidende, sluttet Fred. De første for den Franske Armee i Tydskland, bestemte Conscriberede ere komne igjennem Frankfurt. Ogsaa ventes i denne Egn et gjennemmarcherende Hollandsk Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Det hedder, at General Ondinots Corps skal besætte hele Egnen mellem Augsburg og Jngolstadt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Den Bayerske Armee har indkaldt sine Permitterede og udtaget til dens Forstærkning 10,000 Recruter. En Division af samme kommer til at staae i Tyrol, en anden ved Jnn og en tredie i Øvrepfalz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
J Egnen af Saragossa er Jngenieur-General Lacoste bleven farlig saaret af en springende Bombe, og derpaa død af sit Saar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Den Østerrigske Ambassadeur i Paris afsender endnu bestandig mange Courerer til sit Hof Den bekjendte Brygger Santerre er ved Døden afgaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
J Orcanen d. 30 Jan, nedstyrtede det gamle Domkirke-Taarn i Cambray. Det var 365 Fod høit, og bestemt til et Mausolleum for den berømte Fenelon, da Kirken selv skulde sløifes. Den kunde sees i en Omkreds af 10 Lieus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Paris, d. 16 Febr. Kongen af Westyhalens Minister, der har opholdt sig her, føier Anstalter, til at forlade Staden, for med Posten at reise til Posen, hvor hans Konge har sendt ham hen. Dette synes at vise, at det er intet mindre end sikkert, at Østerrige har besluttet at angribe Frankrige og dets Allierede. – J Berlin gaaer det Rygte, at Kongen agter snart at reise til Paris. - Kongen af Spanien skal være i Begreb med, at reise til Talavera de la Reina. En Deputation fra Sevilla har tilkjendegivet Kongen denne Stads Underkastelse. Man troer, at Kong Josephs Kroning er nær, og Deputerede fra adskillige af de beroligede Stæder have i dette Øiemed begivet sig til Kongen. – Adskillige Oberster af Keisergarden ere ankomne til Paris, men Garden selv staaer endnu i Valladolid og angaaende dens Marsch vides intet. - Der tales om, at Keiseren snart vil gjøre en Reise, som det hedder til Jtalien, men ogsaa ved Rhinen føies Anstalter, der synes at bebude et Besøg af Keiseren i denne Egn. Den hele Bayerske Armee gjøres mobil, og de enkelte Regimenter ere allerede i Bevægelse, for at støde sammen. For det første formeres to Corpser; det ene ved Lech og det andet i Tyrol. Om nogle Dage venter man i denne Egn de første Tropper af Gen. Ondinots Corps, der angives til 20,000 Mand. Fra Bayersk Side er der allerede sendt dette Corps March Commissairer i Møde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Det hedder, at Grev Romanzoff, som allerede var i Begreb med, at vende tilbage igjen fra Paris, har faaet en befaling, endnu ikke at forlade denne Stad. Dette forøger det siden nogle Dage herskende Haab, at Roligheden paa Fastlandet fremdeles vil vedblive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
En i Bayonne d. 16 April udstædt Keiserlig Beslutning fastsætter, at de i Frankrige ankommende Americanske Skibe skulle lægges under Beslag. Denne sidste Anordning er i følge et Decret af 26de f. M. forandret didhen, at alle Americanske Skibe, der ankomme med Ballast i Franske Havne, og hvis Fart lader formode, at de have handlet imod Blocade=Decretet, ligeledes provisorisk skulle lægges under Beslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Udenlandske Efterretninger. Den nyeste Tidshistorie har gjort Bekjendtskab med den Persiske Statsforvaltning vigtigere, end den var tilforn. Nogle Efterretninger derom, uddragne af et Fransk Haandskrift, der grunder sig paa et Brev fra Teheran, Feth Aly Schas nærværende Residents, af 1 Junii 1808, findes i sidste Stykke af Geographische Ephemeriden. De bekræfte dette Riges Deling og forstyrrede Tilstand, men give dog det Haab, at hvis Kadschiernes regjerende Dynastie kan beholde Rolighed i nogle Decennier, ville de Saar, som de ulykkeligste af alle Borgerkrige have foraarsaget, endelig engang læges, og den gamle Velstand, som herskede under Soderne, vende tilbage. J Kandahar eller Østpersien vedbliver Borgerkrigen at rase. Turkestan nyder i dette Øieblik nogen Rolighed under Hade Schah, som regjerer i Bockhara. Hans Broder maatte vel frasige sig Souverainiteten, men har dog sat sig fast i Merve, og søger at indynde sig hos FethAly Schah. Der er den største Contrast imellem det nærværende ødelagte og i mange Dele sønderrevne Persien, saaledes som f. Ex. den nyere Reisende Olivier (man sammenligne Jndledningen til det 3die Bind i Chrmanns Samling af Reisebeskrivelser), skildrer det, og det Persien, som Chardini sin Tid fandt saa paradisisk. Denne Contrast fremlyser ogsaa af nærværende Brev fra Teheran, hvori tillige findes Efterretninger om Wechabiterne, der ikke stemme overeens med dem, vi ellers have havt i Aviser. Da dette Brev blev skreven, var denne Sects Magt og Erobrelyst gaaet videre end nogensinde. De gik løs paa Damaskus, truede Haleb, og havde allerede opfordret Bagdad, hvorved Perserne, som hidtil kun have bekymret sig lidet om dem, dog vel blive satte i Bevægelse, da de for Alys Skyld gjøre Pilegrimsreiser til Bagdad, og ansee denne Stad for en Helligdom. Fra Bas fora havde man Efterretning, at Engellænderne, som længe have staaet i Forbindelse med Wechabiternes Overhoved, havde nylig sendt en anseelig Officier fra Bombay med en heel Convoi til Elkatief Bay, der tilhørte Wechabiterne, og gjort dette Overhoved store Foræringer og Tilbud. Dersom Wechabiterne fra Engelland faae Canoner, det eneste, der hidtil manglede dem, synes de at ville blive uovervindelige, og give hele Forasien en ny Skikkelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-02-28
Opløsning paa Charaden i forrige Numer, en Brødkniv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. FossererSjette Aargang. No. 42. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 4 Martii, 1809. Om Penge og Pengecours. (Fortsal.) Værdien af Penge, hvad enten de bestaae af Metal eller Papir, retter sig ganske efter det, man kan faae for dem. Naar jeg kan faae en Alen Klæde for 5 Rdlr., saa er det mig aldeles ligegyldigt, enten jeg betaler det i Papir eller Guld. Guldet selv har ingen anden Værdie end den det antages for. Har man Credit for Papiret, saa er dette ligesaa godt som Metallet. Heraf følger, at det er med en heel Stat som med den enkelte Privatmand. Den Mand, som man anslaaer for at være 100,000 Rdlr. rig, behøver ikke at eie denne Sum i klingende Mynt, for at forskaffe sig og besidde Tillid. Enten han har dem i faste Eiendomme, hvoraf han nyder aarlige Jndkomster, eller han omsætter dem i en solid Handel, der lover sandsynlig Fordeel, er ligemeget. Creditoren vil kun have Vished om, at hans Debitors Eiendom er realisabel, og at han er istand til at betale sin Gjeld. Mærker Creditoren, at hans Debitor laaner mere end han sandsynligviis vil være istand til at betale, eller at hans Udgivter overstige hans Jndtægter alt for meget, saa taber naturligviis Tilliden sig, og Tillid er for det meste ligesaa vigtig som rede Penge. Naar en Stat udstæder flere Papirpenge end den efter al Sandsynlighed kan indfrie enten ved virkeligt Metal eller ved Ting, som have samme Værdie, saa er det det samme som med en Privatmand, der udstæder saa mange Vexler, at han ikke kan indfrie dem med Valnta, men kun med ny Vexler. Hans Credit maa nødvendig svækkes. Det er een af Krigens sørgelige Følger, at Statens Jndkomster altid, selv under de viseste Foranstaltninger, forringes, og Udgivterne derimod betydeligen forøges. En Virkning heraf er, at Papirpengene, hvis Værd beroer paa Tilliden til Statens Vederheftighed, synker i samme Grad som Mistilliden stiger. Foruden disse reelle Aarsager gives der ogsaa nogle andre, som jeg siden skal omtale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-04
At for bedre Pengecoursen i Krigstider er noget, som en Regjering næsten aldrig burde tænke paa. Dens vigtigste Bestræbelse bør under saadanne Omstændigheder ene være, at frelse den fra at fordærves alt for meget, og dertil har den Midler i Hænde. Men en slet Pengecours er et Onde, som man enten maa bruge en ret caustisk Medicin for, eller ogsaa ganske overlade til sin egen Gang, ofte er det med den, som med Børn der plages af Orme, jo mere man søger at fordrive disse ved Ormekager og andre Raad, desto mere oprøriske blive de. Erfaringen beviser denne Sandhed.