Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-04
Jndenlandske Efterretninger. Fædrelandet indeholder atter følgende interessante Brudstykke af et Brev ombord fra Corvetten Galathea, dateret Sandwichserne den 8de October: "Jeg vil begynde, hvor jeg slap sidst. Fra Hong-Kong, hvorvi havde tilbragt flere behagelige Dage med vore Landsmænd, anløb vi først Amol, der er, som de andre chinesiske Byer, propfuld af Mennesker, der vrimle mellem Sviin, g Snavs. Derfra gik vi til Chusan, der ligger omringe af en Mængde smaae Øer. Her saae vi foruden andre Templer et stort og pragtfuldt Budatempel med dis store Gaarde og colossale forgyldte Figurer med Benene overkors. J en af de Bygninger, der høre til Templet og ere bestemte for Præsterne og Fanger, sad en Sørøver, der viste os et Exempel paa den chinesiske Justits. Han havde en Jernkjæde om Halsen, der var fastgjort saa høit over ham, at han ikke kunde ligge; han var aldeles afmagret, Been og Hænder sadde i eet Saar, der vare bibragte ham med gloende Jern og atter helbredede og brændte paany, paa nogle Steder stak de hvide Knokler frem. Han fik ikke anden Føde, end Vand og nogle Risengryn. Der bestaaer Fangernes Tractement, og efter 14 Dages Forløb pleie de at de af Sult Hvis det varer Chineserne for længe, skrue de Hovedet af dem. Fangen var saa elendig, at han ikke engang havde Kræfter til at bruge sin Vifte, for at holde Jnsecterne borte fra Saarene. Chineserne stode og lo af ham. - Derfra gik vi til Schanghae og passerede Wosung, der har et Batteri med 160 Skydehuller, men jeg troer ingen Kanoner. S. er en meget stor By, men da her kun ere saa Englændere, havde vi ondt ved at gjøre os forstaaelige. Chefen og nogle af os gjorde Visiter hos to meget fornemme Chinesere. Hos den første Mandarin bleve vi modtagne med Salutskud og en skrattende Trompetfanfare. Mandarinen kom selv ud i Gaarden, bukkede for hver især og sagde "Tching! Thing!" Han var høi med lang, Knebelsbarter, klædt i en lang guul Kjole, over denne en kortere gjennemsigtig sort dito med en stor broderet Plade paa Brystet og Ryggen, paa Hovedet en guul spids Hat med en rød Steen i Toppen og en Paafuglefjær nedad Ryggen. Vi bleve forfriskede med Kager, Ferskener, Dadler syltede Roser og kold og varm Viin, som vi destoværre maatte drikke. Vi bleve inviterede til næste Dags Middag Kl. 9, hvor vi traf en pragtfuld Anretning; men vi havde dog Glæde af vor Forsigtighed at have taget europæisk Brød og nogle smaa Flasker Viin med os i Lommen. Dagen efter kom de to Mandariner ombord til os. Deres Klædedragt gjorde dem Opgangen af Faldrebet, meget besværlig, og ikke mindre Uleilighed havde de af vore Knive og Gafler, ligesaa meget som vi af deres Pinde. Vi oplevede her en Jordrystelse. Hotellet, vi boede i, knagede saa stærkt, at vi skyndte os ud paa Gaden, hvor Alt var i Forvirring og Allarm, Tagstene fløi af Husene, og det var, som om Alt skulde styrte sammen. Ombord havde de ogsaa mærket det; det var, som om der blev gjort et stærkt Ryk i Ankerkjettingen. – Den 9de August gik vi fra Schanghae og kom efter en meget møisommelig Seillads til Jeddobugten ved Japan. Japaneserne have kun Communication med Chineserne, Chorea og Hollænderne, der dog kun maae sende et Skib aarligt derhen. Da vi havde ankret, fik vi strax vort Dæk forvandlet til en Maskerade; thi anderledes kunde vi ikke forestille os disse Mennesker. Nogle vare klædte i Pantserskjorter, Staalhandsker og Staalplader ned for Skinnebenene, over dette en kort rød eller blaae Kappe. Paa Fødderne Strømper med en Finger for den store Taa, hvortil Straasandaler vare bundne. Paa Hovedet en stor, flad, laqueret Hat. Deres Frisure er ganske mærkelig, Hovedet er raget, undtagen den bagerste Deel, hvor de lade Haaret voxe lidt, sammenklistre det med Gummi, stryge det op som en lille Pidsk, der er bøiet fremad mod Panden. De andre vare klædte i Silke, havde alle Sabler, et lille Skrivetøi og en Mængde fiirkantede Stykker Papir, som de brugte istedetfor Lommetørklæder. De vare smukke og velvoxne, og saae kloge ud; deres Hilsen bestaaer i at gnide Hænderne mod Knæerne. Vi fik ikke Lov til at komme i Land og gik derfor Nord paa, for at faae Passaten. Vi vare allerede saa forvænte af Varmen, at vi krøb i Vintertøiet med 18 Grader Reaumur. – – Defølgende 8 Ugers Reise var kun sørgelig, baade paa Grund af det ugunstige Veir, med Storme og Vindstille afvexlende, og især formedelst Sygdom, der angreb næsten den halve Besætning, fornemmelig Skjørbug, Dysenteri og Feber. Der var en uhyggelig Stemning ombord, og det var intet Under, da Sygdommen som oftest pludselig angreb med hele dens Styrke, og i Løbet af 2 Uger døde 5 Mand, saa at vi nu siden vor Afreise fra Danmark have mistet 16 Mand. Nu, da vi ere komne i Land, er allerede Sundhedstilstanden betydelig bedre, og efter Lægens Sigende al Fare forbi. – Efter Chefens Opfordring er i denne Tid holdt Forelæsninger ombord af Naturforskerne, i alle Officerernes Overværelse; de have bidraget meget til at forkorte og adsprede det eensformige Liv. - - Her paa Sandwichserne have vi allerede i de faa Dage seet og hørt meget Jnteressant og meget Forunderligt. Her er en Konge, Dronning, Ministre, Gouverneurer og Officerer i alle mulige Uniformer, ligefra de stiveste engelske til næsten ikke andet end en militair Hue. En af Officererne havde kun en blaae ulden Skjorte paa og Kaskjet med en Guldtresse. Kongen skal jeg først see imorgen; men Dronningen har jeg modt med sine Hofdamer; de kom lige fra en Boutik, hvor de havde kjøbt ind; hun var i en hvid Kjole, sort Silkeshawl, bare Fødder og Haaret i Penfant, næsten 3 Alen høi og et bruunt, stygt Ansigt. Ministeren er en ret net Mand; han havde Dagen for spillet Kegler med nogle Englændere og tabt en halv Pjaster; da han ikke kunde betale, bad han, at de ikke maatte sige det til Missionairerne. Alle Klædedragterne ere originale. Øen er ellers et sandt Paradiis, udmærket smukke Bjerge og Dale, deilige Frugter, men Alt umaadelig kostbart. Vi have ogsaa her truffet en Dansk, ved Navn Anthon, og glæde os Alle til at blive her i nogle Uger, baade fordi her vil være Meget at gjøre for Naturforskerne, og for at vi kunne tiltræde Hjemreisen med fornyede og sunde Kræfter.