JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
Da Folket skareviis og med et Slags Fanatismus var stimlet hen til det Sted, hvor man havde henbragt dette døde Legeme, lod Politiet det igjen begrave. (S. Bl.) Stambeck, i Domaineamtet Schanken (ikke langt fra den Curiske Nebrung), d. 1 Febr. Natten d. 27 Jan. døde her Jnvaliden Joh. Gerbani en Alder af 116 Aar. Han har været med i Syvaarskrigen, og 1764, efter at have tjent i 20 Aar, faaet sin Afskeed med Naadedaleren. J sit 88de Aar ægtede han den tredie Kone, som har overlevet ham og nu er 77 Aar gammel. Endnu for 2 Aar siden gjorde han imellemstunder Fodreiser paa 2 Mile. Nogle Dage førend sin Død følte han sig saa munter, at han igjen, som ellers, agtede at gaae med andre Fiskere paa Fangst. J hans 108de Aar havde hans Mandskraft endnu ikke ganske forladt ham. S. S.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
Magdeburg, d. 4 Febr. Den af sin Nation saa fortiente Præsident i det Jsralitiske Consistorium i Cassel, Hr. Jacobson, har ved sit Ophold her besøgt Synagogen. Han fandt de nye Anordninger angaaende Gudsdyrkelsen allerede i Udførelse. Efter endt Gudstjeneste holdt han en kort, meget passende Tale i det Tydske Sprog, hvori han gjorde Menigheden opmærksom paa dens nuværende lykkelige Forfatning og opmuntrede den til at opfylde sine Pligter. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
Den Sachsiske Armee bliver med hver Dag skjønnere. Siden den er bleven sat paa Fransk Foder den i Sammenligning med fordums Dage næsten ukjendelig. Jsær har Gardegrenadeerregimentet vundet overordentligen. (Neue Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
Præsident-Embedet i Staden Glückstadt er for nærværende Tid ledigt, da Justitsraad Brüning, som hidindtil beklædte det, nyelig er afgaaet ved Døden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
Kjøbenhavns Vexelcours d. 23 Febr. kort 780. Spec. 608, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 6 Rdlr. 8 s. D. C. San 8
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
paa Frederik den Sjettes Fødselsdag, den 28 Januarii 1811, i Colding. O Fred rik, Landets Trost og Glæde, Vort Qvad Du ei forskyde vil Vi hilse Dig i Fredens Sæde, Ja kjærn fra Krigens Sørgespil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
J Kongeborg, i Armods Vraa, Velsignes Du, der styrer saa De Riger vakle, Førster snuble, Men fast Du staaer for Retfærds Sag; Og Dine Børns Toner juble Paa deres Faders Fødselsdag. Naar Hjertet selv er Glædens Tolk, Da Held hver Første og hvert Folk, Hvor Vover glide - Bølgen bryder Fra Nordkaps Jis til Elbens Strand. Fra Dan og Nor een Stemme lyder For Konge, Dronning, Fædreland; Held Fader Fredrik Ejegod, Og vor Marie Dannebod!!!J. H. Garnæs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
En episkolarisk Gaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
En Mand her i Staden modtog fra sin Svoger i Fyen følgende Brev"Da jeg altid har havt megen Agtelse for Din Forstand og Tillid til Din Lovkyndighed, saa tager jeg mig den Frihed, i Anledning af en sælsom Tildragelse, som hændte i mit Huus Natten imellem d. 24 og 25 sidstl., at udbede mig kjere Svogers fornuftige Raad og Betænkning, hvorledes jeg har at forholde mig i denne Sag efter Pligt og Samvittighed. - Historien er denne: J Søndags otte Dage, Kl. imellem 10 og 11 om Aftenen, blev min Kone, som laae i sin sødeste Søvn, paa en voldsom Maade anfalden af en Pige, som hun nogen Tid har havt noget udestaaende med. Hun gjorde strax Anskrig, og blev ved de sammenkaldte Folks Hielp omsider befriet for Pigen, som vist nok ellers ville have skilt min Kone ved Livet. J midlertid blev min stakkels Kone ved Pigens voldsomme Anfald saa ynkelig tilredt, at hun endnu maa holde Sengen, skjøndt der, Gud skee Tak! er Haab om hendes Liv og Helbred. Pigen lod jeg paagribe, saasnart skee kunde; hun har eengang været fremstillet for Dommeren, men Dommeren tog Stikpenge af Vidnerne, som alle vare paa Pigens Partie, saa at hun ventelig ikke faaer anden Straf, end at hun for en Tid mister sin Frihed, især da et fornemt Fruentimmer her i Egnen gik i Løvte for hende. Jeg lod hende derpaa med 4 af de Stærkeste paa Grevskabet slæbe tilbage her til Gaarden, hvor hun holdes i nøie Forvaring og maa ligge bunden, saa hun hverken kan røre Haand eller Fod, desuden holdes Vagt over hende Nat og Dag. Spørgsmaalet bliver altsaa Hvorledes skal jeg fremdeles forholde mig med hende, Skal jeg jage hende paa Porten, eller skal jeg beholde hende i mit Brød. Jeg venter med første Post disse Spørgsmaale besvarede, og næst kierlig Hilsen forbliver Din o. s. v. N. N.C. Sk. Pigens Navn er Catharine Sophie Wilhelmine, og er hun nylig kommen ud af Børnehuset, dersom disse Omstændigheder enten kan forøge Straffen eller oplyse Sagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-23
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
(Jndsendt.) Sang til Eieren af Schønings-Dal ved Thronhiem, den 28de Augusti 1808. Her sad vi tit i Venne Klynge, J steile Klippers lune Ly Og saae de qvalme Skyer tynge Den prunkende, men lave By O Bjerg, Du var saa rig paa Glæde, Din Æther-Luft vi aandede, Selv Tanken, hist saa Mange græde! Vort lette Bryst ei vaandede. Hvo fletted om Din nogne Tinding Den grønne Krands, som stolt Du bær? Var det en Lyst til tifold Vinding, Som strøde Ceres's Gave her, Hist svarer Bjergets Echo-Stemme, Dit Navn, o Erland klart gjenlød! Du vidste haarde Sten at tæmme Og skabe den til nærigt Brød! Til Dig skal Bjergets Tinde smile, Naar Vaarens Sol forgylder den; Og mangen Sommer frydfuld ile Paa Tidens lette Vinger hen! Din Skaal, vor Vert - Din vor Vertinde! Tit komme denne Festens Dag! Staa Schønings-Dal som BantamindeOm yngre Snorro og vort Lag! Denne Sang er egentlig kun af Værd for Venner - den er ogsaa skrevet allene for et lille Lag; Stedet her omtales er en grøn Hall høit oppe i Steenberget, som bærer Schønings Navn; i hans Tid var det formodentlig en Lii, som han indhegnede fra Stadens Udmark, for maaske ene, og i Selskab med Norges udødelige Ynder Suhm, at nyde Udsigten over Nidaroos og de mange evig mindede Tumlesteder for det fri Norges Mænd. Erlandsen, Kjøbmand i Thronhiem, har opdyrket denne Klippeegn og sat et smukt Vaaningshuus der. Naar denne Mand døer, vil formodentlig Stedet igjen efterhaanden vorde Udørken Snevand vil bortskylle den paa tør Klippe opdyngede Jord – Engen vil forsyres, naar de dybe Grøfter sammenfalde – Dog vil Schønings Navn lede en *) fremmed Oldgransker derop han vil skue Nidaroos – dens fortryllende Omegn – og, hvis han er Norsk af Sind og Hjerte hvis han er Skald – gjøre sig udødelig ved en Mindesang over gamle Norges Kongestad. – Hvi steg ikke Pram, denne for sine Talenter, sjeldne Lærdom og ædle Hjerte lige høit agtede, almindeligen elskede, Mand op paa Schønings-Dals Tinde? Han vidste ikke den var til! Kom tilbage o Skald, kom tilbage til Dit Fødeland, og stem Din Harpe paa Schonings-Dals høie Tinde, *) Den Flensborgske Colonie i Thronhjem veed ikke af Schøning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
Forslag til at forfærdige Liigkister af Pap I Kjøbenhavns nyeste Skilderie No. 10 læser man et Forslag, at bruge en Jndsyening af Lærred i Stedet for Liigkister. Forfatteren anfører Brændets Besparelse til Hovedgrund. Formodentlig er Gavntømmeret meent, og da Mangel paa dette i Dannemark bliver mere og mere føleligt, saa er Vigtigheden af denne Grund til at tænke paa et passende Surrogat indlysende. Her koster en Tylt gode Norske Bræder allerede 25 a 300 Rdlr., og deraf forbruges til et voxent Menneskes Liig sædvanlig 6 til 10 Stykker. Pileqviste er vel kun paa faa Steder saa hyppige, at man kunde bruge Liigkurve i Stedet for Kister. Naar man betænker, hvor meget smitsomme Sygdomme, især blandt Landalmuen, udbredes ved Begravelser, saa vilde det blive betænkeligt, at bruge, enten Kurve, eller Lærreds Jndsyening, i Stedet for Kister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
Naar de Kongelige Forordninger allevegne saa nøiagtig blive efterlevede som man maatte ønske, saa kunde denne Fare vel afvendes, men det hører til pia desideria. Liiglugten vilde desuden, især om Sommeren, blive slem, saavel for Husets Folk som for følget, hvorved maaskee for tidlige Begravelser, af Skindøde kunde foranlediges. Hvor meget ville ikke ældgamle Skikke og Fordomme forsinke den almindelige Udbredelse af denne nye Skik, Efter Forfatterens Mening, vilde den større Forbrug af Lærred i occonomisk Henseende være nyttig, ved at foraarsage Horprisernes Stigen, og følgelig sammes Dyrkning. Men paa den ene Side vilde Mængden af det til Jndsyening behøvende Lærred, ikke være saa stort, at det kunde have synderlig Jndflydelse paa Horpriserne, og paa den anden vilde, om saa var, Virkningen blive en forøget Under ballance i Handelen, og sammes skadelige Følger, saasom slet Cours m.v., da det meste Hør, som forbruges i Dannemark, faaes fra Fremmede Jeg formoder derimod, at Liigkister af Pap, forsynede med et Par Lægter paa Langs under Ki stens Bund, og noget fremstaaende i begge Ender, for derved at kunne løfte den, vilde, baade occonomisk, medicinsk og æsthetisk betragtet, bedst svare til Hensigten. 1) Oeconomisk, fordi Pappets Material bestaaer i gamle Næt, Tougværk, Pak lærred m.v., som frembringes i Landet, og der, uden fremmede Hjelpematerialier, kunde forarbeides. 2) Medicinsk, fordi en saadan Kasse uden mange Omstændigheder kan tættes lige saa godt som een af Træ. 3) Æsthetisk, fordi Paparbeidet i Form og Udseende kan komme Træet temmelig nær. En saadan Kiste vilde altsaa saa lidet som mueligt støde an imod gamle Vedtægter og Fordomme, samt den Agtelse, som de Efterlevende ønske at vise for den Afdøde. - Liigkurve af Straae, forfærdigede med en lignende Fletning som Biekuber, kunde tildeels ogsaa være anvendelige. Om de ikke skulde være tætte nok, saa kunde de beklistres med Papir. Varde, i Februarii 1811. Schultz, Cobats Fabrik Entrepreneur m.v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
(Jndsendt.) Jeg kjender tvende Legemer, som, naar de Et er vorden, kan med hinanden som en Fjær sig hæve over Jorden. Det ene er saa fiint, saa let et Pust det sønderriver og Jngen lever, som ei det borttager og bortgiver. Af modsat Art det andet er, det Konstens Haand frembringer, man overalt paa Jord det seer, og Nøden det fremtvinger; det er nødvendigt til vort Liv, vi selv tildeels det ere, troer du mig ei, det sønderriv og see, du er ei mere. Forenet begge Legemer ved Konstens Haand kan blive, og Konstneren, – hvis han det er, forherliges i Live, thi, som Elias vorder han til Himmelen optaget; nen sund og frisk gienkommer han- og bliver glad modtaget. Det Syn saa Mange have seet, selv engang her i Norden; nu Konsten, som frembringer det, her Gjøglerie er vorden: Markskrigere nu stundom staae paa Hjørnerne Plakater, og raabe: "vi til Himmels gaae;"men at med Skam og Latter, de mæske sig paa fladen Jord, og Daaden bliver – Ord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
Indenlandske Efterretninger. Hans Majestæt Kongen har under den 16de d. M. allernaadigst bevilget Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen en Benefice-Forestilling paa det Kongel. Theater til Fordeel for de Danske Norske og Holsteenske krigsfangne Søfolk i Engelland og disses hjemmeværende Koner og uforsørgede Børn. Denne Forestilling er nu bestemt til d. 9 Martii. Den bliver den samme som forrige Gang, men istedet for Balletten Rolf Blaaskjæg, gives Lagertha. - Der er ingen Tvivl om, at det gavmilde Kjøbenhavnske Publicum ogsaa denne Gang med rund Haand vil understøtte Hr. Knudsens værdige Bestræbelser for vore fangne Landsmænds Vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
De Nordamericanske Skibscapitainer og Supercargoer, som opholde sig her, vare d. 22 i denne Maaned samlede i Rans Gaard, for at høitideligholde Washingtons Fødselsdag. Selskabet bestod af 80 til 90 Personer. En almindelig Enthusiasme viiste sig for Mindet af den Mand, som har erhvervet sig saa store Fortjenester af sit Fædreneland. Gjestebudet, som var indrettet paa det prægtigste, holdtes i en stor og meget smagfuldt decoreret Sal. J Baggrunden af Værelset, hvor Selskabets Præsident havde sit Sæde, omgav det nordamericanske Flag Speilet i Form af et Telt. J Forgrunden var Orchestret, hvorfra en smuk Harmoniemusik gjenlød. Selskabet var saa at sige ordnet efter en constitutionel Form. Det havde en Præsident og en Vicepræsident, samt en bestyrende Committee, der besørgede Alt efter Billetter. Præsidenten udbragte Skaalerne (toasts), som han havde optegnet, og Vicepræsidenten gjentog dem med lydelig Røst. Da Washingtons og Hs. Maj. Kongen af Danmarks Skaaler blev drukne, stod hele Selskabet op, og enhver tømte sit fulde Glas med den meest levende Jubel. Ogsaa Danmark og de forenede Staters bestandige Held, Havets Frihed o. s. v. vare af de Skaaler, der udbragtes og blev drukket med almindelig Glæde. Efter at enhver Skaal var drukket, spillede Orchetret et passende Stykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
Det Kongelige Døvstumme-Jnstituts Stiftelsesdag den 28 Jan. høitideligholdtes d. 13 Febr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
Programmet til denne Stiftelsens Aarsfest var af Forstanderen Professor Castberg, Ridder af Dannebrogen, og handlede om Tegn eller Gebærde Sproget med Hensyn til dets Brug af Døvstumme, og dets Anvendelighed ved deres Undervisning. Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, Deres Durchl. Prinds Wilhelm af Hessen og Prinds Fredrich af Hessen Philipsthal, forskjællige af det danske Cancellies og de øvrige Regjerings-Collegiers Medlemmer, Deres Høiærværdigheder Biskop Münter og Biskop Balle, saavelsom en saa talrig Mængde af Hovedstadens udmærkede Mænd, som Stedet tillod, bidrøge ved deres Nærværelse til Dagens Høitidelighed. Stiftelsens Forstander erindrede i Korthed dens Fremskridt i det forgangne Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
Man erfarede, at Lærlingernes Antal, som d. 28 Januarii 1810 udgjorde 26, var forøget med 9 nyoptagne, blandt hvilke Andreas Møller fra Trondhjem og Carl Ravn fra Nykøbing paa Falster, udmærkede sig ved ualmindelig gode Anlæg og Lærvillighed, at det nærværende Antal Lærlinger, altsaa var 36, og at disse vare inddeelte i 3 Hovedklasser, blandt hvilke den yngste havde igjen 4 Underafdelinger. Forstanderen gav Prøver paa enhver Klasses Fremskridt. Lærlingerne af den ældste Klasse, som i Aar skulde dimitteres af Stiftelsen, bleve examinerede i Jordbeskrivelse, Verdenshistorie, Moral og Religion. Forskjællige Spørgsmaale, fornemmelig over de tvende sidste nævnte Underviisningsgjenstande, besvaredes med Færdighed, og Deres Høiærværdigheder, de ovennævnte Geistlige, gave deres Tilfredshed tilkjende med Lærlingernes Fremskridt i disse Undervisningens vigtigste, men tillige vanskeligste Deele. Der fremlagtes Prøver af Skrivt og Tegning og man fandt, at Enkelte blandt de ældste Lærlinger havde bragt det overordentlig vidt i Skjønskrivt. Derpaa toges Haandarbeiderne i Øiesyn. Forstanderen erindrede, at Stiftelsens ældre Velgjører Brand capitain og Dannebrogsmand Esmann havde vist sin sædvanlige Velvillighed for Stiftelsen, ved at skjænke alt det Træ, som var forbrugt til Tobaksdaaser, det hele Aar igjennem, saavelsom til det smukkeste Slags Perspectivcasser, og at han endog af disse havde leveret et betydeligt Antal ganske færdige, fremdeles, at Konstdreier Kørber ikke havde forsømt nogen Leilighed, hvorved han kunde vise Stiftelsen nogen Tjeneste, være sig ved at overlade den Maskinerier og Værktøi til Brug eller ved at skjænke den Træsorter. Foruden Tobaksdaaser, Perspectivcasser og Kikkerter, som saaes ved den seneste Udstilling af Stiftelsens Arbeider i Aug. f. A., befandtes to nye Arbeidsgrene iverksatte, nemlig Arbeide i Rav og Paparbeide. En betydelig Mængde Rav, bestaaende i Berlokker, Kors, Hjerter, Agern o. d. l. var forarbeidet, og en stor Mængde Papæsker, som den flittige og duelige Kobberstikker Flindt havde forskjønnet med artige Kobberstik, og som ikke syntes at give de udenlandske noget efter i Brugbarhed eller Smukhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
Af en Udsigt over Haandarbeidets Fremme i det seneste Halvaar erfaredes, at der ved Udstillingen i August var solgt for 678 Rdlr. af Stiftelsens Fabricata, fra Udstillingen og indtil Stiftelsesdagen d. 28 Jan. 1811 var solgt for 1082 Rdlr., tilsammen for 1760 Rdlr. Værdien af Fabricata ved den nærværende Udstilling beløb til 2623 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
Hs. Høihed Prinds Christian og Deres Durchlauchtigheder de fornævnte Prindser behagede at udsøge enkelte Stykker af Arbeiderne, og saavel disse høie Personer, som den øvrige Forsamling, yttrede deres Tilfredshed med Stiftelsens gode Fremgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
Den følgende Dag, d. 14 Februarii, gav Hs. Majestæt Kongen et nyt Beviis paa sin Naade og Opmærksomhed for denne, paa Hans høie Fødselsfest grundede Stiftelse, da det behagede Allerhøistsamme i Følge med Hs. Kongel. Høihed Kronprindsessen at tage Stiftelsen i Øiesyn. Lærlingernes Haandarbeider forevistes Hs. Majestæt, og Hds. K. H. Kronprindsessen tillod naadigst at enkelte Prøver af Ravarbeide bleve hende overrakt. Der anstilledes en Examen over den ældste Klasses Fremskridt, hvilken Hs. Majestæt i over een Time værdigede sin allerhøieste Opmærksomhed. Paa Hs. Majestæts Befaling gaves forskjællige Spørgsmaale over Fædrelandets Historie, og Lærlingerne viste ved deres færdige Svar paa disse, at de havde fattet denne mærkelige Deel af Undervisningen; ligesom de ved at besvare Spørgsmaale til hvilke Hs. Maj. allerhøieste Nærværelse gav Anledning, lagde forDagen, at de vidste, at de skyldte ham deres Dannelse som Mennesker, som nyttige Medlemmer af det Selskab, de uden hans faderlige Omsorg vare blevne til Byrde. Forestillingen herom frembragte Taknemmelighedens varmeste Følelser, der kunde læses i deres Ansigter, og den Blidhed og Velvillighed, Hs. Majestæt og Hs. Kongel. Høihed viste dem, betog dem al Frygt, og gav dem Mod til, ved Forevisning af deres Arbeider eller ved Prøver paa deres Fremskridt i Kundskaber at tildrage sig deres allerhøieste Opmærksomhed. Hs. Majestæt tog Verkstederne i Øiesyn, og fandt her samtlige Lærlinger beskæftigede hver med sit Arbeide. Hs. Majestæt forlod Stiftelsen efterat have i de naadigste Udtryk tilkjendegivet sin allerhøieste Tilfredshed med dens Fremskridt. (Statstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
Efterat Bradsberg Amts Opmuntrings=Selskab i afgangne Kammerherre og forrige Stiftamtmand Adelers Sted havde valgt Hr. Kammerherre og Amtmand de Løvenskjold til sin Præses, og denne Hæderspost af ham var antaget, blev Selskabets i Omegnen boende Medlemmer paa Hans Majestæts vor allernaadigste Konges Fødselsdag den 28de sidstleden, af Hr. Kammerherren indbudne til hans Boepæl Fossum nær ved denne By, hvor Præmier, bleve uddeelte til 37 Mænd og Qvinder af Amtet, som i afvigte Aar meest havde udmærket sig ved Jordforbedringer og indenlandsk Virkning m.v. Under den Beværtning, Hr. Kammerherren derefter gav det talrige Selskab, blev Dagens Høitidelighed udmærket ved udbragte Ønsker for Hans Majestæt Kongen og det hele Kongelige Huus. Som nye Medlemmer ere indgaaede i Selskabet Sognepræsterne Hr. Halling og Hr. Steenbuck, samt Hr. Mægler Rasch. Det for sin skjønne Udsigt til Alleen og flere Steder saa yndede Sted paa Frederiksberg, Enken Mad. Hammer tilhørende, bliver Fredagen den 1ste Martii, Formiddag Kl. 11, ved en eneste Auction bortsolgt. Hos Proc. Beyer i Nygade No. 92 sees Kjøbe=Conditionerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
Da Hs. Majestæt Keiseren af Rusland har udnævnt Russisk keiserlig Etatsraad Tunkel til Allerhøistsammes General-Consul i Kjøbenhavn, og Hs. Majestæt Kongen af Dannemark har erkjendt og antaget fornævnte Etatsraad Tunkel i dette Embed, saa er den fornødne befaling i den Henseende til Kjøbenhavns Magistrat, under 19de dennes, bleven udfærdiget fra det Danske Cancellie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
Mariboe d. 21 Febr. Til Held og Lykke for den almindelige Sikkerhed, er den i Lollands Falsters Stifts Avis efterlyste Tyvs Arrestant fra Falster lykkeligen og vel paagreben i Omegnen ved Rødbye og ført tilbage til sit Fangehul, for at anstille Betragtninger over hint Tankesprog, der var skrevet over Indgangen til et gammelt Tempel: Kiend dig selv. Den Luft han, med den medlidende Arrestforvarers Tilladelse, indsagede, uden for den ham anviste Sphære, var altsaa ingen fir, men en flygtig Luft. (Mariboe Avis.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
Amsterdam d. 9 Febr. Den 2den d. M. døde Hr. Nic. Jac. Muysken, Kongel. Dansk ViceConsul i Gronningen, Delfzyl og Ommeland, i sit 36de Aar. (Hand. Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-26
De, der have ønsket at faae Skilderiets No. 124 forrige Aargang (d. 15 Dec. 1810), kunne nu erholde dette Numer for 12 s. hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-02
Alt fra min Barndoms aarle Morgenrøde ved Konstens Alter knælede jeg ned mild Overbærelse mig kom imøde, og venlig Godhed styred mine Fied. Min Kraft, men ei min Jver kan forsvinde, den blusser høi og mægtig i min Siel! Ved Flid og Stræben Landsmænds Agt at vinde, det var og er min Banes Løn og Held, Opmuntret af min gamle elskte Lærer, der liig en Fader ved min Side gik, til Konsten og det Samfund, som jeg ærer, jeg offter af mit Liv hvert Øieblik, N. T. Bruun.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-02
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-02
Indenlandske Efterretninger. Ved Comoedie-Billetternes Uddeling til Jeppe paa Bjerget Fastelavns Mandag var den opstillede Række af Mennesker saa lang, at den naaede lige hen til lille Kongensgaden. Mærkeligt nok er det, at samme Dag, da Hovedpersonen i dette Lystspil fik 12 s. til at kjøbe to Pund Sæbe for, som formodentlig var den gieldende Priis i Holbergs Tid, havde Sæbesyderierne i Kjøbenhavn forhøiet Prisen paa et Pund grøn Sæbe til 4 Mk. 8 s. Men desuagtet bød man dog samme Dag 3 Rdlr. for en Parterrebillet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-02
Den 26 Febr. døde i Helsingøer denne Byes rigeste Mand, Brygger Joh. Christophersen. Han har fra simpel Brændeviinsbrænder af erhvervet sig en Formue af nogle Tønder Guld. Hans Landeiendom, Borup kaldet, ikke langt fra Helsingøer, er eet af de skjønneste Steder der i Egnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-02
Vore Bancosedler stode i de sidste Dage i Hamborg 620 PC. mod Banco. Men ved at udbyde dem paa Børsen i Hamborg til en ringere Cours, ere de gaaede i Veiret igjen til henimod 900. Den med sidste Agepost afsendte Transport Bancosedler, kan altsaa neppe blive omsat til den Cours, de fleste Afsendere have ventet. Førend Krigen og strax efter Ligningens Ophævelse vare Bryggergaarden i en yderst lav Priis, da ingen fandt synderlig sin Regning ved at drive dem. Men da Bombardementet lagde 26 af Bryggergaarden i Aske, og Ølpriserne efterhaanden betydeligen stege, begyndte ogsaa disse Gaarde at stige meget. For en Bryggergaard, som man før Krigen kunde kjøbe for 15,000 Rdlr. betales nu 40,000 Rdlr. og derover, ja for en vis Bryggergaard, som endog efter Krigen solgtes for 28,000 Rdlr., forlanges nu 80,000 Rdlr. Jstedet for man før kun betalte 600 Rdlr. i Forpagtning for et Bryggerie, betales nu 1200 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-02
Blandt de velgjørende Stiftelser i Kjøbenhavn, som have lidt meget ved Krigen, hører Frederiks Hospital. Denne herlige Stiftelse, som neppe har sin Mage i Europa, har, formedelst Krigsomstændighederne, tilsat i de sidste tre Aar over 1 1/2 Tønder Guld, men desuagtet er Betalingen for de Syge, som indlægges der, ikke bleven forhøiet. Neppe kan man i denne Tid tænke sig noget billigere, end Betalingen af 3 Rdlr. om Ugen for bedste Pleie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-03-02
J Gaar Morges (d. 1ste Martii, fandtes paa St. Nicolai Kirkegaard et nyfødt Drengebarn, som Halsen var dreiet om paa.