JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-11
Hr. Major og Broder Justice=Raad Bager fra Sundheds Brønden til Kiøbh. Om Natten kom 2de Courerer, den ene fra Hamborg til Kiøbh., den anden fra Kiøbh. til Frankerige, den 11 dito Hr. Grev Schmettou fra Kiøbenh. til Rendsborg, der at blive til nærmere Ordre, Hr. Oberste og Commandant Sammes fra Kiøbh. til sit Commandant skab i Glückstad. Hr. Kammerjunker John fra Kiøbh. til Holsteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-11
Høymesse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-11
13 Søndag efter Trinitatis prædiker: Aftensang; St. Knuds K. Hr. Prof. Pingel Hr. Prof. Nannestad Dr. Frue K. Hr. von Haven Hr. Seidelin. St. Hans K. Hr. Borch. Hr. Gruner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-11
Hospitals K. Hr. Gottschalk,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-11
Bekiendtgiørelser. Dronningens forrige Lif=Vaskerske Mad. Andersen er kommen til Kierteminde, hun forfærdiger alle Slags Fruentimmer Netheder, saasom Setter, Dormeuser, Salouper, Hatter a. efter den nyeste Facon, tver alle Slags Kniplinger paa nyt, garnerer Klædninger a. Saa tager hun og honette Folkes Børn i Kost og Logis, og underviser dem i det som kan giøre et Fruentimmer habil, saa kan og sammesteds Børn af begge Kiøn underviises i Fransk, Latin, Tydsk, Regning, Skrivning, Bogholderiet, Geographien, Historien a. Vedkommende ville behage at addressere dem til Controlleur Andersen, i Kierteminde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-11
Til det 17de Altonaische Lotterie, hvis Trækning skeer den 3 November er nogle Lodsedler endnu at bekomme i Odense hos Hans Riising.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-11
Proclama. Afgangne Peder Olsen Holstes Enke Anna Margrethe Peders Datter Holst som fra Middelfart var fløttet til Nyeborg i Fyen. er sidste Sted den 17 Julii 1772 ved Døden afgangen og Stervboen strax tagen under lovlig Behandling til Skifte og Deeling imellem Arvingerne, som skal befinde sig baade her i Fyen, Jylland og Norge, til hvilken Ende den civile Skifte=Ret i Nyborg herved indkalder bemelte Arvinger med det Varsel, som Loven for enhver befaler, item og de som noget i Stervboen maatte have at fordre eller gielde, at møde paa Nyeborg Raadstue hvor Skiftet til behørige Tider foretages og behandles, og hver for sig lade fremlægge saadanne Documenter, som efter Død Mand er Lovgyldig, da herom i alt bliver gaaet som Loven forreskriver. Nyeborg den 22. Augusti 1772.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-11
Auction. Tiirsdagen den 15 September førstkommende bliver paa Odense Raadhuus bortsolgt af det Fyhnske Negiment Rytterie, 115 Husar Sadler med tilbehør af Stænger og Stibøiler a. 25 røde Rytter Kapper. og 300 Heste=Dækkener.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-11
Til Leie. Tvende smukke Stuer med store Vinduer og Fielle=Gulv, bestaaende af 7 Fag, kan og faaes Kiøkken og Spise=Kammer, om forlanges, er hos en Bonde en Miil her fra Byen i en plaisant Egn til Leie strax eller til Michelsdag. Der kan og faaes, om forlanges enten en Kiøkken=Have, eller en Skieppe Land, saa og en Koe forret og græsset, eller og Melk og Smør i Huuset. Nærmere Efterretning faaes her paa Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-11
Capitaler, som anbydes. Dersom nogen behøver til laans til førstkommende 11 Decbr. en Capital af 40000 Rdlr. imod Rente 5 Pro Cento og antagelig Pandt i Jordegods, veed Byeskriver Orten i Odense derpaa at giøre Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-11
Tienestesøgende. En som har lært at være Fisker og forstaaer hvad han bør, søger Tieneste ved en Herregaard og anvises herfra Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-11
Fundne Sager. En Lodseddel i 19de Kongel. Lotteries 4 Classe er funden, og da samme til 5te Classe skal fornyes inden den 3 October, saa kun den imod en billig Findeløn bekommes af rette Eiere, og anvises af Hans Starup boende i Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-11
Bøger. Den Danske Argus, Anden Aargang Nr. 37 Et Brev om de nu igien optagne Hofte Puder og smaae Fiskebeenskiørter, og et Brev fra Knapmager Lauget om de Modens overtrukne Knappeformer, Lauget til Skade, faaes her paa Contoiret for 2 s. De foregaaende Nummere og første Aargang kan endnu bekommes. Fresenii Skrifte= og Communion=Bog, 3die og beste Danske Oplag, som med megen Nytte og til gudelig Opbyggelse er de unge Confirmanter af de Herrer Geistlige bleven anpriset, faaes her paa Contoiret for 28 s. umbunden, og indbunden 2 Mk. 8 s. Hvilket man ei har vildet efterlade at bekiendtgiøre, da Confirmationstiden tilstunder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-11
Udtog af Pontoppidans Forklaring til de Enfoldiges Nytte, i Alt 541 Spørsmaal og Giensvar kan faaes indbunden her paa Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
Siæle=Vandringen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
Dersom den karrige Bager - - - der nu Daglig forfalskeer Vægten af sit Brød, vidste at han skulde opstaae i den Norske Bonde=Kones Sted, som af Sult blev dreven til at aflive sine Børn, og tilsidst sig selv, skulde han vist med større Barmhiertighed afværge denne Skiæbne. Dersom den lade Betler - - - vidste, at han som nu ikke gider rørt sig, skal som Neger slæbes ihiel paa de Danske Plantager i Vestindien, da skulde han nu arbeyde villig. Dersom Achmet Mustapha vidste, at den Slave han i Dag giver Bastonade, skal om 30 Aar give ham dobbelt saa meget, saa troer jeg han betænkte sig Dersom den Proprietær som nu behandler sine Bønder, tyrannisk vidste, at han om nogle Aar skal have Plads i en Muus, og som Muus snappes af en Ugle til Føde for sine Unger, som brækker Beenene paa ham, paa det han ey skal undløbe dem, og bevarer ham saaledes radbrækket i nogle Dage, indtil Ugle=Ungerne blive mægtige at synderrive ham, paa omgikkes han sikkert sine Bønder som Mennesker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
Dersom den kaade Dreng, som nu lyder hverken Fader, eller Moder, vidste, at hans Siæl efter dette Liv skal - - . dog han behøver ingen Straf i den næste Vandring, thi han vil faae Straf nok i denne. Dersom den coquette og skiødesløse Frue - - 7 vidste at hun skal blive til en Bie, som aldrig parrer sig, som efterat have arbeydet troelig heele Sommeren, skal om Efterhøsten ryges ihiel med Svovel, da blev hun nok hiemme og passede sit Huus. Til al Uhæld veed ingen af disse Folk den Skiæbne, som truer dem, og paa mit blotte Ord trocriman mig ikke, hvad skal man da begynde med slige Folk, som ikke troe Guds og lee af Menneskens Ord, ieg veed ikke andet end at sige dem At dersom ingen Sæle=Vandring er til, saa vilde ieg dog for deres Skyld ønske, at den var til, og at de dermed kunde slippe. Hertil kan legges. (Taget af Bibliotheket) Dersom den eller de . - - der, paa en umenneskelig og meer end barbarisk Maade, martrer, piiner og slaaer en Koe til døde, (som nyelig er hørt) fordi den af sin naturlige Drift, søger den beste Føde, og stiger ind i et fremmed Ævret, vidste, at de skulle blive Køer, og gaae paa den magreste Fælled, og naar de fik Lyst til bedre, da saaledes prygles til døde, lode de nok fare saadan Grumhed; men betænkte, at Kreaturet og sukker, længes efter Forløsning fra Forfængeligheds Tieneste, da den Ugudeliges Barmhiertighed er som den Grummes. - Her passer sig, hvad D. Tode siger i sin Sang om Menneskets Grusomhed imod Dyrene: " Uhyre du, du, Skabningens Vanære, Vil herske som Regent, som Mester lære Tilegne dig, vandslægtet som du er, Lig Rettighed med første Menneskeer, Hovmodige Tyrann, kiend dine Fædre, Dit skiændselfulde Selv, din Dievlegrumhed bedre. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
Odense. Natten imellem den 12 og 13 September Kl. 12 opkom en ulykkelig Jldebrand udi Eybye Mølle en halv Fierdingve fra Odense beliggende. Heele Møllen bestaaende af 3 Længder og et Vaanings=Huus ved den Vestre Ende, bleve paa nogle faae Minuter gandske af Jlden bespendt; saa de arme Folk slet intet fik reddet, men maatte halvnogne med deres 4 smaa Børn redde sig. Brand Jnspecteuren Hr. Raadmand Biørnsen hastede derud med Byens Sprøyter og Brandfolk, det meste mueligt var, ja, kom end og paa samme Tid, da Mølleren med Kone og Børn kom ud fra Jlden; men for Vaanings=Huusene og de 3 Male værker var da alt ingen Redning, hvorfore og Brand=Jndspecteuren med sine Brand=Redskaber anvendte al Flid og Møje paa at redde det nær ved staaende Grubbe=Værk, hvilket og næst Guds Bistand, lykkedes saa vel at dette, som var Teglhængt, og Stampe=Møllen med tvende andre Bygninger bleve conserverede, saa Stolperne paa Grubbeværket bleve alene noget sviede, og en Deel af Taget fik Skade. Jlden paakom og greb saa hastig og sig, at Creaturene ei kunde komme ud; men 43 Faar og Lam, 3 feede Sviin, en Soe med 12 Grise, foruden Høns og Kyllinger bleve brændte, en Kylling undtagen, som den følgende Dag kom ud fra Bagerovnen. Foruden al Møllerens egen Indavling blev en Deel andres Korn, som var paa Mølleværkene, brendt, da de som vare paa Møllen, fik neppe Tid at redde Livet. De hidtil afhørte Vidner kan ingen Forklaring giøre, hvoraf Jlden er kommet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
J Manddags Aften afbrændte ligeledes et Huus ved Hiallese, en halv Miil fra Odense, om denne Jldebrand tales noget skummelt, og Manden skal være taget bort Kiøbenhavn den 15 Aug. Under Dato Frederichsberg. den 7de Sept. har Hs. K. M. allernaadigst udgivet en Placat, hvorved den for alle til Norge exporterende Danske Silke Uldene og Bomulds Vare de Norske Kiøbmænd udlovede Premie 5 pro Cento ligeledes bevilges for samme Slags til Eylandene St. Croix. St. Thomas og St. Jean udførende Vare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
Den her residerende Spanske Gesandt Hr. Liano y a laQuadra, er af Hs. Konge udnævnt til Gesandt ved det Svenske Hof, og den ved det Svenske Hof hidtil værende Gesandt Hr. Lasey er igien udnævnt som Plenepotentiair Minister ved det K. K. Russiske Hof, da den i Petersborg, som Charge d'Affaires accreditorte Don Dattela, skal igien være Spansk Minister her ved Hoffet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
Paa Borgerskabets Ansøgning i Bergen, nedsættes sammestæds en Commission, bestaaende af Byens egen handlende Medlemmer, til at undersøge de sig i Handelen indsnegne Misbrug, og de beste Midler til sammes Forfremmelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
Udi den i Fredags ved det Kongl. octroyerede Asiatiske Compagnie holdte General=Forsamling, som vedvarede til mod Kl. 1 om Natten, blev oplæst et Brev fra Hans Kongl. Høyhed Arve=Printsen, dateret 10de Sept., af følgende Indhold: "Compagniet kan ikke anvende Omhue nok, for at giøre sin Convention fuldkommen, og maa derfor med Glæde høre sine Lemmers Jndvendinger og imodtage deres Forbedring; denne Aarsag giør det til Billighed selv, at de, som have begiert Tid til Conventionens Undersøgelse, endnu faae som i allersidste Termin 4 Uget, ligesom og at deres Tanker gandske nøye af heele Compagniet bliver undersøgt, Handelen som endnu styres efter den gamle Convention, bør da kan ingen Standsning lide derved. Hs. Majest. Kongen, som baade tilforn og i sin sidste Octroy, har givet Compagniet saa mange Prøver paa sin Naade, anbefaler det Enighed og sin ømmeste Flid, for at indrette Handelen klogeligen, og til det heele Compagniets, og ikke til faae Lemmers Beste, at ophielpe det Tranquebars Handels=Væsen, og bruge denne Bye til et herligt Entrepor i Indien; for alle Ting ønsker Hs. Majest Kongen, som tager den alvorligste Deel i alt det der angaaer dette Compagnie, at Conventionen der nu giøres, vel overveies, at derved kan legges en Plan, der kan tiene til vise Hensigter, og Statens almindelige Bestes Befordring, I Kraft af samme blev de mod Conventionen protesterede Jnteressentere endnu givet 4 Ugers Tid til at undersøge samme og til næste General=Forsamling, som skal holdes den 12te Oct., (da tillige de med Compagniets Skibe i Aar udgaaende Betientere antages), at indkomme med deres Betænkninger. Endelig blev Kl. 11. og et halv Slet foretaget et nye Directions Valg, som ved fleste Stemmer faldt paa følgende Herrer. Af Kiøbmands Standen.) Hr. Conferentz=Raad Fabritius. 2) Hr. Grosserer John Brown. 3) Hr. Etatz=Raad Ryberg. 4) Hr. Agent de Conink. 5) Hr. Etatz=Raad Hoppe som Lovkundig. 6) Hr. Capitain og Ober=Eqvipagemester Elphinston som Søekyndig. 7) Hr. Capitain Halling, som de Ostindiske Lande ere bekiendte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
Stockholm den 4 Sept. Hans Majestet Kongen har allernaadigst behaget, udi sit Rige at afskaffe alle piinlige Forhør. - J Gaar gav det her værende Slagter=Amt Mandskabet ved den Kongl. Livgarde en frievillig Skiænk af 10800 Pund Oxekiød, som iblandt dem blev uddeelt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
Berlin den 3 Sept. Den Kongl. Danske Kammerherre og Oberst, Hr. von Numsen, Kongl. Danske Gesandt, ved det Russiske Keiserlige Hof, er passeret her igiennem til Petersborg. Reysende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
Odense den 12 Sept. Hr. Kammerherre von Rumohr, med Frue og Børn fra Holsteen til Kiøbh. den 16 dito Hr. Stiftamtmand Scheel, Første Deputerede for Finanterne, med Frue fra Kiøbh. til Jylland, den 17 dito Hr. Etatz Raad Ryberg fra Kiøbh. til sit Gods Frederichsgave her i Landet, dito dato En Russisk Courier fra Kiøbh. til Rusland, Nok en Engelsk Courier til Kiøbh. egen Dødsfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
Odense. Farver Sr. Christian Ditlef Lindholm, død den 8 Sept. i sit Alders 35 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
14 Søndag efter Trinitatis prædiker: Aftensang; Høymesse. St. Knuds K. Hr. Prof. Pingel Hr. Prof. Nannestad Dr. Frue K. Hr. von Haven Hr. Seidelin. St. Hans K. Hr. Borch Hr. Gruner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
Hospitals K. Hr. Gottichalk
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
Bekiendtgiørelser. De som i Postmester Melbyes Collection af Classe Lotteriet i 4de Classe have faaet Gevinster, vilde jo før jo heller afhente samme; og tiener til Efterretning, at Lotteriet ikke har fleere nye Kiøbe=Lodder til 5te Classe at overlade, som videre sees af Planens 4de Artikel. Auction.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
Udi Kiøng Præstegaard i Bog=Herret bliver Mandagen den 5te October og efterfølgende Dage holdet offentlig Auction over alle Salig Hr. Hans Hvalsøes efterladte Boes Effecter efter Catalogers Jndhold hvoraf endeel er at bekomme paa Adresse=Contoiret i Bøger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
Den Danske Argus, Anden Aargang Nr. 38. Argus giver sig Odense. til Krigen, faaes her paa Contoiret for 2 s. De foregaaende Nummere og første Aargang kan endnu bekommes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-18
Forrige Grev Struensees Omvendelses Historie kan nu her paa Contoiret bekommes paa Tydsk og paa Dansk, thi vilde De Herrer Prænumerantere behage, at lade deres Exemplarer afhente, mod Prænumerations Sædlens Tilbagelevering. Her er og nogle faa Exemplarer til Kiøbs a 4 Mk. Det vigtige Spørsmaal og Kornets frie Ud= og Jndførsel, undersøgt efter Naturen og Historien, faaes her paa Contoiret for 14 s. Secilia Anders Datters Skrivelse til Argus, at han ved sin Forbøn hos Hr. vil mage det saa, at hun maa beholde sin SilkeKaabe faaes her paa Contoiret for 6 s. Fresenii Skrifte= og Communion=Bog, 3die og beste Danske Oplag, som med megen Nytte og til gudelig Opbyggelse er de unge, Confirmanter af de Herrer Geistlige bleven anpriset, faaes her paa Contoiret for 28 s. ubunden, og indbunden 2 Mk. 8 s. Hvilket man ei har vildet efterlade at bekiendtgiøre, da Confirmationstiden tilstunder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-25
den 25. Stald=Forringen. Det fortiener nærmere Overlæg, hvad enten det er fordeelagtigt at lade Kiøerne gaae paa Græs om Sommeren, eller foere dem paa Stalden. Det er sandt, at man da ey kan holde saa mange Kiør, som nu, men derimod 1) Giver een Koe paa Stald saa megen Melk, som fire paa Græs. 2) Er Melken federe og bedre. 3) Naar Qvæget gaaer ude, trættes det, Heeden matter det, og Fluerne giver det ingen Roe at søge Føden. 4) Bekommer man langt meere Møg, som nu enten spildes, eller giør liden Nytte. Og Møget af slige staldede Kiver er fremfor andet virksomt. 5) En Koe nedtræder meget Græs, som kommer til ingen Nytte og forderver Engen om Foraaret, naar den ud lades, førend samme er ret tør. Ordsproget siger: En Koe æder med een Mund, og træder ned med fire. 6) Forekommes Qvæg=Sygens Udbredelse derved, da Sygen ey saa let bliver almindelig, naar hver Mand haver sit Qvæg for sig, og saasnart den mærkes at være i en Stald, kan al Omgang med det Huus uden megen Møye sperres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-25
De Hindringer, som have mødt mig ved at indføre Stald=Forringen paa min Gaard, hvis Avling jeg selv diver, ere følgende: 1) Tieneste Folkene ere ikke vante dertil, og det koster megen Umage at formaae dem til et uvant Arbeyde. 2) Qvæget er selv vant til at gaae ude om Sommeren, det vil i Begyndelsen ikke finde sig i at blive i Stalden, og sætter af paa Melken, men dette kan snart afhielpes, naar Qvæget drives ud om Morgenen, og tilig hiem om Middagen, og da forefinder paa Stalden et bedre Foeder end i Marken, saa skal det neppe forlange at gaae ud om Eftermiddagen. J al Fald drives det et var Timer ud om Eftermiddagen. Drives det derefter paa denne Maade hver Dag noget sildigere ud og tidligere hiem, glemmer det snart at gaae ude, og er tilfreds, naar det Daglig gaaer et Par Timer i Gaarden, hvilket er nødvendig for dets Sundheds Skyld. 3) Det er møysomt at skaffe Kiørnes Forring hiem. Tieneste Folkene have sædvanlig Arbeyde nok desuden. J Franken maatte paa et Gods, hvor ieg opholdt mig, 2de Piger Daglig slæbe saa meget Kløver og Græs hiem paa Ryggen, som 22 Kiør kunde æde, desuden slaae saa meget, som kunde udgjøre 2 Vognlæs til Stald Studene; tillige rygtede, malkede og foerede de Qvæget, hvilket der ordentlig strigles, ligesom vore Heste. Her vilde alle Piger løbe bort, naar man forlangte saa meget Arbeyde af dem. 4) J disse koldere Lande, hvor Græsset spirer sildigere, er det ikke altid mueligt, i sær om Foraaret at have saa høit, Græs, som kunde slaaes og give tilstrækkelig Forring, Qvæget kan derimod paa Marken smaaeligen opsøge hvert Straae. 5) Vil man afhielpe dette ved at anlegge kunstige Enge, saae Kløver og andre tilige Græs=Arter, da maae Landet være tienligt dertil, det maae giødes, pløyes og saaes med samme Omhyggelighed, som anden Ager=Jord, hvilket ikke lettelig overkommes. 6) Man kan nok skaffe Raad til 5, 6 eller nogle faae Kiør, men det forslaaer ikke. 7) Skulde Kiørne holdes paa Stald om Sommeren, maatte de strøes ofte og dygtig, men vi Sommeren er Halmen rar, og ofte have Kiørne om Vinteren ædt den Halm, hvormed de skulde strøes om Sommeren. 8) Slige Stald=Kiør blive større og feedere, end de andre, men de forlange ogsaa bedre Foeder om Vinteren, end man altid er i Stand til at give dem. Derimod kan holdes saa mange færre, hvorved dog igien tabes dette, at man faaer saa mange færre Kalve. Hvo som kan rydde disse Hindringer af Veyen, i sær skaffe det fornødne Foer, og besørge samme i Tide hiembragt, samt Qvæget behørigt rygtet, vil finde sin Regning overmaade vel ved, naar han i Stæden for 30 Kiør paa Græs haver 12 paa Stald, og faaer af dem saa megen Melk, som af 48 andre, naar hans Qvæg tillige trives ulige bedre, giver skiønne Kalve, og forøger hans Mødding med den heele Sommer=Giødskning. Men da bør man strax i Tide vænne ungt Qvæg til Stald=Forringen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-25
En paa Stald foeret Koe giver efter min Erfaring 30 til 36 Potter Melk, 6 Potter Melk giver en Pot Fløde, og 6 Potter Fløde henimod 2 Pund Smør. Altsaa giver saadan Koe Daglig 2 Pund Smør, 3 Potter Kierne=Melk, 18 Potter Valde og Osten. Regner jeg nu 1 Pund Smør 12 s., saa løser ieg af Smørret ugentlig 1 Rdlr. 4 Mk. 8 s., som er i 26 Sommer=Uger 45 Rdlr. 3 Mk. Kiærne=Melken, Valden og Osten regnes Ugentlig paa 1 Rdlr. 8 s. altsaa i 26 Uger paa 28 Rdlr. 1 Mk., og Jndtægten af en Koe i de 26 Sommer=Uger efter nærværende Priiser 73. Rdlr. 4 Mark. Foeres saadan Koe de øvrige Vinter=Uger med got Høe, Drank og Mask paa fine Tider, saa giver den omtrent en tredie Deel mindre, end ved frisk Foer, følgelig bliver Vinter=Jndtægten 49 Rdlr. 10 sk. Naar herfra afregnes, at Koen staaer nogle Uger gold, inden den kælver, og at Kalven nogle Uger nyder Melken, følgelig et Fierding Aar ingen Fordeel haves af Koen, saa bliver dog over 80 Rdlr. for de tre Fierding Aar foruden Kalven. Skulde saadan mærkelig Fordeel ikke fortiene vore Land mænds Opmærksomhed, og det saa meget meer, som Forsøget ikke er vanskeligt, enhver Herremand, Forpagter og nogenlunde formuende Landmand kunde uden megen Uleylighed giøre Forsøg med een eller 2 Kiør, og da af Erfarenhed lære Mueligheden og Fordeelen. For Bønderne blev dette vanskeligere at sætte i Verk, deels da de sædvanlig mangle Vinter=Forring nu, og derfore ikke kunne holde Qvæget inde, til Græsset bliver høyt nok til at slaaes, deels formedelst Fælledskabet, som driver dem til at jage Qvæget i Marken tilligemed deres Naboer, og naar dette sidste Onde hæves, kan en fornuftig Bonde selv hitte Udveye at hæve det første. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-25
Odense. Mandagen den 21 Sept. 1772 blev holdet Declamationer af 3de Discipler i Odense Latine Skole, hvortil skeede Indbydelse Dagen før ved et Latinsk Programma, Continnation af forrige, forfatted af Skolens Rector, Professor Søren Anchersen. Den første af Disciplerne, Peter Daniel Blicher, holdte en Tale paa Latin de studio Ling næ Danice.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-25
Efter Sigelse skal nogle Borgere, efter Anviisning, paa Landet have vildet anholde nogle Læs Smør, som af Prangere skulde være kiøbt. Men ved Anholdelsen skal de være overfalden af nogle med Prygle bevæbnede, og temmelig ilde medhandlede. Der skal og have været Skarn i Steden for Smør udi Træerne. Hvilket dog behøver nærmere Bekræftelse, da man ei kan formode sligt i et fredeligt Land, hvor Lovene ere i sin Kraft, og ingen kan eller bør tage sig selv til rette. Kiøbenhavn den 12 Sept. Den af Hans Kongl. Majestæt oprettede Pionnier=Bataillon bestaaer af 4 Compagnier, og hvert Compagnie af 120 Mand, hvorved en Capitain og 2 Lieutenanter er beskikket. Denne Bataillons Mondur er ligesom Artillerie=Corpsets, hvortil det og er føiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-25
De for nogen Tid siden udskikkede 2de Kongebaade kom i disse Dage tilbage; men ere igien udløbne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-25
Som man fornemmer fra Norge, saa er Hr. General von Huth ankommen til Frederichshald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-25
London, den 28 August. Ridder Keith er til Belønning for sit Forhold som Envoie i Kiøbenhavn, af hans Majestet Kongen i Engelland blevet benaadet med en aarlig Pension af 3000 Pund Sterling. Marseile den 17 August Den aarlig Tribut af 25000 Piaster, som en vis Magt betaler til Keiseren af Marocco og 6000 Piaster, som endnu resterende fra forrige Aar, efterdi man af Frygt for de Algierske Corfarer ikke for vilde oversende samme, altsaa i alt 31000 Piaster ere bragte om Borde paa et Skib i Larrache.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-25
Paris den 14 Sept. Hans Kongel. Majestæt har oprettet en saa kaldet Medicinsk Commission, som skal undersøge alle Lægemidler og Mineral=Vande, som i heele Kongeriget bliver solgt, samt reense heele Riget fra alle Qvaksalvere og Fuskere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-25
Algier den 26 Julii Den Kongl. Danske Consul, Hr. Svendsen, er hertil ankommen, og af Deyen modtaget ud sædvanlig kierlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-09-25
Kamniet d. 21 Aug. Blandt andre Anecdoter ved Freds Congressen til Foczani meldes: Den første Tyrkiske befuldmægtigede Minister Osman Effendt, taler det Franske Sprog saa godt og smukt, som en indfød Franzos. Han afbad sig den ham sendte Æresvagt, sigende, han kunde ingen Bajonetter og Sabler lide Russerne overgaaer Tyrkerne langt i Pragt. - Den Fuldmagt som begge Magters Ministrer har foreviist hinanden var skreven paa Pergamment med gyldenne Bogstaver. Den Tyrkiske Keisers Underskrift var en Alen lang i Skikkelse, som en Triangel.