JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
Opfindelse. Et berømt fransk Tidsskrift omtaler med Berømmelse Mekaniker Brunel, en Franskmand, som allerede en Tidlang har været bosat i London. Han har der anlagt et Skoemanufactur og en Saugmølle, hvori det til indlagt Arbeide fornødne Træ skiæres. Begge ere anlagte efter en meget sindrig Opfindelse, for hvilken Parlamentet erkjendtligen har tilstaaet ham en Pension af 500 Pd. Sterling aarligen, da den med Nytte bruges i Bygningsgaardene i Portsmouth. Paa hans Saugmølle skiæres et Stykke Mahognietræ af en Tommes Tykkelse i 30 Plader, formedelst en Sang, der drives ved en Dampmaskine. Særdeles sindrigt er hans Skoemanufactur. De Arbeidende bestaae her af lutter Jnvalider, for det meste uden Fødder. Regjeringen har sluttet med Brunel en Contract, efter hvilken han maa levere Skoe til Armeen, og han søger derfor, saavidt mueligt, at udvide sin Fabrik. Man kan næsten ikke begribe, hvorledes Konstfliden kunde drives saavidt, at gode Skoe forfærdiges med saa overordentlig Hurtighed, og kun Maaden, hvorpaa Arbeidet er fordeelt, de derved anvendte mekaniske Midlevs Fortrinlighed, og Opfinderens Genie, gjøre de prisværdige Resultater af Opfinderens Bestræbelser. forklarlige. Maaden at forfærdige saadanne Skoe paa, er denne: Først gjøres Saalen og Hælene ved Hielp af et Jern af lige Form. Derpaa lægges Saalen under en af en Jnvalid dreven Maskine, der gjør i Randen af samme tre regelmæssige Rader af Huller, der ere bestemte til at udfyldes med smaae Jernsøm. Disse Som forfærdiger en anden Jnvalid, formedelst en Maskine, der skjærer et tyndt Jernblik i smaae Strimler, og af disse tilveiebringer smaae Stifter af tilbørlig Form og Størrelse, hvilket drives med saadan Hurtighed, at et eneste Menneske kan forfærdige dagligen 60,000 Stykker. En tredie Maskine endeligen, som ligeledes en Jnvalid sætter i Bevægelse med sin Træfod, forretter paa samme Tid den dobbelte Operation, at skyde Sømmene ind i de i Saalerne bestemte Huller, og dernæst, at slaae dem saa stærkt ind, at Spidserne igjen gaae 2 til 3 Linier langt ud paa den anden Side af Saalen. J denne Tilstand sendes Saalen ind i næste Værelse, og befæstes der ved det allerede tilberedte Overlæder. Til den Ende spændes her Overlædret selv over en Form; dette skeer ved Hielp af 5 til 6 omkring Formen anbragte Skruestykker. Overlædret er indfattet i tykke Læderremmer, der ere bestemte til at tage fat i Sømmene. Med nogle Hammerslag befæstes Overlædret til Saalen; Skrue stikkerne losskrues, og Skoen er færdig. Man skulde troe, at saadanne, blot formedelst nogle Søm, og, saa at sige, uden Syening forfærdigede Skoe, ikke kunne være stærke. Men Erfaringer har i høi Grad beviist det Modsatte, og, hvad der taler meest for Opfinderen, er hans Contract med Regjeringen. J denne Tid er Brunel sysselsat med at udvide sit Manufactur og anlægge nye Bygninger; han troer, om føie Tid at kunne sysselsætte 300 Jnvalider, og dagligen at kunne levere 1000 Par Skoe. Han har sit Manufactur i Chelsea-Gaden, paa hiin Side Batterseabringe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
Om de saakaldte Skouere ved Komedien. Af Jnspektør Trojel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
Hr. Professor og Ridder Brøndsted behøver ikke, efter mine Tanker, at ophæve sine Forelæsninger om Søndagen Kl. 1 3/4, hvorved dog Tilhørerne tabe, for at disse ei skulle hindres fra at bivaane Gudstjenesten om Eftermiddagen, da det ei er rimeligt, at de, hvis Opmerksomhed henved to Timer har været henvendt paa Hr. Professorens lærde Foredrag, ville føle sig stemte til at gaae derfra hen, i Kirken. Hr. Professoren kan her slutte fra Sig selv til dem. Men det er Spørgsmaal, om Søndagen er bestemt til offentlige Forelæsninger over verdslige Videnskaber, skjøndt Præster selv have brugt den dertil, J. L. Paludan. ad
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
Tegneøvelses=Anstalt for Haandværkere og andre Konstelskere, som dertil forud maatte have nogen Kundskab om Geometrie og Haandtegning, det er noget Begreb om Størrelser og Prydelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
J denne Anstalt gives Veiledning til at forædle Begrebene om skiønne Gienstandes væsentlige Skikkelse, Stilling, Afstand, og Belysning &c., hvorved allerede nogle Deeltagende have gjort lykkelige Fremskridt paa Konstens Bane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
Jndbydelsen til flere Deeltagere heri er i Helsingøersgaden No. 330, 2den Sal, hvor Vilkaarene behagentligen erfares. Til Læsere, der alvorligen forsøge Gaadens: Det evige Sindbilledes falde Opløsning. . 4 s. a 4 hans Da Rygtet fortæller, hvad jeg kun svagt tillod mig at haabe, at foruden dem, der allerede have indsendt mig deres Forsøg, adskillige Videnskabsmænd i egentlig Forstand skulle beskjæftige sig med Opløsningen af den hos Bogs Brünnich udkomne fuldstændige Gaade, hvilken jeg rigtig nok ikke har tænkt og udarbeidet til blot Moerskab for Ustuderede, holder jeg det for Pligt at bekiendtgiøre følgende: Uagtet iblandt de mig allerede tilstillede Forsøg et Par udmærke sig, som skiønne, Trykken, værdige Aandsprodukter, hvilke det hiertelig glæder mig ved denne Leilighed at have fremlokket, og e et især virkelig fra de grammatiske, mythiske, symboliske, og egentlig poetiske Sider betragtet, fuldkommen paa et Par nær, har løst alle enkelte Knuder, er dog Gaaden i sig selv, som fornemmelig philosophisk Opgave, endnu saa langt fra, at være opløst, at Hovedbegrebet, der ligger til Grund for det Heele, og Anskuelsen, der i sidste Analyse skiuler sig bag hver enkelt Deel, hidindtil aldeles ikke synes at være blevet klart forestilt, end sige fastholdt - hvilket vel ogsaa torde være umueligt for det vittigste Hoved, der ikke ved mathematiske Studier har sørget for Orden i den philosophiske Huusholdning med Tegn og Tanker. Præmien, som jeg herved anmelder voxen til to Hundrede Rigsbankdaler, (foruden de til Accessit bestemte 100 Rbdlr.) er altsaa endnu ikke vundet. Med den især for Øie spilder den i Mathematik ukyndige sin Tid og Flid, gynd Percero 8 Cicero le Jeg troede som Sphiux tilstrækkeligen i Gaaden selv, at have givet dette Vink: Udfordrende hver Klygt, som giør vedipske Miner. At nævne mig mit Navn, og sige mig min Rod, naar jeg siger: S. 12. Studeer, regn ud, og maal fra Syden indtil Norden, Fra Solens Op til Ned, fra Nadir til Zenith, "Eet, Alt, og Jntet selv i Himlen og paa Jorden! "Du kommer vel mig nær, men er dog lige vidt." og S. 28. Ja, Cirklens Fiirkant, maa for dette Særsyn, vige, "Som fiirfold mindre stort, og mindre desperat. men især, naar det hedder, S. 36.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
Skjøndt jeg er udelukt af hver Geomejeg (thi for at vide hvad der er udelukt af en Videnskab, maa man vide, hvad der er indelukt deri, og det veed neppe den, der kiender den blot løseligen) og endelig, S. 50. "Den er den eneste blandt Tankernes Figurer, "Ophøiet over al gemeen Geometrie, Der i Atomet selv maa tænkes, hvor den lurer, "Hvis og det er et Punkt, et Hul med Jntet i. Nærmere Bestemmelse vilde være fuldkommen Angivelse. Baggesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
Indenlandske Efterretninger. Den og som Forfatter bekiendte, forrige Landsdommer, Hoftved, er nylig ved Døden afgaaet i Aalborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
Løverdagen d. 16 Dec. opført paa det Kgl. Theater, til Fordeel for Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen, der nu i 30 Aar har været Skuepladsens Pryd og vort skuespilelskende Publirum Yndling, Herman von Unna, Drama i 5 Acter, og en Epilog, som fremsiges af Hr. Knudsen, hos hvem Billetter dagligen kunne erholdes paa Rosengaarden No. 126.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
a. Fra Pressen er udkommen: Exempelsamling til Veiledning for enhver, der vil øve sig i dansk prosaisk Stiil, uddragen af danske Prosaikers Skrifter, ordnet efter de forskjellige Stiilarter, og forsynet saavel med Jnledninger, som Anmærkninger, ved S. Soldin, Udgiver af Kjøbenhavns nyeste Skilderie. Den bestaar af følgende Afdelinger: Fortrolig Stiil, Forretnings=Stiil; historisk Stiil; Lære-Stiil, billedlig Stiil, rørende Stiil, høiere Stiil, Taler Stiil, comisk Stiil. Den er 38 Ark stor og faaes for 4 Rbdlr. i Materie hos A. Soldin i Fortunstrædet No. 148.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
Mariboe, den 4de Decbr. Sidstafvigte 27. Novbr. foregik her i Mariboe et attenteret Snigmord. Historien er denne; Bemeldte Dags Aften Kl. 11 gaaer Hr. Consumptions=Jnspecteur Høier i sin Stue, som vender til Østergade, efter at de andre Husets Folk vare gaaede til Seng, hvor da en Kampesteen, der veiede 1 Pund, blev kastet gjennem Vinduet fra Gaden, men lykkeligviis traf ham ei. Stenen var sigtet ligge efter hans Hoved, hvilket den ogsaa absolut maatte have truffen, med Hensyn til Derectionen; men Rullegardinet gav den en anden Retning, og saaledes frelste Mandens Liv. - J hvilken Anledning Politie Undersøgelses-Forhører ere blene afholdte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
- En Mand i Fornebye er i disse Dage bleven ilde bidt i Benet af en Hund, som strax derpaa skal være bleven druknet. Uagtet man ikke er overbeviist om at Hunden var angrebet af den farlige Hundesygdom, have dog Lægerne fundet det raadeligt, for de muelige Følgers Skyld, at have Patienten under dagligt Tilsyn. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
Kjøbenhavns Børs den 8 December. Cours. Hamb. 2 M. 626, a vista 634. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 26 Rbdl.,a vista - . Spec. 635. - Specter solgtes til 38 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 76 pr. 100; Oblig. 62 a 63. Norske Sedler 49.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
Blandede Efterretninger. J den norske Rigstidende læses følgende: "Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen, har stedse, endog under Fare og med Opofrelse, gjort sig fortjent som Minde-Sanger, til Fordeel saavel for de Ulykkelige, der i Strid for Fædrenelandet bleve saarede og satte udaf Stand til Selv forsorg, som for dem, hvis Forsørgere i denne Strid fandt en hædrende Død. End ophører han ikke ædelmodigen at virke til denne Hensigt, og har med Storthingets Tilladelse skienket 100 Kobber-Aftryk af en paa det Kongelige Danske Theater den 12te Marts d. A. ved ham given Forestilling: "Fædrelandsk Kirkegaard, kaldet, hvor Grav=Minderne for alle de Ædle, der faldt for Fædrenelandet, fremstilles; med Ønske, at disse Kobber-Stykker og tilhørende Beskrivelser maatte realiseres til hines Fordeel. - Søe Krigs-Commissair Hetting, der af Regjeringen er paalagt dette behagelige Hverv, giver sig herved den Ære, at bringe til almindelig Kundskab, at ovenmeldte Kobber-Stykke med tilhørende Forklaring, over hvikket, saavidt vides, ingen Boglade Priis er bekjendt, kan bekommes for den efter Overlæg med Sagkyndige bestemte Priis 40 Rbd. N. V., naar Vedkommende, som ønske at ere dette HædersMinde, ville behage inden den 31te December d. A. skriftligen at henvende sig til ham. - Enhver, som ved en høiere Betaling end den bestemte skulde ædelmodigen ønske at befordre Giverens Hensigt, og som naturligviis derved fik Præference til Stykkernes Erholdelse, forsaavidt Liebhabernes Antal overgik Exemplarernes, ville behagentlig i saa Tilfælde opgive Saadant skriftligen til Ovennævnte til Afbenyttelse ved aflæggende Regnskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
Den forrige Konge af Sverrig er ankommen paa Øen Corfu, hvorfra, efterat have opholdt sig der noget, han vil reise til det forjettede Land. (Lüb. Av.)(Af: Der Freimathige.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
Nyeligen traf Toldbetjenterne paa Landeveien til London en bedækket Vogn, som de anholdte. Kudsken vilde aldeles ikke opgive, hvad der fandtes i Vognen. Man saae sig omsider nødsaget til at aabne Bedækningen, og nu fremkom en stor Bjørn, der strax tog fat i den ene Toldbetjent, og ufeilbarligen vilde qvalt ham; dersom Kudsken ikke var kommet ham til Hjelp. Det tililende Folk yttrede det Ønske, at være Vidne til en Fægtning med denne Bjørn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
J det Retfærdiggjørelsesskrivt, som Marschal Soult har ladet trykke, forsvarer han sig mod følgende Beskyldninger: 1. Under sit Gouvernement i Bretagne har han befalet at opreise et Minde for de i Quiberon skudte Franske, i den Hensigt at opbringe Armeen. 2. Under sit Ministerium har han ved adskillige uretfærdige og utidige Forholdsregler opvakt Armeens Officierers Misfornøielse, og navnligen strax i Begyndelsen, ved til Skade for dem at begunstige Chouanernes Officerer, Vendeerne og de Emigreerte. 3. Han har ligeledes, for at opirre Armeen, behandlet General Excelmanns med utilbørlig Strænghed. 4. Han har befalet saadanne Bevægelser, og opstillet Tropperne paa en Maade, at Bonapartes Jndfald derved er bleven begunstiget. - Hvad den første Klagepunkt angaaer, er Marschallen langt fra at ville retfærdiggjøre sig i denne Henseende, men han er meget mere stolt deraf, dog bemærker han, at Jdeen til Quiberonsmindet hidrører fra Hertugen, af Angouleme, som derom havde tilskrevet ham i meget bestemte Udtryk. - For Bebreidelsen angaaende hans Ødselhed til Bedste for de Udvandrede og hans overdrevne Strænghed mod General Excelmanns ligger ligesaalidet noget Alvorligt til Grund. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-09
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. bassa Tolvte Aargang. No. 99. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 12 December 1816. Om Menneskeslægtens Sundhedshistorie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Henved tredive Aar ere nu forløbne, siden den vittige og aandrige Tøde begyndte sin Sundheds tidende. J mere end tyve Aar var han den eneste danske Forfatter, paa Frankenzu nær, hvis Sundheds tidende, som næsten blot indeholdende Oversættelser, ikke kan komme i Betragtning ved Siden af Todes, aabnede Hygæns Tempel, endog for Undviede. Med Tode uddøde den folkelige Lægevidenskabs Behandling i egne dertil bestemte Tidsskrifter, og Sundheden syntes, som mange andre Æmner, ikke mere at være nogen Gienstand for offentlig Drøftelse, jo nødvendigere en saadan Drøftelse med hver Dag er bleven. Paa en Tid, da saa mange Ubetydeligheder, sysselsætte den offentlige Opmærksomhed, og da Salomons store Ord, der er en Tid at tale, og der er en Tid at tie, i meer end een Henseende bør og maa af Skribenten lægges paa Hjertet, synes oet ikke af Veien, at berøre en stor Gjenstand, der er vigtig for alle, som vide at sætte Priis paa det største Gode, Naturen skjænkede os, ugienkjøbeligt og næsten uerstatteligt, naar det først eengang er tabt - Sundheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Indenlandske Efterretninger. J Søndags opførtes paa Hoftheatret de nysgjerrige Mandfolk, Comoedie i 3 Acter af J. v. Wibe, med uddeelt bifald. Dette vittige Stykke, næst Gulddaasen, maaskee det vittigste vor Litteratur, siden Holbergs Dage, af egentlige Lystspil har frembragt, er udgivet 1783, og, som man fortæller, efter en høi Persons Opfordring, som et Modstykke til Molieres nysgjerrige Fruentimmer. Det er sin Forfatters eneste Arbeide i dette Fag, og Skade, at han døde strax efter at det var udkommet (1783). Fra hans Haand kunde man sikkert engang have ventet noget Fortræffeligt. Stykket blev i det Hele givet ret godt. Jomfru Falk og Hr. Lund spillede med megen Liv og Munterhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Ved Auction bortsælges i Januari Maaned næste Aar en af de udvalgteste Kobberstiksamlinger, og i Februari en af de største Bogsamlinger her i Staden, bestaaende af circa 1000 Folianter og Qvarter, og 7000 Octaver, blandt hvilke endeel sieldne og kostbare Værker. Betalingen bliver at erlægge til den antagne Jncassator, Hr. OverKrigscommissair Øst, og Fortegnelserne udkomme 8 a 14 Dage før Auctionerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Odense, d. 7 Decbr. Formedelst den allerede i tvende Døgn rasende Østen Storm, var ved Avisens Slutning iaften den Hamborger Brevpost endnu ikke kommen, som skulde have kommet imorges. Saa nær Soelhverv er det mueligt at Stormen endnu holder ved et Døgn, eller lægger sig med Snee, og da er en varig Vinter nok at befrygte, endskiønt i Perioden af Aarstidernes Skifte pleier Vinden ikke længe at staae fra eet Hjørne - dog fattes ikke for Exempler herpaa, men sieldne ere de. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Odense, d. 8 Decbr. Ogsaa paa Landet her i Fyen skal Strubehosten i denne Tid have yttret sig, og nogle Børn allerede være bortrykkede deraf. Da Sygdommen, der yttrer sig som en almindelig Hals-Forkjølelse, er hastig dræbende, har Distriktslægen i Slagelse bekjendtgjort følgende Raad at anvende for dem, som ikke kunne faae en Læge strax i Begyndelsen: Man vogte Børnene for al Forkjølelse, og især holde Fødder, Bryst og Hals varme, befordre Uddunstning ved Hyldechee eller almindelig Thee, skylle Halsen flittig med Vand, blandet med suurt og sødt, og naar Halsen, meget smerter, da sættes 8 til 10 Jgler paa den, som maae sue tilstrækkelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
J de sidste Dage have vi havt en stærk Frost med en bidende østlig Vind, hvorover Hamborger=Post, som paa senere Tid er ankommen usædvanlig tidlig, var bleven forsinket, saa den først indtraf her til Odense i Morges. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Viborg, d. 7 Decbr. Tøveiret varede med Kraft til den 4de Decbr. Aften; nu er atter haard Frost efter lidet falden Snee med Nordost storm. - Østenvinden var især velgjørende for de mange Jyllands Skippere, som laae i Khvn. og nu ere slunne over. (Riber Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Aarhuus, d. 8 Decbr. Kjøbmændene Davidsen og Koppel have i Hamborg tilkjøbt sig og hertil indbragt en Reisevogn, som forsikkres at være den, Neapels forrige Konge Joachim Murat brugte paa sit sidste Feldttog i Jtalien og som han ved sin Flugt til Frankrige efterlod sig hiinsides Rhinen, hvor den gjortes til Bytte og afhændet saalænge fra Een til Anden indtil den som sagt, endeligen arriverede hertil. Den har adskillige af de samme Indretninger som Napoleons engang i disse Blade beskrevne Reisevogn, som Preusserne erobrede i Waterlooslaget. - Et skrækkeligt haardt Veir har man havt heri disse Dage, især Onsdag og paafølgende Nat. Med det indfandt sig ogsaa Vinteren saa stræng, at endog Møllestrømmen paa een Nat, lagde sig til, saa Skøiteløberne i Flokkeral Dagen efter benyttede den. Aftenen iforveien saae man herfra en Jldløs paa Mols. - Med Theaterbygningens indvendige Indretninger gaaer det nu rask fra Haanden, saa man har Haab om den første Forestilling derpaa i Midten af Januar. - Forleden Dag passerede en russisk Artillerieunderofficier herigjennem til sin Fødebye i Vensyssel. J forrige Aar havde han i Holsteen ladet sig hverve og senere været med i Frankrige. Han lod til at have lagt sig noget til Bedste, som han nu i Roe agtede at fortære blandt sine jydske Bekiendtere og Slægtninge. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Mariboe, den 7de December. Fra 1ste Advent 1814 til 1ste Advent 1815 ere i Mariboe Sogn ægteviede 5 Par. Fødte af Mandkjøn 21, af Qvindekjøn 18, ialt 39 Fødte, deraf 1 uden for Ægteskab. Døde af Mandkjøn 9, af Qvindekjøn 7, ialt 16 Døde, altsaa 28 flere Fødte end Døde. Deraf 6 fra 9 til 10 Aar, 2 fra 10 til 20 Aar, 1 fra 20 til 30 Aar, 3 fra 40 til 50 Aar, 1 fra 60 til 70 Aar, 2 fra 70 til 80 Aar, og 1 fra 80 til 90 Aar. - Fra 1ste Advent 1814 til 1ste Advent 1815 ere i Hillested Sogn, som er annecteret til Mariboe, ægteviede 4 Par. Fente af Mandkjøn 3, af Qvindekjøn 7, ialt 10 Fødte; deraf 1 udenfor Ægteskab. Døde af hvert Kjøn 6, ialt 12 Døde; altsaa 2 flere Døde end fødte. Deraf 7 fra 9 til 10 Aar, 1 fra 10 til 20 Aar, 1 fra 20 til 30 Aar, 1 fra 40 til 50 Aar, og 2 fra 60 til 70 Aar. - J denne Tid har Hr. Kjøbmand Bugge i Saxkøbing solgt sin Gaard til Hr. Kjøbmand Marschner i Rødbye for 26000 Rbd. - Briggen, der for kort siden løb paa Grund ved Kramnitze, lastet med Sukker, er, ved Hielp af Kjøbmand Bredfeldts Færgebaade, igjen bleven flot, og har indtaget sin Labning, forat gaae til sin Bestemmelse. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Kjøbenhavns Børs den 12 December. Cours. Hamb. 2 M. 626, a mit 634. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 26 Rbdl., amsta - Spec. 635. - Specier solgtes til 38 7/5 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 76 pr. 100; Oblig. 63 a 54. Norske Sedler, 45 a 86.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Christiania, d. II Juni 1818. Bech. Brun. Bugge. Krogh. Sørensen. Pavels. Hersleb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Christiania, den 22 Decbr. Hans Majestæt har under 18 Novbr. naadigst tilladt, at det nu forsamlede Storthing maa vedvare indtil den 16 Januar 1816. - Ved Resolution af 6 Nov. er Uniformen for det underordnede Politie-Personale i Almindelighed bestemt saaledes: for Politie=Adjutanter og Politie=Fuldmægtige graa Kjole og Pantalons, grøn Krave og Opslag med en Guldtresse, trekantet Hat med Guldkrampe, Sabel, dog uden Port d'Epee, for Politie-Betienter graa Kjole istedetfor rød, men iøvrigt som hidindtil, dog at de ikke anlægge denne Uniform førend den nuhavende er opslidt. - For Vei-Etaten i Norge er ved Resolution af 6te Novbr. bestemt saadan Uniform, blaa Kjole og Pantalons med gule Kanter, sort Fløiels Krave og Opslag, med samme Slags Broderie, som for deres nuhavende daglige Uniform er reglementeret, Løveknapper, Armeens Chacot, samt Sabel med Feldttegn og Sporer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Ved Resolution af 6te Novbr. ere følgende Uniformer bestemte for Betjenter ved Bergvæsenet: 1) for Overbergamts Assessorer, Directeurer ved de Kongelige Verker, og Districts Bergmestere: Kjole og Pantalons af mørkegraat Klæde med indsprængt sort, Krave og Opslag af violet Klæde med Guldbroderie samt en violet List langs nedad Pantalons, gule Knapper med to Hamre overkors; 2) for de ringere Bergbetjenter, Geschworne m. fl., samme Uniform, men med Guldtresse om Krave og Opslag; 2) for Directeuren for Nøraas Kobberverk, naar han af Kongen er confirmeret i denne Post, samme Uniform som Districts-Berg mestere, men i andet Fald som Geschworne. (Norsk Rigstid.) Den 14de November havdes i Christiania med Sønden Vind 4 Grader Varme med Regn, Torden og Lynild. (S. Bl.)J det norske Odelsthings Forsamling den 29. Septbr. oplæstes blandt andet: Fremstilling fra H. Nordbye med flere af Aas og Krogsted Præstegielde om, at en Samling af Lovene maatte tilstilles og beroe hos en Bondemand i hvert Sogn, til Eftersyn for dem, der maatte ønske det; En Dito fra Hans Lundbye med flere af Aas og Krogstad Præstegielde, om Forbud mod al arbitrair Behandling af Compagnie-Cheferne mod deres Undergivende. - J Storthingets Møde den 30de Septbr. meddeelte Hr. Statsraad Motzfeldt Hans Majestæts naadige Proposition om, at en Sum af 12000 Species maatte bevilges til igjen at sætte Endeel af det nedlagte Kongsbergs Sølvverk, i Drift. Efter Statsraadens Bortgang blev bestemt, at over denne Proposition skal 3die og 6te Committees Betænkning indhentes. - J Lagthingets Samling den 12 Octbr. blev anmeldt Odels thingets Communication om, at Statsraad, General=Lieutenant Haxthausen skal, efter det overordentlige Storthings Decret af 22de Novbr. 1814, sættes under Rigsrettens Tiltale. - Ved Storthingets Møde den 14de October, blive, blandt flere, følgende Skrivelser foredragne, Lieutenant Parnemans, hvori han fremsender Beviis for sin Afskeed af den Danske Krigstjeneste, og gjentagende anholder om Naturalisation; Major Frederich Kaltenborns, hvori han ansøger om at vorde naturaliseret; Carduan= og Safianmager B. Lorenz Sel bergs og Naalemager Christian Fischers, hvori de ansøge, den Første et Laan af Stats=Cassen, stort 100,000 Rbdlr. N. V. til Anlæg af et Saflanmagerie, og den Sidste om et Laan af 3000 Rbd. N. V. til Materialiers Jndkjøb.