Københavns Adresseavis, 1774-08-02
Oekonomisk Brev af Odense Adressekontoirs Efterretninger Nr. 29. Det behager dem i seneste Skrivelse at befale mig, engang at melde noget og Piletræers fordeelagtige Plantning. Gierne ville jeg efterkomme min Herres Forlangende, om det kunne skee til Fornøyelse. - Alle tilstaae, at Pile ere ligesaa nyttige som nødvendige; men man finder dog ikke alle lige villige og flittige i at udbrede dem. Den Fyenske Bonde, troer jeg dog, er langt flittigere til at plante Pile, end mange andre i vore andre Provintzer; dog er det langt fra, at han planter nok. Vel see de fleste Landsbyer i Fyen ud som Skove, men ved Gierderne paa Marken findes dog kun faa Pile, og mange Steder slet ingen. Jeg har talt med Bønder derom; men faaer gemeenlig det Svar enten vil Pilene ikke groe der, eller: de kan ei groe paa Markene, hvor Kreaturene gnie sig paa dem og røkke dem løse. I Henseende til det første har jeg overbeviist nogle, at Grunden var ey Skyld derudi, da der stode hist og her nogle enkelte Pile, som alt vare gamle, og hvad det sidste angaaer, kunne Kreaturerne nok holdes fra dem, naar de sattes enten i Gierdet eller paa Grøvterne. Skulle der ingen Grøvter, være, kunne Kreaturene let holdes fra dem, ved at sette nogle Tvertræer, ligesom Rækker for dem, hvorved Kreaturene hindredes fra at gnie og skuppe sig paa dem. Denne liden og ubetydelige Bekostning ville Pilen, naar den kom i sin Vext, fuldkommen erstatte. Det er unyttigt at sige, hvad Fordeel en Piil der er nogle faa Aar gammel og er kommet i sin rette Vext, indbringer, da enhver veed, at saadan en Piil giver af sig hvert tredie Aar Gierdsel, Stavre og Sættepile fuldkommen for 8 a 10 Skl. - Det ville og være unyttigt her at beskrive, hvilket Slags Pile, af de ellers almindelige blandt Bønderne, ere de beste og fordeelagtigste; thi dem kiender Bønderne selv. Men et Slags fremmede Pile (a) Abeliner kaldede, ønskede jeg, maatte blive hos os ligesaa almindelige i Landsbyerne og ved Gierderne, som Skarntyde og de store Skræpper i Bøndernes Haver. Disse Pile, Abeliner, groe ey alene der, hvor andre ey vil slaae an, (men NB. de skal først settes og faae Rødder i fugtige Steder, og siden flyttes med Jorden ved Rødderne, men de ere og af mere Fasthed i Træet; de voxe meget lange og lige, naar de maa raade sig; de kan ellers stives ligesom andre, til Gierdsel, Stavre og Sættepile. Paa 10 til 14 Aar kan saadan en Piil voxe saa stoer, at den giver et fuldkomment Læs Brænde, foruden den anden Nytte man i de Aar har havt af den. Hvilken Fordeel ville det ikke være for en Mand i Særdeleshed og det hele Land i Almindelighed, om saadanne Pile bleve almindelige i Landene, Naar en Bonde plantede saadanne 10 Pile hvert Aar, kunde han jo med Tiden have 10 Læs Brænde aarlig; thi lad være Træet er ey saa fast som Eeg og Bøg, saa er det dog fastere end andre Pile, kan endog bruges til Aase og Bielker, hvilket jeg selv haver seet, og kan giøre ligesaa lang Tieneste som Fyr eller Gran, naar det er under Tag og uden Regn. Jeg har kun fundet disse Pile i Mængde paa et Sted her i Landet, nemlig hos en Præst her i Nærheden. Han har en ordentlig Planteskole af dem, og med god Villie meddeler andre, da det er hans Lyst at fremme det almindelige Beste. Det er og en Dyd hos disse Pile, at de staae sig mod alle Vinde, og vel kan tiene til Læs omkring Haver, der ellers ere udsatte for skarpe Vinde. Jeg sagde, at dette Slags Pile voxe stærk i Længden og Tykkelsen, og ville de da ikke, om de bleve almindelige, i Henseende til Brændselen, hielpe meget paa vore, mange Steder, nu næsten opskaarne Tørvemoser og fældede Skove, Jeg ønsker, man dog alvorlig ville tænke paa Efterkommerne, ligesom Forfædrene dog have levnet og plantet noget til os. Man er i vore Tider saa saare omhyggelig for at oprydde til Agerland for os og Efterkommerne, men burde vi ikke og betænke, at Efterkommerne kan ligesaa lidet, som vi undvære Varme og Brændsel til Livets Ophold. (Mere i den Materie ved anden Leilighed). Den Jndvending, at Pile ey vil groe allevegne, som nok kan være, kan dog ikke hindre deres Plantning i Mængde; thi neppe findes der en Mark, hvor jo en rindende Aar eller Bek løber, paa begge Sider af disse kunde jo plantes Pile, her veed man dog at de kan groe. Det heder jo endnu efter Bibelens Talemaade: at de skal grønnes som Pile ved Vandbekkene; paa den Side af disse Pile, som vender mod Landet, kunne, som meldt, settes Rækker for Kreaturene, med Aabninger imellem i Vandsteden for dem. - Jeg ønsker mange Pile, og det allevegne, thi hvor beqvemt var det ikke for Bonden, at hugge Gierdselen af Pilene, for at legge den paa de understaaende Gierder, og hvad Penge og Kiørsel sparede han ikke for Torn og anden Skov Gierdsel. - J Steden for at Torn og mange Pletter buske=Krat nu maa fredes til ( Formodentlig Salig Babylonica Linn, Gierders Vedligeholdelse, kunne samme da ryddes til AgerLand, eller Overskovs Opfredninger. Hassel=Skove maatte nødvendig fredes til Kar=Baand, og af dem ville vi da faae saadan Mængde, at vi kunne sælge til dem, som vi nu kiøbe af. - Nu haaber jeg, min Herre faaer alle sine Underhavende til at plante Pile allevegne, hvor de kan og vil groe. - Den villige og deilige Hyld, som giver de stærkeste og længstvarende Stavre, og som sætter Gier derne saa vel, naar de betids studses, burde ey saa meget foragtes, men faaes og plantes i alle Gierder. Jeg er a.