JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-25
17. Fra Sogneforstanderskaberne for Østofte, Stokkemarke og Hunseby Sogne var indkommet Andragender. om at følgende Veie maatte optages blandt Amtets mindre Landeveie: 1. Den saakaldte Vriets Vei fra Hovedlandeveien ved Nørreballe til Skibeveien ved Bandholm, hvilken Vei er Bandholm og Reersnæs Byers Kirkevei og sætter en stor Deel af Oplandet i Forbindelse med Bandholms Skibested. Stokkemarke Skibevei fra Hovedlandeveien ved Stokkemarke til Bandholm, hvor den paastøder Vriets Veien. 3. Veien fra Bekkebro ved Ørebygaarden over Saltvig og Kjeldernæs til fornævnte Stokkemarke Skibevei. 4. Veien fra Vaabensted igjennem Huuseby til Bandholm. Amtsraadet fandt ikke, at det kunde samtykke i at de mindre Landeveies Tal forøges ved deri at optage disse Veie, hvis Jstandsættelse ikke kunde ansees uoverkommelig for vedkommende Sogne. 18. Amtsraadet meddeeltes Underretning om hvad der foreløbig for Aaret 1842 er foretaget til de mindre Landeveies Planering og Reenholdelse samt de dermed forbundne Bekostninger. 19. J Overeensstemmelse med Forordningen af 29de September 1841 § 26 og 29 udvalgte Amtsraadet til i Forening med vedkommende Politimester at bedømme Amtsveipiqueurens Forslag til en Grundforbedring i indeværende Aar af et Stykke paa den mindre Landevei mellem Nykjøbing og Stubbekjøbing: Proprietair Tesdorpf til Ourupgaard og Proprietair Lang til Eiegod. Ligeledes udvalgtes til at bedømme Forslaget til en Jstandsættelse af Skibeveien ved Bandholm; Grev Knuth til Grevskabet Knuthenborg og Kammerherre Wichfeld til Engestofte, samt til at bedømme et lignende Arbeide paa Landeveien fra Saxkjøbing til Oureby, Kammerherre Baron Rosenørn Lehn og Proprietair Carstensen. Det overlodes derhos til Amtet, naar Forslagene vare undersøgte, at stille Arbeiderne til Licitation og efter Omstændighederne approbere Buddene. Derimod blev det besluttet at der paa den mindre Landevei mellem Nykjøbing og Guldborg i Aaret 1842 ikke skulde foretages noget Grundforbedringsarbeide men Veien kun vedligeholdes med Planering. 20. Da Befordring in natura til Veivæsenets Betjente nu, ifølge Bestemmelserne i Forordningen af 29de September 1841, ikke længer præsteres, besluttede Amtsraadet, til et Forsøg, for indeværende Aar fra 1ste Mai at regne, at tilstaae Amtsveipiqueuren, 30 Rbd. maanedlig af Amtsrepartitionsfonden til Befordringsudgifter, dog med Forpligtelse for ham til, ved Aarets Udgang, at indgive en detailleret Beretning om, hvormange Miil han i Løbet af Aaret har tilbagelagt fra Sted til Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-25
28. Efter Ansøgning fra Sogneforstanderskabet for Horbeløv og Falkerslev Sogne indrømmede Amtsraadet, at en Understøttelse af Amtsfattigkassen paa 25 Rbd., som hidtil aarlig var oppebaaret af Districtets Fattigvæsen til en nu afdød Sindssvags Forsørgelse, fremdeles maa tilflyde det til en anden Sindssvag. 29. Til at overveie et Forslag til Efterstødningen af 196 Favne af Brolægningen i Vandholm udnævnte Amtsraadet de samme Mænd, til hvis Bedømmelse Forslaget til Bandholms Skibeveis Jstandsættelse var overdraget. 30. Cancelliet havde forlangt Amtsraadets Betænkning over et Andragende fra den residerende Capellan ved Skovlænge, Søllested og Gurreby Menigheder om, at der ved den nuværende Vacance i Sognekaldet maa tillægges Capellaniet en forhenværende Mensalgaards Jorder i Søllested Sogn paa omtrent 60 Tønder Land, samt over et Andragende fra vedkommende Sogneforstanderskab om, at enten Capellaniet maa nedlægges og af de 3 til Kaldet hørende Sogne oprettes to selvstændige Pastorater, nemlig Søllested, med 246, og Skovlænge-Gurreby med 234 Tdr. Hartkorn, eller at de ovennævnte 60 Tdr. Land af Præstegaardens Jorder maa tillægges Capellanen. Amtsraadet fandt, at overveiende Grunde talte for Sogne kaldets Deeling i tvende selvstændige Kald, og besluttede derfor at indstille, at denne maatte finde Sted samt at der af de 15 1/2 Tdr. Rug og 15 1/2 Tdr. Byg, som hidtil ere leverede Capellanen, maatte tilfalde hvert af Kaldenne en Qvota-Deel og Enkepensionen fordeles paa de tvende Kald i et til deres Jndtægter svarende Forhold. In subsidium besluttedes det at indstille, at Capellaniets ringe Jndtægter maatte forøges ved at tillægge det de ommeldte 60 Tdr. Land, og saafremt det maatte ansees for rigtigt at afhænde dem til Fordeel for Embedet, at det da skete paa Arvefæste Vilkaar. 31. Efter Andragende fra Sogneforstanderskabet for Taars Sogn bevilgedes det, i Henhold til Anordningen af 13de August 1841 § 15, at Sognets specielle Skolekasse maa inddrages under det almindelige Skolevæsen. 12. Fra Kjøbmand og Borgerrepræsentant R. Sidenius i Nykjøbing var indkommet Forslag til Oprettelsen af en Tvangsarbeidsanstalt for hele Amtet, helst i Nykjøbing. Denne Sag blev foreløbig udsat til næste Møde. 33. Efter Andragende fra Sogneforstanderskabet for Vester Ulslev Sogn tillod Amtsraadet, at en dette Sogns Fattigvæsen tilhørende Capital, stor 300 Rbd., som forgiæves har været opbuden til Udlaan, i Overeensstemmelse med Reglementet for Fattigvæsenet paa Landet af 5te Juli 1803 § 47 modtages i Amtsfattigkassen og forrentes fra Modtagelsens Dato. Endelig bifaldt Amtsraadet, at et Beløb af 33 Rbd. 24 s., som er anvendt til Jndkjøbet af et Bord med Tæppe, til Brug ved dets Møder, udbetales af Amtsrepartitionsfonden mod at disse Ting tilhøre Amtsraadet som Eiendom. Forhandlingerne bleve derefter sluttede. (Fortsættes med Forhandlingerne ved Amtsraadets 2det Møde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-25
Annonce. Nærværende Blad har til Hensigt at optage saavel de Forhandlinger, der af Amtsraadet, Communalbestyrelserne i Kjøbstæderne og Sogneforstanderskaberne. paa Landet maatte ønskes offentliggjorte, som og enhver Artikel, der omhandler communale Gjenstande og er affattet i en værdig og passende Tone. Bladet vil udkomme saa ofte det dertil fornødne Materiale haves, som Følgeblad til Stiftstidenden, hvis Abonnenter ville modtage det uden nogen Forhøielse i Betalingen for sidstnævnte Blad. Derimod vil for Optagelsen af de Forhandlinger, som offentliggjøres, blive at erlægge Betaling, der dog vil blive saa moderat, at den i ingen Henseende vil være trykkende, selv om det indsendte Bidrag er af betydeligt Omfang. Denne Betaling, der alene er beregnet paa at sikkre Udgiveren for Tab, vil nemlig kun udgjøre 1 s. pr. Linie eller for vidtløftigere Forhandlinger 4 Mk. pr. Spalte. Bidrag til Communaltidenden kunne sendes enten til en af Stifts tidendens Commissionairer eller til Udgiveren. Trykt og udgivet af W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
Lollands Falsters de Tidende. Stive Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 106. Løverdagen den 27 August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Med Hensyn til de stænderske Comiteers Organisation har Comiteen søgt at opnaae en Forening mellem de 2 Valgmaader, som ere nævnte i den kongl. Meddelelse, at enten hver Klasse (Sædegaardseiernes o. s. v.) skulde vælge sine Delegerede. ud af sig selv, eller hele Forsamlingen som en Totalitet skulde vælge de Delegerede ved frit Valg blandt samtlige Forsamlingens Medlemmer. Den har nemlig foreslaaet, at Klasserne først skulde vælge af deres egen Midte den større Deel af de Delegerede, saasom to af hver af de trende Klasser (Kjøbenhavn skulde regnes til Kjøbstæderne, men dog særskilt vælge den ene Deputerede ligesom hine den anden), og at derefter det øvrige Antal af Delegerede, t. Ex. tre, skulde vælges ved frit Valg af Forsamlingen, samt at Kongen skulde udnævne et Medlem af den geistlige og lærde Stand for hver Stænderforsamling. Saaledes kom disse Comiteer til at bestaae af 10 Medlemmer af hver Forsamling eller af i Alt 40 Medlemmer, hvis Valg foreslaaes at skulle gjælde for 6 Aar. Betænkningen slutter med at tilraade en almindelig Jndstilling omtrent af følgende Jndhold: At Østifternes Stænderforsamling i taknemmelig Erkjendelse af Hs. Majestæts landsfaderlige Øiemed med den paatænkte Jndretning at stænderske Comiteer, indstiller de forestaaende Yttringer og disse Comiteers Virksomhed og Sammensættelse til at komme under allerhøieste Overveielse ved Affattelsen af det Lovudkast, som efter den kongl. allerhøieste Bekjendtgjørelse af 4de Juli d. A. bliver at udarbeide, og hvilket vi allerunderdanigst bede forelagt i Forsamlingens næste Session.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
Efterat Referenten havde gjort opmærksom paa denne Sags overordentlige Vigtighed og forbeholdt Enhver af Comiteens Medlemmer, som havde forenet sig om de i Betænkningen indeholdte Hovedpunkter, frit at udtale sig i Forsamlingen om det politiske Standpunct, hvorfra han betragtede Sagen, udtalte den kgl. Commissarius i Korthed sin Glæde over og Anerkjendelse af den Maade, hvorpaa Comiteen havde udført sit Hverv og fremsatte nogle saa mindre indgribende bemærkninger om Sagen selv. Derpaa tog Lehmann Ordet og aabnede Discussionen med et glimrende Foredrag, hvori han, uden at vige et Haarsbred fra den politiske Overbeviisning, han saa ofte og saa uforbeholdent har udtalt, viste, hvilke Grunde der have bevæget ham til – ikke uden Betænkeligheder og kun efter den alvorligste Overveielse – at slutte sig til det foreliggende Forslag. Da vi ikke driste os til at gjøre noget egentligt Uddrag af denne og de øvrige Taler, skulle vi indskrænke os til at udhæve nogle af de meest characteristiske Steder. Naturligviis - sagde han – er først og fremmest Spørgsmaalet om, i hvilket Forhold dette Forslag, der, som Referenten har bemærket, angaaer de vigtigste statsretlige Forhold i Fædrelandet, stiller sig til det hele Forfatningsspørgsmaal, som eengang er bleven reist i denne Forsamling, og deri, som jeg haaber, aldrig skal døe, indtil det altsammen er gaaet i Opfyldelse. - Jeg er voxen op med og i den Overbeviisning, at Folkets Selvregjering igjennem sine Repræsentanter er en moralsk, en historisk Nødvendighed for ethvert Folk, som er kommen til en vis Grad af aandig og materiel Modenhed; og, da jeg ikke mindre holder mig forvisset om, at, efter den europæiske Civilisations hidtilværende Udvikling, Kongedømmet maa ansees som en væsentlig Støtte og vigtig betingelse for Staternes faste og rolige Fremgang, saa er det constitutionelle Monarki for mig den Statsform, hvorigjennem en dygtig Nationalitet, borgerlig Frihed, almindelig Velvære, om end ikke ene, dog bedst og sikkrest, kan udvikles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
J det 31te Møde meddeelte den kgl. Commissarius, at Hs. Maj. allernaadigst har tilstaaet Forsamlingen den begjerte Prolongation af 14 Dage. Procurator Christensen oplæste et Andragende fra Bagerlauget i Kjøbenhavn, om at det maatte tages under Domstolenes Paakiendelse, med hvilken Ret de indenbyes Bagere i Kjøbenhavn eie deres Bagergaarde, navnligen om der i Kjøbenhavn bør anlægges og drives flere end de nærværende 50.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
Spørgsmaalet og en Comitees Nedsættelse i Anledning af dette Andragende besvaredes med 38 St. mod 18 benægtende. Ligeledes vedtog Forsamlingen med 38 Stemmer mod 15 ingen Comitee at nedsætte i Anledning af et ved Cancelliraad Haastrup indgivet Andragende og Forholdsregler mod Humlens Forvanskning ved Sammenblanding med brugt Humle. Derimod vedtoges det med 37 St. mod 16 i Anledning af et ved Justitsraad Povelsen indgivet Forslag angaaende nogle nærmere Bestemmelser den nye Matricul betræffende, at nedsætte en Comitee, hvortil valgtes Justitsraad Povelsen, Proprietair Langkilde og Kammerraad Wilhjelm. Sagen angaaende Udkast til en Anordning, betræffende Collisioner imellem Udlægshaveres Ret i Løsøre blev dernæst foretagen til endelig Behandling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
Hof= og Stadsretten afsagde i Tirsdags Domi den tidligere ved samme Ret paakiendte, men til yderligere Oplysningers Erhvervelse af Høiesteret henviste, bekjendte Sag mod Slagtersvendene F. P. Olsen, O. Hansen og H. P. Frisch samt Slagter H. J. S. Halvorsen for udviist voldsomt og uteerligt Forhold mod Pigen Johanne S. C. Colding, hvilken Sidste nu ligeledes var inddragen under Sagen for afgiven falsk Forklaring og idømtes 3 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Af de øvrige Tiltalte dømtes Olsen til 18 2de Maaneders og hver af de andre Slagtere til 1 Aars (Berl. Tid.) Forbedringshuusarbeide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
I Tirsdags Aftes var af Dhrr. Overkrigscommissair Høegh Guldberg og Lieutenant Carstensen (Red. af Figarol) arrangeret en Concert samt Fyrværkeri i Classens Have ved Kjøbenhavn. Det hele Arangement berømmes som fortrinligt, og Fyrværkeriet skal især have udmærket sig ved Smag i Opfindelsen og Skjønhed i Afbrændelsen. Det fortræffelige Veir havde lokket mange Mennesker derud, efter Sigende over 8000. Efter B. T. vil endnu et Fyrværkeri blive givet førstkommende Tirsdag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
J Aarh. Av., af 20de dennes hedder det: Angaaende et Uveir, som afvigte Tirsdag Eftermiddag rasede her i Egnen, har Red. modtaget følgende partielle Beretning: "Strax efter Middag trak et stærkt Tordenveir sammen i Nord, der langsomt hævede sig frem og udbredte sig mod Vest. Da det næsten var ganske stille, var man længe i Uvished om, hvilken Retning det vilde tage; men imellem Kl. 2-4 begyndte Skyerne at fordeele sig, saa at nogle trak mod Vesten, andre imod Østen, og Uveiret kom høiere op paa Himmelen, men pludselig trak Bygerne sig sammen, og ved Sammenstødet brød et Uveir løs, som Jngen her i Egnen har oplevet Mage til. Regn, Hagel og store Jisstumper af over en Tomme i Længden, og næsten af samme Bredde samt kiledannede, styrtede i Masse ned, og da Bygen saagodt som stod stille, varede Uveiret omtrent i 1 1/2 Time paa de samme Steder. Dets Virkning er, saavidt Jnds, bekjendt, sporligfra Framlev Mark over Lyngbygaards, Lyngbyes, Aarslev og endeel af True Marker. Den Skade, som dette Uveir anrettede paa Kornet, især det uhøstede, er overordentlig, og alene paa Lyngbye gaards Mark, efter Kyndiges Bedømmelse, anslaaet til over 2000 Rbd. Havrestraaet er paa mange Steder, brudt, aldeles forslaaet og indkrympet, saa at det er tvivlsomt om det kan tjene til Kreaturføde. J hvert Tilfælde har det tabt sin bedste nærende Kraft. Den bekjendte Jnjurieproces mellem Generalgouverneur v. Scholten, hvis Sag pladeres af Justitsraad Blechingberg samt Etatsraad Treschow, og Major Magens, for hvem Cancelliraad Delbanco og Justitsraad Liebenberg have paataget sig Forsvaret, er i Mandags af Hof og Stadsretten optaget til endelig Dom. Hvad der blandt Andet gjør denne Sag mærkelig, er den Omstændighed, at Klagen af Magens var indgiven til Regjeringen for at fremkalde en Undersøgelse fra dennes Side af Hr. Scholtens Forhold, men har faaet den besynderlige Vending, at Sidstnævnte selv har publiceret denne Klage, for hvis Jndhold han nu sagsøger Magens som Jnjuriant. At man efter dette Klagens oprindelige Øiemed maa være noget mindre streng i sin Fordring til Beviset for de der paaberaabte factiske Omstændigheder, forekommer os klart, ligesom det letteligen indsees, at selv om Major Magens taber Sagen, vil han dog ikke kunne idømmes Censur for den, ikke af ham, men af hans Vederpart til Trykken (Fædrel.) befordrede Klage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
Befordringer og Afgang. Forhenværende Missionair i Grønland, E. A. Wandall, er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Tolstrup og Stenum Menigheder i Aalborg Stift, og Adjunct ved Viborg Cathedralskole, Cand. theol. J.N. F. Leth til Sognepræst for Visby og Heltborg Menigheder i Aalborg Stift. Hs. Maj. har i Naade entlediget: Borgermester, Byfoged og Raadmand samt By og Raadstueskriver i Korsøer B. Bentzen; Postmester i Præstø Krigsassessor Badstuber; Postmester i Horsens, Cancelliraad Malling, i hvilken Sidstnævntes Sted Hs. Maj. har beskikket adjungeret Postmester H. H. Wolder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
Udenlandske Efterretninger. Den af det franske Deputeretkammer i Anledning af Regentskabsloven nedsatte Comitee har kun foreslaaet 2 ubetydelige Amendements til Udkastet: angaaende den Eed, Regenten skal aflægge, og at Kamrene i Tilfælde af Kongens Død skulle sammenkaldes inden 40 Dages Forløb. Den 18de de, begyndte Forhandlingerne derover i Kammeret, og de have antaget en langt mere levende og alvorlig Characteer end man havde ventet, da den forrige Ministerpræsident Mole og den berømte veltalende Lamartine med stor Kraft og Bestemthed have talt for den Mening, at Hertuginden af Orleans skal være Regentinde i sin Søns Mindreaarighed, og gjort opmærksom paa, at iblandt 28 Formynder regjeringer have de 23 Regenter tilrevet sig selv Kronen, og at de berygtede Despoter Don Carlos og Don Miguel efter denne Lov nu vilde have været Regenter i Spanien og Portugal. Alt hvad man kunde sige om det Farlige i at have en Qvinde til Regentinde, opveier ikke den Sikkerhed. som er forbunden med en af Constitutionen understøttet Moders Regjering, som i sin Søn og hans Rettigheder forsvarer sine egne dyrebareste Jnteresser. At Hertuginden er Protestant, burde ikke komme i Betragtning i Frankrig, hvor den religiense Tolerance er saa fast begrundet. Hr. Thiers talte derimod overeensstemmende med sine tidligere Erklæringer for Hertugen af Nemours's Regentskab, medens den bekjendte ultraliberale LedruRollin paastod, at de nærværende Kamre ere uberettigede til at raadslaae om en Foranstaltning, der skulde gjælde som en Grundlov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
Fra Algier meldes, at Abdel Kader, som man troede skjult i en fjern Krog af det indre Africa, pludselig har viist sig med en betydelig Styrke i Provindsen Meden, hvorfor GeneralChangarnier tilsomt maatte rykke ud imod han under en trykkende Hede, som lod befrygte farlige Sygdomme blandt de franske Soldater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
J det nordlige England vedvare Urolighederne og selv i London havde Chartisterne den 18de de gjort et Forsøg paa at ophidse Arbeiderne, som gjorde Mine til at angribe Banken, men dog roligt skiltes ad igjen, da en betydelig Militair styrke blev samlet. J Manschesters Omegn var det paa flere Steder kommet til blodig Kamp mellem Tropperne og Urostifterne, som anførte af Chartister gjorde tapper og planmæssig Modstand. Dog havde nogle Fabrikker igjen begyndt at arbeide, og man haabede, at Roligheden snart vilde vende tilbage overalt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
Ved Tallotteriets 1362 Trækning i Wandsbeck udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
Eiendom til Salg. Det mig tilhørende saakaldte Aalholms Stivelse=Fabrik ved Nysted, agter jeg paa billige Vilkaar underhaanden at bortsælge, med sammes Jnventarium, Bygninger og Grund. Lysthavende ville behage at henvende sig enten til Told- og Consumtions-Jnspecteur Styrup i Nysted eller Procurator Dahlstrøm i Nykjøbing, med hvem det Fornødne kan afhandles. Det bemærkes, at Eiendommen, om det ønskes, med ringe Bekostning kan indrettes til Garveri. Nykjøbing den 19de August 1842. B. Møller, født Prangen, Enke efter afgangne Stivelsefabriqueur Møller. Er Veirliget gunstigt bliver der oplyst samt Musik i min Hauge i Morgen Aften. Nykjøbing den 27de August 1842. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
Fiin Schweitzer Ost a 18 s. Pd. hele Oste paa circa 20 Pd. a 16 s., Eidammer Oste a 36 s., fiin Anciovis, nye Citroner, særdeles hvid og stærk Viineddike til Asia-Syltning m. m. faaes billig hos M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
For en duelig Huusholderske, der tillige har Øvelse i de til et Meieries Bestyrelse henhørende Forretninger, bliver til anstundende November en Plads ledig paa Gaarden Glostrup ved Nakskov. Attraaende ville behage at henvende sig til Undertegnede. Glostrup pr. Nakskov den 16de August 1842. Dreier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
En afdød Embedsmands Datter ønsker sig enten strax eller til 1ste Octbr. anbragt hos en Familie enten som Huusjomfru eller Gouvernante. Det bemærkes, at hun baade er øvet i Skræddersyning og kan give Underviisning paa Claveer. Lønnens Størrelse er aldeles ligegyldig, da hun kun ene ønsker at komme i et venligt Huus. Gode Anbefalinger haves. Reflecterende ville behage i en billet til dette Blads Contoir at indsende Underretning om hvorhen man har at henvende sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
Auction. J Følge Reqvisition af vedkommende Udlægshaver, bliver Løverdagen d. 10de Septbr. d. A. Formiddag Kl. 11, afholdt Auction i Stedet No. 146 i denne Byes Bredgade over en Bogsamling, bestaaende meest af juridiske Værker. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 25de August 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-27
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst i vedkommende Overret og Underret, ere Creditorerne i afgangne Skoemagermester Hans Peter Skovs Stervbo her i Byen, indkaldede med tolv Ugers Varsel, for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbings Skifteret paa Falster den 25de August 1842. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogholr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rodby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-29
Falsters Lollands. 11 Tivende. Stifte Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 107. Mandagen den 29 August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-29
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-29
Kjøbenhavnsposten udtaler sig paa det Stærkeste mod de i Forslag bragte stænderske Comiteer, og dadler strengt den Færd, som især de liberale og constitutionelt findede Deputerede, undtagen alene Procurator Christensen, ved denne Leilighed have viist. Ogsaa Fædrelandet erklærer sig nu i sit sidste Torsdagsnumer paa det Bestemteste imod Forslaget, og slutter med følgende sammentrængte Fremstilling af Grundene mod denne Foranstaltning: Af mange Grunde kunne Stændercomiteerne ganske hindres i at etableres. Om vi end erholde dem, organiseres de maaskee ganske anderledes end Stænderne nu ønske det. Dannes de end efter de antydede Principer, er det høist usandsynligt, at de kunne tage Jnitiativet i Constitutionssagen. Kunne de end dette, er det meget tvivlsomt om de ville. Have de end villien, er det høist usandsynligt, at det vil skee paa en tilfredsstillende Maade. Altsaa For en Muligheds Muligheds Muligheds Muligheds Mulighed har man opgivet en allerede begyndt Stræben i Stænderne, der alt existere, der kunne tage Jnitiativet, der alt have viist, at de ville gjøre Noget, og hvor man i hvert Fald selv var og kunde virke, samt hvis Forhandlinger blive offentliggjorte. Man har for Noget, som Jngen veed hvad det bliver til, hvad Betydning det faaer, eller hvorledes det organiseres, for en lang og ubestemt Tid opgivet en begyndt og i god Fremgang, værende constitutionel Stræben. Man har stillet sin Jndvirken paa Folkets politiske Dannelse, dets befæstelse i Frihedsideerne, og Hæven af dets moralske Værdighed for lang Tid i Bero, uden at vide hvad Vederlag man faaer. Bort med den Tale, at Majoritet dog ei denne Gang kunde faaes, og at constitutionel Discussion ligesaa godt kunde finde Sted under Stændercomiteesagen? Hvorledes Stemmerne vare fordeelte, vidste Jngen med Bestemthed, og Discussionen var derhos det vigtigste; men vil Nogen vove at paastaae efter de stedfundne Forhandlinger, at det var lige godt om der stilledes særlig Motion eller Constitutionssagen omtaltes under en anden Sag, Vi behøve ei at raisonnere i saa Henseende; thi Talerne maae tilvisse have følt bittert nok, hvorledes deres Foredrag vare Skud i Luften, som Jngen tog Notice af, der betragtedes som Sagen uvedkommende og saaledes ingen Virkning kunde gjøre. Det danske Folk under at bedrage sig selv; men noget værre Selvbedrag end dette, troe vi dog neppe vil kunne paavises!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-29
For nogle Uger siden er følgende mærkelige og dumdristige Tyveri forøvet i en sjællandsk Kjøbstad.