Berlingske Tidende, 1826-05-12
J denne Hensigt vil Det tilstaae hver af de 12 Bønder, som findes nærmest at kunne komme i Betragtning, 300 Rbd. i Sedler, fordeelte paa 5 til at Aar, som Godtgjørelse for de Udgifter eller det Tab, der i Begyndelsen kunde blive en Følge af en forandret Driftsmaade. Til ordentlig Dyrkning ansees at høre, at Jorderne, efterat være forsynede med forsvarligt Udhegn, og med de fornødne Grøfter til skadeligt Vands Afledning, samt rensede for Steen m.m. - ere hensigtsmæssigen inddeelte, at Særskiftet er bifaldsværdigt, enten efter Vexeldristens Regler, eller efter det overfraarne Kobbelbrugs saa at der kun 2 Aar efter hinanden tages langt straaet Sæd, og at Jorderne i det Aar, de indtages til Drift, enten omhyggeligen behandles med fuld Brak eller drives med Brakfrugter. De Bønder, som ønske at nyde denne Understøttelse, maae ledsage deres Begjeringer med fuldkommen paalidelige Efterretninger om deres Jorders Beskaffenhed, Udskiftning, Hartkorn, Størrelse, Beliggenhed, nærværende Drift, og den nye Drift, som de agte at indføre, Gaardens Besætning og dennes Tilstand, deres Formuestilstand, med mere. De, som erholde Understøttelse, ere pligtige at underkaste sig de Forskrifter og det Tilsyn, som Selskabet nærmere maatte bestemme. Disse Forskrifter gielde ogsaa for de Bønder, som understøttes af den Capital, Hs. Majestæt har skjænket til dette Øiemed. For at udbrede Brugen af Ploven uden Hjul, den saakaldte engelske eller Svingplov, og den forbedrede nordamerikanske, ved hvilke meget Arbeidstraft kan spares, har Selskabet atter i Aar ladet forfærdige nogle Stykker, forsvarligen gjorte og prøvede, hvilke Det vil bortskjænke til Bønder, som derom, melde sig, og med paalidelige Attester godtgjøre, at de kunne og ville bruge dem, samt at de ikke allerede eje dem. Mangel af hensigtsmæssige Redskaber til Hørstraaets Beredning er en væsentlig og almindelig hindring for Høravlens Fremme i Fædrelandet, og gjør det endog i de fleste Egne umuligt for vore Landmænd at kunne dyrke Hør i det Større. Til de væsentligste Operationer ved Hørberedningen høre Brydning og Skjætning. Af de hos os hidtil bekjendte Brydemaskiner er den, som bruges ved det Kongelige Høravlings-Justitut paa Kjøng (ved Vordingborg) og som drives ved Hestekraft, anseet for den bedste, og Selskabet har derfor ladet nogle Exemplarer, deraf forfærdige til Brug for de Egne, hvor Høravlen er meest i Gang. AtSkjætte Maskiner haves og forskjellige Slags, men, om de end i Almindelighed, maae foretrættes for de sædvanlige Haandskjætter, saa trænge de dog til væsentlige Forbedringer, med Hensyn til Besparelse af Tid, Arbeidskraft og, hvad den er det vigtigste, af Material. J sidste Henseende ere de nu brugelige SkjætteJndretninger især mangelfulde, efterdi meget af den bedste Hør gaaer tabt under Behandlingen. At erholde en Skjærre=Maskine, ved hvilken disse Mangler afhielpes, vilde være særdeles ønskeligt paa en Tid, da Opmærksomhed for Høravlens Vigtighed synes at blive almindelig. For Opfindelsen af en saadan Maskine udlover Selskabet derfor en Belønning af 100 Rbd. Til Huus Brug vilde en liden Maskine, som kunde drives med faa Hænder og uden stor Bekostning anskafses, være tjenligst, og Opfindelsen af en saadan vilde Selskabet ogsaa paaskjønne ;men vigtigst ansees det at erholde en større, beregnet paa Hestekraft, til Afbenyetelse paa de Steder, hvor man befatter sig med Hørtilvirkning i det Store. Hvor som coneurerer til den her udlovede Belønning, maatte til Selskabets Bedømmelse indsende helst en Maskine i fuld Størrelse, eller, i andet Fald, en god Model med en fuldstændig og nøiagtig Beskrivelse. For at smaa Lodder paa 6 til 3 Tdr. Land, og derunder kunde vorde baade til Nytte for Staten og for deres Besiddere, maa en ganske anden Dyrtningsmaade, end den sædvanlige, følges. J afg. Provst Høeges Anviisning til et velindrettet Jordbrug, er omstændeligen fremsat, hvorledes en Huusmandslod bor dyrkes. Denne Bog er nu saa udbredt blandt Bondestanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffe sig den. Der udloves derfor en Understøttelse af 30 til 40 Rbd. Scoler aarligen i 2 Aar, for det første for 10 Huusmænd, som paatage sig at følge en af Selskabet. foreskreven Plan for deres Lodders Dyrtning. Til denne Plan hører: 1) At der avles Rydfrugter, og at der bruges Staldfodring i Sommermannederne: 2) At Agerlandet er ordentligen inddeelt. 3) At Huusmanden har anlagt en liden Have for de nyttigste Kjøkkenurter, og Frugttræer. 4) At saavel haven, som Marken er godt indhegnet. 5) Bicaal, Plantning af Ask, Popler, Pile og andre nyttige Træer omkring Bygningen, Haven og paa Grostvoldene, Dyrkning med Spaden paa de mindre Lodder o. d. l., vil, under for Resten lige Omstændigheder, give Fortrin til Understøttelse. Medens den praktiske Agerdyrkningslære i den senere Tid har i mange Dele gjort udmærkede Fremskridt, er den i andre bleven meget tilbage. Jagttageren vil ikke undres over, blandt disse sidste at tælle Mangelen af bestemte Regler forSaaekørnets Mængde til et givet Areal, da denne betinges, ei blot ved Jordsmonnets Kraft, men ogsaa ved dets Reenhed, Bearbeidning, saavelsom ved Frugt følgen: Selskabet erkjender, at mere Lys over denne Gjenstand blot kan udbredes ved et et ubetyde igt Antal sammenlignende Forsøg, anstillede under forskjellige Omstændigheder paa forskjellige Jordsmon, og udlover det for sin anden eller tredie Guldmedaille eller et af sine Bægere for saadanne. Forsøgene, saavel med Vaar, som Vintersæd, maatte skee ved at deele en Ager, der saavidt muligt var af een Grundbeskaffenhed, og overalt i lige Kraft, i forskjellige lige store Dele, der maatte befaaes tykkere og tyndere end ellers var sædvanligt. Den Deel, som da besaaedes med saamegen Sæd som ellers, blev Maalestokken for, hvorvidt en tykkere eller tyndere Udsæd svarede Regning, under de Forhold, som der fandt Sted. En Beskrivelse af Jordsmonnets naturlige Beskaffenhed, dets Gjødningsstand, Reenhed, saavel som hvad Sædfølge i en foregaaende Rotation var brugt, maatte nøiagtigen opgives, og ei blot Traveantallet men den ved Tærstningen virkeligen vundne og fuldkommen rensede Sæd, saavel efter Maal, som Vægt, tilligemed Halmens Vægt, anføres. Jo mere Forsøgenanstilles i det større, jo mere ville de, under ellers lige Omstændigheder, være Selskabet kjærkomne, og man ønsker i alt Fald, at en halv Tønde Land, for hvert forskjelligt Forsøgsnummer, maa være det mindste. Da Staldfordringens Nytte og Fordeel er erkjendt, saa udsætter Selskabe, som Hæderstegn en af sine Medailler i Guld: For den Jordbruger, som beviisligen i ikke mindre end 5 Aar har brugt Sommerstaldfordring, fra Græsningens Begyndelse indtil Hoften er forbi, til de fleste Køer af sin Besætning, eller den heele, i Forhold til Gaardens Størrelse, staaende Besætning, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen, eller og Manglerne ved denne Fordrings maade, enten den er skeet i lutte eller aabne Stalde. Denne Præmie kan vindes af Alle, uden Forskjel af Stand. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning den er fodret paa Stalden, hvormed Hovederne ere blevne fordrede, om med dyrkede eller naturlige Foderurter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melten og Smørret, og endeligen fremstille Sammenligning i det hele af denne Fordringsmaade med den sædvanlige Græsning paa fri Land, enten velbevoret med naturligt Græs eller besaaet med Kløver. Selskabet har i adskillige Aar udlovet Belønning for de Bønder, som plante vilde Træer paa egne dertil indtagne Jordstykker ; men det har, Sagens Vigtighed uagtet, ikke hjulpet. Man har derfor besluttet at forsøge en anden Maade til at opnaae Maalet, paa, ved nemlig at udlove Understøttelse til saadanne Plantninger. Vil laarene ere: Den Lod, som bestemmes dertil, skal være forsvarligen indhegnet og tør, og i det mindste 4 Skp. L. g. M. stor. Til Læ skal den rundtom beplantes med to eller tre Rader Piil eller Popel. Træerne, hvoraf Plantningen skal bestaae, kunne være canadisk Poppel, Birk, Ask, Elm, Alm, Hessel, Løn, Eeg, Bøg og Naaletræer. De skulle plantes forsvarligen, og ikke i større Afstand end 1 1/2 Alen fra hinanden. Det første Aar eftemt en saadan Lod er indhegnet, giver Selskabet Vedkommende en Understøttelse af 15 Rbd., det andet Aar, naar den er beplantet, 20 Rbd., det tredie Aar 100 Rbd., og det fierde Aar 5 Rbd., forudsat at Anlæget vedligeholdes, og alle udgaaede Træer efterplantes. For hver Skp. Land Lodden er større, forhøies Understøttelsen med en femte Deel. For det første udloves denne Understøttelse for 10 Bønder, som derom inden dette Aars Udgang melde sig. Dog kan kun een Mand i et Sogn komme i Betragtning. Bønder fra skovrige Egne, eller hvor saadanne Plantninger allerede maatte være i Gang, kunne ikke deeltage i denne Understøttelse. For hvert Bøygdelag paa Færøerne, der i dette og næste Aar indretter tag bedækte Folde i Udmarken, i hvilke 60 til 80 Faar i Uveir kunne tye hen, for ikke at blive begravne under Sneen, og hvor de kunne kommes til Hjelp med Foder, udloves en Understøttelse af 50 Rbd., hvoraf det halve kan erholdes i Forskud, naar Sikkerhed gives for at Taget skal være færdigt inden et Aars Forløb. Disse Folde skulle være bygte af Steenvægge med indstampet Jord, og forsynede med Tag af Halm og Grønsvær samt med 2 Dørre. Afsætningen af tørrede Havetrugter er en ikke uvigtig Jndtægtskilde for En 3, ropas lydligere Lande. Vel er Havedyrkningen endnu saameget tilbage i Danmarks største Provindser, Sjælland og Jylland, at Haveproducterne overhovedes taget her for det første ikke kunne blive nogen væsentlig Gjenstand for Handelen. Det er derimod bekjendt, at i Fyen og paa nogle af Smaaderne drives Havevæsenet med mere Jver, og at der paa disse Steder avles en stor Mængde, Træefrugter, men hvis Afsætning dog ikke giver Producenterne den Fordeel, som disse kunne høfte deraf, dersom de med Omhyggelighed søgte, ved Tørring og bedre Behandling at gjøre Frugterne skikkede til Forsendelse. J Almindelighed forsendes de nu i raa Tilstand og agtes kun lidet naar de komme til Bestemmelsestedet, da de ofte ere bedærvede, fordi de ikke behørigen nedpakkes, men løse nedstyrtes i et Fartøi, hvor de underveis ogsaa ere udsatte for skjødesløs Behandling. Naar Æbler og Pærer ikke paa denne Maade kunne finde Afsætning, presses sædvanligen Most deraf, endskjøndt dennes Tillavning vistnokræver mere Uleilighed, end at tørre Frugterne, for at faae dem fordeelagtigen afsatte enten til Rigets andre Provindser eller til Udlandet. I endeel Aar har Selskabet stræbt ved Præmier at fremme Havedyrkningens Udbredelse blandt Almuen, og Det har nu seet sig opfordret til, ogsaa, om muligt, at bidrage til at en fordeelagtigere Afsætning af Træfrugter, for de Dele af Riget, hvor de avles i Mængde, kunde finde Sted. Selskabet udlover derfor et Antal Præmier af 20 - 60 Rbd. for de Bønder, der bevise at have afsat en Qvantitet af i det mindste 12 Lpd. vel tørrede og indpakkede indenlandske Træfrugter, saasom af Æbler, Pærer, Kirsebær eller Blommer af forædlede Sorter. Huusmænd kunne komme i Betragtning til Præmie for et mindre Qvantum Hensigten med denne Præmie er vel fortrinligen at opmuntre Landalmuen til at benytte den her omtalte Jndustriegreen. Dog vil ogsaa den Kjøbmand eller den Landmand udenfor Bondestanden, som godtgjør at have bragt et betydelige Parti tørrede Frugter i Handelen, ogsaa kunne vente et Tegn paa Selskabets Agtelse. Dyrkningen af Kaalrabi under Jorden er for Island af yderste Vigtighed, eftersom disse Rødder uden Vanskelighed kunne gjemmes hele Vinteren over og ere et herligt Fødemiddel i Forbindelse med det saltede Kjød, som der bruges den største Deel af Aaret. Selskabet udsætter derfor et af fine større Sølvbægere, som en Agtelsestegn, for den Landmand eller Kjøbstad=Indvaaner i Island, som godtgjøat han i et af Aarene 1826 eller 1827 har avlet ikke mindre end 20 Tønder Kaal. rabi=Rødder under Jorden og om muligt samlet af sin egen Avl ikke mindre end Pund Kaalrabi=Frøe.