Viborger Samler, 1839-01-03
Oversigt over Aaret 1838. Spanien. Allerede den 17de Decbr. indsatte Dronningregentinden et nyt Ministerium med Grev Offalla i Spidsen og Espartero til Krigsminister. Medens Ministerpræsidenten opvartede Cortes med tomme Løfter og Forhaabninger, gik Carlisteneralen Basilio Garcia den 29de Decbr. over Ebro i Nærheden af Logronno med et betydeligt Corps, og store Uroligheder brød ud i det sydlige Spanien. Garcia spillede Mester i Toledo og organiserede Opstanden mellem Landboerne. Jmidlertid blev han den 5te Febr. slaaet af Sanz og Pardinas ved Baeza i Andalusien i hvilken Provinds Narvaez erholdt befalingen over alle derværende Tropper. Lykken syntes atter at smile til Christinerne; den 18de Febr. tilføiede Brigadeer Flinter Carlisterne et betydeligt Nederlag ved Almaden og nogle Dage sildigere lykkedes det Espartero at fordrive Fjenden fra Menadalen, ligesom ogsaa et Angreb paa Saragossa af Bandechefen Cabaneres endte med, at de i Staden indtrængte Carlister atter forjagedes med stort Tab; ogsaa i Catalonien mistede Carlisterne deres Vaabenplads Ripoll, der efter haardnakket Modstand toges; Esparter slog Regri og Borso Cabrera. Saaledes vedbleve Dronningens Tropper endnu i April og Mai Maaned at tilfægte sig partielle Fordele, der dog ikke førte til noget Resultat. Jmidlertid havde Ministeriet for at afhjælpe den overhaandtagende Pengenød foreslaaet at gjøre et Laan af 500 Mill. Realer; Cortes bifaldt Forslaget; men den parisiske Banquier Aguado, til hvem man henvendte sig, vilde ikke overtage Laanet. Paa denne Tid indtraf dog flere Omstændigheder, der syntes gunstige for Dronningens Sag. Munagorris Foretagende i Navarra vilde kunne have bevirket en vigtig Diversion; men da de Christiniske Generaler Jntet gjorde for ham, maatte han trække sig tilbage paa fransk Grund. Jblandt de carlistiske Tropper udbrød oprørske Bevægelser, der truede med at blive af Betydenhed; men da behørig Understøttelse fra Christinernes Side udeblev, lykkedes det Don Carlos ved Strænghed at dæmpe Opstanden. Han satte sig nu fast i Tolosa og udnævnte et Ministerium af det moderate Parti med Erro i Spidsen; efter hans Afreise fra Estella den 29de Mai forefaldt endeel Henrettelser. Basilio Garcia indtog Cindad Real i Provindsen la Mancha og udøvede ved denne Leilighed uhørte Grusomheder. Flere Seire oplivede Christinernes Forhaabninger, der dog snart aldeles nedsloges ved Oraas mislykkede Forsøg mod Cabreras Vaabenplads Morella, hvis Beleiring han saae sig nødsaget til at ophæve, hvorpaa selv Valencia truedes af Cabrera. Regjeringen afsluttede et Laan med Huset Rothschild, hvorved de løbende Udgifter for de fem første Maaneder dækkedes. Et nyt Ministerium udnævntes under Præsidium af Hertugen af Frias. J Feldten traf flere Uheld Christinerne. Alaix blev slaaet den 13de Septbr. ved Carascal og haardt saaret og Pardinas led mellem Caspe og Maella et frygteligt Nederlag af Cabrera og faldt selv. Cabrera lod alle Fanger skyde. Denne mageløse Grusomhed af de carlistiske Hærførere har fremkaldt en ny Ulykke over Spanien; efter Saragossas Exempel oprettedes i de fleste Stæder Repressaillejuntaer, der ved enhver af Carlisterne udøvet Grusomhed mod Fangerne lode et lignende Antal fangne Carlister nedskyde; paa de fleste Steder har den legitime Øvrighed stillet sig i Spidsen for disse Jnstitutioner, paa andre, navnlig i Valencia har Befolkningen seet sig nødsaget til, med Vold at indsætte nye Autoriteter, for at drive sin Hævnlyst igjennem. Don Carlos har skjænket Carlisterne en Dronning i den hidtilværende Prindsesse af Beira, der tilligemed den saakaldte Prinds af Asturien, Prætendentens ældste Søn, vidste at finde Veien til Spanien gjennem Frankrig ved Juliregjeringens Connivents. Om den gavnlige eller skadelige Virkning af denne Forbindelse ere Carlisterne uenige. Den 18de Octbr. slog General van Halen Cabrera, bibragte ham et Tab af over 600 Mand og tvang ham til at ophæve Caspes Beleiring. Den 2den Novbr. om Aftenen gjordes Forsøg til en Emente i Madrid, der dog snart stilledes af Militsen, hvorpaa Staden den næste Dag erklæredes i Beleiringsstand. Den nye Cortes session aabnedes den 8de Novbr. af Dronning-Regentinden med en intetsigende Tale. Jsturiz valgtes til Præsident og Riva Herrera til Vicepræsident. Ved en Dagbefaling fra Teruela af 13de Novbr. erklærede van Halen Kongerigerne Aragonien, Valencien og Murcien i Beleiringsstand og lagde Beslag paa alle deres Frembringelser til Centralarmeens Fornødenheder, ligesom og ugentlig de indkommende Told- og Acciseafgifter, Skatter o.s. v. skulde afgives til Armeens Generalintendant. Den 19de Novbr. indgave samtlige Ministre deres Dimission tildeels som Følge af at Sevilla havde oprettet en uafhængig Regjeringsjunta under Præsidium af Generalerne Cordova og Narvaez, hvilken Junta imidlertid snart opløstes ved General Cleonards energiske Fremgangsmaade.