JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Hvor store Summer end Napoleon har udskrevet i Frankrig, forsikkrer man dog, at han skal have bragt det i en Gield af 1400 Mill. Franker og at Regjeringen vil blive nødsaget til at tage sin Tilflugt til Papirmynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Antallet af de Kgl. franske Huustropper skal bestaae af 30,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Man anslaaer Antallet af alle franske Tropper, naar Garnisonerne fra alle Fæstningerne igjen ere vendte tilbage til Frankrig, til flere end 300,000 Mand, hvoriblandt 50,000 Officierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Buonapartes store Ceremonievogn bliver, ligesom hans Statue, der har staaet paa Toppen af Støtten paa Vendomepladsen, sendt til Rusland. Det sidste skal krone det Monument, der skal forherlige i Moscau Mindet om de russiske Hæres store Seire.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Den 31te Maji holdt General en Chef Benningsen under stor Jubel sit høitidelige Jndtog i Hamborg. - De for Foreningen med Frankrig i Hamborg gjældende Love traadte samme Nat Kl. 12 igjen i Kraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
(Af Lübecker Avis.)¬ J Følge Efterretninger fra Paris synes Fredsunderhandlingerne at nærme sig deres Ende. Dagligen finde Conferencer Sted hos Ministeren, Fyrst Metternich. Fredsunderhandlerne ere fra Østerrigs Side Fyrst Metternich og Statsminister Grev Stadion; fra Ruslands Side Grev Nesselrode og Rasumowsky; fra Engellands Side Lorderne Castlereagh, Aberdeen, Catheart og Chevalier Stuart; fra Preussens Side Statsc. Fr. v. Hardenberg, og endelig fra Frankrigs Side Fyrsten af Benevent. De 4 ovenanførte Hoffer underhandle i alle allierede Hoffers Navn, og i fuldkomneste Forstaaelse med hinanden. Freden med Frankrig og Grundtrækkene af de øvrige europæiske Forhold ville sandsynligviis med det første blive bestemte. Man taler om Underhandlinger, der strax efter Fredslutningen med Frankrig skulle aabnes i Wien, hvis Gienstand vil være alle interesserede Magters formelige Accession og de enkelte Deles Bestemmelse efter de tilværende Forbund. Man troer, at denne Verdensfred vil, blive undertegnet af de allierede Magter førend deres Afreise fra Paris i Slutningen af Maji Maaned. (Efter Voss's Berline Avis skal den allerede være sluttet.) Fra Paris skrives under den 17de, at den allerede er sluttet, eller i det mindste staaer paa Nippet at blive det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Hovedpunkterne skal være Frankrig bliver som det har været den 1 Jan. 1792, med det Løvte: at det ved den Definitivtractat, der ville bringe alle curopæiske Magters Anliggender i Orden, faaer en Gebetsforøgelse med 6 til 700,000 Sjele, ogsaa skal det beholde alle de inclaverede Lande, som førend I Jan. 1792 ikke hørte til Frankrig, f. Ex. Comitatet Avignon, Mühlhausen &c. Frankrig faaer Øen Bourbons (efter Andre Jsle de France) og to Comtoirer paa Kysten af Coromandel i Ostindien (efter Andre to Comtoirer paa Coromandel og et paa Kysten Malabar, under den betingelse, ikke at anlægge der Forter). Fremdeles Øen St. Domingo, Martinique, Guadeloupe og de øvrige franske Antiller. Den halve Deel af det Skyts og Krigsforraad, der er blevet fundet i Fæstningerne og de faste Pladse uden for Grændserne af det gamle Frankrig, hvilke i Følge Conventionen af 23 April ere blevne rømmede af de franske Tropper; ligeledes det halve Antal af de Skibe, der ligge i Antwerpen, Genua, Venedig &c. Som Erstatning for Krigsfangernes Pleie betales ingen Contribution; og ingen Konstskatte eller Malerier skulle bortføres. Ved den Kongres, som skal ordne Tydsklands og Jtaliens Anliggender, skal Frankrig have en befuldmægtiget Minister. - Pariser Blade af 18de forrige Maaned nævne blandt andre Betingelser for Freden med Frankrige, at Flaaden skal reduceres og Armeen bestaae af 230,000 Mand; at Frankrig kan holde 10,000 M. Landmilits, som øves 4 Maaneder om Aaret. Fredstractaten bliver ikke bekjendtgjort førend den er ratificeret af Prindsregenten i London. J Pariser Blade kaldes Keiser Franz bestandig: "Keiser af Tydskland, - Den paa den ostindiske Station commanderende Admir. Stirlinger af en Krigsret bleven overbeviist om, at have taget Betaling for Coffardiefareres Convoyeren. Han maa give Slip paa al Befordring i den eng Sømagt og maa lade sig nøje med halv Løn. - J Newyork, Massachusets, Konnektikut og andre Stater af den amer. Union er man meget misfornøjet med Krigens Vedvaren og med Regjeringens Forholdsregler, især Embargen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Den eng. Krigsmagt i America skal General Pie ton commandere. Præsidenten Maddison begynder at yttre et fredeligere Sindelav, Nonimportationsacten er bleven tagen tilbage. Louisiana skal være i fuld Opstand mod Nordamerica. - Da den Commission, som Ludvig XVIII har udnævnt til at forfatte et Udkast til en Constitutionsplan, nu har fuldendt sit Arbeide, saa skal dette overgives til en af 18 Medlemmer (9 af Statsraadet og 9 af Lovgivningscorpset) bestaaende Commission til videre Prøvelse. - Hertugen af Wellington har antaget en Gesandtskabspost ved det franske Hof, og vil over Madrid og London vende tilbage til Paris. - J Underhusets Møde d. 13de blev paa en Beretning fra W. Dundas, Lord-Commiss, ved Adm. Amtet, bevilget for Marinens Tjeneste 18, 952,000. Paa Hr. Thierney's Spørgsmaal om de forskjellige Artikler tilsammentagne overstege Udgivten i afvigte Aar, eller om Formindskelse har fundet Sted, svaredes at en Formindskelse af 700,000 Pd. har fundet Sted, og at i Følge de sidste Begivenheder 3 Mill. kunde spares.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
Nyeste. ilderie af Kjøbenhavn. Rec Ellevte Aargang. No. 47. Udgivet og forlage af Boghandler S. Soldin Lorsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 11 Junii 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
Bidrag til Dagens Historie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
(Jndsendt.) Da Freden blev sluttet den 14de Januarii, da de fleste Ting siden den Tid ere faldne meer eller mindre, da engelske Skibe ere komne til Kiøbenhavn, saa synes det dog utænkeligt og ubegribeligt, at een Ting: Medicinal=Vare, som er saa vigtigt og nødvendigt, at det gielder Menneskers Sundheds Vedligeholdelse og Livs Bevarelse, ikke kan falde end det Mindste i Prisen uden Fornærmelse for Vedkommende, da de ikke allene faae deres pro Cent, men endog pro labore, som ingen Anden faaer, Kjøbmanden faaer sine pro Cent men intet for Arbeide; Haandværkeren for sit Arbeide, men ingen pro Cent. Den, som vil oplyse Jndsenderen om dette, vil han være meget Takskyldig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
(Jndsendt.) Da Landsbye=Skolelæreres Løn, efter Convention af 26de April 1743, paa Grund af Forordningen 23de Januari 1739, er bestemt til 10 Rdlr. aarlig, saa spørges: om de ei nu ere berettigede, efter Cancellieplacat af 28de December 1813, at oppebære ovenskrevne 10 Rdlr. i Rigsbankpenge Sølvværdie, eftersom alle lovbestemte Størrelser efter bemeldte Placat skulle beregnes og betales i Rigsbankpenge Sølvværdie? Dette ønskes af en Sagkyndig besvaret i nærværende Blad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
Indenlandske Efterretninger. Odense, den 7de Junii. Det er en Følge af Tingens Natur, at de Stæder i et Land, der, saa at sige, ligge paa Landeveien, eller hvorigiennem næsten alle Militairtransporter maae passere, føle Krigens Byrder ulige mere end andre. Herunder høre af Fyens Kjøbstæder fortrinlig: Nyborg, Odense og det lille Middelfart. For at give andre afsides Boende et nogenlunde Begreb herom, vil det formodentlig kunne interessere at see følgende Beregning af en Odense Jndvaaner over sin havte Jndqvartering siden 1807. Samme har været uden Ophør i disse samfulde syv Aar, men afvexlende, saaledes at bemeldte Mand paa sin Gaard, der hører til de almindelige, har i ovenmeldte Tid havt som høieste Antal paa Gangen 12 Mand, og som det laveste 2 Mand. Uden Overdrivelse antager han da for den hele Tid i Gjennemsnit 4 Mand daglig. For Aarets 365 Dage udgjør dette et Antal af 1460, og i de 7 Aar altsaa ikke mindre end 10,220 Mand. Da nu kun yderst Fag, saavidt bekjendt, nogentid have taget de reglementerede Bespiisningspenge af Mandskabet, kunde følgelig en Gaardeier her i Byen, for hvad Krigen, i denne ene Post hidtil har kostet ham, paa een Gang beværte et Corps paa omtrent 10,000 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
Vore Køer kom her i Odense først i Gaar paa Græs, som endda er heelt maadeligt. Da i Aar kun en liden Deel af Byens Jorder ere under Hvile, skal Antallet være meget indskrænket, og af den Strænghed, hvormed det er blevet de talrigste Huusfamilier, som ingen private Jorder eie, nægtet at faae sine sædvanlige 3 Køer græssede, maa Man slutte, at aldeles Jngen i Aar har over to- og Huse paa 3 a 4 Beboere ikke mere end 1. Ved Trommeslag, er desuden den gamle Skik, at udsætte Køer paa Andres Navne, reent afskaffet, da der erlægges en Mulct af 5 Rigsbankdaler, naar det skeer. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
Ved Placat af 20 Maji d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at anordne saaledes: "Da de udenfor Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn gieldende Love, hjemle de Personer, som høre til en Officiers Huusstand, Deelagtighed i det militaire Værneting, men det dog i flere Henseender kan ansees tvivlsomt, hvorvidt denne strækker sig, ligesom Vi og have fundet, at den uden Skade kan lade sig indskrænke til enkelte Tilfælde, saa have Vi fundet for godt at anordne, som følger: §. I. J Almindelighed bør Militairpersoners Hustruer, Enker, ligesom og deres Børn og Tjenestefolk, naar disse ikke staar i virkelig Krigstjeneste, henhøre under de civile Domstole, §. 2. Dog bør i de Tilfælde, hvor en Fæstning eller Skandse maatte være beleiret eller erklæret i Beleiringsstand, Officierernes Hustruer, Børn og Tjenestefolk, som de der have hos sig, være vedkommende militaire Ret undergivne. 6. 3. Ligeledes bør de Officertjenere, som følge et Corps, Regiment, eller Armeeafdeling, enten i Cantonnement eller paa Marsch, svare under det militaire Forum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
Kjøbenhavns Børs den 10de Junii. Ved Auction solgtes i Dag: 7 hele Actier i den danske og norske Speciesbanke 600 til 596 Rbdlr. Stykket, 7 qvart dito i dito 145 til 144 Rbdlr. Stkt., 1 transport. Statsfondsbevis paa 133 1/2 Spec. 74 Rbdlr., 1 Annuitetsbevis paa 100 Rdlr. for 22 Rbdlr., og 1 Brandcasse=Annuitet, paa 100 Rdlr. for 28 Rbdlr. (foruden 8 PC. Omkostninger. Cours. Hamb. 2 M. 810, a vista 616 5, London 2 M. 17 3/6 Rbdlr., Spec. 530. - Specier solgtes til 31 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet 63 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
(Af Lübecker Avis.) En engelsk Officier ombord paa Skibet Undaunted, der har bragt Buonaparte til Elba, beretter følgende i en Skrivelse af 4 Maji. De vil Sandsynligviis erfare, at Buonaparte af egen Drive har foretrukket vort Skib for den franske Fregat Drygde; han troede at være sikkrere paa den engelske Fregat end paa den franske. Paa Veien lige indtil det Sted, hvor han blev indskibet, trængte Folkehoben sig omkring hans Vogn, og hængte hans billede op saa nær ved samme, at Benene naaede ind i Vinduet. Bertrand og Drouet vare hans eneste Selskab, og hans Følge bestod af 60 Tienere og andre Ledsagere. Hans Kok besørgede hans Taffel, thi han har sin Feldteqvipage med sig. Over Bordet var han meget glad, ganske rolig, og snakkede vidtløftig om hver Gienstand. Han forespurgte sig meget nøie angaaende alle Søvæsenets Gienstande. Engelland, sagde han, er paa hele Jorden det eneste Land, der besidder Æresfølelse og Caracteer, i begge Henseender har det Fortrinesfor alle. Han talte meget om Elba, og søgte med Ængstelighed at faae Underretning om de Partier, som forhen havde hersket der, og paa hvilken Fod det stod imellem den og Barbariets Stater. Han bad Capitain Usher at besøge hans Søster, som han i Frejus har efterladt syg. Under Samtalen, moraliserede Buonaparte, og paastod, at det kostede mere Selvovervindelse at leve end at døe under ulykkelige Forhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
Fra Porto Ferrajo skrives, at den nye Hertug, af Elba har anholdt hos de allierede Magter om 200 Canoner og en engelsk Fregat, for at afholde Sørøvere, men at han har faaet Afslag. - Man taler ogsaa om Øen Elbas snart forestaaende Besættelse af et allieret Troppecorps paa 810,000 Mand. Een af Bonapartes første Handlinger ved sin Ankomst, paastaaer man, skal have været, at fordoble Afgivterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
J Livorno ankom den 10de f. M. 3 smaa Fartøier fra Øen Elba, der førte et hvidt Flag, i hvis Midte der var en rød Stribe med 3 Bier. Dette Flag opvakte almindelig Opsigt, og de i Mængde forsamlede Folk tilkjendegav Skipperen, paa alle Slags Maader sin Uvillie. - Ogsaa i Civitavechia er d. 8de f. M. ankommen et Skib, der førte et saadant Flag, og hvis trykte Patent, førte i Overskriften den Titel: Keiser Napoleon, Souverain over Øen Elba &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
Hieronymus Bonaparte, har den 20de forr. M. besøgt sine Brødre Ludvig og Joseph i Lausanna og paa Slottet Allaman ved Genfersøen, og reiste derpaa den 21de tilbage til Bern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
J London vedbliver man at føie Anstalter til at modtage Keiser Alexander og Kongen af Preussen paa den meest glimrende Maade. Man troer, at de ville afreise fra Paris den 4 Junii. Ved den store Sømønstring i Portsmouth skulle 50 store Linieskibe indfinde sig og sættes i 2 Slaglinier, hvoraf hver skal have sine underordnede Fartøier, Brandere, Signalfregatter, Corvetter &c. J Woolwich skal Linieskibet Nelson, det største og skjønneste, som nogensinde er bygt i Engelland, løbe, i begge Monarkers Overværelse, af Stabelen, Prindsregenten lader forfærdige to Ørne, næsten i naturlig Størrelse, med udspredte Vinger, af massivt Guld, der paa Taffelet skulle sættes lige for Keiseren og Kongen af Preussen, fordi begge disse Regenters Vaaben er en Ørn. J St. Jamespark skal der afbrændes prægtige Fyrværkerier, hvis Forfærdigelse er overdraget til Fyrværkerne fra Woolwich og adskillige Chinesere. Whites Klub, et sluttet Selskab, vil i Burlingtons Have give de høie Gjæster et Bal, hvor der, foruden et prægtigt Telt, skal opføres en midlertidig Bygning, der foruden adskillige andre Sale vil indbefatte en Dansesal af 200 Fods Længde og 64 Fods Brede, en Kgl. Spisesal af 900 Fods Længde og 60 Fods Brede, og en Spisesel for de andre Gjæster af 230 Fods Længde og 70 Fods Brede. Enhver bliver i Midten 30 Fod høi, og har en dobbelt Række af Søiler, imellem hvilke alle allierede Nationers Flag og alle i denne Krig udmærkede Hærføreres Vaaben ere anbragte. De skjønneste og største Lysekroner, som de engelske Fabriker levere, ville oplyse Salene med 3000 Voxlys, og imellem Træerne ville couleurte Lamper fremstille Ruslands, Østerrigs, Preussens, Frankrigs og Engellands Kroner. Hver Sudskribent betaler 20 Guineer, og faaer derfor 4 Billetter. Begge Monarker, overrækkes 300 Billetter for deres Følge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
Mange af Engellands Store og Rige, der vare reiste til Paris, ere allerede vendte tilbage igjen, og have ikke faaet deres Forventninger tilfredsstillede. De sige, at der hersker i denne Stad, stor Forvirring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
Paa et prægtigt Bal, som nylig blev givet i Paris, hvorpaa de 3 Souverainer vare, kom Wellington ind midt under Dandsen, som strax ophørte, da Alles Øine vendte sig imod ham. Blücher traadte ham imøde, de stode en kort Tid tause for hinanden, hvorpaa disse 2 Helte tilligemed Hettmann Platom begyndte en fortrolig Samtale, der varede over 3 Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
Keiser Frantz har under sit Ophold i Paris blandt andet ogsaa befret de vidtløftige underfordiske Gange, som strække sig fra Observatoriet hertil Steenbrudene udenfor Byen, hvorom vor Bunde fortæller i sin Reise til Paris, at den jacorinske Pøbel under Revolutionen mistænkte Astronomerne for at de der opbevarede Baaben 25. - Forleden har Monsieur besøgt Jnvalidehuset og tømmet et Glas paa de gamle Krigeres Sundhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
Det russiske Senat har besluttet at give Keiser Alexander det Tillægsnavn: "den Velsignede og tre Senatorer ere sendte til Paris for at overbringe Keiseren denne Beslutning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
Hr. Ferrand har forfattet en Lovtale over Ludvig den Sextendes Søster, Elisabeth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
Canova i Rom arbeider i denne Tid paa Modellen til en Billedstøtte af Kjæmpestørrelse, 25 til 30 romerske Palmer høi, forestillende den romerskcatholske Religion. Den skal opstilles som et Mindemærke om Pave Pius VII Tilbagekomst til Rom i Vaticanets Kirke lige over for den hellige Petrus's Billedstøtte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
J Civitavecchia landede d. 8 og 9 Maji 4 Skibe fra Corsica med Geistlige, som Napoleon havde ladet deportere derhen. Man venter med det første mange flere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
(Af Lübecker Avis.)¬ J Spanien synes en ny Borgerkrig at ville ødelægge Frugterne af den store Seir over Frankrigs Overmod. Resultatet af hvad franske og engelske Blade siden en Tid af 8 Dage have meddeelt angaaende denne Gienstand ere følgende: Den 2 Maji blev holdt i Madrid en høitidelig Sørgefest til Erindring om de spanske Helte Daviz, Velarde og andre, der faldt for Fødelandet den 2 Maj 1808. Cortes have decreteret, at denne Sørgefest skal gientages hvert Aar samme Dag, paa hvilken hele Nationen skal bære Sorg. Fremdeles have de decreteret, at en Mindesteen skal oprettes paa det Sted, hvor Ferdinand VII blev (d. 24 Marts) modtagen af den første Nationalarmee, ligesom der og af de erobrede franske Canoner a. skal paa Constitutionspladsen i Madrid oprettes en støbt Billedstøtte af Ferdinand VII med den Jndskrift: Den 2 Maji 1808 svor den spanske Nation at afkaste det franske Aag; i April 1814 opfyldtes dens Ønske, og Ferdinand VII besteg Tronen. Jmidlertid var det paafaldende, at Ferdinand reiste saa langsomt, og opholdt sig saa længe i Catalonien, da man havde større Grund til at vente, at han snart vilde vende tilbage til sin Hovedstad. Men man vidste af tidligere Efterretninger, at Spanien var deelt i Partier, og at en Deel var misfornøiet med den ny Constitution, formodentlig fordi den høstede Fordele af de hidtil, efter alle Reisendes Beretning, herskende store Misbrug. Disse Misfornøiede have rimeligviis dicteret den Skrivelse af 2 Maji fra Barcellona, der læstes i offentlige Blade og hvori det hedte: at Cortes truende ville foreskrive Kongen Love, stridende mod Tronens Værdighed; at den ny Constitution i Grunden kun er republicansk, og den udøvende Magt for indskrænket; at Cortes for det meste bestaae af ubekjendte Folk, hvoraf neppe 28 ere Mænd af Betydenhed. Endnu gives det et tredie Partie, der slog sig til de Franske, da disse udbredte sig over Landet, og dette hades af de to andre Partier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-11
J Valencia har imidlertid en Hob Misfornøiede samlet sig omkring Kongen; især ilede de Store, og blandt dem, foruden de Adelige, ogsaa Prælaterne til ham; ligeledes er General Copons med et 10,000 Mand stærkt Troppecorps paa hans Side. Kongen, opfordret af Cortes til at fremskynde sin Reise til Hovedstaden, hvor hans Nærværelse er saa højlig nødvendig, udstædte den 4de Maji i Valencia et vidtløftigt Decret, som den 11te Maji blev bekjendtgjort i Madrid, hvori erklæres, at de tidligere Juntar og Cortes, først i Cadix og siden i Madrid, ikke kunde betragtes som nogen lovlig Regjering, at Pressen er bleven misbrugt og at Constitutionen af 1812 er et Jndgreb i Tronens Rettigheder. Han erklærer fremdeles Cortes for opløst, Constitutionen for tilintetgjort, og hines videre Forhandlinger for Majestætsforbrydelse, men lover paa det høitideligste at regjere retfærdig. Efter denne Beslutnings Bekjendtgjørelse skal Folket have erklæret sig for Kongen. De vigtigste Medlemmer af Cortes bleve arresterede, men den hele Revolution endtes dog uden Blodsudaydelse. Hvad Cortes vare sindede at gjøre, vidste man endnu ikke, men endnu d. 6te erklærede de ikke at ville forandre et Ord i Constitutionen. Dersom det er sandt hvad engelske Blade berette, at Ferdinand VII's Fader Carl IIII der endnu lever i Rom, skal have forestillet de allierede Magter, at Spaniens Krone tilhører ham, ikke hans Søn, og at han ligesom Ludvig XVIII ønsker at bestige sine Fædres Trone, saa vil dette give ny Tønder til den allerede blussende Jld. J Følge de Depecher, som Gen. Bathurst d. 26de skal have faaet fra Wellesley, skal Ferdinand VII, efter at den ny Constitution aldeles er bleven forkastet, virkelig have holdt sit Jndtog i Madrid i Spidsen for et Corps spansk Garde. En spansk General lod Cortes's Forsamlingsted omringe, og befalede dem i Kongens Navn at gaae fra hinanden. Folkehoben slog sig til det Kongel. Partie, og efter et stort Tumult blev Cortes tvungen til at forlade sit For samlingsted. - Hert. Wellington, som allerede d. 16de, paa sin Reise til Spanien, var ankommen til Toulouse, ventes med Længsel i Madrid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-14
de bør Nyeste. Sag.ECIMINISTIAMS MasEllente Aargang. No. 48. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Solden. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne, Tirsdagen den 14 Junii 1814. de missainsknemligheden. Tidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-14
(Fortsættelse.)rum, Engelland var man i den største Spænding, da man, efter mange foreløbende Rygter, erfarede, at Budnaparte virkelig var afreist d. 30 Decbr. 1803 til Boldyne, men Frygten for en fransk Landgang maatte aldeles tabe sig, da Helten, istedet for at gaae ombord paa sin Flaade, reiste tilbage til Paris, hvor han ankom den 6 Jan., ja Frygten maatte saa meget mere forvandles til hoverende Latter, som det endog var bleven Journalisterne forbudet, fra 9 Jan. 1804 af at tale om hvad der foregik paa Søen og i Havnene, og ingen privat Brevvexling fra Canalens Kyster turde finde Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-14
J Frankrig holdt man sig imidlertid skadesløs for denne Lütter, ved at forsikkre, at Engellands Forsvarsanstalter kostede Staten 10 Guineer hver Minut - ligesom om Frankrig havde sine Angrebanstalter for intet, – medens man i Engelland hevnede sig saa godt man kunde ved sjungne og prædikede, trykte og kobberstukne Angreb paa Nyfrankerne og deres Førsteconsul. Men, naar man undtager de bestandig fortsatte Avisfeider, saa var Krigen imellem begge disse Kjæmper, der hver paa sin Side ved Havet næsten var lænket til sin egen Bund, intet uden en Caperkrig, hvori Britterne naturligviis maatte være langt heldigere end de Franske, og de erobrede ogsaa paa samme Tid adskillige ikke uvigtige vestindiske Øer. Vel gjorde ogsaa de Franske en Deel Priser, især i Ostindien, men dette kunde intet mindre end opveie de uhyre Omkostninger, der medgik til den skrømtede Landgang, eller det Tab, den franske Handel led ved den engelske Blocade og de engelske Krydsere, under Nelson, i Middelhavet. De Franske raabte vel bestandig paa den Skade, de tilføiede Engelland ved den truede Landgang, men de talte ikke et Ord om hvad denne Trudsel kostede dem, eller hvad den mueligen kunde lede til, naar den, som rimeligst var, blev uopfyldt. Det er overalt mærkeligt, at endnu ingen Monark i Europa har tiltalt sine Fiender i en saadan Tone som Buonaparte, hvis Krigserklæringer, Bulletiner og Manifester løde som om de kom fra en Attila; Engellænderne skulde tilintetgjøres, Russerne skulde drives tilbage til Siberiens Ørkener, og ved meer end een Leilighed sagde han til Europas første Regenter, at de have ophørt at regjere i det Øieblik, de ikke føiede sig efter hans Tykke.