JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-16
Skibsted J Kiøbmand David Paasche, contra Schiønheyder, Kiøbmand Balthazar Wiese og Fader Ge 1 org Wiese. (Sagen mellem disse Parter angaaer et paa slet Papiir udfærdiget Beviis, efter hvilket Paasche foregav at have laan Balthazar Wiese 200 Rd. da denne endnu var mindreaarig og i Huus og Fællig med Faderen, denne uafvidende, hvilke Paasche, søgte betalt af saavel Sønnen som Faderen. Ober Hofretten har ved Dom af 7 Decbr. 1795 underkiendt de forhen ergangne Bergens Raadstue og Byetingsdomme, uden at de bør komme Balthager Wiese til Fornærmelse eller Penges Udgift i nogen Maade, men han saavelsom Fader for Kiøbmand Paasches Tiltale i denne Sag frie at være, hvorimod Paasche bør, ifølge Forordningen af 14 Mai 1754, at bøde til den norske Krigs Hospitalskasse 10 Rd. og ligesaa meget til Justitskassen. Ved bemeldte Raadstue=Dom af 13de Novbr. 1794 var den foregaaende Byetingsdom stadfæstet, og Balthazar Wiese at betale til Paasche i Sags Omkostninger for begge Retter 24 Rd. Byefogden havde ved sin Don af 28 Octbr. 1793 tilpligtet Balthazar Wiese at indfrie hans til Paasche udstædte Beviis med 200 Rd. med lovlige Renter deraf fra 15de Martii d. A., indtil Betaling skeer, samt Søgnings=Omkostninger at erstatte 12 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-16
Dom. Balthazar Wiese med Fader Georg Wiese bør for DavidPaasches Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskassen betaler David Paasche, som Tabende 5 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-16
Løverdagen den 20 Jan. Schiønheyder J Kiøbmand Otto Brandt, paa egne og øvrige 1 Bogense Byes saakaldte Gaardseie Eieres. 1 Vegne, contra Dreier, 1 Poul Nielsen og Hans Jensen, paa egne og i bemeldte Byes Jndvaaneres Vegne, samt 1 Byefoged Bang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-16
(Nærværende Sag imellem Parterne angik 4 Poster, at hvilke den 1ste angaaer, om den saakaldte Fælled eller Overdrev bør tilhøre Bogense Kiøbstæd som publiqve Eiendom, el. ler samme bør ansees som et Tillæg til de 81 saakaldte Gaards. eier, der er privat Eiendom, J denne Post havde Commissarterne ved Dom af 30 Octbr. 1795 kiendt: at Fælleden bør forblive og være et Tillæg til det under Byen nu liggende Hartkorn af 53 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdk. som tilhører saavel de saa kaldte Gaardseie Eiere, som andre visse private Byens Jndvaanere, alt forholdsmæssig imellem dem efter deres eiende Hartkorn. Den 2den Post betræffer: Om det da sidste Tilfælde paaligger bemeldte Overdrev et Servitut, om Sommeren at græsse et vist Antal Kreature for de af Kiøbstædens Jndvaanere, der ikke eie eller bruge Jord der paa Marken, for en vis Betaling, og da hvilken? J denne Post var kiendt: at Græsningen paa Byens Fælled bør overlades til dens samtlige Borgere, saaledes at alle nyde lige Deel. Den 3die Post angik, Hvorvidt den af Stranden oversvømmede betydelige Grundstrækning burde ansees som Byens publiqve eller nogen Mands private Eiendom, Heri havde Commissionen kiendt: at den inddæmmede Jordstrækning vil blive privat Eiendom for dem, som bekoster det, med mindre dette Værk kunde frembringes ved nogen offentlig Understyttelse, da den saaledes bliver en for Byen publique Eiendom, under Bestyrelse af Byefogden og Byens eligerede Mænd. 4de Post bestod i Hvilke Grændseskillene bør være imellem Byens til Hartkorn ansatte Jorder og Eiendomme, og Byens egentlige Grund, der under Grundtaxten bør henhøre, J denne Post havde Commissionen kiendt: at Fælledens efter det optagne Situationskarte havende Grænd, ser bør blive til Regel mod den Side af Byen, der henhøres under Grundtaxten, da i øvrigt ingen Tvistighed har været imellem Borgerne for Commissionen. Og endelig i Henseende til Commissionens Bekostning, dømt: at Poul Nielsen med de flere bør, een for alle og alle for een, betale til Birkedommer Trojel 36 Rd. hvorimod de til Situationskartet og Kommissionen beregnede Udgifter 151 Rd. 1 Mk. 8 s., bør betales af Bogense Byes Borgere, paa sædvanlig Maade.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-16
Dom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-16
Udi Sagens første og 2den Post bør Otto Brandt med de flere Citantere, samt efterkommende Eiere af Bogense Byes 81 saakaldte Gaardseie, være ene berettigede til, som deres Eiendom, at bruge og beholde den omtvistede Fælled, hvorhos de for Poul Nielsens med de flere Contra=Citanteres Tiltale i disse Poster bør frie at være. Udi 3die og 4de Post bør Commissariernes Dom uefterrettelig at være. I Henseende, til de idømte Omkostninger bør Commiss. Dom ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betale Contra=Citanterne, som Tabende 5 Rdlr. Mandagen den 22de Januar, Skibsted I Handelshuset Christen Schaarup Blachs Enke. 1 og Compagnie, som Mandatarier for Jnnes og J Tarras i Gothenborg, contra Wilster J Kiøbmændene Thomas og Rasmus Hansen. (Denne Sag angik en Fordring af 898 Rd. 15 s. som Ciganterne, ifølge Courant=Regning af 31 Decbr. 1794 hos de Jndstevnte formeente at komme tilgode, og som disse formeget skulle have trasseret paa Citanterne m.v. Derom er ved Randers Raadstuedom af 8 Febr. 1797 kiendt: at den paaankede Byetingsdom bør, som velgrundet, ved Magt at stande. Processens Omkostninger for denne Ret ophæves. Ved Bye, tingsdommen af 3die Octbr. 1796 er dømt : at de Jndstevnte allene bør betale Veierpenge af de til Citanterne 1794 solgte 1700 Tønder Kiød med 3 s. pr. Tønde, som udgjør 53 Rd. 12 s., samt de aparte skyldigværende 17 Rd. 5 Mk. 3 s., tilsammen 70 Rd. 5 Mk. 15 sk., men i øvrigt frifindes de Jndstevnte for Citanternes videre Tiltale, i Henseende til de forstevnte Toldafgivter og Accissepenge, samt ophævet Processens Omkostninger.) Dom. Raadstuerettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Handelshuset Christen Schaarup Blachs Enke og Compagnie, som Mandatarier for Kiøbmændene Jnnes og Tarras i Gothenborg, som Tabende 5 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-16
Tirsdagen den 23de Jan. Skibsted. J Brygger David Christian Emanuel Wulf. Jngen mødte, contra Lyder Jørgensen Lieutenant, samt dennes Moder Marthe Marie Hielmeron1 og Stedfader Jørgen Hielmerone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-16
(Nærværende Sag betræffer de Jndstevntes mod Citanter. ved adskillige Leiligheder fremførte ærerørige beskyldninger. Derom er ved den ergangne Commissions Dom af 28de Novbr. 1797 kiendt for Ret: at de af Lieutenant Jørgensen i Fuldmagt af 16de Julii 1796, Notarial=Requisition af 23de August s.A., Vidnestevningen til Leyre=Herredsting af 19de Novbr. s. A. og de fremlagte Quæstioner til Vidnerne af 12 Decbr. s. A., deels ved ham selv, deels paa hans Vegne, og af Jørgen Hielmerone og Marthe Marie Hielmerone i Brev af 7de Julii 1796 til Lieutenant Jørgensen mod Citanten fremsørte fornærmelige og ærerørige Sigtelser og Udladelser bør døde og magtesløse at være, saa at de ikke bør komme ham til Forkleinelse paa Ære, Embede, gode Navn og Rygte i nogen Maade. Denne Processes Omkostninger betaler Lieutenant Jørgensen til Citanten med 12 Rd. Ligeledes betaler Jørgen. Hielmerone og Hustrue Marthe Marie Hielmerone til Citanten i Processens Omkostninger 12 Rd.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-16
Torsdagen den 25de Jan. Wilster J Capitain H. Rasmussen paa sin Hustrues Elisa I beth Holters Vegne, contra Rottbøll I Hans Øwren, som Værge for Tarald Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-16
(Nærværende Sag angaaer, om Jndstevntes Myndling er berettiget til at tilbagesøge Odelsgaarden Bøen fra Citantens Hustrue, uagtet denne har solgt Gaarden til sammes forrige Eier Hans Taralsen. Derom er ved Ober=Hofrettens Dom af 17de Maji 1796 kiendt: at Frue Elisabeth Laache, nu i Ægteskab med Capitain Rasmussen, bør, imod Regress, som hun bedst veed, vil og kan, til næste Lovens Faredag, under Udkastelse, for Tarald Hansen og Formynder fravige og ryddigiøre Gaarden Boen med Tilliggelser, imod at erholde den anbudne Lysnings Summa 2195 Rd. 2 Mk. da Forbedringer og Forringelser forbeholdes Parterne, paa lovlig Maade at afgiøre, Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Ved Laugtingdommen af 27de Julii 1795 var Frue Elisabeth. Laache og Hans Taraldsen Bøen friefunden for de Jndstevn. tes Tiltale i denne Sag, og ophævet Processens Omkostninger for begge Retter. Derimod havde Underdommeren og Meddomsmænd ved Dom af 22de Octbr. 1793 dømt saaledes : at Frue Elisabeth Laache, Enke af Lieutenant Laache, bør til næste Lovens Faaredag fravige og for Tarald Hansen og Formynder ryddiggjøre Gaarden Bøen, med hvad dertil efter hendes Ankomstbrev tilhører, imod derfor at erholde i Løsning de anbudne 2195 Rd. 2 Mk. hvori dog bør afgaae saavel de 60 Rd. som Vidner have bestemt, som Forringelse af Skoven ved 1792. forøvet ulovlig Hugst, som og Værdien af det borttagne Huus, efter uvillige Mænd Taxt; Saa bør hun og til Hans Øwren betale denne Processes Omkostninger med 50 Rd. imod Regres, som hun bestagter, til Hans Bøen, eller andre i Sagen interesserede.) Dom. Ober=Hofrettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitscassen betaler Capitain Rasmussen paa sin Hustrue Elisabeth Holters Vegne som Tabende 5 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-16
Løverdagen den 27de Januar. Schønheyder J Margrethe afg. Søren Dekams Efterlever 1 ske contra Rottbøll J Procurator Peder Ussing, som foregivne 1 Mandatarius for afg. Skipper Ole Nielsen. J Møglestues Stervboe og Arvinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-16
Dom. Landstingsdommen bør ved Magt at stande. Udi Kost og Tæring for Høiesteret betaler Landsdommer H. Tetens til Cancellicassessor Steenfeldt og Niels Bach, som Executorer, i Stervboet efter afg. Kammerh. Frantz de Thestrup 40 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-16
- Under General=Toldkammeret: Den 28 Febr. er Procurator R. Schnabel bestikket til Told=Procureur i Bergens Bye og Stift. - Under General=Postamtet: Den 2 Mart. er Postfører J. S. Johne udnævnt til Postmester i Roeskilde, forhen værende Postfører A. Hansen ligesaa til Postmester i Aibe, endeligen Cancellieraad og Byeskriver i Varde, H. W. Øllgaard ligesaa til Postmester sammesteds. - Under Kiøbenhavns Magistrat: Den 23 Febr. er N. A. Holten beskikket til Stadmægler i Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-16
Vacancer. Under det danske Cancellie. Det residerende Capellanie til Horbeløv og Falqversløv paa Falster, 100 Rdlr. af Sognepræsten, samt Høitids=Offer at Meenigheden. Capellantet pro loco ved Frue Kirke i Aalborg, 150 Rd. Mejerup Sognekald i Ribe Stift, 236 Rd. Røe Sognekald paa Bornholm, 122 Rd. Ørlandets Sognekald i Trondhiems Stift, 380 Rd. Bispe=Embedet i Christiansands Stift. Byefoged og Politiemmester=Embedet i Christiansand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-16
AVERTISSEMENTS. En Gartner, som om sin Habilite og Retskaffenhed kan forevise gode Skudsmaal, ønsker sig Kondition hos et Herstabpaa Landet til førstkommende Maji. Man henvender sig til Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-16
Gode friske Citroner faaes for billigste Priis hos J. Lorentzen Jürgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-16
Hos mig faaes godt hollandsk Kløverfrøe for billigste Priis, og hovraf kan forevises Prøve paa Adressecomtoiret i Odense. Faaborg den 27de Febr. 1798. Gimon Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
Krigskuepladsen i Schweitz er endelig bleven aabnet med nogle alvorlige, blodige Scener; dog synes, efter den første Virkning at slutte, Fordækket ikkuns at være optrukket, for strax igien at falde. Meden den største Deel af Europa hylder Nødvendighedens Jern. Lov, troede Herrerne af Bern, Solothurn og Freyburg, at de allene vilde kunne mestre og lede Begivenhederne. De bramarbaserede med deres alt længe siden forsvundne Tapperhed, og opfriskede Fablen om den gamle Biørn, der forkyndte den myndiggjorte Løve Krigen, og maatte bøde derfor med sin Hud. - Frankerne, som nu, efterat de have overvundet en halv Verdensdeel, kuns pleie at føre meget korte Krige, rykkede, efter 3 blodige Fægtninger med Bernerne og Solothurnerne ved Dornbach, Niddau og Lengnau, d. 2den d. indi Solothuun og den 3die og Aftenen i Bern. Efter en Skrivelse fra Basel af 5te, skulle de ogsaa allerede have besat Staden Freyburg, og følgelig være i Besiddelse af Hovedstæderne i alle 3 Kantoner, med hvilke de føre Krig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
Jfølge Borger Mengand Official=Beretning, var det Bernerne, som den 1ste opsagte Vaabenstilstanden og gjorte Angrebet. En Time derefter angrede dette Skridt dem, og en af deres Oberster maatte gienkalde denne Opsigelse. Dog, nu var det for silde. General Schauenburg (en af den franske Republiks største Taktiker) trængte den 2den frem fra Biel, slog Solothurnerne ved Lengnan (en Kirkebye, 2 Mile fra Solo thurn), fratog dem 8 Kanoner med Munitionskarrer, og giorte 200 Fanger, hvoriblant befandt sig mange Stabs= og Over Officerer, Klokken 10 ankom han for Staden Solothurn Denne Kantonens Hovedstad gav han en halv Times Betænk ningstid, og denne korte Termin var endnu ikke ganske udløber, da den stærkt befæstede Stad overgav sig uden Modværge, Det betydelige Tøihuus blev strax besat af Franzoserne, og alle Jndvaanere afvæbnede. General Schauenburg aabnede nu selv Fangslet, hvori 180 af de ivrigste Patrioter vare indsperrede. Han tog strax alle Forholdsregler til at besætte de øvrige Dele af Kantonen. Nu paafulgte Fægtningen ved Nid dan (en Stad ved Bielersøen) hvori henved 1000 Schweitzer, bleve paa Pladsen, og 900 bleve sprængte i Søen. Paa denne Tid faldt ogsaa de faste Biergslotte Dornbach og Thiers heim efter en 2 Dages heftige Beskydning i Frankernes Hænder, Alt dette tilsammentaget var meer end nok, til at udslukke den sidste Gnist af Mod udi den for endnu kort siden saa broutende Berner=Aristokraters Siele. Disse stolte Souverainer, som endnu for faa Timer siden vilde maale sig med heele Frankerig flyede nu som rædde Harer til Lucern, og trak den største Deel af de Rige efter sig. De sig selv overladte Borgere, søgte nu at kapitulere, men maatte overgive sig paa Diskretion. Og saaledes rykkede Frankerne den 3die d. ogsaa ind i denne Hovedstad, besatte, ligesom i Solothuen, det vigtige Tøihuus, afvæbnede Borgerne, og befriede de hæftede Patrioter. Saa vidt have de frataget Schweitzerne 20 Kanoner og 9 Faner. J Klosteret Beineil faldt Frankerne den rige Skat af den kiære Frue til Stein, næst mange det fordum Bispedom Basel tilhørende Kostbarheder i Hænderne. Schweitzerne skulle have fægtet modigt nok, men maatte og veralt vige for Franzoserne. Paa Kartætscherne og Granaterne syntes de slet ikke at have belavet sig. Flere Berner, Landsbyer skulle være blevne et Rov for Luerne. De overvundne Solothurner=Bønder ere i Hobetal flygtede ind i det Baselske, og søge nu Beskyttelse hos de samme Basler, som de for endnu kort siden truede med Mord og Brand. Alle Aristokratiske Kantoner vare nemlig yderst opbragte paa Basel, over at denne Kanton først demokratiserede sig efter Franterigs Sind. Jsær søgte de katholske Præster at oppuste Forbittrelsen af alle Kræfter. En af disse Fanatiker prædikede offentlig i Solothurn, at slaae alle Basler ihiel."Slaaer dem ihiel raabte han, alle ihiel; det er ingen Synd, og kunde det være nogen, saa tager jeg den paa mig - Jurch synes det demokratiske Partie fuldkomment at faae Overhaand. Da dette næsten er Tilfældet i alle øvrige Kantoner, og især Lucern er enig med Basel, saa torde Krigen i Schweiz; vel være udslukket med den fiendtlige Hovedstæders Besættelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
Jtalien. Paven, som endnu i sin høie Alder blev nødt til at forladelinResidents, blev af 2 franske Officerer og 100 Husarerledsaget til Siena, hvorfra han vil begive sig enten til Livorno eller Venne dig, og derfra, som det hedder, til Maltha. Som en ulykkelig Olding paa 80 Aar der nu maae bøde for sine Forfædres tunge Synder, som han kuns har liden Deel i, følger enhver Følendes deeltagende Medynk ham. Den pavelige Families samtlige Godser ere konfiskerede. Alle Jndvaanere i Kirkestaaten, som have engelsk, russisk eller portugisisk Eiendom, maae inden 24 Timer aflevere samme til de franske Kommissarier. Alle transportable Antiker bringes fra Rom til Paris. Den pavelige Skat er i Frankernes Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
J Sicilien skal virkelig være udbrudt en Revolution, de kongelige Tropper være komne i Haandmæng med Jnsurgenterne og fludt meget Blod paa begge Sider. Det hedder ogsaa, at Franzoserne vare, 3000 Md. stærke, landede i Sicilien. Den truende Erklæring (see sidste Avis) som den franske General Berthier fra Rom har udstædt til Neapel, bekræftes med den Tilsætning, at han ogsaa har andrage, om Dronningens Bortskaffelse af Statsraadet og Minister Actons som ogsaa den engelske Ministers fra Neapel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
Batavisk Republik. Den nye Konstitutionsplan er nu færdig, og den Sted. under stor Jubel bleven den konstituerende Forsamling forelagt af Borger Ockerse. Den er trykt, paa det at Enhver af Repræsentanterne kan for sig selv læse og overveie den. Over denne Plan bliver nu raadslaget i Forsamlingen, og samme endelig forelagt Folket til Antagelse eller Forkastelse. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
Fyrst Waldeck har i en Skrivelse til den konstituerende Forsamling ønsket til Lykke med Revolutionen af 22de Januar., og anbefalet saa vel sig, som sine i Batavisk Sold værende 3 Regimenter til Forsamlingens bestandige Venskab og Bevaagenhed. Direktoriet er det overdraget, at besvare dette Brev i forbindtlige Udtryk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
Tydskland. J Rastadt havde de fleste Rigstænders Gesandtere den 3de stemmet paa, at naar Freden ikke tunde erholdes paa anden Maade, maatte den helevenstre Rhinbredde, bringes til Offer. D. 9de skulde det formelige Svar besluttes Kongen af Preussen feyer stedse alvorligere al gamme, Suurdey ud af de offentlige Embeder i sine Stater. Saaledes er nu endelig ogsaa Hs. Excellenz den geheime Statsminister von Wølner afskediget i Naade, dog uden Pension. Hilmer og Hermes have faaet deres Pension paa 300 (ikke 500) Daler, ei for deres Fortienester, men - som det udtrykkeligt hedder i det Kongel. Reskript af blot Medlidenhed. Men skulde Hermes nogensteds kunne, ansættes som Præst, saa ophører ogsaa denne Pension. Begge disse Herrer trak tilforn hver en aarl. Løn paa 4300 Daler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
Frankerig. Landgangsstropperne og Matroserne øve sig nærværende at lande, og skulle allerede have bragt det til slig en Færdighed, at ved slig en Manøvre vare 50 Kanonskalupper udloss. sede og de samtlige Kanoner med deres Lavetter bragte paa Land i ringere end 5 Minutter. Denne Jver, siger die neneste Weltkunde minder og Rommerne, hvis Matroser i den Puniske Krig lærte at roe paa Bænker paa det faste Land, og dog paa Enden ødelagte Karthaginensernes saa store og øvede Søemagt."Man giør idelig større Opdagelser i den Pichegruske Sammenrottelse, ifølge hvilke en Mængde Personer især i Strasburg og Paris blive hæftede. – 500 Raadet har alt samtykket den med Cisalpinien sluttede Off= og Defensiv=Alliants og Kommerce=Traktat. Denne Traktat skal være af største Vigtighed. Brevposten er forpagtet til Kompagniet Ex pert for 12 Millioner 400,000 Livres aarlig. Ved Post embederne skulle i Fremtiden blot ansættes Fædrelandsforsvarere eller deres Børn. - Paa Korsika ere Rebellerne endelig undertvungne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
Blandede Efterretninger. I Vien er tilkiendegivet de Store og overhovedet Adelen; at Hs. Keiserlige Majestæt gjerne saae, at den franske General og Ambassadeur Borger Bernadotte blev ved alle Leiligheder begegnet med udmærket Føielighed og Høflighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
Liigbegiængelsen for den i Petersburg afdøde Konge af Pohlen blev tilberedt med Keiserlig Pragt. Da Keiseren, fulgt af sit hele Hoff, tog Liget i Øiesyn paa Paradesengen, satte han selv den Kongelige Krone, som hans Moder havde taget fra den levende Konge, paa Hovedet af det døde Liig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
I Vien taler man om en nær forestaaende almindelig Rekrutudtagelse; ligesaa arbeides der daglig 3 Timer over den sædvanlige Tid i alle Geværfabriker. Berthier fik ved sit Indtog i Rom en Krone af Oliegrene; han oversendte Buonaparte den med disse Ord: "Dem, General, ikke mig tilhører denne. Dem ene skylder jeg det lykkelige Øieblik, som har sat mig i Stand til, at proklamere den Rommerske Frihed, og evig skal jeg være Demerkiendtlig derfor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
De konstitutionelle Præster ville vælge en Biskop for Paris. Seinens Mundinger og især Havnene ved Rouen og Havre blive holdte tæt blokerede af engelske Eskadrer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
Den franske Over=Jnspekteur ved Artilleriet har faaet Afskeed, fordi han har opført sig anstændigt i St. Peterskirken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
Det Solothurner Slots Overgivelse var i visse Maader lystig. Medens Garnisonen ved en Trompeter lod andrage om Stadens Overgivelse, listede den sig paa den bratte Klippe ubemærkt fra Slottet, og Franzoserne fandt, da de rykkede ind, blot en Saaret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
Det hedder, at Paven vil forfærdige en Bulle, hvori han vil bevise alle biskopper, Prælater a., at deres Rige ikke er at denne Verden, og hvorefter han vil formane samme til at fornægte timeligt Gods, og ophæve deres verdslige Regimenter, - Det kunde man kalde, paa en god Maade at forekomme den desuden forestaaende Sækularisation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
De Lande, som ved den venstre Rbinbredde skulle aftrædes til Frankerig, beløbe sig til 500 S. Mile, tæller over halvanden Million Mennesker, og give 4 Millioner Gylden i Revenure, 42 Stænder miste derved tildeels meget, tildeels Alt. - Franzoserne skulle i denne Krig allene have oppebaaret og ver 80 Millioner Livres i Kontributioner af denne venstre Rhinbredde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
Efter en Official=Beretning er Borgerinden Fournier i Verchos, ved Calais i Frankerig, den 12te f. M. bleven forløs med 6 Børn, 3 Drenge og 3 Piger, som dog alle ere strax døde Forestillingen af Stykket: Franzoserne i Engelland skal være bleven forbudt paa Buonapartes Begiering, og det fordi, som Helten udtrykte sig, det ikke sømmer den store Nation at prale, førend den har udført noget. Et usandsynligt Rygte lader Fredslutningen med Engel. land være nær og bestemmer Buonaparte til Fredsunder, handler - ja i Spidsen for sin Armee, En engelsk Dame har alt i Aaret 1793 testamenteret General La Fayette eller hans Kone og Børn 5000 Rd. som nu med samt Renterne blive ham udbetalte i Hamborg. Kongen af Sardinien skal endnu miste nogle Besiddelser, og det uden at faae Gotgiørelse derfor, Fæstningsværkerne omkring Turin skulle fløifes a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
Keiseren, som nu drikker Efelmeelk, for tiltagende Magerhed, stal næste Maaned besøge Badene i Pisaci det Toskanske. Paswan Oglu skal atter have tilfægtet sig en Seier. Da den franske Republiks Konsul hos Pachaen af Tuniisreklammerede nogle opbragte venetianske Skibe, gav denne til Svar: "Venetianerne selv have for nærværende intet Flag. J tage alt hvad de eie til Lands, og jeg tager hvad de have til Søes!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-03-19
(De Jndenlandske Efterretninger følge i Onsdags=Bidr.)