JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Udenlandske Efterretninger. Turin, den 3 September. Samtlige i det fordumværende Piemont staaende Tropper, 19 til 20,000 Mand stærk, have befaling at marschere til Brescia. Der blive blot 5 Batailloner tilbage i Titadenerne ved Turin og Alefsandrig. Endnu rykket det 102 Linieregiment fra Genua til Alefsandrig. Det hedder, at Marskalk Jourdan vil faae Overbefalingen over den 27 og 28 Militairdivision.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Genua, den 4 September. Vore Kyster have nu i en kort Tid været frie for fiendtlige Skibe, og fra den 24 til 31 August ere 80 Koffardiefarere. indløbne hertil.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
De hidtil her staaende tvende Sveitzer Batailloner opbryder uopholdelig herfra til Pesin i Abruzzo, hvor de skal støde til General St. Cyrs Avantgade. Derimod ventes flere Tropper fra det indre Frankrige hertil, da der alt er tillagt Qvarteer for dem.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Efter Breve fra Neapel er i Moliso bleven bemærket et nyt Jordskjælv, hvilket har nedstyrtet Resten af de sammesteds tilbageblevne staaende Huse. Paris, den 13 Sept. Med saa stor Hurtighed ogsaa Kystarmeens Forsættelse til Rhinegnen er indledet og bliver iværksadt, saa vil den dog ikke saa hastig være tilendebragt, som man i Begyndelsen, havde troet. Ogsaa Underhandlingerne, hvilke skal afgiøre Rolighedens Vedligeholdelse paa det faste Land, ere endnu i fuld Gang. Keiseren vil ogsaa desaarsag først imod Enden af denne Maaned afgaae til Strasborg, hvorhen Ministrene Talleyrand, Berthier og Champagni følger ham. - Marskal Soult tager sit Hovedqvarteer hos Keiseren i Strasborg, Marskalk Davoust sit i Hagenau og Marskal P. F. Wandall, October. Neys kommer til Schlechtstadt. Den Reservearmee, hvilken foruden den store Armee opstilles i Rhindepartementerne, skal blive 60,000 Mand stærk.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
General Beliard, hvilken commanderer i Belgien og har været med i det hele egyptiske Feldttog, er ligeledes beordret til Rhinarmeen.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
J Jtalien maae Garnisonen i Turin og overhovedet 20,000 Mand fra Piemont i største Jilmarschere til Brescia og andre Egne i Overitalien. Paa Pofloden bliver anlagt en militærisk Transport fra Turin til Ferrara, hvortil allerede 8 Fartøier ere byggede og endnu staaer 3 andre paa Stabelen.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Staden Paris stiænker Prinds Murat, dens Gouverneur, for at bevidne ham dens Hengivenhed, en prægtig Sabel, hvilken koster 40,000 Franker.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Den Rochesorter Eskadre er igien indløben til Rochesort og det fra Cadix afseglede spanske Linieskib Glotioso, hvilket man for lange siden holdt for tabt, er velbeholden anlanget til Teneriffa.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Haag, den 17 Siptember. Efter Forlydende ventes paa nye 12,000 Mand stanske Tropper fra Frankrige i vor Republik. Vore bataviste Tropper maae tilbageligge Veien fra Nymmegen til Maynz i 14 Dage og har kuns en Rasidag i Coblenz. Da de ikke ere saa vante til saadanne stærke og vedholdende Marscher som de stanske Tropper, saa vil denne Marsch ikke være meget behagelig for dennem.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Efter Privatbreve ere de Skibe, hvilke fragtes i Rusland til Transport af Tropper, Artillerie, Heste og Frigsfornødenheder, leiede paa 2 Maaneder, og deres Fart contraheret til Nordsøen. For hver Commercelæst betales 20 Alb. Dalere.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Maynstrømmen, den 17 Septbr. Den første Colonne af de fra Holland kommende Troppe, er den 12 dennes indtruffen i Coblenz. Marschen, gaaer saa hurtig paa Vognene, enhver for 18 Md.,at selv Officererne ikke kan besøge deres Familie i de Stæder hvor Eiennemmarschen skeer. Det hedder, at den største Deel af den franske Armee i det Hannoverske i visse Tilfælde vil forbinde dens Operationer, med hiins Corps.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
London, den 17 September. Der ere nu overhovedet 21 Cavallerie-Regimenter, tilsammen 13,000 Mand stærk, og 23,000 Mand Jnfanterie i England beordrede, at holde sig færdige til Jndskibe ning. J J land have 4500 Mand Cavallerie og 11,000 Mand Jnfanterie den samme befaling. Man angiver den hele Expedition, til hvilken ogsaa den tadske Legion henhører, til 46,000 Mand, er Armee som denne, er endnu aldrig paa engang bleven afsendt fra England. En af de kongel. Prindser og Generalerne Pulteney, Moore og Catocari vil commandere. Den Tidspunkt, paa hvilken Jndskibningen skal skee, bliver angivet for meget nær Berlin, den 21 September. Siden i Forgaaes der blev holdt et stort Statsraad paa det kongelige Slot, hvilket, foruden de 3 Kabinetsministre, ogsaa Hertugen af Braunschweig, FeldtmarskalMøllendorf og Generalerne von Ruchel og von Køkritz bivaanede, har alting faaet et krigerigsk Udseende. Den hele Armee bliver sadt paa Foldtfod. Regimenterne af den herværende Garnison have indkaldt deres Frifolk og skal om 8 Dage være marschfærdige.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Den russiske Gesandt, Hr. von Alopaus, har sendt Legationssekretæren, Fyrst Menzikof, som Coureer til Willaa, og den østrigske Gesandt Greve Mier som Coureer til Wien.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Indenlandske Efterretninger. Efter Hof= og Stats-Calender for 1807 ere: 25 Riddere af Elefanten, foruden Hs. Majestæt Kongen, Kronprindsen, Arveprindsen og Prindserne Christian Frederik, Frederik Ferdinand; af bemeledte 25 Elefant Riddere ere 18 fremmede kongelige og fyrstelige Personer. 136 Riddere af Dannerbrogordenen foruden hans Mai estæt Kongen som Chef. 15 Lavalierer, 34 Damer af uman parsalte-Ordenen, foruden Hs. Majestæt Kongen. 231 Kammerherrer, af hvilke 10 have Rang med No. 4 i anden Klasse de øvrige med No. 16 i anden Klasse. 156 Kammerjunkere. Den 20 September fortsatttes og endtes den offentlige Premie i Svømning ved Kiøbenhavn. Man gjorde Prøverne med at svømme med et Menneske som man redder, med at dykke i Længden, med at flyde paa Vandet, og med at giøre Tov fast paa en Gier stand paa Bunden. Ved den sidste Prøve ved Svend Enarm ogsaa den bedste. Et Par Dreng, af en af Fattigskolerne udmærkede sig ved ovennæve te første og næstsidste Jdræt. Det er ikke at tolv paa, at Scommeselskabets adle Formaat jo me og meere vil lykkes, at gjøre denne ædle Kunst af mindelig dyrket at vor Nation, der mere end nog anden behøver den.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Løverdagen den 21 September, hensattes Lig af Konferentsraad Fabritius i Frederiks tydske Kir paa Kristianshavn. Ved Indgangen i Kirken mo toges han af Kirkens Cantor og Børn og ledsagede af dem med Sang ind i Kirken. Kisten nedsatte derpaa ved Alteret, hvor Hr. Syngemester Zinhavde anmodet adskillige af Theatrets Betionale, at afsynge en af ham komponeret Sang. Ved de andet Verses Ende, stege Hr. og Jfr. Rosing ne fra Alteret, og lagde en Cypres Krands paa Liste hvorpaa Hr. Rosing udbrød med Vemodne, ful Udtryk: Ol Konsten tabte alt i Dig, les levende Deeltagelse ledlagede her Konstner rørende og saa skiønt udsagte Ord. Liget bragte derpaa under Børnenes Sang ned i Kapellet, hvor atter sanges to Vers til Schulzes Musik. Det i Løverdags af Stabel løvne Linieskib ble kaldet Prindsesse Caroline og er paa 74. Det le overmaade net af. Hs. K. H. Kronprindsen og i med ham ankomne to hessiske Prindser, vare par rende. Der staae endnu 2 Linieskibe paa Stad Kronprindsens og Arveprindsens Regiment have faaet Marsordre. De Nationale til det for skulle den 1 Oct. møde i Middelfart og de Nation le af Arveprindsens Reg. møde den 8 Oct, i NaskoLigeledes skulle Husarregimentet, det hele ridende. tillerie og 2 Batallioner af Fod=Artilleriet marsen Mange jydske og holstenske Tropper have faa Marsordre. O logskibene Seiren og Prindsesse Soste F. derikke skulle tilligemed Briggen Femmern lægge uDen sidste skal gaae til Glykstad under Kommanaf Pr. Lieutenant Suenson. Af Orlogskibene sig Soste Frederikke kommanderes af Gen. Ad, og Kon Kapt. Krieger, og Seiren af Kapt. Baron Holster.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Paa Onsdag prædiker i Budolphi Kirke, 4, Henneberg. Paa Torsdag i Hospitals Kirke Hr. Klauen Kl. 11. Paa Fredag i Frue Kir Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
(Spørgsmaal.) Kan det tillades ot føre Fartøi som Skip paa adskillige Farvande, naar man ikke haver En men eller Skipper Certificas, langt mindre Borgerskab, som synes at stride imod Forordningen. H. P. R... Sørgetanker helliget Jomfrue Jde Kirstine Greerups Minde. Ei strømtet Suk fra hykkelsk Barn, Nu ved Til Støv, o Ædie, lyder. Nei Vermodstaaren, sand og varm Fra mangt et Øie hyppigt flyder. J skiømterie Dyd Du Mynster var, Troe vandrede i Pligters Kiæde; Og mod Forældte Ømhed har, Kuns ønske dem at gavne, glade. Du var et stor ved Guldets Værd, - Kuns Daarers Syn dets Glands kan blænde -Men Du var alle Gode kier; Fo di nu vidste at anvende. Til Trøst, til Hielp med gavmild Haand, Den Ævne Dig Forsynet tientte: Derfor Taknemlighedens Baand, Saa mange Hierter til Dig lænkte. Nu Armod sukker: ak! ei meer Hos hende Trøst man nu kan finde! Og Venskab klager ved Dit Leer: Her tabte vi en sand Veninde. Dog os det trøstfuld Haab opliver :J Aanders Himmelbolig Held, Og værdig Løn Forsynet giver. For ædel Daad Din skyldstie Siel. Fred, evig Fred da med Dit Minde, Forklarte, nu blant Aanders Tall: Af takfuld Hue Du aldrig svinde Men evig mindes, signes stal.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Avertillements. At det har behaget Gud den 28 dennes at bortkalde vores Søn Hendrich herfra 1 Aar og 11 Dage gammel, bekiendtgiøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Lucie Rübner. C. L. Rübner.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Den anordnede Confimationsbon, som læses ved Ungdommens Konfirmation, faaes paa Vognytteriet, for 2 og heftet for 4 s.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
De Herrer Prøvster i Aalborg Stift, som i sidste Landemode modtoge af Undertegnede Subskriptionsplan paa en forbedret Udgave af A. Justs for de mindre Skoler saa brugbare Natura Historie, for at tede den i deres Herred tirtulere, og ikke endnu have sendt mig dem skun et Par Stytter ere indkomne, ville behagentlig med allerførste sende samme til Aalb. den 26 Sept. 1809. Saierup, Stiftsprovst.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Bekiendtgiørelse, Under Tittel af Stolefer rieragter Hr. P. N. Thorup. Viteconrettor ved den lærde Skole i Ribe, til Nytaar at udgive en liden Prøvet af æsthetiske Forsøg i ubunden Stiil. Prøven bliver ikke større end 10 Art. Den bliver zirligt trykket paa Skrivpapir og prydet med et velstukket Kobber. Hvo der maatte ønske at subskrihere paa dette Værk, ville have den Godhed at anmelde dette, jo før jo hellere, for Undertegnede. Aalborg den 30 Sept. 1805. V. N. Frost, Dr. 1 Philos.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
I Gaar Eftermiddags, er paa Veien fra Kiøbmand Raphael Cohens i Bispensgade, til Kiøbmand Muls, Bendix's i Jomfrurannegade tabt en Guldring hvorpaa stod et Hierte; hvem der om samme kan give nogen Oplysning bedes at melde det paa Bogtrykkeriet, da de kan vente sig en passende Douseur. Aalborg den 1 October 1805.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Skipper Pousler med sin Jagt beliggendt ved lille Brygge, agter sidst i denne, eller først i næste ude at afseile til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer. Aalborg den 30 September 105.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Endskiønt min havde Principal Raphael H. Cohen i Slutningen af hans Betiendtgiørelse af 16 d. M. har sagt, at jeg har tient ham ærlig og redelig, virer han dog i det Foregaaende deraf den fornærmelige Mistante, at jeg uberettiget kunde forlange noget paa hans Regning, m. v. For min Øres Skyld erkiærer jeg denne fornærmelige Mistanke imod mig aldeles ufortient, og opkrævet ham til at nævne hvad der har bevæget ham til saa uforskyldt i et offentlig Bind at angribe mig. Jmidlertid forbeholder jeg min Ret imod ham, da jeg ønsker min Øre ufortleinet. Jacob Simon Marburg.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Et Fruentimmer som kan forstaae Huusholdet paa en Herregaard, og vil paatage sig samme kan strax eller til 1ste November erholde saadan Condition. Bogtrytteriet anviser. Ridemans Mølle i Svenstrup Sogn, halvanden Miil fra Aalborg Kiøbsted beliggende, bliver stillet til offentlig Auction, som holdes der i Møllen Mandagen den 14 October og formiddagen Kl. 10 Slet, og da, om antagelig Bud skeer, bortsolgt efter de paa Auctionsstedet fremleggende Conditioner; den staaer for Hartkorn Mølleskyld 8 Tdr. 4 Skpr., har tvende Meelqværner og en Grubbeqvarn; alle 3 Hiul gaaer ved ovenfalds Vand, som haves i Overflødighed. Værkerne ere i meget god Stand, saavelsom alle dens Bygninger, der ere indrettede for en honet Familie.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
J Mølledammen er godt Fiskerie af. Gjedder, Ørder, Aborrer og Aal, til denne Mølle er henlagt tvende Gaarders Jorder i Øster Hornum Sogn, som grænde ser tæt til Møllen; den ene staaer for 3 Tdr. 6 Skp. 1 Fk. 3/4 Alb. og er kjøbt til Møllen, den anden staaer for 4 Tdr. 3 Skpr. 2 Fk. 2 Alb., som haves i Arvefæste fra Stamhuset Restrup. Paa bragt disse Gaardes Eiendomme er bygget 4 Huse som svarer aarlig Land vilde 32 Rd.; af disse til Møllen beliggende Eiendomme kan for nærværende Tid forres og græsses 8 Bæster, 12 a 16 Køer foruden ungt Qvag, samt 10 a 100 Faar, saaog avles omtrent 20 Læs Høe. Udsærden er Aar om andet Rug 12 Tdr., Byg 20 Tønder og Havre 50 Tdr., hvilken Udsæd meget kan udvides. Af Jldebrændsel haves Overflødighed. Ridemans Mølle ved Aalborg den 28 Sept. 1805. H. Jelstrup. Gandske uventet saae jeg i den Aalborger Avis No. 24 d. A. en ubehagelig Bekiendtgiørelse, mig angaaende, dateret den 5 Sept., hvori paaberaabes en Cancellieskrivelse af 31 August f. v. Aldeles fremmed forekom samme mig, da jeg kiendte ingen Klage, ingen Forbrydelse, som kunde have anlediget dette; ligesom intet i saa Maade var kommet til min Erklæring eller Forsvar, men end mere da til den Datum bemeldte Avis udgik, nemlig 13 Sept., ingen Cancellieskrivelse var mig, som Paagieldende, bekiendtgjort. Jeg ventede endnu denne daglig, men fik intet fra Amtstontoiret, uagtet jeg et Par Dage før Avisens Datum havde udbedet mig Efterretning derfra om det Risti ge i et Rygte, som da herom, med mere, formeenligt, var udspredt, ligesom jeg og nogle Dage senere da jeg, som meldt, havde seet det i Aviserne, ansøgte fra høibemeldte Contoir Genpart af Cancelliestrivelsen, men fik derfra intet Svar. Siden blev jeg atter i den Aalborger Avis No. 76 vaer, et Avertissement, som var en Jgientagelse af den forrige, og tillige løb Rygtet blant nogle Bønder, at det var lyst over alt paa Kirkestævne; men endnu var intet indløben til mig. Endelig modtog jeg den 22 Sept. om Aftenen Klan ved Sognebud, nemlig ved Sognefogden Anders Steerup i Callum selv, en Skrivelse fra Herredsfogden Hr. Cancellieraad Boeck, dateret 11 Septbr. d. A., hvori han anfører en Skrivelse fra (S. T.) Hr. Amtmanden af 15 sammes, med det høie Cancellieskrivelse af 31 Aug. d. A. ordlydende, m.v. Saaledes er jeg nu kommen ud af Drømmen, men forsikret herved offentlig, at jeg alvorlig vil søge at faae oplyst ved Lands Lov og Ret alt hvad der kan være baade med mig og imod mig; og da kan den høieste Domstoel bedste være i Stand til at paakiende, hvad Straf jeg har fortient, om jeg har forseet mig; eller hvad Erstatning jeg bør have hos alle Vedkommende, ifald jeg er forrettet. Smersted den 22 Sept. 1805. Niels Konnerup.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
En stor smuk og god 3 Etage Vindovn forlanges til kjøbs. Hvem som har en saadan at sælge ville behage at melde det paa Bogtrytteriet, hvorfra Kiøberen anvises.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
De til Foretagelse sidst i denne Maaned averterede Auctioner angaaende Bortforpagtning af Alinggaard- og Grauballegaard beliggende imellem Viborg og Aarhuus i Jylland bliver ikke foretagen førend længere hen, og vil da derom skre nermere Bekiendtgiørelse. Onsdagen den 2den October førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet lader Madame Kraft ved offentlig Auction udi hendes iboende Gaard ved Stranden bortsælge: et Fire Leiehuuse beliggende i Doctorensgyde, bestaaende af 11 Fag et Loft høit, 2) Tvende Actier udi Papiirsfabriqven ved Aalborg. Gothaab kaldet. og 3) Endeel Ind- og Udboe, saasom Speile, Bort Stole nogle med Damaskes Betræt et mahognie Theebord, en Ege Dragkiste, Sængesteder, en sto Deel Bøgger hvoriblandt nogle Franske og Enger ske, samt de Kongelige Forordninger fra 1600 i 1804 Aars Udgang, Kiøtten og Bryggerredsk be 2de store Kobbertiedeler i Grue, en grøn mal med plettered Plader m.v. Aalborg den 4 Postvogn, en Kane, en Slæde, et Læder Hestete September 1825. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Auction over Gaarden Stenting i Hellevad Sogn, Hiøring Amt, foretages tredie og sidste Gang, paa Stedet, Fredagen den 4 October om Formiddagen Kl 10; saaledes: 1) Sælges Stenting med den Eiendom det fra Degendelsen har havt, hvilken Eiendom grændser me østre Side til Veien, der gaaer fra Korslund i Kiærsgaard. Til denne Eiendom i der staaer i 3 Skpr. Hartkorn - hører al den Eng og Græsninder nu er til Stenting samt fornøden og god Tørv skiær af begge Slags. J denne Jordlod er i Aar bele Bygsæden, Giødningsrugen og Andenkiærven, fo uden Endeel anden Korn. Deri kan saaes nu til 3 teraaret: 7 Tdr. Rug og til Foraaret 2 a 3 Tdr. B. og 9 a 10 Tdr. Haure. Ved dette Sted kan holdes 2 a 3 Bæster, 6 a 8 Fæ Creature og 10 a 12 Fag, Bygningen er god og smukt indrettes og ved den er en meget god Frugthave og en god Brønd 2) En Jordlod østen for, der gaaer fra Korslund, Veien til Helum Veien og grændser mod Norden i Korslunds og mod Sønden til Kiærsgaards Eiendomme. - Denne Lod er paa omtrent 5 Skpr. Hartkor- og bestaar af godt jevn Agerland, undtagen er Græsbrønd paa Nordvest Hiørne, hvorpaa kan avle 1 a 2 Læs Hø. 3) En Jordlod igjen østen for denne, der gaae fra Hellum Veien og øster til Kiærsgaards Eiendomme og grændser mod Norden til Røggelhedes og mo Sønden til Kiærsgaard Agerland. Denne Lod ha og en Græsbrønd i Nordvest Hiørne til 1 a 2 Læ Hø, har uden Tvivl ogsaa Mergel i sig, er omtrenaf samme Størrelse som den forrige og er ligesom den ne ypperligt Kornland. 4) En ypperlig Skudtørvlod, med Endeel Lyngbake for Enden. Disse 3 sidste Jordlodder ere for faa Aar siden kiøbte fra Røggelhede. 5) Sælges og til samme Tid dette Aars Afgrøde af Hs og Korn, hvilket i rette Tid skal vorde bierge got i Huse og hvorpaa Summen efter Udsæd 8 Tdr. Rug 3 Tdr. Byg og 18 Tdr. Haure - skal vorde angivet efter Tal. - Eiendommene kan strax tages i Besiddelse. - Lysthavende indbydes herved forinden Auctionstiden at tage Tingene i Giesyn; ligesomog da at give Møde, da Conditionerne skal vorde bille ge og Eiendommene sælges uden nogen Forbeholden. hed. Stenting den 7de September 1805. Slottwed.
Jyske Efterretninger, 1805-10-01
Fra Pressen er udkommet: Naturhistorie om Dyrene af A. F. Just 2de forøgede Oplag med 155 Afbildninger paa Dyr, der er 30 1/2 Art stor og faaes i Materie for 1 Rd. 24 sk. og planered indbunden for 1 Rd. 2 Mk. 8 s. hos Boghandler Søren Borup, i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1805-10-22
Trykkes og udgives i Gange ugentlig i Tirsdag.
Jyske Efterretninger, 1805-10-22
Udenlandske Efterretninger. Jtaliens Grændser, den 21 September. Fire tusinde Mand italienske Tropper, under General Ottavis Commando, ert den 12 dennes mar scherede igjennem Pesaro, for at forstærke den franske Armee i det Neapolitanske. Fra Portoserrajo er det franske Artillerie bleven bragt til Livorno og derfra til Etschflodens Strandbreder. J Livorno ere, foruden et Corps Corser, ingen finde ske Tropper mere.
Jyske Efterretninger, 1805-10-22
Paris, den 4 October. Englænderne have den 30 Septbr. gjort et nyt forglaves Forsøg paa at opbrænde vor Flaade ved Boulogne. Moniteuren for igaar leverede allerede den Officialberetning hvilken Cont. miral Lacrosse desaarsag, dateret Boulogne den 1 October, har indberettet til Søeministeren. Denne lyder som følger: Monseigneur. J Forgaars bestod Hs. Majestæts Flaades Embossage=Linie blot af 27 Kononerschalupper under Kapitain Dordens Befaling. Den ganske Dag vare 23 fiendtlige Skibe: Sigte, nemlig 2 Liniestibe, 4 Fregatter og de op tige Corvetter. Jgaar havde Flendens Antal ikke aftaget. Men da jeg var vant til, oftere at se dem af lige Styrke, saa holdt jeg det ikke for nødvendig, at forstærke Embossage=Linien. Om Midnat, da det for meget mørkt, hørte jeg fyre med smaae Gevæhrer og nogle Kanonskud. Jeg befalede strax, at nogle af Flotillens Divisioner skulle udløbe; men da Fyringen ophørte, saa lod jeg Bevægelsen indstille.
Jyske Efterretninger, 1805-10-22
Da jeg havde begivet mig til Linien, berettede Kapitain Hordelin mig, at den forestaaende Karoposten. ten P. F. Wandatter. reerschaluppe Nr. 62 var bleven omgivet af en Række Brandere, hvilke bleve dirigerede af forskiellige Fartøier. Uden at kappe sit Ankertoug, hvorved den hele Linie havde været udsat for Fare for Brandere, blev denne standhallig paa sin Post og sønderslog de Klæder, hvilke forenede Branderne. Efter at denne Klæde var sønderslagen, dreve Branderne langt den hele Linie; 6 af samme kom til en af vore Kanonerscholupper; Mandskabet kastede sig i en Baad og befriede Skibet; imidlertid opsprang en af Branderne ved Kanonetschaluppen, haved samme i Høiden og bedækkede den med Vand. Den anrettede Skade bestod blot deri at nogle Vinduer, bleve knusede. Nogle Kartalstkugler kom ogsaa omborde. Endnu bleve 6 andre Kanonerschalupper angrebne, men leed blot Skade paa Segl og Touværket. Tiendens Fartøier blive ved en levende Jld tilbagedrevne og toge snart Flugten. Klokken 2 om Morgenen var altingbroelig paa den hele Linie. Paa vor Side er ikke er eneste Menneske bleven saaret. Da Kapitain Alit om Morgenen saae svømmende Maskiner, saa afsendte han en Baad, for at recognisere samme. Man optog en sphæriske, med Kobber beslagne Maskine, hvilken var en (Globe de Comptession) Heidvedmaskine. Da man bragte den paa Land, sprang den med Brøgen i Luften og 4 af vore Folk blive dræbte. Ved Ebbens Jndtradelse sandt man paa Kysterne mange Ruiner af Brandere og saadanne Maskiner, hvilke Englænderne tilsende og som rige Aar.
Jyske Efterretninger, 1805-10-22
Kapitain Dordelins Forhold og Forsigtig, og alle Linie=Kapitainer fortiener største Roes. Vore Troppers Jver er ved denne Begivenhed blot bleven formeret. Lacrosse.
Jyske Efterretninger, 1805-10-22
Nürnberg, den 5 Oct. Efter de nyeste Beretninger fra Svaben lod den østrigske Hovedarmeved Nærmelse af den stanske Armee at ville concen, trere sig imellem Memmingen og Ulm bag Jller. Siden den 22 Sept. havde 8000 østrigske Soldater, og Bønder arbeidet paa de nye om Staden Memningen opkastende Skandser, og paa Skandserne ved Ulm havde man dertil endnu arbeidet ved Fakkelskin.
Jyske Efterretninger, 1805-10-22
Den chubayerske Arme paa 30,000 Mand er Uddeelt i 6 Brigader.
Jyske Efterretninger, 1805-10-22
Nürnberg, den 7 Oct. Om Natten til den 5 dennes ankom den største Deel af den churbayerske Armee i herværende Egn og blev for største Deelen. paa Fürther Heden under frie Himmel. Den 5te distlerte den videre og tog Retningen mod Svaben. Omtrent 2000 Mand indrykte i vor Stad og blev ved antændende Jld paa Gaderne. Den franske Armee passerede den 5te forbi Anspach. Den hele hayerske Armee staaer under Marskalk Bernadottes Overbefaling, som gaar forenede sig med samme Egnen af Weissenburg eller i det Eichstædtske. Den ne combinerede, i det mindste 60,000 Mand stærke Armee lader til at ville vinde Donaufloden oven for Regensburg, og støde til det sig fra Neckar fremrykkende Armeekorps under Marskalk Davoust, til hvilket General Marmont er stødt, for at true den høire Flanke af den foran i Svaben staaende store østrigske Armee. J dette Øieblik erfarer man, at de Franske ere indrykkede i Elwangen. Svaben, den 7 Octbr. Den franske Armee, tager i Svaben Veie, hvilke selv i forrige Krig ikke bleve passerede Colonneviis. General Ondinot besteeg med hans smukke Grenadeercorps de bekiendt Stier ved Geistlingen, hvor würtembergske Jægere tiente til Ledsagere. Paa den høire Fløi fremtrænger et Corps over Weisenstrig, Blandern og Schel klingen, hvor nu Donauen adskiller begge Armeer.
Jyske Efterretninger, 1805-10-22
Den 2 dennes have de Franske ved Geistlinger, stien, 3 1/2 Miil fra Ulm, optaget 28 østrigske Dragoner med en Ritmester af Regimentet Rosenberg.