JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Paris, den 5te Januarii. Den 2den meldt, Carnot Conventen, at den hollandske Fæstning Grave, Øen Bommel og Fortet St. Andre vare indtagne. Ogsaa har Nordarmeen slaget Hollænderne ved Breda. Uden at have en eeneste Kanon hos sig bestormede vore Soldater med opplantede Bajonetter de fiendtlige Bar ter er paa hiin Side af Waal og erobrede 60 Kanoner. Frugterne af denne Seier have været 158 Kanoner, 1600 Fangne, den i Grave til Krigssanger gjorte Besætning uberegnet, 300 Heste, megen Munition, et Regiments Krigscasse &c. Man har vel udspredt det Rygte, sagde Carnot, at Regieringen er i Underhandling og Fred og vil lade de Emigrerte komme tilbage, men disse Seiersberetninger ere den beste Giendrivelse af dette Rygte.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
London, den 9de Januarii. Den Escadre, som var afseilet under Commodore Paynes Commando til Texel for at afhente Prindsessen af Brunsvig, er kommet tilbage paa Themsen. Den store Flaade under Admiral Howe er endnu ikke løbet ud, men skal med det første gaae under Seil, for at geleide vor vestindiske Koffardiflaade til en vis Høide. Admiral Peutons til Ostindien bestemte Escader ligger ogsaa seilfærdig i Dünerne - Brede fra Antigua melde, at man sammestæds er i stor Bekymring for en Landgang af de Franske, og at de brittiske Øer overhovedet ere i Fare formedelst Mangel paa Besætning. - Breve fra Falmouth melde, at de franske Krigskibe have opsanget Oporto Viinflaaden. - Det heder nu, at den franske Flaade har i det mindste i forrige Maaned ikke varet i Søen.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Dordrecht, den 11te Januarii. I Gaar Morges imellem Kl. 2 og 3, bleve Jndbyggerne her og i den omliggende Egn, paa engang, opvakte af Søvne, ved en heftig Kanonade, som man hørte langt borte, og som blandet med Musketskud, vedvarede til Middag. Om Aftenen bleve nogle Saarede bragte herind paa Vogne, og man fik at vide, at de Franske havde taget Posten ved Werkendam i Besiddelse, og at vore Tropper, formedelst hines Overmagt, havde maattet trække sig tilbage. Hr ankommer atter en Mængde Flygtende med reddet Godt. Udenfor den Reitdycksch=Port ere 2 Feldtstykker plantede. J Dag ere mange Mennesker beskjæftigede med, at save og hugge Jsen paa Floden ved Papendrecht &c., i tu. Der bliver ogsaa forfærdiget en Maskine, hvormed man i kort Tid skal kunne bryde Jsen i Stykker. - Werkendam er nu besat med 1500 Franske.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Amsterdam, den 13de Januarii. Den 10de hujus ere de Franske gaaet over Rhinen ved Panderen, over Waal ved Nymmegen og over Leck ved Wageningen. Man veed endnu ikke tilvisse, hvorledes Angrebet, som de have gjort ved det første Sted, er faldet ud, thi Beretningerne derover ere forskiellige; men ved Nymme, gen og Wageningen ere deres Angreb fuldkommen lyktes dem. De bemægtigede sig Batterierne No. 1. 5 og 6 hvilke vare besatte af Østerrigerne, der maatte med Forliis trække til Arnheim. Siden faldt de Franske Engelænderne og Hanoveranerne i Flanken, hvilke derved skulle have lidt meget. Efter denne Action trak de Franske sig mod Linien ved Grep. Det Rygte, at de ogsaa have indtaget Linierne og tillige Arnheim, er endnu ikke bleven bekræftet. De Franske ere dog i Besiddelse af Wageningen og Herrer af begge Waals Strand bredder. Erneral Pichegru skal være trængt frem indtil Via nen og Cuylenburg, og have taget sit Hovedqvarteer paa det sidste Sted. De Keiserlige ere igien marcherte opad ved Rhinen, og Engelænderne, Hesserne, Hannoveranerne og de Emigrerte trække over Amerssort, Deventer &c. til de tydske Grændser. Det heder dog, at Yssel skal endnu blive forsvaret.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Den 11te fik man, fra Egnen af Utrecht, allerede her den Efterretning, at der den 9de, 10de og 11te var bestandig bleven fegtet mellem de Allierte og Franske tæt ved Buuren. Beretningerne derom vare imidlertid meget forvirrede. - J Gaar Morges viste det sig, at Udfaldet maae ikke have været lykkeligt for de Allierte, thi her ankommer en ubeskrivelig Mængde Flygtende med deres Gods fra Urecht og Egnen deromkring. - J Dag ere Efterretningerne endnu meere foruroeliggende. Man hører intet uden om Franskmændenes hurtige Fremtrængen. Man siger, at 3 engelske og 2 andre Regimenter skulle have lidt meget, og vare tildeels tagne til Fanger; men dettes Vished kan man endnu ikke staae inde for Der føies til, at de Franske vare allerede ved Grep, 1 1/4 Miil, fra Utricht. Engelænderne retirere over Amerssort og De venter. - Paa Arvestatholderindens Reise til Soestdyd, bliver nu intet mere tænkt.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Haag, den 13de Januarii. Officielberetningen af 11te hujus indeholder: Fra Gorcum bliver meldt, at i Gaar Morges tidlig blev der fra Siden af Heusden skudt stærk, og at Cortet Løwestein og Worcum ere blevne allarmerte af en stærk fiendtlig Patrouille. Vore Forposter vare ved det første Jndsnit af Worcum, nødte til at retirere hen til Posten ved Onemøllen, hvilken Fienden, ogsaa tilsidst bemægtigede sig. Dog blev han, formedelst den velanbragte Jld fra Worcum og Løvestein, nødt til igjen at forlade den sidste Post. Herpaa marcherede Fienden mod Werkendam, angreb denne Post, som han allerede Dagen tilforn havde gjort et forgieves Angreb paa, med en stærkere Overmagt og meere Skyds, og vore derved posterte Tropper bleve endelig nødte til, omendskiønt Oberst Pagniet havde sendt nogen Forstærkning derhen fra Hardinveld, at trække sig tilbage over Merwede. Jmidlertid ere alle muelige Anstalter blevne føiede til, at vore Tropper ved Hardinxweld og paa denne Side af Merwede, kunne forsvare sig til det yderste. Paa Gertruydenberg var endnu ikke skeet et Skud af Fienden. - Ogsaa ved Batteriet von Aspern har Fienden, viist sig den 9de, men blev nødt til at trække sig tilbage. - Generalstaterne have i disse Dage holdt mange overordentlige Sammenkomster.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Krigsbegivenhederne have i nogle Dage været saa mange, og de nærmere Omstændigheder ved samme saa forskiellige og imodsigende, at det er det sikkerste, blot at anføre Resultatet af hine Begivenheder. Den 10de have de Franske gjort et almindeligt Angreb paa den ganske Linie ved Waal fra Ghent til Buuren. Følgen deraf har været, at de ved Nymwegen ere gaaet over Waal og ligge til henimod Arnheim, og ere nu i Besiddelse af den ganske Deel af Hollandsk Geldern, som bliver kaldt Betuwe. De have følgelig den ganske ThielerWaard, Maas og Bomeler Waard, det saa kaldte Rige von Nymmegen &c. i Besiddelse. Ligeledes ere Franskmændene, imellem Arnheim og Rheenen, gaaet over Rhin, have angrebet Linierne for de sidste Pladser, og tvunget Engelænderne til at trække sig tilbage fra Floden Linge bag Leck. Den engelske Armees Hovedqvarteer er forflyttet til Amersfort. Desuden ere Fortet Löwestein, Odden af Bomeler Waard, og tillige Staden Worcum samt Wirkindam ved Merwe, som er en Arm af Maas, blevne indtagne af de Franske. Til Utrecht, Amsterdam a. flygte utroelig mange Mennesker. De emigrerte Franskmænd ere blevne transporterie, men de udvandrede Brabantere have besluttet at forblive i det Hollandske. - Fra de Herrer van Brandsen og van Repelatter i Gaar Aftes en Courier ankommen fra Paris; men af de medbragte Depecher er endnu intet bleven bekiendtgjort En Vaabenstilstand med de Franske vil fornemmelig under de nærværende Omstændigheder finde store Vanskeligheder, da de opbyde alt for at trænge videre frem. Det er ikke at tvivle paa, at, naar der indløber gunstige Efterretninger fra vore Commissarier. Regieringen da ikke vil forsømme, ufortøvet at giøre dem bekiendte.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
J vor Courant fra i Gaar bliver bekiendtgjort, at manhar været i Begreb med at bekiendtgiøre i et Tillæg, den i andre Blade indrykte Publication, angaaende de hollandske Jndvaaneres Bevæbnelse, og at denne Pubilcation blandt sig allerede under Pressen, da der kom befaling, at opsætte Bekiendtgiørelsen, indtil videre Ordre blev givet. J Følge denne Publication forbinde i øvrigt de Personer, som engagere sig til Tienesten, ved en Eed til at tiene, i det mindste 2 Maaneder, men uden deres frie Villie, skulle de ikke blive tvungne til at begive sig længere end 1 Miil over Grandserne af Provindsen Holland. "De vedholdende krigerske BestræUdenfor den Reitdycksch=Port ere 2 Feldtstykker plantede. J Dag ere mange Mennesker beskjæftigede med, at save og hugge Jsen paa Floden ved Papendrecht &c., i tu. Der bliver ogsaa forfærdiget en Maskine, hvormed man i kort Tid skal kunne bryde Jsen i Stykker. - Werkendam er nu besat med 1500 Franske.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
J vor Courant fra i Gaar bliver bekiendtgjort, at manhar været i Begreb med at bekiendtgiøre i et Tillæg, den i andre Blade indrykte Publication, angaaende de hollandske Jndvaaneres Bevæbnelse, og at denne Pubilcation blandt sig allerede under Pressen, da der kom befaling, at opsætte Bekiendtgiørelsen, indtil videre Ordre blev givet. J Følge denne Publication forbinde i øvrigt de Personer, som engagere sig til Tienesten, ved en Eed til at tiene, i det mindste 2 Maaneder, men uden deres frie Villie, skulle de ikke blive tvungne til at begive sig længere end 1 Miil over Grandserne af Provindsen Holland. "De vedholdende krigerske Bestræbelser fra Fiendens Side, saaledes heder det i Begyndelsen af Proclamationen, og Vinteraarstiden selv, tillader saa lidet en Vaabenstilstand eller Formindskelse af Forsvarsmidlerne, at de meget mere udfordre en dobbelt Anstrængelse af Kræfter. Saa meget i øvrigt Staterne af Holland ønske med Jndbyggerne, at see denne bedrøvelige Krig, saa snart som muligt, tilendebragt ved en fast og antagelig Fred, saa maae man dog foralting sørge for, at Fredsunderhandlingerne ikke blive tilintetgjorte ved Fiendens Seiervindinger.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Harlem, den 13de Januarii. Den 8de hujus forefaldt ved Buuren en Fægtning, som har været meget blodig. Efterat samme havde varet nogle Timer, blev Fienden dreven tilbage indtil Geldermalsen. Men siden har man erfaret, at Franskmændene ere gaaet over Waal paa forskiellige Steder, og at de have besat Staden, Thiel, at en stærk fransk Colonne, som er passeret Waal ved Pandern, har havt en meget alvorlig Træfning med Østerrigerne ved Heussen, og at disse sidste bleve nødte til at trække sig tilbage til Arnheim. Forskiellige i Gaar fra Utrecht ankomne Breve melde, at de Franske have ogsaa ladet sig see lig over for Wagningen ved Rhinen, og at de ligeledes vare komne til Buuren og Cuylenburg. Nogle Breve melde og saa, at Franskmændene ere, neden for Grep, gaaet over Rhinen. - Saa meget er vist, at den engelske Armees Bagage er afgaaet fra Cuylenburg, Rheenen &c. til Zeyst og Amersford. Samme Vei har ogsaa Corpset Hohenlohe taget. En Mængde Flygtende ankom til Utrecht, og man seer hvert Øieblik de vigtigste Tildtagelser imøde. Regimentet Oranien Nassau, som marcherte fra Amsterdam til Gorcum, har underveis faaet Ordre, at begive sig til Schouhvoven.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Af en Skrivelse fra Amsterdam, den 14de Januarii. Efterretningerne fra vore Brændser blive alt meer og mee ugunstige. De Franske udbrede sig som en Strøm over Landet.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Den Forvirrelse og Bestyrtning, som her hersker, er ikke at beskrive. Antallet paa de Klygtende tager bestandig til. J Dag Morges forsikrede man, at de franske lette Tropper de røde Husarer, allerede havde ladet sig see ved Bilt, 1/4 Miil fra Uttecht, og at der var bleven sendt en Commission imod de Franske, for at tilbyde dem en Capitulation for den hele Provinds Utrecht, saasom Jndbyaaren, skulle efter Rygtet have sagt, at de ved at opstaae i Massadog ikke kunde forsvare sig imod de Franske. General Pichegru skal af Regieringen i Uttecht være bleven ansøgt om, at lade Staden Urrecht, for at afværge Uordener, blive besat af hollandske Militair, ind ilde Franske kunde rykke ind i samme. Det heder og, at Staterne af Holland skulle sende en Commission til det franske Generalitet. Ligien ved Grev skal være forceret af de Franske, og Arnheim forladt af de Allierte. Videre heder det og at Linien ved Bergen opoom, Steensvyk og Heusden skal være indtaget af de Franske, skiønt andre Efterretninger sige, at den sidste Fæstning blot er indsluttet endnu. Steenbergen, og Tholen vare ligeledes i Fare for at blive tagne af Fienden, Corpset von Rohan trak sig til Lingen, og en stor Deel af de Alliertelskal, som det heder, begive sig til Tydskland. Man frygter for, at vor Skjæbne torde inden en kort Tid være afgjort, og at de Franske ville udbrede sig over det hele Land.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Øen Walcheren torde holde sig længst, saasom vore Admiraler have caveret for denne Øes Sikkerhed. - Hertuginden, og Prindsesse Carolina af Brunsvig siges endnu at opholde sig i Osnabrück. Fra Haag melder et Rygte, som dog ikke er at fæste Tillid til, at Prindsessen af Oranien torde begive sig derfra til Brunsvig, eller, som andre ville, til Hamborg; men den 13de befandt Hun sig endnu i Haag. Det heder, at Utrecht er allerede bleven forladt af de Allierte.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Zwoll, den 14de Januar. Den skrækkelige Canonade, som man her siden forrige Fredag, den 9de, har hørt, har været stillet mod Arnheim og Wageningen ved Grep. Et stort Antal af Franske er trængt frem derhen, og de Allierte have maattet trække sig tilbage for deres store Overmagt. De Skibe, som udgjorde Skibsbroen ved Panderen, ere alle blevne opbrændte, og Skipperne ere allerede ankomne her til Zwoll. Ved de Alliertes Retirade trænge de Franske bestandig videre frem i vore Provindser. J Dag er Corpset Rohan, som befinder sig i engelsk Sold, ankommen hertil tilligemed det engelske Lazareth. Ogsaa fra Amersfort flygte mange Mennesker. Veien derfra er fuld af engelske Tropper, som trække sig tilbage. Man seer mange Stafetter og Flygtende at reise her igiennem.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Bremen, den 17de Januarii. J Holland seer det meget ilde ud. Utrecht skal, efter Rygtet, have sendt de Franske Nøgelen 1 Miil i Møde. De Allierie trække sig tilbage over Deventer og Provindsen Overyssel, sandsynlig til Bentheim. De Franske følge dem i Hælene.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Kiøbenhavn, den 26de Januarii. Torsdag den 29de Januarii bliver Cour hos Hans Majestæt Kongen, som begynder Kl. 1 1/2 Slet. Til Aften Kl. 6 1/2 Slet bliver Apartement. - Samme Dag er Ordensdag for Ridderne af Elephanten. Ridderne af Dannebroge bære Baandet paa Kiolen, og Damerne klæde sig i Robe de Cour.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Det kongelige danske Post Contoir i Hamborg har tilstillet General=Postamtet en bemeldte Post-Contoir under 19de d. M. tilhændekommen Skrivelse fra det hollandske Post-Contoir sammesteds, hvori sidstnævnte Post Contoir forsikrer, at ligesom Brevposterne imellem Hamborg og Holland ei hidtil ere blevne standsede i deres Gang, saa har og samme truffet de passeligste Forholde Regler til at forebygge, at bemeldte Poster ikke, under de forenede Nid lagdes nærværende kritiske Stilling skulle blive standsede eller være underkastede nogen Usikkerhed samt vil ligeledes, om end Omstændighederne endnu skulle blive meere kritiske, fremdeles anvende de hensigtsmæssigste Midler til hiint Øi meds Opnaaelse. Dette bliver saaledes herved til de Corresponderendes Efterretning bekiendtgjort. General Postamtet d. 26 Jan. 1795. Efter de fra vedkommende Postbetiente i Nyborg og Corsøer indkomne Rapporter er Opholdet med de første i Gaar Morges Kl. 6 hertil ankomne 2de sidste Hamborg Brevposter, bleven foranlediget deraf, at der i det store Belt har været saa megen Jis, at Postjagterne, efterat dermed var gjort Penge, ikke kunde bruges, og med Jisbaade har man ei forinden den 23de denne Maaned kundet passere deels formedelst Driviis og deels fordi Jsen til den Tid har været saa svag, at man ei kunde trække Baadene derpaa. Den Brer post, som Tirsdagen den 20de dennes afgik herfra til Hamborg, har af samme Grund ikke kundet bortkomme fra Corsøer til Sprogøe førend Fredagen den 23de næst efter. Ved denne Leilighed bekiendtgiøres tillige til Publici Efterretning at da Jisbaadene ikke kunne føre Pakker eller Kasser, der ere over 1 1/2 Alen lange, eller veie mert end 200 Pund, saa have Postcontoirerne Ordre, ei i det Tidsrum Jistransporten, over Beltet vedvarer, at medtage Pakker eller Kasser af større end den foranførte Længde og Vægt, og skulle der imidlertid frandenrigske Steder ankomme større eller tungere Pakker da blive disse oplagte ved Beltestederne, indtil Transporten igien kan skee ved Postjagterne. Ligeledes blive og Penge Tønder og Penge=Posersemt Banco=Breve oplagte paa Nyeborg og Corsøer Fæstninger, saalænge der maatte være nogen Farlighed ved Transporten over Beltet, med mindre Vedkom nende udtrykkeligen forlanger at de under alle Omstændigheder skulle overføres med Jisbaadene. General Post amtet, den 26de Januarii 1795. Vacance, Byeskriverembedet i Christiansstad paa St. Croix, hvoraf svares foruden en aarlig Afgift af 1000 Rdlr. vestindisk Courant end videre en aarlig Pension af 1000 Rd. dansk Courant til den Afdødes Formand.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Barom. Therm. i Vinden. 19 Januarii. 28. 1. 5. 6 Kulde. D. 2 - - 28. 2. 4 a 6 3/4 - - O. N. O. 28 1. o. 8 - - Uvis. 24 - - 28 2 og 8 - -
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Avneris. Den 4de Januarii d. A. behagede det Gud, ved en sagte og salig Død at bortkalde min elskede Mand Joachim Ditlew Wephe, forhen Regimentsfeldskier i sit Alders 91 Aar, efter 61 Aars kierlig Ægteskab; dette for mig 87 Aars gamle Kone smertelige Dødsfald, vil jeg herved have bekiendtgjort for hans og mine fraværende Venner og Familie. Sahlie i Wangs Sogn paa Hedemarken i Aggershuus Stift d. 8 Jan 1795. Marthe Dorothea Weyhe, fød Lund.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Den 26de Januarii døde i mit Huus min Broderdatter - Christiana Albertina Ørsted, i sit Alders 12te Aar, efter 4 Ugers Sygdom; dette vilde jeg ikke undlade at bekiendtgiøre fraværende Slægt og Venner, frahedende mig al Condolences Bevidnelse. C. C. sal. Møllers født Ørsted. Jylig er udkommen fra Pressen: Krigsmagtens Nytte mid J i Freden, ulegnet Hans Kongelige Høihed Kronprindsen faaes tilkiøbs hos Boghandler Malling i Springgaden No. 3. for 6 s. Sammesteds faaes Bidrag til Dr. Fleischers Karatteristik, af J. A. Monrad, for 4 s.f Ugebladet Folkefienden ere nu 26 Nummere udkomne, hvormed andet Qvartal sluttes. No. 18 til 26 indeholder: Have vi Trykkefrihed i Dannemark, Tanker angaaende Skuepladsens Forbedring, om Brandkassen i Kiøbenhavn; et Par Ord om Rettens Pleie og Procuratorer paa Landet; om den monarkiske Regiering; Nøiere Udvikling af Tanker om den monarkiske Regiering; om Edens Brug, om Fædrenelandskierlighed, Af dette Blad udkommer ugentlig et Nummer, som bliver Subskribenterne tilbragt. Prisen er 24 sk. for hvert Qvartal. Subskriptionen, som bestandig gielder for en heel Aargang, modtages hos Boghandler A. Soldin i Myntergaden No. 57. af Hr. Staals Maanedsskrivt for Damer er 10de Hefte udkommen og indeholder: Viinstasken, en Jdyl af Bronner; Laabyrinthen, et Eventyr; Jrim og Amint; Pigernes Skaal af Hr. J. Ze litz; Den feilslagne Kierlighedserklæring; Menneskets Skabelse af Lasontaine; Phannel; Nyeaar. Af dette Maanedsskrivt udkommer maanedlig et Hefte, som koster 20 sk. paa Trykp. og 24 s. paa Skrivp. Subskriptionen, som bestandig gielder for en heel Aargang, modtages hos Forlæggeren Boghandler A. Soldin i Myntergaden No. 57.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
1. Nyeste Samling af Selskabssange, især for blandede Al Selskaber, af vore besandt og yndede Digtere, sexten Ark i Dundets-Format, med Musik at Hr. Kapelmester Schal og Schulz og et Titelblad stukken i Kobber. - En betydelig Deel af d. 100de Sange, som denne Samling indeholder, ere forhen aldeles utrykte. Prisen er 4 Mk. 8 s. for et indbunden, Exemplar paa Trykp. og 6 Mk. for et indbunden Exemp. paa Skrivp. i Marmor ind. 2 Anekdoter og Ludvig den sextende, forhen Konge i Frankerig, og hans Dronning Marie Antoinette, samt Efterretninger om Ministrene under hans Regiæring, 2 Hefter, heftede i blaat Omslag, 4 Mk. 4 s. 3 Roberspierre og Marat i illuminerede Kobbere, Stykket a 6 s. 4. Anekdater om den dræbte Kong Gustav den Tredie i Sverrig, Heftet 28 s. 5. Efterretning om Anstifterne af det svenske Kongemord, Heftet 8 s. 6. Campes Samling at Reis beskrivelser, 2 Dele indb. 11 Mk. 8 s. 7. Campes Sietelære, med 16 Kobbere, indb. 4 Mk. 8 s. 8. Cames Advarsel og Underviisning for unge Piger, Heftet 18 s. 9. Campes Advarsel og Underviisning for den mandlige Ungdom, Heftet 34 s. 10. Uforgribelig Veiledning til den nye Lærrebog, 3 Mk. 8 s. 11. Viisdomsbog for den christelige Landmand, indb. 2 Mk. 12 s. Sælges hos Hofboghandler S. Poulsen, Antoniistræde Nr. 324 og 325. Gen lille Voltaire. En Levnets=Beskrivelse for vort frietænkerske Aarhundrede, af Professor Schummel, har forladt Pressen og sælges for 1 Rdlr. 1 Mk., indbunden 1 Mk. mere, hos P. Linge paa Børsen Nr. 3.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Jet 7de, 8de, 9de og 10de Hefte af Topographisk Journal for Norge kan nu afhentes i Christiania hos Boghandler Diurendahl.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Sex nye engelske Dandse med tilhørende Stemmer, og Tourer, af Dandsemester Schall, sælges for 3 Mk. Exemplaret.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Tillige kan bekommes nogle af min første Samling, bestaaende af 12 engelske Dandse, for 4 Mk. Exempl. hos F. C. Groth, i lille Kongensgade No. 86. 2den Sahl. Jolv nye engelske Dandse med tilhørende Stemmer af P. ThrænL. og Tourene af Hof=Dandsemester Barck, selges for 1 Rdlr. Exemplaret ved Holmens Canal No. 7, i Stuen. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Kammer=Raad Hans Petri Beyer af Vores Kongel. Residentz, Stad Kiøbenhavn, hans for James Murphy, af Vort En land St. Thomas udi America, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle dem, som maatte have noget at fordre hos S. Milner & Murphy og Samuel Milner & Compagnie, samt hans egne og hans afdøde Associerede Samuel Milners particulaire Creditorer, saavel i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof=- og Stads=Ret, samt 3de Gange efter hinanden indført de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde i alle deres paa foranførste Eylande boende og sig opholdende, Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme og saadan er deres havende Krav, af hvad Navn nævnes kan, inden forskrevne Tids Forløb for bemelte James Murphy paa St. Thomas at anmelde og beviisliggjøre, dog skal meerbemelte James Murphy være pligtig til at lade denne Vores allernaadigste Bevilling forevise i Vore Bogholder=Contoigrer paa meerbemelte Eylande, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende imod Vore Fordringer og andre Rettigheder; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skad" at tage vare. Givet udi Vores Kongel. Residents=Stadi Kiøbenhavn, den 27de Decembr. 1794. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. James Murphy af St. Thomas, Bevilling udi Aviserne, at indkalde dem, der have noget at fordre hos S. Milner 6 Murphy og Sammel Milner & Compagnie, samt hans egne og afg. Samuel Miiners particulaire Creditorer. Allerundanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 5te Januarii 1795. Feilberg, Kongelig Fuldmægtig.