JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-01-05
Syrmien, den 27de November. At Anføreren for Fienderne i Servien har indgaaet, at holde inde med Fiendtligheder imod vore i Bannatet og Syr mien staaende Tropper, er vel nu almindelig bekiendt, men følgende fortiener dog endnu at føles til. Den fiendtlige Anfører kalder sig i en Skrivelse af 19de November fra Leyrøn. ved Belgrad til den commanderende General, Grev vonKinsky, Abby Pascha, Gouverneur af Rumelien og Serartier for de i Servien staaende Tropper. Han er en Pascha af 3de Hesterumper; under ham staaer Paschaen af Belgrad og andre Bassar af 2de Hesterumper. I hans Skrivelse siger han, at han vel ikke kunde egenmægtig indgaae nogen formelig Vaabenstilstand, da saadant allene stod i Storvizirens og Storherrins Magt; men at han indtil nærmere Ordre fra Storviziten var villig til at holde inde med alle Fiendtligheder, og havde til den Ende afsendt de fornødne Ordrer til Paschaen af Algrad, til Commandenen for de ved ene Berling. bemeldte Fæstning liggende Tropper, samt til alle under hans Commando staaende Paschaer.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
Venedig, den 5te December. Efter Sigende skulde vor store Flaade under Admiral Em komme tilbage og her tilbringe Vinteren, da derimod ContreAdmiral Condulmer skulde med sin Devision af Linieskibe, Fregatter og mindre Fartøier forblive Vinteren over i Levante, hvorhen Admiral Emo kun først i Foraaret skulde begive sig :men nu er det vist, at ogsaa den store Flaade skal forblive sammesteds Vinteren over, for at beskytte de Venetianske Undersaatteres Handel og Skibsfart. Maaskee det er og gjort, for i alle Tilfælder at være i Beredskab.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
Triest, den 6te December. Den her værende lille Russiske Flaade, bestaaende af 14 til Krydning bevæbnede Skibe under Commando af Major Lambro Calzioni, bliver paa nye udrustet og forstærket med 10 andre Skibe for atter at løbe ud. Major Lambro beholdes Commanden over samme og da hans Operationer i forrige Søetog have fundet høieste Bifald, saa siges der for vist, at han skal blive beæret med et Ordenskors, og at bemeldte lille Flaade skal i Fremtiden føres for den Russiske Keiserindes Regning.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
London, den 9de December. Fra Nyeyork meldes, at Capitain Read seilede i Junii. Maaned 1787 med Skibet Alliance fra Philladelphia til China, og kom allerede den 22de December samme Aar derhen. Men han har og taget en ganske anden Vei end den sædvanlige.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
Fra det gode Haabs Forbierg styrede han sin Cours ganske til S. O., seilede omkring alle Øerne i det Jndiske Hav og passerede den sydlige Spidse af Nyeholland. Da han her paa gik imod Norden til Canton, opdagede han, imellem den 4de og 7de Grads S. Brede og imellem den 156de og 162de Grads Længde, en Mængde Øer, hvis Beboers vare sorte og deres Haar lignede Uld. Under den 8de Grad fandt han andre Øer, hvis Jndvaanere vare brune og deres Haar langt og sort. Derne syntes frugtbare og veldyrkede. En af sammekaldte han Morris Øen og en anden Alliance. Ved hans Ankomst til China satte han alle der værende Europæiske Skibscapitainer i Forundring, da det var uhørt, at noget Skib var kommet derhen paa denne Aarets Tiid. Ved Kysterne af Nyeholland havde han idelige stærke Sydvestvinder, og megen Regn. Den 17de September dette Aar kom han igien lykkelig tilbage til Philladelphia.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
Af en Skrivelse fra Petersborg, den 9de Decbr. Under Anthoritet er her udkommen følgende mærkværdige Statsskrivt: Anmærkninger og historiske Oplysning ger over den Kongelige Svenske Erklæring, dat. Helsingforg den 21 Julii 1788, med 15 Bilager. Da samt me er for stort til at indrykkes i Deres Tidende, meddeles kun et og andet af samme : J den Kongelige Svenske Erklæring, heder det: "at Rusland har givet Kongen af Sverrig, siden Han besteeg Thronen, den billigste Aarsag til Misfornøielser, saasom et har ladet fortspille Jntriguer imod Kongens Person &c. Intet, heder det Side 5te i de historiske Oplysninger, er mere grundfalskt, end denne Beskyldning ; man opfordrer Kongen med al muelig Selvbevidsthed til at got giøre samme, endog med det ringeste Beviis. Have der vær ret Misfornøiede i Sverrig, som ikke med Ligegyldighed betragtede Regieringsformens Kuldkastelse, saa kunde man ikke tilskrive saadant Ruslands Jntriquer, som Erklæringen siger, men vel den Friheds Aand, der fra Oldtiden af bestælede den Svenske Nation og gjorde den oprørsk imod alle Undertrykkelser. Rusland opførte sig ved denne vigtige Forandring er allene ganske tilbageholdende og høist moderat, men Keiserinden var endog af den med Hendes egen Tænkemaade overeensstemmende Mening, at Slægtskab og en tilbørlig Erkiendtlighed hos det Kongelige Svenske Huus kunde alt fastere og fastere nytte Venskabs og et fredeligt NaboeskabsBaand, under hvilken Regieringsform det endog var. -J den Kongelige Svenske Erklæring heder det : "At Rusland, allerede har spillet disse Jntriguer mod den høistsalige Konges Person i hans sidste Leveaar. Hvorpaa svares i de historiske Oplysninger : "At Rusland, i Steden for at fortiene disse nye Bebreidelser, heller har ræddet den afdøde Konge, som bestemt Thronfølger, ud af en meget betænkelig Forfatning; thi da de oprørske Dalekarle paa den Tiid bestormede endog Hovedstaden, for at kuldkaste Thronfølgen, som vedden Abolske Fred var bleven fastsat, men mishagede dem, og hele Sverrig syntes truet af et farligt Uveir, saa ilede Rusland med et anseeligt Troppecorps under General Keiths Anførsel sine Naboer til Hielp, hvilket dog den nu varende Konge med beraad Hu har fundet for godt, at gaae stiltiende, forbi. - J den Kongelige Svenske Erklæring heder det Denne Tidspunkt (den første Tyrkekrig, den af Straten røveren Pugatschef anrettede Pest og Bederstyggelighed) fulgte snart paa hiin, i hvilken Hun (Keiserinden syntes kunat være beskiæftiget med at sætte den Svenske Throne ten rystende Bevægelse. Dette er let, bliver herpaa svaret i de historiske Oplysninger, at nedskrive, men meget vanskeligt at bevise, eftersom Rusland, og i Særdeleshed Keiserinde, endnu aldrig har været beskieftiget med at giøre den Sven Throne vaklende. Man erindre sig, at Rusland, Følge den 7de Artikel i den Nyestædske Fred, havde garanden, Regieringsformen og vist ikke satte den paa svage Fødde.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
Vien, den 18de December. endelig er den 3 Maaneders Vaabenstilstand, som de Kei kommanderende Generaler med allerhøieste Bevilling. have sluttet i Hovedqvarteret i Semlin med Gouverneuren af Rumelien og Seraskiern for de i Servien staaende Tropper, bleven anmeldt i vore Tidender.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
Fridericia, den 30te December. Det haver ikke manglet paa, at jo S. T. Hr. Kammerherre, og Stiftbefalingsmand Urne over Riber Stift, ved høire. spective Skrivelse til Magistraten i Fridericia, i den Tiid man ventede Hs. Kongel. Høihed Kronprindsens Ankomst fra Norge over Fladstrand til Lands hertil og igjennem Fridericia til Kiøbenhavn; haver ammeret og opmuntret bemeldte Magistrat, saavelsom denne Stads øvrige Jndvaanere, at imodtage Hs. Kongel. Høihed med alle muelige Høitideligheder ; ligesom et heller, at jo alle og enhver, efter deres allerunderdanigste Pligt og Skyldighed, her vare beredte og villige til at efterkomme samme, deels med Borgerskabets Paradering, deels ved et ridende Corps Oprettelse, som til den Ende. havde boet sig i de fornøne Manøvres og anskaffet sig en nye caal og smuk Mondering, deels og ved baade Byens almindelige saa og en særdeles Jllumination paa Raadstuen, med flere Foranstaltninger, som havde skeet og foregaaet, i Fald Staden havde havt, som man hiertelig ønskede, den Lykke af Hs. Kongel. Høiheds dyrebare Nærværelse her.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
Kiøbenhavn, den 5te Januarii. Den 10de October 1788 er Studiosus Andreas Hojem beskikket at være residerende Capellan til Byens Præstegield i Tronhiem. Stift. Den 24de ejusdem er Studiosus Gymtelberg Abel confirmeret at være residerende Capellan for Dronninglunds Menighed i Aalborg Stift; Capellan Hr. Janus Claudius Schelven beskikket at være Sognepræst til Mandals Præstegield i Christiansands Stift. Den 31te October er Capellan Hr. Jens Koch beskikket at være Missionarius ordinatus for Marangers Finne og Ost=Finmark. Den, 7de Nov er Studiosus Johannes Jrgens confirmeret at være Capellan pro Persona til Invigens Præstegield i Bergens Stift. Den 14de November er Tugthuuspræst Hr. Henrich, Christian Zarthmann beskikket at være Sognepræst for Assens og Faarup Menigheder i Aarhuus Stift; Studiosus Andreas Peter Kroser ligesaa for Branderup Menighed i Riber Stift. Den 21de ejusdem er Studiosus Mauriz Ullits beskikket at være residerende Capellan i Friderichstad. Den 12te December er Jens Windfeldt Biærum forundt Bevilling af være Procurator i Sielland og Norge. At Vedkommende skulde forsømme, at anbringe de Midler, der kunde forebygge Vandstæder og Poster at tilfryse, har jeg ikke kundet forestille mig, dog erfares det at være skeet : og da det er for enhver i Særdeleshed, som for Staden i Almindelighed, høist nødvendig, at være forsynet med Vand, vorder det herved paalagt saavel de Huses Eiere, der have Vand stæder, som og Vedkommende, der med de publiqve Pomper- og Haner have Opsigten, at de uopholdelig søge, at faae de af samme, som ere tilfrosne, oprøede, og de, som endnu ikke have denne Skjebne, tilligemed hine, saaledes forsynede, at man saa meget som mueligt kan være betrygget for, at de ikke herefter skal frøse, ifald Vinterens Strænghed skulde vedblive. Tages heri Forsømmelse, og samme enten ved Klage, Aa givelse eller Jndvisition opdages, vil den Skyldige see sig udsadt for arbittra Straf. Hvilket til enhvers behagelige Efterretning herved giøres bekiendt. Politiekammeret i Kiøbenhavn, den 5te Januarii 1789.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
Deres Kongel. Majestæts General=Audsteur og Politiemester, Joh. Th. Flindt, Barom. Therm. Vinden. 29 Decembr. 28. 5. 3. 14 Kulde. N. 28. 2. A. 110 - - Uvis.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
1 Januarii. 27. 11. 8. 131 - Død.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
Hamborg den 27de Dec. Hs. Excellence Geheimeraad og Oberpræsident samt Ridder af Dannebroge og Ordenen de Union paraite, Hr. Sigismund Wilhelm von Gahler, i sit 84de Aar. Avirskan.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
Professor Badens Latinske Lexicon i 3 Dele, er at faae ha ham selv i Badstuestrædet Nr. 96 for 4 Rdlr. Paa 1 Exemplarer gives 1 i Kiøbet, 3 paa 20 og 8 paa 50. det De som endnu ikke have modtaget den 3die Deel, vilde behage at lade samme afhente til November Maaneds Udgang, da efter denne Tids Forløb ingen enkelt Deel overlades. Fra Pressen er nu udkommet, Stierne Cathechisnus, for almindelig Mand af P. Søeborg, med en Fortal af Hr. Justitsraad Bugge og tilhørende 7 Kobbertavler, som sælges for 2 Mk. 8 s. hos Pelt paa Børsen, Hegelund, Færgestrædet, Buck paa Nørregade, og hos Forlægger Sønnichsen i Adelgaden No. 308. J denne Bog forklan, med Tydelighed og Orden Himlens Phænomene, Planeterne Gang og Bevægelse, saavidt samme lade sig forklare ved de naturlige og medfødte Mathematik. i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Dertug, berg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Birkedommer be udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Olden der Gronlund af Vor Kiøbstæd Ringkiøbing, udi Vort Land. Varde for de testamentariske Arvinger i afg. Kiøbmand Nørre Jylland, som Curator bondrum og befuldmægtige. underdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigsa Jens Widersoes Stervboe sammesteds, hans herom aller have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: efter udi samme Boe, maae ved Proclaman pæna præclutat Magistraten i bemelte Ringkiøbing, som Stifte Forval& perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de KiøAltonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde anbenhavnske Berlingske Aviser, den Wiborger Gamler og den. Jens Medersoes Stervboe, dermed at fremkomme, og saadem, som formene na at have noget at fordre bemelte afg. melde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Avi dant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at an Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigeserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdangst haver at rette og for Skade, at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg ud"Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 28de November 1788. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard Schow. Colbiørnsen. Birkedommer Peder Grønlund af Ringkiøbing, som Curator, bondrum og befuldmægtiget Værge for de testamentariske Arvinger udi afg. Kiøbmand Jens Wedersøes Stervboe, sammesteds, Bevilling at Magistraten i bemelte Ringkiøbing maae ved Proclama i Aviserne indkalde fornævnte Afdødes Creditorer m.v.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
J allerunderdanigst Følge heraf, indkaldes herved bemelte afg. dens Vedersøes Creditorer, at møde inden den i allerhøyst bemelte allernaadigste Bevilling foreskrevne Tid, deres Ret at iagttage. Ringkiøbing, den 5te December 1788. Montagne. N. Hviid. Hans Koefoed, Kongel. Majests, Etats=Raad og LandsDommer udi den og Langeland, Lauris Martin Bendz, Kongel. Majests Landsdommer udi Fyen og Langeland, samt Byefoged i Odense, giøre vitterligt, at det allernaadigst har behaget Hans Kongel. Majest under 12te December d. A. at befaleds, efter de af Biskoppen over Fyens Stift, Doctor Theologie, Hr. Tønne Blach opgivende Mangler ved de publiqve Midler i Stiftet, som Commissarier at undersøge, opgiøre og paakiende hvor meget Stiftelserne, enhver særskildt, virkeligen kan tilkomme af Capital og Renter; ligesom og hvorvidt, nemlig, om med eller uden Regrefs, samt af hvilke Vedkommende, være sig Directeur, Jnspecteur eller Regnskabsfører, Skiftelsens befundne Manget skadeslog bor ernattes; med hvilken særskildte Undersøgning og Paakiendelse afbendt skal fortfares hver 8de Ramues Stervboeskal afgives General=Paastand for samtlige be Dan; hvorefter til Skifte=Commissariernet af Biskende Jacob, er tilfunden at svare af Capital og Renter, til forventende For manglede Stiftelsers opgiorte Fordring, saavidt denne Stervboe, lods udlæg, og, naar denne Summa at bemelte Stervboe til os er ud og afleveret efter Stervboens Tilstand, skal det videre paa kendes, om enten samtlige Stiftelser uden Forskiæl bør i den fra Biskoppens Stervboe indkommende Summa lige concurrere pro grata, eller om visse af Stiftelserne, hvilke ikke have andre Directeurer at søge skadesløs Erstatning hos, bør frem for de øvrige tilkiendes Forlods skadesløs Betaling, samt endeligen, hvormeget hver vedkommende Directeur, Jnspecteur, eller Reanskabsfører, har under Lovens Tvang, imod indbyrdes Regress, at tilskyde til den fra Biskop Ramus's Stervboe utilstrækkelige til hvilken Ende Hans Kongel. Majestæt tillige allernaadigst har Betaling, for at holde Stiftelserne i alle Maader skadesløse, befalet og, ved offentlig Jndkaldelse, saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Adresse=Contoirets Efterretninger, som det Odense udkommende Jversens og Sudelins Efterretninger, sub pæna præclusi & perpetui ulentii, at indkalde, med Varsel efter Loven, alle dem og deres Arvinger, i hvis Betienings Tid Ansvar for de manglende Stiftelser kan formodes, til at møde for Commissionen hine erceptione for, for der at anmelde og lagttage det Fornødne, samt modtage Dom.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
J Følge heraf har Biskop Doctor Theologie Hr. Tønnes, Bloch for os opgivet befundne Urigtigheder og Mangler ved efterskrevne Stiftelser : No. 1) Schaarup Hospital. 2 Hesselager Hospital. 3) Weslinge Hospital. 4) Det Trolliske Skole Depositum. 5) Londons Danske Kirkes Stifts Comtingent. 6) Helsingøers Hospitals og Skoles Stifts Contingent. 7) Børne Penge paa Bispestoelens Hartkorn. 3) Refninge Hospital. 9) Det bortsolgte Fauerschou Jordegodses Capital. - 10) Den bortsolgte Heden Bondegaards Capital. - 11) Gudbierg=Sogns Fattige. 12) Renten af Rudkiøbings Fattiges Capital. 13) Odense St. Hans Kirke. -14) Odense Frue Kirke. 15) Odense Hospital. 16) Odense Skoles Communitet. 17) Søndersøe Hospital. -18 Odense Gomasium. 19) Den Fyenske Geistlige Enke=Casse. 20) De 3de Danske Catechetiske Skoler i Odense. - 1) sørgen Friises Legatum - 22) Odense Skoles Oplags=Casse. -23) Bierge Herreds Fattige. -24) Det Jessenske Legatum. 25) Berrisgaards Fattige. -26) Mariboe Danske Skole. -271 Saxkiøbings Kirke. Thi bliver altsaa i Medhold af foranmelte til os ergangne Kongelig allernaadigste Befaling, og den af Hr. Biskop Doctor Blod, os overleverede Fortegnelse herved indkaldede med lovlig 14 Dag ges og 6 Ugers Varsel sub pæna præclut Sperpetuinent, 1. Suftbefalingsmanden over sven og Langeland, Hr. Geheide Conferentsraad Henrich Bille Brave, for saandt angaaer af foranførte Stiftelser No. 89, 10, 31, 12, 13 14, 15, 16 og 17, saa og som Skifte=Forvalter efter afg. Hospitals og Communitets Forstander Henrich Holmer, forsaandt bemelte Stervboe maatte vedkomme Stiftelserne No. a. og 1.2. Odense Stiftsprovst og St. Knuds Sognepræst, Doctor og Professor Theologi Hr. Lorend Aacher, for saavidt angaaer at foranførte Stiftelser No. 15, 16, 20, 21 og 22. 3 Sogneprænen til Frue Kirken Odense, Hr. Christian Seide. lin, for saavidt angaaer af foranørte Stutelser No. 14, re, 16 og 20. a. Sognepræsten til St. Hans Kirke i Odense, Hr. Henrich Mi hael Achen, for saavidt angaaer af Stiftelserne No. 13, 15,6 og 20. De 3de residerende Capellaner i Odense, Hr. Christian, Gryner, Hr. Tobias Christian Wirth, og Hr. Lars Christian Dan, for saavidt angaaer Stiftelsen Nr. 20.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
Endelig bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning, at Commissionen, foruden de forhen bestemte Dage fortsættes ugentlig ugtbrudt hver Torsdag paa anmeldte TiddeSted. Dets til Bekræftelse under vores Haand og Segl Odense, den 27de December 1788. H. Forfoed. 2 M. Bendz. (L. S.)(L. S.)
Berlingske Tidende, 1789-01-05
NB. En Eiendoms Gaard, skyldende af omtrent 9 Tønder, Aartkorn med Skov af S. Bog, Ask, Hessel og videre ser, Stuehusets Jndretninger er beqvemme for en liden skikkelig. den kiønnene Egn i Nørre Jolland, og som har gode Bygning, i Skoven er indbereden i samt foreslaglige Kjøkken og Frugt Familie ; smukke og nyttige Jndvegninger ved Gaarden hveruder vil vil ande Eiendomme sit Slaget ønskelig. handerborg, som og derom kan satte Kiøbe, med forhavende.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
Gaver. Anviler Herredsfoged andreas Kier i Odemølle vedMarhuus Stift, er en gammel Aræle Enke Madame Sabet, I et Levehuus i sing Sogn af Bye, i Woer Herred, ter næstattigte, og hendes efterladte ringe Boe strax taget un Marie Gerlach fød Elmer ved Døden afgaaer den 12te Novemder lovbetalet Behandling. Men da samme nende vi strække til Begravelsens, den resterende Haugeies, og anden angiven, maamelds Betalm, saa bekiendtgiøres dette til de fraværen. de og tildeel ubekiendte Arvingers Efterretning herved 3de gan lige i de Berlingske Tidender, om de ved den til næstkommende 4de give Møde, eller forinden tilskrive mig undertegnede. Wæde Februarii 1780 fansatte Skiftesamling maatte agte det værdt af Præstegaard pr. Horsens, den 19de Drebr. 1783. Schmidt. udi Havnen ved Etræeskiøbing paa Broe, er at faae tilKiøbs for billig Priis, en Galiase, som fører 16 Danna indske, bede Læster Rug, beqvem over Østers og Nordigen; hvilken, Aaret 1785 at nye baade over og under ved Dronnis paa Thorsing, af den der boende berømte Skibs=Tømmermester Lauret god Stand, saaledes, at den ved første aabne Vand udi seylbaHansen er fortømret; samme Galiale er siden den Tid holdt Stand kan imodtages; den er med alle Ting got udbalet; iblant andet følger med samme en i Cabotten værende Kakkelovn, 2 Metal og en Jern Kanon; Fartøvet i sig selv haver en meget god Skabning, er en ret god Seyler, meget beqvem og magelig sterk Søegang, hager got die og forsaaer ikke at vende eller gaa over Stav i haul Søe for Undersel. Liebhabere til samme ville behage desangaaende, at melde dem hos Assessor Gottlod bemelte Sroeskiøbing, hvor Fartøyer i sig selv saavelsom Jnventarium kan blive foreviist til nøyere Eftersyn, og om Priser, accorderes. Hos Skipper Hans Nielsen Dreyde i Ærøeskiøbing er af bekomme tilkiøbs for billig Priis, en Galiase drægtig 24 Commerre Læster, 7 Aar gammel og god complet Brug og Seilbar Stand, med staaende og løbende Redskab, gode Ankere og Touge, 2de Stuseil at Hollands og Russisk Dug, kan føre 8500 Tønder svært Korn, som Liebhaverne ved at tage det i Øyesyn nærmere kan erfare og derefter accordere. Sr. Job Rahr, forhen Klokker, Nachschou, døde i ugise Stand den 21de d. M. udi Rachiov Præstegaard, hvor han siden, Foraaret 1786 til sin Dødsdag har have sit Ophold, som en venneløst trængende Almisse=Lem. Omendskiøndt han altsaa ikke har efterladt sig noget, endalke til sin Begravelses Omkostninger, har Skifte=Retten dog agtet sig forbunden til at bekiendtgiøre dette Dødsfald 3de Gange de Berlingske Tidender. Ror boe, den 30te December 1788. Trenberg. Skipper Anders Andersen i Nysted i Lolland haverpaa fin Hiemreise fra Kiøbenhavn, sidst i November Maaned imellem Stevns og Dragøe, bierget et Skibs Anker med adskillige Mær ter, hvorved var en Stum Toug paa cir a 2 Alen, og et Bøye, Rreb citaa 15 Favne, samt en beslaaen Tøndehøye, om nogen rette Eiere samme tilhører, vilde de melde sig i Følge Loven hos Skipperen.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
Den udi Slagelsenge opbygte grundmurede Gaard med Bindingsværks Udhuse, som til Michelsdag 1787 blev færdig til Beboelse og beqvem samt smuk indrettet for et Herskab, saa og siden den Tid været beboet af S. T. Hr. Kammerherre og Amtmand Scheel, bliver nu til Paaske enten til Kiøbs eller Leie, det dermed for Liebhaverne tilkiendegives : Gaarden ligger midt i Byen fra alle Porte paa det smukkeste og beleiligste Sted paa Bredgade og Hiørnet af Slottensgade, tet ved Torvet, har er anseelig stort og smukt Gaardsrum, saa og en stor Frugt= og LystHauge med Fiskevark udt; hvorved i Baghuset en smuk HaugeStue med 2 smaae Cabinetter til Gaard og Hauge, bag Haugen, er et Græs Vænge, som paa Stald rigelig kan fødde 2 Heste eller stoer hele Sommeren, hvorom nærmere Efterretning kan erholdes enten hos Junitsraad Dan i Kiøbenhavn eller Provst Tom i Slagelse.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
Sidstleden 5te December er uden saa meget at efterlade som strakte til Begravelsen, forrige Brøgger Søren Nyegaard minBroder, død hos mig Andreas Nyegaard, Skoleholder i Klæde run under Thurebye Sogn, Anneret til Daldne.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
Da det den 130 December nost over lingkarl Henrik Hansen, som tiente sin Broder Gaardmand Frands Hansen i Ol strue Sogn og Bye under Holmegaards God, var holdet et lovligt Forhør, hvorved adskillige paa nogen Tid den i Byen begaaede Tyverier ere ham overbeviste og af ham selv i alt tilstaae, der blev han overleveret Mændene i Byen til Ansvar og Bevogt, ning, indtil næge Dags Morgen, han da kunne bleven i Menved Byes publique Arresthuus indsat; men samme Nat har havformeddeelt disses Uforsigtighed funden Leilighed at undvig. Bemelte Henrik Hansen er 27 Aar gl., liden af Væxt, og klein af Lemmer, har blaae Øyne og guulbrunt Haar, samt skuler noget. Ved Undvigelsen var han iklædt en stribet Undertrøie, en rød Vadmels dito, og en hvid dito Overtrøie med Blyeknapper, et var nye gule Skindbuxer, et var hvide uldne Strømper, og et var nye Støvler paa Benene, samt en blaae Cabussepaa Hovedet. Thi anmodes tienstligst de, som denne Person, maatte forekomme, at anholde ham, og melde saadant til mig Ungertegnede, da der til hans Afhentelse skal blive gjort fornøden Anstalt, og de paa hans Oprindelse forvoldte Omkostning ger erlagte. Holmegaard ved Nestved, den 19de December, J. H. Saabye, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1789-01-05
En Gaard i Roeskilde, bestaaende af 11 Fag Huus til Gaden, 7 Fag Sidehuus og 15 Fag Udhuse med tilliggende Gaards og Hauge=Rum, samt 2de Lodder Jord i Byens Marker, en tilkiøbs. Gaarden er i sin Indretning beqvem Boepæl for en skikkelig Familie. De Lysthavende ville saavel om Gaardens Anviisning, som om Kiøbet henvende sig til Controlleur Retersen, i Roeskilde.