Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-26
Udenlandske Efterretninger. Efterat den engelske Regjering i lang Tid havde taalt O'Connells Agitationer i Jrland, uden at træffe nogen virksom Foranstaltning derimod, har den nu paa eengang begyndt at gaae handlende tilværk. Jkke alene er den sidste Repealforsamling bleven forbudt, men der er tillige udstedt Arrestbefaling imod O'Connell m. fl., der ere anklagede for Sammensværgelse og andre Forbryde ser. Denne Arrestbefaling lyder saaledes: Eftersom be af de i Staden Dublin, Esquire, edeligen er bleven anklaget for mig, den velbaarne Charles Burton, en af Hs. Majestæts Dommere, ved Queens Bench Retten i Jrland, for ulovligen og oprørerisk at have sammensvoret sig med visse andre Personer og ulovligen og oprørerisk at vække Misfornøielse og Utilfredshed hos Hs. Majestæts Undersaatter og ophidse Hs. Majestæts Undersaatter til Had og Foragt mod den i Riget lovlig bestaaende Regjering og Constitution og til ulovlig og oprørerisk Modstand og Opsætsighed mod bemeldte Regjering og Constitution, og om at forlokke og formaae forskjellige store Antal af Personer til at forsamle sig og komme sammen i det Øiemed ved Afskrækkelse og Opstilling af physisk Magt at bevirke, at der foretages Forandringer i Rigets lovgyldige Constitution, og om at vække Skinsyge og Had mellem de forskjellige Klasser af Hs. Majestæts Undersaatter, og om at vække Utilfredshed og Misfornøielse imellem og forføre fra deres Troskabspligt forskjellige af Hs. Majestæts Undersaatter, iblandt Andre Hs. Majestæts Undersaatter, der tjene i Hæren og Flaaden, og om at forstyrre og forfordele forskjellige af Hs. Majestæts Undersaatter i den fredelige Nydelse af deres Rettigheder og Eiendomme, og om at bringe Landets lovlige Domstole i Foragt, og om at formindske Hs. Majestæts Undersaatters Tillid til disse, og om at tilegne sig og usurpere Kronens Prærogativ til at oprette Domstole til Lovenes Haandhævelse, og om at fremme bemeldte forskjellige Øiemed ved forskjellige oprørske Taler og oprørske Skrivter, og ligeledes ved blandt dem selv indbyrdes at bidrage og ved at anholde om og modtage saavel fra forskjellige Dele af det forenede Kongerige, som fra fren mede Lande forskjellige store Summer for at fremme og iværksætte deslige Øiemed og ligeledes for paa forskjellig Dage og Tider at være paa en ulovlig og oprøre risk Maade kommen sammen med forskjellige andre ildesindede Personer i visse oprøreriske og ulovlige Hensigter, og ligeledes eftersom han paa en oprørerisk Maade har udgivet forskjellige ondskabsfulde og oprøreriske Skamskrivter og og angaaende Rigets lovgyldige Regjering og Constitution, og af alle andre lignende, Grunde som ville blive anførte af Hs. Maj. Generalfiskal mod bemeldte – saa beordres De herved Alle som Een til at gribe og føre bemeldte og Person for mig eller en af de andre Dommere ved bemeldte Queens Bench Ret, paa det at han kan svare paa bemeldte Anklage og fremdeles blive behandlet overeensstemmende med Lovgivningen." O'Connell har i Anledning heraf under 14de d. M. udstedt følgende Opfordring til sine Landsmænd, Kjære, Landsmænd, Jeg underretter Eder om, hvad J ogsaa vil høre af Andre, at jeg i Dag har stillet Borgen for at ville forsvare mig imod Anklagen for Conspiration og andre Misgierninger. Jeg lader denne Bekjendtgjørelse udgaae, for at besværge Folket, Alle og Enhver, at iagttage den strængeste og fuldkomneste Rolighed. Ethvert foretagende imod den offentlige Rolighed vilde medføre de værste Følger, den vilde i Sandhed være forbryderisk. Følg derfor, elskede Landsmænd, mit Raad. Lader Eder ikke forføre af Nogen til at bryde Freden, at handle ulovligt, eller at gjøre Eder skyldig i nogen Tumult eller Forstyrrelse. Den ringeste Forbrydelse imod Orden eller den offentlige Fred, maa ruinere vor skjønne og ellers triumpherende Sag. Dersom J under denne Crisis vil følge mit Raad, og handle taalmodigen, roligen og lovligen, som jeg bønfalder Eder om, troer jeg at kunne give Eder mit Ord for, at Tiden ikke er langt borte, da vor høitærede Souverain vil aabne det irske Parlament i Collegegreen. Ethvert Forsøg af vore Fiender, at hindre Repealens Fremgang, har hidtil havt en aldeles modsat Virkning. Dette Forsøg vil have det samme Udfald, naar det ikke bliver fremmet ved urigtig Opførsel fra Folkets Side. Værer derfor rolige, og vi ville blive de Seirende. Daniel O'Connell. - Hvad der senere vil tildrage sig maa man med spændt Forventning see imøde. Det er ikke saa ganske let at indsee hvad der egentlig har bevæget den engelske Regjering til saa pludselig at tilkaste Agitatoren Kamphandsken, og endnu mindre kan det forudsiges, hvad disse Begivenheder nu ville føre til. Regjeringen vil i ethvert Tilfælde have en Modstander for sig, der har et heelt opirret og kampfærdigt Folk ved sin Side, et Folk, der er vant til blindt hen at følge hans Villie, og den maa være belavet paa at udholde en langvarig Kamp, hvortil de materielle Hjælpemidler vel ikke mangle. J Aaret 1840 havde Regjeringen kun 14,965 Mand Militair i Jrland, nu staae 30,200 Mand, hvoriblandt 9,000 Politibetjente, til dens Tjeneste. Men hvad vil selv dette Antal sige imod et talrigt, krigersk, enigt og ved lang Undertrykkelse opirret Folk, der har en O'Connell til Anfører. Amerikansk Maade at duellere paa. I Amerika, hvor Duelraseriet er langt mere almindeligt end i Tydskland og andre europæiske Stater, har man opfundet en Maade at duellere paa, der maa kaldes reent forrykt. Man duellerer nemlig der i Nattens Mørke; man indespærrer Duellanterne i et mørkt Værelse, hvor selv den mindste Lysstraale ikke er istand til at trænge ind, og overlader det nu til de to Modstandere at kæmpe mod hinanden i Mørke og med hvilketsomhelst Vaaben. Vi skulle her meddele en Skildring af en saadan Duel, saaledes som den Overlevende har givet den: "Da vi vare alene i Mørket – fortæller han stod jeg et Par Minutter stille, som om jeg var blændet; derpaa sneg jeg mig saa sagte som mulig til en anden Deel af Værelset, for, ved at staae stille og lytte efter hvor min Modstander befandt sig, at blive istand til at skyde paa ham. Da jeg stod stille, var jeg ganske nær ved ham, thi jeg hørte hans Aande, og forføiede mig derfor hurtig igjen bort, men frygtede hvert Øieblik at støde sammen med ham. Men denne gjensidige Frem- og Tilbagesnigen maa vel en halv Time være forløbet. Jeg stod endelig stille med den faste Beslutning ikke at røre mig førend min Modstander nærmede sig mig eller paa anden Maade gav tilkjende hvor han var. Vi vidste aldeles ikke meere af hinanden, da det pludselig forekom, mig som om jeg ligeover for mig i Mulmet saae et Par Øine funkle. Jeg skød øieblikkelig og foer ind paa ham; han skød ligeledes, men feilede. Vi stode nu tæt ved hinanden, kastede de afskudte Pistoler bort og grebe til Knivene. Min Modstander søgte at gribe mig, men jeg undveeg ham, og han skjød nu igjen og med mere Virkning. Vi stode atter tæt ved hinanden og jeg gik løs paa ham med Kniven. Vi kæmpede længe førend vi paany kom bort fra hinanden. Jeg følte at mine Kræfter toge af og skjød min anden Pistol af paa min Modstander, som jeg troede at have opdaget. Han styrtede og jeg traadte rask hen til ham. Han værgede sig vel endnu, men snart sank han ganske sammen og laae rolig. Enhver af os havde vel modtaget over tyve Saar." Slige barbariske Kampe skulle for Tiden ikke være sjeldne i Amerika. Haveelskere gjøres opmærksomme paa en ny Melon, som for første Gang iaar er bleven dyrket i England. Kjærnerne ere hidbragte fra Afghanistan af Englændere, som have gjort Feldttoget med sammesteds, og disse Meloner, der baade ere meget store, saftige og søde, siges at overgaae Alt, hvad man hidtil har kjendt af det Slags. Sir Alerander Burnes havde allerede i Beretningen. om sin Reise i Kabul a. erklæret de der voxende Meloner for den skjønneste Frugt, som han har forefunden i Orienten.