JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-08-31
Fredagen den 7de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver i Gaarden No. 243 paa Hiørnet af Nørregade og Gaden ved Frue Kirke, ved Auction bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber og Jerntøi, Porcellain, Glas, Meubler og Trævare, Linned, Gang og Sengeklæder med videre, forhen værende Kammerfrue hos Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Louise, afgangne Frue Dorothea Sophia Nissens, Premier=Lieutenant Jsaac Nissens Enkes Stervboe tilhørende, imod Betaling naar forlanges til Copiist Hansen, boende i Compagniestræde No. 62 øverste Sal. hvor saavelsom paa Auctionsstedet Catalogi ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1804-08-31
Jorsdagen den 13de September førstkommende, om Formid 2 dagen Kl. 10, bliver omtrent 14 Skippund fiint Kobber bortsolgt ved offentlig Auction i Braabye ved Gisselfeldt Kloster udi Nye Sorøe Amt; Opraabningen skeer først i smaa Qvantiteter og derefter det Heie. Gisselfeldt Kloster, den 25de August 1804. J. H. Neergaard.
Berlingske Tidende, 1804-08-31
Fredagen den 7de September førstkommende Kl. imellem 2 og 4 om Eftermiddagen, lader Eieren ved Auction 3die og sidste Gang opraabe, og om nogenlunde antagelig Bud skeer absolute og uden flere Auctioners Holdelse, til Høistbydende bortsælge, Gaarden No. 96 paa Hjørnet af Sværtegaden og Pilestrædet, hvilken bestaaer til Sværtegaden af 7 Fag, Qvist over de 3 Fag, og til Pilestrædet af 6 Fag med Kielder, under, 2 Etager med gebrokken Tag, Grundmuur til Gade og Gaard med en Port til Jndkiørsel. Kielderen til Gaden er indrettet til Urtebod med en Disk, Reoler og et Skab, derved Kammer og Stue, Kiøkken med Skorsteen, alt til Beboelse; nok en Vaaningskielder til Sværtegaden med Vadskerkiedel og en indmuret Kobberkiedel, saa og en Kielder i Porten. Loftet er i 3 Aldelinger med opstaaende Vinde. J Gaarden et Bindingsværks Baghuus 7 Fag, 2 Etager høi med gebrokken Tag, i første Etage er Vognskuur og 2den Etage til Beboelse. Loftet i 4 Afdelinger og Loftet derover i et. J. Baggaarden et Baghuus paa 10 Fag, Muur- og Bindingsværk, en Etage høi og Heeltag med Qvist over et Fag, i samme er Vognremisse og Stalderum til 21 Heste og en giennemgaaende Gang til Haugen bag ved. Loftet oven over er i 2 Afdelinger med fast Loft paa Hanebielken 5 Fag. Et Skuur af Tømmer og Bræder, teglhængt paa 5 Fag i 3 Afdelinger og deri 2 Locummer, Loftet derover er i 2 Afdelinger, et dito i Forgaarden i 2 Afdelinger. Haugen bag ved er omtrent 21 Al. lang og 20 Al. bred, indhegnet med 8 Fag Plankeværk, og deri et levende Lysthuus med Bord og Bænke, 3 Frugttræer, 5 Linne dito, Seriner og endeel Blomster og Svibler. Overalt i Værelserne er 5 Stkr. to Etages, 11 en Etages Kakkelovne, samt en Bielægger dito. 2 Gaardsrumme broelagt og en Portion fersk Pompevand med Opstander og Jern Pomperedskab, samt behørig Brandredskab. Gaarden, hvortil er jordfrie Grund og Eiendom, er assureret i Brandkassen for 11000 Rdlr. Huusleien er aarlig henved 800 Rdlr. foruden Eierens egne Værelser og Boelig, rummelige for 2 Billarder og andre Beqvemmeligheder. Conditionerne som ere gode, erfares hos Fuldmægtig Bondrup i Bagergaarden Nr. 10 i Klareboderne og ved Auctionen, der holdes i den Sælgendes Gaard.
Berlingske Tidende, 1804-08-31
Fredagen den 7 September førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3, bliver ved Auction anden Gang opraabt for til Høistbydende at bortsælges, afg. Skrædermester Michael Gustav Hildermann og forhen bortdøde Hustrue Christiane, fød Weeg, deres fælleds Stervboes Huus No. 86 i lille Kongensgade i Østerqvarteer, med Muur og nagelfaste Tilhørigheder, Husets Beskaffenhed sees af de trykte Placater og Conditionerne erfares ved Auctionen, der holdes i det sælgende Huus, samt forinden hos Fuldmægtig Bondrop i Bagergaarden No. 10 i Klareboderne.
Berlingske Tidende, 1804-08-31
29. Til Karkeffelavlens Befordring i Island udsætter Selskabet for Folk af alle Stænder følgende Belvninger, nemlig: a. Den, som i Island selv enten ved virksom Anviisning, ved paa Island avlede Kartoflers Uddeeling. til Sæd, eller Kartoflers Frembringelse af Frøe der i Landet, eller paa nogen anden Maade, kraftigst befordrer Kartoffelavlen der i Landet, belønnes med Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr., ligesom de trende, som dernæst frem for andre udmærke sig, nyde hver især Selskabets anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. til Belønning. Premierne udsættes for Fraliggenhedens og Stilladsens Skyld for de trende Aar 1805, 1806 og 1807, da de, som for ethvert af disse Aar ville vente at nyde de udsatte Premier, maae æske dem inden ethvert paafølgende Aars Udgang. Fornødne og tilforladelige Attester maae tydeligen bevidne forbemeldte nyttige Handlingers Vished og gode Virkning. b. Lige Premier udsættes paa samme Maade for dem, som meest befordre denne Avl i Finmarken og Nordlandene. 30 Ligesom Selskaber har fundet det nyttiet, at udsætte Premier for dem, som befordre Kartoffelavlen paa Island, samt i Finmarken og Nordlandene, saa vil det og, til Opmuntring for dem, som selv lægge Vind paa denne Avl, udsæt efølgende Premier i 2de paa hinanden følgende Aar. a. For den Bonde i Island, som i Aaret 1804 avler den største Mængde af bedste og meelrigeste Pateter, eller Kartofler, ei mindre end 10 Tdr., 15 Rdlr. For ei mindre end 8 Tønder, 10 Rdlr. b. Lige Premier udsættes for Færgerne for samme Mængder. Premierne maae æskes inden December Maaned 1805 og 6, og Aplen med troeværdige Vidnesbyrd, blaat hvilke man især ønsker Laugmandens, Landfogdens eller Præsternes, bevises. De, som eengang have faaet Premie for denne Avl, kunne herefter ikke vente oftere derfor at blive belønnede. Ligeledes udsætter Selskabet endvidere disse Premier: c. For den, som paa Færgerne enten ved Overbeviisning om Avlens Nytte, eller ved Uddeeling af Kartofler, eller paa nogen anden Maade virksomst. befordrer andres Kartoffelavl der eller Kartoflers Anvendelse i Almuens Huusholdning, 15 Rdlr., og forden, som derefter viser næst største Nidkierhed, 10 Rdlr. Premien æskes til samme Tid, som ovenmeldte, og maae med Æskningen nedsendes tilforladeligt Beviis for det Angivnes Rigtighed. 31. Selskabet, som har kronet en Afhandling om endeel for Island nyttige Vexter, og ladet samme, trykt i det islandske Sprog, uddele der i Landet, har deraf erfaret, at de saa kaldede Kaalrødder (Kaalrabi under Jorden) fortiene, i Følge paalidelige i Island gjorte Forsøg, at regnes blandt de nyttigste Planter for Almuen sammesteds efter deres nærværende Omstændigheder. Det udsætter derfor, for at opmuntre Jslænderne til denne for dem fordeelagtige Avl, følgende Premier, nemlig.
Berlingske Tidende, 1804-08-31
For den, som i Aaret 1805 der i Landet avler den største Mængde, ikke mindre end 10 Tdr. af de bedste og største Kaalrødder, 12 Rdlr. For den næst største Mængde, ikke mindre end 8 Tønder - 10 Rdlr. 6 Tønder - 8 - 4 Tønder - 6 - 3 Tønder - Folk af Bondestanden kunne aske alle 6 Premier, men de af andre Stænder allene de 3 første. Troeværdige Attester og Sagens Rigtighed, som tillige maatte bevidne, et det alt er af een Mands Avl, maae indsendes inden 31te December 1806. Selskabet agter oftere at udsætte disse Premier, og vil desuden med Fornøielse modtage Efterretninger om andre nyttige Have Vexters Avl og nye Havers Anlæg i Island. 32. Efterat Selskabet ved at besørge trykt og uddeelt en Hav=Katekismus for Dannemark, har sørget for, at LandAmuen om Havevæsenet kan erholde den fornødne Kundskab; saa gaaer det nu videre, og opmuntrer Hovedyrkningen selv, og til den Ende udsætter følgende Premier: a. For den Gærtner, som paa den kraftigste og virksomste Maade udbreder Havedyrkningen iblant Bønder og anden Land=Almue for den priseligste Handling i denne Sag den anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. For den, som herudi kommer nærmest ved største Flid, den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den næste derefter den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Atter for den nærmeste Flid og Omhu herudi den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Selskabet forlanger ikkun Dyrkning af de Planter, som hos os villigen voxe og ere passende for en Bondehave, saasom hvidkaal, Grønkaal, Gulerødder, Hvideroer, Kaalrebi over eller under Jorden, m.v.
Berlingske Tidende, 1804-09-01
Mandagen den 3 September. No. 351. Mødte selv. - Dito efter Kongelig Befaling, contra Bilsted - Enken tiltalte Kari Hansdatter Sigfor Rottbøll. dahl.
Berlingske Tidende, 1804-09-01
Actor har for Høiesteret til Confirmation og yderligere Paakiendelse indstævnt den over fornævnte Kari Hansdatter Sigdahl ergangne Aggershuus Stifts Overrets Dom, afsagt den 16 Julii d. A., hvilken confirmerer den foregaaende Underrets Dom, afsagt 28 Maji næstforhen, der tilfinder hende, for anden Gang begaaet simpelt Tyverie, at indsættes til Arbeide i Christiania Tugthuus i 3 Aar og betale Jacob Hansen Schodsberg, til Erstatning for Tabet af 17 1/2 Pot Brændeviin 4 Rd. 71 s., samt alle de paa hendes Anholdelse og Transport medgaaede Omkostninger. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1804-09-01
Dito Dato No. 352. Mødte selv. Procurator Bilsted efter Kongelig befaling. contra Dreier. Arrestanten Halvor Olsen Moen.
Berlingske Tidende, 1804-09-01
Actor har for Høiesteret til Stadfæstelse og yderligere Paakiendelse indstævnt den over Arrestanten ergangne Aggershuus Stifts Overretsdom, afsagt den 11 Junii sidstleden, hvilken stadfæster den foregaaende Underretsdom af 5 April forhen, der tilfinder ham, for begaaet Hestetyverle, at stryges til Kagen og arbeide i Aggershuus, som nærmeste, Fæstning sin Livetid, samt betalt alle af denne Action sovlig flydende Omkostninger. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1804-09-01
Dito Dato. No. 353. Mødte selv. Procurator Haagen efter Kongelig Bilsted - Arrestanten Søren Clausen. for Klingberg.
Berlingske Tidende, 1804-09-01
Actor har for Høiesteret til Confirmation og Skiærpelse, indstævnt den over fornævnte Søren Clausen ergangne Vordingborg Distrikts Birketingsdom, afsagt den 26 Julii sidstleden, ved hvilken han, for igientaget Qvaksalverie, er tilfunden at hensættes til Arbeide i Møens Forbedringshuus et Aar m.v., samt betale sin Arrest, Forslegning og Transport til Forbedringshuset og denne Actions Omkostninger. Dom: Søren Clausen bør hensættes til Arbeide i Møens Forbedringshuus i et Aar, samt betale de af Actionen lovlig flyden. de Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1804-09-01
Dito Dato. No. 354. Dreier, i hans Forfald. Procurator Rottbøll efter Kongelig Befaling, contra Bilsted.
Berlingske Tidende, 1804-09-01
Arrestantinden Helene Dorothea Andersdatter.
Berlingske Tidende, 1804-09-01
Actor har for Høiesteret indstævnt til Stadfæstelse og Skiærpelse den over Arrestantinden ergangne Hof= og Stadsrets Dom, afsagt den 20 August d. A., ved hvilken hun, saavidt hende vedkom, er tilfunden at hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Tugthuus paa Livstid, samt for hendes Vedkommende betale de af Actionen lovlig flydende: Omkostninger. Tiltalte Anne Sophie, Skibstømmermand Coldings Hustrue, bør bøde 1 Rdlr. til Politiekassen. Dom: Hof= og Studerettine Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1804-09-01
Dito Dato. No. 332. Mødte selv. Procurator Wivet, efter Kongelig - tiltalte Envold Sørensen.
Berlingske Tidende, 1804-09-01
Actor har for Høiesteret deels til Confirmation, deels Bilsted. Befaling, contra til Forandring og yderligere Paakiendelse indstævnt den Høieste Rets paadømte Sager for Septbr. Maaned 1804. over fornævnte Envold Sørensen ergangne Schads, Herredstings=Dom, afsagt den 20 Junii dette Aar (hvilken Dom, i Følge Kongelig befaling, er indstævt directe for Høiesteret) ved hvilken han, for hans Forhold mod Sognefogden ved en Udpandtnings=Forretning for Kongelige Skatter, og for at have undsagt Sognefogden og truet at dræbe ham, er tilfunden at være Mindremand og arbeide i Kiøbenhavns Fæstning Jern i 8 Aar. Dom: Envold Sørensen bør være Mindremand, og bøde 40 Lod Sølv til Sognefogden Søren Pedersen, samt hensættes til Arbeide i Wiborg Tugthuus i 2 Aar. Saa bør han og betalede af Actionen lovlig flydende Omkostninger, hvori dog bør afgaae de, som have fundet Sted fra den 9 Maji sidstleden, indtil denne Høiesterets Doms Afsigelse, hvilke bør udredes, i Overeenstemmelse med Høiesterets Dom af fornævnte 9 Maji. i Endelig bør Landsdommerne i Nørre Jylland, saa mange som have været enige i at afsige endelig Dom den 3 Februarii sidstleden, samt de øvrige i Høiesterets Dom af 9 Maji sidstleden berævnte Personer, bør til de vedkommende Distrikters Fattigvæsen betale hver 100 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1804-09-01
Tirsdagen den 4 September. Nr. 333.
Berlingske Tidende, 1804-09-01
Mødte selv. - Procurator Vivet efter Kongelig befaling, contra Bilsted Skibsmandskabet paa Skibet lille for Rortbøll. Cathrine, nemlig: Jfrael Brenning, Peder Sørensen Quale, Hermed endtes Høiesterets anden extraordinaire Session. Arent Christian Johansen, Elert, Johansen, Andreas Jensen, Christen Blom, Johannes Ellermann, Nicolai Find og Lars Møller.
Berlingske Tidende, 1804-09-01
Actor har for Holesteret indstævnt deels til Confirmation, deels til Forandring og Skiærpelse den over de Tiltalte ergangne Kiøbenhavns Søerets Dom, afsagt den 24 Julii sidstleden, i hvilken Sag Nicolai Find blev tiltalt for at have gjort Mytterie, Oprør og Forbund imod Skipperen, og de øvrige, for at have deeltaget der. Derom er ved fornævnte Søerets Dom saaledes kiendt for Ret: J Henseende til Matros af 1ste Divisions 3die Compagnie No. 57 Søren Jørgensen, og Matros af 1ste Divisions 5te Compagnie Nr. 41 Andreas Olsen Lund afvises Sagen. Jstael Brenning, Peder Sørensen Quale, Arent Christian Johansen, Ellert Johansen, Andreas Jensen og Christen Blom bør for Actors Tiltale i denne Sag frie at være. Johanhannes Ellermann, Nicolai Find og Lars Møller bør være frie for Actors videre Tiltale, dog at de betale, hver for sig, alle af Actionen mod dem lovlig flydende Omkostninger skadesløs. Dom: Nicolai Find, Jfrael Brenning, Peder Sørensen Quale, Arent Christian Johansen, Johannes Ellermann, Ellert, Johansen, Andreas Jensen og Lars Møller bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus, den første i et Aar, og de i sidste i 3 Maaneder. Saa bør de og betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Christen Blom bør for videre Tiltale i denne Sag frie at være. J øvrigt forbeholdes Justitiens Tiltale imod Matroserne Søren Jørgensen og Andreas Olsen Lund ved deres rette Værneting.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
lidende.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Skrivelse fra Philladelphia, den 6te Julii. Vor Handel er nesten aldeles standset. Handelstanden klager over Pengemangel, som kommer af den uophørlige Bortsendelse af Sølv til China og Ostindien. Alle Bankerne have standset deres Udbetalinger i Sølv, saa at ikkun Papiirpenge og noget Guld circulere. Sæden har taget stor Skade af den usædvanlige Regn, der nesten uafbrudt har varet i 2 Maaneder. Alle Floderne have oversvømmet Landet og bortrevet en Mængde Møller og Broer. Den trykkende Hede, som er fulgt umiddelbar efter det vaade Veirlig, giver os den sørgelige Udsigt, at America atter i Aar vil blive hiemsøgt af den ødelæggende gule Feber.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Det var ved samme Veirlig, at denne gyselige Sygdom i Aaret 1793 rasede saa skrækkelig i alle store Stæder i America Her i Staden mærkes endnu intet til Sygdommen, men i Ny York er den udbrudt. Endeel Personer have inden 48 Timer endt deres Liv af den saa kaldte sorte Brækning.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Skrivelse fra Semlin den 4de August. J Forgaars holdt Bekir Pach, sit Indtog i Belgrad. Hans Følge og Tropper bestode af omtrent 2000 Mand, for det meste Rytterie. Da han kom forbi Servierne, stillede disse sig i Parade og beviste ham militaire Honneurs. Han tilkiendtgav Kerzialerne sin Tilfredshed med, at de ved at rebellere mod Deyerne havde tvunget dem til at tage Flugten, lovede dem ogsaa, at bestræbe sig for at forskaffe deres Oberst en hæderfuld Post hos Porten; men i Dag hører man med Forundring, at Kerzialerne uformodentlig have besat alle Belgrads Porte, og holde følgelig Bekir Pacha og Pachaen, af Belgrad indsluttede. Servierne have ikke begivet sig indi Staden, men ere forblevne i deres Leir. Kerzialerne have sendt Cerni Georg en prægtig Ridehest, for at udsone sig med ham, men han har ikke villet modtage den. rene B.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Det er sikkert, at de 4 fra Belgrad flygtede Deyer er blevne anholdte af Pachaen af Orsowa, der holder dem fangne.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Skrivelse fra Genua den 11te August. Senatet har ved et Decret anordnet et tvunget Laan, som Godseierne og Kiøbmændene skulle udrede. Dette Laan skal betales ved Hielp af et forhøiet Paalæg paa Udførselen af Olie, hvilket skal vare i 3 Aar.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Fra Corfu meldes: at et Corps Russer har slaget AlyPachas Tropper i Albanien og erobret Staden Prereza, som denne Pacha, der rebellerer mod Porten, havde frarevet de 7 Øers Republik.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Fra Livorno meldes under 8de d. M., at en af de Kiøbmænd, der vare blevne arresterede i Anledning af den engelske Flaades Proviantering, var bleven overleveret til en militair Commission; men at denne, efter ivrige Debatter, havde erklæret sig for incompetent. Man synes nu at vente nærmere Ordre fra Paris.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Skrivelse fra St. Petersburg den 14de August. Keiseren har ladet Tolden i alle Havne i det sorte og det assowske Hav nedsætte en Fierdendeel. J Odessa skal et Commercetribunal oprettes og aarlig 2 store Markeder holdes. Siden den stærke Hede har aftaget, have vi saaet beroligende Efterretninger fra de Egne, hvor de smitsomme Sygdomme havde sat alle i Skræk. Qvægsygen, der havde grøbet meget om sig i Finland, er nu ophørt.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Skrivelse fra Paris, den 22de August. Festen i Boulogne, der blev afbrudt ved Storm den 16de, fortsattes Dagen efter. Kl. 9 om Aftenen begav Keiseren sig til sin Barake, hvorpaa Fyrværkeriet strax begyndte. Kelseren kunde fra sin Barake paa eengang see hele Fyrværkerlet, og paa den anden Side Jldsignalerne i Folksione paa den engelske Kyst. Efter Fyrværkeriet fulgte en Løbeid af 15000 Mand, der blev gientaget af hele Linien og af Forterne. J en Tid af 30 Minuter bleve over 100000 Stiernepatroner afskudte. Boulogne var prægtig illumineret. Kl. 11 blev et stort Bal giver i Skuespilhuset.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Da det ny Sørarseaal i Antverpen blev indviet den 16de, bleve Arbeiderne paa Værfterne beværtede ved 40 Borde. Generalcommissair Malouet skildrede i en Tale de store Forandringer, som allerede ere skeete til Antwirpens Bedste, og erklærede, at Rhin, Maas, Schelde og Rhone med Tiden skulle forenes ved Canaler.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
En Division af 21 Kanonbaade og Penicher ankom den 15de til Sr. Malo fra Brest og fortsatte Dagen efter Reisen til Cherbourg.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Moniteuren indeholder følgende Skrivelse fra Corfu af 15de Julii: "Pachaen af Janina klager over, at Gullioter, ne, der ere flygtede til Corfu og have nydt Beskyttelse af Russerne, have forenet sig med Jnsurgenterne i Paramitia og Margariti. Beyen i Prev z har ligeledes indgivet en Klag til den russiske Generalconsul, men har intet fyldestgiørende Svar faaet. Pachaen og Beyen ere fuldkommen underrettede om, at man allerede har sendt Jnsurgenterne Munitio- og Proviant. Major Christacchier reist til Lestimo, hvor Sullioterne ere. Man siger, at han i Morgen gaaer til Parga med en Deel af de enrollerede Albanesere. J Morges seilede 2 tyrkiske Fregatter til Levante. Capitain Beyventen et Skib paa 74 Kanoner og en Fregat. Hans Escadre skal bestaae af 7 Seilere. Han vil formodentlig gaae Capitain Pascha møde, som ventes til Morea, for at besee Havnene sammesteds.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Fra Ny Nork meldes: At Santo Domingo, Hovedstaden i den forrige spanske Deel af St. Domingo, endnu er besat af 2000 Mand gode franske Tropper, som kunne forsvare sig mod Dessaliges, ilaid de ikke mangle Levnetsmidler. Denne franske Besætning havde endnu Levnetsmidler for til 6 Maaneder og blev commanderet af General Ferrand, der har sendt 12 til 15 Kapere i Søen, for at opbringe alle Skibe, som kunne skaff ham Proviant. Naar de engelske Skibe ere ladte med Varer, omtusker han disse mod Levnetsmidler, som neutrale Skibe tilføre ham. - For nærværende Tid ophold 15 til 18000 fra St. Domingo flygtede Franske af begge Kiør sig paa Øen Cuba, hvor de teve i største Elendighed Moniteuren indeholder følgende Skrivelse fra Algier under 10de Julii: En engelsk Fregat er ankommen hertil med en Agent fra Admiral Nelson. Man har ikke salteret den Dette er tredie Gang, Engellænderne ville underhandle med Deyen. Først kom Admiral Nelson med 13 Linieskibe og endeel Fregatter. Deyen afslog ham, som bekiendt, alt, hvad han forlangte. En Maaned efter blev en Negociation indledet. Engellænderne bevilgede, at deres Agent ikke skulde komme tilbage til Algler og forlangte de engelske, malthesiske og acapolitanske Slavers Frihed; men de fik atter Aslag, Den Fregat, der nu er ankommen forlangte blot Levnetsmidler og de enge ske Slavers Frihed; men ogsaa dette blev afslaaet. Deyen forlanger en Erstatning af 180000 Piastre for en for 5 Aar siden opbragt Skibsladning. Han vil ikke antage den forrige engelske Gesandt, men forlanger en anden Paris den 24de August. Ministeren Talleyrand er relst til Keiseren i Boulogne, efterat han i Forgaars havde havt en Conference med den russiske Charge i Affaires Hr. Oubril. Financeministeren Gandin er ligeledes reist til Boulogne.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Moniteuren melder, at Keiseren reiste den 21de til Etaples, hvor han gik ombord paa Escadren og mynstrede Tropperne den 23de.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Skrivelse fra Wien, den 22de August. I Dag modtager Hs. Majestæt Lykønskninger som arvelig Keiser af Østerrig af alle Ambassadeurer, Gesandter og af Adelen.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Den 16de afgik en Coureer til Paris med det ny Creditiotil Grev Cobenzl. Regieringen har sendt Courerer til Berlin, Petersburg og Madrit med Notification og Antagelsen af den arvelige Keiserværdighed. Man troer, at Kongen af Spanien ligeledes vil antage Keisertitelen.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Fra Venedig meldes, at nogle Engellændere ere indbragte langne dertil og overleverede til Militairet. En engelsk Stabsofficiers Secretair er bleven arresteret i Vicenza og stillet for en militair Ret. Man troer, at dette er skeet Anledning af den falske Hverving, der i nogen Tid har gaaet i Svang i de sk. exvenitianske Storer.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Anføreren for de serviske Jnsurgenter, Cerni Georg, er vel en indfødt Servier, men har i 10 Aar staaet i østerrigsk Tieneste som Sergeant ved et Grændseregiment. Strax efter Deyernes Flugt fra Belgrad lod han den leiserl. General Commando i Peterwardein indryde, at besætte Fæstningen; men man besluttede, ikke at modtage dette Tilbud. Ligeledes afslog man det Forslag, at besætte Fæstningen saa længe, indtil Porten havde sendt en Besætning af i det mindste 4000 Janitscharer.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Skrivelse fra London den 24de August. Man staaer nu virkelig i den Forventning, at den franske Landgangs=Expedition imod vort Land snart vil gaae for sig. Krigs= og Provlant=Fornødenheder skal allerede være indskibede af dem og Skibene være færdige til paa første Vink at kunne gaae under Seil. Efter Forlydende skal nu ogsaa de franske Krigsfanger bringes fra Kysterne til det Jndre af Engelland. Admiral Lord Keith er i Gaar afseilet med Liuleskibet Monerch og en Division Fregatter og Bombardeerskibe til de franske Kyster.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Regieringen har sendt Ordre til Østersøen, til Havnene i Middelhavet, til Rusland, Tydskland, det forrige Pøllen og Nordamerica, at men sammesteds skal opkløbe Korn for mer end tre Millioner Pund Sterling. Detteer Aarsagen, hvor for vor Cours hidtil har været i Fald.
Berlingske Tidende, 1804-09-03
Lord Hawlesbuey har udstedt et Circulaire til Grevskabernes Forstandere. Det har blot Hensyn til den forventede fiendtlige Landgang, og indeholder Bestemmelser til at forebygge Forvirring og Uorden i et saadant Tilfælde. Jndvaanerne blive tillige opfordrede til at bringe ethvert Slags Offer, som kan fremme Fædrenelandets Vel.