Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-08-09
(Fortsættelse.) Syvende Møde. Efterat Adressen til Kongen var vedtaget og flere private Andragender afleverede, oplæste Profesfor Bang et Andragende fra Præsterne Basse, Busch, Backe, Bøgh og Forman om, at Bevillinger til ved de ministerielle Handlinger, besynderligen Daab, Altergang og Confirmation, at kunne betjene sig af en anden Præst end Sognets egen maatte for Alle og Enhver være at erholde for en ringe Betaling paa vedkommende Amtscontoirer, saaledes som det nu er Tilfældet med de saakaldte Kongebreve. Biskop Mynster bemærkede at for nærværende Tid meget faa Præster lægge Hindringer i Veien, naar deres Sognebeboere maatte have større Tillid til en anden Præst, og derfor ønske ved ministerielle Handlinger at betjene sig af denne. J Forslaget til et Kirkeritual for Danmark, var og hele den her omhandlede Sag behandlet, dog med den Forskjel at det der var foreslaaet at vedkommende Tilladelse skulde erhverves hos Biskoppen og ikke hos Amtmanden. Naar Ritualsagen kom under Forhandling, hvilket formeentes at ville skee i tilkommende Vinter, blev denne Sag saaledes afgjort, og der var derfor nu ingen Grund til at tage den under Behandling. Provst Birch stemte for en Comittee, da Andragendet stemmede overeens med hvad den i forrige Session nedsatte Comittees Majoritet havde antaget. Naar Ritualsagen kom under Behandling, var tvivlsomt, og denne Sags Afgjørelse kunde maaskee fremme den. Professor Clausen stemmede og for en Comittee fordi dette stemmede med den Vigtighed, der tilkommer kirkelige Anliggender i Almindelighed, men ogsaa med den Omhu, paa hvilken disse under de nærværende Tidsomstændigheder have et særegent Krav. Cancellieraad Haastrup, Kammerraad Madsen, Procurator Olivarius og Proprietair Hansen stemmede ligeledes for en Comitee. Efterat den kongelige Commissarius, havde fremfrørt nogle bemærkninger og der navnlig udhævet det Mislige ved Forslaget i at Amtmanden og ikke Biskoppen, skulde meddele Bevillingerne, blev det ved Afstemning med 59 Stemmer mod 9 afgjort, at en Comittee skulde nedsættes. Proprietair Tuteins Andragende fra Skoemagermester Hansen i Slagelse, der angik samme Sag, blev det vedtaget at aflevere til den Comittee, der var nedsat i den foregaaende Sag. – Etatsraad Treschow forelæste derefter det af ham ommeldte Andragende fra Pastor Grundtvig angaaende Sognebaandets Løsning. Slutningen af dette Andragende lyder saaledes: Gud give derfor, at FolkeRaadet maa ændse de Præste=Stemmer, som med Selvfornægtelse hæve sig for Friheden til Folkets Tarv og Kirkens Bedste, saa Majestæten i det mindste bønfaldes om, at give Alle frit Valg mellem Statskirkens Præster ved Sacramenterne og Confirmationen, og Gud give da, at Majestæten, uden at geistlige Jndvendinger, som umuligt kunne udeblive, vil laane Øre til Bønnen, da veed jeg, det bedste Ønske opfyldes til Samvittighedernes Rolighed, til Statskirkens Bestandighed og dens duelige Tjeneres gavnlige Virksomhed. Proprietair Neergaard meente, at Sagen ikke burde tages under Behandling, da den i den forrige Session var bleven behandlet saa udtømmende, som kun faa andre Sager; ligeledes manglede Andragendet en bestemt Jndstilling og strider saaledes mod Stænderanordningens 871. Prof. Bang bemærkede, at han havde modtaget et lignende Andragende fra de 9 Præster, der sidste Gang androge paa Sognebaandets Løsning, men at han havde sendt dem det tilbage fordi det ikke indeholdt nye Grunde og man derfor burde agte Forsamlingens eengang yttrede Anskuelse. Kammerraad Drewsen stemmede ligeledes for at afvise Andragendet, og bemærkede derhos paa given Anledning, at dersom det blev afleveret til den Comittee, der var bestemt at skulle give Betænkning over de foregaaende Andragender, da beroede det paa denne om den vilde indlade sig paa Sagen eller ei. Propr. C. Neergaard tiltraadte denne Mening og bemærkede derhos, at Grundtvigs Andragende havde en langt videre Udstrækning end de andre. Etatsraad Treschow kunde ikke finde at Forskjellen mellem de omhandlede Sager var saahimmelviid, som det var yttret. Kammerherre Castenschjold meente, at Forsamlingen bestemt burde yttre sig om det ønskede denne Sag paany taget under Behandling, da man ikke siden kunde protestere imod Sagens Behandling, naar Comitteen optog den. Biskop Mynster tiltraadte og denne Anskuelse, for at Comitteen ikke skulde komme i Forlegenhed, naar det ene afhang af dens Forgodtbefindende om den vilde indlade sig paa Sagen. Etatsraad Steenfeldt og Kammerraad Drewsen billigede ogsaa dette, hvorimod Proprietair Hansen formeente, at en senere Forsamling ei kunde være bunden ved en tidligeres Beslutning, og paa Grund af Sagens Vigtighed under de nærværende Forhold, stemte han for en Comittee. Proprietair C. Neergaard indrømmede vel Rigtigheden af det Første, men meente dog, at man burde have saa megen Agtelse for den forrige Forsamling, at man ei uden Grund fornyede alt afgjorte Sager. Efterat endnu Proprietair Tutein havde talt for en Comittee og Prof. Clausen og Amtm. Nergaard mod samme, blev det ved Afstemningen med 45 St. mod 23 bestemt, at dette Andragende ikke skulde afleveres til nogen Comittee. Til Comiteemedlemmer i de foregaaende Sager blev valgt Biskop Mynster(46), Professor Clausen (37) og Provst Birch (36) og da Biskop Mynster i næste Samling gjorde opmærksom paa, at Comitteen, da den ene bestod af geistlige Medlemmer, ønskede endnu at erholde 2 Medlemmer, blev hertil valgt Proprietair C. Neergaard og Professor Bang hver med 28 St. Ottende Møde. Præsidenten anmeldte, at han siden Modet igaar havde modtaget følgende private Andragender: 43) Procurator Nye. Andragende fra Borgerrepræsentanterne i Nestved om Erstatning for Tab i Anledning af Jndqvarteringsbyrden m.v. 44) Cancellieraad Haastrup. Forslag angaaende en Revision af Skovanordningerne, navnlig med Hensyn til Straffebestemmelser for ulovligen at skjære Koste riis. 45) Samme. Andragende fra enedel Sognemænd angaaende Spanddages Udredelse til Landeveiene. 46) Samme. Andragende fra Rønninge med flere Sogne om den nye Matrikuls Jndførelse. 47) Assessor Algreen Ussing. Andragende fra Studentersamfundet angaaende Haandhævelse af sammes formeentlige Rettigheder. Fremdeles meddeelte Præsidenten, at Comitteebetænkninger vare indkomne i Sagerne angaaende: 1) Udkast til en Placat, indeholdende en authentisk Fortolkning af Lovens 4 51; 2) Udkast til en Anordning, indeholdende Forandring, af Bestemmelserne i Pl. 7de Marts 1827, angaaende Salarium for Høiesteretsadvocaterne og Procuratorerne ved LandsOver- samt Hof- og Stadsretten i Kjøbenhavn og Landsoverretten i Viborg i Justitssager. Efter Præsidentens Henstilling vedtoges det, at de af Cancellieraad Haastrup anmeldte Andragender Na 32 fra Rønninge m. fl. Sogne Veiarbeidet angaaende, og No 45 fra endeel Sognemænd angaaende Spand dages Udredelse til Landeveien, samt det af Agent Bruun, indgivne Andragende N 35 fra Kjøbmand Jacobsen i Assens om nogle Forandringer i Toldtarifferne overeensstemmende med Producenternes Ønske, skulde afgives; de to første til Comitteen angaaende Udkastet til en ny Veianordning, det sidste til Comitteen angaaende Udkastet til en Anordning, indeholdende Forandringer i Toldtariffen. indeholdende Forandringer i Toldtariffen.