JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Krigsudsigter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Medens Man i London vil vide, at Hertugen af Angoulemes Afreise til Armeen skulde være udsat til Slutningen af Martii, forsikre Pariser Ultrablade, at den er nærmere, end Man førstetroede. J en Afskedssamling med de ved den saakaldte spanske Armee ansatte Generaler ønskede han snart at sees igjen, anbefalede dem at holde strængeste Mandstugt, og tilkjendegav, at den verst befalende vilde blive Middelpunktet for det Heles Bestyrelse. Hvad iøvrigt andre Blade fra Paris fortælle om en i Ministeriet opkommen Uenighed over Hr. v. Chateaubriands Udkast til et Krigsmanifest imod Spanien, hvilket Hr. Villele endnu vilde have opsat i nogen Tid, og da det ikke kunde lykkes ham, skulde have taget sin Afskeed, samt det herved foraarsagede nye Falden ef Koursen, saavelsom de oprettede Kontrakter og Leverancer til Armeen gjendrives tilhobe af Journal des Debats, som Urimeligheder, Man søger at binde de lettroende Pariser paa Ærmet. Derimod lød en Kommissionsberetning, som Hr. Martigaae den 21 Februar afgav i de Deputeredes Kammer om den forlangte overordentlige Kredit for 1823, heelvigersk. Jngen Fransk, sagde han, kunde mere drage i Tvivl, hvad Partie der maatte tages, da Krigen uden Skamme og egen Fare ikke mere kund undgaaes, hvorover han og jævnlig blev afbrudt af den venstre Side, som spurgte, om det skulde være et Manifest eller en Beretning? Da imidlertid Banken giør Regjeringen et Forskud af 100 Millioner, og der fra forrig, Aar haves et Overskud af over 40 Millioner, saa er Man saa temmelig forsynet med det væsentligste Reqvisit til at aabne Krigens Skueplads, hvis Følger for Handel og flere Henseender imidlertid ikke lade sig beregne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Den Londoner Koureer meddeler endnu to foregivne Skrivelser fra den franske Minister for de udenlanske Sager til Grev la Garde i Madrid, begge daterede den 12 Januar, hvis Ægthed dog synes Tvivl underkastet. den første fralægger Frankerig sig al Skyld for at have forvoldt Krigen imod Spanien, og befales det Greven strax at forlade Madrid; i den anden tilføies endnu nogle yder, ligere Erklæringer, hvorefter Frankerig slet ikke forlanger Mere, end at Kong Ferdinand skal gives Raadighed til at gjøre hvad Modifitationer ved Forfatningen, han finder for godt, og en almindelig Amnestie tilstaaes for alle politiske Handlinger siden 1812. Men da, hedder i det videre, alle de 4 Magters Forestillinger i saa Henseende have været forgiæves, og hverken Lord Sommer let eller Sir Court ville blive heldigere, saa vil Opstillingen af en Armee paa 100,000 Md. være det sikreste Freds middel, og naar da Hertugen af Angouleme og Kong Ferdinand, hver i Spidsen for sine Tropper, mødes paa Bidossoaflodens Bredder, kunne disse to Fyrster bedst afhandle en Fredstraktat m.v. Da skal den franske Armee blive trukket tilbage, og ikke blot Soldaterne, men ogsaa Frankerigs Skatte og Skibe staae til Spaniens Tjenester &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Saa meget er vist, at Lord Sommerset vedvarende er i Madrid, og har hyppige Konserencer med Ministrene, som og at Hr. Canning den 21 f. M. erklærede i det engelske Parlament, at han endnu havde Haab om Muligheden af at bevare Freden. Dette skeete nemlig i Anledning af Hr. Broughams yttrede Forundring over, at der kuns blev bevilget 25,000 Matroser til Tjenester, for indeværende Aar, skjøndt han trøstede sig med, at hvis Ministrene behøvede flere, vilde den Sag kunne afgjøres linden 24 Timer, hvilken Beredvillighed Hr. Canning, taknemmeligst paaskjønnede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Fra Toulon og Strasburg ere Garnisons tropperne endog afgaaede til Armeen, hvorover Man i sidste Stad, af Mangel paa de fornødne Poster, har maattet lukke den ene Port. Om de udløbne Eskadrer høres denne Gang Intet. Derimod taler Monitøren om Konfereneer i Wien mellem Fyrst Metternich, den franske og russiske Minister, angaaende de militaire Forholdsregler, som skulle tages imod Spanien. Men efter direkte Breve, fra Wien troer Man der ikke paa nogen Krig, og selv i Tilfælde at den skulde udbryde imellem Frankerig og Spanien, forsikres, at Østerrig ingen Lod eller Deel vil tage deri. Da den spanske Jnsurgentkrig dog er at ansee som Forløberen for den egentlige Krig, med hvilken den sandsynligviis og kommer til at staae i nøieste Sammenhæng, saa gjøres herved Begyndelsen med at anføre de til samme hørende Tildragelser under denne Rubrik. Nylig var det ogsaa ved Soldaternes Hede paa et hængende Haar kommet, til virkelig Haandmænge imellem de franske og konstitutionelle Tropper, da disse, for at besætte Fortet Jratii, maatte marschere over et lille Stykke af det franske Gebeet med 4 Kanoner. For at hindre dette, rykkede General Berthier de Sauvigny dem imøde med 2 Batailloner; men det blev denne Gang ved blotte Miner, thi saasnart de saae hverandre, trak begge Parter sig i al Stilhed tilbage. Jøvrigt blive Grændsepunkterne gjensidig besatte, hvorved de spanske Poster istemme konstitutionelle Sange med Musik, og skulle have raabt over til den anden Side: "Leve de Liberale i alle Landels J Puycerda er Konstitutionsstenen høitidelig indviet, hvorved Mina dog ikke var tilstæde, men endog siges at være afreist til Barcellona, som overalt intet væbnet Korps meere skal befinde sig paa Grændsen, men selv Toldbetjenterne have trukket sig tilbage til Ballastro. Ligeledes er Torrios, efterat have Sløifet Fortet Jrati, vendt tilbage til Pampelona. Det var den 8 f. M. at Misas Korps pludselig blev overfaldet ved Landsbyen Berges, hvorved et stort Antal Jnsurgenter bleve dræbte, og 300, hvoriblandt 30 Troes. Officerer, tagne tilfange. Misas redede sig med Nød, men hans Adjutant Coll blev taget. Siden denne Affaire mærker Man ikke meere til Jnsurgentere i Catalonien. Om Bessieres lyde Efterretningerne noget forskjelligt. Vel har han forladt Huetn, hvor Abisbal er indrykket; men enten han er flygtet til Riegobjergene, eller igjen har opstilt sig paa Veien til Cadix, og endnu stoler paa sine Forbindelser i Madrid, er lige dunkelt. Saa meget synes vist, at han hverken er slaaet eller har kapituleret, og maaskee endnu kan gjøre det broget nok. - At Vi for Resten Alle ere Mennesker, som kunne tage feil og føres bag Lyset, har den østerrigske Jagttager selv maattet sande, ved den 12 Februar at give den overordentlige, men siden for overile de befundne glædelige, Efterretning fra Frankfurt: at Royalisterne vare rykkede ind i Madrid, !!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Spanien. Den 14 Februar var det sidste Møde af de overordentlige Cortes berammet, hvorefter de ordentlige skulde aabnes af Kongen den 1ste d. M. To Dage før blev fra Regjeringen meddeelt en Skildring af den offentlige Tilstand, med Hensyn til de paa de fremmede, Magters Noter givne Svar, og Kongen af Frankerigs Tale, der, skjøndt den ikke ansees for nogen Krigserklæring, dog maa opfordre Cortes til at vælge de hensigtsmæssigste Forholdsregler. Budskabet blev henviist til en Kommission. Den nedsatte Kommission af Generaler bestemte i sit første Møde den 6 f. M., hvorledes der skulde forholdes med Reqvisitioner for Armeen. Uagtet Man især stoler paa Landmilitsens Organisation og den almindelige Enthusiasme for at forsvare Nationens Uafhængighed, tænkes der dog paa en ny Udskrivning af 30000 Md. foruden de forrige. Dernæst sætter Man sit Haab til Engelland, hvor og det sidste Laan i utrolig Hast er bragt tilveie. Den kongelige Families patænkte Forflyttelse til Cadix eller Badajoz, i Tilfælde at Krigen udbryder, skal ellers have gjort stort Jndtryk ved Hoffet, og Kongen ikke heri være enig med General Ballesteros, som i en Privat=Audienz foreholdt sammes Nødvendighed. Der tales endnu saa smaat om, at Hr. Arguelles skulde udnævnes til Minister, og da overlades ham at vælge sine Kolleger. Ogsaa har Man fundet et Paaskud til at lukke Landaburnklubben deri, at St. Thomas klosteret, hvor den holdt sine Møder, var faldefærdigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
J Valencia har atter været et Folkeopløb, hvori nogle Personer ere ombragte. Bladet Universal spørger blandt andet det franske Ministerium, hvad det forstaaer ved at sætte Kongen i Frihed, Om Man maaskee skal skikke ham ud af Landet, for at kunne spille samme Rolle, som Kongen af Neapel i Laybach, Eller og Man vil, at Kongen skal gjøre en Reise til Bayonne, som den i Aaret 1808, der kom saa dyrt at staae, Til hvad Nytte vilde det overalt være, om Spanierne ikke holdt sig forpligtede til at adlyde den Forfatning, Man saaledes vilde paatvinge det? Man maatte da først slaae den engelske og amerikanske Revolutions Historie i Glemmebogen, opbrænde alle Statsret tens Systemer, og faae Spanien til at ophæve sin gamle Ret til, i Forening med Kongen at give sig Love &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Sverrig. Adelens Forslag til en Kommittees Nedsættelse, for at undersøge Aarsagerne til den i Landet herskende Nød, er antaget af Bondestanden, men forkastet af Præste= og Borgerstanden. Denne sidste har iøvrigt vedtaget Forhandlingernes Offentlighed, og der indrettes nu Tribuner for Tilhørere. Til de vigtigste Gjenstænder, som hidtil ere bragte i Forslag ved Rigsdagen, hører Stændernes Ret til at revidere Statsværket i alle dets Delet og bestemme Statsudgivterne. I Debatterne om Takadressen lod Friherre Anckarsward sig høre, og talede udførlig om den bemærkede Attraae efter, at fremstille de store Magters fredelskende Politik som et Skrækkebillede for de mindre Staters Frihed a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Stændernes Lykønskningsadresse i Anledning af Notisikationen om Kronprindsens ratificerede Ægteskabskontrakt, blev af Hs. Majestæt besvaret i en Tale, som handlede om Vigtigheden af at befæste det nærværende Systems Varighed, og at undgaae de for repræsentative Regjeringer saa farlige Yderligheder: Dispotisme og Tøilesløshed, hvilket Maal Sverrig lykkelig har opnaaet. Jeg fordølger ikke for mig selv - vedblev Kongen - de store Vanskeligheder, jeg har at overvinde, for at holde denne Ligevægt, hvilke endnu forøges, hvor gamle Jndretninger skulle forenes med en ny Konstitution. Maa det lykkes mig at bevare Nationalæren, da tør jeg, som første Embedsmand og første Borger, haabe en loyal og tappe Nations Taknemlighed. J min Alder har Man sædvanlig naaet sit Levemaal. Sandsynligviis har jeg kun faa Aar tilbage; men til sidste Aandedrag vil jeg anraabe den Allerhøieste om Velsignelse over det svenske Folk og den skandinaviske Halvøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
De græstetyrkiske Anliggender. Til et Vinterfeldttog imod Grækerne mærkes slet intet Des ivrigere benytte derfor disse Tiden til at ordne deres. Sager. Fra Morea vil Man saaledes nu ogsaa have foreløbig Efterretning om Korinths Overgivelse, og at de 5000 Tyrker, som under Omer Vrione havde leiret sig ved Vrachori, ere tæt indsluttede. Et fortvivlet Angreb som de Juledag gjorde paa Missolongi, blev af Mauroccordato tilbageslaaet med et Tab af 1500 Md. Regjeringen skal nu have opslaaet sit Sæde i Napoli di Romania. Jfølge en Oversigt af sammes Organisation, staaer Prinds Demetrius Ypsilant i som lovgivende og Prinds Alexander Maurocordato som fuldbyrdende Præsident i Spidsen for Senatet. Den sidste har 100 saakaldte Kopitainerier under sin Kommando. General Normann er Chef for Generalstaben. Den græske Søemagt tæller over 400 størstedelen smaae Skibe under Overadmiralen Miauli og 3 Viceadmiraler. Alle i Grælenland tjenende fremmede Officerer bære til Udmærkelse i et blaat og hvidstribet Stjærf, i Fanen føres et hvidt Kors paa blaat Feldt med en Ugle, og Flaget bestaaer af blaae og hvide horizontale Strider. Fortjenesteordnen har baade Kommander, Ridder= og Sølv=Kors o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Blandinger. Tydskland. Den 20 f. M. døde i Hamborg den af sine Skrifter i flere Fag berømte Dr. Het i sit Alders 67de Aar. Han var fød i Stralsund, og havde i sin Ungdom været Militær. Siden studerede han i Kønigsberg, og var en personlig Ven og Tilhænger af Philosophen Kant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Den Kongel. svenske Gesandt ved det Keiserlige russiske Hof, Friherre v. Palmstjerna, er ankommen fra Berlin til Hamborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Preussen. Atter har Staten mistet en af sine fortjente Mænd, General=Feldtmarskal Grev Kleist v. Nollendorf, som døde den 17 Febr. i en Alder af 60 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Hs. Majestæt har befalet, at Armeen skal anlægge 3 Dages Sorg for den Afdøde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Sverrig. Natten imellem den 24 og 25 Decbr. f. A. sporedes en temmelig hæftig Jordrystelse i Umed og ligesaa den 30 Januar i Norkelje to Stød, af hvilke det andet var det stærkeste, og varede henved 20 Sekunder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Storbrittannien. Hr. Canning er valgt for Harvich og har den 12 f. M. igjen taget Sæde i Underhuset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Ostindien. Bjerget Galong paa Java har pludselig begyndt at udspye Jld og Lava i saa skrækkelig Mængde, at over 2000 Mennesker derved ere omkomne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Rusland. J Moskau er General-Gouverneurens Hotel afbrændt Natten imellem den 25 og 26 Jan., paa en Tid da her just var et talrigt Selskab forsamlet, for at høitideligholde Keiserinde Elisabeths Fødselsdag. Uagtet Kulden var saa stræng, at intet Brug kunde gjøres af Sprøiterne, da Vandet frøs øieblikkelig, kom dog lykkeligviis alle Gjæster derfra med Livet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Beltpassage fra den 23 Februar til 2 Marts 1823. Fra Fyen til Sjælland. Styrmand N. H. Christensen, Kjøbmændene N. Nissen og H. P. Seidel; Landmand T. Holst; Landkadet A. C. H. v. Holstein; Kancellieraad Vestergaard; Musikus C. Luders Kongelig svensk og norsk Gesandt ved det russiske Hof, Friherre v. Palmstjerna. Fra Sjælland til Fyen. Handelsbetjent P. G. Westrup, Kjøbmand Hørup; Handelsbetjent J. Christensen; Stud. theol. F. H. Erslev; Handelsfuldmægtig H. H. Gulding; Bomuldsfabrikant J. Salomonsen; Handelsbetjent B. W. Kikkebusch; Skipper J. C. Greisen, Hestehandler N. Lassen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Kjøbenhavns Børs=Kours den 28 Februar. Hamborg: 2 M. 247 - k. S. 250. Amsterdam: 2 M. 238 1/2. London. . Specier: 251; solgtes til 15 Rbmk. 11 s. Obligationer: (med Rente fra 11 Decbr. 1822) 72 a 72 1/2. Nationalb. Oblig. (u. R.) 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. eller 126 Rbd. Sedl. for 100 Rbd. r. S. Norske Rbksedl. 13 1/2 a 14 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. - Svenske Disconto 5 PC. Sedl. 60 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
betissements. Den 18 dennes døde her i Simmerbølle Degnebolig hos sin Datter og Svigersøn Degne=Enken fra Longelse, Madame Christine Møller, fød Stæhr, i sit 77de Aar. Dette bekjendtgjøres herved for hendes fraværende Slægt og Venner. Simmerbølle Præstegaard paa Langeland den 28 Febr. 1823. C. J. Wind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
At jeg er flyttet fra Fiskertorvet til Vestergade, i Gaarden, ved Hr. Garvermester Spøhr, undlader jeg ikke at tilkjendegive Enhver, der vil beære mig med deres Arbeide. Odense den 3 Marts 1823. A. Bonnesen jun. Guld-og Sølv=Arbeider.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
At jeg er flyttet fra Fiskertorvet til Vestergade, i Gaarden ved Hr. Garvermester Spøhr, undlader jeg ikke at tilkjendegive Enhver, der vil beære mig med deres Arbeide. Odense den 3 Marts 1823. Chr. C. Borch, Uhrmager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
J sal. Kjøbmand Schwartes forhen tilhørende Gaard paa Vestergade er Masqueradedragter til Leie. Mariane sal. Andresen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Major Vardensleth i Odense ønsker Græsning i Sommer til en Eskadrons Heste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Paa Sophienberg ved Nyborg kan faaes 70 Lpd. ægte Raigræs, der stusses med rødt Kløverfrøe og Halmfoder, efter et billigt Forhold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Fredagen den 7 d. M., Aften Kl. 7, bliver Bal i den ældste Klub, hvortil dens ærede Inden- og Udenbyes Medlemmer indbydes, og hvortil gives frie Entreed. Odense den 3 Marts 1823. Baldirectionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Ægte Raigræsfrøe kan erholdes hos Undertegnede. Odense den 1 Marts 1823. Rottbøll Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
I Huset No. 49 paa Overgade er et saa godt som nyt KobberSlangetøi at faae tilkjøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Alle Sorter frisk og godt udenlandsk Hauge og Blomsterfrøe kan bekommes som sædvanlig hos Odense, Vestergade No. 259. M. C. sal. Müllers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Jfølge passeret Udlæg bliver efter Reqvisition af de herværende Overformyndere afholdt offentlig Auction over det Hattemager Krag hidtil tilhørende Huus No. 4 b. udenfor denne Byes Landport: 1ste Auction Mandagen den 17 Marts 2den - Tirsdagen den 1 April og 3die - Mandagen den 14 -De 2 første Auctioner afholdes paa Raadstuen og 3die Auction, i Stedet selv, samtlige om Middagen Kl. 12. Konditionerne, hvoriblandt er fastsat, at 8000 Rbd. Sølv fremdeles kan blive staaende i Eiendommen, er forinden til Eftersyn hos de herværende Overformyndere. Nyborg den 2 Marts 1823. H. T. Lawæt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
J forrige Kjøbmand og Forligelseskommissair R. Møllers Fallitboe er en Skiftesamling berammet at afholdes paa nedentegnede Kontoir Tirsdagen den 18 dennes, Formiddag Kl. 11; hvilket herved bekjendtgjøres. Windinge Herredskontoir i Nyborg den 2 Marts 1823. G. H. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter afdøde Justitsraad, Bye- og Herredsfoged Sommer, vorder samtlige han og efterlevende Enkefrues fælleds Boes tilhørende, og under Middelfart Kjøbstæds Jurisdiction beliggende, urørlige Eiendomme, nemlig: 1) Gaarden Matr. Nr. 48, som er beliggende paa Byens Torv, og for faa Aar siden af nye opbygget. Bygningerne ere af Muur- og Egebindingsværk med Tegltag, og under Kjøbstædens Brandassurance forsikkret for 8200 Rbd. SølvStuebygningen er 2 Etager høi, med gibsede Værelser, og afgiver alle mulige Beqvemmeligheder for en anstændig og talrig Familie, samt fornødent Lokale til et stort Avlsbrug, ligesom Eiendommen og ligger særdeles fordeelagtigt for Handel eller enhver anden Næringsvei. J Gaarden er godt og overflødigt Vand, og til Stedet en stor, skjøn og nyttig Hauge. a) Gaarden Matr. No. 1, paa denne Kjøbstæds store Adelgade, hvis Bygnigger, som bestaar af 34 Fag, og som Brandkassen ere assurerede for 5240 Rbd. Sølv, ligeledes for faa Aar siden af nye ere opførte. Den er indrettet til Kjøbmandsbrug, og beliggende paa det nærsomste Sted i Byen. 3) En under Matr. No. 27 ved Byens Torv beliggende Byggeplads med et derpaa endnu staaende Huus, hvori er et Heste mølleværk, samt et derpaa færlig opført Vognskuur. Bygningerne ere i Brandkassen forsikkrede for 420 Rbd. Sølv. 4) En under Matr. No. 81 ved denne Kjøbstæds saakaldte Blindeport opført, men ei endnu aldeles fuldført Bygning, som bestaaer af 17 Fag Muur- og Egebindingsværk med Tegltag, med et dertil hørende Vænge paa omtrent 4 Skpr. Lands Størrelse. Bygningen, som er indrettet til Beboelse og deels til Avlsbrug, er indlemmet under Brandassurancen for 1560 Rbd. Sølv. 5) En Byggeplads beliggende under No. 24 ved Byens Torv. 6) En stor skjøn og med mange fortrinlige Frugttræer forsynet Hauge. 7) Omtrent 50 Tønder Land geometrisk Maal af denne Kjøbstæds bekjendte udmærkede gode Jorder, men som vil blive forsøgt bortsolgt i Parceller: stillet til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Middelfart Kjøbstæds Tingstue. 1ste Auction Onsdagen den 12 Februar 2den -- den 26. 3die den 12 Marts 1823, ditioner, som ved en Skiftesamling, som afholdes paa be hver af bemeldte Dage om Formiddagen Kl. 11, efter de Kon meldte Tingsted, Fredagen den 3die Januar førstkommende om Formiddagen Kl. 10, og hvorved Boets Kreditorer og øvrige Vedkommende anmodes at give Møde, vil vorde fremlagte til Antagelse, og som derefter vil blive til Eftersyn paa mit Kontoir. Det bemærkes at Bankhæftelsen er betalt. Denne Bekjendtgjørelse tjener saavel vedkommende Panthavere, i Overeenstemmelse med Plakaten af 22 April 1817, som Lysthavende til Efterretning. Middelfart den 14 December 1822. Staben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
Da Gaardmand Hans Andersen af Hønnerup har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, saa bliver hans eiende og i Hønnerup Bye, Gielsted Sogn og Wends Herred, beliggende velbyggede Gaard med tilliggende gode Jorder, som staae for Hartkorn Ager og Eng 5 Tønder 6 Skpr. 1 Fdk. 1/5 Alb. samt et jordløst Huus, stillet til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Onsdagene den 2den 16de og 30te April dette Aar, hver af de nævnte Dage om Formiddagen Kl. 9. De tvende første Auctioner afholdes paa mit Kontoir heri Byen, og den 3die paa Eiendommen, som skal sælges. Naar den sidste Auction er afholdt, bortsælges samme Dag Boets betydelige rørlige Eiendeele, bestaaende af Meubler, Linned, Sængeklæder, Kobber, Jern og Træevare, Heste, Køer, Faar, Vogne og Avlingsredskaber m.v. Denne Bekjendtgjørelse tjener saavel Lysthavende, som Panthaverne, i Overeenstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til fornøden Efterretning. Middelfart den 26de Februar 1825. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
At Selveiergaardmand Hans Andersen af Hønnerup Bye, Gielsted Sogn, i Wends Herred, har til Skifterettens Behandling og Deeling blandt hans Creditorer opgivet sit Boe, og at hans Credi= og Debitorer, ifølge deraf, ved Proclama af Dags Dato, som i Dag er læst inden Wends Herreds Ret, og som bliver læst inden den Kongelige Lands=Over, samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, ere indkaldte, ligesom de og herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldes med 6 og 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og betale deres Skyld, det bliver herved endvidere bekjendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-03
En Samling afholdes i dette Boe paa mit Contoir heri Byen Løverdagen den 29de Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 11, da Conditionerne til Boets faste Eiendommes Salg vil blive fremlagte, og flere Gienstande af Vigtighed, for Boet vil blive at afhandle, og hvorfor samtlige Boet vedkommende, anmodes da at give Møde. Wends Herredskontoir i Midddelfart, den 26 Febr. 1823. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-04
52 Aargang. No. 32. Fyens Fr. Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis of Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten. overalt i de Danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-04
Redigeres, rykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Tirsdagen den 4 Marts 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-04
Jndhold. Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet: Lovgivning. Offentlige Foranstaltninger. Skibs= og Han¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-03-04
dels=Efterretninger. Videnskabelighed. Tildragelse. Blandinger. Odense.