Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-29
Tre Forordning. om Jord=Fælledskabets Ophævelse, med flere Foranstaltninger til Landvæsenets Forbedring udi Danmark. Christiansborg Slot den 23de April 1781. (Slutningen; see Nr. 25.) C. 17. Dersom nogen Lods=Eier maatte af et fælleds Overdrev, som nu efter foregaaende 15de eller 16de §. bliver udskiftet, forhen have indtaget og indhegnet eet eller andet Stykke, og samme dog ikke udgjør den fulde Anpark af Overdrevet, som Besidderen tilkommer, men han altsaa endnu for det Manglende har Deel i det uskiftede Overdrev, da skal saadant forhen indtaget Stykke, betragtet blot som Overdrevs=Jord, og ikke efter den Dyrkning, Nr. 402 Aar, som siden derpaa maatte være anvendt, naar heele Fanget til Deeling anslaaes, afkortes udi den Deel Eieren tilkommer af Fanger, saafremt han ikke kan bevise, at saadan Afkortning tilforn er skeet, siden ham ey billigen kan paalegges, samme imod sin Villie at udlegge, med mindre Amtmanden, og Landvæsens=Commissarierne maatte finde Beliggenheden, saaledes, at de indtagne Stykker bør, hvor det er nødvendigt, og ingens Rettigheder derved forkrænkes, gaae med under Deling til sammes større Beqvemmelighed, da i saa Fald deslige Indhegninger ligesaa lidet som Tofterne ved Byerne kunne fra Udskiftningen være at undtage. Men i dette Tilfælde skulle dog slige forhen indtagne Overdrevs=Stykker, førend de udlegges, lovlig taxeres, efter den Godhed og Dyrkning de nu have, paa det at Besidderen, kan for samme erholde billig og forhodlmæssig Vederlag, uden at tabe Frugten af hans paa et saadant Jordsmons Forbedring anvendte Flid og Bekostning. Jøvrigt skal ved deslige Overdreves Deling og Indhegning iagttages, at ingen almindelige Veie og Vandsteder, som ikke kunne undværes, blive, imod Lovens 3 Bogs 13 Cap. 13 Art., aflukkede, med mindre andre beqvemme Veye igienanlegges, og de fornødne Vandsteder ved Gravning, hvorudi vedkommende Lods=Eiere skulle være hinanden behielpelige, eller ved anden ny Indretning, kunne tilveyebringes. Men dersom i een eller anden Lod intet Vandsted skulde være at erholde, da bør det fastsettes, hvor fælleds Vandsted skal haves. Ikke heller maa, hvor i saadanne fælleds Overdreve, eller Heeder findes Tørvemoser, nogen betages den Rettighed, han haver til Tørveskiær og Sætterum til Tørvene, men Delingen og Indhegningen bør derefter indrettes saaledes, som det efter Stedets Leylighed bedst og beqvemmest uden nogens Fornærmelse skee kan; hvilket alt af Amtmanden og Landvæsens=Commissarierne paa anordnet Maade og i fornødent Fald ved Rentekammerets Kiendelse bliver at afgiøre. J. 18. Det fornødne Hegn, som ved Overdrevenes Udskiftning bliver at opføre, skal imellem vedkommende LodsEiere inddeles paa samme Maade som Hegnet ved Mark Jorders Udskiftning, nemlig saaledes, at Bye imod Bye, enkelt Lods Eier eller Mand imod Mand, tage halvt Hegn med Næ, 8 403 R. R. hverandre, for saavidt deres Grunde sammenstøde, og til den Strækning halvt Hegn, der tilfalder flere endnu i Overdrevet fælleds deeltagende Lods=Eiere, eller Jordbrugere, bidrage disse efter Høveders Paaslag, eller i det Forhold, efter hvilket Overdrevet er udskiftet, saaledes som de derom indbyrdes kunne foreenes, eller i manglende Fald ved Amtmandens og Landvæsens=Commissariernes Kiendelse. Og maae de samlede Jordegodsers Bønder, paa samme Maade, som i Henseende til Afgrøvtningen ved Ager og Engs Udskiftning i 12te §. er fastsat, bruges til at hielpe hinanden med udskiftede Overdrevs=Parters Jndhegning; ligesom ogsaa med de Lods Eiere, der findes forsømmelige i at besørge deres Anpart Hegn opført, forholdes paa lige Maade, som i 14de §.er foreskrevet. J øvrigt skulle alle de Tvistigheder, som omOverdrevenes Udskiftning, Hegnets Deling, m.v. kunne forefalde, paa samme Maade, som Sager og Ager og Engs Udskiftning, afgiøres ved Eragtning af Amtmanden og Landvæsens=Commissarierne, og, naar denne paaankes, ved Vort Rentekammers Kiendelse.