Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Den 31te Juli fik 7 ganske unge Mennesker det fortvivlede Jndfald, i Nærheden af Neuille at raabe: "Ned med Ludvig Philip! Leve Republiken!" De bleve strax grebne og førte forPoliticommissæren i Neuilly. Tilligemed dem attesteredes 2 andre unge Mennesker, som havde insulteret nogle Borgere, der havde været behjælpelige med at fængsle hine. Denne Begivenhed tjener til at give de ministerielle Blades forudfattede Anskuelse, at Attentatet d. 28de var udgaaet fra det republikanske Parti, mere Stabilitet. Journal de Paris paastaaer ogsaa, tværtimod de tidligere Angivelser, at der slet Jntet er fundet, hverken paa Morderens Person (man erindre sig den for omtalte indbrændte Lilie), eller i hans Papiret, som kunde tyde hen paa en Forbindelse med Legitimisterne. Derimod hedder det, at hans Medskyldige, Lampemageren Boiteau, har aflagt Bekiendelser, der vidne om, at han er en Republikaner. De Fængslinger, der senere ere foretagne, have ogsaa udelukkende truffet Personer, der ere mistænkte for Republikanisme. J alt Fald lader det til, at Regjeringen vil benytte denne Leilighed til at tage Forholdsregler mod Republikanerne, og man faaer derved een Anledning meere til at sammenligne dette Attentat med hiint i Napoleons Consulatdage. Ogsaa den Gang gaves der to Partier, Emigranter og Jacobiner, som, hvor grundforskjellige de end ellers vare, lignede hinanden i Had mod den bestaaende Regjering. Hiint Mordforsøg udgik fra Emigranterne, men blev dog benyttet til at undertrykke Jacobinerne, af hvilke 1300 bleve forville til Republikens transmarinske Besiddelser. Naar imidlertid - bemærke de uafhængige Blade - Napoleons Forhold den Gang kunde tildeels retfærdiggjøres derved, at hinie Tertorister vare berygtede Blodmænd, saa have derimod de nærværende Republikanere ved deres hidtil udviste Forhold noksom godtgjort, at de aldrig vilde have tilladt sig en saa frig og nederdrægtig Gierning, som den, der d. 28de blev udøvet. Man har opdaget den Vaabensmed, som har forfærdiget Flinteløbene; denne har anerkjendt dem forat være sit Arbeide og forklaret, at han havde solgt dem til en velklædt Mand, som pakkede dem i en Kuffert og kjørte boet med dem i en Fiacre. Politiet har siden efter, ved at udsætte en stor Priis, faaet at vide, hvilken denne Facre var, og haaber nu derved at have aabnet sig Vei til videre vigtige Opdagelser. Den Snedker, som havde forfærdiget Træarbeidet til Maskinen, skal ogsaa være opdaget og fængslet. Der fortælles ogsaa, at Grard endnu samme Morgen havde været hos en Muurmester og der afsat en Kuffert, samt at Muurmesteren er attesteret, men Kuffetten ikke funden. En Viinskjænker, hos hvem han underveis havde været inde, har bragt Politiet denne Oplysning; Viinskjænkeren blev confronteret med Morderen og gjenkjendte hans Person. Om Gerard selv berettes, at han viser megen Anger og tilskriver sin Forbrydelse en ulyksalig Aandsforvirring. Han har hidtil ikke været at bevæge til at nævne nogen Deeltager, skjønt man endog ved at aabne ham nogen Udsigt, til Haab om Benaadning skal have søgt at formaae ham dertil. End ikke Boireau, som skal have bekjendt, at han har bragt de fornødne Materialier tilveie, har han ved Confrontation villet kjende. - Blandt de Saarede vare Genetalerne Pelet, Heymes og Colbert i god Bedring; derimod var Gen. Blins Tilstand, endnu betænkelig. De Døde vare blevne bisatte i St. Poulskirken i Forstaden St. Antoine, og den 5te d. M. var bestemt til den høitidelige Sørgefest. Moniteuren af 10de Aug. mælder, at, da Regjeringen har Meddelelser at forebringe Kamrene, saa ere de Deputerede, der befinde sig uden for Hovedstaden, indbudne til ufortøvet at komme dertil. Af de ministerielle Blades Yitringer spaaer man, at disse Meddelelser ikke ville føre til noget Godt, navnlig er man bange for Pressefriheden. National mener, at Regjer ringen iler med at sammenkalde Kamrene, for at benytte sig af den almindelige Jndignations første Hede, til at sætte igjennem, hvad der, ved roligere Overlæg, vilde finde alt for megen Modstand. - Fyrst Talleyrand ankom d. 1ste til Paris.