JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1802-01-01
Forslag om Snyderier af Stenkulsmaalere og Dragere. Man har anordnet en vis Taxt for Stenkulsmaalere af 3 Skilling for Tønden, og ligeledes for Dragerne af 2 Skilling for TønDen. Man skulde troe at alle Snyderier herved vare kvalte i Fødselen, men intet mindre. Maalerne tillade nemlig, at en tredie Mand hielper dem ved Maalingen, og istedet for selv at betale ham, som var deres Pligt hvis de vilde have hans Hielp, see de igjennen Fingre med, at han under den hædrende Titel Fukssvantseren endog paa en grov Maade fordrer en Skilling for hver Tønde af Køberen. Dette er ikke nok, Dragerne have, strax efterlignet saa priselig en Skik og have ogsaa deres Fukssvantser, der staaer paa Vognen og hielper at vælte Tønden. Denne inddriver ligeledes 1 Skilling for hver Tønde. Og sulde Køberen gjøre Vanskeligheder ved at betale, gjøre de en saadan Støj, og hindre saaledes al Udladning at man endog har seet den Køber, der skulde læsse næst efter, hellere paatage sig den Gjenstridiges Fukssvantservenge end at ville lide et Ophold, der endog siden maatte godtgjøres Vognmanden. Jmod disse Uordener foreslaaer man det Middel, at en stor med Hvidt paa Sort malet Tavle maatte opstilles paa ethvert lossende Kulskib med denne Jndskrivt. Sk. Maalerpenge for en Tønde er Sk. Dragerpenge for en Tønde er og er intet videre under noget Paaskud at betale til nogen af den der henter Stenkul, men han ombedes at mælde enhver overskridende Fordring paa E Politikammeret.
Politivennen, 1802-01-01
Dito imod Vogmændenes Uretfærdighed mod deres Heste ved Stenkul- og Brænde-Læs. Naar man har Lejlighed at læsse Brænde eller Stenkul, møder det at Vognmanden imod højere Betaling gjerne tager mere paa end han bør. Denne Handling, hvorved baade Køber og Vognmand tyraniserer Hestene, fordi den ene vinder Penge, den anden Tid, burde forekommes, og det torde maaskee naaes derved, at Skipperen og hans Folk paalagdes at modtage en skrivtlig Lossefeddel af hver Køber for det købte Kvantum, og at de tillige optegnede ved hvad for Vognnummere og i hvor mange Læs det var afhentet. Disse Lossesedler tillige med Læsselisten maatte afleveres hver Dag i Kontoret-
Politivennen, 1802-01-01
Spørgsmaal til en lovkydig Mand. Har et Selskab Rettighed til at mulktere et Medlem i en meget betydelig Mulkt, (som virkelig er skeet) fordi han har begaaet en Handling imod en anden Medlem, som Landets Love tillade, og som den ene Borger i Staden begaaer imod den anden haer Dag.
Politivennen, 1802-01-01
Spørgsmaal om Assuransen. Naar en grundmuret Gaard afbrænder blive nogle Rudera staaende, som Ejeren maa købe af Assurantsen. Naar en Bindingsværks Bygning afbrænder bliver intet tilbage og Ejeren slipper altsaa til sine Penge uden Tab. Man spørger hvorledes man bedst kan bevise, at dette er stemmende med den Opmuntring, der ellers gives fortrinligen til den der bygger af Grundmuur;
Politivennen, 1802-01-01
Forslag om Vægtere. Det var maaskee ikke ganske unyttigt, om de Folk, der bleve valgte til Vægtere, først overstode en vis Examen, for at see, om de kunde Natteversene uden ad, thi der ere adskillige Vægtere, der ikke vel kunne memorere samme.
Politivennen, 1802-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td, Rug Td. - 5 Rd. 3 Mk. - 5 Rd. 4 Mk. Byg Td. - 20 - 22 Mk. Havre Td. 11 Mk. - 13 Mk. Fersk Flesk Lpd. 12 Mk. - 13 Mk. Æg Snesen- 28 Sk. Smør Pd.- 20 - 22 Sk. Ærter Sk. 4 Mk.
Politivennen, 1802-01-01
Uordener. 1) Mange Gange har det Jerngelænder, som er uden for No. 141 i Tugthusporten været paaanket, og man maae højlig forundre sig over, at Ejeren alligevel ikke bevæges til at gjøre saadan Forandring derved, at de Gaaende ikke reent jages ud fra Fortotoget, eller som værre er, støde sig Ansigtet fordærvet paa Gelænderknappene, der synes netop at være til i denne Hensigt. 2) Uden for No. 263 i Aabenraa, har nu i 14 Dage og længer et Rendebræt ligget saa forkeert, at mangfoldige Personer haoe faldet og slaaet sig derover. Man haaber at Ejeren blot har været uvidende derom. 3) Da Vandposterne bleve satte paa Højbropladsen paaankede Politivennen, at de Afvisere, som bleve satte omkring dem, deels stode for vidt fra Posten, deels vare meget for lave. Lygten gjorde dog at Farligheden var mindre. Men nu da denne er borte, skinner Skadeligheden og Urigtigheden desto stærkere i Øjnene. Forleden Aften kørte en derpaa med en holsteensk Vogn, fuld af Folk, som vel slap for at vælte men ikke fra at faae en stor Skræk i Livet. Man forbigaaer at Vognene kunne ødelægges ved slige Stød. 4) Det usle Fotog uden for No. 91 og 92 i Pilestræde er endnu uforandret. 5) Ligeledes Fortoget paa Gammeltorv paa Hjørnet af Nygade 6) Ligeledes Renden fra Gaarden No. 4 paa Amagertorv, hvis Ejer endnu engang opfordres til at skaane sine Medborgere. 7) J Kompagnistræde er uden for No. 38 en udstikkende Trærende, der tilintetgjør det lille Fortog, som ellers var levnet Fodgængeren, og hvis denne af Uvidenhed gaaer der, kan volde ham et meget slemt Fald. 8) J Knabostræde er nær her imod Hjørnet af Magstræde, uden for en indplanket Tomte, et Fortog, som ikke er andet end et Uføre, hvor Skarn og store Steen true Fodgængeren. 9) Da Hyrekudsken paa store Købmagergade har nogle Heste, der have Vane at bide, ønskede man, at han af Kjærlighed til sine Medborgere ikke vilde lade disse staae saa nær Fortoget at de kunde røre de Gaaende. Den som for en 12713Dage siden tilsendte Udgiveren et Bidrag, underskrevet N. N., hvori blandt andet gjordes Forslag om Hyrekudske og deres Nummere, og taltes om Jndretninger dermed i England, vilde forbinde Udgiveren overmaade meget ved at komme til ham et Øjeblik, eller underrette ham om sit Ophold, for at Udgiveren kunde komme til ham, da han har noget vigtigt at tale med ham om.
Politivennen, 1798-01-01
Et Vink til Politievennen selv. De er saa paaseende med vore Rendestensbrætter, Trapper og Render, og sætter saa mange Husejere i Bekostning enten med Forbedringer eller med at ærgre sig, at De ikke kan undres over, hvis man beder Dem at gjøre ogsaa nogle smaae Forbedringer ved Deres Blad selv, jeg mener at være lidt akkuratere i Deres Angivelser. J No. 21 er f. Ex. to Talfejl, thi den borttagne Jernskin var for No. 158 og ikke for No. 157, og det opstaaende Bræt var for No. 164 og ikke for No. 163. Hvorledes kan De vel retfærdiggjøre, at den som fører Krig mod alle Uordener og Fornærmelser, selv beskylder Mænd for Naboernes Uopmærksomhed? Svar: Udgiveren, der troer at Paaminderen vil tilstaae at et Tal baade kan læses skrives og trykkes galt, haaber at saavel Publikum som ovenmeldte Naboer fuldkommen undskylde ham, da Hovedsagen, begge Fejlenes Afbedring imidlertid er opnaaet.
Politivennen, 1802-01-01
Om Jllumingtion i Anledning af Freden. Der var nys en almindelig Frygt for, at man ved Jubelaarets Begyndelse skulde blive tvungen til at illuminere enten man havde Lyst eller ikke. Regieringen gjorde Ende paa denne Frygt ved offentlig at bekjendtgjøre at Hs. Majestet ikke ønskede Jlluminationen. Nu befinde sig mange Jndvaanere i en lignende Frygt, i Anledning af en Fred, som man siger vi har faaet. Jngen god Borger foretrækker en uvis Krig for en anstændig Fred, og om han frivillig illuminerer derfor, saa er derom intet at sige, men Naboen, der enten ikke har saamange Lys tilovers, eller ikke kan fordrage slig Damp i sine Værelser, eller endog - hvad ogsaa maa staae en fri Borger aabent? ikke har Lyst til at illuminere, bør heller ikke lastes, og endnu mindre af Frygt for en ubændig Pøbel nødes til at illuminere med. Det var derfor at ønske, at det offentlig bekjendtgjordes fra Politikammeret, i Tilfælde af at slig Jllumination, gaaer for sig: at ingen, som ikke havde Lyst at illuminere, behøvede at have mindste Frygt, da der var føjet Anstalt til saa hyppige Patroller, at de der vovede at slaae Vinduer ind, strax skulde vorde grebne for alvorligen at straffes.
Politivennen, 1802-01-01
Atter noget om Københavns mangfoldige Hunde. Hundenes Antal tager stedse til; da disse Dyr ere meget frugtbare og forplante deres Art paa alle Hjørner saa flittig, saa kan man snart haabe at dette Antal bliver ligesaa stort som Folketallet. Disse for det meste unyttige Dyr yndes umaadelig af Københavnere og det synes at høre til god Tone at man har en stor skiden loppefuld Køter i sit Følge. Hver Vognmandskarl eller Kudsk troer sig berettiget at have en Hund paa Vognen, som er nær ved at bide de Forbigaaende i Næsen til stor Fornøielse for Ejeren, som roser Vagtsomheden. J de fleste Huse er i det mindste et par Stykker, som besørger Stank og Trappernes Urenlighed, samt smaae Anfald paa de kommendes Been, og ofte hænder det, at den kommende ikke faaer Lov at tale før Husets Favorit er indlukket. Alt ofte er dette omtalt i dette Blad, men hidtil kun til liden Nytte, Aarsagen maae nok være at disse unyttige Ædere, som fortære en ikke ubetydelig Deel af Fødevare, hvoraf adskillige fattige Familier kunde leve, have hver sin Protektor og med mange Protektorer som have een Aarsag, er det ikke godt at have at gjøre. Jmidlertid var det at ønske at Tallet maatte blive forminsket, og dette troer man kunde bedst skee ved hvad allerede mange Gange er foreslaaet, en Asgivt af alle dem som ikke vare nødvendige i Byen, og dette Tal var stort.
Politivennen, 1802-01-01
En stor Uorden ved et Pakhus i Kattesundet. Fra det Pakhus, som i Kattesundet ligger imellem Hjørnehuset til Frederiksberggaden og No. 115 udøves stundom Uordener, som bør paatales; f. Ex. Torsdagen d. 12 d. M., Formiddagen Kl. 11 stod en Karl i Færd med at nedkaste et stort Stykke Brænde fra LoftsLugen, og det var blot med alvorlig Tiltale man fik ham til at holde inde med denne for Forbigaaende saa farlige Gjerning, jeg vil ikke tale om den Skade, som Stenbroen tilføjes derved. Ogsaa skal det være Sædvane paa bemeldte Sted, at ophidse Brænde med Vindetouget, hvorved ofte paa Opvejen, et Stykke falder ud efter det andet, og sætter Folk i Fare for at lemlæstes, ja endog ihjelslaaes. Dette, saavelsom hvert Øjeblik at overstænkes af nogle grove Knolde, som feje Gaden, ere Uordener, som man ønskede Ejeren af bemeldte Pakhus, der sikkert hidtil har været uvidende derom, vilde ved alvorlig Jrettesættelse hæmme, hvorved han ikke allene vil retfærdiggjøre sig selv, men bevise Publikum en sand Tjeneste.
Politivennen, 1802-01-01
Til General-Postamtet. Man læser meget ofte i Addres- Aviserne at ufrankerte Breve til udenrigske Stæder blive liggende over paa Postkontorerne fordi den indenrigske Porto deraf ikke er betalt. Da dette formodentligen foraarsages af Korrespondenternes Uvidenhed om Postanordningerne i denne Henseende, og da det kan have de skadeligste Følger, saa var det at ønske, at en Plakat desangaaende maatte blive opslaget oven over Kasserne for de ufrankerte Breve. Ligeledes vilde det vist nok ikke være unyttigt, om den Plakat, der for omtrent et Aar siden var opslaget i Forstuen, og som
Politivennen, 1802-01-01
J Anledning af de i Politivennen No. 181 foreslagne Skatter. (Efter Jndsendt) Saa forhadt det i Almindelighed maatte synes for den Utænkende at foreslaae nye Skatte, saa forbunden troer jeg enhver maae være den, der ved at angive rigtige Jndkomstkilder for Staten, kan være et Middel til at nogle mindre rigtige (og hvilken Stat skulde ikke have af dem) tilstoppes. Fra denne Side betragtet, og fordi jeg selv er en af de mange der tabe ved den forskrækkelige Kurs, bifalder jeg ikke allene endeel af de Skatte De i hiint Nummer foreslog, men vil endog opgive et Par til at formere Listen. 1) Stempling af alle Vexler saavel dem der trækkes paa som fra de danske Stater, saa at de Fremmedes stempledes førend de betaltes, og de indenlanskes skreves eller tryktes paa et dertil indrettet stemplet Papir. J mange andre Lande stemples Vexlerne. 2) Nedlæggelse af Theatret for saavidt det drives for kongelig Regning. Regner man at Kongen nu taber 30000 Rdlr. ved Theatret, og at den Entreprenør, der modtog det, afgav for sit Privilegium 10000 Rixdaler aarlig, saa vandtes derved 40000 Rixdaler aarlig.
Politivennen, 1802-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) En Plan som Politimesteren har udkastet til at skaffe Fæstningsbroerne ved Københavns Porte tilbørligen oplyste ved Lygter er bleven approberet af Kongen; saa at man nu ogsaa kan vente at passere disse Steder med større Sikkerhed. 2) Det i No. 184 paaklagede Rendebræt uden for Apotheket paa Kristianshavn er skilt ved den løshængende Blyklump.
Politivennen, 1802-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td, Rug Td. - 5 Rd. 3 Mk. - 5 Rd. 4 Mk. Byg Td. - 20 - 23 Mk. Havre Td. 12 Mk. - 13 Mk. Fersk Flesk Lpd. 12 Mk. - 13 Mk. Æg Snesen- 30 Sk. Smør Po.- 18 -, 22 Sk. Ærter Sk. 4 Mk. 8Sk.
Politivennen, 1802-01-01
Uordener. 1) Fortoget uden for No. 91 og 92 i Pilestræde er endnu i samme skammelige Forfatning. 2) Den hæsselige Gaardrende tværs over Fortoget uden for No. 4 paa Amagertorv er endnu uforbedret. 3) Lygten paa den ene Post paa Højbroplads, som er saa ilde befæstet at Vægteren, der vilde tænde den, faldt ned tilligemed den, burde sættes op igjen, førend flere Fodgængere støde sig paa de Stene, der staae om Posten, eller flere Vogne køre paa dem. 4) J Buegangene ved Slottet kunde gjøres en stor Forbedring ved Tagvandets Nedfald, naar dette skede ved Piber, der gik ned til Jorden; i den nærværende Tilstand uedslyrter dette Vand tildeels paa Buegangens Stengulv, som det fordærver; i Blæst er ingen Fodgænger sikker for at blive ganske overskyllet af Vand, og i Stille lide Klæderne dog ved Stænket af det med Vold nedplaskende Vand. 5) Paa Blegdamsvejen, der er slem nok i sig selv, seer man til sin Forundring hele Bunker af Gadeskarn henlægges, hvorved Vejen blive endnu slettere. Men dette er ikke nok, man seer ofte endog midt om Dagen hele Læs af Menneskeskarn at køres denne Vej, og gjøre Luften saavel for den paa Vejen gaaende, som for den derved boende yderst ubehagelig. Man ønskede meget at heri kunde skee nogen Forandring.
Politivennen, 1802-01-01
Spørgsmaal om vrangvillige Skippere. Man træffer ofte, naar man ønsker at have et eller andet forsendt til Provinserne, med Smaaskipperne, som de kaldes, paa ds egenfindigste Hoveder. Jsær have nogle lollandske Skippere fra Nakskov og Saxkøbing plat nægtet at modtage, de første hvad der ikke netop var addresseret til en eller anden fornem Mand i Nakskov, de sidste, alt hvad der ilke hjemme fra var givet Ordre at imodtage. Det indsees let, hvor forlægne dette maae gjøre alle dem, som ønske noget bortsendt, der for sin Fyldigheds eller for Bekostningernes Skyld ikke kan sendes med Posten. Der spørges i denne Henseende, om der ikke kunde træffes noget Middel imod denne Trævenhed! Skulde der ikke, maaskee endog med Fordel, kunne oprettes fra Hovedstaden til forskællige Stæder i Provinserne ugentlige eller fjortendags-Paketbaade? f. Ex. fra København til Aalborg, til Aarhuus, til Flensborg, til Svenborg, til Bandholm, til Stegetil Rønne? Neppe vilde slige bekvemme og med gode Søfolk forsynede Fartøjer mangle betydelige Stykgodsladninger og Passagerfragter saavel fra København til disse Stæder, som fra Provinserne til København, da man der er næsten i større Forlægenhed, og maae baade tigge og betale for at faae noget med Skipperne. En anden Uskik som slig Jndretning vilde kvæle, men som nu paa mange Smaaskibe gaaer i Svang, og navnlig paa Laalændernes, er den at de medsendte Vare, især hvis det er Grønt og Frugt, aabnes, oversnuses og bortrapses, og at medsendte Gæs og Ænder ere meget underkastede at blive syge og døe undervejs.
Politivennen, 1798-01-01
Varsko i Bredgaden. Uden for Gaarden No. 339 i Dronningens Tvergade staaer hele Natten endeel Arbejdsvogne paa Gaden, som blive borttagne om Morgenen; man ønskede at Ejeren heller gjorde det Modsatte. Da slig en Anmasselse er højst utilladelig og man let kan komme til Skade om Aftenen, helst naar man venter paa Maanelys, saa haaber man at Politiet vil alvolig forbyde den.
Politivennen, 1802-01-01
Bogsamlinger for Bønder. (Efter Meddelt) Da Regieringens højpriselige Bestræbelser sigte til Land Almuens Oplysning; saa var det meget at ønske, at i hvert Sogn i Dannemark, blev oprettet et Læseselskab. - Bekostningerne til samme maatte bestemmes til 2 ss. for hvert Menneske, som mødte ved Bryllupper, Barsler, Begravelser og alle andre Højtideligheder. - Disse Penge skulde indsamles i en Sparebøsse, med Laas for, hvortil Præsten burde have Nøglen, og ommeldte bekostes af Skole Districtets største og næst største Lodsejer uden derfor at erholde Godtgjørelse. - Denne Sparebøsse skulde aabnes af Præsten i Medhielpernes, Sognefogdens, og hver Byes Oldermænds Overværelse, som ombære Sparebøssen, og for dem af Præsten foreslaaes, hvilke Bøger burde at indkøbes, der kunde sigte til kristelig Oplysning, Jndsigter i Landvæsenet, og Have- Anlæg. - Til disse Bøgers Bevaring, burde bekostes et Skab, af største og næst største Lodsejer i Stole-Distriktet, med Nogle og Laas for; hvillet Skab forblev i Sognepræstens Bevaring, som burde tilforpligtes over Bøgerne at holde en Protokell, hoori forevistes Bispen og Prorsten ved hver Visitats, til hvad Tiid Bøgerne ere udlaante og tilbagekomne.
Politivennen, 1802-01-01
En slem Hund i Prindsensgade. Forleden gik en gammel Mand i sit Ærinde igjennem Prindsensgade. Han var allerede gaaet forbi en stor Hund og denne havde viist sig rolig, da han strax efter bag fra blev anfaldet af samme, og hans Klæder gandske iturevne af dens Tænder. Han vendte sig imod den med sin Stok, og tilligemed endeel tilstimlede Folk forfulgte Den. Hunden tog nu sin Tilflugt ind i en Gaard der skal tilhøre Tømmermester Søborg. Der er ingen Tvivl om at Ejeren, naar han erfarer denne Tildragelse, jo vil afskaffe Hunden eller binde den, og tillige undersøge paa det strængeste, om ingen af hans Folk, hvilket synes rimeligt, har hidset Hunden paa denne gamle Mand.
Politivennen, 1802-01-01
Uorden ved Vognmandslaget. J Dag den 8te December blev Kl. 10 bestilt en Vogn paa Rullen, at møde om en Time. Men først Kl. 1 kom Vognen. Man haaber at Oldermanden vil undersøge denne UorDen.
Politivennen, 1802-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. Rug Td. - 5 Rd. 3 Mk. - 5 Rd. 5 Mk. Byg Td.- 20 - 22 Mk. Havre Td. 12 Mk. - 13 Mk. Fersk Flesk Lpd. 12 Mk. - 13 Mk. Æg Snesen- 36 Sk. Smør Pd.- 18 - 22 Sk. Ærter Sk. 4 Mk.
Politivennen, 1802-01-01
Uordener. 1) Adskillige Fodgængere har i de mørke Aftener havt det Uhæld at falde og forslaae sig, over et Stykke Tømmer, som ligger i Nærheden af Posten ved det afbrændte Slot, lige over for Proviantgaarden, hvilket tjener Vedkommende til behagelig og fornøden Underretning. 2) Uden for Huset paa Hjørnet af Bredgaden og Kongens-Nytorv er en Lem, hvoraf et helt Bræt er borttaget, saa man om Aftenen kan plumpe lige ned i Kælderen og brække baade Arme og Been. 3) Uden for det Huns, der skal være No. 153 ved Vestervold, (thi Nummeret er ikke malet paa Huset,) er et stort Stykke borte af Rendestensbrættet. 4) Det var at ønske, at nogen Forbedring kunde træffes imod de mange Flaskeskaar, som man seer udkastede paa Gaderne og Fortogene. En strængere Opsigt vilde vel gjøre meget; men man maatte tillige ønske at hver Husejer vilde have Jndseende med sine Husfolk i denne Henseende. Uden at nævne den Skade Hestene kan komme til, er det gyseligt at tænke sig nogen faldende paa Fortoget i disse Skaar. Det er Skade, at ingen Fattig hos os en saa driftig at samle disse Skaar og bære dem paa Glaskompagniet. Maaskee vilde en gjentaget Opfordring i Aviserne, samt en Premie for den, som bragte den største Mængde, foruden Betalingen efter Vægten, være den bedste Opmuntring.
Politivennen, 1802-01-01
Bekjendtgjørelse fra Ebeltoft. For at forebygge, at ingen skal misledes til at gjøre sig et urigtig Begreb om Ebeltoft, af det i Københavns Addres-Aviser for dette Aar No. 341, under Artikel Bekjendtgjørelle indrykkede Avertissement, angaaende en Gaard, der her tilbydes tilkøbs, finder man fornødent at anmælde følgende: Ebeltoft ligger 6 Mile fra Aarhus; der er ikke Strand rundt om den, men allene en Fjord gaaer ind til den; der er kun en liden Skov paa den ene Side -1 Fjerding Vej herfra; Skoven selv kan gaaes igjennem paa et halvt Kvarteer; Gaarden er opbygget for 14 a 15 Aar siden, i Hensyn at udlejes, til de her sig opholdende Garnisons-Chefer. Her er ingen Havn hvortil der kan haves Udsigt, og kuns 3 Fartøjer til Byen. Byens egne Skibe maae hver Vinter lægge i Havn i Aarhuus. Et let Levested er Ebbeltoft langt fra ikke; udi næstliggende Aarhus og Randers ere de fleste Dele langt lettere, f. Ex. naar Talgen der har kestet 10 Mk., koster den her 14 Mk., naar Kjødet der koster Mk. Lpd koster det her 7 Mk. Jngen Familie hvor liden den er, kan leve simpelt og tarveligt for ringere end mellem 4 til 500 Rdl. aarlig; hvorfor og de fleste, som ingen Midler selv have, maae foruden deres Levebrød søge anden Næringsvej f. Ex. Commissioner, Jnformationer a. Naar undtages Husly, som kan faaes aarlig for 40 Rdlr. og Brændet til 4 Rdlr. Favnen, og fortrinlig god Rug, er det ørrige dyrere end i København. Fiskeri er her næsten intet af, kun nogle smaae Flyndre kaldet Jssinger faaes imellem, og som en Sjeldenhed lidt Torsk. Uagtet alt det en og anden virksom Mand har gjort til Fiskeriets Ophielpelse, og uagtet et heelt Selskab har dannet sig baade af Byen og Egnen at ville understøtte med en anseelig Sum Penge og Skrivter, har det dog ikke kunnet komme til Virkelighed. Det sees altsaa heraf, at Ebeltoft hører iblandt de Byer, som ligge i deres sidste Døds Kamp og snart ville opgive Aanden, eller iføre sig en anden Skikkelse og blive til Landsbyer; dog kan den formedelst dens fortrinlige til Handels og Skibsfart belvemme Beliggenhed ophielpes, og hvorledes dette kan skee, er man villig naar forlanges at oplyse.
Politivennen, 1802-01-01
Om nogle Lygters Fordeling. J Silkegade er paa Solsiden ingen Lygte uden ved begge Hjørnerne af store Købmagergade og Pilestræde, paa samme Strækning er derimød tre Lygter paa Skyggesiden. Dersom den midterste af disse, der omtrent er ligeover for Justitsraad Hamonds Huus, flyttedes derover, troer man at Lysningen vilde vordre bedre jordelt. NB. Hjørnelygten af store Købmagergaden og Silkegaden brander sædvaslig med ef inaget spæd Flamme. Paa den Strækning i Bredgaden fra de Koninks til Herfugens, er kun en Lygte som synes forlidet i denne brede Gade.
Politivennen, 1798-01-01
Dito i Adelgaden. Ejeren af Huset No. 283 i Adelgaden har taget sig Exempel fra den i Dronningens Tvergade, da han gjør sig skyldig i samme Forbrydelse.