JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-09
I det i Skilderiet No. 70, indrykkede Stykke: "Nogle Ord om Coursnoteringen o. s. v. er indløben den Feil, at der Col 1100, Lin. 3, staaer: og dette er skadeligt. istedetfor: og dette er urigtigt. Da det er eet af Hovedpunkterne, omhandlende nemlig: Urigtigheden i Kjøbs- og Salgsafslutningerne, som endes med ovenstaaende feilagtige Udtryk, saa vil enhver opmærksom Læsen, ifølge den logiske Orden, der maatte være en Følge af Det, der siges iforveien (Col. 1099. Lin. 21 og 22), sikkert have tænkt sig det rigtige Ord af sig selv; man tager sig imidlertid den Frihed, at gjøre opmærksom derpaa. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og som over Treogtyvende Aargang. No. 78. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 12 September 1826. Hvad er Catechisation, og hvorledes synes den best at burde behandles for den voxne Ungdom paa Landet. Der var en Tid, da man satte en alt for høi Priis paa det katechetiske Fag, da den tilkommende Geistlige ofte betragtede dette, som sin Hovedsag, ansaae Prædiken for en Bisag og troede, at han turde behandle den øvrige Deel af Embedsførelsen med Lunkenhed, naar han kun var en dygtig Skolemand og en duelig Katechet. Jeg frygter for, at man nu er gaaet over til en anden Yderlighed. Mange i vore Dage ansee en Katechisation foren ringe Gjenstand, som ikke fortjener synderlig Opmærksomhed, som noget, der kan læres af sig selv og hvorpaa der ikke bør anvendes megen Fliid – som betragte det homiletiske Fag, som det ene Fornødne hvortil man alene bør opofre sig. Som den første Yderlighed frembringer maadelige Prædikantere, saa vil den sidste formindske Antallet af duelige Katecheter og istedet for den Geistlige bør være Skolelærerens Veileder, saa vil han stundom deri staae tilbage for ham og blive ubekymret om Underviisningens hensigtsmæssige Behandling i Skolerne. Deraf følger, at Præsten stedse bliver Bygningsmester paa slet Grundvold, fordi Forstandens Dannelse i tidlig Alder er tilsidesat. Ethvert Ord, som mueligen oplivede Lysten til det katechetiske Fag, bør derfor ikke dølges. Nogle have søgt at raade Bod paa tiltagende Ligegyldighed for denne betydningsfulde Sag, ved at give Katechisationer tillige en Form.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-12
af et sammenhængende Foredrag eller og at blande saameget deri, at man ofte taler selv mere, end man katechiserer. Det skeer for at vise, at man forstaaer at røre Hjertet ved Underviisningen og at give den en tækkelig Dragt, men gode Følelser, som kunne virke paa Menneskers moralske Dannelse, lade sig ikke opvække uden Ungdommen først er opvakt og veiledet til Eftertanke, og det maae skee ved dens foregaaende Underviisning ved Spørgsmaal. og Giensvar. Paa den Maade maae Begrebets Udvikling foregaae, og det alene fortjener Navn af Katechisation. Naar jeg ophører at spørge, saa ophører jeg tillige at katechisere. Griver jeg til det sammenhængende Foredrag eller til Tale over en Gjenstand, førend jeg tilfulde har katechiseret over den, saa røber jeg ukyndighed og Forlegenhed. Dertil har Kateche en alene Frihed naar han vil forberede Underviisningen eller gjentage, hvad han har udviklet for at styrke Hukommelsen og lægge Sandheden paa Hjertet, ved at vise Vigtigheden. af hvad der skal foredrages eller er foredraget, men da katechiserer han ikke. Hvorledes Sagen kan forberedes og Katechisationer anvendes paa ovennævnte Maade, er ikke vanskeligt for den Lærer, som selv er gjennemtrængt af Følelser for Tingens Vigtighed. Men naar man nu vil kaste Skygge paa de tilforn udgivne og af de kyndigste Mænd anbefalede Katechisationer, fordi disse ikke ledsages af den Art af sammenhængende Foredrag, saa viser man, at man har et urigtigt Begreb om Katechisation, som ene befatter sig med Underviisning ved Spørgsmaale og Giensvar, og ved de sidste tillige fører den Uvidende til rigtig Kundskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-12
paa Hr. Directeur Schulz's Forlag fattede jeg Mod og Lyst ved at modtage en gunstig Bedømmelse i neneste theologische Annaien 1804, hvori det hedder: Fattelighed og Korthed i Spørgsmaalene, naturlig Fremgang fra det Enkelte til det Almindelige, Undgaaelse af en for kunstlet Analysering og Skelettering af ethvert Ord og Begreb, og en priselig Duelighed i ikke at oversee eller lade ubenyttet noget Væsentligt af de Stykker af Catechismus der skulle afhandles, ere disse Catechisationers Fortrin(Jndsendt.) Rees – en Hollænder – har opfundet en meget vigtig Regel for dem som øve sig i Regnekonsten; thi efter denne kunne alle muelige sammensatte Forholde, saavel lige som omvendte, regnes, naar de grunde sig paa geometriske Proportioner. Anmeld. har ingensinde fundet denne Regel tydeligere fremsat, end i 4de Oplag af N. Søndergaards praktiske Regnekonst S. 120, og har intetsteds savnet den mere end i Hr. Det G. F. Ursins fortræffelige Regnebog; thi deri forekommer den ham hverken tydelig nok fremsat for Enfoldige, eller tilstrækkeligt afbenyttet. Alle de Regnearter under Navn af: sammensat Regula Detri, omvendt sammensat Regula Detri, directe Rentes-Regning, omvendt Rentes-Regning m. fl. opsættes og beregnes meget tydeligt efter denne Resiske Regel, og een Regel er lettere at lære og bedre at huske, end mange Regler. For dem, som ønske at kjende denne Regel, og som ikke eje N. Søndergaards Regnekunst, vil jeg i al Korthed fremsætte den, og oplys den med et Par Exempler af Hr. Oct. UrsinsRegnebog, taget af den omvendte sammensatte Regula Detri og omvendt Rentes Regning. No. 4 S. 8 og No. 16 S. 118.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-12
J disse Regnearter ere to Sætninger, een fuldstændig - med 3 eller flere Led – kaldes den bekiendte Sætning, og een hvori fattes et Leed, kaldes Spørgesætningen. Den første Opgave er følgende: Een har vundet 19 4 pC. p. A., hvorlænge har han havt 324 Rbd. udestaaende, for at vinde 26 Rbd., Dette ordnes saaledes: 1. Den bek. Sætning 100 Kap. 1935 pC. 12 M. 2 Spørgesætningen 324 – 26 Nu sættes det ubekiendte A paa venstre Side af en vertikal Streg; dernæst overveies ved ethvert af de andre Led i Spørgesætningen, om Fac 6 M. dets Forhøielse alene vilde gjøre, at X - det ubekjendte – blev større eller mindre. De Leed, hvis Forhøielse vilde gjøre A større, sættes paa høire Side af Stregen, og de, hvis Forhøielse vilde gjøre 2 mindre, paa venstre Side under X. Altsaa efter denne Opgave: Skulde 324 Rbd. give flere Renter end 26 Rbd., saa naatte den staae i længere Tid blev større - og 26 sættes paa høire Side. Skulde KapitaIn - 324 – forhøies, og dog kun give 26. Abd. i Rente, saa maatte den staae i kortere Tid – X blev mindre og 324 sættes under X. Derpaa flyttes den bekjendte Sætning ned, saledes, at de samme Navne komme ligeoverfor pa den anden Side af Stregen. Altsaa Kapia 100 kommer ligeoverfor 324 paa høire Side, Renter 108, ligefor 26 og 1 Aar – 12 Maaneder – ligefor X. Behandlingsmaaden hører ikke herhen, men nu staae Tallene rigtige, uden nogen Omvending, som altid er vanskelig af skjønne for den mindre Øvede. En Den anden Opgave er: En kjøber 6000 Rbd. Kgl. Obligationer for 6 pC., sælger dem atter til 76 1/2 pC. efter 1 1/2 Aars Forløb, har imidlertid af hvert 100 Rbd. Oblig, trukken 5 pC. aarlig Rente. Hvormeget har han tjent Nu eftertænkes hvad han vandt, som var 4 paa Salget 9 Rbd. og h 1 1/2 A. a 5 pC. 7 1/2 - 16 1/2 Rbd. Den bek. Sætning 67 1/2 Kap. 16 1/2 Rente 1 1/2 A. Spørgesætningen 100 - See ovenfor. Fac. 108, pC. P. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-12
Jndenlandske Efterretninger. J Aalborg er død Professor Rasmus Severin Kisbye. Man læser om ham i Aalb. Avis følgende Nekrolog: Han var fød 1754 i Odense, hvor hans Fader, Magister Hans Kiøbye, var Professor i det Chraiske Sprog og Lector i Theologien ved Gymnasiet; Moderen Helena Ambrosia Brinch. Han deponerede fra Gymnastet og laae siden paa Chlersens Collegium. 1777 tog han theologisk Attestats og reiste i samme Aar udenlands, hvor han i tre Aar studerede i Leipzig og Göttingen. 1782 erhvervede han sig Graden som Magister philologiæ ved en Disputatio de discliplins Arcani in Veteri ecclesia, blev i samme Aar Conrector i Bergen, hvilket Embede han forestod over en Snees Aar, og var siden Rector ved Aalborgs Kathedralskole, indtil Alderdoms Skrøbeligheder gjorde det til en Nødvendighed for ham at trække sig tilbage til et filosofisk Otium. Legems Sygdom og Smerter, Mangel paa Synet, en elsket Hustrues og to Sønners Død vare Tilskikkelserne hans sidste Aar, som prøvede Oldingens Resignation, og han bar dem som Filosof og Christen til sin Dødsdag den 1ste September sidstleden. Som Videnskabsmand udmærkede han sig ved en overordentlig Flid, forenet med Selvtænkning, og han besad en udmærket Skat af Kundskaber, ikke blot i, men og udenfor hans egentlige (filologiske) Fag. Om hans Charakteer som Menneske kunde ikkun være een Dom, og han var derfor med rette elsket, agtet og æret af Alle uden Undtagelse, som kjendte ham, og hans Minde vil stedse være dem dyrebart". Hans efterladte Datter skriver: "Nedbøiet staaer jeg ved det kjære Liig, min sidste Støtte her i Livet, og er dybt bevæget ved Forsynets ugrundelige Tilskikkelser, som i mindre end eet Aar bortkaldte fra mig Fader, Moder og begge mine Brødre. Eensom tilbage, uden Forældre og Sødskende, ærer jeg under Taarer tillidsfuld den Alvises Villie Literaturierikonnet anføres han og derfra tilføje vi til ovenstaaende Nekrolog, at han 1804 blev Rector i Aalborg; og 1811 blev han med Titel af Professor entlediget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-12
Om vor Fabrikflid giver Hr. J. C. Lange sit lidet Skrift: Grundaarsagerne til Handelens og andre Næringsveies Standsning og Midlerne a., følgende korte Oversigt: "Det staaer sig med nogle Grene af Kunst- og Haandverksfliden, bedre end man skulde formode, bedre end selv mangen Jndfød troer. Til en Priis af 12 a 14 Mk. pr. Al. leverer f. Ex. Mode weg mørkmeleret Klæde saa godt, at jeg har hørt Adskillige vurdere det for 4 Rbd. Hans Machinerie drives ved Hestekraft, desuagtet holder han en betydelig Deel Mennesker i Virksomhed. Han har selv Stampeverk og Farveri, hvilket sætter ham istand til at levere sine Fabricata billigere end de fleste Andre. Han agter at forskaffe sig et Dampperk fra Sverrig, som han vil drive med Tørv, hvilket ei skal komme dyrere end med Steenkul. Ogsaa Hoppe med lere af vore Klædefabricanter, ligesom i sin Tid afdøde Hjorth, have leveret fortrinlige Klæde vare, kun er Afsætningen af de sinere Sorter alt for ringe, efterdi de Fleste foretrække udenlanske Klæde, og kun kjøbe det indenlandske naar det har fremmedt Stempel, om end dets Priis og Qvalitet ere ligesaa gode som Hiints. Bonfils og flere af vore Bomuldsfabricanter, levere saa gode Vare, at de tildeels ere erkjendte for bedre end de fremmede, og have betydelig Afsætning baade inden og udenlands, især til Petersborg. - Ogsaa andre danske Arbeider agtes som fortrinlige, f. Ex. vore Sølvarbeideres, hvis Former ere langt skjønnere og smagfuldere end de svenske og engelske, ligeledes vore Snedkeres, som under sidste Krig fandt stor Afsætning til Sverrig, ja endog til England; begge disse Arter af Kunstflid ere udentvivl meget forædlede ved vort Kunstacademies Bestræbelser. Endvidere fortjener en stor Deel af vore Kunstdreiere og Gjørtlere al Opmærksomhed og Opmuntring, men fornemlig vore Blikkenslagere, hvis laquerede Arbeider i faa Aar ere fremskredne til en høi Grad af Fuldkommenhed, og, hvad især Boutiklamper angaaer, endog foretrækkes de udenlandske, fabrikmæsigt forfærdigede, i Hensyn til Brugbarheden, efterdi de sidste ofte ere mangelfulde i den indvortes Indretning, og vanskeligere at behandle end de her forfærdigede. Vare danske Hatte at faae til billigere Priis, vilde de ogsaa i det Hele fortjene Anbefaling for deres Varighed og Former, skjøndt Enkelte let faae Bræk selv Fodtøi har allerede i endeel Aar vundet forskjønnet Form, og Mangfoldighed i det dertil brugte Material. Alt dette, med Mere, viser noksom, at Dansken ei savner Hoved og hans dighed til Fabrikflid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-12
Blandede Efterretninger. Strax ved Bergen paa den nordøstlige S. de langs Byfjorden ligger den Strækning de kaldes Sandvigen. Dette Sted, der indsluttes mod Byfjorden af en Mængde Pakhuk, har paa den østlige Side høie, steile, og nøgeFielde. Vel findes her adskillige vare Smapartier, og endeel Lystgaarde, men man kan vel næppe i det Hele kalde denne Strækning smuk. Den nærmest Byen liggende Deel af Sandvigen er nu saa stærkt bebygget, at den kan ansees for en Forstad, der meest beboes af Fiskere, Søefarende og Andre af Arbejdsklassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-12
Af Møllebrug og Reberbaner findes her adskillige. Norden for Sverresborg, og adskilt fra samme ved en lille Dal, hvori Forstaden Skudevigen ligger, findes en imod Fjorden steil Klippe, hvor fordum skal have været en Skandse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-12
Det er om det Sted Holberg beretter, at der paa den nordre Side findes en Hule, som strækker sig langt ind i Bjerget. Det er maaskee denne Hule, som har givet Holberg den første Jdee til at lade sin Niels Klim, igjennem en saadan Hule paa det nærliggende Fløifield, nedstige til Underverdenen. En Kommandant, Oberst Cicignon, skal have ladet omnævnte Hulle undersøge ved et Menneske forsynet med Lygte. Men da Lyset slukkedes i en Afstand af 18 Favne fra Indgangen, kom Personen forskrækket tilbage, og fortalte om gruelige Syner derinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-12
J et Fastingsk Manuskript fortælles ogsaa det Fabelagtige om denne Hule, at en Hund, som gik ind i samme, kom efter nogen Tids Forløb tilsyne igjen ved en omtrent 1/2 Miil fjern Gaard; men - thi noget underbart maatte være med uden Haar. Aabningen til denne Hule er saa snæver, at et Menneske kun med Møie kan krybe ind i samme; og større har den aldrig været, thi Mundingen dannes ved faste Klipper. - Saa langt man fra Aabningen kan see ind i den er den horizontal. Ved at undersøge den med lange Stænger, finder man ingen Ende. Den høre især om man af Sagnet skal tage Anledning til at troe dens lange Udstrækning, til en af de mærkeligste Huller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-12
J det norske Morgenblad No. 204 læses Noget om militære Forfremmelser, og om Rangs personernes Rettigheder i Norge. Deri forekommer følgende: Efter det aabne Brev af 28 Juni 1808, angaaende Dannebrogordenens Udvidelse, skal Medlemmerne af denne Ridderordens 3die og 4de Classe, som Kongens udmærkede Mænd, allevegne udenfor deres Tjenesteforhold ansees og behandles, som de første blandt deres Ligemænd. Deraf følger, at en Statsraad, som er Ridder af Dannebrog, i det Ceremonielle gaaer over andre Statsraader, om de end ere Commandeurer, af Sværdordenen eller Nordstjernen, ja endog Seraphimer Riddere. Hvem kan vel betage Ridderne af Dannebrog denne Ret, uden at krænke Kielertractaten, de gjældende Love, og selv Kongen af Danmark. Dannebrogordenens Riddere have derfor lovlige Rettigheder i Norge; de svenske slet ingen; en Seraphimer-Ridder maa under lige Charge vige Plads for en Ridder af Dannebrogordenens fjerde Classe."Et tyrkisk Cirkulære i Aaret 1770. Keiser over Opgangen og Nedgangen, Stor herrernes Herre, som neliger fra den store Prophet Mahomed pp. af Efterdi Tyrkernes Storherre har erkjendt, at den store Gud er fortørnet over hans Magt, Undersaatter og Rige, idet de ere blevne meget plagede og afmatted af Christen Fienden, som baade til Lands og Vands oftere have overvundet dem og frataget dem meget Land, formodentlig af den Aarsag, at Tyrkerne paa forkeert Maade formeget forlode sig paa deres egen Styrke, saa befales og anordnes, at stille Guds og Prophetens Vrede ved i Nyemaanens 5te, 6te og 7de Maaned, om Fredagen, hver Mand de bestemte Dage skal afholde sig fra Spise og Drikke indtil Stjerneskin. Muftien og andre Kirketienere, skal benævnte Dag gaae frem i Bodklædning, omgjordede med Strikker, Øinene nedslagne, med ukæmmet Skjæg og jammerligt Skrig. De skal paa offentlige Steder og derefter i Moscheerne udraabe Sorgklagen, aavner Naadens Porte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-12
Paa Halvøen Morea, skal Prophetens Lade offentlig ombæres, sat paa Sølvgræshopper, røget, og fyldt med de døde Tjeneres og Spahers Been, som i Feldtslagene omkom, paa det at Propheten ved saa stort Tab af Døde maatte lade sig bevæge, at forsone Guds Vrede. Dette skal skee alle 3 Fredage og benævnte Lade hvergang paa aaben Mark og Gade opstilles, og skal alle Moscheens Borgere og Pilgrime da, tilligemed alle Laug og Haandværkere, da løbe 7 Gange rundt og med grædende Stemme synge Klagelangens Ulykke; ingen Strengeleg, Piber, eller andet deslige skal klinge, meget mere skal alt bestaae i stærk Skrig og Brøl; paa sidste Dag skal og anstilles en almindelig Omgang af 25 Mile. I. Skal af 600 Personer, som ere iførte Bods klædninger og omgjordede med Strikke, barfodede og uden Turban, ombæres en Lade fuld af Dødningebeen med sønderbrudte Sabler og Spyd m.v. 2. Følger 300 Muselmænd med blodstænkte Klæder, bestrøet med Aske, slaaende deres Lemmer, under Graad og Brøl. 3. Kommer 6000 Mennesker, blottede fra Hovedet til Beltestedet, som pidske deres Skuldre og Bryster med Torneriis, at Blodet rinder til Jorden, uden at aftørres. 2. Følger Prophetens Lade, understøttet af 30 Spahis uden Turbaner, som ere omgivne af 30 Bassar med blottede Sabler, der ombringe alle og hver, som vise frækt Øje mod Laden og kaste dem for Hundene til Føde. 5. Skal i hver 5te Deel af Milen nedsables en Jøde og et Æsel, ialt 125 Jøder og 125 Æsler, som blive liggende i deres eget Blod paa Jorden. 6. Gaae 30 Landbassare, uden Purpur, med slette af sort Linned i Jøde- og Æselsblod dyppede Turbaner, som bæres i bagbunden Haand, uden Sabel, men istedet en Hesterumpe, som hænger ned til Jorden og støver op. 7. Følger 300 Janitscharer, uden Vaaben, blot med Stokke, som slæbe henad Jorden, og som skrige idelig: Gud min Beskytter og Redder. 8 Rider Vistren med blaa blodig Turban paa en halt Æsel, staaer Hovedet med et Rør, begræder de mange Ulykker og raaber: Tilgiv Herre min Uskjønsomhed. 9. En Kasse med Guldmynt strøes til de Fattige, men under Spedningsstraf ei opsamles. 10. Slutningen gjør en stor Mængde med 100 Bodmænd, i Midten, som med Knive skjære sig i Armene og Brysterne, at Blodet flyder til Jorden m.v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-12
Kjøbenhavns Børs den 24 September 1804) Jn Hamburg 2 M. Avista Fare. species 22 Specier solgtes til 13 Rbs. Bank-Disconto 5 pCt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-12
Norske Speciessedler, pr. 100 Specier. And Schl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-12
Hvenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgield. Rbs. Tegn 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 808,81 Rbd. Sed. Dito Dito. i Banco. Nationalbank Obligationen, (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1/4 101 Rbd. r. S. Dito Dito. 15 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 9000 Rbd. r.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-12
6 pC. norsk Laan, 102 1/2 103 i Banco. ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye. 898,90 i Banco. Asiatiske Actier. i Sedler 265 L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. en For Anecdoter. 10 Meddeelt. 2) 6. Den tyrkiske Munk. Da en saadan Munk engang havde bestaa let en Ven, og ham til Taksigelse skulde afhugges Haanden, bad den Bestiaalne Dommeren om Vennens Fritagelse for Straffen, hvilket dog afsloges, og paa Tilspørgende af Dommeren, hvorfor han havde forøvet Tyveriet hos sin Ven svarede Munken: Herre, der staaer skrevet: Man skal udtømme Vennens Huus og ikke banke paa Fjendens Dør. Man maa tage hos Vennen, hvad man ei kan overkomme hos Fjenden. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-16
Nyeste benhavn. Skilderie af Kjø 700 Roomom Treogtyvende Aargang. No. 74 Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 16 September 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-16
J Anledning af en billig Beklagelse i Kjøbenhavns Skilderie 1825, No. 52, i et Brev fra Aalborg over Manglen af de raskere og nemmere Hørredskaber i Jylland. Billig er Beklagelsen, da Forfatteren ei har havt Leilighed at kjende, hvad der var naaet; thi uden nemmere Hørværke kan i Danmark ei ventes af Hør og dens Forædling det Gavn, som baade Jorbund og Clima og Erfaringer give Ret til at vente. Betreffende bemeldte billige Beklagelse, vil Indsenderen for Læserens Skyld anføre Følgende, af Hr. J. C. Langes lille Bog, Grundaarsagerne til Handelens og andre Næringsveies Standsning, og Midlerne til deres Fremhielp og muelige Gjenreisning: "J Kjøbenhavns Skilderie, 1825, No. 52, beklages i et Brev fra Aalborg, at Jngen i Jylland søger at faae Maschiner, som de haves i England og andre Lande, til at tilberede Hørren, efterat den er rusket, hvori vi egentligen staae tilbage, da Hør og Hamp got kunne trives hos os. J samme Brev yttres, at vore Landmænd ei længere bør betragte Korn productionen som deres Næringsvei, men derimod lægge sig mere efter Qvæg- og Faare=Avl, og af alle Kræfter søge at forbedre disses Racer", Forfatteren burde have tillagt Noget om de især under nærværende Conjuncturer, saa vigtige Handelsplanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-16
Forhaabentligen vil nu Brevets Forfatter, have læst i Viborgs ell. Randers Avis følgende Anmeldelse, i sidstafvigte Julimaaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-16
Ved Søndermøllen under Asmild Kloster pr. Viborg er anlagt en Hør=Bryde og SkætteMaskine, som drives med Vand og hvortil vil blive føjet en Hør=Tørrestue og Hæglerie. Egnens Beboere kan saaledes i dette Efteraar faae deres avlede og røddede Hør der tilberedt, og finde den billigste og redeligste Behandling, naar de behagelig vilde melde sig hos Zache, Forpagter af Søndermøllen. pr. Viborg. Desforuden er i Veile Amt Hr. Farver Dalges's Hørværk ved Hestekraft, Hr. Wulffs i Nebelmølle ved Vandkraft, Hr. Møllebygger, Dines Nielsens ved Vandkraft, nær Greismølle, og Eierens af Skibdrup Mølle, som endnu er allene Skjetteværk. Fremdeles, i Aarhuus Amt, Søren Nielsen Wads i Størring ved Hestekraft, og Niels samt Peder Christensens i Stjær, ligeledes ved Hestekraft. (Fortsættelsen følger.) Følelsers Værd og Uværd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-16
J Anledning af Katholicismens og Protestantismens Kirkeforfatning, P. 533 Lin 26, til V. 534 Liin. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-16
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 12 September. Varmen synes nu at have taget Afsked for i Aar, og Overgangen til den mærkelig afkjølede Luft gjør Forsigtighed, især med den tilvandte tynde Klædedragt, dobbelt nødvendig for dem, som ville bevare deres Helbred. J Søndags Eftermiddag faldt her ved stormende Veir en stærk Regn og Haglslag, hvormed fulgte nogle vældige Tordenslag. - Uagtet dette ublide Veir naaede Kunst løberen S. Wulff sit Bestik med at løbe fra Nørreport til Skibhusene 3 Gange frem og tilbage, og vandt endda 3 Minuter af de bestemte 69.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-16
Aarhuus, den 12 September. Den unge Violinspiller Simonsen fra Svendborg, i Fyens Avis anmeldt som et for sin Alder udmærket dansk Konstner-Talent, er kommen hertil med sin Fader, der skal have ligesaa stor Ære af denne hans yngste Søns Uddannelse, som af hans to ældre Sønners, hvis musicalske Fortjenester, ogsaa ere almindelig erkjendte. Desuden har Faderen i sin Tid indlagt sig megen Berømmelse ved sin høist udmærkede Elev Mads Dam, med hvem han ogsaa for en Snees Aar siden gjorde en Kunstreise gjennem Jylland. Bemeldte Hr. Dam er nu kongl. Kammermusikus og Medlem af det kongl. Operakapel i Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-16
Kornspekulanternes Commissionairer her i Egnen ere i disse Dage i største Virksomhed med Opkjøb af Kornvare, især Havre, som de betale med 21 Mark Tønden. J nogle Uger have vi her i Byen med Nød og Neppe kunne faae det fornødne Smør, der ligeledes kjøbes op paa Landet for at sendes bort; derfor var ogsaa Prisen her den sidste Løverdag egal med den kjøbenhavnske Torvepriis, 1 Mk. 8 s. Pundet.