Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-08-15
Bekiendtgiørelser. Kigesaalidet, som Snedker Gynther har været berettiget, til at & affordre Sadelmager Lauget, dets forundte Privilegier, saa lidet har dette Laugs Oldermand, seet sig forbunden, at give ham Gienpart af Laugets Artikler, men naar Snedker Gynther, ville have sin Nysgierrighed opfyldt, blev ham anviist RaadstueSkriver=Stuen, hvor samme for Betaling var at erholde. J midlertid tilstaaes gjerne: at her i Odense ikke er noget Tapetmager Laug, men der er stor Forskiel paa en Tapetmager, og en Tapisserer: Den første er den som væver eller virker, Tapetter, og den sidste, nemlig Tapisserer, er den som opslaaer og betrækker samme i Værelser, og disse sidste har i Europa ingen Lang, men læres under Sadelmager Professionen, og er dermed forenet. Uden nu, at betiene os af vores Laugs Artikler, saa paa det Snedker Gynther kan lære: at Tapisseer=Arbeide ingen Jndflydelse har eller kan have, til, eller udi Snedker=Arbeide, maa han vide dette at Lærrets= og Guldlæders=Betræk, førend det kan annagles eller blive anspendt paa Vægge, skal det sammen syes, hvortil bruges Naal og Traad, og ingen Skrup= eller anden Høvl. Hvorlidet nu en Naal, Traad, og en Høvl kan forenes, og blive til en Professions Brug, eller en Snedker som ellers i Almindelighed ikkuns arbeider i Træe, tillige skulle kunde være berettiget at arbeide i Lærret og Læder, det fattes lettelig, for den som kan tænke; Overalt er Lærrets= og Papirs Betræk, den mindste Kunst, men et Betræk af Guldlæder, Voxdug og andet vævet Tapetmager Arbeide, gaaer over Snedkernes Hortzont. Man kunde her anvende det gamle axioma: Schuster bleib bey deinem Leisteen; men Sadelmager Lauget vil herved give Mr. Gynther denne Formanning. Snedker bliv ved Høvlen, og det derved tilladte Arbeide, fornærm ingen, med andet uberettiget Arbeide, og giør Sadelmager Lauget ingen Indgreb, i deres lovlige Profession og Arbeide: Skeer det: saa vær visset paa, at Sadelmager Lauget paa lovlig Maade skal maintinere deres Professions Arbeids=Rettighed. For Resten agter Sadelmager=Lauget ikke oftere, at svare Mr. Gynther i de offentlige Tidender, men vil haabe, at han lader sig Sadelmager Lauget, her foran givne Formanning, være efterretlig, der fremsendes af Sadelmager Laugets Oldermand. Jet er meere end besynderligt, hvad der har drevet Sadelmager=Lauget her i Odense, til at opskrive noget, under Navn af Bekiendtgiørelse udi Odense Adresse=Aviis Nr. 32, er allene offentlig at angribe Skoemager=Professionen, ved at betiene sig af Skoemageren og hans Liste, til en Grundsætning for dets Jntet, og Formaning til Snedkeren at blive ved Høvlen; men endog som ustuderede Saddelmager Lemmer, at fremføre Latin og Grædsk, som Horizon, Axioma o. s. v. (god Dag ØxeSkaft, der formodentlig ligesaalidet er samme bekiendt, som Forskiellen paa en Tapete=Mager og en Tapisserer, hvis vigtigste, nok vil blive denne: at Tapisserer, som Saddelmager=Lauget kalder det, er et selvgjort Ord, og altsaa mindre kan bruges til at beregne en Tapetserie=Betrækker end samme i Europa har noget Lang; men hvor vidt Odense Saddelmager=Lang med Betrækkeriet er forenet, vil man lade staae for sit Værd, her vil det maaskee forevende, at det er sammenlikket af Ordet Tapetserte, men og saa er bliver det Tapetserer, og ikke Tapisserer, og i saa Fald, kan De, som forfærdiger Randsler rimeligere kaldes Randselerer, eller Randselmagere, og altsaa bliver Odense Saddelmagere, som har befattet sig med at forfærdige Randsler, og nu giver sig ud for Tapisserer, vigtige Lemmer: Sadel= og Randsel=Magere med selvgjort Tilhavn Tapisserer. Vil man endnu hertil overveie Skoe= og Sadelmager Professionens Fortrin for hinanden, bliver Forskiellen vel ikke andet, end denne: at, Skoe magere ikkuns forarbeider Qvæglæder, og Sadel eller Randsel Magere med selvtagen Tilnavn Tapisserer derimod Hestehude, som Natmanden aftrækker, og af dem skaves og tilberedes, ja saa gaaer det an at de betiener sig af Skoemageren og hans Liste, for Snedkeren at blive ved Høvlen, og Skoemager=Lauget i Odense tilgiver gjerne Dumdristigheden, ja ikke engang vil erindre dem og Pidsken, og at blive ved Sadelen, uden at befatte dem med Randselen og Betrækkeriet; men vil Sadelmager Lauget ellers have oplyst, hvorvidt dets Laugs=Artikler berettiger det, at gaae uden for deres Profession, kan Skoemager=Lauget gjerne tiene dem dermed, dog vil Skoemager=Lauget lade Sadelmagerne beholde deres indbildte Fortrin og honeur for dem selv, og blive det de er, naar de udelader Skoemageren og hans Liste af deres offentlige Taler; thi Skoemager Lauget afgiver sig ikke med andet Arbeide, end dets Laugs=Artikler tillader, og langt fra en giør Sadelmager=Lauget noget Indgreb i dets lovlige Arbeide, og Profession, som herved erindres. Jen Ubenævnte, hvilken man af disse Kiendetegn paa hans Klædedragt maatte holde for en Person af Distinction, som for omtrent 10 Dage siden lod sig drive af en røsværdig Nysgierighed til at tage adskillige Indretninger i Nørre=Biert i Øiesyn, anmodes herved at ville behage at indlade sig med mig i Correspondence, under den Forsikring, at jeg vil giøre mig en sand Fornøielse af at give ham den udførligste Efterretning og hvad han maaskee haver villet erfare. Den udførligste og grundigste Underretning derom, i adskillige practiske Materier, vil meere fyldestgiøre hans ulastelige Curiositet, end en flygtig Betragtning rimeligviis haver kundet. Da han efter hans egen Tilstaaelse er boende i Fyen, saa haver jeg ikke kundet undlade ved de Odense Adresse=Contoirs Efterretninger at give ham Underretning om min Tænkemaade i dette Stykke. Nørre=Biert ved Colding den 3die Aug. 1777. D. Wesenberg. Beskikket Land=Jnspecteur. Opbuds Commissarierne i forrige Professor Pingels Boe, Borgemester Michael Seidelin og Birkedommer Peder Rønnow, i Odense, bekiendtgjør end videre herved, at saasom dette Boes Behandling har medtaget lang Tid over det ergangne Proclama til Udstædelse; saa har man, efter indløbne Omstændigheder været beføiet at allerunderdanigst ansøge allernaadigst Prolongations Bevilling, som man og har erholdet under 8de hujus paa 4 Maaneder til dette Boes Tilendebringelse; thi bliver alle og enhver, som endnu maatte have noget at erindre, indgive eller paastaae i samme Boe, ville behage dermed, uden længere Forhaling, at fremkomme i Commissionen, som er fastsat at holdes paa Odense Raadstue Fredagen den 26 Septbr. førstkommende om Formiddagen Klokken 9 Slet, da den eller de, som forsømme at lagttage deres Partes, kan tilskrive sig selv, hvad Uleilighed deraf maatte paa følge, efterdi Opbuds Boet ellers fornævnte Tid vorder optaget til Slutning og Paakiendelse. Odense den 12 Aug. 1777.