JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-09-16
Ved Proclama af Dags Dato, der læses inden vedkommende Retter, ere T Creditorerne i Kiøbmand og Viinhandler Christian Friderich Octo zas heri Byen til Skifterettens Behandling overgivne Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel for at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 11te September 1830. J. A. Stenfeldt. C. B. Rogert. F. Knudsen. følge, allernaadigst Bevilling af 31te f. M. ere ved Proclama, der bliver læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret Mandagen den 13de d. M., Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Grosserer Henrich Christian Duuses Fallitboe sub poen præclusi & perpetui silentii, indkaldes med Aar og Dags Varsel at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav for os Undertegnede, som allernaadigst beskikkede Skiftecommissairer i bemeldte Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 19de September 1830. Haagen. Raffelmann.
Berlingske Tidende, 1830-09-16
Ved Proclama af 31te August d. A., der læses inden vedkommende Retter, Æ ere Creditorerne efter heri Byen ved Døden afgangne Conditor Georg, Aporta og ligeledes forhen afdøde Hustrue Lucia Bartholine, fød Raben, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede; ligeledes ere Arvingerne indkaldte med Aar og Dags Varsel for at legitimere deres Arveret; hvilket herved bekiendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 11te September 1830. Stenfeldt. Rogert. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1830-09-16
Auctioner over grönlandske Producter. IIøber af October Maaned agter den grönlandske Handel, paa ad vanligt Sted, at lade bortsælge ved tvende Auctioner, et Partie ly og brun Sæltran, samt Skindvare af forskiellig Slags tilligemed reen Edderduun m.m. Dagen naar Auctionerne afholdes saavel som Qvantiteterne og Sortementerne ville nærmere blive anmeldte.
Berlingske Tidende, 1830-09-16
de i Statstidenden No. 133, 134 og 135 samt ligeledes i Kiøbenhavns Adressecontoirets Efterretninger averterede Auctioner over ToskenærMølle i Phanefiord Sogn herpaa Møen ere, ifølge Udlægshavernes Begiæring, tilbagekaldte og blive følgelig ei afholdte; hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhavernes Efterretning. Stege paa Møen, den 3de September 1830. C. Meincke.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Berlin, den 13de September. Statstidenden meldet fra Dresden af 10de Semtember Følgende: "Desværre har i afvigte Nat tumultuariske Optrin fundet Sted hos os. Til at opretholde den offentlige Rolighed er den for en Commission, under H. K. H. Prinds Fredriks Forsæde, og en Sikkerheds-Communalgades Organisation bleven anordnet Man haaber, at fremtidige Uroeligheder ved disse Forholdsregler vorde forebyggede.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Af en Statstidenden meddeelt Privatskrivelse fra Brunsvig, af 8de d. M. erfares, at Hertugens intenderede Reise til England, efter Forlydende, for der at opholde sig flere Aar har opvakt stor Utilfredshed, da især den lavere Folkeclasse af Hs. Durchlauchtigheds saa langvarige Fraværelse frygtede, at dens Nød skulde forøges. Til hine Nødlidendes Beroeligelse blev den 7de d. M. den Efterretning bekjendtgjort, at det havde behaget Hs. Durchl. ved Rescript af samme Dag, at bevilge 5000 Rd. til Levnetsmidlers Anskaffelse; at fritage de trængende Undersaatter for Kopskatten i Vinterhalvaaret; at anvise de fornødne Udgifter til nogle Gaders Broelægning; at der fremdeles ved de gamle Bueganges o. s. v. Nedbrydelse i Nærheden af Domkirker skulde gives Leilighed til Fortjeneste, og at endeligen hensigtsmæssige Forholdsregler skulde tages angaaende det fornødne Brændsefor Vinteren.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Brüssel, den 9de September. Herværende Blade forsikkre, at flere tusinde Indbyggere i Brügge have intet længselsfuldere Ønske, end at komme Brusser, til Hjælp. Nylig fandtes en Mængde Brabanter Cocarder paa Torvet. J Ypern og Manina have de belgiske Soldater erklæret, at de aldrig vilde skyde paa deres Medborgere, Mecheln skal ligeledes være stemt for den Belgiske Sag; med talrige Troppecorps forhindre enhver Yttring.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
J Lüttich synes et Antal Fabrikanter ingenlunde at ønske Adskillelsen fra Holland; de revolutionaire Blade søge, at trøst denne Klasse med Udsigter til en Handelstractat med Holland.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Bayonne, den 24de August. Vore Spanske Naboer ere aldeles roelige; men Overøvrigheder, i St. Sebastian, der har bragt i Erfaring, at mange Spanske Flygtninge ere omspredte langs med den Linie, som adskiller Frankrige og Spanien, har anordnet en Militær-Commission i Jrun, som har befaling, at lade alle dem ihielskydes, der overskride Grændserne og gribes med Vaaben.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Haag, den 9de September. Privatbreve give en sørgelig Skildring af Brussels nuværende Tilstand. Næsten alle Englændere, som opholde sig der, forlade Byen for at reise hjem. Det derværende Regentskab har gjentagne Gange opfordret til at betale Communal=Afgivterne. Brødet er der dobbelt saa dyrt som forhen.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Efter Privatbreve fra Lüttich hersker der den største Uorden Den laveste Pøbel havde plyndret Vaabenfabrikerne og den af Tropperne forladte Kaserne og streifede truende igjennem Gaderne. De rolige Borgere vare sikkert blevne et Bytte for dette Pak dersom det velbesatte Castel ikke havde holdt det i Tømme. General Boccop har Commandoen i Castellet, som bestandig har ladte Kanoner rettede mod Byen.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Paris, den 7de September. Den herværende russiske Ambassadeur Grev Pozo di Borger har med en Coureer, som den 21de f. M. forlod Petersborg og den 2den Sept. ankom til Paris, modtaget en befaling fra sit Hof, at opfordre alle russiske Undersaatter til at forlade Paris inden 8 Dage under Straf af H. M. Keiserens Ungade. Ambassadeuren tilføiede, da han meddeelte sin Regjerings befaling, at der var ingen sandsynlig Grund til Fjendtligheder imellem Rusland og Frankrige, og at den ham sendte befaling uden Tvivl snart vilde vorde modificeret ved en ny Fyrst Tallerand er udnævnt til vor overordentlige Gesandt og accrediteret Minister, hos Hs. Brittiske Majestæt. Denne Udnævnelse har i det Hele ikke gjort noget gunstigt Indtryk. Kun Journal des Debats, som kjæmper ivrig for Regjeringens Sag og den ligeledes temmelig loyale Messager finder heri Anledning til Roes. "Saa forskjelligt", siger den Sidste, 7de talrige Regjeringshandlinger i denne Mands politiske Liv end be dommes i Frankrig, er det dog vist, at han af Europa ansees som vore aandrigste Mænd og vore Diplomaters Senior, Duelighed, speciel Duelighed er i vore Øine den første af alle politiske Egenskaber og derfor billige vi Hr. de Talleyrands Udnævnelse, fordi den værdigen aabner Listen paa vore Gesandtskaber. Et Talent vil vist Jngen nægte Hr. de Talleyrand: det, at gjætte alle Eventualiteter ved en Regjering, paa en vis Maade, at underordne hans Medvirkning dens Levevne. Formedelst den Anskuelse, som de fremmede Kabinetter i lang Tid have næret om dette Hr. Talleyrands næsten lægevidenskabelige Talent, ville de ikke undlade, i den Omstændighed at han, trods hans høje Alder har modtaget Gesandtskabsposten i London, at see et Tegn paa Varigheden i Tingenes ny Orden, som vor sidste Revolution indførte. Vi tilføje, at han nægtede at underskrive Conventionen af 1815, en patriotisk Handling, som sikkrer Frankrig i ham en værdig Repræsentant.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
J Rhone=Departementet og i Særdeleshed i det forhenværende Adelscapitel i Fore Bjergene existerer en Forening af Congregationister, som have den Hensigt, at bringe det sydlige Frankrige i Oprør. Den stiftedes allerede 1804 af Pater Loriqvet under Cardinal Feschs umiddelbare Beskyttelse og har slaaet dybe Rødder efter Restaurationen. Medlemmerne kaldte sig for Troesfædre, men nu "Oblater. Man bebreider Ministrene, at de ikke fuldkomment begribe Tingenes ny Orden og Følgerne af Revolutionen, og af alt for stor Agtelse for bestaaende Rettigheder ikke have bortfjernet Mennesker, hvis Personlighed ikke kan forenes med det ny Frankrige, fra de Embeder, de beklæde. I Særdeleshed dadles det, at man har ladet Officerer, som ere afgjort stemte for Congregationen, blive i Spidsen for Regimenterne, hvormed man vil undskylde den strafværdige Jnsubordination i flere Garnisoner. Tidenderne tie ganske med denne Omstændighed. Jmidlertid klages stærkt over Hærens Demoralisation og Desorganisation.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Moniteuren indeholder den Kongelige Forordning af 19de August, som opløser Gensdarmeriet. Et Corps af 1443 Mand skal bevogte Paris og virke som Politie under Navn af Munitipalgaden i Paris.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Generalstabschirurg Larrey, den berømte Læge ved Napoleons Armee i Ægypten, forelæste Videnskabernes Selskab den 3die September en interressant Afhandling om de Qvæstede under hin tre Dages Kamp i Paris. Han forsikkrede, at under alle de talrige Feldtog, som han bivaanede, havde Saar, foraarsagede af Bøsseskud, aldrig været saa farlige og dødelige, som dennes finde, naar han blot undtog Oprøret i Cairo. Denne Saarenes Farlighed tilskriver han Kuglernes Beskaffenhed og den korte Frastand, som adskildte Combattanterne. Almuen, der manglede Bly kugler, brugte i Stædet for disse smaae Marmor= og Elfenbeenskugler, som Børn lege med. Han forelagde Selskabet adskillige af disse besynderlige Kugler, som vare udtrukne af Saarene. Alle Anputationer, der skeete ved Gardehospitalet, have været heldige, mange undgik Døden, som deres farlige Saar syntes at gjøre uundgaaelig, blandt disse en Landseneer, hvis Hoved var næsten knust at et Steenkast; han laae tre Dage aldeles uden Bevidsthed, men er nu uden Fare.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
En catholsk Præst i Paris, som Søndagen efter den sidste Revolution holdt Messe, begyndte for Alteret at intonere den sædvanlige Bøn for Kongen, som begynder med de Ord: Domine, salvum saac regem nostrum, men huskede, da han kom hertil, at Carl X var afsat og en provisorisk Regjering, indsat. Flux tilføiede Pateren i sin Forvirring : et le gouvernement provisoire!!
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Paris, den 8de Septembr. En Coureer er efter paalidelig Beretning ankommen til den herværende russiske Ambassadeur, Grev Pozo di Borgo, der bebuder en ny Coureers Ankomst, som overbringer ham sit ny Creditiv.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Fra Toulon berettes, at Capt. Demoges, der førte Fregatten, Arethusa, ved sin Ankomst dertil, ikke vilde heise det trefarvede Flag. Marinepræsekten suspenderede ham, og Capitainen, som ikke vil hylde den ny Regjering, har nu taget sin Afsked.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Den engelske Fregat Madagaskar ankom hertil fra Malta den 2den Septbr. En engelsk Fregats Ankomst opvakte her stor Glæde, fordi man holdt den for et gyldigt Vidnesbyrd om venskabelig Forstaaelse mellem Hofferne i London og Paris. Fregatten saluterede det trefarvede Flag med 24 Kanonskud, som den strax fil tilbage.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Estafette d'Alger indeholder Følgende, dateret den 22de August Et Skib fra Bona medbringer den Efterretning, at den franske Garnison neppe var gaaet ombord, før Araberne kom til Byen, Bona, hvor de skændte og brændte; Contributioner bleve grusomt inddrevne; alle de Jndvaaneres Huse, der havde favoriseret Franskmændene, bleve plyndrede; grusomme Myrderier fandt Sted, og hine Barbarer begik hver muelig Afskyelighed, uden at vore Soldater vare i Stand til at hindre dem. Vi frygte, at lignende Voldsomheder ogsaa have fundet Sted i Oran, men haabe, at Fæstningen, som domminerer Byen vil, betrygge Jndvaanerne mod Arabernes Raserie. Feldtmarschal Bourmont venter at afløses, og er samvittighedsløs nok til ikke at ændse de Menneskers Skjæbne, der ere betroede til hans Omhu. Araberne ere nu i Besiddelse af alle de Punkter, som Franskmændene have forladt London, den 7de September.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Uroelighederne i det sydlige Frankrige ere af store Beydenhed, end de skildres af Pariser Blade. Handel og Jndustrie lide for Øieblikket meget, og som en Følge deraf ogsaa den arbeidende Classe, der lever af Haanden i Munden; vi føle det selv her i England, hvor vanskeligt det er, at skaffe Arbeiderne, som daglig mere og meere komme ud af Brod ved den tiltagende Fuldkommenhed i Maskinvæsenet, paa anden Maade Beskjæftigelse og Ophold. Ogsaa føler man Følgerne af den Feil, de Deputeredes Kammer begik ved at bestemme, at ingen Officeer kan faae sin Afskeed uden ved Dom, meget dybt. Den største Deel af Offceererne bestaaer nu af de yngre Sønner af gammeladelige Ultra Familier og Fættere af Jesuiter ; i det mindste paastaaes det af Soldaten. Nu ville Tropperne ikke længere lade sig commandere af dem, som trodse paa deres Uafsættelighed. Dette er Nøglen til de allerede i Metz udbrudte Uroligheder blandt det Militaire. En anden Gnist til Tvedragt ligger i det almindeligen Udspredte, at mange Præster ere Jesuiter, nu spore Nyheds mændene overalt Jesuiter, især paa de Steder, hvor Geistligheden har tilladt Opreisningen af Missionskors. Mange Sognepræstehave ladet disse Kors flytte fra de offentlige Pladser ind i Kirkerne. Pairskammeret har gjort et vigtigt Skridt, ved at andrage paa Afskaffelsen af Sacrilegii-Loven, som blandt andet satte Dødsstraf paa en Hosties Vanhelligelse.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Breve fra Lissabon af 21de August melde, at Don Miguel ! endelig har udleveret de opkaprede engelske Skibe. Han har ogsaa ladet de sidste polignaske Ordonnancer optage i hans Aviser, men om hvad der er passeret i Paris efter den 25de Juli ere Portugiserne ganske uvidende. I Grevskabet Kent vilde man ødelægge Tærskemaskinerne; Hardres maatte Constablerne kalde Dragonerne fra Canterbur, til Hjælp mod 400 Rolighedsforstyrrere.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Kongen af Nederlandenes Proclamation roses her meget, fordi den viser Hs. Majestæts constitutionelle Sindelag og tillige meget Moderation. Veirliget er meget bedrøveligt og det seer kun daarligt ud med Hosten i det nordlige England. Humlehøsten giver Udlandet Haab om Afsætning.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
J Oxford have været urolige Optrin. Allerede for nogen Tid siden var opstaaet Strid i Omegnen i Anledning af en Tofte: 60 Bønder, som havde deeltaget i Tumulten, skulde bringes i Fængsel under militær Eskorte. I Gaar Aftes kom de gjennen Oxford, hvor Pøbelen tog deres Partie, Sloges med Eskorten og lettede saaledes Fangerne Flugten.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
En høist besynderlig føderig vegetabilsk Substants er opdaget i vor Colonie, van Diemens Land, i en Dybde af 1 1/2 Fod. men endnu ikke beskreven. Den kaldes det indenlandske Brød, har en fiin Hud, en rundagtig Form, ligner af Udseende en Kartoffel eller den vestindiske Yamsrod, og er ofte saa ty som et Menneskehoved. Naar den skiæres itu, synes den, at bestaae af en svampagtig nærerig Masse. Man har ikke fundet Rod eller Trævler hængende ved den; Naturforskere have derfor været fristede til at troe, at denne Klumpfrugt er et Slags Jord Polyp, der indeholder anmalsk Liv. Det Eneste, som bebudet den, er et overordentligen smalt og tyndt Blad, der pipper frem af Jorden, og er forbunden med den ved særdeles fine Trævler, som briste, naar den trækkes op af Jorden.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Wien, den 5te September. Efterat de ventede Courerer var ankomme hertil fra St. Petersborg og Berlin, gav H. M. Keiseren den franske Commissair, General Belliard, en formelig Audients, mellem Kl. 12 og 1 Formiddag. General Belliard har ved denne Leilighed trefatvet Skjærf og Cocarde. Efterat han havde overleveret Nolifica, tionsskrivelsen om hans Konges Thronbestigelse, svarede Keiseren, ham, at han havde besluttet med sine høje Allierede, at erkjende den ny Regjering i Frankrige og Ludvig Philipp I som de Franskes Konge. Keiseren var meget naadig under Audienisen, og sagde ved Afskeden venlig til General Belliard: "Sig til Deres Konge, at han snart maa sende mig en Gesandt." Herefter blev Generalen forestillet for Hs. M. Keiserinden. J Aften reise han herfra til Paris.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Mayland, den 30te August. Storhertugen af Moden har befalet en ny Troppe-Udskrivning. De nyeste Begivenheder i Frankrige have foruroliget denne Fyrste i saa høi Grad, at han har forbudet alle sine Undersaat, ter, at modtage Franske Aviser, ja end ikke Jtalienske, der indeholde det Mindste om Tingenes ny Orden i Frankrige. Fra Neapel erfare vi, at H. M. Kongen er upasselig. Politiet der er meget virksomt, Spionerne ere talrige, og hemmelige Fængslinger hyppige. Misfornøielsen i de neapolitanske Provindser er saa stor, at Fyrsten af Cassen har foreslaaet i Conseilet, at nedsætte i tre Maaneder baade de directe og inddirecte Skatter for dem, der betale mindre end 19 Ducater aarlig. Men denne Forholdsregel finder heftig Modstand blandt de høiere Folkeklasser, og det vil være saare vanskeligt, at iværksætte den.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Kjøbenhavn, den 17de September. Brevposten fra Hamborg ankom i Dag Kl. 7 1/2.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
J Forgaars afseilede Orlogsbriggen St. Thomas, som føres af Capitainlieutenant J. P. Flindt, R. af D., til Vestindien, Det har Allernaadigst behaget Hs. Majestæt, at bemyndige Directionen for Borger= og Almueskolevæsenet i Kjøbenhavn (den bestaaer af Overpræsidenten, begge Stadens Provster, et Medlem af Magistraten og en af Directørerne for Fattigvæsenet) til, paa Stadens almindelige Skolevæsens Bekostning, at organisere de fornødne Indretninger for den gymnastiske Underviisning, og derhos at foreskrive følgende Regler for Benyttelsen af disse Jndretninger: 1) at ikke alene de offentlige Skoler, som henhøre under ovenmeldte Directions Virkekreds, og hvori Drengebørn undervises, skulle, forsaavidt de ikke ere forsynede med egne, hensigtsmæssige Gymnastik=Indretninger, benytte de Anstalter, som dertil organiseres, efter den nærmere Bestemmelse om Sted og UnderviisningsTid, som meerbemeldte Direction i saa Henseende giver; men at det samme, under lige betingelse, og skal gielde for de, under Directionen staaende, private Skoler; 2) at enhver Skolebestyrer, enten selv skal ledsage Skoledrengene, eller, ved en paalidelig Lærer, lade dem ledsage til Underviisnings=Anstalten for Gymastik, hvor den, der har ledsaget Børnene, skal overvære Underviisningen; 3) at enhver Bestyrer af en privat Skole, ved hver Maaneds Udgang skal, for Underviisningen i Gymnastik, erlægge til Formanden i Sognets Skolecommission en Godtgjørelse til Stadens Skolevæsen af 12 s. Sølv for hvert, til Skolen henhørende, Drengebarn; 4) at der vel, naar Forældre, eller de, den staae i Forældres Sted, skriftlig begjere deres, i en privat Skole gaaende, Drengebørn undtagne fra at tage Deel i den gymnastiske Underviisning, bør tilstaaes saadan Undtagelse; men at ovenanførte Betaling ikke desto mindre bør erlægges for det fulde Antal Drengebørn, som besøge Skolen; 5) at Bestyrerne af de private Skoler skulle være berettigede til at fordre de, af Deeltagelsen i den gymnastiske Underviisning flydende, Udgifter, efter rigtig Fordeling, godtgjorte af Forældrene eller andre Vedkommende, foruden den øvrige betingede Skoleløn, uden at den oveninddrømmede Undtagelse fra den gymastiske Underviisning skal fritage nogen for at give saadan Godtgjørelse.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: a) Sognekaldet paa Venøunder Riber Stift, efter den gamle Angivelse til Embedsskat anslaaet til 90 Rdlr., men har nu følgende Jndtægter: 1) Præstetienden af Øen erlægges med 8 1/2 Td. Rug og 9 Tdr. Byg. 3) Kaldet er desuden tillagt : 5 Tdr. Rug og 9 Tdr. Byg. 3) Smaaredselen bestaaer i Aal, Æg, Uld og 4 Potter Melk daglig. 4) Offer 30 Rbd. Sølv. 5) Af Justitsfondet 100 Rbd. 6) Dens Beboere levere 39 Læs Tørv aarlig til Præstens Boelig, der er et jordløst Huus. Præsten er tillige Skolelærer paa Øen.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
b) Trige og Ølsted Sognekald i Aarhuus Stift, efter den ældre Angivelse anslaaet til 260 Rdlr.; efter den nyere: 1) Præstetienden erlægges med 190 Tdr. Byg. 2) Landgilde af Mensalgaarden 24 Rbd. og nogle Arbeidsdage. 3) Offer, Accidentser a. omtrent 150 Rbd. 4) Nannest og Smaaredsel: Brød, Ost Æg og Giæs. 5) Præstegaarden staaer for Hartkorn 7 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr., med Areal 89 Tdr. Land. Enkepension hviler paa Kaldet. Til Constantinsborg svares aarlig Værdien af 1 Td. 7 Skpr. Byg.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Befordringer. Under Admiralitets- og Commissariats=Collegium
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Den 22de August er characteriseret Reservechirurg F. W. Tetens, Districtschirurg i Skive Kiøbstæd og Salling Herreder i Jylland, udnævnt til virkelige Krigsassessor. Den 6te September er Justitsraad og Høiesteretsadvocat P. C. Sporon udnævnt til Søekrigsprocureur.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Efter de ved Trækningen af det 83de Kongelige Kiøbenhavnske Klasseloteries 4de Klasse udtrukne og i No. 114 af denne Tidende forhen bekjendtgjorte 13 Nummere, bliver Fordelingen af Gevinsterne for de Amber som hove vundet 50 Rbd. og derover, overeenstemmende med Planen saaledes : 1ste Række=Ambe (55 - 247) 5000 Rbd. hos Hr. Fuldmægtig Gether2den Række=Ambe (55 - 89) 2500 Rbd. hos Hr. Nathan, 3die Række=Ambe ( 89-153) 1000 Rbd. hos Madame Cohen. 4de Række=Ambe (153- 167) 1000 Rbd. 5te Række=Ambe (118- 10) 1000 Rbdlr. hos Hr. Procurator Hvid i Nakskow. 6te Række=Ambe (118-194) 500 Rbd. hos Hr. Gether. 7de Række=Ambe (172-194) 500 Rbd. hos Hr. Schmidt. 3de Række=Ambe (151 - 172) 500 Rbd. hos Hr. Beck i Aalborg. 9de Række=Ambe (145-151) 500 Rbd. hos Hr. Brønderslev i Stege 10de Række=Ambe (145 - 161) 500 Rbd. hos Hr. Beck i Aalborg. 11te Række=Ambe (135-161) 500 Rbd. hos Hr. Frieberg. 12te Række=Ambe (135-185) 500 Rbd. hos Hr. Timm i Friederichsted. Amber a 200 Rbd. (55 118, hos Hr. Krigsraad Jpsen i Kierteminde. (55153) hos Jomfruerne B. 5 C. Bie. (55 - 167) hos Hr. Christians(8. - 167) hos Hr. Klein. (89-247, hos Hr. Torsteinson i Ringsted. 118 - 153, hos Hr. Bendz. (118 247, hos Hr. Bohn. (153- 247, hos Hr. Bohn. Amber i 100 Rbd. (55 145) hos Hr. Capitain v. Thedens i Schleswig (55 151) hos Jomfruerne B. S. C. Bie. (55 - 172) hos Hr. Grønnerup i Aalborg. i 55 - 194, hos Hr. Lind. (89 - 145) hos Hr. Knudsen i Sønderborg. (89 - 151, hos Hr. Hauerberg. (89- 172) hos Hr. Gether. ( 89-194, hos Hr. Eibeschütz. (113-145) hos Hr. Giegengack i Marieboe. 118-151) hos Hr. Moses 1 Oldesløe. (145 - 153) hos Hr. Joelson i Helsingøer. (145 - 167, hos Hr. Gether. (145 - 172) hos Hr. Knudsen. (145 - 247) hos Hr. Frieberg. (151 - 153, hos Hr. Bewers. (151 - 167) hos Hr. Berlin i Altona. (151 - 194, hos Hr. Christiani. 151 -247, hos Jomfruerne B. S. C. Bie. (153 - 172) hos Hr. Nathan. (153 - 194) hos Hr. Klein. (167 - 172) hos Hr. Riber i Svendborg. (167-194) hos Hr. Riber i Svendborg, (172 - 247, hos Hr. Gether. (194 - 247, hos Madame Cohen. Amber a 50 Rbd. (55 - 135) hos Hr. Johannsen i Eckeruforde. 55 - 161, hos Hr. Frieberg. (55 185) hos Hr. Berlin i Altona. (89- 161) hos Hr. Christiani(89 - 135) hos Hr. Dickmann i Husum. 113-135) hos Hr. Cancellieraad Sinding i Ebbeltoft. (118- 161, hos Jomfrue Nielsen i Hadersleben. (135- 145) hos Hr. Capitain v. Thedens i Schlesvig, (135- 151) hos Jomfruerne B. & C. Bie. (135 - 153) hos Jomfruerne B. S. C. Bie. (135- 167, hos Hr. Christiani. 1135- 172) hos Hr. Dessoner i Ribe. (135-247) hos Hr. Gether. (145 - 185) hos Hr. Klein. (151 - 161) hos Hr. Berling i Altona. (151 - 185) hos Hr. Procurator Hvid i Nakskov. (153-185) hos Hr. Frieberg. (161 - 167, hos Jomfruerne B. et C. Bie. (161 - 172) hos Madame Block. (161 - 185) hos Hr. Gether. (161 - 191) hos Hr. Jahnsen i Aarhuus. (161247) hos Hr. Hansen i Odense. (172-185) hos Hr. Christiani. (185 - 194) hos Hr. Riber i Svendborg. (185-217) hos Jomfrue Olrick i Helsingøer. Ved Tallotteriets 1202 Trækning i Altona udkom: No. 16. 14. 73. 30. 2.
Berlingske Tidende, 1830-09-17
Falbydeter a tur. Leiser og Eventyr i fremmede Lande, af Frederii Schaldemose, 4de og sidste Deel, er udkommen og faaes den schultziske Boghandel paa Høibroplads Nr. 51, hefter a 10 Mk.