JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Den 4de Sept. er Etatsraad Peter Christian Schumaker, allernaadigst beskikket at være Conferentsraad og have Rang med General=Majorer.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Den 6te Sept. er Hr. Hans Christian Adolph beskikket til Sognepræst for Glenstrup Meenighed i Aarhuus Stift. Samme Dag Capellan Hr. Hans Rudolph Deichman ligeledes til Sognepræst for Hvidberg, Ørum og Lodberg Meenigheder i Aalborg Stift Under samme Dato er Studiosus Gerhard Guuerus Bergh confirmeret at være Capellan pro Persona til Wærdals Præstegield i Aggerhuus Stift. Second=Leutenant ved Brand=Compagniet Henrich Brande mand beskikket at være tredie vice Brand=Directeur i Kiøbenhavn. Samme Dato er Johan Peter Boye Junge, Capitain ved Brand=Compagniet i Kiøbenhavn, beskikket at være anden Brand=Directeur sammestæds.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Den 11te Sept. er Birkedommer Langebek confirmeret at være Birkedommer og Birkeskriver til Sæbyegaards Birk i Aalborg Stift. Premier=Lieutenant Otto von Selmer af det Nordenfieldske Regiment er benaadet med Caracter som Capitain af Jnfanteriet. Sognepræst Hr. Hans BroderusEeg beskikket at være Sognepræst til Høelands Præstegield i Aggershuus Stift. Capellan Hr. Abraham Møller ligesaa til Rygge Præstegield og i Moss i Aggershuus Stift. Poul Mørch Gleerup ligesaa at være Raadmand i Aalborg. Christian Lassen Hubertz ligesaa. Den Den 17de Sept. er Candidatus Juris Matthias Gerhard Trede i Kiel beskikket til Underrets=Advocat i Hertugdom merne.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Den 18de Sept. er Sognepræst Hr. Hans Arenz beskikket at være Sognepræst til Øiestad Præstegield i Christiansands Stift. Sognepræst Hr. Reyer Giellebøll ligesaa at være Sognepræst i Stavanger. Capellan Hr. Lorenz Angel Holst ligesaa til Walle Præstegield i Sæterdalen i Christiansands Stift. Under samme Dato har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at avancere Premier=Lieutenanterne DeZiener, H. C. Brøer, H. Pheiff, F. J. C. Fries, P. Riegelsen, O. von Obelitz og H. J. von Søebøger til Capitain Lieutenants Caracter, og ligeledes under samme Dato allernaadigst avanceret Cadetterne B. Kaas, C. Sneedorff, R. Ravn, G. F. Ulrich, T. Jessen, C. Wlengel, C. W. Jessen, D. C. Eller, J. Gether, H. J. Soelberg, D. C. Plum, F. T. Lütken og F. A. Staffelt til Second=Lieutenanter.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Den 19de Sept. er Peter Petersen allernaadigst beskikket til at være Gartner ved Frederichsberg Slotshauge.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Den 25de Sept. er Geheime-Conferentsraad Hr. Adolph. Siegfred Græve von der Osten ligesaa beskikket at være Justitiarius i Høiste=Ret. Under samme Dato er Præsten Hr. Johan Friderich Johansen beskikket at være Sognepræst for St. Laurentii Meenighed paa Westerlands Fohr.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Den 26de Sept. er Fuldmægtigen ved de Jslandske Grønlandske, Finmarkske og Færøiske Sagers Revision og Correspondence, Carl Møller allernaadigst forundt Navn af Revisor, og Fuldmægtigen i det Søndenfieldske Comptoir, Hans Jensen allernaadigst beskikket til Secretair.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Den 28de Sept. ere Liv=Medici Doctor Med. Urban Bruun Aaschow, og Doctor Medicinæ Johan Wilhelm Guldbrand, forundt Rang med Etatsraader.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Den 1ste Oct. Licentiatus Juris August Frederich Lodde i Reinbeck ligesaa til Underrets Advocat i Hertugdømmerne.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Den 2den October er Sognepræst Hr. Christian Albrecht Copmanu confirmeret at være Sognepræst for Sønderup og Suldrup Meenigheder i Wiborg Stift. Candidatus juris Jørgen Mandix beskikket at være Cancellie=Secreterer. Under samme Dato er Studiosus Carl Hansen confirmeret at være Capellan pro Persona til Frederichsstads og Gleinminge Meenigheder.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Den 8de Oct. er Kammerherre og Envoye Armond Fran tois Louis de Mestral de St. Saphorin beskikket at være Geheimeraad.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Den 9de Oct. er Sognepræst Dr. Theologi Hr. Johan Christian Schønheder beskikket at være Sognepræst til vor Frue Kirke i Kiøbenhavn, Stiftsprovst i Siellands Stift og Provst i Sochelunds Herred. Capellan Hr. Christian Holst ligesaa at være Sognepræst til Trinitatis Kirke i Kiøbenhavn. Capellan Hr. Gerhard Geelmyden ligesaa at være Sognepræst til Hammers Præstegield i Bergens Stift. Hr. Hans Hammond beskikket at være Sognepræst til Rachestads Præstegield i Aggershuus Stift. Justitsraad Johannes Zoega at være Medlem ved den almindelige Enke Casse.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Den 10de October er Copiisten i det jydske og fyenske Consumtions Contoir Johan Philip Rosenstand allernaadigst beskikket til Fuldmægtig i det Vestindiske Contoir, og Studenten Hans Muus igien beskikket til Copiist i det Jydske og fyenske Consumtions=Contoir.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Den 15de October er Under-Jnspecteuren ved Søe=Qvest huuset Jens Schulz forflyttet til at være herefter Controlenved Assistentshuuset.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Den 16de Oct. er Secretair Andreas Lyman allernaadig beskikket til Under-Jnspecteur ved Søe Qvesthuset. Samme Dag er Professor Estienne de Fumars beskikket at være Professor i det franske Sprog og den franske Litterature ved Universitetet i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Fra det Vestindiske Guineiske Rente= og General=ToldKammer er den 21de October udkommen en Placat af følgende Jndhold: Hs. Kongel. Majestæt har, i Betragtning af Levnetsmidlernes overordentlige Kostbarhed, under 20de denne Maaned allernaadigst befalet: At fra denne PlacatsPublication af og indtil 1ste Julii 1783 maae ingen Sviin. hverken levende eller slagtede, ei heller noget Flesk, røget eller saltet, fra Danmark til fremmede Steder udføres enten til Lands eller Vands, under Confiscation og Straf efter Told=Rullen. Dog maa herfra undtages, hvad som kan agtes for Skibs=Provision efter Reisens Beskaffenhed; ligesom og hvad Flesk, som ved denne Placats Bekiendtgiørelse allerede har været indkiøbt til et Skib, som ligger beviisliggen under Ladning.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Under samme Dato og fra samme Sted er ogsaa udkommet en Placat af lige Jndhold for Hertugdommene.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Fra det Kongelige Danske Cancellie er under 21de October udkommen en Placat af følgende Jndhold: Hs. K. Majestæt har ved allernaadigst Resolution af 20de hujus befalet, at det strengeligen skal være forbudet alle Handlende, ligesom og alle Leverandeurer at opkiøbe paa Torvet i den Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn af de Levnetsmidler, som did føres meere, eller andet, end hvad de selv til deres Huusholdning kunde behøve; thi hvad til Torv bringes, eller er kommet, er og bør allene være for meenige Jndvaanere og deres Huuses Fornødenhed, hvorfore Politiet hermed skal have strængt Jndseende, og strax ansee dem med tilbørlig Straf, som derimod handle. Ober=Præsident, Borgemestere og Raad i den Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn giøre vitterligt: at som det allernaadigst har behaget Hs. Kongelige Majestæt ved allerhøieste befaling af 21de i d. M. at paalegge Magistraten og Politimester at vaage over og skarp at see iværksat alle de Foranstaltninger, som høre til god Orden, i Hensende til Levnets=Midlernes Hidførelse paa Torvene, og deres Udsalg saavel der, som andre Stæder, hvor de falholdes, saa, paa det at hverken de Kiøbende eller Sælgende skulde undskylde sig med Uvidenhed om de i den Henseende forhen gjorte og endnu gieldende Anordninger, bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning: 1) At de Skippere, som her til Staden med Føde=Vahre fra Provindserne ankomme, aller ne have Tilladelse at udsælge samme i smaa Partier af deres Fartøier i den ved Forordningen af 4de August 1742 bestemte Tid af 3 Uger, efterat de til Bolværket ere ankomne, men ikke at oplægge samme i Kieldere, eller andenstæds til Forhandling af Uberettigede under Vahrenes Confiscation og anden Straf efter Sagens Omstændigheder. 2) At Bønderne, som bringe slige Vahre her til Staden, under Vahrenes Forbrydelse ere pligtige at udsælge samme allene af deres Vogne og paa Axel=Torvene, og 3) at Beboerne i Valdbye vel maae have Tilladelse paa dem anviiste Torvestæder her i Staden at udsælge de Vahre, som de selv hos dem i Byen tillægge, eller andensteds fra i Landet med egne Heste og Vogne, afhente, men ikke, under Vahrenes Confiscation, at opkiøbe enten Flesk, Gryn, Meel, Erter, Smør eller andet deslige af Skipperne ved Stranden, eller af andre Bønder, som der til Torvet ville bringe, for samme igien her i Staden at udhøkre, alt i Følge Placaten af 2den Oct. 1741. 4) At det ved Forordningen af 25de Aug. 1741 og Placaten af 18de Mai 1761 er forbudet Stadens Jndvaanere at drage uden Portene, paa Rehden eller Toldboden, for at opkiøbe de Føde=Vahre, som Bønder og Skippere hidbringe, førende de ere komne ind i Staden paa Torvene, eller andre til Udsalg anordnede Stæder, og det under Vahrenes Confiscation og tilstrækkelig Mulct. 5) At ingen af Stadens Jndvaanere efter Placaten af 10de April 1771 under tilstrækkelig Mulcmaae understaae sig til Forhandling at modtage, eller hos sig at lade indsætte de Vahre, som til Axel=Torvet indbringes, naar Vedkommende ei derfor kunde erholde saa høi Betaling, som de fordre.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Fra den 28de Sept. til den 2den November ere her i Staden copulerede 142 Par, fødte Drenge 133, Piger 128 ; tilsammen 161; døde Mænd 104, Qvinder 65, Drenge 74, Piger 49, tilsammen 292; ere altsaa 131 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder; Alerdom 119, Apoplexie 1, Barselseng 6, Brøstsyge 23. Bylder 1, Druknet 1, Dræbt sig selv 1, Durkløb 1, Dødfød 3, Falden til Døde 6, Feber 26, Forraadnelses=Feber, 17, Forstoppelse 3, Galde=Feber 1, Gicht 3, Halsyge 1, Hastig Død 1, Hidsig Feber 5, Hævelse 1, Jnflammation 1, Kopper 49, Krampe 2, Langvarig Syge 1, Lungesyge 1, Melancholie 1, Modersyge 2, Meslinger 1, Nervesyge 1, Nyefødt 1, Obstruction 1, Skarlagens Feber 1, Slag 67. Svindsoet 9, Tænder 6, Tærende Syge 29, Uangivne Svagheder 17, Vattersoet 19.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
J det følgende Aar 1703 blev Accisen efter høyeste Befaling, indført i de under Amterne sorterende Kiøbstæder; Flekkerne og Landsbyerne bleve formedelst deres ordinaire Skatter og i Anledning af Contrebanderne befriede derfra. Jndkomsterne ved Generalaceisen overstege allerede 1704 langt Beløbet af de sædvanlige Skatter; og dette gode Udfald gjorde, at Kong August forandrede den hidtil værende Acciseinspection 1704 til et ordentligt Collegium. Deraf kan man altsaa see, at General=Accisen i disse Lande er ikke bleven Stæderne paatvunget, men har været deres eget Verk. Men paa det at denne nyeindførte Afgivt ikke skulde foraarsage skadelige Virkninger og giøre en almindelig Forstyrring i alle Haandteringer blev herimod brugt et Middel, og Land=Accise Forordningen endnu for General-Consumtions=Forordningens Publication 1705 bekiendtgjort. J Følge samme skulde nu vel Landmandens hele Consumtion, hans Næring og Vert skabs Salg blive fuldkommen frie og uden al Jndskrænkning; men Handelen derimod fra første Haand, alle Fabrikvahre, og alt Haandværks=Arbeyde bleve, enten naar de kiøbtes ind eller solgtes, belagte med Handels=Accise. Accise-Jndkomsterne bleve ogsaa i Aaret 1705 forpagtet til nogle Stæder, men igien ophævet, i Anledning af de mange derover indløbne Besværinger. Fra Aaret 1713 af have Accise=Jndkomsterne anseeligen formeret sig, uagtet mangen Forhindring, som derved viste sig i Anledning af Handelen med Naboerne. Og da 1728 Handelen formedelst den med Brandenborg sluttede Commerce=Tractat paa nye igien fik meere Friehed; saa opnaaede disse Jndkomster i den lykkelige Tidspunkt fra 1730 til 1740 en Høyde, som da den hverken var udkonstlet ved udstuderede Finanzoperationer, ikke heller ved Regieringens alt for store Bestræbelse aftvungen, fremlagde et sikkert og upaatvivleligt Kiendemærke paa den tiltagende Folkemængde og Handel=Vindskibelighedens forøgede Masse, paa de omløbende rede Penge, kort paa Nationens almindelige Velstand.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Avis TS. Cruentimmerets Pligter skreven af en Dame og oversatte at 2 P. T. W., er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestrædet, samt hos Boghandler Pelt paa Børsen og Boghandler Gyllendahl, i Silkegaden for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
J. F. Gellerts Breve, tilligemed nogle did henhørende Breve fra hans Venner; efter hans Død udgivne af Johan Adolph Schlegel og Gottlieb Leberecht Heier, oversatte af Peder Topp Wandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og paa Fransk Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
De til Forsendelse med Posten allene priPaa Godiches Arvingers Forlag er trykt færdig og nu at bekomme i det Berlingske Contoir i Pilestræde: Den Syvende, og sidste Tomme af den danske Atlas, eller Beskrivelse over Kangeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder=Jelland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herre, gaarde, med videre, findes tilstrækkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardene, ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofman Forfatter af dette Verks fierde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Kort et Kort over Als, et over Ærøe og Femmern, et over Danneverk, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges til de høye og respective Subscribenter paa Skrivpapiir for 6 Rdlr., og paa Trykpapiir for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de lader deres Exemplarer afhente paa Skrivpapiir, at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Biekube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 1 Mk. 12 s., og illumineret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærrøe, og Femmern, og Danneverk, illumieret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten under eet, eller stykkeviis. d. Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender &c. Denoza, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, og Øl søgte Christne, særdeles i Indien, Spanien, Jtalien, Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, men fandt lidet af det han søgte. 3 Tomer, faaes Tilkjøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93, for 7 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Ja jeg ved Hr. Lieutenant Oxholms Afreise til Vestindien have tilforhandlet mig de saa overblevne Exemplarer af hans udgivne Verk, hvortil der ey vare Prænumerantere, nemlig: At viisning til Feldt Jngenieurkonsten, tillige med nogle Anmærk ninger over adskillige Begivenheder og Tilfælde i Krigen, samle og oversat af de beste Militairskrifter, især af Hr. Artillerie Capitain von Tielckes Feldt Jngenieur, oplyst ved Exempler af lærerige Krigsbegivenheder og forklaret ved 38 Planer stukne i Kobber; saa bekiendtgiøres hermed, at samme ere at bekomme paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Gyldendal i Silkegaden, og hos mig selv i Frederichsberggaden, nogle saa paa fiint Papiir for 3 Rdlr. 3 Mk. og paa Trykpapiir for 3 Rdlr. Nicolaus Møller, Kongelig Hof=Bogtrykker. hos Brødrene Berling i Pilestrædet Nr. 93 er trykt og tilKiøbs at bekomme: Admiral John Bings og Arthur Her berts, Græve af Torrington, Levnetsbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiraliter, Admiralerne, Søevæsenet, og de tolv Dommere i Engeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. Korn. 4 Rd. 1 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Rug Holsteensk Td. 3 Rd. 2 a 5 Mk. 8 s. Dansk Td. Holsteensk Hvede Td. 4 Rd. 2 a 3 Mk. Rd. 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Lollandsk Td. Rd. Mk. Siellandsk Td. 2 Rd. 4 a 5 Mk. s. Byg Td. 6 Rd. 4 Mk. a 8 Rd.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Gryn Td. 3 Rd. 1 Mk. Malt Tønden, 2 Rd. Mk. Rd. Havre Td. Gryn Td. 7 Rd. 4 Mk. a 3 Rd. 2 Mk. 7 a 8 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Boghvede Gryn Td. 4 Rd. 2 a 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Erter Td.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Fede Vahre. Islands salted Lammekjød Td. - a 2 Rd. 1 Rd. 5 Mk. sk. Flesk røget Lispd. 13 a 14 Rd.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Oste Fyenske Skpd. 14 a 15 Rd. Holsteenske Skpd. 42 a 44 Rd. Smør Fyensk Td. 42 a 44 Rd. Siellandsk Td. 46 a 48 Rd.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Holsteensk Td. 2 Rd. 1 Mk. Tælle Lispd. 2 Rd. 2 Mk. 4 s. Grøn Sæbe Otting. Fisk,
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Bergens Fisk Skpd. Graasey salted Td. ol a 11 Rd. tor Skpd. Klipfisk Skpd. a Rd.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Norsk Torsk salted Td. a Rd.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Jslandsk Td. 23 a 30 Rd. Islandsk tør Fisk Skpd. Dansk Vaar-Sild Td. Rdlr. Mk. Høst=Sild Td. Rd. a Rd. Mk. 5 Norsk Vaar=Sild Td. 5 a 6 Rd. Mk.) 17 a 18 Rdlr. 18 Tran Tønden Salt. 4 Rd. a Rd. Mk. 3. Norsk Tønden Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. Mk. Rd. a Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Spansk Td. 4 Rd. a 4 Rd. Mk. Engelsk Fransk Viine. 60 a 65 Rdlr." En Ahme Rhinsk Viin. uden Rigs 40 a 45 Rdlr. 6 56 a 70 Rdlr. Et Oxehov. rød Viin. 38 a 50 Rdlr. uden Rigs 43 a 44 Rdlr. Et Oxehov. Fransk Viin. 23 a 24 Rdlr. uden Rigs Et Oxehoved Fransk Brændeviin 75 a 78 Rdlr. uden Rigs 35 a 33 Rdlr. Humle. Brunsviger) Skpd. 60 a 70 Rdlr. 55 a 60 Rdlr. Garleber ) - Norsk Jern Skpd. 12 3 Mk. a 13 Rdlr. Tiære Tønden 5 Rd. 4 Mk. a 6 Rd. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens Reen Hamp Skpd. 26 a 30 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen. 1 Pommersk Fye Rd. a Mk. Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1782-10-01
1 Pommersk Bøg Holsteensk BøgJydskenkelt 8 Rd. 3 Mk. a 9 Rd. Rd. Mk. Fyensk - Rd. - Mk. Elle - Rd. - Mk. Birk
Berlingske Tidende, 1782-10-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs Rd. Mk. a Rd. Et Læs Tørv 1 Rd. 4 Mk. a 3 Rd. 5 Mk. Kul Tønden Forring. Rd. Mk. Høe et stort Læs. 3 Rd. 2 a 4 Mk. Dito mindre Halm et Læs 2 Rd. 2 a 3 Mk. Høns og Fiederværk. Kalkonske gamle Parret 1 Rd. 4 Mk. 1 Rd. 2 Mk. - unge Parret Rd. Mk. Capuner fede et Par Mk. - s. mavre et Par 4 Mk. s. Høns gamle Parret 3 Mk. s. - unge Parret. 2 Mk. 4 s. Kyllinger et Par 4 Mk. s. 1 Ænder et Par 2 Mk. s. Duer et Par 20 sk. Æg en Snees.
Berlingske Tidende, 1782-10-04
Tunis, den 10de Augusti. Den 24de i forrige Maaned ankom en Chiaour fra Constantinopel hertil, som overbragde Firmans saavel for vores, som og Algierske Regiering. Disse Firmansfor den Tripolitansk fra Storherren angaaende en Freds indeholde Forret Barbariske Stater og Kongen af begge Slutning imeller Sicilierne. Men disse Forestillinger ville nok vanskeligen finde Gehør, saasom de Barbariske Stater, da de næsten aldeles ikke have nogen Handelskilde, og leve i Fred med de Europæiske Christelige Magter uden for det Middellandsk Hav og Republiken Venedig, maa blot allene leve af de Frag ter, som deres Søerøverier imod de Neapolitanske Stater, indbringe dem. Hertil kommer, at de befinde sig ret vel ved dette Kaperie imod Neapolitanerne, thi der gaaer næsten ingen Uge forbie, at de jo fratage dem et eller flere rige Fartøyer. Skulde imidlertid dette Storherrens Forsøg i denne Hensigt lykkes ham, saa er det rimeligt, at disse Barbariske Magter snart igien derpaa ville bryde Freden med en eller anden af de øvrige Europæiske Hoffer.
Berlingske Tidende, 1782-10-04
Petersborg, den 16de Septbr. Hr. Kammerraad von Kempele har her i megen lang Tiid arbeidet paa en Maskine, som kunde tale, og han er allerede kommen saa vidt, at han kan vise Mueligheden deraf, og forelegge de Lærde en ny, hidindtil ubekiendt, Opfindelse til Undersøgning. Der er vel endnu ikke meere end Hovedet af bemeldte Maskine færdig; dog alligevel besvarer samme en Mængde Spørsmaale meget tydeligen og forstaaeligen. Dets Stemme er en sagte Alt, Tonen er behagelig, dog udtaler det Rneget skurende. Jeg har, siger en Correspondent, hørt samme tale i 4 Sprog, nemlig, det Tydske, Latinske, Jtalienske og Franske, og hvorledes det har kunnet udtale de van skeligste Ord i disse Sprog ret godt. - Hr. von Kempele har nu foresat sig, uden Forhaling at giøre en Reise igiennem Nederlandene, Frankrige og Engeland, og at tage saavel denne Maskine, som den ligeledes af ham forfærdigede Skak spiller med sig, og at lade disse Mesterstykker i Mekaniken alle vegne fremvises for de Lysthavende, for at overtyde dem derom, som endnu hidindtil stedse have kaldet sammes Virkelighed i Tvivl. Hs. Keiserlige Majestæt har, paa hans Ansøgning, naadigst bevilget ham tvende Aar til denne Reyse.
Berlingske Tidende, 1782-10-04
Paris den 20de September. Den nye Hollandske Minister, Hr. von Brantsen, er usædvanlig gunstig bleven modtaget af Græven Vergennes, som strax paa den første Compliment svarede: Han kunde være forsikret om, at Republikens Vel laae Kongen meget paa Hiertet, og at hans venskabelige Sindelav og Tilbøielighed, som Hs. Majestæt i nærværende Uroeligheder havde aflagt Prøver paa, var endnu det samme, og at Deres Høimægtigheder kunde være forvissede om, at Hs. Majestæt af alle Kræfter skulde befordre alt, hvad der kunde tiene til at vedligeholde Republikens Ære og Vel. - Efter de sidste Beretninger fra Leyren for Gibraltar, er Hs. Kongel. Høyhed, Græven af Artois hver Nat i Trancheerne, saa at Hertugen af Crillon har stor Møye med at holde Prindsens Mod tilbage, som har erklæret: at han vilde opmuntre de brave Arbeydere ved sin Nærværelse. Det er vist, at en Bombe er falden ned ikke langt fra ham, og at han har let deraf. -
Berlingske Tidende, 1782-10-04
Græv d'Estnings Afreise er nu ikke længere nogen Hemmelig hed, og han har selv sagt, at han skulde reyse, dog ikke hvorhen. Hendes Majestæt, Dronningen har i Løverdags beæret ham med et Besøg i Pass. - Marquis von Bouille og Græv von Laval og Livanro, som i Brest ere blevne indskibede med Regimentet Anvergne, ere virkelig reyste derfra til Vestindien.
Berlingske Tidende, 1782-10-04
London, den 13de Sept. Kaperen Racehorse har taget og opbragt et Fransk Skible Harmonides, som var bestemt fra Marseille til Havre de Grace og havde inde en svær Ladning af adskillige Artikler, til St. Marys paa Scilly. - Et Brev fra Poole beretter, at Kaperen Harpooner har taget og indsendt et lidet Fransk Kaperskib paa 10 sex= og niepundige Kanoner og 70 Mand, med en Ranzion paa 300 Guineer om Bord. - Arbeydet i Plymouth paa de tvende Skibe, the Roval Sovreign og Salisbury, som staae i Bygning, bliver dreven med saadan Jver, at det synes, som baade Officerer og de Arbeydende have besluttet, at erstatte Tabet af Royal George saa hastig, som mueligt. - En af vore Correspondentere holder for, at man skulde under Vandet sprenge bemeldte nedsiunkne Skib, ifald man maaskee holdte det for ugiørligt, at bringe samme i Veyret. J det mindste har man sat saadant i Verk, da en Koffardieskib for nogle Aar siden var siunket ned i Havnen ved Dublin. Man nedsænkede, nemlig nogle Krudttønder i Kahytten af Skibet. Paa disse Tønder vare anbragte Rør, som gik op oven Vandet igiennem et Stykke Træe, der svømmede paa Vandets Overflade. Disse Rør havde man fyldt med Krudt, hvilket blev stukket i Brand formedelst en Art af Sværmere, og igien forplantede Jlden til Krudttønderne i Skibet, som paa saadan Maade blev sprænget; da man derpaa siden efter opfiskede Godset med Klammere. - Hertugen af Richmand og General Convay have den 10de September mynstret Leyren ved Coxheath. Man gjorde alle Slags Maneuvrer til Generalernes store Fornøyelse. Med det samme besaae Hertugen af Richmand Feldtstykkerne og Artillerie Parken meget nøye. - Fra Dundre skriver man, at Kaperen, Bellona har sammesteds indbragt en Hollandsk Kaper, som har krydset i nogen Tiid ved Kysterne af Skottland, og hvis Mandskab undertiden landede, og plyndrede hos de nærboende Forpagtere. - Ved Øen Wight have tvende Franske Kapere i nogle Dage ladet sig see; men saasnart som de fik Øye, paa et Par af vore Fregatter, fandt de ikke for godt, at opholde sig længere i disse Farvande.