JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1790-01-25
De som have noget at fordre i afdøde enroulleret Matros Ole Hansen Holms Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
De som have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Matros Hans Hansen, der haver faret med particulair Skibet de fem Sødskende, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i afdøde Opvartningskone, Maria Elisabeth Griis og forhen afdøde Mand Skibsbødker, Poul Thommesen Gris's fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og de Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i undvigte Matros Peder Nicolaisens og hans her i Staden værende Hustrue Anne Cathrine Jo hansdatters fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, forat anmelde og bevise deres Fordringer. J. F. Gellerts Breve, tilligemed nogle did henhørende 2 Breve fra hans Venner: efter hans Død udgivne af Johan Adolph Schlegel og Gottlied Leberecht Heier oversatte af Peder Topp Wandall, ere til Kiøbs hos Brødren"Herling i Pilestræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for Rdlr. og paa Fransk Papir for 1 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Foruden Proclama, læst ved Siellands Landsting den 6te Januarii 1790, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Ugers Varsel alle de som enten skylde til eller have noget til gode i Stervboen efter sal. Hr. Nicolai Jonge, forrige Sognepræst for Atters, lef Menighed i Baarse Herred, at møde eller møde lade Mandagen den 8de Februarii a. c. Kl. 11, som og Mandagen den 22de Martii samme Klokkeslet, i Enkens Mad. G. Jonges, fød FischersLeyehuus, i Præstøe Kiøbstæd, da enhver skal vederfares Retefter Lov og Forordninger; Skiftet forventes sluttet den 23de Junii. Staurebye Præstegaard, den 18de Januarii 1790. A. C. Faber, Herreds Provst. Efter her i Byen ved Døden afgangne sal. Johan Horse nus, der forhen har været Consumptions=Forpagter i Nestved og Slagelse i, foretaget Skifte til endelig Slutning paa Byens Raadstue Torsdagen den 25de Februarii førstkommende, om Eftermiddagen ved 3 Slet, som herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning, da Boen ikke formaaer at bekostanden lovlig Proclama. Nestved, den 22de Januarii 1790. J. Wallund, C. Wuls.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Da Skoleholder Christen Lind i Ørslef Underskov, Bring, strup Sogn, Alsted Herred, ved Døden er afgaaet, og Stervboet ev formedelst fine ringe Omstændigheder formaaer at udstæde noget ordentlig Proclama, saa vilde de, som have noget at fordre i eller gielde til bemelte Stervboe, derom henvende sig til mig undertegnede Skifte=Forvalter i berørte Stervboe, inden 12 Uger fra denne Bekiendtgiørelses Dato, da Skiftet agtes sluttet, snarest mueligt. Sorøe, den 22de Januarii 1790. Holst, Provst i Alsted Herred. Da forrige Beboere af det saa kaldede Kildehuus, under Sonnerupgaards Gods Roeskilde Amt, Anne Kierstine Pedersdatter tilligemed Svigersøn Henrich Martin Johannis og Datter, Johanne Pedersdatter, er, for begangen Tyverie, foruden den korvorlige Straf, ogsaa tildømt, at betale de paa deres Arrestforflægning og Vahretægt med videre foraarsagede Bekostninger. saavidt deres Boe kan tilstrække. Saa, da et ordentlig Skiftet Holdelse er fornøden, for derefter at kunde bestemme, hvor meget bemeltes Boe til disse Bekostninger formaaer at udrede, bliver ovenmelte Personers Credi= og Debitorer herved indkaldede, de første at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste at betale hvad de maatte være skyldige, og det jo før jo hellere men i det allerseeneste inden førstkommende 27de Februarii, hvilken Dag Skiftet, saafremt ingen uventede hindringer møder, agtes sluttet. Tolløsegaard, den 11te Januarii 1790. P. Aarup.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Onsdagen den 17de Februarii førstkommende, bliver Rosendahls Auling og Hollænderie ved offentlig Auction opbuden til Bortforpagtning i 6 a 12 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Mai 1790 at regne, hos Mad. Ebbesen i Faxe Værtshuus hvor de Lysthavende sig om Formiddagen ved 10 Slet behagelig ville indfinde. Conditionerne blive 8te Dage tilforn at see i Kiøbenhavn hos Hr. Hørkræmmer Bay i Friderichsberggaden No. 211, i Ringsted hos Kiøbmand Hr. Freisleben og paa Rosendabts Skriverstue. Da Farver Enke Madame Schmidt i Nestved haver solgt sin Gaard og Farverie, og der desaarsag bliver foretaget et Skifte imellem hende og hendes Børn, saa ombedes alle dem som hos hende haver noget tilgode, at indkomme med deres Fordring, enten til Enken selv, eller hendes Laugværge Hr. Kiøbmand Mislets inden 12 Uger fra undertegnede Dato, da ingen Fordringer efter den Tid bliver antaget. Nestved, den 8de Januarii 1790. De, som maatte troe sig berettigede til at tage Arv efter den i Carlscrona ugift Stand afdøde Uhrmagersvend Herman Walbohm vilde med forderligst anmelde og legitimere sig hos Magistraten sammesteds. Condition for en Fiskere, der i Grunden forstaaer at anlægge et god Fiskerie, og drive samme fordeelagtig, vilde behage at anmelde sig paa Tøllesegaard ved Holbech hos S. T. Hr. CancellieRaad Neergaard, som paa antagelige Conditioner strax modtager ham til Fiskeriets Jstandsættelse, eller hos Hornemann & Elsberg paa Vestergade i Kiøbenhavn. Hos Kiøbmand Brasen i Stege paa Møen kan bekommes et store og føde Staldstude, som kunde være tienlige for de Herrer Kiøbenhavns Slagtere eller andre Liebhabere.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Da Kiøbmand Hans West i Helsingøer har opgivet sit Boe under Skifterettens Behandling, og samme er befunden af saa ringe Betydenhed, at det intet ordentlig Proclama efter Loven formaaer at bekoste, saa bliver i saadan Anledning, bemelte Kiøbmand Hans Wests Creditorer herved indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig hos Magistraten udi bemelte Helsingøer, som Skifte og Leqvidations=Forvaltere, med deres paa Boet havende Fordringer og samme behørig at legitimere, hvorefter enhver skal nyde hvad Lov og Ret og Boets Omstændigheder medfører. Ligeledes indkaldes Falliten fornævnte Hans West for at overvære Boets Behandling, og give den fornøden Oplysning.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Ved Proclama, læst ved Siellands Landstings=Ret den 6te, og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 11te Januari d. A. ere alle de som have noget at fordre i Tømmermand Engelbreth, N. Halls Stervboe, indkaldede med i 2 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landstings Ret den 6te og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 11te Januarii d. A., ere alle de, som have noget at fordre i Jøden Jsaac de Lemos's Fallitboe, indkaldede herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Ved Proclama, læst i Siellands Landstingsret den 6te, og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 11te Januarii d. A. ere alle de, som have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Møllersvend Ole Nielsen med Tilnavn Mobt, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arveret og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Ved Proclama læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 4de Januarii 1790, og ved Siellands Landsting den 6te nestefter, ere Creditorerne i afg. Skrædermester Christian Schnells Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel fra bemelte Proclamatis lovlige Forkyndelse, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, for Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission. Ligeledes er og indkaldet bemelte Skrædermester Christian Schnell, for at paasee og give fornøden Oplysning ved hans Boes Behandling. Til 11te Junii dette Aar, er 500 Rdlr. at faae, Umyndiges Penge, imod lovforsvarlig Pant, og gangbar Rente, til Laans. Oeconom Geisler paa Herlufsholm, giver nærmere Underretning herom.
Berlingske Tidende, 1790-01-29
Tunis, den 29de November. Den 24de hujus gik 5 Corfarer herfra til Søes. Regieringen har bestemt samme til Hielp for Porten. Den først Corsar fører 34 Kanoner og 380 Mand, den anden 32 og 275 Mand, den tredie 18 og 180, den fierde 12 og 110, og den femte 6 Kanoner og 100 Mand. Disse Corsarer af seilede under den Venetianske Admiral Condulmers Convoy, som geleidede dem indtil igiennem Canalen ved Maltha med Fregatte og 2 Skebekker af sin Escadre.
Berlingske Tidende, 1790-01-29
Constantinopel, den 16de December. Den Dag i Gaar kunde have blevet høist ulykkelig for denne Hovedstad. Den hele Stad og mange Skibe vare i Fare for at blive et Rov for Jlden, og man anseer Redningen som et aabenbart Underværk, hvorfor og Storherren af Glæde har ladet slagte mange Kalve og uddeele dem blant de Fattige. Til dragelsen er følgende: Paa Reden Galata Eschiach Capanlaae mange Skibe fra Alexandrien og tillige et Fransk Skib med Salt, hvilket sidste kom den 15de saa stærkt i Brand, at det var umueligt at slukke eller bringe det bort udaf Nærhederfra de andre Skibe. Vinden og Strømmen drev det imod 2 Engelske Skibe, som vare ladte med Krudt, og hos hvilke laae endnu et tredie ladet med Svovel. Jlden havde allerede tvende Gange angrebet det ene af Krudtskibene, men Capitainen slukkede den begge Gangene. Endelig blev det brændende Skib, der laae ogsaa i Nærheden af den fra det sorte Hav til bagekomne Flaade og 18 andre Engelske Skibe, bragt bort og drevet imod en der liggende Øe, hvor man overgav det til Jlden.
Berlingske Tidende, 1790-01-29
London, den 8de Januarii. Skaluppen Discovery, som efter Kongel. Befaling er bleven udrustet til en Reise omkring Verden og til nye Opdagelser, skal næste Maaned gaae i Søen. Fire Aar ere bestemte til denne Reises Fuldbringelse. Capitain Roberts, ring. som commanderer den, har forfærdiget Charterne over Capitain Cooks sidste Reise, og man lover sig meget af ham. Den gamle Franklin lever endnu i en meget høi Alder ved fuldkommen Sinds Munterhed; men har formedelst fine Kræfters Aftagelse unddraget sig de fleste Forretninger. Blot Præsidiummet i det Selskab, som har forenet sig til at afskaffe Slaveriet, vil han ikke lægge ned, men har besluttet, at døe i samme. Han har nyelig beskrevet sit eget Levnet, og sendt Concepten til een af sine Venner her i London, paa det den efter hans Død kunde blive trykt. Denne Levnetsbeskrivelse vil vist blive ikke allene underholdende og vigtig, men endog meget læreriig.
Berlingske Tidende, 1790-01-29
Warschau, den 16de Januarii. Her er nu stor Mangel paa Nyeheder. Man seer fra Tid til anden saavel skrevne som trykte Skrivter komme ud i den Hensigt, at holde Gemytterne i deres Tilbøielighed for det antirussiske System, som man vil indføre ved denne Regiering. Men da Freden endog efter Beretning fra en god Haand i Berlin, ikke meere er saa langt borte, som man her vil komme os til at troe, saa gives der iblandt de saa kaldte Patrioter temmelig mange, der begynde at vakle, saa at Marquis von Luchesini, som paa Søndag 8 Dage ventes her tilbage fra Berlin, vil maaskee faae megen Møie med at berolige Gemytterne. - Man viser her Medailler, der ere blevne slagne i Anledning af den imellem Pohlen og Preussen i Verk værende Alliance, og som man her har eftergjort. Her tales om en Udfordring, som et vist Landbud skal have ladet gjore Marskallen Malachowski. Det lader som man og saa heri vil efterligne de Franske. - Her gaaer og et Rygte om en Tildragelse imellem et lidet Østerrigsk Detachement fra Tropperne under General Sauer i Gallieien, der forfulgte nogle Deserteurer over Grændserne og en Pohlsk Grændse Piquet, som anholdt dette Detachement. Den Østerrigske General skal herover have afsendt en Besværing i meget haarde Udtryk, som af den Pohlske General er bleven besvaret i samt me Tone. Man føier til, at da Sagen var bleven meldt hertil, fik den Pohlske Piquet Ordre, ikke at slippe Østerrigerne, men at bruge Magt mod Magt. Forholder Sagen sig virkelig saaledes, kunde den drage vidtløftige Følger efter sig; thi det mangler ikke paa Ophidsere. Breve fra Ukraine, der forkynde Freden som nærforestaaende, tale iblant andet om en Pacha, der taler adskillige Sprog, saasom Fransk, Jtaliensk, Tydskec., og er meget vel lidt af Fyrst Potemkin.
Berlingske Tidende, 1790-01-29
Wien, den 16de Januarii. Keiseren er endnu ikke saa frisk, at han kan gaae ud. Laudon lader sin Bagage bringe tilbage fra Armeen i Ungarn. Med det første skal han giøre en Reise til Mæhren, Bøhmen, og Schlesien, for at undersøge Fæstningernes Tilstand. Garnisonen i Orsova forsvarer sig endnu tappert. De fra Widdin giøre ofte Forsøg paa at komme den til Hielp, men vor Cordon har hidindtil bestandig afværget det. Tyrkerne begynde overhovedet at blive uroelige paa Grændserne, og det tredie Feldttog torde tidlig blive aabnet. - Fredscongressen, som skulde træde sammen i Jasse, vil efter al Sandsynlighed ikke komme i Stand. J dette Øieblik indløb den Efterretning, at Reiseffendi og de Befuldmægtigede fra Hospodaren Mavrojeny have forladt Jasse igien, saasom begge Keiserhofferne ikke have villet tilstaae Porten nogen Vaabenstilstand. J Mæhren, Bøhmen, Schlesien og Gallicien blive oprettede Magasiner for en Armee af 120000 Mand. Alle Tropper maae i Slutningen af Februarii Maaned være marchfærdige. Foruden 11 Jnfanterie-Batailloner er og en Deel af det i Osen værende Bombardeercorps brækket op til Gallicien Josephs høie Allierte, Catharina, har ved adskillige uden landske Hoffer ladet reent uderklære, at dersom den Tydske Keiser blev fra nogen Side angrebet, det maatte være af hvad Aarsag det end vilde, skulde hun staae ham bie med sin hele Magt.
Berlingske Tidende, 1790-01-29
Af en Skrivelse fra Wien, den 16de Januarii. Hs. Majestæt Keiseren har af egen Drift fattet den Beslutning, at oprette igien de i Østerrige, Bøhmen og Mæhren, afskaffede Landstænder, og at forsamle dem paa formelig til sammenkaldte Landdage. - Vore Udsigter blive bestandig mere krigerske og betænkelige. Et Tydsk Friekorps af 3000 Mand til Host og Fods skal blive oprettet, og alle Regimenter i Bøhmen satte paa Krigsfod. Der er tillige givet Ordre at formere hver tredie Bataillon af Jnfanteriet med 2 Compagnier og disuden at lade Reservedivisionerne staae i Hverve Cantonerne. Dette udgjør en Formerelse af meer end 20000 Mand. Til midt i April skulle i Bøhmen 100000 og i Gallizien 25 til 30000 Mand være samlede. De sidste blive, i Fald Pohlen skulde paa et udenlandsk Hoffes Vink giøre Angreb, understøttede af 25 til 30000 Russer, som rykke ind i Ukraine. Kommer den af os søgte Fred med Tyrkerne ikke i Stand, saa skulle Prindserne af Coburg og Hohenlohe, efter at de ere blevne forstærkede, søge at amusere den Tyrkiske Hovedarmee ved den nedre Deel af Donau; men i Servien og Bosnien vil man gaae defensive tilværk. Belgrad skal blive besat med et saa stærkt Artillerie, at det i den mindste skal kunne holde sig 2 til 3 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1790-01-29
Augsburg, den 18de Januarii. Fra Savojen har man faaet at vide, at Kongen af Sardinien har ladet nogle 1000 Mand marchere til Grændserne, ikke for at tage Deel i de franske Uroeligheder, men for at hindre, at ikke Oprørsaanden ogsaa indsniger sig i hans Stater.
Berlingske Tidende, 1790-01-29
Haag, den 19de Januarii. Siden Oprettelsen af de Belgiske Provindsers General stater, som den 7de hujus holdte deres første Forsamling i Brüssel, manglede endnu kun et fælleds høitideligt Baand, for indvortes at befæste deres Uafhængenhed og alt hvad der angik Generaladministrationen og Jnteressen for samtlige Medlemmer af dette nye Statslegeme. Denne for sammes Existence saa væsentlige Punkt blev den 11te hujus afgjort i Brüssel, og i disse Generalstaters tredie Forsamling, der varede i 16 paa hinanden følgende Timer, underskreve alle Provindsernes Deputerte, Luxemborgs undtagne, om Morgenen Kl. 3 den høitidelige Unionsacte, der ligesom Unionen til Utrecht, skal tiene til Grundvold for denne Republik. Uagtet det var Nat, holdte dog en stor Mængde Folk sig samlet ved Staternes Hotel, og da de Deputerede begave sig bort, bleve de af samme ledsagede med Fryderaab og Velsignelser. Unionstractatens væsentlige Jndhold er denne: Art. 1) Provindserne forene sig under Tittel af de forenede Nederlandske Stater, 2) Foreningen gaaer ud paa et fælleds Forsvar, Krig og Fred, Oprettelse og Underholdning af en Armee, Afsendelse og Jmodtagelse af Residentere, Gesanter o. s. v. 3) En Kongres af Provindsernes Deputerte skal anfortroes Haandhævelsen af den høieste Magt. 4) Den katholskapostoliske og rommerske Gudstieneste, samt Kirkens Enighed skal tilligemed Forbindelserne med den pavelig Stol, angaaende Udnævnelsen til Erkebispedømmerne o. s. v. ubrødelig vedligeholdes. 5) Kongressen skal have Ret til at lade myndte Penge under de forenede Nederlandes Stempel, og bestemme sammes Værdie og Gehalt. 6) Unionens Provindser skulle forsyne Kongressen med de fornødne Penge til Udøvelsen af den som eraine Magt. 7) Enhver Provinds beholder sine andre Souverainitetsrettigheder, Love, Frihed, Uafhængenhed o. s. v. 3) Opkomme der, Tvistigheder imellem Provindserne indbyrdes, eller imellem Kongressen og Provindserne, skal Kongressen søge at bilægge dem i Mindelighed, og lykkes dette ikke, skal enhver Provinds, efter det ene eller det andet Parties Forlangende, udnævne en Person, hvis Kiendelse skal være gieldende, og som endog Kongressen selv skal underkaste sig, dersom den falder ud imod samme. 9) Naar en Provinds angribes af en fremmet Magt, ville alle Provindserne giøre hinanden Bistand. 10) Jngen Provinds skal det være tilladt, at slutte særskilt for sig nogen Alliance med fremmede Magter. 11) Uniovenskal være stedsevarende, og hverken en Provinds eller flere, end ikke Pluraliteten selv skal det være tilladt at bryde den. 12) Jngen skal kunne have en Civil og Militairbetiening tillige, og ingen Militairperson Sæde og Stemme i Kongressen. Den, som efter Unionens Ratification antager en Militair Orden eller andet Ærestegn, skal ligeledes udelukkes af Congressen. - Denne Unionstractat er undertegnet af de Deputerede fra Brabant, Geldern, Flandern, Westflandern, Hennegau, Namur, Dornick, det Dornickske og Mecheln, og dateret Brussel den 11te Januarii 1790, om Morgenen, Kl. 2.
Berlingske Tidende, 1790-01-29
Nerøe, den 14de December. Den 29de f. M. strandede ved Rønne Skipper Friderich, Clausen Rasch, førende et i Kiøbenhavn med Kiød og Stykgods lastet og til Carlscrona bestemt Smakskib. Ligeledes strandede ved Nyekirke Sogn Natten til den 9de denne Maaned Brigskibet, de tvende Brødre, ført af Skipper Johan Christian Labses, med en Ladning fra Bourdeaux, bestaaende af Kaffe, Sukker, Vine, Stykgods m.m., og bestemt til Stockholm. Det første Skib er lykkelig taget af Grunden, indbragt til Rønne og det meste af Ladningen bierget men det sidste er i en stærk Storm aldeles knuset, kuns lidet af dets kostbare Ladning bierget, og dette endda for største Deel len fordærvet. Vedkommende kunne henvende sig til Amtmanden Heiberg i Nexøe, som ved Strandnings Commissionairerne Rasch og Schousboe ufortøvet vil besørge tilbørlig Rede og Rigtighed for disse Strandinger, hvoraf det ved Besigtelse befundne ufordærvede Gods bliver liggende til nærmere Ordre fra Vedkommende, men det beskadigede strax ved Auction bortsolgt.
Berlingske Tidende, 1790-01-29
Kiøbenhavn, den 29de Januarii. Førstkommende Onsdag, den 3die Februarii, bliver Bapare en Domino i Riddersalen paa Christiansborg for alle 9 Classer, som begynder Kl. 6 1/2 Slet.
Berlingske Tidende, 1790-01-29
Ved Tal=Lotteriets 600 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 36. 10, 81, 84, 60.
Berlingske Tidende, 1790-01-29
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, bliver Jnteressen, terne udi Livrente=Societeterne de Anno 1747 og 1757 herved endog for dette Aar erindrede, at de, i Følge Forordningen, anordnede Leve=Attester betimelig og i det længste inden Martii Maaneds Udgang indkommer, og om Dødsfald er indtruffen, da ligeledes til samme Tid derom Efterretning indsende, paa det at ingen Ophold ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt at Livrenterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de udenfor Kiøbehavn, sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres Livrenter paa Post-Contoirerne i Hs. Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=Attester paa det Post Contoir hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere, da ethvert Steds Post-Contoir er beordret disse Attester samlede og paa engang til General=Post amtet at indsende. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer 3de Gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterretlig, saasom, om herudi skulle skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive, især maae de udenfor Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Martii Maaneds Udgang med deres Leve=Attester paa det Post-Contoir, hvorfra de Betaling forlange, forvente, at deres i saa Maade tilkommende Livrenter ikke de blive betalte, men maae her udi General=Postamtet ved Commissionairer affordre dem, eftersom slige Livrenter allene engang om Aaret, og ikke oftere, paa Post-Contoirerne til Betaling blive anviiste. General-Postamtet, den 25de Januarii 1790. Avs TISSEMES.
Berlingske Tidende, 1790-01-29
En opmærksom Eftertanke for alle Gaard og Huus- eiere i Kiøbenhavn er at bekomme paa det Berlingske Contoir i Pilestrædet No. 93 for 4 s. paa Tryk= og 6 s. paa Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1790-01-29
Fra Pressen er nu færdig et net og af Forfatteren forbeJ dret Oplag af det Gamle og Nye Testamentes Historie til Brug for Ungdommen og Almuen i Danmark og Norge, ved H. J. Birch, Sognepræst for Glostrup Menighed i Sielland, Medlem af Videnskabernes Selskab i Tronhiem og det gendalogiske Selskab i Kiøbenhavn; dette Skrift en 33 og et halvt Ark i 8vo, og sælges for den sædvanlige Priis 3 Mk. i Materie og 4 Mk. indbunden hos Forlæggeren AggenGyldendal, i Klarebodene No. 9. Sammesteds faaes og nu et nyt Oplag af F. E. Rochows Børneven, en Læsebog til Brug i=Landsbyeskoler, oversat efter S. T. Hr. GrevReventlauls Anmodning, til Brug for hans oprettede Skoler paa Brahetrolleborg, ved Hr. Prof. Wolf; tilligemed Weisses Sange for Børn, for 2 Mk. i Materie og 3 Mk. indbunden.
Berlingske Tidende, 1790-01-29
Den anden Deel af Catalogen over den Grevelige Thottiske, Møntsamling, som indeholder gangbare Mønter og Medailler fra det 8 Aarhundrede indtil nærværende Tider, med fuldstændig Beskrivelse, sælges de Fattige til Beste for 16 s. paa Skriv= og 8 s. paa Trykpapiir, hver Formiddag fra 8 til 12. Søndagen undtagen, hos Mag. von Haven, boende i Friderichsberggade No. 200. Nogle Exemplarer af den første Deel ere endnu tilovers. Auctionen er berammet at holdes den 22de Februarii. Liebhaberne behage forinden at udmærke sig nogle Nummere, hvilke, naar forlanges, skal blive dem foreviste.
Berlingske Tidende, 1790-01-29
Da jeg til 11te Martii skal betale en betydelig Summe for min Kirkeforfatnings Trykning, og lidet eller intet endnu er indløbet, saa beder jeg mine Herrer Commissionærer til bemelte Tid at sende mig alt indkomne, samt Subskribenterne allersnarest at afhente deres Exemplarer, da jeg umuelig kan udholde ene at staae længere i Forskud for saa mange. Ringsted, den 18de Januarii 1790. Ussing.