JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-09
Ribe. Døbte: I Catrina Kirke den 7de Jam, Skrædermester, Mogens Hansens Datter, Else, Fadderne: Skomagermester Søren Christensens Hustrue, Jngeborg Lauridsdatter, Skomagermester Martin Kisbye og Hans Marcusen Høyberg, VEn Tøn T. At det har behaget Forsynet, afvigte Onsdag den 3die Januarii at bortkalde min elskte Mand Niels Madsen, paa Nielsbyegaard, i hans Alders 43 Aar, bekiendtgiøres. herved vore fælleds Venner og Familie. Nielsbyegaard, den 7de Januarii 1816. Johanne sal. Madsens. Min elske Mand Niels D. Dam. Kirkefanger for Thistrup og Hodde Meenigheder, er i Gaar efter nogen Sygdom ved Døden afgangen; Han var en god, ordentlig og vindskibelig Mand og Fader, saa jeg med vore 6 levende Børn høiligen maae beklage hans tidlige Bort Venner og Paarørende bekiendtgiøres. gang fra os. dette for mig og Børn sørgelige Dødsfald og Tab. Thistrup Degneboelig, den 5te Januarii 1816. Anna sal. M. Dams. Jød Jacobsen, Til de Brandlide 1 Marstal er indkommen: Mad. Kammel. 10 Rbd. N. V. H. H. 10 Ls. i Sølv. E. i et Brev ialt 20 Rbd. N. V. 14 A. i Sølv for disse Gaver aflægger Undertegnede paa de Trængende Vegne sin Tak, og har det faste Haab til sine Medborgeres Godhed, at flere af dem ville følge dette givne Exempel og søge ved frivillige Bidrag at lindre disse mange flere end 60 - brandlidte Familiers tunge Skiebne. Ribe, den 8de Januarii 1816. Matzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-09
De respective udenbyes Handelsvenner med hvem jeg afvigte Aar, har havt den Fornøielse at staae i Handelsforbindelse, anmodes paa det venskabeligste herved, om den snarest mulige Jndbetaling af hvad De til afvigte Aars Udgang maatte være mig skyldige; Opfyldelse deraf er mig saameget mere magtpaaliggende, som jeg uden dette i disse pengetrykkende Tider ikke vil kunne fyldestgiøre mine Creditorer. Ved samme Leilighed giver jeg mig den Frihed at underrette: at et Partie fiin hvid Drojaner Rachitsker Hør, er endnu til Auctionsprisen i Gaar hos mig at bekomme. Ribe, den 9de Januarii 1816. uldsen, En Tieneste for en sund og frisk Amme anviser AdresseContoiret naar hun melder sig forinden 14 Dage fra Dato Ribe, den 9de Januarii 1216. Endeel Klyne, noget Høe, en Væv med al Tilbehør, kan bekommes hos Undertegnede, naar man melder sig forinden 14ten Dage hos C. Mørch i Ribe, Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg underhaanden at bortsælge mit iboende Huus beliggende udi Pungaards Gaden No. 132, bestaaende af 4 Fag Huus til Gaden, med en liden Gaard= og Haugeplads samt tilhørende Eiendom paa Sønderports Mærsk, Lysthavende ville behagelig henvende dem til undertegnede. Niels Andresen Müller. Skulle flere end de, som allerede have meldt sig, ønske at holde den af undertegnede udgivende Ribe Stifts Adresseavis, ville de behageligen anmelde det jo før jo kiærere, for at Oplagets Størrelse kan bestemmes. N. S. Hyphos Undertegnede agter underhaanden, at bortsælge sit ihoende Huus No. 91 i Hundegade. Huset bestaaer af 4 Fag Bindingsværk, hvortil er et godt Stykke Haugejord. Jens Jørgensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-09
Søndagen d. 14 Januarii næstkommende opføres paa Ribe forenede Klubselskabs Theater, ComoedienGulddaasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-09
Paa Post=Contoiret i Fridericia modtages Subskription, paa det i Kiøbenhavn udgivende Blad Dagsposten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-09
Den frygtelige Jldebrand, som den 30te October d. A. ødelaade en betydelig Deel af Flekken Marstal og berøvede Jndvaanerne næsten al deres Eiendeele og deres indavlede Sæd, er for disse vinskibelige Øeboere saa meget mere trykkende, fordi deres Huse stode meget lavt forsikrede i Brandkassen og den deraf forventende Erstatning ei staaer i noget Forhold til deres Tab. tiden anden Hielp vild de Brandlidte derfor ei være istand til at lade deres Huse, igjen opbygge og at forsyne sig med det allernødvendigste Bohave. Mange Veltænkende ere allerede komne de Ulykkelige til Hjælp og have høstet deres Tak og Velsignelser, men de Brandlidtes Antal og deres Fornødenhede ere store. De modtage derfor endnu ethvert Bidrag med et taknemmeligt Hierte og Hr. Cand. Theolog. Matzen, i Ribe har godhedsfald paataget sig den Uleilighed fra Ribe og Omegnen at modtage og befordre de Gaver, Menneskevenner ville komme de Ulykkelige til Hjælp med Ærøeskiøbing og Marstal, den 25de Decbr. 1815. Carstens, Wedel,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-09
Landfogd over Ærøe. Sognepræst i Marstal. Ædle Menneskevenner, som ville lindre disse Ulykkelige Brandlidtes Nød ved frivillige Gaver, vilde paa Grund af ovenstaaende, venskabeligst tilsende Undertegnede deres Gaver under Navn eller et vist Mærke. Ethvert - ende og det ringeste - Bidrag modtages med Taknemmelighed paa de Trængendes Vegne og for alt skal i sin Tid vorde aflagt offentligt Regnskab. Ribe, den 29de Decbr. 1815. Matzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-09
Cand. Throlog,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-09
Mandagen, den 15de Januarii 1816, Formiddag Klokken 10, vorder her paa Fande, efter respective Vedkommendes Begiering, ved offentlig Auction bortsolgt det her med Haverie f. M. indbiergede af Capitain J. G. Schernitz førende oldenborgske Galliotskib Regina kaldet, drægtig 42 enhalv Commerce Læster med Sammes Takkelage og Inventarium. NB. Skibet kan godt istandsættes. - Det sælges i rede Sølv S. H. C. med 8te Dages Credit. - Lysthavere indbydes. Inventariilisten sees forud hos Dhrr. Chr. Math. Schrødeer & Compagnie i Hamborg, Hr. Grosserer O. C. Gammel tort i Kiøbenhavn, Hr. Commissionair Vestesen i Varde, og i Kroegaarden paa Fanøe. Fanøe, den 22de December 1815. A. Nørup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-09
Auctionstorvalter. erved bekiendtgiøres at jeg har en nye Indretning til Blyestøbning, i hvilken der kan støbes rykke, tynde og middelmaadige Plader. Revner og Huller i gamle Blyetage istandsætter jeg, uden, som hidtil, at nedrive Taget. Min Adresse er Lifstrup pr. Varde. Breve bedes aflagt i Varde søndre Consumtionsboe. Lisstrup, den 2den Januarii 18166. Christen J. Tarp. Muurmester og Blyetækker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-09
I Hyllerslev i Jandrup Sogn, Vester Herred, er bortdød en Huusmand navnlig Christen Madsen som forhen har været Borger i Varde, thi indkaldes herved samtlige fornævnte Christen Madsens Creditorer med 6 og 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, for mig som Skifteforvalter. Rosenørn. Varde, den 29de Decbr. 1815. Bye= og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-09
Stedet Nr. 249 beliggende overfor Korsbrødregaard, indrettet til Beboelse for en liden honet Familie, og bestaaende af en Stue, Sovekammer og Kiøkken er underhaanden at faae tilkjøbs. Til Stedet ligger en Koes Græsning til Søndreports Mærsk. Man behager nærmere at handle med Eieren P. Jørgensen, Smed boende i Præstegade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-09
Hos Bogbinder Termansen i Præstegade faaes Almanaker tilkjøbs saavel dofinviis, som stykviis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
(Af Hamb. og Altona Aviser.) Paris, den 28 Decbr. Ifølge Efterretninger: fra Rom har den franske Gesandt der hyppige Conferenter med den portugisiske Minister. Det synes, at der drives paa en nøiere Forbindelse mellem begge Fyrste=Huse. Den portugisiske Minister skal have bestilt for sin Souverain et Portrait af Ludvig den 18de i Legemstørrelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
Det hedder, at Hertugen af Richelien gaaer af og overgiver sit Ministerium til Hert. af Montmorenc. Ogsaa tales der og en ny Politie= og JustitsMinister. De Deputeredes Kammer beskylde dem for, at de have begunstiget Lavallettes Flugt og den første Hede havde man i en Commission fattet den Beslutning at drage Ministerne til Ansvar, hvilket Præsidenten, Hr. Laine, dog fik afværget. Efter Forlydende er Lavalette kommen lykkeligen til Brussel. Forklædt som Postillon havde han som Coureer bestilt paa hver Station Heste til grand Seigneur, der skulde følge efter, og er paa denne Maade undkommen. (Fra Brussel meldes ellers, at man anseer det for opdigtet af dem, der høre til hans Partie, for at vildlede hans Forfølgere.) Hans Gemalinde er endnu arresteret; men hans Datter, og Tjenestepige, som man foregav at være indspærrede i et Kloster, ere paa frie Fod. Benaadning var ei at vente for ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
Marschalinde Ney lever i Colomba, en Landsbye i Nærheden af Paris; hun boer hos en Veninde, har sine 4 Sønner hos sig, og skal gjøre de Fattige meget Godt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
J Nismes har man vel ophørt med at myrde Protestanterne, men ei med at forfølge dem. Mange vansmægte der i Fængslerne. For at komme udaf dem og ei sulte ihiel, ere flere allerede blevne catholske; et fortræffeligt Omvendelsesmiddel! - Fra Bordeaux meldes ellers, at Ophavsmændene til de i Nismes udøvede Grusomheder skulle være Napoleons Foedereerte, der under Skin af Royalisme og foregiven Jver for Catholismen have myrdet de troeste og sande Royalister, nemlig den for en stor Deel af Protestanter bestaaende Nationalgarde. For at tilintetgjøre Erindringen og Napoleon og hans Familie blive alle Buster, billedstøtter og Malerier, som forestille Personer af dette Dynastie, skaffede af Veien. Blandt andet har man ogsaa deelagt den unge Napoleons Buste, hvorfor den østerrigske Gesandt skal have fordret Satisfaction.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
De forskellige Magter, som have Deel i Contributionen af de 700 Mill. Fr., søge at sælge samme. Flere tilbyde samme for 60, 65 ja endog til 75 Procent. Dog findes Jngen, som har Lyst at indlade sig deri. Preussen har dog sluttet en Accord paa et Aar med adskillige Banquiers, der skulle forstrække 36 Millioner, imod at modtage Contingenten fra Frankrig, hvorfor de have sikkret sig ved deponerede Obligationer a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
I de Deputeredes Kammer blev den 27de afhandlet om Amnestie=Loven. Hr. de Corbiere holdt i Central=Commissionens Navn en vidtløftig Tale desangaaende, og foreslog en Lov, ifølge hvilken skulle udelukkes fra Amnestie 1) Alle de, som have begunstiget Napoleons Tilbagekomst, og som have været hans Agenter, medens han var paa Elba. 2) De, som før den 23 Mai have ladet sig ansætte som Ministre og Statsraader. 3) De af Kongen udnævnte Præfecter, som for den 23 Mai erkjendte Usurpatoren. 4) De Marschaller og Generaler med Commando over en Militair=Division, der erklærede sig for Napoleon, førend hans Jndtog i Paris. 5) De Over=Generaler, som med sine Tropper have fægtet mod den kongelige Armee. Desuden skal Napoleons hele Familie for evig forvises Frankrige. Lige Skiæbne skal træffe alle de Kongemordere, der have stemt for Napoleons Tillægs=Act, have modtaget Embeder og Værdigheder af Ufurpatoren, og paa den Maade viist sig som Frankrigs uforsonlige Fiende. Den videre Afhandling angaaende denne vigtige Sag blev opsat til den 2 Januarii, og 60 Talere loge sig antegne, som ville føre Ordet ved denne Leilighed. Hr. Trinquelade har foreslaaet en almindelig Sørgefest over hele Frankrig den 21 Januar (Ludvig den 16des Henrettelsesdag) samt at opreise en Støtte i den Anledning paa en Plads i Hovedstaden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
Det Rygte, at i de Deputeredes Kammer skal være foreslaaet igien at indføre Jesuiterne, vedbliver. Man paastaaer, at nogle virkelig allerede vare ankomne til Bordeaux, Toulouse a. (Mon Dhrr. Deputerede ikke faae det nette Jndfald, at indføre Inqvisition og andre lignende nyttige Indretninger 2)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
London, den 29de Decbr. Det fra China komne Compagnie=Skib, Grev Moira, vilde løbe indtil St. Helena, men blev ved flere Kanonskud nødt til at afstaae fra dette Forehavende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
Breve, som ere komne fra St. Helena med Skibet. Bombai, gaae indtil 13de Novbr., paa hvilken Tid Napoleon endnu opholdt sig i et lidet Huus, 2 til 3 Mile fra Kysten. Den til hans egentlige Bolig bestemte Bygning skal endnu faa flere Indretninger med Hensyn til hans bedre Bevogtning. Jngen af hans Følge boer hos ham, om det er paa Regieringens Befaling eller af Mangel paa Plads veed man ei. Napoleon finder sin Fornøielse i at spille Kort med sin Verts to Døttre. - Der arbeides ivrigt paa at anlægge nye Batterier. Naar de nye Værker ere færdige, er Øen sikkret mod ethvert Angreb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
Fra Paris meldes Følgende. Den 22de var stort Selskab hos Hert. af Wellington, hvilket bivaanedes af Hert. af Berry og Due de Feltre. Ogsaa Marmont var tilstede. Som bekiendt er denne af mange berenoire, ogsaa tog ingen fra Hoffet videre Notice af ham. Desto opmærksommere behandlede Wellington, ham, og da Talen faldt derpaa, yttrede M. blandt Andet; hvor kan man vente, at jeg skulde forglemme 20 aarige Forbindelser. Marmont og Lavalette have i lang Tid været gode Venner, og vare paa engang Adjutanter hos den første Consul i Jtalien. Er det ei mærkværdigt, at Clarke, Marmont, Barbe, Morbois- og Richelien have talt for Lavalettes benaadning? Ogsaa Kongen var ei derimod - men der var en slem Omstændighed i Veien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
Bladet, the Coureer, bemærker, at Efterretningerne directe fra Sydamerica stedse ere gunstige for Jnsurgenterne, de, som vi faae fra vore Colonier, forandres hver 14de Dag, og Efterretningerne fra Spanien ere alle gunstige for Røyalisterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
Madrid, den 19de Decbr. Vor Konges Formæling med en portugisisk Prindsesse synes nu afgjort. Livgarden som skulle ledsage Prindsessen, er afgaaet til Cadix, hvorhen ogsaa mange Personer fra Hoffet begive sig. Hels Spanien anseer denne Forbindelse for meget vigtig. Man veed endnu intet Tilforladeligt angaaende Morillo's Expedition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
Jesuiterne finde hidtil ei ret Indgang. Giengivelsen af deres solgte Godser foranlediger mange Formaliteter, som forhale Sagen. Overhoved ere de øvrige geistlige Ordener ei ligegyldige ved Jesuiternes Gienoprettelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
Wien, den 30te Decbr. Vort Hof ankom den 19de til Padug; hvor det blev modtaget med megen Jubel. Mad. Murat skal bevise de Fattige hvor hun boer og i Omegnen meget Godt, og tilligemed sine Børn selv sye Linned og Klæder til de Nødlidende. Christiania, den 23 Decbr. J Forsamlingen at det norske Odelsthing den 7 Decbr. 1815 blev i en ny Anordning angaaende Brændeviinsbrænderie, bestemt at det skal være enhver skatteydende Jord eier tilladt at brænde Brændeviin; dog blev det ganske forbudet at opkjøbe Korn til Brænderie uden til eget Huusbehov, eller at udskjenke Brændeviin, for Betaling. Den 9de Decbr. blev det bestemt at for Fremtiden hverken Kornbrændeviin eller Genever maa indføres til Norge fra fremmede Steder. Rigs=Act, oprettet imellem Norges Riges Storthing og Sveriges Riges Stænder, indeholdende Bestemmelse af de imellem begge Riger opkomne constitutionelle Forhold. (Fortsat see Nr. 2.)s. 4. Kongen skal have Ret til at sammenkalde Tropper, begynde Krig og slutte Fred, indgaae og ophæve Forbund, sende og modtage Gesandter. Naar Kongen vil begynde Krig, da skal han meddele Regieringen i Norge sine Tanker og indhente dens Betænkning derom, tilligemed fuldstændig Beretning om Rigets Tilstand, i Henseende til dets Finantsser og Forsvarsmidler med Videre. Efterat dette er skeet, sammenkalder Kongen den Norske Statsminister og de Norske Statsraader saavelsom de Svenske til et overordentligt Statsraad, og fremsætter da de Grunde og Omstændigheder, som i dette Tilfælde bør tages i Overveielse, hvorved tillige den Norske Regierings Forklaring om dette Riges Tilstand, saavelsom en lignende Beretning om Sveriges, bliver at fremlægge. Om disse Gienstande fordrer Kongen deres Betænkning, hvilken de skulle, enhver for sig, afgive til Protocollen under den Ansvarlighed, Grundloven bestemmer; og har da Kongen Ret til at tage og udføre den Beslutning, han anseer gavnligst for Staten. C. 5. Saavel den Norske Statsminister, som de tvende Norske Statsraader, der følge Kongen, have Sæde og delibererende Stemme i det Svenske Statsraad, naar sammesteds forhandles Gienstande som angaae begge Riger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
J saadanne Sager bør tillige den i Norge værende Regjerings Betænkning indhentes medmindre Sagerne udfordre saa hastig Afgjørelse, at Tid dertil ei gives. Saa ofte hos Kongen i det Norske Statsraad, naar og hvor det er samlet, Gjenstande forhandles, som angaae begge Riger, skulle tre Medlemmer af det Svenske Statsraad ogsaa der have Sæde og Stemme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
J. 6. Døer Kongen, og Thronfølgeren endnu er umyndig, skal det Norske og Svenske Statsraad strax sammentræde, for fælleds at udstæde Jndkaldelse til Storthing i Norge og Rigsdag i Sverige. c. 7. Jndtil begge Rigers Repræsentanter ere forsamlede og have anordnet Regjeringen under Kongens Mindreaarighed, skal et af lige Antal Norske og Svenske Medlemmer sammensat Statsraad, under Navn af Norges og Sveriges Jnterims=Regjering, forestaae Rigernes Bestyrelse, med Jagttagelse af disse giensidige Grundlove.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
Dette sammensatte Statsraad skal bestaae af ti Medlemmer fra hvert Rige, nemlig fra Norge, den Norske Statsminister og de tvende Statsraader, som ere i Stockholm, sex, være sig ordinaire eller særskilt tilforordnede Statsraader, som, i Tilfælde af Thronledighed, eller under Kongens Mindreaarighed, af den i Norge værende Regiering blandt dens egne Medlemmer udvælges, - i hvis Sted i det Mindste tre Statsraader i Norge tilforordnes, samt af en Stats=Secretair, som af bemeldte Regjering ogsaa i ovenanførte Tilfælde udnævnes; og fra Sverige: de tvende Statsministre, ser Statsraader og Hof=Cantsleren, samt ved Svenske Sagers Behandling den foredragende Stats=Secretaire, eller, naar Norske Sager foredrages, en af de Svenske Stats=Secretairer vexelviis efter deres Tjeneste=Alder. Saavel med Norske som med Svenske Sagers foregaaende Beredelse og Granskning forholdes efter de i hvert af Rigerne gjældende Forskrifter. Jnterims=Regjeringen skulle de Norske Sager af den Norske Stats=Secretaire forredrages, protokolleres og erpederes i det Norske Sprog, og de Svenske Sager af den Svenske Secretaire, til hvis Embede de henhøre, forredrages, protokolleres og expederes i det Svenske Sprog. Sager, som angaae begge Riger, og ei, ifølge deres Natur, henhøre til nogen særskilt Stats=Expeditions eller noget særskilt Departements=Forretninger, foredrages af Hof Cantsleren, og erpederes til hvert af Rigerne i dets Sprog og ved dets Stats=Secretaire. Diplomatiske Sager foredrages ogsaa af Hof=Cantsleren, og indføres i en særskilt Protokol. Sagerne afgjøres ved de fleste Stemmer, og naar Stemmerne ere lige, bestemmer Ordføreren Udslaget. Alle udgaaende Expeditioner (Resolutioner, underskrives af samtlige Medlemmer. Det sammensatte Statsraad (Jnterims=Regjeringen, skal have sit Sæde i Stochholm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
Den Norske Statsminister og den Svenske Justitiæ=Statsminister skulle, ved begge Statsraad første Sammenkomst, kaste Lod om, hvo af dem der først skal føre Ordet. Efter den ved denne Lodkastning først bestemte Orden skal Ordførreren derefter hver ottende Dag ombyttes, saa at hver af Stats ministerne, den ene efter den anden, og kun en Uge hver Gang, maa føre Ordet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
J alle Tilfælde, da, efter Norges og Sveriges Grundlove, Rigers Bestyrelse føres af Statsraader, skulle begge Rigers Statsraad, i lige Antal og efter foranførte Grunde, sammentræde. C. 8. Valget af Formyndere, som skulle bestyre Regjeringen for den umyndige Konge, skal foretages efter samme Regler og paa samme Maade, som forhen i L. 3 er foreskrevet for Valget af Thronfølger. 5. 9. De, som i ovenanførte Tilfælde forestaae Regjeringen, skulle, de Norske for det Norske Storthing, aflægge folgende Eed. Jeg lover og sværger, at ville forestaae Regjeringen i Overeensstemmelse med Constitutionen og Lovene, saa sandt hjælpe mig Gud og hans hellige Ord De Svenske aflægge Eed for Sveriges Riges Stænder. Holdes ei Storthing eller Rigsdag, paa den Tid, nedlægges Eden skriftlig i Statsraadet, og gjentages siden paa næste Storthing eller Rigsdag. c. 10. Vestyrelsen af den umyndige Konges Opdragelse fastsættes paa den i c. 3 foreskrevne Maade. Det bør være en ufravigelig Regel, at den umyndige Konge gives tilstrækkelig Underviisning i det Norske Sprog. c. 11. Er den mandige Kongestamme uddød, og ingen Thronfølger udkaaret, da skal en ny Konge=Æt vælges paa den i L. 3 foreskrevne Maade. C. 12. Da de Bestemmelser, som i denne Rigsact indeholdes, deels ere Gjentagelser af Kongeriget Norges Grundlov, deels Tillæg til Samme, grundede paa den til dette Storthing i Grundloven dertil givne Bemyndigelse, saa skulle de, i Henseende til Norge, have og beholde den samme Kraft, som dette Riges Grundlov, og ikke kunne forandres uden paa den i Sammes s. 112 foreskrevne Maade. Til ydermeere Vished om, at Vi Alt dette saaledes have for godt befundet og besluttet, have Vi samtlige Norges Riges Storthing og Vi samtlige Sverriges Riges Stænder stadfæstet og bekræftet denne Rigs=Act med Vore Underskrifter, og Vore Segl; hvilket skede i Christiania Mandag den een og tredivte Dag i Julii Maaned, og i Stockholm den slette Dag i August Maaned Aar efter Christi Byrd Eet Tusinde otte Hundrede og Femten. (Her følge Underskrifterne.) Saa have Vi herved villet antage, stadfæste og bekræfte fornævnte Rigsact, med alle dens Artikler, Puncter og Clausuler; tillige byde og befale Vi naadigst, at alle de, som ere Os og Vore Efterfølgere samt Riget med Huldskab, Lydighed og Hørighed forbundne, skulle erkiende, lagttage, efterleve og adlyde denne Rigsact. Til ydermeere Vished have Vi dette med Egen Haand underskrevet og bekræftet, samt ladet Vort Kongelige Segl vitterligen hænge her nedenfor, hvilket skede i Vor Residencestad Stockholm den stette Dag i August Maaned, Aar efter Vor Herres og Frelsers Jesu Christi Byrd Et Tusinde Otte Hundrede og paa det Femtende. Carl R.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst. fynske samt jydske Av. og Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
I December Maaned ere 189 Skibe klarerede gjennem Øresunds Toldkammer, deraf 17 til indenrigske Stæder, og 8 til St. Croix. J samme Tidsrum ere 18 algierske Søpasse udfærdigede giennem det Kongel. General Landets Oeconomie og Commerce=Collegium. I det Kongelige danske Videnskabernes Selskabs Møde, den 22de Decbr. 1815 forelagde Dhrr. Conferentsraad og Ridder Schlegel og Etatsraad og Ridder Viborg, Selskabet en Beretning og Udfaldet af den dem overdragne, Modtagelse af Selskabets Sager i afgangne Etatsraad og Ridder Bugges Boe, Hr. Etatsraad Viborg valgtes til Selskabets Archivarius. J Selskabets Made den 5te Jan. 1816 aflagde Secretairen det en Beretning om de nyere Undersøgelser over Legemernes Phosphoreseens.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
Den kiøbenhavnske Hundesyge har nu og begyndt at yttre sig i Fyen. J Frørup Bye er Sognefoged Hans Sørensens Lænkehund død 3 Dage efter at Man havde bemærket, at den var syg, og skal have havt alle de Sygdoms Tegn, som opgives i det Kongelige danske Kancellies Bekiendtgiørelse. Hr. Birkedommer Lehn har i sin Embedskreds foranstaltet Alt til Sikkerhed for de onde Følger, og desuden efter Embedspligt strax indberettet bemeldte til Kancelliet der vist ogsaa kan være nyttigt for Nabo=Jurisdiksionerne at erfare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-12
Natten imellem den 30te og 31te Decbr. s. A. var ved Nysted saa stærk en Storm, at alle Fartøier og Baade, som laae her i Havnen, drev løse fra de Pæle, til hvilke de vare fastbundne, og bleve adspredte til alle Sider. Tvende Fartøier dreve heelt ud til Skandsen tilligemed adskillige Baade, og vare sandsynligen gaaede til Søes, dersom de ikke vare blevne stoppede af Jsen, der var sammenskruet i Udløbet fra Havnen.