Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-09-01
Den 20 Augusti har Fienden igien sig udi fuldkommen Battaille ladet see, mens dog alligevel intet synderlig sig foretaget, den Sted, som Tørckerne den forige Dag igiennembrød, har mand begyndt igien at forsiune med en Redonte. Den 21 er det begyndte Arbeyd blefven færdig. Den 22 hafver Tørckerne paa de Chur-Beyriske Approcher gjort it Udfald, oc forbemelte Chur-Beyriske Folck uddrefven, hvilcke dog igien sig tilbage har vendet, oc ey alleneste igien bekommet Approchen, mens endogsaa paa Slottet posto fattet, oc it Taarn der udi bekommet; udi denne Action er den Beyriske General Wagtmester Rummel oc Oberst Lieutnant Chatel blefven. Den Den 23 beflittigede Fienden sig igien paa at uddrifve de Beyriske, mens det gelingede dennem dog icke. Den 24. har Store-Vezieren igien sig udi Bat taille med sin Hær ladet tilsiune; for hvilken Aarsag skyld voris Armee er strax af Linien udrycket, dog alligevel er der indtet imellem dennem forefaldet. Den 25 om Natten stoed igien den Christlige Armee i fuld Battaille, fordi de befrygtede sig for Fiendernis Jndfald. Mand bekom Efterretning af nogle fangne Tørcker, at den indkommende Succurs icke har været hundrede Mænd sterck, oc der iblandt foruden var en god deel Saarede. Den 26 har nogle 1000 af Store-Vezierens Ryttere igien sig til den Keyserlige oc Chur-Beyriske Armee nærmede, hvilcke alle dog strax vi gede tilbage igien. Den 28 giorde Fienden paa den Beyriske Rytter-Vagt, at Staden et Udfald, oc der Oberst-Lieutnanten af det Trautmansdorfiske Regiment (vilde afskiere dennem passen, at de ey skulle komme ind aff Stadens Port, bleff hand uformodentlig aff en Kugle ihielskut. Printzen af Churland, om var Oberste under de Brandenborske, er af it Saar som hand bekom de. Efterfølgende Breff som Bassa for Ofen vilde ofverskikke til Seraskie, ren, er af voris paa Veyen optagen, Brevets indhold, er som efterfølger. Naadigste Herre, Mestald Velstands Ønske, berettis af Eders Tve Tienere, at det Breff, hvorudi der bleommeldet at Armeen til Esseck var ankommen er mig den 12 i denne Maaned udi Ramersantil hende kommet; den høyeste Sandhed forlenE. N. it langt Liff, Lycke, Styrcke og Seyervinding imod Troens Modstandere. Jgiensvaret paa E. N. Skriffvelse er med tvende Sendebud bleffven ofverskikket, paa det E. N. deraf kand erfare den store Jammer, som Guds Tienere udi Festningen lider, oc forstaa hvilcket der er den nærmeste oc beqvemmeligste Vey at ofverfalde Fienden paa, en anden Tid skal jeg vidtløftigere erklære Sagens Beskaffenhed, hidindtil (er Gud skee Loff) den Skalckactige Fiende bestyrtet oc Confunderet, dog alligevel har hand af megen Stolthed Dag og Nat heftig os med Stycker, Musqvetter, Bomber oc Miner besøget; hvilcke Miner dog formedelst Guds Naade, oc ved den overste Propheternis Herris Miracul igien sprunget, og hafver nogle af de forbandede ombragt, effter en Timis fecten ere foruden de beskadigede bortvigne. Udi den Action var de Formalediedes General, oc Seraskieren i Approchen tilstede, der de nu saae at den allerhøyeste GUD samme Dag sine troende hans Naade meddeelte, oc dennem nemlig Tørckerne haardeligen straffet, ere de efter Fangernis Efterretning bleffven meget bedrøvet og gandske perturberet. (Gud være lofvet, vi haaber derfore oc beder den Allmæctige Gud, at hand den hofferdige vilde straffe, oc den rettroende Krigs Hær giøre Mandig til at stride. Storligen ombedis min Naadige Herre, at hand dog vilde anvende sin største Flid, at hand kunde som snarist tilføre os Succurs udi Festning hvis Ankomst vi inderlige lengis efter; min Naadigste Herre er tilforen af mig bleffven berettet, at det skulde foraarsage stoer Confusion, dersom mand nogle Nætter effter hin anden paa adskillige steder ofverfalt den stolte oc Hofmodige Fiende, vi vil med Guds Hielp see til at hand med det allerførste kand blive overrumplet, oc fordi hans afskyelige Hofferdighed er nu kommen paa det høyeste Trin, forhaaber vi at hans Ruin oc Undergang henger ham aldeelis ofver Hofvedet. Skrefvet den 24 udi den Maaned Ramersan 1097. det er den 14 Augusti Anno 1686. Den Den Keyserlige offver Hoff-Cantzler er udi Leyren ankommen, for at raadslaae med det høye Generalitet, hvorledis denne begyndte Beleyring kunde komme til en forønsket Ende, fornemmeligen den Tid, Hofvet-Armeen med den i Siebenburgen, under General Scherffenberg værende Armee skulde forenis oc sammenføyis. Mand forventer Dagligen med det allerførste at komme til Felds, fordi 800 Vogne ere ferdige at bortføre Jnfanteriet; Oberst Wagtmester af det Deibelstorsiske Re gement er oc saa ihielskut. Den 29 er Fienden mod den fremkommende Dag med 1000 Spahi, 2000 Janitskarer oc 1500 Tartarer de varme Bader forbigangen, oc paa trende af voris Regimenter som var Hauslers, Mercy oc Neuborgs, udi stoer Furie angreb, men af voris ere de paa saadan en maade blefven annammet, at 1000 bleff paa Platzen oc 200 i stoer Confusion maatte bortflye, hvilcke alle ere belfven nedslagne; Udi denne Action bekom vi 20 Fah ner. Denne Dag er General Piccalomini af det Scherfenbergiske Corpus, med 5 Regimenter til Hest ankommet, oc efter fuldendte Action offver Broen marcheret. Den 30 er General von Scherfenborg med Jnfanteriet oc Dragonerne her ankommet, hvorudofver strax Krigs-Raad er holdet, hvorudi er bleffven sluttet, at der paa Staden, skulle giøris en General Storm, til hvilcken ende 7000 Mænd er blefven befordret, oc har mand den første hujus alle nødvendige Anstalter begynt at giørederpaa. Den 2 har Resten af Armeen begynt at grafve Miner til at tage imod Fienden med, om Efftermiddagen ved 3 Slet har Soldaterne med usigelig Frimodighed begynt at Storme. De Chur-Beyerske bleffve udi begyndelsen temmelig af Fienderne ved siderne aff Slottet afslaget, mens efterat de med 500 Mænd er blefven formeerede, oc der samme Tid af Fienden en hvid Fahne bleff udhengt, ere de bleffven, nemlig de der os tilhørende, meget Courage, oc med uforskrecket Resolution igienhendt Stormen, hvor de strax den store Rondel, hvorpaa Tørckerne hafde 16 Stycker sig bemægtigede, Tyrckerne, der vare 2000 bevæbnede Mænd, hafde deelet sig i tvende Parter, oc bade om Naade oc Barmhiertighed, mens den øfrige Soldatescaer i haabetal udi Staden indløben hvor de alt dem forekom nedhug. Commendanten loed sig Saaret til Brecken henbære, hvor hand strax har endet ved Døden sit Liff, ja alle de som udi det første Omløb bleff ertappet er uden nogen forskiel, Mænd Qvinder og Børn alle anmerligen ombragt oc ihielslagen. Vie