Aalborg Stiftstidende, 1838-02-21
Forslaget om et Costume for de Deputerede havde i Hr. Salverte en af sine ivrigste Modstandere. Han meente, at et saadant Costume maatte ansees aldeles unyttigt forNationalrepræsentanter, imedens det kunde have sin store Nytte for Skovfogeder og Toldbetjente at bære Uniform, fordi de skulle anholde Lovovertræderne og skaffe sig Respect, paa staaende Fod. Et Medlem indvendte herimod, at det heri ikke gjaldt om nogen barnagtig Forfængelighed, men om, hvorvidt det kunde være passende, at et Corps, der spilte en saa vigtig Rolle i Regjeringsmaskineriet, ikke bulde være at skjelne fra Massen af Borgerne. Han fandt det snarere at være Affectation at ville vise sig i simpel sort Kjole, paa et Sted, hvor man ikke saae Pairer og Magistratspersoner uden i Civiluniformer. Han benegtede, at den sorte Kjole repræsenterede Folket, og meente, at Grenadeer= eller Nationalgade=Uniformer stode det langt nærmere, end den efter Tyskere, Englændere eller Russere optagne sorte Livkjole. Han foreslog, som Embedsdragt for de Deputerede, en nationalblaa Kjole med sølvbroderet Fløielskrave og lignende Opslager. Hr. von Lamartine fandt det latterligt, at de Deputerede skulle med Kaarden ved Siden og broderede Palmer paa Kraven, debattere om Hellere og Penninge. J urolige Tider imponerede man ikke ved Kjolen, men ved Cacacteren. J simpel Borgerdragt havde Boissyd Anglas og Casimir Perrier trodset Folket, og hverken Pitt eller Fox havde talt i broderede Kjoler. Jmidlertid erklærede Kammeret sig, efter gientagen tvivlsom Afstemning, dog tilsidst med 155 mod 149 Stemmer for den nationalblaaKjole. J næste Dags Møde blev der, som Tillægsartikel, foreslaaet: at dette Costume skulde være forpligtende, for at tilstedes Adgang til Kamrenes Forhandlinger. Hr. RoyerCollard, hvis ærværdige Stemme nu kun sielden høres, svarede hertil: at den Deputerede var Mandatar for Nationen og ikke Embedsmand, og det vilde være at handle imod Grundloven, naar man af en eller anden intetsigende Grund vilde formene en Deputeret Adgang i Kammeret. Ved Antagelsen af nærværende Forslag, vilde Kammeret, saa at sige, sætte sig ud over Chartet og samme tjente overhovedet kun til at stille Forkeertheden af Gaarsdagens Beslutning i dens fulde Lys. Forslaget blev forkastet. Hr. Clogenson proponerede derpaa, at Costume skulle idet mindste dog være forpligtende for de udnævnte Deeltagere i Deputationer. Hr. Blais-Bizoin gjorde hertil den bittre Bemærkning: at Kammeret siden Gaarsdagen, havde en Caracteer, og at han ikke tvivlede om, at Ophavsmanden til dette Forslag vilde blive ihukommet af de fjerneste Slægter. Under almindelig Latter formanede Præsidenten Taleren til at iagttage mere Alvor. Denne ændsede det imidlertid ikke, men erindrede om, at Pairskammer=Præsidenten allerede engang havde kaldt dette Corps det Første i Staten, hvorimod Hr. Dupin havde protesteret; snart ville vel nu ogsaa Overceremonimesteren igjen holde sit Jndtog og opfordre de Herrer Pairs til at nedlade sig, men derimod, i Kongens Navn, tillade Dhrr. Deputerede at sætte sig Sluttelig forlangte han, at man skulde borttage Maleriet, som forestiller Deputerede=Kammerets Møde den 5te August 1830 da Kongen aflagde Eden); thi han saae paa samme den sorte Kjole, der kunde krænke den kgl. Majestæt. Under stærk Gjæring blandt Gemytterne, blev Hr. Clogensons Forslag forkastet og samme Skjæbne havde efter hinanden adskillige andre Amendements. Nu forlangte flere Medlemmer, at der skulde hallotteres paa hele Lovforslaget under Et og, trods Centrum Protesteren, skeete det ogsaa. For samme stemte 188 Medlemmer imod 196; følgelig blev hele Forslaget forkastet og Deputerede Kammeret, faaer altsaa intet Costume.