JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
Udenlandske Efterretninger. Det er nu fuldkommen bestemt, at det nye engelske Parlament skal sammentræde Torsdagen den de Bre 19de de, og strax udvælge en Taler (Præsident) Efterat Medlemmerne derpaa ere tagne i Eed, skal den formelige Aabning finde Sted den 24de, ved en Trontale, som Dronningen vil fremsige, dersom hendes Helbred tillader det. J denne vil hun udtale sin billigelse af det hidtilværende Ministeriums Fremgangsmaade og stille sig i en skarp Opposition mod de Conservative, som synes at ville vedblive, selv naar disse ere komne til Roret. Hr. Villiers vil foreslaae Underhusets Adresse, og strax bringe Kornlovene paa Tale. De Conservative ville da foreslaae et Amendement til denne Adresse, hvorved en heftig parlamentarisk Kamp vil opstaae, som sikkert vil optage mere end en Uge. Ved Slutningen af denne Debatte vil Afstemningen vise Partiernes Styrke, og da vil den formodede Opløsning af det nuværende og Dannelsen af det nye Ministerium følge. Robert Peel, som da sandsynligviis bliver Premierminister, vil blot forelægge de nødvendigste Lovudkast for at erholde Midler til Bestyrelsen, og derpaa udsætte Parlamentet til Juletider, saa at han først naar det atter samles vil udtale sig afgjørende over almindelig og Handelspolitik. Det synes i Øvrigt, at han vil søge at forsone de stridige Anskuelser ved at tilveiebringe en Forening af de Moderate af begge Partier. Veiret var i England vedvarende ugunstigt for Høsten og Kornpriserne vare atter stegne; en meget betydelig Omsætning af fremmed ufortoldet Hvede havde fundet Sted, og Priserne paa denne Kornsort vare fra 2den til 6te August fremdeles stegne 5 Mk. pr. Td. – J Frankrig tiltager Misfornøielsen med Regjeringen, især mod Finantsministeren Humanns voldsomme Fremgangsmaade ved Skatternes Jnddrivelse, og i enkelte Stæder var det kommet til aabenbar Modstand. Borger raadet i Paris har formelig protesteret mod Ministerens Fremfærd, som det kalder ulovlig og utaalelig", flere store Stæder have fulgt dette Exempel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
J Toulouse vedbliver den største Gjæring at herske, uden at dog den offentlige Rolighed er forstyrret flere Arrestationer have fundet Sted og der er anlagt Sag mod flere Bladredacteurer i denne Stad. Særdeles megen Opsigt gjør en Proces, som en anlagt mod den nyvalgte Deputerede Ledru Rollin, paa Grund af en Tale, han har holdt til sine Vælgere. Der er nu kommen Ordre til Cherbourg, med den største Virksomhed at fremskynde Fuldendelsen af alle de under Arbeide værende Krigskibe. - Mehemed Ali vedbliver at befæste Alexandrien. Han har sendt en af sine Sønner til Constantinopel for der at udbrede og befæste sin Anseelse, og det har allerede lykkedes ham i den Grad at vinde de betydeligste Mænd i Tyrkiet for sig, at det ansees uden for al Tvivl, at han i Tilfælde af Sultanens Død vil blive udnævnt til Regent. Russerne modarbeide af alle Kræfter hans Jndflydelse, men netop derved bliver han kun mere populair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
Efter et Privatbrev fra Constantinopel til Paris, skulle Tyrkerne have tilbudt samtlige Jnsurgenter paa Candia fuldkommen Amnesti. 600 fangne Bulgarer have atter gjort Opstand, og man frygter, at denne Bevægelse har vidtudstrakte Forgreninger og kan have vigtige Følger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
Ved Tallotteriets 1344 Trækning i Wandsbeck udkom: Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
AVERTISSEMENTS. Den forlangte Copie af Matrikuleringskorte og Beregningen over Nykjøbing Kjøbstads Jorder, ere nu modtagne, og tilligemed Hartkorns-Extracten efter den nye Matricul, henlagte hos Lodseier nes Formand, Kjøbmand R. Sidenius, til Eftersyn i 4 Uger; – efter hvilken Tids Forløb de ere at faae til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing den 13de August 1841. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
Ledigt Embede. I Stubbekjøbing er Organist og Anden Lærer-Embedet ved Borgerskolen ledigt, Lön circa 259 Rbd. Foruden Duelighed til at undervise i de almindelige Skolefag, udfordres især Færdighed i Orgelspil og i Sang Underviisning. – Ansøgninger om bemeldte combinerede Embede indsendes inden 1ste September portofrit til Skolecommissionen sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
Aftenunderholdning i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
Efter Opfordring gives af Undertegnede paa Tilbagereisen, til Kjøbenhavn Mandagen den 16de dennes en Aftenunderholdning af følgende Jndhold: 1ste Afdeling: 1) Variationer for Pianoforte af Kalkbrenner, udføres af Capelmusicus Noack. 2) Jeg kjendte Jer jo dog Declamation), fremsiges af kongl. Skuespiller Påtges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
3) Svenske Romancer, synges af kongl. Skuespiller, Wals 4) 2de Polonaiser, componerede og udføres af Undertegnede. 2den Afdeling: 1) Variationer for Clarinet af Baermann, udføres af Capelmusicus Noack. 2) Christian den 2den i Fængsel (Declamation) fremsiges af kongl. Skuespiller Waltz. 3) Efter Opfordring) Reminiscenser af Ole Bull, udføres af Undertegnede. 4) Hr. Noack vil improvisere over opgivne Themaer, som han beder det ærede Publicum henlægge i en Vase, der vil findes ved Indgangen. Til Slutning; Spøgeriet paa Herregaarden, Vaudeville i 1 Act. H. S. Simonsen. Fortjener det at hades og forfølges, der øiner Fordærvelsen og ved venlige og sagtmodige Ord søger at opvække sund Eftertanke, eller havde det maaskee været bedre, taus at gaae et Skridt videre for at finde Afgrunden, De Tænkende spørges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
En duelig Seminarisk, forsynet med gode Anbefalinger, ønsker sig Ansættelse som Huus- eller Hjælpelærer. Man behage at indsende en billet mærket Huuslærerplads til dette Blads Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
Tjeneste ledig. Et ugift Fruentimmer kan erholde Condition som Huusholderske paa en Herregaard i Nærheden af Nakskov. Hr. M. Roepstorff i Nakskov anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
En duelig Skomagersvend kan strax eller om 14 Dage faae Arbeide hos Nykjøbing den 9de August 1841. J. Knudsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
J Overeensstemmelse med allerhøieste kongelig Resolution af 21de December 1840 bekjendtgjøres herved, at Grevskabet Christiansholms Birketingsret herefter holdes paa Nyested, Kjøbstads Raadstue. Aalholm den 9de August 1841. Paa Lehnsbesidderens Vegne. I. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
Auctioner. Jfølde tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Kjøbmand Harder heri Byen, blive de hans Boe tilhørende faste Eiendomme paa denne Byes Søndergade, deels hver for sig, deels samlede opbudne til Salg ved en eneste Auction, som afholdes paa Byens Raadstue Mandagen den 16de August førstkommende om Formiddagen Kl. 11, nemlig: 1. Gaarden Matrikul No 59 bestaaende af a) Et Forhuus paa 12 Fag, indrettet til Beboelse og Boutik. b) Et Sidehuus paa 3 Fag, indrettet til Kjøkken og Spisekammer. c) Et Baghuus paa 11 Fag indrettet til Karlekammer, Stald, Pakstue, Loe og Kornloft og d) Et Halvtag paa 3 Fag, alt Muur- og Bindingsværk med Tegltag, hvortil hører et Vænge paa circa 1/2 Tønde Land og 2de Jordlodder paa circa 2 Tønder Land. 2. Gaarden Matricul No. 64 Litr. a., bestaaende af: a) Et grundmuret Kornmagasin paa 14 Fag, hvoraf 7 Fag ere indrettede til 3 Kornlofter med Kjælder under, de øvrige 7 Fag til 2 Kornlofter, hvorunder et Locale til Brændeviinsbrænderie, b) 2 Fag Muur- og Bindingsværk, indrettet til Beboelse. c) Et Sidehuus paa 8 Fag Muur- og Bindingsværk, indrettet til Loe, Lade og Stald. d) Et Halvtag paa 4 Fag, indrettet til Brændehuus og Svinestie. e) Et Halvtag paa 5 Fag, indrettet som Litra d, hvortil hører en rummelig Gaardsplads og Have samt en Jordlod stor 3 1/2 Td. Land. 3. Huset Matrikul  64 Litrab, 10 Fag Muur- og Bindingsværk med Tegltag, indrettet til Kornmagasin med Kjælder under, hvortil en Jordlod paa 1 Tønde Land. Disse for Handel fordeelagtig beliggende Bygninger med Tilbehør kunne strax tiltrædes. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 6te August Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
Proclama. J Medhold af kongelig allernaadigst Bevilling af 5te dennes, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, blive Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne Kjøbmand Frederik Harders Boe heri Byen, herved indkaldte sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel til for undertegnede Skifteforvalter. at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 6te August Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gjordemoder Petronille Christensen eller Svendsen i Brandersløv, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov den 30te Juli 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Hans Hansen Dreier i Tjørnebye eller Uttersløv Skovmaal, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov den 30te Juli 1841. Hammerich,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst ved vedkommende Retter, er Arvingerne efter afdøde Fæstehuusmand, Lægdsfuldmægtig Erik Martinus Krag i Biernæs, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter, som herved endvidere bekjendtgjøres. Raahaugegaard den 12te August 1841. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-14
Rettelse. J vor Beretning i forrige Js om Hosten findes anført, at Rusten i Hveden hidtil ikke synes at have anrettet nogen Skade, istedetfor: at den hidtil ikke synes at have anrettet megen Skade; hvilket herved rettes. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry og Kjøbmd. Roepstorff i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt, i Nysted, Kjøbmd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Ligevær til No 100 a Stiftstidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Udlaandsialsters Mandagen den 16 August. Til Jndsenderen af Jnseratet i d. Bl. Nr. 97, underskrevet en Borger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Som ældste borgerlige Medlem af denne Byes Havne Commission troer jeg det at være min Pligt at optagden her kastede Stridshandske, den være skiden eller reen, kastet af Nid til hele Repræsentantskabet, Havne Commissionen eller til enkelte af disses Medlemmer, for at vække Mistro til deres Characteer hos vore Medborgere, eller i en god Mening, til Gavn og Oplysning for Communen. Jeg vil antage det Sidste og skal derfor bestræbe mig for at svare i en hertil passende Tone. Jndsenderens Paastande gaae ud paa: A. at Nykjøbings Havne-Commission i de senere Aar har paadraget Havnekassen en Gjeld af c. 12,000 Rbd., hvilken Borgerne kunne komme til at betale af deres egne Lommer, dersom Havnens Jndtægter ei dertil skulle blive tilstrækkelige. B. Den ulovlig valgte Havne-Commission og sammes ulovlige Handlinger. C. Havne-Regnskab skal aflægges for Communen. Ad Litr. A & B. Aarsagen til Havnekassens betydelige, dog ikke 12,000 Rbd. store Gield, er hovedsageligen det i Aaret 1828 optagne Laan af 5000 Rbd. til Hasseløe-Gabs Seilbargjørelse. Dette Arbeides Udførelse havde endnu langt tidligere været under Ventilation, og blev anseet at Alle, der interessere sig for Søefart, at være i høi Grad ønskelig og af stor Værd for Byen. Havne-Commissionen saae sig til den Tid endog meget ansporet til at indgaae paa dette vigtige Arbeide, da Jmpulsen dertil blev given fra de høiere Autoriteter, og Hans Majestæt Kong Frederik den 6te ved allerhøieste Resolution bevilgede benævnte Laan, af Finantserne, hvortil endnu bør føies, at Havne-Commissionen, for Arbeidet paabegyndtes, medtoge paa Raad flere af Byens Handlende og Søefarende (vise Havne Væsenets Deliberations-Protocol.) Havne-Commissionen har lige indtil dette Aars Begyndelse haabet at benævnte Laan skulde henstaae rentefrit indtil det kunde afdrages, og vel endogsaa tildeels blive eftergivet, og dette ikke uden Grund; thi Hasseløe-Gabs Seilbargjørelse maa ikke alene ansees til Gavn for denne Commune, men til hele Statens, og i fuldeste Maade vilde dette kunne ventes at vise sig under en Søekrig; og Commissionens Haab om nogen Eftergivelse blev end mere forøget derved, at den flere Gange til det Collegium, hvorunder den sorterer, har udbedt sig Berigtigelse med Hensyn til Obligations Udstædelse for dette Laan, uden derpaa at erholde noget Svar for Januar d. A. (vide Havne-Væsenets Correspondence Protocol, som jeg med Fornøielse skal bevirke fremlagt til Eftersyn for den Lysthavende.) Eftet at de Søefarende og Handlende i mang Aar havde lidt Afsavnet af en god Vinterhavn, og meget ofte havde henvendt sig med deres Ønsker til Havne Commissionen om sammes Paabegyndelse, indtraadte den strenge Vinter 1838. Denne lagde en sjelden stærk Jis, som meget vilde lette Arbeidet ved en Moles Nedramning; endnu flere Omstændigheder favoriserede en Paabegyndelse af Havnens Anlæg, saasom at en Bøgeskov var i denne Vinter bestemt til Afriisning, hvori passende Træer kunde erholdes, som i tilkommende Aar maaskee vare uerholdelige; Træ-Materialier vare i det Hele i denne Vinter at erholde til lave Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
En af Byens Handlende og Søefarende interesserede sig i saa høi Grad for Havne-Anlægget, at han tilbød en Forskuds-Capital af 1000 Rbd., som maatte afdrages efter Kassens Leilighed, imod at Arbeidet øieblikkelig blev paabegyndt. Hertil kom endnu, at Havne-Jntraderne med hvert Aar forbedrede sig, saa at af selve disse kunde anvendes en Deel til Havne Bygningen, endogsaa i det værste mødende Tilfælde, at meerbenævnte 5000 Rbd. med paaløbende Renter skulde blive fordret afbetalt paa sædvanlig Afdrags Maade. Ved disse sammenstødende Omstændigheder handlede Havne-Commissionen baade for første og sidste Gang egenraadig, og uden at adspørge den Autoritet, hvorunder den saavel da som endnu hører. Den greb Leiligheden, optog Laanet hos Kjøbmand Løye og paabegyndte øieblikkelig Havneanlæget, og det fordi den ved at oppebie den allerhøieste Resolution aldeles vilde tabe alle de her berørte Fordele, men ligesom den senere erholdt Approbation paa Arbeidet og Tilladelse til Optagelse af de fornødne Penge, saaledes tør jeg vel smigre mig med, at den i det Mindste ikke fortjente Communens Bebreidelser; thi var Havnearbeidet ikke paa den Tid bleven begyndt, havde Byen endnu i mange Aar maattet savne en Vinter-Havn. Som forhen bemærket, erholdt Commissionen først i Aar Ordre til Reguleringen af bemeldte Laan ho Finantserne, og det navnligen saaledes, at Capitalen skulde forrentes og afdrages med 6 pCt. i 2 Aar, og alle paaløbende Renter strax betales.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Endskjøndt Commissionen ved 2de Ansøgninger til Hans Majestæt har søgt paa den meest indlysende Maade at bevise, at denne Capital, endogsaa med betydeligt Tilskud af Havnekassens egne Midler, var anvendt til Gavn, ikke alene for Nykjøbings Commune, men for hele Staten i Almindelighed, og søgte om nogen Eftergivelse i Capital og Renter, ligesom ogsaa et af Commissionens Medlemmer i samme Anledning havde Audients hos Hans Majestæt, har den dog ikke kunne bevirke andet, end at Rente-Restancen afdrages i 20 Aar, hvorimod Obligation udstædes for Capitalen 5,000 Rbd., paa hvilken Repræsentantskabet paa Communens Vegne har at give Cautions Paategning. For, førend jeg gaaer videre, at vise, at Havne kassen kan udrede dens Forpligtelser, vedligeholde dens fuldførte Arbeider og om faa Aar endogsaa igjen udvide disse, og saaledes derved ogsaa bevise, at Communen med megen Rolighed kan overtage Havnekassens Gield, og endogsaa med megen Fornøielse bør gjøre det, idet den sandsynligviis først derved vil kunne erholde en næsten aldeles communal Raadighed over Havne væsenet, hvilken hidtil kun har existeret i Jndsenderens Jndbildning, tillader jeg mig at fremstille Havnekassens Status med et 4-aarigt Budget, saaledes som jeg troer det bør være, og saaledes som jeg for mit Vedkommende skal arbeide for at det kan blive Havnekassens Jndtægter ere efter en Gjennemsnitsberegning for 3 Aar circa 1,400 Rbd. aarlig. Havnekassens nærværende Status - dens Gjeld. A. Laanet ifølge Kongelig Resolution af 18de Marts 1828 . . . . . . . . . . . . . 5,000 Rbd. - s. Paaløbne Renter indtil 11 Juni d. A. . . . . . . . . . . . . . 2,563 – - -Er 7,563 Rbd. - s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Det til Kjøbmand C. Løye ifølge Collegii-Resolution optagne Laan, med 3 1/2 Aars Rente 1,140 – . -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Det ligeledes i Nykjøbings Laane kasse optagne Laan af 800 Rbd., hvoraf 1/2 Deel er betalt . . . . Til Kjøbmand Løye for udlagt Forskud til Materialier for f. Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Til Nykjøbings Laanekasse af Commissairerne for eget An- og Tilsvar optagne Laan af 200 Rbd., for derved i rette Tid af Sommeren at sætte sig istand, til at færdigbygge Bastebrohovedet, hvilket ved Efteraars-Skibningerne ei kunde undværes . . Havnekassens hele Gjeld Summa 9,706 Rbd. 32 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Herved bemærkes, som anført, at heraf kommer paa Hasselø-Gabs. Seilbargjørelse 7,563 Rbd. - s. og altsaa paa Havneanlæget 2,143 – 32 - ligesom at følgende Parter endnu iaar af Aarets Jndtægter ville blive afdragne: Litr. C. til Laanekassen . . . 266 Rbd. 64 s.D. til Kjøbmd. Løye . . . 270 – . - E. til Laanekassen . . 200 – . -Er 736 Rbd. 64 s. Og saaledes vil altsaa Havnkassens Gjeld ved Aarets Slutning være 9,000 Rbd., ligesom at hele Arbeidet ved Havneanlæget til samme Tid er fuldført.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Budget for Aaret 1842. A. Faste Udgifter: Til Havne- og Fyrinspecteurens Løn 30 Rbd. - s. Havnefogdens Løn . . . . . . 10 – = Skriverpenge. . . . . . . . . 5 - : Lateris 45 Rbd. - s. Transport 45 Rbd. - s. B. Renter til Finantserne for 1841 200 – . - C. Dito for 1842. . . . . . . . . . 200 – . - D. Resten af Gjelden til Laanekassen, med Renter . . . . . . . . . . . 276 – . . E. Afdrag til Kjøbmand Løye 1/2 Deel med Renter . . . . . . . . . . . 386 – 32 -F. Til Opmudring ved Broen og i Havnen . . . . . . . . . . . . . 150 – -G. Til Prammenes og Maskinens Reparation . . . . . . . . . . . . . Til ikke forudseete Udgifter og andre Forbedringer. . . . . . . . . 102 - 64 -Er 1,400 Rbd. - s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Budget for Aaret 1843. A. Kassens faste Udgifter . . . . . . 45 Rbd. - s. B. Renter til Finantserne for d. A. 200 – – C. Afdrag paa Renter og Capital til dito . . . . . . . . . . . . . 223 – . - D. Afdrag til Kjøbmand Løye 1/2 Deel med Renter . . . . 402 – 48 - E. Til Prammenes og Maskinens Reparation . . . . . . . . . . . . . 40 F. Til Opmudring i Havnen . . 100 – – Til ikke forudseete Udgifter og Forbedringer. . . . . . . . . . . . . 389 - 48 -Er 1,400 Rbd. - s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Budget for Aaret 1844. A. Kassens faste Udgifter . . . . . . 45 Rbd. - s. B. Renter til Finantserne . . . . 200 – – C. Afdrag paa Capital og Renter til dito . . . . . . . . . . . . . 223 - : - D. Rest af Capital med Renter til Kjøbmand Løye . . . . . . . . . . . 418 - 64 - E. Prammenes og Maskinens Reparation . . . . . . . . . . . . . . 50 – - - Opmuddring ved Broerne og i Havnen . . . . . . . . . . . . . . . 150 – - Til ikke forudseete Udgifter og Forbedringer. . . . . . . . . . . . . 313 – 2 Er 1,400 Rbd. - - Budget for Aaret 1845. A. Kassens faste Udgifter . . . . . . . . . 45 Rbd. B. Renter til Finantserne . . . . . . . . . 200 – C. Afdrag og Renter til dito . . 223 – D. Opmudring ved Broerne . . . . . . . 100 – E. Prammenes og Maskinens Reparation. 50 –F. Til ikke forudseete Udgifter og nye Arbeider . . . . . . . . . . . . . 782 Er 1,400 Rbd. (Fortsættes.)R. Sidenius. Lollands. Falsters Etists Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 100.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Mandagen den 16 August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Det Lolland=Falsterske Brandforsikkrings Selskab for Løsøre og Effecter. Efterhaanden som et Lands Opkomst og Cultur er gaaet fremad, er Trangen til Oprettelsen af saadanne Foreninger, der sikkre for Tab ved ulykkelig Jldsvaade, bestandig bleven større. Saalænge den danske Agerdyrkers Forsynlighed ei udstrakte sig videre end til at afholde det nærværende Øiebliks meest paatrængende Nødvendigheder, var Tanken om saadanne almeennyttige Jndretninger endnu fjern, og kun enkelte af de danske Stifters Geistlighed indsaae tidlig Nytten og Nødvendigheden af at forsikkre deres rørlige Eiendomme; men denne Tid ligger nu bag os. Foreninger, der paa den mindst bekostelige Maade sikkre Jnteressenterne for Tab. ved Jldsvaade, ere siden oprettede, saaledes den Lollands Falsterske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Den næste Beskyldning man har anført imod Selskabet, staaer, ved at stytte sig til Facta, Sandhed og Troværdighed langt nærmere, idet man vil have opdaget en stærk fremtrædende Tendents til vilkaarligt Aristoeratie i Foreningen. Hvorvidt denne ondartede Sygdom i længere Tid har havt sit Sæde i Selskabet, maa her lades uafgjort, hvad det Tidsrum angaaer, fra Selskabets Oprettelse indtil 1ste Marts d. A.; men paa den Dag blev det vistnok vitterligt for de fleste ved Generalforsamlingen samme Dato tilstedeværende Medlemmer, at Trangen til at sammenflikke det nu sønderbrudte Aag, den danske Fæstebondes Nakke i Aarhundreder havde baaret, i Virkelighed var tilstede, beviisligen derved, at Fæstebøndernes Competence til som selvstændige Mænd at lade deres rørlige Eiendomme forsikkre hos Selskabet, blev forkastet. En vidtløftig Undersøgelse af de Aarsager og Hensyn, der saaledes bevægede en Deel af Selskabet til at fornægte den Sætning, at ethvert større eller mindre Jndivids Krav paa borgerlig Sikkerhed i Samfundet er lige, ville vi ikke indlade os paa; thi de fleste af disse Aarsager og Hensyn staae visseligen for lavt, til at de fortjene at blive analyserede; kun i Modsætning til, hvad der af Flere er anført som Undskyldning for ikke at være indtraadt i Selskabet, kan bemærkes, at man sikkert tør ansee denne Overvægt af et aristoratisk Princip i Selskabet for saa kortvarig, at det hverken kan eller bør forhindre Nogen fra at afbenytte den Sikkerhed, Foreningen yder; og maa man end indrømme Aristoeratiets øieblikkelige skadelige Tilværelse, saa er Tiden til en ny General forsamlings Afholdelse ikke saa heelt fjern, og ved den Forsamling tør man nok antage, at deres Tal, der i saadan Henseende i Fæstebonde og Herremand kun see to eensartede Væsener, der have lige Krav paa Selskabets humanne Synsmaader, vil blive i Majoriteten.