Viborger Samler, 1849-06-22
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 13de Junii. Den 12te Juni læstes Billen om Navigations billens Ophævelse tredie Gang. En Clausul af Biskoppen af Orford om at udelukke Slave=Staters Skibe fra denne Begunstigelse forkastedes med 23 Stemmer imod 9. Samme Dag forkastedes med 176 imod 79 Stemmer, Cobdens Andragende i Underhuset om at anmode Dronningen om at instruere Statssecretairen for det udenlandske Departement til at træffe en saadan Overeenskomst med de udenrigske Magter, at alle Stridigheder iblandt Nationerne kunde for Fremtiden udjævnes ved Voldgiftsmænd, naar de ei kunde udnævnes ved Underhandlinger. Fonds hæve sig, men langsomt, 3 pCt. Consols 92 1/2 a 8. Frankerig. Præsidenten og hans Cabinet har den 11te Juni tilkæmpet sig en vigtig Seier i Nationalforsamlingen over Oppositionen i det romerske Anliggende. Denne neppe ventede, i ethvert Tilfælde - siger Børsen. - ufortjente Seier kan Ministeriet ene og alene takke Ledru-Rollin for. Det var nemlig en Lykke for Ministrene, at netop en Mand, hvis Personlighed aldeles ikke indgyder Tillid, der i sin Politik mangler Statsmandens dybere Blik, der i en endnu høiere Grad mangler Værdighed og Ærlighed i sin reen advocatiske høirøddeclamatoriske Veltalenhed (Udtrykkene ere Børsenhalles), ledede i dette kildne Anliggende Angrebet imod dem. Ved dette Angreb afbenyttede de Blodrødes Imperator et Mid deel, som han for kort Tid siden havde misbrugt i den Grad, at dets Gjentagelse maatte forblive uden al Virkning paa den fornuftige Deel af Nationalforsamlingen. Ledru-Rollin vilde nemlig atter have Breve, naturligviis af nyere Datum end alle de officielle Efterretninger, der ommeldte frygtelige Tab, de Franske skulde have lidt for Rom og en 24 Timers Vaabenstilstand, afsluttet imellem General Ondinot og Triumpirerne for at begrave de Døde Sin Tale aabnede Ledru-Rollin med at andrage paa en Anklage imod Præsidenten og Ministrene; han endte med Opraabet om at gribe til Vaaben for at redde den krænkede Constitution. Den nye Minister Toqueville var af Ministeriet den første, som optog den til det kastede Stridshandske. Han godtgjorde, at Ledru-Rollin havde løiet med Hensyn til de nyere Efterretninger Sidstnævnte vilde have erholdt. Den anden Deel af L. Res Tale besvarede Odilon-Barrot næsten alene: han forskandsede sig og krøb i Skjul bag de fuldendte Kjendsgierninger (les saits accomplis) og beviste meget godt, at Expeditionen, der var foretaget og afgaaet i Overeensstemmelse med Nationalforsamlingens Samtykke, maatte føre til en med væbnet Haand fuldført Jndmarsch i Rom, samt at den franske Hær, paa Grund af Østerrigernes og Neapolitanernes fremskridende Bevægelser, ikke kunde efter det for Rom lidte Tab drage bor med uforrettet Sag. O. B. fremstillede Angrebet imod Rom som en grusom Nødvendighed; at forhindre dette laae ikke i Ministeriets Magt. Han erklærede fremdeles, at Ondinot ei havde anerkjendt den sidste Overeenskomst, hvori Lesseps havde taget Deel, fordi en telegraphisk Depesche fra Regjeringen havde bemyndiget ham dertil. Hiin Overeenskomst, der vilde have anerkjendt denromerske Republik, kunde ikke ratificeres, og Frankerig kunde ikke, til Latter for Curopa forblive en ørkesløs Tilskuer med Geværet i Armen ved Kampen imellem Østerrigerne og Neapolitanerne paa den ene og Romerne paa den anden Side. – J Rom havde man efterlignet de i Lombardiet, Piemont og paa Sicilien givne Exempler; i alle disse Lande havde Mennesker, forblindede ved Frækhed og Fanatisme, forledet det ophidsede Folk til at tilbagevise Frankerigs Tilbud om "Mægling i Frihedens Jnteresse og saaledes kun bevirket" Absolutismens Seier. Man kan, vedbliver Brsh., kun spørge: Hvorfor har Odilon-Barrot ikke udviklet disse nødvendige Følger af Expeditionen dengang da han forlangte Credit summerne til Toget til Civita=Vecchia? – Ledru-Rollinvedblev sin Paastand om at Constitutionen var krænket og sluttede med at man vilde vide at forsvare den med Vaaden. Dette var at gaae for vidt og Præsident Dupin erklærede L. R., at Constitutionen krænkedes paa den meest scandaløse Maade, naar man i en legislativ Forsamlings Midte raabte om Vaaben for Constitutionen. Resultatet af Mødet var den med 361 Stemmer imod 203 antagne simple Dagsorden.