Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-02-11
J Sagen ang. de 32 Mænds Forslag til en Bestemmelse om, at Stadens Porte for Fremtiden, skulde aabnes tidligere om Morgenen i Vintermaanederne, havde Borgerrepræsentanterne modtaget en Erklæring fra General-Toldkammer- og CommerceCollegiet, hvorefter der fra dette Collegii Side Jntet var til Hinder for den paatænkte Forandring, samt en Betænkning fra Politiedirecteuren, hvori forskjellige Jndvendinger imod Forslaget vare fremførte. Disse sidste kunde Forsamlingen imidlertid deels ikke erkjende for grundede, deels ikke ansee overveiende imod de Fordele, den forøgede Communication imellem Staden og Landet udenfor den kan antages at ville medføre, hvorfor man vedtog at vedblive Forslaget og anbefale det til Jværksættelse. (Berl. Av.)- - Ondagen den 27de Januar faldt her et stærkt Jisslag, hvorved Gaderne bleve saa glatte, at de knap vare at befærde. Mange Ulykker have ved denne Leilighed fundet Sted, og Patienterne i Hospitalet ere blevne forøgede med et betydeligt Antal. Paa Kongens Nytorv blev en Dame, som efter sin Paaklædning at dømme hørte til de høiere Klasser, reven omkuld af et Par tilkjørende Heste og saaledes sparket af dem, at den Ulykkelige døde paa Stedet. Paa et andet Sted af Byen faldt en lille Dreng paa den glatte Gade og knuste sin Rygrad, saa at han blev bragt livløs bort. (Aalb. Av.)J Ugen fra den 30te Jan. til den 6te Febr. ere heri Staden copulerede 23 Par, Fødte 60 (35 Drenge, 25 Piger); Døde 71 (14 Mænd, 28 Qvinder, 16 Drenge, 13 Piger). Saaledes ere 11 flere døde end fødte. Kammerraad, Toldkasserer Schmidithar 1. Fædrelandet, ladet indrykke følgende Erklæring: "Foranlediget af de i Bladet "Dagen" Nr. 20 fra Slagelse Avis indrykkede saakaldte Oplysninger og Valg. handlingen i Helsingør, finder jeg mig beføiet til at anføre Grunden, hvorfor jeg har stemt paa Skibsclarerer, Kirck og ei paa Etatsr. Stenfeldt til Deputeret for Helsingør. Jeg kjender Kirck som en retsindig og sandhedskjærlig Mand, der vel ei har saa store Evner som Stenfeldt, men som jeg forventer bruger sine ringere Evner bedre, end Stenfeldt i de foregaaende Stænderforsamlinger brugte sine større Evner, saaledes vil jeg blot omtale Stenfeldts Færd i Sagen, som foranledigede, at Helsingør mistede sin lærde Skole. Som bekjendt indgav Stenfeldt et Forslag angaaende Oprettelsen af høiere Realskoler, og foranlediget heraf indgav Stænderne i 1836 Andragende herom til Hs. Majestæt, hvori blandt Andet anføres, at den i Helsingør værende lærde Skole sjeldent har kunnet hæve sig til et høiere Discipelantal end af nogle og tyve. Dette Argument maa altsaa tildeels om ikke aldeles ansees som Grunden, hvorfor den lærde Skole her i Byen er bleven nedlagt; det kan vist ei betvivles, at vedkommende Comite hos Byens Deputerede har faaet den anførte Talstørrelse opgivet, i alt Fald havde det været en fuldkommen Pligt for Stenfeldt at undersøge, om den var rigtig, men dette har han undladt; thi Discipelantallet i den lærde Skole var efter et Original-Document som jeg har i Hænde, efter et Middeltal af 23 Aa nogle og halvtredsindstyve og navnlig i 1835 41. Stenfeldt har altsaa foranlediget, at Stænderne i deres Jndstilling til Hs. Majestæt har anført en saa betydelig urigtig Talstørrelse, som har havt uberegnelige Følger for Helsingør, og denne Feil har han endnu ei søgt at raade Bod paa; thi Byen har endnu ei, i Stedet for den forlængst nedlagte lærde Skole, erholdt en anden offentlig Skole. Paa Grund af Foranførte formener jeg, at Jngen vil finde det forunderligt, at jeg ei har givet min Stemme til en Mand, der saa lidet har iagttaget den Byes Tarv, der viste ham den Hæder og Tillid at sende ham som Deputeret til Folkeraadet."- Skibsclarerer Kirck, Helsingørs nuværende Stænderdeputerede, har i Fædrelandet afgivet en Erklæring til Publicum i Anledning af Jnseratet "Valghandlingen i Helsingør i Vests. Avis." Da Rummer ikke tillader os at optage den hele Artikel, hvilket vi ellers vilde have anseet for passende, ville vil uddrage nogle Stykker deraf: "Det lader sig forklare, at Forfatteren af dette Jnserat i sin Harme har i sit Bryst givet Rum for en vis Hevnfølelse, og, i dennes Opbrusning, udkastet den af sande, usande og forvanskede Facta sammenflikkede Historie, som hiint Jnserat indeholder, og givet navngivne agtværdige Personligheder, ved at tillægge dem fingerede Tendentser, paa en aldeles vrang Maade til Priis for Offentligheden: ja, endog betjent sig af en ondskabsfuld Henpegen paa en muligen stedfunden Paavirken af "utilladelige Midler, som deciderende Valget. (Disse Beskyldninger ere iøvrigt ikke beviste.) - "Hiin Forfatter har i Slutningen af sin Fortælling kronet sin Færd med decisivt at frakiende mig aldeles Kundskaber og Dannelse. J Henseende til denne humane Tilintetgjørelsesdom tør jeg dog vove en Appel til velvillige Medborgere, og i alFald trøster jeg mig med, at om end mangt et Sæde i Folkeraadet optager Mænd, der langt overgaae mig i "videnskabelig Dannelse – thi den er det vel Forfatteren nærmest har meent saa vil der i dette Raad ikke findes Nogen, der besiæles af en varmere og ugennyttigere Fædrelandskjærlighed og er mere bestemt besluttet til, af alle Kræfter at medvirke til dettes sande ikke imaginaire – Vel, end jeg er mig bevidst at være det."