Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Naar Hr. Assessor Barens skriver en Afhandling om, hvorvidt Forelæsninger over Anatomien i Konsternes Acadene ere nødvendige eller ikke, og i denne Afhandling søger at gjøre Regjeringen opmærksom paa, at Lønningen, som denne Undervisning koster, langt bedre kunde anvendes til anden Lærdom, saa bør man forudsætte, at Hr. Assessoren først tilfulde har overveiet sine Sætninger. Dette synes imidlertid ikke at have været Tilfældet. Naar Hr. Assessoren troer, at man, for at tegne efter Gibsfigurer eller Antikerne, ikke behøver at have anatomiske Kundskaber, saa synes han ikke at have det rigtigste Begreb om Tegning; thi eet er at copiere Antikerne mekanisk paa Lykke og Fromme, og et ganske andet er det, at forstaae dem. Jeg indseer ikke, hvorledes en Konstner skal kunne forstaae disse, uden at kjende det menneskelige Legeme, og Musklernes Form og Beliggenhed, som kun kan læres ved Anatomie. Man vælge f. Ex. Apollo's Figur, og lade een copiere denne, og han vil, om han endog er en god mekanisk Tegner, dog kun vide lidet af hvad han selv gjør. De fleste sine Bevægelser af Lys og Skygge, som i Naturen frembringes ved Musklernes forskjellige Former og Direction, vilde gaae tabt for ham, om han endog har det skarpeste Syn, og dette Tab vil just udslette al Konst i hans Efterligning. Hr. Assessoren troer endvidere, at Oldtidens Konstnere ikke egentlig have studeret Anatomie. Hvad Hr. Assessoren mener med Oldtid veed jeg just ikke. Men dersom han skulde vilde udvide denne til Grækernes Konst Epoke, da overbevise deres efterladte Værker og alt for meget om, hvorledes Hr. Assessoren har feilet. Man behøver blot med Opmærksomhed at betragte den Borghesiske Fægter eller Fannen med Bækkenerne, som findes i Konstacademiets Figur Sal, under Veiledning af en Anatomiekyndig, hvis man ikke er denne Videnskab selv mægtig, for fuldkommen at forsikkre sig om, at disse Figurers Skabere have mere end mekanisk kiendt der menneskelige Legem. - Men naar Hr. Assessoren har oversprunget Grækerne for at komme til Ægypterne, hvor anatomisk Undersøgelse var forbuden, da har han unegtelig Ret. Ægypternes efterladte Konstsager overbevise os desuden derom. Skulde Hr. Assessoren derimod ved Oldtid have villet forstaae den italienske Konst Epoke, under Pavedømmet, nemlig Michael Angelo, Leonard da Vinci, Raphael &c., saa feiler han ligeledes; thi Michael Angelo havde tilstrækkelige anatomiske Kundskaber og Raphaels Haandtegninger og Skifter vise tilfulde, at han forstod deraf saa meget han behøvede. At Michael Angelo maaskee ofte viste os for meget af hans anatomiske Kundskaber, var ikke en Følge af denne hans Lærdom, uendelige Kraftgenie, som stedse søgte at stige over Naturen. J denne Konstners Mesterstykke, den yderste Dom, findes desuden nogle Grupper blandt Englene og de Sallige, hvis Fortræffelighed fuldkommen vise os, at Anatomien ikke har fordærvet Konsten. - Overalt maa jeg tilstaae, at paa den Tid, og besøgte Skolerne i Konstacademiet, var af alle Forelæsninger den over Anatomien den eneste, der efter mine Tanker forskaffede Eleverne nogen væsentlig Nytte. - At en Konstner med mindre anatomisk Kundskab kan være bedre skikket til at holde disse Forelæsninger end en Chirurgus, deri er jeg fuldkommen enig med Hr. Assessoren, da Malerens og Billedhuggerens Anatomie ere saa ganske forskjellige fra Chirurgens, men at denne Forelæsning, saaledes som Academiet hidtil har givet den, er saare nyttig for Eleverne og at denne Nytte staaer i fuldkommen Forhold til de derpaa anvendte 200 Rdlr.,er jeg tillige overbevist om, da jeg anseer den for ligesaa nødvendig som nogen anden Forelæsning for Konstneren. Hr. Assessoren har desuden ikke meddeelt os den bedre Anvendelse af denne Summa i nogen fuldkommen rigtig Sammenhæng, thi at den skulde være tilstrækkelig til alt det Gode, han anbefaler, lader sig ikke formode. – J det Hele synes det, som Hr. Assessoren ønskede Konstcademiet forvandlet til en almindelig Haandværkeskole, thi selv den Maade, han foreslaaer at gaae frem paa i de sine Dele af Konsten, er temmelig haandværksmæssig. Academiets velgjørende Jndflydelse paa Haandværkerne har vist været saa stor, som den kan fordres saa længe sand Konst skal være Hovedsiemedet for ders Virkekreds, Jnden- og udenlandske Efterretninger.