Aalborg Stiftstidende, 1836-12-01
Engelske græsk Laan af Aaret 1832. Capital 2, 100,000 Lstl. For dette Laan have England, Frankrig og Rusland stillet Garanti, hver Magt for en Trediedeel. Laan af Brasilien 1824. Capital 3,200, poo Lstl. Dividenderne betales i London hos Wilson og Comp. Laan af Brasilien 1825. Capital 2,000,000 Lstl. Det udgjør en Deel af Laanet 1824, bærer 5 pCt. Renter og betales ligesom det foregaaende. Laan af Brasilien 1829. Capital 400,000 Lstl. Rentefod 5 pCt. Betales i London hos Wilson og Comp. Dividenderne af dette Laan ere hidtil regelmæssig blevne betalte. Mexikansk Laan af 1824. Capital 3,200, 60 Lstl. Rentefod 5 pCt. Betales qvartalsviis. Mexikansk Laan af 1825. Capital 2,200,000 Lstl. Rentefod 6 pCt. Betales qvartalsviis, den 1ste October 1827 bleve Renterne ikke længer betalte, man gav Creditorerne i deres Sted Bons; senere bleve disse Restancer betalte indtil Slutningen af 1832, men fra den Tid af ikke meer. Columbisk Laan af 1822. Capital 200,000 Lstl. Rentefod 6 pCt. Columbisk Laan af 1824. Capital 4,50,000 Lstl. Allerede i lang Tid betales ingen Renter meer. Laan af Chili 1822. Capital 1,000,000 Lstl. til 16 pCt. Renter, men som ikke betales. Laan af Peru af 1822 og 1824. Capital 1,200,000 Lstl. til 6 pCt. Laan af Peru af 1825. Capital 6,000, og Lstl. til 6 pCt., men som ikke betales. Laan af Buenos Ayres af 1834. Capital 2, 800,000 Lstl. til 6 pCt. Renter, men som allerede i lang Tid likke meer betales. Laan af Guatimala af 1825. Capital 1,128,57. 1 Lstl. til 6 pCt. Renter, men som ikke meer betales. Gammel spansk Gjæld af 1821. Første Capital 111,5000,000 Lstl., som senere blev forøget til 10,000,000 østl. Rentefod 5 pCt., udbetales den 1ste Mai og 1ste Novbr. ner. Renterne af disse Laan er 4 Gange blevne betalte. Først efter Ferdinand den 7des Død og og Jsabelles den 2dens Tronbestigelse ere dis, Laan blevne anerkjendte. Laan af den spanske Regents af 1831. Capita 4 ond, 900 Lstl. Rentefod 5 pCt., udbetales den 1ste Juni hos Ricardo, November=Dividenderne afgjøres med Anviisninger paa Øen Cuba. Portugisisk Laan af 1823. Capital 1,500,000 Lstl. 5 pCt. Renter, som ikke betales. Regents=Laan af 1832. Capital 2,000,000 Lstl. Rentefod 3 pCt. som betales hos Ricardo den 1ste Januar og 1ste Junii. Portugisisk 6 pCt. Laan af 1834. Capital 1,000, 60 Lstl. Rentefoden er reduceret til 3 pCt. og betales hos Ricardo. Goldschmidts Laan af 1836. Capital 900,000 Lstl. Rentefod 6 pCt. Udbetalingerne af dette Laan, blive netop for nærværende Tid fuldførte. J Forsells Statistik ofmer Sverige, 3die Oplag, 1826, erfares blandt andet, at i 1825 havde Stockholm 79, 173, Götheborg 26, 762 og alle de og rige Stæder i Sverrig 173, 10 Jndbyggere. J alt Sverrigs Stæder tilsammentagne 279,615 Jndbyggere. Jkkun 6 af hele Folkemængden i Sverrig boer saaledes i Stæderne. J ind værende Aar vilde Folkemængden, ifølge Beregning i alle Stæderne ikke udgjøre mere end 278351 Personer, d. v. s. i Løbet af de sidste 10 Aar, i hvilket Tid Sverrigs Folkemængde i det Hele er stegen fra 2, 111,252 til 3,25,000, i Stæderne være formindsket med 3294 Personer. Medium af Qvinqvennefra 1825 til 1830 var saa ufordeelagtigt for Tilvær ten af Stædernes Folkemængde, at de Dødes Antaoversteg de Fødtes med ikke færre end 2238. Medium fra 1830 til 1835 kan ikke heller være anden end ufordeelagtigt, naar man erindrer sig, at Cholraen bortrev i Stockholm 366, i Götheborg 1768, i Jonköping en o. s. v. Dertil kommer endnu, at Carl Johans Menighed i Götheborg, som i 183 talte 6170 Personer, og som, efter sin Beliggenhed, hører til Staden Götheborg, i det nævnte Aar bleven adskilt derfra og nu regnes til Landdistrictet Götheborg, som for Tiden sikkert tæller 25,000 Jndb., er saaledes kun ansat i Tabellerne med 19800 At so Stædernes Folkemængde, under disse Omstændighed der, ikke er bleven formindsket med mere end Aand, sy maa alene tilskrives den Mængde af Tjenestefolk, som i hvert Aar strømmer til Stæderne og recruterer det paa Deficit, som Jmmoralitet og saadanne Næringsbrugt- og Beskjæftigelser, som ere skadelige for Sundheden, gi afstedkomme. At ikke alle Folke=Classer i Stædernes li have været underkastet de Aarsager, som have forordmindsket eller hindret Folkemængdens Forøgelse, kansen man see af Forholdet med Jøderne; thi deres Antal J. eel var i 1825 845, og 10 Aar efter 1066. En anden Sammenstilling skulde let kunne lede til den Slutning, at Stæderne, uagtet deres Folketals Formindskelse, have forøget deres Velstand, nemlig naar man sammenligner Toldindkomsterne 1826, 1830 og 1835. De udgjorde i det førstnævnte Aar: 2,362, 663 Rd., i 1830: 2,533,933 Rd. og i 1835. 3,376,514 Rd., hvilket Resultat dog fornemmelig maa tilskrives de forhøiede Toldafgifter, Rigets Stænder have vedtaget. Største Delen af de svenske Stæder ere i mange Tilfælde blot at betragte som jordbrug drivende Byer; dette sees deraf, at de, med Undtagelse af Stockholm og Götheborg, have ikke mindre end 30,652, Tdr. Land Ager, 30,37 Tdr. Land Eng og 79,099 Tdr. Land Skov og Udmarker, eller tilsammen over 140, 130 Tønder Land Jord, svarende til 772 1/2 Bøndergaarde. Desuagtet deeltage de ikke i Statsbyrderne i samme Forhold som de egentlige Landbrugere: Stæderne ere nemlig tilsammen taxerede i Værdt til 155 Mill. Rd. Bco.; efter samme Forhold som Bøndergaardene burde de da, saa meget mere, som Stæderne i Sverrig i Almindelighed ere meget lavt taxerede, betale 2,729,833 Rd. i totalt Statsbidrag, i Stedet for 1,862,000 Rd., som de virkelig betale, eller henved 5 pCt. mere, end de nu svare (d. v. s. at om den Jord, de eie, svarende til 772 1/2 Bøndergaarde, eiedes og brugtes af Skattebønder, saa vilde Bønder betale til Staten 877,833 Rbd. mere end Stæderne nu gjord. Heraf følger imidlertid ikke, at Stæderne i Sverrig skulde formaae at bære en høi. ere Beskatning. - Norges Total-Folkemængde er for Tiden 1,265, 437 Jndbyggere.