Extraordinaire Relationer, 1722-09-01
Dend 9 have vi her med Posten fra Bergen i Norge erholdet de Tidender, at dend 12. i afvigte Maaned var Skibet Haabet der tilbage kommen fra Grønland, som in Majo 1721. fra Bergen var afseyglet, og der i Landet havde overvintret, med hvilket mand haver tillige erholdet Breve fra dend i Grønland efter bleven Missionaire Hr. Hans Egede og Bogholderen Hartvig Gientoft af 18 og 20. Junii indeværende Aar, hvoraf Extracten korteligen er denne af de fra Bergen med Skibet Haabet udskikkede nogle og fyrgetinge Mennisker ere der ikkuns tvende ved Døden afgaaen, dend eene en Tømmer-Mand af Profession var allerede svag, da hand gik om Borde, og døde ved Skibets Ankomst til Grønland dend 2 Julii 1721, dend anden døde dend 12 Febr. 1722. Ved Ankomsten til Landet paa 64 Grader 7 Minuter haver Præsten med de udsendte Folk fundet Jndbyggerne omgiengelige og fredsommelige, saa at de over Aar og Dag, som de have boet iblandt Grønlænderne, ey af dem ere tilføyede ringeste Skade eller have havt noget udestaaende med dem, en eniste Norsk Mand alleene undtagen, der for desto bedre at lære Jndbyggernes Sprog haver ungefehr paa 14 Ugers tid logeret hos dem tvende Mile op i Landet fra Colonien, som da hand blev kiendt med disse Folk, og de engang skiemtede med hin anden, blev fortrydelig derover og gav een af Grønlænderne en Munddask, hvilken igien betalte ham med lige Mønt, hvorpaa Normanden trekkede sin Knif, men Grønlænderne bleve ham formegtige, toge dend fra ham og støtte ham i Ansigtet med skaftet, saa at Blodet udgik derefter, saa bemestrede de sig og hans ladte Gevæhr og giemte det, og som Normanden imidlertid saae sit Hold udi et andet derved værende Kammer at faae fat paa en Øxe, og dermed vilde anfalde Grønlænder ne, gave de ham saa gode Ord, at de dermed stillede hans Vrede, tørrede Blodet af ham, og bade at hand ey skulde sige, at de havde No 2 September Maaned de slaget ham, men at hand skulde sige at have faldet og stødt sig, Men i hvor fredelig end Colonien saa vel indbyrdes, som med Grønlænderne have leved, saa haver der dog ikkuns falden liden Handling Skiøtterie og Fiskerie, som i alt har bestaaet udi 4 Rinsdyr og nogle faae Ryper samt Harer, eftersom Fuglene og Dyrene der paa Landet ere meget skye, thi Grønlænderne jage ideligen efter dem, saa at dend heele retour Ladning bestaaer allene udi 14 Cordeeler eller 28 Tdr. Spek og Tran, 160 Stkr. Sælhund, og Reveskind, og eendeel Ertz. Normændene have ellers reist rund omkring saavel paa Øerne som det faste Land, og alletider taget Nattelleie hos Jndbyggerne, hvilket Grønlænderne og have ligeledes gjort paa deres sidehos de Norske. Hvalfisk Fangsten er paa 69 Grader, og saa viit mand endnu har kundet erfare, bygge og boe Jndbyggerne Vinteren over paa 60 til 70 Grader for at fortsette deres Fiskerie. De Norskes Colonie er anlagt paa det sted, hvor Grønlænderne sig fleest og lengst opholde fornemmelig paa Øerne, strax oppe i det faste Land findes beqvemme Stæder til Græsgang, hvor Qvæg kand holdes, lidet Krat og Skov af Birketræe til en Mands høyde. Langs Øerne og ved Strandbræden komme i Søen drivende store Træer af Gran og Fuure, hvorved de Norske have havt overflødig nok til at brende; Et af disse Træer haver været saa stort, at da det blev sauget i stykker, fik de er alleene Bræder nok til at legge Gulv med i en Stue, men endog saa mange at de derafbygde en Baad. Nogle vil vel holde for, at deslige Træer komme fra America, men Præsten Hr. Hans Egede slutter, at efterdi Driv Jisen ej støder an der under Landet, hvor de sig Vinteren over have opholdet, da dog Træerne der rundt omkring findes drivendes, at deslige Træer maae komme ned af de store Fjorder, som strekke sig op imellem Landene, og at derinde i Landet maae være Skov og god Græsgang. Hvorvit Lander begygges er ubevidst, men de endnu bekiendte Jnbyggere leve meget fredelig, ærbar og tydsk, omenskiøndt de hverken Aar 1777. ken vide af Gud eller Himmelen, Dievelen eller Helvede at sige. Der er aldrig hørt Kif og Trætte immellem Mand og Kone, Forældre og Børn, men der øves immellem dem en god Kierlighed og Forstaaelse. Deres unge Pigebørn have af Blueferdighed ei vildet tilkiende give eller forklare for de Norske hvad Brøstene kaldes paa deres Maal. Naar Normændene om Natten have indlogeret sig hos Grønlænderne, haver Qvinden i Huuset lagt Ungdommen til een side imod Huus-Veggen for, og de Norske Folk paa dend anden side bag ved sig, deres Spise er gemeenligen raae Mad og tildeels Vindtørret; Jndbyggerne blive temmeligen gamle, og sluttes at mange af dem opnaae 100de Aar og derover. Har dend eene noget, giver hand dend 2den med sig, og tager dend eene ej noget fra dend anden. De holde dend didsendte Præst for en stor Mand, og naar hand prædiker ere de efter deres Maneer heel andegtige, saa at hand haaber at omvende mange af dem, saa snart hand er deres Sprog saa megtig, at hand kand prædike derpaa. Paa dend Høyde af 64 Grader er om Vinteren lengere Dag end udi Bergen, Kulde og frisk Vinter-Luft med maadelig Snee, og som de fleeste siger, haver Vinteren der ej været haardere end sædvanligen i Bergen. Det fra Bergen i Aar afseilede Skib var kommen dend 8 Julii til Landet, og seigler paa Handlingen i Landet, dog er det beordret at seigle sidst udi Julio derfra hiem igien. Hr. Hans Egede bliver udi Grønland tilbage med 18 Mennisker, Resten har hand sendt til Bergen igien, og agter ei fornøden at have nogen Skib hos sig om Vinteren, de ere saavel forsynede med Proviant, at de deraf kand have nok i 3de Aar. Jblandt andre Ord af Grønlændernes Sprog ere overskrevne følgende Gloser Soelen kaldes Sokenoch, en Skjorte Annas Annich, Syenaal Nikenich, Knappenaal Kuklanich, Baad Kajok, Koene Kone, Hoeser Allesenich, Perler Tapane, Reensdyr Tuchtemich, Ref skind Kochomich, Spek Opsuch. Præsten Perlesee. Saa ønskelige, som disse Tidender ere om det saa lenge fortabte Nu September Maaned og igien funden Grønland, saa fornøgelige ere og de som haves fra Tranqvebar over Evangelii Fremgang der i Egnen, da det og berettes, at udi de der værende Skoeler vare virkeligen 127 Børn, som bleve underviiste i deres Christendom, Læsning og Skrivning og andre Videnskaber, og bleve 61 Personer saavel Børn som betiente paa Missionens Omkostning frie underhold ne og forsynede med Klæder og Spise. Udi Cadular en Engelsk Plads var og en Skole anlagt, som blev forsynet fra Tranqvebar, af de nye omvendte vare eendeel Catechetes, som allerede øvede sig i at prædike. 1720 vare døbte smaae og store 31, og 1721 18 Personer. Det nye Testamente, de 5 Mosis sampt Josvæ og Dommernes Bøger vare 1720 der ved Trykken udkomne paa Malabarisk Sprog saavel som og en Communion-Bog Dend 14 er M. Jens Voigt forige Ampts-Forvalter over Coldinghuus Ampt af Hans Kongl. Majest. i Naade forflyt derfra, og allernaadigst beskikket til at være Kammer-Raad. Derforuden har Hans K. M. endnu lagt denne Naade til dend forrige, at bemelte Kammer-Raad Voigt allernaadigst er bleven bestilt til at være tilligemed Amts-Forvalter over Dronningborg Silkeborg og Mariager Klosters Amter.