JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-09
Nykjøbings Skibsliste, fra den 1ste til den 9de Juli 1837. Jndklarerede: Skipper Pogge af og fra Helligenhafen, med Ost; Jürgens af og fra Heiligenhafen med Pottetøi, Øefveberg af og fra Halmstad med Trælast, Rasmussen af Marstal, fra Moss med Trælast; Hansen af Svendborg, fra Flensborg med Muursteen og Stykgods; Lyngs af og fra Kjøbenhavn med Stykgods; Friis af Dragøe, fra Kjøbenhavn, baglastet; Jensen af og fra Nakskov med Viin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-09
Udklarerede: Skipper Chr. Møller af Nykjøbing, til Bergen med Korn; Pogge af og til Helligenhafen med Brænde Jürgens af og til Heiligenhafen, baglastet; Stylsvig af Nykjøbing, til Nysted, baglastet; Øefveberg af Halmstad, til Helsingborg med Korn; Lyngs af og til Kjøbenhavn med Brænde; Rasmussen af Marstal, til Holnæs med Trævare; Friis af Dragøe, til Kjøbenhavn med Brænde; Hansen af Svendborg, til Flensborg med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-09
Bekjendtgjörelser. Fra Pressen i Nykiøbing er udkommen: Heren i Endor, en historisk Tractat af F. B., og faaes heftet for 48 s. hos Dhrr. Boghandlere. Berggreen i Nykiøbing, Giegengack i Mariebo og Thierry i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-09
Paa førstkommende Tirsdag den 11te d. M. om Formiddagen Kl. 10, agter H. H. Stiftets Biskop at holde Visitats i Nyekjøbing Kirke, til hvilken Tid og Sted Menighedens confirmerede Ung Medom, og navnlig de tvende sidste Aars Confirmander, ville behage at møde, og, saavidt muligt, medbringe hver et Nyt Testamente. Efter Gudstjenesten anmodes de sidst Confirmerede om, i Sognepræstens Boelig at forevise deres Confirmations Attester. Nyekjøbing den 8de Juli 1837. Svitzer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-09
6 a 800 Rbd. ønskes tillaans til førstkommende 11te December mod 1ste Prioritets Sikkerhed i en fortrinlig Landeiendom paa Falster. Man behage at henvende sig til Hr. Procurator Tidemand i Nykjøbing, der afhandler det Fornødne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-09
Onsdagen den 2den August førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver paa mit Contoir heri Byen afholdt en Skiftesamling i Kjøbmand J. P. Møllers til Skifterettens Behandling opgivne Boe, hvorved samme ventes optaget til Slutning. Hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Underretning. Rødbye den 6te Juli 1837. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-09
Auction. Efter passeret Skifteforhandling, bliver den Skipper Frederik Nielsens Fallitbo tilhørende Jagt, Karen Kirstine Ane drægtig 10 Commercelæster og beliggende her ved Byen, med dens staaende og løbende Redskab samt Jnventarium, opbuden til Salg ved een eneste Auction, som afholdes paa Fartøiet selv, Onsdagen den 19de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Konditionerne for Salget, ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 2den Juli 1837. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-09
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-09
Ved Proclama af Dags Dato, som er læst ved Musse Herreds Ret, og snarest mulig vil blive læst ved den kongelige Landsoverret, samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Creditorerne i Stervboet efter Aftægtsmand Rasmus Jørgensen, i Musse, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte til at anmelde og legitimere deres Arveret og varetage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. By- og Herredskontoiret i Saxkjøbing den 22de Juni 1837. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-09
De, som maatte have nogen Fordring paa herved Byen afdøde Jndsidder Peder Jversens og efterlevende Enkes fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggiøre samme. Rødbye den 6te Juli 1837. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-09
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Huusmand og Skoemager John Peter Der i Lundbye Bye under Wennerslunds Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Wennerslund den 7de Julii 1837. Vieth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-09
NB. Paa Grund af Bygnings=Forandringer i Bogtrykkeriets Locale udkommer intet Nr. af denne Tidende førstkommende Fredag den 14de Juli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
31te Aargang. Lollands-Falsters No 79. StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. N. Tidemand, Procurator. Trykt i tilhelm Haubs Offen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Udenlandske Nyheder. Frankrig. Rygtet om at Marschal Clauzel, skulde overtage Commanden over de christinske Tropper vedbliver endnu at være den almindelige Gjenstand for Samtaler, men gjendrives allerede paa det bestemteste af flere Journaler. Det vilde og være en alt for pludselig Forandring i Ludvig Philips Politik, der ingensinde har viist sig tilbøielig til kraftigen at bekjæmpe Don Carlos. Hertugen af Orleans har for en Samling af Stabs-Officerer erklæret, at det var Regjeringens Hensigat aabne et nyt Feldtog mod Constantine i Slutningen af August, og at saavel han, som Hertugen af Remours, vilde deeltage i samme. – Fra Afrika skal Regjeringen have erholdt Efterretninger, der ikke skulde være af det bedste Jndhold. Som et Exempel paa med hvilken Jver Deputeret Kammeret afgjør dets Forretninger anføres, at Budgettet, der indeholdt Beregning over Omkostningerne ved den indre Administration, og angik en Sum af 75 Mill. Francs, blev, uagtet det frembød flere Punkter til Discussion, afhandlet i 4 Timer, saa at der kun blev 3 Minutter til at raadslaae om hver Million, Kammeret bevilgede. Ved Budgettet over Jndkomsterne (det er over hvad Folket skal betale ilede de Deputerede saa stærkt med at afgive deres Stemmer, at tvende Talere aldeles ikke fik Tilladelse til at komme til Orde. – National=Museer i Versailles, der under Festlighedernes Ruus er bleven roest umaadeligt, er nu gjort til Gjenstand for en findigere Kritik, der dog ikke er i dets Faveur Grundtanken at ville give de aristokratiske og demokratiske Erindringer et Samlingspunct i den forfængelige Ludvig den XIV., siges meere at være et kongeligt Jndfald, end en stor nationaTanke, og Franskmændene ville neppe finde dem Tirsdagen den 11te Juli 1837. tilfredsstillede ved at see en Lafnyette i Selskab med Hofmænd og Skjørt Marschallerne fra Pancien regime.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
England. J Overhuset indbragte Lord Kantsleren den 29de f. M. en Bill og Regentskabet i det Tilfælde Dronningen skulde døe uden at efterlade sig Arvinger. Billen indeholdt i denne Henseende følgende: Regjeringen skal i saa Fald føres af Erkebiskoppen af Canterbury, Storseglbevareren, Overskatmesteren, Geheimeraadets Præsident, Geheimeseglets Bevarer, Storadmiralen og Lord Overdommeren ved the Queens Bench. Tronfølgeren forbeholdes tillige Ret til, i Dronningens levende Live at udnævne nogle Personer, som, i Forening med ovennævnte Embedsmænd, skulle deeltage i Regjeringen. Kun Lord Brougham opponerede mod Billen, da han nemlig fandt det upassende, at man aldeles havde udelukket Medlemmerne af Kongehuset fra Regentskabet, men da denne Mening endog blev bekjæmpet af Tory=Partiet, blev Billen antaget til anden Læsning. Hele Dronningens Hofstat er sammensat af Damer af de fornemste Whig-Familier, saa at der for Tiden ikke er noget Haab for Torierne om at faae Jndflydelse paa Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Spanien. Forposterne af Don Carlos Armee have nærmet sig Barcellona paa 2 Mile, og da ingen christinske Tropper kunne hindre hans Marsch, eller hurtigt nok komme Staden til Undsætning, venter man at han letteligen bemægtiger sig samme, og da vil vel Tiden være kommen til for Alvor at tænke paa Marschen mod Madrid, med hvilken han hidtil har narret Dronningens Generaler. Messager fortæller, at nogle fremmede Magter skulle have lovet D. Carlos 12 Mill. Fres. saa snart han er marscheret over Ebro-Floden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Fædrelandet. Af en Skrivelse fra Odense erfare vi, siger Kbhpst., at der er indtruffen en Malheur af en meget besynderlig Art; der skal nemlig være opstaaet Jldløs i Generalkrigscommissair von Abrahamsons Huus, hvorved en stor Mængde Manuscripter skulle være blevne et Rov for Flammerne men lykkeligviis blev Jlden slukt, efterat Papirerne vare opbrændte, saa at hverken Meubler og Effecter eller Huset har taget nogen Skade. Brandassurancecompagnierne for Meubler og Effecter og for Huse have altsaa intet Tab lidt, men desto større Tab har sikkert Publicum lidt, hvis disse Manuscripter vare bestemte til Offentliggjørelse. Men allersørgeligst vilde det være, om der blandt de ved ulykkeligt Tilfælde tilintetgjorte Papirer skulde have været det Regnskab, Hr. Generalkrigscommissairen forlængst har lovet, og efter hvis Publication den almindelige Mening efter Hr. Generalkrigscommissairens egen Opfordring har udsat sin Dom angaaende de Discussioner, som derom i sin Tid have fundet Sted. Det vil nemlig erindres, at Hr. von Abrahamson til Nytaar 1836 har lovet factiske Oplysninger", som skulde retfærdiggjøre ham i hans Medborgeres Øine; men disse ere, som bekjendt, til Dato (den 7de Juli 1832. endnu ikke paafulgte. Vel har han ladet trykke et Regnskab, der ikke blot var meget omfattende, men endog forsynet med en Revisionsqvittering; men dette Regnskab var ikke det, som var lovet og ventet, det angik en reent privat Affaire, nemlig det til den indbyrdes Underviisning skjænkede Udbytte. af en af Hr. von Abrahamson og Biskop Mønster udgiven Bog, men ikke den Salde, Hr. von Abrahamson endnu skal skylde det Offentlige fra den Tid af, da han bestyrede den indbyrdes Underviisning. Ligesaa lidet som der har været eller kunde være Tale om det Første, ligesaa bekjendt er det, at det i den sidste Anledning til Cancelliet indgivne Regnskab af samme er befundet aldeles ufyldestgjørende, hvorfor Hr. Generalkrigstommissairen selv har fundet sig foranlediget til at love, ved factiske Oplysninger" derom at ville retfærdiggjøre sig for sine Medborgere. Hverken Regnskab eller Regnskabs Offentliggjørelse er hidtil paafulgt, ligesaa lidet som Hr. von Abrahamson uden saadant har erholdt en decharge, og det vil derfor være i høi Grad beklageligt, om han nu ved en sørgelig Hændelse skulde være sat ud af Stand til at præstere, hvad han juridice skylder Cancelliet og moraliter sine Medborgere, hvis Dom derved vilde blive suspenderet in infinitum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Det i Rendsborg siden Begyndelsen af indeværende Aar udkomne Blad die holsteinische Geschaftsbote har allerede endt sin Løbebane. Efterat Redacteuren har klaget over de mange Hindringer, der bleve lagte ham iveien for Bladet saasom Nægtelsen af Forsendelse med Posten, Forbud mod at optage Jntelligents=Efterretninger, slutter han med disse Ord: Naturstridig er den Begivenhed at Lyset sender sine Straaler fra neden opad; indtil denne Uting hæves, indtil overeensstemmende med Naturloven Lyset straaler fra oven og aander Kraft, og Liv i den arbeidende Mængde, indtil Nødvendigheden af en Jndustritidende ogsaa føles af Regjeringen, og derfor dens størst mulige Udbredelse bliver befordret, indtil den Tid, maa denne Avis ophøre at circulere. Spørgsmaalet og Stændernes Sammenkalden. er nu og bleven afhandlet i Hamborger Correspondent, og efterat dette Blad har omtalt de forskjellige Meninger, som i denne Henseende ere fremsatte, yttrer den blandt andet: der ere nogle Folk, som ikke ynde det larmende offentlige Liv, men ønske en rolig Vedvaren af de engang bestaaende Forhold, og at kunne i Roe fortære deres Pensioner. Besynderligt vil det vistnok forekomme Mange, at Kongens nærmeste Omgivelse, derunder indbefattet de egentlige Hoffolk, ere stemte for en stræng Jagttagelse af Loven (Frd. 15de Mai 1834) medens derimod den modsatte Anskuelse har sin Støtte i Collegierne. Denne Collegiernes Mening udledes fra deres nøiere Kundskab til Vanskelighederne ved Detaillen i Forretningerne, og at Generalprocureuren er overlæsset med Arbeide, medens de øvrige Embedsmænd have fuldt op at gjøre med de løbende Forretninger. Ere disse Anskuelser rig tige, da vise de, efter vor Formening, tydelig, at vort hele Collegialvæsen trænger til en betydelig Reform, hvis Gavnlighed og Hensigtsmæssighed ogsaa i den senere Tid offentligen er bleven paa veget. Procurator Rasmussen, Eier af Hine Mølle, ved Rudkjøbing, en fortrinlig Mekanikus, har indrettet en Maskine med 19 eller flere Valser, hvorpaa Hørren godt beredes, d. er svarende til Hensigten og færdig til Hegling. Denne Maskine blev tilforn dreven ved et Vindhjul, men – ligesom Vinden - ustadig, nu har Hr. Consul og Kjøbmand Jacobsen i Forening med Hr. Rasmussen, anskaffet en Dampmaskine af 6 Hestes Kraft, som kan holde Hørberedningsmaskinen i jævn Gang, uafbrudt baade Nat og Dag, og saaledes tilberede flere Skippund Hør om Degnet, og sætte Spindere og Vævere i Arbeide, hvis ellers vedkommende Autoriteter finde at sligt maatte være tilraadeligt. Maskinen begynder ikke at arbeide for til Efteraaret, da der skal først bygges dertil. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Den nyligen afdøde, saa almeenagtede Stænderdeputerede, Birkedommer Riber til Filstrup, har i sit Testamente af sin Formue bestemt Halvdelen, der anslaaes at ville komme til at beløbe sig til c. 10,000 Rbd., til et Legat, der visseligen i Fremtiden vil sikkre den Hensovede et varigt Minde i den fyenske Landalmues taknemmelige Hjerter. Legatet, der skal bestyres af Directionen for Lundegaards Stiftelse, er bestemt til at give aarlig Understøttelse til et værdigt ungt Menneske af den fyenske Landalmue (hvorunder ogsaa Skolelæreres Sønner ere indbefattede, der have røbet Evner og frembragt Formodninger om, at han ved Universitetet med Hæder vil kunne gjennemgaae den academiske Bane Da Hans Majestæt under 24de f. M. allernaadigst har befalet at der skal oprettes et dansk General-Consulat i Dresden og et dansk Consulat i Leipzig, hvilke skulde overdrages Handelshuse paa de resp. Pladser, saa ville Ansøgninger og disse Poster kunne komme i Betragtning, naar de inden 6 Uger fra den 8de dennes indsendes til det Kongl. General=Toldkammer- og Commerce-Collegium Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Natten imellem den 27de og 28de Juni afbrændte Hover Skole i Størring Sogn, 2 Mile fra Aarhuus. Skolelærerens Liig fandtes imellem Husets Ruiner. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Kiel. Den 5te dennes afholdt Prælaterne og Ridderskabet et Møde, hvori de optoge som Medlemmer: Grev Reventlow-Criminil til Enkendorff og Hofjægermester von Cronstern til Nehmten, Manntendorf og Birkenmoer. Man tvivler imidlertid ikke paa, at til denne Optagelse er knyttet den Clausul, at de optagne Familier besidde adelige Grund stykker, thi i modsat Fald, vilde de holsteenske Prælater og Ridderskab, til Skade for de øvrige Statsborgere, anmasse sig Ret til at meddeele enkelte Personer Fritagelse for Brugen af stemplet Papir, en Ret, der sikkert ikke vil blive dem indrømmet af nogen. – Handelstandens Ansøgning om at Transit-Tolden maa, indtil en Toldlov kommer ud, beregnes efter Varernes Cubikindhold, eller hvor dette ikke lader sig gjøre med 1/2 pCt. af Faktura-Værdien, er bleven afslaaet. Misfornøielsen hermed mildnes imidlertid noget ved Løvtet og at en almindelig Reform af Toldvæsenet snart skal komme i Stand. Heide. Efter de bekjendte Optrin i Juni Maaned f. A. har man hidtil været fri for Tyverier, men i den sidste Uge har man atter mærket til flere Forsøg i denne Henseende. Da man derfor den 22de f. M. erfarede, at 2 Personer, der nylig vare løsladte af Tugthuset, havde passeret Veien til Heide med nogle fyldte Sække, og tage Logis hos en Enke, der beværter saadanne Folk, samlede sig strax en betydelig Deel Mennesker omkring Huset, hvorfra den ene Person imidlertid var undveget, og den anden blev foreløbig arresteret Den anden Morgen indfandt Øvrigheden sig, men da efter en overfladisk Undersøgelse Jntet fandtes, blev Arrestanten atter sat paa fri Fod. Hvad man ved denne Leilighed især dadler, er deres Opførsel, der bleve satte til at have Vagt hos Arrestanten, da de ikke alene have spillet og drukket med ham, men endog gaaet omkring med ham, ved hvilken Leilighed tillige 2 af de Vagthavende fornærmede nogle af dem, der havde samlet sig ved Huset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Mariboe. Det aarlige Landemode afholdtes her i Domkirken den 5te dennes, under Præsidio af Hs. Høivelbaarenhed Hr. Stiftamtmanden og Hs. Høiærværdighed Biskoppen. Provst Kofød Ancher prædikede over Matt. 7, 2427, og hans Theema var: Christendommens Efterlevelse som Grunden til en Stats Velfærd. Derefter indviede Biskoppen ved en latinsk Tale Hr. Kofod-Ancher til Provst i Fuglse og Musse Herreder, og talede over Ordspr. 22, 6. Themaet var, Forholdet mellem Kirken og Skolen. Derefter foretoges de sædvanlige Landemodes=Forhandlinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Den 29de f. M. foregik i Byens Kirke en ligesaa sjelden, som med Hensyn til de Erindringer hvortil den knyttede sig, sørgelige Daabsact. Hs. Høiærværdighed Hr. Consistorialraad Boeck indlemmede nemlig ved denne 3de Sønnedøttre og en Sønne son i det christne Samfund, hvilke Enken efter hans afdøde Søn, Kammerassessor J. C. Boeck, havde bragt med sig hertil fra Ostindien. Det var et høist veemodigt Skue, at see disse 4 Børn, Christiane Charlotte, født den 12te Septbr. 1832, Marie Kristine, født den 11te Decbr. 1833, Johanne Diderika, født den 25de Juni 1835 og Johan Christian, født den 4de Septbr. 1836, klædte i Sørgedragt, føres hen til den gamle Bedstefader, som med synlig Rørelse forrettede den hellige Handling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Nykjøbing. J Gaar indsattes Cathedral skolens nye Rector Hr. Rosendahl i sit Læreembede, ved denne Skole. Høitideligheden som foregik i Skolens Solennitetssal, bivaanedes af Stiftets Øvrighed, Forstanderskabet og et talrigt Auditorium fra Byen og Omegnen. Derpaa besteeg Rectoren Cathedret og udviklede i et latinsk Foredrag det Glædelige i Skolemandens Stilling i Almindelighed, saavel som hans egen i Særdeleshed baade med Hensyn til alle ydre Forhold, som og til det eiendommelig Behagelige i selve Underviisnings Gjenstanden. eller Humanitetsstudierne, der er den skjønneste Syssel hvormed Læreren kan beskjæftige sig selv idet han danner og forædler Andre. (De Ord som vare lagte til Grund for Foredraget ere tagne, af Ciceros Tale for Archias, oc studia adolescentiam alunt, senectuten oblectant, secundas res örnant, adversis perfugium at solatium præbent, etc.) Efterat denne Tale var endt modtog Skiftets høiærværdige og høilærde Biskop, Hr. Dr.Theol. N. Møller, Commandeur af Dr. og Domd. Eden af Rectoren, der fremsagde den paa Latin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Hs. Høiærværdighed, som havde indledet denne høitidelige Handling ved en Tale i samme Sprog, viste dernæst i en Tale i Modersmaalet, efterat han med nogle hædrende Ord havde henvendt sig til den fratrædende Rector, Hr. Prof. Trojel, at man ligesaalidet burde foragte som forgude de gamle Classikkeres Studium, men benytte dem for det Gode de virkelig indeholde, hvorpaa han gik over til at vise at den sande Christendom bør være den viden skabelige Uddannelses Grundvold. Til dette Foredrag knyttede sig den indsatte Rectors Slutningstale (i Modersmaalet) hvori han udtalte ogsaa sin Overbeviisning om, at han ikke paa nogen fuldkomnere Maade kunde opfylde sit Embeds hellige Forpligtelser, end ved i Forbindelse med god Opdragelse og grundig Videnskabelighed, fremfor Alt at stræbe efter at fremmelske og nære den christelige Aand, som giver Alt andet Liv, Værd og Bestandighed Hvorhos han nedbad Forsynets Bistand til sine Pligters Opfyldelse og dets naadige Beskjærmelse over Kongehuus og Fædreland, Bye og Foresatte, Lærere og Disciple. Saavel for som efter SlutningsTalen bleve Sange, forfattede i denne Anledning af Hr. Prof. Jngemann, afsjungne af Skolens Elever Med denne Høitidelighed var forbunden den for den indsatte Rector særdeles glædelige Omstændighed, at han blev indsat af en Mand, der er den skjønneste, end levende Prydelse for den Skole, han (Rectoren) i de sidste 19 Aar har forestaaet, og den sidste inderlige Ven af Hr. Rectorens egen afdøde Velynder og Lærer, den uforglemmelige Professor, Ridder, Oluf Worm. Efterat Høitideligheden var endt, forsamlede et talrigt Selskab sig til en Diner paa Gjestgiver, gaarden, under hvilken Skaaler udbragtes for den tiltrædende, saavelsom for den fratrædende Rector (hvilken Sidste dog ikke var tilstede) for Skolens og Byens Vel, for Kongen, for Ephoratet og Forstanderskabet. Almindelig Munterhed besielede Alle i Følelsen af det velgrundede Haab, at Meget er vundet for vor Skole og dens Ungdom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Blandet. Fra Odessa meldes, at Keiser Nicolaus har Sinde endnu i denne Sommer at besøge Sultanen, i Constantinopel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Da Sultanen paa Tilbagereisen til Constantinopel ankom til St. Stephano, traf han der sine tvende Sønner, der kastede sig for hans Fødder, ved hvilken Leilighed Sultanen trykkede Tronarvingen til sit Bryst med det Udrab: "Du vil fortsætte mit Værk!"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Den 13de Juni er i Nuremundo i Belgien Daglønner Schneks Kone, 35 Aar gammel, og allerede Moder til 7 Børn, blevet lykkelig forløst med fire levende Drengebørn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Den aandige og elskværdige Marqvise Dude vandt, der endnu bestandig lader sig kalde ved det mandlige Navn Georges Sand, er nyeligen opfordret til at gjøre Nationalgarde-Tjeneste. Da hun ikke fandt det passende at svare herpaa, dømte Disciplinar-Commissionen Georges Sand, Jæger ved den 11 Legions anden Bataillon til en Extravagt. Da hun heller ikke indfandt sig til denne, dømtes hun til 12 Timers Borgerarrest, og maatte endelig af Frygt for at see Straffen fordobblet skrive til hendes Sergeant=Major, og gjøre ham opmærksom paa det Latterlige i denne Fremgangsmaade. Hun fik til Svar at hun skulde erholde Afskeed, saasnart hun havde ført Beviset for hendes Kjøn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Ledige Embeder. Sognekaldet for Støvring og Mellerup Menigheder samt Støvringgaard Klosters Capel i Aarhuus Stift, 300 Rbd. Farstrup og Lundby Sognekald i Viborg Stift, 200 Rbd. Rold og Vebbestrup Sognekald i Viborg Stift, 250 Rbd. Ulvborg og Naadsted Sognekald i Ribe Stift, 210 Rbd. Borberg Sognekald i Ribe Stift, 245 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Det residerende Capellani i Colding og dermed forenede Sognekald for Alminde Menighed i Ribe Stift, 320 Rbd. Jfølge den allerhøieste Resolution af 15de Mai 1824 er den residerende Capellan pligtig til at give to Dage om Ugen, hver Dag tre Timer, Underviisnig i Religion i Borgerskolens øverste Classe hvorimod han er fritagen for at holde Prædiken i Kjøbstaden undtagen paa de tre store Høitidsdage, Nytaarsdag og almindelig Bededag. Sognekaldet til St. Mortens Kirke i Kjøbstaden Randers i Aarhuus Stift, 600 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Jfølge allerhøieste Resolution af 6te Juni 1818 er Præstetienden af 78 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn under Harritzlev og Albek Sogne henlagt til Amtsprovsternes Lønningsfond. Chefs-Embedet for Establissementet Frederiksnagor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Befordringer og Afgang. Forhenværende personel Capellan for Strandby og Farss Menigheder i Viborg Stift, J. M. Budtz, beskikket til personel Capellan for Gylling Menighed i Aarhuus Stift. Den 20de Juni er Fuldmægtig ved Gouvernementet i Tranqvebar, J. F. Eiler, i Naade, og med Vartpenge entlediget fra bemeldte Embede og derhos udnævnt til virkelig Kammeraad; constitueret Overbetjent T. Wilde, til Told- og Consumtions-Overbetjent i Nyborg; Lærer ved Sø=Etatens Drengeskole, P. J. Brun, til Strand toldcontrolleur i Nyborg Tolddistrict; den 21de Juni er bemeldte Strandcontrolleur Brun udnævnt til Kammersecretair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 9 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-11
Bekjendtgjörelser. Jndkaldelser.