JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Nyeste Post-Efterretninger. Den anden Læsning af Billen mod Dronningen er som bekiendt bleven bestemt af Overhuset til den 17de August; det blev ved Antagelsen heraf tillige fastsat, at Advocaterne fra begge Sider og Vidnerne skulde høres inden Oplæsningen skal begynde, og at der skal lægges Sag an mod de af Husets Medlemmer, som ikke møde ved denne Forhandling, og at de skulle straffes med Arrest. Man veed at Grev Grey paastod, at der skulde meddeles Dronningen en Liste paa de Personer, som skulle vidne mod hende; men at Grev Liverpool bevirkede i Overhuset, at det blev afslaget Den 11te Juli har nu Lord Aukland overleveret Huset et Bønskrift fra Dronningen; hvori hun erklærer det for aldeles nødvendigt for hendes Forsvar, at en Liste paa de Vidner, som skulle optræde mod hende, bliver overleveret til hendes Generalprocureur; efter en kort Debat besluttede Huset, at dette Bønskrift skulde tages i Overveielse den følgende Fredag. Den 14de Juli vil den berømte Lord Erskinesom er af den Mening, at man bør opfylde Dronningens Begiering, aabne en Motion desangaaende. Dronningens Advocat har i Anledning af denne Paastand erklæret: at blev Listen paa Vidnerne aldeles nægtet, saa burde maaskee han og hans Kolleger overlægge om de ikke vare Hs. Majestæt og den almindelige Retfærdighed det skyldige, aldeles at opgive hendes Forsvar og at overlade Bedømmelsen af denne Sag til Efterslægtens Misbilligelse. Samme Advocat har gjort Underhuset den Compliment, at han ikke troer, at der vilde findes 21 Medlemmer deri, som ville erklære sig villige til at undersøge de Papirer, som gjemmes i de grønne Punge, og at Lord Castlereagh har der viist sin Agtelse for Huset ved ikke at giøre Paastand, paa deres Undersøgelse. - Dhrr. Brougham og Denmann have nu gjort alle de fornødne Tilberedelser til Dronningens Forsvar, og have forlade London og begivet sig paa Landet; de have ogsaa tilligemed Doct. Lushington, faaet Tilladelse til at føre Dronningens Sag for Overhuset, uden derfore at resignere deres Rettigheder i Underhuset; det samme blev bevilget Generalprocureuren og GeneralFiscalen som skulle optræde imod Dronningen. Jmidlertid blev det dog tillige bestemt, at dersom Sagen skulde blive bragt for Underhuset, saa maatte disse Herrer saalænge udelukkes fra Stemmerettigheden. Dronningens Svar, da Billen blev hende overleveret, berigtiges nu saaledes: hun sagde ikke til Sir Th. Tyrwhitt: at hun var glad ved; men at det giorde hende ondt, at denne Begivenhed ikke havde tildraget sig for 25 Aar siden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Det Engelske Folk vedbliver at udvise en overordentlig Hengivenhed for Hs. Majestæt, saaledes samles nu Underskrifter i London for at bevæge Lordmajoren til at forsamle et Communeraad, hvori man vil stemme for at overlevere et Bønskrift til Kongen eller til begge Parlamentets Huse, om at han og de ikke ville modtage den Bill, som er indbragt i Overhuset mod Dronningen. - Man har bemærket, at Dronningen besvarede den hende fra Staden Vestminster overleverede Addresse med mindre Varme end de foregaaende, hvilket maaskee var en Følge af, at denne Addresse udtrykte mindre Hengivenhed for hendes Person, end Misbilligelse af den mod hende brugte Fremgangsmaade med Hensyn til det Engelske Folks Rettigheder; flere Stæder have i deres Addresser fremsat lignende Yttringer. – Da Dronningen har leiet sig et Lyststed i Barnes, en liden Bye i Grevskabet Surrey, som ikke ligger langt fra London, saa kiører hun hver Eftermiddag derhen for at bestyre de Jndretninger, som hun der lader foretage. Hver Aften, naar hun kommer tilbage til London, venter en stor Mængde Mennesker paa hende udenfor hendes Gaard, og som altid modtage hende med et stort Jubelraab; ofte er Trængselen saa stor, at hun maae holde stille indtil Folkets Enthusiasmus har lagt sig noget og hun kan faae Lov at passere videre, ofte blive endog Karetdørren aabnede og Almuen trænger sig til for at kysse hendes Hænder og Klæder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Man har meget travelt i England for nærværende Tid med at omtale to Gienstænde, nemlig Vidnerne for og imod Dronningen og den saa bekiendte Bergamii. De i Dover ankomne 12 Jtalienere som skulle vidne mod Dronningen vare meget slet klædte og faae ud til at være Folk af den simpleste Stand, En af dem var et Fruentimmer og havde Udseendet. af en Kammerpige; da Pøbelen gjorde en stor Allarm, saa bleve de under en stærk Militair-Bedækning bragte til Hotellet Paris, men paa Beien dertil giennembrød Almuen Escorten, kastede Skarn paa disse stakkels Mennesker og sloge dem med Stokke, hvorved den udraabte: Leve Dronningen af England, slaae disse bagtalende Skurker ihiel Flere af dem fik stærke Contusioner, og Een hele Ansigtet forslaget. Deeligengen til London skulde tage dem med; men Pøbelen var saa ubændig, at man holdt det for raadeligt at lade Vognen kiøre uden at faae dem med; Fruentimmerne giorde især det meste Spektakkel. Men om Natten, da Pøbelen havde adspredt sig, afsendte man dem hemmelig til London, hvor de nu ere ankomne. De øvrige Vidner mod Dronningen, som ialt beløbe sig til omtrent 200 Personer skulle nu indbringes i England paa en mere forsigtig og hemmelighedsfuld Maade. Nogle af disse Jtalienere ere komne tilbage fra England til Holland; de fleste ere Jndvaanere af Como, hvor Dronningen engang boede, deres Udseende var høist elendigt, og de havde været i den største Frygt for personlige Angreb.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
En Jndvaaner i Dover vil dog i et trykt Brev benægte, at de begaaede Uordener have været saa store. Dronningen skal have sendt 3 hende hengivne Personer til Jtalien for at hente Vidner derfra til sit Forsvar, og skal have tilskrevet 100 Personer i den Anledning. – Det hedder nu, at Hr. Bergami er afreist fra Paris til Rom. Men hvem er Hr. Bergami, Meningerne om hans Person er høist forskiellige, saa forskiellige, at nogle Engelske Blade yttre den Formening, at han ikke en andet end et forklædt Fruentimmer, nemlig den saameget berømte Grevinde Oldi; der paastaaes, desuden, at Dronningen skal have havt i sit Følge, Damer, som have været forklædte som Mandfolk, og som hun har udviist megen Fortroelighed imod, for at lede sine Oppassere vildt. Var dette Rygte grundet, saa vilde hele Processen faae et besynderligt Udfald. Andre sige, at Bergami er en Søn af en Landsbyebarbeer, og at han erholdt Dronningens Yndest ved engang at have med Anstand befriet hendes Stæb, som var blevet indviklet i en Trappe; han kom derpaa i hendes Tieneste; steeg fra en Værdighed til en anden, og opvakte derved den Jtalienske Adels Jalousie. Hans Søster er en Dame af stor Skiønhed og nyder Dronningens særdeles Fortroelighed. Hr. Bergam, hedder det videre, skal være af en behagelig, mandlig og stærk Legemsbygning; han har en liden interessant Datter paa 7 Aar, som opholder sig hos Dronningen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Bladet Times indeholder den paafaldende Yt. tring, at Kongen skal begynde at udvise en Jnterresse for Dronningen og tilkiendegive det Ønske, at Striden maae blive bielagt i det Gode.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Den 7de Julii nedstyrtede et stort Klippestykke ved Coblenz i Mosel-Floden Flere end 40 Viingaardefank ved denne Leilighed ned i dens Bølger. – Posten har tillige medbragt Efterretningen om en anden stor Ulykke; nemlig: at den franske Corvette Urania, som kommanderes af Capitain Freytinet, og som Regieringen havde afsendt paa en Opdagelsesreise til Nyholland, er paa Tilbageseillingen fra dette Land til Rio Janeiro stødt den 4de Februari. paa en blind Klippe i Berkeleys Sund ved de østlige Falklands Øer, hvor den strandede den 6te Jmidlertid blev dog Mandskabet, som bestod af 120 Personer, reddet tilligemed Dagbøgerne, de astrononiske Jnstrumenter og de fleste indsamlede naturhistoriske Mærkværdigheder. Det Chillesiske Skib Merkury, Capitain Galvin, har taget saavel Mandskadet som de reddede Sager ombord og bragt dem til Buenos Ayres. - Hvormeget maatte man ikke have ønsket, at dette Vanheld havde, istedet for dette Skib, truffet den Algierske Estadre som er i Søen. Man skriver fra Algier, at man troer, at den er bestemt til at plyndre paa alle Nordtydske Skibe, hvis Regieringer ikke have sluttet Traktater med Deyen og betale ham Tribut. Skulde man imidlertid ønske deres Stranding, saa maatte det dog være paa deres egne Kyster, da den Franske Consul har indberettet, at Pesten er Ombord paa deres Skibe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Man har desuden allerede i Europa en slem Forsmaa nok paa denne frygtelige Sygdom, da Pesten er bleven bragt til Lazarettet i Mahon med et Skib fra Tetuan. 300 Mennesker ere allerede døde i nogle Landsbyer paa Majorka. Man giør alt muligt i Spanien for at standse Sygdommen ved militaire Spærringer. J Gibraltar er hele Communikationen afskaaren med det østlige Spanien. Maatte de tvende Bayerske Naturkyndige Dhrr. Spix og Martius være lykkeligere paa deres Tilbagereise til Europa end Kapitain Freycinet har været. De beseile for nærværende Tid det atlantiske Ocean, for at komme hiem til deres Fødeland. Man havde længe frygtet for at der var mødt dem et Vanheld, paa deres Reise i det indre af Brasilien; men man har nu erfaret, at Aarsagen til deres lange Udeblivelse er, at de have vovet sig saare langt ind i Landet; de have nemlig seilet op af Amazonfloden ligetil Rio Negro. Dette mærkværdige Land bliver nu stedse mere bekiendt, og den Brasilianske Regiering befordrer paa alle Maader de Europæiske Reisendes Bestræbelser for at undersøge Landets overordentlige Natur-Beskaffenhed og udmærkede Rigdomme, og lægger ikke meere Hindringer i Veien derfor som tilforn, da Hoffet residerede i Portugal, og da Brasilien var et tillukket Land for alle Fremmede. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Regieringen har beordret 2 Orlogskibe til det stille Ocean. – Man vedbliver at tale om mange indvortes Giæringer i Spanien, og det har nyelig været temmeligt uroeligt i Mallaga Toledo og flere Steder. - Man taler ligeledes stærkt om at man hist og her kommer paa Spor af hemmelige Planer til at forberede en Contra Revolution. – J Frankerig derimod bliver det næsten altfor roeligt. De Deputerede ere nu blevne saa trætte af Forhandlingerne, at den 13de Juli maatte Præsidenten selv gaae ud i Forværelserne og anmode Medlemmerne, om at komme ind i Salen, for at tage Deel i Forretningerne, og man venter nu hvert Øieblik paa at Kongen vil lade Sessionen ophæve. - Landdagen i Schveitz er den 3die Julii blevet aabnet i Luzern paa den sædvanlige Maade. – Den Østerrigske Keiser vil afreise til Osen i September; der bliver ikke holdt nogen Landdag i Ungarn. - Kongen og Kronprindsen af Sverrig forlode Stokholm den 1ste Juli. Den 5te ankom han til Gotha Kanalen, hvor de syn nye Stuser bleve kaldte Carl Johans Sluser; dette Kiæmpeværk tildrager sig en almindelig Beundring. Den 6te lod Kongen sig sætte over Bettern-Søe, og tog dette Locale, som i Nærheden af Arvalla er bestemt til en Central=Fæstning, tilligemed det paabegyndte Arbeide, i Øiesyn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Jndenlandske Efterretninger. Jgiennem det Kongelige Danske Cancellie er, under 22de Juni d. A., udfærdiget en Placat for Kiøbenhavn af følgende Jndhold: J Anledning af at det er anseet nødvendigt, at istandsætte og indrette Nicolai Taarn i Kiøbenhavn til et Vagttaarn, hvortil de fornødne Omkostninger skulle udredes ved et Laan af Kiøbenhavns Brandforsikkring, har det behaget Hs. Majestæt efter Cancelliets derom nedlagte allerunderdanigste Forestilling, under 7de d. M. allernaadigst at resolvere: at forbemeldte Laan, maa dækkes ved, med 1 Rbs. i 4 paa hinanden følgende Aar, at forhøie den, ved Placat af 20de Juni 1816, til Brandvæsenets bedre Organisation, paabudne aarlige Afgivt af 2 Rbs. Sølv pr. 100 Rbdlr. Sølv, hvortil samtlige Gaard- og HuusEiere i Kiøbenhavn have forsikkret deres Steder, og at denne Forhøielse af bemeldte Afgivt maa tage sin Begyndelse fra 1ste Juli d. A. at regne. (Skild.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
J Aarhuus Avis No. 113 læses følgende Bekiendtgiørelse: Natten imellem den 3die og 4de Julii sidste afvigte var et farlig Mordbrænder-Forsøg anlagt i Underup Bye, Aarhuus Stift, Rim Herred; J. den var anlagt paa 3de Steder ved Tønder bundet paa Kieppe og indstukket i Taget, nemlig 1) hos Gaardmand Hans Larsen, hvis Karl af en Hændelse kom ud i Døren, fik Jlden at see, som allerede var i Lue, raabte de andre Søvende op, nedrer det brændende Tag og lykkelig fik det slukket. samme Øieblik Klokken 1 om Natten stod Luen opaf Hans Jensens Gaard som var næst ved, nu ilede tilkomne Mennesker derhen, ligeledes nedrev Taget som stod i Brand og fik det dæmpet; 3) efter to Dages Forløb fandt man en Pind indstukket i Huusmand Peder Pedersens Tag lige over hans Seng, hvorpaa var bundet et Stykke Tønder som havde været antændt, men var af sig selv slukket Havde Guds Forsyn ikke vaaget over os og Vinden været ganske stille, saa havde Elendigheden blevet stor. Ophavsmanden (eller om der har været flere, vides ikke; men Frygt og Rædsel har denne afskyelige Gierning indjaget i Byens og Omegnens Beboere. - Underup Skole den 9de Juli 1820. - Sylvester Askou, Skolelærer og Kirkesanger i Underup. Plakat, hvorefter den for Danmark til 1ste Juli gjældende Vognmandstaxt uforandret maa vedblive for de næstfølgende 3 Maaneder Juli, August og Septbr. d. A.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Kancellie-Plakat, som fritager det Hartkorn, der bruges af Sognefogder, for Bidrag til AmisRepartitions Fonden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Fra den angaaende Vaccinationen allernaadigst anordnede Commission har Cancelliet modtaget Jndberetning angaaende Vaccinationens Fremgang i Aaret 1819, som er det 17de Aar siden Commissionen blev nedsat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Jfølge denne Beretning er Antallet af Vaccinerede i bemeldte Aar 26,406, og beløber det samlede Antal af de i de forløbne 18 Vaccinationsaar vaccinerede Personer til 397,567 Personer. Af dette saaledes i 1819 vaccinerede Antal Personer falder paa Siællands Stift 10,344, paa Lolland og Falsters 1062, paa Fyens 3707.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Det har behaget Hs. Majestæt, anlediget ved Commissionens Yttring, at de authoriserede Vaccinateurer uden for Lægestanden, efter de nærværende Omstændigheder, ikke længere ere nødvendige. uden i Jsland, Færøerne og Grønland, og at der i Almindelighed bør haves størst Tillid til de paa sædvanlig Maade prøvede Læger, og, efter Cancelliets desangaaende gjorte Jndstilling, allernaadigst at befale:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
at herefter ingen ulægekyndig Person af Commissionen maa meddeles Vaccinations Patent, dog at herfra Undtagelse skeer med Hensyn til Jsland, Færøerne og Grønland, (Coll. Tid.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Professorerne ved Kiøbenhavns Universitet Ørsted og H. C. Schumacher, R. af D., havde indgivet et Andragende, indeholdende Forslag til nøiagtigen bestemte Etalons (Maal- og Vægt Mønstere) for dansk Maal og Vægt. De bemærkede, at den Lovbestemmelse, hvorefter en dansk Fod er lige med en Rhinlandsk, ikke indeholder en tilstrækkelig Norm (Rettesnor, da den Rhinlandske Fod ikke er noget fast Maal, men angives forskjellig i de forskjellige Lande, og at der heller ikke finder en fuldkommen Overeensstemmelse Sted imellem vore Etalons. De søgte omstændeligen at godtgiøre, at det eneste Middel til at erholde et uforanderligt Maal-System, er at binde dette til Naturens evige Love. Det har derpaa allernaadigst behaget Hs. Majestæt, under den 28de f. M., at give i denne Sag en Resolution, hvorved blandt andet bestemmes, at det danske Maal skal bindes til et Naturmaal, nemlig en en Pendul; at den hos Kiøbenhavns Magistrat nedlagte Maalestoks Alenmaal indtil videre skal ansees for det rette Mønstermaal for 2 danske Fod, dog at denne Regel blot skal gielde for de Maal, som i Fremtiden justeres, og altsaa ethvert efter de hidtil gieldende Regler justeret Maal beholder sin Gyldighed; at al anden Maal og Vægt i Riget skal rette sig efter hiin Grundeenhed, i Overeensstemmelse med de Forhold, hvori Lovene have sat dem til det danske Fodmaal; at Professor Schumacher, skal besørge Arbeiderne til Fastsættelsen af Fod maalet, og Professor Ørsted de til Vægtens Bestemmelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
J den mod Oberstlieutenant W. L. R. Baron af Gersdorff af Justitsen anlagte Retssag, er samme ved Høiesteret, for hans imod Politieadjutant og Vægterlieutenant Boelman den 2den October f. A. udviste voldsomme og morderiske Forhold, dømt til Fængsel paa Livstid og at betale Sagens Omkostninger. Et Fattiglem er for Overfald paa Fattig forstanderen og Opsætsighed mod Fattigkommissionen, ved samme Ret dømt til at arbeide i Viborg Tugthuus i 3 Maaneder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Ledige Embeder. Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Helsingøer, 400 Rbdlr. Sølv, fri Bolig, Brændsel samt Høitidsoffer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Befordringer og Afgang. Den 5te Juli er Conferentsraad F. C. Jensen, Dr. juris, Ridder af Dannebrogen, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra hans Embede som 1ste Deputeret i det slesvig holsteen lauenborgske Cancellie, i denne Anledning er under f. D. Conferentsraad A. B. Rothe, Ridder af Dannebrogen, Medlem af Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, beskikket til 1ste Deputeret, Etatsraad H. C. Hammerich til 2den Deputeret, Etatsraad J. O. F. Spies til 3die Deputeret, Assessor og Departementschef i det slesvig-holsteen lauenborgske Cancellie, Justitsraad J. F. Jensen, til 4de Deputeret og Overretsraad i den slesvigske Overret, J. F. Hopp, til 5te Deputeret, samtlige i bemeldte slesvig-holsteentlauenborgske Cancellie; Undercancellist i Cancelliet, C. Reiersen, til Secretair ved Protokollerne i Høiesteret. Den 7de, Overauditeur samt Auditeur ved det 2det Livregiment til Fods, og Actugrius ved Tugt, Rasp- og Forbedringshuset. H. H. Gyldenfeldt, til Byefoged og Byeskriver i Sorøe samt Birkedommer og Birkeskriver ved Sorøe Birk. Den 22de Juni er Renteskriveren for Bygningscontoiret under Rentekammeret, Kammerraad J. Buch, udnævnt til, tillige at være Medlem af Administrationen for Bygningsvæsenet under Kammeret; Fuldmægtig i Bygningscontoiret samt Forvalter ved det Kongelige Marmor og bornholmske Steenoplag og Frederiks Kirkebygning i Kiøbenhavn, J. S. Carlsen, til tillige at være Secretair og Revisor under fornævnte Bygnings Administration, under samme Dato er det tilladt den fra Sysselmand for nordre Syssel i Jslands nordre Amt til Sysselmand for Arnæs Syssel i sønder Amtet beskikkede Cancellieraad, T. Biørnsen, at forblive i førstmeldte Embede; Sysselmand for Hunesands Syssel i nordre Amtet, J. Johnsen, efter hans Ansøgning, i Naade entlediget fra dette Embede; Asses for i Lands Overretten i Island, B. Thorarensen, udnævnt til Sysselmand for Arnæs Syssel i Sønder Amtet i Island; Sysselmand J. Gudmundsen til Sysselmand for Rangervalle og indtil videre tillige for Vest mannøe Syssel i samme Amt; Exam. juris og Fuldmægtig paa Stiftscontoiret i Island, B. A. Blondahl. til Sysselmand for Hunesands Syssel i Jslands nordre Amt; Student og constitueret Sysselmand i Strande Syssel i Islands Vestre Amt, J. Johnsen, til virkelig Sysselmand for bemeldte Syssel; Exam juris J. N. Abel til Sysselmand for Vester- og indtil videre tillige for Øster=Skaptefields Syssel i Sønder=Amtet i Jsland. Den 1ste Juli er Told- og Consumtionskassereren i Skagen, J. Lemvig, efter hans Ansøgning i Naade entlediget fra dette Embede, og i hans Sted forhenværende Premierlieutenant J. P. Lemvig beskikket til Told- og Consumtions Kasserer i Skagen; Told og Consumtions Jnspecteuren i Ribe, S. G. Fans, samt Told- og Consumtions Overbetient P. Tofte sammesteds, udnævnte til virkelige Kammerraader. Den 27 Junii er Fuldmægtig J. Almind i den almindelige Enkekasses Kasserer-Contoir i Naade entlediget med Pension; Copiisten i samme Contoir, C. W. Hviding, beskikket til Fuldmægtig og Assistent F. Floor til Copiist.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Litteratur. Paa Undertegnedes Forlag er udkommen: Frihed, den ædleste Steen i Danmarks Krone, af P. N. Faber, forhen Præst paa Jungshoved. – Forfatteren har, som Jndledning, valgt følgende Sententzer: 1) Credulity is the commonfailling of unexperced Virtue. – The Rambler, 2) Den Letsindige søger ikke Sandhed. Den Ryggesløse skyer den, om den endog søger ham. – Bastholm. 3) Løgn styrter fremad med Kiæmpeskridt. Den finder flere aabne Ører end Sandhed Trerck, 4) Fordomme ere som gamle Saar, der ere lægte. Naar Veiret forandrer sig stikker det i Dem. Kotzebue. – Skriftet er 68 Sider i 8vo. - Hroars Kierlighed, Jdyl af Nikolai Krossing, har forladt Pressen. - En ny lille Regnebog for Begyndere, ved Hr. Skolelærer H. E. Thorup, som formedelst dens ringe Priis kan anbefales i Landsbyeskolerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Døde. Den 4de Juli, Lieutenant Henrik Nyegaard. Den 10de, Hjorths Kone, Ane Margrethe Lassen. Den 6te, Brændeviinsbrænder J. F. Christensens Kone, Johanne Christine Jacobsen, 52 Aar. Den 3 ie, Krigsassesfor Jørgen Hovitz, 35 Aar. Den 20de, Supercargo Frederik Warming, 61 Aar. Den 22de Juni Caroline Aug. Schnabet, fød Frieborg, 84 Aar. Den 11te Juli, Madame Birthe Marie Sachmann, fød Scharff, 62 Aar. Den 10de, Lieutenant og Brolægnings-Jnspecteur J. v. Es sens Kone, Birthe Elisabeth, fød Mülertz, 23 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Ægteviede. Fredrikshald den 7de Juni 1820. Artillerie-Capitain Claus Ferdinand v. Tønder og Jomfrue Emilie Smith; hvilket tilkiendegives deres Familie og Venner i Danmark.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Kiøbenhavns Børs den 21. Julii. Cours. Hamb. 2 M. 249, a vista 252. Amsterd. 2 M. - , a vista . London 2 M. 11 Rbd. 42, s. Paris 2 M. - Spec. 255. Den 21. Juli 1819, 236.) Specier solgtes til 15 Rbmk. 5 s. (Jstor 14 Rbmk. 2 a 2 1/2 s.) Oblig. 68 a 68 1/2 (Jfior 75.) Norske Rigsbanks. 16 1/4 a 16 1/2. (Jfior 15 1/2.) Svenske Sedler 57 1/2 s. Disconto 6 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Kiøbenhavns Torvepriser, den 21. Juli 1820. Rug, Tdn. 4 Rbdlr. 1 Mk. a 5 Rbd. 1 Mk. Hvede, Tdn. 8 Rbdlr. 4 Mk. a 9 Rbd. 5 Mk. Byg, Tdn. 2 Rbdlr. 5 Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, Tdn. 2 Rbdlr. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. - Mk. 8 s. Røget Flesk, Lpd. 3 Rbd. 2 Mk. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Grønsaltet Flesk, Lpd. 2 Rbd., Mk. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Smør, Fierdingen 13 Rbd. 3 Mk. a 15 Rbd. 3 Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Blandinger. Af en Skrivelse fra St. Joanno do Ypamed (i Brasilien) af 20 April. Jernstøberierne i Brasilien giøre stor Fremgang siden de blive drevne med Jver af en Tydsker: de bestaae af 2 Høiovne, 8 Blusild og 17 Vandhjul, med de dertil hørende Maskiner. Ligeledes blev i Enden af det forrige Aar anlagt et nyt stort Gevæhrfabrik at Directeuren for Støberierne. Denne er den, som lærd og biergkyndig berømte Major og Jngenieur v. Varnhagen, der først har indført Høiovnene i Brasilien, ligesom ogsaa den første der har støbt Kanoner af ethvert Caliber. Han har i de sidste Maaneder støbt mange tusinde Bomber, Granater og gloende Kugler, og Brasilien har derved erholdet en uberegnelig Fordeel, da tilforn alle disse Gienstænde bleve indførte fra Europa. Hs. Majestæt Kongen har formedelst disse Fortienester udnævnt Hr. v. Varnhagen til Ridder af Christus Ordenen. Høi ovnene levere i Gjennemsnit daglig 150 Centnere raat Jern, og den sidst oprettede Høiovn leverede i 6 Maaneder 12852 Arrobas (en Arrobas er lige med 32 Pund) raat Jern. Til Brændsel bruges een Deel Kul og tre Deele Brænde; ogsaa har Hr. v. Varnhagen anstilt lykkelige Forsøg med Saugespaaner, for at spare det Krudt, som bruges til at sprenge med. (Her har man da, ved et sikkert Factum, en Forsmag paa det Tab, som Europa vil i Tiden komme til at lide ved Americas Uafhængighed. Hvilken Forskiel paa Brasilien nu, som Colonie, og paa Brasilien som selvstændig Stat, og dette er dog kun en Begyndelse. Napoleon har, ved at sælge Louisiana til Nordamerika og ved at nøde Kongen af Portugal til at opslaae sin Throne i Brasilien, bevirket større Forandringer paa Jorden, end ved alle sine øvrige Heltegierninger og Foretagender tilsammentagne)