Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-10-10
Nyeste Post-Efterretninger. Det var ikke af Veien om man i denne Tid havde den politiske Stokfisk eller Hercules og Herculiskus ved Haanden for rigtig at drøste de mangehaande besynderlige Efterretninger, som man modtaget fra Udlandet; men da saadanne Hielpekilder mangle for at trænge ind i de store Statshemmeligheder som ere paa Bane, saa nødes man til at sammenstille hvad der fortælles og anmode Læseren selv at anvende deres Dømmekraft derpaa, og høist derved at bringe dem i Erindring to mærkværdige politiske Phoenomener fra den nyere Tid. Den Russiske og Østerrigske Keisers Sammenkomst i Czenstoch op paa Grændsen af Polen og den Engelske Statsministers Cannings Brev til den Græske Statssecretair Rodius, som fortiener nu paa nye at giennemlæses. De Franske Blode ere, som bekiendt, altid meest er pedite med at bage politiske Nyeheder; en vigtigere kunne de imidlertid ikke saa snart faae lavet end den, som de fortælle os at circulere i Diplomatikernes Salons: at den Russiske Keiser har forandret sin hidtil fulgte Politik med Hensyn til Tyrkiet og at dette turde have vigtige Følger. – Denne Nyhed vilde erholde en større Tillid, dersom man kunde troe det Engelske Blad Morgenkrønikens Fortælling: at den Russiske Consul i London Hr. von Dubarchefsky har aflagt flere Besøg hos de Græske Deputerede i denne Stad. – Derimod at Storfyrste Nicolaus er afreist fra Petersborg til Dunafloden for at tage Grændsefæstningerne i Øiesyn, kan betragtes som en sædvanlig Forretning, der ikke har Hensyn paa noget krigerisk, langt vigtigere var Efterretningen om at Rusland vil trække en Sundheds-Cordon sammen paa Bredderne af of 91 Pruthfloden og Østertige paa Grændserne af Moldan og Vallachiet; naar blot disse Efterretninger fandtes i en anden og paalideligere Kilde end i det Franske Blad Constitutionel; dog selv fra Vien fortælles at der hersker en overordentlig Virksom ved i Krigshofraadet; og det Franske Blad Etoile beretter at man taler i Vien om, at der er fundet conferencer Sted imellem Hr. von Metternich og Frankerig og Ruslands og Preussens Ambassadeure, som skulle have Grækernes Anmodning om Englands Protection til Formaal, at den Engelske Gesandt Vellesley har holdt Conferencer med Hr. von Metternich, som er meget beskiæftiget i sine Buereaus. – Alt beroer imidlertid paa hvorledes det Engelske Ministerium vil optage det Skridt, som Grækerne have gjort. Efterretningern fra London begynde at lyde anderledes end som nogle Dage tilforn og ere unægteligen af et saare mærkværdigt Jndhold, saaledes hedder det i et Privat drev fra London af 20de September: Tage vi ikke feil, saa er den Tid ikke langt borte paa hvilken vi kunne see vigtige Skriot imøde, som Forberedelser for det som den hele cistelige Verden inderlig ønsker, nemlig Grækenlands ubetingede Uafhængighed af Tyrkernes Herredømme, som en selvstændig Stat. Det er ikke skeet uden Hensigt, at det Levantiske Compagnie, som i flere Aarhundrede be lad den Ret at udnævne egne Agenter og Consuler er blevet ganske stille ophævet. Det var vist ikke uden Hensigt, at det saa ganske stiltiende opgav sine Brevilegier uden at foraarsage nogen Forhandling i Parlamentet eller andetsteds, Politiken har her paa en rigtig Maade gaaet Statsbekonomien tilhaande; den Engelske Regiering har nu frie Hænder til at maattage sin Jnterresse, og kan følge samme Fremgangsmaade, som ved de Amerikanske Stater. – Det er temmeligt vist, sige det Engelske Blad Morgenkrøniken, at vigtige Forhandlinger ere i Gne imellem det udenlandske Departement og de Græske Deputerede i London, og vi vide af en meget god Kilde, at de Græske Anliggender ere bragte i Omtale i dette sidste Cabinetsforsamlinger og at Stemningen deri har været gunstig for Grækerne. – De Græske Deputerede, som forvent 3 til London i den bekiendte Mission ere een Søn af Conduriotti og een af Minulis, foruden Hr. Tricup en Mand der er yndes af Lord Guilford paa Corfu, og som nyder stor Agtelse hos sine Landsmænd. J de nyere Efterretninger fra London af 30te September hedder det: Grækenlands Anliggender have i den sidste Tid været Gienstanden for hyppige Cabinetsforsamlinger. Lord Strangford blev spurgt om Raad og skal have meddeelt nogle positive Oplysninger og dertil føiet den bemærkning: at dersom England vægrer sig ved at tilstaae Grækerne den forlangte Protektion, saa er der en anden Magt ved Haanden, som kunde modtage en saadan Ansøgning, og England vil dog ikke gierne see, at Rusland erholdt Jndflydelse i Middelhavet, hvorefter det saalænge har tragtet. Paa Cabinetsraadet den 22de fulgte et andet den 24de, hvorved dog ikke Forhandlingerne begyndte førend Grev Liverpool, som havde været i Vindfor for at overbringe Hans Majestæt Resultaterne af det forrige Conseil, var kommen tilbage. Den Franske Ambassadeur har været meget opmærksom derved og havde den 23de en lang Conference med Hr. Canning. Ogsaa blev Lord Strangford indbudet til Cabinetsraadet om Løverdagen: man mener at han og faa Dage vil afreise til Petersborg. – Endelig har man faaet ganske nye Efterretninger fra London af 1ste October hvori det hedder: at Divanet skal vise sig meget fortørnet over den Hielp, som England forunder Grækerne, men at den Engelske Legations Sekretair Hr. Turner skal have besvaret Divanets Yttringer i en høi Tone. Det Engelske Blad Coureren bemærket derved at England har aldrig antaget en anden Tone i Tyrkiet end en Fredsstifters, at Ministeriet ikke kan være ansvarligt for private Folkehandlinger, og det stedse maae prise den Nøiagtighed, hvormed Tyrkerne have holdet de afsluttede Traktater. Et Menisterielt Blad meldet: at den Russiske Keiser vil besøge sine Armeer i Sønden, og at Aarsagen dertil er at han vil øve sine Tropper i Vaaben, men saa sandfærdig, denne Bevæggrund end kan være, saa ville dog Tyrkerne ikke kunne betragte disse Bevægelser med Ligegyldighed. De ville paa deres Side ogsaa træffe Foranstaltninget, og saaledes ville de Græske Vaabenøvelser komme Grækerne tilgode. Hvorvidt, det imidlertid vil lykkes Rusland at kunne etablere paa nye sin Jndfindelig i Grækenland vil beroe paa vor Beslutning: Modtager England Protektoratet saa forsvinder Ruslands Jndflydelse aldeles; men forkaste vi det, saa beholder Rusland Haabet. Dette Spørgsmaal, som er ligesaa vigtigt for Europa som for England vil snart blive besvaret af Ministrene. – Mærkeligt er det, at de Græske Statspapire, som faldt 4 PC. ved Efterretningen om at Ministeriet havde forlangt en Fortegnelse af Toldamtet paa alle Skibe, som for nærværende Tid ligge paa Themsen, beladte med Munition og Vaaden, og færdige til at afseile, ere stegne paa nye.