JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-25
J new monthly Magazine for April d. A. bedømmes Lord Nelson temmelig strængt. Fraregnet hans Fortjenester som Søhelt, mener Forf. at hans Fornærmelse mod Sædelighed og offentlig Anstand fortjener stor Anke. J den sildigere Tid af hans Liv var han for det meste paa Landet og udmærkede sig aldrig ved Veltalenhed i Folkeraadet, eller Forslag til Foretagender, Forsøg eller Forbedringer i Søvæsenet eller andre Fag. Jndtil Slaget ved Abukir viste han en priselig Opførsel, men efter denne Seir vare hans Forhold til Qvindekjønnet ganske forandrede. Neapel var det Capua, hvor hans Tænkemaade tog en anden Vending, hans Hæder besmittedes, og den lemlæstede Sømand blev her en Vellystling. De misfornøiede Neapolitanere havde fordrevet den Kongelige Familie og tvunget Marquis Caranioli til at paatage sig Overbefalingen over Krigsmagten. Men omsider lode de sig af deres Anfører, og af Skræk for den brittiske Sømagt, bevæge til at vende tilbage til deres Pligt. De brittiske Officierer bleve Borgen for deres Uforkrænkelighed. Men Dronningen, misfornøiet over denne ublodige Seier over hendes Undersaatter, besværede sig over, at Forræderiet fandt Opmuntring ved Strafløshed. Lady Hamiltons Jndflydelse vakte hendes Hevngierrighed. Nelson brød Forbundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-25
J Kahytten af et engelsk Krigskib dannede han et Krigsraad, der dømte Mennesker, som ikke stode under hans Dommermagt, og havde Fordring paa hans Beskyttelse. J dette Raad havde en usædelig Qvinde Forsædet; hun undersøgte, dømte og fordømte. Lady Hamilton var her egenmægtig Dommer. Den ulykkelige Carolinni blev med sine fornemste Krigsfæller hængt ombord paa Skibet, og Nelson vendte med Lady Hamilton og hendes Gemal tilbage til Engelland. Hans godmodige, beskedne Ægtemage blev fortrængt af denne Lady. Paa hans Triumphtog igjennem Engelland, blev han overalt hilset, beværtet, lykønsket, men mange brave Adelsmænd lukkede dog deres Dør for ham, fordi de ikke skjøttede om, at indføre en, skjønt med Titel prydet, Frille, i deres Borges Helligdom. Gjerne vilde han, om han kun havde fundet Paaskud dertil, skilt sig fra sin ægteviede Kone, for at føre Frillen til Alteret, og medens han udkastede Planer til Slag, skrev han Sonnetter til sin fraværende Bislopperskes Priis. Skjebnen synes haardt at have straffet denne Tvedragtstifterindes Brøde. Fangenskab og Elendighed forbittrede de sidste Aar af hendes Liv. - Hvor stor en Søhelt Nelson end var, saa fordunkles hans Hæder dog meget ved Siden af en Cort Adeler, Niels Juul, Tordenskjold og andre store danske Søkrigere, der ikke allene udmærkede sig ved Tapperhed, men ogsaa ved et høist sædeligt og retskaffent Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-25
Vi Danske have heller ikke havt Leilighed til at lære at kjende den gode Lord Nelson fra en alt for moralsk Side, thi da han 1801 truede med at ville opbrænde tilligemed de danske Skibe "de brave Danske, der havde forsvaret dem", viste han sig snarere som en Konge af Aschanti, end som en høimodig Britte. Med alt det broute dog endnu de engelske Skribenter med hiint Slag, medens de ikke lægge nogen synderlig Vægt paa dets Sidestykke: Landgangen paa Sjælland 1807, som endog i den nyeste Udgave af Dr. Goldsmiths forkortede Historie om Engelland, der er udkommen i Aar, ganske forbigaaes med Taushed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-25
Under H. H. Prinds Christians Ophold i Rom forfattede Oldingen Cancellier til Ære for Prindsen en Afhandling om to danske Konger, som have været i Rom, og en tredie, som agtede at komme did. Afhandlingen indeholdt en Skataf Noticer, men var dog meget tør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-25
Kjøbenhavns Børs d. 25 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 249, a vista 252. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 256. Specier solgtes til 15 Rbmk. 5 s. a 15 Rbmk. 6 s. Oblig. 69 a 69 1/2. Norske Rigsbanks. 16 3/4. Svenske Sedler 57 1/2 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 61. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 29 Juli 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
Om en Giro-Discont-Casse i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
Da jeg, formedelst et Par Mænds Omdømme, den jeg med Føie kan ansee for competente, ikke er kommen til den Overbeviisning, at mit i Trykken udgivne: Forslag og Plan til en GiroDiscont-Casse i Kjøbenhavn, ei skulde være værd at realiseres, saa tillader jeg mig her, at gjentage Plancus væsentligste Jndhold for dem, som ikke maatte være i Besiddelse af mit lille Skrift, Jeg skal tillige forklare mig noget nærmere om Planen, i Hensyn til de urigtige Begreber og den prange Fortolkning, jeg har kunnet bringe i Erfaring. Cassen ansees for aldeles privat, og til dens bestemte Real=Fond, Mk. 150,000 Cølnsk, antages en uforanderlig Værdie i 15 Lod 12 Sr., fint Sølv, som beregnes a 19 Dalere pr. Mark fiint, Daleren a 24. Hvo, som leverer til Cassen. f. Ex. Mk. 100 Cølnsk fint, bliver altsaa Actionnair for 1900 Dalere, og faaer sig desuden ere diteret i Bøgerne, en lignende stor Sum, tilsammen Rd. 3,800, hvilke udgjøre en Giro-Capital, hvorover strax kan disponeres til Fordeel for en anden Actionnair, i større og mindre Dele, dog ikke under 100 Dalere, uden at man derhos ophører, at betragtes som Actionair, om endog den hele Giro-Capital overdrages paa en Andens Folium. Jndskuddet maae i det mindste forblive 16 Aar i Casse=Administrationens Værge, efter hvilken Tids Forløb hele den oprindelige Giro-Capital (Mk. 300,000 eller 5,700,000 Dalere) bliver aldeles disponibel i Casse-Valuta. Administrationen bemyndiges ved hver Action, nairs egenhændige Underskrivt til, at benytte det indskudte Sølv, for dermed at gjøre Udlaan, fortrinligen paa faste Eiendomme, eller sikkert haandfaaet Pant, imod 6 PC. aarlige Renter i Cassa Valuta, som strax ved det bevilgede Laan for 3/4 af Pantets Beløb, blive at erlægge virkeligen til Cassen for et Aar i Forud, og saaledes successive. Den største Sum, som udlaanes til een Mand, bliver 10,000 Daler Cassa Valuta. Alt andet Sølv, som deponeres af en Folio haver, enten han er Actionnair eller ikke, er en urørlig Eiendom, i Henseende til Cassens Udlaan, men dette Tilskud, som naturligviis kun antages for en almindelig, enkelt Giro-Capital, kan efter Behag faaes udleveret igjen. *) Maaskee bedre, kun 2/3 Dele. En Capital paa Mk. 150,000 fint kan i Følge den derover gjorte Beregning, ved 5 PC. aarlige Renter og Rentes Renter, forvandles i en Tid af 16 Aar, til . . . . Mk. 357,976 fint. Drages herfra i Udgivter: 1) for det første Aar, hvortil antages formedelst de nødvendige Indretninger. Mk. 6,976 2) for hvert af de følgende 15 Aar Mk. 3000 . . . Mk. 45,000, Mk. 51,976 - saa har man om 16 Aar Nettodisponibel i Casse Val. Mk. 306,000 fint. eller den oprindelige GivoCapital og et Overskud af Mk. 6000 fint. Reglementet kunde forfattes med fornødne Forandringer, i Overensstemmelse med National-Banquens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
Jblandt de mangfoldige Handels-Skribenter, som Tydskland tæller, er unægteligen afdøde Prof. Busch den, som i flere Henseender fortjener Fortrinet for Alle, og hvis Skrifter burde være i enhver Handels Studerendes Hænder. J Følge Hr. Professoren i sin Afhandling: Von den Banken, den durch dieselben entstehenden. Zeichen des Wehrts und anden Zeichendes Werts, 2 Capitel in theorctischpraktischer Darstellung der Handlung, in deren mannigfaltigen Geschaften, ly Th., var det i Venedig, 1582, at man opfandt den første Giro-Banque. Om et saadant Jnstitut i Almindelighed yttrer Hr. Professoren følgende Mening §. 2, Side 24: "Den kan kun blive nyttig for Jndvaanerne i en Stads Omkreds(Giro), og opfylder fortrinligen det ene Øjemed: at lette den rede Betaling. Jmidlertid afgiver den et fortreffeligt Middel til, at sammenligne og berogne paa det Nøiagtigste alle handlende Nationers Penge. - Man efterlignede denne Jndretning først i Amsterdam 1609, i Hamborg 1619, men senere ogsaa paa andre Steder. Som den Bedste bør nuægteligen den Hamborgske ansees, og da den har tjent mig til Mønster, være det mig tilladt, at give i en sammendragen Oversættelse noget af det, Hr. Busch har efterladt sig derom i Anhang zum Buchl, Cap. 2, S. 39, hvilket desuden i Hensyn til den Jndflydelse, denne Banque har paa vort Pengevæsen, vist vil være mange af dette Blads Læsere velkomment. Dens egentlige Stifter var en Kjøbmand Beckmann, og dens første Fonds bestode i gode fuldvægtige Species=Dalere, som man vilde redde fra at beklippes, da de udgjorde en Deel af Stadens Courant-Penge. Banquens Grundlov var: at enhver Kjøbmand skulde kunne trække den ham tilhørende Fond enten tildeels eller gandske, ud igjen, eller ogsaa kunne forøge den om han vilde, ved gode Dalere. Denne Grundlov er aldrig bleven ophævet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
De meest gehaltige Penge kunne dog ikke circulere ude for Banquen, og gaae vexelvis ind og ud, uden at lide noget Tab. Man følte derfor snart den Vanskelighed, at holde Species-Dalerne i en uforanderlig Værdie. Vel skulde det afhielpes ved at ethvert Stykke blev veiet, som man bragte i Banquen; men man fandt det senere raadeligere, at gjøre den egentlige Banco=Daler til en idealsk Mynt, ved at skille den fra Species Daleren formedelst en Agio af 1 pro M., naar man bragte den ind, og 1 1/2 pro M., naar man trak den ud af Banquen. Man mistede altsaa ved en Omsætning af 1000 Dalere, 30 Rd. i sin Ban que-Fond. Denne gode Rigsdaler skulde holde 540 As; men endog Huset Østerrige, især Keiser Karl den Sjette, lod mynte Rigsdalere paa 616 As, som altsaa vare 4 PC. slettere. For nu ikke at vige for meget fra Sandheden, indførte man en Mellem Banco=Daler, nemlig paa 528 As. Regnes 528 As til 3 Mk. eller 48 s. Bco., saa holder 1 s. Bco. 11 saadanne As, og 4864 As i den Cølnske Mark fint, ere 442 Skillinger, eller Mk. 27. 10 s. Bco. værd. Dette er altsaa den naturlige Priis for 1 Mk. fint, beregnet efter den midlere Specie-Daler. J Aaret 1694 opstod ved en færdeles Anledning, den Lybske Mynt fond: 9 1/4 Specie=Dalere eller 34 Mk. Courand for 1 Mk. fint. Efter denne Myntfod blev og bliver Prisen endnu sat i Hamborg paa Guld- og Sølv=Mynter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
Det Lybske Courant forholder sig til HambuBco., som 34 Mk. til 27 Mk. 10 s., eller som 10 til 128 1/1; Courantet er altsaa 23 1/2 PC. slettere. Men det hændtes undertiden, at Courantet formedelst dets for ringe Circulations-Masse til, at tilfredsstille det øieblikkelige Forbrug, som af en og anden Aarsag foranledigedes, fik en bedre Værdie mod Banco. Hermed gik det saa vidt, at Courantet i Aaret 1760 kun var 6 PC. slet tore end Banco, eller at den sine Mark Sølv steg i Banquen til 32 Mk., følgeligen bleve Mk. 34 Courant: 4 Mk. 6 s. mere værd, og som den vandt, der trak sine 9 1/4 Specie=Dalerenud igjen. Ved saadan Jndretning kunde Bco. Pengene ikke have nogen fast Sølv=Værdie. Da dette Onde endeligen, i Aaret 1762 steg saa høit, at Courantet fik Overmagt over Bancopengene, saa havde det de store Følger for den Hamborgske Ban que, at indsigtsfulde Mænd kom paa den rette Grund til Tingene. Man skylder N. S. Lütkens fortrinligen den fastsatte Regel, som nu er og formodentlig vil blive ved, at være den Eneste. Denne bestaaer væsentligen deri, at Mynter nu ikke meere udgjøre Banquens Fonds, men SølvBarrer, som maae være 15 Lod 12 Gran fine. Der feiler altsaa endnu 6 Gran eller 18/4 - 23 i en gandske sin Mark Sølv. Heraf bestommes af sig selv, Værdien af 1 Mk. Bco. den uforanderlige Brok 1 1/2 af 1 Mk. fint, da 27 Mk. 100. s. ere 442 s., og 114 divideret med 2, give 3 1/2. Den 3 Gange større Bco. Daler er altsaa 2 af 1 Mk. fint. Da nu den Cølnske Mark indeholder 4864 As, saa gaae paa 12 af denne Mark, meget nøie 628775 As, som altsaa ere en Hamb. Bco. Dalers uforanderlige Værdie, den, ingen Mynt-Cours enten for Guld eller Sølv, og ingen Beklipning kan forandre paa mindste Maade. Den er ikke myntet, men heller ikke aldeles imaginair. Men hvem, som vil have 1 Mk. fint ud af Banquen igjen, beregnes samme til 27 Mk. 12 s. eller 444 s. Bco. Han taber altsaa 2 s., som er 2/3 eller noget mindre end 1/2 PC., og som paa en vis Maade maae betragtes som Betaling for, at Banquen har havt hans Sølv i Forvaring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
Man seer af Ovenstaaende de Grunde, som have bevæget mig til at foreslaae, at Jndskuddet for den projecterede Casse i Kjøbenhavn, ogsaa skulde bestaae i 15 Lod 12 Sr. fint Sølv, og ikke i rede Species= eller Rigsbank=Dalere. Hvor, som dog endnu maatte troe, at disse virkelige Mynter bør foretrækkes til Cassa Valuta, fordi det kunde have nogle Vanskeligheder for Mangen, at tilveiebringe og beregne Sølvbarrer, vilde tillige behage at overveie, om disse Vanskeligheder kunne sættes i Ligning med den mulige Skade, Hamborgs Exempel har viist os, og om man ikke bør tænke paa den Tingenes Orden, National=Banquen stræber efter: at bringe rede Sølv allene i Omløb. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
Om Klippeindskrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
(Jndsendt.) Det i et af vore Blade fremsatte Ønske om, at Livrente-Selskaberne maatte skydes ind under Sparekassen fortjener Opmærksomhed, forsaavidt de Jnteressentere, som have eller kunde vente Laan, sættes i Forlegenhed om og naar Udlaan, ophørte. Man maa antage, at slige Selskabers Formue ikke henligger som en død Capital, men er paa een eller flere Maader gjort frugtbringende, og for største Delen udlaant til Jnteressentere i Summer fra 1 til 200 Rbdlr. og derover, og at det stiltiende er bleven tilladt at tilbagebetale Laanet ved taalelige Afdrag, i maaskee 3 til 5 Aar, imod lovlig Rente. Saavidt erindres har man, ved for adskillige Aar siden at bedømme Livrente-Selskaberne, anseet denne Maade at anvende Formuen paa, for gavnlig, hvilket saa meget mere maae bifaldes for nærværende Tid, da næsten al privat, velvillig Understøttelse er ophørt. Skal et Selskabs hele Formue indskydes i Sparekassen eller, som nu med eet Selskab er Tilfælde, opløses, saa vil Debitorerne ved paa eengang at skulle tilbagebetale Laanet, eller sammes resterende Sum, naturligviis uden Haab om ny Laan af Selskabet, sættes i den Nødvendighed, at maatte andetsteds optage Laan paa ødelæggende Vilkaar, forudsat at de vare istand til at forskaffe tilstrækkelig Sikkerhed, eller, om dette var umueligt, ruineres af det Selskab hos hvilket de søgte Frelse. Endnu mere sørgeligt vilde det være, om en Mand for kort Tid siden var indtraadt i Selskabet, og havde betalt hvad samme tilkom, ene og alene i den Fortrøstning at kunne erholde Laan, eller og om Laanet nyligen var ham udbetalt. At slige Selskaber, som for de udlaante Capitaler uden Tvivl ere forsynede med selvskyldner Cautioner, bleve skadesløse ved Capitalernes Jndfordring, om end dertil gaves nogen Frist, er ikke afgjort, da vel mangen Cautionist i de senere Tider er bleven uvederhæftig, eller i det mindste vilde lide ved paa eengang at udrede hvad han havde formeent at kunne i paakommende Tilfælde betale i flere Aar, om ikke directe, saa dog ved Laantageren. Desuden er en Debitor lidet tjent med nu omstunder at lade Cautionisten afgjøre Gielden. Vil man derimod indskrænke sig til at indskyde i Sparekassen, hvad Tid efter anden indkommer, og som ellers tjente til Udlaan iblandt Medlemmerne, saa udtøres den næsten eneste Hielpekilde, som haves, thi af andre Hielpekilder gives mueligen kun to, nemlig det forenede Understøttelses-Selskab, som udgiver Borgervennen, og Assistencehuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
J Henseende til den første bemærkes Slutningen af den 19de §. i de i Aaret 1812 trykte Love, hvorefter "Jngen maa erholde noget Slags Understøttelse førend efter at have været Medlem i tre Aar." Desuden har man vel ikke, efter Lovenes Forskrift, kunnet bevilge alle de af ældre Medlemmer ansøgte Laan, endskjøndt Cautionerne have været antagelige. Det mindste Laan er efter 21de §. 50 Rbdlr., men formodentlig bliver en saa ubetydelig Sum i Almindelighed hverken forlangt eller tilbuden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
Til Assistencehuset have Mange allerede leveret hvad de have havt at laane paa, og da Debitor, for at undgaae Creditorers Overfald, Cacditspilde og Protest fra Verten maatte, saavidt mueligt, lade Laanet skee uden Opsigt, kunde han dertil ikkun bruge visse Slags Vare, ikke det hele Jndboe eller endeel deraf, hvis nødvendige Brug gjorde Pantsættelsen umuelig, om endog Assistencehuset laante paa Effecter, der vare meget brugte og optog megen Plads, ikke at tale om, at Renterne ere høie, og kun lidet at erholde tillaans, da Tingenes Værdie er underkastet saa megen Forandring og Mange trænge til Hjelp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem General-Toldkammer og Commerce-Collegiet er, under 20de d. M., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Hans Majestæt Kongen har, under 12te Juli 1820, allernaadigst resolveret: Vi ville allernaadigst have Jndførselstolden i Danmark af Stivelse og Pudder fastsat til 5 Rbdlr. Sølv=Mynt pr. 100 Pd. og Consumtionen af disse Varer, naar de som indenlandsk Fabrikat indføres til Kjøbenhavn, til 2 Rbdlr. 8 s. Sølv pr. 100 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
Til den theologiske Embedsexamen i indeværende Qvartal meldte sig 8 Studiost Theol., af hvilke 1 udeblev fra den mundtlige Prøve. Af de øvrige 7 erholdt 4 Characteren Laudabilem, 2 Haud illaudabilem og 1 erklæredes immaturus. Til skriftlig Besvarelse bleve følgende Spørgsmaal fremsatte: I. Exemplis selectis illustretur styli græci N. T. character ebraicus, &, si tempus permiserit, exponantur hujus characteris cousæ Gorigines. 2. Exponatur & illustretur notio biblica de imagine det. 3. Enarrentur origines atque incrementa Pontificatus Roman, usque ad mortem Gregorii primi. 4 Diverse anthropomorphismorum indole exposita, ostendatur, cur, quatenus, & quando, fint adhibendi. S. Epist. ad Coloss. Cap. 2 v. 112. 6. Psalmus 92. Den Jndretning til at oplyse Pladsen mellem Palaierne paa Amalienborg og nogle Gader, i Nærheden med Gas, som Grosserer Mac Evoy efter hans allerunderdanigste Tilbud har foranstaltet, er nu ferdig, og Gassen har, for at gjøre Forsøg, med denne Oplysningsmaade, allerede flere Gange været tændt. J enhver af de dertil anskaffede smagfulde Lygter ere 3 til 9 saa klare og stærke Flammer, at man i 7 til 8 Skridts Afstand kan læse i en trykt Bog
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
Aarhuus, den 25 Juli. Sidstafvigte Torsdag havde i Selskabet Polyhymnias Locale et Samfund af Byens hæderligste Borgere foranstaltet en Forsamling, hvortil endeel af de herværende Geistlige, civile og militaire Embedsmænd vare indbudne, for paa en høitidelig Maade at sige Stiftets fratrædende Stiftamtmand, Hs. Excellence Geheimeconferentsraad de Galdencrone, Storkors af Dannebrogen, et fortjent Farvel, og hans Efterfølger i Embedet, Hs. Høivelbaarenhed Kammerherre og Ridder von Rosenørn, et hjerteligt Velkommen. - J en kort Tale stræbte Skolens Rector, Hr. Professor Stougaard, at skildre den Fratrædendes mangfoldige Fortjenester og de inderlige Taknemmeligheds- og Hengivenhedsføleser, der i Alles Hjerter ledsage Ædlingen i hans hæderfulde Alderdoms Hvile, saavelsom det trøste rige Haab, hvortil Byen berettiges, ved at see hans Plads besat med en saa værdig Efterfølger. Under det derpaa følgende festlige Maaltid bleve af Forsamlingen nogle i Anledning af Dagens Høitidelighed forfattede Sange afsjungne, der ledsagedes af Skaaler for de tvende Hædersmænds Velgaaende. - Ugen iforveien blev Byens Borgervæbning præsenteret for Hs. Excellence, der efterat have bivaanet de med fortrinlig Hurtighed og Nøiagtighed udførte Evolutioner, hilsedes til Afskeed med det borgerlige Militaires velmeente, gjentagne og lydelige Hurra. J Viborger Samler for 22 Juli læses følgende: For Landmænd. - J Parma har man bekjendtgjort et simpelt Middel imod den der for nærværende Tid herskende Qvægsyge, som allerede i mange italienske Stæder er befundet meget nyttig imod denne Sygdom. Man helder nemlig tidlig om Morgenen og om Aftenen et Bæger Lund af almindelig Aske i Halsen paa det syge Qvæg, hvilken man først har ladet sætte sig, eller har gjort klar, ved at sie det igjennem Linned, og som er bleven blandet med et Glas god Eddike Ved dette Middel, naar det bliver i Tide anvendt, har man reddet meget Qvæg, og selv ved det friske er det med Nytte bleven anvendt som Forebyggelsesmiddel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
Prof. Pictet gjør i Biblioth. univ., Mars 1820, adskillige bemærkninger over Dykkerklokken, hvori han for ikke længe siden nedsteg paa Havs bunden i Hovth, nær Dublin. Da han var kommen 4 til 5 Fod under Vandets Overflade følte han en Smerte i Ørene, som tiltog, jo dybere han kom, men han fordrev den ved at bringe Luft derind med et eustachisk Rør. J en Dybde af 30 Fod forbausedes han over den Lysmasse, der trængte ind i Klokken; han kunde uden Vanskelighed læse og optegne Anmærkninger. Arbeiderne, som vare fulgte med ham, satte Stenene ligesaa regelmæssigen som i fri Luft. Signalerne til Bevægelserne bleve givne ved Slag med en Hammer paa Klokken, efter et aftalt Tal, og uagtet Folkene gjøre megen Tummel høres dog disse Slag; i Klokken hører man derimod ovenfra aldeles ingen Allarm. J Henseende til Aanbedrætet sporede Prof. Pictet ikke mindste Besværlighed, men han gysede ved at see paa det lille Stykke Læder, der dannede Jndgangsklappen, og ene modstod Vandets uhyre Tryk, thi om et fremmed Legeme havde forhindret Klappen at lukke sig tilbørligen, saa havde man paa Øieblikket maattet drukne. Maskinen er ikke som en almindelig Dykkerklokke. Den bestaar af en langagtig Casse, sædvanlig af 6 Fods Længde, 4 Fods Brede og 5 Fods Høide. Den er af støbt Jern, har ovenpaa 12 Huller med ligesaa mange Glas, der modstaae Tryk og tilstede Lyset Adgang. Længer hen er et Huul, hvori et Læderrør, der bringer den ved en Trykpompe ovenfra nedtrykte Luft ind i Klokken. Luftens Tilbagetrædelse forhindres ved en Læderklap.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
J en Bedømmelse over Die Vorzeit, ein Taschenbuch f. d. J. 18207, i Allg. H. Lit. Zeit. No. 131 s. d. A. sammenlignes denne Lommebog med vor historiske Calender. "Jndholdsrigere og mangfoldigere, hedder det heri: kan den sidste være, men dens tørre Fortalling og blotte Documentering af de bekjendtgjorte historiske Brudstykker, er ikke Midler til, i Længden at behage det store Publicum." Rec. fordrer, at i et saadant Skrift, naar det skal kunne gjøre Krav paa Varighed, Gienstandene maa have en almindelig Jnteresse og være virkelig belærende: at Sprog og Jndklædning maa være tiltrækkende og yde en behagelig Underholdning. Begge disse Egenskaber udmærke den tydske Lommebog (hvis Udgiver skal være Gen. Superintendent Justi i Marburg), der ikke lader noget at ønske tilovers, og naar den i sidste Henseende hæver sig langt over sin danske Fælle, saa staaer i første dens svenske Jevnlige langt tilbage for den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
Sammesteds No. 115 læses en udførlig og anbefalende Bedømmelse over Prof. Molbechs i Aaret 1818 paa Dansk udgivne og 1819 paa Tydsk af Prof. Schildner oversatte Skrift om Maleren Pehr Hørberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
Kjøbenhavns Børs d. 28 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 251, a vista 264. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 258. Specier solgtes til 15 Rbmk. 10 s. a 15 Rbmk. 12 s. Obligat. 69 1/2. Norske Rigsbanksedler 17. Svenske Sedler 67 1/2 a 58 s. - Disconto 6 pC. Til den 29de Julii 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
En Ædling, blandt de ædleste paa Jord, J hellig Olufs Sted du gav vort Nord, Os til igjen du bringe samme Glæde, Johannes Bülow mangen Rosenkjede!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-29
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-01
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 62. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 1 August 1820. John Bartholds *) TTINERARIUNCULUM. Morgen.