Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-10-31
Fædrelandet. Stænderforsamlingen i Roeskilde. J ottende Møde nedsattes med 44 Stemmer mod 21, til at drøfte Tuteins Andragende om Modificationer i Statsraadets Organisation, en Committee, bestaaende af David, Tutein, Larsen, Lehmann og Haagen. - J det 9de Møde, den 24 ds., anmeldte Præsidenten, at han havde modtaget private Andragender: Kammerhr. Sehested-Juel: Andr. fra Propr. Lange. til Rødkilde og Gaardmand H. Nielsen i Ulbølle om Udredelse af Erstatning, naar der til Toldvæsenets Bedste foretages Aabninger i de til Stranden gaaende Hegn. Kammerhrr. Benzon: Andr. om Fastsættelse af Stænderforsamlingernes fremtidige Sessioner til Maanederne October til April, begge inel. Professor Larsen oplæste derefter det af ham indgivne Andragende fra ham selv med flere om Foranstaltninger i Slesvig til den danske Nationalitets Opretholdelse og Udvikling. Dette Andragende gaaer ud paa, at Forsamlingen vil forestille Kongen den paatrængende Nødvendighed af, at saadanne Foranstaltninger træffes med Hensyn til Hertugdommet Slesvig, at den danske Nationalitet i Hertugdommet kan erholde den Betryggelse, som den nu aldeles savner, navnlig ved Haandhævelse af det danske Sprogs frie Brug i alle offentlige Forhold, ved Stiftelse af danske Underviisningsanstalter, og ved Omdannelse af de høiere Regjerings og Rets-Autoriteter." Andragende er underskrevet af Adjunkt Adler, Agent Bruun, Prof. Clausen, Kammerraad Drewsen, Etatsr. Estrup, Justitsr. Fleischer. Raadmand Hansen, Bankdirecteur Hvidt, Landsoverretsprok. Jespersen, Gaardmand O. Kirk, Apotheker. Køster, Prof. Larsen, Gross. Meinert, Sognef. Pe. tersen, Overkrigscommissair Qvist, Prof. Schouw, Etatsraad Brink=Seidelin, Godseier Tutein, Lector Wegener og Justitsr. With. Statsraad Bang erklærede aabent, at Forsamlingen vilde handle baade urigtigt og ukogt ved at indgive et Andragende, som det her foreslaaede; han stemte derfor imod Forslaget. Statsraad Stenfeldt stemte for en Committees Nedsættelse; ligeledes Lehmann, Grev Knuth, Provst Plessner, Directeur Sager, Directeur Dunzfeldt og Godseier Tutein; Kammerherrerne Castenschiold og Scavenius imod; Etatsraad Bang erklærer: "Da jeg efter de Yttringer, der fra forskjellige Sider ere faldne, vel kan antage, at Forsamlingen i ethvert Fald vil indskrænke sig til at optage Sagen i det Omfang, som af flere foregaaende Talere er omtalt, og især i Henhold til den sidste Talers (Tutein's) Yttringer og Grundene, hvorfor han anseer en Committees Nedsættelse for ønskelig, agter jeg - forbeholdende mig mit endelige Votum, naar jeg seer Committeens Jndstilling - ikke at stemme mod Nedsættelse af Committee. Jeg har med Flid holdt mit tidligere Foredrag mod Sagen, saaledes som den forelaae, uden bestemt at udtale mig om Nedsættelse af en Committee. Saaledes som den nu foreligger, er den meget forandret, og jeg troer derfor, uden Jnconseqvents nu at kunne stemme for Nedsættelsen af en Committee." Prof. David. Den Deel af Andragendet, som gaaer ud paa at tilraade indgribende Forandringer i Forvaltningens Organisation Hertugdømmerne, kan jeg paa ingen Maade samstemme i; hvis det derimod blev indskrænket til, at Forsamlingen skulde anmode Hs. Majestæt om, ved kraftigere Midler, end han hidtil har brugt, at værne om Sproget, og ved mere hensigtsmæssige Jnstitutioner at fremme den danske Underviisning, og sørge for, at det danske Sprog ikke mister noget af det Terrain, det nu har, og ikke bestandig meer og meer trænges tilbage mod Norden, vilde jeg stemme for Andragendets Overgivelse til en Committee; thi jeg troer, at et saadant Opraab, af Folkerepræsentationen, hvori Man erkjendte, hvad Regjeringen i denne Retning har gjort og styrkede den til at gjøre meere, vilde tjene som en ny Opfordring for Kongen til at gaae frem paa den Bane, han har betraadt, og til at hævde det danske Sprog i sin lovlige Ret. (Fortsættes.)