JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Belgien. J Brussel var Roligheden i det sidste Par Dage ikke bleven forstyrret, men opretholdes da ogsaa ved en fra 2300 til 12,000 Md. forøget Garnison. Staden er inddeelt i 3 militaire Distrikter, hvert med sin Kommandant. Undersøgelserne have taget deres Begyndelse og flere af de Hæftede ere igjen løsladte. Uagtet det i Førstningen hedte, at Jntet var stiaalet, har Politiet i et Huus opdaget prægtige Tepper, i et andet en heel Deel Sølvtøi &c. Enkelte karakteristiske Træk anføres ved denne Leilighed. J Huse, hvor flere Familier boede, bleve de skaanede, som ikke havde subskriberet. Gesandten i Wien, Hr. Lalaing, frelste sin Moder, med hvem han ikke sompathiserer i politiske Grundsætninger, ved at tilraabe Pøbelen, jeg er Patriot og har repræsenteret Eders Konge i Wien." J et andet Huus lod Man dem vide, at Grevinden var ved at klæde sig paa Lad hende skynde sig - svarede En af Banden - om 20 Minutter ere Vi her igjen!" og de holdt Ord. Det er vanskeligt at vurdere den anrettede Skade, men større vilde den have blevet, hvis Flere af dem, som havde paategnet Subskriptionen til Prindsen af Oranien, og ved dette upatriotiske Skridt ligesom udæskede Pøbelen, ikke i Tide havde været belavet og bragt deres Kostbarheder i Sikkerhed. Jsær beklages Tabet af nogle sjeldne Kunstsager i Hr. Devincks Hotel. Jdet Koureren skildrer de afskyelige Plyndre Scener, hvorved hele Familier bleve ruinerede og Brussels Velstand bibragt et dødeligt Stød, beklager den, at Belgiens Ære saaledes skulde sættes paa Spil, da Staden, i hele 12 Timer var givet til Priis for Plyndring, medens den væbnede Magt forholdt sig rolig med Gevær i Arm. "Kan Europa - spørger den - vel troe paa vor Nationalitet, naar det seer slige Svagheder hos Regjeringen?"
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Da den brittiske Gesandt, Sir Adair, som boede lige overfor Fyrst de Lignes Hotel, saae Plyndringen her foregaae lige for Soldaternes Øine, uden at de rørte Haand eller Fod, begav han sig til Krigsministeren og erklærede, at Regjeringen skulde være ansvarlig for de brittiske Undersaatters Sikkerhed og Haandthævelsen af den Gesandtskabet skyldige Agtelse. Ligeledes indgav Hr. Gendebien med flere Deputerede en Ansøgning til Jndenrigsministeren om, strax at lade Kamrene sammenkalde; men fik til Svar: at da Uordenerne nu vare ophørte, holdt han og hans Kolleger det ikke for nødvendigt. J Antverpen, Gent- og Lüttich er det ikke kommet til noget Udbrud, kun i Løven var Pøbelen trængt ind i et Huus og havde begyndt med at slaae Møbler og en Kabriolet i Stykker, men blev snart standset og adspredt af de Militaire.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Østerrig. Selv fra denne Kant høres af og til om rolighedsforstyrrende Optrin. J Erlau (i Ungarn) havde saaledes Flere sammensvoret sig til at overfalde Erkebiskoppen Ladislaus Pyrker, naar han vendte tilbage fra Landdagen i Presburg, i hans eget Huus og styrte ham ned af Vinduet. Ved en hurtig Afreise til Wien undgik han Faren. Han skal især have gjort sig forhadt ved sin store Gjerrighed. J Sarospatak overfaldt en Hob Studenter og Folket en Eskorte med en Transport Militair Fanger, for at befrie disse. Eskorten maatte gjøre sig Luft med Sablen, og en Chevaurlegers, som vovede sig for dybt ind i Sværmen, blev slæbt ind i en Gaard og her med samt sin Hest pryglet ihiel. Sagen skal nu strængt undersøges. J Galliziens Hovedstad Lemberg har det ogsaa lykkedes Jldesindede at afstedkomme et Opløb, ved at udstrøe det falske Rygte, at flere for politiske Forseelser, fængslede Personer skulde uden Lov og Dom straffes. Det forsikres imidlertid, at slet ingen af disse Optøier har nogen politisk Karakteer. Det nordlige Bøhmen hjemsøges af en Røverbande, hvis Anfører, der enten skal være en Jnvalid eller en overbleven Pohlak, er i Ny for sin Forvovenhed og gjelder blandt Almuen for en Hermester. Geistligheden og Jøderne ere især udsatte for hans natlige Jndbrud og Plyndringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Fædrelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Tildragelse. Kjøbenhavn den 12 April. Jgaar Eftermiddags tildrog sig her i Staden den beklagelsesværdige Begivenhed, at et ungt Menneske, der stod i Lære hos Urtekræmmer Schou i Magstræde, med en Pistol søgde at aflive sin Principal og derpaa tog sig selv af Dage. Den Førstnævnte blev ved Skuddet farligt saaret og bragtes paa Hospitalet. Hans Liv skal imidlertid nu være uden Fare. (Kbhyst.)(De øvrige Efterretninger følge.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Kjøbenhavns Børs-Kours den 15 April 1834. Hamb. 2 M. - k. S. 207 1/2. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 207, solgt til 12 Mk. 6 3/4. Oblig. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. Norske Spec. Sedl. pr. 1006 PCt. norsk Laan 1033103 1 B. Sp. 166 a - Rbd. Sedl. 4 pCt. dito dito 100 ½ i Bco. Sv. Sedl. pr. Rd. 46 1346 3 s. T. 4 pCt. nye norske Oblig, ly 4 pCt. Kongel. Obligationer, dende paa r. S. 100 ½ A. S. (u. Rente) 90 1/2 a 91 R. Sedl. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Dito over 2000 pr. Stk. - S. Obligat. - 4 - Rd. Bev. Dito. dito 87 3/4 a 87 1/2 Bco. 3 PCt. nye danske Oblig. (1 L. Nation. Obl. (af Laan 4 Febr. St. 14 Bcomk.) 71 4 - L. St. 1820) 101 ½ a 102 Rbd. r. S. Asiatiske Actier - 2 - i Sedl. Dito 105 a 105 1/2 Rbd. Sedl. Bank Disconto. 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Tredie Søndag efter Paaske prædiker i St. Knud Kirke: til Høimesse Hr. Pastor Wiberg, til Aftensang Hr. Kand. theol. Raaschau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
AVERTISSEMENTS. Efter flere haarde Slag af Skjebnen, skulde det tungeste endnu blive mig tildeelt, idet den Almægtige ved en uventet Død i Løverdags Aftes Kl. 10 bortkaldte min kjære og uforglemmelige Kone, Sophie Mortensen, fød Leisner. Jkkun 6 Aar, nød jeg den Lykke at eie hende, for nu med 2 smaae Børn at begræde Tabet af den blideste og kjæreste Moder og Hustrue. Gud skjænke mig Kraft til at bære vort uerstattelige Tab, Dette sørgelige Budskab bringes herved fraværende Frænder og Venner, om hvis Deeltagelse i min billige Sorg, jeg uden Bevidnelse føler mig overbeviist. Ellegaard ved Odense den 14 April 1834. Christian Mortensen. At de naturlige Børnekopper have yttret sig hos en Person i Horne Sogn, Svendborg Amt, bekjendtgjøres herved, ifølge Forordningen af 5 April 1831. Fyens Stifts Physicat, Odense den 14 April 1834. Guldbrand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Den ærede Anonym, fra hvem jeg den 31 s. M. med Posten erholdt et inderlig rørende og skjønt Digt, med Overskrift: "Til min Sangfugl, og skrevet med en mig aldeles ubekjendt Haand, vilde modtage min hjerteligste Taksigelse igjennem Avisen, da jeg ikke kan bevidne min Taknemmelighed ved direkte Skrivelse til den ædle Forfatter, som jeg hidindtil ikke har kunnet udfinde. Digtet forøgede paa en særdeles rørende Naade Antallet af de mange for mit Hjerte saa dyrebare Beviser paa Nedborgeres Kjærlighed, som jeg havde den Lykke og Glæde at modtage paa den for mig saa vigtige Dag. Vesterskjerninge den 13 April 1834. M. C. Bredsdorst. 18de Som beskikket Mægler her i Odense, er jeg saa frie at anbefale mig hos de ærede Hrr. Handlende og Skibsførere, til Udførelse af alle Mæglerforretninger, saasom Kjøb og Salg af Varer, Vexel og Statspapirer, samt Skibsbefragtning, Toldklarering, Assurance-Besørgelse m.m., forsikrende Enhver, som vil beære mig med deres Kommissioner, al mulig Bestræbelse for prompt og reel Opfyldelse deraf. Odense den 17 April 1834. Knud T. Hee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
At jeg er flyttet fra Overgade til Frue Kirkestræde No. 709, som Hr. Kobbersmedmester Hempel har beboet, undlader jeg ikke at tilkjendegive mine ærede Venner og Kunder samt enhver Anden, som vil forunde mig deres Arbeide. Ærbødigst Odense den 18 April 1834. J. Rasmussen, Skrædermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
At jeg Undertegnede er flyttet til Nørregade i Hr. Kjøbmand H. Teisens Gaard Nr. 405, bekjendtgjøres herved for Enhver, som hidindtil haver og fremdeles vil forunde mig deres Søgning. L. F. Hansen, Værtshuusholder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Til Aalborg og Aarhuus afgaaer Skipper Jens Hansen, midt i næste Uge, og medtager Fragtgods og Passagerer. Man behager at melde sig paa Skibet eller hos Mægler Brown.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Skipper Carl F. Nielsen ligger under Ladning i Lybek, og medtager Fragtgods og Passagerer til Odense, Kjerteminde og Nyborg; agter sig derfra snarest muligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Virkelig ægte nyeste rigaisk velreenset Kron=Sæde=Hørfrøe bekommes paa Sæbegaarden hos N. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Hos D. Crone i Odense sælges rødt Kløverfrøe til 14 Mk. og engelsk Raigræsfrøe til 3 Mk. 8 s. pr. Lpd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Fyrre-Træer af bedste Slags, som ere vinterfældede, tjenlige til Vandpumper, ere at bekomme for 3 a 4 Mk. Alen hos D. Crone i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
En god stor Vandsnegl, tjenlig i Tørvemoser og til SkibsUdpumpning - samt et stort Steen Vandtrug, ere begge Deele, at faae tilkjøbs. Adressekontoiret anviser Sælgeren, hvor Prisen erfares.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
De Værelser i underste Etage i min Gaard ud til Torvet, som i en Række af Aar har været beboet af Spisevært Frandsen, er at faae til Leie til førstkommende Michaeli Flyttetid. De, som attraae samme, behage at henvende dem til Odense den 16 April 1834. F. Larsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Paa Fiskertorvet Nr. 584 er underste Etage at faae til Leie Michaeli Flyttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
J Gaarden No. 278 paa Vestergade er et Værelse til Gaden, at faae til Leie, med eller uden Meubler, maanedsviis eller halvaarig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
At Licitation afholdes paa Fredericia Raadhuus førstkommende Onsdag den 23 dennes over endeel Muur=, Tømmere, Snedker=, Smede= og Malerarbeide til St. Michaelis Kirke, hvorover Konditioner, Overslag og Arbeids-Tegninger forinden findes til Eftersyn i Michaelis Præstebolig, bekjendtgjøres herved med Tilføiende at Overslagene for Muurarbeidet beløber sig til 500 Rbd. Snedker dito Tømmer dito Smede dito Maler dito Fredericia Byefogedcontoir den 16 April 1834. Rabber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Tirsdagen den 29 April lader Proprietair Wedell paa Marienlund ved offentlig Auction bortsælge endeel Jnd- og Udboe, hvoriblandt nogle Senge, Avlsredskaber, Vogne og Plouge, samt nogle Køer og Sviin. Auctionen afholdes paa Marien Ste lund og begynder og Formiddagen Kl. 9, hvilket herved bekjendtgjøres. Odense Herredskontoir den 17 April 1834. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Onsdagen den 23 hujus, Kl. 9 Formiddag, bliver i Espe Præstegaard ved Auction opbudet og bortsolgt endeel gode og velkonditionerede Meubler og Effekter, hvoriblandt Linned, og Sengeklæder, Kobbertøi, Kakkelovne, saa og endeel gode Malkekøer m.m., Alt tilhørende afdøde Sognepræst Schønbergs og efterlevende Enkes fælleds Boe. Konditionerne erfares paa Auctionsstedet, hvor Lysthavende ville sig til benævnte Tid behageligen indfinde. Salling Herredsskontoir, Faaborg den 15 April 1834. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Bekjendtgjørelse. Førstkommende Torsdag den 24 dennes, om Formiddagen Kl. 9, bliver, efter Pastor Krøyers Begjæring, i Barløse Præstegaard afholdt offentlig Auction over endeel Bohave, Meierieredskaber, Vogne, hvoriblandt en Wienervogn, Plouge, Harver, Seeletøi, samt Heste, Køer, Faar m. m. Baag Herredskontoir i Assens den 16 April 1834. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Jfølge Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver, stilles det Skipper Marcus Jensen Tornøe tilhørende Huus i Munkeboe, med tilliggende Jordlod, af Hartkorn 3 Skpr. 1 Fdkr., til Bortsalg ved 3 Auctioner, den 3 og 17 Mai samt 5 Juni førstkommende, og afholdes de 2 første Auctioner paa Herredernes Tingsted i Odense, den 3die derimod i bemeldte Huus, hver Gang om Formiddagen Kl. 10 1/2. Konditionerne ere til Eftersyn hos Undertegnede. Bjerge Aasum Herreders Kontoir den 12 April 1834.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Friestede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Auction. Efter vedkommende Prioritets-, Doms- og Udlægshavers Reqvisition, bliver forrige Kjøbmand Hans Ditlev Clasens Enkes her i Bogense under No. 189 og 190 beliggende Gaard, med tilhørende Brænderieredskaber, samt 2 Jordlodder paa Byens Mark, stillet til offentlig Auction: Mandagen den 12 og 26 Mai samt 9 Juni førstkommende, hvoraf de 2 første Auctioner afholdes her paa Raadstuen og den 3die og sidste, hvorved Eiendommen agtes absolut bortsolgt, i Gaarden No. 189, hver Dags Formiddag Kl. 11 slet. Efter den afholdte Vurderingsforretning bestaaer Bygningerne, som i Brandkassen er assureret for 3470 Rbd. Sølv, af 26 Fag, 2 Etager, og 11 Fag, 1 Etages Bygning til Gaden, samt 56 Fag Side- og Bagbygninger, alt Bindingsværk, med tilhørende rummelige Gaardsplads og 2 Jndkjørselsporte, samt en stor Frugt- og Kjøkkenhave, og er Jorderne, som har et Areal Jndhold af 158,999 Al., ansat til Ager og Engs Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Det tjener tillige til Liebhavernes Efterretning, at Gaarden, som grændser til den gjennem Byen løbende Aar, forener en fordeelagtig Beliggenhed saavel for Kjøbmandshandel som Brænderie, hvortil den og i en Række af Aar har været afbenyttet. Konditionerne, som ved Auctionen vil vorde bekjendtgjorte, ligge forinden til Eftersyn saavel paa Byefogedkontoiret som hos Udlægshaverens Fuldmægtig, Prokurator Demant i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Jfølge Plakaten af 22 April 1817, tjener denne Bekjendtgjørelse tillige de secundaire Panthavere til Efterretning. Bogense Byefogedkontoir den 11 April 1834. H. K. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-18
Ved Tallotteriets 1597 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. J Avisen Nr. 62, Side 246, Lin. 13: "og især i Rettelse. Kornhandelen, bortfalder Ordet: i. - Lin. 18 nedenfra, maa byde, læs, maae byde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-21
63 Aargang. Nr. 67. litts Fyens Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-21
Redigeres, trykkes og udgives i Odense, af Søren Hempel, Kancellieraad. Mandagen. 21 April 1834. Jndhold. Almindelig Politik (Spænding imellem Bern og de øvrige Schweitzer Kantoner. Miguelisternes Uddrivelse af Provindsen Minho). Frankerig (Jnsurrektion og nyt Blodbad i Lyon. Uroligheder i Paris. Troppeforsendelser til Syden. Selskabslovens Bekjendtgjørelse).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-21
Almindelig Politik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-21
Jmellem Bern og de øvrige Schweitzer=Kantoner skal Forholdet endnu staae paa en meget spændt Fod, da hiin vedbliver sin Vægring angaaende Pohlakkernes Forviisning uagtet tyve Kantoners Forlangende, og sætter derved hele Forbundet i den piinligste Forlegenhed. En Deputation, som det præsiderende Raad i Zürich havde sendt til Bern, for at gjøre Regjeringen sammesteds Forestillinger herom, er vendt tilbage med uforrettet Sag, og Man begynder at give den Mistanke Rum, at nogle Berner Regenter have været vidende og de 500 Pohlakkers Jndtrængen i forrige Aar. Da Bern under disse Omstændigheder maa tvinges med Magt til Opfyldelsen af sin Pligt, har det, efter den Hannoverske Tidende, opbudet Tropperne, for at møde mulige Faktionsforsøg." Fra en anden Side hedder det at det store Raad i Bern, paa Forbunds=Regjeringens Trudsel om at lade Kantonen besætte med 30,000 Md., har svaret: "at Bern har 60,000 vaabendygtige Mænd, som i Forening med Patrioterne i alle Kantoner vilde vide at modsætte sig et sligt Angreb," og at i Følge heraf samtlige Magters Repræsentanter, som have indgivet Noter til Regjeringen, skulde have forlangt og faaet deres Passer Den Berner Folkeven, erklærer derimod alle Korrespondents=Artikler herfra i den Augsburger Algem. Zeitung for søgnagtige og tilføier ganske kort, at 2 Kompagnier den 8de ere rykkede ind i Bern, for i Messetiden at vaage overVagabunder."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-21
De forviste Pohlakker, som paa østerrigske Skibe skulde bringes fra Triest til Nordamerika, have paa Gibraltars Rhed gjort et Forsøg paa at overrumple Skibsmandskabet. og bemægtige sig Skibene. De havde dertil udseet Keiserens Fødselsdag (12 Februar, da en Deel af Officererne vare gaaede iland, for her at festligholde Dagen. Mandskabet satte sig imidlertid tappert til Modværge, og saaledes endte det desperate Foretagende, efterat Man havde forsikret sig Hovedmændene, som ufortøvet skulde stilles for en Krigsret, J Königsberg ere Mæglerne af den franske Vicekonsul underrettede om hans Regjerings Beslutning, hvorefter intet Skib, som har en pohlsk Flygtling ombord, for Fremtiden tillades at indløbe i nogen fransk Havn. (Det er saaledes en ny Kontraband=Artikel.) Ved en preussisk Kabinetsordre er endog befalet, at intet Skrift i det pohlske Sprog, som er trykket udenlands, være sig inden eller udenfor det tydske Forbunds Stater, maa sælges eller uddeles i de Kongel. preussiske Stater uden Over=Censur=Kollegiets udtrykkelige Tilladelse. - Jtalienske Tidender omtale en Fægtning, som skal have fundet Sted ved Ravenna imellem 150 Faktionsmænd og Tropperne og havde til Hensigt at afvæbne en østerrigsk Post, men senere erklæres Efterretningen for overdreven.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-21
Fra Portugal erfares, at en betydelig Magt den 25. Marts er uddraget fra Oporto og har næste Dag indtaget. Guiamarens. Miguelisterne, 2000 Md. stærke, retirerede i største Forvirring til Amarante. Dronningens Tropper indtog derpaa Braga, og da Napier ligeledes har besat Vianna, er Man færdig med Provindsen Min hos Erobring. Hertugen af Terceira ventedes, for at angribe Combra. Baade Lissabon og Oporto ere erklærede for Frihavne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-21
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-21
Kampens Vedvaren i Lyon den 11 April blev strax meddeelt de fremmede Gesandtere med Tilføiende; at Man havde tilfredstillende Beretninger fra alle andre Punkter i Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-21
Efter Messager havde Regjeringen den 9 April faaet 3 telegrafiske Depescher fra Lyon. J den første meldtes, at Kampen var begyndt, i den anden, at den var levende, og i den tredie, at Arbeiderne skjød endnu ud af Vinduerne. J Forstæderne blev ringet med Stormklokken og Man frygtede for, at Arbeiderne vilde faae Forstærkning fra Landet. Er det Jnsurgenternes faste Forsæt at holde sig i det Jndre af Staden, kunne de allene fordrives ved Hungersnød eller et Bombardement, hvilket ikke lader sig udføre uden stor Blodsudgydelse og en stor Deel af Stadens Ødelæggelse. Telegrafen ved Lyon skal være ødelagt. Den 12te om Aftenen holdtes Ministerraad og der taledes om at erklære Lyon i Beleiringsstand. Dog, det er ikke for Lyon allene, men flere Stæder at Ministrene frygte. J St. Etienne, Toulon, Dion, Strasburg o. s. v. hersker enten stor Gjæring eller skal alt være udbrudt Uroligheder, og flere Regimenter ere underveis til Syden. Selv i Paris var truffet alle Forsigtighedsregler. Patrouiller strøiede om Natten gjennem alle Gader, skarpe Patroner vare uddeelte til Nationalgarden og hele Garnisonen holdtes marschfærdig. Enkelte Oprørskrig lode sig ogsaa høre om Aftenen den 12te, næste Aften opkastedes endog flere Barrikader, hvilke dog snart igjen bleve forstyrrede. "De Kjempendes Antal - hedder det i en Telegraf=Depesche fra den 14de om Morgenen - var heel ubetydeligt. Nationalgarden og Linietropperne have ageret i Forening. Kl. 7 1/2 denne Morgen er Alt forbi og Oprørerne ere i vor Magt." Saaledes er Loven imod Selskaber, som Messager udtrykker sig, døbt med Blod; thi det er aabenbar den, som har fremkaldet alle disse nye Uroligheder. Hr. Persil havde ingen Ro, førend han fik den publiceret, hvorfor den og kaldes "Persils Lov." Den kongelige Sanktion er af 10d., Dagen efter at den var antaget af Pairskammeret med 127 imod 22 Stemmer. Hr. Persil agter overalt at lade den fuldbyrde med største Strænghed, og Man taler om et Cirkulaire til Præfekterne, hvori de trues med Afsættelse, saafremt de vise mindste Eftergivenhed. - (Skuespillerne ere nye, men Rollerne næsten de samme, som Man finder paa Revolutionshistoriens første Blade!)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-21
De fortsatte Forhandlinger og Budgettet have anlediget nogle interessante, om ikke just venskabelige Scener i Kammeret. Da Hr. Glais Bizoin forlangte Oplysning om Alliantsen med Engelland og om Spanien, vilde Admiral de Rigny have svaret, men havde neppe aabnet Munden, før hans Kollega Hr. Guitet forhindrede det. Krigsbudgettet har især maattet gjennemgaae en te haard Skjærsild. Da de Rigny paa Krigsministerens Vegne afslog de af flere Deputerede forlangte Dokumenters Fremlæggelse, lod Kammerets Præsidents ham igjen vide, at saa kunde der heller ikke stemmes om Budgettet. Af Kommissionens Beretning sees, at den indi rette har tilraadet at opgive Algier, som kastor 32 Millioner aarlig, uden Haab om at kunne nogentid indrente det igjen. - Hvilken Skjændsel, om den gamle Røverrede, ogsaa skulde vorde restaureret, Tribunens Udgiver, Hr. Lionne, har Aarsag at bede om et langt Liv, hvis han skal faae udtjent og komme paa fri Fod igien; thi den 11 d. er han af Assiseretten atter dømt, som Udeblivende, til 5 Aars Fængsel og 25,000 Fr. Mulkt. En Hr. Bastide, som var indstævnet for en Satire paa Kongen, begyndte sit Forsvar i Retten paa Vers, men fik ikke Lov til at fortsætte det, da Præsidenten lod ham vide, at "Poesie" ikke er Rettens Tungemaal. al Fald var det kun for Politieretten, at Digteren Hr. Barthelemy under Restaurationen forsvarede sig i bunden Stiil; for den Kongelige Ret lod det sig ikke gjøre. Til Slutning blev den Tiltalte ganske prosaisk dømt til 6 Maaneders Fængsel og en Mulkt af 500 Fr. Følgende er det (S. 262) belovede væsentlige Jndhold af Joseph Rapoleon Bonapartes Taksigelsesbrev. Han finder det især paafaldende, at Minister=Præsidenten, Marskal Soult, "Keiserens Generalmajor ved Waterloo, fordum ogsaa Chef for min Generalstab i Andalusien, er optraadt som Familiens Anklager, og beskylder den for at have fra Udlandet deeltaget i Faktionernes Jntriquer, videre, at det samme Juli-Frankerig, som har opreist Napoleons Støtte, proskriberer hans Familie, hvis eneste Brøde er det af Napoleon arvede Navn. Vi tilhøre vort Aarhundrede, Vi ere Frankerigs Børn fra 1804 og undergivne Frankerigs Villie af 1834. Levede Napoleon endnu, da vilde han tænke som Vi; han har stedse erkjendt det franske Folks Souverainetet. Hans alt for lange Diktatur voldte, at han af Nogle miskjendtes; men dette Diktatur blev allene forlænget ved Revolutionens Fienders Haardnakkenhed, som haabede i ham at tilintetgjøre Folke=Souverainetetens Princip, hvoraf han var udrunden. Var den almindelige Fred opnaaet, da vilde almindelig Stemmegivning, Pressens Frihed og alle Garantier for en stor Nations varige Lykke, som var hans Hensigt, ganske have aabnet hans Væsen for Frankerig og hos Samtiden skaffet ham det samme Vidnesbyrd, som Efterverdenen vil yde ham. Jeg kjendte hans hele Tænkemaade og finder det Pligt at kundgjøre Alt. To Gange opofrede han sig, for ei at gjøre Frankerig til et Bytte for Borgerkrigen. Arvingerne til hans Navn vilde forevig Tid give Slip paa den Lykke, at indaande Fædrelandets Luft, hvis de kunde troe, at deres Nærværelse vilde forvolde mindste Urolighed, &c. &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-21
Med Dagsposten haves foreløbig Efterretning om, at det er forbi med Opstanden i Lyon. Allerede den 11 April om Aftenen var Kampen indskrænket til Flinteskud, som med hver Time aftog, og en i Moniteuren meddeelt ny Depesche fra den 12te om Aftenen begynder Søg Øe saaledes: "Lyon er frelst, de af Jnsurgenterne besatte Forstæder ere i vor Magt og Kommunicationerne allevegne oprettede igjen. Anarkisterne ere i største Uorden" og s. v. - Paris var rolig.