JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-14
Jndenlandske Efterretninger. Directionen for Nationalbanken i Kjøbenhavn har ladet bekjendtgjøre, at af de Obligationer, den forrige Rigsbank har udstedt for Jndlaan i Sedler og Tegn, og som nu bære 5 PC. Renter, opsiges alle de Obligationer i Sedler og Tegn, som ere betegnede med No. 1 til No. 1700 inclus., til Udbetaling til næste 11te December Termin, dog kunne Jhændehavere af foranførte Obligationer, som, istedet for at modtage deres Capitaler til 11te December, hellere ønske at lade samme fremdeles indestaae i Banken til 4 PC. aarlig Rente, blive saadant Ønske bevilget af Banken, naar de, inden næste September Maaneds Udgang, skriftlig til Banken anmelde de Obligationers Numere og paalydende Sum, som fremdeles skulle forblive indestaaende i Banken til 4 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-14
J Overeensstemmelse med en Beslutning af Nationalbankens forenede Bestyrelse, i Følge hvilken 50 Numere af det af Banken i Februari f. A. aabnede Laan skulle udtrækkes for dette Aar, foretages den for dette Aar bestemte Trækning Mandagen den 27 August, om Formiddagen Kl. 10, i Auctionssalen paa Børsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-14
J disse Dage er her til Kjøbenhavn ankommen en Armenianer, der, som det hedder, er Juveelhandler, og reiser paa sin Handel. Han er klædt i en kort løshængende grøn Overkjole, og har en grøn og rød Turban paa Hovedet, men intet Skjæg. Han er velvoxen, har mørke Haar, og lader til at være omtrent 40 Aar gammel. Dette usædvanlige Syn, især paa en Tid, da der tales saa meget om Tyrker og Grækere, gjør naturligviis Opsigt, og han kan sjeldent lade sig see paa Gaden, uden at have et temmeligt følge efter sig. - Som bekiendt ere Armenianerne især sysselsatte med Handel, som i Tyrkiet er ganske i deres Hænder; ogsaa i de østlige Lande af Europa, saavelsom i Asien, paa China nær, finder man Handlende af deres Nation. Den Omstændighed, at de ere Christne, aabner dem naturligviis Adgang til Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-14
J Gaar begyndte Auctionen over det Kongl. Theaters Logers Bortabonnering for næste Theater aar, i Sahlen ved Hoftheatret. Sahlen var opfyldt med Mennesker, og de fleste Loger bleve dyrere betalte end forrige Aar. For en Loge i første Etage til Mandag Aften, blev der f. Ex. givet 9 Rbd., som udgjør omtrent 1 Rbd. for hver Person.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-14
Mariboe, d. 7 August. Jgaar havde vi over 17 1/2 Gr. Varme. Enkelte have allerede hist og her begyndt at meje Rug. - Kartofler falbydes nu her paa Torvet for 1 Mk. 8 s. Skjeppen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-14
Odense, d. 10 August. Ved Auctionen over Nakkebølle i Onsdags blev Hr. Proprietair Berg til Skioldemose Høistbydende, til nærmere Approbation, for den Summa 74,200 Rbdlr. Sølv, for en Hr. van Deurs fra London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-14
Aarhuus, d. 9 August. Sanct Olufs Marked er tilende. Det var talrigt besøgt af Sælgere, der dog fandt det tvivlsomt, hvorvidt den hele Ceremonie kunde fortiene Navn af Marked eller ei, da den Aare, som ikke uden Føie ansees forden vigtigste i Statslegemet, synes gandske slap her som andensteds i det kiære Fædreland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-14
Klagen over Pengemangel er saa langt fra at være ny, at den næsten er Danmarks eneste og gienlyder fra By til By i alle Retninger, saalangt som Kobbermarkerne roullere. Kan nu et Marked uden Penge lignes ved en Jord uden Sol da har man strax et Billed paa den Flauhed som besielede, eller rettere afsielede dette St. Olufs marked. Hver den, der havde Noget at sælge, skal bevidne Billedets Sandhed. Boutikerne, hvis Tal, med store og smaae, befandtes over tohundrede, vare opstillede som til Parade og betragtedes af de fleste med et Slags lønlig Respect. – J Aalborg var det tre Musikvirtuoser, som i Pindsemarkedstiden ved klingende Spil stræbte at formilde Savnet af klingende Mynt; her var det tre af den danske Scenes hæderkronede Mestre, der, som paa et Vink fra den milde Himmel, bragte Lyst- og Trøst ind i vort bekymringsrige Markedsliv. Deres Forestillinger vare, som det lod sig vente, talrigt besøgte, og modtoges med en Enthusiasme uden Lige. J Gaar reiste dette Konstnersamfund herfra igien til Kiøbenhavn. - - Hverken Scheel eller Schiervad solgtes ved Auctionen i Mandags. Jkke een eneste Liebhaver giorde Bud derpaa. - Schiersøe og Frederiksminde bortforpagtedes nylig ved offentlig Auction, den første mod en aarlig Afgift af 100 den anden 50 Rbdlr. Hr. Prokurator Hansen i Ebeltoft tilsloges hiin, Hr. von Rosenørn denne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-14
Blandede Efterretninger. J Nederlandene aabner der sig nu de meest glimrende Udsigter for Naturvidenskaberne. JLeuden er bleven oprettet et naturhistorisk Museum, hvori indlemmes det fra Paris tilbagekomne Statholderske Cabinet, det i Amsterdam af den forhenværende Konge Ludvig stiftede Museum, og den berømte Temminckske Samling, maaskee den rigeste i Verden. Directionen over dette store Jnstitut, har den utrættelig virksomme Hr. Temminck paataget sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-14
Den ungerske Lærde Körsy, fra Szeklerland, i Siebenburgen, besluttede at opsøge Magvarernes gamle Bopæl i Asien. Til den Ende søgte han i Forveien Universitetet i Göttingen, lærte der, under Eichhorns Veiledning, med største Jver de orientalske Sprog, og indsamlede deels i Professorernes Høresale, deels paa det Göttinger Universitetsbibliothek, en stor Rigdom af geographisk historiske Kundskaber, og for med desto større Held ogsaa at kunne reise i det russiske Rige, lærde han tillige, efter sin Tilbagekomst fra Göttingen, i Temmeswar det slaviske Sprog. Endnu i Aaret 1819 reiste han over Bukowina til Rusland, og befandt sig allerede i Aaret 1820 i det asiatiske Rusland, for at opsøge de gamle Magvarers Bopæl. Han haabede siden at see sig istand til at oplyse og forklare tusinde Gjenstande af Magyarernes gamle Historie, ligesom og Tusinde af de magariske Ord og Nationalskikke. Hans lærde Venner Kenderesy og Dr. Sammel Gynteminy, ventede allerede i Octob. 1820 fra ham omstændelige Efterretninger om hans Grandskninger og Opdagelser, som de ville bekjendtgjøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-14
Den 3die d. M. døde Hs. Maj. Dronning Caroline Amalia Elisabeth af Storbritannien, af en Betændelse i Underlivet, efterat hun allerede Mandagen i Forveien havde befundet sig ilde i Skuespillet, men dog uden at ville forlade samme førend det var tilende. Hs. Maj. er født d. 17 Mai 1768, og var den anden Datter af Hertug Carl Wilhelm Ferdinand af Brunsvig og Prindsesse Augusta af Engelland, Georg den Tredies Søster. Hun var saaledes beslægtet med sin høie Gemal, førend hun blev formælet med ham, d. 8 April 1795. J dette Ægteskab avledes Charlotte Auguste, som døde 1817. Allerede 1796, strax efter Prindsessens Fødsel, opstod Tvistighed imellem Dronningen og hendes høie Gemal, der gave Anledning til en siden offentliggjort Brevvexling. Fra Aaret 1814 af gjorde hun en Reise til Wien, opholdt sig derpaa i Rom og Neapel, reiste over Algier, Tunis og Constantinopel til Jerusalem, drog saa til Commersøen, hvor hun kjøbte sig et smukt Landsted, opholdt sig afvexlende paa forskjellige Steder, men i Særdeleshed i Rom, hvor hun forærede den hellige Fader nogle Reliquier og andre Sieldenheder. Hun nød den Gang en Jndkomst af 100,000 Pd. St. For mange Personer, der vare i hendes følge, stiftede hun to Ordener, nemlig den hellige Gravs og Carolineordenen. Hendes Tilbagekomst til Engelland, og den ved denne Leilighed mod hende reiste Proces, er endnu i frisk Minde. Det er mærkeligt, at hun var født samme Aar som Napoleon Bonaparte, og døde samme Aar som han, fire Maaneder sildigere. Historien kan neppe opvise Mage til en Prindsesse, der havde reist saa meget som hun. Hun havde besøgt de mærkværdigste Stæder i Jtalien, seet Barbariet og Palæsting, Carthago, Utika, Athenen, Milos, Corinth, lutte Stæder, der ved de nyeste Begivenheder paa ny ere blevne saa mærkværdige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-14
Kjøbenhavns Børs d. 14 August. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 267. Spec. 264. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 14 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 71. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 4de Februari f. A.) 91 1/2 a 92 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 121 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 15. Svenske Sedler 67 3/48. Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. noon,0000 Ra Attende Aargang. No. 66. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 August 1821. Noget over Hr. Pastor Brolunds, i Skilderiets No. 45, 46, 47 og 48 indførte, Tanker, i Anledning af det Forslag, at Bøndergaardes Bortforpagtning paa visse Aar, og efter frie Contracter, maatte tillades.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Om den tredie Gjenstand for Menneskets Nysgierrighed, nemlig, om hvorledes det seer udi de endnu uopdagede og ubekiendte Lande paa Jordens Overflade, staaer det derimod mere i Menneskets Magt at opklare sig. Uagtet alle de hindringer, som Naturen lægger i Veien derfor, lykkes det dog efterhaanden Culturen mere og mere at trænge med sit forskende Blik ind i de endnu forborgne Partier af vor Planets Dække. Hvor store Fremskridt ere ikke skeete heri i de sidste 300 Aar, siden Veien omkring Afrika og over til Amerika blev fundet. Hvilken Forbauselse opvakte det ikke i Europa, da de første Efterretninger og Produkter bleve bragte dertil fra Amerika, og hvor store Fremskridt ere ikke gjorte siden den Tid til at lære saavel det Jndvendige af denne Verdensdeel som dets Kyster at kiende. Alexander Humboldts Reiser i det sydlige Amerika, den Expedition, som den nordamerikanske Regjering har ladet foretage tvers igjennem Nordamerika til det stille Hav, Mackenzies og Hearnes Reiser til Jishavet, i Forbindelse med de nye engelske Nordpolsreiser, hvormeget have de ikke bidraget til at udvide vore Kundskaber om denne, den vigtigste af alle Jordens Deele. – J Asien forsvinder det geographiske Mørke fra eet Aar til et andet, især ved Russernes Bestræbelse fra Norden og Englændernes fra Syden, og man tør overlade sig til det Haab, at den berømte Humbold nye Reise til Asien vil adsprede det geographiske Mørke, som endnu hviler over det midterste Asiens høitliggende Lande, og over Ørkenerne Cobi og Schamo. - Afrika spærrer vel af al Magt Jndgangen for Forskningen og Culturen, endnu skjuler vel Nilen sit Hoved, og den Hypothese, som i den nyeste Tid har erhvervet sig den meste Tiltroe, at Nigerfloden taber sig i en Søe i Bornu, og at Nilen igjen udspringer af denne, har ganske nyeligen atter prøvet store Jndsigelser; men Englænderne trænge dog stedse med deres Missioner og Reiser dybere ind i Afrika fra deres sydlige Besiddelser, og maaskee det vil lykkes dem efterhaanden at finde paa denne Bane Nøglen til denne Verdensdeels Mysterier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Da Australien, eller den femte Verdensdeel, er en Verden af Øer, og er derfor med Rette bleven kaldet et Polynesien, saa har den været lettest at opdage, siden den berømte Cooks Reiser er vor Kundskab om disse Egne bleven overordentlig udvidet, og naar visse af de større Partier undtages, f. Ex. det Jndre af Ny-Guinea, er ingen Opdagelse tilbage at gjøre. Men Australien har ogsaa sit Fastland, hvor en stor Mark staaer aaben for Opdagelser, nemlig det forunderlige Nyeholland, og da Banen dertil er i den sidste Tid bleven saa betydeligt brudt, og da forfatteren er kommen nyelig i Besiddelse af de tre nyeste Værker om disse Opdagelser, nemlig O. Hara History of New South Wales, London 1818, Wentworth Description of New South. Wales, London 1820, og især af Journal of two Expeditions into the interior of New South Wales. by John Oxley, London 1820, og man hverken i andre Lande eller i Dannemark skjænker disse Nyeheder og Mærkværdigheder den Opmærksomhed, de fortjene; saa vil han ikke tilbageholde for Publikum det Lys, som er gaaet op for ham over dette mørke Partie af vor Jordklode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Det er tilforn omtalt i danske Blade, hvorfor Nyholland er et saa mærkværdigt Land, og en sand Besynderlighed paa vor Jordklode; det er det af flere Aarsager, nemlig formedelst sine Frembringelser, sine Beboere, og især formedelst sin Bygning, hvori det ikke ligner noget andet Land paa Jorden. Dets Frembringelser udmærke sig ikke mindre ved deres Nyehed end ved deres Mængde. Hvad Planteriget angaaer, saa har man allerede af den berømte Botaniker Brovn, som ledsagede Capitain Flinders paa sine Reiser omkring dette Fastlands Kyster, en Flora over det, men som naturligviis ikke strækker sig meget videre end til Kysterne, og dog siger den lærde Sprengel i sin Anleitung zur Kenntnis der Gewachse, 1817, 1ste Deel, Pag. 297, at man allerede kjender 4500 Arter Planter fra dette Land; men at af disse findes neppe 400 Arter i andre Lande, hvoraf de fleste i Ostindien, paa Molukkerne og nogle i Nordamerika. Disse Planters Nytte er vel endnu kun lidet bekiendt; men de udmærke sig deels ved deres Pragt og deels ved deres besynderlige Form; saaledes f. Ex. gives der et Træ, som hedder Casuarena, der ingen Blade har, men blot Haar, det vil sige, at Stammen og Grenene ere deelte i en utallig Mængde haarlignende grønne Qviste, hvorved det, naar man seer det noget fra, faaer Udseendet af et løvrigt Træe, endskjøndt der virkelig ingen Blade ere paa det. Med Dyreriget har det den samme Beskaffenhed; en heel nye Verden opgaaer der for den Naturkyndige. Der findes vel slet ingen Huusdyr som vore, undtagen Hun denne, derimod findes der en ganske egen Dyreart, nemlig de store Springdyr, med overmaade lange Bagbeen og korte Forbeen, de saakaldte Kænguruh, og som kunne veie fra 10 til 11 Lispund, et Dyr, som har Figuren af en Odder, men som har et Andenæb istedetfor en Mund. Mangfoldige Fuglearter af den største Skjønhed eller af den forunderligste Bygning, f. Ex. den prægtige Mænura; de mangfoldige Papagøier, hvis Skjønhed man maa see, for at kunne gjøre sig Begred om dem, f. Ex. Pittacus cyanopygius og eximius; den kulsorte Svane med det røde Næb; den velsmagende og forunderligt skabte Casnar. - Havets Beboere omkring Nyhollands Kyster ere ikke mindre mærkværdige; thi foruden utallige Fiskearter og andre Sødyr, ere Kysterne omgivne af Hvaler, Skildpadder og Sælhunde, hvoriblandt Søelephanten især er mærkelig, i den uhyreste Mængde, og disse Sødyrs Fangst, naar man veed at vælge den rigtige Aarstid dertil, naar de indfinde sig i Mængde, give Nyhollands Kyster en stor Rigdom. For at fange en Molusk ved Navn Trepang, som man tillægger nervestyrkende Egenskaber, ankomme Malaierne aarligen fra de molukkiske Øer med hele Flaader til de nordlige Kyster af dette FastMineralrigets Producter ere endnu land. mindre bekiendte end Plante- og Dyrerigets, men dog er allerede ved dem meget mærkværdigt forefundet; af nyttige gives der især Steenkul, Jern og Kalk i den største Mængde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Ved Nyhollands Frembringelser forekommer især det Mærkelige, at dette store Land er skikket til at frembringe og ernære mangfoldige nyttige Skabninger, som ikke findes der af Naturen, saaledes findes hverken vore Heste, Køer, Faar eller andre Huusdyr i dette Land, det samme er Tilfældet med vore Kornarter og Frugter, og dog lykkes de fleste af dem overmaade vel, og nogle trives der endog i en fortrinlig Grad; dette er især, hvad Planterne angaaer, Tilfældet med mange Sorter Frugter, f. Ex. Pferskener, som frembringes der i største Mængde og af den fortræffeligste Beskaffenhed; og hvad vore Huusdyr angaae, saa synes dette Land ligesom at være skabt til Faar, som ikke allene trives der ypperlig, men hvis Uld ogsaa der erholder en Finhed, der synes at ville give den Fortrinet endog for den spanske (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Jndenlandske Efterretninger. Den som Skribent saa berømte Confessionarius C. Bastholm, har nu faaet et Monument paa Assistencekirkegaarden, lige ved Jndgangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
af Trinitatis Kirkegaard. Monumentet, som er anbragt i Muren, bestaar af en Sarcophag af sort Marmor med en Urne over og den PaaskrifChristianus Bastholm, Nat. D. II. Nov. MDCCXI. Denat. D. XXV. Jan. MDCCCXIX. Oracula Dei Eloqvio Crevere Tro. Nedenunder en Figur, forestillende Religionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Den patriotiske Skuespiller og de i Krigen Qvæstedes varme Talsmand, H. C. Knudsen, har et meget simpelt Mindemærke paa Assistence kirkegaarden. Det bestaar af en fiirkantet Steen med Paaskrift: H. Christian Knudsen. Fød 4 Marts 1763. Død 4 Marts 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Den bekjendte rige Sukkerraffinadeur Ladiges, der døde uden at efterlade Livsarvinger, og legerede sin uhyre Formue af 15 Tønder Guld, deels til offentlige milde Stiftelser, deels til Privatfolk, har vel et Mindemærke paa Assistencekirkegaarden, men i en Tilstand, der ikke svarer til den Gavmildhed, han ved sine store Legater har viist. Af Jndskriften paa Monumentet sees nu intet mere uden hans Navn, Fødsels- og Dødsaar. De gyldne Bogstaver, der skulle betegne hans Fortjenester i Livet, ere borte, paa følgende Abbreviatur nær, Ved Borge. D.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
J Sjælland er paa adskillige Steder Høsten allerede begyndt for 8 Dage siden. Den er falden bedre ud end man havde ventet; det er kun paa de skarpe Jorder, hvor den ikke bliver saa god.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Marstal, den 31 Juli. Jdag jordedes herpaa Kirkegaarden med megen Høitidelighed Oldingen, den saa almindelig agtede og elskede Hans Andresen, Dannebrogsmand, og siden 1 Januar d. A. pensioneret Skolelærer. En Liigskare af over 400 unge og gamle Mænd og Qvinder fulgte den Hensovede, som ved Kirkegaardsporten blev modtaget af en Deel af Skole-Ungdommen, der istemte en Psalme, under hvilken Liget bares ind i Kirken, hvor en Tale blev holdt af Stedets Sognepræst, der med Hjertelighed tokkede den Afdødes mange Fortjenester som Ungdomslærer og i andre Henseender. Efter Talen bragtes Liget til sit Hvilested, hvor efter Jordpaakastelsen hans lille Gravhøi prydedes med Blomster og Krandse af 4 smaae hvidklædte Piger. Under Processionen og medens Handlingen varede, varede det danske Flag paa halv Stang paa alle de Fartøier og Baade, som laae ved Byen. Den hæderværdige Afdøde havde været Skolelærer i Marstal i 51 Aar, og kun nogle og 40 gamle Mænd og Qvinder tælles her, der som Børn og Unge ikke have nydt hans Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Odense. Den mellem Svendborg og Tvede i Aar anlæggende nye Vei er en Fortsættelse af Landeveien imellem Nyborg og Svendborg over sidstmeldte Byes Marker, hvor den siden Udskiftningen i Aaret 1805 har ligget ufuldført. Foruden at den gienskyder over det Halve af den gamle Vei, der næsten danner en Halvirkel, hvori den nye er Diameteren, saa er den især til væsentlig Fordeel for Svendborg Bye, der har Jorder liggende ved Siderne, som ikke uden hiin lange Omvei have været tilgængelige, og derfor gjort Dyrkningen saa besværlig og bekostelig. Dens Anlæg over den dyde og skjønne Dal, Rottefælden kaldet, kan med Rette kaldes herkulisk, uagtet Arbeidet formedelst Deeltagernes Antal og Maaden, hvorpaa det bliver udført, ikke skal være saa besværligt, som det synes. Paa denne Vei vil Man komme til at nyde Skuet og Udsigten af den meest romantiske Egn, saavel over hiin Dal, som især ved dens Slyngegang ned af det høie og steile Bjerg nærmest ved Svendborg, hvorfra den meest yndige og henrivende Udsigt med eet udfolder sig for Øiet, i det man ligesom i et Panorama seer Byen, Fjorden, Thorsenge, Thurøe og Langeland, for sig. Paa den ene Side af Veien over sidste nævnte Bakke og ned til Byen, anlægges ligesom uden Odense Vesterport en Forhøining eller Trottoir, deels til Sikkerhed for Kjørende, deels til Forskjønnelse for Anlægget, som og en behagelig Promenade for Byens Jndvaanere. Dobbelt skjøn vil denne Promenade blive, dersom den, ligesom her er skeet, bliver beplantet med skyggefulde Træer. Et andet Projekt, at lægge Veien igjennem Byens Møddingpladser, og føre den bag ind efter dens gamle Gang, blev, til Ære for den gode Smag og til Trøst for Lugtesandsen, der ikke sjelden ved Jndkjørselen til Stæderne opvartes til Velkomst med den meest dræbende Uddunstning af Møddinger og anden Ureenlighed, lykkeligviis qvalt i Fødselen. - Veiret har nu antaget en temmelig ustadig Karakteer og medfører næsten hver Dag Regnbyger, saa at Landmanden med Hensyn til Høsten maaskee endnu kan komme til at føre Klage over altfor meget af denne Guds Gave, der før vilde have været saa velkommen, og tildeels endnu er det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Aalborg, den 11te August. Barbeer Kongersleffs efterladte Enke her af Staden har havt det Uheld, at en Barbeersvend, en Tydsker, af Fødsel, ved Navn Adami, der for 3 Uger siden var kommet fra Kjøbenhavn hertil i hendes Tjeneste, i Onsdags Aftes mellem 10 og 11 skjar Halsen over paa sig. Han var et ungt Menneske af et muntert Temperament, og endnu samme Aften, han udøvede Selvmordet, kunde man ikke bemærke hos ham nogen indvortes Uroe. Man mener, at mislykket Kierlighedsforstaaelse har bragt ham til at begaae dette fortvivlede Skridt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Viborg. Høsten, der ved Horsens og Skanderborg alt skal være begyndt, er dog, formedelst den i de sidste 14 Dage hyppig faldende Regn, ikke her i Gang. - Paa Bygget nær, hvis Straaer meget kort, tegner Høsten til at blive god Rugen er paa Torvet steget sidste Løverdag til 2 a 22 Mk. Tønden. Byg holdes i 3 Rbd. Nye og gode Kartofler ere i Løverdags solgte for 24 af 32 s. Skjeppen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Blandede Efterretninger. Adspredte Bemærkninger over Grækenland. (Samlede af Thomas Smart Hughs Reise.)(Slutning; see No. 64.) Janina, Ali Paschas Residents, har 6000 Huse og 40,000 Jndbyggere, er over 2 engelske Mile lang, og ingensteds over 1 Miil bred. Gaderne ere byggede uregelmæssigen; af Kirker og offentlige Bygninger findes her faa; men Moscheerne, der rage frem af Cypressebuskene med deres glimrende Halvmaaner, give Staden et særdeles yndigt Udseende. Paa Gaderne træffer man faa Mennesker, men til Ære for det tyrkiske Politie, ogsaa kun faa Tiggere. Henrettelserne skeer paa en egen dertil bestemt Plads. Man brænder der Folk levende ved en langsom Jld, slaaer og spidder dem, afhugger dem Hænder og Fødder, scalperer dem, og lader dem i denne Tilstand leve, indtil Døden forbarmer sig over dem. En græsk Præst, Chef for en Røverbande, blev levende fastnaalet ved Seraillets Mure. Den bedste Deel af Janina ligger nordlig for Bazar, og indbefatter en stor Mængde smukke og anseelige Huse, i hvilke de tyrkiske Agas og de rigeste Kjøbmænd boe, der ogsaa udmøblere dem saa kostbart, at de vække Paschaens rovgjerrige Begjerlighed, og derved berede deres egen Ødelæggelse. J det Qvarteer, som ligger V. for Castron, findes Paschaens og hans Sønners herlige Palladser. Her boer en overordentlig Mængde Zi gennere i afskyelige Hytter. Blandt disse vælger Ali sædvanligen sine Bødler, og i Nærheden af Qvarteret staaer en Platane, hvori 8-10 Syndere hænges paa eengang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
J Janina findes 2 Skoler, hvor der gives Undervisning i de gamle lærde Sprog. Den ene blev stiftet for 130 Aar siden af en riig Kjøbmand, Ghioni, som til dens Vedligeholdelse havde sat en betydelig Fond i Banqven i Venedig, men hvilken af de Franske tilligemed de øvrige Capitaler blev belagt med Beslag ved Venedigs Besættelse. Siden er denne Skole bleven vedligeholdt ved den agtbare græske Familie Zozima, de lever deels i Rusland, deels i Østerrige og Polen J denne Skole findes 300 Disciple, og i den anden, som først er stiftet for tredive Aar siden 100. Begge Skoler have to Bibliotheker, og lang Tid har man fulgt der den Bellske Læremethode. Som Beviis paa den Foragt, Grækerne staae i hos Osmannerne, kan følgende comiske Exempetjene. En Tjener, ved Navn Antonietti, var bleven bidt af een af de vilde Hunde, der bevogt Bazar. Han løb hjem, i det han raabte: "fordømte Hund af en Hanrei!" det sædvanlige Udtryk, hvormed Tyrkerne pleie at hilse Grækerne.