JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Et ungt Menneske, der i omtrent 3 Aar har været ved Avlsvæsenet paa en af Holstens større Gaarde, og er bekjendt med Forstvæsenet, attraaer, for at komme i Nærheden af sin Familie, Tjeneste som Avlsforvalter i det nordlige Jylland. Paa Løn reflecteres ikke. Nærmere Underretning vil behagelig erfares hos Fuldmægtig Heibroch i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Hvor en Beboelse af 3 Værelser, med Kjøkken &c., samt Have, med deriværende Keglebane, til Paaske Flyttetid 1837, er at faae til Leie, anviser Adressecontoiret. En Obligation, stor 2000 Rbd., der giver Hypothek, næstefter 3000 Rbd. i en fri Hovedgaard, af Hartkorn 17, Tønder, med Besætning, Ind- og Udbo, kan paa fordeellagtige Vilkaar erholdes transporteret hos Rosborg paa Knivholt pr. Frederikshavn. Caaler af Haar, for Herrer og Damer, sælges i Urbansgade, Gaarden Nr. 101, i Stuen. - Sammesteds kjøbes alle Couleurer Menneskehaar, langt og kort, ligesom og Hundehaar. N. Lystrup.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Hvor en Vindmølle, i god Stand, liggende i en folkerig Egn, og hvori er Grubeværk og Sigte, foruden andre Maleqværne, kan fra 1ste Mai d. A. erholdes i Forpagtning, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Hos Joh. Chr. Møller ved Stranden er til Paaske at faae til Leie en Beboelsesleilighed, bestaaende af 4 a 5 Værelser med Frugthave, og, om ønskes, Staldrum og Vognremise. 2 a 3 Lspd. Ho er at faae tilkjøbs. Adressecontoiret. anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
For en skikkelig Familie er strax eller til Paaske en Beboelse paa en reel Gade at faae til Leie, med 2de Stuer, 2de Kamre, Kjøkken og 3 Fag Baghuus med Vindueudsigt. Bogtrykkeriet anviser. Det lille Sted Nr. 594 ved Frue Kirke er til Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Fortegnelse. over uindløste Breve ved Aalborg Postkontor for Decbr. Maaned 1836. Til Hvem. Porto. Hvorfra. Mads Madsen Fruu i Skræm By.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Aarhuus. Hr. Johannes Holst i Aalborg. - Jens A. Nørgaard ibd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Altona. - Joh. Deichmann ibd. Frohvn. Carl Knudsen paa Gudumlund.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Hamborg. Hr. J. M. Cohen i Aalb. - Jens Ferslew ibd. - I. C. Hassing ibd. - S. A. Jacobsen ibd. - Albert Raffel ibd. - J. S. Schjørring ibd. (3 Stkr.)- Carl Bruun ibd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Helsingør. Skomager Peder Andersen ibd. Hobro. Jfr. Ane Andersen, afleveres til Huus Kbhvn. mand Lars Andersen i Portkjær. Hr. P. Th. Berg i Aalborg. Lars Bogs Enke i Svenstrupby.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Dyrlæge P. Ditlevsen i Aalborg. Md. Ditlevsen ibd. Hr. Jens Ferslew ibd. - Thore Green ibd. - H. P. Hansen ibd. - C. F. Hartmann ibd. Jens Jensen Rold i Bælum. Hr. J. P. Schunemann i Aalborg. - C. H. Sødring ibd. Christen Sørensen i Gistrup. Nibe. Else Kirstine, cond. hos Scharling i Løgstør. 11. Randers. Skomager Mads Madsen i Hallund Sogn. 11. Jfr. Hanne Andersen paa Birkelse. Skive. Skipper E. Nielsen i Aalborg. Hr. Faber paa Hjesbæk.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Stubbekjøb. - Carstens i Østerhassing. Thisted. - Skolel og Kirkes. Christensen i Korndrup. 18. Aalborg Postkontor, den 6te Januar 1837. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Østerrig har saaledes under sin nye Keiser beholdt sin Fortids Politik. 600 politiske Flygtninge indskibedes i Triest, for at afgaae, for Størstedelen, til Nordamerika. Dette var, saa at sige, det eneste Punct, der betegnede, at Østerrig staaer i Forhold til Udlandet; thi i Staten selv synes de mangel forskjellige Folkeslag at slutte sig sammen i Kjærlighed til deres Fyrstestamme. Keiserens høitidelige Kronning, som Böhmernes Konge, foregik den 3die September og i det lombardiskevennetianske Kongerige vil den finde Sted til Foraaret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
J samme Land, som skjuler den unge Hertug af ReichstatsLevninger, nedlagde den alderstegne Carl den 10de sine Been, den Ene mæt af Scepterets Byrder, den Anden uden endnu at have kjendt andet end Længselen efter dem. (Forts.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Rettelser. J Nr. 5 paa 2de Pille af Oversigten over Aaret har indsneget sig følgende Trykfeil. Det var et Fol af udsøgte Mennesker, der vel besad vore Folkemassers uvidenhed; læs, hvore Folkemassers Lidenskaber, men ikke deres uvidenhed. Desuden staaer hist og her Colonne istedetfor Coloni. vaagaae.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Rettelser. J Nr. 5 paa 2de Pille af Oversigten over Aaret har indsneget sig følgende Trykkeil. Det var et Folk af udsøgte Mennesker, der vel besad vore Folkemassers UvidenHede, læs, hvore Folkemassers Lidenskaber, men ikke deres uvidenhed. Desuden staaer hist og her Colonne istedetfor Coloni. nanaar
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Frankrig. Trontalen, som Ludvig Philip holdt til Nationens Repræsentanter, Øieblikket efter atter at have havt et Beviis paa en høiere Beskjermelse, end den Gardere, kugelfaste Vogne, og utilgængelige Palladser kunne skjænke, lod saaledes: Mine Herrer Pairer og Deputerede! Frankrig høster Frugterne af sit Mod og sin Viisdom. Det seer sine Jnstitutioner befæstede, sin indre Velværen trives, saa at Jeg, ved Vort Gjensyn i Dag, i Forening med Dem kan glæde Mig over de gunstige Virkninger, som Vore, fælles Anstrængelser have udøvet paa Vort Fædrenelands Vel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Den sørgelige Begivenhed, som gik saa tæt forud for Trontalen, har formodentlig frelst denne fra den ellers sædvanlige Critik. De tildeels misbilligende Yttringer om det demokratiske Constitutioner i Spanien og Portugal, Forkyndelsen af Lovforslag, der angaae den kongelige Familie formodentlig betræffende et Establissement og Appanage for Hertugen af Nemours og det endnu tilbagestaaende Udstyr til Belgien, vilde ellers ufeilbarligen have foranlediget dem. Naar Kongen taler om et Overskud af Jndtægterne over Udgifterne, saa maae man ikke glemme, at han kun nævnte de ordentlige Udgifter; Frankrig vil, uagtet den dybe Fred, beholde betydelige overordentlige Udgifter i sit Budget og altsaa have et stort aarligt Deficit at beklage.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Som Supplement til det allerede Meddeelte om Attentatet, tilføies endnu Følgende: Arrestantens Holdning er rolig, skjøndt hans Nerver syntes meget angrebne. Han er af Middel=Statur, stærkt bygget, af sædvanlig Ansigtsdannelse; hans Pande og Øine røbe en vis. Grad af Fasthed, og Selvtillid. Jøvrigt er en Blanding af Brutalitet og Bestemthed fremherskende i hans Miner; physisk Kraft, i en indskrænket Forstands Tjeneste, Mangel paa moralsk Uddannelse og Caracteerfasthed, betegner hans hele Væsen. Da han blev mishandlet af Pobelen, afholdt han sig fra alle Skjeldsord og Bebreidelser. J Forhøret erklærede han med Fasthed, at han var ene skyldig, at han ingen Medvidere havde og at han ikke vilde sige Mere. Man er virkelig ikke heller kommet videre med ham. Paa nogle Opfordringer til Anger, svarede han med at trække paa Skuldrene; kun da en General gjorde ham nogle maadeholdende, bevægelige Forestillinger, syntes han at blive rørt, men da Flere traadte til, var hans Stemning den samme. Han er under stærk Eskorte, strax om Aftenen, bleven bragt til Conciergeriet. Iøvrigt er Journalernes Raisonnement over det Passerede dennegang meget magert. En af dem advarer Regjeringen imod at lade den offentlige Frihed undgiælde for en Enkelts Forbrydelse, og "Journal des Debats, giør, hvad den kan, for at unddrage den blide, fine, dannede, franske Nation fra al Ansvarlighed for dens enkelte Forbryderes konge morderske Udaad.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Blandede Efterretninger. Erkehertug Carl skal have bestemt at følge sin Datter, lige til Neapel. Hendes Udstyr bliver en østerrigsk Erkehertuginde værdigt og svarende til hendes Faders store Rigdom. Otte Kister, fyldte med kostbare Gjenstande, ere allerede afgangne til Neapel. Hendes kongelige Brudsom lader hende i Florenz forfærdige en Straahat, der kommer paa 800 Rd. Courant og dog skal den endnu sendes til Paris for end yderligere at udpyntes. Af Keiseren har hun modtages sen Blomsterbouket af Ædelstene af alle Arter af stor Værdi og ingen af Keiserinderne lod hende reise tomhændet. - Hun kommer til at holde sit første Indtog i det, aldeles af Nyt, indrettede Slot, Capo di Monte, hvilket, som det hedder, for det Første vil blive udelukkende beboet af det høie Par, da der med Palladset i Staden skal foretages mange Forandringer og Udvidelser. Baerske Blade melde om deres Konge, at han, paa en stor Harelagt, har leveret et virkeligt kongeligt Jagtresultat. Paa Jagten nedlagdes nemlig 1379 Harer, 24 Raabukke og 1 Ræv, og af denne Masse Vildt nedlagde Hs. Majestæt med egen Haand 365 Stkr.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Blandede Efterretninger. Den 31te Decbr. var, som sædvanlig, den sidste Borgerforsamling paa Raadstuen i Horsens. Den agtede Borgermester, Hr. Justitsraad Ræder, forelæste atter en kort Udsigt over Horsens Kjøbstads occonomiske Forfatning i Aaret 1835. Samlingen var talrig og enhver Tilstedeværende glædede sig ikke mindre over den glædelige Fremstilling, af samme, end over den ædle Aabenhed, hvormed denne hæderlige Embedsmand her, som stedse, afhandlede Stadens Anliggender.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Kunstdreier og Lærer ved Jnstitutet for Metalarbeidere i Kbhvn., Dannebrogsmand F. W. Møller, er af Jnstitutets Elever Nytaarsmorgen bleven overrakt en Sølvpocal, som et erkjendtligt Beviis og Agtelsestegn for hans anvendte Flid i de 25 Aar, han har været Lærer ved denne Indretning. Ove Thomsen bemærker, ved Beretningen om den Lutherske Familie, at Viinhandler Verclas i Odense og saa hører til den Lutherske Slægt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Den 26de Decbr. om Aftenen indstrandede ved StevnsKiint, under Holtug, Vraget af Skibet Ariadne, af og fra Danzig, bestemt til Hull med Trælast og Pibestaver, hvilket den 23de f. M. var strandet ved Falsterbo. Skibets Besætning havde ved den første Stranding bjerget sig indtil Falsterbo; men ved Indstrandingen paa Stevns havde været 4 Mand, der havde udgjort Vagten ombord paa Skibet, af hvilke de 3 fandt deres Død, og kun een, JacobBergendorph, kom levende iland. Man var ifærd med at bjerge Ladningen, hvoraf allerede en stor Deel indtil den 30te Decbr. var dreven i Land.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Skipper H. H. Christiansen, Skibet, To Venner, af og fra Kbhvn., bestemt til Exeter, og i Førstningen af December Maaned for Modvind indkommen til Rasvaag, har i Søen frelst Mandskabet af en synkefærdig Evert, Annak, Skpr. Jens J. Fischer, af Fano, fra Altona med Stykgods bestemt til Ribe.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Den 26de Decbr. om Aftenen strandede Briggen Con sort, Skpr. T. Armstrong, ballastet fra Hull bestemt til Korsør, i Nyborg Fjord, hvor den søgte ind i en stærk NO. Storm, og aldeles besat med Jis, efterat den under Skiers havde mistet 3 Ankere og Kjettinger. Den vedholdende Storm havde gjort det umuligt endnu den 28de at faae Skibet af igien; men man antog, at dette endnu vildeelkunne skee uden synderlig Skade.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
J Randers Avis læses under Jndsendt: De trende Glas eller Sylvesters Aftenvarsel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Viinglasset. Med Maade brugt, mit Jndhold Dig opliver, og styrker Legeme, og qvæger Sind; men overskrides Maalet, det Dig driver mod Graven frem med skyndelige Trin.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Medicinglasset. Vesk er nin Drik. Vil Du undgaae den, Kjøre Brug Luft, Bevægelse og Kildevand, samt Maadehold; ei Noget Du begjære, som ei med Hjertefred sig ene kan. Timeglasset. Jeg minder om, hvor slux de Timer rinde, Stund vælter sig paa Stund i Dages Tal! Det ilde var, om de Dig skulde finde seendrægtig der, hvor Jver vises skal!
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Bekjendtgjørelser. Det blev min tunge Lod den 7de Ds. ved Døden, at vorde berøvet min gode, trofaste Hustru, vore 5 smaa Børns kjærlige Moder, NicolineFrasmine, söd Jörgensen, efter 16 Dages Sygeleie, i hendes Alders 29de Aar. Dybt ned böiet staaer jeg tilbage, omringet af de spæde, umyndige Smaa, der nu have mistet den ommelModers ufortrödne Omhu og Pleie. Gud give mig Kraft til at bære min sörgelige Skjæbne! Aalborg, den 9de Januar 1837. A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Kjøbmand=Liig=Laugets aarlige Forsamling og Indskrivning holdes den 12te Januar, Klokken 3 Eftermiddag, hos Undertegnede, hvortil Vedkommende indbydes. L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Beboelsesleilighed paa Apotheket i Hobro. bestaaende af tre gode Værelser til Gaden, med Kjökken, Spisekammer, Brændehuus og Loftrum samt Haveplads, er at erholde til Leie for 20, Specier aarlig, og kan tiltrædes strax eller til 1ste Mai 1837. Min Gaard i Nørre-Sundby, med tilliggende Jorder, agter jeg at bortleie paa nogle Aar. Skulde en Familie alene ønske Værelserne, uden Jorderne, da kan dette og skee. Liebhabere behage at henvende sig til Undertegnede., Aalborg, den 9de Januar 1837. Niels Smith. Kjøber til et almindeligt Skriverbord anviser Stiftsbotrykkeriet. Vindovne og Bilægger=Kakkelovne kunne faaes til Lei L. Wang. Kjøber til et almindeligt Skriverbord anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Vindovne og Bilægger=Kakkelovne kunne faaes til Leie Rug, Byg og Havre faaes i skjeppeviis hos Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
En smuk Beboelse er at faae til Leie hos Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Af de under Stiftsøvrighedens umiddelbare Bestyreltiværende offentlige Stiftelsers Midler ere til Udlaan Sa 3 Rbd. r. S. imod anordnet Sikkerhed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Vildtskind, lille Sorter, kjöbes til de höieste Priser af B. sal. Philipsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
2de Beboelses=Leiligheder kunne faaes til Leie til næst Flyttedag. L. Wang. Den Beboelse, af tvende Stuer med Tilbehør, som Sergeant Christensen beboer, er at faae til Lei hos Bødker Rinchlev i Urbansgade. I Kjøbmand J. J. Polacks Bo heri Byen skal taget en Beslutning med Hensyn til hans Bolig, som er leie paa flere Aar, men mod Erstatning kan blive strax tilbagetaget af Eieren. J denne Anledning er Boet berammet til Foretagelse paa Raadstuen, Løverdagen den 4de Februar førstkommende, Eftermiddag Klokken 3, hvortil alle Vedkommende herved indkaldes, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824. Skifteretten i Aalborg, den 9de Januar 1837. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
J Stervboet efter Majorinde Sitler, født Comtesse af Ahlefeldt Laurvig, bliver Beslutning at tage, saavel over et Par anmeldte Fordringer, som hvorvidt hendes Arvinger efter Loven ved en efterladt Disposition, Elkunne ansees aldeles udelukkede m.v. J denne Anledning ser Boet berammet til Foretagelse paa Raadstuen her i Byen, Løverdagen den 4de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Klokken 4, hvortil alle Vedkommende herved indkaldes, overeensstemmende med Placaten af 21de April Skifteretten i Aalborg, den 9de Januar 1837. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Proclama. Da Steenhugger Thomas Kjergaards Enke, Ane Olsdatter, her af Byen, er ved Døden afgaaet 3 og hendes, med tidligere afdøde Mands Bo taget under Behandling af undertegnede Skifteret, er ved Proclama at Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, indkaldt Enhver, som maatte formene at have nogen Gjælds=Fordring paa bemeldte Bo, til inden 12 Uger at anmelde og bevise saadant Krav, hvilket overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819 herved ydermere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 9de Januar 1837. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Da intet Bud blev gjort paa Skipper Lausens Enkes Sted, Nr. 494 i Hjelmerstald, ved de derover sidste forrige Aar afholdte 3de Auctioner, er efter Begjæring af 3 Skifteretten berammet en 4de Auction, at holdes i bemeldte Sted Tirsdagen den 17de Dennes, om Formiddagen Klokken 10, ved hvilken det agtes bortsolgt. Aalborg, den 9de Januar 1837. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-09
Torsdagen den 12e Dennes, om Formiddagen Klokken 10, bliver, efter Begjæring af Skifteretten, i Thomas Kjergaards afdøde Enkes Gaard ved Skomagergaden her i Byen, afholdt Auction over det af hende efterladte Løsøre, bestaaende i noget Sølv=Tøi, Sengesteder og Sengeklæder, Schatol, Skabe, Sopha, Stole, Borde, Speile, Kjøkken=Ti, Laaner, Gang=Klæder m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 9de Januar 1837. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Udgivet af J. Chr. Borch K. H. Ph. Ures Enke. - Redigeret af Capitain v. Søderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Spanien. Den franske Moniteur fortæller, efter en Reisende fra Bilbao, som den 28de Decbr. var indtruffen i Bayonne, at Espartero, om Morgenen den 25de, efter en blodig Kamp, er indrykket i Bilbao; at Carlisterne have mistet endeel af deres Artilleri og at Don Carlos er indtruffet i Villa franca. Om denne Moniteurens Fortælling siger man Paris selv, at Enhver, der interesserer sig for den christiniske Sag, maa ønske den bekræftet, idet den slet ikke udgiver sig selv for tilforladelig. Thi, hedder det videre, hjælpe Christinerne sig ikke nu selv, saa vil der være Lidet tilbage for dem at haabe, paa en Bistand fra fransk Side vil ikke være at tænke. Den Artikel i Trontalen, der omtaler Gjen indførelsen af Constitutionen af 1812 i Spanien og af 1820, i Portugal, som en strafværdig Anmasselse mod de forhen der bestaaende Jnstitutioner det kgl. Statut og Don Pedros Charte - og reent ud erklærer, at der ikke vil bliver interveneret, vil finde fuld Gjenklang i de Deputeredes Kammers Adresse til Kongen! Om Alaix vidste man, at han, med 14 til 5000 Mk. var ankommen til Ona og at Gomes Division er bleven staaende ved Ordunna, for at iagttage ham. At Gome;
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
selv nu befinder sig i Don Carloss Hovedqvarteer, er nu ingen Tvivl mere underkastet. Som det synes, begynder nu Spaniens høist forvierede Tilstand at vække Opmærksomhed i en videre Kreds og vi meddele i saa Henseende ordlydende følgende, Skrivelse fra den russiske Grændse af 21de Debr. Spaniens Anliggender skulle for Tiden i ualmindelig høi Grad tildrage sig det russiske Cabinets Opmærksomhed; det maa gjøres et gjennemgribende Forsøg paa, i Forstaaelse med de vestlige Magter, at sætte Grændser for den Borgerkrig, som, nu allerede i en Række af Aar, hærier dette ulykkelige Land, og til den Ende skal en russisk Diplomat, til hvem den specielt er overdraget at underhandle i denne Sag, snares muligt afsendes til London. Et i Petersborgs høiere Circier, omløbende Rygte betegner Hr. v. Tatitschef som den til denne Mission udsete Person; han er russisk Gesandt i Wien, for Øieblikket med Reise=Tilladelse i Petersborg, ansees for en duelig Diplomat og var tidligere russisk Gesandt i Spanien. Det tjener til at stadfæste Rygtet, at han for Øieblikket har hyppige Conferentser med Vice-Cantsleren, Grev Nesselrode, hvilke ogsaa bivaanes af Englands og Frankrigs Gesandte, Sverrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Statstidenden af 30te December indeholder ogsaa en Beretning om Kongen af Sverrigs og Norges Upasselighed. Den er saaledes lydende: "Den almindeligt grasserende Sygdom, som har hjemsøgt Hovedstadens Jndvaanere, fden Vinteren alvorligt begyndte, har ogsaa angrebet de fleste høie Medlemmer af den kgl. Familie i Løbet af denne Uge. Ogsaa Kongen selv har i et Par Dage befundet sig mindre vel, og har i afvigte Nat havt en urolig Søvn, Febergysen, Hoste og Tilbøielighed til Opkastelse, dog uden videre foruroligende Symptomer hverken til en heftigere eller længe varende Sygdom. Stockholm, d. 30te Debr. Kl. 11 Form.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Kjøbenhavn, den 6te Januar. De siden den 2den Januar udstedte Bulletins ere følgende. Den 3die Jan. Hs. M. Kongen har havt to Timers rolig Søvn i Nat, hvilken Søvn den øvrige Deel af Natten har været afbrudt af Hosten; Feberen er ikke ophørt, Appetiten vel svag, men ikke ganske borte. Den 4de. Hs. Majestæt har i Nat sovet 45 Timer; Hosten synes mindre angribende og Kræfterne ere ikke aftagne."
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Den 5te. Hs. Majestæt har igaar været mindre lidende af Feberen; Hosten og Appetiten ere upaaklagelige; Søvnen har i afvigte Nat været velgjørende, og man kan have godt Grund til at haabe en hurtig Restitution. Den 6te. Hs. Majestæt har i afvigte Nat havt 4-5 Timers Søvn; Hosten er mindre besværlig, Appetiten bedrer sig, og man kan have godt Haab om Kræfternes daglige Tiltagelse. Den 7de. Hs. Majestæt har i afvigte Nat sovet 3 1/2 Time, hvilken Søvn dog af og til afbrødes af Hosten; Appetiten ser upaaklagelig, Feberen mindre og Hs. Majestæt føler sine Kræfter mindre deprimerede end forhen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-11
Det store Spørgsmaal om de 12 Millioner vil uden Tvivl komme til Afgiørelse i næste Møde i Bankrepræsentationen; forresten viser saavel Directionens Betænkning, som Repræsentanternes Valg af den Committee, som derover yderligere skal erklære sig, at hverken Dagens eller Prof. Sibberns Anskuelser have gjort det mindste Jndtryk paa Bankbestyrelsen. Angaaende dette Spørgsmaal har derfor ogsaa den offentlige Mening fuldkommen beroliget sig, for med fordoblet Energi at vende sig til de tvende Sager, der nu, da de nærme sig deres endelige Afgjørelse, isæt have Krav paa den almindelige Opmærksomhed, nemlig angaaende Resterne af vor Trykkefrihed og Resterne af vore Finantser. Vi ville begynde det nye Aar med det Ønske, hvormed vi endte det gamle, at vi ogsaa maatte komme ud over det nye uden at pleve nye Jndskrænkninger i vor Trykkefrihed, eller ny For gelse af vor Statsgjæld, idet vi nemlig have taget den Overbeviisning over med os i dette nye Aar, at den Første er meer end lille nok, den Sidste meer end stor nok for (Kbhpst. vort kjære lille Danmark. En Nyhed, om end af mindre Interesse for Almeenheden, saa dog for sin Sieldenhed værd at anføres, er den, at en Lieutenant her i Garnisonen med det udløbne Aar har naaet sit 25de Aars Jubilæum. J den danske Armee er han selv anden i dette Tilfælde. - hans umiddelbare Formand fuldendte sin Lieutenantsbane i en nogle Dage kortere Tid, dog mangler det ikke paa Efterretninger og lignende Tilfælde i fremmede Armeer, hvilket imidlertid ikke anføres som Trøstegrund for den her Paagjældende, der i fornødent Fald vist har en bedre end den, at see Andre dele Vanskjæbne med sig. En Haarig Lieutenants-Cartiere f) eller derover, er nu rigtignok stærkt trukket paa en jordisk Levealder, og den falder noget i det sanguinske, Fortrøstningen til det evig lydende: "det kommer nok!" vulgo, med Methusalems Alder eller en dygtig Krig. - Hvorom Alting er, Den, som under ringe og dertil skuffende Udsigter i den underordnede og destomøisommeligere Stilling med Ufortrødenhed og Duelighed røgter sit Kald og tillige er den beskedne og trofaste Kammerat i Ordets sande Betydning, han vil ikke savne den samme Anerkjendelse, som ved denne Leilighed er mødt ovenmeldter Senior for de danske Lieutenanter. Hans Regimentskammerater have imidlertid ønsket at give ham et yderligere Beviis paa Yndest og til den Ende eenstemmig bedet ham, at maatte i Fælleskab overtage hans fremtidige Lieutenantsvagter, som en af de Tjenester, der meest vilde minde ham om hans finkede Avancement, hvilket oprigtige Tilbud kun ved Overtaalelse seirede over Senniorens Beskedenhed. (S. Bl.)