Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
Holland och Engelland. Den 8. dito lefverede den Engelske Fuldmæctiger Temple et Bref til Staterne fra Kongen af Engelland om den almindelige Fred, hvilcket lydde saaledis. Høye och mæctige Herrer, gode Venner - och Forbunds-Brødre. J kunde lættelig fornemme, hvor underlig det er kommen os fore, at Kongen af Franck rig paa ny forrebringer atskillige Forandringer, udi den Handel om Stæderne i Flanderen at igienlevere, Freden til Forhindring. Hvilcket vi saa victigt hafve actet, at vi for den Sags skyld icke alleniste hafve ofverskicket Ridder Temple som voris Ambassadeur, men end och derforuden begieret af Monsieur Lieve, at hand vilde følgis med hannem, paa den de samptlig kunde aabenbare den rette Grund af voris Mening, och lade eder vide, at vi bifalde och samtycke i alt det som sluttet er, och ville saavit vi kunde, hielpe til at det maa fuldkommis och fulddrifvis. Hvormed vi ville afbryde, och bede Gud, at hand ville stedse annamme eder Høye och Mæctige Herrer voris synderlige gode Venner udi sin hellige Beskiermelse. Skrefven i voris Pallatz Witthehall den den 28. Junii, Anno 1678. Efterat Brefvet var ofverlefveret, blef och af samme Ridder Temple efterfølgende Propositioner och Puncter i hans Kongis Nafn fremsatte, och begieret Suar der paa, med der Tillæg, at hand icke kunde arbeyde paa nogen fuldkomen Slutning, førend det var skeed. 1. At ingen Fred maa giøris uden alle Parters Vidskab och Samtycke, i det mindste, at den icke maa giøris uden den Vilkor, som i sidste Forbund i Janua rio blef sluttet, och at det var endda bedre, om mand kunde bringe det saa vie, at den icke maatte skee uden Kongens af Engelland og Staternis Samtycke. 2 At det Forbud paa alle Franske Vare, och Commercien eller Kiøbmanskab med Franckrig, maa ligesaadan i Holland forbiudis, som den er forbødet i Engelland: Hvilket er det eniste Middel, til at formindre Frankkerigis Mact, och lykkeligen at redde sig udaf denne Krig, ithi skal det bryde løss mellem Engelland och Franckrig, da kand Staterne ikke bruge nogen Handel och Kiøbmandskab med Franckrig. 3. At mand faar giøre et Ofverslag til at fortsætte Krigen i Nederland, hvortil Kongen af Engelland vil forskiude en tredie Part meere til Vands, eller och totredie Parter meere til Lands, eftersom Staterne acte det fornøden at være. 4. At om nogle Stæder blifver imidlertid indtagne, mand da icke giør nogen Fred, førend alle de Byer och Plasser, som siden sidste Fredshandling ere indtagne blifve igien tilbage gifne. Ofver den tredie Punct gjorde Ridder Temple saadan Forklaring, at hand ventede fra hans Konge et særdelis samtylke og sammenstemmelse om den Mact som i Flanderen skal brugis, och at hans Konge hafde lofvet, at der af de Engelske Krigs-Folck skulle en tredie Deel mindre krige til Lands oc to tredie Deeler meere til Vands. Efter Staternis eget gode Tykke och Meening derom. Derpaa gjorde Staterne den 14. Julii denne Beslutning, at de Fransøske Manufacturer eller Haandgjorde Varer skulde herefter i Holland være forbuden, och at de vilde træde i en nærmere Forbund med Engelland; dog at de først skulde angaa fra den 5. Augustii, paa det mand imidlertid kunde fornemme, om Kongen af Franckrig icke vilde faa bedre Tancker, och afstaa hans ubillige Begiæring. Mod Enden af denne Maaned, motte et Fransk Skib nogle Engelske Skibe och icke vilde stryge for dem. Hvorfore de skiøde med Stycker derefter, at Capiteinen motte omsider sende til dem sin Lieutenant, at undskylde dem, och at hand hafde Order, hand ikke skulde stryge. Til kiøbs hos H. K. M. Bogh. Daniel Paulli boendis paa vor Frue Kirckegaard Men de Engelske toge hannem fangen med sig oc førde ham til Spittehad. Hvor af mand vil slutte, at Krigen mellem Franckrig och Engelland skulde være besluttet: alligevel at andre meene, det er kun Skrømt och GieckeriDen 16. dito seylede Ridder Temple til Engeland igien, at hente sin Herres Ratification eller Bekræftelse paa det ny Forbund, som mellem Engelland och Holland er besluttet. Ellers har hand forsickret Staterne paa sin Principals Vegne, at der icke skal komme flere Engelsk Folck til Nederland end som de self begiære: til at betage dennem dermed alle Suspisioner och Mistancker, om samme Engelske Krigs-Folck.