Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-11-24
Allerunderdanigst Jndberetning og Forestilling fra Directionen for det Classenske Fidei-Commis. (Fortsat.) Xmo. Fide-Commiss Godserne paa Falster ere lagte til Grundvold for Stiftelsernes Fremme. Jorddyrkernes Vel maae hermed forenes og eensidig Fordring ikke finde Sted. Ved Auctionen afvigte 15de December paa Hovedgaardenes Bortforpagtning i 11 Aar, indkaldte vi udvalgte Gaardmænd med Fuldmagt for at være overværende og overlægge efter endeligt Auctions=Bud, hvad de i Forhold ville betale istedet for Arbeide eller Hoverie i Korn eller rede Sølv; men da ingen indfandt sig fra Carlsfeldts Gods, og de Udsendte fra Corselitze ikke ville giøre Brug af deres Fuldmagt for at nærme sig til Auctions=Budet paa Forpagtningen uden Hoverie, blev nu, som ved forrige Auction for 7 Aar siden, intet udrettet, da enhver troer, efter at have forkastet Arvefæste, at naae Rettigheder, Herligheder og Eiendom, i den ufravigelige Tanke at Fidei-CommisSitfteren haver indrømmet dem samme. J Forventning at Deres Majestæt allernaadigst tillader denne vores allerunderdanigste Forestilling, som sædvanligt, at blive bekiendt, finde vi det nødvendigt, saa kort, som tydeligt, at sætte Sagen i sit rette Lys, saavel til Bøndernes egen, som deres ubekiendte Raadføreres Efterretning. Fidei-Commis-Stifteren, som erfaren Gods Eier, fandt forinden hans Endeligt, at en saa vidtløftig Eiendom til de legerede Stiftelsers Bestandighed maatte blive uadskillelig, og Jordbrugerne derfor ikke mindre vorde haandhævede i deres lovlige Forbindelse end Eiendoms Rettigheden forsvares til Stiftelsernes Bedste. Samtlige ere ligesaa offentlig, som ofte ved adskillige Leiligheder underrettede, især Gaardfæsterne og Jndholden af Stifterens egne Ord: "at de til Fide-Commisset henhørende Bønder gives Arvefæste med Skadeløsholdelse. for Fide-Commisset. Hoveriet for dem bestemmes paa lemfældigste Maade, og mildere end Lov og Forordninger foreskrive. Og skulle Tvivl opkomme omden rette Forstaaelse af Testamentet, skal Executores samme paakiende." Bestemmelsen blev derfor overladt til den Kongelige Hoverie-Commission i 1796, og da Testament-Executionen ønskede, at samtlige Jordbrugere maatte alle sættes paa lige Fod, vilde Commissionen efter sine Regler ei derpaa indlade sig, men regnede under enhver Hovedgaards-Taxt de dertil hørende Hoveriegiørende, hvorved Corselitzerne, fik mere Arbeide end Carlsfeldterne, som foranledigede benævnte Testament-Execution til strax at frietage 4 Byer imod Betaling, endog for den allerringeste paa den Tid, nemlig 4 Rdlr. pr. Tønde Hartkorn, og lade den 7de Mark til Corselitze indgaae til Befrielse for Hoverie, foruden Eftergivelse i Harvning paa de ovrige 6, ligesom og i andet Arbeide. Herforuden paatog Fide-Commisset sig 132 Tdr. Hartkorn, eller 22 nedlagte Gaardes Hartkorns Skatter og Pligter, med Afsavn eller Tab i Forpagtningerne af Hoveriet, Landgilde a., paa det at ingen ved Udskiftninig skulde ud flytte paa udyrket Skovjord eller Moser, men enhver af Udflytterne erholde dyrket Jord allene, og blev end mere af de fleste Byer over det halve Antal udflyttet, for at boe i Midten af regelmæssig inddeelte Marker. Udgifterne i Anledning heraf skal ved en UdskiftningsRente og i Skov Brug samt Plantning med Kunst og Møisommelighed indvindes igien, og Jorddyrkerne derimod gik lige til Hosten af dyrket Land. Udflytningen blev desuden med en saadan Besparing udført, at den til alle Tider kan comparative bevises udmærket, allene for at beregne Skadesløsholdelsen saa lemfældig, som mulig til Lettelse i Udskiftnings Renten for Gaardfæsterne. Og saalænge Udflytningen vedvarede, stod Fide-Commisset i Forskud for Skatterne, gamle Restancer bleve eftergivede, og gamle Fæstere have endnu til denne Dag været fritagne for al Slags Udskiftnings-Rente at betale. Adskillige ere ved hvor Forpagtnings Forundring endog fritagne for Hoverie imod Betaling, og saaledes til Datum i alt 34 Gaardmænd, befriede efter Overeenskommelse, hvilken successive Fremgangsmaade er mindre følelig i oeconomiske Handlinger end de overraskende, hvorfor endvidere ved den nu sluttede nye Forpagtning af Corselitze og Carls feldt til Maidag 1829 2de Gaardes Fritagelse aarlig er betinget under visse Omstændigheder. Fremdeles haver den mildeste Behandling i mange andre Henseende givet det imodsigeligste Beviis, saasom 3de nye Skole=Bygninger, ligesom af de 4 gamle de 3des Udvidelse (da Beboernes Svaghed i den 4de ei haver tilladt det) ere udførte, hvis Kostende i alt til Datum med Skolevæsenets beløber sig til 41,225 Rdlr. 18 s.D. Cour. og Rigsbankpenge, hvorudi Bønderne, som allene have Nytten deraf, ikke have taget ringeste Andeel. Jntet Exempel vides ei heller at Gaardfæstere, efter at være givet Ret til at vælge og udnævne enhver sin Eftermand uden anden Forbeholdenhed, end at denne maa være lovlig, beqvem og opdraget Landmand, ere gjorte til Eiere af de beboede Gaardes Fiender og det som mere er dertil bekommet Laan imod 4 pro Cent Rente, samt Afbetaling efter Leilighed, paa hvilken Maade Jndkiøbet skeede med hele Aastrup Sogns Tiende for 58,420 Rdlr. Andre, der have indgaaet med Fidei-Commisset samme Accord, som med Præsterne, om Tiende i Korn, ere tilsagte lige Ret til at vælge Eftermænd, og da disse skulle betale Udskiftnings-Renten, saasom hverken Jndligger eller Udflytter til Datum er noget affordret, nemlig 3 Skiepper Hvede pr. Tønde Hartkorn, blev Udsigten saa vidtløftig paa denne Maade at holde FideCommisset stadesløs, at vi forsøgte ved de Udsendtes Tilstædeværelse paa Forpagtnings Auctionen sidstleden 15de December at treffe en anden og kortere Skadesløs=Beregning; – og som vi nu fandt i de Udsendte en Tænkemaade, der haver været Formaalet for alle vores Bestræbelser, nemlig at Gaardmanden maatte føle, at være sat i den Forfatning, at kunne arbeide for sig og sine, føiede vi os efter disse brave Mænds Ønsker, og vi nævne Foged Hans Tang. Følgen, naar denne Tænkemaade kunde befordres, behøver ingen Ophøielse, da den bær den i sig Vi have imidlertid paa Godserne belønnet den ved Nedsættelsen, af Udskiftnings Renten til 1 1/2 Skp. Hvede pr. Tønde Hartkorn, og da 141 Gaardmænd af 162 have anseet sig som Fædre, der sørge for deres Børn og Venner have disse fra Dato indgaaet Betalingen. 21 staae i Opposition, fordi de føle sig rige, og egenraadige men Tiden jevner meget, og en udmærket Stridivinder blandt Ligemænd ikke altid lige Agtelse. Endelig til Beviis paa mild Behandling anføre vi endnu at vi have ladet til Lettelse bekoste en Tærske Maskine, paa Hovedgaarden og tilstaaet Corselitzerne desuder 72 Tdr. Byg aarlig til Tærskningen, saalænge denne Forpagtning i 11 Aar vedvarer, eller ved Foreninmed Forpagteren istedet for Bygget, endnu den 6te Marks Afgang i Hoveriet. Alle øvrige Jordbrugere ere ikke mindre lemfældig mildt behandlede, da de 7 Huusmænd ved Stiftelsens Begyndelse ere, ligesom Lod fæsterne siden, tilsammen 336 Familier og Beboere i 354 Nummere nedsatte i Ugedage til det Halve, eller 26 Dage om Aaret, og Arbeidet for det meste til enhvers Beqvemmelighed beregnet og bestemt, som f. Ex. 1 Favn Brænde at slaae, 2 a 3 Dage om Vinteren. De udlagte Lodder paa 3 Tdr. Land ved Udskiftningen derimod ere i et Aastæds Møde beregnede til en bestemt Betaling, som erlægges til Fæsteren, fra hvis Gaard Jordlodden er udlagt. Ligeledes beregnes Tienden i Forhold til hele Gaardens, og i Almindelighed fordres intet Vilkaarligt. Ugedagenes Afbenytteelse er saaledes udregnet, at Gaardfæsteren ingensinde kan komme i Forlegenhed for Arbeidere saavel Mænd som Qvinder, for hvis Beskjæftigelse med Børn (da Folke=Tallet nu beløber sig i 1816 til 2695 paa de Falsterske Godser Litr. L.), der sørge end ydermeere ved den udi vores seneste allerunderdanigste Jndberetning ommeldte Huusflid, der i Henseende til Uldarbeide, formedelst at Faare-Sygen af vigte Aar medtog henved 2000 Stykker paa Godserne meget standsede, saa at 6 a 7000 Alen uldne Tøier, stedet for 20,000 1 1816 allene ere appreterede. Lax red og Linned derimod circa 2,500 Alen tilvirket, for uden hvad enhver Privat haver ladet forarbeide. Jndfæstning erlægges ei heller af forbenævnte SlagsLodfæstere, og er der endnu 2de Slags Jorddyrker, under meerbemeldte Summa 354, nemlig: saakaldede Farmers eller maa Forpagtere, bestaaende af nogle Parceller eller Lodder indtil 12 Tdr. Land Størrelse, som besidderne af de nedlagte Gaard bleve for Levetid forbeholdne, og efterhaanden som disse uddøe, forvandles til Forpagtninger paa Aar erter Overeenskommelse. (Fortsættes)