JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
Da den preussiske Gesandt, Hr. v. Royer, ledsaget at to russiske Officerer, kom tilbage fra Adrianopel til Per med Efterretning om Fredens Undertegnelse, var hele Staden som glædesdrukken derover. Unge og Gamle omfavnede hverandre; kun Sultanen allene skal være hensjunken i dyb Melankolie, af Angest for hvad der kan følge paa. Som det hedder, skal det være lykkedes Hr. Royer at udvirke en Forandring i Traktatens Form, hvorefter Krigskontributionen er bestemt ved en hemmelig Traktat, da Sultanen, hvis samme nævnedes i Traktaten selv, befrygtede, at den offentlige Mening skulde udlægge det, som om Porten var skatskyldig til Rusland. Men angaaende Grækenland kunde Gesandten ikke udvirke den ønskede Modifikation, de Grev Diebitschs Jnstruktioner i dette Punkt vare meget bestemte. De russiske Krigsfanger ere alle satte i Frihed og blive, ved den kongel. danske Resident Hr. v. Hübschs Omsorg, forsynede med det Fornødne til Farten til Odessa Det fattes iøvrigt ikke endnu paa Grublere selv af høier, Statsmænd, paa hvilke den endelige Udvikling af det store Drama i Østen ikke gjør det gunstigste Jndtryk, og som i deres diplomatiske Snørliv slet ikke kunne fatte, at en Sag der angaaer saa indviklede Jnteresser, kunde tilendebringes i saa faa Dage, naar en varig Fred skal kunne ventes. En Artikel, fra Rhinen, gjør sig des meere tilgode over den engelske Politik, hvis hele Ønske gik ud paa det tyrkiske Riges Bevaring, hvorfor den saa ugjerne saae Grækenlands Gjenfødelse, og ved at underskrive Protokollen af 22 Marts ganske forregnede sig, da Engelland derved sattes i den Klemme, at være baade Ruslands og Portens Allierede. Man smigrede Sultanens Stolthed ved at lade Gesandterne vende tilbage, uden at være forvisset om hans fredelige Sindelag imod Grækerne. Odessa-Journalen glemmer heller ikke at hilse paa de dybsindige Politikere, som endnu for 6 Uger, siden spaaede et ulykkeligt Udfald af Feldttoget for Rusland, idet de stolede paa, at Tropperne, som vare gaaede over Balkan, vilde finde en ubetvingelig Modstand i Sultanens Helte Karakteer, at General Paskewitsch Fremskridt i Asien kun var en Diversion og at den i Odessa udbrudte Pest vilde tvinge Armeen til Rettrade; men medens disse Herrer skrev, marscherede de brave Tropper, og indtoge baade Erzerum og Adrianopel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
De mange prange Efterretninger har ogsaa foranlediget en kort Fremstilling i den preussiske Statstidende af Preussens Medvirkning til Fredens Oprettese. Samme gaaer tilbage til Keiserens Nærværelse i Berlin afvigte Sommer, da hans bestemte Erklæringer bevægede Kongen til at udtale disse saavel for Porten som de andre Hoffer, og sende Muffling til Konstantinopel. Dennes Deeltagelse i Fredsværket, forskaffede ham ogsaa den bekjendte Privat-Audients hos Sultanen paa et af dennes Landsteder, som her kaldes gen mageløs Udmærkelse. J denne Andients, hvorved ei engang Portens Tolk, men blot det preussiske Gesandtskab var tilstæde, lod Sultanen ham ved Reis-Effendi formelig takkefor den Tjeneste, Kongen havde viist ham, og afbrød flere Gange Reis-Effendi, for at give hans Udtryk endnu større Vægt. Da General Müffling forlod Konstantinopel, vare Underhandlingerne tilende, paa det Punkt og Godtgjørelserne nær, og da General Diebitsch, som truede med atter at aabne Fiendtlighederne, lod Avantgarden gjøre nogle Bevægelser, henvendte Porten sig i sin Bestyrtelse til de franske og engelske Ambassadeurer og den preussiske Gesandt. Disse havde ikke andet Raad, end snart at undertegne Freden, som det eneste Middel til at afværge Rigets Undergang. Uagtet Porten nu erklærede sig villig til at indgaae ethvert Vilkaar, afsloge de dens Ønske: at en af dem vilde begive sig til det russiske Hovedqvarteer, for at afvende den Hovedstaden truende Fare, foregivende, at de ikke vare bemyndigede til at optræde som Mæglere. (Det er i Nøden Man skal kjende Venner.) Omsider lod Hr. v. Royer sig overtale paa Portens og de to andre Ambassadeurers forenede Bønner, og begav sig til Adrianopel, hvor han formaaede Overanføreren til, endnu engang at standse Hærens Marsch, og gjorde de tyrkiske Befuldmægtigede det begribeligt, hvor nødvendigt det var at de undertegnede Freden. Krigs=Tildragelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
Endskjøndt det vel ikke har videre at betyde, gjør dog Paschaen af Scutaris pludselige Opbrud fra Widdin med 35,000 Md. enten mod Schumla eller Adrianopel ikke liden Opsigt, og foruden Baron Geismar er den paa venstre Donau bred kommanderende General Kisseleff strax marscheret med sit Armeekops fra Bucharest. Man kan saaledes endnu frygte for unyttig Blodsudgydelse. Staden Bachowa er igjen indtaget af Russerne og en stærk Afdeling paa Marschen imod Sophia. Efter Breve fra Thessalonich skulle Paschaerne i Bosnien, Macedonien og Albanien, forbittrede over Sultanens Feighed, have forenet sig om, i Tilfælde af Russernes Overlegenhed at føre en Partigængerkrig fra Skove og Huler paa Liv og Død. J alle Kaffehuse siges høit, at Sultanen ikke er værd at herske over de Rettroende, da han har overtraadt Forfædrenes Love og er bleven er Vantroc. En fransk Koureer fra Konstantinopel skal endog paa sin Gjennemreise i München have fortalt, at Sultanen endnu den 19 Septbr. ikke havde ratificeret Freden, men omsadlet paa Tidenden om Paschaen af Scutaris Fremrykning. J saa Fald kan Man da trøste sig ved, at Rusland ikke slumrer, men i dets Jndre er Alt i vedvarende Virksomhed for at komplettere Armeen, og Porten vilde saaledes selv fremskynde det Fald, den kristne Kjerlighed hidtil med saa megen Omhyggelighed har søgt at forebygge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
Amerikanske Anliggender. Begyndelsen er kun maadelig, maaskee kan Enden blive desbedre. Et amerikansk Skib, der er ankommen til Havre. har underveis truffet et andet Skib, som først havde forladt Campico, da Staden var taget i Besiddelse af Spanierne, Den mexikanske Besætning bestod af nogle 100 Md. Jnfanterie, slet disciplineret og utilfreds over, i flere Maaneder ingen Sold at have faaet, samt noget Kavallerie, der ved rykkede ud og indlode sig med Fienden, men for svar til Modstand, igjen trak sig tilbage til en Høi. Jnfanteri sterne derimod forlode ikke deres Kaserner eller traadte under Gevær, men lode sig tage tilfange. Vel greb Jndvaanerne til Vaaben, men formaaede under disse Omstændighedeintet, og maatte strække Gevær, efterat have fornagle Kanonerne i Havnen. Jmidlertid var Forbittrelsen imod Spanierne meget stor, og de vovede at sige dem lig i Øinene, at enten skulde Sta Anna eller Klimaet oprykke dem. Den Første var og paa Marschen fra Vera Cruz med 15,000 Md. og den 5 August skal 50 Spaniere, være nedsablede af Mexicanerne. Den mexicanske Nation, som kalder sig Amerikas Russer, synes at ville reise sig i Masse, og langt fra at finde Tilhængere, begynde Spanier, ne selv at desertere. Expeditionen skal og for det meste bestaae af Negere og Mulatter. Uagtet de store Løvter om Belønninger i de spanske Proklamationer, vidste Man intet Exempel paa, at de havde virket. Guerrero har 17,000 Md. ved Mexico, og naar alle mexicanske Tropper bleve samlede, vilde det udgjøre en Armee paa 35,000 Md. Spanierne have iøvrigt stiftet det Gode ved deres Jnvasion, at al Partiehad paa engang er forsvunden; men Handelen ligger reent stille, og for at kunne marschere, har Sta Anna endnu maattet gjøre et tvungent Laan hos Kjøbmændene i Vera Cruz. Som et Exempel paa Regjeringens Patriotisme, har Præsidenten ofret det Halve og Ministrene samt de Deputerede en Trediedeel af deres Gager paa Fædrelandets Alter. For at befordre Enighed er foreslaaet at bevilge Generalerne Brave og Varragan Amnestie. Kommodore Porter skal derimod være heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
Jmellem Columbien og Peru er Freden endelig sluttet. Det spanske Hof skal have protesteret imod en Traktat imellem de Forenede Stater og Mexico, hvorefter det sidste afstaaer Provindserne Texas og Californien m. m. for en Sum Penge. Creels Jndianerne have i en af 59 Overhoveder underskrevet Adresse fralagt sig de paadigtede Planer, hvis eneste Hensigt er at ophidse de Hvide imod dem. De love tvertimod at leve i Fred med dem og efterhaanden at optage deres Sæder og Skikke. Paraguars Tyran, Dr. Francia, regjerer endnu uforstyrret som den grummeste Despot. Cheferne og Officererne i hans Armee behandles som Slaver og ere udsatte for hans Luner. Da saaledes Anføreren for et Grenadeerkorps en Dag viste sig paa Paraden med en ny Hue, lod han ham kalde og befalede ham strax at aftrække Uniformen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
Kjøbenhavns Børs=Kours den 16 Octbr. 1829. Hamb. 2 M. - k. S. 206. Species 207 1/2, solgtes til 12 Rbmk. 7 s. Norske Speciessedler pr. 100 Species 148 Rbd. Sedl. Svenske pr. Rdlr. Rigsgjeld 50 1/2 a 50 3/4 Rbs. Tegn. PCt. Kongel. Oblig. (u. R.) : 92 1/2 a 92 3/4 Rbd. Sedl. dito Dito dito 69 1/2 i Bco. Nationalb. Oblig. af Laan 4 Febr. 1820. 102 1 a 105 Rbd. r. S. Dito dito ............... 107 Rbd. Sedl. 1 PCt. uopsig. Rigsbkobl. (Renter pr. 6 Jan.) 100 101 Rbd. r. S. 6 PCt. norske Laan ved Hambro & Søn 105 i Bco. 1 PCt. Dito Nye.................. 98 i Bco. i PCt. nye norske Oblig. lydende paa rede Sølv 98 r. S. 1 PCt. uopsigelige norske Statsoblig. 62 a 62 1/2 r. S. 5 PCt. nye eng. Oblig. (1 L. Sterl. 14 Bcomk.) 69 1/2 a 70 L. Sterl. Asiatiske Actier - i Sedl. - Bank-Disconto: 4 Pdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
J Anledning af Frue Jensens Død paa Steensgaard. den 14 October 1829. Hvad er vort Liv, - ach! kun en flygtig Damp -Et Solsmil blot igjennem Sorgens Taarer! Hvor Dyden kjæmpe maa sin tunge Kamp, Mens mangt et Slag det knuste Hjerte saarer. J Nydelsernes Vaar - ved Haabets Haand, Livsglade gaae vi ind i modne Sommer; Men snart forsvunden, levner den vor Aand Kun Mindet blot, naar Dødens Engel kommer. Da tindrer Aftenstjernen, kold og bleg, Paa sidste Strime af vor Banes Himmel - Og Glæden flygter - og den muntre Leg, Der fængsled Sandserne i Livets Vrimmel. Saa er og, Ædle, Du fra Livets LyBortvandret til dit Hjem i Evigheden! Her er dit Dagværk endt - og koldt dit Bryst For Glæden i den elskte Kreds herneden! Huusmoderlig, med sielden Klygt og Flid, Du virked Gavn, som værdig Danneqvinde - Som kjærlig Hustrue, og som Moder blid, Du derfor leve skal i elsket Minde, -Med Taalmod Smertens tunge Kamp du stred! Med Haabets Blik du Lønnen saae imøde, Da sluktes Flammen - da fik Hjertet Fred - Og Støvet kom til Hvile blandt de Døde. -J Ædle, som den Gode her forlod, Døbt hendes Bortgang Eders Hjerte saarer, J Ædle, som den Gode her forlod, Døbt hendes Bortgang Eders Hjerte saarer, Men sørger ei, thi Gud er eviggod, O, han vil mildne Savnets bittre Taarer! Engang i Evighedens bedre Land, Hvor Kjærlighed skal arve Livets Krone. Hvor ingen Død os meer adskille kan, J hende favne skal for Lysets Trone! Th. Barfoed. Jordløse den 16 Octbr. 1829.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
AVERTISSEMENTS. Natten imellem den 17 og 18 October berøvede Døden og vores yngste kjære Søn, Rudolph, 1 Aar og 1 Maaned gammel; hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres Slægt og Venner. Odense den 19 October 1829. Bekker. A. Bekker, fød Hals.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
Provincial=Lexicon. For ikke at skuffe Subskribenternes Forventning, i mit Provincial=Lexicon at have et saavidt muligt authentisk Værk - er Haab, som jeg, paa Grund af det Kongel. danske Kancellies gunstige Anbefaling nærede, tillader jeg mig endnu engang at gientage min venlige Anmodning: at Dhrr. Byefogder og Sognepræster, der endnu ikke have bidraget til dette mig saa vigtige Ønske Opfyldelse, snarest muligt godheds fuld ville tilstille, de Første Dhrr. Amtmænd og de Sidst, Dhrr. Amtsprovster deres Meddelelser, da jeg af Disses Godhed haaber endnu at modtage samme, førend det til Trykken færdige Manuskript afgives. Uden dette Ønskes Opfyldelse vil det være umuligt at give Værket den Nøiagtighed og Fuldstændighed, hvis Savn kun en velvillig Opmærksomhed for samme kan forebygge. Horsens den 13 Octbr. 1829. - Chr. B. Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
Fra Pressen er udkommet: Betragtninger i Anledning af Professor Dr. Vedel Simon. sens Forslag til historiske Topgraphiers Udarbeidelse. Af Dr. N. Faber, Sognepræst for Middelfart og Causlunde. Sælges for 24 Rbs. heftet paa Adressekontoirets Boglade. At Passagen over den saakaldte Laugestænge Broe, i Nærheden af Thurup Mølle, paa Landeveien mellem Middelfart, og Faaborg, indtil videre er spærret, og Veien lagt over Mygind og Pugemølle, samt derfra til Barløse, det bringes herved til offentlig Kundskab. Baag Herredskontoir, Assens den 17 Octbr. 1829. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
Jeg Undertegnede har nedsat mig som praktiserende Læge Rudkjøbing paa Langeland, og anbefaler mig herved til den af Byens og Omegnens ærede Jndvaanere, som i SygdomsTilfælde maatte attraae min Hjelp. 2 p. Wagner, Rudkjøbing den 16 Octbr. 1829. praktiserende Læge og Fødselshjelper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
At Professionen, efter min Mands Død, fortsættes under en duelig Mestersvend, undlader jeg ikke at tilkjendegive for Venner og Velyndere, med Forsikring og prompte og billig Udførelse af ethvert saavel Mands som Fruentimmer Arbeide, som maatte betroes mig og hvortil jeg ærbødigst beder mig anbefalet. Odense den 19 Octbr. 1829. Wilhelmine Frederikke Meyer, Enke efter Skrædermester Busch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
Til 1 Novbr. kan et ungt velopdraget Menneske H. L. som er konfirmeret, blive antaget i Lære hos er Kjøbmand i en af Fyens Kjøbstæder. Adressekontoiret anviser, Skipper H. J. Topp afgaaer snarest mulig til Kjøbenhavn og medtager Stykgods og Passagerer, hvorom Man behage at henvende sig til Kjøbmand J. Nielsen paa Nørregade eller Skibet i Bassinet. Smaa og store Køllekakkelovne, saaog 3 og 1 1/2 Tommers Egestaver bekommes hos Undertegnede paa Nørregade. J. Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
Skaanske Møllestene kan bekommes i Nyborg hos J. Beck. Adressekontoiret anviser, hvor der tilkjøbs kan erholdes gode reen Kummen i større og mindre Partier. Efter det Kongelige Rentekammers Ordre bliver den Hs. Majestæt Kongen tilkommende Jagtrettighed paa Nyborg, Kjøbstæds Jorder opbuden til Bortforpagtning paa 10 Aar ved offentlig Auction, som holdes paa Nyborg Raadstue Torsdagen den 29 Octbr. førstkommende, Formiddag Kl. 10. Konditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Kontoir. Nyborg den 18 Octbr. 1829. Bierfreund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
Auction. Hennegaard, beliggende 3 Mile fra Warde, under Vester Herred, Ribe Amt, med tilhørende Engparceller, af frie Hovedgaardstaxt 4 Tdr. 7 Skpr. 1 ½ Alb. og kontribuabelt Hartkorn 3 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr., Henne Sogns Kirketiende, matriculeret for 24 Tdr. 6 Skpr. Hartkorn, samt den til Gaarden hørende Forstrandsrettighed af omtrent 1 Miils Udstrækning, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, opbuden til Bortsælgelse ved een offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden selv Torsdagen den 26 Novbr. førstkommende, Formiddag Kl. 10. Fornævnte Eiendomme opbydes deels separatte og deels samlede, hvorved bemærkes, at Forstrandsrettigheden kan bortsælges særskildt fra Gaarden og af enhver Kjøber udøves, uden Hensyn til om han for sin Person er privilegeret eller ikke. Gaardens Bygninger ere deels Ege Bindingsværk, deels Grundmuur, vel vedligeholdt Stand, og have rummelige Pakhuse til Brug, i Strandings-Tilfælde, ved samme er en Kjøkken= og FrugtHauge, som grændser til den fiskerige Fiilsøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
Auctionskonditionerne, som i Henseende til Betalingsterminerne ere fordeelagtige for Kjøberne, ville blive henlagte til Eftersyn paa Hennegaard 14 Dage før Auctionen afholdes, og Eiendommen kunne efter Forlangende paavises af den paa Gaarden værende Avlsbestyrer. Øster og Vester Herreders Kontoir i Warde den 15 October. Wedel Heinen. Thomas Thomsen Bruun, Kongelig Majestæts Kancelliesekretair, Herredsfoged i Sunds Gudme Herreder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
Gjør vitterligt: at for mig har andraget Prokurator Wil hjelm af Svendborg, hvorledes han paa Hans Hansens og Christen Nielsens af Skaarupøer, deres Vegne, skal, ifølge disse under 25 f. M. forundt allernaadigst Mortificationsbevilling, samt Amtets Benesicium paupertatis og Beskikkelse af 3 d. M., see sig beføiet til, med Aar og Dags Varsel, at indkalde den eller dem, som maatte være i Besiddelse af en afHans Larsen i Skaarupøer eller saakaldet Anbyeskov til Johan Henrik Tilgens, under 29 Decbr. 1815 udstædt og den 22 Febr. 1816 tinglæst Obligation, stor 270 Rbd. N. V., hvorfor med 2den Prioritets Panteret er pantsat det af Citanterne nu eiende Sted i bemeldte Skaarupøer eller Anbyeskov, af Hartkorn Ager og Eng 2 Skpr. 1 Alb. og Skovskyld 1 Skp., men hvilken Obligation er indfriet og betalt, uden at være annuleret. Thi bliver derfor herved, med lovligt Aar og Dags Varsel, indstævnet at møde paa Sunds Gudme Herredsting, der holdes paa Svendborg Raadstue Torsdagen den 23 Decbr. 1850, Formiddag Kl. 10, den eller dem, som maatte have bemeldte Obligation ihænde eller lovlig Ret dertil formener at have, for i alFald samme at legitimere, da ellers Obligationen ved Dom vil forventes mortificeret og af Pantebogen annuleret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-19
Laugdag og Forelæggelse er afskaffet ved Forordn. 5 Juni 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Segl. Sunds Gudme Herredskontoir i Svendborg den 15 October Bruun. (L. S.).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-20
58 Aargang. No. 157. vens 1 5 Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse -Avis og T. Avertissementstidende. Tirsdagen. 20 October 1829. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-20
Jndhold. Storbrittannien (Heringer om Krig og Fred). Frankerig Rygte om en Alliants med Engelland, por¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-20
tugal. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-20
Storbrittannien. Af de hyppige Kabinetsraad i London og Moniterens Anmeldelse om Moreas Rømning strax oven paa Fredslutningen vil den franske Koureer slutte sig til en aftalt Forholdsregel imellem Frankerig og Engelland, og mener, at Hertugen af Wellington vil sammenkalde Parlamentet, for at tage en Beslutning og Krig og Fred og forlange Subsidier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-20
J samme Tone yttrer Times ogsaa Frygt for, at Sultanen, vil forkaste Fredstraktaten, i hvilket Tilfælde Engelland ikke kunde blive rolig Tilskuer til Tyrkiets Undergang. Den forlangte Godtgjørelse, som skal overstige det Dobbelte af et heelt Aars Skatte, finder den uoverkommelig for Sultanen og lidet svarende til Keiser Nicolais lovpriste Maadehold. Men Gjort staaer nu ikke til at ændre, og alle disse Betragtninger synes kun at stadfæste hvad i Gaars=Avisen sag des, at Engelland har forregnet sig, ved at lade den beleilige Tid ubenyttet. Statsindtægterne afgive ogsaa et nyt Beviis for Nøden her hjemme, da Accisen, dette Barome, ter for den offentlige Velstand, i afvigte Qvartal har givet en Underballance af 400,000 Pd., hvorfor Koureren dog finder Trøst i nogle andre Jndtægters Forøgelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-20
Kongens Øiensvaghed er nu erklæret for Stær, og Lægerne tør ingen Operation tilraade. Morgen-Journalen, fortsætter sin Krig imod Hertugen af Wellington og giver sine Kolleger at betænke, at de ikke maae haabe at slippe fordi han i Øieblikket koncentrerer sin hele Magt imod den da han, som en erfaren Feldtmarskal, ret godt veed, hvor langt lettere det er at slaae Fienden enkelt end i Forening, Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-20
Den 11 d. kom Kongen tilbage fra Comptegne og lod strax holde Ministerraad under sit Forsæde. J Hr. v. Chateaubriands Sted er Grev de la Ferronnays nu udnævnt til Ambassadeur i Rom og Hertugen af Laval=Montmorency er i samme Egenskab afreist til London. Ministerievipper endnu stedse imellem Kongregationen og Nationen, uden at det Ene eller det Andet vil lykkes det. Angaaende Politiken synes det indbyrdes uenigt, og ved Hoffet selv finder det intet Forsvar mere. En Artikel i Algem. Zeitung, hvorefter et Partie med Hertugerne Fitzjames og Maillei Spidsen danner en stærk Opposition imod Ministrene, for ikke atter at kompromitteres ved en Revolution, gjør stor Opsigt i Paris. De stakkels portugisiske Lopalister tillades det nu heller ikke at blive samlede i Frankerig, men de skulle adspredes omkring i Stæderne, der netop var Aarsag til, at de forlode Engelland. Af Frygt for en Udlevering, agte Flere af dem at drage til Nederlandene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-20
Som ovenmeldt, fattes det her ikke paa Rygter om en Alliants med Engelland imod Rusland. Men Gazetten, som endnu fryder sig over det tyrkiske Riges Jntegritet, antager det Hele for opspundet af den revolutionaire Faktion, som ønskede en almindelig Krig, og derfor er misfornøiet over Keiser Nicolais Maadehold. Af dens Trudsler og Opmuntringer til Armeen og at forsvare sin Konges Frihed, maatte Man virkelig troe, at en voldsom Plan var iværk. Journal des Debats læser derimod Ministrene deres Text for den af Russerne allene lige for Næsen af den ergelske og franske Ambassadeur dikerede Fred. "Snurrigt er det - siger den - at høre Os i vor Afmagt prale af, i at Vi have hindret Keiser Nicolais Hære fra at rykke indi Konstantinopel, da Vi dog slet intet have formaaet at udrette for vor høie Allierede (Porten). Den Dag vil komme, da Rusland atter griber Vaaben imod Tyrkiet: dette er dets Bestemmelse, som det er vores, engang at rykkefrem til Rhinen (!). Men først maa det udholde en enropæisk Krig. Freden i Europa er meere usikker end nogen finde. Engelland maatte tabe sin hele politiske Jndflydelse og ophøre som Nation, før det kunde taale, at Rusland, foruden de vigtigste Punkter ved Sorthavet, som giver det Nøglen til Asien, ogsaa blev Herre over Dardanellerne o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-20
Portugal. Det vil være af Vigtighed, hvis det stadfæstes, at den nordamerikanske Regjering, opbragt over sine Handelskibes Borttagelse i de Azoriske Vande, har besluttet de eftertrykkeligste Repressallier, og at amerikanske Krigskibe alt skulle have taget den portugisiske Fregat Perola ved Terceira. Et andet Rygte siger, at den unge Dronning Maria har den 7 Septbr. været iland paa Cerceira, hvor hun modtoges med ubeskrivelig Enthusiasme. To Dage efter Miguelisternes Nederlag ankom her en engelsk Baad fra Gravesand med 20,000 Pd. i rede Penge til de konstitutionelle Tropper, og Grev Villaflor har i en Proklamation opfordret Jndbyggerne paa alle Azoriske Øer til, at vende tilbage under deres legitime Dronnings Scepter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-20
J den Lissabonner Hoftidende læses den Formular, hvormed Dronningmoderen uddeler sine Naadesbeviisninger. Hun kaldes deri Keiserinde og Dronning, alle troe Portugiseres Patronesse og Frimurernes Skræk. Efter Forlydende skulde den spanske Gesandt den 27 Septbr. i en høitidelig Audients forkynde Don Miguels Erkjendelse af sin Regjering. Andre vente, at det vil skee paa Kong Ferdinands Formælingsdag. Den russiske Gesandt, Baron v. Palenca, som forlangte sine Passer dengang Miguel usurperede Tronen, er af sin Regjering anbetroet en vigtig Mission til Keiser Pedros Hof. Uden egentlig at vide, hvorfra det skulle komme, begynder Man at frygte for et nyt Angreb af de Konstitutionelle paa Portugal, hvis Don Miguels Erkjendelse af de fremmede Magter endnu skulde forsinkes nogle Maaneder. Gouvernøren i Goa, som er bleven Don Pedro troe, skal have tilbudt denne sine Krigskibe, Linieskibet Johan VI har lidt saa meget ved Angrebet paa Terceira, at det ikke kunde skikkes tilbage, men først maa istandsættes paa Øen St. Miguel. En af de rigeste Jndvaanere sammesteds er bragt som Statsfange til Lissabon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-10-20
Den ankomne Fregat Diana har 30 Kugler i Skroget.