JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1774-12-02
Fredagen den 9de Decbr. førstkommende, om Formiddagen imellem 9 og 11 Slet, skal ved offentlig Auction F J E R. De og sidste Gang opbydes og til den Høystbydende absolute bortsælges Guldsmed Johan Gislers tilhørende og paa Hiørnet af Ulkegaden og Dybensgade beliggende Huus No. 193., som efter Udlægs og Vurderings Forretning af 12te Novbr. sidstleden, sam seenere Omvurdering, bestaaer til Ulkegaden af 4 Fag Grundmuur, 3 Etager høy med Qvist over 2 Fag, og til Dybensgade af 4 Fag Grundmuur med Qvist over 2 Fag og Kielder under begge Huse med Nedgang fra begge Gader; i Gaarden 3 Fag Muur og Bindingsværks Sidehuus halv Tag 3 Etager høy, og aaben under til Gaarden et lidet Gaardsrom broelagt, overalt i Værelserne befindes 8 Jern Kakkelovne og en indmuret Plade, Fredagen den 9de Decbr. førstkommende, om Formiddagen mann og Slet, skal ved offentlig Auction udDe R Gang opbydes og til den Høystbydende bortsælges Tracteur Johan Nicolay Bieragers Fallitbor tilhørende, saa kaldede Store Wibens Huus, beliggende imellem Øster og Nørre Port. Fredagen den 9de Decbr. førstkommende, om Middagen Kl. 12 Slet, bliver paa Børsen herudi Staden ved offentlig Auction A N De N Gang opbuden og til den Høystbydende bortsolgt: Fregatten Granat=Æbler kaldet, drægtig 102 CommerceLæster: ligesom samme nu fra St. Croix er hiemkommen, og føres af Capitain Fedder Høyer, og kan af Liebhaberne dagli en tages i Øyesyn ved Hr. Wilders Plads, hvor Fregatten er beliggende.
Berlingske Tidende, 1774-12-02
Fredagen den 9de Decbr. førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, skal ved offentlig Auction Tr E Da og sidste Gang opbydes og til den Høystbydende bortsælges Stads Capitain og Snedker Mester Claus Rohlofs paa ville Kiøbmagergade under No. 52. beliggende Gaard, som til Kiøbmager gaden bestaaer af 6 store dobbelte Fag, Grundmuur til alle Kanter og 3 Etager, Qvist over 2 Fag og Kielder under hele Huset; derved i Gaarden et til alle Sider grundmuret Sidehuus 7 Fag 2 Etager høy, Qvist over og Kielder under heele Huset; dernæst et Side Huus Muur og Bindingsværk 2 Fag 2 Etager høy, deraf 1ste Etage Grundmuur og indrettet til Heste-Stald og Tilbehør, nok en Sidehuus 9 Fag Grundmuur, 2 Etager høy, Qvist over 3 Fag og Kielder under hele Huset, der i Snedker Værksted; et Tverhuus 15 Fag, 2 Etager høy, Qvist over et Fag, 1ste Etage deels Grundmuur, det øvrige Muur og Bindingsværk, der i 4 Afdeelinger og Locummer og en dobbelt Vogn Remisse; et stort Gaardsrom overalt broelagt, der i en Portion fersk Pompe=Vand med Opstander og Jern Pompe Redskab; dernæst bestaaer Gaarden ud til Poder hvidtfelds Strædet af en Brandmuur 1 Etage med Port paa og 6 Fag Muur og Bindingsværks Sidehuus 2 Etager høy med grundmuret Gaul, derved 3 Fag Muur og Bindingsværks Tilbyghvorudi Trappen er anlagt; et Gaardsrum broelagt, et aaben Skuur teglhængt, en Brønd med Opstander og Jern Pompe Redskab, samt et Locum Teglhængt; til Stedet, som efter Beretning er Jordfrie Grund og Eiendom, behørig Brand Redskab; overalt i Værelserne 31 Jern Kakkelovne. Løverdagen den 10de Decbr. førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, skal ved offentlig Auction F. E. M. Te og sidste Gang opbydes og uden videre eller flere Auctioners Holdelse absolut til den Høystbydende bortsælges afg. Jens Jensen Klits, Brændeviinsbrænders Enke, og forhen afdøde Mand deres fælleds Stervboe tilhørende Huus, beliggende i store Kongensgade under No. 248, som efter Omvurderings Forretningen af 28de Novembr. sidstleden bestaaer til Gaden, af 6 Fag Muur og Bindingsværk, 3 Etager høy med Kielder under, og en Qvist over 4 Fag; i Gaarden et Sidehuus af Muur og Bindingsværk 3 Fag, 3 Etager høy, og halv Tagværk, nok et Halvtag Baghuus 6 Fag, Muur og Bindingsværk, 2 Etager høy, i hvis første Etager er indrettet et Brændeviinsværk, med indmuret Pande, omtrent 4 Tdr. og Kobber=Hat med 3 Piber, samt videre tilhørende Jnventarium; i Gaarden en Portio fersk Pompe Vand med Opstander og Jern Pompe=Resskab; overalt i Værelserne ere 7 Bielæggere og en Vindovn, med hvad videre Muur og Nagelfaste Apertinentier, som samme Huus Rette til hører, alt efter bemelte Omvurderings Forretnings yderligere Formelding.
Berlingske Tidende, 1774-12-02
Herved bekiendtgiøres, at Torsdagen den 15de Decbr. næstkommende, bliver om Formiddagen Kl. 10 Slet, udi Damhuset holdet offentlig Licitation over de 783 Alen forfaldne Steenbroes behørige Jstandsættelse ved Langewads Dam, som der er falden Dispute om imellem Kiøbenhavns Magistrat og øvrige Amter, at lade reparere og vedligeholde, alt efter de Conditioner, som paa Licitationsstedet bliver bekiendtgjort. Frederichsberg, den 2de Decbr. 1774. Nørager.
Berlingske Tidende, 1774-12-02
Da jeg ved tillagde Høye Ordre er befalet at forsatte, og til det Kongel. Rente=Kammer indsende, en Specification over det Arve=Midler og Børne=Penge, som udestaaer paa det mig allernaadigst anfortroede Kiøbenhavns Rytter Districts første Deel, og jeg til saadan Specifications Forfatning, for saa vidt det i mm Formands Tid passerede, anbelanger, mangler de fornødne Efterretninger, saa skulle jeg efter berørte Ordres videre Tilhold herved bekiendtgiøre dette, som ogsaa indkalde alle og enhver, saavel Arvinger som Formyndere, Værger og alle andre, der i saa Maade maatte have nogen Arv udestaaende, eller i andre Maader noget at fordre, de da derom ville mælde sig hos mig inden 6 Uger a Dato, med hvad Skifte=Brev, Lod=Sedler eller andre Beniser de maat ke i Hænde have. Regimentskriverstuen i Friderichsberg, den 28de Novbr. 1774. J. Nørager.
Berlingske Tidende, 1774-12-02
Udi afg. Supercarge Mathias Frigii og efterlevende Enke, Cathrine Blochs fælles Boe, haver Hof og Stads Rettens SkifteCommission ved Proclama af 19de Septbr. sidst, som ved Seeilands Lands Tings Ret den 21de Septbr. nest efter og ved Hof= og Stads=Retten paafølgende 3die Octbr. er læst og protocolleret, ladet indkalde fælleds Boets Creditorer at anmelde deres Fordringer i Boet inden Aar og Dags Forløb, som herved yderligere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1774-12-02
Udi Bager Lars Sørensen tilstrups Fallitboe haver Hof= og Stads Rettens Skifte Commission ved Proclama af 19de Septbr. sidstleden, som ved Siellands Lands=Tings Ret den 21de Septbr. nest efter og ved Hof og Stads Retten paafølgende 3die Octbr. er læst og protocolleret, ladet indkalde Boets Creditorer at anmælde deres Fordringer i Boet inden 12 Ugers Forløb, som herved yderligere bekiendtgiøres. Udi Johan Hendrich Smiths Fallitboe haver Hof og Stads Rettens Skifte=Commission ved Proclama af 19de Septbr. sidstleden: som ved Siellands Landstings Ret den 21de næstefter og ved Hof og Stads=Retten paafølgende 3die Octbr. er læst og protocolleret, ladet indkalde Fallitboets Creditorer, at anmelde deres Fordringer i Boet inden Aar og Dags Forløb, som herved yderligere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1774-12-02
NB. Ved Proclama, læst i Hof og Stads Retten den 1ste Novbr. og ved Siellandsfars Landsting den 16de Ejusd. 1774. ere Creditorerne udi Andreas Klitgaards, forrige Fuldmægtig ved det Almindelige Handels Compagnie, hans Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte Commission; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1774-12-02
NB. Ved Proclama, læst i Hof og Stads Retten den 1ste Novbr. og ved Siellandsfars Landsting den 16de Ejusd. 1774. ere Creditorerne udi afg. Kukkenbager Peter Michael Benthins og afdøde Enkes Stervboe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte=Commission, hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres. NB. Ved Proclama, læst i Hof og Stads Retten den 1ste Novbr. og ved Siellandsfars Landsting den 16de Emed 1774. ere Arvinger og Creditorer efter afg. Spekhøker Lars Pedersen, Fugl, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte=Commission, hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres. J Frederichsberggaden paa Hiørnet af Balken No. 223. er til Ti førstkommende Paaske til Leye en Viin og Pak Kielder med tilhørende Værelser, hvorudi Viinhandelen med Fordeel i mange Aar er ført.
Berlingske Tidende, 1774-12-02
Comoedien: Mahren, i 1 Act, oversat af det Tydske Sprog- bekommes hos Brodrene Berling i Pilestrædet for 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1774-12-02
Formedelst indløbne Forhindringer var Skiftet efter afgangne Gaard=Kone Birgitte Christens Datter sal. Jens Brydes Enke Søndersted Bye, Holbechs Amt, ikke at til Ende bringe ved sidsti Skifte=Samling; thi bliver det end videre herved bekiendtgjort at Samling til endelig Slutning bliver foretaget den 10de Ja 1775. her paa Kongsdahl, i hvilken Fald Vedkommende ville mode eller mede lade. Kongsdahl, den 29de Novbr. 1774, Paa Eieren Hr. Lassens Vegn. J. Klocher.
Berlingske Tidende, 1774-12-02
En Kiøbenhavns Rytter District tilhørende Reserva, nav lig Lars Nielsen, omtrent 17 Aar gammel, som tiente hos Boden Peder Mortensen i Ledøye, er sidstleden 3die Octobr. om Af nen bortsnegen sig, da et af ham begaaet Tyverie var bleven opdger, og har ey siden den Tid været at finde; han er ikkun maade voxen af sin Alder, har kort sortebruun Haar, er rundladen og so temmelig godt ud af Ansint med blaae Øyne, ved Undvigelsen uhanklæd i en gammel rød Vadmels Trøye, en randet Hue paa vedet og Træskoe paa Fødderne; de hannem maatte forekomme bedes tienstligst, at anholde ham og mig derom notificere, da hal skal blive afhentet, og de paa ham anvente Omkostninger vedbør, blive erstattet. Frederichsberg ved Kiøbenhavn, den 24de Novls1774. J. Nørager, Regimentskriver.
Berlingske Tidende, 1774-12-02
Arvingerne efter forrige Chirurgus ved Holmens Haan værks Stok, Joachim Zieblefeldt, som i Aaret 1758 ved Døer afgaaet, vorder herved indkaldet, forderligst at melde sig Magistraten eller Oberformynderen her udi Helsingøer, for at imch tage den liden Arvedeel af 20 Rdlr., som dennem i Følge et und 31te Decbr. 1753 oprettede og den 26de Oct 1758 allernaade confirmerede Testament er tilfalden; men skulle de ikke vilde me sig, blive berørte 20 Rdlr. Hs. Kongel. Majestæts=Cassa hiem den. Helsingøer, den 28de November 1774. Wilde. Monichen. van Deurs. OlrichsEfter den i disse Tidender No. 90, skeedte Tillysning, i formedelst Postens sildige Ankomst ey kunde blive indført i for Avis, vare Directeurerne og nærmeste Jnteressentere i CorsGrønlands Compagnie, samlede afvigte 14de hujus, da Beningen blev, at et Udbytte af 15 Rdlr. pr. Actie falder for ind rende Aar, og af Bogholderen udbetales til anstundende i Decbr.; thi behager Jnteressenterne at føye Anstalt til samme Modtagelse imod Qvittering Porto frie, da og nærmere Efterr ning om Compagniets Tilstand kan erfares hos Bogholderen. Corsøer, den 17de Novbr. 1774. J. H. Falck. En smuk og stærk Kareth til 2de Personer, tilligemedet HeKrydstöy, samt Forlöber-Tøy, anvises af Sr. LeeragCallundborg, og en for billig Priis at bekomme.
Berlingske Tidende, 1774-12-05
Jtalien, den 10de November. Den Venetianske Gesandt i Rom skal have erklæret for det lige Collegium, at Republiken i Henseende til Pave=Valleleenssindet med de Bourbonske Hoffer. J Rom skal udi et sør, hvortil man ikke veed Anledningen, en meget forme Person farlig være bleven saaret.
Berlingske Tidende, 1774-12-05
Constantinopel, den 17de October. Den nye Hospodar i Wallachiet og den nye Storvizir have undtgjort de fremmede Ministre deres Ophøyelse, og mod i Lykønskninger af dem. Den 21de passato er Oberst Peen ankommen her. Den 7de hujus ankom 2 Boyarer fra lachiet og 2 fra Moldau, hvilke, som man meener, skal ge hos Porten om, at man vilde sætte begge disse ProvinTribut paa samme Fod, som den har været under Mahoden 4de. Oberste Peterson skal understøtte deres Ansøg s. Man vil vide, at nogle Tartariske Fyrster havde i Hende til Crim gjort Porten visse Forslag, som vare imod s=Tractaten med Rusland, men Regieringen skal have stet dem. Vor Flode, som er kommen tilbage fra det Hav, har været i Fare for at blive opbrændt. En Slave fordi han var bleven revset, ville hævne sig, havde an i Jld paa Admiral=Skibet. Til Lykke blev man Jlden lig vaer, at man kunde slukke den. Slaven blev greben frisk Gierning, og hængt. Den 8de hujus er Mufti afsat, og dette vigtige Embede givet Alvas Paschals - Abdoul Kerim Effendi gaaer som Portens extraor ske Ambassadeur til Petersborg. Dette Gesandtskab er 1te huj. formelig paalagt ham, og han er tillige beklædt med kugelige Ære=Caftan, samt udnævnt til Pascha af 3 He per, og til Beglerbeck eller Statholder.
Berlingske Tidende, 1774-12-05
Paris, den 14de November. ter at man hidtil havde talt og skrevet meget om de gamle see Parlements=Herrers Skjæbne, er den Tidspunct omkommet, da Sandheden i det mindste i Hoved Sagen er hopdaget. Det var den 12te huj. om Morgenen Kl. i Kongen ankom her, for at holde den Lit de Justice saa lang Tid har været ventet. Hs. M. blev ledsaget af begge sine Brødre, Ministrene, de høye Kronens Embedsmænd, et Detachement Huustropper, og det i al Kongel. Pragt. Efter at Kongen havde hørt Messen, begav Hs. M. sig til Parlementets store Kammer, hvorudi allene Printser ne, Pairs, Ministrene og de øvrige Store vare forsamlede. Her gav Hs. M. med faa Ord at forstaae: at han var kommen for at holde en Lit de Justice, og igien indsette de gamle Magistrats Personer af sit Parlement i deres Embeder. Dernæst sendte Kongen Ceremonie=Mesteren til St. Louis=Salen, for at tilsige Parlementet at begive sig til det store Kammer Da de alle der vare forsamlede, holdt Kongen en kort Tale, hvorudi han erklærede: at da de Omstændigheder, som havde bragt Kongen Hans Far=Fader til den Beslutning at standse Parlementet i dets Functioner, nu vare forandrede, havde Hs. M. fundet for tienligt, at sette samme igien i sin forrige Stand, og at han ventede af sammes Jver og hengivenhed, at det skulle søge at giøre sig værdig til Hs. Msts. Naade. - Derpaa lod Kongen Parlementet vide: at det skulle være een af dets første Functioner at registrere Patentet for Stor=Seglbevarer Hr. von Miromenil. Denne Herre talte her selv, dog allene, som den der forkyndte Kongens Villie, og ikke som Seglbevarer, til hvilket Embedes Antagelse Registreringen først maatte skee. Da han nu ville samle Stemmerne til denne Registrering, reyste sig et almindeligt Glædeskriig, som var saa besynderlig vedholdende, at just derfor den intendeerte Høytidelighed med Stemmernes Samling ikke kunde skee, og Registreringen altsaa maatte skee uden samme. Denne Omstændighed vil nogle ansee som et vigtig Forbetydnings=Tegn.
Berlingske Tidende, 1774-12-05
- Fra Rom skrives, at imellem de i Conclave værende Cardinaler hersker en stor Uenighed, af hvilken man maa befrygte ubehagelige Følger.
Berlingske Tidende, 1774-12-05
London, den 11te November. Hidindtil har man ingen visse Efterretninger at Bostorerne og de Engelske Tropper allerede havde været i Skiermydsel med hinanden. Ved de sidste Breves Afgang stode begge Parter endnu færdige til at vente det første Angreb til at begynde Fiendtligheder. General Gage, som i disse Omstændigheder synes at have meest at gjøre med at forhindre sine Troppers Desertion, bliver desaarsag overmaade skarp imod dem. Saasnart en Soldat ikkun giør mindste Anstalt til at ville løbe bort, maae han løbe Spidsrod; men de virkelige Deserteurer blive, naar de paagribes, haardere straffede. Mange slippe dog bort, og blive af Landbeboerne hiulpne bort til andre Colonier.
Berlingske Tidende, 1774-12-05
Nogle af de fornemste Personer i den Provinz MassachusetsBay, som have ladet see en Hengivenhed for Gouverneuren, have maattet udstaae megen Forhaanelse af Folket. Lige saaden Medfart have andre maattet lide, som ikke ville underskrive visse dem forelagte Neutralitets=Artikler. Kort sagt, alting var i saadan en Bevægelse, at man intet kunde vente andet end en formelig Fredsbrud. - J alle de Raads Forsamlinger, som i de sidste Dage ere holdte ved Hoffet over de Americanske Sager, skal de fleste Stemmer endnu stedse have gaaet ud paa, ey at give efter i nogen Post, som kunde svække Kronens lovgivende Autoritet over Colonierne, og opvekke Tvil om deres Dependence og Lydighed. Ved Colonierne derimod bliver det fast besluttet, ey anderledes at underkaste sig Taxation, uden for saavidt samme skeer under deres Provincial=Forsamlingers Autoritet. Paa saadan Maade synes et Forliig at være saa langt borte, som det nogen Tid har været Man siger og skriver her, at ved Sagernes nu værende Tilstand imellem os og vore Colonier havde Hofferne i Spanien og Frankrig reguleret en Plan for at bringe Engelland i Knibe. J Følge denne Plan skulle det første af disse tvende Hoffet operere i Ostindien, og det sidste i America. Frankrig havde allerede under Haanden forsynet Bosionerne og andre America ner med Vaaben og Munition, og Følgerne af denne Plan skulle med det første vise sig. Efter nogle Breve fra Gouverneur Gage har General Kongressen i Philladelphia taget den eenstemmige Beslutning: at Kiøbmændene og andre Jndvaanere udi Colonierne skulle bekiendtgiøres, at de ingen Commissioner angaaende Kiøbmands Gods maatte sende til Storbrittannien, men give Ordre, at de allerede givne Commissioner ikke skulle efterkommes førend Congressens Beslutning angaaende de til den Americanske Friheds Conservation tagende Misserer var bleven bekiendtgjort. Nogle Dage efter skal Kongressen have taget den Beslutning, at aldeles intet skulle indføres fra Storbrittannien, og denne Beslutning skal strax være bleven bekiendtgjort, og med et Skib, som dertil laae Beredskab i Philladelphia, afsendt til London. J Anledning af forommeldte Breves Ankomst har udbredt sig et Rygte, at Matroserne paa de Krigskibe, som ligge for Boston, have om Natten begivet sig i Land, og fornaglet Kanonerne. Derimod skal Pøbelen i Bostion have sat Jld paa et Magazin, som var bestemt til Troppernes Tieneste. Casernerne i Boston blive ikke færdige. Jndvaanerne i de øvrige Provincer ville lige saa lidet som i Boston hielpe til at arbeyde derpaa.
Berlingske Tidende, 1774-12-05
Den 15de Nov. J Følge nogle Breve fra Bombay, er den Stad Bassora tilligemed omliggende Egne ved en forskrækkelig Pest blevet næsten ganske blottet paa Folk. Man regner, at Pesten har i det mindste bortrevet 200000 Mennesker. Den store Pest i Aaret 1691 havde borttaget 80000. Da de fleste Døde ere begravne i deres egne Huse, eller paa Gederne, saa frygtede man for, at naar den varme Aarets Til nærmer sig, Pesten da igien skulle indfinde sig. - De NordAmericanske Colonie Sager have allerede anlediget adskillig Periodiske Skrifter og Anmærkninger. Jblant samme er en Tractat, forfattet af en Statsbetient under den Titel: Ti Senators Remembrancer, allerbest skrevet. Den Korthe og den Vending, som den er skrevet med, samt den Maade, paa hvilken den er bekiendtgjort, sætter dens Forfatter i Sikkerhed for den Mistanke, at han er bleven leyet til dette An beyde, eller at Egennytte har hos ham ført Pennen. H setter den heele Sags Afgiørelse i Undersøgning af de Spør maale: Om det, som det Engelske Ministerium nu vil udfør, er mueligt, ret, ærligt, lovligt, anstændigt, fordeelagtig, nødvendigt, behageligt, sikkert og let. Dersom man paaden Tid, siger han, da man besluttede at taxere America, havde betragtet dette Udkast paa alle Sider, som man havde skullet giøre, og dersom man nøyere havde overveiet de siden tagne Messerer til at uddrive disse Taxer ved en Flode og ved en Armee, saa troer jeg ikke, at dette Udkast og disse Messorenogen Tid skulle blevet virkelig satte i Værk. Derpaa giennem gaaer han ovenmeldte 8 Spørsmaale efter hinanden, anfører iblant andet tillige, at man maatte befrygte, at de fremmede Magter maatte føre sig de Americanske Uroeligheder til Nytte, og slutter tilsidst saaledes: Dersom man og omsider virkelig underkastede sig Americanerne, saa maatte man, for at høie dem i denne Underdanighed, formedelst deres herskende Tilbøyelighed til Frihed, formedelst Jndvaanernes store Antal formedelst deres Enighed, formedelst deres Behiertighed, formedelst deres Talenter og formedelst Landets Vidtløftighed, holde langt større Armeer paa Beene end America kan holde. Af alt dette følger altsaa, at dette Udkast er ikke allene vanske ligt, farligt, fortredeligt, unyttigt, skadeligt, uanstændigt, skammeligt, nedrigt og ubilligt, men og udi dets Natur umueligt at udføre.
Berlingske Tidende, 1774-12-05
Cronstadt i Siebenbürgen, den 5te October. J Følge eenstemmige Efterretninger fra Moldau og Wallechiet bryder Fredens Morgenrøde igien frem i disse Provinzi, hvilke i saa mange Aar har været en ødeleggende Krigs StuPlads. Men disse Egne vil behøve lang Tid til igjen at komme i Stand. Wallachiet ligger ødelagt, og Bulzarieneendog af sine Beskyttere halv opbrændt. Russerne opfylde imidlertid alle Freds=Artiklerne paa det nøyeste, og Tyrkerne for lade og reent Landet. Hele Bulgarien lades aaben fra alle S. der, og foruden nogle Besætninger i Silistria og Warna ma chere alle Soldaterne til Constantinopel, eller gaae uden Oden enhver sin Vey hiem.
Berlingske Tidende, 1774-12-05
Stockholm, den 24de November. Udi 14 Dage er neppe een eneste gang holdet Conseil, saa som Hs. Majestæt Kongen næsten daglig har bivaanet Oplaningen af Besværings=Posterne mod den Gothiske Hof=Ret J Dag er man endelig kommet til Ende dermed, og det er paa lagt de anklagte Lemmer af bemeldte Ret, inden 22 Dage af indlevere deres Svar og Jndvendinger mod forommeldte Pe ster, hvorpaa den endelige Dom skal følge. Kongen har er lers behaget igien om Eftermiddagen at giøre Begyndelse med at give de Audiener, ved hvilke enhver, som har et besynderlig Anliggende, har, naar Touren er kommen til ham, fri Adgang til Hs. Majestæt. Saadant skal vedvare, saa længe Kongen bliver i Staden.
Berlingske Tidende, 1774-12-05
Fra Mayn, den 19de November. Hs. Churfyrstel. Durchlaucht af Paltz har paa sin Reyse til Rom behaget at antage det Navn af en Græve von Heidek. Han har for sig og sit hele Reyse=Selskab ikkun 2 Carosser, og 1 liden Bagage Vogn. Man haaber at Conclave endog skal vedvare, naar Churfyrsten ankommer til Rom. Naar alle de Cardinaler, som denne gang komme derind, blive samlede skal samme i det høyeste ikkun bestaae af 44.
Berlingske Tidende, 1774-12-05
Hamborg, den 25de November. J de tvende næst foregaaende Dage og Nætter er her med stærk Storm af Nord=Ost og Nord Vest falden en overmaade stor Mængde Snee. Det frøs 5 Grader under Zero efter Reaumur, men Vinden gjorde Kulden endnu strængere. Alster er tillagt, og Elven fuld af Driv=Jis. Søefarten er standset.
Berlingske Tidende, 1774-12-05
Den 26de Novbr. En bekiendt Natural Samler her i Staden har fra China saaet en Krebs af besynderlig Art, kaldet af Chineserne Carapitu paataugekaja, som der sielden saa ges, og leveres allene til det Keiserlige Taffel. Den er ikkun 9 Tommer lang, Hovedet er ligesom paa en anden Krebs, undtagen at det er forsynet med smaae Finner. Paa Ryggen har den en spidsagtig Kant, med hvilken den skal kunde svømme meget hastig. Svantsen er ligesom en anden Krebses, men denne Krebs er i sær adskildt fra de bekiendte derudi, at den har bag til 2 Kløer, hvilke strække sig langt ud over Svandsen, af hvilke den skal betiene sig til at fange Fiske. Eyeren af denne besynderlige Krebs, som ikke hos dem der have skrevet i Natural=Historien, har fundet nogen did henhørende Underretning, har ladet samme Krebs afstikke, samt tilbyder Samlere i Natural Historien en Afridsning deraf.
Berlingske Tidende, 1774-12-05
Nyeborg, den 1ste December. Den vedvarende haarde Frost, samt i Gaar og i Dag værende stille Veyr har foraarsaget, at Havnen her fra Byens Skibsbroe og meest ud til Holmen ganske er tillagt med Jis saa at det er umueligt med Færge Fartøyer at afgaae herfra, men fra Slibshavns Broe kan endnu afseyles, dog befrygtes at om Frosten vedholder, der da, formedelst vestlig Vind, ligeledes snart vil blive tilstoppet, og Overfarten derved blive impassable, saaledes at den maae skee med Jisbaade.