JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Fredagen den 19 Apr. om formiddagen kl. 12 slet, paa Børsen hed i staden, skal een Actie i den Kiøbenhavnske Banqve og sex Actier udi Søe=Asseurance=Compagniet, sal Hr. Etats=Raad Helts og afdøde Frues stervboe tilhørende, ved offentlig auction Anden gang opbydes og til de høystbydende bortselges, alt efter de Conditioner, som paa auctionsstædet vorder kundgjordt. Saasom Organisten Christian Eberhard Müller ofte anmodes af elskere i Musiquen, om saadanne Monocordia, som haves paa Søeboe til at stemme Claveer efter, saa agter han til liebhabernes fornøyelse, at lade forfærdige saa mange Monocordia af Søeboe Temperatur, som liebhabere maatte findes der vil prænumerere 5 mk. 8 s. paa stykket, de 3 mk. imod prænumerations seddelen betalt, og de 2 mk. 8 s. ved leverancen, da 6 a 8 uger efter prænumerations datum skal leveres Monocordia med 4 strenge betrokken, og en stem fløyte derhos, og en trykt efterretning, hvorledes man skal stemme sine instrumenter derefter. Prænumerations Collecteur er i Kiøbenhavn Msr. Valentin Peder Falsen Hørkræmmer, boende i store Grønnegaden, og i Fyen hos Christian Eberhard Müller selv, som opholder sig paa Søeboe.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Til førstkommende 11 Jun, kand i godt huuspandt bekommes 1600 Rdlr. til laans, saaog et andet huuspandt 2000 Rdlr. alt imod forsvarlig godt huuspandt; hvorom gives efterretning her i de Berlingske arvingers Trykkerie. Af sal. Peder Larsen der boede, og døde paa Kogtved i Fyen, hans efterladte børns tilfaldende arvercapital, ved skifte efter sal Mad. Larsen udi Nestved, bliver imod suffisant huuspandt, første prioritets rettighed, og 5 procento aarlig rente, at udsætte 325 Rdlr. 2 mk. 11 tre femtedeel skill. til førstkommende 11 Jun, hvem samme maatte behøve, behager at addressere sig til børnenes beskikkede formynder Peter Busch, boende udi Nestved; og da der ey vides, hvor bemeldte børn sig opholder, saa vilde de rette føde værge efter loven, behage at besørge renterne til førstkommende 11 Jun. af fordred af bemelte børn her i Nestved tilfaldende arve capital, imod behørig qvittering.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
En stor og vel indrettet Kiøbmands gaard bestaaende af 4 leng der 2 loft høyt ud til gaden, hvorudi er jern kakkelovne, brygger og brændeviins reedskab, disk og reoler og andet inventarium, hvorved ogsaa er en smuk Urte- og frugthauge, som alt er beliggende i Nestved ved Broe=Port paa hiørnet af lille og store Broe gaden, og til sidst haver tilhørt afg. Kiøbmand Sr. Jacob Schytte, er at faae til leye eller til kiøbs til beboelse til førstkommende Micheels Dag; hi ville de, som maatte finde lyst enten at kiøbe eller leye samme gaard, addressere sig til Raadmand Niels Winding, Dorph i Nestved, som haver i commission derom at slutte contract, Torsdagen den 18 April, om formiddagen kl. 8 slet, skal endeel gods og løsøre, bestaaende af sølv, engl. tin, erontin, kaaber, messing, malm jerne lang, bliktøy, glas, porcelain, gibsbilleder, urtepotter og baller med adskillige vare træer, trævahre, speyle, lampetter, skilderier, lintøy, en careet til 4 personer, bøger og 1600 bouteiller god gammel Madera viin med videre, ved offentl. auction ud afg. Jacob Severins gaard ved Nyehavn Canal beliggende til de høystbydende bortsælges og forhandles imod contant betaling ved varenes annammelse til Jens Hald, hos hvem Catalogi og paa Auctionsstedet kand bekommes.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Hos Niels Krane i Villand Huuset i Fortunstræde, er smukke logementer til leye for ledige personer.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Hos Sr. Hans Christian Brock, boende i Vimmelskaftet, bliver til medio Mai førstkommende (de logementer, som endnu af S. T. Hr. Cammerherre von der Wence beboes, med behørig stalderom og remiser) til leye, hvorhen liebhaberne sig behagelig kand addressere og om leyen accordere.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Hos Mad. Klog paa hjørnet af Nørregade til Volden er 9 fade Svisker til kiøbs, fadet 2 Rdlr., saa og endeel Brunsviger, Gar leber og Danziger Humle. Giøres hermed bekiendt, at hvem som haver lod No. 13143. med Dev. H. J. T. udi 2den Classe udi det 1ste Kiøbenhavnske Lotterie i hænder, det samme er af ingen Valeur, siden det findes i uvedkommendes forvaring.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Sorenskriver Brønsdorph som stifte forvalter i Nedenes Lehn i Christiansands stift i Norge, lader herved 3de postdage efter hinanden bekiendtgiøre, Niels Larsen forhen boet i Bræchestøe i VestreMaelands sogn, og Hans Jacobsen der boede i Barboe udi Tromøe sogn ved Arendahl, begge som Skippere ført Fartøy, ere ved døden. afgangen, og deres efterladte midler taget under registering; thi ville de som efter disse afdøde kunde have noget at fordre, dermed indfinde sig udi skifterne efter dem, der bliver foretaget, saasom efter Niels Larsen Bræchestøe, paa gaarden Møglestue i bemeldte Vestre Maelands sog den 25 Juni førstkommende og efter Hans Jacebsen udi stervboe huuset i bemeldte Barboe den næst paafølgende 16 Jul, medtagende beviiser, saaledes som reqvireres efter død man da enhver kand vente sig ret efter loven og boernes tilstand.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Provsten for Storfosens Provstie i Trunhiems stift Michael Stub giør hermed 3de gange i aviserne bekiendt, at som vice Pastor i Her ne Hr. Ole meldal er for nogen tid siden ved døden afg. og man strax foretog stervboet at registrere, vurdere samt med vedkommendes minde effecterne at auctionere, da endskiøndt der af eenken og andre paarørende blev forsikkret, at man uden ophold kunde træde til skiftet at slutte, siden de vidste ingen credit eller debet, som jo ved proclamata allene paa Kirkedørrene i Hevne kunde indvarsles, saa har man dog siden befundet det anderledes: thi først, som den sal. mand kort for sin død var udnævnt til at værge Jomfrue Jngeborg, Cathrine Feltmand hendes Fæderne arv efter aftrædende værge Hr. Capitain Høg ved de gevorbene Syndensields og den nu tiltrædende værge Hr. Albert Middelfart fordrer i skifteretten efter regning en restanz paa 92 Rdlr. 44 s. som man intet beviis finder for i stervboet at burde udbetales, og som velbemeldte Hr. Capitain Høg ikke har besvaret Provstens venlige skrivelse til ham om denne sag; saa aar sages man til at indvarsle ham atter i skifteretten paa Stadbygdens Præstegaard til den for hans skyld udsatte tild den 6 Jun. a. c. ved sin Commissionair at producere sin original-øitering for sit formynderskab, eller i mangel deraf at giøre reede og rigtighed for restancen efter formynder reigning, alt i følge Loven 3 B. 19 C. 32 Art, saa fremt han vil blive angerløs. Dernæst indkaldes alle ere die og debitorer til samme tild og sted at møde, de første deres fordringer lovma sig at deviise, de sidste deres gield at betale, særdelide, som endnu med auctions-penger restere. Stadsbord Præstegaard den 6 Mart. 1754.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Da Niels Nielsen Mester Borger og Bager udi Schielschier, tillige med hans hustrue Dorthea Jensdatter Bays ved døden er afgangen, hvor strax deres efterladenskab er taget under registrering og videre lovlig behandling og som skiltets holdning er beram men den 30 Mai førstkommende, saa lader Byefogden i Schielschiøer, som skifte forvalter sammesteds (foruden det til Sielland fars landstinget udstædte proclama) herved 3de gange udi aviserne indkalde den salig mand og kones efterlatte arvinger, saavel som samtlige credi og debitores at enhver tilbørligen legitimerer sig m. vedhørende beviiser, da enhver al nyde den ræt, som loven medfører. Schielschiøer den 12 April 1754.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Den geistlige skilte ret i Skadborg herred lader hermed i de danske aviser 3de postdage avertere, at siden en Student navnl. Christian Palludan, udi et lidet sted kaldet Dubbe i Rom sogn, veddøden er afgangen, og hans ringe efterladen kaber efter lovlig behandling, registering og vurdering, er befunden af den beskaffenhed at de lidet eller intet vil overgaae de gjorde bekostninger paa hans underholdning i hans svaghed og til hans jordefærd, saa ville da vedkommende arvinger, samt credi= og debitorer, indfinde sig med deres lovlige pretentioner inden dette aars udgang. Herved gjøres alle liebhabere bekiendt, at Velbr. Christen Linde paa Engelsholm, i forestaaende Wiborger Snapsting Torsdagen den 2 Mai førstkommende, lader holde auction paa Apotecket i Wiborg paa efterskrevne hans 2de tilhørende sædegaarde med gods og tiender, og om fornøyelig bud skeer, da til den høystbydende at bortsælge; samme er beliggende i een god frugtbar egn udBøsting Amt i Schodborg Herred, nemlig: 1. Bæckmarck hvis hovedgaards taxt er 35 d. 2 fik hartkorn, dens underliggende Bøndergods er 202 d. 5 sk. 2 sk. 1 alb. hart korn, tillige med Flynder=Mølle som er 7 d. 3 Skp. 2 fik hartkorn, samme gaard er ledig til May dag, dens landgilde beløber sig med korn, penger og bedrie efter jordebogen, der anslaaes til penger 360 Rdlr. til gaarden kand faaes aarlig lige som indtægterne er fra 24 til 40de rug, fra 18 til 20d. byg fra 30 til 40 d. havre, og auvles ungefær 300 læs got høe, græsses alt det som om vinteren kand staldes og fødes, der bestaaer af 80 staldstude, 10 kiør, næsten 100 faar og 8 a 10 hæster, godset er i god stand og med oversig dig ung mandskab forsynet. 2. Holmgaard med underliggende Mølle og Mølleboel, er tilhaabe ansat for hovedgaards taxt 391d. 5 skyp. 2 Fk. hartkorn, nok en liden gammel sædergaard, som er tiende frie, og bruges under gaarden, dens hartkorn er 10 d. 5 skpp. 2 alb. tillige med Møeborg, sogns kirke og qvæg tiende med jus patronatos, som og oppebærges paa kiærven til gaarden og staar for hartkorn 20 id. hvilket nu er under forpagtning til May dag, 1756. for 500 Rdlr. aarlig, bønder godset dertil, bestaaer i 202 d. 3 skpp. 1 fik i alb. hartkorn, hvis indkomster er efter jordebogen, naar kornet og andet bedrie anslaaes til penger, i alt den summa 320 Rdlr. gaardens udsæd samt græsning og forring om Vinteren, er næsten ligesom ved Bæckmarck og lige saadan med mandskab vel forsynet. 3. Guddom Sogns Konge korn og qvægtiender staaer for hartkorn 32. d. 4. Fabierg Sogns Konge korn og qvægetiender staaer for hartkorn 26d.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
5. Foussing Sogns Konge kornetiende i Hiern herred staaer for 11 tdr. Hartkorn. Jordebøgerne kand findes til eftersyn i Wiborg, paa Apotecket; udi Holstebroe hos Postmester Grøn; og i Lemvig hos Sr. Jørgen Andersen Windelboe. Onsdagen den 17 April om eftermiddagen imellem 1 og 3 slet, skal ved offentlig auction 4de og sidste gang opbydes og efter conditioner som paa auctionsstedet vorder bekiendtgjort, og forinden auctionens holdelse hos Brygger Sr. Jochum Frederich Buntz boende i Farvegaden, til eftersyn er at bekomme, til den høystbydende absolut bortsælges Frederich Willums huus i store Strandstræde, beliggende; dets beskaffenhed erfares nærmere af de trykte og opslagne placater.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Et partie gode røde og hvide Viine samt Brendeviin er under haanden for billigste priser at faae tilkjøbs, hvorom liebhaberne behage jo før jo hellere at melde sig i Hr. Ober=Auditeur Bruuns gaard i Admiralgaden. Paa hiørnet af store Strandstrædet imod Amalienborg, udi Porcelains=Boden, er endnu en rest af de fra St. Petersborg hiemkomne extra gode Tælle=Lys med bomulds veger og udi casser at bekomme pr. Lpd. 2 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Da Mad. Cille Hansdatter Pram, udi sit egteskab med Sr. Niels Frørup paa Sorøe lille Ladegaard, er den 10 Febr. sidstafvigte ved døden afgaaen, hvorefter hendes stervboe straxen er taget under forseigling, og siden registreret og vurderet til skiftets lovlige behandling; saa lader skifterætten herved (foruden det udstædte proclama til landstinget) indkalde samtlige den salig kones efterladte arvinger, saavel som og debi= samt creditorer, at møde udi stervboet den 29 Mai førstkommende, enhver der tilbørligen at legitimere sig, da de derefter skal nyde den ræt, som loven medfører. Jmellem Qvæsthuuset og store Strandstrædet er Onsdagen den 3 April om eftermiddagen imellem 2 og 3 slet, tabt 3de Banco Sedler hver paa 10 Rdlr., skulle et raisonablegemyt have fundet samme, ville de behage at levere dem her i Bogtrykkeriet imod en honet recompence.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Udi Slagelse Sogn og Bye paa Sorøe Amt, er paa Sorøe Ridderlige Academies Gods den 23 Mart. sidstafvigte ved døden afg. Søfren Erichsen Glarmester; og da hans efterladte stervboe (som strax er blevet registreret) ikke formaaer at bekoste noget skifte proclama, saa lader skifterætten herved indkalde hans efterladte børn og arvinger saavel som credi= og debitorer at møde udi stervboet den 22 Mai førstkommende, for der enhver tilbørligen at legitimere sig, lade, efter boets tilstand, skal nyde den ræt som loven medfører.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Den geistlige skifte ræt i Fare-Herred, lader herved 3de poldage efter hinanden i de danske aviser bekiendtgiøre, at siden stervboen efter sal. Hr. Laurentius Michael Frøllundt, forrige sognepræst Faxe, befindes saaledes, at der snarere vil blive gield end arv, og altsaa af den beskaffenhed, at den ingenlunde kand formaae at bekoste noget ordentlig proclama, at der er berammet en skiftesession i Faxe præstegaard den 7 Mai førstkommende kl. 9 slet om formiddagen, da de creditorer som ey haver indfundet sig den 30 dag efter den sal, mands død, vilde indfinde sig ovenskrevne tild og sted med slige beviisligheder, som i en skifterræt kand modtages, og gielde efter død mand, da enhver, staar skiftet endelig bliver sluttet, skal vederfares den ræt, som lov og forordninger byde sligt tilfælde, samt efter kravernes beskaffenhed og boens tilstand. Jligemaade indkaldes samme Boes debitores til ovenstaaende tid, for at afelarere deres gield, og endelig, ifald nogen udenlandske er ditores imod formodning skulde indfindes, da indkaldes de at møde i fornævnte Faxe præstegaard den 22 Octobr. førstkommende paa ovenmeldte vilkor med deres fordringer, da skiftets endelige slutning bliver foretagen og alle ting i boen efter sal. Hr. Frøllundt til ende bragt, da efter den tid ingen fordring meere modtages, eftersom alting da er til ende, og hvem som ikke til den fastsatte tild haver indfundet sig, maae takke sig selv for det tab og den skade, som ham derved vederfares, Spillerup den 31. Mart. 1754. Til førstkommende 11 Jun, bliver en Capital paa 1000 Rdlr. til laans at bekomme, imod forsvarlig huus pandt som udi Brandcassen er forsikret, hvorom nærmere efterretning kand erholdes hos Jfr. Sophia Hedevig, boende paa Kiøbmager gaden hos Silke=Fariqueur Sr. Jensen.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Sr. Winkler har et got Clavicembal med 5 octaver til kjøbs, som kand bruges til det sterkeste Concert, de kand derom accordere med Sr. Thielo, boendes hos Viinhandler Sr. Cortand paa Kongens Nye Torv. Hos Sr. Thield er at faae 2 Tommer nye Menuetter til Claveer, Violin og Flantotravers, ogsaa den 2de Samling af Comoedie stykker; de som er liebhaber af Opra Arier med alle stemmer dertil, kand ogsaa faaes hos ham, disse Arter er trykt og koster hver Arie 12 s., Jtalienerne tager ellers 1 Rdlr. for hver Arie her i Kiøbenhavn. Jligemaade kand de ogsaa faae Sinsonier oversat til Claveer a 12 s. Hos Sr. Aars Hansen paa Ølergade i Sr. Tonsous forhen tilhørende gaard, er logementer for cavalleers og fremmede reysende.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Copenhagener, Outsche, Jenangen. mere. Anno 1754. No. 30, Nærværelse Montags, den 15 April.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Moskau, den 15 Mark. Das Corps der Kaufleute har zur Bezeugung seiner Erkennilichket wegen der Abschafffung der inern Zolle dieses Reichs Sr. Kay. serl. Hoheit, dem Grossfürsten, ein Geschenk von 15000 Rubeln, und Jhro Hoheit, der Grosfürstin, ein Geschenk von einer gleichen Summe gemacht. Da der Senateur und General Peter Jwanowitz Schuwaloff durch seinen Rath vieles zur Ausfübrung dieser für die Handlung so heilsammen Anordning beygetragen hat, so haben die Kaflente demselden durch ein Geschenk von 10000 Rubeln in Gelde, und eine gleiche Summe in Edelsteinen ihre Erkenntlichket bezenget, gus welchen lettern dieser Herr einen prachtigen Stern des heil. Andreas wird machen lassen. Jhro Majestat, die Kayserin, har dem Prinzen Trubetzkoi und den ebengenannten Grafen von Schuwaloff zur Bezeugung Dero Zufriedenheit uber die Mühe, soste sich beyde gegeben, die Wiederaufbauung des Pallastes zu beschlennigen, einem jeden eine galdene mit Brillanten reich befeste Tabatiere, 5000 Rubeln am Werthe, und einen Ring von gleichem Werthe geschenket, die sich in jeder Tabatiere befanden.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Madrit, vom 16 Marz. Aus fremden Blattern haben wir gesehen, das die Nachricht von dem in der Nacht vom 15ten bis zum 16te Februar in dem Schlosse, St. Jldesonse entstandenen Brande sehr unvollkom men gewesen. Die Flamme brach eigentlich in dem an das Schlos, stosenden CanonicatHause aus, und ergriff den Flugel, welchen die verwittwete Kongin bewohnet. Das ganze Viereck dieses Gebandes ist in die Asche gelegt; den das Feuer dauerte bis an den Mittag, og man gleich alle Mühe anvendete, dasselde zu loschen. Jwey Bataillons Soldaten und alle Bauern schleppten Wasser herbey, und ohne die gaten Veranstaltungen des Herzogs von St. Pierre und des Grafen von Anguissolo wurde der Schade noch groser geworden seyn, der sick inzwischen doch auf 100000 Stück von Achten belauft, ausser mas die Bedienten Jhro Majest. an Meublen und Effecten daben für Verlust gehabt. Der Hof har sich mit genauer Noth von der Flamme retten konnen, undes sind viele Personen davon beschadigt worden. tion, den 17 Marz. Die Briese aus der Provinz Languedoc rub men ubergus die Gade und Gelindigtet des Herrn Marschalls, Herzogen von Richelicu, son derselde in seinen Commissorien, welche das Religions wesen der dasigen Reformirten betreffen, verspuren last. Den 13ten dieses sind, dem Vernehmen uach, Se. Durchl. von Montpellier zu Nimes eingetroffen, und des Tages darauf haben Dieselde die Gesellschaft der dortigen Negocianten zusammenkommen lassen, und solche in Gegenwart des Königl. Lieutenants ermahnet, das sie ihren Ardeitslenten verbieten sollten, den Versammlungen beyzumohnen. Diese Kauflente hatten hieruber aufs beste sich entschuldiget, und versprochen, ihr möglichstes zu thun, hiernachst aber den Hr. Herzog gebe ten, Ordre zu stellen, damit diesenigen Gefangenen wieder, in Freyheit gesetzet werden mochten, welche vor 2 Jahren, eden da sie aus dem Königreiche hatten gehen wollen, in Verhaftgenommen worden, weil man dieselbe, 17 bis 20 an der Zahl, Männer und Weiber, zwingen wollen, sich noch einmalt zu verheyrathen, und ihre Kinder in der katholischen Kirche umtaufen zu lassen. Dieser Bitte hatte auch derHerzog sie gnadigst gewähret. Man sagt, Jhro Durchl. hatten gegen die Negocianten dentlich sich erklaret, die reformirten Pradicanten misten nothwendig selbige Provinz und dasKønigreich Frankreich verlassen. Dazu und zu ihrem Auszuge wollten Dieselbe ihnen sicher Geleit verschaffen; im ubrigen, wenn die Reformirten sich ruhig und still aufführen, wollten Sr. Durchl. sich nicht dawider setzen, menn ein jeder bey sich und in seinem Hause seinen Gottesdienst verrichten wollte. Er liebte sie, undvurde sie schusen und schirmen, so lange ste seinen Rathschlagen følgen, und den Hof nicht wider den Kopf stosen würden &c. Diese Herren hatten auf diesen Vortrag in aller Unterthanigket sich bedanket, und den Herzog versichert, wie der König in seinen Reichen keine getrenere Unterthanen habe, als die von der reformirten Religion. Man will versichern, das mehr als 80 Gefangene, welche um der Religion willen schon lange zu Bourdeaux ge sessen, ihre Freyheit bereits wieder erhalten hatten.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
Paris, den 28 Mart. Der Graf von Glalissonniere ist ernannt, om die Flotte zu commanderen, die man in dem Haven vor Toulon ansrustet. Dieser Umstand vernichtet das Gerüchte, so sich verbreitet har te, als wenn ste sollte abgetackelt werden. Man erwartet mit Ungebuld Nachrichten aus Ostindien; sonderlich wegen der Cession von Dekan, oder eines Theils dieses Landes, an unsere Compagnie. Man will davon um so viel mehr Gewisheit haben, da dieses Land so wichtig und einträglich ist. Es hatte sich hier ein Gerucht verbreitet, als menn sich die Protestanten, in Sevennes augelehnt, und mit einem Regiment Dragoner im Haandgemenge gewesen; aber man glaubet, dasses ein Versehen ist, und das man ein Detachement der Mareschauser, das wider die Contrebandirer commandiret ist, und mit denselben in einem hitzigen Gefechte gewesen, für das Dragonerregiment gehalten.
Berlingske Tidende, 1754-04-15
London, den 26 Marz. Da der Prinz Edvard gestern in das 16te Jahr getretten, so empsingen St. Majestat, der Kønig, und die Kongl. Familie desfall die Glückwunsche. Nachdem der Herzog von Newcastle den 23sten die Siegel des Staatssecretariats in die Hände des Königs uberliefert hatte: so haben St. Majestat den Grafen von Holdernesse an seiner Stelle zum Staatssecretair des Norderdepartements ernannt, und an der Stelle dieses Grafen den Ritter Thomas Robinson, Ritter von Bath, (vormaligen ausserordentlichen Gesandten und bevollmachtigten Minister an Kayserl. Hofe und bey dem Aachener Friedens-Kongress) zum Staatssecretair des Suder-Departements erkläret. Anfanglichschlug dieser Herr diese Bedienung aus, die eine der beschwerlichsten im ganzen Kongreicheist, allein endlich har er sich doch entschlossen, ste anzunehmen. Der Herr legge ist an die Stelle des verstorbenen Hr. Pelhams zum Kanzler und Viceschatzmeister der Exchequer bestell. Man sagt, das Se. Kongl. Majestat dem Herzoge von Newcastle die Grosschatzmeisterstelle auftragen werden, die seit der Regierung der Königinn Anna durch Lord-Commissarien, verwaltet worden, deren Haupt der Herzog gegenwartig ist. Da die Escadre unter dem Admiral Watson wegen widrigen Windes den Haven von Cork nicht erreichen kanen, so ist ste den 11ten dieses zu Kingsale eingelausen. Sie bestehet ans fünf Kriegschiffen, namlich Kent, worauf der Admiral ist der Adler, wor auf sich der Commandeur Pscock befindet; und noch 2 Kriegschiffe, die, wie die beyden vorigen, 70 Kanonen haben; und eendlich noch 1 von 50, und 2 Kriegschaloupen. Der Oberste Aldercron stand im Begriff, sich den Tag daar auf mit seinen Truppen an Bord zu begeben. Gestern empfing man Briese ans Dublin unterm 19ten dieses mit der Zeitung, das die Schiffe der Ostindischen Compagnie zu Cork angekommen waren, ausser das Kent, welches gegen ein ander Schiff gesegelt und dadurch beschadigt worden, und dat bey Anlangung desselben die gantze Flotte unter Segel gehen würde. Die Billets von der Marine und Proviantirung der der Flotte, die gegenwartig bezahlt werden, belausen sich selt dem 31 Decbr. 1753 bis zum 31 December 17754 auf mehr als 100000 Pf. St. welche Kosten grostentheils durch die Absendung der Ostindischen Flotte verursachet sind. Auf Befehl des Unterhauses sind alle Proceduren gegen den H. le Heup, einen den Schatzcommissarien, bekannt gemacht worden. Er har mit Theil an den Schelmereyen, die bey der letten Lotterie ausgenbeet sind, und ist aller seiner Staatsbedienungen entsettet worden. Gestern kam ein Paquetboet von Lissabon in 12 Tagen an, womit man den Jnhalt einiger Conferenzen erhalten har, die der Herr Castres mit dem Portugiesischen Ministerio gehabt harMan har Nachricht, das der Lord Vicomte Montjoy, Sohn des Grafen von Blesington, zu Paris an den Blattern gestorhen sey.