Berlingske Tidende, 1799-03-22
maa mit Forlag er nu Gynslagteur tredie og fierde Deel udkommen, tredie Deel under Titel i Over Konsten at opnaar en høi Alder. Et oplast Problem, hvorledes Parringsdristen bør behandles, fra dens Opvaagnelse, til dens Ophør og benyttes til at forføde og forlænge Livet, med Besvarelse paa de vigtigste der henhørende Spørgsmaale. Første Bind. Jndholden er i Forthed følgende Første Afsuit: Den første paasiske Opdragelse maalingen i hans Mandvarheds Tidspanet. Manden fra hans 28 til hans 43 Aar, med Hensyn paa Kiønsnydelsen. - Under Afinit: De vigtigste Omstændigheder der have Jndsindelse paa det vordende Menneske, Undsangelsens Dieblik og under Svangerskabet. - Om Lygte, standsduelighed. Om Arvesygdomme. Anviisning til at alle sunde og stærke Børn. Om Overbesvangring. Hven der nyder den største Vellyst under Avlingsværket. - Om en svanger Kones Levemaade. Om de spangtes Lyster. De stødende og Varselkoven. Prisen er 3 Mk. s. paa Tryl og aa Skrivpapiir 5 Mk. 8 s., heft. 4 s. mere. - Fierde Dre. under Titel: Rnde og Skiønhed af Ronsten og Naturene mesterier for givte og natte Fruentimmere. Jndholden er i Første Aftalt Om Qvinders Skiønhed. om Manden, Skiønhed. - De indvortes og udvortes Feil der lintetgiøre. den qvindelige Skiønhed. De fortrinligste Midler til at fremmine den qvindelige Skiønhed i dens forhøiede Fuldkommenhed. Andet Aftalt i Om Midlerne til at bevare og forhøie den qvindelige Skiønhed, forskiønnelsesdrivt blandt alle Nationer. - Stadelige og ustadelige Sønhedsmidler. - Jtalienske Masker. - maadmod alle Hudens Feil, som Spretder stregner, Finger, Jnfeltstik, Varter, Koppear; Maa for at faae Haaret til at vore, til at truse Haarene uden Brænding; Raad mod røde Haar, Diemidler; Midler til at faae skiønne Tænder, til at befordre Halsens Hvidhed og s.v. Overden qvindelige Forskiønnelse ved Klædebragt. Regler for en skiøn og smagfuld Dragt og al Pynt. Pariserindernes nyeste Dragt. - Prisen er paa Trykp. 3 Mk. og paa Skrivp. 3 Mk. 12 s., heftet 4 s. mere. Friderich Brummer, Østergade No. 31. Farl von Carlsberg eller om den menneskelige Elendighed. af C. S Salzmann, 4 Dele, som indeholder Carlsbergs gierlighedshistorie med Henrette, en ædel fornuftig Pige a borgerlig Stand, udført i en Brevverling imellem hans Fetter Oberste v. Brav, nogle retskafne Præster og andre af deres Bekindtskab, hvis Jndhold overalt har Hensigt til at udrydde her stende Fordomme og forældede skadelige Indretninger, der styr, te Menneskene i mange Slags Elendigheder, og i dets Sted, udbrede Menneskeheld og Menneskekundskab. Jblandt flere vigtige Materier vil man der finde Universitets Jndretninger : Studenterlevnet; Examiner, og Had ved Embeds Examen ; suurrige og ubillige Consistorialforretninger; Adelens Fortrin, dens jammerlige Opdragelse, de værdes forterte Opdragelse, de latinske og almindelige Skolers slette Jndretning; Jøder, nes Undertrykkelse paa adskillige Steder; Forskiellen imellem en Papist og Catholik; Dernbutterne, hvad Rytte de have stiftet og hvem der kan gaae over til dem; Tolerance, KirkeLitlene, Nadrerens Misbrug; Daabens, det offentlige Stritemaal og de ti Buds Misbrug, Forskiel imellem Qvattilvere, retskafne Læger, Varberer og Chirurger: Sølvbesuittelse og dens Følger; Koppesygdoms Giften ildbredelse og Midler til at standse den; Fruentimmers gode og svage Side og det latterlige i deres Hovedpundt og Klædedragt, især Snørlivet; Ægteskab, Utroskab der; hvilken Ægtemage man bør, vælge sig, latterlige Bryllups Ceremonier, og ufornuftieGarneopdragelse: Valler, Maskerader, Commedier, Aager Kokkspis. Lottespil, Bordeller; slette Vele; Kroer og Post holder uforstammenhed. Betlerie; Emigrantere; Guld maatte: Klostere, Billeder i Kirkerne, fornemme Folke gemene Borddiskourser; Europæernes grusomme Undertrykke ser mod Jndianerne, Leiebibliothekers og alt for mange Jour, nalers Lysnings Skadelighed; Fængslernes Umenneskelighed; Halsserne, Kagstrygnings, Spidsrods, Radbrætnings og andre Straffes Grusomhed; den europælske Cultur Jæger, grusomhed imod Bønder, Liigbegravelsers Skadelighed i Kir ten, lognagtige og latterlige Gravskrivter og Lilgrækener om Førster og Prindsesser, de gaae ikke altid paa Roser, Fyrsters Geburtsdage, hvorledes de holdes og burde holdes, Prindsernes Opdragelse og Giftermaal, den monarkiske Regieringsform bestrides og forsvares: Republikernes Skadelighed, o. s. v. angrebne med Satitens skarre Svede, og Anviisning til at saa disse Fordomme og Uordener, som Kilderne til den mennestelge Elendighed tilstoppede. Hele Værket koster traae Materie 3 Rdlr. paa Tryk og paa Skrivpapiir, og sælges i Bogladerne Norg og 5 paa Børsen. Jndbundne Exemplarer kan og bekommes for 48 s. mere, hos Boghandlerne P. Liunge og Schubothe. Agnes von Lillen, uddragen af Schillers berømte Maal nedeskrivt, De gjøren Oversat, med en Fortale at Prof. Tøde. Jndholden er et Fruentimmers Historie, som ved en foranftig Opdragelse og sin Aandsstyrke lykkeligen over: vinder de tusinde Vanskeligheder, som forhindre hende fra at opnaae sin Lyksaligheds Maal. Planen og Forvitlingen til demoralste Dyemerde den blomsterrige og adle Stiil; men især de levende Stildringer af det mene elige Hierters forskiellige Følelser, gjør denne Bog til en af de første i sit Slag, og vi med Fornøielse blive læst mange Gange. Den faaes for Rdlr. paa Tryk og 1 Rdlr. 32 s. paa Skrivpapiir, indbunden 16 s. mere, paa Børsen Nr. 3. P. Liunge. tilforordnede i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret giøre vil. allernaadigste Bevilling, der er saaledes lydende :at i allerunderdanian Følge af Hs. Kongelige Maje Danmark og Norge, de Venders og alders, Her Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til tug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Ol Ulrich Christian Braulund af Vores Kongelige Residents denborg er, giøre vitterligt : at eftersom Procurator stand Golstes Vegne, for Os allerunderdanigst haver an stad Kiøbenhavn, paa Os elskelig Overanditeur Masen, draget, at en af Christian Friderich Weining under 10de Jan. 1791 til Kiøbenhavns Universitet udstædt Panteoblifor Vores Høiesteret imellem bemeldte Undersitet og Maade. gation for 2000 Rdlr. er bortkommen ved en Sags Udførelse. mand Lange, samt Maarsvend Andreas Welding; de ville Vi, i Anledning af hans derhos giorte Ansøgning og hermed bevilge og tillade : at fornævnte Over Anditen. Englæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og Rosenstand Goiske ved Stevning til Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, som 3de Gange efter hinanden skal indrykke.