Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-06-01
Den 11 er Kong Jacob til St. Germain igien ankommen. De Jrrske Tropper er fordeelt, en deel til Catalonien, andre til Piemont og Resten til Tydskland. Alle Transport Skibe haver bekommet forlof at seigle hvor de vil Engelland. Hendis Mayestæt Dronningen haver ved Greven af Nottingham Admiral Ryssel en Missive ladet tilskrive: Anlangende om et Røgte at nogle Officerer af Floden icke skulde være den nye Regiering troe. Hvilcket Røgte Hendes Majestæt formeener at være af Fienderne udsprenget, om derved een eller anden ærlig Engelsmand at føre i fortræd Men saasom Hendis Mayest. om deris Troeskab fuldkommeligen er forsickret, vilde Hun ingen Forandring paa Floden giøre: Hvorpaa samtlige Officerer en underdanigst Adresse til Hendis Mayestet lod offerere, udi hvilken de Hendis M. tackede for Hendis naadige Affection og derhos tilsagde at vofve deris Lif, Gods og Blod til Hendes Mtz. Tieniste. Den 18 May gick den conjungerede Flode, 90 Capital Skibe stærck, til seigls, som Dagen til fort af St. Helene Bay var udseiglet, tog deris Kaas Synden til og satte sig i Orden; samme Dag og Nat seiglede den imod de Franske Kuster. Torsdagen den 19 saae mand med den samme Vind ved Solens Opgang, adskillige Skibe, som mand dog formedelst det mørcke Vyv 2. Veyr. Veyr icke kunde kiende, alligevel seiglede voris Flode med en Sydvest, Vind imod dennem; Ved Kl. 7. slet kunde mand kiende at det var Franske Skibe ved 60 Seiglere stærck, hvilcke var samme Tid ved 6 Holl. Mile fra Cap de Barfleur, men imidlertid de anseiglede, gjorde den Allierede Flode sig til Slag færdige. Den Franske Admiral af den blaa Flag Monsr. de Gabaret, giorde første Angreb med 13 eller 14 Skibe, men saasom Vinden ickun lidet blæste, varede det til imod Kl. 11, førend hand med den Hollandske Esqvadre, som hafde Avantgaarden, kom i Slag, hvilken Fægtning ved 7 Timer vare; Mr. de Gabarets Skib og den Hollandske Vice-Admiral Skeys Skib slogis med hver andre, men saasom den første iligemaade af den Hollandske Capitain Saen blef angreben, tvang de hannem saavelsom hans gandske Esqvadre at retirere sig; Udi samme Action skal et Fransk Skib være skudt Mastløs og siden siunken. Resten af den Franske Flode var imidlertid med den Engliske og øfrige Hollandske Flode kommen i Action, og med endeel af Skibene dapper og mandeligen sloges. Klocken 3 om Eftermiddagen begyndte de Franske at vige, og som det var gandske stille, bugserede de sig fra os saaviit dem var muelig, og omendskiønt de Allierede gjorde deris Flid, for at holde ved dennem, kunde det dog, formedelst det paakommende stille Veyr, icke skee. Klocken 6 om Aftenen begyndte Vinden igien at blæse, saa at den Engliske Esqvadre af den blaae Flag kom i Slag med den Franske blaae Flag, som indtil kl. 10. om Aftenen varede, og vil mand for sickre at trende Franske Skibe i samme Action skal være sprungen i Luften. Natten over var det gandske stille. Den 20 om Morgenen var en stor Taage at mand førend Kl. 6. intet kunde see, saa snart Veyret var opklaret, seiglede den Allierede FloVest Nordvest og bekom den Franske Flode, to Mile fra dennem, udi sigte, som deris Tal merckelig hafde forringet, thi mand kunde ickun tæle 36 Skibe. De Allierede anvendte ald Flid at komme til dennem, og de Franske derimod at undløbe. Kl. 10. var det igien gandske stille, kort derefter bekom den Allierede Flode Cap de Barfleur i siune; Om Eftermiddagen klocken 3 forfølgede den sin Kaas med en Vesten Vind. Men saasom de Franske formedelst en stærck Strøm lode deris Ancker falde, maatte de Allierede for samme Aarsag det ogsaa giøre. De Franske var same Tid tre Mile fra de andre, og 1 Mil S. Ost fra Barfleur.