JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Da Parlamentet kom sammen i Novbr. 1783 indtog Prindsen sit Sæde i Overhuset som Hertug af Cornvallis. Han tiltalte Huset kun sjelden, men naar han gjorde det, saa skeete det med Eftertryk, Lethed og udmærket Værdighed, og med en Gentlemands Anstand. Hans første Tale i Parlamentet foranlededes af en Motion af den første Marquis af Abercorn, der havde udstædt en Adresse om en Proclamation af Kongen, betræffende oprørste Forsamlinger og Skrifters, Forhindring. Prindsen lagde ved denne Leilighed stor Veltalenhed for Dagen, og talte i en mandig, overtalende Tone, der, uden Hensyn til hans høie Rang, egnede sig til at drage Husets Opmærksomhed paa den værdige Taler. Her nogle af hans Ord. "Jeg vilde ikke kunde opfylde min Pligt som Parlamentslem, ikke have den Agtelse for Øie som jeg skylder Forfatningen, ikke lade mig ligge Freden og Folkets Lyksalighed paa Hiertet, hvis jeg ikke udtalte min Mening over en Gienstand af saa stor Vigtighed, høit i hele Verdens Paahør. Nøie overveiet, saa er her Talen om Constitutionen skal holdes opret eller ei, om de velgjørende Grundsætninger der have stadfæstet deres Værd praktisk, skulle vorde fortrængt af de vilde theoretiske Begreber, og om Lovene, under hvis Beskyttelse det har gaaet os vel i saa mange Aar, skulle underligge en Reform som Folket ikke har sauctioneret. Personlig nær og inderlig interesseret i Folkets Velgaaende, Lyksalighed og Tilfredshed, vilde jeg begaae et Forræderi imod mine Grundsætninger, hvis jeg ikke stod frem og udtalte mit Mishag med de oprørske Skrifter, som har foranlediget nærværende Motion. Min Jnteresse og Folkets, ere een og den samme; de ere begge saa uadskillelige, at ved deres Sammentræfning kun een Lyksalighed er tænkelig. Min Existence beroer paa Folkets Venskab, Kjerlighed og Velvillie, Folkets Sag skal være min Sag, saa længe jeg lever." Prindsen tiltalte Huset som forhen sagt kun sjelden, men skeete det, saa var hans Tale stedse svarende til Øiemedet; og vare end de forskjellige Taler han senere holdte som Prinds Regent og Konge stedse udkastede af Ministrene, saa havde han dog den Fortjeneste at forredrage, dem med tilbørlig Værdighed, med en eiendommelig Behagelighed, Siirlighed og Færdighed, og med en Stemme, der til Forundring egnede sig til at give Talen den rigtige Effect. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Fædrenelandet. Kjøbenhavn. Hs. Kgl. H. Prinds Christian, Frederik ankom hertil Fredagen den 9de Dennes, om Aftenen Kl. 10, og har begivet sig til Høistsammes Sommerresidents, Sorgenfrie. Hs. Kgl. H. Prinds Frederik Carl Christian, var allerede ankommen samme Dags Formiddag.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Ved allerhøieste Resolution af 13de Dennes er Justitsraad og Professor C. Molbech allernaadigst bleven udnævnt til Theaterdirecteur og Censor ved det Kgl. Theater.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Et Keiserligt russisk Compagnieskib er i Fredags Kl. 2 1/2 ankret herpaa Rheden. Det er kommet nordfra, og var allerede passeret forbi sydefter; men maatte formedelst Modvind gaae tilbage hertil.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Vesterbroes-Theater vedbliver at afvexle med Opførelsen af endeel af dets yndede ældre Pantommer. Saaledes gaves i Søndags tvende af disse, og iaftes den i lang Tid uopførte Pantomme. De tre frige Elskere ved det natlige Stævne. De gomnastiske og eqvilibriske Kunster, der, foruden Liniedands, blive givne, bidrage, ved den Sikkerhed og Færdighed, hvormed Carl og James Price og Sødskendene Josephine og Carl Winther udføre dem, ikke lidet til at forøge disse Forestillingers Jnteresse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
J de 5 sidste Dage af Juni Maaned ere 100 Kornladninger passerede gjennem Øresund. Af disse vare 48 bestemte til brittiske, 20 til nederlandske, 7 til franske, og 16 til danske, norske og svenske Havne; 3 til Bremen, 2 til Hamborg, 1 til Leer i Ostfriesland, 1 til Kønigsberg, og tvendes Bestemmelse var ubekjendt. Jmedens Navnet Diebitsch Sabalkanske ganske hørte til Dagens Orden, var det under Ventilation i vore offentlige Blade, hvorvidt denne berømte Feldtherre, havde opholdt sig heri Kjøbenhavn eller ikke, og Sagen blev da saaledes afgjort, at den her kjendte Diebitsch var en anden. Som et Curiosum fortjener at anføres, at Grev Diebitich har, om end ikke Slægtninge, saa dog en Navner her i Landet. J Landsbyen Torrild, i Egnen af Skanderborg, levede nemlig i det syttende Aarhundrede en Oberstlieutenant Nichel Burchart von Diebitsch, som, efter Kirkebogen, døde sammesteds den 28de April 1685, i sit 76de Aar. Han havde i længere Tid beboet en Gaard der i Byen, og efterlod sig et talrigt Afkom. J Grumstrup, en Anerbye til Torrild, lever endnu en Bonde ved Navn Elias Diebitsch.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Det Kgl. Theaters Dandsedirecteur Hr. Bournonville, har i denne Tid givtet sig med en ung svensk Dame.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Den 9de Dennes tildrog sig den Ulykke, at Laderanten i den Kgl. Porcelains=Fabrik, Hr. Born ved en Erplotion blev meget beskadiget. Man har kun lidet Haab om hans Liv. Den Ulykkelige, (en Søn af Justitsraad Born paa Frederiksværk) har i flere Aar assisteret Statsraad Ørsted, og var nylig, efter Dr. Forchhammer, kommen i Fabrikens Tjeneste. Deeltagelsen for ham er almindelig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Den her tidligere omtalte Lysttour til Bornholm, med det nye Dampskib "Frederik den Sjette, vil, af Mangel paa et tilstrækkeligt Antal Subskribenter ikke finde Sted, hvorimod bemeldte Dampskib foretager en Lysttour til Helsingøer paa Søndag Morgen Kl. 7.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Det stærke Tordenveir i Mandags Eftermiddags var ledsaget af en kortvarende Storm, der paa enkelte Steder i Omegnen næsten lignede en Orkan. En Baad fra Vedbek med fire Mand, hvoraf de tre fra Vedbek og den fjerde fra Torrebek, skal være gaaen under.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
J Brødrene Langes Glaspusterie i Dyrehaugen behagede det Hs. M. Kongen at besee det udstilte Glas Kunst-Cabinet, hvorpaa den yngre Broder nød den Lykke, at forevise Allerhøistsamme en Prøve paa sit Arbeides Hurtighed, hvilket vandt Hs. Majestæts allerhøieste bifald. Jblandt andre Arbeider har Hr. Lange un., under sit Ophold i Kjøbenhavn, forfærdiget en Kirke af Glas, hvori man seer Prækestoel med Præst, Orgel med Organist, Chordrenge, Tilhørere o. s. v. Under sit Arbeide, som skeer med en sjelden Hurtighed, forfærdiger Hr. Lange hvilkesomhelst Figurer der af Tilskuerne forlanges.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Registrator-Embedet i det Kongelige Geheime-Aschiv; Gage 250 Rdlr. Sølv. - Et Copist=Embede sammesteds, 200 Rbdlr. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 2den Juli er Kammerraad og Amtsforvalter for Thisted, Amtstuedistrict, C. Caroe, udnævnt til virkelig Justitsraad.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Den 7de, Secretair og Jnstitutbestyrer i Kjøbenhavn O. J.L. Gorm, til Cancellieraad.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Under Admiralitets- og Commissariats=Collegiet: Den 4de Juli er Justitsraad og Admiralitets-Commissair, samt Chef for Commissariats=Contoiret, N. Wiborg, Ridder af Dannebrog, udnævnt til Medlem af Directionen for Søeqvæst= og Assistencehuset; Justitsraad og Chef for Admiralitets-Contoiret, C. Raven, til Medlem af Commissionen for Søe-Etatens Drengeskole i Nyboder; Krigs=Assessor og Fuldmægtig i Commissariats-Contoiret, T. C. Tillge, til Chef for Bogholder Archiv- og Depeche-Contoiret, samt til Overkrigscommissair, Krigsassesfor og Fuldmægtig i 3die Departements-Contoir, P. K. Krogh, til Jnspecteur ved Søe-Etatens Hospital i Nyboder; Copist i Revisions- og Contraberegnings-Contoiret, A. Aagesen, til Fuldmægtig i samme Contoir, Copiist i Holmens Takelage-Contoir, P. Thaulow, til Fuldmægtig i samme Contoir og Fuldmægtig i Holmens Tømmarmaterial-Contoir, J. L. F. Licht, til Fuldmægtig i Veiercontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Kjøbenhavns Torvepriser, den 16de Juli. Rug. Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Hvede...... Td. 6 Rbd. 4 Mk. - s. - 7 Rbd. 5 Mk. - s. Byg 2radet, Td. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. - 3 Rbd. - Mk. 8 s. Byg bradet, Td. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. - 2 Rbd. 5 Mk. - s. Havre, Td...... Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 4 Mk. - s. - 3 Rbd. - Mk. 8 s. 1 Rbd. 5 Mk. 4 s. 2 Rbd. 1 Mk. - s. Grøns. Flesk Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. - 1 Rbd. 4 Mk. - s. Smør, Pd........- Rbd. 1 Mk. 2 s. - Rbd. 1 Mk. 4 s. Æg, Snesen. Rbd. 1 Mk. 8 s. - Rbd. 1 Mk. 10 s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Vexel=Cours. Hamb. 2 M. - . v. 209. Species 209.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Kjøbenhavn, den 16de Juli. Species solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Species 155 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 49 1/2 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 96 1/2 Rbd. Sedler. Dito Dito 9292 1/4 i Banco. Nationd. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 103 Rbd. r. S. Dito Dito 107 1/2 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 102 1/2 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 104 i Banco. 4 pC. Dito Dito 100 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 101 i r. S. 4 pC. uopsigl. norske Statsobligat. - Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 72 L. Sterling. Asiatiske Actier - i Sedler. London 3 M. Sigt 6 Spd. 20 s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Christiania, den 10de Junii. Hamborg kort Sigt 135 1/2 Pct. Amsterdam 3 M. Sigt 125 1/2 Pct. Kjøbenhavn Sølv=Specier 136 Pet. Hamborg, den 16de Juli. Bourdeaux 188 1/2. Petersborg 9 7/8. London 2 M. 13 Mk. 9 1/4., k. S. 13 Mk. 103. Cadix 45 1/8. Lissabon 40 3/4. Amsterdam k. S. 35, 70. 2 M. 35, 80. Kjøbenhavn 209. Spe. 1/2 slettere. Disconto. - Frederikshavn, den 19de Juli. Til Krammarkedet den 16de Dennes havde indfundet sig en talrigere Mængde Landsbyfolk end nogensinde, men de Sælgendes Antal var neppe saa stort som forrige Aars.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Hvorvidt de med Manufactur= og Klædevarer Handlende, maatte have gjort godt Marked vil være vanskeligt at sige, thi alle og altid klage de, men at den virksomme Landsbykone med sine hjemmegjorte Tøier, Dynevaar, Lærreder og Vadmel har været tilfreds er ligesaa viist som at Afsætningen af disse Varer her fremtidigen vil tiltage. Ogsaa her paa Kysten i Raaberg Sogn, er i Løbet af nogle Uger opfisket endeel Kobber, nemlig, en 70 Plader, 2 a 3 Lpd. pr. Stk. Hvis det maatte falde i med meget stille Veir og mere Kobber gives i Vraget, tør det haabes bjerget, da Kystbeboerne neppe ville undlade at gjøre alt, for saa god en Fangst, der gjøres paa en Dybde af 12 a 14 Fod Vand. Utallige ere vistnok de Kostbarheder, der saaledes gives langs denne Kyst og besynderligt nok først oftere efter mange Aars Forløb komme for Lyset, naar ved en eller anden Naturbegivenhed, Sandet som dækker det, maa forrykkes.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Blandinger. Af Hr. Professor Rasks "Literat turblad" have danske Læsere forlængst erfaret, at Udgiveren af Fundgruben des alten Nordens, Dr. Gustav Thormod Legis, har plagieret Størstedelen af dette Skrift fra danske Lærdes Værker. Under Overskrift: leber das schriftstellerische Verhaltnitz des Herren Dr. Legis zu Herren Prof. Finn Magnusen, meddeles nu i Blatter for lit. Unterhaltung Nr. 168, Juni d. A., den tydske Læseverden Oplysning om, hvorlunde Hr. Dr. Legis har efterskrevet Hr. Prof. Finn Magnusens Oversættelse af den ældre Edda, uagter han paa Titelen kalder sit Plagiat: "Zum erstenmale aus der islandischen Urschrift ubertragen." - "Vilde Hr. L., slutter denne Artikel, "dog have ladet sig nøie med den Fortjeneste at være Oversætter af et udmærket Værk, istedetfor at han nu vil tilliste sig en Roes, der paa ingen Maade tilkommer ham. Men at han vovede dette, at han endog fandt rosende Recensenter, er et sørgeligt Beviis paa, hvor lidet man endnu i Tydskland har benyttet de danske Lærdes fortræffelige Arbeider i den nordiske Mythologies Fag. Vi ere saa tilbøielige til at lade Fremmedes Fortjenester vederfares Retfærdighed; hvorledes lader det sig da forklare, at Finn Magnusen, en af vor Tids største Videnskabsmænd, der ligesaa meget udmærker sig ved overordentlig Lærdom, som ved Skarpsindighed, endnu er saa lidet bekjendt iblandt os, J sin Oversættelse af den ældre "Edda", sin "Eddalærre", sit store mythologiske Lexikon til Edda", har han leveret Værker, der sikkre hans Navn Udødeligheden; hos Englænderne blive hans videnskabelige Arbeider roste, ogsaa Brødrene Humholdt, Tydsklands Stolthed, have givet ham Beviser paa deres udmærkede Høiagtelse. Først naar den nordiske Mythologie, der er saa vigtig til Forstaaelsen af enhver anden, har vundet større Deeltagelse blandt os, ville denne store Jslænders Værker tilbørligen blive erkjendte.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Af de bayerske Kostehandlersker, der, som bekjendt, i de sidste Aar ogsaa have udstrakt deres industriøse Omflakken til Danmark, og isærdeles til Kjøbenhavn, er et saa stort Antal draget til England, at alene i indeværende Aar henved 500 skulle være komne til Dover for at udbrede sig der i Landet og søge Afsætning for deres Varer. Det er næsten ubegribeligt, hvorledes de, paa saa lange Valfarter, kunne fortjene deres Underholdning ved en, som det synes, saa ubetydelig Artikel.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Til Øen St. Thomas indkom i sidstafvigte Marts Maaned 262 Skibe, hvoriblandt 80 danske, 64 engelske, 46 amerikanske, 20 franske, 22 hollandske, 9 spanske, 11 svenske, 6 columbiske og 4 haytiske. Der afgik 277, hvoriblandt 92 danske, 63 engelske, 56 amerikanske, 18 franske, 6 spanske, 23 hollandske, 7 svenske, 6 portugisiske, 6 haytiske og 5 columbiske.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Man mener, at Statsraad og Directeur ved Sors Academi, C. G. Tauber, om føie Tid vil resignere. (Skanderborg-Amtstidende.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Toldvæsenet i Horsens har den 15de Juli i Bjerre Herred confiskeret en betydelig Deel Varer, hvoriblandt Kaffe, Sukker, Klæde m. m., der skulde indsmugles. Ankomne Skibe. Sk. C. G. de Rosenørn, Capt. Drewitz til Randers, fra Hamborg, efter fire Dages Fart. Sk. Sarah, Capt. Schau, til Randers, fra Newcastle. Den 14de Juli, Sk. Tordenskjolds Minde, til Travemünde, fra Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Passeret Sundet. Den 11te Juli, Sk. Bernhard, Capt. Albrecht, paa Reisen til Stolpe.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Skibe under Ladning i Kjøbenhavn til Aalborg, N. S. Skougaard, N. Nissen, Th. Clausen og P. Andersen. Sidste agter at gaae til ethvert Sted i Liimfjorden naar der kan faaes tilstrækkeligt Fragtgods Copulerede i Aarhuus, den 14de Juli, Hr. Kjøbmand H. C. Bursche og Jmfrue G. J. Stougaard.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Bekjendtgjoreløer. J Forbindelse med min Bekjendtgjørelse af 24de f. M. angaaende en paa Læsøe Strand total forliist liden Slup, indrykket i dette Blads Nr. 102, 104 og 106, meddeles herved, at senere paa samme Strand er inddrevet et Liig, der, af de hos dette forefundne Papirer, antages at have været Skipper Lars Larsen af Porsgrund i Norge, udclareret den 4de Juni d. A. fra Langesund Toldkammer med Sluppen Augustii, indeholdende Trælast og fladt Jern, bestemt til Bogense; hvilken Afdøde, hos hvem desuden forefandtes et Sølv=Lommeuhr, en liden Guldring og en Brystnaal m. m., sandsynligen var Fører af ovennævnte tidligere strandede Slup. Hiørring Amthuus, den 16de Juli 1830. Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
En billig Leilighed for en liden Familie anvises fra Hjørnet af Allgaden og Tiendeladen, Nr. 4.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Modne Jordbær sælges for 1 Mk. Potten hos Beyer paa Reberbanen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Min Leilighed til Salterie med dertilhørende Pakboder sam Tømmerplads og Kornlofter er til 1ste September at faae tilleie. A. M. salig Jeegs.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Auctioner. Ved Auctionen, som begynder den 20de Juli i Kjøbmand Paghs Gaard ved Vesteraae, bliver til Slutning bortsolgt, nogle runde, dybe og flade Jerngryder, nogle Par Haandqværnstene, store Steenmunke, meget store Flasker 15 a 16 Potters Størrelse, meget store Steenkrukker eller Bojaner, fiin Bom olie paa Flasker, Ambra, Kongoguult, fiin Provence Olie, Oliver, Kork, Korkpropper, Kaneelfrøe, Pibeleer. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-20
Auctionen over Overklits Mølgaard i Wenneberg Herred, som var bestemt til Afholdelse paa Raadstuen her i Byen, Tirsdagen den 27de d. M., udsættes efter Eierens Begjæring, formedelst indtrufne Omstændigheder, til Foretagelse paa bemeldte Raadstue, Tirsdagen den 17de August førstkommende, Kl. 10 Formiddag. Hiørring, den 19de Juli 1830. S. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-21
Ven algierøde Expedition. De nærmere omstændigheder ved den i sidste Nummer meddeelte Efterretning om Algiers Overgivelse ere endnu ikke bekjendte; men et Rygte omtaler at Deien skal være død, og mærkeligt nok er det, at hans Navn slet ikke forekommer i Beretningen om hiin vigtige Begivenhed. De algierske Liig, skrives fra den franske Hær, har stoppet en Flod; vi have brændt dem, for at undgaae Pesten.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-21
Det 3die Nummer af den Algierske Estafette indeholder følgende: "Keiserslottets Beleiring er siden den 27de Juni fortsat med stor Virksomhed. Algierne forsvare sig som Fortvivlede. Deiens grusomme Opførsel, idet han har ladet afhugge Hovederne paa alle Medlemmerne af sit Divan, har kun indjaget øieblikkelig Skræk. Den største Forvirring hersker i Staden; daglig udbryder en ny Jnsurrection. J de forskjællige Skjærmydsler have flere Officerer af den tyrkiske Milits skudt sig selv, for ikke at blive fangne; andre derimod ere faldne paa Knæ for de Franske, og have bedet om deres Liv, idet de gjorde Korsets Tegn. Jnden kort Tid maa Algier falde og de franske Faner, vaje paa dets Mure." - Dette er da nu skeet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-21
Grækenland. Angaaende dette Land ere nye Underhandlinger indledede, og der er igjen Haab om at Grændserne mellem Arta og Volo ville blive den nye Stat til Deel. De forbundne Magters befalingsmænd over Flaaderne skulle afgive Beretning om Tingenes Stilling paa Candia, Samos og Negropont; det er muligt, at nu tillige begge de første Øer ville blive lagte til Grækenland. Actstykkernes Publication i Parlamentet har forandret Tingenes Udseende. Fra Napoli di Romania skrives blandt Andet: Det var at befrygte, at Tyrkerne, naar de nu snart, ifølge Portens Firman, skulle forlade Athenen, ville føre Grækerne med sig som Slaver, og at denne Stads gamle Mindemærker maatte blive beskadigede af Musselmændene. Men de forbundne Magters Admiraler passe paa dem, og man har derfor Haab om, at slige Udsvævelser ville blive forebyggede. Hvem endogsaa, hedder det videre, den nye Hersker monne blive, som Skjæbnen har bestemt Grækenland, saa er det Folket meget om at gjøre, at han antager den græske Religion. Det græske Senat har i denne Henseende fattet en egen Beslutning, som tyder hen paa, at dets Konge skal bekjende sig til Landsreligionen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-21
England. Strax efterat Efterretningen om Kongens Død var kommen til Ministrene, begav Hertugen, af Wellington sig til den nye Regent. Der forsikkres, at han formelig og standhaftig anholdt om sin Tilbage trædelse fra Statsroret, og den nye Dronning Adelheidts første Act skal have været en Forsonningens. Paa hendes inderlige Forestillinger opgav, hedder det, Hertugen sit Forsæt, og vil følgelig endnu vedblive sin Forvaltning. Men hvorlænge, er et andet Spørgsmaal, som Faa med noget Skin af Vished kan besvare.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-21
Den meest uhyklede Glæde hersker over Hs. Majestæt Kong Wilhelm den 4des Tronbestigelse; Marinen veed, at den i sin Konge faaer en ny Beskytter og Befordrer af sin Glands, og dette er noksom tilstrækkeligt for Kongen til at vinde Folkets Kjærlighed; medens hans Gemalinde, en tydsk Prindsesse, allerede som Hertuginde erhvervede sig ved sine huuslige og offentlige Dyder denne store Nations almindeligste og oprigtigste Høiagtelse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-21
Den afgangne Konges Liigbegjængelse er bestemt tilden 15de og dertil er indbuden 2000 Personer, samt aabnet Adgang for 8000 til St. Georgskapellet. J 3 Dage staaer Liget paa Parade paa Slottet, hvis Sale og Trapper ere betrukne med Sort, og derfra til Kapellet er opført en Gang af 1000 Alens Længde, hvortil alene bruges 10000 Al. Tøi. Følget skal møde i deres Embedsdragt, men alle i sorte Underklæder, med sort Flor og Livet og om Armene.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-21
Kongens efterladte private Formue skal beløbe sig til 600000 Pd. St. J hans Testamente er en Sum udsat til at betale Hertugen af Yorks Gjeld. Efter officiel Opgave har Statsindkomsten i afvigte Aar været: 46717737 Pd. St., som er 680980 Pd. mindre, end i næstforrige. Amerika. Fra Assuntion (Paraguay) naae Efterretningerne indtil 13de October f. A. Francia følger endnu stedse det samme System, kun med mere, Mildhed. En Englænder erholdt Tilladelse til at vende tilbage til sit Fædreneland. Af ham vide vi, at endnu 37 Fremmede, hvoriblandt 5 Tydskere, leve i Landet; som en Art Fanger. Statsskatten vurderes til 25 Millioner Piastre. For at forklare sig dette, maa man erindre sig, at Francia lever meget simpelt, og at næsten alle Statsposter maa beklædes uden Pengeløn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-21
Trods det despotiske System har hiint Land idet mindste den Fordeel, at i dets Jndre hersker Sikkerhed. Skoler oprettes allevegne, og i 20 Aar er ikke en Draabe Blod bleven udgydt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-21
Stockholm, den 5te Juli. Det af Banken, ifølge Rigets Stænders Beslutning og Forskrivter, gjorte Laan skal allerede stige til en Summa af over 600000 Rigsdaler Sølv, og, efter Forlydende, vil Udlaanet deraf begynde i næste Uge. Man giør ved denne Leilighed den sikkre Opdagelse, at her i Landet ingenlunde er Mangel paa Penge, men ikkun Mangel paa Credit og indbyrdes Tillid. Adskillige publique Casser og private Personer have i deres Eie store Summer, som de ikke kunne faae udsatte til 5 Procents Rente, endskjøndt den lovlige er 6. De store Handelshuse ville ikke, som forhen, modtage Jndsatser af Penge paa deres Contoirer, angivende som Grund dertil, at de ikke have nogen Emploi for Samme, siden Jern-Ex porten i Aar har saa betydeligen aftaget i Sammenligning med de Foregaaende. Vlandinger. Den 3die Juli ankrede den Kgl. svenske Fregat Eurydice med Prinds Oscar ombord, ved Kronstadt, hvor Fæstningen og hele den paa Rheden udlagte Eskadre, der havde Folk i Raaerne og var behængt med brogede Flag, saluterede med 21 Skud.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-21
Fra Kronstadt bragtes Prindsen ved et Dampskib til St. Petersborg. Det franske Blad Moniteuren melder, at Prindsesse Charlotte Friederique, Datter af den regjerende Hertug, over Mecklenborg-Schwerin, er gaaet over til den katholske Religion.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-21
Prof. Chiarini i Polen, som understøttet af Regieringen oversætter Taalmud i det franske Sprog, haaber ved dette Foretagende at bidrage meget til en forbedret Moral iblandt Jøderne, da disse, ved Offentliggjørelsen, maae skamme sig ved de latterlige og slette Grundsætninger, som Taalmud anbefaler.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-21
En Meubelsnedkers Folk i Paris fandt nylig, ved at gjennemsange en Blok af Acasantræ, en stor Klapperslange inden i samme. Den syntes død, men da man, i et Jernbuur, havde udsat den i Solen, kom den snart til Live igjen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-21
Løverdagen har altid været en sørgelig Dag forden engelske Kongefamilie, siden Georg den Tredies Tid; han selv døde en Løverdag; det samme var Tilfældet med Hertugen af York, Hertugen af Kent, og nu Georg den Fjerde.
Aalborg Stiftstidende, 1830-07-21
J en nylig i Revne Britanique leveret Artikel, fortæller Dr. Caspar, at der for nogen Tid siden i Preussen existerede en Selvmorderklub, som bestod at fer Personer, der ei alene havde forpligtet sig til at aflive sig selv, men ogsaa til at bevæge Andre til Selvmord. De vare ikke heldige i den sidstnævnte Henseende; men aflagde alle Beviser paa deres egen Ordholdenhed. Den sidste af dem skjød sig i 1817. Samme Forfatter melder, at en lignende Klub for ikke længe siden skal have existeret i Paris. Den bestod af tolv Medlemmer, af hvilke een hvert Aar udvalgtes til at aflive sig selv.