JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
Politiet har strængt forbudet alle Carricaturer over den forrige Regiering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
J flere Stæder i Frankrig har man plantet Træer, med det trefarvede Flag og, som i Begyndelsen af Revolutionen, med røde Huer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
Det synes, at Kongen, der ei havde ventet Troppernes Overgang paa saadan en Maade, først i det sidste Øieblik havde fattet den Beslutning at forlade Paris; thi man fandt i hans Værelser en Brevtaske, der indeholdt hans Correspondence i flere Aar med Hertugen af Angouleme, ligeledes hans Correspondence, med Ludvig den 16de. Da Napoleons Folk kom i Thuillerierne, fandt de flere af Kongens Personer i Seng, hvilke ei vidste hvad der var foregaaet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
Man forsikkrer, siger Journal de Paris, at Keiserindens Eqvipage er afgaaet den 27de Marts fra Ver sales. Napoleon har udnævnt Æresdamer for Keiserinden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
De Soldater, der den 18de vare sendte fra Paris mod Napoleon, havde ladet deres Flinter med vaad Tobak, for at Krudtet ei skulle fænge, ifald de havde faaet Ordre at lade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
Marschal Suchet er ankommen til Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
Posten fra Bordeaux er udebleven. Den 23de var Hertuginden af Angouleme der endnu.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
Lyon, den 28 Marts. Vor Stilling bliver stedse mere critisk. Den kongelige Armee i Sønden udbredet sig stedse mere, og skjøndt Puraliteten af de herværende Jndvaanere er velsindet, saa beholder det Militaire og Napoleons Tilhængere dog Overhaanden. Alle Forretninger ligge stille. De Farer, vor Stad under de nuværende Omstændigheder kan være udsat for, ere vanskeligen at beregne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
Gens, den 30 Marts. Saavel fra Paris som fra flere Departementer erfare vi, at Soldaternes Tøilesløshed har naaet en stor Høide. Det gaaer saa vidt, at endog Officererne ere udsatte for Mishandlinger, og at al militair Disciplin er ophørt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
London, den 4de April. Oberst Keil Campbel, der befandt sig hos Napoleon paa Elba, er kommen hid, og er ifærd med at retfærdiggjøre sig i Anledning af Napoleons Undvigelse. En Flaade Transportskibe er gaaet til Qvebek, for at afhente Tropper. Ludvig den 18de er paa vort Ministeriums Raad forbleven paa det faste Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
Efterretningerne fra Bordeaux lyde gunstige for Bourbounerne. Efter de sidste Efterretninger fra Brussel, og Ostende er man ikke det mindste bekymret for Belgien, da de Franske ei ere talrige nok til at angribe de i disse Lande opstillede Armeer. Den 2den April var til Dover ankommen en Afsending fra Napoleon til den franske Gesandt i London, Grev de la Chaire, med Depescher. Han blev anholdt, og efter Forespørgsel, i London igien viist tilbage til Calais med sine Brevskaber. Hertugen af Orleans er kommen til London, og har havt Audience hos Prindsregenten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
Wien den 2 April. Rusland, Østerrig, England og Preussen, have sluttet en Alliancetractat, under samme betingelser, som den forrige Aar i Choumont, hvilken de andre Magter ere indbudne at tiltræde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
Den spanske Minister er tiltraadt med Forbehold af sit Hofs Ratification; den portugisiske uden noget Forbehold. Den svenske vil oppebie sit Hofs befalinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
Kongen af Danmark er tiltraadt (efter Hamborgs Correspondent stiller han 30,000 Mand) dog under den Betingelse, at der stilles ny Sikkerhed for Opfyldelsen, af Kiel=Tractaten. Man venter det Nærmere fra Bayern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
Underhandlingerne med Sachsen ventes snart afgjorte ligeledes have de med Bayern faaet en god Vending, og Østerrig synes at have bilagt Differencerne med denne Magt, ved at aftræde en stor Deel af det Salzburgiske. Magterne ville saa meget mere ile med at ende Congressen, da England har erklæret ei at ville betale Subsidier, førend Alt definitivt er afgjort. Den Mistillid man viste til Kongen af Neapel, synes hans nuværende Opførsel at retfærdiggiøre. Hans Forstaaelse med Napoleon lader sig ikke betvivle, J en Proclamation har han erklæret, at begge Havene og Appeninerne for Fremtiden skulle udgjøre hans Stats Grændser, Man venter, at han vil lade sine Tropper, rykke frem; men den østerrigske Armee er slagfærdig. - Jeronimus Buonaparte har forladt Triest, saasnart han havde Aarsag at frygte for, at hans Stilling blev usikker. De allierede Souverainer have givet Ordre til samtlige Generaler ei at modtage Parlementairer eller Breve fra Napoleon, men at vise ethvert derfra kommende Forslag, uhørt tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
Prinds Eugen, siger man, skal ansættes som General=Adjutant i russisk Tjeneste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
Erkehertuginde Marie Louise vil i Sommer opholde sig ved Badene Toplitz og Carlsbad. Hendes Forbindelse med Napoleon ansees som aldeles hævet. Gent, den 31 Marts. Jgaar kom Ludvig den 18de hertil. Monsieur er reist til Brüssel, for at opvarte vor Konge. Hertugen af Berry, Marschal Victor og flere Kongen hengivne Officerer er her endnu.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
Indenlandske Efterretninger. (Af Statst. fynske og jydske Av, samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
Kiøbenhavn, den 10de April. Fra den 1ste Januar indtil 1ste April d. A. er igjennem det Kongl. General Land-Oeconomie- og Commerce-Collegium udfærdiget 32 algierske Søpasse. - Fra 1ste April indtil den 8de ere udfærdigede for Skibet, Nicoline, stor 64 C. L.; Comtesse Noaille, 34enhalv. Thetis, 45, Convention, 45, Paul, 44; Mette Margrethe, 129, the Ardent, 30; Dange, 51, Mariane 55.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
J Januar Maaned d. A. er klareret igiennem Øresunds Toldkammer 42 Skibe, deraf 21 til indenrigske Stæder; i Februar 18 Skibe, deraf 9 til indenrigske Stæder; i Marts 183 Skibe, deraf 24 til indenrigske Stæder; og fra 1stiApril indtil den 8de, Kl. 4 om Eftermiddagen 68 Skibe, hvoraf 14 til indenrigske Stæder, og 1 til Jsland. Mariboe, den 6te April. Den 4 April om Aftenen imellem Kl. 9 og 10, rasede over Mariboe en meget stærk Orcan med Lynild, Torden og Regn, hvorved Mark- og Haugearbeidet er sar meget tilbage. J det Øvrige lader det til, som om Luften laborerer af anden Dags Feberen, da vi i den senere Tid ikke haver havt godt Veier, uden netop hver anden Dag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-14
Natten imellem den 1ste og 2den i denne Maaned opkom omtrænt Klokken 1 en ulykkelig Jldsvaade i Gaarmand Jens Rasmussens Gaard i Ellesøe Bye, Ørslev Sogn, under Grevskabet Wedelsborg. Jlden udbrød i et af Udhusene, som allerede begyndte at falde, da Folkene i Gaarden vaagnede. Manden, som strax vovede sig ind til Kreaturerne for at redde dem, kom meget forbrændt ud af Luerne uden at have opnaaet sin Hensigt. Af Gaardens hele Besætning blev kun et Aaringsføl, 2 Plage og en Koe frelst, som dog alt er meere eller mindre forbrændt af den nedfaldne Jld. Af Avlings- og lænderie-Redskaber blev slet intet og af Jndboen blot og reddet af det, som fandtes i den øverste Stue, der brændte sidst. Saaledes blev en meget stræbsom og sielden agthar Familie i saa Timer fra Velstand bragt til Armod, og Frugten af mangeaarig udmærket Vinskibelighed forsvandt i Luerne. Uden goddædige Menneskers Understøttelse vil denne Familie saameget mindre kunne reise sig, som Jntet var forsikret i Brandkassen. Ædle Menneskevenner, hos Eder fandt saa mangen ulykkelig Medborger Trost og Hielp; hos Eden vil ogsaa denne ulykkelige Familie finde Understøttelse. Hvad Nogen vil give for at formilde dens Skjæbne imodtages med Taknemmelighed af Underskrevne, der ogsaa i sin Tid skal aflægge Regnskab for det modtagne. Fons Præstegaard ved Assens, den 4 April 1815. C. Gleerup, Stedets Præst. J. Svaninains, Christian den Andens Bio
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
(Af Hamb. og Altona Aviser.) Paris, den 4de April. Moniteuren er stedse fyldt med Adresser og Forsikkringer og Glædesyttringer, i Provindserne. Vore øvrige Journaler ere et Echsderaf. Dog kunne de ei nægte, at fremmede Armeer samle sig om vore Grændser. Endnu bestemtere tale de om, at en Borgerkrig i det sydlige Frankrig har taget sin Begyndelse. Følgenge Telegraph. Beretninger fra Lyon leveres under 1 April. Her er Alt roligt. I forgaars forefaldt en Fægning ved Montelimønt mellem Nationalgarden fra Drome=Departemmentet og en betydelig Hob Jnsurgenter fra det sydlige Frankrig. Linietropperne, som udgjorde Besætningen; i Marseille, og som vare marscherede med de Frivillige, fra Marseille mod Gass, have forenet sig med de Nationalgarder, som droge ud mod dem. De omfavnede hinanden under det Udraab. Keiseren leve, Marseillanerne flygtede i alle Retninger, og Jndbyggerne i Dromme Deptm. væbne sig for at forfølge dem. Hertugen af Angoulemme var den 29de kommen til Montelimont. Han har reddet sig. Stæderne La Mure og Corps have givet det 58de og 83de Regiment trefarvede Faner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Journal de Paris af 3die April siger, at Keiseren. ved sin Lever igaar har erklæret, at han havde meget gunstige Efterretninger fra Wien. Marschal Suchet er idag reist til Elsas, for at træffe militaire Anstalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Moniteuren melder fra Bordeaux den 2den April, at uagtet alle Hertuginden af Angoulemes Anstrængelser, for at faae Tropperne der paa sin Side, saa maatte hun dog, af Fortvivlelse over sin slette Fremgang, løse sine Tilhængere fra deres Eed, og forlod Byen om Aftenen Kl. 8. Hun har indskibet sig i Pouillac. Den 2den April rykkede General Clauselind under Troppernes og Folkets Fryderaab. Keiseren. leve, i Staden. Ovoralt hersker største Orden. J et opfanget Brev, fra Hertugen af Angouleme, klages over, at han ingensteds er bleven understøttet af Folket. Det Rygte gaaer, at han er bleven nødt til at flygte, forklædt som Møller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Man moblerer Keiserindens Værelser i Thuillerierne. Flere Regimenter ere igaar marscherede fra Paris, og have taget Veien af Fontainebleau. Marschalinde Massene, Fyrstinde af Eslingen, har igaar havt den Ære at spise til Middag hos Keiseren. General Excelmanus er kommen til Lille, og Gen. Kopp afreist til Colmar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Hertugen af Reggio (Marschal Ondinot, havde idag Aucience hos Keiseren. Der organiseres 6 ArmeeCorps, ved hvilke Marschal Ney skal føre Hoved Commando
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Politieministeren, Hertugen af Otranto (Fouche, har udstædt et Circulaire til Præfecterne, hvori anbefales, at udøve liberalt Politie, ei at afgive sig med ubetydelig Mistanke, ei at forstyrre Borgerrettens Udøvelse og kun at afgive sig med Facta Den 1ste April gav Garden de herværende Troppe og Nationalgarden et broderligt Maaltid paa Marsmarken, hvorved ialt 18000 Militaire deeltage. Hertugen af Albufera var tilstede. Til Slutning blev Napoleons Buste bragt i Procession af 7 til 800 Officere forbi Thuillerierne, og tilsidst opsat paa Saulen paa Vendomme=Pladsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Medlemmerne af Æreslegionen faa nu alle deres resterende Gehalt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Arbeiderne paa Henrik 1. Statue fortsættes, Statuen skal reises paa Seierspladsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
J Nærheden af Basel skal sammentrækkes et fransk Armee=Corps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Brussel, den 6 April. J forgaars ankom hertil Hertugen af Wellington, der er udnævnt til Overbefalingsmand over den store Armee ved den belgiske Grændse. Denne Feltherres Ankomst har frembragt Liv i de militaire Anstalter. Adskillige Corps have faaet Ordre strax at gaae til Grændserne. Vore Grændsefæstninger blive endnu mere befæstede. Generalerne Kleist og Nollendorf have havt flere Sammenkomster med Wellington angaaende Krigsoperationerne. Napoleons Eqvipager skulle være komne til Valenciennes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Wien, den 5 April. Kong Murat stod, ifølge de nyeste Efterretninger, i Pesaro. Grev v. Nieppery er sendt til ham i et vigtig Ærinde, og med definitive Svar. Paven var den 27de Marts indtruffen i Bologna. Prindsesse Pauline er kommen fra Jtalien herigiennem, og bliver ført til Brunn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Med hver Dag seer man nu Aabningen af den tydske Committee imode. Ligesom de 4 Hovedmagter have og andre Magter indgaaet Alliancer mod Frankrig. Ef Forlydende stiller Danmark 25000 Mand; det havde tilbudet 40,000 Mand, naar det kunde faae Subsidier dertil. Kongen af Sachsen har endnu ei underskrevet Tractaten om hans Landes Udstykning; dog mener man at det snart vil skee. De sachsiske Tropper komme under Wellingtons befaling. Congressen er at ansee som endt, og Conclusum under Pennen. Samtlige fremmede Souverainer ville i det seneste om 14 Dage vende hiemaad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Rustningerne drives meget ivrigen; fra alle Siden marschere uophørligen Tropper. Som et godt Tegn paa den Aand, der besiæler vor Regiering, seer man, at flere Erkehertuger, der siden ei have været i Activitet, nu ansættes ved Armeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Fra Donau, den 4de April. Man forsikkrer, at Kong Joachim vil stille 50,000 Mand til de Magters Disposition, der have erkiendt ham. De Allierede skulle have forlangt Buonaparte udleveret, og Caution af Frankrig for den fremtidige Rolighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Ancona, den 21 Marts. Den 19 ankom Kong Jogchim hiid. Som Hensigt af hans Reise angiver den neapolitanske Moniteur at tage Rigets Grændser og Tropper i Øiesyn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Skrivelse fra de italienske Grændser, den 3 April. Efter nogle Beretninger har Murat, taget Rom i Besiddelse i den saakaldte Konge af Roms Navn. Genun, den 10 Marts. Grev v. Regel, som Overcommanden over de til Rizza beordrede Tropper, var anbetroet, har ei kunne udføre sin Bestemmelse; thi de Piemontesere, som havde tjent under Napoleon, have forladt deres Faner, og ere vendte tilbage til deres Hjem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Fra Livorno berettes, at man er urolig over KongJoachims Marsch til Over=Jtalien, dog trøster man sig med, at en stor østerrigsk Armee er i fuld Anmarsch og allerede ankommen til Florenz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst, fynske og jydske Av, samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Helsingøer, den 10 April. Fra den 1ste til i bag have 171 Skibe, deriblandt 17 Danske og 58 Engelske clareret Øresunds Told.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Kiøbenhavn, den 14 April. Hr. Professor Ridder Gieseke, som i næste Maaned ventes her til fra Dublin for at modtage og ordne sin i Efteraaret ankomne naturhistoriske Samling fra detsydlige Grønland, er i afvigte Vinter bleven optaget til Medlem af Royal Frisk Academie og Kirwanian Society, i Dublin Den 9de April, er i Kanalen ved Gammelholm funden en ubekiendt druknet Mandsperson, hvis Skiorte, var mærket A. B. J. S. Ligeledes fandtes den 10de næstefter, en ubekiendt druknet Mandsperson i Vandet ved det østersøiske Kompagnies Plads og samme Dag endnu en druknet Mandsperson i Peblingesøen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Blandt de fremmede Forbedringer ved alle tilværende mekaniske Værker, som i de senere Tider ere forplantede paa dansk Grund, maa regnes Udførelsen af det den amerikanske Capitain Jammes Barron meddeelte 10 Aars udelukkende Patent paa at lade anbringe paa Møller 8 Arme og 4 Seil istedet for 4 Vinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Det er de Hr. von Pahlen og Overkrigskommissair Sommer, der først have ladet her denne nye Indretning anbringe paa en dem tilhørende, udenfor Østerport tæt ved Farimingsveien værende Mølle. Forbedringen er allene ihenseende til Vingerne og Seilene, og kan anbringes paa enhver Mølle, uden at forandre det egentlige Mølleværk. Paa Mølleaxelen befæstes under rette Vinkler fire Armee, hvilke svare til de nu brugelige Vinger, men behøve ikke at være af saa svært Tømmer. Langs med de 4 Arme er anbragt en Stang, hvorved er fastgiort et trekantet Seil, der skal drive Møllen. For at udspænde disse Seil og stille dem under den fornødne Vinkel mod Vinden, maa der anbringes paa Mølleaxelen, nærmere ind mod selve Møllebygningen endnu 4 Armee, hvilke vel staae under rette Vinkler til hinanden, men omtrent midt imellem de første omtalte Arme med Stænger, til hvilke Seilene ere fæstede. Det synes derfor, som om der var 8 Vinger. For at styrke disse Arme, og hindre dem fra at kastes ud af den rette Stilling, anbringes paa Enderne af Mølleaxlerne en Udlægger, hvorfra Stivningstouge gaae til Armenes Ender. De ved denne Jndretning opnaaede Fordeele ere: at der ikke behøves saa svært Tømmer til Armene som til de almindelige Møller, at Armene fæstes uden paa Axelen, og ikke som almindelig gaae igiennem samme, hvorved dens Styrke betydeligen maa svækkes. (Mølleaxelen behøver derfor ved denne Indretning ikke at være af saa svært Tømmer, som ved de almindelige Møller, at Seilfladen er større, og at følgelig en svag Vind bedre kan virke til Møllens Drivt. I det Kongelige Medicinske Selskabs Forsamling, den 16de Februarii d. A., oplæste Selskabets Secretair, Professor Klingberg en Afhandling i det danske Sprog om Virksomheden af den svovlede Kalk (calk sulphurata) i begyndende Lungesvindset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Den 9de Marts oplæst Professor Klingberg en Afhandling i det latinske Sprog om en betydelig polynos Geværs i Livmoderen (Uterus). Tillige meddeeltes Selskabet en mærkelig Jagttagelse af Hr. Hjorth, Regimentschirurg ved det siellandske Skarpskyttercorps, om et knuset Brud af Hierneskallen, der ikke var ledsaget med noget alvorligt Tilfælde, og lykkeligen blev helbredet, efter at omtrent 30 Been stykker, hvoraf nogle vare betydelig store, og havde hele Hierneskallens Tykkelse, vare blevne udtagne af Saaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Den 16de Marts oplæste Hr. Doctor D. L. Vang en Afhandling i det latinske Sprog over de Sygdomme som i Aarene 1813 og 1814 have hersket imellem de spæde Børn paa den Kongelige Pleiestiftelse i Kiøbenhavn.¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
I Jversens fyenske Avis læses, under indsendt, følgende. Et Selskab af Damer, hvis Alder giver Adkomst til, med Jndsigt, at dømme derom, og som allerede i flere Aar med Harme har ærget sig over, at gode gamle Skikke saa skammeligen afskaffes, har forenet sig i den patriotiske Hensigt at bidrage til, saavidt mueligt, at Brugen af det for Sundheden saa særdeles tienlige Snørliv og Blanchet igien kan blive ligesaa almindelig indført, som Skik var i deres Ungdom. Til den Ende have de oprettet en Fabrik, hvor Modeller til dette nyttige Klædemon forfærdiges. Af Modellerne kunne faaes fra No. 1 til 24, af hvilke de første Nummere ere for Begynderne i Kunsten, men No. 24 er et fuldkomment Harnisk. For de Uindviede følger en trykt Anviisning ved, som paa det tydeligste oplyser, hvorledes man gradeviis skal gaae frem med Brugen af Snørliv fra Patteglutten indtil den bedagede Matrone. Et Smedeværksted staaer i Forbindelse med Fabriken, hvor der forfærdiges Blanchetter fra en Uhrfjeders til Stangjerns Tykkelse, ogsaa har Selskabet Accier i nogle Grøntandsfarer, for fra første Haand, at kunne forsyne hele Landet med det fornødne Fiskebeen. Selskabet haabet at dette nyttige og patriotiske Forehavende vil finde al den Opmuntring og Understøttelse af Landets Qvinder og Døttre, som man er vant til ved lignende Leiligheder; ligeledes har man den Tillid til Landets Læger, at denne for Sundheden saa gavnlige Mode, ved deres Anbefaling snart vorder almindeliggjort. En Dame som er Medlem af Selskabet, og hvis patriotiske Jver er ligesaa stor som hendes Beskedenhed, hvorfor hun ei ønsker sig nævnt, har skiænket Selskabet et Fond af 100,000 Rd. Species, hvoraf Renterne skulle anvendes til Belønning fordem, som ved Brugen af Snørliv, enten selv eller hos deres anbetroede, have udmærket sig. En Committeer nedsat, som skal udkaste et Reglement for Præmie uddeelingen, og saasnart dens Forhandlinger ere fuldendte, vil det vorde offentliggjort, for at de Præmie æskende kunne melde sig. De som ville forskaffe sig at ovenmeldte Modeller, eller i anden Henseende ville have nogen Oplysning om Selskabets Jdrætter, ville behage at skrive til Directionen for Efterslægtens smukkere Dannelse i den store Abekrog.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
J Weilbye (enhalv Miil fra Aarhuus, afbrændte Onsdagseftermiddag ved Ildsaade tvende Selveier=Gaarde. og et Fæstehuus med alle tilhørende Bygninger. Ved de fra Aarhuus tililende Sprøiters Anstrængelser dæmpedes Jldens videre Fremgang, saa at der og Aftenen Kl. 10 ikke længere var nogen Fare, efter en 6 Timers Brand. Kreaturerne og endeel Jndboe blev reddet. Huusmanden, hos hvem Jlden opkom, blev forbrændt i Ansigtet. Fra en Naboegaard af Brandstædet flyttede Eieren sin syge Kone, men da han kom til Bestemmelsesstedet var hun imidlertid paa hans Ryg hensovet i Evigheden, hvortil Skrækken vel for endeel havde været Aarsag. Aarhusianerne fortiene ved denne Leilighed den fuldkomneste Roes for udviist Hielpsomhed og Aandsnærværelse, da Byen ellers letteligen i den stærke Blæst havde staaet Fare for et større Tab. Ogsaa Lisbergs- og Skebyes Bønder hialp til, men Byens egne vare for endeel temmelig rolige Tilskuere ved deres Byemænds Ulykke. Cours, den 14de April. Hamb. 2 M. 660, a vista 670. Amsterdam 2 M. 615. London 2 M. 22 enhalv Rbdlr. a vista 2. Spec. 665. - Specier solgtes til 40 enhalv a 41 enhalv Rbmk., for Committesedler blev givet 67 enhalv pr. 100, Obligationer 275.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Ribe. Døbte: J Cathrine Kirke den 14de April, Ane Maria Jensdatters Datter, Maren: Fadderne: Fedder Bagers Hustrue, Hanne Marie Vaarbasse, Peder Jepsen og Niels Gasse. Den 16 April, Niels Johansens Søn, Adser Johansen, Fadderne: Lanrids Hjorts Hustrue, Kierstine Marie Lyngbye, Johan Schøier og Skomagersvend Hermann Es mann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Begravede: Paa Domkirkens Kirkegaard den 15 April, Borger og Handelmand Gravers Hemmedt afdøde Datter Jngeborg 9 Uger gammel. I St.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Efter 16 Ugers Sygeleie, behagede det Forsynet Fredagen den 7 April at bortkalde, til en hedre Verden, vor uforglemmelige Fader Gothard Hansen, i en Alder af 84 Aar og Præst henimod 59 Aar. Dette bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner, paa egen og øvrige Søskendes Vegne. Den 13 April 1815. J. H. Hansen. Sognepræst paa Mandse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Søndagen den 230 April om Aftenen Kl. 6 1/2 opføres paa Ribe forenede Klubselskabs Theater, til Bedste for Byens Huusarme, Hög over Hög. eller aabenbar Krig, Skuespil i 3 Actter. Billetterne dertil afhentes hos Landvæsenscommissair Steenstrup paa Forestillingsdagen fra Kl. 11 til 12 Formiddag og fra 2 til 5 Eftermiddag hvorhos enhver da behageligst vilde levere, hvad de til ovennævnte Gjemed have tegnet sig for. Generalprøven afholdes Löverdagen den 22de Kl. 6. Billetterne dertil erholdes samme Dag fra 2 til 5 Eftermiddag. Directionen for det Dramatiske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
Proclama. J Medhold af kongelig allernaadigst Bevilling af 14de forrige Maaned, som er læst ved Ribe Byetingsret den 21de samme Maaned, og ved den kongelige Landsoverret, i Viborg den 3die dennes, indkales herved, trende Gange efter hinanden, sub poena præclusi et perpetici silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter, her i Ribe afdøbe islandske Kiøbmand, Gunlaugur Haldorsen, med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav, inden foreskrævne TidsForløb, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre. Ribe den 11te Aar 11 Deilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-04-18
At Undertegnede haver anlagt en Boutiqve Handel i Nørreports Gade i Niels Krølsteds Gaard ved Midtmollen, hvor diverse Varesorter i større og mindre Partier bekommes til billigste Priser, ligesom at Handelen sam mesteds føres af Hr. Hans Grøn, hvis Accordter og Forpligtelser denne Han deel vedkommende, vedgaaes af mig, som om jeg dem selv havde indgaaet. Dette undlader jeg ikke herved at bekiendtgiøre. Korsbrødregaard, den 18 April 1815. A. C. Knudsen. Taa.