JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-17
J denne Tid er eet af de vigtigste Establissementer i Kiøbenhavn til Auction, nemlig de grevelige schimmelmanske Fideicommissarvingers Sukkerraffinaderie paa Christianshavn, tilligemed dets Jnventarium. Eiendommene ere i Brandkassen assurerede for 161,000 Rbdlr. S. V. J lykkeligere Dage kunde dette Raffinaderie aarligen raffinere 2000 Fade raa Sukker, der bleve forsendte saavel til Provindserne, som til Norge og Østersøen. (Skild.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-17
Kiøbenhavns Torvepriser. d. 13. Februar. Rug, Tdn. 12 Rbdlr. 4 Mk. a 14 Rbd. - Mk. Hvede, Tdn. 16 Rbdlr. - Mk. a 19 Rbd. - Mk. Byg, Tdn. 9 Rbdlr. - Mk. a 9 Rbd. 4 Mk. Havre, Tdn. 6 Rbdlr. - Mk. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter, Tdn. 12 Rbdlr. 3 Mk. a 14 Rbd. - Mk. Grønsaltet Flesk, Lpdt. 3 Rbd. 4 Mk. a 4 Rbd. 5 Mk. Røget Flesk, Lpd. 4 Rbdlr. 4 Mk. a 5 Rbd. 2 Mk. - s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-17
Kiøbenhavns Børs d. 13 Februar. Cours. Hamb. 2 M. 388, a vista 393 Am a vista . London 2 M. sterdam 2 M. Spec. 400. 16 Rbd. - s., Paris 2 M. -(Den 13 Februar 1817, 600.) - Specier svig tes til 24 Rbmk. a 24 Rbmk. 2 s. (i Fior 36, for Commiteesedler blev givet (med Rente) 111 1 Fior 9293) pr. 100; Oblig. (uden Rente) 98 (i Fior 78 a 79. Norske Rigsbanksedler 28. (i Fior 24.) Dito Speciesedl. 18. Svenske Sedler 6 Rbmk. 8 s. a 6 Rbmk. 10 s. - Disconto 6 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-17
Ledige Embeder. Lundforlund og Gierløv Sognekald, i Siælland, 230 Rbdlr. - Noromme og Breininge Sognekald, i RibeStift, 220 Rbdlr.; til den forhenværende Sognepræst, Bang, svares i aarlig Pension 10 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg, og 60 Rbd. - Roslef og Ryberg Sognekald, i Viborg Stift, 226 Rbdlr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-17
Befordringer og Afgang. Den 31te Jan. er den ordinerede Catechet ved Hellig giestes Menighed J. Stephensen, beskikket tillige til Prædikant ved det Harboiske Fruekloster, her i Staden. Den 4de Febr. Garnisons-Chirurg J. C. Nergaard til DistriksChirurg i Nyekiøbing, paa Morsøe; Birkedommer ved Ravnholt Birk, i Fyen, H. Haastrup, tillige til Prokurator ved Underretterne i bemeldte Stift, med Undtagelse af hans egen Jurisdiction. Den 11te, H. Wium, i Holstebroe, til Branddirecteur i Ringkiøbing Amts nordre Distrikt. – Den 6te Jan. er Assessor ved Fiskerie og Haa dels-Jnstitutet, i Altona, Kammerjunker og Bankdirecteur T. F. Levetzan, udnævnt til Meddirecteur ved bemeldte Jnstitut. Den 27de, Førsterspertant J. W. Wommelsdorff til Skovfoged i Gottorp Amt. – Den 27de Jan. er Maanedslieutenant og Dannebrogsmand C. W. Schansgaard udnævnt til Broemand ved Holmens og de flere dertil hørende Broer. Den 28de, Kammerjunker og Major P. v. Scholten til Stadshauptmand paa St. Thomas, Capitain L. Michell til Stadshauptmand paa St. Jan, Premierlieutenant A. C. Kraagstad til Toldbetient her i Staden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-17
Døde. Frue Oberstlieutnantinde C. Hoffmann, fød Steenbeck, 33 Aar, i Rønne paa Bornholm. Forrige Forvalter ved Søe-Etatens Hovedmagazin, Krigsraad P. Poulsen i Kiøbenhavn. Forrige Jnformator paa Boller i Taars Sogn P. Jensen ved Hiøring i Jylland. Mad. R. Adler, fød Hertz, 63 Aar, i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-17
Student C. L. Larsen Smidt, 70 Aar, i Vartou Hospital; Mad. M. Nielsen 87 Aar; begge i Kiøbenhavn. – Frue S. W. B. Ørsted, født Oehlenslæger, 36 Aar. 66, S.,2000 B. D., S.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-17
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 23de i denne Maaned om Formiddagen Kl. 10, bortsælges paa Sorøe Tinghuus af Sorøe Academies Skove: Eege og Bøgevindfælder i Liunge Kroemark og Braabye Overdrev, samt i Krebshuusvænge og Mellemmarken. Elle, Birker, Sparrer, Lægter, Humlerefter og Gierdsel i Alstedskov og Grydebierg. Fyrretræe til Lægter, Humlerefter m.v. i Grydebierg, og Bromme Plantage. Alt efter de paa Auctionsstædet bekiendtgiørende Conditioner. Sorøe den 14de Februar 1818. Ulrich. Hr. 4 rovst Beyers afholdte Tale med derved afsiungne Sange ved Holsteinborgs nye Kirkegaards høitidelige Jndvielse paa tredie Søndag i Adv. f. A., faaes tilkiøbs hæftet for 2 Mk. Stykket hos Bogtrykker Magnus i Slagelse. Den 6te Marts 1818 Formiddag Kl. 11, bliver ved offentlig Auction bortsolgt 6 Fag af Gimlinge Degnebolig, som paavises, og Conditionerne derom nærmere erfares hos Sognepræsten sammesteds til Liebhabernes Efterretning, der herved bekiendtgiøres. Et aldrende Fruentimmer søger Condition som Huusholderske hos en Familie eller Enkemand, gode Attester kan forevises. Undertegnede giver Anviisning. De ærede Læsere paa Landet som haver af mine Bøger til Leie, bedes at sende mig dem til denne Maaneds Udgang, for at jeg kan faae dem ordnede og forbedrede med nogle nye.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-17
Bogbinder Hattings Enke, Slottetsgade No. 92.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-17
En Commode-Stoel er tabt paa Veien fra Slagelse igiennem Haureberg. Finderen bedes at aflevere samme i denne Avis-Expedition, imod en passende Douceur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-17
Hos Undertegnede er Værelser til Leie til Paaske-Flyttetid for en honet Familie. L. Biehl.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-17
Trende Værelser med Kiøkken er til Leie til næstkommende Paaske=Flyttetid, paa Slottetsgade. Anvises af Kiøbmand Holm ved Slottets Port.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-17
Til næstkommende Paaske kan 2de Pigebørn blive antagne i Kost, samt tillige undervises i alt Slags Fruentimmer-Arbeide. Bogtrykker Magnus giver nærmere Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-17
En Meierske søges til Maidag. Paa Lønnen ansees ikke, naar hun forstaaer, hvad en Meierske bør forstaae og er troe. Vedkommende henvender sig paa Bonderup ved Corsøer til Puhl.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-17
Trykseil i No. 20. 2den Spalte, Linie 13 Tanneta, læs: Tennesse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie uden, og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm, trykt og forlagt af Peter Magnus. 4de Aarg. Torsdagen, den 19 Februar 1818. No. Torsdagen, den 19 Februar 1818. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
Oversigt over Dagens udenlandske Nyheder. Det er een af de sørgeligste Erfaringer i Menneskelivet, og eet af de meest paafaldende Vidnesbyrd, om Menneskenaturens Svaghed, at der næsten ikke kan betroes Mennesket noget Gode, uden at det giør sig skyldig i Misbrug deraf, det gielder især om eet af Borgersamfundets ønskeligste og herligste Fortrin, nemlig Skrivefriheden, hvad vilde være gavnligere i en Stat saavel for Regieringen som for Folket, end at det var enhver tilladt at sige sine Tanker frit om alle de Gienstænde, som kunde interessere Publikum og angaae Statens Vel, naar det blot var mueligt at bringe det dertil, at faae de Fornuftige til at tale, og Dagrerne til at tie, (men som oftest bliver det modsatte Tilfældet) og naar kun Menneskene eengang kunde opnaae den Cultur at de kunde lære med Overlæg, med Maadehold, med Humanitet og Skaansel at betiene sig af denne uvurdeerlige Friehed; men Erfaringen fra alle Lande viser, at naar det bliver enhver tilladt at lade trykke hvad han vil, saa bliver denne Friehed strax i den Grad, misbrugt af en Mængde uforstandige, eller vindesyge, eller lidenskabelige Mennesker, at Regieringen for den offentlige og private Roligheds Skyld seer sig nødsaget til strax igien at hæve den givne Tilladelse, eller ifald den lade Misbrugen rase fort, at Skrivefriheden da berøves al sin Nytte og Værd, hvilket man seer af mærkværdige Staters Exempel, hvor en næsten uindskrænket og langvarig Skrivefrihed slet ikke hielper det mindste til at afhielpe dens store radicale Mangler, eller til at forhindre de mange Uordener, som begaaes af private Personer; kort sagt hvor ingen bryder sig ere om hvad der skrives. Men i de fleste Stater holder man det ikke ud endog med den bedste Villie at lade det komme saa vidt. Jngen Fyrste kan vist besidde meere ædle og liberale Principer i dette Stykke end Storhertugen af Veimar, han har for ikke lang Tid siden tilladt Skrivefriheden, og allerede er den i dette lille Land bleven saa ofte og grovelig misbrugt, at det har voldet den ædle Fyrste de største Ubehageligheder. Vi have nyelig læst om at han har maattet ladet sætte Hofraad og Professor Oken i Jena i to Maaneder i Arrest paa Fæstningen for sine Fornærmelser mod udenlandske Regieringer i den af ham udgivne Journal Jsis; hvilket Blad han desuden opfyldte med Æselshoveder, Pidske, Basuner, Ræverumper og allehaande Figurer, for dermed at decorere forskiellige private Personer, som fandt hans Mishag; og denne Mand er forresten en lærd Mand, er Hofraad, er Lærer ved et Universitet, skal være Ungdommens Mønster og Veileder, naar en saadan Mand kan saaledes misbruge Skrivefriheden, hvad skal man da vente af andre Mennesker, Om det er disse Ubehageligheder, som have bevæget den Veimarske Statsminister Greven af Edling til at søge om sin Afskeed, vides ikke, men han skal have gjort det, og har indtil videre faaet Permission til at giøre en Reise til Dresden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
Den Nederlandske Statsforfatning hiemler Skrivefriheden; men denne Frihed er bleven overmaade meget misbrugt; længe har Regieringen taalt det for ikke at berøve Folket dens store Fordeele; men da Erfaringen har lært, at den under 28de September 1816 udgivne Forordning til at standse Skrivefrihedens Misbrug er utilstrækkelig, saa har Justitsministeren forelagt d. 3 Febr. det andet Kammer et Udkast til en Lov, som vist nok er alvorlig, da den indeholder: at Fornærmelser mod udenlandske Regieringer eller deres Gesandtere i Kongeriget Nederlandenne, skulle straffes med Mulcter paa 3 til 500 Gylden, eller Fængselstraffe fra et til fem Aar. Den synes ikke at være nogen anden Udvei ved denne saa vanskelige Sag, end den som følges i Dannemark, nemlig at tillade Skrivefriheden under Trudsel af Straf for Misbrugene af den; men at udviise heri saa megen Liberalitet og Overbærelse som mueligt; o i standse Misbrugene af Skrivefriheden i Henseende til Bøger ved ansatte Censorer, er vist det sletteste Middel af alle, da disses Misbrug kunne være ligesaa store som Skribenternes. Men man kunde tænke sig et Collegium ansat af respectable og agtede Mænd, til at paakiende og straffe Trykkefrihedens Misbrug efter visse antagne Grundsætninger, og fastsatte Grændser for Straffene, og som i deres Domme havde Tilladelse at gaae frem efter sund Fornuft og moralsk Overbeviisning, og som ikke havde nødigt at lade sig blende eller tilbageholde ved de Konstgreb og Udflugter som Skribenterne betiene sig af til deres Forsvar; men som tillige vare pligtige til deres egen Retfærdiggjørelse og til Advarsel for andre Skribentere, offentlig at bekiendtgiøre Motiverne til deres Domme. Naar et saadant Tribunal bestod af gamle og erfarne Mænd, som ved deres Stilling i Staten vare afhængige af al Jndflydelse, saa kunde det neppe forseille sin Hensigt; og det vilde blive det ypperligste Middel til at befrie vor Bogverden for den moralske Gift, som ikke er mindre skadelig end den politiske og de personlige Fornærmelser, som Lidenskabelighed og Uforstand føde af sig, og som dog i Almindelighed faaer Tilladelse til at passere, uden at blive paatalt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
Stockholm, den 6te Februar. Hs. Majestæt Kong Carl den XIII hensov efter en smertelig Sygdom og christelig samt opbyggelig Beredelse, Torsdagen den 5te Febr. Kl. 10 om Aftenen til største Sorg og Tab for vor nu regierende Konge, Hds. Majestæt Enkedronningen, Deres Kongelige Høiheder Kronprindsen og den Kongel. Prindsesse, Rigets forsamlede Stænder samt alle troe Undersaatter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
Vor nu regierende naadigste Konge, Carl Johan, afgav derefter, og undertegnede i Statsraadet sin Kongelige Haandfæstning hvorpaa Statsraadet, Generalitetet, Hoffet, nærværende Regiments- og Stabs-Chefer, Justits Raadet, Præsidenter og Landshøvdinger, flere af Rigets Stænders Deputerede samt Embedsmænd aflagde deres Troskabs= og Hyldings=Eed for Hs. Majestæt Kongen. Landmarskalken og Stændernes Talsmænd, nøde derefter den Naade, at opvarte Hs. Majestæt Kongen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
H. Majestæt har udstædt følgende Kundgiørelse om hans Antagelse af Rigets Styrelse: Hs. Majestæt Kongens almene naadige Kundgiørelse til Rigets samtlige Jndvaanere om hans Antagelse af Rigets Bestyrelse som Sverrigs, Norges, de Gothers og Venders Konge. Given paa Stockholms Slot, den 5te Februar 1818. Vi Carl Johan, af Guds Naade Sverrigs, Norges, de Gothers og Venders Konge, tilbyde Eder, samtlige Vore troe Undersaatter, som bygge og boe i Sverrig, Vor synderlige Yndest, naadige Bevaagenhed og gunstige Villie med Guds, den Almægtiges Hjælp! Da Vi ifølge Vor høisalige kjære Faders, den stormægtigste Konges og Herres, Carl den 13de Proposition til Sverrigs Riges Stænder af 21de August 1810 eenstemmig udkaaredes til hans Eftermand paa den Kongelige Svenske Trone, og Vi, kaldet baade af Kongens og Folkets samstemmende Røst paatoge Os dette ærefulde, men ansvarlige Kald, bleve vi ledede af den vægtige Betragtning, at Eders frie og selvstændige Beslutning var fremkaldet ved Omstændigheder, som vare Os aldeles fremmede og slet ikke havde afhængt af os. Denne Beslutning bragte Os til at giøre Askald paa et roeligt Liv, som allene var Vore Ønskers Maal. Vi modtoge ved vor Ankomst til Sverrig det største Beviis paa Eders Konges Tiltroe, og Ømhed ved den Act, hvorved han adopterede Os til sin Søn, og denne Adovtion forhøiede endnu mere Vore Forbindelser og Bore Følelser for Vort nye Fædreneland, ved at sætte et høiere og helligere Stempel paa Eders Verk. J de Aar, som ere henrundne siden denne Vort Hierte saa dyrebare Begivenhed, have Vi altid søgt at opfylde alle en tro Undersaats og en om Søns Pligter mod denne altid elskede og savnede Fyrste, og Vi have til alle Tider i hans faderlige Kiærlighed fundet den skiønneste Løn for Vore Bestræbelser. Dette Held kunne Vi ikke længer nyde; Døden har røvet Os den, som havde givet Os hele sin Hengivenhed. Bortreven af Vor Favn, fra en utrøstelig Gemalinde, fra Hans sørgende Families Kreds, berøvet et Folk, som Han to Gange havde ræddet er Han død med den Vises Rolighed, med den Fred, der følger af en reen Samvittighed; og ledsaget af Religionens Trøst og Erkiendtlighedens Taarer er Han gaaet sin evige Belønning imøde i en bedre Verden. Vi have modtaget til Eder Hans sidste Velsignelse, som ved Enden af Hans Bane var ligesaa inderlig, som i hans kraftfuldeste Tid. Vi have nedlagt i Hans døende Haand den hellige Eed, at arve tillige med Hans Krone ogsaa Hans ømme Omsorg for Fædrenelandet, og Hans brændende Ønsker for Eders Lykke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
J det Vi, som en Følge af denne sørgelige Hændelse, bestige Sverrigs og Norges Trone, for at styre disse tvende Riger i Overeensstemmelse med deres Grundlove og Rigsacten, besluttet og samtykket af det svenske Riges Stænder den 6te August, og af det Norske Riges Storthing den 31te Juli 1815 - have Vi afgivet den Kongelige Forsikkring, som er fastsat af Kongen og Rigets Stænder i Rigsdags Beslutningen af 2den Mai 1810.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
Fra det Øieblik, da Vi første Gang betraadte Sverrigs Grund, har Vor høieste Omhu gaaet ud paa, at forsvare Eders Friehed, Eders Rettigheder og Eders Selvstændighed, Forsynet har kronet Vore Bestræbelser med Held. J denne sørgelige Anledning har derfor Vor første Pligt saavel som Vor første Tanke været, at paakalde dets mægtige Beskyttelse for Held til Vore fremtidige Bestræbelser. Vi vente, at vorde kraftigen understøttede af Eders Enighed og Fædrenelands Kiærlighed, Fast forenede med Eders constitutionelle Konge skulle J vedblive at være frie og uafhængige; paa denne Maade ere J værdigst Erindringen om den Fyrste, som Vi nu begræde med Eder Gid hans beskyttende Aand altid maa vaage over det Folks Skjebne, som blev lykkeligt ved hans Bestræbelser, og som med taknemligt Hierte kan sige paa hans Grav. Uden ham eiede vi ikke de Love, som Vi selv have givet Os, eller denne frie Jord, som dækker Vore Forfædres Aske, eller de Udsigtet i Fremtiden, som hans Dyder og Opøfrelser have forskaffet Os."V. forblive alle, og hver især med al Kongelig i Øvrigt til Guds den Almægtiges særdeles Naade." Carl Johan. G. af Wetterstedt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
Hs. Majestæt, Kong Carl Johann, blev siden op af Formiddagen i Dag paa sædvanlig Maade af Rigsherolden udraabt som Konge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
Den 9de Februar. Hs. Majestæt Kongen havde i Naade ladet Rigets Stænder kalde til plenum plenorum at indstille dem paa Rigssalen, Løverdagen den 7de Februar, for at aflægge Troskabs og Hyldings-Eed. Jfølge heraf indstillede Ridderskabet og Adelen, anførte af Landmarskalken, Grev Sandels, sig i Kongens Værelser, for at ledsage Hs. Majestæt til Rigsfalen, og de 3 øvrige Stænder indfandt dem, anførte af deres Ordførere, paa Rigssalen. Kl. 1 om Formiddagen behagede Hs. Majestæt med sin Søn, Hs. Kongel. Høyhed Kronprindsen, at begive Sig til Rigsfalen i den Procession og Orden, som er sædvanlig ved deslige høitidelige Leiligheder. Da Hs. Majestæt havde indtaget Plads paa Tronen m. v., oplæste Hof-Canzleren, Friherre Greve Wetterstedt, Hs. Majestæts givne og undertegnede Kongelige Forsikringsbrev, hvorefter Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen paa Knæ for Tronen hiertelig og med Haanden paa den hellige Skrift aflagde Kongen sin Troskabs= og HyldingsEed, som forelæstes ham af Statsministeren for de udenlandske Anliggender, Grev von Engestrøm; og da Hs. Kgl. Høihed derefter havde kysset Kongens Haand, indtog han igien sin Plads. Efterat Rigsmarschallen paa ny havde fordret Stilhed, fremkaldte Grev Engestrøm Rigets Stænder til at aflægge Deres Eed, som han forelæste dem, og som Landmarschallen, Erkebiskopen, Borger= og Bondestandens Ordførere og de 4 Stænder paa een Gang lydelig og med Jnderlighed aflagde. Efterat derpaa Landmarschallen, Erkebiskoppen og de tvende andre Talere havde nydt den Naade, at kysse Kongens Haand, begav Hs. Kongelige Majestæt med Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen sig i Procession atter til sine Værelser, ledfaaet ved Udgangen af Rigssalen af de forsamlede Stænders freidige Udraab: "Kongen leve!" – Derefter adskiltes Rigsstænderne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
(Statstid.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
Fortsættelse af Efterretningerne om Corsøer. Som et Tillæg til de i dette Blad meddeelte Efterretninger og Skoven ved Corsøer (som i Holbergs Geographie kaldes Klarskov) kan endnu føies følgende paalidelige Efterretninger: i 1802 blev Skoven opmaalet af Landinspecteur, Lieutenant Pedersen, og befandtes da at udgiøre et Areal af 213 Td. 4,759 Alen Land. J Aaret 1800 befandtes Skoven at indeholde 3521 Bøgestammer, som bleve taxerede til 3508 Favne Brænde, og 330 Egestammer. Det er forresten faldet Redakteuren, ind, om det ikke var til Fordeel for Corsøer Bye successive at nedlægge denne Skov, og at indtage disse 213 Tdr. Land til Fordeel for Communen; deels til Agerbrug og deels til Græsning for deres Creature, og derimod at bruge de 1100 Tdr. Land(thi saa stort troer jeg Arealet er) som ligge paa Halskovs Odde til Skovplantning. Denne store Jordstrækning bruges nu blot til Græsning, og ligger meget ubeleilig for Byen, da Jndvaanerne skulle passere Vandet for at komme til den, hvorfor den ogsaa bliver blot benyttet til Overdrev, og paa en meget ufuldkommen Maade, naar derimod 50 Tønder Land bleve indtagne af Corsøer Skov for hver 250 eller 300 Tønder Land af Halskovs Odde, som bleve beplantede med Skov, saa kunde Ombytningen uden Vanskelighed udføres; Brændesalget af den ryddede Skov vilde tiene til at dække alle Omkostninger og til den nye Skovs Anlæg, og Byen vilde befries fra en stor Uleilighed med sin Græsning, som den nu er underkastet, og aabne sig store Jndtægtskilder i Fremtiden. Er endog Jordbunden paa Halskovs Odde skarp og sandet, og ikke tienlig til Bøge= og Egetræer, saa kunde den bruges til Gran- og Fyrretræers Beplantning. Redacteuren erklærer dette Forslag for ikke andet end en Jdee, som maaskee er umoden og undførlig; og han modtager gjerne en indsigtsfuld Corforianers Betragtning derover, og motiverede Giendrivelse deraf.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
Kiøbenhavns Børs d. 17 Februar. Cours. Hamb. 2 M. 380, a vista 385 Amsterdam 2 M. 300, a vista . London 2 M. Spec. 300. 15 1/2 Rbd. - s., Paris 2 M. -(Den 17 Februar 1817, 600.) - Specier solgtes til 23 Rbmk. 8 s. (i Fior 36), for Committeesedler blev givet (med Rente) 111 (i Fior 9394 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 97 1/2 98 i Fior 79. Norske Rigsbanksedler 29, (i Fior 24 a 24 1/2.) Dito Speciesedl. - Svenske Sedler 6 Rbmk. - Disconto 6 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
Paa Søndag Kl. 9 bliver Gudstieneste i Slagelse St. Michels Kirke for St. Peders Sogn. - 20000000000 PasAVERTISSEMEN
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
Mandagen den 2den Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver formedelst anden Bestemmelse, paa Tersløsegaard ved Sorøe, ved offentlig Auction bortsolgt endeel gode Arbeidsheste og gode og store Hollænderie-Køer, Faar og Sviin, Bogne, Plouge og Harver, hvoriblandt en stor Brakharve, Seletøi, Meierie-Redskaber, en stor Kobberkiedel, Sengeklæder, adskilligt Boeskab, med mere. Sorve den 16de Februar 1818. Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
Mandagen den 23de i denne Maaned om Formiddagen Kl. 10, bortsælges paa Sorøe Tinghuus af Sorøe Academies Skove: Eege og Bøgevindfælder i Liunge Kroemark og Braabye Overdrev, samt i Krebshuusvænge og MellemmarElle, Birker, Sparrer, Lægter, Humlerefter og Gierdsel i Alstedskov og Grydebierg. Fyrretræe til Lægter, Humlerefter m.v. i Grydebierg, og Bromme Plantage. Alt efter de paa Auctionsstædet bekiendtgiørende Conditioner. Sorøe den 14de Februar 1818. Ulrich. Den 6te Marts 1818 Formiddag Kl. 11, bliver ved offentlig Auction bortsolgt 6 Fag af Gimlinge Degnebolig, som paavises, og Conditionerne derom nærmere erfares hos Sognepræsten sammesteds til Liebhabernes Efterretning, der herved bekiendtgiøres. J en agtet Mands Huus, i Kiøbenhavn, kunde 2de Børn, fra 10 til 14 Aar, modtages i Kost og Logie, samt tillige have det nøieste Tilsyn saavel med disses Opdragelse som Underviisning, alt efter en, efter Tiderne billig Betaling; skulde herpaa reflecteres, da giver Undertegnede den nærmere Anviisning. Kiærup d. 17de Febr. 1818. Svendsen, Forvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
Ved en Karls Efterladenhed er, Mandagen den 16de Februar enten paa Veien fra Slagelse til Korsøer eller ved at holde paa Steenstuegaden i Slagelse, fra Bog nen bortkommet et næsten nyt, hvidt Vadmets Hestedækken med rød Bordt, mærket M. G. Den, som herom kan give Oplysning og tilveiebringe Dækkenet, erholder en passende Douceur, naar han dermed melder sig hos Hr. Kiøbmand M. David i Slagelse, som har lovet Eieren at modtage det.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
En Jomfrue som kan forestaae en lille Lyndsbyehuusholdning kan til 1ste Mai d. A. faae en Kondition. Vedkommende ville enten mundtlig eller ved portofrie Breve derom henvende dem til Mad. Bagger i Slagelse, eller Kapitain Rützou paa Eskemsegaard ved Krummerup.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-19
Hr. Provst Beyers afholdte Tale med derved afsiungne Sange ved Holsteinborgs nye Kirkegaards høitidelige Jndvielse paa tredie Søndag i Adv. f. A., faaes tilkiøbs hæftet for 2 Mk. Stykket hos Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-21
Det Vest-Siællandske Avis, eller: Slagelse. Ugeblad. den uden, og indenlandske Historie Dagens vigtigste Nyeheder. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm, trykt og forlagt af Peter Magnus. J No.) Løverdagen, den 21. Februar 1818.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-02-21
14de Aarg.) Lanerde den Februar 1838. 4de A. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.