JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-03-11
Tirsdagen den 24de og Onsdagen den 23de d. M. afholdes paa Petersgaard, Kallehauge Sogn, Præste Amt, offentlig Auction over en betydelig Deel Meubler, Sengeklæder, Linned, Dækketøi, Kiøkkentøi af Jern, Kobber og Træfang, samt nogle Kreature, tilhørende Stervboet efter afgangne Præste Enke Mad. Meldall og forhen afdøde Mand, Sognepræst Meldall til Kallehauge, Menighed. Ved samme Auction vil endvidere vorde bortsolgt et temmelig betydeligt Parti Kornvarer. Auctionen tager sin Begyndelse hver Dags Formiddag Kl. 10. Hvilket herved bekiendtgiøres til alle Lysthavendes Efterretning. Møller. Præstøe, den 5te Marts 1835. Jfølge Forliig og derefter passeret Execution, bliver den Mikkel Jensen, tilhørende Gaard af Riverød, hvis Jorder staaer for Hartkorn 6 Tdr. i Skp. 1 Fdkr. 2 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 31te Marts d. A.,- den 14de April ) hver Dags Formiddag Kl. 10. den 28de De 2de første paa Tinghuset heri Byen, men 3die Auction i den sælgende Eiendom, hvor med følger 3 Heste, 1 Ploug, 10 Køer, 3 Qvier, 4 Kalve, 1 Aar, samt 2de Vogne og et Seletøi. Conditionerne erfares paa Hirschholms Amtstue Haxthausen. Hirschholms Birk, den 4de Marts 1835. Fredagen den 3die April, Kl. 11, bliver i den Kongl. grönlandste 4 Handels Locale paa Börsen ved Auction bortsolgt et Parti grønlandsk Tran, bestaaende af circa 750 Tdr. lys Sæltran, 1000 - bruun dito, som er beliggende paa Handelens Tranbakker og paavises af forvaster Hilcker. nedagen den 9de April, Kl. 11, bliver i den Kongl. grönlandske Handels Locale paa Börsen ved Auction bortsolgt at Parti grunlandske Skindvarer, nemlig: circa 20000 Stkr. Sælskind, 800 - Rendskind, 2 behæves ind, 5 i soner. - 311 - hvide dito, 11 - Hvalrosskindcirca 80 Pd. reen Edderduun, 600 Duunaffald, Varene, hvorpaa Sortementerne nærmere ville blive bekjendtgjorte, ere beliggende i Handelens Pakhuse og forevner af Forvalter Hilcker.
Berlingske Tidende, 1835-03-11
Ved Auction, som begynder Mandagen den 27de April, Formiddag Kl. 9, og afholdes i Gaarden No. 63 paa Østergade, bortsælges afdøde Boghandler Ludewigs Boglade, hvori foruden de almindeligste Skolebøger, forefindes en betydelig Samling Commedier, andre æsthetiske, chirurgiske og medicinske Skrifter, endeel religiøse Skrifter, især for Almuen, der for største Deelen ere udkomne paa den Afdødes Forlag, en catholsk Bønnebog fra det sextende Aarhundrede paa Pergament, med forgyldt Snit, i rødt Fløiels Omslag og Titul Simon Vostre, (hvilken Bog anført i Cataloget pagina 132, sælges Dagen den 27de April, om Middagen Kl. 12) tilligemed omtrent et Tusind Riis Skrive og Trykpapiir Maculatur af udmærket Størrelse og Qvalitet, en betydelig Samling danske og franske Kobbere, med tilhørende Kobberplader af Vægt omtrent 28 Lpd., Landkort, &c. Catalogerne faaes her et Staden hos Procurator Petersen, i Compagniestrædet No. 70, i Odense hos Boghandler Milo og i Aarhuus hos Boghandler Jessen, for 12 Skilling Stykket. Kiøbenhavn, den 3die Marts 1835.
Berlingske Tidende, 1835-03-11
Jordegods-Salg. Foranlediget ved at flere Liebhavere have meldt sig til den, den Kongelige Kasse tilhørende Hovedgaard Skaarupgaard, med Underliggende, bliver bemeldte Eiendom, ifølge den Kongelige Statsgjælds-Directions Ordre, opraabt til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden Mandagen den 27de April 1835, Formiddag Kl. 11. Eiendommen bestaaer af 1) Hovedgaarden Skaarupgaard, beliggende i Hjørring Amt, Horns Herred og Tolle Sogn, staaende for contribuabelt men tiendefrit Hartkorn Ager og Eng 20 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. og tiendepligtigt 5 Tdr. 3 Fdkr. 1 1/4 Alb. samt Skovskyld 3 Fdkr. 1 Alb. Foruden dette er af det contribuable Hartkorn bortfæstet i Td. 3 Skpr. 2 1/2 Alb. Den Gaarden underliggende Dahls Skov. Tole Kirke med samme Sogns Kirke- og Qvægtiende matriculeret for 10 Tdr. Hartkorn. 4) Det Gaarden tilhørende Teglværk. 5) Det Gaarden underliggende Bønbergeds, hvori det saakaldte RangsboeStrøegods er indbefattet af Hartkorn Jordskyld 24 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 132/5 Alb. og 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. Skovskyld. Til Oplysning for Lysthavende bemærkes: at Skaarupgaard har et Areal Tilliggende af circa 290 Tdr. Agerland, 80 Tdr. England og 470 Tdr. Hedeland. Af Jorderne ere omtrent 30 Tdr. Land i de senere Aar mærglede der har givet et godt Udbytte, og Bygningerne, der alle ere gode, afgive en beqvem Boepæl. Den Gaarden tilhørende Tiende er, med Undtagelse af 3 Tdr. 6 Skpr. 3. Fdkr. 1 Alb. Hartkorn, som hæves in natura bortaccorderet for bestandig mod aarlig Vederlag i Korn, der andrager circa 23 Tdr. 7 Skpr. Rug, 21 Tdr. 4 1/2 Skp. Byg og 20 Tdr. 1 1/2 Skp. Havre. Den ved Gaarden værende Besætning, bestaaende af 12 Heste, 16 Køer, 32 Stude, 1 Tyr og 4 Stkr. Ungvæg samt 100 Faar følger i Kiøbet tilligemed Jnventariet af Vogne og Avlsredskaber m. m. Jordebogs Jndtægterne af Godset andrager 54 Rbd. 16 s. Sølv, 12 Rbd. Sedler, 14 Tdr. 4 Skpr. Rug og 2 Tdr. Byg. Til Gaarden forrettes intet Hoverie; men derimod haves 678 Arbeidsdage af Huusmænd paa Godset. Fremdeles bemærkes, at den fornødne Jldebrændsel af Tørv haves, saavel til Gaarden som Teglværket, ligesom og Overflødighed af Mærgel haves paa Gaardens Jorder. – Af Kiøbesummen kan de 2/3 Dele blive indestaaende i Eiendommen mod første Prioritet. Auctionsconditionerne, hvorefter denne Eiendom agtes bortsolgt, ligge til Eftersyn i jydske og lollandske Landvæsens Contoir i Kiøbenhavn, hos Justitsraad Godsinspecteur Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg, og hos Forvalteren paa Baggervogn, som tillige foreviser Eiendommen i Jordeboyen.
Berlingske Tidende, 1835-03-11
Proclama J følge allernaadigst Bevilling af 24de dennes, der vil blive læst i den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsret her i Staden, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle De som formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter surnumergive Assistent ved de danske Establissementer paa Kysten af Guinea, Greve Frederich Wuhelm Ahlefeldt Laurwig, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 28de Februar 1835. Mourier. V. Jacobsen. 1834435. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i den i Aaret 1823 her i Staden ved Døden afgangne afskediget Lieutenant Jacob Christian v. Søltoft's Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 5te Marts 1835. Mourier. V. Jacobsen. Jfølge allernaadigst Bevilling af 24de dennes, der vil blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret heri Staden, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre i afdøde surnumerair Assistent ved de danske Establissementer paa Kysten af Guinea, John eller Johan Wilhelm Veith og senere afdøde Enke Skolelærerinde Elvabeth Necaline Veith, fød Fildebrandt, deres fælleds Stervboe, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes inkaldes med lovligt Varsel de Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 28de Februar 1835. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-03-11
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle de, som maatte have noget at fordre i Secretair, forhenværende Hovedcasserer og Contoirchef ved det Kongelige Theater Ferdinand Prinzlans Seqvestrationsbo, in kaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongl. Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 7de Marts 1835. Mourier. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-03-11
Ved Proclama af 23de f. M., som under 2den dennes er læst inden Mariebo Byting og vil blive læst inden vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Capellan og Bogtrykker Christian Lichenbrech Schniz's her i Byen afdøde Enket Charlotte Lucilie Schulz, født Petersen, og efter vendes fornævnte Mand, indkaldte med tolv Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet, inden foreskrevne Tids Forløb; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Mariebo Skifteret, den 5te Marts 1835. Valentin.
Berlingske Tidende, 1835-03-11
ed Proclama, der er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret Mandagen den 9de denne Maaned, ere indkaldte med tolv Ugers Varsel Alle og Enhver, der formene sig at have noget at fordre efter min heri Staden afdøde Mand, Tømmermester Niels Westergaard, Pante-Creditorerne i vores faste Eiendomme undtagne, dermed at fremkomme, og for mig Undertegnede hans efterlevende Enke, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav, inden den foreskrevne Tids Forløb, da efter den Tid ingen Fordring antages, som herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 9de Marts 1835. Sophie Westergaard, Som Laugværge: Enke efter afdøde Tømmermester Niels We J. C. Rerrn, Capitain ved Brandcorpset og stergaard, boende paa jernet af Frederiksborggaden og Nørre. Tømmermester. Vold No. 141 Litr. B. ditectionen for det danske asiatiske Compagnie bekiendtgiør foreløbigen herved, at en Auction er besluttet at afholdes i Compagniet Huus i Slutningen af April Maaned d. A. over chinesiske Varer. Christianshavn, den 7de Marts 1835.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
No. 61. Aar 1835. Bryst, den 12te Marts. Torsdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
London, den 3die Marts. – Blandt Forhandlingerne i det sidste Parlaments Møde er følgende den vigtigste: den 28de f.M. gav Grev Aberdeen et tilfredsstillende Svar paa nogle, af Lord Mulgrave til ham rettede Spørgsmaal. Han erklærede, at Grev Mulgrave ej mere levende end han kunde ønske en hurtig Bestemmelse over Slave-Emancipations-Loven. Det første Votum, sagde han, som jeg i mit Liv har afgivet i Parlamentet, bidrog betydeligt til at forstørre Husets Majoritet, til Bedste for Emancipationen. Skjøndt min Andeel i Discussionen, over denne Gjenstand ikke har været activ, har siden hiint Tidspunkt enhver Forholdsregel, der førte os nærmere til det Maal, vi nu have naaet, dog bestandigt havt min Stemme og mine inderligste Ønsker for sig. Han tilføiede, at han havde raadet Kongen til, at lade Marquis Sligo blive paa sin Post, som Gouverneur af Jamaica, og han havde allerede sendt 61 upartiske Dommere til denne Ø, der skulle jevne Stridigheder mellem de arbeidende Negere indbyrdes og mellem disse og Herrerne. Dernæst lovede han, at gjøre Alt, hvad der stod i hans Magt, til Negernes Opdragelse og Uddannelse, da Emancipations-Acten snarere maatte vorde en Forbandelse, end en Velsignelse for dem, dersom de, naar de vare legemligt emanciperede, endnu skulde nandigt vedblive at være Slaver. Jeg haaber, sluttede han, at mit Svar har tilfredsstillet den ædle Greve, og jeg er overtydet om, at Jngen vil kunne beklage sig over den Aand, det er affattet i; paa samme Maade, som jeg tænker om Sagen, har jeg talt om den. Jkke destomindre erfarer jeg, at man nylig paa en vis Maade har skildret mig som Menneskeslægtens Fjende, og udraabt det som noget Uhørt, at Lykke og Velfærd af saa mange Tusinde af hiin ulykkelige Rare skulle hvile i mine Hænder. Alt, hvad jeg kan svare herpaa, er, at jeg, hvor stort mit Fjendskab endog ellers maatte være mod Menneskeslægten, dog ingenlunde nærer noget Fjendskab mod hiint Medlem af Menneskeslægten (Lord Howick), som har dækket al denne Daddel paa mig. – Grev Mulgrave fandt det angivne Antal af 61 Dommere paa Jamaica dog endnu for ringe, men var iøvrigt tilfreds med Svaret, hvilket han derfor ogsaa ønskede, snarest muligt meddeelt Coloniernes Jndvaanere.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Den engelske Flaade i Middelhavet, under Vice-Admiral StyJosias Rowleys Commando, er den attende og nitteende Januar ankommet til Malta, med Undtagelse af en Fregat, der blev ved Smyrna, en anden, der blev ved Vurla, og en Corvet ved Constantinopel. Skibene skulde holde Qvarantaine til den 2den Febr. Man mener iøvrigt, at Flaaden i det middellandske Hav skal formindskes. – Fra Malta hører man ogsaa, at en Englænder, Hr. Cochrane, har sluttet Accord med den franske Regjering om en regelmæssig Dampskibsfart mellem Marseille, Genua, Livorno, Neapel, Malta, Athen, Syrien, Smyrnæ- og Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Lord Starborough er, som en Følge af at være styrtet med Hesten paa en Rævesagt, afgaaet ved Døden i sit 75de Aar, Hans Søn, Lord Lumley, arver Titel og Godser og gaaer over i Overhuset, hvorved en Parlamentsplads vorder ledig for Nord-Nyttinghamshire. – Den i China afdøde Lord Napier var, for Opløsningen i Aaret 1832, en af de repræsentative Peers fra Scottland, Capitain af den kongelige Flaade og Lord of the Bedchamber. Han var den niende Baron Napier af Thirlestane, og efterlader sin Gemalinde med som Børn, af hvilke den ældste, 15 Aar gammel, nu er Lord Napier. Lady Napier med Familie ventes snart tilbage fra Macao. – Breve fra Buenos=Ayres af 20de November tale om Finantsernes for gelige Tilstand. Skatkammerets Gield beløb sig til over 8 Mill. Dollars, der ikke engang iberegnede løbende Anviisninger, udstedte Promesser, 1,500,000 Dollars i Lønninger, Leverantser, o. s. v.; i en saadan Nød syntes intet andet Middel tilovers, end en National-Banqveret, hvilken man dog havde besluttet at afværge ved partielle Afbetalinger paa alle Fordringerne og ved Nedsættelse af Stats-Fornødenhederne. Der blev gjort trende Forslag, hvoraf de tvende gik ud paa, at gjøre et Laan af 4,000,000 Dollars, med et Afbetalings-Fond af 40,000 Pund, og med den Forpligtelse for Regjeringen, ej at indgaae videre Gield. Det tredie Forslag bestod i, kun at betale Hælvten af visse, fra November til Marts fællige Fordringer, men at udbetale de andre ved Forfald. Dette sidste blev antaget. – Jfølge Efterretninger fra Montevide, var der i den brasilianske Provinds Rio Grande gjort et Revolutions-Forsøg af General Carneiro, men det blev undertrykt, hvorved 50 Personer, blandt hvilke Generalen selv, mistede Livet. – Den nye brittiske Gesandt i Buenos=Ayres, Hr. Hamilton, var afreist til Uruguay, for at afslutte et Handels-Fordrag med denne Republik. Fra Canada meldes af 2den f. M., at der i Over-Canadas Repræsentant-Kammer havde fundet en heftig Kamp Sted om Valget af en Taler, og at det saakaldte revolutionaire Parti havde sat Valget af sin Candidat igjennem, med 31 Stemmer mod 27. – Af de nyeste Jamaica-Aviser seer man, at en Jøde, Alerander Bravo, var blevet valgt til Medlem af ColonialLegislaturen, som Repræsentant for Sognet St. Dorothea. Jøderne i Indien, Nedre-Canada, Jamaica, Barbadoes o. s. v. staae for Øjeblikket paa en lige Fod med de Christne. – General-Gouverneuren af Windward-Øerne, Sir Lionel Smith, er ogsaa udnævnt til General-Gouverneur af brittisk Guiana, Trinidad og St. Luccia. – Efterretningerne fra det gode Haabs Forbjerg lyde ikke synderligt godt. Grahamstown og de omliggende Anlæg vare blevne angrebne af over 10,000 Kaffere; flere isoleert boende Englændere vare myrdede. – Handelsbreve fra Smyrna melde, at Coursen der var sjunket betydeligt, formedelst de mange Tratter paa London og Paris, som Mehemed Alis Banquiers havde udstedt, for at tilvejebringe de 70,000,000 Pjastre til Sultanen; denne sidste havde indvilliget i, at meddele alle græske Consuler Firmaner.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Paris, den 1ste Marts. – J det store Operahuus gaves for nogle Dage siden den første Forestilling af Jødinden, en Opera af Hr. Harlevy, paa hvilken Publicum allerede i flere Maaneder var særdeles spændt. Musikken erklæres af Critik kerne for noget lærd, saa at man oftere maa høre den, for tilbørlig at skatte dens Værd. Derimod er der kun en Stemme om, at den sceniske Udstyrelse overgaaer Alt, hvad man hidtil har seet paa Theatret. J Særdeleshed skal et Tog, hvori Keiser Sigismund og alle Conciliets Medlemmer i Konstanforekomme, med historisk Troskab og gedigen Pragt gjøre et virkelig underfuldt Jndtryk. Ogsaa gjøres megen Ophævelse af en Fest, som Kejseren giver Conciliets Medlemmer.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Fra Toulon skriver man under 18de Februar: "Det frygtelige Vindsted, som herskede i det middellandske Hav, har anrettet megen Skade paa den africanske Kyst. Vi erfare i Dag at Krigsbriggen le Rusen paa Stationen ved Bona, er i Følge den Storm, hvis Virkninger man saa meget sporede i Toulon, gaaet til Grunde. Det er lykkedes Mandskabet med udyre Anstrængelser at naae Kysten. Dette er desværre ikke Tilfælder med otte til ti andre Handelskibe, som laae paa den samme Ankerplads. Disse Skibe ere sønderslaaede mod de derværende Klipper, og ette til ti Sømænd ere blevne Offere for denne ulykkelige Tildragelse.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Et her udkommende Blad siger: "Marschal Soult var allerede i flere Dage underrettet om, at man høist sandsynlig atter vilde kalde ham til Ministeriet, og man kan derfor som snares vente hans Svar paa de ham gjorte Forslag gjennem Telegraphen. - Tempe, mener, at Marschal Soult vil komme tidligere til Paris, end der formodes i en Artikkel i "Journal des Debats", da han allerede for rum Tid siden er blevet opfordret til at vende tilbage til Paris.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Theatret de la Galtes Brand har, som man nu erfarer, dog kostet nogle Mennesker Livet. Af Ruinerne har man fremtrukket Ligene af en Maskinmester, en Sapeur=Pompiers, en Kone og et Barn, En Læge, som for nylig havde taget Doctorgraden, kom forikke længe siden til en stor Stad i det nordlige Frankerig. Hans Studier havde medtaget Alt, hvad han eiede, foruden sine Kundskaber og sin Opfindelses Evne eiede han Jntet, og kunde sige med den berømte Philosoph Bias: "Omnia men mecuporto (Alt, hvad jeg ejer, bærer jeg hos mig. J denne, som det maatte synes, store Forlegenhed fortvivlede vor Hippocrates imidlertid ikke, men tænkte ikkun paa Udveie til at tilfredsstille i det mindste Øjeblikkets første Trang. For at opnaae dette, var naturligviis hans nærmeste Tanke, at skaffe sig Syge, men hvorledes faae dem i en saadan blottet og i vor Tids Øjne, saare lidet anbefalende Tilstand, Disse Betænkeligheder, som kunde sætte mindre snilde Talenter i Forlegenhed, havde vor Doctor ikke alene forudseet, men hvad meer var, været betænkt paa at bortrydde Som det pleier at gaae i store Steder saae man Folket i smaa og store, i Forretning eller af Mangel paa Sysselsættelse hastige Grupper, stundesløse at ile hinanden forbi, da man uformodet hørte Stadstambourens Appel byde de Forbigaaende at høre paa en Anmeldelse. "Sexten hundrede Frankers Belønning! Doctor Lisabert, promoveret Læge fra Paris, nyligen ankommen hertil Staden og boende i Huset . i Gaden underretter herved den ærede Almeenhed om, at han i Gaar, ved sin Tilbagekomst fra en fornem Syg i Omegnen af Staden, havde det Uheld at miste en udmærket skjøn engelsk Hund, paa hvilken han sætter stor Priis. Da dette Tab er ham særdeles føleligt, vil han ansee sig lykkelig ved at give den Person, der skaffer ham det dyrebare Creatur igjen, den udlovede Sum og meer dertil. Dette gjorde sin Virkning. J otte og fyrretyve Timer gjenlød Anmeldelsen paa alle Stadens Pladse og Gader; fra Mund til Mund vandrede den berømte Doctors Navn, hvilket for at man desto bedre kunne erindre det - optegnedes med Adressen, og læstes og gjenlæstes af alle Stadens Jndbyggere. Den efterlyste, dyrebare Hund fandtes naturligviis ikke, hvorimod en Mængde Syge trængte sig frem, for at raadspørge den store, vidtberømte Mand, thi sagde man: En Læge der lover 25 Louisdører for Tilbagebringelsen af en Hund, maa sikkert ved sin udmærkede Duelighed have gjort sin Lykke.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Tydskland. Manz, den 28de Februar. – Den i Aaret 1831 her sammentraadte Commission til Oprettelsen af et Mindemærke for Bogtrykkerkunstens Opfinder, Mairzer Patricieren Johannes Genssleisch til Gutenberg, erholdt i Bidrag til dette Øiemed hidtil 10,503 Gylden 19 Kreuzer, hvortil Staden Mairz bidrog 5211 Gylden 33 Kreuzer, det øvrige Stor hertugdømme 1086 Gylden 37 Kreuzer og Udlandet 4203 Gylden 9 Kreuzer, under sidste Sum af Frankerig 830 Gylden 58 Kreuzer, og af det rige England 50 Gylden, som desuden hidrøre fra en i England boende Tydsker. Endskjøndt Thorwaldsen med Beredvillighed og Ugennyttighed har overtaget Æresopgaven af Modellens Udførelse, saa manglede dog for at bestride Omkostningerne ved Støbningen, Transporten ofve i det mindste 8000 Gylden. Men nu har Communeraadet i dets sidste Møde besluttet, at anskaffe de manglende Midler ved Actier, som Staden indestaae for, og at Støbningen af den collossale Statue, hvis Model er af Thorwaldsen, skal udføres af vor Tids berømteste Metalstøber Crajatier i Paris. Stedet, hvorpaa dette Mindemærke skal opreises, er den aabne Plads, ligeover for vort nye Theater. De forenede nordamericanske Stater.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
Washington, den 30te Januar. - Af National Jntelligencer, meddele vi endnu Følgende om Mordforsøget paa General Jackson. Hvilken overordentlig og hvilken lykkelig Tildragelse, at denne elendige Afsindiges Anslag paa Præsidentens Liv mislykkedes. Vi kalde ham en Afsindig, fordi hans Handling viser ham som saadan, og ikke fordi hans Forhør har afgivet noget Slags Beviis for hans Afsindighed, endskjøndt vi have erfaret, at han forhen har været fængslet for voldsomme Handlinger, der bevise en forstyrret Aand. Ved det foreløbige Forhør vægrede den Ulykkelige sig ved at afgive Forklaring. Vi have ikke hørt, at en, endog kun tænkelig fornuftig Grund kunne formodes til hans Forbrydelse. Da han ingen Borgen kunde stille, saa forblev han i Fængsel og skal forhøres i Rettens næste Møde.
Berlingske Tidende, 1835-03-12
(Over London den 3die Marts.) De sidste Efterretninger herfra naae til den 11te f. M., og lyde just ikke fredeligt. Repræsentant-Kamret havde man, paa Hr. Adams's Forslag, besluttet, at opfordre Præsidenten til, omsider at meddele de øvrige Documenter, angaaende Forholdet til Frankerig. En Deel Documenter meddeeltes Huset tilligemed Budskabet; de bestode i Udtog af Hr. Livingstons sidste Breve, hvori denne yttrer, at han ingenlunde ventede sine Bestræbelser, med Hensyn til Tractatens Anerkjendelse af det franske Kammer, kronede med noget heldigt Udfald. Denne Skrivelse blev henviist til Commissionen, for de udenrigske Anliggender, til Overveielse. Hr. Adams erklærede, at der ikke var nogen fornuftig Grund mere til at antage, at Frankerig vilde opfylde sine Forpligtelser mod America at Tiden endelig var kommet, da Huset maatte ansee det for sin Pligt mod Nationen og Verden, at understøtte det, af Præsidenten gjorte Forslag til National-Ærens Opretholdelse. Ved den sidste Debatte, der fulgte paa Hr. Adams's Forslag, istemmede flere Medlemmer hans Mening; kun blev hans Forslag forandret derhen, at Commissionen ikke strax, men først den 20de Februar skulde afgive sin Beretning. Disse Forhandlinger have ogsaa fremkaldt andre Anskuelser hos de americanske Journaler. "Journal of Commerce- siger: Den fremherskende Mening er nu, at de forenede Staters Congres, endnu for den opløses, vil bemyndige Præsidenten til, at udstede Caperbreve mod franske Handelsskibe. - Den Person, der vilde myrde Præsidenten, er undersøgt af Lægerne, og disse have erklæret, at han efter al Sandsynlighed har en Skade paa Hjernen.