JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Paris, den 17de November. Lord Malmesburys Underhandlinger ere atter blevne forstærkede med 3 Billetter, en Officielnote fra Lorden, og et officielt Svar fra Ministeren de la Croix, uden at man er kommen et Skridt nærmere til Maalet. Strax den 12te, da Lorden havde faaet Ministeren, de la Croix's lakoniske Svar, sendte han ham en Billet, hvori han bad ham give sig Underretning, om denne officielle Note, som han nylig havde faaet fra ham, kunde ansees som Svar paa den, som Lorden om Morgenen havde overleveret ham. Ministeren de la Croix svarede herpaa. Ja. Lord Malmesbury meldte ham strax derpaa i en anden Billet: at han endnu samme Dag vilde sende bemeldte officielle Svar til sit Hof, og overgav tillige følgende nye Note: "Undertegnede tager intet Øieblik i Betænkning, at svare paa de tvende Spørsmaale, som De paa Ditetoriets Vegne har Ordre at gjøre ham. Den i Dag af Undertegnede indleverte Memoire foreslaaer i bestemte Udtrykke fra Hans Majestæt, Kongen af Storbrittanniens Side, Par erstatte Frankrige ved forholdsmæssige Gotgiørelser de Jndretninger til hvilken det maatte give sit Samtykke, for at fyl rene Berling. bodestgiøre Kongens Alliertes retmæssige Fordringer, og vedligeholde Ligevægten i Europa. Førend denne Grundsætning formelig bliver antaget, eller nogen anden bliver fremsat fra Directoriets Side, der ligeledes kan tiene til Grundvold for en almindelig Fredsunderhandling, er Undertegnede ikke befuldmægtiget til at angive Gienstandene for de giensidige Compensationer. - Hvad Beviser paa fredelige Sindelag angaaer, som af Deres Majestæter, Keiseren og Kongen er bleven givet den franske Regiering ved Feldttogets Aabning; saa lader Undertegnede sig nøie med, at bringe følgende Ord i Erindring, som findes i Baron von Degelmans Note af sidst afvigte 4de Junii, Krigsoperationerne skulle ingenlunde forhindre, at Hans Keiserlige Majestæt jo bestandig skal være beredvillig til at handle om de beqvemmeste Midler til at giøre en Ende paa Menneskeblods Udgydelse, at bidrage Sit dertil, og det efter saadan en Underhandlingsform, som i Forening bliver antaget af de krigførende Partier. Denne Note blev overleveret efter Vaabenstilstandens Ophævelse. Paris den 12te No. vember 1796. Malmesburp.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Paa denne Note svarede Ministeren for de udenlandske Sager følgende: "Undertegnede har af det fuldbyrdende Directorium Ordre til at erklære Dem som Svar paa deres anden Note for i Gaar: at det har Jntet at tilføie til det Svar, som allerede er bleven givet Dem. Han har tillige Ordre at spørge Dem, om det er nødvendigt, at De ved enhver officiel Communication, som finder Sted imellem Dem og Det, afsender en Coureer, for at faae specielle Jnstrurer. Paris den 13de November 1796. Charles de la Croix.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Fra vor italienske Armee ere følgende Efterretninger blevne bekiendtgjorte: "De Deputerte for Departementet Corfica ere ankomne i Hovedqvarterret, for at give tilkiende, at denne Øes Patrioter, som i lang Tid udgjorte Majoriteten, efterat de havde fordrevet Engelænderne fra 2de Districter, og i Besynderlighed fra Districtet Limone, have bemægtiget sig Bastia og Ajaccio. General Casalta kom endnu i rette Tid til Bastia, for at hindre Engelænderne fra at indskibe deres Artillerie. Da Engelænderne indskibede sig ved Ajaccio, fore fuldt en heftig Jld, og Engelænderne afskiøbe, for at hævne sig, nogle Kanoner paa Staden."- Øen Captaja er paa nye bleven besat af Genueserne, og General Gentili har strax sendt et Detachement derhen, for at forstærke Garnisonen.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
General Massena har langs Plave foretaget en Recognoscering, tvunget Fienden til at trække alle sine Poster tilbage over denne Flod, og har gjort nogle Husarer til Fanger. Da General Vaubois mærkede, at Fienden var gaaet over Lavis, lod han Jnfanteriet marchere frem, fordrev Fienden fra alle hans Poster, og tvang ham til at trække tilbage over denne Flod. Fiendens Forliis regnes for 1,200 Mand af Døde og Saarede. - Til Brest er en Colonne af den saa kaldte sorte Armee ankommen, over hvilken General Hoche har holdt Revue. Man ventede sammesteds endnu flere Colonner af denne Armee, og man troer, at den er bestemt til en hemmelig Expedition, hvortil man endnu bestandig ruster sig i denne Havn. Denne Expedition skal blive geleidet af 17 Linieskibe, og 14 Fregatter. Ombord paa Transportskibene skulle 20,000 Mand og et frygteligt Artillerie befinde sig. General Hoche skal en Chef commandere Tropperne. Han og Admiral Villa ret ere den eeneste i Brest, som vide denne Expeditions Bestemmelse. Jmidlertid krydse endnu bestandig 24 engelske Linieskibe paa Høiden af benævnte Havn. - Fra Toulon meldes under 7de: at 5 af vore der værende Linieskibe og 3 Fregatten have faaet Ordre at holde sig færdige til at afseile. Søefolkene paa den der liggende spanske Flaade behandles meget broderlig. Borgeren Bruyers er bleven udnævnt til Contreadmiral.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
London, den 18de November. De nyeste Breve fra Jrland melde: at den nylig ommeldte Opstand ingenlunde strækker sig over det hele Rige, men blot til de nordlige Egne, hvis Jndbyggere stedse ere tilbøielige til Uroligheder. Jmidlertid har man føiet alle Anstalter til at qvæle disse Rebelleres Anarchie i Fødselen, og det Militaire maae overalt være færdig paa første Vink til at dæmpe en opkommende Allarm. Besætningen i Staden Dublin har Ordre til at belave sig paa en March til det Nordre af Jrland, og i dens Fraværelse skulle imidlertid de Frivilliges Associationer giøre Tieneste i denne Stad. Soldaterne af benævnte Garnison faae hver 60 Patroner paa deres March. J Arder og andre Jrlandske Egne ere allerede mange Rebellere blevne arresterte. Lord Carhampton, Commandeur en Chef for Militien i Jrland, er ankommen til Velfast. Skulde de, nordlige Districter, i hvilke Urolighederne have yttret sig, ikke snart vende gandske tilbage til Orden, saa blive de formelig er klærte for Jnsurgentere, og behandlede med den fornødne Strenghed. Paa en kort Tid have allerede 12 til 13,000 paa triotiske Jndbyggere i Jrland tilbudet sig som Voluntairer, for, saavel i Tilfælde af et fiendtligt Angreb, som imod indvortes Roligheds Forstyrrere, at giøre Tieneste. Man troer, at dette Antal om kort Tid torde blive fordoblet, og tvivler forResten ikke paa, at Roligheden snart igien skal blive oprettet. Jnsurgenterne, hvis Anslag ikke nærmere ere blevne bekiendt te, havde hidtil fortsat deres enkelte Streiferier, og i mange Agre opgravet Kartofler. Denne Omstændighed har giver Anledning til, at bemeldte Opstand i det nordlige Jrland nu bliver i mange af vore Blade kaldt: Kartoffelinsurrectionen. Man begynder nu overalt at besætte Kysterne af Esser og Norfolk med Tropper og Artillerie. De nye Hvervinger af Landmilitien, og de 20000 Mand Rytterie ere allerede udskrevne af Grevskabernes Jnspecteurer.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Colln, den 18de November. Den venstre Fløi af Sambre= og Maasarmeen har gjort en Bevægelse. Endeel af Divisionen Lefevre er gaaet tilbage og ver Rhinen, og har taget Veien til Biergene. Den venstre Fløi er endnu bestandig leiret paa den høire Rhinstrandbredde Centrummet har besat Broeskandsen ved Neuwied, og den høire Fløi staaer fra Bingen indtil Keiserslautern, saa at den franske Armee har gjort den venstre Rhinstrandbredde fra Dusseldorff af indtil Maynz sikker for sig. Man venter daglig Ordre fra Paris til en Vaabenstilstand, hvilken kunde ansees som et Forbud for den alt meer og meer sig nærmende Fred.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Det heder virkelig, at Armeerne skulle om nogle Dage trække i Vinterqvarterer.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Wien, den 19de November. I Dag er med en Coureer indløbet den vigtige Efterretning, at Feldttøimester Baron von Alvinzy har den 13de angrebet den franske General Buonaparte imellem Montebello og Verona, og i denne nye Bataille gandske slaget ham. Henimod 3000 Franske ere blevne paa Valgpladsen, og de øvrige have i stor Uorden trukket sig tilbage. Den første Frugt af denne Seiervinding har været, at Mantua er bleven befriet.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Af en Skrivelse fra Wien, den 19de November. Det er Capitain, Grev Khevenhuller, der i Dag er ankommen hertil som Coureer fra Jtalien med Efterretning om den nye vigtige Seier, som Feldttøimester Alvinzy den 13de November har tilfegtet sig over General Buonaparte. Benævnte Greve er strax reist videre til Keiseren i Presburg, Et omstændigt Jndhold af hans Beretning ventes med Begiærlighed trykt. Saa meget veed maa foreløbende, at de Franske paa engang ere fra alle Sider blevne angrebne af de Keiserlige Armeer, og efter en haardnakket Modstand slagne paa Flugt. - Ved dette Hovedslag er Forbindelsen mellem alle de Keiserlige Armeer i Jtalien bragt i Stand, og følgelig Mantua undsat. - 3000 Franske ere blevne paa Pladsen, og 3000 gjorte til Fanger, blandt hvilke i General, 4 Stabs, Officerer og mange andre Officerer skulle være. Desuden skal endnu et stort Antal Heste, Kanoner, Munction &c. være bleven gjort til Bytte.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Af en anden Skrivelse fra Wien, den 19de November. Feldtmarskal Wurmser har nu ansøgt om sin Afskeed; med man veed endnu ikke om samme bliver ham tilstaaet. - Den hertil ankomne pavelige Gesandt, Auditor Albani har allerede begyndt Underhandlinger med det her værende Ministerioangaaende Forsvarsanstalterne i Kirkestaten. - Fra Lands gen i Preusburg har man faaet at vide, at de ungerske Ster der have med største Beredvillighed forekommet alle Monarkens Ønsker, ja endog langt overgaaet dem. Omendskiøndt Sagen endnu ikke er bragt til nogen formelig Beslutning, saa veed man dog, at der er gjort det Tilbud, at det hele Kongerige virkelig, i det seeneste inden Martii Maaneds Udgang 1797, skal stille i Feldten og gandske underholde i nærværende Krig 100,000 Mand, deels Cavallerie, deels Jnfanterie, oprette og underholde i Landet en Reservearmee af 50000 Mand, og desuden give 6 til 3 Millioner, Halvdelen. i rede Penge, og halvdelen i Vitualier. Landdagen skal om faae Dage blive endt, da der ingen Vanskeligheder indtreffet ved alle afhandlende Gienstande.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Freyburg, den 18de November. De frygteligste Batterier, det en over det andet, ere opkastet af de Keiserlige mod Hiinningen, og endnu arbeides Dag og Nat derpaa. De forestille en formelig BiergrindFor de paa denne Strækning af 3 Mile staaende 25000 Mand, tik. Tropper kan ikke Halvdelen af den fornødne Fourage og Levnetsmidler blive skaffet tilveie fra det ruinerte Breisgau, og de Baadenske Lande. Armeen lider derfor saa meget desto mere Mangel, da Tilførselen fra det Würtembergske maa skee paa en Vei af 15 Mile; og dette gaaer meget langsomt for sig formedelst de overordentlig slette Veie. Landmanden i de biergige Egne har desuden for det meste ingen Heste, men blot Arbeidsoxer, hvilke dog deels ere borttagne af de Franske, deele døde af den der i Egnen rasende Qvægsyge. J det Würtembergske og Fyrstenbergske blive der virkelig gjort Anstalter til Vinterqvarteerer for de Keiserlige; men naar de skulle trække i dem, er endnu ikke bekiendt. Man trokke, at der ere Underhandlinger i Værk, saasom der fra Huningen af ofte komme franske Trompetere. J mange Egne af Overrhinen, hvor hidtil ingen Fiendtligheder ere forefaldne, synes et Slags Jntetimsvaabenstilstand at være oprettet.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Fra det østerrigske, den 19de November. Staden Verona, som kun ligger 7 Mile fra Mantua, skal nu være besat af de Keiserlige. Tyrol er nu gandske befriet fra de Franske. Man regner det Forliis, som de allene i dette Land har lidt fra den 1ste til 10de November, for 6000 Mand, hvoriblandt befindes 3200 Fanger. De havde ved deres Tilbagetog sat sig ved Ala; men bleve af General Wukassowich drevne tilbage med Forliis af meget Artillerie og Ba gaae. Antallet paa de Fanger, som ved denne Leilighed ere faldne i vore Hænder, angives i private Efterretninger for 1800, og de Dræbte og Saarede for 2000 Mand. Allerede førend det nye Slag den 13de paafulgte, skal Feldtmarskal Vurmser, da Buonaparte trak endeel af Beleiringsarmeen. fra Mantua, ogsaa have angrebet de Franske ved denne Fæstning med god Lykke.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Haag, den 21de November. Raadslagningen over Constitutionsplanen bliver daglig fortsat. De fleste Medlemmer, som hidtil have talet, for faste denne Plan, fordi den fører til Forderalismus. - J Caar bekiendtgjorde den svenske Charge d'Affaire Conventspræsidenten Kongen hans Herres Regierings Tiltrædelse, med den Forsikring, at Han oprigtig ønsker at fortsætte en venskabelig Forstaaelse med den bataviske Republik. - Paaden høire Side af Rhinen, hvor kun Divisioner af Lesebure, og Macdonal ere blevne tilbage, føres nu Krigen blot desensive. De øvrige Tropper have begiver sig til Hundsvicken.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Colln, den 22de November. Hovedqvarteret for de franske Tropper ved Nederrhinen, bliver forflyttet til Dusseldorf. Adskillige Magasiner, som det skulde opieres, blive nu anlagte paa denne Side af Rhinen. Jndbyggerne i Dusseldorf maae forsyne sig med Proviant for 3 Maaneder. Beurnonpilles Hovedqvarteer er nu i Coblenze general Hatry er styrtet med Hesten, og man bliver om hans Helbredelse. - Fra Luxemburg blive 160 Kanoner bragte til Forskandsningerne ved Trier.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Maynz, den 22de November. Man er ved Nederthinen bange for, at de Franske trækkestrigiennem Grevskabet Mark, for at gaae omkring GeneralWerneck. De ere allerede rykte frem indtil Meinertshagen. Man søger at overtale de Franske til at tage deres Vinterqvarterer ved Maas, og forlade Broeskandsen i Neuwied. Fangernes Udvexling ved Coblenz fortsættes endnu bestandig. Man troer, at Bombardementet paa Kehl og Huningen skal paa een Tid begynde, ifald Vaabenstilstanden ikke formelig kommer i Stand. Den første Paralelle er endnu ikke færdig, for Kehl, men blot Circumvallassionslinien. Formedelst det tilløbende Vand have de Keiserlige endnu ikke gandske kunnet nærme sig Fæstningen.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Amsterdam, den 25de November. Fra Strasburg meldes: at particulaire Breve forsikrede, at Fæstningen Mantua har overgivet sig til den republikanske Armee. Erkehertug Carl har vel sendt 6000 Mand Hielpetropper derhen; men samme vare komne for sildig. Den italienske Seiervinder General Buonaparte har faaet en meget stor Troppeforstærkning.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Det nyttige Selskab i Bergen. Cortsættelse.) 10) Asbiørn Bergesen Udstrien, Selveier, har fra 1795 optaget nyt Land til Ager og saaet 2 Tdr. Havrekorn, hvor der for var Myhr, og sat adskillige lukte Veiter, hvortil Steenen er taget af Bøen, saa og et Giødningshuus 12 Alen langt og bredt, atter optaget en anden Hulveite 170 Alen lang til en anden Myhrs Udtappelse, hvortil er brugt 150 Læs Steen, som er bortført af Bøen, har og i Udmarken ryddet en Huusmandsplads, som er bebygget, og overladt den til en Huusmand, som i 1795 høstede 5 1/2 Tde. Havre, og holdt 3 Køer og 5 Faar, ham tilstaaes 5 Rdlr. 11) Elling Olsen Myhrvoldsnæss har i de 2 sidste Aar af sumpig og steenet Mark opbrudt Ager 370 Alen i Omkreds med lukte Veiter 2 1/2 Alen dybe, og opsat 48 Alen Steengierde 1 1/2 Alen dybe, ham tilstaaes . . . 5 Rdlr. 12) Ole Henrichsen Nordaulen, Selveier, har i Aar paa sin Gaard sat omkring sin Bøe et forsvarligt Steengierde 102 Favne langt, 3 Alen høit, ham tilstaaes, 5 Rdlr. 13) Lars Einersen Øsstemielde har i 1796 opsat en SteenSommerslør 10 Alen lang, 9 1/2 bred, 2 1/2 Alen høi, ham tilstaaes . 3 Rdlr. 14) Knud Andersen Qvidstein har ligeledes opsat een 12 Alen lang, 10 bred og 3 Alen høi, ham tilstaaes. 3 Rdlr. 15) Johannes Olsen Wedsætter har ligesaa opsat een 10 Alen lang, 9 bred, 2 1/2 Alen høi, ham tilstaaes. 3 Rdlr. 16) Ole Monsen Øsstemielde har ligesaa opsat een 11 Alen lang, 9 Alen bred og 3 Alen høi, ham tilstaaes, 3 Rdlr. 17) Anders Monsen Øsstemielde har ligesaa opsat een 11 Alen lang, 8 1/2 Alen bred, 3 Alen høi, ham tilstaaes, 3 Rdlr. 18) Lars Thomæsen Wichne har og opsat en 10 1/2 Alen lang, 9 Alen bred og 3 Alen høi, ham tilstaaes. = 3 Rdlr. 19) Stephen Knudsen Wallestrand har opsat een 12 Alen lang, 11 Alen bred og 3 Alen høi, ham tilstaaes 3 Rdlr. 20) Sammel Andersen Trengereide har i Aar, efter Attest, skudt en Ulv, ham tilstaaes en Agtelse af . 2 Rdlr. 21) Selskabet er med Fornøielse underrettet om, at Lehus, manden for Mielde Skibrede, Niels Rewelm, som stændig har viist en udmærket Nidkierhed i at tilskynde og anvises A. auen til Jordbrugets og Landvæsenets Forbedring, endnu vedbliver, endog med megen Tids Spilde for sig selv, at anvise og forelægge Almuen aarligen at rydde, saa at bemeldte Skibrede næsten er det eneste i Fogderiet, der i det Store har udviist Forbedringer, ligesom han og foregaaer dem med sit gode Exempel. Paa Gaarden Reweimere, Beboere, som har hver sin Part i et Stykke kaldet Tørve. lien, der ligger i Gaardens Udmark; Lehnsmanden indhegnede først sin Andeel med Steengierde af nogle 100 Favne paa den østre Side, og paa den vestre Side byggede han 4 Huse, og tillod en fattig Mand at beboe Pladsen, som kan føde 2 til 3 Køer og 10 til 12 Faar; har faaet sine Naboer til at indhegne hver sit Stykke, saa der nu fødes 11 til 12 Kreaturer; desuden har han opsat et Steen Faarehuus 14 Alen langt, 9 bredt, 3 høit overst i Boegierdet, samt et Steengierde 220 Alne langt, foruden andre Forbedringer. For saadant hans roesværdige Exempel, og især hans Anviisninger til Almuen, tilstaaes ham, naa uagtet han forhen er af Selskabet belønnet, en Agtelse 8 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
22) Fra Hr. Henrich Christie i Qvalvogen er indkommen Underretning, at hans Dreng Abraham Olsen har viist sig hurtig med at stikke eller fange Brygder; men i Følge Selskabets Love og deres nærmere Bestemmelse, kan ham ingen Præmie eller Agtelse tilstaaes. 23) Jon Andersen Amland, Selveier i Tyrnæs Præstegield. af maadelige Vilkaar, har været særdeles vindskibelig med at arbeide Træeskoe og give dem en bedre Dannelse end de almindelige, og ere tillige meget lette, har og været den første i Præstegieldet som har brugt dem, og i 1795 arbeidet over 200 Par, meest af Older= og Lindetræe, og i Aar 60 Par, da han ei kan forfærdige saa mange han kan afsætte, Parret sælges for 16 s.; ham tilstaaes. 3 Rdlr. 1) Opsidderen Ole Thorsens Kone paa Gaarden Rem i Nordahlens Præstegield, navnlig Elisabeth Stephensdatter, har indsendt en Prøve af et Stykke Tøi paa 60 Alen, som af hende er spundet, farvet og vævet hiemme i Huset. Fordenne Huusflid tilstaaes hende 4 Rdlr. 25) Niels Siursen Bayne, Huusmand i Udvigs Sogn og Gravens Præstegield, har viist megen Flid med at giøre af nye adskilligt Smede Værktøi af Stuur, Ambolter, Sauge=Grundtapper og Saugblade, samt oplært andre til saadant Arbeide, ham tilstaaes til Opmuntring, en Agtelse af 3 Rdlr. K. J. Frochen, Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Kiøbenhavn, den 2den December. Fra førstkommende Søndag den 4de December bliver Sorgen for Hendes Majestæt Høisalig Dronning Juliana Marie baaret saaledes: Cavaliererne 4 Uger sorte Klæder med Klædesknapper, blaa anløben Kaarde og Spænder, og smalsom mede Manskietter. Damerne 4 Uger Speilstor og Snip Under 2den December 1796 har Hans Majeæt allernaadigst beskikket Direktøren ved Uldmanufakturet samt ved Tugt og Forbedringshusene i Kiøbenhavn og paa Møen, Krig raad Daniel Koefoed, til Justitsraad.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Fra det Kongelige Rentekammer er den 24de Novbr. d. A. udkommer en Placat angaaende Forandring i den Tid, som ved Jnstructionen for de til Hoveriets Bestemmelse i Danmark anordnede Commissarier, af 5te Junii 1795, dens 4 er allernaadigst foreskrevet Vedkommende til disse Commissariers Kiendelsers Paaanke.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Ved Tallotteriets 144 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 16 89. 6 49. 59
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Mandag Middag den 12te December afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Parker, Prætiosa, Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages samme Dag" Formiddag fra Kl. 8 til 12, paa Kiøbenhavns Norske PostContoir.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Banksedler imod Species 26 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Avnkrigsk S. Efter 3 Dages Svaghed berøvede en Skarlagensfeber mig Dag min ældste og elskelige Datter Juliana Friderica 9. Aar gammel; hvilket sørgelige Dødsfald herved meldes Slege- og Venner, frabedende mig al Condolence. Kiøbenhavn den 29de November 1796. Lowzow. Alt minelskelige Mand Hans Angel ved Døden afgik den 18de d. M., Kl. som Morgenen, i sin Alder 12 Aar; de giver jeg mig herved den Ære paa sædvanlig Maade sørgeligt, at indberette for hans og mine fraværende Slegt og Venner, Forsikret om enhvers Deeltagelse i denne min billige Sorg, frabedes Condolence. Langestrand ved Laurvig, den 23de Novbr. 1796. Aase Catharina sal. Angels, fød Bockman.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Den 10de Maji behagede det den alvise og naadige Fader efter 13 Aars Svaghed, der tilsidst endtes med 12 Ugers næsten bestandige Sengeleie, at henkalde min umistelige og dyrebare af alle yndede Ægtefælle, Dorothea Sophia Wielsgaard; hvor stort dette mit Taber, paaskiønner enhver der kiendte hendes sieldne Egenskaber, men føles smertelig af mig der ved hendes dødelige Afgang savner den ømmeste Medhielp Dette bekiendtgiøres paa nu brugelig Maade vores fælles fra værende Slegt og Venner, om hvis Deeltagelse i denne min dybe Sorg jeg forsikrer mig, og derfor frabeder al skriftlig Bevidnelse. Altviig, den 13de Maji 1796. Peter Brandt, Sognepræst til Sands Menighed i Sen sens Provstie i Nordlandene.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
med Veemodighed har jeg den Ære herved at bekiendtgiøre for vore Slegt og Venner, at det behagede Gud den 3de i d. M. ved Døden at bortkalde fra mig og 2de uopdragne Børn min elskte og gode Mand Schack Grundahl, Klokker til Domkirken her i Byen. At mine Venner deeltage i denne min store Sorg, derom er jeg overbeviist, uden at det udtrykkeligen bevidnes. Ribe, den 30te November 1796. Giertrud Kirstine Grundahle, fød Opit.
Berlingske Tidende, 1796-12-02
Søndagen den 27de d. M., behagede det den Allerhøieste efter 10 Ugers Svaghed, ved Døden at bortkalde min inderlig elskte Mand Farver Michel Barsballe, i en Alder af Aar og 3 Maaneder, som herved bekiendtgiøres fraværende Slegt og Venner, forsikret om enhvers Deeltagelse i min Sorg. Ribe, den 29de November 1796. Johanne Kaalhauge, sal Barsballes. Fra Pressen er nyelig udkommet 2det Oplag af O. J. Sam sees efterladte digteriske Skrifter udgivne ved Professor S. L. Rabbech, faaes hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høybroestræde og Læderstræde No. 64 for 1 Rdlr., indbunden, Mk. og hæftet 1 Rdlr. 6 s.