Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-09-25
Efterat Selskabet i Aaret 1820 havde, ifølge Kongelig befaling, til Hs. Majestæt Kongen indleveret et Forslag angaaende denne Gienstand, overdrog Allerhøistsamme under 28 Juli og 16 October 1821, til Selskabet at indhente, ordne og kundgjøre Besvarelserne paa endeel Spørgsmaale, der, som Udkast, vare ledsagede Forslaget. Disse Spørgsmaale, hvis Besvarelse skulde tjene til at erholde en fuldstændig Oversigt over Landvæsenets og Agerdyrkningens Tilstand i de danske Provindser, ere følgende: 1. Hvorledes ere Jorderne beskafne, saavel Jordsmorsom Underlag, høie eller sidde, jevne eller bakkede lid Jorderne af skadeligt Vand, kunde Vandingsenge anlægges, 2 Findes der Kilder, Jndsøer, Er Vandmassen i disse i de senere Aar betydeligen aftagen, hvad menes Aarsagerne dertil at være? har Man udtørret Søer eller Moser, 5. Hvorledes er Klimatet, tørt, fugtigt, koldt, luunt &c.A. Hvorledes er Udskiftningen, Ere Jorderne meget udparcellerede, hvilke Følger har det havt, i Henseende til Folkemængde, Dyrkning, Tillæg af Kreaturer &c. &c. 5. Hvilken er den almindelige og meest gjængse Dyrkningsmaade, hvilke Afvigelser gives derfra, Bruger Man Kobbeldrift med reen Brak, eller Vexeldrift med Brakfrugter, hvad dømmes derom? Er nogen betydelig Deel af Jorden udlagt til varigt Græsland? 6. Gjør Sommerstaldfodring Fremgang, hvilke Jndvendinger gjøres derimod, 7. Anvendes Kalk, Dynd, Mergel eller kunstige Gjødningsmidler, har Man gjort Forsøg med at brænde Grønsværen, saavel paa Agre som Enge, Virkningerne deraf: hvorledes var det Jordsmon, hvorpaa Brændingen fandt Sted, leret, mergelagtigt, sandet eller tørvagtigt, 8. Bruges ogsaa Stude til Markarbeide: 9. Hvorledes ere Agerdyrkningsredskaberne, erkjendes Svingplovenes de saakaldte engelske Ploves Fortrinlighed? Ere de nyere arbeidsvarende Redskaber bekjendte og benyttede? 10. Er derfraae eller uopdyrkede Jorder, optages disse til Dyrkning, paa hvad Maade, under hvilken Sædfølge? og med hvad Held? Har Man, forsaavidt Opdyrkninger have været foretagne, uden at staae i Forbindelse med allerede organiserede Avlsbrug, brugt Heste eller Stude, som Arbeidsdyr, og har Man til Besætning fornemmelige valgt Hornqvæg eller Faar, 11. Sørge Agerdyrkerne for at skaffe sig god Saaesæd? 12. Dyrkes mindre almindelige Sædearter, Foder- og Handelsplanter. 13, Spores Sygdomme hos Kornet, Rust? Brand har Man paalidelige Erfaringer og Aarsagerne dertil 14. Har Man nogen bestemt Regel om den Grad af Modenhed, Sæden bør have naar den skal høstes for at bliverbedst Handelsvare? 15. Hvorledes ere Kornvarerne beskafne, sørges der for deres Rensning, er der paatænkt nogen Foranstaltning til deres Tørring, til deres videre Forædling: 16. Er Produkternes Afsætning forbunden med Vanskelighed, saasom af Mangel paa gode Torve eller Udskibningssteder, 17. Opgive Bønderne endnu Ævret, eller holdes den over Markfred? reises nyt Hegn, og vedligeholdes det gamle 18. J hvad Tilstand er Qvægavler, saavel i Henseende, til Qvægets Beskaffenhed, som Antal, efter Gaardens Areal? Give Malkekøer eller Fedeqvæg størst Fordeel? 19. Er Hesteavlen i Til eller Aftagende Aarsagerne dertil, 20. Udbreder den fiinuldede Faareavl sig? er Faarefoldning i Brug, staldfodres Faarene nogetsteds, er den indenlandske Faarestamme i Til eller Aftagende? 21. Udbreder Havedyrkningen sig, hvor store ere de Haver, Bøndene i Almindelighed anlægge eller have anlagt? 22. Gives der i Egnen Skov, som kan afgive Brændeveed og Gavntræ, eller nye Skovanlæg? Tørveskiær til egen Forbrug eller til Salg, Tænkes der paa Plantningen af vilde Træer, saavel til Hegn som i sluttede Plantninger paa 2, 3 til 4 Skjepper Land til Gavntræ og Brændsel? 23. Er Huusfliden i god Fremgang? ere dens Frembringelser kun til et Brug eller ogsaa til Salg? Hvorledes kunde Huusfliden opmuntres, for at Varene kunde gaae mere i Handelen? 24. Findes der udmærkede Agerdyrkere i Egnen, baade af de større Godseiere og mindre Gaardelere, i og udenfor Bondestanden, hvad have de udrettet? 25. Er der noget ockonomisk Selskab i Egnen, hvad virker dette? 26. Er Eiendommens Priis i Stigen eller Falden? Findes arbeidsløse Mennesker, hvor stor er Arbeidslønnen? kunne Beboerne have Bi Næringsveie udenfor Agerbruget f. Ex. ved Kalkbrud, ved Bearbeidning af gode Leersorter, til brændte Vare eller deslige, 27. Hvilke Dele af Landbruget fortjene, efter Local og Tidsomstændigheder, især Anbefaling? fortjener den anmalske eller vegetabilske Production Fortrinet, af den første igjen enten Qvæg= eller Hesteopdræt, hvilke Værter, enten til Sæd, Foder eller Handel, kunne med meest Fordeel dyrkes, 28. Gives der i Districtet noget særegent, som for andre Egne kunde gavne til Efterfterfølgelse eller Advarselsel? 29. Hvad ansees i Almindelighed for, at kunne gavne. Egnen med fortrinligt Hensyn til dens Localitet? J Følge den forestaaende allerhøieste Befaling har Selskabet anmodet kyndige Mænd om i Provindserne at meddele Besvarelser paa disse Spørgsmaale for et vist District, af Enhvers Omegn. Men da et større Antal Meddelelser og en muligen fleersidig Anskuelse af de omspurgte Materier, meget kunde bidrage til disses nøiagtigere og grundigere Udvvikling, saa ønsker Selskabet naturligvis at erholde saa mange Bidrag til det paatænkte Værk, som muligt, for desbedre at kunne give dette den tilbørlige Fuldstændighed. Selskabet er forvisset om, at der, foruden de Mænd, til hvem Det umiddelbart har henvendt sig i dette Anliggende, endnu gives Mange overalt i Provindserne, saave af geistlige og verdslige Embedsmænd, som af Mænd udenfor Embedsklassen, der med Sagkundskab kunne besvare disse Spørgsmaale, og som af Jnteresse for en almeennyt. tig Foranstaltning og muligt af Velvillie for Selskabet, vilde paa denne Maade meddele Det de Efterretninger og Erfaringer angaaende deres Egn, de maatte være i Besiddelse af, for et saa stort eller lidet District af denne, de efter deres Kundskab til samme, finde passende.