JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Der udspredes endnu forskiellige Præliminair=Artikler; men som alle ere meget udisse. Kun den ene holdes for vis, at Gibraltar skal blive afstaaet til Spanien, imod at Spanien giver Engeland Øen Porto=Ricco derfor. - Endskiønt Amerikanernes Uafhængighed er bleven erkiendt af Storbrittannien; saa forsikrer man dog, at Kongen af Spanien endnu bestandig vægrer sig ved at følge vores Hofs Exempel i dette Stykke, eftersom Hs. Katholske Majestæt er bange for, at han derved kunde give sine egne Amerikanske Stater et farligt Exempel. Denne Omstændighed skal, som man hører, opholde Freedsunderhandlingerne i Paris. - Et neutralt Skib, som er ankommen paa Themsen, har medbragt følgende betydelige Efterretning: Det Franske Hof sendte for nogle Maaneder siden en Tax Jucassator til Guadeloupee, for at hæve et nyt Paalæg, som bemeldte Hof har lagt paa samme tilligemed sine øvrige Øer, for at kunde fortsætte Krigen i Vestindien. Paalægget var lagt paa Negerne, med den Ordre, at enhver Planter skulde under Forlis af det Heele indgive en nye Fortegnelse over alle Slaver paa sit Gods. Mange Forpagtere gave, som sædvanligt, ikkun meget faa an. Følgen deraf blev, at Oppebørsels=Betienten bemægtigede sig alle deres Slaver, og lod dem opbyde ved offentlig Auction; men ved Auction vare ingen Kiøbere, saasom Planterne ikke vilde byde paa samme. Bemeldte Betient skikkede herpaa 200 Slaver med et Skib til Martinique, for der at sælges. Planterne paa Guadeloupe bleve derover saa opbragte, at den hele Øe, da Skibet seylede, var i Giære. Besætningen selv var Tax Jncassatoren imod, og Gouverneuren havde sluttet sig inde i sit Huus. Planterne have sendt deres Koner og Børn fra Hovedstaden ind i Landet, og yttret sig med det Ønske, at en Engelsk Flode vilde komme og angribe Stedet. Skibet, som har bragt denne Efterretning, seylede den 24de October fra Guadeloupe. - Natten imellem den 9de og 10de hujus ankom en Coureer fra Paris med de foregaaende Fredsbetingelser, som Hs. Brittiske Majestæts, de Amerikanske og Huset Bourbons Ministre have undertegnet; samme ligge nu for det Kongelige Geheimeraad, for at blive tagne i Overvenelse Fra en troeværdig Haand veed man, at de paa Torsdag skulle forelægges Underhuset til Antagelse.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Til Paris skal den 2den huj. være ankommen en Søe Officier fra Ostindien med den Efterretning, at Hr. Suffrein efter Trefningen med vor Flode ikke har, som man tænkte, seylet imed Sønden, men til Porto Nusvo, en Havn, som tilhører Hyder=Alv, paa Kysten af Cordmandel, ikke langt fra Tranqvebar, og at han sammesteds har sat omtrent 20000 Mand Tropper i Land, som skulle have foreenet sig med Hyder=Alv. Men da Porto Nuoveren liden og for store Skibefarlig Havn, har Hr. von Suffrein begivet sig bort derfra i Begyndelsen af Junii Maaned, og seylet til Tranqvebar, hvor han har villet lade sig forsyne med Levnetsmidler og reparere sine Skibe. Den Danske Gouverneur tog imod han med største Hoflighed; men da han aabenbarede ham sin Tran og Hensigt, fik han det Svar, at Gouverneuren havde Ordre til at iagttage en nøiagtig Neutralitet. Hr. von Suffreikaldte herpaa tilsammen et Krigsraad, og da ovenmeldte Officier reyste derfra, blev det sagt, at Floden skulde gaae til en anden Havn. - Det Franske Hof forlanger i sine nærværende Underhandlinger, at den gamle Sædvane, efter hvilken de Franske Krigskibe maae stryge Topseilet for de Engelske, skal blive afskaffet. Men denne Artikel har den Brittiske Minister endnu ikke bevilget.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Wien, den 11te December. Man taler her om, at vi skulle faae nogle Uroeligheder med Tyrkerne. Jkke destomindre kan man, naar de bekiendt Efterretninger blive lagte tilsammen, ey udbringe noget meere, end at vort Hof er findet at trække en meget anseelig Cordon paa Grændserne mod Tyrkiet, som med Eftertryskal hemme de Uroeligheder, der stedse yttre sig i vore Provindser og lære Tyrkerne herefter til, paa venskabelige Anmodninger at give et meere virksomt og tilfredsstillende Svar. Dertil hensigtes med alle de Ordre, som vel ellers have meget, der ligner en forestaaende Krig, at nemlig mange Regimenter have Ordre til, at marchere didhen, deels til at holde sig marchfærdige, at Friemændene blive indkaldte, at mange Transportskibe paa Donau opkiøbes, at der afgaae stærke Transporter af Munition til bemeldte Egne. Warschau, den 7de December.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
J Følge Efterretningerne fra Crim skal alting nu samme steds være meget roelig, og de der værende Jndbyggere skulle ret godt komme overeens med Russerne. Disse have ogsaa Ordre til, intet at legge dem i Veyen, ey heller forlange noget, som dem ikke tilkommer; ja, man siger, dersom det skulde komme til Krig imellem Rusland og Porten kunde den sidste kun love sig liden og maaskee slet ingen Hielp af Tartarerne. Thi disse skulle nu alt for vel indsee den Svaghed, hvori det hele Tyrkiske Rige befinder sig, og de tilskrive dette den slette Regiering. De see meget vel det Forfald i hvilken Portens Rigsforfatning er geraaden, og tvivle selv, at den nogensinde vil erlange en saadan Magt, som den havde for 100 Aar siden, ja endnu 1740. Den slette Forfatning som Porten for nærværende Tiid befinder sig udi, de ulykkelige Tilfælde, som have truffet Constantinopel skulle ikke allene foraarsage en stor Opmærksomhed iblandt Tartarerne, men endog i mange andre Provindser, som ere underkastede det Tyrkiske Rige, i Særdeleshed i Armenien og Georgien, og man skal sammesteds blot vente paa, hvorledes Uroelighederne i Persien ville løbe af, for ligeledes at tage visse Forholdsregler. Nestved, den 24de December.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Det patriotiske Selskabs Vinter=Forsamling foretages udi Forstanderen S. T. Hr. Kammerherre og Amtmand von Bielkes Gaard her i Byen, Mandagen den 20de Januarii næstkommende Aar 1783, om Eftermiddagen ved 3 Slet, som Selskabets høye og respective Lemmer herved tilkiendegives med Anmodning, sig derved behagentlig at indfinde. De som end videre attraaer at indtræde udi Selskabet, og tage Deel udi dets Bestræbelser til almindelig Nytte og Flittigheds Udøvelse, ombedes at anmelde det for Selskabet. E. Wult, Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Corsøer, den 26de December. Jndkomne: Den 22de hujus Skipper Sørensen med sine Folk fra Jylland til Kiøbenhavn. Den 13de Kongel. agende Post Læs. Den 25de: En Estafette fra Hamborg til Kiøbenhavn, Kiøbmand Bock fra Hamborg til Stockholm. Den 26de: Kiøbmænd Raphael og Ade Lemos fra Hamborg til Kiøbenhavn. Udgaaet: Den 20de hujus Kammerjunkere Romohr og Bulow, Hofjunker Bülow, Capit. Bielke af Søe=Etaten og Kiøbmænd Kloth og Grim fra Kiøbenhavn til Holsteen. Den 21de Ristmester Schubart til Assens, Koffardie=Capitain Petersen og Secretair Kirkstein fra Kiøbenhavn til Holsteen. Den 22de Kongel. agende Post 4 Læs, Kiøbmænd Hjørne og Schiøtt fra Kiøbenhavn til Horsens. Den 23de: Kammerherre Bentzon, fra Kiøbenhavn til Odense. Den 25de Major Dorrien fra Kiøbenhavn til Odense.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Helsingøer, den 30te December. Den 27de hujus indkom fra Nordsøen 6 Skibe, deraf 1 Fregat af og til Kiøbenhavn fra St. Croix med Sukker, Kaffe og Tobak, 1 af og til Kønigsberg fra Amsterdam med Stykgods, som Storm i Søen er bleven læk, og gaaer nu til Kiøbenhavn at repareres. Den 29de ankom fra Kiøbenhavn 1 Fregat til St. Croix. og indkom for stærk Storm og contrair Vind fra Nordsøen Skipper Andreas Hansen fra Nyborg med Kongel. Magazin=Rug til Christiania. For nogle Dage siden afgik herfra til Landscron1 af de Engelske Skibe, som nogen Tild har ligget her, og oppebiet Ordre, men resolveret at søge en sikker Vinter=Havn for Storm og Jis. J Sundet ligge 8 Skibe, som til Nordsøen ere destinerede, deraf 1 Engelsk og 1 Svensk, som begge forventen Ordre. Den 28de indkom i Havnen 2 aabne Fahrtøyer af og fra Nyekiøbing i Jsefiorden med 300 Tønder Byg i Sække, 1 Fahrtøy med ferske Sild.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Kiøbenhavn, den 30te Decbr. Den 9de Oct. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Professer Philosophie extraordinarius, Diderich Herman Hege wisch til Professor Philosophie ordinarius ved Universitetet i hilosophie Valentin August Heinze til Kiel, og Magiste. tet. Den 6te Nov, er Candidatus Juris Johan Georg Wig gers allernaadigst beskikket til Professor Philosophie extraordinarius ved Universitetet i Kiel; den 27de ej. Cancellie-Afsessor og anden Gouvernements Secretair Ernst Matthias, Poulsen i Slesvig til virkelig Justitsraad, og Underrets Advocat Christfried Johan Wellis i Jtzehoe til Regierings=Ober og Landrets Advocat i Hertugdømmerne. Den 2den Decbr.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst beskikket Obrist lieutenant Adolph Friderich von Restorff til Medlem af Gouvernementet udi Tranquebar; ligeledes er Cancellie=Raad Thomas Christ. Walther allernaadigst beskikket til Justitiarius og Medlem af bemeldte Gouvernement. Commercesekretair Erich Emanuel Grave til Gouvernements Sekretair og Sekretair Michael Alroe Fugl til Gouvernements=Fuldmægtig udi Tranquebar, saa ogsaa Byeskriver og Fiscal Bertel Siersted til Notarius Publicus sammesteds. Under samme Dato haver Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Capitain Friderich Ludvig le Feyre til Chef for det 1ste Compagnie Europæer udi Tranquebar og benaadet Premier=Lieutenant Mathias Jørgen Mühldorff med Characteer af Capit.=Lieutenant. Den 13de Decbr. haver Hs. Majestæt benaadet Oberstlieutenant Frederich von Lichtenstein udi Tranquebar med Navn og Rang som Oberst af Jnfanteriet og ligeledes Justitsraad og Resident Ole Bil med Navn og Rang som Oberst=Lieutenant af Jnfanteriet. Den 16de December er Commercesekretair Erich Emanuel Grave allernaadigst udnævnt til Commerce=Raad. Den Kongel. Fuldmægtig Christ. Friderich Junghans til Commerce=Raad og Medlem af Raadet udi Frederichsnagor og ligeledes Christ. Wilh. Dunsfeldt til Medlem af samme Raad.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Under 18de December 1782 er Commandeur Walterstort, allernaadigst avanceret til Contre=Admiral, og Ober=Lotsen i Vestindien, Capitain Troels Smith von Munthe af Mor stierne til Commandeur Capitains Caracter. Under samme Dato er Johan Herman von Schilden i Hamborg beskikket til Landraad.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Fra det Kongelige General=Land=Oeconomie= og CommerceCollegium er den 14de December udkommet en Placat, angaaende visse Foranstaltninger til at udbrede og almindeliggiøre en fuldkomnere Vævningsmaade af Lærreder, samt de i denne Hensigt bevilgede Præmier for Danmark.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Den 23de og 24de Decbr. indkom Skibet Holsteenborg, som føres af Commandeur Brodersen, fra Grønland med en Ladning Spæk og Skindvahre for den Kongel. Grønlandske Handel, Skipper Petersen og Ambrosius fra Jsland, samt Nordberg fra Finmarken, alle 3 med Fisk og Tran for den K. Jslandske Handel, og udgik Skibet, General Clausen, som føres af Capit. Lund, til Slavekysten i Africa med Cargaison og Provisioner for Canal-Compagniet, samt Skibene den unge Peter, som føres af Capit. Brand, og Eckernførde, som Capit. Bruyn fører, begge til Vestindien med Provisioner og anden Cargaisonsvahre. Den 27de kom Capit. Jepsen af Apenrade fra Cadix med Salt, og Capit. Schmidt at Boye Han Odense fra Rouan med Viin, samt CaBourdeaur med Frugter, Viin og Stykgods, Capit. Lieme- og Capit. Møller ere begge komne fra Slavekysten i Africa, og sidst fra Vestindien for den Østersøiske Handel, samt Capit. Børsen, Kølle, Soelberg, Nielsen og Halstrøm, ligeledes fra Vestindien, alle 7 med Sukker, Kaffe, Tobak og Riis. Den 28de indkom Capit. Jan Rollofs de Haan af Altona fra Mallaga med Frugter, Capit. Soelberg og Capit. Kirkegaard, begge fra Vestindien med Sukker og Kaffe.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Den 20de December vare 8 Candidater til Exammen Philosophicum, hvoraf de 3 erholdte Characteren Laudabilem 4 kland illandabilem, og i non contemmendum.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Ved Tal=Lotteriets 356 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 36, 85, 33, 70, 59.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Udi næst afvigte Kirke=Aar ere udi Aarhuus Stift og teviede 1090 Par, Fødte af Mandkiøn 1962, af Qvindekiøn 1900, tilsammen 3862, deriblandt uægte 157. Døde. Af Mandkiøn: Fra 2 til 10 Aar 717, fra 10 til 20 Aar. 69, fra 20 til 30 Aar 79, fra 30 til 40 Aar 94, fra 40 til 50 Aar 119, fra 50 til 60 Aar 147, fra 60 til 70 Aar 211, fra 70 til 80 Aar 180, fra 80 til 90 Aar 77, fra 90 til 100 Aar 7, fra 100 Aar og derover ingen. Af Qvindekiøn: Fra o til 10 Aar 564, fra 10 til 20 Aar 64, fra 20 til 30 Aar 119, fra 30 til 40 Aar 127, fra 40 til 50 Aar 130, fra 50 til 60 Aar 156, fra 60 til 70 Aar 201, fra 70 til 80 Aar 175, fra 80 til 90 Aar 85, fra 90 til 100 Aar 19. fra 100 Aar og derover 3, tilsammen 3343, ere altsaa 519 flere fødte end døde. - Mærkværdigheder, ved Fødte: Par Tvillinger, deraf i Wium Sogn 1 Par, begge Drenge, ligesaa 1 Par i Ladding Sogn, af 1 Par i Mørche Sogn blev den ene født Dagen efter den anden, dødfødte 36, deraf 6 i Mørche Sogn. - Ved Døde: J Randers Hospital 1 Pige 53 Aar, hvis eene Been ey var voxet fra Fødselen og dog var hun en god Spinderske, i Gienstrup 1 Betler, hvis Hien ey vidstes. Af Alderdom: J Fruering 1 Broder og Syster, hvoraf den ene var 96 og den anden 97 Aar, i Lysgaard i Mand 89 Aar, død i samme Gaard, hvor han var født og havde boet til sin Død, han havde levet i tvende Ægteskaber, det første 1 og det sidste 59 Aar, havde bestandig godt Syn og kunde gaae imellem Bye til faa Dage for sin Død, i Estrup lunds Sogn 1 Mand 88 1/2 Aar, i Wiwild 1 Svensk 95 Aar, i Feuling Sogn 1 Pige 96 Aar, som kunde gaae omkring i hendes Venner i Egnen indtil 1 Maaned for hendes Død, da hun ved et Fald fik Armen af Leed. - Hastig Død: J Thorning Sogn 1 Mand pindselig død, efterat han nogle Timer tilforn gik og høstede, i Linnerup 1 Mand ligesaa i Høstens Tiid. Falden til døde: J Horsens 1. Af Blodgang, J Nimtoft Sogn de fleste af 11 døde. Af Sprinkler: J Harritzlef 10, i Støvring 3. Funden døde paa Øst Mark en Mand forvildet i Sneefog og ihielfrossen, ligesaa en Karl af Ørum Sogn under Nørre Herred, i Trige Sogn 2, i Aarslef 1, i Winderslef Sogn en trolovet Qvindesperson funden død i Sengen om Morgenen udi en nye Stue, ventelig qvalt af Reg og Damp. - Druknet: den 25de Febr. gebaaden ved Hadsund sank med dem. 9 Mennesker, Udbyeneder 1 Assens 1, Schanderborg 1, Helgenes 1 Horsens 1, Ørum i Nørre Herred 1 Kone i Vildelse, Albech 1 og Mellerup 2. Andre ulykkelige Hændelser. J Lisberg Sogn 1 Dreng 10 Aar hastig død efter at han havde ædt en Urtes Kierner, Hundbær kaldet., i Haldum i Mand nedfalden i en Brønd, i Schjold i ungt Menneske 18 Aar undertraadt af en Hoppe og død strax efter. Hængt sig selv; J Skanderborg 1.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Copulerede. J Kiøge den 6te Decbr. Hr. Tolder Schatt og Jfr. Else Catharine Olufsen.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Døde. I Arendal Hr. Jochum Lange, forhen Tolder, nogle og 50 Aar. J Kiøbenhavn den 23de Decbr. Mad Florentine Schyth, fød Kampmann, 89 Aar; Sr. Søren Larsen Kongel. Livkudsk, 63 Aar; den 25de Hr. Johannes Esmark 24 Aar.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 10 i Aften.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
AVERTISENENTS. Danske nye originale Lykønskninger, til begge Kiøn, i Tallet V 48, til fornøyelig Brug paa Nytaarsdagen 1783, kan faaes for 16 s. hos Gyldendal i Silkegaden No. 66.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Jndkaldes indbemelte Gartner Franchs Arvinger, som skal være Hr. Lauriz Holst, residerende Capellan i Norborg paa Als, Hr. Johan Friderich Holst, Conrector i Tronhiem i Norge, Ulrich, Holst, hvis Opholdsted ey vides og Hans Jacob Holst, som vides ey om er i Live, at indfinde sig inden den i Loven anbefalede Tid og meldes i øvrigt saavel til Arvingernes, som Credi= og Debitorers Efterretning, at her paa Skriverstuen den 31te Januar. nestkommende foretages Skifte=Samling bemelte Stervboe betreffende, til hvilken Tid de fraværende Arvinger ville forsyne deres Commiterende med fornøden Fuldmagt i Udeblivelses Tilfælde. Beller, den 2den Decbr. 1782. N. Borch. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Peder Andersen af Ølstrup Sogn udi Riber Stift i Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst haver bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, 3de gange efter hinanden maa indkalde hans Hustrue Anne Christens Datter, som for 9 Aar siden skal have forladt ham, uden at han siden den Tid har hørt noget fra hende, at møde for Bølling Herreds Ting, som holdes i Vor Kiøbstæd Ringkiøbing, for at paahøre et Tings=Vidne, og siden for Tamperretten at lide Dom, uden først at lade hende indstevne og forelegge efter Forordningen af 29de Mai 1750. Forbydendes alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller udi nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Giret paa Vort Slot "Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 15de Novbr. 1782. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
J allerunderdanigst Følge denne allernaadigste Bevilling og Tilladelse bliver J Anne Christens Datter herved 3de gange efter hverandre indkaldet, at møde for Bolling Herreds Ting, som holdes i Ringkiøbing den 4de Februar. 1783, for at paahøre et Tings Vidne Førelse med videre, hvad dertil hører, alt i Følge eders Forhold og Undvigelse fra eders Egtefælle Peder Andersen, og siden for Tamperretten Dom at lide. Ølstrup Præstegaard, den 9de Decembr. 1782. J. Müller.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til . O Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, i Anledning at Grosserer. ne Søren Lycke og Herman Michael Vick af Vores Kongel. Residentz Stad Kiøbenhavn, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Ef efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som fra den af dem for endeel "Aar siden førte Compagnie=Handel, under Lirma Herman Michael Vick & Compagnie, maatte formeene sig at have noget at fordre hos dennem, at indfinde sig hos bemelte Søren Lycke eller hvem af dem dertil vorder beskikket, inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt Siellands Landsting; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 1ste Novbr. 1782. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Grosserer Søren Lycke og Herman Michael Vick af Kiøbenhavn, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde dem, som have noget at fordre hos dem under Firma Herman Michael, Vick & Compagnie. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 11te Novbr. 1782. Schifter. Allerunderdanigst læst udi Siellandsfars Landstings Ret Onsdagen den 20de Novbr. 1782. Brabrand. Neergaard. Brink Seidelin. Galschiøt. Protocolleret ved Wederkinch.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Jndkaldes alle de, som med Rette have at fordre hos Herman Michael Vick & Compagnie, at melde sig hos mig Grosserer Søren Lykke i den i Proclama fastsatte Tid, for at modtage deres Betaling. Kiøbenhavn, den 23de Novbr. 1782. Søren Lycke. Herman Michael Vick.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling af 29de Novbr. a. c., saaledes lydende: I i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Kiøbmand Jens Jyde af Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, som testamentarisk Arving efter afg. Skibs=Capitain Hans Krogh, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maa indkalde saavel de øvrige testamentariske Arvinger, som alle dem, der formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Skibs=Capitain Hans Krogh, de sidste at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos hannem eller Mandatarius, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad, i Kiøbenhavn, den 29de Novbr. 1782. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Kiøbmand Jens Jyde af Kiøbenhavn, som testamentarisk Arving efter afg. Skibs=Capitain Hans Krogh, Bevilling, at maa i Aviserne indkalde saa vel de øvrige testamentariske Arvinger, som Creditorer efter bemelte afg. Skibs=Capitain Hans Krogh. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 9de Decbr. 1782. C. Schifter. Bliver herved indkaldet forbemelte afg. Skibs=Capitain Han Kroghs saa vel inden, som udenlands Creditorer eller hvo der paa nogen Maade maatte formeene, at have noget efter hannem at fordre, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav inden den i Loven foreskrevne Tid, hos mig undertegnede, som er boende i Gaarden No. 135, i Gothersgade. Kiøbenhavn, den 10de Decbr. 1782. Jens Jyde.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
J Følge Kongel. allernaadigste Bevilling af Dato 13de Decbr. 1782., saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Procurator Niels Beyer af Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, hans for Jnger Catharina afg. Kiøbmand Jens Lunds Efterleverske af bemelte Kiøbenhavn, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Adresse=Contoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have no noget at fordre efter bemelte hendes afg. Mand, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos hende, for at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt Siellands Landsting; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade, at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg ud Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 13de Decbr. 1782. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1782-12-30
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Jndkaldes herved alle de Vedkommende inden den af Hans Kongel. Majest. anbefalede Tid hos Jnger Catharina afg. Kiøbmand Jens Lunds Efterleverske, boende imellem Børsen og Knippels=Broe No. 88, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Kiøbenhavn, den 23de Decembr. 1782. N. Beyer.