Berlingske Tidende, 1751-04-26
Fredagen den 30 Apr. om eftermiddagen imellem 2 og 4 Slet, skal ved offentlig auction An DEdi gang opbydes Jens Nielsen Hoff Kongl. Sweitzers huus, beliggende ved Vester vold imell. Stormgade og nye Vestergade bestaaende til gaden af 6 saa muur og bildingsverk, 2 etager høy med qvist over 4 fag, dernæst et trappehuui gaarden paa 2 fag 2 etager høy med halvtag, ligeledes af muur og bindingsverk, og tildeels med brænder beklædt, i gaarden er fælled, færskpompevand med opstander og jern pomperedskab, til huset et fa plankeværk, og af brandredskab 2de læderspande, overalt i værelser ne ere 2de bieleggerovne, med videre. Paa Lundgaards gods, i Gyndelund gaard, i Mønsted sogn, er den 13 Martii sidst afvigte død en kone navnl. Maren Simonsdatter, som havde til ægte Christen Christensen, som boer i forbemeldte Gyndelund og da boets formue en taaler noget proclamaabekoste, saa lader skifteforvalteren Frue Cancellie-Assessorinde Friis til Lundegaard, herved 3de postdage efter hinanden udi de Danske aviser bekiendtgiøre at skiftet efter bemel. Maren Simonsdatter, er berammet at holdes i Gyndelund den 9 Junii førstkommende, til hvilken tid og sted indkaldes den afdødes arvinger, der hverken vides hvor mange de ere eller hvor de sig opholder, da enhver skal vederfares efter boets omstendighed, hvis ret er efter loven. Underskrevne Directeurer for det Kongel. confirmerede Brand Asseurance-Compagnie udi Jylland, lader herved samtl. resp. Jnteressentere bekiendtgiøre, at vi, efter begiering fra adskillige haver berammet en general forsamling paa Hobroe Raadstue den 2 Junii, førstk. om eftermidd. kl. 2 slet, for efter derom gjorde propositioner at søge fastsat, at saa længe Compagniets asseurerede summa ey ha opløbet 200000 Rdlr., saa længe svares ikkuns i 3de aar allene til brandskades erstatning 2 pro eento; Thi som Compagniets nu afseurerede summa er 94 til 95000 Rdlr. saa kunde dog paa den maade en brand-skade paa 5 til 6000dlr. værdi dermed erstattes, om (som Gud forbyde) slig en ulykke imedens Compagniet endnu var udi sin Tilvext, skulle indtræffe, da man dog ikke noksom kand prise og takke Herren, som har holdt sin naadige beskiermelse over alle interessenterne, at der nu paa 4de aar, og fra den første Tid Compagniet begyndte at formere sig, ikke for een eneste skill, er skeet skade i same. Men naar 200000rdlrs, fulde capital er indskrevet, bliver brand skaden promte at erstatte, efter allerhøystbemeldte Kongel, confirmerede fundations 4 art, saa derom for nærværende Tid ingen deliberation behøves: derfore ville de resp. Herrer Brand=Casserere, saasom Hr. Borgmest. Richter i Fridericia, Hr. Raadm. Fellumbi Aarhuus, Hr. Raadm. Høstemarch i Horsens, Hr. BirkedommerGundorff i Schanderborg, Hr. Told=Forpagt. Spentrup i Aalborg, Sr. Peder Lind i Viborg, Sr. Niels Hasselbalck i Randers, Sr. Conrad Wedel i Riibe og Sr. Hans Hamborg i Hobroe, overlegge dette med interessenterne i hver sin bye, og derefter, under egen og største med interessents hænder inden samme Tid, til os skriftelig indsende, hvad interessenterne i hans bye, enten til fornævnte propositions bifald eller forhindring, maatte have at melde, da vi siden i kraft af fundationens 38 art. til en regel og rettesnoer vil give vores resolution. Vi kand og tilkiendegive, at der Tid efter Tid melder sig fleere og fleere liebhabere; Thi de mange udspredede rygter, saasom: 1) at dette Compagnie strax skulle ophæves igien: 2) at Hans Kongl. Majest. havde befalet, at alle og enhver uden forskiæl enten de ville eller ikke, skulle være forbunden med nye og større bekostning, at indtræde i et andet Compagnie, som skulle være confirmeret a. med andet meere, der allene har havt private og os en al dels bekiendte hensigter, til aarsag, forsvinder dag efter dag af sig selv, og viser deres hidindtil havde urigtighed. Vi forseer os vel ikke, offentlig at bevidne, at det Asseurance=Compagnie, som skulle og tes tilstrækkelig, at erstatte een brandeskade, neppe kand sættes paa bedre fødder end vores sat er; Thi her har enhver sin frie villie her er ikke nogen aarlig udgift, naar ingen brandskade skeer, som kand trykke interessenterne eller publicum, uden allene den fattige løn som til bogholderen og brand-cassereren i hver bye, samt de bagateller, som til Directionens bekostning bør efter fundationen svares her er det heele Compagnie ikke paa een Tid til undergang exponeret fare. Alle huuse i een bye asseureres ikke, og alle asseurerede ligge ikke heller i een samlet klynge, men hver bye i Compagniet er hinanden fraliggende, saa om ulykken i een bye opkommer, formodet man dog de andre skaanes, Cassen af vores compagnie kand ikke heller befrygtes at blive usikker; Thi her samles ingen capital, som paa rente skal udsættes, og enten ved ildebrand eller anden ulykkelig til fælde hos debitor løbe fare; men da enhver, saa at sige, er selv caserer, i det Compagniet udi de asseurerede gaarde, haver prioritefor de 2 pro cento, som i det allerhøyeste til brandskades erstatning aarlig risiqveres, saa er det fast, at saa længe saadanne asseurerede gaarde er til, saa længe er cassen og asseurancen infallible. At samle en aarlig sond til capital, var, i en ufornøden maade at trykke interessenterne, og ingenlunde kunde gavne Compagniet nær saameget som den indretning, der allerede gjort er. Efter vore tanke kand der aldrig findes en billigere og nyttigere afseurance, end den, som den ene interessent paa lige guarantie og vilkaar giver den anden: vi have ofte med smerte erfaret, de mange ugrundede raisonements dette vores Compagnies indretning, snart af een og snart af en anden er attaqveret med men da vi endeel have befundet samme at være en ufuldkommenhed hos disse raisoneurs, enten til at kiende, corrigere, forstaae eller selv indrette slig et verk: endeel, at nogle af blot avin, og fordi deres navn ikke stod for dette arbeyde, eller at saa tiden en bye, som Hobroe, skulle giøres navnkundig af saadan er Compagnie, og endelig endeel fordi at ingen particulaire intereskunde tilflyde disse mennesker af dette Compagnie, have overilet sig. saa haver vi hidindtil meere ynket end straffet deslige gemytter, og foragtet deres elendige snak. Skal nogen asseurance være til, de maa der jo og vises, hvorfra asseurancen skal komme, skal den komme af en casse, da maa vel en capital dertil aarlig indskydes, og, skal saadan en indskydelse skee, enten brand-skade paakommer eller ikke, er det da ikke en langt større Tynge og Trykkelse for interessenterne, ja en mindre sikkerhed, end methoden udi vores Compagnie, vi at pellerer til alle raisonables jugements, som har kraft og evne til at fælde en rigtig dom udi saadan materie, og spaaer os sandelig ikke derved at tabe. Nogle har udstrøed, at ved det Compagniet assen rerer interessenterne 2 pro eento til brand-skade aarlig i det høyeste derfor skulle det være en absolute følge, at disse 2 pro cento og, af hver interessent aarlig skulle udbetales, men disse særsindede bekleger vi meget, og for om muelig, at føre dem paa den rette vey, vi tiene med dette giensvar: at 1) er det ikke en afgjort sandhed, (hvilke Gud end og forbyde) at 2 pro cento hver aar til brandskade skal udbetales; Thi udi 3 a 4 aar er endnu, som forhen meldet er, ikke en skill. dertil fordret, og naar ingen skade skeer, skeer ingen betaling, 2) Den skade, som kunde blive at erstatte, kan jo lige saa snart træffe disse særsindede, som andre, hvorfor vare de da ikke lige saa godt som andre, tjent med asseurancen, 3) Den sandhed staaer fast, at alle hver øieblik er exponeret fare for ilds vaade, nu af egen for seelse, nu af u-agtsomme Tienestefolk, ufornuftige børn, skiødes løse mennesker og naboer, mordebrændere og uvenner, ja torden og lynild, hvorpaa desværre baade her udi riget og andre steder haves daglige og bedrøvelige exempler: derfore synes vi, at enhver, som vil bære navn af en forsigtig og fornuftig mand, meget meere skulle bestræbe sig for, hvorledes han kunde asseurere sig og sit imod saadan en ulykke, ved tilladelige midler, i fald skade skulle træffe ham End at han tvert derimod, stedse giør sig en vis facet paa en uvis udgift, hvilket ikke stemmer overeens med en fornuftig mands Caracter: thi det er bekiendt, at den forstandige seer faren forud og und No. XXXIV den 26 April. 1751. kyer den, eller i det mindste søger all muelig sikkerhed derfor, og hvo kand sige: enten han først skal kræve eller give brand hielp, 4.) skulde ulykken træffe saadanne særsindede, som, for at spare 2 procento til deres nødlidende næste, ey have ville entrere i dette Assen rance-Compagnie, og de derved mistede deres huus og gaard, var det da ikke ufornuftig at opofre 98 Rdlr. udi ilds-luen, for at sparete rdlr. til andres brand hielp, der kand ikke med raison og rime, kaldes en skat, byrde eller tynge paa en bye, at dens bygninger imod brand-skade asseureres, men forstandige og upartiske tilstaae meget meere, at denne affourance er byen til gavn og bestandigh.; afbrænder een eller fleere gaarde i en bye, da nyder de skadeslidende jo den asseurerede summa af de øvrige og andre byer, til at bygge og sætte sig i stand med igien, og er det vel ikke til byens gavn, kiøber nogen en gaard i en kiøbsted, men siden trænger til at laane en capital imod pandt udi samme, er det da ikke en sikkerhed for creditor og hielp for debitor, at samme imod brand-skade er asseureret, eller bliver en formynder, kirke værger eller anden betroet umyndiges og publiqve penge, men han ikke har andet pandt, end kiøbsted bygning at sætte derfor, skulle det da ikke blive byen til gavn og bestandighed at saadanne gaarde ere asseurerede, man seer allerede beviis derpaa, udi een og anden af de Jydske kiøbstæder, hvor Øvrigheden ikke betroer kirkers, hospitalers eller umyndiges midler, paa andre kiøbsted bygninger, end de, der forud, edelig vurderet og for en vis summa anseureret er: og er det ikke et middel, hvorved øvrigheden, forstanderne og overformynderne, samt kirker, hospitaler, fattige og umyndige selv giøres sikker og bestandig, ja befæster samme ikke udi høyeste maade den almindelige credit udi kiøbstæderne, Vidste vores modsigere den sande gavn af saadan et Brand=Asseurance-Compagnie, eller vare bekiendte den nytte, som deraf i Engelland, Holland, Tydskland og fleere steder for publicum udflyder, da lode de sig en saaledes forlyde, som de nu til deres egen dishoneur giort haver. Vi invitere alle retsindige til vores interessentskab, og lader resten gierne beholde deres egne capriceer for sig selv, og vi lover efter all muelighed at assistere enhver: Det er bekiendt, at jeg Niels Foersom, som den første forfattere og samlere til dette Compagnie, hverken har sparet umage eller mange hundrede rdlr., reyser og andre bekostninger, for at bringe compagniet udi floer og fuldkommenhed, samt at jeg derudover paa min egen pung og regning, har til adskillige kiøbstæder gjort langt fleere reyser, end mit ved Compagniet havende Directeur= og Bogholder-embede tilforpligtede mig, men jeg er ikke endnu modtvillig, og derfor vil anvende mine yderste kræfter til udi saa høystnyttig en sag at tiene publico. Vi befinde og, at ingen udi det heele Compagnie endnu er affordret noget til Directionens, Bogholderens og Brand=Casserernes bekostning og aarlige belønning, uagtet det er paa 4de aar siden Compagniet begyndte, og det maa altsaa være et beviis paa, at egen interesse ikke, men Compagniets sande gavn og behag allerne dirigerer os: dog, som enhver arbeydere er sin løn værd, saa averteres de resp. Herrer interessenter og, at ved førstk. October Maaneds udgang, bliver det første aars løn at erlegge til bogholderen een og en halv s. af hver faa enkelt, men 1 s. af hver fog dobbelt eller fleere etager høi asseureret huus og til hver brand-asserer i hver bye 6 s. af hver huus og 12 s. af hver gaard, som udi hans bye asseureret er, alt i kraft og følge af fundationcus 22 art. da man for nærværende til ikke fleere udgifter have at repartere. Bogholderen lover og in medio May at lade ved de han ske aviser følge, en liste over interessenternes antal og deres asseure. rede gaarder og huuses Rum, vurderings- og asseurancesumma, at enhver som vil laane noget ud paa gaard eller huus pandt, deraf kand see, hvad samme er delig vurderet og asseureret for, men i særdeleshed, paa det den ene interessent kunde nyde kundskab om den anden og Compagniets saa vel speciale, som generale summa udi hver kjøbsted; da den deraf kand blive at udfinde, at Compagniet bestaaer af bekiendte fornemme og høy-skiønne Mænd, og deels de beste bygninger i hver af de kiøbsteder, som i interessentskabet allerede haver tage deel. Hobroe, den 7 April 1751. Jar. Timmerman, N. Foersom, L. Schipper, Sogne-Præst i Hobroe. Byefoget sammesteds. Toldforpagt, forHadsunds Toldsted.