Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-08
Efterat Assessor Algreen-Ussing havde repliceret herpaa, tog Proponenten, Kammerr. Drewsen, Ordet og gjennemgik den mod Mosaiternes Valgbarhed afgivne Erklæring postviis, og viiste deri først at det var urigtigt at ansee Frd. 15de Mai 1834 som en uforanderlig Grundlov, da den selv bebuder sig som en Lovbestemmelse, der kan modtage Forandringer. At det, at Mosaiternes Valgbarhed atter skulde fremkalde et fjendtling Sindelag mod dem, kunde Taleren ikke indrømme, og det saameget mindre som Committeens Majoritet selv havde indrømmet, at de, Mosaiterne, kunne og bør tælles blandt Landets Borgere. Mod Comitteens bemærkning, at de mosaiske Troesbekjendere ikke tabe noget Væsentligt ved ei at have den omhandlede Ret, bemærkede Taleren, at Valgbarhed var og maatte ansees af enhver ærrekjær Mand som et uskatteerligt, vel ikke materielt, men aandigt Gode. Etatsraad Treschow formeente, at da Mosaiterne ikke uagtet de Forhandlinger, der vare gaaede forud for Frd. 15de Mai 1834 ved denne Lov vare tilstaaede Valgbarhed, var der ingen Grund til at antage, at Regjeringen nu vilde forandre sine Anskuelser, og det var derhos upolitisk at petitionere og noget, man forud kunde indsee ei blev bevilget. Proprietair Langkilde udtalte sig i et omstændeligt Foredrag, meget bestemt mod Mosaiternes Valgbarhed i det han formeente, at fordi man havde tilstaaet dem mange, Rettigheder, derfor havde de ingen Ret til at fordre end flere, og deels fordi at ligesom mange Christne vare udelukkede fra Valgene fordi de manglede de fornødne Grundeiendomme uden at dette ansees som nogen Plet for dem, saaledes kunde heller ikke Mosaiternes Uddelukkelse paa Grund af deres Religion ansees som nogen Plet for dem. Naar man afMosaiternes ringe Antal nu argumenterer for deres Valgbarhed, da de ingenlunde kunne virke skadeligt, saa meente Taleren at man oversaae, at dette kunde forandre sig, da Jødernes Antal efter hans Formening tiltog, og da Forsamlingen naar 18 Medlemmer vare borte, var incompetent til at tage nogen Beslutning, kunde 18 valgte Mosaiter forhindre en Discussion og religiøse Gjenstande, eftersom jo ingen Mosait burde deeltage i dem. Skulde forøvrigt Mosaiterne blive valgbare, meente Taleren at Afskaffelsen af den christelige Gudstjeneste, hvormed Forsamlingen aabnes, blev nødvendig, da ingen rettroende Jøde kunde deeltage deri. Saavel Agent Voigt som Proc. Rye stemte for Petitionen. Cancellieraad Hempel gjennemgik derpaa de Grunde, som fra Politikken, Lovgivningen, Religionen, Nationaliteten og den almindelige Mening vare hentede mod Mosaiternes Valgbarhed, og da han ikke fandt nogen af dem fyldestgiørende, stemte han foren Petition, ogsaa Amtmand Neergaard stemte forSagen, skjøndt han hellere havde ønsket den udsat. Justitsraad Salicath og Etatsraad Steenfeldt udtalte sig begge for en Petitions Jndgivelse, da de formeente, at dette stemmede med den almindelige Mening, der, som den første Taler bemærkede, maatte søges hos den oplyste Deel af Folket. Efterat Kammerjunker Benzon havde stemt for Sagen og Baron Rosenørn Lehn mod den, tog Kammerherre Grevencop Castenschjold Ordet, og efterat have omtalt, at han tilligemed flere af Forsamlingens Medlemmer vel vare meget gamle, men, som han meente, dog ikke saa kraftesløse, at de jo vel kunde modstaae gamle Fordomme, og hævde prøvede Grundsætninger, erklærede han, at det var hans første Overbeviisning, at han vilde handle mod de helligste Pligter mod Gud, Konge og Fødeland, om han ikke stemte mod Motionen. Efterat endnu flere Talere havde yttret dem deels for og deels mod en PetitionsJndgivelse, og blandt de første tillige Sognefoged Hendrik Larsen, sluttedes den foreløbige Behandling af Sagen. Den endelige Behandling aabnede Provst Birch ved at bemærke, at han stemte mod en Petition, deels fordi han ikke ansaae det tilraadeligt for denne Sag at gjøre nogen Forandring i Stænderanordningen, og deels fordi han meente, at Stemningen i Provindserne var imod Mosaiterne. Prof. Finn Magnussen meddeelte derefter Forsamlingen, at han gjennem Dr. Wolff, Præst ved den mosaiske Menighed i Kjøbenhavn, havde bragt i Erfaring at Mosaiterne meget gjerne kunde deeltage i Møderne og Løverdagen, og forøvrigt formeente han, at naar alle Sektister kunne blive Stænderdeputerede, var der ingen Grund til at nægte Masaiterne denne Ret. Proprietair Tutein, erklærede sig aldeles enig med dem, der formeente at det var billigt at Jøderne fik den omhandlede Ret, men meente dog, at der var mange og vægtige Grunde som talte mod for Tiden at indgive nogen Petition, hvorfor han fraraadede dette. Og saa Biskop Mynster var af den Formening, at det Tidspunct, endnu ikke var kommen, da der i denne Sag burde indgives nogen Petition, og støttede dette paa, deels at den almindelige Mening endnu var mod Mosaiterne, og deels paa at man ikke bør ønske en Forandring i Frdn. 15 Mai 1834, naar een Stænderforsamling har erklæret sig derimod. Grev Danneskjold Samsøe talte derpaa mod Mosaiternes Valgbarhed, der blev forsvaret af Statsraad Steenfeldt, men atter angrebet af Kammerraad Madsen, der meente, at Sagen kunde ansees som en Bagatel, hvorom det ei var værd at bede, naar man kunde frygte et Afslag. Efterat Proprietair Langkilde endnu havde udhævet hvorledes den offentlige Gudstjeneste, hvormed Forsamlingen skal aabnes og som nødvendigviis maa være en christlig, og derfor en Anstødsteen, for Mosaiternes Valgbarhed, gjennemgik Kammerraad Drewsen de forskjellige Ankeposter, der vare fremførte mod Mosaiternes Valgbarhed, og godtgjorde deres Uggrund. Efterat endnu flere Talere havde yttret sig om Sagen og flere af dem bemærket, at dette skeete fordi man formodede at der i Sagen vilde blive stemt med Kugler, gjennemgik Præsidenten, den kongelige Commissarius og Referenten, Assessor Algreen-Ussing, endnu Sagen omstændelig, og da Sidstnævnte derved mod det Argument, at en Mosait ei paa en Løverdag kunde lægge sin Stemme kugle i Kassen, tillige fandt sig foranlediget til i Henhold til hvad han tidligere havde yttret om denne Afstemningsmaade, at ønske at den ei for hyppigen maatte bruges; saa forlangte Kammerherre Grevenkop Castenschiold Kugle=Afstemning i Sagen, bevæget hertil, som han erklærede, af Referentens gjentagne Yttringer mod denne Afstemningsmaade.