JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-07-31
J den Samtale, Undertegnede havde med Ministeren for de udenlandske Forhold, skiulte han aldeles ikke for H. Exc., at de Formodninger, som han fra de sidste Dage i Jan. af havde meddeelt ham omden Virkning, Forbundets Rustning kunde frembringe i Wien o. s. v. var til deels bragte til Virkelighed. Ved at tilføie, at den uforklarlige Tidende, man siden have faaet der, om betydelige franske Troppecorpsers Sammenstøden de bayerske Stater og om andre Corpsers Mare mod det Sydlige af Tydskland og det Nordlige af Jtalien, havde bragt H. M. til at anordne adskillige Forsvars=Anstalter i sine Stater, Undertegnede ledsagede paa ny dette Beviis paa Tillid fra sin Side, med Petrelsen af sin Sorg over at see en Tingenes Stilling, der var hans høie Herres Ønske og Omhu saa alde es modsat, træde isteden for de venskabelige Forhold og Yttringer, der siden den ovenmeldte Epoke fra Braunans Rømning havde hersket mellem begge Hoffer Dersom Hr. Miers Tilbagekomst ei var bleven standset ved de franske Colonners March, som toge Veien mod Bayern, en Standsning i hvis Anledning Undertegnede allerede har haft den Ære i sin Tilat bevidne Hr. Ministeren for de udenlandske Forhold sin Bekymring, vilde han med Fornøielse have sendt H. Exc. een eller to Dage før de officielle Beretninger om de eneste Hensigter som bestele har høie Herre mod H. M. de Franskes Keiser. Ved at melde H. Exc. sin Bestræbelse for at hidsende sit Hof Noter af 10de Marts, har Undertegnede troet at burde tilbagekalde i en for Oversigt, de sidste Forhold, i hvilke han har tjent som Underhandlende, Han kan kun tilføie, at, dersom H. M. Keiseren af Østerrig har kundet øse, skiøndt mod sin Villie, af de Bevægelser, som havde Sted, siden Jan. Maaned sidstleden, virkeligt Stof til Foruroligelse over de Forhold, som han ønsker at see herske mellem sig og Frankrig, tragten han paa sin Side kun efter at see Eurepanyde Ro og Fred, den første Velgierning, som han til alle Tider vil ønske at vedligeholde for sine Folk.
Berlingske Tidende, 1809-07-31
Undertegnede beder H. Exc. Hr. Ministeren for de udenlandske Forhold med Velville at optage hans gientagne Forsikkring om hans høiAgtelse. Paris, den 12te Marts 1809.
Berlingske Tidende, 1809-07-31
Undertegnet, Metternich. No. 10. Depesche til General Andresse fra Grev Champagny af 16de August 1808.
Berlingske Tidende, 1809-07-31
Skrivelse fra Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig til Hs. Majestæt de Franskes Keiser. Presburg, den 18de Septbr. 1808.
Berlingske Tidende, 1809-07-31
Min Hr. Broder, Min Ambassadeur i Paris melder mig, at Deres Keiserl. Majestæt begiver sig til Erfurt, for der at have en Sammenkomst med Keiser Alexander. Jeg benytter mig med Begiærlighed af denne Leilighed, der fører Dem nærmere til mine Grændser, for at fornye Forsikkringen om mit Venskab og min høie Agtelse for Dem og jeg sender min Generallieutenant Baron v. Vincent til Dem, forat bringe Dem, min Hr. Broder, Forsikkringen om dette uforanderlige Sindelag. Jeg smigrer mig med, at Deres Majestæt aldrig har ophørt at være overtydet derom, og at, hvis falske Forestillinger, som man har udbredt over indvortes organiske Jndretninger, jeg har foranstaltet i mit Monarkie, have opvakt et Øiebliks Tvivl hos Dem om Varigheden af mine Meninger, ville de Erklæringer, Grev v. Metternich har givet over denne Gienstand, aldeles have hævet samme. Baron v. Vincent er i Stand ti bekræfte disse Details for Deres Majestæt og tilføie alle Oplysninger, som De kunde ønske. Jeg beder Dem at modtage ham med samme Velvillie, som de viste ham i Paris og Warschau. De nye Beviser, De giver ham derpaa, vil jeg ansee for et ubetydigt Pant paa den fuldkomne Giengeldelse af dette Sindelag og trykke Seglet paa den fuldkomne Tillid, der ei kan lade ønske mee til giensidig Tilfredshed. - Modtag Forsikkringen om den uforanderlige Hengivenhed og høie Agtelse, hvormed jeg forbliver. Min Hr. Broder.
Berlingske Tidende, 1809-07-31
Deres Keiserl. Kgl. Majestæts gode Brøder og Ven Undertegnet, Frantz. No. 12.
Berlingske Tidende, 1809-07-31
Skrivelse fra Hs. Majestæt Keiser Napoleon til Kongerne af Bayern, Sachsen, Westphalen, Vartemberg, Storhertugen af Baden og Først Primas. Min Hr. Broder. De Forsikkringer, Hoffet i Wien har givet, Et Militserne vare sendte hiem og skulde ikke sammenkaldes igien, og at Uldrustningerne ikke skulde opvække nogen Slags Bekymring for ConGoderationens Grændser; medfølgende Brev, jeg har faaet fra Kei deren af Østerrig, de gientagne Forsikkringer, Hr. Baron v. Vinceur, har givet mig, og endnu mere, end det, den virkelig i dette Øieblik Østerrig allerede begyndte Opfyldelse af de givne Løfter, bevæge mig til at skrive til D. M., at jeg troer, at Conføderationens Stater, Rolighed paa ingen Maade trues, og at D. M. er i Stand til at ophæve Deres Leire og lade Deres Tropper paa sædvanlig Maade gaae tilbagetil deres Qvarterer. Jeg holder for raadeligt, at Deres MinisteriWien faaer befaling, at føre det Sprog, at Leirene igien skulle formeres og at Confoderationens og Protectorens Tropper altid igien skulle antage en fiendtlig stilling, saasnart Østerrig giør overordentlige og usædvanlige Udrustninger ; at vi endelig ville have Rolighed og Sikkerhed. J øvrigt o. s. v. Erfurt, den 12te Ocmber 1808.
Berlingske Tidende, 1809-07-31
Undertegnet, Napoleon. No. 13. Skrivelse fra H. M. Keiser Rapoleon til H. M. Keiseren af Østerrig. Erfurt, den 14de Octbr. 1808. Min Hr. Broder, Jeg takker D. K. K. M. for det Brev, De har behaget at skrive til mig, og som Hr. Baron de Vinent har overleveret mig. Jeg har aldrig tvivlet om D. M. oprigtige Sindelav; imidlertid har jeg dog for et Øieblik frygtet, at see Fiendtlighederne mellem os fornyes. Det gives i Wien en Faction, der affecterer Bekymring, forat forlede Deres Cabinet til heftige Forholdsregler, der ville foranledige endnu større Klykker end de foregaaende. Det stod i min Magt at sønderlemme D. M. Monarkie eller at giøre det mindre mægtigt. Jeg har ikke villet det. Hvad Monarkiet er, det er det med mit Samtykke. Dette er det aabenbareste Beviis paa, at vor Regning er afgjort, og at jeg forlanger intet af Dem. Jeg er stedse beredt til et garantere Deres Monarkies Jntegritet. Jeg skal aldrig giøre noget mod Deres Stats Hovedinteresse. Men D. M. maa ikke atter bringe Ting paa Bane, der allerede ere afgjorte ved 15 Aars Krig. De maa forbyde hver Proclamation, hvert Skridt, der opfordrer til Krig. Det sidste Opbud i Masse havde foranlediget Krig, dersom jeg havde kunnet befrygte, at der skeete i Forbindelse med Rusland. Jeg har ladet Rhinforbundets Leire gaae fra hinanden. 100,000 Mand af mine Tropper gaae til Boulogne for at fornye mine Anslag paa Engelland. D. M. afholde sig fra enhver Udrustning, der kan opvække Bekymring hos mig og kunde være en Diversion til Engellands Fordeel. Da jeg havde den Lykke at see Deres Majestæt, og, da jeg sluttede Freden i Presburg, havde jeg Grund til at troe, at vore Anliggender for bestandig vare billagte, og at jeg kunde overlade mig til Søekrigen, uden at foruroliges eller afholdes. Maatte D. M. sætte Mistillid til dem, der tale om Deres Monarkies Farer og saaledes forstyrre Deres Families og Deres Folks Lykke. Ene disse ere farlige, me disse tilveiebringe de Farer, de give sig Mine af at befrygte. Ved en fri og aaben Fremgangsmaade vil D. M. giøre Deres Folk lykkelige, og selv føl den Lykke, hvis Nødvendighed De efter saa mange Uroligheder maa indsee, og de kan være vis paa, at finde i mig en Mand, der har fast besluttet, aldrig at giøre noget imod Deres Hovedinteresse. Maatte Deres Skridt vidne om Tillid, og ville De indgyde Tillid. Den bedste Politik er paa nærværende Tid Simplicitet og Sandhed. Betrog mig det, der foruroliger Dem; opvækker man Bekymring hos Dem, skal jeg strax adsprede den. D. M. tillade mig et sidste Ord: høi Deres egne Meninger. Deres egne Følelser; de ere langt bedre end Deres Konseils. - Jeg beder D. M., læse mit Brevi en god Mening og et at see noget deri som jo sigter til Europas og D. M. Lykke og Rolighed. No. 14.
Berlingske Tidende, 1809-07-31
Beretning fra Hr. Greve Champagni til Hs. Majestæt Keiseren. Paris, den 22de Marts 1809. Sire! Jeg har den Ære, at forelægge D. M. Jndholdet af min Samtale i Dag med Ambassadeuren fra Hoffet i Wien. - Jeg beder D. M., at modtage Forsikkringen om den Ærdødighed, hvormed jeg er o. s. v.
Berlingske Tidende, 1809-07-31
Paris, den 2den Marts.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Onsdagen den 30te August. No. 158.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Møde. Høiesterets Advocat Henrich Dreier, efter Kongelig befaling, Rottbøll. - Klartan Olavsen. contra.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
J den af Actor under 1ste August 1809, udtagne Høiesterets Stevning, paaankes til Underkiendelse, Tilsidesættelse og aldeles Forandring, en inden Jslands Lands Overret den 14de Martii 1808, afsagt Dom, udi en Sag, som paa Justitiens Vegne er anlagt mod Jndstevnte, der tiltales for Drab paa Gusrun Olsdatter. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret Drengen Kiartan Olavsen paa Munadarhool inden Sneefældsnæs Syssel, sigtet for, ved Skud af en Bøsse, at have foraarsaget Gudrun Onsdatters af Hraunskard, inden samme Syssel, dødelige Afgang, bør, i Følge fremkomne ufuldstændige Oplysninger i denne Sag, være upaaanket i den Henseende, og ikke pligtig til at aflægge Befrielses-Erd for denne Beskyldning. Actons og Defensors imod hinanden vexelviis yttrede, Stikken for Hiemtings=Retten bør, som ubetydelige, intet gielde; men om Herreds=Dommeren anseer de af Actor Ebenezer Thorstensen, som given bebreidende Udtrykke af den Vigtighed, at han formedelst disse, vil anlægge Sagsøgning imod ham, da er Herreds=Dommerens Tiltale i denne Henseende reserveret, ligesom Vester=Amts Øvrigheden, saafremt samme finder for godt et paaanke Chirurgus Oav Brinjoldsens Obbuctions=Forretning paa Gudrun Obsdatters Legeme. Actor for Herreds Retten bør faae sin Umage betalt ved Ams Øvrighedens Foranstaltning og Tilskyndelse, i Følge den i Sagen sammesteds er gangen Dom. Men Actor og Defensor for denne Ret, bliver af den Jslandske Justitskasse, at uddetale deres Løn, den første med 12 og den sidste med 8 Rdlr. Efter de observerte Omstændigheder, anseer Lands Overretten sig ikke, at have Aarsag til, at paaanke Sagens Drive udi Herredet, men for denne Ret er den med lovlig Hast bleven forfulgt.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Ved Underrets Dommen afsagt af den constituerede Sysselmand i Sneesiældsnæs Syssel, Sigurd Gudløsen og Medsomsmænd, den 1ste Junii 1807, var saaledes kiendt for Ret Kiartan Oladsen paa Mundarhool udi Jagialdshools Kirkesann, som har været sigtet for at have den 14de Januarii sidstleden ved Skud, foraarsaget, den afgangne Gudrum Onsdatter fra Haunskard i Ingialdshovls Kirkesogn, Døden, om hvilken Misgierning ingen lovlige Beviser ere fremkomne ham imod, skal efter N. L. 114-6 Aral. med Saligheds Eed befrie sig fra denne beskyldning, og efter at have aflagt Eeden, være frie for al Tiltale udi denne Sag, dog skal denne Eed ikke af Kiartan før blive taget, end Amtets, eller Overrettens Resilution paa denne Dom er fældet. For denne Sags Anlæggelse, imod Kiartan, kan ham ingen Omkostnings Regning at tildømmes. Denne Sags Defensor Administrator Olav Biørnsen frie kiendes fra al Actor Ebenezer Thorsteensens Paastand i den en Sag, saa og skal Actors fremlagte Seddel dateret 21de Martii sidstleden, og bemærket Litr. V. ansees, som uefterrettelig benævnte Brev, bør være dødt og martesløst, og ikke komme Administrator Olav Biørnsen, eller nogen anden, til nogen Afbræk i sit gode Navn og Rygte, begge disse Contraparters, i deres Jndlæg yttrede uanstændige frække Udtrykker, bør være døde og intet betydende, ingen af dem at komme til nogen Vanære paa nogen Maade. Pigen Gudrun Olavsdatter fra Skeggiabud frikiendes for al Straf og Tiltale, for sit ved Eed, bekræftede enkelte Vidnesbyrd i denne Sag, og bør baade Actor, og Defenfors Mistanke, som de udi sine Jndlægge have ladet sig forlyde med, ikke komme bemeldt Gudrun til nogen Afbræk paa Ære. For at sende en Expres med, og efter Vener=Amtets Ordre fra Jngialshool til Skard, udi Dale Syssel, til den i denne Sag beskikkede Justits=Actor Hr. Ebenezer Thersteensen, er efter medfølgende Qvittering af denne Sags Dommer forud betalte 6 Rdlr. Courant, hvilke nu igien til ham blive ubetalte, af salig Gudrun Odsdatters Efterladenskaber, saafremt de vil blive tilstrækkelige, men i modsat Tilfælde, betales bemeldte 6 Rdlr. af Justitskassen. Defensor Administrator Olav Biørnsen betales for sin Umage af Justits=Kassen 8 Rdlr. Courant, og Actor Hr. Edeneyer Thorsteensen for sin Action udi denne Sag, efter hans medfølgende dog nedsatte Regning betales af Justits=Kassen 60 Rdlr. Courant. Denne Sag er upaaklagelig bleven forfulgt, og denne Dem blev for Retten oplæst samme Dag, som formeldt. Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Dito Dito. No. 161.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Mødte. - Høiesterets-Arvocat Henrich Dreier, efter Kongelig befaling, contra Haagen. - Arrestantinden Anne Cathrine Sørensdatter.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Ved udtagen Høiesterets Stevning af 10de Augusti 1809 paaanker Actor til Confirmation og yderligere Paakiendels, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten, den 11te Julii 1809, afsagt Dem, udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne mod Jndstevnte, der tiltales for Jndbrud og Tyveriet. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kundt for Næ Birketings Dommen bør ved Magt at stande ; dog saaledes, at Arrestantinden Anne Cathrine Sørensdatter betaler alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Ved den inden Skjoldentholms extra Ret, af den constituerede Birkedommer sammesteds Ferdinant Anthon Huusher- og Meddomsmand under 22de Junii 1809, afsagde Dem, var saaledes kiendt for Rit: Delinqventinden Anne Cathrin Sørensdatter bør, som hun herved tilpligtes, for ret at hende begaaede Jndbrud og Tyverie, at stryges til Kagen, og Arbeide paa Kiøbenhavns Tugthuus sin Livstid. Saa betaler hun og sig Arrest, Forfiegning og Varttægt, samt Hendringelse til Straffestædet, saa og til Defensor Birkedommer Petersen Dirt penge og Salarium 8 Rdlr., saavidt hendes Formue dertil kan tilstrække, da det Manglende udredes af Amter. Demmen opfyldes strax, efter dens lovlige Forkyndelse, saafremt Delinqventinden dermed er tilfreds, og Over=Øvrigheden ikke findes den til Over=Retten at bør paaankes. Dom: Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Torsdagen den 31te August. No. 159. Nødte. - Høiester te Advocat Hans Haagen, efter Kongelig Befaling, contra Vivet. - Gudmund Johnse og Wilborg Hromundsdatter.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 5te August 1809, paaanket til Confirmation og Skiærpelse, en inden Jslands Lands Overrør, den 30te Maji 1808, afsaae Dom, uden Sær, som paa Justitiens Vegne er anlagt mod de Jndstevnte, der tiltales for at have ved slet Behandling, befordret Pigen Margrethe Bafusdatters Dø. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret Ægtefolkene paa Kongsbakke i Heigafells Rep, inden Stafieldsnæs Syssel, Gudmund Johnsen og Wilberg Hrømundsdatter, bør nøiagtig tilbagebetale det, som resterer af det de enten have bekommet, eller burde bekomme af Rippases et heelt Aar, som Godtgiørelse for Fattiglemmet Margrethe Vig sus atters Underholdning, undtagen 1 Rdlr., som hendes Begravelses Omkostninger beløb sig til, samt alle ef Saren lovlig foraarsagede og flydende Omkostninger, hvori andt forhen dømt Salarium til Actor i Herredet 40 Rdlr. 48 s.; til Acter for Lands Overretten bør formelere Ægtefolt Gadmund og Wil borg betale 7 Rdlr., og til Defen og 6 Rdlr., samt til Landphysicus Klog for hans Videtur over Chirurens Olav Brinjoldsens Opbuctions=Forretning 1 Rdlr. i Følge Jnst uction af 21de September 1787, 5. 18-6 ; Alt er foranskrevne bør betales af Gudmund og Wlborges paa Kongsbakke deres Midler, eftersom disse kan Ulrække, men det manglende bør betales af den Islandske Justits=Kasse. De Undskyldinger, som Sysselmand Stvert Gudlogsen har fremført for Sygensseendrægtige Foretagelse fra 17de Februarii 1807, da Obructions=Forretningen blev ham tilstillet, indtil den 27de Juni samme Høieste Rets paadømte Sager for August og September Maaned 1809. samme Aar, ansees ikke at være af den Longyldighed, at hen kan befries fra de Bøder, som Forordningen af 3de Junii 1796. 5 35, bestemmer, hvilke ikke ansættes her, for ham høiere, en 10 Rdlr., da ingen Delinqvent=Forvaring fandt her Sted, hvilke 10 Rdlrs. Bøder Sysselmand S. Gusløgsen bør inden 6 Uger fra denne Doms lovlige Forkyndelse for ham, under løvst, Straf, at betale til Helgasells Reps Fattigkasse, hvor denne Sag er bleven anlagt og forfulgt fra Begyndelsen at Ellers er Sagen forsvarlig bleven forfulgt, baade i Hrødet, og for denne Ret.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Ved den af den constituerede Syselmand for Sneefieldsnæs Sysser, Sigard Gudløgsen, inden en extra Herredstingsret. paa Stikkesholm, den 2den September 1807, afsaatte Dom var saaledes kiendt for Ret : Ægtefolkene af Kongsbakke, Gudmund Johnsen og Wilborg Hromundsdatter Aør, for slet Behandling, alt for haarde, og med usømmelige Ord paalagte Rævselser, samt skadelig Støden paa Fattiglemmen, den afdøde Margrethe Vigfusdatter, een for begge, og begge for een, betale til afgangne Margrethe Vigfusdatters Opfostrings RepHelgasells Reps Fattigkasse Tyve Rigsbaler Courant, og desuden til samme Kasse for det, som fattedes i den før ermeldte Fattigiøm, der bestemte Tid 5 Rdlr. 21 s. Til Actor i Sagen bør, Ægtefolkene Gudmund og Vilborg samtligen betale 40 Rdlr. 48 s. Courant, og for Tinghold, til Ting= og Stevne Vider 30 Rdlr. Courant, og efter at de have erlagt alt dette, bør de være upaaankede, dog maae ingen at disse Bøder exeqveres, førend Dommen er af høiere Øvrigheder bleven confirmeret. Denne Dom er grundet paa N. L. 6111 Art. Formedelst bestandige uopsættelige Embeds=Forretninger, kunde denne Sag ikke før foretages eller paadømmes, end som skret er, den er ellers upaaklagelig bleven forfulgt. Dom: De Tiltalte bør tilbagebetale til Sognets Fattigkasse 5 Rdlr. 21 s. J øvrigt bør Lands Over=Rettens Dom ved Magt at stande. Fredagen den 1ste September. No. 142. Mødte.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Høiesterets Advocat Hans Bilsted, efter Kongelig befaling, comra. Haagen, i Klingbergs) Under-Jndspecteur og Bogholder, Sygdoms Forfald.) Wivet. Peter Nyeboe, og Spindemester Jørg. Frid. Raum. begge ved Tugthuset i Odense.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
J den af Actor under 30te Maji 1809, udtagne Høiesterets Stevning, paaankes, deels til Stadfæstelse og Skiærpelse, deels til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten den 13de Martii 1809. afsagt Dom, udi en, paa Justitiens Vegne, mod de Jndstevnte anlagt Sag, hvorunder de tiltales formedelst adskillige Misligheder, hvori de ved Bestyrelsen af forommeldte deres Betieninger have gjorde sig skyldige med videre. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kjendt for Ret: De Tiltalte Under=Jnspecteur og Bogholder ved Odense Tugthuus, Peder Nyeboe og Spindemester sammesteds Jørgen Frederich, Raum, bør bøde hver Halvtredsindstyve Rigsdaler til Odense, Fattigkasse, samt en for begge og begge for een betale de Procurator Friis ved Byetings Dommen tillagte Et Hundrede, Rigsdaler. Saa betaler og Spindemester Raum i Særdeleshed de Procurator Heilmann tilkommende Tyve Rigsdaler. Endelig bør Cancellieraad Lindved og Byeskriver Lange hver bøde Tyve Rigsdaler til fornævnte Kasse. At efterkommes inden Otte Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Ved den inden Odense Byetings extra Ret, af Byefogden, Cancellieraad og Borgemester Andreas Roesten Lindved, under 29de August 1808 afsagte Dom, var saaledes kiendt for Ret: 1) At Under-Jnspecteur Peder Nyeboe for sit urigtige Forhold, at erlægge en Mulct til Odense Byes Fattigkaffe af 30 Rdlr., skriver Tredive Rigsdaler, Ugesom han og bør betale til Actor, Procurator Friis, som et billigt Salario for sine Møder, og denne vidtløftige Sags Førelse i alt 100 Rdlr., skriver Ethundrede Rigsdaler, hvorefter han for Actors videre Tiltale og Paastand i denne Sag bør frie at være. 2) At Spinde mester Rum bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være. Da Procurator Heilmann af Øvrigheden har været beskikket som Døfensor for Spindemester Raum, saa tilkiendes ham, som et billigt Salerio for sine Møder og sit Arbeide i denne Sag 20 Rdlr., skriver Tyve Rigsdaler, som i Følge det Kongelige Anordninger af det Offentlige vil blive at udrede, efter vedkommende Øvrigheds nærmere Foranstaltning. Det under 1ste Post tildømte, bliver af Under-Jnspecteur Nyeboe at udrede og betale, inden 15ten Dage, efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Med Hensyn til denne Sag, Bier 3ftighed findes fra Ar tors og Defensors Side intet uforsvar at Ophold under Sagen at have fundet Sted, til et bevirke Straf, hvilket herved i Følge Forordning af 3de Junii 1796 vorder attesteret.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Formedelst nærvære de Tid, Krigs=Uroligheder og Dommerens særdeles mange og daglige Embede=Forretninger, hver det paa 11ten Maade været mueligt, førend nu, at kunne giennemgaae Sagers Documenter, og afsige denne Dom, hvilket herved til Oplysning for Retterne bliver anmærket. Dom: Lands Over samt Hof og Staderttens Den bør ved Mag ar stande.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Løverdagen den 2den September. Nr. 162. Mødte.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Justitsraad og Høiesterets Advecat Jens Laasbye Rottbøll, efter Kongelig befaling, contra Dreier, i Klingberg.) Sygdoms Forfald.)
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Arrestantinden Marthe Marke Hansdatter.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Ved udtagen Høiesterets Stevning af 12te August 1809, paaanker Actor til Confirmation og Skiærpelse, en inden LandsOver= samt Hof= og Stadsretten den 24 Julii sidstleden afsagt Dom, udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne, mod Jndstevnte, der tiltales for Tyverie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for RetArrestantinderne Marthe Maris Hansdatter og Johanne Margrethe Johansdatter, Tobarskiærer Frygers Hustrue, bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus hver i Atten Maaneder, samt hver for sig udrede de af Actionen i Ølig flydende Omkostninger. Tiltalte Ellen Baborg, Dreiersvend Riegels Hustrue, bør bøde til Politiekassen To Rigsdaler. Endelig forbeholdes Justitiens Ret mod Vagtfrue Heltens Enke, for at have indladt sig i ulovlig Handel. Det Jdømte udredes inden Femten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det øvrige efter kon mes under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Over samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Dito Dato. No. 165. Mødte.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Justitsraad og Høiesterets=Adreas Jens Laasbye Rottbøll, efter Kongelig befaling, contra Dreier.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Arrestantinden Karen Kirstme Eschsdatter, Jens Jensens Hustrue.
Berlingske Tidende, 1809-08-01
Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning dateret 24de Aucgusti 1809, indanket til Stadfæstelse og Skiærpelse, en enden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten, under 8de denne Maaned, afsagt Dom, udi en Sag anlagt af Justition mod Jndstevnte, der tiltales for 2den Gang begaaet Tyverie. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for RetBirketines Dommen bør ved Magt at stande. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Dems lovlige Forkyndelse, og det øvrige efter kommes under Adfærd efter Loven.