JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-19
Hertugdommene Schlesvig og Holsteen var Handelsdrivten i forrige Aar ikke ubetydelig. J Kiel passerede 1354 Skibe ind og ud, hvoriblandt 138. fremmede, meest engelske, 300,000 Tdr. indenlandsk Sæd bleve udskibede. J Flensborg ankom 1653 Skibe og afseilede 1555, hvoriblandt 886 ladede med Kornvarer – Norges Handel har i det sidste Aar ogsaa begyndt at blive noget mere levende. Trælasthandelen ligger vel, men derimod har Fiskehandelen i visse Stifter været meget anseelig. Eger i Nærheden af Drammen, den 27de Mai 1819. Vi have nu her i nogen Tid havt meget varmt Veir, med 17 til 18 efter Reaumurs Thermometer; men endskjøndt vi 2 eller 3, Gange have hørt Torden, saa have vi dog faaet ganske lidet Regn, hvorfor Jorden er meget tør og trænger til Lædskelse. - Det tidlige Foraar har imidlertid gjort, at man betimelig har kunnet begynde Agerdyrkningen, medens Foraars-Vædsken endnu var i Jorden. - Agrene staae her i Almindelighed godt, og Kartoflerne ere paa mange Steder opkomne. - Allerede den 14de April saade man her Erter og plantede Kartofler. - Jgaar havde vi en meget kold Luft, med foranderlig Vind, og i Nat frøs her Jis paa Vandet, men der mærkes dog ikke, at Kulden har gjort nogen Skade paa Haugeværterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-19
Christiania, d. 11 Junii. Jfølge Efterretninger fra Nordlandene har Vaar Torskefiskeriet i Lofoden, skjøndt misligt i nogle enkelte Fiske Vær, som Skraaven, Storvaagen, Ørsvaag og Henningsvær, i det Hele været godt, og man holder for, at Productionen dette Aar var en god Deel bedre end i forrige Aar, som heller ikke var af de sletteste. Paa den vestre Side af Loføden eller i Vesteraalen, hvor Fiskeriet i adskillige Aar har været yderst misligt, har man gjort en rig Fangst, hvortil det usædvanlig blide Vinterveir, som under sidste Fiskerie indtraf, meget bidrog Fisken var temmelig fed, hvilket er af Vigtighed for Fiskerne, som derved erholder en større Mængde Tran, og det kan antages overhoved, at 3 til 400 Fiske gav en Tønde Tran. Kun faa Fartøier fra Kjøbstæderne vare i Lofoden for at kjøbe raa Fisk og Rogn. Den Første betaltes med 8 til 6 Spd. pr. 120 Stkr., og for saltet Rogn gaves samme Priis pr. Td. Maatte Kornpriserne i Aar ikke stige, og kunde de Nordlandske Fat tøier paa deres lange og farlige Vei til Bergen undgaae Søskade, er der Udsigt til, at dette Aar ikke vil vorde mindre heldigt for Nordlandene end det sidstforløbne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-19
Det er paalagt den Norske Regjering, at foranstalte de strengeste og nøiagtigste lovlige Undersøgelser, for at opdage Anledningerne til de i de forskjellige Norske Kjøbstæder senest indtrufne Jldebrande, og om Udfaldet efterhaanden indsende underdanigst Beretning til Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-19
Ved Norges Høiesteret foretoges den 19de Mai d. A. en Sag, anlagt mod 260 Jnqvisiter, der tiltaltes for Tyverie, Hælerie, ulovlig Jnqvisition, samt andre Forbrydelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-19
Krherre Friherre af Stein i Stuttgart er i Besiddelse af en Madonna, som een af hans Gemalindes Forfædre, der, medens Raphael levede, opholdt sig i Jtalien, har efterladt. Dette Malerie ligner, paa nogle faa Afvigelser nær, det under Navn af le Jardiniere berømte, og om Sømmen af Marias Kjole staaer Navnet Raphael og Stykkets Aarstal. Den navnkundige Historiemaler Gerh. v. Kugelchen fra Dresden, tog under sit Ophold i Stuttgart, ikke i Betænkning, at ansee dette herlige og saa vel vedligeholdte Malerie for et Værk af Raphael, eller i det mindste for en af hans bedste Discipler forfærdiget Copie, som Raphael har understøttet med sin Pensel. Dets nuværende Eier er villig at afhænde det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-19
Efter Journal de la Librairie ere følgende nu de betydeligste Bibliotheker i Frankrig, Kongens Bibliothek med 800,000 Bind, hvoriblandt 50,000 Haandskrifter, Monsieurs Bibliothek med 150,000 trykte Bind og 5000 Haandskrifter, St. Ganoveva's Bibliothek med 110,000 trykte Bøger og 2000 Haandskrifter; Bibliotheket Lyon med 106,000 Bind, i Bordeaux med 105,000 o. s. v. Tallet af de offentlige Bibliotheker i de 86 Departementer beløber sig til 274, hvoraf 40 allene i Paris. Antallet af Bøger i de Bibliotheker, man kjender her, udgjør 3 Mill. 345,287, hvoraf allene 1 Mill. 125,347 i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-19
Jfølge Efterretninger fra St. Helena skal Napoleon tale ideligen om sin Søn. Han har i sit Sovekammer to Senge, og lægger sig ofte, af Utaalmodighed, fra den ene i den anden. Gouverneuren vil han ikke lade komme til sig, med mindre han kom for at skille ham ved Livet. Ved Rochefort vilde han begivet sig ombord paa et nordamericansk Skib, men Mad. Bertrand bad ham paa sine Knæ om at kaste sig i hendes Landsmænds Arme, da disse vare et høimodigt Folk. Hun maa endnu høre Bebreidelser for dette Raad. Med Keiseren af China staaer Bonaparte i meget venskabelig Forbindelse. De sende hinanden Foræringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-19
J London har et stort Handelshuus, Selig & Comp., standset med Betalingen, og 40 mindre Huse i een Uge falleret. Med Handelen seer det der i det Hele sørgeligt ud. Men desuagtet foreslog dog Skatkammerkantsleren d. 7 d. M. Parlamentet en ny Afgivt af udenlandsk Uld, brittisk Brændeviin, Tobak, Malt, Caffe og Cacao, Thee, Peber, ialt til Beløb 3 Mill. 190,000 Pd., hvormed Deficiten i Financerne skal dækkes. Forslaget blev antaget med en Fleerhed af 197. Stemmer. - Fattigskatten i Engelland beløber sig nu allene til 8 Mill. Pd. St. (80 Mill. Rbd. Sølv eller 40 Mill. Specier!!)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-19
Den Cours, hvorefter Rigsbanksedlerne i Juli, August og September Maaneder d. A. skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der efter det Kgl. aabne Brev af 6te April f. A. kunne afgjøres med Rigsbanksedler eller Rigsbanktegn, er bestemt til 200, mod 100 Species eller 200 Rbdl. Sølv; hvorom i Dag (d. 19de Juni) er udgaaet en Cancellie-Placat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-19
Kjøbenhavns Børs d. 18 Junii. Cours. Hamb. 2 M. - , a vista 212. London 2 M. . . Paris - . Spec. 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 12 s., 13 Rbmk. 12 s. og 13 Rbmk. 8 s. Obligat. 74. Committees. Norske Rigsbanksedler 15 a 15 1/2 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 55 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-19
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Sextende Aargang. No. 50. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 22 Juni 1819. Om Nattesæde paa offentlige Steder. Der gives sikkerligen ingen vigtigere Gjenstand, for ethvert Statspolities Aarvaagenhed end Sæderne. Paa disses Reenhed beroer Statens Held, og deres Forfald kan, som Historien noksom lærer, endog drage et Romerfolks Undergang efter sig. Tidligen følte man hos os Sandheden af denne Sætning, og neppe havde Kjøbenhavn, efter den berømte Ole Rømers Jdee, faaet et ordentlig organiseret Politie, førend det ogsaa, ved en udtrykkelig Lov, blev paalagt Hovedstadens Politiemester som Pligt, at have især et vaaget Øie med Sæderne. Men da Foreningen i Borgersamfundet gjør Opoffrelsen af saa mange naturlige Rettigheder, saa nødvendig, saa have til alle Tider vise Lovgivere søgt at gjøre Skrankerne for Borgernes Frihed saa saa og taalelige som mueligt. Som sande Fædre forbøde de deres Børn kun Misbrugen af i sig selv uskyldige Handlinger, og uden Nødvendighed, nægtede de dem ikke nogen Adspredelse eller Morskab, der, kun ved Misbrug, kunde blive dem skadelig. Mangen tilladt Folkeforlystelse viser ogsaa, hvor ugjerne man i ældre Tider vilde forstyrre nogen nok saa ringe Borger i sine skyldfrie Glæder, skjøndt Overbærenheden i den Henseende ofte endog kund synes at være gaaen for vidt. Vi behøve her kun at nævne et eneste Exempel, nemlig den Skik, om Fastelavns Mandag at slaae Katten af Tønden, som først i nyere Tider blev forbuden, Ligesom Culturen i et Land tiltager, saale des forandres ogsaa Folkeforlystelsernes NaturNydelserne forfines, og gaae fra høiere Classer over i ringere. De Stænder, som for 100 Aar siden lode sig nøie med Øl, gjøre nu Fordring paa Viin og Conjak; de, som den Gang besøgte Viinhusene, holde sig nu til fornemme Klubber; de, som da kjørte til Dyrehaugen paa en saakaldet Kildevogn, skulle nu have en Holsteenske eller Wiener Vogn. De Love, som, i Henseende til Sæderne, bleve givne for et Aarhundrede siden og derover, passe derfor neppe saa ganske ubetingede til vor Tidsalder, og synes i det mindste Modificationer underkastede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Af Lovgivningens Aand synes det klarligen at fremlyse, at Forordningens Bud, at "ei Nogen skal tilstedes at være længer i Vertshuse og Kieldere end til Kl. 10, i vore Dage især kun er anvendeligt paa egentlige Skjænkehuse, Kieldere, Danseboder o. s. v., der besøges af Folk, som gaae i Classe med Mandskabet af Holmens faste Stok, og som heller ikke bør sidde paa saadanne Steder længer end til Kl. 10, men at de egentlige Restaurationer a., der i Almindelighed besøges af Folk over Almueclassen, kunne staae aabne til Kl. 11, uden Skade for Sæderne, synes aabenlyst. Om Sommeraftener er det især ubehageligt, ikke efter Kl. 10 at kunne komme ind til en Restaurateur, for at tage en Forfriskning; ei at tale om den Tvang, som derved paalægges dem, der besøge saadanne Steder, saa er det i nærværende Tid, da Huusleien og Levemaaden ere saa kostbare, ogsaa vanskeligt for dem, der skulde leve af saadan Søgning, at kunne leve, naar de ikke maa have deres Bod længer aaben end til Kl. 10. Palais Royal i Paris lukkes ikke førend Kl. 12, og der gives, saavidt jeg veed, ikke en Hovedstad i Europa, hvor det jo er den cultiverede Mand tilladt, at være paa offentlige Steder i det mindste til Kl. II. Forslag til et lidet Levebrød. Paa en Tid, da der klages saa meget over Næringsveies Standsning, kan der vel neppe mangle paa en drivtig Mand, der vilde anlægge en Agepost imellem Kjøbenhavn og Frederiksberg, hvortil der upaatvivleligen ikke vil blive nægtet Tilladelse. Mange Hundrede Mennesker have hver Dag om Sommeren, saalænge Deres Majestæter, residere paa Frederiksberg, Ærinde derude. Hvor gjerne vilde man ikke betale f. Ex. 1 Mk. for hver Person, naar man kunde befordres derud paa en Vogn. - En Vogn, bestemt til saadant Brug, maatte kunne rumme 6 Personer. Naar man regner, at fra Vesterport til Frederiksberg er noget over en Fjerdingvei, saa maatte der med to Heste kunde gjøres 20 til 24 Tourer om Dagen. Havde Entrepreneuren to Vogne og 4 Heste, saa kunde den ene holde ved Vesterport og den anden ved Indgangen til Frederiksberg Have. Begge kunde indbringe de fleste Dage 40 til 48 Rbdlr. om Dagen i tre, fire Sommermaaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Literariske Noticer. J Europa, siger de Pradt i sit nyeste Skrift: de fire Concordater, gives der over omtrent 100 Millioner Catholiker, og før Revolutionen talte den franske Geistlighed 159,936 Lemmer, følgeligen, naar man regner 26 Mill. catholske Franske, den 168 Deel af hele den catholske Befolkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
J Spanien gaves 149, 376 Geistlige, der vare den 71 Deel af hele Befolkningen. Med de Geistlige i hele det øvrige Europa, tæller Pradt i alt 1 Million, og han mener at der neppe kommer en Geistlig paa 100 catholske Jndbyggere. Det samme Forhold finder Sted i Henseende til Militairet; begge Stænder tilsammen udgjøre den 65 Deel af Europas hele Befolkning. - Den franske Geistlighed havde før Revolutionen 300 Mill. Frankers Jndkomster. Messerne allene, hvoraf dagligen læstes 50,000, indbragte, til en Middelpriis af 1 Fr., aarligen 18 Mill. Ligesaa meget eiede den spanske Geistlighed. Det catholske Clerus i hele Europa forbrugte aarligen en Billion og 800 Millioner Franker, naar man kun regner 2000 Fr. for hver Person. Hofr. og Prof. Meusel anfører i sine nyligen udgivne historiske og literariske Underhold ninger, at Friedrich d. 2den vilde i sin franske Afhandling om den tydske Literatur fremsætte et Exempel paa det usle Rimerie i hans Ungdomsaar, hvor en Poet taler til sin Patron saaledes: Scheus groser Gonner, scheus von dennem Gnadenlichte Doch einen kleine Strahle mir Arme ins Gesichte. Men Ministeren Hersberg fandt noget Uanstændigt i disse Linier, og bad Kongen istedet for samme at indskyde følgende Riim af Gottsched: Deiner Augen blitzend Fener Schmelzte Ruslands tiefen Schnee, Und das Eis vurd endlich thener An dem runden Caspersee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Det var 1780 Friedrich udgav dette Skrift, da Tydskland allerede eiede en Klopstock, Bürger, Göthe, Gleim, Lessing, Mendelsohn. Men hans Foragt for sit eget Lands Literatur gik saavidt, at han endog nedsatte Göthes Götz v. Berlichingen. J. Moser foranledigede det til at skrive et kraftfuldt Stykke mod Kongens Afhandling (S.hans verm. Schriften, T. I. S. 184), og Schiller siger i det delige Digt die dentsche Muse (skreven Von dem grøsten dentschen Sohne, Von des grosen Friedrichs Throne Gieng sie schulos, ungechet. Danmark, siger Pradt i sit Skrift: Europa efter Aachener Kongres, hvis fredelige Besiddelse nu er betrygget, burde lægge Vind paa Søhandelen, som Kilden til dets Rigdom og Befolkning. Dets Beliggenhed tilbyder det hertil alle Midler, og det vil, frem for Alle, først nyde de Fordele, som det sydlige Americas og Coloniernes Befrielse lover det nordlige Europa. Thi denne Befrielse vil bringe Østersøens Kyster, og især Kjøbenhavn Lykke. Der er vel ingen Tvivl om, at hvert retsindigt Menneske afskyer det af Sand paa Kotzebue udøvede Mord, som een af de sorteste Gierninger, den nyere Tid har havt at opvise, og at selv de, der bedømme Handlingen mildest, ynke Morderen, som et af overspændte Jdeer alt for stærkt henrevet Brushoved. Men dette tilsidesat, bør dog enhver upartisk spørge sig selv, hvad var da egentligen denne Kotzebue, der i saa mange Aar har været en sand literarisk Jsmael, Ganske uforskyldt kan han dog vel neppe have paadrages sig det Had, som endog saa mange gode Menneske nærede imod ham, En Engel var han sandeligen ikke, og i hans Characteer laae der en besynderlig Blanding af Frihedssind og Slaveaand, overdrevent Følerie og sarcastisk Kulde, tilsyneladend Beskedenhed og grændseløs Selvtillid. Saalæng han holdt sig til Theatret kunde ikke Alle blive ret kloge paa dette literarisk politisk philosophiske Chamæleon, men da han i Aaret 1818 begyndte sit literarisches Wochenblatt, der, skjønt i sig selv ikke betydeligt, og meest bestaaende af literariske Udtoge og Anmeldelser, skulde virke paa den offentlige Stemning - saa saae man tydeligen hvad han egentligen førte i Skjoldet. J mod adskillige af Tidsaandens Svagheder ivrede han vel med Grund, men derimod laae han næsten uophørligen i dette Blad til Feldts mod Trykkefrihed - Stænder - Magnetismus (som han neppe forstod noget af) medens han selv erklærede sig som en afsagt Fiende af Jesuitismus og Myskicismus. Strøtanker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Man fortæller, at der gaves Folk, som forskreve sig til Fanden, for at faae anviste af ham en vis Sum Penge. Det kan umueligt forholde sig saaledes: thi hvis saa var, maatte Fanden i denne Tid anlægge et heelt Contoir. Der gives Forfattere, som Mange læse, og Jngen roser; Andre, som Mange rose og faa læse Kotzebue hører til den første Classe og Jean Paul til den anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Ved Hoffer i Almindelighed vil man gjerne have noget at lee af, men det hører til Stiquetten at lade ganske alvorligt, naar man er kommet ud af Gemakket. Hofnarrer med Bridsk og Bielder ere vel ud af Mode, men ikke destomindre have de fleste Hoffer endnu deres Narre ligesaavel som deres Vise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
J gamle Dage kaldte man stundom Hofvise for Hofnarre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Kotzebue havde til Motto paa sit literariske Ugeblad, rede wahr, schene Niemand, Udfaldet viste at han burdet tilføiet: Ausgenommen Ludvig Sand. Man har med Grund sammenlignet opblæste Daarer med Paafuglen. Ligesom denne sætte de deres Stolthed i Halen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
En Commissionair har i No. 48 af nyeste Skilderie af Kjøbenhavn for Tirsdagen d. 15de denne Maaned, omtalt Forhandlingerne i et Par Generalforsamlinger i det asiatiske Compagnie, paa en aldeles prang, skjev og tildeels usand Maade. Dette foranlediger mig, som han har udpeget, til at tage til Gjenmæle, men da jeg just i disse Dage har et Par Terminer og andre uopsættelige Forretninger at afgjøre, saa kan jeg ikke befatte mig med denne Sag, forinden Udgangen af denne Maaned, til hvilken Tid jeg sikkert skal blive færdig med den. Jeg haaber da at vise, at Generalforsamlingens Pluralitet handlede meget viseligen ved at betage Directionen en, paa kort Tid, given Myndighed, som den ved dens Fremfærd har viist at den ikke burde beholde. Vel havde jeg ønsket, at denne Discussion kunde have været undgaaet, efterdi den ei kan fremføres, uden at jeg er nødsaget til at relevere saa mange af Directionens Bommerter, ligesom og at berøre den bestandige Commissions Fremfærd, af hvilken Commissions Medlemmer især en Love, en Søe- og en Handelskyndig i de sidste Generalforsamlinger paa en curios Maade have deraisonneret for at dække disse Bommerter – men da nu Stridshandsken er henkastet, bør den optages, og jeg opgiver nu det Forsæt, at opsætte min Anke til Januarii Maaned næste Aar, til hvilken Tid jeg, i Generalforsamlingen, paa nye ville have optraadt med den, for at give min Mening tilkjende, om at bevirke partielle Forandringer i Directionens og den bestandige Commissions Personale. Kjøbenhavn, den 17de Juni 1819. N. C. Bierring, Procurator.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Jndenlandske Efterretninger. Ved Placat af 9de Juni d. A. har det behaget Hs. Majest. Kongen, for at opmuntre til Opførelsen af Bygninger paa de, i Kjøbenhavn nu for Tiden værende afbrændte eller øde Tomter, og derved at skaffe Huusrum for Familier af Middelstanden og de ringere Classer af Jndvaanere til en billig Leie, allernaadigst at fastsætte følgende Begunstigelser for dem, som i Aarene 1819 og 1820 opføre saadanne Bygninger: "1) Bygningerne skulle i 4 Aar fra deres Opførelse af, være aldeles fritagne for alle paa de faste Eiendomme, hvilende Skatter og Afgifter, være sig til Vor eller til Byens Kasse, de undtagne, som svares af Tomterne. - 2) Efter Udløbet af fornævnte 4 Aar, skulle de endnu i andre 4 Aar være frie for de Kongelige Skatter, som hæfte paa Bygningerne. Det følger i øvrigt af sig selv, at de, der tilstaaes den forommeldte Frihed, ligefuldt skulle svare til Banken, hvad de ere pligtige at erlægge til samme. - 3) Til de Obligationer, der i Løbet af Aarene 1819 og 1820 udstædes med Pani de Bygninger, som findes qvalificerede til de ovenanførte Begunstigelser, skal stemplet Papiir fra Vort Rentekammer uden Betaling udleveres, dog kun, forsaavidt slige Pantebreve ei lyde paa en større Sum end 3/4 Deele af Eiendommens Assurance. Paa lige Maade vil stemplet Papiir blive udleveret uden Betaling til de Kjøbecontracter og Skjøder, som i forommeldte Tid udstædes angaaende slige Bygninger og de Grunde, hvorpaa samme ere opførte, eller ere bestemte til at opføres, samt til de Contracter angaaende Bygningsmaterialier og Bygningers Opførelse, der i saa Henseende oprettes. Saa skulle ogsaa alle fornævnte Documenter, hvortil stemplet Papiir saaledes udleveres uden Betaling, kunne tinglæses, uden at derfor erlægges noget Gebyhr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Under 9de Juni d. A. er udfærdiget en Forordning, betræffende Straf for Hverving til fremmed Krigstjeneste i Kongeriget Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Dampskibet Caledonia afgik fra Kjøbenhavn Tirsdagen den 15 Juni om Morgenen omtrent Kl. 6, ankom til Costers Færge Kl. 1, til Gaabense Kl. 3, til Kragenæs Kl. 7, til Spotsbjerg Kl. 11 1/2, og til Kiel Onsdag Morgen Kl. 7 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Det afgik fra Kiel Torsdagen den 17 Juni om Eftermiddagen Kl. 6, ankom til Kragenæs Fredag Morgen Kl. 4, til Gaabense Kl. 8, og tilCosters Færge Kl. 11; men da een af Maskinmester ne i Kiel var blevet syg, og aldeles ikke kunde forrette sin Tjeneste, og Arbeidet blev for svært for den anden, var man nødsaget til at ankre ved Ulfshale, og give Maskinmesteren 4 Timers Hvile, hvorpaa man igjen Kl. 4 fortsatte Reisen og ankom til Kjøbenhavn Kl. 12 om Natten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Dyrehaugen, som første Gang begyndte i sin rette Glands i Søndags, er langtfra ikke meere hvad den har været i Fjor. Jngen hollandsk Vaffelbager - ingen Priciske Ridekonster. Derimod har i Aar det stærkeste Fruentimmer i hele Verden, Minerva kaldet, begivet sig did, for at vise sine herkuliske Konster og Kræfter. Skjøndt hun er liden af Væxt, saa løfter hun dog et Slags Lilleputianer af en Hest ved Haaret noget fra Jorden, bærer et stort Oxehoved paa Maven, og synger en Vise under Operationen, lader fire Mand staae paa sig, og et Stykke gloende Jern smedde paa en Ambolt, der sættes hende paa Brystet, ballancerer med et temmelig stort Bord, ovenpaa hvilket der staaer en Stoel, hvorpaa der sidder et Barn, paa Tænderne. Endeligen viser hun ogsaa, at hun er uforbrændelig, ved at sætte de bare Fødder paa en ildrød Plade &c. Hvad de eqvulibriske Konster angaaer, da har man tilforn seet Adskillige gjøre dem hos Casorti, men det var altid Cavalierer; af Damer er dette den første, vi have seet. - Ogsaa en Kongegrifer lyslevende kommen til Dyrehaugen, men paa Reisen herhid har den arme Diævel tilsat, hvad der er den vigtigst, den ene Klo, som er frossen af. Ogsaa forevises her Prospecter i de bekiendte Pierriskes Smag, en Dromedarius o. m. Med Dampbaaden skal der ialt være befordret 670 Personer til Dyrehaugen. Ved dens første Landing om Morgenen hilsedes den med Canonerne i Bellevue. - Charlottenlund er nu ret kommen i Mode, og mange Tusinde Kildereisende tage derhen, for i Lunden, hvor der ogsaa i Aar er opslaaet adskillige Telte, at drikke Caffe og Thee, og spise til Aften. De Fleste have deres Mundprovision med sig. Strandveien er nu den almindelige Vei til Dyrehaugen, og den fordum næsten ene søgte Gjentoftevei vælges kun af Faa baade paa Ud- og Jndreisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Siden i Forgaars have vi havt det meest paafaldende Exempel paa Veirligets Ustadighed i vor Himmelegn. J Løverdags havde vi en vestindisk Varme, og i Søndags begyndte det at blæse saa stærkt, at man saae Folk kjøre hjem fra Dyrehaugen, iførte Overkjoler. I Gaar havde vi en Blæst, der lignede en Orcan, og en Kjølighed, der lader os troe, at det er Efteraar. Længe har man ikke seet saa megen Frugt paa Træerne, som i Aar; men den stærke Storm har ned blæst en uhyre Mængde, især af Kirsebær, som nu ere nær ved at modnes. J Mandsminde har Jordbærrene ikke været saa tidlig modne som i Sommer. Sæden staaer mange Steder, især i sandede Jorder, ikke saa godt, som man havde Grund til at haabe, Mangel paa Regn har især været Aarsag hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Mariboe, den 17de Junii. Efterat det i lang Tid næsten hver Dag har truet med Torden og Regn, brød endelig Uveiret løs i Nat, der varede omtrent fra Kl. 2 til 4, da det trak Nordpaa. Jsær lynede det Glimt i Glimt fra Nord, Sønder og Vester. Brandkorpset var paa sin Post.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Paa Tordenen fulgte en høist velgjørende Regn, som vi høiligen trængte til. Endnu idag er Luften langt fra ikke afkjølet; men Heden er ligesaa trykkende som tilforn. - Ved de Explosioner, som af og til har funden Sted ved den nye opførte Raadstues Gesims, har ingen lidt og ingen bleven foruroliget mere end de stakkels Svaler, der, i Forventning af en stille og rolig Besiddelse for dem og deres Afkom, tyede, som et sikkert Asyl under dette Retfærdighedens Tag her i Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-22
Den største Modstander fandt Prindsen i sin Broder Mahomer=Ali Mirza, der bestræbte sig for, at gjøre ham og hans ny Disciplin forhadt hos Perserne, i det han viste dem, at Mirza Abba ved at antage de Vantroes Sæder undergravede Jslams Religion. Mirza, fordeelagtigen udmærket blandt alle Perserne, staaer iøvrigt paa et i dette Land høist betydeligt Culturtrin.