JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1763-10-01
J denne Maaned indfaldt den lykkelige Tidspunkt, da J Grunden til Roligheden imellem Engeland og Frankrige, i alle 4 Verdens Parter skulle lægges; Men i Henseende til Tydskland, blev denne Lyksalighed endnu borte, omendskiønt man talede meget om en Freds=Congres, som skulle foranstaltes. J Petersburg fik den Sachsiske Minister Hr. Prasse en Note, hvori Keiserinden deels tilkiendegav hendes Medlidenhed over de Trængseler som Sachsen, maatte udstaae, deels foreslog et Middet til Forliig med Preussen. De Russiske Tropper marcherede tilbage fra Pohlen i 4 Divisioner. Den Engelske National Gield var stegen saa høyt, at Renten deraf beløb sig over 3 Millioner Pund Sterling aarlig. Den 1ste komme to Trampeldyr til Breslau, som bare en Foræring, nemlig et Feldttelt af meget fint Tøy og kostbart Arbeyde, og bleve førte af 20 Cosakker. Nogle sagde at Foræringen var fra den regierende Keiserinde af Rusland, men andre at den var fra forrige Keyser Peter den tredie, til Hs. Preussiske Majestæt. Græve af Münnich blev udnævnt til General-Directeur over de Balthesiske og Nordi ske Søe=Havne, og deres Jndretning, samt over de Kronstadske og Ladogaiske Canaler, og de Volehoviske Vand falde. Hertug Biron tog sin Afskeeds=Audience, ved en eftertrykkelig Tale til Keiserinden. J St. James blev holdt et fredsraad over de fra Frankrige indsendte Præliminarier, og i Versailles blev Hertugen af Nivernois udnævnt at gaa til London som Befuldmægtiget. Jkke desmindre afgik Lord Colville med 5 Skibe til Terre Neuve, for at indtage den igien.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 2den kom Rigsarmeen igiennem Bøhmen til Sachsen. Prints Henrich trækkede derpaa Generallieutenant Seidlitz med nogle Battailloner og 2 Regimenter Cavallerie til sig. Hertugen af Biron afgik fra Petersborg til Riga, med sin Familie, for derfra at begive sig til Curland, og de Russiske Tropper ginge fra Weichselen, videre sort. Hertug Ferdinand rykkede til Stade. Den 3die forlangte General Landon 10 Compagnier Grenadeerer af Feldtmarschall Daun, til et vist Foretagende.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
de. Kongen af Pohlen skrev særdeles eftertrykkelig til Keyserinde Catharina, om den Ruslandske Sag. J St. James bleve de fra Frankrige indsendte Præliminair Freds Artikler undersøgte i en stor Raadsforsamling.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 4de erklærede Kongen af Storbrittannien offentlig ved Hoffet, at Hertugen af Bedford skulle gaae som Befuldmægtiget Minister til det Franske Hof, og medtage Hr. Neville som Legations=Secretair, Jmidlertid opvækkede de udspredede Engelske Preliminair=Artikler, megen Murren iblandt Folket.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 5te lod sig fra Schweidnitz see en Patrouille paa nogle og 20 Mand, men de bleve strax jagede tildage, og Canonaden holdt ved bestandig. Det Russiske ArtillerieCorps afgik fra Elbing til Rusland, under General Holmer.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 6te rykkede Rigstropperne i Egnen ved Dresden. Den 7de ankom den Preussiske General von Schmettau med et Corps til Lauban i Lausitz, til samme Tid da Gene al Haddick indfandt sig i Dresden. Baron von Plotho i Megensborg, maatte, efter Kongel. Preussisk Befaling bed en Promemoria eftertrykkelig raade Stænderne af det Rommerske Rige fra længere at tage Deel i Rigs Krigen.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 8de kom Prints Georg af Holsteen Gottorf til Hamborg.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 9de blev hendes Kongel. Høyhed den Danske Prinlesse Wilhelmine Carolinæ Formæling med ArveprintsWilhelm af Hessen-Cassel, bekiendtgjort i Kiøbenhavn. De Allieredes Hovedqvarteer var i Schweinsberg.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 10de gik Chef d'Escadre Spry med sin Escadre fra St. Helena, for at tage Terre Neuve tilbage igien. Den Spanske General af Aranda havde nu slaget sin Leyer ved Tervera.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 11te gjorde den Preussiske General Grand et Ud fuld af Neis, med 1000 Mand Infanterie, og 5 til 600 Husarer; Den Østerrigske General, Græven af Lonius forfulgte ham, og overfaldt ham ved Freywalde, dræbte henved 100 Mand, fik 5 Officeerer og 100 Gemeene til langer, med 2 Canoner. De øvrige bleve adspredede. Præven af Serbelloni overgav Commandoen over de Øster ske Tropper i Sachsen, til General Haddick, og reyste Erfra. Keyserinde Catharine udnævnede nye Ordens Piddere af Allexander Newsky, og giorde Anstalter til Sikhed, ved Hendes Afreyse til Moscow. Hs. Allertroeste Majestæt gav den Engelske General Bourgoyne en prægtig biamant=Ring, for at have erobret Valence d'Alcantare. Uldtmarechallen Græven von der Lippe=Bukkeborg stod i enda Nova, ved Combra. Hans Tolk, en PortugieE. var Spion, og havde i Sinde at lokke ham i et Baghold, men han blev paagreben.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 12te gjorde Lord Colville i Tarbey en Landgang paa Terre=Neuve, og drev de Franske for ved sig. For Havanlaa henved 500 Engelske Skibe. Paa Belleisle havde en Geistlig med nogle Franske Jndvaanere, og 20 Engelske Soldater, sammensvoret dem, at spille denne Øe i Hænderne paa et Fransk Corps, som man ventede; Denne Dag var bestemt dertil, men det blev aabenbaret. Hertugen af Nivernois ankom til London. For Cassel bleve Trancheerne aabnede. J Vasel døde Biskoppen der, Baron af Rink von Badenstein.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 13de gjorde General Guasco, Commandant i Schweidnitz, nye Forslage til Capitulation, men de vare ikke antagelige, saasom han, med Guarnisonen ville have fri Udmarsch. J Sonnenborg blev Kongens af Preussen, Broder, Prints Ferdinand, udvalgt til Herrenmeister af Johanniter-Ordenen. Paa Terre-Neuve kom det til Angreb fra begge Siders Tropper. Baron af Hardenberg, kom fra Hannover til London, for ved Fredshandlingerne at lagttage Hannovers Tarv. Den Allierede Armee brækkede op fra Schweinsberg, og leyrede sig ved Kirchhavn, Hertuginden af Savoyen blev forløst med en Prints, som Daaben blev kaldet Mauritius Joseph Maria, samt fik den Titul Hertug af Montferat.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 14de marcherede Hertug Ferdinand til Schwarzenborn, og Arveprintsens Corps til Roth, for at være i Nærværelse hos General Lükner. Den 15de faldte Preusserne an paa de samtlige Riedske Forposter, men de maatte trække tilbage igien. Den Havkeske Flode skulle igien gaa til Spanien, under Admiral Hards Commando. Græven af Bestuchef blev ved et Manifest af den Russiske Keiserinde, erklæret fri fra alle Beskyldninger. Paa de Pommerske Kyster strandede et fra Rusland kommende Skib, med Holsteenske Tropper.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den Franske Gesandt Hr. af Bretteuil kom til Petersborg. Landdagene i Pohlen bleve forstyrrede, og Voldsomheder øvede. Den berøgtede Wernike var bleven tagen i Arrest, og indbragt i Danzig.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 16de havde Kalmukkernes og Tartarernes fra Caucasus Bierget, deres Familie=Fædre, Audience hos Keyserinde Catharine, og overleverede til Foræring en kunstig Bøsse. Prints Ferdinand kom til Wetter. De Franske Herrer Marechaller anlagde deres Hovedqvarteer til Marburg. J Münster blev Churfyrsten af Coln, Hr. Maximilian Frederich, Græve af Kønigsegg Rothensels, udvalgt til Biskop i Münster.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 17de havde Hertugen af Bedford Audience hos den Franske Konge, efterat han var ankommen til Paris, hvorefter han consererede flittig. Hertug Ferdinand ved Wetter, ville giøre Angreb, men den Franske Armee træk kede sig tilbage.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 18de capitulerede Græven af Hanssonville paa Terre Neuve; Han, med 37 Officeerer og 657 Underofficierer og Gemeene bleve Krigsfanger. De Engelske hard mistet mistet 1 Lieutenant og 12 Mand, samt havde 35 Soldater, og 3 Capitainer Saarede.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 19de havde Hertugen af Bedford en særskildt Samtale med Hs. Allerchristeligste Majestæt. Churfyrsten af Coln holt et Glædesfæst i Bonn, formedelst Biskops Valler til Münster.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 20de kom Keiserinde Catharine til Petrowskoye, nær ved Moscau, hvor hun blev imodtaget af alle de Fornemme.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 21de canonerede de Franske Slottet Amønsborg, hvilket maatte overgive sig. En Attaqve som forefaldt derved, kostede de Allierede henved 600 Mand. Derimod gave de Franske an 800 Saarede og 500 Døde paa deres Side. Amøneborg leverede 11 Officeerer og 553 Gemeene til Fanger.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 22de beklagede General Guasco sig imod GeneralTauenzien, at han havde ophævet Underhandlingen, og ville ikke tillade at sende en Coureer til den Dauniske Leyer.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 23de flyttede Kongen af Preussen Hovedqvarteeret Priis=Courant. Korn. Dansk Vaar=Sild Td. 2 Rdlr. 2 a 4 Mk. Holstensk 7 Rdl.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Rug Holstensk Td. Høste Sild Td. 4 Rd. a 4 Rd. 4 Mk. Jydskenkelt . 4 Rdl.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Dansk Td. 2 Rd. 3 a 4 Mk. Norsk Sild Td. 3 Rd. 3 Mk. a 4 Rd. 3 a 5 Mk. Fyensk . 6 Rdlr. 4 Mk. Holstensk Hvede Td. 4 Rd. 1 Mk. Tran Tønden 15 Rdl. 5 Rdlr. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Laalandsk Td. 3 Rdlr. 2 a 5 Mk. Salt. til Provin, Fikke. Byg Tønden 1 Rdlr. 5 Mk. 4 a 12 s. Norsk Tønd. 3 Rd. 3 a 4 Mk. a 3 Rd. 1 Mk. Gryn Tønd. 4 Rdlr. Spansk Tønd. 4 Rdlr. a 4 Rd. 3.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Kiøbenhavns Malt Tønden. 2 Rdlr. 5 Mk. Fransk Td. 2 Rdlr. 3 Mk. a 3 Rd. Hauvre Td. 1 Rdlr. a 1 Rd. 1 Mk. Torve Kiøb, for Jndvaanerne. Gryn Tønd. 5 a 6 Rdlr. Viin. Brænde.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Boghvede Gryn Tønd. 6 Rdlr. Erter Tønden, 3 Rdlr. 2 Mk. En Ahme Rhinsk Viin 62 a 22 Rdlr. Et Bonde Læs 1 Rd. 1 a 2 Mk. uden Rigs 37 a 47 Rdlr. Et Læs Torv. 1 Rdlr. a 1 Rd. 1 a 3 M. Jslands salted Lammekjød Tønden Fæde Vahre. Et Oxehv. rød Viin, 66 a 76 Rdl. Kul Tønden 2 Mk. 4 a 8 uden Rigs 46 a 5 Rdlr. 3 Rdlr. a 8 Rd. 4 Mk. Et Oxschv. Fransk Viin 38 a 46 Rdl. Foering. Flesk røget Lispd. 1 Rdlr. 2 Mk. 4 a 8 s. uden Rigs 20 a 28 Rdlr. Høe et stort Læs. Oste Fynske Skpd. 11 Rd. 4 Mk. a 13 Rd. 2 M. Et Oxehoved Fransk Brænde=Viin, Dito mindre. 1 Rd. 1 a 4 M. Holsteenske Skpd. 14 a 16 Rdlr. 4 Mk. 78 a 82 Rdlr. Halm et Læs 1 Rd. a 1 Rdlr. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Smør Fynsk Td. 44 a 48 Rdlr. uden Rigs 38 a 42 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Sællandsk Td. . Humle. Høns og Fiederværk. Tælle Lisp. 1 Rdlr. 5 Mk. a 2 Rd. 4 s. Grøn Sæbe Otting, 2 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Brunsviger) Skpd. 40 a 50 Rdlr. Kalkonske gamle Parret 34 a 36 Rdlr. unge Parret i R. Maa R. M. Garleb, Fisk. Norsk Jern Skippd. 11 Rd. 3 Mk. a 12 Rd. Capuner sæde et Par 1 Rd. 2 a 3 M. Bergens Fisk Skpd. 9 a 10 Rdlr. 3 Mk. Tiære Tønden 4 Rdlr. a 4 Rdlr. 3 Mk. mavre et Par 2 Mk. 14. Graasey salted Td. 2 Rdlr. a 2 Rd. 4 Mk. Hør Skipd. 20, 30 a 36 Rd. efter dens Høns gamle Parret 3 Mk. 4. tør Skippd. 5 a 6 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 21 a 23 Rdlr.) Bonite. - unge Parret, 2 Mk. 4 a 6. *. 16 Rdlr. Kyllinger et Par 1 Mk. 2 a 3 Klipfisk Skippd. Norsk Torsk salted Td. 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk. Brænde. Favnen. Ænder et Par Islandsk Td. 6 Rdlr. 4 Mk. Pommersk Fyr. 5 Rdlr. 2 Mk. Duer et Par . 1 Mk. 2 a 4. land tør Fisk Sted. 12 Rdlr. Lommers Bog 6 Rdlr. 3 a 4 Mk. Egen Snees = 11 1 fra Peterswalde til Bøgendorf, for at være desto nærmere ved Beleyringen af Schweidnitz, hvor han Selv besaaTrancheerne. Prints Henrichs Tropper havde en Tresnin, ved Reichenberg.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 24de ankom Keyserinde Catharine til Moscau, under store Fryds=Tegn.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 25de kom General Luzinsky til Dresden og stødte til den Keyserl. Armee. Ved den Kongel. Preussiske Arme blev Printsens af Preussen Fødsels=Dag, da han indtraadsit 19de Aar, holdt høytidelig. Paa Corfica slog Rebellernes Chef Paoli et Corps Genuesiske Corser.
Berlingske Tidende, 1763-10-01
Den 26de sendte Commandanten i Schweidnitz en Offceer til Generallieutenant Tauenzien paa nye, og tilkiendegav sin Forundring over at man ikke ville tillade ham at faa Bud til Feldtmarschall Daun; Svaret blev: At GeneralTauenzien ikke indsaa hvad man havde at giøre med Feldtmarechall Daun, da det ikke var ham, men General Guasco, som han beleyrede. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1763-10-03
Stockholm, den 22de og 24de September. Under den 31 Mai har Hans Kongelige Majestæt har udfærdiget et Rescript til Landshovdingerne, angaaende nærmere Anstalter til at befordre Orden og Skik med Skydsen, paa Giæstgiver-Gaardene i Riget. Her er udkommen: Kongel. Majestæts circulaire Brev til samtlige Regiments Chefs, angaaende Forbud imod at frasige sig Befordringer, dateret 7de hujus. Saasom man i denne Tid mærker at Qvæg-Sygen yttrer sig paa adskillige Stæder, saa var det ønskeligt, om alle de, hvis Creature ere angrebne af Sygdommen, ville giøre nogle Anmærkninger om Sygdommens Forhold fra Begyndelsen til Slutningen, samt bekiendtgiøre de Midler, som med meest Nytte ere blevne brugte derimod. Dera kunde man lettere udforske Sygdommens Aarsager, og man ge som af bestandige Forsøger ere besværede, drages af en Uvished om hvorvidt noget Middel gielder imod Sygdommen. Af Almuen i Almindelighed kan man vel ikke vente Forstand, Formue, eller Villie hertil; men iblant Herskaber, og Personer af Stand, ere dog gierne de fleeste saa oplyste, at de indsee Sagens Nødvendighed, og af dem kan ventes gode Oplysninger, i det mindste til Efterkommernes Nytte.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
Man vil imidlertid her opgive et got Hielpemiddel, samt Præservativer, hvilke man af Erfaringer veed at have gjor ønskelige Virkninger. Om hidsige Medicamenter, saasom Enebær-Olie, a. kan tiene imod denne Sygdom, det overlade til nærmere Forsøg. Den torde vel være tienlig som Præservativ for det friske Qvæg, da den driver Urinen, og befordrer Sveeden, men synes derimod skadelig for de Creature, som have Heede, en varm Mund, samt sorte og fortørrede Excrementer, ved hvilke Tilfælde klende, aabnede og absorberende Midler blive de tienligste. At røge baade inden og uden for Fæehuset, er nyttigt og nødvendigt som Præservativ, til at vedligeholde en god og reen Luft; men det er til ingen Nytte der, hvor Sygdommen allerede er kommen ind blant Creaturene. Megen Svovel=Røg, er ikke allene utienlig, men endog skadelig for, baade det friske og syge Qvæg, i sær udi digte Fæehuse, hvor ingen Luft Rex ere indrettede, ja for Folkene som have med Qvæget at bestille; det er derfor best af udvælge til Røgelse noget som er tienligere, saasom: 1 Pd. Enebær-Riis, med Bæ rene paa, tørret, og hakket smaat; 1 Pd. tørret Malurt, 4 Lod Winruta; 8 Lod vild Timian eller Serpillum, 4 Lod Sævenbom; 8 Lod hvid Løg, 2 Lod Camfer. (J Mangel af Camer, kan tages 1 Lod Svovel.) Disse Species hakkes smaae, og bruges tørre til Røgelse. For Sparsom heds Skyld, kan og lidet heraf, blandet med Tiære, bruges til at røge med. De derimod, som have meere Raat og Leylighed, kunde bruge følgende Røgelse: 1 Pd. fuldmoden Mallurt, tørret; 1 Pd. tørre Enebær, et halv Pd. Spansk Rosenmarin; 2 Lod Divelsdræk, 2 Lod Camfer, 4 Lod Mastix; 4 Lod smaae skaaren Hviidløg. Dette blandes sammen, hakkes smaat, og forvares tæt tildækket, imellem at man tager deraf. Med disse Kryderier røges 2 eller flere Gange om Dagen, da deraf strøes lidt efter lidt paa en Jldpande, som nogle Gange bæres omkring i Fæhuset.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
J Tydskland bruger man paa mange Steder at præservere Qvæget for en smitsom Syge, som kan grassere i Nabolau, get, ved at fylde smaae Lerrets=Poser, omtrent saa store som en Haand, med Camfer, Divelsdræk og Hvidløg, og binde dem under Halen paa Creaturene; Men om dette, eller Røgningen, er bedre, det staaer derhen. Maaskee, det var sikrest at bruge begge. (Forsættelsen følger.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
Dref-Sogn i Kronobergs-Lehn, den 15de Sept. Den 11te hujus om Aftenen Kl. halvgaaen 10, da det var mørk, men Stiirneklart, saaes i Øster, og efter skiønnende, paa 50 Graders Høyde et lysende Luft=Syn, som havde en lang Hale efter sig. Det var i Førstningen lidet større end en Stierne, men forøgede sig til Størrelse som Maanen. J lige Forhold forøgede sig og Halen i Brede og Længde. Altsammen havde sine rene Kanter saavel foran, som over og neden, men bag til meget svævende. Det gik Nord ad, men ikke fortere, end man kunde følge det med Øynene, varede henved 2 Minuter, dalede i Farten, indtil det i Nord fra dette Sted af, forsvandt paa omtrent 40 Graders Høyde. Lyset, som det gav fra sig, var klare te end Maanens, saa at man derved gjerne kunde have læst i en Bog, men den yderste Ende af Halen, syntes noget mere dunkel.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
Thomajarwi i Finland, den 20de August. I Anmexet Pelarwi er i forrige Maaned død Peter Jessenhaus, som er fød i Wiborgs Lan Aar 1656. To Timer for han døde, gik han ud, uden nogens Hielp.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
Linköping, den 10de September. Man har forsøgt at saae guule Rødder= og Pastinak=Frø om Høsten; hvilket har gaaet got, saa at man har derefter faaet anseelig større og tidligere Rodder, end efter den sædvanlige Maade. En Mand her, har befundet at Kanin Hunnen parrer sig igien, og avler paa samme Dag da hun har for sine Unger, hvilken Omstændighed man ellers ikke veed om flere Dyr, end det saakaldede Lille Marsviin (Muporcellus). Man har mærket, at Kanin=Hunnen føder 6 til 7 Unger hver Maaned, og at hun gaaer svanger i 30 Dage, uberegnet den Dag, paa hvilken hun baade føde. og avler. Ungerne, begynde vel tidlig at parre sig, men uden Virkning, indtil de have opnaaet en vis Alder, den man endnu ikke veed at opgive.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
Nye-York, den 1ste Aug. Fra Albanien mældes, at Ridder Johnson har holdt en Congres med 5 eller 6 Jndianiske Nationer, hvilke have tilstillet ham som en sleben Venskabs=Klæde, og derhos erklæret: " At de vare Engelænderne bestandig hengivne; misfornøyede over, at andre Nationer omgikkes dem fiendtlig, hvilket man maatte tilskrive visse Franske, som ophidsede samme Nationer; disse 5 Nationer ville hver sende en af det res Sachem til de krigende Jndianere, for at overtale dem til at ophæve Fiendtlighederne, og at giøree Fred med de Engelske; de ville imidlertid give os Efterretning om Fiendernes Marcher og Hensigter, saa hastig, som mueligt. De have og siden givet Ridderen givet Underretning om at et Corps Fiender marcherede imod de saakaldede Tydske Slet ter, hvorpaa Ridderen har gjort Anstalter til at undsætte bemældte Establissement og Grændserne. Nationen Seneca har ikke villet bievaane bemældte Congres. Extraordinaire Politiske Tidender fra Fortet Gamle Engeland, den 9de Sept. "Vi erholde daglig Forstærkning, og vi have et fast Haab, at Fortet skal blive uovervindeligt. J Dag til Middags, er holdet Raad, for bedre at befestige Fortet, og at bøde paa Udværkerne, som have lidet en Deel ved den sidste Beleyring. Præsidium, som have været ledig siden at Angrebet begyndte er nu besat igien; Hertugen af B. erensstemmig udvalgt til denne Betiening. befalingsmanden over vores Skibsmagt er forflyttet, for at være en af vores fornemmeste Secretairer, og en Græve, som nylig har commanderet en Post, er udnævnt i hans Sted. Vore Handels-Affaires, hvilke vores første Directeur har forladt for nogle Dage siden, skulle herefter befordres ved en Mand om er alvorlig, standhaftig, og vel erfaren i de Ting som dertil hører, saa at vi nu tænke paa intet mindre end at capitulere.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
Rom, den 5te September. For at stille Oprøret af Jndvaanerne i Perugia, bleve 80 Corser, samt en Deel Landmilitz, som underveis stød, te til dem, saa at de udgjorde et Corps paa 400 Mand, foruden et Antal Shirrer, sendt didhen; men da den 27de August blev berettet at Uroeligheden ophørte, og Stedets Biskop i en bevægelig Skrivelse bad Paven om Naade for de Skyldige, saa tilstod Hans Hellighed dem en almindelig Stilstand. Men man fornam strax derpaa, at over 6000 af samme Stads Jndvaanere havde paa nye grebet til Gevæhr, tillukket Stads=Portene, optrækket Vinde-Broer, ne, og sat fast 4re Herrer, som ville bringe Forliget i Stand. Derudover fik bemældte Corps Ordre at blive staaende i Foligne indtil det blev anseelig forstærket, og da at rykke imod Rebellerne. J Assisi skal og have ytret sig et Oprør Den 31de Aug. reyste Hr. Cesarini til Perugia, for at forsone de Misfornøyede, hvilke true, at om nogen af deres Medborgere blive ilde behandlet, vil de hævne sligt paa de bemældte 4 Herrer, samt paa Gouverneuren og Regieringen, hvilke alle, de holde i Arrest; man maa altsaa i denne Sag gaae forsigtig til Værks.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
London, den 20de og 23de Sept. Den 10de October ventes her Arveprinzen af Brunsvig.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
Marseille, den 11te Septbr. Man har Efterretning, at den Venetianske Envoye, som i Algier har sluttet en Tractat til Sikkerhed for sin Republ. Skibe, er nu i samme Ærende i Tunis.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
Wien, den 17de September. Her arbeydes bestandig, og, som man veed, med Haab om got Udfald, paa de Sager som angaae det Romerske Konge-Val.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
Carthagena, den 24de August. Et Krigskib, en Fregatte, og 4 Zebecker, ere gangne under Seyl herfra igien, commanderede af Græven af Pignatelli, havende om Borde de Officierer, som Hoffet har opdraget at undersøge, om man kunde cassere Havnene ved Melille, Penon og Albusenas, uden Skade for Skibsfarten.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
Amsterdam, den 27de Aug. J forrige Uge have Fiskerne af Catwyk fundet drivendes Nord=Søen et Skib, af hvilket kuns den ene Side af Speylet var endnu oven Vandet. De have ikke kundet forre Vraget med dem, ey heller opdage dets Navn, men de dømme af Master og Takkelage, som de og have fundet drivendes, at det har været meget stort.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
Genua, den 5te September. De Saleiske Corsarer have nyelig borttaget i den Middellandske Søe en Toskansk Polake med Viin, en Pinke fra Sardinien, og 2 Franske Skibe, som komme fra Salovis.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
Livorno, den 5te September. Keiseren, vores Regent, har ladet forestille ved den Ottomanske Port, at den ville udvirke ved de 3 Regieringer af Algier, Tunis og Tripoli, at samme, som staae i Fred med os, ikke maatte modtage i deres Havne noget Saleeisk Fartøy, da saadant tilføyede vores Handel med bemældte 2 Regieringer, stor Afbræk.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
Altona, den 30te September. J Constantinopel skal Storsultanens Broder have forsøgt at undvige af Serallet, for at sætte sig i Spidsen for Janitscharerne, men man har hindret ham. De Beretninger, hvoraf man har dette, lægge til, at under en strængere Regiering, end den nærværende er, havde dette kostet ham Livet.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
Kiøbenhavn, den 3die October. Den 26de September har Hans Kongel. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat angaaende Forbud paa Lege=Lastes og Eege=Barkes Udførsel fra Norge, saavel til fremmede Steder, som og til Danmark og de tydske Provincer. Herved igientages Forbudet af 24de Mai 1726, samt extenderes derhen, at ey nogen Slags Ege=Last eller Ege=Bark maa fra Norge udføres til fremmede Steder, ey heller til Danmark, eller de tydske Provincer, hverken til Lands eller Vands, under Confiscation af Skib og Gods. Her undtages vel det EgeTømmer, som behøves til Hans Majestæts Tieneste, men de, som lade slig udbringe fra Norge, skulle dog ved General-Toldkammeret indsende Requisitioner paa det samme Kammer kan føye den fornødne Anstalt hos Toldbetienterne, og Udskibningen skee under Opsyn.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
J Løverdags behagede det Deres Kongel. Høyheder Kron og Arve Printsen at promenere til Frydenlund.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
Deres Kongelige Høyheder forventes her til Staden den 12te Octobr. fra Lyst=Slottet Frederichsberg. Hans Excellence den Russisk Keiserlige Geheime=Raad Hr. von Saldern, tilligemed den Hertugel. Kielske Kammer, Herre Hr. Holmer, ere reyste herfra Staden til Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
J Fredags nedkom Frue Geheime-Raadinde Reventlau, med en Søn.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
Hr. Justice=Raad og Professor Medic. ved Kiøbenhavns Universitet Christian Lodberg Friis, er udi den sal. af døde Hr. Etats=Raad Balthasar von Buchwalds Sted, beskikket som Decanus i det medicinske Facultet, og i hans Sted er igjen Hr. Professor Kratzenstein kommen, som tillige er bleven Assessor Consistorii.
Berlingske Tidende, 1763-10-03
De Kongel. Pagers Jnformator, Hr. Christian Frederich, Zierg, skal allern. være beskikket til Pagernes Hofmester.