JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Mærkværdig er Overgangen fra Varme til Kulde i Menneskets plysiske Behandling. Brugen af sveddrivende Midler, og varme Bade var ogsaa vort Fædreneland fra de ældste Tider meget almindelig lige indtil det sidst henrundne Aarhundrede. Selv i det fjerne Jsland vare varme Bade allerede i Begyndelsen af det 13de Aarhundrede i Brug. Den navnkundige Snorre Sturlesøn lod i Aaret 1209, paa sin Gaard Reicholt paa Borg, igjennem en underjordisk Canal lede Vandet fra de varme Kilder, Skribla, hen til en Badestue, som endnu efter 600 Aars Forløb er til, og kaldes Snorrolaug. Da den er forsynet med Steenbænke rundt omkring, maa man formode, at den besøgtes af mange. Benævnelsen Badstuestræde vidner ogsaa om, at varme Bades Brug ikke vare ualmindelige her i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Paa Frederiksborg Slot har Christian den 4de bygget sig et Badehuus, som endnu er til, og selv Frederik den Fjerde forsynede sit Frederiksberg med en meget smagfuld Badestue. For en rum Tid siden fik en Mand Tilladelse til at anlægge i Kjøbenhavn varme Bade, som i den nyere Tid ganske ere forsvundne der, men han saae sig ikke istand til at fuldføre sit Forehavende *).*) Det er ikke usandsynligt, at mange Tilfælde ere i nyere Tider blevne almindeligere, netop som en Følge af varme eller lunkne Bades Afskaffelse. Der er ingen Tvivl om, at ogsaa vore Fædre vidste, hvad de gjorde. Hudens Cultur forsømmes alt for meget i vore Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
En Godseier, lod i Efteraaret 1812 en Bye udskifte af Fælledskabet, ved hvilken Udskiftning Byens Skole fik Jord efter Anordningerne. Paa den Skolen tildeelte Lod stod en Bondegaard, som skulde nedbrydes og udflyttes. Dette skeete næstfølgende Foraar og Sommer 1813. - J Foraaret 1814 blev Lodden indhegnet af Skoleristrictet. Til Endeel af dette Hegn benyttede Man sig uden nogens Paaanke – af de større paa Gaardspladsen værende Steen. - De mindre lod Man ligge, og Jngen begyndte paa at rydde den Plads, der saaledes laae til Unytte for Skolen. - Skolelæreren paatager sig da selv at rydde den i Efteraaret 1814 og Foraaret 1815. Men neppe er han færdig med dette saa møiefulde Arbeide: Neppe har han alle Stenene opstablet i en Dynge maaskee 100 Læs, - førend Godseieren kommer frem med den Paastand, at Stenene høre ham til, Vogne afsendes for at kjøre dem bort Men Skolelæreren staaer Laas for sin Lod, og Man vil dog ikke bruge Vold. Nu sagsøgtes Skolelæreren. Godseieren, der ei vilde antage den ved Forligelsescommissionen tilbudne Deeling af Stenene, gjorde ei alene Paastand paa dem alle, men fordrede tillige Skolelærerens Gjenstridighed afstraffet. Denne derimod tiltroede sig ikke alene Ret til de Steen, Man hverken havde forbeholdt sig eller tilrette Tiid bortført af Lodden; men formeente endog, at han kunde tilkomme nogen Godtgjørelse for de 2 Aar, i hvilke Jorden formedelst Stene nes Jkke=Bortførelse har været ham til ingen Nytte. Dog lod han sig af Kierlighed til Fred og af Frygt for muelig Ulempe - ved første Thingfærd - overtale til at bortgive al sin Ret og overlade Stenene til Herremanden, som dermed var tilfreds. - Uden mindste Mistillid til Frue Themis's ubesmittede Characteer og retfærdige Kiendelse, ifald Sagen vor kommen til Doms, ønsker Man særdeles meget at see det Spørgsmaal offentlig besvaret: Hvem havde Ret? eller: Hvem burde Stenene tilhøre?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Indenlandske Efterretninger. Patent, angaaende den Undersaatterne i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen, ved Eftergivelse i de tilbagestaaende Afgivter tilstaaede Godtgjørelse, for den lidte Krigskade. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naabe Konge til Danmark, &c. &c., Gjøre vitterligt: Efterat ved en af Os allerhøist nedsat Commission Efterretninger ere indhentede fra Amterne, Kjøbstæderne og Godsdistricterne over det, ved det seneste fiendtlige Jndfald, Vore elskede Undersaatter i Hertugdommene Slesvig og Holsteen tilføiede Tab og Skade, af hvilket somhelst Slags, hvilke Os ere forelagte, have Vi taget under Overveielse, om og hvorvidt en Repartition af den ved Krigen foraarsagede Skade er muelig og tilraadelig, og paa hvilken hensigtssvarende Maade de meest trykkede Districter kunde forskaffes en Lettelse. Vi have efter moden Overveielse af alle Omstændigheder fundet, at en almindelig Repartition vilde medføre en nye Byrde for en stor Deel af Vore Undersaatter, uden dog at forskaffe de øvrige en fuldkommen Skadesløsholdelse, at desuden det ved Plyndring og voldsom Aftvingelse foraarsagede Tab, saavelsom Jndqvarteringsbyrderne, der begge udgjøre den største Deel af den angivne Krigskade, ikke kunne bringes til den tilbørlige Vished, og at, naar de ifølge Reqvisition gjorte Leverancer allene reparteredes, de Districter, der have bidraget intet eller dog kun meget lidet til Reqvisitionerne, men derimod have lidt meest ved Plyndring og Jndqvartering, i Henseende til Godtgjørelsen uforholdsmæssigen vilde staae tilbage. Af disse Grunde have Vi besluttet, at en almindelig Repartition af Krigsbyrderne ikke skal finde Sted, men dog tillige været betænkt paa, at lade de Kjøbstæder og Districter, der have liidt meest under Krigens Byrde, paa en anden Maade tilflyde en Lettelse. Vi ville nemlig anvende en Sum af 1,600000 Rigsbankdalere af de indtil Slutningen af Aaret 1814 endnu ubetalte Skatter og Afgivter i Hertugdommene til Understøttelse for Vore elskede Undersaatter, hvilken Understøttelse imidlertid ikke skal fordeles almindeligen, men blot imellem de Districter og Kjøbstæder, som have været haardest bebyrdede, hvorimod dog de Kjøbstæder og Districter, som i Betragtning af deres ringere Tab, ikke tage nogen Deel i den af Os bevilgede Understøttelse, skulle aldeles blive befriede fra at deeltage i de øvrige Districters Byrder. Dog udelukkes herved ikke Districters retlige Krav paa indbyrdes. Lignelse med Tilkaldelse af de Naboe-Undersaatter, der i Fællig med dem maatte have bidraget til Udskrivninger og Leverancer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Vi ville derfor gjennem Vort Rentekammer bekjendtgjøre hvert Amt og Landskab, saavelsom hver Kjøbstæd, som de adelige Klostere og Godser det Understøttelses=Qvantum, som er dem tilstaaet, ligesom Vi ogsaa ville lade Overøvrighederne og Magistraterne tilkjendegive det Fornødne angaaende Fordelingsmaaden i Amterne, Landskaberne og Kjøbstæderne, hvorimod Vi ville overlade til Klosterne og de adelige Godser selv Fordeelingen af den dem under eet tilstaaede Sum. For imidlertid at lette Uddelingen af den for ethvert District bestemte Sum, og tillige at sætte de Contribuenter, som ikke ere saameget skyldige i resterende Afgivter, som deres Andeel af Godtgjørelsen beløber sig til, i Stand til at overdrage Overskuddet til Andre, have Vi autoriseret Vort Rentekammer til at lade, ved nogle dertil ansættende Personer, udfærdige Anviisninger eller bon efter den dette Patent tilføiede Formular, hvilke ved Vort Rentekammer ville blive tilsendte vedkommende Øvrighed paa hvert Sted. Disse Anviisninger ville ved alle Vore Amtstuer og Oppebørselsteder, saavelsom ved Contributions og Stener kassen blive antagne for alle indtil 31te Decbr. 1814 resterende Skatter og Afgivter, uden Hensyn til, om de maatte være dilaterede paa længere Tid, eller ikke, med Undtagelse af Forpagtnings Afgivter, dog ikkun indtil 1ste Juli 1816, efter hvilken Tid Anviisningerne ere at betragte, som udslettede og ugyldige, og ere de Afgivter for bemeldte Tidsrum, som da endnu maatte være ubetalte, at betale i rede Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Ligesom Vi i øvrigt have villet lette de Districter, som have lidt meest ved Krigen, Afbetalingen af deres resterende Afgivter ved denne dem allernaadigst tilstaaede Eftergivelse, saaledes er det ogsaa Vor Allerhøieste Villie, at alle fra 1ste Jan. 1815 forfaldne eller forfaldende Skatter og Afgivter skulle betales prompt til Forfaldstiden. Hvorefter alle Vedkommende sig have at rette. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 6te December 1818. Frederik R. Vor fortiente Knudsen nød ikke den Glæde, at spille sin Yndlingsrolle, den gamle Münster, i Hermann v. Unna, der til hans Fordeel, blev givet i Løverdags Aftes, for tredive Aars Tjeneste. Men haardt nedbøiet af Sygdom, samlede han dog de endnu levnede Kræfter, og da Stykket var nær til Ende, forlod han Sygeleiet, for at bevidne Davnerfolket sin Erkjendtlighed i det Tempel, hvorhan saa mangen Gang selv har dæmpet Taarer ved sit Lun og lindret Sygdom ved sin Munterhed. Det var et rørende Syn, her at see den Konstner, der i lykkeligere Dage saa ofte havde vakt Glæde, nu stemme det forsamlede Folk til den inderligste Vermod. Endnu førend Hr. Knudsen begyndte at tale, gjenlød et gjentaget Hurraraab, og da han med Fynd og Følelse havde fremsagt Spilogen, gjentøges fire Gange de samme Bifaldsraad. Den Mand, der havde i Opfyldelsen, af de helligste Pligter, tilsat sin Sundhed, vendte nu tilbage til sit Sygeleie, hvor tusinde Ønsker om en hurtig Gienhelbredelse ledsagede ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Pengemangelen her i Kjøbenhavn er yderst stor, og de betydelige Fallissementer i Sverrig have ikke bidraget lidet til at trykke vor Cours, der endnu bestandige vakler imellem 620 og 630, hvortil Terminen ogsaa kan være Aarsag. Men dette uagtet, staae Statspapirerne dog nu meget høiere (63 a 54) end i Fjor, da Specier kun gjeldte 33 Odense, d. 15de Decbr. J Torsdags Aftes ankom fra Kbhavn hertil Odense Deres Høiheder, Prinds Christian og Gemalinde, og fortsatte igaar Reisen over Middelfart til Augustenborg. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Aarhuus, d. 15de Decbr. Vort Regiment afmarscherer idag fra Kiel og indtræffer hertil d.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
7de d. M. - Dr. Rygge har paa sin tydske Udreise spilt i Rendeborg, Schlesvig, Kiel, Altona, Hamborg, Wien og Prag. J Wien udførte han Wallensteins og Hakons Rolle, i Prag Grev Rudolph i Fridolin. - Skibet Regina, ført af Capitain J. S. Schernitz, bestemt fra Rochelle til Hamburg, er den 22de Novbr. af Fiskere bleven indbragt til Fans som Vrag, efterat det i Søen havde mistet sine Master og havde sat Nødslag ud. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Viborg, d. 13de Decbr. Efterat Søen og Fjorden anden Gang vare iislagte, har det i Dag begyndt stærkt at tøe med Regn af Sydvest. Man kan saaledes let tredie Gang inden Juul see Søen lagt. (Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Ribe, d. 15de Decbr. J Dag ordineredes i Domkirken Candidaterne Hr. Christian Nissen, Fausbøll til Sognepræst for Hone Menighed, og Hr. Eskild Højland til ordineret Catechet og 1ste Lærer ved Borgerskolen i Ringkjøbing. Biskoppen, holdt sin Tale over Joh. Evang. 9 C. 4 og 6 V.; og Fansbøll prædikede over Philipp. 3 C. 20 V. Riber Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Mariboe, den 11te December. Vinteren har taget fat for Alvor. Jkke allene de tvende Jnd søer her ved Mariboe ere tilfrosne; men ved Bandholm ligge endog 2de Skibe indefrosne. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Mariboe, d. 14de Decbr. Det i Stiftsavisen No. 64 omtalte Brigskib fra Rostock, der var strandet ved Kramnitze og igien bleven slot, har atter fristet den haarde Skjebne, at løbe paa Grund samme Teds. Ligeledes er i disse Dage ligeoverfor Rødbye total forlist en Jagt, som var lastet med Citroner og Østers, hvoraf endeel er bjerget og bortsolgt ved offentlig Auction. Desuden er ogsaa i den sidste Storm strandet paa Rødsandet ved Nysted en engelsk Brig med tre Master, lastet med østersøiske Træevarer. - J det Øvrige har i ovenmeldte svære Storm en stor Deel Skibe lidt meer eller mindre Haverie mellem Kjøbenhavn og Øerne. - Jgaar druknede under Jsen en Huusmand, ved Navn Christian Nielsen, fra Bandholm ved at gaae fra et Fartøi, som han havde været med at udise af Havnen. - Alle Mennesker, de Store med de smaae, klage guds jammerligen i denne Termin over Pengemangel, som fuldeligen kan give Stof til en nye Comoedie under Titel af den bedrøvede 11te December 1815." (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Aalborg. Den 26de Novbr. d. A. afgik ved Døden Hr. Lieutenant v. Christensen, Herre til Wissegaard. Han opnaaede kun en Alder af 41 Aar. Onsdagen d. 6te Decbr. nedsattes hans jordiske Levninger i hans Familie=Begravelse paa Hospitals-Kirkegaarden. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Kjøbenhavns Børs den 19 December. Cours. Hamb. 2 M. 652, a vista 660. Amsterdam a ovra 620. London 2 M. 27 Rbdlr.,a vista 27 1/2. Spec. 655. - Specier solgtes til 39 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 74 1/2 pr. 100; Oblig. 53 a 64. Norske Sedler 38.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Blandede Efterretninger. Christiania, den 9 Decbr. Af en Bekjendtgiørelse fra Amtmanden i Smaalehnene, dat. 4de Decbr., erfares, med Hensyn til Postens Plyndring imellem Postgaarden Schøyen og Moss, at Postrytteren var dødelig forslaaet, at Røveren var alene, og formodentlig efter Handlingen er gaaen igjennem Moss, og saaledes rimeligviis befinder sig i Smaalehnenes Amt, og at han, saavidt hidtil vides, kun har bemægtiget sig 2400 Rbd. - Det Russiske General=Consulat i Norge, bekjendtgiør, at et nyt Fyrtaarn er oprettet paa den sydlige Kyst af den Finske Bugt, paa Landspidsen Lativanem, beliggende østenfor Bugten nærved Knudfloden, ikke langt fra Hofts Meridian. Fyret viser sig i 15 Secunder, og forsvinder igjen i ligesaa lang Tid. Høiden af Fyrtaarnet paa Lativanem fra Vandets Overflade indtil det Sted, hvor Fyrret begynder, er 20 Fod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Det Rygte, at et Drengebarn paa Munverket skulde være angreben af Børnekopper, er ved Undersøgelse af den constituerede Stadsphysikus, Professor Sørensen, befundet at være falsk, da det Udslæt, Barnet havde, ikke er andet end en Art af de saakaldte Vandkopper. (Norsk Rigstid.)(Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Paris, den 7de Decbr. Den 5te og 6te d. bleve Vidneforhørerne og de øvrige Forhandlinger i Neys Proces fortsatte. Den Kongelige Commissair fremstillede i Mødet den 6 endnu engang i en meget rhetorisk Tale Klagepunkterne mod Marschllen. Da Sidstnævntes Forsvarer, Hr. Berryer, stod frem, og blandt Andet ogsaa vilde beraabe sig paa Parisertractaten og den deri lovede Amnestie, gjorde Hr. Bellart Jndvendinger derimod. Vi ere Franske, sagde han, og dømme efter franske Da Love, alt Andet er unyttigt og afskyeligt." Neys anden Forsvarer, Hr. Dupin, bemærkede, at Marschallen, som født i Sarre-Louis, ikke meere var fransk Undersaat, hørtes en Murren, hvorpaa Marschallen hastig reiste sig fra sit Sæde, og saade: "Ja, mine Herrer, jeg er Fransk og vil døe som Fransk. Hidtil troede jeg, man tillod mig frit at forsvare mig; men nu bliver jeg vaer, at man vil lægge mig hindringer i Veien. Jeg takker mine ædle Forsvarere for det de have gjort for mig. Jeg vil hellere aldeles ikke forsvares end halvt forsvares. Jeg vorder dømt mod Tractaternes Tro og Love, og man vil forhindre mig at tage min Tilflugt til dem, men jeg appelleret derfor, liig General Moreau, til Europa og Efterverdenen."Hr. Bellart svarede, at Commissairerne allerede taalmodigen havde hørt mange antifranske og anti sociale Maximer fremsættes. Det burde ikke længer skee. Marschallen var bleven tilstædt alt det Fornødne til sit Forrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Da Cantsleren bød Maschallens Sagfører at tale derimod, afbrød Sidstnævnte ham med de Ord: "Og jeg forbyder mine Advocater at tale mere for mig, naar de ikke maae fremføre alle de Grunde, som synes dem nødvendige til mit Forsvar. Hr. Bellart svarede, at han ikke vilde indvende et Ord mod Advocaterne, at Sagen strax maatte afgjøres, og at han lod sig nøie med at fremlægge de Kongelige Commissairers Reqvisitoire. Marschallen hørte derpaa, uden at hans Aasyn i mindste Maade forandrede sig, Reqvisitoiret forelæses, hvori alle de Forbrydelser, man beskylder ham for, vare anførte, ja endog ved Slutningsordene: "Vi forlange, at Marschal Ney &c. skal dømmes fra Livet, blev han uforandret. Da Cantsleren spurgte den Anklagede, om han havde Noget at indvende derimod, svarede han, idet han stod op, som om han vilde tage Afsked med de Tilstædeværende: "aldeles Jntet, mine Herrer, Marschallen blev ført bort, Publicum maatte forlade Salen, og Pairerne skrede til Dommens Afsigelse. Klokken halv tolv blev Mødet igjen offentligt; Cantsleren oplæste Dommen, ifølge hvilken den Anklagede, befunden skyldig i de i den piinlige Lovbogs Art. 77, 87, 88, 102, samt i 1ste og 5te Artikel af Loven af 21de Brumaire, Aar 5, og i 1ste Artikel af samme Lovs 3die Capitel anførte Forbrydelser, skulde straffes efter Loven af 21de Mai 1793 (altsaa skydes). Dernæst forlangte Hr. Bellart endvidere, at Marschal Ney, efterdi han havde handlet æreløst, ikke mere skulde være Medlem af Æreslegionen, hvilket Præsidenten derpaa i Kammerets Navn virkelig erklærede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Dommen skal trykkes og opslaatsTilhørerne maatte begive sig bort; men Pairerne forbleve endnu sammen. 160 vare tilstæde, hvoraf 142 stemte for Marschallens Død. Da Ney den 6te d. om Morgenen tidlig gik til Pairernes Kammer, omarmede han sin Advocat, og svarede ham paa de Ord "De har villet det lad De os gaae, Kjære, det er forbi, vi sees igjen i en anden Verden. Han forlangte Noget at spise, og spiste med temmelig Appetit. Da han mærkede, at de, derskulde bevogte ham, vare meget opmærksomme paa en lille Kniv han havde, kastede han den bort, og sagde: "Troer De, at jeg frygte for Døden?" Da han havde spiist røg han rolig en Cigar derpaa lagde han sig paa Sengen, og sov, eller lod i det mindste som han sov, i to Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
J dette Øieblik (Klokken 7 om Morgenen) marschere stærke Detaschementer Gensdarmerie hen bag Palladset Luxembourg. (Klokken 9 1/2 blev Marschal Ney skudt, ifølge ovenstaaende Dom.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Paris, d. 4 Decbr. Adskillige Pariserblade paastaae, at det Keiserl. Kongel. østerrigske Hof har af militaire Bevæggrunde forlangt den nye Vei over Simplon afskaffet og tilintetgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hoved og - Tolvte Aargang. No. 102. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 23 December 1815.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Om Menneskeslægtens Sundhedshistorie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
(Fortsættelse.) 5. Al erveperloden. (Attende Aarhundrede.) - Ved Luxus, Usædelighed, Aands- og Følelsescultur, bestandigen stigende Forfinelsescultur, Menneskeorganisationens stedse høiere stigende Forfinelse, Nervesystems Præpotenz. - Ophør af Forherning og dæmoniske Sygdomme, i disses Sted (maaskee kun med Forandring af Navnet)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Nervesygdommens Almindelighed, Hypochondrie, Hysterie, Krampe - tilsidst Maanetismus og Gjenopvaagnelsen af hemmelige Kræfter. - Gift planters Jndførelse og hyppige Brug i Medicinen. Pestens Udryddelse. - 6. Begyndelsen af det nittende Aarhundrede, betegnet ved en Begivenhed, som gjorde Epoche, Koppernes Udryddelse. Jngen Periode fortiente med større Føje at kaldes Nerveperioden, end den, hvori vi leve. Man forundrer sig ofte over, at man i ældre Tider betiente sig saa meget af Aareladning; men intet er imidlertid naturligere. Vore Fædre bleve, saa at sige, syge af for megen Sundhed, vi derimod af for liden. Hos dem var sædvanligen for stor Blodrighed, for mange Safter det, der avlede Sygdomme; hos os er det gjerne Nervesystemets Svækkelse, der frembringe disse. Alting er ogsaa i vore Dage beregnet paa at afficere Nerverne. Maaden, hvorpaa man erhverver Penge, et ligesom Maaden, hvorpaa men søger at blive af med dem igien, lige skadeligt virkende paa vort Nervesystem. Tusinde Bryderier, Chicaner og Ængstelser ere næsten enhver Næringsveis Lod. Jo mere der behøves til det, man kalder at leve af, desto mere voxe disse aandsfortærende Plager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Indenlandske Efterretninger. Den 19de December mistede Fædrenelandet atter een af sine virksomste og retskafneste Mænd, Geheime-Conferentsraad Ernst Albrecht v. Bertouche, Amtmand og Overdirecteur over Tønder Amt og By. Dagen efter at hans 70de Fødselsdag høitideligholdtes i Kredsen af hans Familie og Venner, bortrev Døden ham pludseligen fra deres Side, ved et Slagflod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Den 22de Decbr. holdtes, i Følge Forlig, Auction paa Børsen over en af Jørgen Larsen, Westerschou, efter Fuldmagt fra Christian Larsen, Westerschou, udstedt Panteobligation, dateret 8de Juli d. A., læst inden Leire Herreds Ret den 10de Juli, med Prioritet næstefter 1600 Rbdlr. S. V. og 3600 Rbdlr. N. V., stor 30000 Rbdlr. N. V., i Eiderup Gaard, beliggende i Torkildstrup Bye, Roeskilde Amt, staaende for Hartkorn 5 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 4/5 Alb. Ager og Eng, med lovlig Rente, forfalden til Udbetaling ult. Juni 1817. Den blev opraabt for 2000 Rbdlr., og solgtes for - 60 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Fra Pressen er udkommen: Exempelsamling til Veiledning for enhver, der vil øve sig i dansk prosaisk Stiil, uddragen af danske Prosaikers Skrifter, ordnet efter de forskjellige Stiilarter, og forsynet saavel med Jndledninger, som Anmærkninger, ved S. Soldin, Udgiver af Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Foruden en almindelig Jndledning, hvori Udgiveren har søgt at udvikle de almindelige Grundsætninger for Stilen og forklaret Konstudtrykkene i Rhetoriken, er hver Afdeling forsynet med en Jndledning, der indeholder Hovedreglerne for hver Stiilart, og opregner de Forfattere, der have udmærket sig i samme. Disse Afdelinger have følgende Overskrift: I. Fortrolig Skrivemaade. (Prøvestykkerne ere af: M. G. Birkner, T. Bugge, K. L. Rahbek, T. Rothe, Luxdorph, N.S. Jngemann, C. Molbech, J. S. Sneedorff, den yngre Sneedorff, J. Møller, J. Baggesen, C. Storm, R. Nyerup, J. Fasting, P. F. Suhm, 11. Forretningsstiil. (Prøve o. s. v.) stykkerne ere af Colbiørnsen, Ørsted o. fl.) III. Historisk Stiil. (Prøvestykkerne ere af O. Guldberg, A. Schytte, B. Møllmann, P. T. Wandall, L. Engelstoft, O. Malling, C. F. Dich. mann, C. Bastholm, P. F. Sum, J. Ewald, L. Holberg, R. Nyerup, J. Baggesen.) IV. Lærestilen. (Prøvestykkerne ere af: L. Holberg, J.S. Sneedorff, T. Rothe, A. Schytte, O. Malling, N. Treschow, Birkner, J. Boye, P. C. Müller, L. Engelstoft, L. Smith, L. C. Sander.)V. Billedlig Stiil. (Prøvestykkerne ere af: J. Ewald, F. Høgh Guldberg, Baggesen, Jngemann, F. C. Gutfeld.) VI. Rørende Stiil. (Prøvestykkerne ere af H. G. Clausen, F. C. Gutfeld, O. J. Samsøe, A. Oehlenschlæger.) VII. Høiere Stiil. (Prøvestykkerne ere af: B. J. Lodde (Youngs Nattetanker), Sander, J. K. Høst.) VIII. Talerstilen. (Prøvestykkerne ere af: Jacobi, O. Malling, C. Colbiørnsen, Dichmann, J. Kierulf.) IX. Comisk Stiil. (Prøvestykkerne ere af Holberg, J. C. Tode, Olufsen &c.) - Bogen, som er 38 Ark stor, faaes for 4 Rbdlr. i Materie hos Boghandler A. Soldin, i Fortunstrædet Nr. 48.