Viborger Samler, 1844-12-10
J den sidste "Corsar læses: Da en høi Person spurgte den jydske Stænderdeputerede Proprietair Jngerslev. Hører De ogsaa med til Skraalerne i Stændersalen, svarede Jngerslev dybt bukkende og næsten grædende: "Jeg har jo ikke sagt et Ord, Deres Majestæt, Nei, ikke et eneste Ord, Deres Majestæt!" – En halv galforhenvenværende Bager i Veile ved Navn Hassing var en Dag i Lystleiren ved Hedensted kommen i Nærheden af det flygtende Rytteri, men istedetfor skyndsomst at tage Flugten kastede han sig paa Jorden, medens Rytteriet i flyvende Fart gik over ham, dog uden at beskadige ham. Kongen, som var i Nærheden, lod lam fore frem for sig, og efterat have erkyndiget sig, om han ei var kommen til Skade, spurgte Allerhøistsamme ham: "Men hvorfor løb De ikke, da De faae Rytteriet nærme sig?" – "Fordi, svarede Hassing, idet han pathetisk slog sig for Brystet, fordi jeg ingen Hare er!" – En Samtale. A. Hvad monstro Ussing og David ville foretage sig, naar den roeskildske Stænderforsamling sluttes, B. De ville Begge stille sig op i Modeboutik=Vinduet i Vimmelskaftet. Hele det 40de Møde i Roeskilde Stænderforsamling blev optaget ved den foreløbige Behandling af Sagen om Forandringer i Arvelovgivningen, – og hele det 4de Møde ved den foreløbige Behandling af Sagen om Høiesteretsadvocaters Salair for Defensorer, samt ved den foreløbige Behandling af Sagen om en Revision af Arveloven for Selveiergaarde paa Bornholm. – J det 42de Møde foretoges den foreløbige Behandling af Sagen og Rigtigholdelsen af det værnepligtige Mandskab i Kjøbenhavn, samt den foreløbige Behandling af Sagen angaaende det af Professor David indgivne Andragende fra Selskabet Philiatrien om Reorganisationen af hele Landets Daarevæsen. J sidstnævnte Andragende, der, efter hvad der tidligere var vedtaget, ikke blev oplæst, udhæves det i Særdeleshed: at Daarevæsenet her i Landet er en Communalsagistedetfor en Statssag, at dets Reform foretages deelsviis og stykkeviis istedetfor samlet under eet for hele Riget, og at man ved de hidtil foretagne Forandringer saa godt som ikke har raadført sig med saakyndige Læger", og Selskabet andrager slutteligen paa, at Forsamlingen indgaaer med en allerunderdanigst Petition om: 1) At det maatte behage Hans Majestæt at tage Manglerne ved hele Landets Daarevæsen i Forening og Trangen til sammes Reform under allerhøieste Overveielse, og efterat de fornødne Undersøgelser ere forudgaaede, lade udarbeide et Forslag til en Reorganisation af Daarevæsenet i dets Heelhed og efter eensartede Grundsætninger; og at samme forelægges de næste Stænderforsamlinger; 2) At der ved dette Forslags Udarbeidelse maatte benyttes saakyndige Lægers Medvirkning, og at det ved Trykken bekjendtgjøres nogle Maaneder, inden Stænderne samles; 3) At der ikke oprettes flere smaae Detensionsanstalter eller anvendes mere end det høist Fornødne paa de bestaaende af forskjelligt Slags, og overhovedet ikke foretages nogen betydeligere Forandring i Daare væsenets nuværende Indretning, førend samme maatte kunne ordnes i Overeensstemmelse med ovenstaaende første Jndstillingspunct. – J den afgivne Betænkning afveg Comiteens Minoritet (Sager) i nogle Smaapuncter fra dens Majoritet, (David og Stenfeldt).