JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Dr. Baden mener (i Athene, Febr.) at Ordet Ellevild har sin Oprindelse deraf, at, efter Overtroens Paastand, Elvekongen eller Spaamanden gav de saakaldte Elvebøger, til de Piger, han forførte, hvilke derfor fik Øgenavnet Ellevild. Man behøver ikke at gaae saa langt for at finde Ordets bemærkelse. Det kommer af Æl og vild. Ællefolk betegner underjordiske Folk, som meenig Mand troer, at boe i Skovene og Høiene; Skovtrolde, Puslinger &c., (S. Vidensk. S. Ordbog). Deraf altsaa Ællevild (halvrasende af Vrede). En ellevild Pige siger altsaa det samme som en halvgal de, en alt for overgiven Pige. XV.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Ordet Spitsbube har, efter Dr. Badens Formening oprindeligen ikke været nogen fornærmelig Benævnelse, da man kaldte i Middelalderen, Spitsbuber, de Soldater, eller Tienere, som bare i Krigen de Adeliges, med Spidser forsynede Landser, og formodentlig have været en særdeles paa Classe unge Mennesker. Udgiveren kan ikke bifalde denne Mening. Han troer, at Spitsbube hverken betegner meer eller mindre end en spitzBube d. c. en spids (forslagen) Krabat, i hvilken Forstand det endnu ofte bruges endog i vore Dage; thi at Ordet, ligesom f. Ex. Skjelm, har to Bemærkelser, er bekiendt. At man siden har brugt det som et drøit Skjeldsord, er noget, som er mødt saa mange Ord. Saaledes skal Kieltring, i gamle Dage have betegnet det samme som Kielderfolk eller Kielderbeboere, fordi den Gang de laveste Classer, som endnu er Tilfældet, boede i Kieldere. Men nu kalder man ofte endog Folk, der boe i Stueetagen og paa første Sahl, Kieltringer. XVI. Ordet Gavtyv burde nok skrives ligge efter Udtalen, Gautyv; gau betegner i det gamle Tydske, hurtig, snild. Deraf Gauner (falsk Spiller). - Det Ord begaae sig (hytte sig, slaae sig igjennem), som oprindelig neppe har været skrevet begaae sig, da dette er saa godt som meningløst, synes at være sammensat af begave sig. "Den Skalk veed godt at begaae sig, siger i Grunden ikke andet end at Skalken forstaaer at snoe sig. Endnu hos Holberg finder man (i Didr. Menschenskrek) Er den Tjener ellers noget gau XVII. Oprindelsen til Ordet Baron er meget uvis. Nogle udlede det af det latinske Baro, en tapper og stærk Mand ligeledes en forvoven og vild Mand), og da Kongerne havde stærke Folk omkring sig, som de belønnede med Forlehninger, saa har man siden kaldet de Forlehnede Baroner. Hos Cicero derimod betegner Baro (ikke Baron, som Holberg paa et Sted i sine Epistler siger) et dumt, enfoldigt Menneske. Paa Munkelatin kaldes Baroner, Arbeidskarle, fordi dertil udkræves stærke og føre Menneske, af hvilken Aarsag Papias udleder Ordet af det græske barys (før og stærk). J de gamle tydske Love forstaaer man ved at give en Baron et Øresigen, at give en Spits bud et Øresigen. Nogle have villet udlede Ordet af Barrus (en Elephant), fordi Baronerne i Henseende til Magten ere sande Elephante. Med nogen større Rimelighed udlede andre det af det spanske Varo (en stærk Mand eller Adelsmand).J Normandie tør en Kone ikke slutte nogen Contract uden hendes Baron (Mand) giver sit Samtykke dertil. J Picardie kalde Konerne endnu deres Mænd Baroner. - Men de, som vilde udlede Ordet af det tydske Bauer synes at være aldeles i Vilderede; thi Bauer (paa Plattydsk Buur), kommer aabenbar af det islandske Burad, Besørgelsen af huuslige Anliggender, især dem, der angaae Fædrift, en landlig Huusholdnings Bestyrelse, og Bur, et Spisekammer, hvoraf Fade buur, paa Engelsk hedder endnu Boorndt. Buhr) en Bonde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Politiske Modsigelser. I ingen Stat har man i en Tid af 24 Aar oftere skiftet Grundsætninger end i Frankrig. J Republikens uroligste Tid turde ingen nævne Ordet Monarkie, i Monarkiets under Napoleon turde ingen nævne Ordet Republik. Under Friheds mændenes Regjering bleve Voltaire og Rousseau forgudede, under Napoleon bleve de fordømte. J Rædselstiden ødelagte man Alt, hvad der mindede om Kongedømme; i Napoleons Tid frem søgte man Alt, hvad der mindede derom. J Napoleons Dage hørte man aldrig at tale om andre Regenter end Carl den Store, nu tale de samme Skribenter, som bestandig førte denne i Munden, næsten ikke om andre end Henrik den Fjerde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Jndenlandske Efterretninger. J Søndags (d. 12) declareredes Mariage ved Hoffet imellem Hs. Høihed Prinds Christian Frederik af Danmark, og Hs. Høifyrstel. Durchl. Prindsesse Caroline Amalia, af Slesvig=Holsteen Sønderborg Augustenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
J Viborger Samler læses følgende: Det er bekjendt, at Hauge=Frøsorterne i indeværende Aar betales med en Priis, der overstiger alle Coursforholde. Saaledes kjøbtes for 10 Aar siden 1 Pd. Perlebønner for 2 Mk., og er her i dette Aar betalt med 20 Rbmk. 1 Lod grønne Würsinger da 8 Skilling, nu 1 Rbdlr., 1 Lod Løgfrø da 8 Sk., nu 5 Rbmk. Altsaa er Prisen det dobbelte af hvad man, endog efter vor nærværende slette Cours, burde vente. Om Aarsagen maae søges i nogen almindelig Misvext, eller i Sælgernes Egennytte, er Jndsenderen er istand til at bedømme, men han troer sig pligtig at foreslaae et Middel til at gjøre dette Onde saa uskadeligt, som mueligt, da det vilde være den største Skade, om de saa sunde og velsmagende Haugevexters Dyrkning derved skulde indskrænkes. Dette vilde tildeels opnaaes, ved at radsaae de fleste Frøsorter, hvilken Udsaaeningsmaade mangen engelsk Landmand benytter ved alle Kornsorter. Herved bespares vist trefierdedele af Frott, og alle Rodvexter blive meget fuldkomnere, fordi de intetsteds staae hinanden for nær. Ei heller er denne Dyrkningsmaade saa besværlig, som mange indbilde sig. En Stok af samme Længde, som Hauzebeddenes Bredde, forsynet med korte Tænder i passende Afstand, kan bruges til Hullernes Afsætning, der siden af et Par Børn, som følge efter, forsynes hver med det nødvendige Fro. Og den Hauge er ikke stor, hvor der paa denne Maade kan bespares 20 a 30 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
De bedste Kaalplanter erholdes ved at udsaae overmaade tyndt af Haanden Kaalfrøsorterne, oven paa de radsaaede og tilharvede Bedde, hvorefter disse oversaaede Fro atter nedharves med en let Rive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Kjøbenhavns Børs den 14de Marti. J Dag solgtes ved Auction paa Borsen: Finantscasse=Obligationer paa 500 Rbdlr. S. V. hver a 500 Rbdlr. N. V. Depositocasse=Oblig. a 48 Rbdlr. 4 Mk. pr. 100. Consionable Bankfonds til 3 1/2 PC. Rente i Spec., a 112 til 110 Rbdl. pr. 100 Spec. Asiat. Comp. Oblig., a 91 Rbdl. pr. 100. Oblig. af Bancolaanet fra 25de Sept. 1811, 80 Rbdlr. pr. 100. Caper=Obligat paa Slesv. Holst. Cour., 100 til 110 Rbdlr. pr. 100. (Foruden 5 PC. Omkostninger.) Cours. Hamb. 2 M. 558, a vista 666. Amsterdam a fra 534. London 2 M. 22 1/2 Rbd.,a vista 22 1/2. Spec. 660. - Specier solgtes til 34 Rbmk., for Committeesedler blev givet 72 a 2 1/2 pr. 100; Oblig. 300 a 306.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og L. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Engelske Blade meddele følgende angaaende Agenten Medinas (Don Aug. Francos) Heftelse paa St. Domingo. Efterat Hs. Maj. Kong Henry(Christoph) havde erfaret denne frihedsmyrdende Agents Heftelse, sendte han til alle Riets Authoriteter den befaling, at overvære i Hovedstaden et Tedeum i Anledning af den lykkelige Opdagelse, da Rigets Vel havde været paa Spil Den 17 Nov. begav Kongen, Dronningen og den Kgl. Familie sig til Domkirken. ") Franko var imidlertid, staaende paa en Stoel med Ryggen lænet mod en Pille, stillet offentligen til Skue. Jstedet for Præken forelæste Erkebispen, Hert. de l'Anse, først Kongens Bekjendtgjørelse angaaende denne lykkelige Begivenhed, derpaa de Papirer, man havde fundet hos Medina. Tropperne og Folket brændte af Harme. Aug. Franko kunde neppe holde sig opreist; han skjalv og stønnede, holdt Bon og anbefalede sin Siel til alle Helgene. Men da Baron de Vasty sagde de fyndfulde Ord: "Venner, Ved Navnet Herre og Træl, lader intet standse Hevnen, som J brænde af! Jler til Vaaben, Brand, Mord og Hevn!" besvimede Franke, som allerede troede de tusinde Bajonnetter vendte imod sit Bryst, og man maatte række ham noget Æddike og Hiertestyrkning førend han kunde komme sig af sin Forskrækkelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Greve La Boulay Marillac har forelagt Jnstitutet i Paris Prøver af Farver, som aldrig afbleges eller falme, og ere af hans Opfindelse, Man kan farve Uld, Silke, Bomuld= og Linnedgarn dermed. Hans Uldblaat smitter ikke af, som det man hidtil havde, og bestaaer, ligesom hans Carmoisinrødt til Silke, hverken af Jndigo eller Cochenille, men tilberedes af indenlandske Substancer, og er tillige meget bedre Kjøb end alle hidtil brugelige Farver af denne Art. Foruden disse to har han produceret to Slags Guult, hvoraf det ene kan bruges til Silke, af udmærket Skjønhed, frem) Skibet og Choret vare overtrukne med Sort, som en Hentydning paa den berygtede Dødsdom, Donation Rochambeau paa et stort Bal, han gav i Portau-Prince, havde fældet over Haytis Beboere, og som var stilet til Haytis Qvinder. Han havde ladet alle Gemakker overtrække med Sort, og bebudede Qvinderne, at de nu vilde vorde Vidner til deres Mænds Ligbegjængelse. deles tre Slags Grønt, to Slags Sort, og et Slags af Mørkebruunt, Rosenrødt og Hvidt. Med alle disse Farver er der anstillet Prøver i det Store, og deres Ægthed er ved Directeuren for Goblins=Tapet Fabrik, Hr. Roard, i Forening med den Kongl. Mobiliar-Jntendant Hr. Desmazis, blevet godtgjort derved, at disse Prøver bleve tre Gange oftere end man ellers pleie at anstille Forsøg af dette Slags, udsatte for de meest brændende Solstraaler, uden at de falmede det allermindste. Ligeledes er det blevet godtgjort ved Forsøg, at Tøiet ikke, som med andre Farver var Tilfældet, tager Skade ved Farverne, eller Traaden bliver af mindre Hold. Paa Grund af dette Vidnesbyrd er Opfinderen, Greve La Boulaye, bleven overdragen Leveringen af alle de Tøier, der bruges til de Kongl. Slotters Møblement, under den Betingelse, "at alle disse Tøier maa være farvede med de af ham opfundne Farver. De af Academiet til Undersøgelse udnævnte Commissairer ere de bekiendte Chemikere, Vanquelin, GayLassac og Berthollet. Disse sige i deres Jndberetning: Hvort Hemmeligheden bestaaer, vide vi ei; heller ikke om Prisen paa hans Farver ere saaledes, at de i Forhold til de hidtil brugte kunne gjøres anvendelig i Fabrikerne. J Henseende til at Farverne ere ægte og kunne staae sig, ere de Herrer Roard og Demazis Vidnesbyrd tilstrækkelige. Vi have altsaa kun endnu at anmærke, at Farverne hverken ere reenere, livligere eller mere glindsende end de hidtil brugelige, men at det uldne Blaae synes at være taget af den Substance, som man hidtil kun pleiede at bruge til Silkefarv. ning, og at Grevens ene Slags Guult er af udmærket Skjønhed,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Hr. Brunell, Opfinderen af de fortræffelige Sauge= og andre Maskiner i Portsmouth og Wool pich, har nyligen indrettet i London en Fabrik, hvor Skoe gjøres ved Hielp af Maskiner. Disse Maskiner ere meget simple og saa beqvemme, at, efter Opfinderens Sigende, et Menneske, naar han først veed at omgaaes med Maskinen, kan forfærdige om Dagen 8 Par stærke Skoe. Saalerne befæstes til Overlæderet ved et vist Slags Stifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Den i Venedig liggende Flaade, som Napoleon har ladet bygge, og som, efter tydske Blades Beretning, skal overlades til en nordisk Magt, bø staaer af 5 Linieskibe og 8 Fregatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Den 22de f. M. gaves ved Hoffet i Wien theatralske Forestillinger af forskjellige dramatiske Stykker, der endtes med et bevægeligt Malerie, udført af Damer og Cavalierer. Keiseren og Keiserinden saavelsom alle i Kelserstaden værende Monarker vare overværende ved denne Fest Jblandt de Monarker og Fyrster, der i denne Tid opholde sig i Wien, hersker den venskabeligste Tone, uden Hensyn til Rang og Fødsel. Da Erkehertug Johan nyligen spadserede med Prinds Eugen, mødte de den russiske Keiser og Kronprindsen af Bayern, der strax stødte til dem, og fort satte i Selskab med dem Spadseretouren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Det hedder, at efter en ny Jndretning skal det oprettes 17 Universiteter i Frankrig. - Den store Orientalist, Baron Sylvestre de Sacy, er udnævnt til Rector ved Universitetet i Paris. Universitetets forrige Stormester, Grev Fontanes, nyder endnu bestandig en Pension af 30,000 Frank Det hedder, at det forrige franske Academie skal oprettes igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Den franske Æreslegionsorden har nu faaet et nyt Reglement. Herefter skal ingen i Fredstider have denne Orden, med mindre han i 25 Aar har været i borgerlig eller militair Tieneste med Udmærkelse. Jngen kan optages i Ordenen uden med Graden af en Ridder, og kan kun efter 4, 6 og 8 Aar stige trinviis til høiere Grader. Storørnenes Tal maa ikke overstige 160, Commandanternes ikke 400 og Officierernes ikke 2000. Riddernes Tal er uindskrænket. Dog skal den 24 April, den Aarsdag, da Kongen kom tilbage, en overordentlig Udnævnelse finde Sted, men i Fremtiden dog kun aarligen to, den 2 Januari og den 15 Juli.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Den siden nogen Tid savnede Marechal de Camp Quesnels Liig har man fundet i Skoven ved Boulogne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
J Lagny solgtes nyligen to Landeiendomme, der tilsammen indbringe 30,000 Fr. Det var Emigrantgodser; de solgtes for 300,000 Fr., følgelig til 10 PC.; et Beviis paa, hvor meget saadanne Eiendommes Priis er siunken i den offentlige Mening. Da Folket endnu mere frygter Præsternes Lønveie end Andres aabne Feider, saa staae de geistlige Godser endnu lavere. Af Hengivenhed for Bonaparte og af Lyst til at rapse og plyndre, yttre enkelte franske Soldater, skjønt sjeldent, og kun hist og her Misfornøielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Marschal Marmont, Hertugen af Ragusa, er dem en Torn i Øinene. I deres Vagtstuesprog hedder det: tu meraguseras paa, du skal ikke bedrage mig. Brodermorderen J. C. Dautun, 35 Aar gammel, Lieutenant ved Jnfanteriet, som allerede tilforn har myrdet sin Tante, er af de Svorne i Paris bleven dømt fra Livet. Han hørte sin Dom temmelig koldsindigen, men holdt imidlerte dog Lommetørklædet for Ansigtet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Hieronymus Bonaparte fortærer sine Penge i Triest, dog ikke, som man udenlands troer, frivilligen, men som Statsfange, og tør kun indenfor en vis Strækning forlade Staden. Nyligen føiede han Anstalter til en glimrende Lystseilads, men det blev ham forbudet af Politiet at udføre sit Forehavende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Hertugen og Hertuginden af Angouleme gjør en Reise til Bordeaux, for der at opfylde det Løvte, de have gjort, i Tilfælde af den Kgl. Families Gjenindsættelse, at gjøre med blottede Fødder Bod i Domkirken og feire den Dag i forrige Aar, da Hertugen ankom til Bordeaux.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Kotzebue har engang ret taget Bladet fra Munden, i Anledning af et nyt Udfald imod ham af en Dr. Christian Müller, og erklæret, at den Plads, hvorpaa han staaer i Litteraturen, er en Ærespost. "Jkke i 10 men i 26 Aar - siger han - har jeg været en af de meest yndede dramatiske Digtere. Jeg maa dog endelig sige det høit, at Hvo som, trods 26,000 Nid-Recensioner, har nydt Publikum Yndest i hele 26 Aar, maa have Fortjenester, thi saa længe holder intet Blændværk, ingen Mode Stik. Skuespil, som ere oversatte i et Dosin fremmede Sprog, som spilles i alle europæiske Lande, ja i Asien og Africa med, maa dog have en almindelig Jnteresse, og hvad der har det, kan ikke være slet." Tilsidst anfører Forfatteren, at han ikke blot er Digter, men ogsaa en agtet Historieskriver og har ved sine politiske Skrivter medvirket til at forjage det tydske Slavesind, som endnu 1812 ogsaa beherskede hans høitravede Modstandere. J et af ham udgivet Skrift, die Grille, gaaer en dygtig løs mod A. W. Schlegel, fordi denne har nedrevet de Kotzebueske Stykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Neapel. En Privatskrivelse fra Neapel, som franske Blade meddele, indeholder følgende: Kong Murat har seet sig nødsaget til, at afskedige alle i hans Tjeneste værende Franske, for at gjøre sig desmere yndet hos det neapolitanske Folk. Den neapolitanske Adel, for hvilken Murat har gjort Alt, synes at være ham meget hengiven, nogle Adelige, som forekom ham mistænkelige, haves et vaaget Øie med. Folket synes at være paa Kong Ferdinands Side. - Murats Gemalinde besøger ofte Veldædighedsanstalterne, giver de Fattige hyppigen og mange Almisser, og forsømmer intet, for at gjøre sig yndet hos Folket. - Murat har ikke over 46,000 Mand Linietropper, hans Garde iberegnet; desuden 36,000 Mand, hvilke i Nødsfald kunde gjøres bevægelige; altsaa ialt 80,000 Mand. De neapolitanske Tropper staae i Hjertet af Jtalien, hvor de under deres Ophold have begyndt de skrækkeligste Udskeielser, og ere yderst forhadte. - Neapel er Tilflugtsstedet for mange italienske Urolighedsstiftere, der underholde en levende Brevvexling med deres Fædreneland. Jøvrigt skal Murat have mange Penge og en stor Mængde Ædelstene i Baghaand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
De tre Bourbonske Hoffer (Frankrig, Spanien og Sicilien) have i en Protestation til Congressen andraget, at Kong Joachim (Murat) ikke skal blive Behersker af Neapel; da de i modsat Fald ikke ville erkiende alle Kongressens øvrige Forhandlinger. At Kong Joachim iøvrigt, som nogle udenlandske Tidender anføre, vil foretage noget mod Rom, er aldeles ikke sandsynligt. Han vilde derved gjøre sig forhadt hos alle europæiske Magter, endog hos dem, der nu mindst ere ham imod. Staden Ankona vil han imidlertid, saalænge saa mange af de første europæiske Magter endnu ikke have erkjendt ham, sandsynligviis søge at holde besat, fordi Ankona, som en Forbindelses punkt imellem det sydlige og nordlige Jtalien, er en høist vigtig Militairpunkt, fordi denne rige Provinds giver ham Midler i Hænde til desto lettere at underholde hans for egne Kræfter saare talrige Armee, og tillige at lade det pavelige Hof, som ligeledes hil har vægret sig ved at erkiende ham, føle, at dette er ham imod. (Skrivelse fra Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Sachsen. Det hedder, at Generallieutenant v. Thielemann har med de under hans Befaling staaende sachsiske Tropper ved Rhinen erklæret sig for preussisk Tieneste. Man mener, at Preussen, vil overtage en forholdsmæssig Deel af Sachsens Statsgield, og af Cassebilletterne. - Kongen af Sachsen skulde den 1 Marts ankomme til Brünn, hvor ogsaa den Kgl. Familie begiver sig hen. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Nu hedder det igjen fra Wien, at Prinds Engen ikke skal have nogen Besiddelse i Tydskland, men at man er betænkt paa at give ham de joniske Per.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Wien, den 2den Martii. Da Kongresanliggenderne have taget en saa gunstig Vending, saa har en stor Dislocation fundet Sted ved vore regulaire Armeer. - Fra Østerrig og Ungarn gaaer et betydeligt Armeecorps deels til Jtalien, deels til den italienske Grændse, saa at den hele østerrigske Armee, der for nærværende Tid er fordeel i dette Land, bliver meget betydelig. Denne Forholdsregel giver Anledning til alle Slags Formodninger, og det saa meget mere, da der hersker fuldkommen Rolighed saavel i det Maylandske som i det Venetianske. Vort Hof har, som man forsikkrer, fast besluttet, at ingen Forandring skal foretages i det hidtil mod Neapel iagttagne politiske System. Adskillige af de første europæiske Magter skulle være af samme Mening. Frankrig og Spanien, som ikke ville erkjende Kong. Joachim, staaer det iøvrigt frit for at bruge hvad Fremfærd mod ham, dem selv synes. - En anden Skrivelse fra Wien af samme Datum siger, at man nu veed ganske bestemt, at kun 8 Regimenter ere beordrede til Jtalien. Denne befaling er ikke foranlediget af krigerske Udsigter, men af vor Keisers nærforestaaende Reise til dette Land. Herved bortfalde altsaa en Mængde politiske Meninger. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Ligesaa vist er det, at alle Hofvarterer bleve opsagte i Gaar, og at alle de fremmede Monarker ville være afreiste inden 14 Dage, Løverdagen d. 11te dennes bliver den sidste Hoffest til Ære for de høie Fremmede anstillet i Augarten. Den skal bestaae i et stort Middagsmaaltid. - Jøvrigt skulle de videre Kongresarbeider fortsættes og endes af de respective Ministre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-14
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. op GodservaTolvte Aargang. No. 22. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 Marti 1816. Skrivelse fra en Velkjendt, men Ubenævnt. Min Herre! Det gaaer mig som det gaaer saa mange i disse Tider. Man troer, at jeg aldrig har været stærkere sysselsat end netop nu, at jeg aldrig, lige fra min gamle Ven Jupenals Tid, har havt en større Tumleplads at møre mig paa end i vort Hafnia hodierna, og alligevel tager man heri, som i saa mange andre Rygter og Rygters Rygter, hvormed man gotter sig, mærkelig feil. Allerede længe har jeg tænkt paa, at sætte mig paa Ryggen af en Stork eller anden Trækfugl, og drage hen til et Sted, hvor jeg kan aande friere end under denne taagede nordiske Himmel, hvor min Søster Sandhed selv er udsat for Bagvaskelse. At denne min Søster, som jeg nyligen har læst, er blevet anholdt af Politiet, for det hun offentlig har ladt sig see som et Mandfolk, er vel en Usandhed, opdigtet af Folk, der altid have havt et Horn i Siden paa hende, og, som man ikke kan tage det saa ilde op, at de hevne sig paa hende, fordi hun allerede for endeel Aar siden har taget Hevn paa dem. Men imidlertid havde jeg dog for min Søsters Skyld ønsket at denne Usandhed havde været sand, thi, imellem og sagt, veed jeg ikke om hun er død eller levende, da jeg ligge siden 1799 ikke har hørt synderligt fra hende. Den, som i adskillige Aar har paataget sig hendes Navn, lader sig ved allevegne offentligen see, men som Qvinde, ikke som Mand, og er hun nogensinde bleven anholdt, saa er det snarere skeet fordi hun ansaaes for et løsagtigt Fruentimmer, end fordi hun har været klædt som Mandfolk, en Rolle, hvori hun ikke vilde gjøre synderlig Lykke i en saa qvindelig findet Tidsalder, med mindre hun, som den nyere Tids tydske Heltinder, vilde tage Tjeneste som gemeen Musketeer. - Som det er gaaet min Søster, saaledes gaaer det næsten ogsaa mig. Under mit Navn og min Skikkelse løber i denne Tid en Person omkring, der benytter sig af den Tvang og Eensomhed, jeg lever i, og giver sig udfor det, han hverken er eller nogensinde kan eller vil blive. Saavidt jeg veed, er han hidtil ikke blevet anholdt, og denne Person er fripostig nok til, ved mange Leiligheder ordentligen at tale i mit Navn. Men den, som har kjendt mig i lykkeligere og bedre Dage, vil ved første Øiekast see, at denne Psendonym er af en ganske anden Tænkemaade end jeg, og at han gjerne vil over hvorGjæroet er lavest, istedet for, at det ellers altid har været min Sædvane, at drage i Kamp, ikke blot mod Dverge og Puslinger, men ogsaa mod Jetter og Kjæmper. Jeg har længe tænkt paa, at ville lade udgaae et Manifest i denne Sag, men, under den Fredløshed og Emigration, hvori jeg lever, vil jeg lade mig nøie med at bekjendtgjøre følgende Stikbrev, som jeg beder Dem at forunde en Plads i Deres Blad.