Berlingske Tidende, 1828-09-02
Petersborg, den 16de August. Den nordiske Bi indeholder følgende Udtog af en Russisk Offcers Skrivelse, dateret Anapa, den 1ste Juli 1828. Anapa hørte, som bekjendt, til Tyrkernes vigtigste Fæstninger. J Aaret 1791 blev den beleiret af Grev Gudowitich med 30,000 Mand, og endelig, med Tab af 12,000 Mand, tagen med Storm. Vice Admiral Pusioschkin var i Aaret 1807 lykkeligere, thi ved den Russiske Flaades Nærmelse drog den af 300 Mand bestaaende Besætning sig tilbage. Den Tyrkiske Regjerings Sorgløshed lod os ogsaa ved dette Aars Felttog giøre Regning paa ringe Modstand. Til Ulykke blev vor Flaade opholdt ved Modvind og Vindstille fra den 21de April til den 2den Mai (3die til 15de Mai, paa Veien fra Sewestapol til Anapa. Jmidlertid havde Tyrkerne Tid til at forsyne Fæstningen med Folk, Proviant og Krigsmunition, som de tilførte paa 10 Skibe, hvilke vi ogsaa traf under Fæstningens Mure. Desuden toge vore Krydsere fire Fartøier med en Besætning af 1000 Mand, som vare bestemte til Forstærkning af Garnisor nen i Anapa. Et af Fartøierne førte et Firman fra den Tyrkiske Sultan med sig, tilligemed den Underretning for Paschaen i Anapaat Sultanen havde befalet endnu at afsende 10000 Mand til Forstærkning af den derværende Garnison. Mærkeligt no kalder Sultanen Anapa Nøglen til den Asiatiske Bred af det Sorte Hav. Den 2den Mai kastede vor Flaade Anker for AnapaAdmiral Greigh, som befalingsmand over Expeditionen, opfordrede Paschaen til at overgive Fæstningen, idet han foreslog ham forderlagtige Betingelser, og raadede ham til at undgaae unyttig Modstand og Blodsudgydelse. Paschaen tog hoflig imod vor Afsending, og svarede ham med Fasthed: "J forlanger umulige Ting af mig. Eders befalingsmand opfylder sin Keisers Befaling; og jeg kan ikke forraade min. Skjebnen maa afgjøre, hvem der skal være Herre over Anapa." - Hele Detaschementet at Landtropperne til Blokaden bestod af 6000 Mand. Et lige Antaforsvarede Pladsens Mure, uden at regne Hobene af Bjergbegboerne udenfor. Uden Bistand af Flaaden, der forsynede Landtropperne med alle Fornødenheder, havde man aldrig opnaaet Expeditionens Øiemeed; men paa den anden Side kunde Flaaden, formedelst Grunde, ikke nærme sig Bredden nok, for at tilføie Fæstningen Skade. Jmidlertid vare vore Søfolk ikke ledige Til stuere ved Landtroppernes Operationer, men deelte i Forening med pem alle Besværligheder og Farer. - Den 9de (21de) Juni naaede Transcheen Glaciets Kam, og Breschen i Muren var allerede saastor, at Kosakkerne ved Fæstningens Jndtagelse beqvemt kunde Fride der igjennem. Den 10de 22de) heisede Admiral Greigh Flag paa Skidet Paris, og sendte en Parlamentær til Fæstningen. Herpaa havde Tyrkerne kun ventet. Underhandlingerne varede til den 12te (240); men ingen af Fiendens upassende Fordringer fandt endog kun det ringeste Gehør, og Garnisonen overgasig til Krigstanger. Ved Middagstid marscherede vore Tropper i igjennem Breschen ind i Fæstningen, og Chefens for Marinestadens Flag blev heiset paa en af Bastionerne imod Søsiden, for at give Flaaden Tegn paa, at Anapa havde underkastet sig den Russiske Kriser. Flaaden hilsede Cheiens for Marinestadens Flag, som første Gang vaiede her, og Fæstningen besvarede Flaadens Hilsen med en lige Salve. J Fæstningen befandt sig 4000 Mand Besætning, 85 Kanoner, 2000 Pud Krudt, 25,000 Paa troner, 8000 Fiinter og en Mængde andre Vaaben. Staden frembyder Synet af en Hob Ruiner, der hist og her bærer Spor af vore Bomber og Brandkugler.