JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-20
Madrid, den 18de September. Efterretningen en den parisiske Revolution af 4de September foraarsagede her den franske Republiks Venner megen Fornøyelse; men dens Fiender (2) skraale over, at Constitutionen er krænket. Man vilde i Begyndelsen tvivle om denne BeJldugosis oniglade de de Svindsogivenhed; men den franske Ambassadeur gjorde den selv bekiendt ved Hove, og Fredsfyrsten bevidnede hønt sin Fornøyelse derover. Midlertid giorde den Artikel i Du verne Dupresles Erklæring, hvori han tilkiendegiver, at Kongen af Spanien var tilbøyelig at understøtte Contrarevolutionisterne, den spanske Minister meget ilde tilmode, og han erindrede, for at bortrydde denne Mistanke den franske Minister om alt, hvad Madrid efter Freden, havde gjort. Jsær erindrede han om den mod Engelland sluttede Krigstractat. Han erklærede den franske Gesandt, at virkelig Antraiques og Vauguyon havde gior adskillige Forsøg paa at bevæge Cabinettet i Madrid til en Arve hemmelig Coalition mod den franske Republik, men at de stedse vare blevne forkastede, og at endnu nylig Vauguyon havde faaet befaling at forlade Hoffet. Fredsfyrsten forsikkrede herpaa, at hans Konge bestandig vilde blive ved den Attraae, at vedligeholde den inderligste Enighed mellem begge Magter. Hvad Hr. de las Casas angik, der nævnes i Duverne Dupregles Erklæring, sagde Fredsfyrsten aabenhiertig, at Madrids Hof var misfornøyet med hans Forhold i Engelland, og hans Forbindelser med de emigrerte. J øvrigt forsikkrede han endnu med megen Friemodighed, at i bemeldte Erklæringer alt kun var Formodninger, og Bagvaskelse, donna ud af og som dog af nyt opaa Auction udensning i 60000 indtlige Aar Mayland, den 30te September. Paa Congressen i Chold er Veltelins Skjæbne afgjort, General Muraterklærede, som befuldmægtiget fra Buonaparte der pludselig ombytter sin Fredsmægterrolle med Crobrerens) at dette Land skulde være frit, og foreenet med den idatpinske Republik. Ogsaa Herskabet Bormis skal have foreenet sig med denne, og faaet Navn af øvre og nedre Adda Departementet, ved Foreningen af Veltelinerlandet ere de Franske nu Herrer over Comosøen, og den italienske Handel med Schweits. Fortet Fuentes ved Ad das Jndløs i Comosøen, er besat af Franske, og Mor degne og Sønder af cisalpinske Tropper. Man troer, ar nu og med det første det mantuanske og breseianske skal foreenes med den cisalpinske Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-20
Genua, den 27de September. Det hedder nu, at ogsaa vor liguriske Republik skal forenes med den cisalpinske, alt under den 11te skrev Buonaparte til den herværende franske Gesandt: Jeg holder for, at Folk af Jndsigt skulde see at forbedre den liguriske Constitution. Jeg anseer den ikke for at være passende for Genua. Sørg De før, at intet offentlig bliver bekiendtgjort, før jeg kommer Genua nærmere. Man vedbliver endnu at hæfte vore Jnsurgenter, og Fængslerne kunne neppeorumme dem. - De liguriske Exadelige ere forviiste af det toscanske og parmesanske, og dem al Væbning forbuden. adminarius i 2di lind i 1812 Alen. og Venedig, den 27de September. Nu have vi ogsaa her faaet et Revolutionstribunal, som fører Navn afdøverste Justitstribunal man frygter for Rædselsystemet Under den herskende Brødmangel maae ingen Bager, under haard Straf, forlade Byen. De Franske ere paa 1500 nær alle opbrudte herfra. Ogsaa har Buonaparte forlangt 1500 af vore Linietropper, dog uden Officerer, hvilket man ikke kunde nægte ham; men sendte dem strax Sanfermo, som vort Municipalitet harsendt til Paris, har overgivet Directoriet en Memoire, hvori han søger at bevise, at den cisalpinske Republik ikke kan naae Fasthedag saalænge Keiseren bliver i Besiddelse af Jstrien og Dalmatien, (Efterretninger fra Paris mælderat Directorier i sine nyeste Foedsforslag bestaaer paa, at Keiseren, skal rømme Jstrien og Dalmatien, og tilbagegive dem til Venedig, som derpaa foreener sig med den cisalpinske Republik. Der tilføyes, at denne Fordring vil koste det vienske Cabiner mere, end at bevilge den venstes Rhindreds Forening med Republiken. 2 moen aldingston, fiin og 3die Jamma 79.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-20
Wien, den 9de October. Min Efterskrivt fra forrige Postdag (siger altonaiske Merkurs Correspondent) alads til Fremykkelsenbordrede Tropper af den italienske Armee have faaet Modbefaling og Hovedqvarteret er beordret fra Lanbach til Gørt, stadfæstes ved Dagens Hoftidende Ogsaa have de ved Lizonzo fremtykkede 3 franske Divisioner trukket sig tilbage. J Forgaars den 5te rom Grev Midrichsen fra udine med den beroeligende Efterretning, at ved giensidigt Samtykke Terminen for Fredsunderhandlingerne, fra den 6te af at regne, endnu var forlænget paa 3 Uger. Privatbreve fra Gørtz tale om en blodig Fægtning, der den 26de ikke langt fra Aqvileja har været mellem vore og de cisalpinske Forposter. General Hoze har i denne Anledning sendt en Trompeter til Buonaparte, der har misbilliget Cisalpinernes Forhold og ud og lignes dog prins ander Jo asiana 50 99 3600 Mand de 20 Fra nogle ungenske Comitatenhavnmanden ubehagelige Efterretning, at adskillige af Jnsurrectionsarmeen, under Paaskud, at de hidtil vare ørkesløse, væbnede havde begivet sig hiem, Ogsaa Comittaterne selv forlange, at deres Tropper enten skulle rykke frem, eller skillesaad. 200 Et Rygte, at Mack allerede skulde have begyndt Fiendtlighederne, erklæres ugrundet) von udi. 8000 700 90 100 Bus alle An 20de mod Paris og den 8de October. Fra Buonaparte ere i disse Dage kommes tre Converer fra Udine; deres Medbringende vides ikke midlertid drives Anstalterne til Krigens Fortsættelse her meget ivrigen. Planen for næste Feldttog er aftalt med Spanien, og Holland, der skulle tage Deel deris Lamarqve har og holdt en meget krigersk Tale i 500s-Raadet. Santerre besørger den tydske Armees Heste-Remente, Xapier Audouin Pachos bekiendte Svigersøn og Staldbroder, har faaet Clarkes Plads, som Chef fordedt opographiske Bureau-s Journalisten Mehre, een afdelivrige Stiidsmand for Rhin grændsen, gaaer med Angereau som Secretair, Overalt komme de forhenværende Rædselsmænd i Veyrer. Dronet er kommet tilbage, og viser sig offentlig. Adskillige Blade undres, at Barrere ikke alt har faaet sit Sæde i Lovgivningen ogsaa bebudes, at Ramme, der da han som medskyldig i rairialopstanden, skulde henrettes, afliveder sig selv skal komme tilbage fra de Døde. J Aar han der været Uroelighedergen Staden skal pare erklæret i Beleiringsstand, og Regienings-Commissionen, myrdet, skal ikke være sandt, den 28de Sept, rykkede Bataillon chef Kollokerat med et Corps mod Byen. De væbnede Royalister (?) 4000 Mand stærke, vilde modsætte sig hans Jndrykning, men bleve slagne, og mistede deres Kanoner, hvorpaa han drog ind som Seierherre. De forhenværende Vendeechefer, Sapineau og flere, ere haf tede paa ny, under Paaskud, at de organiserede en nye Opstand. Leiden, den 12te October. (Under dette Datum mælder den leidenske Avis, at man Dagen tilforn havde hørt en langvarig Canonade, hvoraf man sluttede, at enten hele den udløbne hollandske Flode, eller en Deel deraf var i Fægtning; af andre hollandske Efterretninger, veed man nu dette med Vished, med Tillæg, at af de 12 Orlogskibe, der udgjorde denne Flode, 8 tilligemed Admiral de Vinter, ere faldne i de engelskes Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-20
Kiøbenhavn den 20 October. J Tallotteriets 182. Trækning i Wandsbeck, den 17de October, udkom følgende Nummere;
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-20
AVERTISSEMENT. const. det 3600 Pandagen den 30te October om Formiddagen Klokken 9, bliver paa det Kongelige privilegerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel tilbageblevne Pandtegods, af det som formedelst Jldebranden den 5te og 6te Junii 1795 er kommen i Uorden da i Overeenstemmelse med den bekiendtgjorte Kongelige Resolution af 19de Maj. d. A. vedkommende Pandte Eyere ere affundne for, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, hvorover de trykte Fortegnelser kan bekommes 8te Dagen forinden Auctionen paa bemeldte Assistentshuus. Tillige bekiendtgiøres: At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsælgende Pandter, gandske have at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at sligt maae være udført inden 3 Maaneder fra den Tid det til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-23
benhavns at ge ar October. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. S. Schulz. T T Petersborg, den 29de September. Alle Milipersoner der have faaer Afskeed med Tilladelige bære Uniform, er givet Befaling, at de skulle bære det Regiments lintfore, de have staaet ved Militairbefalingen af 22de anmærker, Mange Cavalleriechefer forestillede har Staldmesterne maatte haves Bekræftelse paa deres Ufficeerrang; men dette syntes at komme af deres Uvidenhed; thi en Staldmester var ingen Officeer" Ligesaa staaer følgende i Militairbefalingen fra 23de Ved Havregionerne staae 2 Generaler, hvoraf de dyngronofte kalder sig anden Thre. Men dette kammer blot af, at de ikke kiende deres Tieneste; følgelig forordnes at forefter ikke skulle kalde sig andet, end Ba nog sandtaillons-Commandeurer, og Monat brun som aff en ny Ove mod og Jnd al Beviin, den 19de October og skjende Reglement. aavel for Hof, som Familiesorg, fortiener anægtelig, som et Skridt fremad, at anbefales, indtil den Tid, da Oplysningen lære at ansee alle saadanne Ceremonier, for det, de ere, og behandle dem, som de fortiene. 1) Ved Kongens, Dronningens, og en preusisk Enkedronnings Død, sørge Hoffet og Collegierne (altsaa ikke Urtekræmmere og Skorsteensfeyere) 6 Uger, de første tre med dyb Sorg de subalterne i Collegierne blot med et Flor om Armen; Musik og Skuespil indstilles otte Dage. 2) At klæde Vogne og Værelse sort, give Domestiker og Lakener, sorte Klæden, samt behænge Prædike og Kirkestole med sort forbydes gandske Ved ovenmeldte Dødsfald ringes 14 Dage med Klokkerne om Middagen fra 1 tilon, 13) Alle andre Prindser og Prindsessersørges blot for ved Hoffer i 14 Dage, naar de have opnaaet det 12te Aar, Forlyngre Prindser og Prindsesser anlægges aldeles ingen Sorg, 4) Hof sorgen for fremmede Souverainer og fyrstelige Personer bestemmes særdeles hver Gang. 5) J Henseende til de Kongelige Undersaatters Familiesorg skal uden Forskiel paa Rang og Stand, Børns Sorg, for Forældre, Bedsteforældre, Svigerforældre, samt Enkemænds og Enkers Sorg vare Uger, Børn under 12 Aar skulle ikke klædes i Sorg. Anvopfal Arvinger komne ære Sörgn 6 Uger, dog Legatavier 8 Dage. Børn, Stif forældre, Oncter, Tanter, Sødskende og Sydgre, skal der aldeles ikke sørges for med sorte Klæder, men 3 Uger med Flor om Armen, og Fruentimmer med sort Baand om Hoveden for Paarørende længere Lade, og for Børn under 12 Aar sørges aldeles ikke At fortklæde Værelser og Vogne, Botieure og Domestiker forbydes aldeles alt under Straf af 5 til 30 Rdlregningen mangle An me dommens og og og alle Halvil na Münchem Vor Churfyrste have ved en Forordning af 29de September af flere Grunde aldeles og paa det skurposten forbudet alle de porterede og smigrerede geiste lige, samt vordslige Emigranter af begge Kiøn at indlades i den bayerske, pfalziske, og nenburgiske Lande Selv de med Tilladelse i Landet værende skulle paa ny ansøge med om denne Maade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-23
Frankfurt, den 10de October. En Deel af Schaben er nu igien oversvømmet med franske Emigranter, og deporterede Geistlige, der paa ny have maattet rømme deres Fædreland. Man anslaaer deres Antal til 40000 Hoveder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-23
London, den 10de October. Den i Dag her bekiendtgjorte Skrivelse fra de befuldmægtigede franske Ministre til Lord Malmesburg har giort synligt Jndtryk paa Folket i London; Almuespersoner lade sig det forelæse i smaae Kredse paa Gaderne. Et af vore bedste Blade siger følgende derom: Directoriet erklærer, som man seer, at Frieheden at underhandle, endnu skal vedvare indtil tilkommende Mandag den 16de, hvorved det, saafremt Ministerium ikke fører sig denne Frist til Nytte, kaster al Skylden for de afbrudte Forhandlinger paa Engelland. Heri vil Directorium, som det synes, faae sin Villie, da de engelske Ministerialtidender ikke engang ansee det Umagen værdt, at iagttage det udvortes Skin heri; men ligefrem tilstaae, at en Fred vilde styrte Engelland i den største Ulykke, og vi kunne ikke være sikkre, før vi fuldkommen have overvundet Frankrig. Regieringens Hovedblad fra i Mandags siger f. Ex. Fienden kan ingen Skade giøre os ved aabne Angreb, men blot ved Jndflydelsen af sine herskende Grundsætninger. At dette ikke allerede er Tilfældet i Krigen have vi forskiellige vise Anstalter at takke, som den tillader os at føye, men saasnart vi faae Fred igien, ville disse for det meeste falde bort, og de jacobinske Selskaher kunne da, naar Dæmningen er hvadt oplade deres Grundsætningers Gift strømme frit gjennem Landet (4)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-23
Wien, den 11te October. Vel har det bekraftet sig, at Terminen til Fredsunderhandlingernes Fortsættelse, og følgelig Vaabenstilstanden forlænges til den 26de i Udine; men desværre staaer meget at befrygte, at efter denne Termins Udløb Fiendtlighederne alt for sikkert igien ville begynde, da man efter alle Dataanseer det for moralsk umueligt, at Keiseren kan antage de sidste Forslag fra Directoriet, hvorved Præliminarierne fra Leoben, og de med General Clarke gjorte Aftaler ligefrem fastes over Ende. Fra Engellands Side skulle de meest glimrende Tilbud, være og gjorte Jor at fortsatte Krigen. maal 30 da og døde Violin 200. 1000 5000 dog ing 20 9000 a 10 a Venedig, den 4de October. J Forgaaes kom her en Coureer fra Posseriano til vore Municipaliter med den Efterretning fra vor Gesandt i Dandold, at han med Buonaparte har slutte indtil Freden en Forening at forene den ervenetianske Stats Provindser til een eneste og udelelig Stat. Jstlien og Dalmatien, skiøndt i keiserlige Hænder ære indbefattede med i denne Foreningsagt, skulle her forestilles af Deputerede. Der thier kommer her i Morgen at organisere en ny Regiering efter denne Plan, denne Efterretning var her meget behagelig, da Folket var meget opbragt mod de terroristiske Municipaler Ginlinni og Grege, og alt har udladt sig med Trudsler (Correspondenten siger, at Venedig er indlemmen i den cisnipinske Republik, an og Sandsdom mon i N. lod sin prinds vil Mayland, den 2die October. Efter Brev, som den franske Commandant i Mantua Millis, har bekiendtgjort Forvaltningen der, har han fra Bubnaparte faaet det Budskab, at Staden og Fæstningen Mantua med Vistrict herefter skal ansees som integrant Deel af den cesalpinske Republik. Vort Directorium arbeider i Paris og hos Piviavarre han, at alle republikanske Stater i Jtalien skulle forenes i eet, ogsaa taler man som at erhverve og fastsætte naturlige Grændser, saa at der italienske Tyrol, og hvad af Tyrol ligger paa hiin Side Alperne, og maaskee Graublind. ten, i Krig eller Fred, skulde lægges til vor Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-23
Kiøbenhavn, den 23 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-23
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm. inden. S. B. October Varme. S. V. de 3de VERTISSEMEar Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-23
Mandagen den 30te October om Formiddagen Klokken 9 bliver paa det Kongelige privilegerede Assistentshuus, foretaget Auction, over endeel tilbageblevne Pandtegods, af det som formedelst Jldebranden den 5te og 6te Junii 1795 er kommen i Uorden og i Overeenstemmelse med den bekiendtgjorte Kongelige Resolution af 19de Mai d. A. vedkommende Pandte Eiere ere affundne for, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, hvorover de trykte Fortegnelser kan bekommes 8te Dagen forinden Auctionen paa bemeldte Assistentshuus. Tillige bekiendtgiøres: At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsælgende Pandter gandske have at rette sig efter Placaden af 30te December 1780, og at sligt maae være udført inden 3 Maaneder fra den Tidtil Toldboden. ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-27
Kiøbenhavns Aar. er
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-27
Post-Tidende. Fredagen, den 27 October. VI. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz. Flid at de de i Ty Wien, den 11te October. Følgende fortælles her, som Anledningen til at Underhandlingserminen er forlænget. Grev Cobenlovergav, efter sin Ankomst til Udine, Buonaparte el Gjenforslag paa det franske Directoriums Ultimatum dette Forslag, vil man vil var aftal mellem port., det petersborgske Hof. Buonaparte tilstod, efter at have giennemlæst dette Parnhanhertil ingen Jnstructionen havde, han sendte da Forslaget strax til Paris, og for at oppebie Svaret herpaa, vedtog man, at forlænge Vaabenstilstanden londer var en vigtig Crisis i Udine, har man i Paris formodet af det, at Buonaparte har sendt sin egen Booder did, som Coureer. Da der gik endog det Rygte, at hans Medbragte have foranlediget et Budskab fra Directoriet til 500s-Raadet, som derover havde samlet sig i Committeesecret. Andre ville derimod vide, at dette Lønraad havde sysselsat, sig med den ny offensiv Tractat med Sardiniens Konge. Atter er ander Rygte, siger der, at Directorium har givet Keiseren den Erklæring, at, saafremt Directoriet blev tvunget til at begynde Krigen paa ny, kunde det ikke staae inde for dens Varighed og Følger). Ober Skulde Directoriet i Paris (siger man derimod i Wien) ikke antage de sidste keiserlige Forslag, og skulde det igien komme til Brud, hedder det, at Rusland vil understøtte Keiseren med en Armee paa 10000 Mand. Fredspræliminarierne i Leoben vedbliver man fra fransk Side, inter at vilde vide af. 7de de indtagen, mod Hatten den 7de kom gandske uformodentlig General Maer hertil med General Funk. – Det hedder, han har givet Keiseren den Forsikkring, at fra den italienske Side, om end Krigen. skulde bryde løs, intet var at be 2. De føyede Anstalter skulle være saa fortrestige, at det ende med den største Magt vilde være Fienden mueligt at bryde frem eller vinde Fordelsbe som over lode huus mo dels Triest hvor den fra Mayland singtede Entraiqueskal være ankommet, og have sendt en Erklæring, sin Tegnebog angaaende, til Paris) befæstes meget stærk, især fra Søesiden. Ligeledes sættes Tarn i Beleiringsstand. Ogsaa hedder det, at Mack har faaet Ordre at organisere Landværnet i Kravn, Kærtithen, og Oberstererma og disse alig 70 til de 2000 10 og saaVumberg, den 12te October. Natten fra 9-10 meddeelte Fyrsten af Wurtzborg vor Bisp med en Stafet, at der til ham var skeet Opfordring at væbne Landværnet. Dagen derpaa fik vor Fyrskiskop samme Opfordring med en Coureer fra Erkehertug Carl. Den keiserlige Genetal Elsnitz skal organisere det. Wurtzborgs Volde besættes med Kanoner, og Veiene fra Schweinfurt til 9 skulle istandsættes. Vande, melse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-27
Frankfurt, den 14de October. Byen Ulm faaer en Lejserlig Garnisen paa 8000 Mand; og Skandsegravernes Antal der paa Fæstningsværkerne er blevet for get fra 3000 til 6000. J Egnene ved Spessart skulle 30000, og i Schaben 40000 Bønder være reede, at tage virksom Deel, saafremt Krigen igien skulde bryde løs. Landværnet skal have keiserlige Kanoner. Den franske Armee, der staaer under Angereaus befaling i Tydskland, anslaaes til 180000 Mand. Udsigterne blive stedse mere krigerske. Huus i mod sig i Clave, den 11te October. J. Eftermiddag kom en Officeer hid fra Hovedqvarteret med Befaling til Opbrud, som sandsynligviis i Morgen eller i Overmorgen vil have Sted. Den hele Division Macdonald forlader Holland, om der gaaer Bataver med, veed man ikke, i det mindste have vi endnu ingen seet. R. 1741 Rbd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-27
Erkebispen i Mechelg, Borger, Frankenberg, har paa Reqvisition, at sværge Kongedommet Had, givet til Svar, at den katholske Religion forbyder at sværge enten Kongens Person, eller hans Stand Had, men han og hans Geistlige vilde edelig love Republiken aldrig at bidrage til Kongedommets Gienreisning I. Frankerig. rand paagre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-27
Paris, den røde October, Directoriet har i Ad ledning af den alt decreterede Ophævelse af Ordensgeistligheden og deres Klostere i det forhenværende Brabant og Flandern, og af Ophævelsen af alle derværende verdslige Capitler og Stifte, som endnu er at decretere, udstædet et Budskab til 500 Raadet, hvori det erklærer: der givet intet Belgien mere. De ni Departementer, hvori det belgiske Territorium er bleven deelt, udgiøre en Deel, der hører til den franske Republik. De samme Love maae regiere, og iagttages der. Directoriet har ogsaa befalet, i de belgiske Departementer, ufortøvet at bekiendtgiøre de Love, der forbyde Bruget af Klokkerne, og enhver anden offentlig Sammenkaldelse til Gudstieneste. Man vedbliver ogsaa i Brüssel at skaffe alle den catholske Dyrkelses udvortes Tegn bort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-27
Man bliver ved at tale om den opdagede ny Forbindelse mellem Tosenna, Neapel, og Paven mod den franske Republiks Jnteresse, og om de skadelige Følger, som forode Hoffer kunde styde deraf og valvig og imod 400000000 nor 600 R.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-27
Jtalien paden 7de October. Det tisalpinske Ditorium arbeider i Paris, hos Buonaparte, og i Venedig uafladelig paa, at alle republikanske Stater i Jtalien skulde samles i en stor Republik. Man har den nestore Plan i Sigte at lægge det italienske Chrol, samt hvad af Tyrol han ligge paa denne Side Alperne, Veltelinerlandet, og maaskee ogsaa Graubundten til deres Republik. Midlertid levere alle af de Franske besatte italienske Districter Tropper til den store Armee. J det brestianske staae alt 6600 Mand, Venedig leverer sit unge Mandskab; fra Savoyen ere 10000 Mand Recruter udtagne. Cisalpinerne skulle stille 30000 Mand i Marken. Tager man til denne Tilvæxt de ranskes store Armee paa den ene Side, og Østerrigernes rædsomt tilvoxne Masse paa den anden, kan man lettelig giøre sig en Forestilling af den overordentlige Rystning, naar disse tvende Hære træde frem mod hinanden, som Fiender. naland naar en som Mayland, den 7de October. De ulykkelige Jndvaanere i de tre ved Palmanudva nedrevne Landsbyer, Palmada, St. Lorenz, og Sottoselva vendte sig med Tan rer til Buonaparte, for at afvende denne Ødelæggelse fra mere end 2000 Siæles Boepal; men fik blot nogle Dages Frist, til at bortskaffe deres Mobilier, og derhos det Løfte, at lade deres Skade taxere, samt at den skulde blive dem godtgjort. Buonaparte sagde dem derhos at denne Nedrivelse saavel var fornøden i Tilfælde af Krigens Fortsættelse, som og var nyttig i Tilfælde af Fred, da Fæstningen i Palmanudda maatte tiene den store italienske Republik der skal foreene sig med den gisalvinske, til evig Formuur, i lag antog 20 Pavens Melbred siges at være saa slet, at man allerede har troet ham død, hvilket i denne critiske Tidspunkt vilde være af megen Betydenhed, din M. 607801. do. 200 din Wien anden 14de October. Siden Grev Caranini er kommet fra Udine, have Bekymringerne for, at Krigen skulde begynde paa nye, formeeret sig meget. Paa fransk Side skal man især grunde Vægringen at opfylde Præliminarierne fra Leoben, paa Republiken Venedige forandrede Tilstand. 20 9000 10 117 1131 Mack Raadinde le og Man forsikkrer, at det russiske Hof vil lade erklære i Regensborg, at det er besluttet at bevare det samtlige tydske Rige ved den af det garanterte Jntegritet, og at understøtte denne Beslutning med al Magt.