Københavns Adresseavis, 1766-09-16
Correspondence. Spørsmaale. 1. Om følgende Vexel ønskede man sig de Herrer Handlendes Betænkning: Lion d. 30 Septbr. 1764. 1000 Livr. Førstk. 10 Jan. vilde Hr. Chage imod denne Vexel at betale til Hr. Primus eller Ordre 1000 Livr. Valuta annammede, og føre det til Regning, uden videre Avis, fra Secundus accepteret Tertius. Til Hr. Tettius i St. Denisgaden, paa Hiørnet af Biørne gaden, hvor St. Peder udhænger til Skildt. Denne Vexel anseer Pertius for urigtig, fordi det Ord Paris er glemt paa Udskriften, og paastaaer derfor, at den ikke kan have Vexels Kraft; thi han siger det Ord Paris er aldeles nødvendigt, saasnart Udskriften skal have Skikkelse af en Vexel, efterdi en Vexel nødvendig maae gaae fra et Sted til et andet, og den Persons Opholdsted, paa hvilken den lyder, i Udskriften nævnes Gadens Navn, som ikke er tilstrækkelig nok, men Byen maa nævnes, og da disse Formaliteter her ey ere iagtagne, saa er det ey heller en Vexel, men blot en skriftlig Begiering, følgelig kunde han efter Vexel=Ordningen ikke tiltales eller belegges med Arrest efter den. Den som har Vexelen i Hænder paastaaer tvertimod, at det Ord Paris Uddeeladelse i Udskriften ikke hindrer Vexelen, da den haver alle et Vexelbrevs Kiendetegn og Textius, ved at acceptere den, selv har tilstaaet, at det er ham der nævnes, som boer i den Gade og at Vexelen rigtig er skikket fra det ene Sted til det andet, i øvrigt er det ingen Nødvendighed just at nævne Byen udtrykkelig, hvor Vexelen trækkes paa, men det kan være nok, naar man af Gadens og Husets Navn kan kiende Byen, allerhelst naar Trassatus ved sin Acceptation end mere bekræfter Vexelen. 2. Handels=Bøger lære, at, i hvilken slags Handel det end er, det altid er nyttigt at fortiene Arbeyds Lønnen, da derved mange Mennesker leve. Man begriber, at det i Almindelighed bør have sig saa, Men man spørger: Om Sætningen er sand i Henseende til et Land, der ikke har saa stor Folke Mængde det kan føde? Til at udvikkle denne Tanke, fremsettes følgende Problema: Man tage en Stat, der har omtrent 18 Millioner Mennesker, og kan fødde 35 skulde det være fordeelagtigt for denne Stat, at vinde Arbeyds=Lønnen, i Henseende til de forskiællige Deele af Handelen af ind- og udgaaende Vahre? De Mennesker, som bruges til dette Arbeyde, berøves de ikke Agerdyrkningen, Og ere de ikke følgelig ligesaa mange Forhindringer for Folke=Mængden? 3. Et Skib som er ladet med Korn eller slige andre Vahre, som ere Revolution undergivne, vorder opholdt i Farten for Skipperens Skyld, hvorefter det vorder løsgivet; det forsætter da Reysen og kommer tilsidst til det bestemte Sted. Efter Søe=Retten holdes Skipperen til al Skadegiæld og Fordeles Opreysning for Rehderne efter kyndige Mænds Sigelse, om Skibet er opholdt for Skipperens Handels Skyld. Man spørger altsaa hvori denne Rhedernes Skadegiæld, og disse Fordeele bestaae Man setter forud, at Rhederne have faaet Vished om Skibets Arrest, at Kiøbman skabet er gaaet over styer, eller Vahrene solgte for mindre end om Skibet var kommet til rette Tid. Hvad kunne Rhederne fordre i disse forskiellige Begivenheder 3 Og hvad skal tilstages Lunsten. 4. Adskillige have givet en Skibs=Capitain, der gik til det Franske Cap, for 6000 Pund Vahre at sælge. Capitainen sælger dem tillige med andre Vahre, ham selv tilhørende, til nogle Maaneders Termin til particulaire Personer, som vorde insolvolable. Man spørger: Om Sælgeren, som ergtun Commissionaire, skal betale dem, som have betedet ham Vahrene, og svare Personligen for dem han har solgt til Eller om de som nyde Vahrene skulle tage Skade i Proportion med det Capitainen taber hos de Personer der ey ere til at betale: Handlingens Oprindelse; Bestemmelse af det Ord Handling. Handlingens nærmere Bestemmelse ved dens Udbredelse i adskillige Grene. Dens Jndskrænkelse til en Jndledning i Historien om Handlingen og Seyladsen. Om Skibsfarten hos de Østerlandske Folk, indtil det Romerske Riges Fald i det 5te Seculo. Hos de Jtaliener og Tydske, indtil Opfindelsen af Ost, og Vestindien i det 15de Seculo Om Handlingen og Seyladsen i de nyere Tider indtil nu. Forklaring over de i Handlingen og ved Skibsfarten brugelige Tallemaader og Ord, adskillige Myndter, Vægt og Aluemaal. Om Handlingen i den vidtløftigste Meening over Hovedet. Om Handels=Friheder og Love. Om Credit Om Jnteresser eller Renter. Om Guld og Sølv, og de deraf prægede Myndter. Om Myndternes Oprindelse, deres Natur og Virkning. Om Sølvets Forhold imod Guldet.