JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1759-08-31
3 Actier i den Kongl. Banqve er under haanden at faae tilkiøbs, hvorom Efterretning behageligst kand erfares paa Adresse-Contoiret. I C. En god Congo Thee 5 mk. 8 s. Pundet, 1 V. fiinere dito 7 a 8 mk., god grøn Thee 8 mk., beste Sort Thee Bohe 4 mk. 4 s. Pundet. Extra gode velsmagende Caffe=Bønner et Pund 20, 22, 24 a 26 s., gandske fiine dito 28 s. 30 s.a 2 mk. pd. Extra god chinesisk Soya som nyelig er hiemkommen udi Potte Boutteiller, a 3 mk. Boutteillen, tages 5 Boutteiller og derover, da 2 mk. 12 s., gode Sunnemaver 100 Stkr. 2 mk. 8 s., 25 Stkr. 12 s., tages 5000 Stkr. a 2 Mk. samt hvide Bønner, Pundet 4 s., 1 Lispd. 3 mk. 8 s., er nu at bekomme i Viinkielderen under Comoedie=Huuset. Af Ugeskriftet Spionen, hvoraf den første Deel er sluttet, som indeholder adskillige artige, deels alvorlige og deels skiemtsomme moralske Sandheder, ere nogle faae Exemplarier hos Andersen & Holck endnu for Liebhabere at bekomme. a 14 Mk. Men dersom nogen behager at lade sig inscribere for den anden Deel, paa hvis Trykning og Uddeelelse med snareste bliver gjort en Begyndelse, da overlades dem denne første Deel for samme Priis, som de øvrige Jnscribenter har den, nemlig 2 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1759-08-31
Extra gode Brunsviger Pølse ere til Forhandling indlagt paa Adresse=Contoiret, og sælges for 3 Mk. 4 s. Pundet.
Københavns Adresseavis, 1759-08-31
Nogle Franske extra propre udskaarne Elfenbeens Vifter, til diverse Priiser fra 10 til 20 Rdl. Stykket, er til Forhandling indlagt paa AdresseContoiret, hvor de til Eftersyn kand bekommes. ) Extra god chinesisk Soya, som nyelig er NB. hiemkommen, er paa Adresse Contoiret indsat til Forhandling, hvor den sælges for 2 mk. 8 s. Boutteillen.
Københavns Adresseavis, 1759-08-31
Et Parthie gode Holsteenske Byggryn er til Forhandling indsendt, og kand faaes paa AdresseContoiret for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1759-08-31
Fra Pastor Philipp Ernst Lyders i Glücksborg. er til det Kongelige priv. Adresse=Contoir her i Staden indsendt til Afsettelse et Skrift, kaldet: Schleswig Glücksburgische Beytrage, zuAufnahme Oeconomischer Wissenschaften, 1ste Stuck. 18 Ark in 4to med Dedicationen til Høyvelbaarne Hr. Greve, Friderich Ludvig von Moltke, Kammerjunker hos Hs. Kongl. Høyhed, Kron=Prinzen. Dette Stykke, som indeholder fire nyttige Afhandlinger, 1) om at plante Morbær-Træer, 2) anlegge levende Gierder eller Hekke, 3) Potatos= og 4) Humle=Avlingen, kand altsaa af Liebhaberne bekommes paa Adresse-Contoiret for 26 s. indhæftet. Siællandsfars Landsting holde Beantoirs Efterretninger.
Københavns Adresseavis, 1759-08-31
Da der ikke sielden, paa urette Sted, og altsaa forgieves skeer Efterspørsel om følgende Bøger, som desforuden ere henlagte paa tvende Boglader, saa har man endnu paa Stadens Adresse-Contoir i Grønne=Gade hos Messieurs Andersen & Holck deponeret nogle Exemplarier til Forhandling, med hosfølgende Priser, nemlig: D. E. Pontoppidans Collegium Pastorale 2 Rdlr. Annales Eccl. Dan. oder Kirchen=Historie des Reichs Dannemarcks 4 Tom. 4 Rdlr. 4 Mk.
Københavns Adresseavis, 1759-08-31
Norges naturlige Historie med Kobberstykker 2 Tom. 3 Rdlr. Verdens Nyehed eller Beviis at den ikke er evig, 3 Mk. Sandheds Kraft mod Religions=Spottere 3 Mk. Dannemarks Occonomiske Balance 3 Mk. Hyrde=Breve 1 Mk. 8 Sk. Visse og vigtige Sandheder i nogle Prædikener 10 Sk. Fornøyelige Aften Timer 10 sk.
Københavns Adresseavis, 1759-08-31
J Hør=Boeden No. 12 under Børsen, er tilkiøbs nye og gode Caffe=Bønner 22 s. i Partier. og 24 s. Pundet mindre Vægt, ældre dito 24, 26, 28 s. Pundet, et pd. gl. Thee Bohe 4 mk. 1 pd. Congo 1 Rdlr., samt hvide Erter, god Tælle, nye Bastereeb og lange Bastevæbler.
Københavns Adresseavis, 1759-08-31
J Sorøe Academies Bogtrykkerie er udgivet en Oversættelse paa Vers af Popes Forsøg om Mennesket. 4 Breve til Lord Boling Broke, og da Originalens Værdie ikke kand være nogen som har Smag, ubekiendt, haaber man ved Skriftets Søgning, at see andre opmuntrede til at udgive fleere saadanne Forsøg i det Danske Sprog. Exemplaret selges paa Adresse-Contoiret saa og i Akermanns og Peltes Boglader for 2 mk.
Københavns Adresseavis, 1759-08-31
Auctionen som Tirsdagen den 19 Junii begyndte paa Kiøbenhavns Børs, over Boghandler O. C. Wentzels forhen tilhørende Bøger, continuerer endnu og begynder og Formiddagen Kl. halvgaaen 9, og om Eftermiddagen Kl. halv gaaen 3, og saaledes dagligen vedvarer indtil alle de i Bogladen værende Bøger bliver bortsolgt. den 5 September førstkommende. Ær og og Løverdag fra Adresse-Contoiret, hos le
Københavns Adresseavis, 1759-09-03
Om Politievæsenet i de Chinesiske Steder for at vedligeholde en god Orden. (Af de Göttingschen Anzeigen.)¬
Københavns Adresseavis, 1759-09-03
(Fra en vis erfaren Kongelig Slots=Gartne har man faaet følgende Underretning i samme Tilfælde, og hvorved der ikke er saastor Umage, saa og naar man gior Prøven med begge, bringer man dem med denne langt. snarere til at blomstre.) Den rette Tiid at legge Blomster=iblerne paa Glas, er ved September Maaneds Udgang. Man tager ferskt Vand dertil. Glassene maae ikke staae for nær Kakkelovnene, paa det at Sal jeg dem ud hver 8de eller 14de Dag, skylleSlimen af Rødderne og fornemmelig af Hiertet hvorfra Rødderne ere udsprungne, river ogsaa det døde Skind af derfra, dog ikke med Forre. Naar Stengelen begynder at skyde, kaster man en Haandfuld Sand i hvert Glas, eller ogsaa en liden Salpeter Kage, og i Mangel deraf raat Salpeter; men vil man have Blomsterne tillig til at storere, saa tager man og kaste to eller tre Kager i hvert Glas, ligesom det er stort til, hvorved ogsaa Vandet conserveres fra al Forraadnelse. III.
Københavns Adresseavis, 1759-09-03
Udi næstafvigte Uge, fra den 26 Aug. til den 1 Sept. begge inclusive, er i det Kongl. Frederichs=Hospital, Jndkommen 31. Udgaaen 25. Døde 3. IV.
Københavns Adresseavis, 1759-09-03
Kiøbenhavns Vexel=Cours af 3 Sept. London 4 Rdl. 92 s. pr. Lstrl. Amsterdam 15 pro Cento. Hamborger Banco 12 ½ pro Cento. Svenske Banco=Sedler 25 1/2 s. pr. Dahl. Sølv M. Jndkomne Skippere. den 31 Augusti. =Læster, J. J. Herman fra Weyle, 46 Favne Brænde 23 A. Andersen fra Bandholm, 305 Tdr. Rug 10 P. Knudsen fra Bandholm, 26 F. Brænde 12 J. Krag fra Faaborg, Frugt og feede Vahre. 1 1/2 N. Nielsen fra Svendborg, med dito N. Jensen fra Rørvig, Brænde og Skibs Eege Tømmer J. Jörgensen fra Aarhuus, Br. og fede Vare. R. Jepsen fra Colding, med dito =A. Gierrild fra Trundhiem, Træe=Last H. Mogensen fra Kiøge, Kridt =H. Bödsker fra Stockholm, Tiære = C. Mitzner fra Slæben, Marmorsteen i 6 P. Palmsen fra Petersborg, Hør og Hamp, 30 3 Baade fra Sverrig med 11 Favne Brændel 1 til 3 den 1 September. H. Henrichsen fra Faab., Korn og f. Vahre, H. Hansen fra ibidem, Frugt og fede Vahre. N. Hansen fra Svendborg, 60 Tdr. Æb. ler og Pærer, C. Andersen fra biden, 43 Tdr. dito 3 Læstet. J. Nielsen fra Draxminde, 270 Tdr. Rug, 9 1/2 C. Nielsen fra Svendborg, 50 Tdr. Frugt. 270 Tdr. Rug. L. Gottschalch fra Rostock, Brænde og ege Skibs=Tømmer VI.
Københavns Adresseavis, 1759-09-03
Udgaaende Skippere. den 30 Augusti. K. Zeidner til Bornholm P. Simonsen til Præstøe H. Marcussen til Faaborg C. Knuspel til Stockh. J. Nieman til Dantzig T. Lyster til Præstøe, P. Thunmann til Calmar N. Riis til Nykiøbing. M. Havenstein til Possern R. Haagensen til Præstøe C. Andersen til Aalborg H. Styrch til Hamborg. L. Bolt til Hadsund F. Harboe til Sønderborg. J. Johansen til ibidem. den 31 Augusti. S. Brant til Bornholm J. Jensen til Bandholm, J. Hiltorf til Heiligenh. D. Isbrantsen til Flensb. N. Jensentil Svendborg A. Andersen til Sønderb. N. Dyrehauge til Nyborg K. Sörensen til Helsingb. J. Erlandsen til Hadsund N. Sturop til Svendborg. C. Petersen til Cappel J. Engelsen til Nysted. C. Darderel til Naschou P. Olsen til Flensborg. D. Lundgreen til Landscrone J. Gylling til Horsens J. P. Bour til Rørvig T. Albertsen til Grenaae, H. Petersen til Stubbek. E. Rötheel til Amsterdam P. Lorensen til Hamborg 2 Baade til Helsingborg. den 1 September. O. Rud til Nykiøbing O. Nørgaard til Fladstrand, E. Hammer til Wisbye N. Bertelsen til Sønderb. A. Johansen til Helsingøer P. Brag til Sønderborg. N. Sörensen til Helsingøer J. Holst til Tonsberg. G. Giese til Pommern C. Lutte til Pommerne C. Jensen til Schielschiør H. Smith til Gulland, A. Greve til Eiernførde L. Jörgensen til Aarhuus. VII. Skippere som ligger Seylfærdige. L. Bornholm til Aalborg, ligger ved Boldhuusgaden. G. Bervig til Stavanger, ligger i Nyehavn. Mitenet til Pommern, ligger ved Qvisthuuset. be Af disse Efterretninger udgives hver TireAndersen & Holck. J. Rasmussen til Aarhuus, ligger i Nyehavn. N. Knudsen til Sønderborg, i Nyehavn. J. Rasmussen til Aalborg, ved Børsen. R. Jeppesen til Colding, ved Børsen. J. Nissen til Røbye, ved Børsen. Møller til Ekernførde, i Nyehavn. A. Rasmussen til Dantzig, ved Ostindiske Comp. VIII.
Københavns Adresseavis, 1759-09-03
Anmeldelser. En stor grundmuuret Gaard her i Staden meget vel indrettet, med Stalderom til 8 Heste og aparte Kostall til en Koe, samt 4re store Pak Lofter, og et maadeligt Gaarsrum med Vand Klinker belagt; Værelserne overalt ziirlig og vel indrettet, hvoraf kand haves stor Leye, og ellers meget beleylig beliggende for en Kiøbmand, er under Haanden tilkiøbs paa meget billige Conditiloner, hvilke kand behageligst erfares paa Stadens Adresse-Contoir.
Københavns Adresseavis, 1759-09-03
Paa Adresse-Contoiret gives Anviisning paa en Person der søger Condition for Jnformator, enten bestandig eller visse Timer at informere i Grædsk Hebraisk, Latin og Fransk, samt Reignen og Skriven. Præsident og Directeurer for det Kongel. ogtroyerede Danske Asiatiske Compagnie bekiendt giører herved, at den 17 Sept. h. a. om Formiddagen ved 10 slet, udi Compagniets Huus paa Christianshavn bliver foretaget Auction over Skibet, Dronning Juliane Marie hiembragte Retour=Ladning.
Københavns Adresseavis, 1759-09-03
Auctionen som Tirsdagen den 19 Junii begyndte paa Kiøbenhavns Børs, over Boghandler C. C. Wentzels forhen tilhørende Bøger, continyerer endnu og begynder og Formiddagen Kl. halvgaaen 9, og om Eftermiddagen Kl. halv gaaen 3, og saaledes dagligen vedvarer indtil alle de i Bogladen værende Bøger bliver bortsolgt.
Københavns Adresseavis, 1759-09-07
Om en god Levemaade, og Leylighed til at glæde sig ved sit Gode. (Af Hr. von Loens Entwurf einer Stats=Kunst; pag. 51. 9.)
Københavns Adresseavis, 1759-09-07
En god Levemaade er en vigtig Post i et Land for at giøre det Folkerigt og bringe det i Floer. Man skulde snart skattere dem lykkeligst der boede i et Land, hvor der herskede en naturlig Frihed, der var ligesaa langt fra en haard Tvang, som fra vilde og uordentlige Sæders Frekhed. Saadan en Levemaade berver fornemmelig paa de Stores Sæder, som de Smaa af traber. Efterabelsen er noget naturligt. Men at følge udenlandske Sæder, som aldeles ikke duer, er den største Daarlighed. Den Levemaade er unægtelig den beste, som er overeensstemmende med Folkets Natur og Landets Beskaffenhed. Thi ethvert Land har sine Fordele, som ere det egne. Ethvert Folk skulde see meget artigere og fornuftige ud, dersom de i Steden for Franske Maskerader, vilde have en god og naturlig, det er deres egen Anseelse. Pragt, som er søgt langt borte fra, ubeqvemme og umagelige Klædedragter, alt for afpassede Selskaber og Sammenkomster, alt for kostbare Maaltider og Banketer, samt de mange deels besværlige, deels latterlige Ceremonier ved Bryllupper, Barselgilder, Liigbegravelser &c. og alle slige Velanstendigheds Regler, der har udsprunget af Daarlighed, og tiltaget ved Misbrug, duer allesammen slet intet. Thi de giøre ikkun Levemaaden besværlig, umagelig, kostbar, tvungen, unaturlig, urimelig, og forstyrrer al sand naturlig Velanstendighed, samt det omgiengelige og venskabelige Væsen, der er som Sielen i det borgerlige Levnet og menneskelige Selskab. Hvad Naturen nægter os af vor egen Grund og Jordbund, det kand vi magelig undvære. Den Kraft derimod, som den har nedlagt i samme, er Kiøbenhavns 4. er ogsaa overeensstemmende med vort Legems Egenskab. Vi skulde derved være meget friskere, sundere, stærkere og oprømte, end ved den vellystige og lekre fremmede Spise og Drik. Siden de søde Vine, og Jndianernes hidsige Specier har fordrevet Vædskerne i os; siden den Tiid klager vi stedse over adskillige Sygdomme og forderved. Maver; Vi bliver antastede af selsomme Sygdomme og forunderlige Tilfælde, som hverken Galenus eller Hippocrates har kiendt noget til. Skikke, Sæder, Begierligheder, Passioner og Følelser har gaaet alt for vidt hos os og ere ligesom bragte i Giering. Den blotte Fantasie giør Levnets Regler, og den smukke Fornuft hører til den gammeldags Mode. Ohvor mange Forbedringer udfordres her ikke i vor indbildte daarlige Velanstendighed, hvor behagelig, hvor fornøyelig og hvor uskyldig skulde ikke vor Levemaade være, dersom vi i alle Ting fulgte en enfoldig Natur, og havde det Hierte at afskaffe alle skadelige Misbrug i Mad, Drikke, Klæder Huusgeraad, Ceremonier og deslige. Det var billigt at de Store skulde derudi foregaae os. billig skulde de viseste Mænd udlade sig over vor naragtige Stats paa en frie Maade, og ved deres fornuftige Opførsel give smaa Siele et værdigt Exempel til Efterfølgelse. Billig burte ogsaa Præster, som underviser Folket i Religionens Pligter, med mere Eftertryk drive paa gode Christelige Sæder, om de endogsaa derover skulde glemme alle Controverser. Thi det er Gierninger som maae vidne om Troen, og uden Gierninger er Troen død.
Københavns Adresseavis, 1759-09-07
Et Steds Levemaade og Skikke giver nu ogsaa Anledning til de Angenemheder og Forlystelser, som hersker derudi. Det er en Hovedpost i Henseende til at faae et Land Folkerigt, at man paa alle muelige Maader tragter efter, at faae rige og velhavende Folk ind i Landet. Thi rige Folk ere i et Land ligesom Giødning paa Markerne og i Haverne, som meddeler alle Frugter og Planter en trivelig Næring til Vext. Men intet lokker meere rige Folk ind i Landet, end en god Levemaade, og den Leylighed, som enhver finder til at glæde sig ved sit Gods; thi en Rig vil ogsaa gjerne være glad over sin Rigdom, og nyde Fordelen deraf.
Københavns Adresseavis, 1759-09-07
Det er ret et forunderligt Guds Forsyn, som saa viseligen har indrettet dette til det menneskeliantoirs Efterretninger. ge Selskabs Beste, at et Menneske maae stedse underholde og skaffe det andet sit Ophold og Næring. Den ene behøver altid den andens Hielp. Den Rige hielper den Fattige at kunde leve, og mange Fattige maae atter tiene den Rige til hans Jndkomsters Formerelse. De Riges Forfængelighed og Gierrighed, nøder dem stedse til at samle flere Skatte og Rigdomme, og de veed ikke, at i det de saaledes sørger for deres Skatters og Godsers Formerelse og Vedligeholdelse, frivillig tager sig den Besværlighed paa Halsen, at være det menneskelige Selskabs Leverandeurer og Huusholdere. De Rige maae altsaa ved deres stedsevarende Udgifter formere Pengenes Roullering, og komme den virkelige Nødtørft til Hielp, ved deres formeente nødtørftige Velstands Forfængeligheder; thi i det de, for at handthæve og gotgiøre deres Fortrin og Anseelse, bruger saa mange Tienere og Domestiker, saa meget Huusgeraad. saa mange Huse og Bygninger, saa mange Klædninger, saa mange nydelige Retter og kostbare Drikke, saa opmuntrer de derved de Fattiges Flittighed, til at skaffe sig alt dette, og at lade sig bruge til deres Tieneste. Kunstnere, Haandverksfolk, Daglønnere og alle bliver derved bragte i Bevægelse. Jo større at nu Jndvaanernes Bekostning og Nødtørfter, desto bedre gaaer ogsaa Handelen for sig; den driver Pengene ligesom fra en Haand i en anden, og fylder ved denne stedsevarende Bevægelse saa meget i Landets Cassa, at samme ikke kand udtømmes, saa længe Bevægelsen varer. Men dersom man vil trekke Fremmede og rige, Folk ind i Landet, saa maae de derudi finde flere Mageligheder, flere Forlystelser, og flere Forandringer, end i andre Lande. Livets Mageligheder bestaaer ikke allene i en tilstrekkelig Forraad af alt det, som hører til Livets Næring og Nødtørft, men endog i at kunde holde et got Bord, have smukke Værelser, beqvemme Meubler, og allehaande Klæder, som ogsaa at man kand have sit Gods i en sikker Besiddelse, at man kand sove rolig, og hverken har at frygte for fiendtlig Overfald, eller voldsomme Jndbrud. Hertil hører ogsaa Veyes og Gaders Reenhed og Sikkerhed, en hastig Bistand i Nødstilfælde, hurtig Justitz, god Politie og Orden for Tienestefolk, alle naragtige Misbrugs Afskaffelse. den der er til Besværing saavel for Rige, som Fattige. Med et Ord, alt hvad der kand tiene til et angenemt, roligt og fornøyet Liv.
Københavns Adresseavis, 1759-09-07
Det menneskelige Livs Forlystelser ere adskillige. Nogle rører Sielen; andre de udvortes Sandser allene; og atter andre begge tillige. Den Behagelighed af andre Menneskers Omgang, rører enten ikkun saadanne Folk, som har et go Hierte, og søger at meddele sig til andre. Forstandens Forlystelser har deres Jndflydelse i Gemyttet. Mange Betragtninger bliver opvakte ved udvortes Objecter, og rører altsaa baade Forstanden og Sandserne tillige. Det underholde sig med lutter abstracte Ting og Tanker i sig selv, det er visse Versligvises Forretning, som just ikke altid synes at være fødde til Selskab. Andre fornøyer sig ved at betragte de skabte Tings Herlighed i Naturens Rige. Andre ved Kunster og Videnskaber. Hertil hører ogsaa smukke Egne, lystrige Spatseergange, vel anlagte Haver, som og Bibliotheker, Kaabberstykker, Malerier, Kunst= og Naturalkammere &c.
Københavns Adresseavis, 1759-09-07
De Forlystelser, som har noget meere Jndflydelse i Sandserne, og bevæger Affecterne, ere allehaande Skuespil, Opera, Comoedier, Mu fik, Optog a. De blot sandselige Forlystelser, har vel en Overeensstemmelse med Dyrenes Levnet; men naar man ikke driver dem for vidt, eller lade dem skeye ud til Vildskab, saa ere de tienlige for Sundheden. Ethvert Menneske vil gierne spise og drikke noget got. Ungdommen gider gierne spille og dandse. Mandommen elsker andre Forlystelser efter sin Maade. Leylighed til at forlyste sig med uskyldige Ting, hemmer paa en naturlig Maade Driften til Uordentligheder og Synder. Men dersom man vil paalegge Naturen alt for sterk Tvang, saa søger den paa engang at bryde igiennem, og kand da saa meget mindre tvinges i deres Udskeielser.
Københavns Adresseavis, 1759-09-07
Jblant Menneskens uskyldigste og angenemeste Forlystelser, har billig en lystrig og behagelig Egn Fortrinet. Dumme Sandser, som aldrig seer over sig eller omkring sig, men ikkun allene ere forpikkede paa det, som fylder deres Bug eller Pung, veed meget lidet at tale om Guds Herligheder i Verden; men hvor henrykte bliver derimod fornuftigere Siele, og hvor bliver de rørte af den store Skabers Glands, som her allevegne tydelig fremskinner af hans Gierninger, Naturens blotte Betragtning er altsaa allerede nok, i sin ukunstlede Skiønhed, at sette et eftertænksomt Gemyt i en ret Glæde og Henrykkelse. Hvor altsaa prægtige Egne, vidtløftige Prospecter, behagelige Spatseergange, lystige Dale, surrende Bekke, Skibrige Floder, brede Søer, nedfaldende Canaler, frugtbare Marker, smaa tykke Skove, og saadanne afvexlende Objecter, stille sig for vore Øyne, der bliver det hele Menneske ved saadan Øyenslyst ligesom opløftet i det Høye, og indtaget af en forunderlig og sød Sindsfornøyelse. Det er sandt, at denne rene, og denne gudelige Forlystelse i de Jordiske Ting. er ikkun allene for de øvede og aandelige Sind; men derover fornemmer dog ogsaa andre Menneskeer efter deres Maade, en stor Forlystelse, naar de befinder sig i det Grønne, paa den frie Mark, eller i en smuk Have, og paa Landet. De Lande, som Naturen synes meere at have bestemt til bedrøvelige øde Steder og Ørkener, end til frugtbare Marker, kand blive forbedrede ved Arbeyde, Kunst og Flid, hvilket man kand see paa Holland, der af en øde og sumpig Hede og Udørken, er ligesom blevet en Lysthave for hele Europa. Landets Lyst er en Fornøyelse for alle Mennesker. Hvo som nu har den Formue, at anskaffe sig selv Haver, Huse, Hollænderier og deslige, den nyder samme med dobbelt Forlystelse. Thi Landlevnet har noget sødt og roligt i sig, at end- ogsaa de største og rigeste Folk altid derudi finder deres angenemeste Forandring. Efter disse Fornøyelser i Naturens Rige, kunde nu ogsaa videre i en Hovedstad, allehaande vel indrettede Sammenkomster finde Sted, hvor man paa en angenem Maade kunde tilbringe Tiden, som dog er mange Mennesker til en Byrde, i et got Selskab, enten ved Samtaler, med allehaande Nyt, med en Concert, eller og med et uskyldigt Spil. Der maatte ogsaa ydermeere med liden Bekostning oprettes adskillige Selskaber.
Københavns Adresseavis, 1759-09-07
for Elskere af Videnskaber, for Lærde, for Kiøbmænd, for Krigsfolk, for Kunstnere og deslige.
Københavns Adresseavis, 1759-09-07
J Besynderlighed har Skuespil, naar de ere forfærdigede af kloge og sindrige Hoveder, og bliver regelmæssig forestillede med en sømlig Ærbarhed ikke allene meget Angenemt, men endog meget Got og Nyttigt i sig. De ere ligesom levende Exempler paa Dydens Lyksalighed og Høyhed, ligesom og paa Udydens Jammer og Vederstyggelighed. En af vore Tiders største Philosophi, Polk, i hans Gesellschaftliches Leben der Menschen skriver: Comoedier og Tragoedier har derudi et Fortrin for skrevne Historier, at de gjøre en større Jmpresson i Menneskets Gemyt; thi det, som man selv seer med sine Øyne og hører med sine Øren, bevæger en meere, og er bedre, end naar man blot hører det at fortælle. Thi Menneskens Geberder og Miner, samt Stemmens Forandring, hvormed Ordene bliver frembragte, eftersom man bliver drevne af en eller anden Affect, lader sig paa den Tid ikke fuldkommen beskrive. Denne samme skarpsindige Mand giver dem ogsaa et Fortrin for de Exempler selv, som forekommer i Verden, thi da alting skeer kun efterhaanden i det menneskeskelige Liv, og man først ved Udgangen og Slutningen merker de Godes Belønning, og de Ondes Afstraffelse, saa seer man tvertimod, i Comoedier og Tragoedier, alt det som hører sammen, i en kort Rad efter hinanden; Men Forfatteren af saadanne nyttige Skuespil, som allerede foran er meldet maae være daelige Hoveder, som har dyb Jndsigt i at kiende de menneskelige Gemytter, og veed paa den rette ædle og bevægende Maade at forestille Tankerne og Affecterne. Ligeledes maae i Henseende til de ageren, de og spillende Personer holdes en nøye Jagttagelse, saa at man hverken i Klædedragten eller Geberderne skulde frembringe noget usømmelige eller anstødigt, som man ikke længe siden har hør, at være passeret paa et Theater i Tydskland, hvor Molieres Tartuffe, eller den Skinhellige, blev forestillet i en ordentlig Præstekiol, og derved en vis Evangelisk Præstes Ord, Stemme og Geberder, saa fuldkommen efterabet, at derover kunde ikke andet end reyse sig en Foragt hos der gemeene Mand for den saa nødvendige Præstestand, om ikke ydermeere for Religionen selv. Moliere selv, saavelsom hans Landsmænd, der har gjort sig berømmelige ved deres Skuespil have derudi taget en ulige bedre Velanstendighed. i Agt.
Københavns Adresseavis, 1759-09-07
J Almindelighed maae man see til, at brug al muelig Forsigtighed, at et Lands Forlystelser, ikke skal udskeye til Overdaadighed, Uordentlig hed, Ødselhed og andre Laster; thi man kand endogsaa misbruge de allerringeste og uskyldigste Ting, naar man driver dem til en vis Grad, saa at de overskrider Ærbarheds og Maadelig heds Skranker.
Københavns Adresseavis, 1759-09-07
Jblant de Midler, hvorved rige Folk drages ind i et Land, er Ære ikke et med de ringeste. Der er intet naturligere, end at en Rig, som paa alle Sider seer sig æret for sine Penges Skyld, indbilder sig ogsaa, at han besidder virkelige Fortienester. Pengene udretter snart alting i Verden. De Viise maae igiendrive denne Setning som de vil, deres Tilhængere ere for faa, Dagrerne ere for mange. Penge giør deres Lykke; derover maae man ikke forundre sig, at et Menneske snart bliver storagtig, saasnart han bliver Det var i Henseende til denne Indbildning, at Keyser Leopold gjorde alle fornemme Handelsmænd i Wien til Adel, under Navn af Niederlags Verwanten, og lokkede dermed adskillige rige Folk fra de Spanske Nederlande, fra Jtalien og andre Steder derhen, hvoraf nogle Huse derefter ere blevne meget større.