Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Dette læses i Hr. Justitsraad Raffus Bibliothek, 6 Bind, Side 83, uddraget af Marabellis Afhandlinger til Lægevidenskabens og Næringsveies Udbredelse, oversatte af italiensk paa tydsk af Dr. Titius. Leipz. 1795. Efterat have havt den Fornøielse at modtage ved Hr. Capitain v. Mullers Godhed paa Møllerup det Brev, fra den agtværdige Mand Peder Kock i Løngsaae Bye, som forleden blev indrykt, bad jeg sidstnævnte Breves vakkre Forfatter og nogle Oplysninger videre, angaaende Tangsaltvirkningen der, hvor man er saa vel bevant dermed. Han har havt den Godhed dermed at tiene mig, i følgende Underretninger, af hvilke enhver viser hvad Spørsmaalet havde været: 1) Det Vand, som staaes paa Tangaasken, var ganske vist bedst af Havet, det tager meget førere Saltet af Asken end som det færske Vand og indeholder Salt i sig selv; e) men vi har over 1/4 Miil til Stranden, tage det derfor af Kielden uden Betænkning. a) Den som bruger Saltvand, maa vogte sig for ikke at komme alt for meget Vand paa, hvortil den let forledes ved det, at usken, at smage paa, bliver paa Tungen omtrent lige salt, saalænge salt Vand kommes paa. Ved fersk Vand 2) "Hvor meget Salt af en Tønde Aske, kan ikke vel bestemt siges, siden de ikke altid indeholde ligemange Saldele, men 1 Skp. i Tønden kalde vi skikkelig; b) bliver der mindre er de ringe. 3) "En Gryde eller Kiedel paa 3 Fierdinger c) afkoges i 8 Timer ongesær og der ventes omtrent 1 Skp. Salt. 4) For en 10 Aars Tid siden blev det meeste Salt. solgt hiemme i Huset hos Enhver; men der blev ogsaa kiørt ud, omkring paa Landet, 4, 6 a 7 Mille bort, og blev solgt baade for Penge og for Korn. Naar man kunde faae en Skp. Rug for 1 Skp. Salt var man got nøiet. Til Kiøbsteder blev kun lidet solgt. 5) Prisen i Penge, var, i forrige Tider, 24 s., 26, a 2 Mk. Skp., undertiden endog ringere, undertiden og høiere. d). 6) Hr. Professor Begtrup talte om, at det paa Leer fadet samlede Tøi indeholdt Potaske, Glandersalt og Magnesia. Han sagde os Underretning derom, men at adskille det, skulle være bedst om Vinteren, jeg har derfor samlet det men intet prøvet. 7) Leerfadet har jeg saa breedt, at det naaer Siden af Kiedelen paa 1 1/2 Tomme nær, og det holder jeg for bedst. Andre har dem ikke saa brede. NB. Fadet lader jeg staae i Kiedelen, til der vil falde Salt, saa tages der en vaad Fladtørv, og kastes under Kiedelen for at sætte den fra Kogning i 4 a 5 Minuter; i den Tiid synker Ureenligheden paa Fadet, hvorefter man tager det op- og frisker Jlden igien til Kogning. e) Dersom man ikke nøie passer paa, naar Saltet begynder at sætte sig, da vil det klæde fast paa Bunden af Kiedelen. 8) Her i Byen ere 34 Beboere, som koge Salt. 9) Tangen til Saltet her til Byen bliver samlet paa 1/4 Miil Distance, f) derimod mærkes Saltets Formindskelse i Asken, og passes lettere at holde op i Tide. Kommes for meget Vand paa Asken bliver naturligviis igjen Afdampningen langsommere Men naar med Maade bruges Saltvand, faaes rimeligen mere Salt ved Kogningen. K. b) henmod det samme har vi faaet i Sommer her i Egnen. K. e) altsaa drages der omtrent 3 Fierdinger Lage ud af en Td. Aske. b) det er værdt at lægge Mærke til, at de dog til de Priser, dog, kunne komme ud af det. Brændselet kostede ham dengang kuns Arbeidet, inden egne Markeskiel, saavidt af meddeelte Efterretninger kan formodes. e) Naar man har taget dette Fad op, kunne man uden Tvivl, sænke et reent Fad need igien paa Kiedelens eller Grydens Bund, hvori Saltet kunde samle sig, da man ikke behøvede at sanke saa ideligt med Ragen. Dersom det ville i Begyndelsen sætte sig fast paa Bunden, ville vel dette kunne, forebygges ved enten at røre der i Førstningen eller ved ogsaa med Ragen at optage det første. f) Mon ikke da denne Forstrands Beliggenhed anlediger store 10) Man tager al Slags Tang til Salt, undtagen det som er sliimet, det er, noget Tøi, som kommer med stærke vestlige Vinde, og seer ligest ud som opløst og udtværet Leer og blander sig med Tangen. Dette undslaaer man sig for af yderste Fliid. " 11) For det stadigere Tørveirs Skyld er Sommertiden, bedst til Tangbrændingen. Hvad Brændsel angaaer, da kan jeg ikke troe, at Kiedelen ville koge ved Jld af Tang, især af salt Tang, de det ikke gjerne giver nogen Flamme, men brænder som et Stykke Svamp, der er kogt i Salpetervand. Lugten ville vist ikke heller blive fordragelig i Husene, da den er slem nok i den frie Luft. For Kiedelens Skyld ville man ikke spare; men det vilde vist tage for megen Tiid Tiiden er meget kostbar hos os, naar Salt skal tilvirkes Jeg skal dog paa Deres Forslag giøre en Prøve, om jeg kan faae et Læs grøn Tang tørret; g) det gamle Tang, seer jeg forud, vil ikke lade sig bruge. Jeg skal ellers opgive Dem en anden Maade, som jeg har prøvet og passer maaskee til Aarets Tiid herefter. Jeg havde en Baad staaende ved Havet, den gjorde jeg ganske reen, jeg lod mine Sønner gaae til Havet i et stærkt Frostveir. De øste ongefær 20 Tønder Strand vand i den, i Norden Veir. Dette lod jeg fryse i 2 Nætter, gik derpaa ned og tog Jsen af, jeg lod den atter fryse og gjorde saa det samme 4 eller 5 Gange; det kunde saa ikke fryse mere. b) Jeg førte derpaa Vandet hjem i Tønder, og kom det i Saltkiedlen, jeg kogte deraf 2 Skiepper Salt, i) som var deelicat, det bedste jeg nogen Tiid har havt. Dersom de udsatte Præmier maae strække sig til Vensyssel, som da ogsaa er Jylland, k) da kan jeg opgive Tang=Opdrivning der end andensteds, Thi, paa en Fierdingvei at kunne samle Tang til 2 a 300 Tdr. Salt, som i Lyngsaae er sædvanligt at virke, det overgaaer min Forventning, jeg tænkte, de havde langt længere Strand. Eller, kunde man i nogen Liighed dermed samle andre Steder ved Stranden, hvilken Mængde Salt kunde da ved Tvillingrigets Kyst frembringes, deels ved Jld, naar Brændsel nok kunde haves; deels ved Jis, naar Vinteren, er kold. 1) Nogle tale og her om et Slags Mos som de troe gjøre Saltet noget bittert. Om dette er grundet eller ikke, veed jeg ei. 4) Med Forbindtlighed seer jeg imøde Udfaldet deral, om Underretning maatte behagentligen undes mig derom. b) Mon det huskes hvor megen Lage eller Soole der da var tilbage? ) gierne maatte man ønsket Manden noget meere efter saa megen Fliid. f) Ja Lyngsaae Bye vil rimeligen blive den fortrinligste blant dem, som de af Hr. Provst Ole Anchersen Secher i Zeuther, ved Aarhuus, udsadte Premier for Saltvirkning i Jylland, vil blive tilkiendte. a 10 her i Byen, som har solgt af deres tilvirkede Salt fra 6 til 10 Tønder før Julii Maaneds Udgang, for 6 a 7 Mk. Skieppen, nu er Prisen 8 a 9 Mk. Skieppen.