Viborger Samler, 1841-01-26
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. "Spørgsmaalet og Nødvendigheden af at befæste Paris", saaledes begyndte Thiers sit Foredrag i de Deputeredes Kammer i Anledning af Planen angaaende Hovedstadens befæstning, er ikke et ved de nu værende politiske Forhold foranlediget Spørgsmaal; det beskæftigede allerede Vaubans, det beskæftigede Napoleons Opmærksomhed. Man har paastaaet, at Napoleon først i Aaret 1814 tænkte paa at befæste Paris. Men vi see af hans Memoirer, at han allerede nærede denne Tanke, da han som Seierherre ved Austerlitz vendte tilbage til Frankerig, kun Frygt for at saare Parisernes Omfølsomhed og Begivenhedernes lynsnare Gang hindrede ham i Udførelsen. Havde Paris været befæstet i Aaret 1814, da havde dette maaskee været et Middel til at redde Frankerig. Vi vilde handle strafværdigt, dersom vi vilde lade haant om Erfaringens Bistand; men kunne ikke fordølge, at Planen omfatter mange alvorlige Spørgsmaal, iblandt hvilke følgende ere de vigtigste: 1) Er ikke den Tingenes Tilstand, i hvilken Paris kunde vorde true af en Fiende en blot Undtagelsestilstand, –2) Antages det endog, at Paris blev truet, skulde det da forsvares ved faste Værker, – 3) Naar Paris skal befæstes, tør man da haabe, at kunne indaande Befolkningen, idet man bevæbner den, den Koldblodighed og det Mod, der ere nødvendige til Voldenes Forsvar, – 4) Forudsat, at dette Spørgsmaal besvares med Ja, turde da ikke et saadant befæstningsværk ved de Udgifter, det foranlediger, overskride en stor Nations Midler – 5) Kunde ikke de Fordeele, befæstningen skienker, vorde farlige for Frihedens Sag?" Det første Spørgsmaal besvarede Thiers ved Exempler af den nyere Historie; han viste, at der i de sidste 50 Aar havde fundet 5 a 6 Coalitioner Sted imod Frankerig, og at Paris stedse havde været Maalet for Militairoperationerne. Enhver vidste, at efter det nye, at Napoleon skabte System i den militaire Taktik, ringeagtede en Jnvasionshær stedse de mellemliggende Pladser, for at kunne gaae lige frem imod Hovedstaden, og fra dette Punkt virke med forøget Kraft paa den øvrige Deel af Landet. At tilintetgjøre et saadant Formaal, vilde altsaa være af uhyre Vigtighed; at befæste Paris, var altsaa at sikkre det imod fiendtlige Stridskræfter. Thiers anførte af Napoleons Memoirer, at havde Wien og Madrid været befæstede, vilde dette have havt stor Jndflydelse paa de franske Hæres Operationer i Østerrig og Spanien. Derfra gik Taleren over til det andet Spørgsmaal. Flere Personer have sagt, at man blot skal søge at befæste Paris imod et coup de main, anden Plan havde Napoleon ikke. Men indskrænkede Napoleon sig til denne Plan, da var det kun, fordi han manglede Tid. Det var hans Hensigt, længere hen i Tiden at opføre et fast befæstningsværk, thi kun ved et saadant kunde Paris sikkres for et coup de main eller Følgerne af et tabt Slag. Faren vilde indskrænke sig til en regelmæssig Beleiring. Men nu tildags fører ikke en Hær i et fiendtligt Land en Beleiring med sædvanlige Midler. Det er endog vanskeligt i eget Land at slæbe med sig alt til en Beleiring hørende Krigsmaterial, og endnu vanskeligere er det i Fiendens Land. Det er fornemmelig denne Betragtning, der har ledet Commissionen til at foreslaae et fast befæstningsværk. - Men - indvender man, der kan umulig tænkes paa at gjøre Paris til en fast Plads og give en Million Jndvaanere til Priis for alle en Beleirings eller et Bombardements Skrækkescener... Naar vi sætte Hovedstaden istand til at modstaae en Beleiring, saa befrie den netop derved fra Faren for enhver Beleiring. Man siger, at Jndvaanerne i de store Stæder ere uduelige til at modstaae en Beleiring. Vi benegte dette bestemt og aabent i alle Pariseres Navn. Hvor ofte har ikke Paris i de sidste 50 Aar været Kamppladsen, Have Pariserne ikke stedse givet de meest forbausende Beviser paa Tapperhed, Var det ikke Parisere, der i Aaret 1830. kæmpede for Friheden og seirede, Dog lad os dvæle ved Aaret 1814, Viste Priserne dengang Frygt for Fare, Under saadanne Omstændigheder behøver man kun at stampe med Fødderne, og Soldater i Mængde ville fremstaae af Jorden. J Paris udfolder netop Nationalgarden en skjøn Pragt; dens udvidede Organisation opretholdes med stor Glands, og Paris, anført og ledet med Klogskab, vil vorde Brændepunctet for Modet og Fædrenelandskjærligheden. - Men hvorfra skal en Stad som Paris erholde Levnetsmidler, – Vi ere komne til det Resultat, at en Hovedstad vel har flere Fornødenheder, men ogsaa store Hjelpekilder. Til Forbrug for 35 Dage skulle Bagerne i Paris stedse være forsynede med Meel. En stor Mængde saltet Kjød er Staden altid forsynet med, for 6 Maaneder er Paris ligeledes forsynet med Brændsel, Viin og stærke Drikke. - Er det muligt at forsyne Paris, hvis Folkemængde vi anslaae til 1,300,000 Personer, med Proviant for 60 Dage? Dette lader sig gjøre. - Men ingen Fiende vil beleire Paris i 60 Dage; thi antager man endog, at Fiendernes Hære kun udgjorde 250,000 M., saa maatte de Angribende og ikke de Beleirede omkomme af Sult, da flere Hære og uhyre Magazine vare nødvendige for at forsyne en saadan Stridsmagt, med Proviant. Man har sagt, at der for at befæste Paris, udfordredes, at befæstningsværket maatte være forsynet med 500 Fronter, hvoraf enhver vilde koste 1 Mill. Fres. Denne Beregning er urigtig." Taleren søgte derefter at godtgiøre, at om endog Beregningen var rig tig, vilde Paris's befæstning i Aaret 1815 have sparet Frankerig for en Udgift af 1 1/2 Milliarde. Efter Thiers's Beregning ville Udgifterne i Alt beløbe sig til 221 Mill. Fres. - "Mange Personer, tilføiede Thiers, have næret Frygt for, at Regjeringen – for at sikkre sig selv – kunde faae ifinde at bombardere Paris. Er dette nogensinde muligt? Hvad der har fundet Sted i høist critiske og farlige Øieblikke, giver et fyldestgiørende Svar med Hensyn til Fremtiden. Bleve i Lyon Forternes Kanoner rettede imod den bedaarede Mængde?" – Til Slutning erklærede Thiers, at en fortløbende Forskandsning var det bedste og sikkreste Forsvarsmiddel; detascherede Forter vare langt mindre fordeelagtige; indtoges 2 Forter var der aabnet Gjennem gangfor Fienden. . . "Vor Opgave er nu fuldendt. Mænd som Vauban og Napoleon - have anbefalet Hovedstadens befæstning. Antag, derom beder jeg Dem i mine Collegers Navn, det for Dem fremlagte Lovudkast, det største, det vigtigste, der nogensinde har været foreslaaet et stort Folk. . . befal at udføre Udkastet, og Hovedstadens befæstning vil giøre Frankerig uovervindeligt."