JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Det lovgivende Raad i Neuschatel har forkastet Borgerforsamlingens Forslag om at indkalde Primairforsamlingerne for at afgjøre det Spørgsmaal, om man skulde beholde den nærværende Regieringsform eller ikke. Jmidlertid er Cantonen dog endnu ikke derved beroliget; Jnsurgenternes Anfører Bourquin har nylig ved Trommeslag ladet forkynde, at han vilde mønstre Tropperne, i Fleuliers og Travers.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Efter franske Blade har en oprørende Begivenhed nylig funden Sted i Lissabon. En Tambour, som skulde henrettes tilligemed nogle flere Soldater, blev ledsaget til Schafottet af tvende Munke, som formanede ham at bede Gud om Forladelse formedelst sit Forræderie mod den gode Konge D. Miguel. Da Tambouren blev opbragt herover og svarede med en Gudsbespottelse, forlod den ene Munk ham, men den anden vedblev at følge ham. Da denne paa Retterstedet selv gjentog sin Opfordring, greb Tambouren ham saa fast om Halsen, at de begge styrtede til Jorden. I dette Øieblik fyrede Soldaterne, som allerede i nogen Tid havde staaet færdige, men ingen af dem blev truffen. Man ilede nu hen og fik dem fra hverandre; Tambouren blev skudt og Munken bragt ind i et Kloster, hvor han Dagen efter døde. Paa Cap har raset en frygtelig Storm, som skal have anrettet Skade for over 50000 Pd. St.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
J den lille Stad Lichtenau afbrændte den 10de Dr. 50 Bygninger. En Jsraelit, en Bondekone og 2 Børn omkom i Luerne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Ved Bregenz i Tyrol er nylig en Klippemasse sprungen itu af sig selv, under en uhyre Bragen; en Rævne sloges paa 50 Fods Bredde, ovenpaa Klippestrækningen var en Granskov, som styrtede sammen; mægtige Klippeblokke sprang af fra den store Masse, en Bæk som flød her forsvandt og man frygter for, at dens opdyngede Vand vil sprænge Klippemassen aldeles.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Et stort Antal Familier har forladt Bregenz. Prinds Georg Bernhard af Anhalt-Dessau, (født 1796) Broder til den regierende Hertug, har formælet sig med en Frøken v. Erdmannsdorff, som derpaa ved Landets Regent blev ophøiet til Grevinde af Reina; Grevestanden skal ogsaa gaae over paa Børnene. Den nygifte Prinds har forhen været formælet med en Prindsesse af Schwarsburg-Rudolstadt, der døde 1829. af hvilket Ægteskab der er en Prindsesse 5 Aar gl.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Den nye Ø ved Sicilien som en Englænder har taget i Besiddelse under Navn af Grahams-Øen og en Sicilianer under Navn af Fernanden, er udkommen i Kaabber i London.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
For Jurister er her en ganske ny Mark at bearbeide. De sammenvoxne siamitiske Tvillinger ere fortiden i America. De vare paa Jagt og den ene Broder har der gjort sig skyldig i en betydelig Lovovertrædelse, maatte arresteres og den uskyldige lider altsaa samme Arrest. Naar nu den ene dømmes, kan saa den anden giøre Fordring paa Skades-Erstatning? Paa Barbados skal der i den sidste Orcan være omkommen 4000 Mennesker. Af Vegetation er ikke Spor mere tilbage paa Øen. Den paa Cuba anrettede Skade anslaaes til flere Millioner Plastre. Martiniqve og Guadeloupe have lidt mindre.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Det er nu bleven officielt bekjendtgjort, at Götha Canalen vil til næste Aar, 1832, være færdig, saaleledes at Skibene da kunne komme fra Kattegattet indi Østersøen, uden at passere Øresund eller Belterne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
J Rusland er befalet: at Forbrydere, som ere under 30 Aar, og ikke have været i Skarpretterens Hænder, skal, naar de ellers ere tjenstdygtige, sendes til Armeen, istedetfor til Siberien!
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Foruden Cholera og Pest, er der i Constantinopel, udbrudt en ny Sygdom, som kaldes coup du soleil(Solstik), af hvilken Enhver, som angribes deraf, døer øieblikkeligt. Som Stof til at lee af, fortælles i Hamborg følgende: En Kone føler sig om Natten betaget af Smerter i Maven og Svimmelhed. Manden springer op, for at gnide hendes Ansigt med Eddike. Men da den bekymrede Ægtefælle ved Maaneskinnet seen om til sin Kone, er hun kulsort i Ansigtet. "Ved Gud, Moer, hvis det ikke er Caalrabi!" - skriger han i sin Angest. Det skikkes Bud efter Lægen; han kommer, seer, og til Alles Latter har Manden i Mørket taget Blæk, istedetfor Edike Flasken. Hvor utroligt Eiendommenes Værdi stiger i America, derpaa kan følgende Exempel tjene: Værtshuset "Jndianerkongen" i Philladelphia, som for 100 Aar siden, efter daler om Aaret, er nu nylig, med de faa til samme hørende Grundstykker, bleven solgt for 42200 Dollars.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
En engelsk Matros har sat sig følgende paa hans Viis originale Gravskrift: Damm my eyes, Here I lies.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Fædrenelandet. Oldesloe.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Hs. Høifyrstl. Durchl. den command. General i Hertugdømmene, Prinds Frederik af Hessen, har med Suite forladt vor By for at tage tilbage til Rendsborg. Ligesom vore bedste Velsignelser følge Høisamme saaledes ville den høie Fyrstes mangehaande Beviser paa veldædig Sindelag imod os og virksom Deeltagelse i Byens og Omegnens Sikkerhed medens denne betænkelige Tid, stedse forblive i taknemmeligt Minde hos os.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Blandede Efterretninger. Handelstidenden indeholder en Udsigt over dette Aars Høst, omtrent af følgende Jndhold: Den afvigte smukke Sommer har, med Undtagelse af Rug, givet os heelt igjennem en herlig Høst. De forskjellige Kornsorter ere alle tørre og vel høstede, modne og af god Farve. Af Hvede have vi siden 1826 ikke havt saa god en Qvalitet; dog maa man vente at finde fra nogle Steder i Sjælland, Fyen og Holsteen, Partier, som ikke ere aldeles fuldkomne i Kjernen; thi paa enkelte Strøg i disse Provindser har Hveden lidt af Meeldug og Rust, ogsaa findes der ubetydeligt Brandkorn i Samme. J Henseende til Qvantiteten kan man næppe regne den for en fuld Gjennemsnitshøst. Vægten vil i Gjennemsnit være 13 Lpd. 5 Pd. pr. dansk strogen Tønde. Rugen har lidt, deels derved, at Jorden ifjor Efteraar var ubeqvem til Udsæden, deels af ugunstige Omstændigheder i Drætiden, og endelig af Rust paa Straaet, hvilket Alt har foraarsaget, at den er smaa og giver Mindre ved Udtærskning, end man havde ventet. Forresten er den høstet tør og god, fri for Spirer, og giver godt Brød. Vægten er meget forskjellig; dog vil Gjennemsnitsvægten næppe blive høiere, end 11 Lispund 14 Pund pr. dansk strøgen Tønde. Hvad Qvantiten angaaer, da maa man, uagtet Jyllands bedre Høst, antage den for1/2/3 under en almindelig Høst, følgelig vil man i Danmark og Hertugdømmerne komme til at mangle af denne Kornsort inden næste Høst, om man endog antager, at de høie Rugpriser ville giøre, at Byg ligesom forrige Aar, anvendes udenfor Reglen til Brød og Brændeviin, istedet for Rug. Bygget er i alle Maader at antage som særdeles godt, vel høstet, af en reen og levende Farve, samt tørt og vægtigt. Man har i mange Aar ikke havt en bedre og meere givtig Kost af denne Artikel, og heller ikke en bedre Vægt. For det toradede Byg anslaaes den til 11 Lpd. 8 Pd. pr. Td.; for det Sexradede til 10 Lpd. 15 Pd. Til Meel og Gryn er dette Aars Byg udmærket. Qvantiteten kan man antage over en almindelig Høst; saa at sandsynligviis en god Deel vil kunne udføres. Havren er godt høstet; Kjærnen giver iaar et herligt Meel og ypperlige Gryn, og er saaledes fortrinlig god og kraftig til Forring. Man havde troet, at Vægten var bleven større, men den tør i Gjennemsnit næppe anslaaes til Mere, end 8 Lpd. 5 1/4 Pd. pr. dansk strøgen Tønde. Hvad Qvantiteten angaaer, da maa den regnes til en særdeles god Høst, liig 1827, og antages, at en stor Deel kan udføres. Ærterne ere høstede tørre og gode; der findes ret smukke Varer; men heelt igjennem ere disse ikkun at regne som middelmaadigt gode. Hvad Qvantiteten angaaer, da kan man regne en god, almindelig Høst. Beretningerne om den lagte Vintersæd lyde meget gunstige. Frygten for, at den paa Øerne udbrudte Sygdom vilde forhindre Tilsaaningen, er for Størstedelen hævet ved det vedvarende smukke Veir. Rapsæden staaer allevegne fortræffeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Den Jnteresse for Vædderidt, som her i Landet er udgaaet fra Augustenborg, udbreder sig mere og mere. Jkke alene ved Augustenborg, og ved Slesvig, Jtzeho, Oldeslo og Hadersleben finde saadanne aarlige Hesteløb Sted; men ogsaa i Tønderne Egnen i Widding Herred har nylig et Vædderidt været anstillet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Fra den 8de til den 14de October ere 9 Kornladninger passerede gjennem Øresund; af disse vare 4 bestemte til brittiske, 3 til hollandske og 2 til norske Havne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
J Anledning af Jndbydelsen til Subscription til Samlingen af Lovbestemmelser m. m. for Avisudgivere og Forfattere m. m. ved Udgiverne af denne Avis, siges i Bladet Kjøbenhavnsposten "Høist ønskeligt vilde det være, om dette Skrift ogsaa maatte komme til at indeholde den Jnstrux, som fra det Kongelige Danske Cancellie formodes at være meddeelt Blad-Censorerne i Danmark, de forskjellige Anskuelser, som, især i Provindserne, synes at herske hos disse, vilde da erholde en offentlig Rettesnor, som kunde give Rum for bedre beføiede Jndvendinger, end simple Fornuftgrunde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
De tvende nye Biskopper over Lollands-Falsters og Ribe Stifter bleve paa een Gang indviede ved Siellands Bistop, der i denne Anledning havde udstædt et lærerigt Program: Vita Lagonis Urne, EpiscopiRoskildensis (Lave Urnes, Biskop i Roskilde, Levnet.) Til dette Program ere begge de nye Biskoppers udførlige Levnetsbeskrivelse føiede. Jmellem begges Alder er en Forskiel af 25 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Ved Kiel har man den 16de October seet Oldenborrer i Svær til de meget sjeldne Naturmærkværdigheder der i Egnen. Ligeledes staae der Jordbær i Blomster.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Bekjendtgjoreløer. Da jeg i Dag har faaet Remisser tilsendt kan enhver, som endnu maatte være i Besiddelse af Gevinstsedler til 1352de kjøbenhavnske Trækning, 1172de wandsbeckske Trækning, 1220de altonaiske Trækning og 1353de kjøbenske Trækning, nu erholde udbetalt hvad dem tilkommer. Aalborg, den 2den November 1831. Grønnerup.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Min iboende Gaard, Schrysholt, i Dronninglund, at Hartkorn 3 Tdr., hvorpaa kan fødes og græsses 6 Bæster, 18 Fækreature og 16 Faar, dens Usæd er 9 Tdr. Rug, 4 Tdr. Byg og 8 Tdr. Havre, og der avles en 40 Læs Hø, agter jeg at sælge saasnart muligt og strax kan tiltrædes. Peder Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
En smuk grøn Papegøie, som taler, er tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
J næste Uge afseiler Skipper P. G. Hay med sin førende Jagt herfra til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer og noget Fragtgods. Man behager at melde sig hos Kjøbmand J. P. Plaate, i Aalborg. Den 3die November 1831. Tvende smukke Beboelses-Værelser med Spisekammer &c. i Skolegaden, ere at faae tilleie og kunne strax tiltrædes, naar man henvender sig til S. M. Jacoby.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Efterat jeg har vundet Borgerskab som Snedkermester her i Byen, saa har jeg herved den Ære at anbefale mig til dens og Omegnens ærede Beboeres Gunst og Bevaagenhed, lovende godt og reelt Arbeide og i alle Henseender den bedste Behandling; ogsaa er jeg vel forsynet med gode Materialer. Min Bopæl er i Slotsgaden Nr. 523. R. Bræstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Bekjendtgjørelse. den Kongelige Direction for Qvarantaine-Foranstaltningerne. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen, indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: 1) Af Cholera: a) Hamborg. b) Altona. c) Abo, d) Hangsudd, e) Helsingfors, f) Viburg, alle i Finland. g) Stettin. b) Reval. i) Kønigsberg. 4) Elbing. 1) Memel. m) St. Petersborg. n) Kronstad, o) Danzig. p. Archangel. 4) Alexandrien. a) Af andre pestattige Sygdomme a) Constantinopel. b) Algier. c) Tunis d) Marocco. e) Smyrna f) New Orleans. g) Øen Candia. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre. 1) Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige russiske Havne ved Østersøen og det hvide Hav. b) Alle øvrige preussiske Havne. c) Alle mecklenborgske og lybeckske Havne. Alle øvrige holsteenske Havne, med Undtagelse af Kiel. 2 Med Hensyn til andre pestartige Sygdomme: a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder, c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer, ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsanthoritet udstædte, Sundbedsattester. d) Nord=America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester, fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice-Konsuler.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Kjøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne, den 22de October 1831. H. Holsten. v. Schmidt Phiseldet. Thonning. Kjerulff. Hopp. Steinmann. Skibsted.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Auctioner. Jfølge Reqvisition af Vedkommende Udlægshaver bliver den Møller Christen Westergaard tilhørende og i Hvidberg, Sogn, Sønder Herred, Thisted Amt beliggende Vandmølle, Søndermølle kaldet, der staaer for Mølleskylds Hartkorn 3 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdkr., med tilliggende Jorder, af Hartkorn 1 Skpe. 3 Fdkr. 1 Alb., samt de derpaa staaende Bygninger med deri værende Mølleværk og Jnventarium, ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Løverdagen den 19de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, Løverdagen, den 3die December næstefter, ved samme Klokkeslet, samt Mandagen den 19de December, om Middagen Kl. 12, opraabt til absolut Bortsælgelse. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen heri Byen, og den 3die og sidste paa den sælgende Eiendom. Conditionerne, saavelsom Adkomstdocumenterne, ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret, samt blive paa Auctionsstedet bekjendtgjorte, og tjener denne Bekjendtgjørelse til Efterretning for alle Vedkommende, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Nykjøbing paa Mors, den 24de October 1831. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-03
Fredagen den 4de November næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, bliver, paa Aalborg Raadstue, afholdt ofentlig Auction over efterfølgende i Kjøbmand Ahron Jaobsens Stervboe forefundne Sager, nemlig: a) Boet tilhørende: En Sepher-Thora, som har været afbenyttet i den herværende Synagoge. En Seddel paa 100 Rd. og 3de Dito enhver paa 500 Rd. udstædte af den forrige Rigsbank, som er nægtet omvexlet af Nationalbanken. 6 Actier i det her værende dramatiske Selskab, enhver især lydende paa 25 Rbd. Sedler. b) Pantsatte Sager: 1 Sølv-Lommeuhr i 2 Kasser med vedhængende Baand og Mæssing Signet. 4 Alen blaat Klæde. Nogle Barattes og uldne Baand. Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmældte Tid og Sted. Aalborg, den 25de October 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
Belgien. Forholdene mellem denne Stat og Holland ere saa indviklede, at det endnu er umuligt med Vished at sige deres endelige Udfald; dog synes den Gisning rimeligst, at det ikke kommer til Krig, men at begge Parter antage Conferentsens Forslag. J Repræsentanternes Kammer, som den 24de vare samlede i en hemmelig Committee, erklærede Ministeren for de udenlandske Anliggender, Hr. v. Meulenger, at Regjeringen ønskede at vide Kammerets Beslutning, for at kunde afsende sit Svar den 25de og derved gjøre Ende paa den uvisse Tilstand. J denne Anledning spurgte man Ministeren, om da Fjendtlighederne virkelig skulde begynde den 25de, hvortil han svarede, at dette kom an paa Kongen af Holland, hvis Hensigter han ikke kjendte; om en Forlængelse af Vaabenstilstanden var der ikke bleven talt, men han havde erfaret, at Kongen af Holland endnu ikke havde villet give noget bestemt Svar paa Forslaget. Paa det Spørgsmaal, hvad Frankrig vilde gjøre, hvis Tractaten blev forkastet, svarede Ministeren: Skal man troe den franske Regjerings Organ, saa vilde den franske Armee paa vore Grændser blive en rolig Tilskuer af alt, hvad der passerede hos os, selv om vi maatte finde os i en Qvasi=Restauration. Et Medlem: Troer De altsaa virkelig, at den franske Regjering vilde handle saaledes: Ministeren: Naar man spørger mig om min personlige Mening, saa svarer jeg: nei Ja, Vi troe det ei heller, raabte flere Stemmer. - Den endelige Beslutning i denne Sag har Kammeret endnu ikke fattet, men det synes afgjort, at de store Magter ere enige om, at deres Forslag skal antages, og at de ikke ville tillade nogen af Parterne at begynde Fjendtligheder. Det lader til, at der fra Hollands Side er gjort nogle Jndvendinger mod Tractaten (det hedder, at Holland har forlangt, at Belgien skulde stille Caution for sin Anpart i Gjelden), men en engelsk Flaade var allerede den 27de Octbr. paa Veien til Schelden, for at forhindre Fjendtlighedernes Udbrud, som heller ikke fandt Sted, idet mindste ikke den Dag, Vaabenstilstanden udløb. lutverpen skrives nemlig saaledes under 26de October: "Midt iblandt vore Batterier nyde vi Freden, som vist ogsaa bliver uforstyrret. Vor Stad er rustet, som om den havde de frygteligste Land= og Søhære at bekjempe. 2 til 3000 Mand ligge i Citadellet og ni Krigskibe foruden tre Dampskibe foran Staden. Men igaar vaskede og tørrede Mandskabet paa denne frygtelige Escadre sit Tøi, som om det var midt i Freden. Vore Krabbefiskere, der af Frygt for den skrækkelige 25de bleve hjemme, seilede igjen ud imorges, thi igaar blev en lille Baad anraabt af en Officeer paa det hollandske Linieskib Zeeuw, som sagde, at han undrede sig over, at Folkene vilde forsømme deres Arbeide. Escadren (den hollandske) oven og nedenfor Staden, giør aldeles ingen Bevægelse; kort, der er ingen Sandsynlighed til, at Fjendtlighederne atter skulle udbryde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
Om Pairloven høres denne Gang Jntet. Den er, som det lader, endnu ikke forelagt Pairskammeret. J de Deputeredes Kammer beskjeftigede man sig med adskillige indenlandske Anliggender f. Ex. med Urolighederne i Vendee, som de Deputerede fra hiin Egn beskreve som meget betydelige og farlige. Herom vilde Ministrene intet høre, men erklærede Sagen for noget, der vilde falde bort af sig selv, saafremt den almindelige Fred blev vedligeholdt. Siden fremstod GeneralLamarque med et Forslag om at giøre Nationalgaden mobil, hvilket Perier ogsaa modsatte sig som noget, der var upassende paa en Tid, da det tegnede til en almindelig Afvæbning. Regjeringen havde iøvrigt ifinde at forbinde en Plan til Nationalgardens Mobilisering med Love angaaende Recrutteringen, som den snart agtede at foreslaae. Af denne vilde man see, at der gaves omtrent 1200000 ugivte, tjenstdygtige Personer, imellem 20 og 25 Aar, som i 3 Maaneder i det Høieste kunde gjøres mobile. Briquevilles Forslag angaaende den forrige Kongefamilie er nu bleven prøvet i en Commission og sammes Resultat forelagt Kammeret. Dødsstraffen, som var foreslaaet, ifald nogen af disse Personer skulde betræde Frankrigs Grund, har Commissionen forkastet; derimod har den andraget paa evig Forviisning, samt paa den Bestemmelse, at deres Godser inden 6 Maaneder skulle sælges. De samme Bestemmelser skulle træde i Kraft for Familien Bonaparte, med Hensyn paa hvis Medlemmer den hidtil gieldende Dødsstraf, fra nu af altsaa skal bortfalde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
Til Paris ankomme efterhaanden flere og flere af de Polakker, som have spilt en betydelig Rolle ved den sidste Jnsurrection. Den franske Regjering skal have befalet sine Consuler i flere tydske Hovedstæder at understøtte de polske Flygtninge saameget som muligt og byder dem velkommen ved deres Ankomst til Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
Man mener ogsaa, at det af flere Deputerede yttrede Ønske og Oprettelsen af en polsk Legion ikke vil blive misbilliget af Regjeringen (formodentlig som det bedste Middel til at understøtte dem uden at behandle dem som Betlere.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
Nyhedstheatret i Paris havde til den 21de Octbr. anmeldt et nyt Stykke under den Titel: En fransk Marschals Proces (Ney.) Om Middagen forbød Politiepræfecten at spille Stykket, men Theaterdirecteuren erklærede dette Forbud for lovstridigt. Han lod derfor gjøre alle Anstalter til Stykkets Opførselse og et talrigt Publicum havde indfundet sig, da en Politiecommissair ankom under stærk Escorte og lod en Seddel opslaae, der forbød Forestillingen. Theaterdirecteuren har nu tilligemed Forfatteren ikke allene nedlagt Protest mod Forbudet og forbeholdt sig Regres mod Politiepræfecten, men endogsaa atter anmeldt Stykket til Opfør relse den 23de, ved hvilken Leilighed man befrygtede Uroligheder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
Den franske Konge skal ikke ynde Udnævnelsen af nye Pairer. Ministrene kan have nok at bestille i denne Anledning, hvis det er sandt, hvad der fortælles fra Paris, at Pairerne nemlig nylig have holdt en Forsamling og i denne besluttet at forkaste Loven.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
D. Pedro agter i de første Dage af Novbr. at forlade Paris og afgaae til London, hvorfra han, efter at have gjort den fornødne Aftale med den engelske og franske Regjering, vil begive sig til Terceira, der er det Punkt, hvor Expeditionen mod Portugal organiseres. Den er bestemt til at afseile engang i Decbr. til Lissabon, hvor den sandsynligviis sees imøde baade med Skræk og med Glæde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
Cholera. Denne Epidemie, som endnu for kort siden var Gjenstand for almindelig Frygt, synes nu mere og mere at tabe denne frygtindjagende Caracteer baade i sine Yttringer og i den almindelige Mening. Den 1ste Nybr. (altsaa 25 Dage efter Sygdommens Udbrud) beløb de Angrebne i Hamborg sig til 610, de Døde til 326, de Helbredte til 142. Med Hensyn paa Hamborgs Størrelse kan dette vist ikke kaldes nogen slem Epidemie; men i Altona er den dog endnu langt mildere, thi skiønt det nu er 14 Dage siden, at den begyndte hvilke 11 døde. Dette er vistnok i en Stad paa 25000 Jndbyggere høist ubetydeligt. Som en følge deraf begynder man nu ogsaa mange Stæder at tilsidesætte de hidtil brugelige Forsigtighedsregler. Kiel, som efter den første Bestemmelse var indsluttet i den Cordon, der trækkes langs med Eideren, er efter sine egne Borgeres Begjæring bleven udelukket fra samme. Ligeledes har Borgerstanden i Berlin ansøgt Kongen om Ophævelsen af den 5 Dages Quarantaine og andre af Sundhedscommissionen trufne Foranstaltninger. Efterat Kongen desangaaende havde indhentet de fornødne Oplysninger og Erklæringer, har han afskaffet hiin Contumats og al Renselse. Kongen har ikke alene besøgt det kongelige Theater, men ogsaa Königstadter Theatret flere Gange; i Slottet Charlottenburg er Spærringen, ophørt og Kongen giver Audients som sædvanligt. Af nye Stæder, der denne Postdag anmeldtes som smittede, nævnes Lüneburg og nogle andre Smaastæder i Kongeriget Hannover.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-05
J Berlin vare af Cholera indtil 27de Obtober Syge, helbr., døde, und Behandl. Den 28de 23. Den 29de 17. 11. 12. 106.