Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-03-05
Fredagen den 26de Februar sluttede Stænderforsamlingen i Roeskilde sine Forhandlinger. – Foruden de Hovedforandringer i Lovudkastet og Kiøbstædkommuneloven, som ere en umiddelbar Følge af, eller staae i Forbindelse med de, i Anledning af 91, i Betænkningen afhandlede Momenter, har Forsamlingen, i sine Jndstillingpunkter angaaende de enkelte Paragrapher, endvidere foreslaaet følgende væsentlige Forandringer: 1) At Bestemmelsen, hvorved enhver Eier af en fast Eiendom, hvorpaa hviler Grundtaxt, hiemles Ret til at erhverve Borgerskab, udvides derhen, at Grundeierne for Fremtiden skulle være ikke blot berettigede, men og forpligtede dertil, naar de have deres personlige Hiem i Byen, dog under Betingelse, at Eiendommen er assureret til en vis Værdte og at Eieren ei staaer i et egentligt Tyendeforhold, samt at Borgerskab ogsaa, ved Magistratens og Repræsentanternes eenstemmige Beslutning, kan tildeles Mænd, som have havt 3 Aars stadigt Ophold i Kommunerne, uagtet de ikke besidde Grundeiendom eller drive borgerlig Næring, eller og i 3 Aar have eiet en fast Eiendom i samme uden at de selv have Boepæl der; Alt under den nævnte Betingelse; 2) At de Forskrifter, ifølge hvilke ikkun Grundeiere skulle være valgbare til Borgerrepræsentanter, modificeres saaledes, at kun et vist Antal f. Ex. 3) af Repræsentanterne skulle være Grundeiere; men at de næringsdrivende Borgere, som ikke besidde Grundeiendom, for at være valgbare, bør erlægge et vist Beløb i Næringsskat; 3) At Lodkastning skal giøre Udslaget, naar, ved Valget af Borgerrepræsentanter, Stemmerne ere lige; 4) At den Repræsentanterne indrømmede Medvirken i, og ved Valget af Fattig og Skolevæsens Bestyrelse, i Kirkeinspektionen og Bygningskommissionen, udvides til ogsaa at finde Sted ved Havnebestyrelsen, Jndqvarteringskommissionen og Bestyrelsen af Borgervæbningsfonden; At Skatteligningen ei umiddelbart skal foretages af Kommunalbestyrelsen; men af en Kommission, bestaaende, foruden af Kæmneren, af et vist Antal Borgere, der aldrig bør være ringere end 5, og som vælges paa 5 Aar, af det samtlige Borgerskab; 6 At der foruden det Tilsyn, den samtlige Kommunalbestyrelse har at føre med Byens Kassevæsen, desuden skal føres en løbende og umiddelbarKontral med samme af et Magistratsmedlem og den Borgerrepræsentant, hvem Nøglen til Kassen. er betroet, ved Eftersyn af Kæmnerens Regnskabsbøger, Giennemsyn og Paategning af Extrakterne inden de indleveres til Magistraten m. m.; 7) At samtlige Kiøbstædsregnskaber offentliggiøres ved Trykken, og at, hvis det for enkelte af de mindre Kommuner skulde være for byrdefuldt at bære de dermed forbundne Omkostninger, idetmindste en fuldstændig Extrakt af Regnskaberne paa denne Maade, bringes til offentlig Kundskab; og 3) At de særlige Regulativer for de enkelte Kiøbstæder ikkun skulle indeholde nærmere Bestemmelse af det, der efter den almindelige Anordning behøver en saadan, og kun provisorisk sanktioneres af Kancelliet, hvorimod den nye Kommunal Bestyrelse, naar den ei finder sig tilfreds med det saaledes sanctionerede, kan indkomme med nyt Forslag til et endeligt Regulativ, og dersom Kancelliet da finder, at der ved dettes Affattelse, udenfor Kommunal=Bestyrelsens egen Jndstilling, bør giøres nogen Undtagelse fra den almindelige Anordning, skal Udkastet, saafremt Bestyrelsen begiærer det, forelægges Stænderforsamlingen til Betænkning forinden det indstilles til Hs. Majestæts Resolution. - Slutteligen indstiller Forsamlingen: at naar de nu udkommende nye Bestemmelser angaaende Kiøbstædernes oekonomiske Bestyrelse ved nogle Aars Erfaring ere prøvede, Hs. Majestæt da vilde befale en nye fuldstændig Municipalanordning for Kiøbstæderne udarbeidet og Provinsialstænderne til Betænkning forelagt. Som bekiendt havde Brændeviinsbrænder J. Sidenius til Stænderforsamlingen i Roeskilde indgivet et Andragende om Revision af den gieldende Jagtlovgivning. Han indstillede deri, at Forsamlingen vilde petitionere Hs. Majestæt om at give en nye Jagtanordning, overeensstemmende med Tidernes Tarv, og at deri fornemmelig maatte bestemmes, at enhver Fæste- og Eiendomsbonde var berettiget til at dræbe eller fange alt det Vildt, som tilføiede hans Marker a. Skade, dog at det Dræbte blev strax overleveret til Jagteieren og at det forbødes denne at jage paa Bondens besaaede Jorder. Den til denne Sags Overveielse nedsatte Kommittee (Drewsen, Reventlow, Scavenius, Hans Christensen og Ahlefeldt, havde eenstemmigen indstillet, at Stænderforsamlingen vilde indgaae med Petition om Jagtlovgivningens Revision og en nye Jagtanordnings Forelæggelse for Stænderne; hvorimod Pluraliteten (Reventlow, Scavenius og Ahlefeldt) indstillede de Principer, de ansaae at burde lægges til Grund ved Anordningen; men Minoriteten (Drewsen og H. Christensen) fremsatte hver for sig specielle Jndstillingspunker. Under Sagens Discussion giorde Proprietair Langkilde det Amendement, at hele Sagen burde afvises; hvilket han dog siden frafaldt. Tvende Amendements, det ene af Sekretair Ussing og Kammerherre Juel: "at der maatte fastsættes en vis Tid af Aaret, paa hvilken Godseierne ikke maatte jage paa Bøndernes Sædemarker; det andet af Professor Bang: "at Jagtrettighed maatte tilstaaes visse Jordbrugere, som hidtil ikke have været i Besiddelse deraf antoges af Forsamlingen, som tillige eenstemmigen billigede den samlede Kommittees Jndstilling; og der var 52 Stemmer for og lige saa mange imod Spørgsmaalet, om Forsamlingen skulde blive staaende, ved hiin almindelige Jndstilling, antoges det, at der Jntet var imod at der gjordes specielle Jnstillinger. Proponentens Jndstillingspunkter bleve imidtertid deels bifaldte, deels forkastede, Sognefoged H. Christensen frafaldt sine, og Kammerraad Drensens bleve, paa eet nær, tilbagetagne eller forkastede; hvorimod Forsamlingen i det Væsentlige billigede, de af Kommitteens Pluralitet indstillede Principer for den nye Jagtlov bleve anførte i Præmisserne til Jndstillingen. Denne gik nu ud paa Andragendet om Jagtlovgivningens Revision og en nye Jagtanordnings Udarbeidelse og Forelæggelse for Stænderne, hvorhos i Præmisserne henstilledes til Hs. Majestæts Overveielse: 1) at der ved den nye Jagtlov som et almindeligt Princip maatte tages Hensyn til at Jagteierens Fordring paa fuld og uforstyrret Benyttelse af sin Jagtret, indenfor de Grændser, Loven fastsætter, maa bringes i Harmonie med den Jkke=Jagtberettigedes billige Fordring. at see et møisommeligt Arbeides Frugter sikkrede mod Vildtets Ødelæggelse og sig beskyttet mod den Ulempe, som ubillig Udøvelse af Jagtretten kan føre med sig; og at hvor saadan Skade dog maa finde Sted, den Skadelidende tilsiges en tilstrækkelig Erstatning; 2) hvorvidt, i Lighed med hvad der er befalet med Hensyn til Jagten paa Fælled, maatte fastsættes en vis Tid af Aaret, paa hvilken Godseieren ikke maa jage paa Bondens Sædemarker; 3) hvorvidt det maatte være passende at indføre en udtrykkelig Bestemmelse om, at Klapperne ikke paa Klapjagterne maae tilføies Overlast med Hug og Slag, og 4) om det ikke maatte findes tilraadeligt, at Jagtretten paa offentlige Stiftelsers, Beneficiær- og Strøegods, samt paa Kiøbstadsjorder (forsaavidt, den ikke allerede er definitivt overdragen til private Personer, overalt udenfor den Kongelige Vildbane overdrages til Besidderne eller Brugerne af disse Jorder, ogsaa simple Fæstere, uden Hensyn til om Jorderne ere indhegnede; til hvilket Øiemeds Opnaaelse formeentes, at denne Jagtret paa saadanne Jorder, for hvilket intet Vederlag til den Kgl. Kasse hidtil er svaret, uden videre kunde overlades Besidderne, men at, hvor noget sligt Vederlag hidtil er svaret, dette da reparteres paa vedkommende Grundbesiddere, som ønske sig Jagtretten overdragen; ligesom det i denne Henseende syntes ønskeligt, at det maatte overholdes, at den de større offentlige Stiftelser ved ældre Koncessioner overladte Kongelige Jagtret igien overdrages Besidderne og Brugerne af disse Stiftelsers Gods for det i Koncessionerne bestemte Bederlag.