JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-11
Fra Odense skrives: Den nyligen afdøde, saa almeenagtede Stænderdeputerede, Birkedommer Riber til Filstrup, har i sit Testament af sin Formue bestemt Halvdelen, der anslaaes at ville komme til at beløbe sig til c. 10,000 Rbd., ti et Legat, der visseligen i Fremtiden, vil sikkre den Hensovede et varigt Minde i den fyenske Landalmues taknemm lige Hjerter; Legatet, der skal bestyres af Directionen for Lundegaards Stiftelse, er be fremt til at afgive aarlig Undergottelse til et værdigt ungt Meneske af den fyenske Landalmue (hvorunder ogsaa Skolelæderes Sønner ere indbefattede, der har ro bet Evner og frembragt Formodning er om, at han ved Universitetet med Hæder vil kunne gjennemgaae den academiske Bane, Fra Randers skrives: Hestemarkedet, som afholdtes her i denne Uge, var noget nær det bedste Sommermarked, Nogen kan mindes. En ganske usædvanlig Mængde holstenske Hestehandlere havde dertil indfundet sig, og opkjøbte ei alene unge Heste; men ogsaa halvgamle, velfodrede, til høie Priser. Saal des betaltes f. Ex. 225, Rbd. for et Par 1012 Aars Korehopper; ellers almindeligt fra 70 til 100 Rbd. for Stykket. Gede, unge Heste kostede indtil 150 Rbd. og der ver. At Hestene vilde blive begiærte paa dette Marked, kunde Man formode deraf, at een af de første holmeenske Hestehandlere havde indfundet sig hele otte Dage iforveien, for baade selv og ved Agenter at ore Opkiøb, formodentlig kun til liden Baade for dem, der ikke oppebiede Markeds priserne. Hvorvidt et saadant Forprang (om Man kan kalde det saaledes) ellers er rigtigt, maa Kyndige bedømme. Gavnligt for Markederne er det neppe. Under og efter Markedet udgik i Koble, foruden de af Remonte-Commissionen opkjøbte, over Sønderbro 163. Heste; for Markedet var udgaaet 70.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-11
"Man har i denne Tid - siger Helsingøers Efterretninger i adskillige af vore Blade antaget som afgjort, at Provindsialstænderne burde, efter Anordningen derom af 28 Mai 1831, sammenkaldes til 1 October d. A., da saa tvende Aar ere forløbne siden Stænderforsamlinger aabnedes i Roeskilde og Itzeboe. Men, om vi ikke feile, har Man overseet, at hiin Anordnings § 7. kun bestemmer, at Jndkaldelsen skal skee hvert andet Aar, uden iøvrigt at fastsætte, fra hvilken Tid dette skal regnes. Naar altsaa Stænderne blot indkaldes i Løbet af indeværende Aar, i al Fald til en Dag i dette, saa er formeentlig hiin Bestemmelse aldeles opfyldt Den 1 Juli er Kjøbmand H. C. Hellesen i Kallundborg anerkjendt som Kongelig svensk norsk Viceconsul sammesteds.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-11
Under "Jndsendt, anmeldtes i den Hempelske Avis No. 107 de af Hr. Kjøbmand Jacobsen i Rudkiøbing, udgivne "Bemærkninger Hoeavlen betræffende. Til videre Oplysning om denne Sag tiener følgende: Prokurator Rasmussen, Eier af Hine Mølle ved Rudkjøbing, en fortrinlig Mekanikus, har indrettet en Maskine med 19 eller flere Valser, vorpaa Horren godt beredes, d.e. svarende til Hensigten og færdig til Hegling. Denne Maskine blev tilforn dreven ved et Vindhuul, men – ligesom Vinden ustadig; nu har Hr. Consul og Kiøbmand Jacobsen i Forening med Hr. Rasmussen anskaffet en Dampmaskine af 6 Hestes Kraft, som kan holde Horberedningsmaskinen i jævn Gang, uafbrudt baade Nat og Dag, og saaledes tilberede flere Skippund Hor omDognen, og sætte Spindere og Vævere i Arbeid, hvis ellers vedkommende Autoriteter finde at sligt maatt være tilraadeligt. Maskinen begynder ikke at arbeide for til Efteraaret, da der skal først bygges dertil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-11
Basnæs Hovedgaard i Sielland vil den 19 d. M. atter blive stillet til Auction, hvorved Eiendommen attraaes absolut bortsolgt, saasnart nogenlunde antageligt Bud skeer. J Slagelse Bye og Omegn af flere Miil bemærkedes om Eftermiddagen den 2 Juli en Brandtage med en slem Lugt, og til den Grad, at den bevirkede et stærkt brandguult Skin af Solen. Vinden var til samme Tid temmelig heftig og meget kold fra Nordvest.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-11
Efter Forlydende skulle Bekostningerne ved Grademaalingen i Hertugdømmerne, der anslaaes til 30,000 Rdlr. i Fremtiden aarlig formindskes 15 Procent. At Man saaledes endelig har indseet, at de Bekostninger, dette Foretagende medfører, ikke staae i Forhold til den Nytte, Stat og Folk ville kunne høste deraf, giver noget Haab om, at det Samme efterhaanden ogsaa vil blive Tilfældet med andre Ting.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-11
Den 3die Juli er etableret en Dagvogn mellem Nykjøbing og Gaabense paa Falster, samt Bort over Vandet imellem Sjælland og Falster, Alt i directe Forbindelse, med Dagvognene i Sjælland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-11
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Sognekaldet for Støvring og Mellerup Menigheder samt StøvringgaardKlosters Capel i Aarhuus Stift, 300 Rd. - Farstrup og Lundbye Sognekald i Viborg Stift, 200 Rd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-11
Rold og Vebbestrup Sognekald i Viborg Stift, 250 Rd. - Ulvborg og Raasted Sognekald i Ribe Stift, 210 Rd. - Borberg Sognekald i Ribe Stift, 245, Rd. - Det residerende Capellanie i Kolding og dermed forenede Sognekald for Alminde Menighed i Ribe Stift, 320 Rd. Jfølge den allerhøieste Resolution af 15 Mai 1824 er den residerende Capellan pligtig til at give 2 Dage om Ugen, hver Dag 3 Timer, Underviisning i Religion i Borgerskolens øverste Classe, hvorimod han er fritagen for at holde Prædiken i Kjøbstaden undtagen paa de 3 store Høitidsdage, Nytaarsdag og almindelig Bededag. - Sognekaldet til St. Mortens Kirke i Kjøbstaden Randers i Aarhuus Stift, 600 Rd. Jfølge allerhøieste Resolution af 6 Juni 1818 er Præstetienden, af 78 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn under Harritzlev og Albek Sogne henlagt til Amtsprovsternes Lønningsfond.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-11
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 27 Juni er forhenværende personel Capellan for Strandbye og Farsøe Menigheder i Viborg Stift, J. M. Bud, beskikket til personel Capellan for Gylling Menighed i Aarhurs Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-11
Kjøbenhavns Børs den 4de Juli 1837. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 202 1/2; Species, 202; Specier solgtes til 12 Mk. 1 1/2 s.; B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Speier 181 a 181 1/2 Rbd. i Sedler; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 47 1/2 a 48 Rbs. Tegn; 4 pCto. kongl. Obligationer (uden Renter) 90 1/2 a 91 Rbd. i Sedler.; (– a i Bco.) Nationalbank-Obligationer (af 4de Februar 1820) 102 1/2 a 103 Rbd. i r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-11
Kjøbenhavns Havnepriser den 1ste Juli 1837. Hvede Holsteensk, 5 R. - Mk. - s. a 5 R. 1 Mk. 8 s. Rug, f. Provins. - R. - Mk. - s. a - R. - Mk. - s. Byg (toradet,) - R. - Mk. - s. a - R. - Mk. - s. Dito (sexradet,) - R. - Mk. - s. a - R. - Mk. - s. Havre . . . . 2 R. 1 Mk. 8 s. a 2 R. 3 Mk. - s. Ærter. . . . . . R. - Mk. 2 s. a - R. - Mk. - s. Smør Jydsk Fr. 10 R. - Mk. - s. a 10 R. 3 Mk. - s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-11
Døde. Kjøbenhavn: Jfr. C. K. Aller, 30 Aar; Jernhandler C. Madsen, 63 Aar; Fuldmægtig K. C. Frydenlund, 68 Aar; Jfr. D. H. C. Goldner; Jfr. A. E. Hviding; J. Holm, 71 Aar; S. P. Offenhausen, fød Daup, 71 Aar; Kammerraad C. Thomsen, 60 Aar; A. C. Jensen, fød Jørgensen. - Asserød, Klædefabriqueur R. Smidt. - Haderslev, Jfr. J. C. Lautrup, 48 Aar. - Kiel. C. F. Brauer, 23 Aar. - Varde; M. S. Hansen, f. Engelstoft, 65 Aar. - Tebbestrup ved Randers, Enkefrue M. K. Kep, 59 Aar. - Hor ning: Cancellieraadinde K. M. Holm (fra Skanderborg) 72 Aar. - Ringsted, Brænd viinsbrænder og Hestehandler Jens Jensen, 50 Aar. - Sæby. Kjøbm. H. Schioldam, 55 Aar. - Svenstrup, Frue L. C. de Neergaard fød v. Stemann, 34 Aar. - Frederikshavn: Chirurg H. C. Hollmann, 51 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-11
Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-11
Jndk. Den 10de Juli, A. K. Flørenæs af og fra Aalborg til Thisted med Stykgods. H. A. Woxholdt af og fra Grimstad til Lildstrand med Trælast. Udg. Den 8de, Møller Davidsen af og til Aalborg fra Thisted med Ballast. Den 10de, H. A. Woxholdt af og til Grimstad fra Lildstrand med Smør.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-11
AVERTISSEMENTS. Jfølge taget Bestemmelse i Boet efter afgangne Gaardmand Lars Godiksen af Thorup Ullerup og forhen afdøde Hustrue Karen Nielsdatter blive den bemeldte Boe tilhørende Gaard med Tilliggende af Hartkorn 6 Tdr. 2 Skp. 1 Fdk. 1 Alb., beliggende i Ullerup Bye, Thorup Sogn, Wester Hann-Herred og Thisted, Amt, med tilhørende Avl, samt den Boet ligeledes tilhørende Kirketiende af bemeldte Gaards Jorder stillede til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 18de Juli) 2den Auction Tirsdagen den 25de Juli) førstk., og 3die Auction Tirsdagen den 1ste August, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes her paa Contoiret, hvor Auctionsconditionerne forinden ere til Eftersyn, og 3die Auction, hvorved Eiendommene agtes absolut og separat bortsolgte, i den fornævnte Gaard. Hann-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard den 6te Juli 1837. C. W. Qvistgaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-11
paa Torsdag udkommer en Extra Avis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
No. 81. Ao. 1837. THISTI Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 13de Juli. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
Blandinger. Fra Modena, hvor man kun hører og indbildte og virkelige Sammensværgelser, har nu den i Aaret 1836 nedsatte Militairret fældt Dommen over 104 Jndividuer, der efter Foregivende ere dømte for Høiforræderie, for at ville have taget Hs. Høihed Hertugen fangen og indført en forandret Regjeringsbestyrelse, og for at have givet Fyr paa de hertugelige Tropper og Hertugens Person osv. Heraf ere 29 Personer dømte til at hænges og deres Eiendommes Confiscation, 67 til flere Aars Galeistraf osv., men det moersomste er, at de alle ere flygtede og i Sikkerhed, paa Een nær, der har sluppet med 1 Aars Fængselstraf.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
Den 19de Juni drog et svært Tordenveir tidlig om Morgenen op over Staden Leippa ved Rothenburg. Af Glasarbeiderne ved den derværende Glashytte opholdt 11 sig i en Havestue, for der at oppebie Regnen og derpaa igjen begynde deres Arbeide; her bleve de alle, deels i siddende og deels i liggende Stilling trufne af 2 Lynstraaler. 4 bleve i en tilsyneladende livløs Tilstand, bragte ud af Stuen, dog kun 3 af dem bragte til Live. De Øvrige fik allerede i Havestuen deres Bevidsthed tilbage, men kun nogle vare i Stand, til paa Hænder og Fødder at krybe ud af Døren; men de ere alle med Undtagelse af den Ene i Bedring, uagtet de ere meere eller mindre forbrændte af Lynstraalerne. Det mærkeligste ved denne Tildragelse er, at ved Siden af den dræbte Arbeider laae en Anden ved Navn Kaufeldt, der førend han lagde sig ned til at sove, havde taget 2 ved Straae sammenbundne svære Ølglas, og lagt dem under Hovedet; det synes som at disse Glas have været en Afleder mod Lynet, thi medens den ved hans høire Side liggende blev truffen af Lynet, og den paa hans venstre Side haardt saaret, er han den Eneste, som ikke er bleven beskadiget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
Den 20de Juni var Cholera endnu bestandig i Tiltagende i Neapel, i de sidste Dage bleve daglig 360 a 370 angrebne deraf, og deraf døde daglig 250 a 260. J det Hele havdes den 9de til den 18de Juni 1146 Cholera-Patienter, hvoriblandt 2549 Døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
J Slutningen af Mai udbrød i det Theresianske Ridder=Akademie i Wien en heftig Feber, som inden 3 Uger angreb alle Disciplerne og 7 Geistlige, en af Læger nedsat Commission have nu undersøgt hvad Aarsagen kunne være dertil, og disse have nu udfundet at Sygdommen er foranlediget af en Slags anmalisk Forgiftelse af Brøndvandet. Saadanne Forgiftelser skulle for have fundet Sted i Wien, f. Ex. i Aaret 1801, da flere Mennesker satte Livet til derved.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
En svensk Captain Hedlund, Skibet Rattvisan, der efter Mandskabets Forklaring i Fuldskab og Hidsighed havde skudt sin Styrmand og med Skibet var indkommet til Dundalk, hvor han sad arresteret, har den 25de Juni hængt sig selv i sit Fængsel. Morderen staaer altsaa nu for Guds Domstoel!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
En eiendommelig Skik finder Sted i den russiske By Arsamas. Saasnart nemlig en Pige har naaet sit femtende eller sextende Aar, maa hun trække sig tilbage fra alle jomfruelige Forlystelser, Dandse og Lege, og berede sig til Brudeskuet. Hun tør hverken komme paa Gaden eller i Kirken mere, men maa sidde og arbeide i sit Kammer, hvis Vinduer ere tilhyllede med Gardiner, indtil den første Uge af Fastetiden begynder. Dagen for den første Søndag i Fasten føres Jomfruen til Skrifte og Communion, og ved denne Leilighed bærer hun de skjønneste Klæder og Smykker, som ere at faae. Paa den festlige Dag samles alle giftefærdige Piger i Kirken; man stiller dem i en Række, og bag Hver staaer hendes Ordførerske. Nu nærme sig de giftelystne Ungersvende, og begynde det svære Valg. De have Lov til Alt, kun ikke til at berøre eller tiltale nogen Pige. Saasnart en Yngling har udsøgt sig En, vender han sig til Ordførersken, erkyndiger sig om Alt, hvad der angaaer den Udvalgte, om hendes Familieforhold, hendes Udstyr, endog om hendes Charakter. Finder han Alt efter Ønske, saa begiver han sig til Pigens Forældre, og forlanger hende af dem. Saasnart han vorder enig med dem, finder Brylluppet Sted efter den hellige Uge. Har en Pige den Ulykke, at vorde forbigaaet ved det første Brudeskue, saa maa hun, et heelt Aar tilende, fortsætte sin indgetogne Levemaade, og derpaa prøve sin Lykke næstegang. Vil hun ikke det, maa hun vorde Ronne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
Et Brudepar i Devonport gik til Kirke forat blive viet. Men ved Ankomsten dertil, var Præsten endnu ikke kommen, og man maatte bie paa ham. Bryllupsgjesterne loe af dette Tilfælde, og Brudgommen gik ud for at hente Præsten, men da han var kommen uden for Døren, tog han sin Kniv op, og skar Halsen over paa sig. Grunden hertil kjender man ikke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
En Pariser Mekaniker, Larive, har opfundet en Automat, som vækker stor Opsigt. Larive er tillige en fortræffelig Rytter, en ægte Centaur, og en ypperlig Lærer. Udrustet med disse Kundskaber, er det lykkedes ham, at fabrikere en smuk stor Hest, der seer ud som om den levede. LiigVaucanson, der gjorde den berømte And, som aad og fordøiede, har Larive gjort en Fuldblodsautomat, som efterligner alle en Renders Bevægelser, og saaledes underviser nu den duelige Mand sine Elever paa en Hest af Træ. Engelske Cavallerer hidstrømme hobeviis, for at beundre dette Mesterstykke. Denne sorte, opsadlede Hest kan steille hvert Øieblik, og vilde vel gjøre det, som endnu var værre, hvis den ikke gallopperede paa et prægtigt Tæppe i en glimrende Sal.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
En fornem Dame i Paris har oprettet en ganske besynderlig Klub, i hvilken hvert Medlem eengang om Ugen skal indfinde sig i en gandske ny Phantasieklædning, hvortil Magen aldrig er bleven seet eller hørt. Den Paaklædning, som ved Stemmefleerhed erkjendes for den smukkeste, bliver aftegnet og nedlagt i Klubbens Archiv. Man kan let tænke sig, at denne Cirkel, hvor et Par Dusin unge og rige, derhos overmodige Damer, søge at overgaae hinanden i Coquetterie, meere ligner et Maskeradebal, end en selskabelig Forening.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
Den bekjendte Biskop af Leon, Minister hos Don Carlos, har udstædt et Slags Pastoralskrivelse til Præsterne i Catalonien, hvori de opfordres til, hellere at lide Martyrdøden, end underkaste sig i Kjettere og Demagoger. Den fromme Prælat erklærer i Hs. M. Kong Carl den Femtes Navn, at denne Monark sætter langt mere Priis paa den alene saliggjørende Tro end paa Thronen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
To rige engelske Herrer reiste nylig i Skotland, med to londonske Damer, som de levede i et nøie Forhold med. For Beqvemmeligheds Skyld udgave de dem nu og da for deres Koner, og navnligen i Huset hos en Præst, som de logerede i flere Dage hos. Men strax efter Hjemkomsten havde Damerne anlagt Proces mod deres Reisefæller, som efter Vidneforhørets Optagelse bleve dømte til at erkjende bemeldte Damer i alle en Hustrues Rettigheder. Selv meget betydelige Summer havde ei kunnet bevæge de grusomme Elskerinder til at opgive deres Fordringer. Hele Athen blev den 22de Mai sat i Skræk ved en frygtelig Explosion. Politiet havde ladet fra en Kjøbmand borttage 14 Sække Krudt, og da disse nu kjørtes hen til Politiembedsmandens Huus, gaavedes der Hul paa een af dem, saa at der fra Kjøbmandens Huus indtil Embedsmandens laae en smal Krudtlinie paa Veien. En tolvaarig Dreng bemærkede det, fik Lyst til at antænde en Løbeild og kastede et Stykke gloende Kul ned i Krudtet; i samme Øieblik sprang Huset med et frygteligt Bulder i Luften, begrov Drengen og et Fruentimmer i Ruinerne, tændte Jld i Nabobygningerne og fyldte Athen med en Steenregn. Kun ved det tydske Militairs overordentlige Anstrængelser blev Jlden slukBrunant, Hovedmanden for Oprøret i Vendome i Frankerig, er, siden han er bleven sat paa fri Fod, af Glæde herover bleven vanvittig; han er nu bleven indespærret i en Mølle, hvorhen han kom løbende splitternøgen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
J Bergen - skrives under 17de f. M. - har der alt 3 Fallissementer fundet Sted og flere ventedes. Aarsagen skal, siges der, nærmest hidrøre fra Nyyork.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
Den 10de f. M. har Kong Carl Johan bestemt, at den af Høistsamme i Anledning af Kjøbet af Ladegaardsøens Hovedgaard ved Resolution af 19de April d. A. skjænkede Sum af 1835 Spd. skal blive at anvende til at grundlægge et saakaldet Asyl eller en Smaabørneskole i Christiania.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
For nærværende Tid gjør en Soelskjærm megen Opsigt i Paris. Den forfærdiges for Keiseren af Marokko, har 18 Fod i Omfang, er af grønt Fløiel, foret med blaat Taft og udziret med Fryndser af det fineste Guld og med ligedanne Broderier af det skjønneste Arbeide. Skaftet er 6 Alen langt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
Den engelske Morning-Post vil i Følge Pariser Beretninger af 3die Juli vide, at Marskalk Clauzel virkelig skal have besluttet sig til at modtage den i Spanien tilbudne Commando, mod at han erholder Hertugtitelen, at 30,000 Md. stilles til hans Disposition, og at den franske Regjering garanterer for de nødvendige Penge til Troppernes (Neue Zeit.) Underholdning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
Indenlandsk. Ved at omtale Overlærer Hages Domfældelse og den i en offentlig Tidende fremsatte Mening om, at Folkebladet nu maatte udkomme med Stemplet; maa trykkes, bemærker Helsingøers Efterretninger, at, naar man tager Hensyn til, at Trykkefriheds-Anordningens § 19 skjelner imellem Forfatter" og "Redacteur," og at dens §20 - om hvis Anvendelse her er Spørgsmaal – kun taler om "Forfattere, saa kan det altid være noget tvivlsomt, om et Blad med Artikler af navngivne Forfattere, og som redigeres af en Committee af 9 Medlemmer, absolut skal have hiint Stempel, fordi et enkelt Medlem af samme er overgaaet Dom for Misbrug af Trykkefriheden og - i tvivlsomme Tilfælde skal man jo helst antage det Mildeste.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
J en ganske modsat Retning forundrer Kjøbenhavnsposten sig over, at Politierets=Assessor Reiersen har tilladt Dansk Folkeblad, at udkomme uden Stemplet, maa trykkes, og den kan ikke see rettere, end at denne Fremgangsmaade er i aabenbar Strid med Forordn. 27de Septbr. 1799, da alle Skriftcommitteens Medlemmer ere solidarisk forpligtede for hvad der indeholdes i Folkebladet. "Dette forekommer os - hedder det sluttelig – at være saa utvivlsomt, at vi i høieste Maade undre os over, at Skriftcommitteens Medlemmer have villet deeltage i denne Ulovlighed eller om man hellere vil, Gaaen udenfor Loven, saa meget meere som de sikkert ellers alle ville vedkjende sig den af Professor Schouw i Folkebladet No. 31 for 7de Octbr. 1836 udtalte Grundsætning, i Redactionen af dette Tidsskrift strængt at holde sig Lovene efterrettelig, hvilket ikke er skeet i nærværende Tilfælde."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
Ved allerhøieste Reskript af 7de Juni til Stiftamtmanden og Biskoppen over Jsland er det, i Anledning af et fra Samme indkommet Forslag allernaadigst bifaldet, at de tvende paa Vestmanne ved Jsland værende Sognekald, Ofauleite og Kirkebai, skulle forenes under Navnet Vestmannøe Sognekald og saaledes herefter ikkun udgjøre eet Sognekald, hvilket maa forundes den nuværende Sognepræst til Ofanleite, John Anstmann. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
Efter Repræsentanternes Beslutning har disses Formand, Etatsraad og Høiesteretsadvocat Sporon i Collegial=Tidenden indført en Beretning om Forhandlingerne i den forenede Bankbestyrelses Forsamling den 22de f. M., hvoraf erfares, at Directionen har kjøbt en Byggeplads til det i Aarhuusoprettende Bankcontoir og derpaa ladet paabegynde Opførelsen af en Bygning, som til Udgangen af September d. A. forventes at blive færdig og som, i Forening med Pladsen, antages at ville koste i Alt omtrent 10,000 Rbd. Efterat det dernæst var bestemt, at der skulle vælges en Kasserer og en Bogholder ved Bankcontoiret i Aarhuus, samt at Gagen for den Førstnævnte skulde ansættes til 2000 Rbd. r. S., derunder indbefattet Erstatning for Feiltællinger, og for den Sidstnævnte til 1600 Rbd. r. S. aarlig, dog saaledes at der endvidere til den Assistent, som enhver af disse Embedsmænd, vil have paa eget Ansvar at antage, bliver af Bankens Kasse at udbetale en Sum af respective 100. og 300 Rbd. aarlig, blev til de ovennævnte Poster, hvorom endeel Ansøgninger vare indkomne, udnævnt Landsoverrets=Procurator Otterstrøm og Bankassistent Fabricius. Hvad angaaer der indeværende Bankaars Overskud af de af Bankhæftelsesrenterne, bestemtes det, at samme skulde hensættes paa Realisationscontoen. Directionens Forslag om, at der i 11 December Termin d. A. skulle afbetales 200,000 Rbd. r. S. paa Laanet af 4de Febr. 1820, efter Udtrækning paa sædvanlig Maade, blev antaget med 11 Stemmer mod 7. Til Formand fra 1ste August næstkommende valgtes paany Etatsraad Sporon. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
Fra det Holsteenske skrives under 1ste Juli, at siden de Optrin, som i Juni der fandt Sted ved flere Jndividuers Arrestering, der vare mistænkte for Tyverie, havde man ikke mærket Spor til Tyverier, førend i sidste Uge, da 2 Jndbrud Natten til den 22de havde fundet Sted i Bergholtz, og man fik Efterretning om, at 2 fra Tugthuset afskedigede Subjecter havde taget Veien fra Berg holtz til Heide og indqvarteret sig hos en Enke, som man beskyldte for ofte at have draget Nytte af at herbergere fremmede Haandværksvende &c. Strax omringede over 100 Mennesker Huset, sloge alle Vinduerne ind, og greb den ene Person; den Anden havde smurt Haser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
En Holstener L. Nofz er ansat som Professor ved Universitetet i Athen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
J en Skrivelse fra Holsteen i Kieler Correspondent anføres, at det danske Armee-Contingent, som i Aaret 1813 udgjorde en Deel af det 13de franske Armeecorps under Eckmühls Commando, skulle erholde den samme Gage, som de Franske, men blev betalt den danske Gage med blaa Sedler til 75 s. lybsk, som dog neppe havde et Værd af 6 s. l. Senere hen blev Armeecontingentets Tilgodehavende slaaet til de Fordringer, som Danmark havde paa Frankerig. Af disse Fordringer skal Staten først sildigere hen have erholdt noget lidet, men Armee=Contingentet skal hidtil intet have bekommet deraf."¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-07-13
(Neue Zeit.)S. De