Berlingske Tidende, 1765-03-01
Land Marechallen, Oberste og Commandeur af den K. Sverdorden, Hr. Thure Gustav Rudbeck holdt i Riddersalen denne Tale til Kongen: "Allerdurchlauchtigste &c., Ridderskabet og Adelen ere forsamlede for Eders K. M., for at anhøre med underdanigste Ærbødighed og Troskab, de naadigste Forestillinger, som Eders K. M. allerhuldest vil behage at giøre for de forsamlede Rigstænder. E. K. Majests faderlige Omsorg for Rigets sande Beste; E. K. Majests, tilkiendegivne naadige Tillid til Rigstænderne, nemlig, at Allerhøystsamme ville betiene Sig af deres allerunderdanigste Raadførsel, imod den Forlegenhed hvori Riget befinder sig; Saa og E. K. M. uskatteerlige Velgaaende, ere de Aarsager, som opfylde Ridderskabets og Adelens Hierter med underdanigst Taknemmelighed og Glæde. Vel gaaer det Ridderskabet og Adelen til Hierte, at C. K. M. har befundet Sig aarsaget til at kalde dem for tilsammen, end den sidste Rigsdags=Beslutning foreskriver; men endog deraf erkiende C. K. Majests troe Undersaatter af Ridderskab og Adel, Deres Majests, store Opmærksomhed for Rigets Velfærd. Det er ikke noget usædvanligt, at de menneskelige Indretninger behøve Forbedringer; de blive ikke altid anlagte efter deres følger; de klogeste Anlæg kunde mislinge, thi Menneskens Deel er den, at de blot efter Rimelighed kunde dømme om Udfaldet. De ædelste Fordeeles og Herligheders Misbrug, forhindre ikke sielden Hensigten med dem, og Egennyttighed fordreyer ofte den beste Sag; Lovenes Fordreyelse foraarsager deres Foragt og ligesom dræbe dem, naar og Lovene allene skal være en Skræk for de Ringe iblant Folket, og Dyden ikke virker med, da forsvinder den villige Lydighed, hvilken altid er Kiendetegnet paa en god Borger. De Forandringer, som Menneskernes Tænkemaade og Sæder giøre udi Rigsforfatningerne, ere meget betydelige. Et Riges Velfærd kan svækkes af mange indvortes Fiender: Tvedragt imellem Jndvaanerne; Egennyttige Absigter, dem man giver Skin af det gemeene Beste; Et arveligt Had; en umættelig Ærgierrighed; en virkende Misundelse; og hemmelig Mistanke, ere de forskrækkelige Feyl, som hastelig kunde forstyrre et Rige, og styrte dets Jndvaanere i en Lidelsers og Ulykkers Afgrund. Ridderskabet og Adelen have bevæbnet sig imod alle disse hindringer, og ere til den Ende forsamlede, at de, tilfælles med de andre Stænder, ville opofre sig aldeles og allene til Fædernelandets Tieneste, og vise, hvorledes et Folk kan med foreenede Kræfter imodstaae det Onde. Hertil haabe de, at den Haand, som regierer alle Ting, vil staae dem mildelig bi, og staae færdige til at betegne paa en uforgængelig Maade for Efterkommerne, at de have af alle Kræfter villet handle saaledes, som E. K. M. Forsorg, Naade og Mildhed har udkrævet det. De troe at have, under E. K. Majests. vise Regimente, oplever den lykkelige Tidens Forandring, som vil sætte Efterkommernes Velfærd paa en sikker Fod, saa at de skal kunne, i Roe og uden Bekymringer, høste Frugterne af vel overlagte og vise Anordninger. - Allernaadigste Konge og Herre! Tillad i øvrigt E. K. Majests. troe Undersaatter af Ridderskab og Adel, at aflegge saadanne allerunderdanigste Ønsker, af hvilke C. K. M. skal kiende saavel Sig Selv, som Ridderskabet. og Adelen; Den Allerhøyeste langvariggiøre og velsigne En K. Msts. Regimente; det blive et Mønster for de efterkommende Konger, og en Underviisning, hvorledes et frit Folk kan giøres lyksaligt; E. K. Majests. Slægt grønnes, og det Kongel. Huus glimre i al den Pragt og Herlighed, som ere Følger af Dyden; E. K. Majests, glade Forsorg berede Veyen for Deres troe Undersaatter, til det Maal, som de have foresat dem paa denne Rigsdag; Disses uforanderlige Ærbødighed, Troeskab og Jver lette E. K. M. den Regiæ rings Byrde, som de have paalagt E. M. af Kierlighed. Ridderskabet og Adelen udbeder sig underdanigst E. K. M. uforanderlige Naade og Bevaagenhed." Bemelte Land=Marechal, Oberste Rudbeck, holdt følgende Tale til Hs. M. Dronningen, da Ridderskabet og Adelen første Gang, den 22de Januarii, gjorde den Kongel. Familie allerunderdanigst Opvartning: "Stormægtigste, allernaadigste Dronning! Ved denne Rigsdags Begyndelse, har Ridderskabet og Adelen fierde Gang den Naade, at allerunderdanigst opvarte C. M. som en Svensk Dronning. - De Offer, som de troe Undersaatter have bragt med sig hiemme fra, er en uforanderlig Høyagtelse for E. K. M. E. M. kiender Eders Folk og dets Sæder: Det ærer i E. K. Majests. allerhøyeste Person, en huld Lands=Moder, som for os har bereedet Haab, og tilkommende Lyksalighed. Da den Svenske Kongel. Throne er et Arvegods for E. K. Majests. Afkom, bliver den og en Belønning for E Majests. Dyder, som fortiene en Krone. Nationen betragter i E. K. M. en naadig Dronning, efterat den nu paa tredie Aar nyder de søde Frugter af en lyksalig Fred, den E. K. M. har udvirket, og for hvilken saavel de nu levende, som Efterkommerne, skulle ævig ære og berømme en stor Dronning. Ridderskabet og Adelen tør ikke vove at besværge C. M. med Hykleri: E. K. M. har en uindskrænket Gevalt over de fri Undersaatteres Hierter, og dette overgaaer alle de Lovtaler, som de største Despoter kunde erhverve sig. At herske over et frit Folk, og at være Dronning over sig selv, overgaaer alle de Fordeele, som enten Fødselen bringer med sig, eller erhverves ved blodige Vaaben. De Leyre, som Dyden bestiger, og de Seyerstegn, som den erobrer, ere uforgængelige. E. K. M., som saa fuldkommen fortiener Ridderskabets og Adelens Tilbøyelighed, have ogsaa langt meere at vente Sig af deres Ønsker, end en svag Tunge for maaer at udsige. Ridderskabet og Adelen indkaster sig underdanigst til Eders K. M. Naade og Bevaagenhed. End videre førte Oberste Rudbeck saadan Tale til Hans K. H. Kronprindsen, da han, tilligemed Kongen og Dronningen, begav sig første Gang i Rigs-Forsamlingen: Durchlauchtigste Arve=Fyrste, naadige Herre og Kronprinds! De Deputerede af Ridderskabet og Adelen erholde den Naade, at herved betegne Eders Kongel. Høyhed, deres ældste Lands Fyrste, en grundet underdanigst Tilbøyelighed, og sand Glæde over E. K. Hs. Velgaaende. - Det er berømmeligst bekiendt over hele Riget, at E. K. H. siden sidste Rigsdag har med al Flid lagt Sig efter at erhverve Jndsigt i Regiæringen: E. K. H. har ikke allene flittig været ved Kongens Side, at legge Mærke til de vigtige Forretninger, som behandles i Rigs=Raadet, men har endog deelagtiggjort de høye Collegier i denne Ære, da De have bievaanet sammes Berraadslagninger, naar Rættergangs Sager ere blevne paadømte efter Lovene, Rigets Tarv og Huusholdning bleven besørget, og de Sager blevne tilbereedede, som videre skulle underkastes Hs. K. Majests. Bifald. En saaden Flid lover os og vore Efterkommere de rigeste Frugter, og en Konge paa vores Throne, som kiender sit Fæderne Riges Love, Sæder og Styrke. - Fordum har en Adelsmand, høylovlig Jhukommelse, med Mod og Ære trinet af vores Svenske Ridderhuus paa den Kongel. Trone, efterat han havde revet Tyranniet det blodige Scepter af Hænderne: J E. K. H. ære vi en af hans Afkom, hans Navne, saa og, som vi haabe, hans Jevnlige i gode Egenskaber og Fortienester. - Ridderskabet og Adelen udøse derfor deres taknemmelige Hierter i det Ønske, at Velsignelse maa ledsage E. K. H. over alt. Ridderskabet og Adelen udbeder sig underdanigst E. K. Hs. Naade og Bevaagenhed.