Københavns Adresseavis, 1776-09-04
Dersom de udsprungne Blomster har endnu en Knop i Midten, saa klipper man lidet af dem med en Sax, løsner de udvendige Blade, og trykker dem enten ned, eller skierer dem af neden til, saa vidt man kan komme, da de indvendige Blomster ligeledes faaer Farve. 7. Nogle pleye at legge Bladene af deres Sorter paa Papier, for ogsaa efter Floreringen at kunne see dem. Man gaaer dermed til verk paa følgende Maade: Naar det ikke har regnet, og Blomsterne ere tørre, trekker man et eller nogle Blade ud, og legger dem 24 Timer i en Bog, at de kunne blive lidet tørre og presses lige. Derefter tager man Gummi Trachacans, lader den gandske opløses i Vand saaledes, at Gummivandet er flydende, men ikke alt for tyndt. Derefter bestryger man den Side, som man vil lime paa Papiret saa sparsomt dermed som mueligt, og legger saa Bladet paa. Jeg pleyer at legge to Blade af hver Sort paa denne Maade paa Papir, det ene paa den vrange, og det andet paa den rette Side, saa at man kan forestille sig det hele Blomster, og skriver saa det Nummer. Naar Nellikerne forerer, saa maae de aflegges. Jeg gaaer dermed tilverks paa følgende Maade: Jeg tager de Afleggere, som ikke ere alt for svage, fordi disse slaaer først Rødder, og heller ikke saa let kan skieres igiennem, som de alt for svage. Disse renser jeg fra det nederste Leed af, indtil det, Jndsklæringen skal skee, fra alle Blade, og lader dem altsaa ikkun beholde de Blade, som ere oven for disse Leede; derpaa skierer jeg det Leed, som er nærmest den øverste, halv fra hinanden med en Pennekniv og flekker den saaledes indtil det øverste Leed; Derefter rydder jeg Jorden i Potten saa vidt bort, at der i det mindste kommer en Tomme høyt Jord af den tilbereedte Jord, hvorom siden skal meldes, i Potten. Udi denne Jord legger jeg den opskaarne Afligger, og sætter en Krog af en Riis=Qvist over den; men Afliggeren maae saaledes bøyes, at den kommer til at staae lige op, efterdi, om man vilde lade den ligge, Jncisionen ville falde sammen, og ikke flaae Rødder. Naar nu alle Afligger paa denne Maade ere nedlagte, strøer jeg omtrent en fierdedeel Tomme anden Jord oven paa den tilberedede Jord. Det har den Nytte: Goldjorden kan fordi den er løs, ikke holde Afleggeren fast, naar den begynder at slaae Rødder, og bliver den kun bevæget ved Vinden eller et andet Tilfælde, saa rykkes de spæde Trævler af igien, og siden kan det let skee, at Afleggeren slaaer slet ingen Rødder. Derved er endnu følgende at mærke: I. Nogle tager blandet Jord, af tilberedt Jord, op dentlig Jord og Sand, og staaer i den Tanke, at den tilberedte Jord forderver Afleggeren naar den bruges allene; Men, da den blandede Jord er haard, og bliver endnu fastere ved Vandingen, saa kan Afleggeren vanskelig slaae Rødder derudi, eller den slaaer kun faa Rødder. Den Mening, at den tilberedte Jord skader Afleggeren, er ikke grundet, omendskiønt det er afgjort, at den er skadelig for de gamle Stokke; Thi jeg har ikke befundet, at en eneste Aflegger, som er aflagt efter min Maade, skulde være bleven fordervet af Jorden. Dog pleyer jeg gemeenlig at tage gammel tilbereedt Jord, som allerede har tabt det meeste af sin Skarphed. H. Paa det at man desto beqvemmere kan aflegge, fylder jeg Potten, hvorudi jeg setter et Blomster, ikke gandske fuld med Jord, men lader omtrent halvanden Tomme, fattes. Det har den Fordeel, at om ogsaa et Blomster ikke slaaer sine Afleggere ud neden til paa Jorden, man da kan fylde Potten, og komme magelig til Afleggeren H. Ere Afleggerne alt for høye, saa at man ikke kan aflegge dem i Potten, saa kan man enten sette Tagspaaner deromkring og fylde dem med Jord, eller man kan lade sig giøre andre smaa Potter, eller man kan grave Potten med Blomsteret ned i Jorden, indtil man beqvemt kan komme til at aflegge. 1. Har en Aflegger mange Leed, saa at man ikke kan aflegge og giennemskiere det øverste Leed, saa kan man ogsaa tage den underste eller en af de mellemste, hvilken der er beqvemmest, den slaaer ogsaa Rødder. Jkkun den Ubeqvemmelighed er herved, at den aflagte Green bliver meget høy, og følgelig ogsaa skyder sine Afleggere det følgende Aar i Høyden, da man maae gaae tilverk med Af ligningen, som næst foran er meldt. V. Naar Afleggerne ere aflagte, saa maa de flittig vandes paa det at Flækningen ikke skal tørres, og altsaa ingen Rødder slaae. V. Naar en Aflegger har staaet i fire eller sex Uger saa har den slaaet Rødder, og saa kan den settes ud sidste i August eller først i Septemb. Dette skeer paa følgende Maade: Man trækker den Krog, som har fæstet den i Jorden op, skierer neden for det Leed, som er bleven flækket, Afleggeren løs fra Moderen, tager den op, renser Røden, saavidt mueligt er, fra den tilbereedte Jord, og setter den i en Potte. Naar dette er skeet, maa man give Afleggeren, som bliver nedsat gandske løst, lidet Vand, og i nogle Dage vogte den for Solens Hede, at den ikke skal blive maat, men snart voxe. Undertiden skeer det, at en Rellikestok skyder slet ingen Afleggere, eller dog saa svage, at de ikke kunne aflegges. I første Fald maae man, naar Nellikerne ere udsprungne og man har seet Artene, afskiere Stokken omtrent halvanden Tomme høyt fra Jorden, oven for et Leed, da den endnu skyder Afleggere. De duer vel ikke til Aflegning, thi naar man endskiønt først vilde giøre det og Høsten, og lade Afleggerne blive ved Stokken, saa skyde de dog ikke Rødder og Vinteren. Best er det, at man lader dem staae aflagte, og voxe saa høyt de kunne. De florerer vel fielden det tilkommende Aar, men der bliver da ogsaa desbedre Afleggere. Men vil den afskaarne Stok endnu ingen Afleggere skyde, saa har jeg for nogle Aar siden gjort følgende Prøve, at bringe den dertil. Jeg gravede et Hul, omtrent halvanden Alen dybt. Deri lagde jeg næsten en fierdedeel Alen høyt hidsig Giødning, der oven paa nogen Jord, og oven paa denne den afskaarne Nellikestok, og bedekkede dens Rødder med noget Jord. Oven paa tildekkede jeg Hullet med Giødning, og saae daglig til den. Omtrent den 3de eller 4de Dag fandt jeg, at der ansatte sig smaa Knuder, som vilde drive. For nu ikke at overdrive Stokken ved den alt for store Hede, tog jeg den opsatte den i sin Potte, vandede den lidet, og forvarede den vel i otte Dage for Solen, da den derpaa voxte ypperlig. (Resten følger.) Nyheder.