JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-01
God, klar Linolie, Terpentinolie, fiint engelsk Bleghvidt med alle øvrige fine og grove Maler varer til alle Couleurer. God Rocolie, Tran og Bomoli. Postpapir, Skrive- og Conceptpapir af flere Sorter. Fiint poleret Jagtkrudt og gror Krudt, Knaldhætter, Hagel af alle Størrelser. God Rom, fiin Citron Punschextract, Aquarit, kjöbenhavnsk 8 Graders Brændeviin, Messing. og Staaltraad med meget mere, har jeg herved den Ære at bekjendtgjöre, og kan stedse ventes gode Varer og billigste Priser. Aalborg, den 22de April 1837. Th. v. Spreckelsen. Th. v. Spreckelsen. Staalpenne af en ny opfunden Masse. til høieste Fuldkommenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-01
Af dette særdeles udmærkede Fabricat, der uden Undtagelse overgaaer ethvert andet, har jeg her alene modtaget et Commissionslager og sælger deraf en gros og en detail til de særdeles billige Priser fra 12 sk. til 7 Mk. pr. Kort a 12 Penne med Skaft. En af disse Staalpenne lader sig bruge i en Tid af 3 a 4 Maaneder. Priiscourant samt Anviisning til den rette Omgangsmaade leveres uden Betaling. Tillige faaes fra samme Fabrik Blækpulver og Skafter, til Staalpenne. F. C. F. Hartmann
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-01
Paa given Anledning bekjendtgjøres: at Jngen betroes Noget i mit Navn, uden at skriftlig Begjæring derom forevises. Nørre-Uttrup, den 28de April 1837. Sand, forhenværende Toldbetjent.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-01
Sæde=Vikker faaes paa Aldershaab. Tvende Karle, der forstaae at tilberede Ælte Torv, kunne erholde Arbeide, naar de med paalideligt Vidnesbyrd melde dem snarest muligt hos Kirstein. Lindenborg, den 26de April 1837. Jfølge vor Kjøbecontract med Hr. S. Kjergaard, tilfalder os Contingent for April Maaned af dem, som i den Maaned have havt Bøger af hans forrige Leiebibliothek, og vil denne Betaling af os blive opkrævet hos Vedkommende. Aalborg, den 29de April 1837. Lorenzen. Satterup.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-01
Følgende brugte Ting anvises fra Bogtrykkeriet: 1 Ege Schatol, en Sove=Sopha og et pletteret Hestetøi.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-01
Straahatte til Blegning og Omsyning modtages hos Modehandlerinde Bine Cohn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-01
Grøftespader faaes hos F. C. F. Hartmann.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-01
Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling af 22de Deen nes, der er læst ved Underretten og snarest muligt vil blive læst ved den kongelige Landsoverret i Viborg, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi t perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring paa kongelig nederlandsk Consul og Kjøbmand Hans Peter Hansens Fallitbo i Aalborg, til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for Undertegnede, der ifølge kongelig allernaadigst Commissorio behandle dette Bo. Aalborg, den 25de April 1837. Møller, D. J. Thaarup. Procurator.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-01
Inkaldelse. Forhenværende Fisker, sidst Værtshuusholder Johannes Jacobsen heraf Byen, er ved Døden afgaaet og hans Bo taget under Behandling af undertegnede Skifteret. Thi blive, paa Grund heraf, efter Bestemmelserne i Placaten 26de October 1792, indkaldte samtlige den Afdødes Creditorer til inden 12 Uger at anmelde og bevise deres havende Krav. Skifteretten i Aalborg, den 25de April 1837. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-01
Efter Reqvisition fra Kammerraad, Procurator Juul, paa Maribo Kjøbstads Overformynderies Vegne, og ifølge, passeret Dom og Execution, bliver Gaarden Nr. 111 paa Gravensgade her i Byen, hvori der i mange Aar er drevet en betydelig Detailhandel, opbudet til Salg ved 3de Auctioner:
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-01
Onsdagen den 17de Mai, Onsdagen den 24de Mai, Onsdagen den 31te Mai, næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes paa Raadstuesalen, men den 3die i selve Gaarden. Conditionerne, hvorefter 2000 Rbd. Sølv kunne forblive staaende i Eiendommen, ere til Eftersyn hos Reqvirenten. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 25de April 1837. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Udgivet af D. Chr. Borch & H. Ph. Lies Enke. - Redigeret af Capitain v. Soderberg, N. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Gudstjeneste. Christi Himmelfarts=Dag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke ingen Gudstjeneste. J Nørre-Tranders Kirke Kl. 9 Hr. Pastor Boesen. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Fogh, England.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Debatterne i Overhuset om den irske MunicipaleformBill, der, med Hensyn til dens anden Læsning, fik det Udfald, som vi igaar have meddeelt, aabnedes af Premierministeren Melbourne i et meget talrigt Møde, der især udmærkede sig ved et usædvanligt Antal af tilstedeværende Biskopper. Ministeren henviste til Nødvendigheden af, at der gjordes en Forbedring i de irlandske Stæders Municipalvæsen og at en fortsat Modstand imod en saadan Forholdsregel neppe vilde havde anden Følge, end at udsætte Foreningen mellem Storbrittannien og Jrland for Fare. Han maatte derfor paatrængende anmode Huset om, at antage Billen og fremfor Alt at vogte sig for at opponere imod den med lignende Yttringer, som dem, der i forrige Parlaments=Session havde caracteriseret Overhusets Modstand mod, denne Bill. Det var Tid at gjøre Ende paa den farlige, Kamp og de unaturlige Tvistigheder, som denne Gienstand, havde medført. Hertugen af Wellington erklærede derpaa, at han ikke vilde modsætte sig Billens anden Læsning, men indskrænke, sig til at stille Amendementer til den i den derpaa følgende Committee. Der maatte skee noget for Corporationerne i Jrland, det indrømmede han, skjøndt han ikke var meget for, at tilintetgjøre en udelukkende Autoritet for at sættes en anden ligesaa udelukkende igjen i Stedet, især naar denne sidste var farlig for de protestantiske Jnteresser og nedlagdes i Hænderne paa det borgerlige Samfunds laveste Classer. J alt Fald maatte han undre sig over, at den samme, eller meget mere en endnu fordærveligere Bill, end den, Lorderne ifjor havde forkastet, var bleven indbragt i Huset, istedetfor at man burde have forsøgt paa, at give den ene saadan Form, at den kunde vente Lordernes Majoritet forsiksig. Herpaa fik Hertugen omtrent følgende Svar af Premierministeren: "Jeg indrømmer, at Billen næsten er den forrige lig og at jeg har forelagt den igjen i saadan Form, ha fordi jeg endnu stedse holder det der fremherskende Grundprincip for det ene rigtige. Den ædle Hertug har jo selv, som Premierminister, forelagt Huset en Bill som Catholikernes Emancipation), omendskjøndt den ikke alene havde været gjentagne Gange forkastet af Huset, men endogsaa af haml. selv var misbilliget, hvorved jeg endnu maa bemærke, at i denne Bill var langt mere afgjørende og frembød færre Gaarantier, end dem, der tidligere vare indbragte om samme I Gjenstand. Derfor forekommer det mig, som om jeg, hvis jeg overhovedet har feilet i denne Henseende, dog ingenlunde har gjort mig skyldig i saa grov en Feil, som den ædle Hertug ved hiin tidligere Leilighed (lydeligt bifald) og som som jeg ikke fortjener den strænge Dadel, som man nu villoverøse mig med." Lord Brougham talte derpaa ogsaa for Billen; den blev læst anden Gang og drøftes nu paany i en Committee.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
De saalænge forventede Debatter i Marschal Clauzels Sag ere nu i fuld Gang i de Deputeredes Kammer. De begyndte samme Dag, da det nye Ministerium, som det hedder, under Haanlatter (?), gjorde Kammeret sin Tiltræaldelses=Visit. Da Marschallen tog Ordet, for at pladere sin Sag, forlod Premierministeren Kammeret, for at gjøre Pairerne de samme Meddelelser om Prindsens Formæling m.v., og der opstod Spørgsmaal, om ikke Debatterne derfor paany burde udsættes, men den modsatte Anskuelse trængte igjennem og Clauzel begyndte sit Forsvar. Da han yttrede at staae, i sin dobbelte Egenskab, som General en schef og Gouverneur for Kammeret, som en af Regjerinegen Anklaget, afbrødes han af flere Stemmer, der heri modsagde ham, og Præsidenten, Hr. Dupin, erklærede ham endog, at det hverken var som Anklaget, som General eller som Gouverneur han havde erholdt Ordet, men kun som en Deputeret, der kunde meddele væsentlige Oplysninger. Han fortsatte da sit Forsvar, som i det Væsentligste støttede sig til de samme Grunde, som vi tildeels kjende af hans Forsvarsskrift, og sluttede med den Opfordring, at man burde eriklære det algierske District for uadskillelig forenet med Frankrig. Grev Jaubert, hvis Tale derimod gik ud paa, at man burde opgive Algier, fulgtes paa Talerstolen af Marschallens Adjutant, Hr. Rance, der med Vidtløftighed, baade i denne Dags og den følgende Dags Møder, søgte at forsvare Clauzel. Uagtet de af ham fremførte vægtige Grunde, syntes hans Tale dog ikke at vinde megen Opmærksomhed. Committeen havde betvivlet, at Marschallen har havt befaling til Expeditionen til Constantine; Rance gjorde dette uomtvisteligt, ved at forelæse en Skrivelse fra Krigsministeren af 5te Januar 1836, som ikke var kommet til Committeens Kundskab, og ved at meddele Kammeret, Jndholdet af de Ordrer, som han personlig havde overbragt Marschallen fra Ministeren.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
J Hr. Baude, der, med et specielt Hverv, i forrige Aar af Regieringen var sendt til Afrika, har Marschallen sin meest erklærede Modstander. Han er Deputeret og talede længe og heftigt. Grunden til, at Expeditionen var mislykket, vilde han især finde i, at der var udskreven en Contribution i Tlemecen, der havde gjort Araberne uvenligt fin dede, i de slette Caserner i Bona og i Marschallens Mangel paa Omhu for Transportmidler. J Slutningen af sin Tale skildrede han med levende Farver Expeditionens Resultat, talte om Soldaternes Resignation paa Tilbagetoget, der var dem lige saa hæderligt, som deres Mod lige over for Fienden; kun fra Tid til anden, bemærkede han, havde man hørt dem raabe: "Hvor er General Bugeaude Underhans Commando vilde vi have undgaaet en saadan Elendighed." Marschallen tog Ordet, og søgte først at forsvarer sig, med Hensyn til den i Temecen udskrevne Contribution, og erklærede, at han slet ikke forlangte nogen Skaansel af Hr. Baude, denne skulde kun reent ud komme frem medde Misbrug, han formeente at have opdaget ved Contributionen, men han var stærkere i at opsætte Protocoller og paa Marschallens Bag at seende dem ind til Ministeriet. Marschallens Tone gik tilsidst over til Bitterheder og caracteriserede Hr. Baudes Adfærd som Spioneri og Angiveri. Med stor Varme yttrede han, at han vel kunde have taget feil, hvad Expeditionen til Constantine angaaer, i at tiltroe Befolkningens gjentagne Opfordringer og sine Troppers Mod formeget, men hans hele tidligere Løbebane maatte være Beviis for, at han hverken manglede Kraft, eller Duelighed. Med Talen henvendt til Baude vedbleve han: "Siig De ikke at vi ere blevne slagne, det er ikke sandt; sig De ikke, at Expeditionen var uden Virkning, thi vi have erobret 20 Mile Land; sig De ikke, at vi have forladt de Saarede, thi det er falskt. Det kan De ikke vide, da De paa Tilbagetoget kjørte langt forud for Avantgarden; derfor siger jeg Dem det, at der ikke er bleven nogen Saaret tilbage bag Arriergarden; mærk Dem vel det, og sig De mig nu, hvo der har udstødt det Angstraab efter General Bugeaud? Siig mig, hvo der har hørt det, De, som rolig kjørte i min Vogn foran Armeen. Jeg, som til Hest, commanderede Arriergarden, har ikke hørt noget dertil."
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Debatterne i denne Sag fortsættes og ville formodentlig i længere Tid beskjæftige Kammeret. Man har et Brev fra Algier af 3die April, der om Marschal Clauzels Forsvarsskrift udtrykker sig saaledes: "Denne Broschure har her gjort et stærkt Jndtryk. Det er skjærende Ord, skrevne med Kaarden. De, som kjende Marschallen personlig, ventede ikke, Andet af ham. Jmidlertid - hvormeget vi end erkjende, Sandheden i mange af hans energiske Udfald - saa vildet dog falde ham vanskeligt at afvælte beskyldningerne for Havesyge og Udpresninger, som den de ulykkelige Beboere i Tlemecen paalagte Contribution tilstrækkeligen beviser. Vile her paa Stedet ere endnu vanskeligere at overbevise om Marschallens Fattigdom og Uegennyttighed, end Folk i Paris, Men derhos spørge vi med ham. Have da alle de, som nu bestorme ham med Bebreidelser, saa rene Hænder, Visseligen, i Frankrig skulde det mindst være paafaldende, at ente høi Embedsmand drager Nytte for sin Lomme af sin Post Fordeele. Clauzel har her endnu temmelig mange Tilhængere, hvis Antal hans Ulykke for Constantine og hans Afefsættelse iøvrigt betydeligen har formindsket. Man mister ham ikke gjerne, fordi man kjendte ham som en ivrig Tilhænger af Colonisationen, og hans Bestyrelse syntes at være en Garanti for denne. Hans Geni som Feltherre er hævet over sal Tvivl, deri ere alle Militaire enige, og det mesterlige Tilbagetog fra Constantine, paa hvilket Marschallen, under de frygteligste Omstændigheder, ikke et Øieblik fornegtede sin Aandsnærværelse, Koldblodighed og Energi, vidner ligesaa glimrende for ham, som hans tidligere Seire. Han havde lingen Armee med sig, men en Hob af neppe 3000 kamp dygtige Mænd. Naar man forekaster ham, at han dumdristigen paa den raaeste Aarstid kastede sig ind i et ucultielveret Land, saa var dette jo en Feil, som ogsaa hans Mester, alle Tiders største Krigsmand, begik
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Blandede Efterretninger. Til Triest var kommet Efterretning om et skrækkeligt Jordskjælv, som havde fundet Sted i Grækenland. Poros var revnet tvers igjennem, og af Santorino var Halvdelen reent forsvundet. Paa Hydra vare et Halvthundrede Huse, styrtede sammen. Endnu vidste man ikke hvormange Mennesker, der havde mistet Livet derved; alene paa hine tre Steder ansloges de til 4 a 5000.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Fra Tilsit skrives under 15de f. M.: Den store Ulykke, som i 1829 hjemsøgte os, er idag paa en skrækkelig Maade bleven gientaget. Om end der i de sidste Dage havde funaldet et stærkt Sneefald Sted og man fra Rusland fik Efterretning om et endnu stærkere der, troede man dog ikke, at Vandet i Memelen vilde opnaae en saa forfærdelig Høide, i som Tilfældet blev i Morges. Med 15 Fods Vandstand, satte Strømmens Jisdække sig igaar i Bevægelse, og om Natten steg Floden til 21 1/2 Fod, kun 6 T. lavere end i 1829. En pludselig flere Fods Synken af denne næsten 1 Miil brede Vandmasse lod i Formiddags det Værste befrygte, og nu erfare vi, at 5 forskjellige Dæmninger ere gjennembrudte paa den venstre Rufsbred og høire Gilgebred, hvorved det hele store frugtbare Deelta mellem begge Strømmene, almindelig benævnet Kaukehnerdalen, indeholdende maaske 100 eller flere Landsbyer, er sat saa dybt under Vand, at paa de fleste Bygninger kun Tagene ragede op over Vandet. Den afstedkomne Ulykke maa være saameget større, som Vandmassen kom uventet og førte omfangsrige Iisstykker med sig Fædrenelandet. Aalborg Ogsaa heri Byen skete Natten imellem den 29de og 30te April Jndbrud og Tyveri. Ved gode Spioner og hensigtsmæssige Foranstaltninger lykkedes det Politiet allerede strax næste Dag at paagribe en her allerede i lang Tid berygtet Person, ved Navn Lorenz Meier. Han paagrebes ved høi lys Dag i Sengen og paa ham fandtes 2 Uhre, som ved det natlige Jndbrud vare bortstiaalne. Han er nu i god Forvaring. Natten derpaa har en Person hængt sig i Nørresundby, om hvem der vel kunde være Formodning, at han kan have staaet i nærmere eller fjernere Forbindelse med den Paagrebne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Blandede Efterretninger. J den kongl. Landsoverret i Viborg ere i d. M. afsagte følgende Domme: Mette Cathrine Jensdatter eller Justdatter for Tyveri og Løsgængeri dømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. - En Sag mellem Jens N. Thordahl i Saugstru- og Niels N. Thordal i Grønning samt Proprietair Bjørn, angaaende nogle Studes Rogt paa Grinderslevkloster, afviist. Willads Nielsen af Aalborg, tiltalt for Tyveri og Løsgængeri, dømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i 3 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Prof. David vilde i den til den 28de April berammede Generalforsamling i Trykkefrihedsselskabet andrage paa nogle Modisicationer i Lovene, iblandt andet, at Ordene i 55. det tilkommer alene Selskabet, at give og forandre Love" osv., forandres til det tilkommer alene Selskabet i dets Generalforsamlinger i Kjøbenhavn at give og forandre og fortolke Love o. s. v., hvilket Forslag vist i Kjøbenhavn vil finde stort bifald, da som bekjendt, Danmarks Intelligents" holder Dug og Disk, i Hovedstaden og kun leilighedsviis giør nogle landlige Excursioner i Provindserne, f. Ex. naar den bærer Folkebladet om til Abonnenterne udenfor Fæstningens Demarcationslinie.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
J Kbhvosten, læses Følgende fra Hr. Overbygningsdirecateur C. F. Hansen og Frue Kirke: For at forebygge en mulig Misforstaaelse af det Regnskab som jeg først nylig er kommen til Kundskab om at være indtrykket i Kjøbenhavnsposten Nr. 35-96 til Oplysning om hvad Frue Kirke har kostet at bygge, og med særdeles Hensyn til en samme Blad Nr. 86 yttret Ønske om at erfare, hvad vel i Bygmesteren har kostet Lander vil det maaskee ikke ansees forgloverflødigt, at der fra dennes Haand tilføies følgende Bemærkninger. Ved kgl. Resolution af 4de Juni 1811 approberedes den af Bygmesteren forfattede Plan og 10 Stk. Tegninger, hvorefter Kirken skulde bygges, og det blev derhos bestemt, at han for dette Arbeide strax skulde nyde et Honorar af 1000 Rbd., som den Tid var omtrent lige med 130 Sp. samt siden hvert Aar en Sum efter Arbeidets Fremgang, og ved dets Fuld sendelse endvidere en Gratification, dog alt efter nærmere aller høiest Bestemmelse. Ligesom det imidlertid kun blev muligt at fremme Arbeidet, eftersom der anvistes Midler til at bygge for saaledes vil man under de i Regnskabet til Udgift anførste Summer ikke finde videre Løn til Bygmesteren, end foranførte 130 Sp. og for de paafølgende 8 Aar, nemlig fra 1811 til 1818. Hincl. omtrent 250 Sp. aarlig, der bleve ham anviste ifølge kal Resolutioner af 17de Juni 1814, 16de Aug. 1816 og 30te Marts 1819. Efter den Tid har Bygmesteren ligesaalidet som nogen finde for, forlangt eller ansøgt om nogensomhelst Løn for sit Arbeide, og der er heller ikke tildeelt ham mere end de her nævnte Summer, hverken af Kirkens Bygningsford, Finantserne eller indetsteds fra, end ikke ved Kirkens Aflevering, naar undtages den Gulddaase med Hs. Majestæts Navnechiffer, som det ved denne Leilighed behagede Hs. Majestæt at overrække ham, til Beviis paa Allerhøistsammes Tilfredshed. Fra Svendborg beklages Tabet af en brav Somand, Capitain O. Bondo, som Natten til den 23de Marts havde taget Vagt paa sit førende Skib, der laae ved London, men savnedes om Morgenen og antages at være faldet overbord. Han efterlader sig en Enke og et spædt Barn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Reisende. m. Daqv. t. Aalb. d. 27de. F. Aarh Propr. Lassen. F. Hobro. Handelsbt. Bøgelund. - F. Aalb. m. Daqv. d. 30te. T.) Aarh.: Lector Wilkens. T. Rand.: Slagtersv. J. Grytz; gen Marie Larsen. T. Hobro: Handelsbr. Bøgelund. - Aalb. m. Daqv. d. 1ste Mai. F. Aarh. Frøken Hornsyld; Hr. Garden. F. Hobro: Handelsbr. Bøgelund.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Frederikshavns Skibslifte. Jndk. D. 27de April: J. L. Hermansen, N. B. Hansen, og B. Dam f. Læss m. Hørfrø. D. 28de: D. S. Bech f. Veil, P. Clausen f. Kolding, A. Kjeldrup f. Haderslev; Alle best t. Norge m. Korn og udg. d. 29de. D. 29de: J. Hansen f. Guddoml., best. t. Sæby m. Kalk. J. Olsen f. Norge, best. t. Danmark m. Bræder og Sild. - Udg. D. 26de, P. Asmussen og H. Q. Jensen f. Kallundb. t. Norge. D. 28de: A. O. Odden f. Norge t. Østersøen. J. L. Hermannsen, N. B. Hansen og B. Dam t. Læsø, ball.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Bekjendtgjørelser. Det kgl. danske Cancelli har under 4de April d. A., paa Magistratens Andragende om en fast Bestemmelse for Bolværkspengene for de private Bolværkseiere i og ved Aalborg af de Kaage, som af Havneinspectionen anvises Plad i Aaerne ved deres Bolværker, resolveret, at der, saalænge Bolværkerne vedligeholdes i forsvarlig Stand, af en Kaa paa en Læsts Størrelse og derover, med Varer eller Flyttegods, bliver at erlægge 24 s. for den første Dag og sener 16 s. daglig, og af en mindre Kaag, med Varer eller Flyttegods, 16 s. for den første Dag og siden 12 s. daglig, hvilken Bestemmelse bør være gjældende for enhver Aarstid Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg Raadstue, den 1ste Mai 1837. Paa Borgmesterens og egne Vegne Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Hvor 400 Rbd. Sedler til anstundende Juni Termin kunne erholdes tillaans, anvises af Kabell paa Hæstrup gaard pr. Hjøring. Følgende brugte Ting anvises fra Bogtrykkeriet: 1 Ege Schatol, en Sove=Sopha og et pletteret Hestetøi.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Bekjendtgjørelse. Til Fremskyndelse af Brevvexlingen mellem Aalborg, Hjørring og Frederikshavn har Generalpostdirectionen foranstaltet, at den fra Kjøbenhavn og Hamborg hele Aaret igjennem, med Undtagelse af den ene Vintermaaned, i hvilken Dampskibet mellem Kallundborg og Aarhuus oplægges hver Mandag Morgen til Aalborg ankommende Brevpost, vil blive afsendt samme Dags Middag Kl. 12 fra Aalborg, paa Routen til Hjørring og Frederikshavn, istedetfor som nu Tirsdag Middag, samt at den hver 14de Dag fra Frederikshavn afgaaende Pakkepost vil retournere fra Aalborg, Torsdag Morgen Kl. 8, istedetfor som hidtil Fredag Morgen til samme Tid og da tillige medtage de løse Breve til Hjørring og Frederikshavn, der maatte være ankomne til Aalborg med Pakkeposten om Onsdagen og med Kjøbenhavnsposten over Kallundborg og Aarhuus, i de Maaneder af Aaret, da denne Postgang finder Sted, Torsdag Morgen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Denne Forandring i Postgangen tager sin Begyndelse med Brevposten Mandagen den 8de Mai og med Pakkeposten Torsdagen den 18de Mai førstkommende. I den ene Vintermaaned, da Dampskibet mellem Kallundborg og Aarhuus oplægges, træder den nu bestaaende, Postforbindelse mellem Aalborg, Hjørring og Frederikshavn, igjen i Gang. Hvilket herved til almindelig Efterretning bekjendtgjøres. Generalpostdirectionen, den 29de April 1837.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
J Anledning af foranstaaende Bekjendtgjørelse er Jndleveringstiden til den Mandag Middag herfra afsendende Brevpost til Hjørring og Frederikshavn fastsat til hver Mandag Formiddag fra Kl. 8 til 10, samt til den hver 14de Dag afgaaende Pakkepost er Jndleveringstiden af Pakkepostsager fastsat til hveranden Onsdag Aften fra Kl. 6 til 9, forøvrigt forbliver Indleveringstiden til den hver Fredag til Hjørring og Frederikshavn afsendende Brevpost som hidtil samme Dags Formiddag fra Kl. 7 til 10. Aalborg Postkontor, den 1ste Mai 1837. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Ved Auctionen i Raadstuebygningen den 3die Mai, om Formiddagen Kl. 10, bliver tillige bortsolgt noget for Skatter udlagt Gods, hvortil Liebhabere indbydes. Aalborg Byfoged- og Birkedommer-Contoir, den 2den Mai 1837. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
En heel Deel Klædningsstykker, som ved Jnqvisition sidstafvigt, Nat ere forefundne og sandsynlig staae i Forbindelse med de i den senere Tid omkring paa Landet forlovede Jndbrud, henligge paa Politikammeret til enhver Vedkommendes Eftersyn. Aalborg Politikammer, den 2den Mai 1837. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Et Parti Spise= og Lægge-Kartofler faaes hos Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Kløverfrø, hvidt og rødt, af bedste nye Varer, faaes hos F. C. F. Hartmann.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
En Meerskums=Pibe er funden paa Landeveien og kan faaes hos Friis paa Fauerholt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
En 50 Tønder gode Lægge=Kartofler ere tilkjøbs i St. Brøndum Præstegaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-02
Bedste russisk Hørfrö til Sæd faaes billig hos L. M. Cohen.