Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-06-16
Spanien. Overgeneralen Espartero har, ifølge Telegraph-Efterretninger, endelig sat sig i Marsch den 29de f. M. Christinerne traf paa denne Marsch ingen Modstand førend de ankom til Andogin hvor en temmelig hæftig Fægtning fandt Sted. Carlisterne forsvarede sig med megen Tapperhed, og først efterat det engelske Artillerie var rykket frem, bleve Carlisterne fordrevne. General Gurrea, en af de dygtigste Officerer af Minas Skole, blev under Fægtningen skudt, og den christinske Armee, har derved atter lidt et Tab, som vil være vanskeligt at erstatte. Seiren ved Andoain kan imidlertid blive af Vigtighed for Christinerne, thi Espartero kan nu, dersom han ikke, som sædvanligt, forsinker sig, indhente Don Carlos, og saaledes forebygge de skadelige Virkninger der ellers kunde følge af dennes Marsch. Fædrelander. Endelig begynder man at blive kjed af den evindelige Raaben paa at Stænderinstitutionen er en stor kongelig Gave, der ikke noksom kan paaskjønnes af Nationen. Kjøbenhavnsposten har saaledes gjort opmærksom paa, at den, der giver af Naade, giver uden Forpligtelse, men at man derhos ofte glemmer, at ligesom der er et juridiskt og moralskt Ansvar, saaledes gives der ogsaa saavel juridiske som moralske Pligter, og at den, der anseer enhver Opfyldelse af Tidens Fordringer for en reen Naadessag, let taber Tilliden til sin egen Kraft, sit eget Værd og den ham som Statsborger tilkommende Selvstændighed. Statsborgerne bør endvidere ikke tabe af Sigte, at Staten ikke er til for Regjeringens Skyld, men Regjeringen for Statens, Kunde derfor Statens Formaal, Borgernes Lyksalighed, bedre opnaaes ved den nu indførte Stænderinstitution end uden den, da maatte det naturligviis og blive en moralsk Pligt for Regjeringen at indføre den, og nogen egentlig Gave, eller en reen Naadessag blev det altsaa ikke. At Regjeringen imidlertid imødekom Folkets almindelige Ønsker og dybt følte Trang i denne Henseende, kan vistnok ikke andet end paaskjønnes med Tak og Roes; men man glemme derfor ikke hine Diogenes's Ord: at ogsaa den fortjener Roes, der er værdig til at modtage en Gave. Slagelse. Den 9de dennes fandt de aarlige Væddeløb Sted paa den herværende Bane. Dommer var Hr. Proprietair C. Neergaard til Gundersløvholm. J første Løb for Heste tilhørende Bønder i Sjælland, Distance 3000 Alen, vandt Gaardmand Johan Christian Bollhorn i Lundforlund, første Priis 100 Rbd. r. S., med en mørkebruun Hingst, falden efter Logie og en Wellesley=Hoppe; Gaardmand Jens Olsen i Hammendrup anden Priis. 50 Rbd. r. S., med en mørkebruun Hoppe falden efter Goliath og en Alsinger Landhoppe; Gaardmand Jens Jørgensen i Suserup, tredie Priis, et Sølvbæger, med en sort Hoppe. J Collins-Stakes for 3-aarige Heste, Fuldblod undtaget, 3000 Alen, vandt O. Petersen i Slagelse første Priis, Jndsats og 200 Rbd. r. S., med Highool falden efter Palæmon og en Jvenakker=Hoppe; Greve Holck Winterfeld til Fjellebroe anden Priis, Jndsats og 100 Rbd. r. S., ved Hambletonian, falden efter Don Pedro og en Wellesley-Hoppe. Tredie Løb for Heste af hvilken som helst Race, Jndfats 10 Sp. 1/5 fr. 6000 Alen. Kammerjunker Sehested=Juul første Priis, 7000 Rbd. r. S. og Jndsatsen, ved Dronning Maria, falden efter Brutandorff og Bubastes's Moder; Hs. Maj. Kongen, anden Priis, 200 Rbd. r. S., ved Alvilde, falden efter Logie og Adeline. (Fortsættes.)