Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-17
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Senere Efterretninger, som engelske Blade meddele fra St. Sebastian og Bilbao, stemme overeens deri, at ikke blot Stadens Undsætning skyldes de brittiske Officerers Anstrengelser, men at end ikke dette afgjørende Forsøg paa at befrie Staden, vilde være blevet foretaget uden disses indstændige og kraftige Forestillinger. Endnu den 22de var Espartero saa vaklende, at han sammenkaldte et Krigsraad, i hvilket der blev tagen en Beslutning, hvorved Bilbao saa godt som blev overladt til sin Skjebne. Da denne Beslutning blev Lord John Hay og Capitain Lapinge bekiendt, erklærede disse Generalen, at, dersom han virkelig havde ifinde at handle saaledes, vilde alle Skibe, Baade, Officerer og Mandskaber, som hørte til hans brittiske Majestæts Tjeneste, ufortøvet forlade Nernion. Den ne Trusel virkede: Espartero optog atter den Plan, at gaae over Floden og angribe de carlistiske Positioner; men han fandt en uovervindelig hindring i en 24 Pundiger, som Carlisterne havde opstillet ovenfor Luchans Broen, og som beherskede Overgangen. Den engelske Artillerimajor Colquhoun erklærede, at denne Hindring skulde ikke længe være i Veien, og aabnede strax derpaa mod det carlistiske Batteri en Jld, som snart bragte det til Taushed. Endnu var der et noget fjernere Batteri, som ver en Anstødsteen for Espartero; men denne blev snart ryddet tilside af Capitain Lapidge, som landede med sine Matroser og Marinere, stormede Høien, hvorpaa Batteriet stod, og tog Kanonerne, Opflammet herved, erklærede en spansk Gardebataillon, at den, hvis den ikke fik befaling til Angreb, vilde rykke frem uden befaling. Nu fandt Espartero det passende at benytte Soldaternes Stemning: Overgangen foretoges; hele Hæren rykkede frem til Angreb, de to første fiendtlige Positioner bleve tagne med Lethed; men i den stærkt befæstede Stilling ved Las Banderas gjorde Fienden kjer og vedholdende Modstand. Høien var besat af 7000 Carlister, og Egnia stad selv i Spidsen med en Fane i Haanden, saaat begge de fiendtlige Anførere nær vare komne i personlig Kamp. Christinerne bleve 2 Gange slagne tilbage; men ved den tredie Storm bleve de Herrer, af Positionen. Kl. 4 om Eftermiddagen var Angrebet begyndt, og først Kl. 2 den næste Morgen vare Carlisterne uddrevne af deres sidste Forskandsninger. Da baade Officerer og Soldater vare bedækkede med Sne og Skarn, saaat Uniformerne ikke kunde kjendes, holdt Garnisonen i Bilbao i Begyndelsen, de mod Staden fremrykkende befriere for Fienden og havde nær foret paa dem. Blandt de fangne Carlister befinde sig Commandeurerne for Artilleriet og Geniecorpset, samt 2 Compagnier Deserteurer fra den franske Fremmedlegion, hvilke bleve tappert førte i Jlden af en engelsk Tory, Lord Ranelaab, som selv synes at være undkommen. De to spanske Gardebatailloner, som vare med i Kampen, havde 9 faldne og 23 saarede Officerer og ellers 500 Md. Døde og Saarede. Den engelske Oberst Wylde beskriver i sin Rapport til Lord Palmerston Tilstanden i Bilbao som meget beklagelig. Forstæderne ere næsten intet Andet end Ruiner. Garnisonens Tab under Beleiringen angiver han til 1000 a 1200 Md. Efter en anden Beretning havde de Beleirede mistet 1700, men Beleirerne 4000 Md. Til Santander var d. 27de Decbr. ankommen en engelsk Fregat med Vaaben, Munition og andre Fornødenheder til Dronningens Tropper. Det 4de Regiment af den brittiske Legion blev d. 23de afsendt til Bilbao, men kom forfilde til at faae Deel i Kampen. Nu vil en combineret Bevægelse af Christinernes forskjellige Armeecorpser blive foretagen, og i denne Anledning ventede man Espartero, der nu har 16000 Md. under sin Commando, til St. Sebastian d. 4de eller 5te Januar. Carlisternes Hovedqvarteer var i Durango. Som bekjendt, have Cortes for længere Tid siden bemyndiget Regjeringen til at underhandle med samtlige Stater af det forrige spanske Amerika, udjevne Stridighederne og afslutte Tractater. Som en Frugt af disse Underhandlinger, læses nu i den Madider Gaceta af 30te f. M. to vigtige officielle Bekjendtgjørelser. den ene af disse bringes til offentlig Kundskab, at Republiken Mexicos ovorordentlige Gesandt, Don Miguel Santa Maria, har tilkjendegivet den spanske Regjering, at alle Republikens Havne ere siden d. 29de Decbr. igjen aabnede for det spanske Flag og den spanske Handel, i den anden erklæres, at ogsaa alle spanske Havne staae aabne for mexicanske Skibe, paa samme Maade, som for andre venskabelige Magters. De øvrige Efterretninger fra Madrid ere ikke af synderlig Betydenhed. Cortes vedbleve at antage Regjeringens Forslag om Frrandringer i Constitutionen, saaat denne nu havde mistet sine væsentligste Eiendommeligheder. Regentingen skal bestemt have vægret sig ved at efterkomme Cortesforsamlingens Beslutning, ifølge hvilken hun skulde forelægge Samme en Plan til sin Datters Opdragelse. Hendes Majestæt synes saaledes allerede at ville gjøre Brug af det hende tilstaaede absolute Veto, og give adskillige Pariserblade i denne Anledning Cortes at betænke, hvorledes det vil bekomme dem, at de selv have skilt sig ved den dem tilkommende Myndighed.