JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Blandt de Blevne befinder sig Prindsen af HessenHomburg, og blant de Saarede: Generalerne Bla cher. Scharnhorst, Hünerbein, Kanonicezyn, og Alerjef. Paa fransk Side er ifølge Fangernes Udsagne Marschall Bessieres dræbt, Ney og Souham saa, rede. Over 1000 Fanger vare allerede indbragte i det russiskepreusiske Hovedqvarteer, 10 Kanoner vare erobrede, og nogle tusinde Geværer gjordtes til Bytte i Halle. - Tre Stæder, Naumburg, Lützen og Weisen sels ere afbrændte under Slaget. For denne ved de russisk preusiske Vaaben saa hæderligen tilkiempede Seir, høitideligholdtes den 9de d. M. et almindeligt Tedeum. Over bemeldte Slag leverer en den 3de Maii fra Leipzig dateret Skrivelse endvidere: I Gaar levertes her i vor Egn et frygteligt Slag. Lützen var Kamppladsen. Kanontordenen var hele Dagen igiennem saa stærk, at Alt paa mange Miles Afstand rystedes; der russisk preusiske Tab skal i denne haardnakkede Kamp være meget betydeligt, men Fiendens dog endnu langt større, især da Kavalleriet og Bajonetten afgjorde Slaget. Over en heel Miil dreves kienden bestandig, fægtende tilbage; paa preusisk Side er ikke en eneste Mand geraadt i fiindtlig Fangenskab, men ogsaa af dem er der ikke heller givet mange Fanger, da man sægtede i med en uhørt Forbittreise, og hverken gav eller tog Pardon. Generalerne Blücher, Scharnhorst, og Hünerbein ere saarede, den sidste har mistet sin høire Arm. Prindsen af Hessen Homburg førtes næsten død fra Valpladsen; Prinds August af Preusin dræbtes en Hest under Livet. Natten efter Slaget have Preuserne paa Kamppladsen selv skudt Victoria.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Det hedder, at de Fransk have trukken sig flere Mile, tilbage, og at de blive levende forfulgt af det russiske preusiske Kavallerie, - Af den kurusewske Armer (den russ. Hovedarmee) har der aldeles intet været med i bemeldte Slag. Ogsaa i Halle kom det strax derpaa til blodige Optrin. Efter at Staden i nogle Dage havde været i sat af franske Tropper, der i største Til havde forskandset og befæstige Passagerne dertil, forkyndte Kanontordenen hiin 2den Meje blodige Kamp, og inden man formodede det stod det Bülewske Korps for Stadens Porte. Ogsaa her begyndte en morderisk Kamp, der fordeelte sig fra Potten, giennem hele Staden. Saaledes væltede Vaabentummelen sig frem fra den ene af Byens Ende til den anden, og endskiøndt de Franske søgte at holde sig paa Tropper, i Kroge og Snevringer, bleve de dog uophorligen fremrullede. Ved Strin=Neu marker- og Geist-Pottene var en skrækkelig MasakreFra alle Kanter trængte Preuserne ind, klattrede over Grave, Mure og Forskendsninger, og dreve saaledes deres Modstandere med Bajonetten giennem Staden. Det fiendtlige Tab var betydeligt; de forfulgtes endnu langt hiinsides Staden. - 4000 Mand af bemeldte Bülowske Korps holde nu Halle besat. Ved Skove og Merseburg forskande de Franske sig; ogsaa i Hee derne streife de endnu omkring i adsplittede Hobe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Keiser Napoleons Hovedqvarteer skal to Dage efter Slaget have befundet sig i Querfurth. GeneralWittgensteins i Rochlitz og Blüchers i Colditz. - Jfølge senere Efterretninger, siges der, at ogsaa Vicekongen af Jtalien skal i hiint Slag være blevet saaret; og at Napoleon trækker sig tilbage til Effurt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Den 4de Maj skal den russiske General Miloradowitsch have havt en betydelig heldig Fægtning, der skal have havt meget glimrende Fordeelt til følger. De omstændelige Beretninger forventedes hvert Øieblik. General Wittgenstein er af fine allierede Souverainer bleven udnævnt til Øverstkommanderende af de forbundne Magters samtlige Armee Korpser i NordTydskland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Fra Haarburg have de Franske gjort et nyt Forsøg at bemægtige sig Øerne Wilhelmsborg og Ochsenmerder, hvilket ogsaa lykkedes dem, saa at de under deres Batteriers Jld trængte Hansenterne tilbage, men bleve snart igien ved nogle fra Hamborg tilkommende Regimenter, nødsagede at forlade Wilhelmsborg, som da igien besattes af Hanseater. Fra Ochsenwerder forventede man ogsaa snart igjen at trænge de Franske tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Den 6te April om Aftenen ankom den svenske Kronprinds med Arveprindsen fra Gothenborg til Helsingborg, ved hvis Ankomst der blev saluteret af de ved Helsingborg liggende Kanonbaade, og Byen var illumineret. Admiralen paa det eng. Orlogsskib var indbuden til Hans Kongelige Høiheds Aftenstaffel. Flere eng. Officerer vare ogsaa reiste did. En Manade Kanonskud benimod Kl. 2 Eftermiddag forkyndte Kronprindsens Afreise til Landskrone og flere Steder opad, som Høistsamme agter at besøge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Giennem Rostock passerede atter den 5te M. 2000 Mand svenske Tropper, samt et Train ridende Artillerie, med 8 Kanoner, 2 Haubitser og 20 Krudt karter. Kronprindsen skal nu være ankommet til StralFra Spanien og Portugal har mon over England adskillige Efterretninger, blandt hvilke de mærkeligste ere: at Engellænderne og Portugiserne, 60000 Mk. stærkt, ville i Forbindelse med 100,000 Spaniere, marschere lige mod de franske Grændser, uden at opholde sig ved Festningers Beleiring. Kong Joseph er den 7de Marts afgaaet med næsten alle sine Ministre Marschaller og Generaler med en Eskotte af 6000 Md. til Volladolid. De i Madrid og Omegnen tilbageblevne Tropper udgiøre i det høieste 12,000 Mand. Sine Tropper har Kongen tilkiendtgivet, at han ifølge sin keiserlige Broders Ordre begiver sig til Bayonne for at modtage hans fremdeles Befalinger. - De Franske ere ved General Murtay drevne ud Castella og forfulgt 6 - 7 Mile langt. - Snart forventedes et Hoved Angred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Indenlandske Efterretninger. (af samtlige danske og norske Aviser samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Hs. H. Prinds Christian vil om nogle Dage afgaae fra Kiøbenhavn til Holsteen, for at overtage Overkommanden af det sig der befindende Armeekorps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Det er bleven indberettet at Søelieutenant Christensen, samt Maanedslieutenanterne Feddersen, Dannebrogsmand, Jngerslev og Sørborg have med udsendte Fartøier fra Roeslotillen i Grenaae taget en fiendtlig Lugterschaluppe paa 12 Aarer under Anførsel af Midschipman W. Graham, hvilken var udsendt fra Briggen, Snipe, og har det behaget Hs. Majestæt Kongen af lade samtlige Officerer og Mandskab tilkiendegive Sir allerhøieste Tilfredshed med deres gode Forhold ved denne Leilighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
J Kiøbenhavns Skilderie spørger en Haandværksmand: om actepterede Regninger, hvor det loves skadesløs Betaling, og Reverser paa Boggield, ikke bør omsættes efter Fordringens Ælde: Hom synes det at være billigt. Ved at give Kredit paa Arbeide, har han i disse Aaringer tabt betydeligt, da han altid har maattet betale sine Materialier dyrere, end hvad han har faaet for det forarbeidede, naar det har henstaaet i hans Bog ubetalt nogle Maaneder, end sig naar han har maattet vente 6 - 7 og flere Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Da Forordningens 31t. §. toir om Boggield i Almindelighed, og ikke giør nogen Undtagelse i Henseende til accepterede Regninger, hvor skadesløs Betaling er lovet, saa synes det klart, at saadanne Regninger ikke kunne fordres betalte til noget andet Forhold end 1 mod 6. Det er iøvrigt ikke Debitors Skyld, at Kreditor tabte ved at give sit Arbeide paa Kredit, thi det maae lantages, at denne allerede har betinget sig en saaden Priis, hvorved han ved Regningens Betaling saae sig skadesløs.. Hvad Reverser angaaer, da skiønnes ikke rettere, end at det ikke kan komme i Betragtning; hvorfra Gielden oprindelig hidrører, men at saadanne Forkrivelser bør omskrives efter deres oprindelige Alde uden Hensyn til at de lyde paa Boggield. Den største Glade mangen hæderlig Matrene i denne . Tid kunde erfare, er, at Coffeen nu sælges i Hamborg, J for 10 s. Pundet. - Men det hielper dog ikke paa Prisen her endnu, endskiøndt den i Khavn dog paa en kort Tid skal være falden en Trediedeel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Apothiket i Nyekiøbing paa Falster er, efter de lollandske Aviser, i disse Dage solgt for 19,000 Rbdlr. Jndbrud med falske Nøgler ved høilys Dag vedvaret i Khavn paa adskillige Steder, for det meste hvor bekiendte Tyve vide, at der findes Guld og Sølv eller Linned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
I Khavns Aviser falbydes nu fra adskillige Steder, ikke alene første Prioritets Panteforskrivninger til Salg paa store Summer, 25,000 Rbdlr. S. V. og mere, men endog Brandkasse, Creditkasse og asiatiske, samt Kongelige og Depositokasse-Obligationer for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Saa sees ogsaa nu uhyre store Qvantiteter af adskillige Vare=Artikler falbydes, hvis Eiere nok troe nu at Speculationstiden med at lade dem ligge til høiere Priser at naae, nu kunne være nær ved at dale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Da man ikke sielden læser noget skiønt og efterfølgelsesværdigt i de offentlige Tidender, kunde vil ogsaa nedenstaaende henføres til dette Membrum. S. T. Hr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Kammerjunker Georg von Moltke og Frue Rigsgrivinde de Fædder til Baggersvogn, høitideligholdt deres Ægteforening sidste 4de Mai paa følgende Maade: Sognets Fattige 20 til 30 Personer lod de sammenkalde i et til Gaarden hørende Hospital, efterat Kokkekonen i Sogner, i følge Ordre, i Forveien havde tillavet et Maaltid for dem, nok saa oversidigt og smagfuldt, som til et Bondebryllup, forsynede derpaa Bordet med gode Drikkelsevare, besøgte selv de indbudne Giæster, undersøgte om det var foranstaltet efter Ønske, underholdt disse en kort Tid med kierlig Samtale, gav dem til Afsked 50 Rd. d. C. til ligge Deeling, og Tilladelse til ligeledes at deele de overblevne Levninger, kiørte derpaa hiem, og allene i Overværelse af Husets Tilhørende lod sig vie af Sognets Præst. Opgave, af Priserne paa Kornvarer i Norges Kiøbstædt, den 29de og 30te April og 1ste Mai 1813. Rug pr. Td. Byg pr. Td. Havre pr. Td. Rbd. s. Rbd. s. Rbd. s. Christiania 31 64 Moss Tønsberg 21 32 Laurvig Kragerøe 16 64 11 - Riiser 20 - 12 48 7 48
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Tallotteriet. J den 1033 Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nummere: 23. 54. 60. 43. 18.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Prædikanterne paa Søndag. Høimesse. Aftensang: Domkirken. Hr. Provst Bechmann. Hr. Prof. Dr. Larsen. Fruekirke: Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. de Hospitalskirken: Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Bekiendtgiørelser. Da Forsynet behagede hastig at bortkalde min fraværende Mand, Skipper Niels Nielsen Laue, fra dette Liv til et bedre, opvakte Gud mange ædle Hierter her i Horsens, som ved overordentlig Understøttelse har søgt at lindre min og 3 umyndige Børns tunge Kaar; hvorfor jeg anseer det som min Pligt, offentlig at bevidne disse min Erkiendtlighed med ydmygst Taksigelse. Horsens, den 12te Mai 1813. Ane Sophie, sal N. Laue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Hvor 2 til Studeringer bestemte Drengebørn fra Landet kunne faae Kost og Logie, anviser Adressekontoiret en god Leilighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Den nye opbygte Gaard, No. 45 Litra, C. paa Middelgade, er til Salg, og gandske kan blive Kiøbe ten inddrømmet næste Michaeli Flyttetid. J Hovedbygningen er mange smukke gibsede Værelser, gode Kieldere med videre, og i Gaarden haves godt Vand. Staldrum til 4 Heste, og flere Beqvemmeligheder, som og en anselig Frugt- og Kiøkkenhauge til Gaarden. Man henvender sig til Eieren som beboer underste Etage i Gaarden. Aarhuus, den 10de Mai 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Jeg Undertegnede har herved den Ære at bekiendtgiøre det respective Publikum, saavel inden, som udenbyes, at jeg har nedsat mig som Glarmester her i Byen, hvor jeg forfærdiger alle Sorter Glarmester-Arbeide, forsikrende enhver som vil beære mig med deres Arbeide, at det stedse skal være min Bestræbelse at behandle dem paa den reelleste og billigste Maade som mig mulig er. C. A. Gamst, Glarmester, boende ved Mindet i Hr. Hanbergs Sted No. 151.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Da jeg Undertegnede har nedsat mig heri Byen som Uhrmager, anbefaler jeg mig desaarsag det ærede Publikum. Stedse skaldet blive min ivrigste Bestræbelse at fyldest gjöre alle, der i Fremtiden maatte ville anfortroe mig deres Arbeide, ved den reelleste og redeligste Behandling i enhver Henseende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Min Bopæl er for Tiden paa Volden under No. 242. Aarhuus, den 6te Mai 1813. J. Guldmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Hos mig Eieren af Stedet i Klostergade, kan bekommes enten til St. Hansdag eller til Michaeli Flyttetid, 3 Værelser paa to Etage med Kiøkken og Srisekammer. Mejer Ph. Heckscher. Sammesteds kan bekommes tilkiøbs, et moderne Chatol med Skab, for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Til den i Aarhuus Stifts Tidende No. 54 anmeldte brandlidte Møller Bevinsee i Wads Mølle, er til mig indleveret som følger: J. F. . . . . . . . . . 100 Rdlr. J. H. W. . . . . . . . . 10 -P. Laursen. . . . . . . . And. Steenberg. . . . . .J. S. saa J. C. Mathiesen. . . . . .J. Weltjus. . . . . . . . 10 -N. Poulsen. .J. Kandelstorf. . . . . . -P. Winding. . . . . . . . 10 -P. Steffensen. . . . . . . 20 Jngenatius Appelt. . . . . . -F. Boetz. . . . . . Niels Bersig. . . . . . . Adam Krygger. . . . . And. Schelbye. . . . . .J. Jørgensen. . . . . . D. Preus. . . . . . . .R. Poulsen. . . . . . .P. Møller. . . . . . . . Chr. Andersen. . . . . . . 10 Techou. . . . . . . . . . Bierring. . . . . . . . . 16 - Carl Callesen. . . . . . . 5. Barballe. . . . . . . . . 5 A. B. . . . . . . . . . . - Faarschauerne. . . . . . 30 - Jens P. Schmidt. . . . . 10 - Jens Bech. . . . . . . . 10 - Niels Jbsen Schandorff. . . 10 - W. Thomsen. . . . 26 - ialt 310 Rdlr. Sle Medborgere Atter give J Prøver paa dansk Ædelmod. Og naar stod vel J tilbage naar det gialdt at lindre ulykkelige Medmenneskers tunge Kaar. Denne brave brandlidte Familie, der ved Jldens altfortærende Luer mistede Alt, der for den nyeligen opbygte Mølle et heelt Halvaar uden mindste Jndtægt levede i Haabet om en sorgerie Fremtid, og kort efter berøvedes Huus, Hiem og Alt. Ved Eders og flere gode Menneskers Hielp glimtet atter Haabet for dem at see sig reddet fra Fortvivlelse, og hvilken Glæde for enhver af Eder at erfare disses over fin Velgiørere tildeelte Tak og Velsignelse. Modtager imidlertid paa hine Ulykkeliges Vegne min Tak. Med Glæde modtages fremdeles enhvers ædelmodige Gaver. Aarhuus, den 14de Maj 1813. Chr. Schelbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-15
Udenlandske blandede Efterretning. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.) Nogle Dage før den franske Keisers Afreise fra Paris holdt H. M. et stort Kebinetsraad, hvor Hos. M. Keiserinden, fulgt af Dronning Hortensin, Dronningen af Vestfalen, og hendes Æresdamer, for første Gang havde Adgang, og ved Jndtrædelsen aflagde følgende Eed. Jeg sværger Keiseren Troskab; jeg sværger at rette mig efter Konstitutionsaften, og nøie at iagttage de af Keiseren min Gemaal alt giorte Bestemmelser, saavelsom dem, han endnu maatte giøre ved at udøve den Fuldmagt, han i sin Frave else har havt den Bevaagenhed at overdrage mig. Herpaa tog Hs. M. sin Plads i Raadet; Alt hvad ikke dertil hørte, gik boet, og der blev holdt et Lønmode. - Dagen efter Keiserens Afreise tilstilledes Keiserinden ved en Deputation følgende Adresse fra Senatet. Madam, H. M. Keiseren har forladt sit Rige for at anføre sine Armeer imedens D. M. nu er overdraget dets Regentskab. Han kunde ikke give sit Folk behageligere Skadrelholdelse, for sin Fraværelse. Senater, Madam føler en levende Tilfredshed, naar det betænker, at det tør see sin Raadslagningssal bestraalet ved Glandsen af de Dyder hvormed H. M. forskiønner Tronen. Det bringer D. M. Offeret af sin Ærbødighed og Hengivenhed, samt sin ubrødelige Troskab mod den største blandt Monarker, og hans Dynastie, som den Hylding, der er D. M. Hierte, den dyrebareste, og Blankas og Maria Thereskas Ætling, Kongen af Rom Møder, og Napoleons opholede Gemalinde de meest passende. Keiserinden svarede: Min Herre Keiseren, men høie og høitelskede Gmal veed hvor megen Kierlighed og Tilbøielighed mit Hierte bærer for Frankrig. De Beviser paa hengivenhed, Nationen daglig bringer os, forhøie den gode Mening, jeg havde om vor Rations Tænkemaade og Storhed. Det ligger, lungt paa mit Hierte, at set, at den lykkelige Fred, der ene kan giøre mig tilfreds, bortfierner sig paa nye Keiseren er levende bekymret over, at han seer sig nødsaget at fordre saa talrige Opofrelser af sit Folk; men da Fienden isteden for at give Verden Fred vil foreskrive os skammelige Betingelser, og allevegne prædike Borgerkrig, Forræderie og Ulydighed, maa vel Keiseren, gribe sine stedse seierrige Vaaben, for at redde den dannede Deel af Europa og dets Monarker fra det Anarkie, det truedes med. Jeg er meget rørt af det Sindelang, de i Senatets Navn bevidner mig. Eiendigheden i Danzig skal være yderst stor, Jstengang af Hestekiød er det næsten meere at bringe tilvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-15
Endeel af Hospitalerne har man maattet overlade til deres egen Skibne, og tilmuret samme paa en liden Aabning nær, hvorigiennem man endnu af og til putter nogle fra Levnetsmidler ind, Deserteurer, hvilke næsten daglig undvige fra Fæstningen ved at svømme over Gravene, kunne ikke noksom beskrive den der herskende Jammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-15
J Affairen ved Halle den 2den Mai (see No. 58) skal de Franske have tabt 3 Kanoner, samt 2100 Mo. af dræbte og fangne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-15
Den engelske Admiral Hope er afreist i sin Regierings Navn at giøre Kronprindsen af Sverrig en Foræring med den tyrkiske Sabel, hvormed en Mameluk engang dræbte den berømte franske General Kleber i Egypten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-15
Den engelske Fregat Java er efter en haardnakken Fegtning med den amerikanske Fregat Constitutionen, bleven tagen og opbrændt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-15
Om Tydsklands store Digtergenie, Schiller, som næsten til sin Død maatte kiempe mod en udiid Skjebne, fortæller en tydsk Mand (Merkel.), at hans eneste faste Jndkomst var i mange Aar en Pensien, som han erholdt saa hemmelig, ikke af en tydsk Fyrste, men af den dansk Finantsminister, den ælle Grev Schimmelmann, at foruden M. maasker ikke 4 Mennesker i Tydskland vidste det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-15
Indenlandske Efterretninger. (al samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-15
Tirsdagen den 11te Maj modtog Hs. H. Prinds Christian Afskeeds-Cour i Sit Palais. - S. D. udnævnte. Hs. H. Hof-Chisen hos Prinds Ferdinand, Kammerherre Bardensleth, til Gouverneur hos Hs. H. Prinds Frederik Carl Christian.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-15
J Statstidenden læses under Overskrivt: Tanker i Anledning af Norges nærværende Stilling og med Hensyn til de udspredte, deels trykte, deels skrevne Breve fra en Svensk til en Normand, der begynder saaledes: - Landsmænd, medens Krigens Rædsler græsselig hærie Europas sydligere Lande; medens mange Tusinde Mennesker drædes eller lemlastes, end Fleres Velfærd og Eiendomme tilintergiøres eller ødelægges, og Følgerne deraf, end i mange, mange Aar, ville hvile tungt paa disse Landes, tildeels uskyldige Jndvaanere, lide ogsaa et - men, hvor lidet med disse - Et mageløst Uaatrammede os, mangen Broder sukker af Mangel paa fund og nærende Føde; men - spørger hine: om de ikke gjerne ville have byttet med vore Kaar - Hvad mene J de mange Tusinde Enker, Fader= og Moderløse, Udplyndrede, Ødelagte og Lemlæstede ville svare Eder - O! med Glæde vilde de have valgt at dele Normandens, selv i nærværende Øieblik, meget lykkeligere Stilling. - Ogsaa vi have været retteligen angrebne og nødsagede til Selvforsvar; men, have vi følt Krigens Rædsler - : O! langt fra - og hvem have vi da at takke derfor, - En ædel, form og virksom Konge, der med grændseløs Kierlighed og Tiltroe, ved Forsynets Algodhed og Beskiærmelse, uafladelig giør alt mueligt for Eders Vel Hvem af vore Konger har givet Eder større Beviser oer paa, end vor elskede Frederik den Siette: Næsten lige til September 1807, forskaffede Han os fredsalige lykkelige Dage; og tvungen til Selvforsvar, viste ogsaa Normanden, Troskab, Kiækhed og Mod, Kierlighed til Konge og Fødeland. Vore Fiender maatte erkiende, at Norges Helteslægt end værnede om dets kiere Fielde - at den altid hør, og upaatvivlelig evig til høvde den Hæder: at ingen Fiende ustraffet betraadte dens Eiendom. - Med faderlig Omsorg anvender vor erede Konge alt for at forekomme Mangel. Dagligen gives utallige Exempler paa store Opofrelser, for at redde den lidende Bedder; medens Hans utrættelige Bestrædelser dog stundom krones med Held, ved flere Kornladningers Ankomst ; og nu have vi jo grundet Haab til snart at see Mangelen aldeles afhiulpet, da mange Kornladninger ved Allerhøistsammes kraftfulde Foranstaltninger hver Dag kunne ventes. Hver Landsmand, hver nødlidende Broder, erindre altid : at det er Hamder skaffer Eder det Korn i sukke efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-15
(Jndsendt.) Kulden er dette Aar temmelig vedholdende. Besynderligt er det, at Sommervarmen Aar for Aar synet at oftage. Gamle Folk fortælle, at Sommeren har i deres Ungdom været meget længere og varmere end nu og der findes endnu saa gamle Folk, at de kunne erindre at man i Havresæden ikke for Hede kunne pløie længere end til Kl. 10 om Formiddagen, og kunde først drage til Marks igien Kl. 3 om Eftermiddagen, samt at Kreciurene fra 1ste April af aldeles intet Foder fik inde, da der allerede var Græs nok paa Marken, og i den gamle Bonde-Praktika findes følgende Linier: Var ikke Martii Grøde. Blev mange Kreature døde."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-15
Da nu Grøden i nærværende Aaringer saaaar i Ma kun er saare liden. vilde det være en interessant Undersøgelse over Aarsagerne til denne Naturforandring. Snortkunne man forledes til at troe Bonken havde Ret, der sagde: Jorden var kommet længere fra Solen i hans Levetid; thi det første han kunne huuske, havde Skygger af hans Stuehuus, der laae sønden i hans Gaard, den 22de Decbr. Kl. 12 kun naaet Døttærskelen af hans Ladedør, nu derimod kunne den paa selvsamme Tid naae Løsholterne, og Bygningerne vare dog i alle Maader aldeles uforandrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-15
Aarhuus. Døbte: Den 7de Mai lod Glarmester Boch døb en Datter Caroline Magdalena Sophie Marie, Fadd. vare: Mad. Wennemoes, Jfr. Hoff, Dhrr. Handelsmænd P. Munk, S. Rousing, Skipper Glasius, Gulds smed Nørregaard. Den 9de Mai Vægter Frederich, Hønsen en Søn Christian, Fadd. M. Cortsens Kone, Sidsel Marie, Skomagersvend J. G. Kallef, J Kollerup, Snedkersvend C. Nielsen. Den 12te Mai Kiøbmand Christen Larsen Schmidt Tvillingsønner, den første: Peder Nørschou og den anden Niels, Fadd.; Mad. Elise Rølgeard, Mad. Meulengracht, Jfr. Røigaard, Jfr. N. Bech, Justitsraad Hviid, Lieutenant Kragh, Kiøbmændene Peder Herschind, Søren Schmidt, Peder Larsen Schmidt, Peter Raar, Jens Schmidt og Contorist Holm. Den 14de Skipper Jacob Rasmussen, en Døtter Jacobine, Fadd. Mad. Skelbye, Jfr. Stephensen, Skipperne Niels Lund, Jacob Glasius og Jacob Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-15
Copulerede. Tienestekarl Niels Sørensen og Pigen Ane Jørgensdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-15
Begravne: Den 5 Mai, Farver Asmussens Søn Christian Frederich, 4 Aar gl. Den 7de: MuursvindHenrich Schiøtz, 69 Aar gl. Den 8de: Christen Christensens Enke, Kirstine Johansdatter, 80 Aar alDen 11te: Jørgen Hansens Datter Karen Marie 10 Uger gl. Den 15de: Skomager Rasmus Fladstrup, 773 Aar gl.