Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-08-30
Der meldes over Odessa fra Constantinopel under 22de Juli, at de første Beretninger over Grækernes Tab paa Jpsara synes at have været noget overdrevne. Mange Jpsarioter have reddet sig med Flugten, og en liden Hob, som var bestælet af deres Forfædres Aand og som kæmpede for sin Troe, devoverede sig i det befæstede Kloster St. Nicolo til Heltedøden. Omtrent 700 forsvarede sig der næsten to heele Dage med en overordentlig Tapperhed forat vinde Tid for deres Brødre til at frelse dem; men da de saae, at det ikke var mueligt at forsvare sig længere, saa sprængte de sig selv og alle de Tyrker, som strømmede til dem, i Luften. Besætningen havde nemlig i det sidste Øieblik istedet for Korsets Fahne opplantet en hvid Fahne, hvorved det synes at Capudan Pascha er bleven bedraget, da han holdt det for Tegn paa Underkastelse. Mange Tyrker trængte frem imod Klosteret, i hvis Kieldre der var anbragt Miner paa alle Kanter. Man kan tænke sig den Forvirring, som en Explosion, hvorved det halve Jpsara blev forvandlet til en Steenhob, maatte frembringe og at Tyrkernes Tab maae have været meget betydeligt. End og paa Flaaden skal Skrækken over denne Explosion have været saa stor, at enkelte Skibe adspredte sig til alle Sider. Ved denne ægte Spartaniske Heltegierning ere Grækerne blevne hæderfuldt retfærdiggjorte imod beskyldningen for Feighed, som man ikke heller vel kunde troe og Jpsarioterne fra hvilke Canaris og Mauli ere fremgaaede. Forresten kan man deraf giøre sig et Begreb om Tyrkernes Mod og Mandstugt, at Asiaterne vilde to Gange indskibe sig saasnart de fandt en uventet Modstand ved St. Nicolo saa at Capudan Pascha maatte give befaling til at skyde paa dem fra sine Skibe for at tvinge dem til at holde Stand. – Den Gang meldtes endnu ikke noget fra Constantinopel om hvad der videre var forfaldet paa Øen; men under 25de Juli har man erholdet derfra følgende Efterretning: Grækerne ere igien levede opaf den Nedslagenhed, hvoraf de vare overfaldne ved Efterretningen og Jpsaras Skjebne. Jfølge Breve fra Smyrna af 7de have Hydrioterne og Spezioterne i Forening med de flygtede Jpfarioter pludselig viist sig ved Jpsara, bemægtiget sig der 60, eller som andre sige, 80 Tyrkiske Kanon Baade og myrdet alle Tyrker paa Øen Capudan Pascha sendte, saasnart han erfarede Ulykken nogle Fregatter til Jpsara; men de ankom for sildig. Jfølge nogle Efterretninger skulle Grækerne have indskibet sig saasnart de saae Fregatterne, men efter andre ere de forblevne paa Øen. – J Hamborg har man faaet, som det hedder, en paalidelig Skrivelse fra Constantinopel af 25de Juli, som indeholder Efterretninger der ere to Dage ældre fra Smyrna, hvori det hedder, at man anslaaet Tyrkernes Tab ved Erobringen af Psara til 8000 Mand. Capudan Pascha lod efter Erobringen 3000 Mand, to Fregatter og henimod 50 Transportskibe forblive og afseilede selv med Flaaden til Mitylene. 30 Pariotiske Skibe havde taget Flugten og vare ankomne til Hydra, saasnart man erfarede der hvad der var passeret, saa forsamlede sig de Hydriotiske og Spezziotiske Krigsskibe med Resten af de Pariotiske og angrebe Para den 15de. Transportskibene og den ene Fregat bleve opbrændte, den anden blev taget ved Entring, 3000 Tyrker bleve nedsablede og de som kunde redde sig med Flugten bleve forfulgte til Chios. Saasnart Capudan Pascha erfarede dette gik han strax til Seils med Flaaden. - Over Triest meldes fra Øen Syra at den Engelske Consul i Smyrna havde den 8de Juli om Aftenen afsendt en Brig til Para for at erfare hvad der var passeret. Den bragte den Efterretning tilbage: at Jlden havde ifølge Explosionen meddeelt sig til den Tyrkiske Flaade, og at tre Fregatter tilligemed flere mindre Skibe vare blevne opbrændte. Saasnart den Engelske Consul havde erfarer dette, sendte han strax en Coureer til Lord Strangford; ogsaa paa Syra vilde man vide, at den Tyrkiske Flaade havde lidt meget imellem Para og Antipsara og at denne sidste lille Øe var endnu i Parioternes Magt; da alle Capudan Paschas Anstrængelser for at erobre den vare paa det blodigste blevne tilbagedrevne. - Ogsaa Journal des Debats beretter fra Zante, at Efterverdenen vil neppe troe til hvilken Grad Grækernes Mod og Begeistring er stegen siden Paras Erobring. Der gives ikke et Skib i Archipelet som jo strax er gaaet i Søen for at overfalde Tyrkerne hvor man kan træffe dem. Det er bekiendt, at der har været anlagt en meget udbredet Sammenrottelse imod Korsets Sag. Hvad ville Frankerne i Smyrna sige, naar man kan bevise dem dem hvo der har været Ophavsmænd dertil, – En nye Avis, som er udkommen i Smyrna ved Navn Le Smyrneen meddeler en omstændelig Beretning om Paras Undergang med alle bekiendte Omstændigheder og beretter tillige, at det lykkedes kun Tyrkerne at giøre Landgang paa Øen ved Albaneser nes og især ved deres Anførers Cottas Forræderie. Denne Corta var en Græker; men har flere Gange være Renegat. Den Franske Officeer Hr. v. Billeneuve havde tilraadet Capudan Pascha at tilbyde Parioterne i Fortet Nikolo en Capitulation; men den forbittrede Muselmand afslog det. Comisk er den Vafta at læse, som blev opslaget den 14de Juli, under de Parioters Hoveder, som vare opplantede paa Straillets Porte. Den fortiener formedelst sin Originalitets Skyld at meddeles.