JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1770-10-12
Da Kammer=Raad og Konngel. Tolder i Mandahl Niels Wisløeff den 4de hujus ved Døden er afgangen, indkaldes herved 3de gange i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender hans Debi= og Creditorer inden den i Loven forskrevne Tid at indfinde sig her i Mandahl, de første at betale deres Gield, de sidste efter lovmæssige Beviser at modtage Betaling hos mig hans efterladte Enke; inden samme Tid indkaldes ogsaa samtlige min sal. Mands Arvinger efter lovlig Legitimation at annamme tilsammen tive Rigsdaler i Følge min sal. Mands Testamente, dat. 26de Decbr. 1758, hvorpaa er forhvervet Kongl. Confirmation, hvorefter jeg beholder den hele Boe, naar paahæstende Gield og bemelte 20 Rdlr. er betalte. Mandahl, den 17de Septembr. 1770. Margaretha sal. Wisloff. Skifte=Forvalteren udi Mosse Fogderie i Smaalehenes Amt : Norge Sorenskriver Svend Christian Haderup lader herved følgende Dødsfald advertere: 1) At Just Herman Treschou, forhen Kiøbmand i Moss, er bortdød paa Gaarden Rod paa Gielsen i Rygge Sogn, og hans Stervboe taget under vedbørlig Behandling, men befundet saa aldeles ringe, at ikke engang de meest prioritterede Fordringer kan vente deraf noget fuldt Udlæg. 2) Ligesaa er paa Wærlen ved Moss i bemelte Rygge Sogn død Huusqvinder, Maria Jørgens Datter, hvis efterladte Enkemand Ole Olsen har berettet det hun skal være fød paa Wiig=Siden i Sverrig, men at han ikke udi en Tid af 14 Aar han med hende har været i Ægteskab, har hørt eller vidst om hun havde nogen Arvinger, der eller anden Steds i Live; hendes Stervboes Formue beløber sig efter Vurderingen allene til 37 Rdlr. 3 Mk. 20 Sk., hvorfra endog Gielden bliver at fradrage. 3) Er paa Gaarden Østere Schielsofs i Hob bel Sogn ved Døden afgangen Sr. Ole Trane, hvis Stervboe, formedelst at han tilforn har drevet Regotie, kan ventes at tilgode, komme eller paahæfte adskilligt; og endelig 4) er Mad. Cathrine Storch sal. Meyers død paa Pladsen Bielet under Hobbel Præstegaard; af hendes Børn skal de 3de Sønner opholde sig, nemlig Samuel Johannes Meyer, som Degn i Faxøe i Sielland, Miche Sartorius Meyer i Christiansand, og Edvard Storch Meyer, Degn i Fyhn, dette Stervboe er ellers tilligemed de 2de førstom melte af saa ringe Tilstand, at ey andet eller ordentlig Proclama formaaes at bekoste; thi indkaldes herved alle og enhver, som noget formedelst disse Dødsfald eller ved disse Stervboer kunde have at erindre, være sig Arvinger, Credi eller Debitorer, at de inden saadan Tid Norske Lov foreskriver, fra denne Publications Dato, at regne, anmelder sligt for Skifte=Forvalteren, som agter, om mueligt, at slutte de 2de førstbenævnte Skifter den 20de Decembr. førstkommende, og de 2de sidste saasnart Omstændighederne det vil tillade; enhver kan da vente at blive behandlet efter Lov og Stervboernes Tilstand. Moss, den 18de Septbr. 1770. J. C. Haderup.
Berlingske Tidende, 1770-10-12
Paa Gaarden Høye i Ringeboe Præstegield i Guldbrandsdalen Fogderie og Aggershuus Stift, er for nogen Tid siden ved Døden afgangen afskedigede Sergeant Ole Kierbyes Hustrue Jngeborg, Christophers Datter Tanche, uden Livs=Arvinger, og som hendes igienlevede Enkemand ikke vidste at give anden Oplysning om hendes Arvinger, end at hun skulle have 2de Fuld=Sødskende, nemlig Broderen Wilhelm Christophersen Tanche, som skal være til Søes og ikke er bekiendt hvor han findes, og en Søster, som han Tænker opholder sig paa Winger men ey bekiendt hendes Navn: og som Boet, der strax er taget under lovlig Behandling, befindes at være af saa ringe Tilstand, at det ikke formaaer noget lovformelig Proclama, saa indkaldes herved ovenmeldte Fuldbroder og Søster tilligemed fleere, som kan hiemle at være arveberettiget, inden den i Loven foresatte Tid at indfinde sig hos mig med vedbørlig Rigtighed, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Wollen i Gusdahls Præstegield, den 31te August. 1770.
Berlingske Tidende, 1770-10-12
Som constitueret Sorenskriver og Skifte=Forvalter, Christopher Steenersen.
Berlingske Tidende, 1770-10-12
Paa Pladsen Schrucheruds-Kleven i Ringeboe Præstegield i Guldbrandsdalens Fogderie og Aggershuus Stift, er den 29de April sidstleden ved Døden afgangen dimitteret Lieutenant Michae, von Frogners Frue Lovise Anders Datter fød Wiborg, hvis Efterladenskab, er tagen under lovlig Behandling, men som den Afdøde ingen Livs=Arvinger har efterladt sig og hendes Arvinger skal bestaae af endeel Fuld og Halv=Sødskende, af hvilke første Enkemanden var bekiendt endeel at opnevne, men de sidste ubekiendt, og Stervboets ringe Tilstand ikke formaaer noget ordentlig Proclama; saa indkaldes herved ovenmelte Frues Arvinger inden den i Loven determinerede Tid med vedbørlig Hiemmel om sin Arve=Rettighed sig hos mig at indfinde, da om noget til Arv kan bekommes, enhver skal vederfares det Loven byder. Waalen i Gusdahls Præstegield og Guldbrandsdalens Fogderie, den 31te August. 1770.
Berlingske Tidende, 1770-10-12
De som maatte formeene sig at have enten liden eller stor Ret til eller udi Skipper Jochim Schmuhl, fra Barth i Svensk Pommern, hans ved Bømellhavn sidstleden Høst forulykkede, og igien optagne, men siden, formedelst manglende Penge Hielp til Udgifternes Bestridelse, bortsolgte Galiats Albertus kaldet, vilde i det Længste inden 12 Uger fra Dato indfinde sig hos Velædle Borgmester Dankert Peters Fasmer udi Bergen, med lovskikket Legitimation, hvor da, efter Omstændighederne, enhvers Ret skal vorde iagttaget: de Udeblivende tilskriver sig selv den Skade, som de ved Forsømmelse. maatte foraarsage. Bergen, den 14de August. 1770. Dankert Peters Fasmer.
Berlingske Tidende, 1770-10-12
Udi Stavanger Bye i Norge er død Guri Aadnes Datter, Hustrue til Sergeant Tollef Olsen Østvold under det 2det Vesterlehuske National Infanterie-Regiment og Hr. Capitain von Salderne Compagnie, hvorefter Stervboet strax er taget under lovbydelig Behandling; da nu ved Registeringen er bleven anmelt betydelige Fordringer paa dette Boe, og videre formeenes at ermelte Sergeant endnu skal staae skyldig meere paa andre omliggende Stæder; saa haver jeg seet det fornøden at indkalde dette Stervboes Debi= og Creditorer 3de Postdage efter hinanden udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, at ville behagelig inden den i Loven foreskrevne Tid, indkomme til mig, de første med deres justificerede Fordringer og de sidste med hvad de til Boet maatte være pligtig, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og dette Stervboes Omstændigheder, som ved Registeringen er befunden saa slet, at den allerede anmelte Gield meget overstiger dets Formue. Christiansand, den 10de August. 1770. J. Pawels Regiments=Qvarteermester og Auditeur.
Berlingske Tidende, 1770-10-12
Magistraten og Byefogden udi Frederichstad i Norge, som Skifte=Forvaltere, lader herved indkalde Debi= og Creditorer, samt Arvinger udi efterskrevne Stervboer, nemlig: efter 1) Sr. Jørgen Wielsgaards afdøde Kiereste Mad. Martha Sophia Tønder; 2) Borgeren Hans Clausen Holst; og 3) Enken Dorthe Maria Peders Datter Brandt sal. Niels Guldbrandsens; alle at indfinde sig for os paa Frederichstads anordnede Raadstue, inden den Tid Loven foreskriver, Debitorerne deres Gield at erlægge, Creditorerne deres Fordringer lovlig at bevise, og Arvingerne deres Ret at lagt tage, i hvor vel der ikke kan supponeres at blive nogen Arv i disse fattige og med Gield behæftede Stervboer; Hvo som udebliver, og ey i rette Tid sig anmelder, faaer tilskrive sig selv alt deraf flydende Tab; da derimod de Mødende kan vente at blive pleyet med Ret efter Loven. Frederichstad, den 1ste Septbr. 1770. M. Nieman. H. Schiermann. N. Sigersted.
Berlingske Tidende, 1770-10-12
Da Kiøb og Handelsmand Ole Jacobsen i Arendahl er den 14de Mart. afvigte ved Døden afgangen, og ey efterladt sig nogen Livs Arving, men har derimod ved Kongel. allernaadigst confirmeret Testamente indsat en af sine Paarørende til Hoved=Arving, samt tillige beskikket os underskrevne til Administratores og Exsecutores Testamentii, saa bliver, foruden det allerede udstædte Proclama, herved i de Kiøbenhavnske Danske Tidender, samt Hamburgske, Engel skee og Hollandske Aviser, 3de Postdage efter hinanden, ey alle samme Dødsfald bekiendtgjort, men endog tillige indkaldet alle Stervboets Debi= og Creditorer, at møde eller møde lade inden den i Loven fastsatte Tid ved de i Arendahl holdende Skifte=Samlinger, eller og hos mig Jochum Henrich Lange, de første at betale hvad de til Boet kan være skyldige, og de sidste deres Fordringer lovlig legitimmerede at indgive, hvorefter enhver kan vente at vederfares: hvad Ret er efter Loven og forefundende Beskaffenheder. Arendahl, den 25de August. 1770. Jochum Henrich Lange, M. Alstrup, Borger og Handelsmand i Raadmand og Postmester i Tronhiem. Ahrendahl.
Berlingske Tidende, 1770-10-12
Studiosus Nicolay Hartvig, som conditionerede paa Dike marks Jernværk i Asker Sogn, er sammesteds ved Døden afgaaen; Skiftet efter ham skal foretages i Christiania den 12te Novembr. førstkommende, i Hr. Doctor og Stifts-Provst Holmboes Huus, hvor Vedkommende behage at indfinde sig.
Berlingske Tidende, 1770-10-12
NB. Da jeg er findet at sælge under Haanden min Gaard, beliggende i Laurvigen, udi Midten paa Storgaden, som er udi god Stand, beqvem saa vel for Kiøbmands som Officier Standen, og kan den største Deel af Kiøbe Summen blive staaende udi Gaarden, imod første Prioritet, da den udi Brand=Cassen er asseurered: Liebhaberne behager at addressere sig til min Svoger Sr. Christen Sax, som er boende i Laurvigen. Peder Müller.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Constantinopel, den 3die Septbr. Den Russiske Flode, som holder Hellespont, eller Strædet imellem Romanien i Europa, og Natolien i Asien tilsperret, og har tillige alt bemægtiget sig den Øe Lemos, hvor der er en god Havn, skal formodentlig overvintre i bemeldte Havn, saafremt Freden forinden ey skulle blive sluttet.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Cadix, den 10de September. Den 4de, 5te og 9de huj. ere i den her værende Bay ankomne Skibene St. Francisco de Puale, eller de Matomoro. fra Vera-Crux og Havana, St. Christoph eller Minerva fra Carthagena, og Fregatten Aurora fra Callao de Lima. Sammes Ladninger bestaae, for Kongens Regning, i 1500 Qvintaler Campeche Træ, 1770 dito Kobber og 199 1/2 dito Tin, 196 Arobes Qvina; 11 1/2 dito Calugula, 2 Kister og 1 Paqvet Galanterie=Vahre. For Kiøbmændenes Regning, 651225 Piastres myntet og umyntet Guld, og Sølv 696 Mark 3 Unzer Sølvkar. 33 Castellans og 4 Tomins forarbeydet Guld, 43392 Arobes Sukker, 4595 Baller Cacao2850 Arobes Qvina, 1261 dito Jalappe, 1005 dito Cattuner, 27 dito Banilles, 1205 bereedte Huder i Haar, 160 Fanegas Duvidivi, 140 Stk. Vigoniæ-Uld, 515 Arobes Faare=Uld, 7 dito Uld fra Zeibo, og 28 Leerkar med Olie fra Camme.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Venedig, den 21de September. Vi have Efterretninger fra Constantinopel, at Caimacan har anmodet 2 af vore der liggende Skibe, at hente Korn fra Natolien og Egypten til den Tyrkiske Hovedstads Tieneste, men efterat Ridder Broardo, som commanderer et af disse Skibe, har forestillet, at Russerne uden Tvivl ville anholde ham, naar han kom med Ladning, saa har bemeldte Vice Vizier afstaaet sit Forlangende.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Rom, den 15de September. Paven har tilladt Udførsel af 13000 Maader Korn. -alle Pavelige Havne er anordnet Qvarantaine for de fra Levante kommende Skibe. Pesten skal og være i Morea.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Fra Jtalien, den 20de September. Det er saa langt fra at Stridighederne skulle være bilagte imellem Republiken Genua og Staden St. Remo, at den sidste meget meere nylig har faaet de stærkeste Forsikringer fra Rigsdagen til Regensborg, at Riget ville beskierme samme imod dens Undertrykkere.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Genua, den 18de September. Breve fra Marseille melde, at nogle Skibe af den Danske Escadre ere der ankomne fra Mahon.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Den 23de Septbr. Efter Forlydende er Græv Orlow, imedens den Russiske Escadre beskyder Dardanellerne, gaaen med nogle Skibe tibage til Morea, for der at understytte det Partii, som holder med Russerne.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Ferrara, den 23de September. Fra Venedig meldes, at en Expresser der er ankommen med den Efterretning, at en Bombe, som Russerne havde kastet ind i et Castel af Dardanellerne, var falden i et Krud=Magazin, hvorved det ganske Castel med den heele Tyrkiske Besætning var sprunget i Luften.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Turin, den 24de September. Næstkommende Uge forventes Marquisen af Choiseul hertil, som skal høytidelig anholde om Hertugens af Savoyens ældste Princesse for Græven af Provence. Hoffet vil imodtage ham paa Lystslottet Stupenice.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Madrit, den 15de September. Princessens af Asturien Frugtsommelighed har til Hoffets og den heele Nations Fornøyelse en lykkelig Fremgang. En Expresser fra Cadix har bragt hertil den glædelige Efterretning, at 10 Spanske Skibe der vare ankomne, nemlig 3 fra Manilla, 1 fra Vera Crux og Havang, 4 fra Buenos Ayros og Carthagena, og 2 Registerskibe fra Lima. Disse Skibe have medbragt tilsammen 2 Millioner 272111 Stuck von Achten, som og meget rige Ladninger af Kiøbmands Gods.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Livorno, den 21de September. Den 13de huj. er det sidst ankomne Danske Krigskib, Christiansøe, igien afseilet fra disse Vande til Escadren. -
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Samme Dag ankom det Engelske Krigskib, Dorsetshire paa 74 Kanoner og med 600 Mand Besætning. Sammes Capitain beretter, at en Flode af 15 Krigskibe med det første endnu skal komme til den Middellandske Søe. - Det Engelske Krigskib, som ankom den 19de huj., fører 50 Kanoner og 500 Mand. Samme Dag ankom og en Engelsk Fregat paa 36 Kanoner og 300 Mand, og i Dag ere endnu 2 andre Engelske armerede Skibe ankomne, som holde Qvarantaine.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Paris, den 1ste October. Rygtet om Krig bliver her meget troet. Man vil at Krigen imellem Engelland og Spanien er uundgaaelig, og man paastaaer at Familie=Forbundet vil nøde os til at tage Deel i denne Krig. Ved denne Leylighed forsømmer man ey, blant andre Sager; hvorpaa man kaster Øyne, i sær at tage vor Marine i Betragtning. Man finder at samme er temmelig vel forsynet med store og smaae Skibe, vi kan let anskaffe saa mange, som i Begyndelsen af sidste Krig, og vel nogle flere som alle eller næsten alle, ere større og stærkere. Men vore Magaziner holdes ey for at være saavel forsynede, som de da vare, og den Nordiske Skibsfart, som vi for 10 Aar siden have mistet, har hindret os fra at faae saa mange og gode Matroser. Af Officierer have vi næsten ligesaa mange som da. - En Courier, som vort Hof den 23de Septbr. har sendt til Madrit, forventes med Længsel tilbage, og man vil at, dersom samme ey snart skulle ankomme, saadant skal være et Tegn til, at Krigen er uundgaaelig. Jmidlertid hedder det, at Hs. Catholske M. er meget misfornøyet med Engellænderne, og at i Spanien arbeydes stærk paa Udrustninger til Søes.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Af en Skrivelse fra Sheernet, den 24de Sept. I Gaar Aftes ankomme hertil General Conway, Si Charles Frederich og de øvrige Mynstrings=Herrer, og i Dag have samme mynstret Besætningen, beseet Batterierne og Baraquerne &c. og fundet alting i god Stand. Det er bleven befundet for got at befale at 20000 Sand=Sække i største Hast skal leveres, for i Tilfælde af et Angreb at kunde betiene sig at dem til at forsvare Voldene. Krigskibet Yarmouth er kommet omkring til Nore.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
London, den 25de og 28de Septbr. Jblant de 38 til 40 Skibe, som Hoffet nylig har givet i Commission, ere 31 af Linien. Da nu over 30 Skibe alt forhen vare i Tieneste, saa have vi nu alt en Søe=Magt paa 70 Skibe, som inden kort Tid alle kan bruges. Derimod vide vi at Spanierne, Franskmændene og Venetianerne have 67 Skibe af Linien, foruden Fregatter og andre mindre Fahrtøyer deels alt i Søen, deels med første kan lade udløbe. Mendet er og vist at vi inden 2 Maaneder let kunde udruste 30 Skibe, dersom det ikke skulle mangle paa Matroser. - Commando over bemeldte Skibe føres hidindtil af AdmiralGeary, Admiral Edgecumbe, og Commodoro Hill. Man veed vel endnu ey med Vished, hvortil samme skal bruges, dog har man Grund til at formode at af dem og nogle andre Skibe skal formeres 3 Floder, af hvilke den ene skal gaae til den Middellandske Søe, den anden til Vestindien og den 3die forblive i Canalen til dette Kongeriges Sikkerhed. Det hedder at Admiral Knowles skal faae Commando over den til den Middellandske Søe bestemte Fløde, og Admiral Harly føre den Flode, som skal gaae til Vestindien. 20 Transportskibe blive og endnu fragtede til Regieringens Tieneste, og det er vist, at 6 Skibe af Linien skal geleyde dem med første afgaaende Ostindiske Flode til de Africanske Kyster. - En Aarsatil nærværende Krigs=Udrustninger er en hemmelig Efterretning, som Ministerium har erholdet, at Krigskibet Endeavour, som var sendt til Sydsøen med Astronomi, for at anstille Observationer, og siden tage en nye Vey, for at giøre Opdagelser, er opbragt efter et avindsyg Hoffes befaling, som alt har foretaget flere Fiendtligheder i det sydlige Hemisphærio. Hr. Bancks og Doct. Solander vare om Bord paa dette Skib.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Portsmouth, den 29de September. Fregatten Leverpool ankom i Forgaars fra Cadix til Spithead med meere end 30 Tønder Piastres. Denne Fregat har i Cadix frygtet for at blive taget i Beslag. Medens den har lagt i den der værende Bay, er en Spansk Admiral der indkommen, som med et Skib af Linien og 6 Fregatter kom tilbage fra Expeditionen paa Falkland. Vor Fregatte Favorite, som har bragt vore Folk fra Falkland, ankom i Gaar Aftes til Spithead.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Den 3die October. Den Russiske Fregat, den Nordiske Ørn, er afseylet til Floden, som med god Vind igien er gaaen i Søen. Vort Skib St. Antonio er afseylet til Spithead. Aar og Achilles skal afseile i Morgen. 25 Skibe skal snart der ligge seylfærdige.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Udtog af Breve fra London af 2den og 5te October. Man farer endnu bestandig sort med at presse Matroser. Marinierernes Corps i Engellan er næsten complet. Land Regimenterne blive i en Hast completterede. Artillerie Corpset bliver forstærket med en Bataillon, og til Jrland er og gaaet Ordre, at giøre alle der værende Regimenter complette. Kort sagt, alle vores Skridt synes at betegne, at Hoffet venter et Fredsbrud. Den Courier som Hoffet har afsendt til Madrit, forventes næstkommende Uge tilbage. Da vil vi vist faae at vide, hvordan det staaer til med os; thi paa Hs. Catholske Majests. Svar vil det komme an, om vi skal have Krig eller Fred. Jmidlertid have vi Efterretninger, som melde, at alle til Cadix værende Skibe vare tagne i Beslag. Vore Kiøbmænd ere imellem Frygt og Haab. Stokkene falde atter stærk. Endog Lotterie Sedler ere 10 Skilling under Prisen. Alle Krigskibe, efterhaanden som de blive udrustede i adskillige Havne begive sig til Portsmouth, hvor de have at forvente den sidste Ordre. Uagtet alt dette have Lord Hilsborough og en anden Pair offentlig tilbudet sig at vedde 1000 Guineer, imod 100, at ingen Krigs=Erklæring endnu i 2 Aar vil skee imellem vort Hof, og Hofferne af Spanien og Frankrig.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Af det Skrift, som forsvarer det Storbrittanniske Hoffes Forholds=Regler.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Det var ikke vanskeligt at forudsee, at de Stridigheder, som for 2 Aar siden ere opkomne imellem Rusland og Porten, vilde og kunde bringe Krigens Lue til andre Europæiske Nationer. At ingen hidindtil har blandet sig i Krigen i Archipelago, er meere at tilskrive Frygt for den Brittiske Søemagt, end Ligegyldighed. - Dersom der endskiønt ingen Forbindelse og Tractat var imellem os og Rusland, saa udfordrer dog vor egen Fordeel, naar vore Rivaler drage til Felds, da ligeledes at gribe til Vaaben. Nøden gielder i saadanne Tilfælde i Steen for Retten; og til hvad Side de Bourbonier vende deres Magt, saa udkræver Klogskab, at gaae dem i Møde, og sætte os mod dem. Men Jeg haaber, at, siden vi have Vallet i vor Magt, vi ey vil holde os fra den Slags Krig, ved hvilken vi naturligviis maa vinde Seyer. Vi maa altsaa ikke meere begive os fra Vandet, eller ind i de Nedersachsiske Moradser. Der er i Politiken ingen Statsregel anseet for bedre og almindeligere, end at Engelland ey har nødig at holde Feldtog paa det faste Land. Den Nødvendighed at holde Magten i ligeVægt, var for de forrige Tider en Skræk og Fordærvelse. Overvægten hænger fra nu af paa den gode Side. Det Tydske Stats Legeme er uden Ambition for at giøre Erobringer, og tillige Frankrig mere end voxen, og Spanien kan ingen Tropper bringe til Jtalien, hvilke deres naturlige Modstandere der, det Østerrigske og det Savoyenske Huus, ikke skulle være i Stand til at giøre Modstand, og vinde Seyer over Dersom altsaa Ministerium bliver ved denne Beslutning, i Krigs Tilfælde at indskrænke vore Operationer allene til vor Marine, saa see vi for vore Øyne en vis og stor Mængde af Laurbærgreene. J Steden for at vor nationale Gield efter den første Søe=Campagne skulle voxe, vil Krigen selv meget mere levere Omkostninger til samme. Vi vide af Erfaring, hvor vore Rivaler, naar de blive vore Fiender, snarest kan saares. Deres Eiendomme i Vestindien maa nødvendig falde, og deres i den Brittiske Handels Omløb indbragte Producter, vil indbringe flere Penge, end Krigen udfordrer- En handlende Stats Ministerium skulle ikke forlange Krig; men Hoved Directoren for et independent Folkes Sager maa ey undslaae for samme, naar den kommer. Mange Krige imellem Nationer, som ere misundelige paa hinanden, havde ved fredelige Underhandlinger kundet været forekomne. Men den som i Henseende til Fred vil med god Fremgang drive Underhandlinger, maa giøre det med Vaaben i Haanden. Den i de Udenlandske Sagers nærværende Crisi af vort Ministerio brugte Standhaftighed, har bestyrket dets Venners gode Meening. - Hvad ellers en Febers Virkning var i Staten, det er hos Lord - en roelig Beslutning, et uforsagt opkommende Moed.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Donau, den 28de September. Da man i Constantinopel har frygtet for et Oprør ved Mahomeds Fahnes Tilbagekomst, som Sangiack Scherif fører, saa har Storsultanen befalet, ey at bringe samme til Constantinopel, men til Warna. General von Stoffeln, som i forrige Vinter commandeerte et Corps Russer i Wallachiet, og hvis Navn i Relationerne om de Russiske Seiervindinger. ofte blev nævnet, er for nogen Tid siden død af Pest.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Wien, den 29de September. J sidst afvigte August Maaned har Cotto di Gennova i Neapolis faaet et slemt Skaar. Administrationen har maattet betale 100200 Ducater til Amber, 101268 for Terner og 6850 for Auszüge, altsaa i alt 208318 Ducater. - Da Hs. Keyserl. Kongel. Majest har erfaret, at de ledige Svenne ved nogle Professioner og Haandværker endnu stedse vægre sig ved at arbeyde med de gifte, saa har Høystsamme ved en allernaadigst Forordning befalet: at fra nu af skal i alle hans Arvelande saavel de gifte som ledige Svenne uden Forskiæl tages i Arbeyde, og befordres ved alle Fabriker, Manufacturer, Professioner og Haandværker. - Rygtet gaaer her, at Hs. K. H. Prints Henrich af Preussen efter Høystsammes Reyse til Rusland, og vil besøge dette Hof.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Haag, den 5te October. Man taler her forskjællig om den Reyse, som Hr. Fagel har gjort til England. Med Tiden maatte man erfare noget tilforladeligt derom. Jmidlertid kan man sige, at GeneralStaterne, ved Udseende til en Fredsbrud imellem adskillige Søemagter, torde holde en vis Neutralitet, som ey vilde stemme overeens med de krigende Magters Ønsker.
Berlingske Tidende, 1770-10-15
Warschau, den 24de September. Den Hospodar, som Tyrkerne efter Russernes Afmarch fra Wallachiet der have indsat, har antaget det Navn Emanuel Rosetti, efter en gammel Wallachisk Slægt. Han er egentlig en Græker, har et andet Navn, og skal med Gaver have tilfredsstillet Tyrkerne.