Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-24
Frankerig. Gen. Grev St. Denys de Damremont er udnævnt til General Gouverneur over de franske Besiddelser i det nordlige Afrika istedet for Marschal Clauzel. Anledningen til denne Marschallens Afsættelse tilskriver man, at han ikke har villet føye sig efter Cabinettets Villie, hvilken gik ud paa, at han ved de forestaaende Kammer-Debatter og Expeditionen til Constantine, ikke skulde føre sit Forsvar efter sit eget Godtbefindende, men skulde følge den Maade, som Ministrene vilde foreskrive ham. Da han nu ikke vilde indlade sig herpaa, har man som Hofsproget kalder det - igiengivet ham sin Frihed og Uafhængighed. Efter andre Angivelser, skal Marschallen have holdt fast ved sine Colonisations-Jdeer, og ikke villet indvillige i de Betingelser, som Regjeringen vilde foreskrive for den fremtidige Forvaltning, betingelser, som, uagtet den nye Expedition til Constantine, dog gik ud paa, at indskrænke de africanske Besiddelser til nogle Kystpunkter. Under 16de ds. har Regjeringen imidlertid fattet den Beslutning, at den mod Constantine projecterede Expedition for det Første ikke skal foretages. Hertil mener man, at Pestens Udbrud i Tripolis har været Grunden; dog er det muligt, at der stikker andre Ting derunder, som man nu ei sin der for godt at bekjendtgjøre. Maaskee gaaer det ikke ud paa noget Ringere, end aldeles Afholdelse fra den nye Expedition og Jndskrænkning af de africanske Besiddelser indtil Kystpunkterne Algier, Oran, Bona og Bugia. - Journalen "a Presse", som under den nye Redaktor Emil Girardin, mere og meere nærmer sig Ministeriet, hentyder paa noget Lignende, da den fremhæver de stoer Fordele, som General Damremonts Bestyrelse vil have fremfor Marschall Clauzels, forsaavidt som førstnævnte ikke, ligesom Marschallen, har Anledning til i sin tidligere Fremtrædelse, at see Nødvendigheden af unyttige Expeditioner. Unægtelig er det et stort Spørgsmaal, om Vedligeholdelsen af Colonien paa samme Maade, som hidindtil, vil være i Frankerigs Jnteresse, og naar Regjeringen offentlig og ærligt erklærede, at den er kommen tilbage fra sine Colonisations=Jdeer, vilde den være vis paa Kammerets Bifald, om ogsaa mangen Stemme af Folket vilde lade sig høre, som om dette var en utilbørlig Nedladenhed mod England. Det meest fordærvelige vil imidlertid være, at beholde de hidtil fulgte halve Forholdsregler. Marschall Clauzels Afsættelse giver ligeledes Anledning til at bedømme Regjeringens Handlemaade i den ovenomtalte Hensigt. Havde man umiddelbar efter den forulykkede Expedition til Constantine afskediget Marschallen, saa kunde neppe Noget været at indvende mod saadan Handlemaade. Men Nu derimod, da en høitidelig Undersøgelse og denne Materie er lonet i Kammeret, men endnu ei foretaget, fremstillet Afskedigelsen sig enten som fortidlig eller forsildig udført, enten som for lidet eller som for meget. Desuden maa man beklagt, at den adel, som Regjeringen ved Afsættelsen kaster paa Marschallen, endnu engang bringer en af Fortidens Notabler paa Pakloftet blandt de Forældede og Ubrugelige. Marschal Clausel gialt hidindtil for en af de faae Generaler, som man, støttet paa hans tidligere Forhold, turde betroe Kommanden, over en større Hær, og omendskjønt Jngen kan tage den Letsindighed i Forsvar, som Marschallen lagde forDagen ved Expeditionen mod Constantine, saa har dog den paafulgte Afsættelse frembragt en stor Deel Medfølelse, af de som tidligere vilde ham vel. Marschallerne Soult, Gerard, og Molitot have umiddelbart efter Forkyndelsen af Afsættelses-Ordren tilsendt ham Visitkort, ligesom for at lægge deres Misbilligelse af den mod ham brugte Adfærd for Dagen. - Ligeledes skal en anden General, som hidtil udmærkede sig ved sin ubegrændsede Troskab, General Schramm, være falden i Ungade, fordi han vovede, at overrække Kongen et Bønskrift fra Elsasserne, om gunstig Gienindsættelse af General Voirol i sin tidligere Kommande. Det lader i det Hele til, som om man mere og mere bliver kjed af Keiserrigets Notabler, og tænker at kunne støtte sig paa saadanne Folk, som ikke have nogen Jortid at fremvise, men først skulle skaffe sig Værd – Blandt Underoffisererne af flere Artillerie-Regimenter ere atter Rensninger foretaget, hvilke ikke alene have truffet de, om ere fordægtige, som Republikanere, men ogsaa de, som ere keiserlig findede. Det hedder, at man atter har fundet nogle af Mennier's Medskyldige, som have kastet Lod med ham. Undtagelsesviis bliver nu denne Undersøgelse ført med Discretion, saaat man med nogen Tilfortadelighed Jntet kan angive om de virkelige Begivenheder.