JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Den 25de Juli udstædedes fra Coblenz et meget truende Manifest mod de Franske; hvorpaa Hertugen ryttede mod Lothringen for at gaae løs paa Paris. Jndmarschen i Champagne fandt store Vanskeligheder og Dumoutiet, som stod ved Menehoud med en fransk Armee, trættede Fienden, med Skjermydsler uden at indlade sig i et HovedSlag, da han ei vilde sætte Frankerigs Skjebne paa Spil og desuden indsaae at Mangel og Sygdomme snart ville tvinge Fjenden til Tilbagetog. Disse Fjender indfandt sig og virkelig, hvorfor Hertugen søgte at nøde Dumouriet til et Slag ved at angribe den franske Armee under Kellermann ved Valm den 20de Septbr. Dumourie; kom ham til Hielp, hvorpaa Hertugen saae sig nødsaget til at trække sig ud af Champagne. Da Custine imidlertid havde erobret Mainz gik de Tydskes Anstrængelser især ud paa at tilbageerobre denne Fæstning. Hertugen aabnede derfor Feldttoget 1793 i Forening med Østerrigerne ved Overrhin, indtog Fæstningen Königstein og søgte at forberede Landans Erobring ved at angribe Linierne ved Weissenburg. De Franske søgte at hindre det og foretog sig et almindeligt Angreb fra Strasburg til Saarbrück imod Wurmser og Hertugen, som leverede Moxe au et blodigt Slag, ved Pirmasens i det Darmstadske. De Franske nødtes til at trække sig til Saar og efter en Maaned lykkedes det de Allierede at tage Weissenburger=Linierne. Hertugens Forsøg med Storm at tage Bjergslottet Bitsch mislykkedes, derimod slog han en Kolonne af den franske Mosel Armee under Hoche fra den 28de til 30te Novbr. i Slaget ved Keiserslautern. Men Hoches og Pileyegrus gjentagne Angreb, og de østerrigske Troppers Tilbagetog samt Misforstaaelsen imellem Preusser og Østerriger, nødte ogsaa Hertugen til at trække sig tilbage over Rhinen, hvorpaa han nedlagte Commandoen. Fra den Tid arbeidede han utrættet for sit Lands Vel indtil 1806, da han ved den mellem Frankerig og Preussen, udbrudte Krig sit Overanførselen over de preussiske Tropper. Mange Omstændigheder bevirkede Tabet af Slaget ved Jena og Auerstedt den 14de Octbr.; heftig saaret maatte Hertugen flygte for den seirende Fiende og endte sine Dage i Ortensen, ved Altona den 10de Novbr. 1806. Hering Carl. havde mange gode Egenskaber, men og Endeel Svagheder blandt andet hans Forkjerligheder for det Franske, hvori han som Hertug Ferdinands lignede Frederik den II af Preussen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Udtog af Hr. G. Molliens Reise til Republiken Columbia i Aaret 1823. udkommen i Paris i 1824, i 2 B. 8vo, med et Kort over Columbig, og Kobbere).
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Forfatteren er bekjendt af en interessant Beskrivelse over en Reise, som han har foretaget i Afrika, og har i denne sin nye Reisebeskrivelse leveret et Værk, som maae nødvendig opvække en stor Jnteresse. Hr. Humboldt havde allerede i Begyndelsen af dette Aarhundrede besøgt flere af disse Egne; men de Revolutioner og Krige, som have funden Sted der siden den Tid, have frembragt store Forandringer, som den nærværende Jagttager har til Formaal at meddeele Underretning om. Det er Hr. Molliens Forsæt ved at publicere denne Reise at meddele med Troskab de successive Jndtryk, som Synet af Egnene, Menneskene og Tingene have frembragt paa ham.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Naar man betragter de forskjellige Folkeracer, hvoraf Folkemængden i Columbien bestaaer, nemlig Spanierne, Creolerne, Jndianerne, Mestiserne, Mulatterne og Negrene og den liden Oplysning, som er udbredt iblandt dem, saa kan manikke vente nogen stor eensformig Udvilling af den offentlige Esprit, eller en stor Enighed eller Energie og Regjeringen i den nye Stat kan ikke vel blive andet end et militairisk Gouvernement uagtet Præsidentens og hans Tilhængeres Bestræbelser forat indføre republikanske Former og Grundsætning ger, som kunne svare til en saadan Statsforfatning, og denne Regjering, som er frembragt og vedligeholdes ved et eneste overveiende Talent, vil blive udsat for alle de Uheld, som Uenighed og Chefernes Ærgjærighed vil føre med sig; dersom den Haand, som bevæge alt og holder alt i Respekt, skulde høre op at styre denne store Maskine. Hr. Mollien skildrer med temmelig mørke Far der den borgelige Forfatning hvori Folkemængder. lever; da den i mange Henseende er udsat for Elendighed og er selv underkastet legemlige Tugtelser, som Alkaderne og Præsterne uden Barmhiertighed uddele for Betalingen af Paalæggene og Præsteringerne af Conscriptionerne; men det kan blive bedre i Fremtiden. - Forfatteren anslaaer Folkemængden i hele Republiken Columbia til 2 Millioner: 644,600 Personer, hvoraf kun den mindste Deel ere hvide. Statsintægterne antager han at udgjøre 18 Millioner Dollars. Nogle Dele af Staden ere vel opdyrkede; men i Almindelighed er Agerdyrkningen i en slet Tilstand og de fleste Jorder ligge Brak. Landet har den største Rigdom, paa Produkter; ikke allene paa ædle og andre Metaller, men ogsaa uudtømmelige Saltminer, en stor Overflødighed af Cacao, Sukker og TobakCaffeens og Bomuldens Cultur vil vist opnaae en stor Høide, men Veiene ere endnu meget slette og Comunicationerne paa Floderne ikke mindre besværlige. Englænderne have indført Dampskibe paa Magdalena-Floden og de have forlangt Privilegier paa 10 Aar paa at indføre dem paa de øvrige Floder. En Engelænder har faaet udelukkende Privilegier paa at bearbeide Saltminerne i Zipuquira, imod at betale derfor 5000 Piastre. om Maaneden og under den Forpligtelse, at han skal forbedre Udgravningsmaaden. Brittiske Vare finde stedse stærkere Afsætning i Republiken og alle Jndvaanere begynde at klæde sig i Engelske Bomuldstøier.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Blandet. Af alle de voldsomme Naturbegivenheder, hvormed det sidste Halvaarstid saa sørgeligt har udmærket sig, overgaaer endnu ingen et frygteligt Jordskjælv, som den anden Marts d. A. har hjemsøgt Riget Algier. Staden Beligda, som ligger en Dagreise fra Algier, er derved saa aldeles bleven ødelagt, at af dens 15,000 Jndvaanere er ikkun 300, og selv disse for Størstedelen kun som Krøblinger, slupne derfra med Livet. Den 6te Marts havde man allerede udgravet 7,000 Liig under Ruinerne. Paa eet Sted, fandt man allene 280 Børn. Staden Algier har vel lidt mindre, men dog ere mange Huse ogsaa der nedstyrtede. Jordrystelsen fandt ikke allene Sted den 2den Marts, men gjentages ogsaa i de 5 paa følgende Dage. Om den har vedvaret endnu længere, vides ikke, da Beretningen herom fra Algier ikkun naaer til 7de Marts.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Fra Berlin skrives, at Beboerne af de lave Egne ved det curiske Haff have ved de senere voldsomme Storme og Høivande lidt saa frygteligt, at 3300 Familier, bestaaende af 13,600 Sjele, ere derved geraadede i mere eller mindre Elendighed; mange have mistet Alt. Kjødet af det halv forhungrede Qvæg, som de have maattet slagte, udgjør for Øieblikket deres eneste Næring. Tømmeret af deres ødelagte Bygninger tjener dem til Brændsel. - Efter Oversvømmelsen i Petersborg indsamlede nogle Kjøbmænd i Hamborg en Sum og sendte did. Denne Ædelmodighed har Keiser Alexander nu, da han erfoer at en lignende Ulykke havde ramt det hamborgske Gebet, gjengjældt med en Gave af 36,000 Rubler, som ere tilstillede Vandskade-Commissionen i Hamborg. Sammesteds er der igjen kommen Liv i Kornhandelen, siden man nu har stærk Haab om, at Jndførselen vil blive tilladt i England.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Priserne havde den 9de April hævet sig fra 5 til 12. Mk. paa Hvede, fra 3 til 6 Mk. paa Byg og 45, til 60 Mk. paa Rapps. Jsær paa Hvede og Byg var skeet betydelige Opkjøb paa Speculation. Nogle Vævere, som vilde tiltvinge sig en høiere Arbeidsløn, have forleden paa Gaden i Glasgow skudt en af deres Cammerater, der vedblev at arbeide for den gamle Betaling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Paa Demerary har været saadan en overordentlig Tørke, at alle Canalerne ere udtørrede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Skibet Resolution, Capt. Holm, fra Hamborg bestemt til Neworleans, er den 27de Februar total forliist paa Shetlandsøerne, og hele Mandskabet, paa Capitainen nær, druknet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
J Stockholm er i denne Tid død en Høker, ved Navn Boman, som har testamenteret sin hele Formue af over 100,000 Rdlr. Banco til de milde Stiftelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Indenlandsk. Baade til London og Hamborg er indløben Efterretning fra St. Croix og St. Thomas om en den 12te Febr. i Staden St. Thomas udbrudt Jldebrand, hvorved en Trediedeel af Byen er lagt i Aske. Fra Torvepladsen af, hvor Jlden tilfældigviis skal være opkommen, er næsten hele den vestlige Deel af Staden gaaet op i 1 Røg. Kun 3 Handelshuses Varelag bleve forskaanede og staae allene tilbage midt i Ruindynger af over 1000 (ifølge nogle Efterretninger kun 500) Huse, som dog mestendeels kun ere af de ringere Slags. Jlden udbrød om Morgenen Kl. 8, og greb saa hurtig om sig, at hele Qvarteret ved Middagstid stod i et Jldhav Skaden er foreløbig anslaaet til 1 enhalv a 2 Millioner Dollars. Den fattige Klasse har især lidt herved; men til dens Understøttelse er strax ved milde Bidrag bleven sammenskudt 10,000 Dollarer. En Lykke er det dog derved, at den bedre Deel af Byen blev forskaanet. Det er nu fjerde Gang i en Tid af 20 Aar, at denne ulykkelige Stader bleven hjemsøgt af Jldebrand. J Aaret 1807, Natten fra den 3die til 4de Decbr., blev den rigeste og bedste Deel af Staden, som skaanedes i den der, to Maaneder iforveien udbrudte Brand, et Rov for Luerne. St. Thomas ligger ved Strandkanten, under en Række af Bjerge, og bestaaer af en eneste lang Gade. Den havde 1791 ialt 2087 Jndbyggere, hvoriblandt 400 Negere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
De høit stegne Kaffepriser begynde nu ogsaa at dale i Kbhvn. Med Kornvarer er Omsætningen temmelig levende; saaledes solgtes for nogle Dage siden et betydeligt Partie Hvede af omtrent 5000 Tdr. Priserne paa Kornvarer stige derfor, ogsaa, og den 12te d. M. noteredes Hvede til 3 Rbd. 3 Mk. a 4 Rbd. 2 Mk.; Rug 2 Rbd. a 2 Rbd. 24 s.; tørret dito 2 Rbd. 2 Mk. a 2 Rbd. 3 Mk.; toradet Byg 1 Rbd. 8 s. a 2 Rbd. 24 s.; sexradet dito 1 Rbd. 72 s. a 2 Rbd. 8 s.; Malt 2 Rbd. 2 Mk. a 2 Rbd. 3 Mk.; Havre 1 Rbd. 3 Mk. a 1 Rbd. 4 Mk. 8 s., Alt rede Sølv pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Paa Kjøbenhavs Gade er tabt en Lotterieseddel, hvorpaa i Trækningen den 22de Marts er vundet, en Qvarterne. (Eieren havde altsaa baade vundet og tabt paa eengang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Efter Ny Hygæa" ere de herskende Sygdomme i Hovedstaden endnu stedse, tilligemed Rhenmatismer, Skarlagensfeberen og Kighosten. Af Koppepatienter har derimod nu i 4 Uger Jngen viist sig, og Koppeanstalten er derfor nu tom.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Fra Skibet Metta, Capt. Fischer, som den 1ste Novbr. f. A. afgik med Rug og Byg fra Hjerting til Holland, er siden Jntet hørt, og man formoder altsaa at det er total forliist.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Skibet Maria, Capt. C. Volmer, med Sukker og Bomuld bestemt fra Lissabon til Stettin, er den 28de f. M. total forliist paa Falster Rev, og af Besætningen ikkun en Matros reddet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Paa Landet i Fyen indkommer meget betydelige Summer ved Collecten for de Vandlidte. At den senest offentlige Anmeldelse desangaaende, af Hs. Høierv. Hr. Biskop Plum, seer man, at af 31 Landbysogne have kun 5 givet under 60 Rbd. og 11 over 100 Rbd. Sedl.; hvoriblandt Bregninge Sogn 270 Rbd. 24 s. S. T. og 4 Rbd. 56 s. Sølv, og Horne 484 Rbd. Sedl. og 23 Rbd. 89 s. Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Strandinger. Natten imellem den 16de og 17de April indstrandede paa Hvidberg Strand i Thisted Amt, Brigskibet Betsy, ført af Capitain Charles Pollard, hjemmehørende i Shields, kommende med Ballast fra London og bestemt til Memel. Hele Besætningen er bjerget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Ligeledes indstrandede paa Tølbøll Strand et hollandsk Smakskab de gode Hopp, ført af Capt. Bernt J. Junge, kommende fra Peklaa og bestemt til Memel, ballastet. Folket blev reddet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Samme Dato indstrandede paa Worupøer, Strand ved Thisted, Kuffen die drei Geswefters, ført af Capt. Sipkis, hjemmehørende i Amsterdam, kommende med Ballast fra Brest og bestemt til Danzig. Skibet forliste total; men Besætningen blev bjerget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Førstkommende Onsdag den 27de og Torsdagen den 28de April, er paa Worupøer Strand i Thisted Amt berammet offentlig Auction over Brag, Takelage, Seil, Toug og Ankere, samt Jndventarium af det sammesteds indstrandede hollandske Skib, die drei Geswesters fra Amsterdam. Tougværket er i Særdeleshed meget godt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Følgende Gravsang, indrykkes som en Mærkværdighed, da den er forfattet af en gl. Pige henved 60 Aar der ikke kan skrive, ved Navn Johanne Nielsdatter Østerild, i Anledning af Skolelærer Bechs Datter Petrine Jensines Jordefærd, den 20de April 1825. Sov nu roelig: I Din Boelig, Hvori vi nedsatte Dig. Lev med Glæde I Dit Sæde, Hvor Din Siel skal fryde sig. Jngen Qvide, Skal Du lidet, Meer i denne Jammerdal. Men med Glæde Skal Du qvæde. Udi Himlens Frydesal. Jngenlunde. Vi misunde. Dig den Glæde, Fryd og Fred. Men vi bede, Gud veilede, Os til Dig paa samme Sted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Kiøbenhavns Børs den 12te April. , a vista 217. Spe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-22
Cours. Hamb. 2 M. 218. Spec. solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Disc. 5 pC. 4 pC. Kgl. Oblig. (uden Renter) 944 a 94 2/8. Bance, 87 3/4 a 87 3/8. Nationalbank-Obligationer af Laanet, 4 Febr. 1820, uden Renter) 102 Rbd. r. S. eller i 111 a 111 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
De Engelske Giftermaalslove bedømte af Goldsmith.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Jkke langt fra London boer en fattig Kjedelslikker, som har opdraget syv Sønner, der i al denne Tid har været under Vaaben og fægtet for deres Fædreland, og hvad Belønning troer Du at den ne Kjedelslikker har af Staten for saadanne vigtige Tjenester, Aldeles ingen; hans Sønner kunne maaskee naar Krigen er forbi blive jagede fra Sogn til Sogn, som Vagabonder og den gamle Mand, naar han ikke længere kan arbeide, døer som en Fange i et eller andet Forbædringshuus.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
En saa høiagtelsesværdig Gienstand ville i China blive betragtet med almindelig Ærbødighed, hans Tjenester ville blive belønnede, om ikke med Værdighed, saa dog i det Mindste ved at blive befriet fra Arbeide, han ville være tilstede ved Festevier og Mandarinerne selv ville være stolt af at vise ham deres Agtelse. De engelske Love straffe Lasten, de chinesiske Love gjøre mere - de belønne Dyden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Naar vi betragte de faa Opmuntringer, der gives her til Giftermaal, forundrer jeg mig ikke over alle de Hindringer, der gives mod Forplantelsen. Kan Du forestille Dig, min kjære Ven! der gives Love, som endog forbyde Folk at ægte hinanden, og disse Lovgivere ere hverken opdragne blandt Hottentotterne eller have indsuget deres Grundsætninger om Billighed blandt de Jndfødte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
af Anamaboo. Der gives Love, som befale, at ingen Mand kan ægte et Fruentimmer imod hendes eget Samtykke, derimod har jeg intet at sige. Men der gives Love som sige, at intet Fruentimmer maae gifte sig mod hendes Moders og Faders Samtykke, førend hun har opnaaet den myndige Alder, hvorved forstaaes de Aar, hvori Qvinden i Almindelighed ikke længere er udsat for at faae Børn. Dette maae absolut være et Baand paa Giftermaal, da det er mere vanskeligt for en Elsker at behage tre en een, og meget mere vanskelig at behage gamle Folk end Unge. Loven befaler at det unge enige Par skulle overveie Tingen en lang Tid førend de gifte sig; dette et ogsaa et stort Baand paa Ægteskab; thi Folk holde af at faae alle Affaires af dette Slags hurtig afgjorte. Det er befalet at alle Giftermaal skulle bekjendtgjøres førend de celebreres. Dette er et meget haardt Baand, da Mange af en Slags feillagtig Beskedenhed ere undseelige over, at deres Giftermaal bliver offentlige bekjendtgjort og mange frygte derfor med Hensyn til deres Lieblikkelige personlige Jnteresse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Det er forordnet at der skal intet Helligt mere være i Ceremonien, men at Ægteskabs Baand, kunde opløses for at opnaae hvilkensomhelst Hensigt ved den civile Øvrigheds Anthoritet, og dog er det som en Modsætning af dette befalet, at Præsten skal betales en stor Sum Penge for at give hans hellige Tilladelse. Du seer heraf min Ven, at Giftermaal er om gjerdet med saa mange Forhindringer, at de, der have i Sinde at bryde igjennem eller overvinde, dem, maae være glade hvis de slutteligen finde en Leie af Torne, isteden for Roser. Lovene ere itte at laste derfor, thi de have saa godt som de kunde forhindret Folk fra at indlade sig i Forbindelser, og Giftermaal er sandelig bleven en meget alvorlig Sag i England, og intet uden alvorlige Folk findes Almindelighed villige til at indlade sig deri. Den Unge, den Muntre, og den Smukke, som blot ledes dertil af Lidenskab, indlader sig sjelden deri, da denne Drivefjær er tagen bort, og ingen uden den Gamle, den Grimme, og den Vindesyge sees at forene sig med hinanden, som hvis de ogsaa virkelig efterlade sig nogen Afkom, vil denne sandsynligviis blive en hæslig Race, liig dem selv. Hvad der gav Anledning til disse Love, maae have været nogle saadanne Hændelser som disse Det hændte undertiden at en Gnier, som havde tilbragt hans Ungdom i at sammenskrabe Penge, forat kunne give hans Datter en saadan Medgift, der kunne forskaffe hende en stor og fornem Herre, til Mand, fandt slutteligen hans Forventninger feilslagne, derved at hun randt bort med hans Laqvai, dette maae have været et skrækkeligt Stød, for den arme trøstesløse Fader, at see hans Datter, kjøre i en Vogn med to, istedetfor med sex. Hvilken Streg i Regningen af Forsynet, at see hans kjerrePenge komme til en Tigger; hele Naturen raabte at og vee, over en saadan Vandhelligelse!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Det hændte vel ogsaa undertiden, at en Dame, som havde arvet alle en adelig Frøkens Titler og Nerve Tilfælde, fandt for godt at nedværdige sig og forbedre sin Sundhed ved at ægte en Landmand, dette maae have været et slemt Stød for hendes utrøstelige Slægtninge, at maatte see en saa skjøn Blomst bortsnappet fra en blomstrende Familie og plantet paa en Møding; dette var jo en reen forkeert Omvæltning i Tingenes første Principer! For derfor at forekomme at de Store ikke skulle indlade sig i gemenne Forbindelser, bleve hine Hindringer mod Giftermaal opfundne, for at de Rige, kunne gifte sig blandt de Rige, og den Fattige som ikke vil leve som Pebersvend maae være fornøiet med at forøge hans Fattigdom med en Kone. Saaledes have Lovene ret herlig vendt op og ned paa Bevæggrundene til Ægteskab; Naturen siger os, at Skjønhed er den rigtige Tilskyndelse til Giftermaal for dem, der ere rige, og Penge for dem, som ere fattige, men Tingene ere her saaledes indrettede, at de Rige tilskyndes til at gifte sig til en Formue, som de ikke behøve, og de Fattige have ingen anden Bevæggrund end Skjønheden, som de ikke tør føle for.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
En lige Deeling af Riigdomme i et Land udgjør dets Lykke. Stor Formue samlet paa et Sted ligger unyttig hen, og yderlig Fattigdom hos en Anden holder denne bestandig i en uværdig Slaveagtig Tvang; men den Velhavende er i Alminlighed virksom ikke for langt fjernet fra Fattigdom, for at behøve at frygte dens Elendigheder, og ikke i Besiddelse af saa megen Rigdom at det skulle slappe hans Virksomhed, forbliver han altid mellem begge og i en Slags vedvarende Bevægelse. Hvor upolitiske ere ikke derfor hine Love, som befordre en Sammendyngelse af Rigdomme hos den Rige, men endnu mere upolitisk er det, at forsøge at ville forøge Fattigdom.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Den 3die Dag efter kom Over-Chirurgen, saae til vore Saar, og sagde os, at der var allerede indrettet Hospitaler for os i Toulouse, og at Freden allerede var afsluttet, førend Slaget var holdt. Jeg kan ikke sige hvad denne Nyehed ærgrede mig. Selv var jeg syg og saaret, og jeg tænkte paa de Tusende, som vare faldne faa Dage før. Min Tjenestetid var nu forbi, jeg tænkte paa mit Fædreland; men alt var mørkt og sørge. ligt. Ti Aar, de bedste af mit Liv, vare tilbragte blandt de Laveste i Armeen, jeg synes nu jeg var vandt dertil og at jeg maatte vedblive at være Soldat. Jeg havde i den Tid tabt alle mine Beslægtede, undtagen min Broder; men han var dog alligevel min ømme, hengivne Broder, og Fo landet var mig dog ogsaa kjert, endog i denne fattige og elændige Forfatning, hvor jeg lage. Natten kom slutteligen, medens fusende Planer i gjennemkrydsede mit Hoved. Søvnen stial sig over mig og jeg faldt i en urdlig Slummer hvor Syner om svundne Dage, Slag, Planer, Hiemmet, mit Saar, min venneløse, lemlæstede Forfatning, der ville vare maaske for mit hele Liv fremstillede afvexlende for min Phantasie, indtil jeg omsidder faldt i en fast Slummer. Uheldig Feiltage,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Under Lystighederne i Paris, i Anledning af Dauphins Formæling, (der siden efter blev den ulykkelige Ludvig den VI) paa Ludvig den 15des Plads, bleve meget prægtige Fyrværkerier foranstaltede; men ved en eller anden Hændelse, kom der Jld i det Stellads som var opreist for Tilskuerne. Trængselen og Kjørselen med de sønderknuste Vogne, var Skyld i at flere Personer bleve tram vede ihiel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
En Mand ved Navn Pierre Debois, som var gaaen derhen som Tilskuer, og med sig et unge, Fruentimmer, med hvem han næste Dag skul have Bryllup. Da det fornævnte Ulykkes Tilfælde nødte enhver til at søge sin Sikkerhed i en hurtig Flugt, skyndte Pierre og hans Kjæreste sig fra denne sørgelige Stene, og da han var stærk og før, har han i Stand til i nogen Tid at beskytte hende, mod den hæftigste Trykning af Mængden; men Faren og Skrækken forøgede sig, og hun raabte: Ol jeg falder, jeg kan ikke gaae videre. Modaabte Elskeren, jeg kan endnu rædde Dig, hvis Du blot kan komme op paa mine Skuldre. Han fandt snart at hans Skuldre havde faaet deres Byrde, og oplivet med nyt Mod trængte han sig gjennem Mængden og naaede et sikkert Sted, hvori han satte ned hans kostbare Byrde og ventede med et Smiil at belønnes for al hans Møie. Halv beruset af Glæde over at have ræddet sin Elskede, vender han sig om for at omfavne hende; men og veel han finder, at det er et gandske fremmedt Menneske, der har benyttet sig af Leiligheden, og at han har efterladt sin egen Henriette for at omkomme i Trængselen. om det Folk, der taldes Can tos i Brasilien. the Ladies polite Remembrancer 1825.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Blandet. Det er paafaldende at læse fra Zürich, at der den 22de Marts er frossen en Mand ihiel i Skoven ved Erliback, men endnu mere paafaldende, at det samme har været Tilfældet den 7de f. M. i i Nærheden af Civitavechia, i Kirkestaten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
J en Hr. v. Akens Menagerie i Warschau skal en Struds fornylig have lagt Æg: et Tilfælde, som ei er hørt før at være skeet i Europa.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
En forhenværende fransk Officeer, Hr. Courier, en fortrinlig Hellenist og Satiriker, er fundet snigmyrdet paa et ham tilhørende Gods i Vendee. 3 Kugler vare gaaet igjennem ham.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
J Hannover skal Halshugningen for Fremtiden skee med en Maskine, omtrent som Guillotinen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
De engelske Silkevæverier ere fortiden i overordentlig stærk Drift. En Arbeider kan nu ved de forbedrede Patent=Væverstole fortjene 3 til 4. Pd. om Ugen; medens man med de gamle ikke. engang har kunnet bringe det til et Pd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
En engelsk Læge vil i Ammonium have fundet en Modgift imod Blaasyre, og i Æddikesyre imod Opium.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-04-29
Forleden slog Lynilden ned i det Kongel. Slot, Caserta og foer igjennem et Værelse, der var lige ovenover det Cabinet, hvori Kongen sad ved Skriverbordet.