JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-05-27
fra Udlandet. J Tabellen A findes de heller ikke at have indbragt Noget for Statskassen. Formodentlig har Generaltoldkammeret i de specielle Tilfælde tilstaaet fri Jndførsel deraf. De synes saaledes ei – i det Mindste ikke for Tiden – med Hensyn til Finantserne at kunne komme i nogen særdeles Betragtning g Forsamlingen foreslaaer derfor allerunderdanigst med 37 Stemmer imod 16: Satsens Nedsættelse til 2 Rbd. 8 s. Matter ere i Priiscouranten ansatte til en Værdi af pr. 100 Stkr. 25 Rbd., men denne er uden Tvivl for høi. De gielde kun pr. 100 Stkr. 15 Rbd., hvoraf Tolden, ansat efter det samme Forhold 4 pCt., vilde være 60 sk. pr. 100 Stkr., der ogsaa stemmer overeens med den hidtil gieldende Sats. Deres Anvendelse til Emballage og især til Skibes Garnering ved Afsendelsen af Kornvarer, fordrer, saavel med Hensyn til Handelen, som til Agerbruget, at Tolden ansærtes lav, og Forsamlingen foreslaaer derfor allerunderdanigst med 32 Stemmer imod 21: samme til pr. 100 Stkr. 60 sk. Den i Udkastet anførte Transittold er og saa for høi og foreslaaes derfor lige allerunderdanigst med 34 Stemmer imod 19 til: pr. 100 Stkr. 16 s.; Plader.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Messing-Traad, Blik og ere omtrent ligge forædlede Varer og ere omtrent af lige Værdi. De synes derfor at egne sig til een og samme Procent-Ansættelse, istedetfor efter Udkastet 4 og 8 pCt. Den sidste synes af finantielle Grunde at man foreslaaer derfor burde foretrækkes, og allerunderdanigst med 46 Stemmer imod 7. at Satsen bestemmes for begge Classer til pr. 100 Pd. 4 Rbd. 48 s. afslebet, bronceret, Messing, poleret og ferniseret o. s. v. Under Messing, bronceret, er anført Sværdfegerarbeide, men herved maa bemærkes, at dette Arbeide særskilt i Tarifen pag. 55 er anført med pr. 100 Pd. 12 Rbd. 48 s. Om denne i det mindste tilsyneladende Uovereensstemmelse kan ansees fuldeligen at være hævet derved, at paa dette Sted er tilføiet "saasom Sabelskeder, og pag. 55. Hug- og Stikvaaben med eller uden Skede forekommer Forsamlingen tvivlsomt. Der synes, desuden at være Grund til at ansætte forgyldte Kaarde- og Sabelgreb til samme Told som Steder. Forsamlingen hensterunderler derfor af danigst: at istedenfor saasom Sabelskeder sættes dog ikkun Sabel- og Kaardegreb, Sabel- og Kaardeskeder. Nelliker. Den for Sivsække ansatte Thara synes at være for lav. Almindelighed. indføres denne Vare i dobbelte Sække, som tilsammen veie 7 a 8 Pd. Desuden vilde det i Tarifen brugte Udtryk pr. Stk. let give Anledning til Misforstaaelse, da det kunde antages at tilkjendegive hver enkelt Sæk, hvilket dog ei er Meningen. Forsamlingen foreslaaer derfor allerunderdanigst, med 48 Stemmer imod 5, følgende Forandring: "Sække af Siv enkelte 4 Pund pr. Emball. dobbelte 8. Olier, vellugtende: Priiscouranten er Værdien ansat til 4 Rbd. 16 s. pr. Pund, hvoraf en Told at 12 pCt. vilde udgjøre 50 Rbd., men findes kun anført med 25 Rbd. pr. 100 Pund Netto. Da nu, ligesom ved lugtende Vande er bemærket, Tharabestemmelsen af denne Vare er forbunden med mange Vanskeligheder, og da Forsamlingen ønsker, at den calculerede Neduction af Jndtægten fra 527 til 355 Rbd. maatte kunne bortfalde, foreslaaer den allerunderdanigst, med 44 Stemmer imod 9: at Tolden bestemmes til 25 Rbd. pr.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Brutto. 100 Pund 5. Bomolie. Afskrivningen fra Creditoplaget foreslaaer Forsamlingen allerunderdanigst med 46 Stemmer imod 7. nedsat til 35 Pund, der er Vægten af et halvt Anker. Oranger, friske. Da denne Vare er en temmelig vigtig Gjenstand for Transithandelen, og Værdien 2 Rbd. pr. 100 Stkr. findes at være temmelig høit ansat, især eftersom de Kister, der bortsendes, dog som oftest indeholde nogle bedærvede Frugter, formener Forsamlingen allerunderdanigst, med 38 Stemmer imod 15. at Transittolden bør nedsættes til 1 s. pr. 100 Stkr., og Afskrivningen fra Creditoplaget til 200 Stkr., som en Kasse Apelsiner omtrent indeholder.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Citroner og Lemoner, saltede. redien er i Priisconrann ansat 100 Pund 3 Rbd. 12 s., hvoraf Tolde ansat efter 15 pCt., vilde udgjøre 45 hvilken Sats derfor allerunderdanigst, med 38 Stemmer imod 19: foreslaaes.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Rapsæd og Roefrø. Lighed med hvad Forsamlingen har foreslaaet og Kornvarer, indstilles allerunderdanigst eenstemmigen, at for denne Artikel be slemmes : Jndførselstold 64 s. Transittold.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Risengryn og Riismeel. J Priisconranten er Værdien ansat til 9 Rbd., hvilket ogsaa stemmer overeens med den gjeldende Priis. Heraf vilde Tolden, ansat efter 24 pCt., udgjøre 2 Rbd. 16 s. hvilken Toldsats allerunderdanigst, med 47. Stemmer imod 6, foreslaaes. Rosiner. Da en Fjerding, som er den almindelige Emballage, ikke veier 100 Pd., foreslaaer Forsamlingen allerunderdanigst med 45 Stemmer imod 8. at Qvantummet for Afskrivning fra Creditoplaget nedsættes til 50 Pd. Salmiak. Tolden, som før har været 6 1/4 s. pr. Pd., er nedsat til 1 Rbd. 4 s. pr. 100. Pd. Skjøndt nu Forsamlingen ikke kan have Noget at erindre imod en Toldnedsættelse for et halvt færdigt Materiale til 3 pCt., troer den dog, at der kunde tages Hensyn til, at en Fabrik, der frembringer denne Vare i fortrinlig Qvalitet, nyligen er bleven etableret, og at der vel burde gives et saadant, med Opofrelse anlagt Værk Tid til at forberede paa en saadan Nedsættelse. Forsamlingen foreslaaer derfor allerunderdanigst med 49 Stemmer imod 4. at Toldsatsen for denne Vare maa fordet Første bestemmes til 3 Rbd. 12 s. Salt, al anden. Det bemærkes herved, at Tolden for denne Artikel er ansat efter 75, pCt., og indbringer 75,686 Rbd. as Formiddag Kl. 9. De to første Auctioner af ønskelig nu endog en Nedsættelse i være, kan Forsamlingen dog, med Hensyn i Gjenstandens Vigtighed for Finantserne tilraade samme. Men i Transitiolden, som før var 2/3 sk. pr. Td., og nu er ansat til s., troer man at burde, med Hensyn til at Værdien af en Tønde Salt i Almindelighed er overstiger 1 Rbd. 48 s., og at denne Vare er en vigtig Gjenstand for Transithandelen, allerunderdanigst med 43 Stemmer imod 11 andrag. paa en Nedsættelse til 1 1/2 s.; Silkevarer, andre Silke- og Floretvarer. Efter Priiscouranten er Værdien pr. Pd. 23 Rbd. Ansættelsen til 15 pCt. vilde derefter udgjøre pr. Pd. 3 Rbd. 44 s.; men staaer : Udkastet kun for 2 Rbd. 48 s. Den i Udkastet anførte Sats forekom imidlertid Forsamlingen at være tilstrækkelig høi, deels da den er forhøiet fra 1 Rbd. 57. s. pr. Pd., som den for Tiden er, deels ogsaa fordi det er en Vare, som uden stor Vanskelighed lader sig indsmugle, og endeligen fordi Værdien i Priiscouranten er ansat meget for høi, saa at den i Udkastet anførte Sats endo for ordinaire Varer skal udgjøre 25 pCt. Sirup see Sukker. Skildpadder. Tolden er ansat til 12. Rbd. 48 s. pr. 100 Pd., men da i Udkastet til en Consumtionsanordning, Consumtionen er bestemt til 4 Rbd. pr. Lpd., som udgjør for 100 Pd. 25 Rbd., indstilles allerunderdanigst med 51 Stemmer imod 3, for at bringe Harmonie herimellem: at Tolden bestemmes til 25 Rbd. pr. 100 Pd.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Skind og Huder, uberedte skulle efter Udkastet indgaae toldfrit, men herimod have flere af Forsamlingens Medlemmer bemærket, at det ikke synes rigtigt, at man paa samme Tid, man ved en høi Udførselstold for disse Varer af indenlandsk Frembringelse, besværliggjør Afsætningen for Producenten, tillige forøger Concurrencen i Landet for ham, ved at ophæve al Told paa de udenlandske Frembringelser af samme Slags, hvisaarsag de have foreslaaet, at den nu gieldende Told maa vedblive, nem er, over det om Borgermester og Raad. for tørre pr. 100 Pd. 1 Rbd. 4 s. vaade og saltede . . og Forsamlingen har ved Afstemning med 35. Stemmer imod 19 billiget denne Anskuelse, hvilken den saaledes tillader i 3 allerunderdanigst. at indstille. Skind, garvede eller Læder. Et af Forsamlingens Medlemmer har andraget paa, at Saalelæder, der nu er ansat, til Told efter et Forhold af 12 pCt., maatte erholde den samme Procentansættelse, som de øvrige garvede Lædersorter, nemlig 16 pCt. og derfor foreslaaet en Toldsats af 11 Rbd. 44 s. pr. 100 Pd. Herimod er imidlertid blevet anført, at det vel i Almindelighed maatte ansees betænkeligt at andrage paa en høiere Toldansættelse for et Fabrikat, som Landets egne Garverier ei kan frembringe i et til Landets Behov svarende Forhold, hvor finantielle Hensyn ikke udfordre Saadant, og Varernes Beskaffenhed, som Gjenstand for Luxus, ikke særligen tilraader det. Jkke destomindre har Forsamlingen, som i Særdeleshed har taget Hensyn til den derved forøgede Statsindtægt, ved Afstemning med 29 Stemmer mod 25 antaget det af hint Medlem fremsatte Forslag, hvilket saaledes allerunderdanigst indstilles. Carduan og Safian, der henhøre til Luxusvarer, har Forsamlingen troet vel at kunne taale en høiere Ansættelse end efter 12 pCt., og foreslaaer derfor allerunderdanigst med 43 Stemmer mod 11. at Satsen bestemmes til 50 Rbd. pr. 100 Pd. Slibestene.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
J Priiscouranten er Værdien anført pr. Chldr. 11 Rbd. 62 s., hvorefter Ansættelsen, til 8 pCt. vilde blive 89 s., men findes i Udkastet kun opført med 80 s. Man foreslaaer derfor allerunderdanigst, med 37 Stemmer, mod 17. Spaanarbeide, alle Slags.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Tolden har for beløbet sig til 1559 Rbd. og er nu calculeret til 775.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
af raffineret Sukker og Syrup tilstaaes, allernaadigst bestemmes til 3 Rbd. 12 s. pr. 100 Pd. Sukker og 13 Rbd. pr. 1000 Pd. Syrup.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Det er Forsamlingen bekjendt, at Raffinadeurerne meget ønske, at deres Beholdninger af raffineret Sukker maae ved Creditoplagets Eftersyn antages som Beholdning af raat Gukkere og at saalet.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Af finantielle Grunde tillader Forsamlingen sig allerunderdanigst med 50 Stemmer, imod 4 at foreslaae følgende Satser: grøn pr. 100 Pd. hvid blaa 1 Rbd. - s.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Pag. 65. J Anledning af den her for forskjellige Artikler anførte Pakhuusleie henvises til hvad ved 4 23 allerunderdanigst er foreslaaet. Litr. B. Tarif for Udførselstolden. Jern, gammelt. Kobber, gammelt. Messing, gammelt. Tin, gammelt.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Fra En af Forsamlingens Medlemmer var blevet fremsat det Forslag, at Udførselstolden for Pennefjær, naar disse ere tilberedte, maatte nedsættes til det Halve af det i Ta risen anførte Beløb. Men ved Afstemning have 30 Medlemmer erklæret sig imod og ikkun 27 for dette Forslag. Tarif for Lastepenge.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Efter Tarifen for Lastepenge skal der for Reiser fra Toldsted til Toldsted i Danmark og Hertugdømmene (Kjøbenhavn undtagen) erlægges pr. Comm. Læst 8 s., og imellem Kjøbenhavn og noget andet Toldsted i Danmark og Hertugdømmene pr. Comm. Læst 16 s. Denne Forskjel i Størrelsen af fornævnte Afgift formener Forsamlingen at maatte bortfalde, og Ansættelsen at maatte skee med en lige Størrelse pr. Comm. Læst, saavel for Reiser imellem Provindsstederne og Hertugdommene, som imellem disse og Kjøbenhavn, deels fordi alle Steder i Riget formeentligen bør være underkastede en lige Beskatning og deels fordi de Forrettigheder, som Kjøbenhavn forhen har nydt med Hensyn til den udenlandske Handel, nu aldeles ere Hovedstaden, fratagne, og alle Rigets Steder, som da vistnok i Regelen ogsaa er det rigtigste, ere gjorte ligge deelagtige i al saavel uden som indenlandsk Handel.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Det sees ogsaa af Motiverne, at den Commission, som har udarbeidet nærværende Lovudkast, gjerne har villet ophæve alle Forskjelligheder i Lastepengenes Ansættelse, hvilket imidlertid, naar den samme Jndtægt for Finantserne skulde tilveiebringes, ikke kunde skee uden ved noget at forhøie Lastepenge for Provindsstederne og Hertugdømmene, men at Commissionen for de sidste ikke har troet at kunne billige en saadan Forhøielse, hvorfor man har maattet foreslaae Lastepengene for Kjøbenhavn til det Dobbelte. Det skjønnes imidlertid ikke rettere, end at Retfærdighed fordrer, at en Lighed i denne Afgifts Ansættelse for hele Riget finder Sted, og at der ingen Anledning er til i Særdeleshed at tilstaae Hertugdommene en Begunstigelse i Vareforsendelser til Provindstederne fremfor Hovedstaden, thi fra hvilken Synspunkt man end gaaer ud, maa det antages, at Afgiften af Lastepenge dog tilsidst, i det Mindste naar tages Hensyn til en lang Række af Aar, kommer til at hvile paa Varerne, og Hertugdømmene, som allerede i en betydelig Grad concurrere med Hovedstaden i Vareforsendelse til Provindsstederne, da man af de fremlagte Tabeller erfarer, at Hertugdømmenes Udførsel til Provindstederne har bestuvet en Drægtighed af 97044 Comst., medens Kjø havns har udgjort 10,774 Comst., ville ved Forskjellen i Lastepengene opnaae en endnu større Lettelse i Vareforsendelserne. Forsamlingen skulde derfor vistnok have foreslaaet en Ansættelse af 12 s. for den hele indenrigske Fart, saavelsom for Farten imellem Kongeriget og Hertugdømmene (Farten paa Kjøbenhavn ei undtagen), hvorved den hele Opoffrelse fra Finantsernes Side ei vilde overstige 2200 Rbd., dersom den ikke havde maattet forndsætte, at den Commission, der har været nedsat for at udarbeide en Toldanordning for Hertugdommene, maa have havt aldeles afgjørende, skjøndt Forsamlingen ubekjendte, Grunde for ei at billige, at disse Lastepenge, som hidtil har været 10 sk. pr. Læst, forhøies. Denne Betragtning bestemmer den til allerunderdanigst at indstille: at de i Tarifen under No. 1 og 2 ansatte Lastepenge tildeels sammendrages i een Classe, saaledes at Afgiften ansættes for Reiser fra Toldsted til Toldsted i Danmark, Kjøbenhavn derunder indbefattet, eller Hertugdommen med pr. Comst. 10 s., og at den anden Classe, kun kommer til at indbefatte Farten paa Jsland, Grønland og Færøerne med pr. Comst. 16 s.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Ved den herom foretagne Afstemning have 57 erklæret sig for og 1 imod en saadan Jndstilling. Da Reisens Længde er lagt til Grund for Bestemmelsen af Lastepengenes Størrelse, indsees det ikke, hvorfor ei den hele østlige Kyst af Skotland og England er bragt ind i samme Classe som Holland og Belgien. Hertil synes der at være saameget større Grund, som der i Storbrittanien ei erlægges nogen Skibsafgift til Kronen, og man altsaa der maatte være berettiget til at vente, om ei Reciprocitet, dog i det Mindste en fuldkommen Lighed med de Stater, der fordre høie Skibsafgifter, hvilken Lighed ved den i Lovudkastet anførte Bestemmelse ingenlunde opnaaes, da en Reise til Liverpool, der udfordrer mere end dobbelt saalang Tid som en Reise til Hull, ikkun er underkastet den samme Afgift. Forsamlingen foreslaaer derfor allerunderdanigst med 47. Stemmer imod 11. at i 3die Classe til Ordet "Belgien føies de Ord: "samt alle Havne paa den østlige Kyst af Storbrittanien, fra den nordligste Havn i Skotland til Themsen, begge inclusive. allerunder. anigst jorte. Forslag har Forsamlingen stadigen havt forØie, at det Beløb, som Jndførselstolden og Skibsafgifterne hidindtil have afgivet til de kongelige Finantser, kunde i det Væsentlige blive uforandret, hvorom den nedenstaaende Balance oplyser det nærmere. Dog maa derved bemærkes, at denne grunder sig paa den samme Beregningsmaade, som er bleven fulgt. Efter Forsamlingens Forslag bliver saaledes: For Tillæg til Jndførselstolden af de Vareartikler, som ere foreslaaede at tilføies Anhanget efter §. 2 i Lovudkastet . . den høiere Jndførselstold for Alun . . . . . . . . Annis . . . . . . . Apothekervarer . . istedetfor Afgiftsfrihed foreslaaede Told af Aske . . . . høiere Told af Bomuldsbaand og uldne Baand . . istedetfor Afgiftsfrihed foreslaaede Told for Bark af Ee, høiere Told for Blyhvidt . . . . Bomuldsgarn. lavere Jnførselstold for Cambriks, Kattuner og Shirtingshøiere Cacao lavere Cardemomme høiere Cochenille Eddike af Viin istedetfor Afgiftsfrihed foreslaaede Told for Farvetræ. lavere Told for Sild. . . . . . . . . . . . Kronglas. høiere slebne og uslebne Glasvarer . . . Hagel. Handsker og Handskemagerarbeide.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Jern og Staaltraad kalt . . . . . . . . . . Legetøi . . . Linned, bleget og ubleget . . stedetfor Afgiftsfrihed foreslaaede Told for Mahogni høiere Told for Mandler . . . Malervarer . . . . . . . . lavere Matter. høiere Messingtraad . . vellugtende Olier lavere Skrivpapiir. Trykpapiir. høiere.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Betrækpapiir. aterie. ved Afgifternes Regulering af den af Deres Majestæt nedsatte Tarif-Commission, hvilken Reguleringsmaade - da ikkun det Omfang Handelen og Skibsfarten hidtil har havt, derved har kunne lægges til Grund – ikkun kan afgive det sandsynlige Resultat af de fremtidige Jndtægter, uden at disse med nogen Vished forud lade sig bestemme. Rbd., Jndtægtsformindskelse. Transport. For den høiere Told for Pomade
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Possementmagerarbeide. ve af Silke og Floret. Silke, og Uld etc. Pottemagerarbeide. Risengryn . . . . . . . Saalelæder. . . . Carduan og Saffian. Spaanarbeide . . . . . . . . . Steenkul raae Sukkere. Røgtobak og Snuustobak. Vitriol = = = = = = = = = = Forskjellen i Jndtægten efter de gjorte Forslag saavel for Jndførselstolden af enkelte andre Varer end de ovenanførte, som forTransittolden, er saa ubetydelig, at den ikke er medtaget i denne Beregning.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Ved den foreslaaede Nedsættelse af Udførselstolden for Uld Ved Rapsæds Ansættelse til Udførselstold . . . . Naar Lastepengene i den indenrigske Fart ansættes lige for Kjøbenhavn og de andre Steder. Naar i den udenrigske Fart Lastepengene til og fra Havne paa den østlige Kyst af Storbrittanien ansættes i 3die Classe . . Naar Lastepengene bortfalde for Fartøier under 5 Læster . . . . Ved den foreslaaede Nedsættelse af Tolden for stempelpligtige Manufacturvarer har Deres Majestæts Tilforordnede yttret den Formening, at man maatte regne paa en mindre Jndtægt af Forsamlingen tør imidlertid, efter hvad derom er yttret, antage, at saavel denne sidste Nedsættelse, som den Omstændighed, at de stempel pligtige Manufacturvarer ved saamange Told steder kunne fortoldes, vil formindske de Defraudationer, som paa nærværende Tid upaatvivleligen finde Sted, og anseer det derfor for ikke at være usandsynligt, at Jndtægten ved en forøget Fortoldning ikke vil undergaae nogen væsentlig Nedsættelse; men selv i det Tilfælde, at Resultatet maatte blive som den forestaaende Ballance udviser, kan ForsamlinFormiddag Kl. 3. r. 10 forne auctioner af Byens Raadstue og den sidste i den sælgende Gaard, de samt Cres en Skaderer den udtægts. forøgelse. Rbd. de Jndtægtsfor mindske se. Rbd. Tilsammen. gen dog ikke drage i Tvivl, at denne i si selv ikke ubetydelige Forskjel vil kunne erstattes, saavel ved andre til det Kongelige General-Toldkammer henlagte Jndtægter, saaledes som Forsamlingen ogsaa ovenfor har tilladt sig allerunderdanigst at henpege paa, som ogsaa ved Besparelse i de meget betydelige Bekostninger, der medgaae til Told- og Consumtionsintradernes Opkrævning.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Trykseil Nr. 180181 Side 2993, Linie 12 Volumner, læsVolumen." Nr. 182183 Side 2905, Linie 30, 10 pCt. læs: 16 pCt. Trykt i det Berlingske Officin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Borgermester og Raad¬
Berlingske Tidende, 1836-05-27
Ved Proclama, som bliver læst i den kongelige Landsoverret
Berlingske Tidende, 1836-05-28
sendelse. poster drer. et drin. er. sk. Berlingske i olitiske dertissement. idende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Løverdagen den 28.
Berlingske Tidende, 1836-05-28
Mai. No 127. din
Berlingske Tidende, 1836-05-28
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-05-28
London, den 20de Maj. – Den uophørlige Ven for af alle Regjeringens Handlinger, Marquis Loudonderry, forkyndte i Overhusets Møde den 17de d. M., at han med det første vilde bringe GrevMulgraves saare daadelværdige Forhold i sin Stilling som Lord-Lieutenant af Jrland paa Tale i Huset. Lord Mulgrave, som netop var tilstede, udtalte paa sin Side den Overbeviisning, at han vilde vide, tilbørligt at møde det af Marquien besluttede almindelige Angreb paa ham. Jmidlertid saae Lord Winchelsen sig foranlediget til at forekomme Marqnien af Londonderry, og fremmede en Klage fra en vis Leigh, der, udnævnt til High-Sherif af Wexford, senere var blevet afsat fra sit Embede, fordi han foregaves at være Medlem af Orangist-Logerne denne Afsættelse, der var skeet, uden at Manden havde gjort sig skyldig i nogen egentlig Forseelse, erklærede Lord Winchelsen for uforsvarlig. Grev Mulgrave forsvarede sig meget udførligt, og erklærede, at han paa den Tid, da Hr. Løigh blev removeret fra sit Embede, havde næret den Overbeviisning at han var en Orangist; men den Regel, som han (Mulgrave) nu engang havde foreskrevet sig, ikke at kalde nogen Orangist til et offentligt Embede, ansaae han for uomgjængelig nødvendig og vilde under alle Omstændigheder og uden nogen Undtagelse iagttage samme. Denne Regel behagede imidlertid ikke de hemmelige Orangister i Overhuset, og det kom til videre Drøftelse af denne Gjenstand, hvorved blandt Andet Marquien af Londonderry iagttog Leiligheden til at beklage sig over Lord Mulgraves upassende Forhold dengang, han indbød O'Connell, denne ÆrkeAgitator til sit Taffel; dette Udfald havde et passende Svar, der ogsaa kunde gielde for Svar paa en Deel af Marquiens forkyndte Angreb, til Følge fra Lord Mulgraves Side.
Berlingske Tidende, 1836-05-28
J Mødet den 18de forlangte Hertugen af Rich mond Fremlæggelsen af Lord John Hays Depescher over Fægtningen ved San Sebastian den 5te d. M., for saaledes at faae Vished om, hvilken Deelde brittiske Krigskibe havde taget i Kampen. Fremlæggelsen blev bevilget, da Admiralitetets første Lord ikke havde noget at indvende derimod. Courier haaber, at Hertugens videre Hensigt gaaer ud paa, at skaffe de for Spaniens constitutionelle Rettigheder kæmpende Englændere samme Anerkjendelse fra det brittiske Ministeriums Side, som om deres Navne vare indførte i den engelske Armees Lister.
Berlingske Tidende, 1836-05-28
J Underhusets Møde den 17de d. M. blev det saaofte omtalte Carlowske Valg atter bragt paa Bane. Hr. Wallace foreslog nemlig en Adresse til Kongen, i hvilken denne ansøges om at udnævne en Commission, der, paa Grund af en Hr. Vigors Petition, kan anstille Undersøgelse over flere Grundeieres Forhold i Grevskabet Carlow, navnlig Parlaments=Medlemmet Bruens, hvem der i hiin Petition gives Skyld for, ved Trudsler og især ved at fordrive en stor Mængde Forpagtere fra deres Gaarde at have udøvet en ulovlig Jndflydelse paa Udfaldet af de Carlowske Valg. Efter en kort Debatte, i hvilken Oberst Bruen søgte at forsvare sig, blev Motionen forkastet med 123 Stemmer mod 52. Ministrene stemmede mod Forslaget; dog angav Lord John, Russell som Grund hertil kun det, at samme vilde give Anledning til mangfoldige Uleiligheder og vidtløftige Jndberetninger, over hvilke der da igjen maatte discuteres længe i Parlamentet.
Berlingske Tidende, 1836-05-28
J Mødet den 18de blev Sir Andrew Agnews Sabbath Bill, der skulde læses anden Gang, forkastet med 75 Stemmer mod 43. Derimod blev den irske Constabulary-Bill antaget med de af Lorderne tilføiede Amendementer. Derpaa beskjeftigede Huset sig med de næste Paragrapher af den engelske Tiende Bill, hvilken Beraadslaaning blev tilendebragt. Denne Bills gjentagne Henviisning til Committeen vil først skee efter Pindsefesten. Næsten hele Mødet i Gaar udfyldtes med Discussionen over Lordernes Amendementer til den irske Municipal-Reform Bill.
Berlingske Tidende, 1836-05-28
Spanien. Hr. Mendizaval, som hidtil kun har været midlertidig Conseil-Præsident, har nu definitivt overtaget denne Titel med dertil hørende Functioner, og i denne sin Egenskab har han bekjendtgjort Procuradores-Kamret, at Regjeringen bifalder alle de Modificationer, som Undersøgelses-Commissionen har foretaget med Valgloven. General Evans Sejr over Carlisterne ved St. Sebastian havde vakt en glad Bevægelse i Hovedstaden, og Espannol" tager heraf Anledning til at minde om de heldige Udfald, de engelsk spanske Vaaben rigtignok imod andre Fjender – i Forening have tilfægtet sig under Uafhængighedskrigen. Den allerede fattede Beslutning, i denne Anledning at foranstalte et Festmaaltid til Ære for de i Madrid, værende Englændere, havde kan opgivet, for at ikke Franskmændene skulde føle sig tilsidesatte derved.