JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-02
Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver den Skoemager Rasmus Jensen tilhørende Huus No. 124 i denne Byes Kirkestræde, som bestaaer af 6 Fag Muur- og Bindingsværk med tilliggende Hauge, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes: første Gang Onsdagen den 1 Septbr. d. A. Hver Dags For anden -- den 8 - tredie - - den 15 - - smiddag Kl. 11. De to første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, men den tredie i selve Huset; hvilket herved til Lyhavendes Efterretning bekjendtgjøres. Bogense den 24 August 1830. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-02
Efter Reqvisition af Directionen for Lundegaards Stiftelse bliver bemeldte Gaards Avling med Hollænderie ved Auction som afholdes paa Postgaarden i Odense Onsdagen den 22 September førstkommende, Kl. 10 Formiddag, stillet til Bortforpagtning paa 8 Aar, regnet fra 1 Mai 1831 til 1 Mai 1839. Gaarden er beliggende imellem Odense og Faaborg, og drives med fuldt Hoverie; dens Agerland udgjør omtrent 200 Tdr. Land i 14,000 - Alen; dens Enge, som deels ere indhegnede, deels ligge i Gaardens Kornmarker og Skove, afgive aarlig omtrent 300 Læs Høe, der græsses og fodres aarlig 92 Stkr. Køer, 20 a 30 Stkr. Ungqvæg, foruden endeel Faar og de fornødne Heste. Konditionerne ligge 14 Dage forinden Auctionen til Eftersyn i Kjøbenhavn i Hotel d'Angleterre, paa Postkontoirerne i Roeskilde, Ringsted, Slagelse, Korsøer, Nyborg, Odense, Faaborg, Veile, Horsens og Aarhuus, samt paa Lunde, gaard hos Forvalter Jensenius, som paa Forlangende foreviser, Eiendommen. Salling Herredskontoir, Faaborg den 15 August 1830. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-02
Onsdagen den 15 Septbr. førstkommende, Formiddag Kl. 9, fortsættes Meubel=Auctionen paa Dallund ved Søndersøe, efter de trykte Kataloger, og begyndes ved No. 1417, Pag. 56 Vinen skal blive opraabt Torsdagen den 16 Septbr., fra Eftermiddag Kl. 3, hvilket til de Kjøbendes Efterretning meldes. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 28 Au M. Kungen. gust 1830.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-02
Efter skeet Forespørgsel meldes, at de trykte Konditioner for Forpagtningen af Stamhuset Dallunds Hollænderie og Avling kan faaes til Gjennemlæsning ved Postkontoirerne paa Hovedrouten i Stifts=Stæderne Aalborg, Viborg, Aarhuus og Randers, udi Horsens, Kolding, Haderslev, Flensborg, Slesvig, Kiel og Altona; Nakskov paa Lolland; i Sjælland, i Korsøer, Ringsted, Roeskilde og i Herbergerstedet Skibet ved Vestervold i Kjøbenhavn, i Fyen paa Middelfart, Nyborg og Odense Postkontoirer, og hos Undertegnede, hvor Auctionen afholdes den 8 Septbr. førstkommende. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 28 August 1830. M. Knuten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-02
Den afgangne Lars Jensens Boe i Holse tilhørende Gaard, som staaer for Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. og Skov 2 Skpr. 1 Fdkr. 1/4 Alb., bliver, tilligemed den paa Gaarden staaende Grøde og det Jndavlede, efter forudgaaet Dom og Execution, ved 4de og sidste Auction bortsolgt Onsdagen den 22 Septbr. førstkommende, Formiddag Kl. 11 1/2. Ved 3die Auction er gjort Bud paa Eiendommen, og desaarsag ventes Eiendommen, naar antageligt Bud skeer, samme Dag absolut bortsolgt, uden at noget Efterbud antages. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 50 August 1830. M. Knutzen. Ifølge 11te Post i Auctions=Konditionerne, for den Hans Jørgensen forhen tilhørende, og efter Dom og Execution, afhændede Gaard i Sadserud, som staaer for Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. Ager og Eng og 1 Fdkr. 1/4 Alb. Skovskyld, bliver for manglende Berigtigelse af Kjøbesummen, bemeldte Gaard stillet til nye Auction, for Kjøberen Jørgen Madsens Regning, hvilken Auction afholdes i Gaarden selv, Fredagen den 7 Septbr. førstkommende, Formiddag Kl. 11. Gaardens Beskaffenhed med 3 samme tilhørende Huse, er bekjendtgjort ved de ældre Avertissementer. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 20 Aug. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-02
Tirsdagen den 7 Septbr., Formiddag Kl. 11, bliver i Graabrødre Hospital her i Byen afholdt Licitation over efterfølgende Arbeider ved Stiftelsen: 1. Et Stakithegn mellem Lammehaugen og Degnens Hauge. 2. Planeringen af Daarehaugen. 3. En Rendesteen i samme Daarehauge, langs med Muren og Naboens Plankeværk. 4. En Brønd ved den nye Daarebygning. 5. Reparation paa den gamle Daarebygning samt paa Portnerboeligen. Hviket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres, samt at Konditioner og Overslag forinden ere til Eftersyn hos Hr. Hospitalsforstander Bondo. Reimuth. Odense den 30 August 1850.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-02
Efter Skifterettens Foranstaltning, bliver det afdøde Christopher Hansens Stervboe tilhørende, iblandt de saakaldte Grynhuse uden for denne Byes Møllebroeport beliggende Huus, som bestaaer af 5 Fag 1 Etages Forhuus, en Sidebygning, ligeledes paa 5 Fag, samt en temmelig stor Hauge, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes: første Gang Mandagen den 6 Septbr. hver Dags Formid- den 13 - anden - den 20 - dag Kl. 11. tredie -De tvende første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue, men den tredie i selve Huset. Reimuth. Odense den 27 August 1830.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-02
Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Spekhøkker Christian Kjær heraf Byen, indkaldes herved overeensstemmende med Plakaten af 26 Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede som Skifteforvalter, at anmelde og legitimere deres Fordringer. Rudkjøbing Byefogedkontoir den 20 August 1830. Schmidten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
59 Aargang. 10 Stifts Kvens privilegerede. Kongelig allene Adresse -Avis og 4. Es Avertissementstidende. 3 September 1830. Fredagen. overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Jndhold. Frankerig (Forandring i Militair=Etaten. Lafittes Udnævnelse til Præsident. Forslag om Tilbagekaldelse af de Forviste. Forhandling og Exministrene. Uroligheder i Provindserne og i Paris). Nederlandene (Oprør i Brussel).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Rygter om Krig og Fred. Spanien (Troppesamlinger). Storbrittannien (Carl Xs Ophold). Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Fædrelandet. Skibs-Efterretninger. Videnskabelighed. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Frankerig. Ligesom allerede de fleste Præfekter, Underpræfekter og s. v., som vare det forrige System hengivne, ere afsatte saaledes indeholder Momtøren en Liste over alle de Chefer, som i Militair=Etaten ere blevne satte ud af Tjeneste, hvoriblandt 22 Generallieutenanter, 59 Generalmajorer; blandt de første findes Hertugerne af Aumont og Grammont og flere bekjendte Navne; blandt de sidste er Fyrst Polignamed alle hans Slægtninge. Jmidlertid skrider de Deputeredes Kammer rask frem med Organisationen af den nye Tingenes Orden. J Forsamlingen den 23 August oplæste Hr. Lasitte en Skrivelse fra Præsidenten Hr. Cassimir Perrier, hvori han takker Kammeret for den Tillid, det har viist ham ved at vælge ham til Præsident, men yttrer, at hans Helbred ikke længere tillod ham at bestride dette Embede, hvorfor han vilde træde tilbage. Den følgende Dag blev Hr. Lafitte udnævnt til Præsident med 245 imod 11 Stemmer, hvilke sidste meente, at en Statsminister ikke, vel kunde være Præsident for de Deputeredes Kammer. Da han var bleven valgt, proklammerede han sig selv med de Ord: Hjeg proklammerer Hr. Lafitte til Præsident i de Deputeredes Kammer, hvorved der opstod en almindelig Smilen. Nu fremkom ogsaa den gamle Labbey de Pompieres med Forslag om Tilbagekaldelsen af dem, som i de sidste 15 Aar vare forviste fra Frankerig. Paa Justitsministerens Svar, at Regjeringen allerede i flere Dage var sysselsat med denne Gienstand, yttrede Lafitte, at m. da de Deputerede ligesaavel som Regjeringen havde Ret til at foreslaae Love, burde Kongen ikke længere være et Medium mellem dem og Pairskammeret; Loven skulde nu strax tilsendes Pairskammeret, og derpaa, naar Man havde raadslaget derom, skulde den forelægges Kongen, hvilket blev antaget med almindeligt bifald. Pairskammeret er for nærværende Tid sysselsat med Exministrens Skjebne. Paa den sidst omtalte (S. 513. Kommissions Vegne androg Grev Simon paa, at Kammeret i Overeensstemmelse med den 29de Artikel i Chartet skulde autorisere Fyrst Polignaes Fængsling i Lo og GrevPepronets i Tours, der ere gjorte til Fanger efter Almeenhedens Stemme (clameur publique), et Udtryk, som indeholdes i selve Loven. Grev Mols har ladet Polignaes Kabinet forsegle og overgivet General=Prokurøren de der, forefundne Papirer; men Fyrsten skal i en Forestilling have forsikret, at Man netop af disse Papirer vil see, at han kun har været en Bold og paa Kongens befaling maattet opfylde, hvad hans Omgivelser vilde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
En saare vigtig Sag beskjæftiger Bladene og fremkalder mange Stemmer, nemlig om det nuværende Kammer skal vedblive eller opløses, et Spørgsmaal, om hvilket Meningerne vel ere deelte, men hvorom dog de fleste yttre sig, at Nationen nu maa have frit Valg. At der overalt endnu er meget Gjæringstof, der truer med at udbryde, vise mangfoldige Kjendsgierninger. Blandt Ministrene skal en heftig Strid have fundet Sted, der lader befrygte, at den meest populære, Hr. Dupont, der foreslog et Amnestie for politiske Meninger, vil udtræde. Ogsaa blandt Folket, yttrer sig paa forskjellige Steder i Landet megen Uroe. J Rismes blev Kong Ludvig Philip den 15 Aug. udraabt til Konge under Folkets Jubelraab; men om Aftenen kom det til Haandgemæng mellem Katholikerne og Protestanterne, hvorved flere bleve saarede og 2 dræbte. J Blois og Vende skal det ingenlunde være roligt. J Rheims var der allerede flere Dage opslagne Plakater, om at nedrive Missionairernes Kors, den 16de forsamlede sig en stor Mængde Mennesker, rev det ned, og løb med Stumperne gjennem Byen under det idelige Raab: ned med Jesuiterne!" Man vilde have stormet Erkebiskoppens Pallads, dersom ikke Nationalgarden havde tilveiebragt Rolighed. J selve Paris hæve Haandværkerne og andre arbeidsledige Personer ofte deres misfornøiede Stemmer. En Privatskrivelse fra Paris fortæller meget om de Kontrarevolutionaires og Jesuiternes Rænker, saaledes løb den 18de et Flyveskrift omkring under Titel af Maria Stella, hvori en Person under dette Navn paastaaer, at hun er den eneste Datter af den i Aaret 1793 halshugne Hertug af Orleans (Philip Egalite), og at Ludvig Philip er et underskudt Barn. Ligeledes cirkulerer atter en Protestation af en foregiven Dauphin Ludvig VII, en Broder til Hertuginden af Angouleme, som ikke efter den almindelige Mening er død 1794 i Temple, men beredt til at træde frem med Beviser. Efter Alt dette maa Man give den engelske Koureer Ret deri, at Ludvig Philips og den nye Regjerings Stilling er yderst vanskelig, og at der udfordres en meget klog Forbindelse af Fasthed og Maadehold, for at bevare Freden i Frankerig og tilfredsstille de udenlandske Magter. Ogsaa har Oprørsluen allerede angrebet Naboriget Nederlandene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
J Brüssel indtraf nemlig den 25 August Optrin af en meget alvorlig Natur, og Hadet mod Ministeren v. Maanen er nu kommet til offentligt Udbrud. Efterat Skuespilhuset, hvor de Stumme fra Porticis blev opført, havde været meget besøgt, forsamlede sig Kl. 10 om Aftenen en uhyre Folkemasse ved Bladet Nationals Trykkerie, hvor Man slog Vinduerne ind; derfra stormede den til Udgiveren Libri Bagnands Bolig, opbrød hans Dørre, kastede, hans Meubler, hele Bogforraad og Alt øvrigt ud paa Gaaden. Paa Raabet: "Vi ville gjøre det, som Pariserne! besluttedes at Jngen maatte medtage Noget deraf. Politiekommissairen, som formanede Folket at gaae fra hinanden, blev saaret og bragt bevidstløs hjem. Derfra opbrød Man flere Vaabensmedes Boutiquer, hvorfra Man tog Vaaben. Hoben deelte sig nu, en Skare begav sig til Justitspalaiet og Hr. v. Maanens Hotel, en anden til Politiedirekteurens, hvor de udøvede de samme Excesser; Kl. 5 om Morgenen blev endog v. Maanens Hotel stukket i Brand og Politiedirekteurens Huus ødelagt; selv den kongelige Statholders Huus blev angrebet og hans Eqvipage opbrændt. Militairet, som vilde dæmpe Oprøret, kom Haandgemæng med Oprørerne og flere Offere faldt. Man skjød paa Gaden og Kampen var temmelig blodig; Folket vilde imidlertid ikke lade sig fordrive, men brød Steene opaf Gaderne og antog en truende Stilling. Omsider bleve Militairvagterne afløste ved Kompagnier af frivillige Borgere, hvorved Man haaber at standse Excesserne. Magistraten har udstædt en Proklamation, der opfordrer Borgerne til i hver Gade at anordne en provisorisk Vagt, for at tilveiebringe Orden. Man venter desuden 2 Kompagnier Husarer fra Mecheln. Grev Bylad, som kommanderede Tropperne, besatte det kongelige Palai, Mynten og Fængslet, hvor der findes 1500 Fangne. Uagtet Mantre Gange stormede det sidste, blev det dog forsvaret af 500 Md. Efter al Sandsynlighed skal de Potters Anhang have givet Anledning til dette Oprør. Den 26 August skal og saa være udbrudt alvorlige Uroligheder i Lyttich. J Hamborg ere de Brabantske Aviser udeblevne den 31 August.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Derimod meldes over Haag, at Brussel endnu den 28 Aug. var i Oprør, men at Man trak Tropper sammen mod denne Stad fra flere Steder. Hvad de øvrige Rygter og Krig og Fred. angaae, da erfarer Man med Glæde, at det og ralt seer mere fredeligt, end krigersk ud. J London blev den 24de holdt et Kabinetsraad i det udenlandske Departement, der varede 3 Timer, hvorved Hertugen af Wellington og samtlige Ministre vare tilstæde, hvilken Raadslagning gik ud paa, formelig at erkjende den nærværende Regent i Frankerig som Konge. General Bandrand, som er ankommen hertil, blev derpaa, i Egenskab af en overordentlig Gesandt fra Hs. Majestæt Ludvig Philip 1, forestillet den brittiske Monark paa brugelig Viis ved Grev Aberdeen, Minister for de udenlandske Affairer, og Overceremoniemesteren Sir Robert Chester, hvorved han overrakte den engelske Konge sin Monarks Skrivelse og tillige aflagde Beretning om Dennes Tronbestigelse. De engelske Blade fortælle meget om hans venlige Modtagelse af Wellington og Grev Aberdeen, hvorom Grev Bandrand strax underrettede sin Regjering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Til Berlin er Grev Lobau ankommen, og Man tvivler ikke om, at den preussiske Regjering vil erkjende den nye Konge i Frankerig. Der finder en levende Meddelelse Sted mellem Hofferne i Berlin, London, Petersburg og Wien. En Strasburgsk Skipper, som den 15 August komtil Maintz og havde det trefarvede Flag paa sit Skib, blev af Politiet befalet at nedtage det, hvorved han først vægrede sig, men siden gjorde han det dog. Uagtet alle Rhin fæstninger skulle provianteres og Garnisonerne i nogle af dem forstærkes, mener Man dog, at dette kun er en Forsigtighedsregel, hvoraf intet fiendtligt lader sig udlede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Fra den spanske Grændse meldes, at det ikke tillades Skibe fra Bayonne med det trefarvede Flag at seile ind til St. Sebastian. Da Man ved Telegraphen berettede det til Paris, fulgte det Svar, at naar der ikke skeete Forandring inden 10 Dage, skulde der trækkes Tropper sammen ved Bidassoa. Fra Rom skrives der den 12te, at Paven i det forsamlede Konsilium skal have affattet den Erklæring, at han vel beklagede de seneste Begivenheder i Paris, imidlertid vilde han ingenlunde modsætte sig den franske Nations Ønsker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Spanien. Skjøndt Efterretningerne herfra ikke ere ganske overeensstemmende, er det dog neppe saa roligt, som Regjeringen gjerne ved officielle Beretninger fra Madrid vil udbrede. Her holdes et bestandigt Ministerraad, og da Man i Hovedstaden tilkjendegav sin Misfornøielse med Regjeringens Taushed i Anledning af de franske Begivenheder, har denne endelig besluttet i det officielle Blad at yttre sig noget om disse, men dog med en ængstelig Forsigtighed og Tilføiende: at da Efterretningerne fra Frankerig bære Præg af Overdrivelse, fordrer Klogskab først at oppebie officiel Meddelelse, førend Man offentlig bekjendtgjorde dem. Jmidlertid er dog en almindelig Bevægelse af Tropperne, den hemmelige befaling af Corregidoren til hans Underbetjente at passe, paa alle Folks Samtaler, Forbudet imod Jndførelsen af de heftigere franske Blade, Fordoblingen af Toldkontrolleurer ved Grændsen og Havnene, og flere lignende Foranstaltninliger, der berettes fra Spanien, meer end blotte Forsigtighedsregler, og Symptomer paa en Sygdom, Man gjerne vil skjule. Til alle General=Kapitainerne og General-Jntendanterne i Provindserne er der udgaaet Kongelige Befalinger. Det apostoliske Partie skal være meget modfaldet, da dets Hovedstøtte i Paris er faldet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Storbrittannien. Medens Opmærksomheden er sysselsat paa saa mange Steder, træde andre Begivenheder naturligviis i Baggrunden. Carl X er ikke gaaet i Land i Cowes, formodentlig af Frygt for Folkets Stemning, men seilede til Poole, hvor han steeg i Land den 23 Aug. Han kjørte derpaa strax til Lulworth-Castle, hvorhen Dagen efter Hertuginderne af Angouleme og Berry ere ankomne. Erkongen seer meget nedslagen ud. En Grund mere, hvorfor Man ønsker hans Afreise fremskyndet, er, at saavel han som hans Følge bestandig titulerer Hertugen af Bordeaux som Konge af Frankerig. Mærkeligt er det iøvrigt med Hensyn til den Sidste, at Bladet Court-Journal erklærer den foregivne Protest af Hertugen af Orleans imod Hertugen af Bordeaux's Ægthed for en uforskammet Opdigtelse. Det engelske Blad, i hvilket Protesten først var aftrykket, indeholdt 3 Dage derefter en Artikel, i hvilken Hertugen af Orleans udtrykkeligen fralagde sig hiint Stykke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Parlamentets Sammenkomst er bestemt til den 26 October. - Den spanske Gesandt har hyppige Konferencer, med Grev Aberdeen, hvorfor Man formoder en Forandring, i det spanske Kabinet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Udenlandske Blandinger. Tydskland. Hertugen af Anhalt-Rothen er den 25de afgaaet ved Døden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Regjeringen i Coblenz har givet sine Øvrigheder den Ordre, ikke at tilstæde nogen fransk Udvandrende et længere Ophold end een Nat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Fra Bremen skrives der, at Floden Weser er steget til en usædvanlig Høide, hvorved mange Agre ere blevne oversvømmede. Overalt lyde Landmændenes Klager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Preussen. Ved Lippstadt, hvor den preussiske Armees Maneurer skulde holdes, er i forrige Uge faldet en saadan Strøm af Regn, at den gjennemblødede Jordbund gjorde det umuligt at komme frem med Heste, end sige med Artilleriet. De sædvanlige Troppe-Øvelser maatte allerede for flere Dage siden ophøre. Floden Lippe er gaaet over sine Bredder og har anrettet betydelig Skade. Samtlige Tropper maatte forlade Pladsen og søge Qvarteer paa andre mere tørre Steder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Frankerig. En telegraphisk Depesche fra Toulon af 25, Aug. indeholder en Beretning fra Admiral Duperrs til Marineministeren, at Krigs- og Handelskibene have heiset det treefarvede Flag. Bourmont skal derimod ikke ville aflægge den hvide Fane, saa at der er kommet Spænding mellem Hæren og Flaaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
J Toulon ligger for nærværende Tid 80 Millioner i Guld og Sølv, som ere komne fra Regentskabet i Algier, hvilke skulde gjemmes i Arsenalet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Da Fyrst Talleyrand forlod Pairskammeret, efterat Eeden var bleven aflagt til Ludvig Philip 1, sagde han til nogle af sine Venner: dette er den 13de Eed, jeg aflægger; gid det maatte blive den sidste Bladet National fortæller, at alle i Rom værende Medlemmer af den Bonaparteske Familie, paa Efterretning om Forandringen i Frankerig, besluttede at vende tilbage dertil. J et af de sidste Møder i Kammeret fremkom Hr. Vennet ogsaa med Forslag om at bringe Napoleons Levninger tilbage til Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Storbrittannien. Da Sir W. Paget for nylig maatte lade en af sit Skibsmandskab korporlig afstraffe, blev denne saa forbittret, at han oplurede Lorden for at hævne sig. Ved den derved opstaaende Kamp, faldt de begge overbord, imidlertid blev Lorden reddet, men Matrosen druknede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Staden Manchester har besluttet at lade støbe en stor Statue til Ære for den polytechniske Skoles Elever, hvilken skal bringes til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
General Mina var endnu den 21 Aug, i London.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Østerrig. Presburgertidenden melder om tvende sørgelige Jldløs, den ene i Fristaden St. Georg, hvor Natten mellem den 11te og 12te f. M. 11 Huse og den 14de 5 Huse bleve et Offer for Luerne. Den anden af en endnu skrækkeligere Art udbrød i Neustad i en Lade og lagde i faa Timer over hundrede Huse i Aske; Skaden anslaaes til over 200,000 Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Pohlen. Kredsstaden Biala skal ogsaa for størstedelen være ødelagt ved en Jldløs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Rusland. Kommissionen, der var nedsat at dømme om de Uroligheder, som vare forefaldne i Sebastopol, har endt sine Forretninger, og dømt et stort Antal Menneskeer fra Livet. Man nærer imidlertid det Haab, at den milde Regent vil benaade de mindst Skyldige iblandt dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Mademoiselle Somtag er ankommen til Petersborg. Amerika. Breve fra Caracas af 28 Juni melde, at Generalerne Timenes og Carvajal paa General Paez Befaling ere blevne skudte og General Portecarrero dømt til Døden. General Marino har underrettet Præsidenten Masquera om, at Venezuela igjen vilde forene sig med Columbien, naar Bolivar vilde fortrække. General Sucre skal være bleven myrdet; iøvrigt hviler der et stort Mørke over de columbiske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Fædrelandet. Skibs=Efterretninger. Den 19 d. M. indstrandede ved Sangstrupsstrand under Stamhuset Benzons Forstrand Grenaae Tolddistrikt, Jagtbaaden Johanne Magrete, Skpr. Juul af Kjøbenhavn, fra Hjemstedet bestemt til Mariager. Besætning, Varer, samt de staaende og løbende Redskaber ere bjergede; derimod er Skroget kun tjenligt til Ophugning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Paa Reisen fra Sønderborg til Wisby i Ugen mellem den 8 og 14 Aug. traf der Skpr. J. L. Lütteman fra Calmar den Ulykke, at hans Gallease sprang læk mellem Bornholm og Klippen, og sank faa Minuter efter at han med 5 Mand havde kastet sig i Baaden. Skibet var kun 3 Aar gammelt. En Engellænder, som i betydelig Afstand mærkede Skibets Forsvinden, styrede derhen og bjergede Mandskabet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Videnskabelighed. Den 16 dennes fuldendte Dr. Philos. og Professor Odin Wolff sin 70 aarige Vandring her paa Jorden. Sit Liv, som han fra sin tidligste Ungdom opofrede til Videnskaberne, forsødede han ved fordringsløse Velgierninger. Disse og hans utrættelige Arbeidsomhed være den Bautasteen, hvis Jndskrift staaer præget med undslettelige Træk i hans efterladte Frænders og Venners Hjerter. - Den Afdøde var fød i Kjøbenhavn, hvor hans Fader, en fød Nordmand, var Administrator og Bogholder ved Tallotteriet. Sønnen deponerede i sit 18de Aar og blev 14 Aar derefter Dekanus ved Kommunitetet. 1795. blev han Dr. Philos. i Göttingen; 1811 Professor og 1814 Archivarius ved Kommunitetet, hvilket Embede han beklædte til sin Dødsdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-03
Om Jndbydelsen til Subskription paa det Lindbergske Maanedskrift: "For Christendom og Historiet anmærket Aalborg Stiftstidende: Denne Subskriptionsplan er ikke udstædt i Madrid, men i Kjøbenhavn, ikke i Aaret 1380, men i Aaret 1830.