Aalborg Stiftstidende, 1833-03-25
Fra Kjøbenhavn skrives under 12te Dennes: Ved Rode mestrene har Magistraten underhaanden tilkjendegivet Huusuværterne her i Staden, at Hs. M. Kongen i et Rescript, hvorved Allerhøistsamme frabeder sig enhver Jllumination af offentlige Bygninger, har yttret det Ønske, at offentlige Glædesyttringer ogsaa fra private Personers Side maatte undlades. Blankenese. (En toporafisk Skitse.) Blankenese, en Landsby ved Elben, i Herskabet Pinneberg, ligger overordentlig romantisk, og yder et sandt mal risk Skue, især naar mange Skibe seile op og ned af Floden. Jordbunden er meget bakket, saa Husene ligge baade i Fordybninger og ved Høie. Denne Landsby har rigelig 4000 Jndbyggere og 400 Arnesteder. Den betydeligste Høi er Sültberg, og ingen som her lystvandrer forsømmer at bestige denne Egns Chimbarasso for, fra dette Punct, at frydes ved den herlige Udsigt. Blankenesernes fornemmeligste Næringsdrift er Fiskeri som de drive med omtrent 1200 Qvaser. Med Tørve- og Fragtfart beskjæftige sig en Deel. Blankeneser=Lodserne, som er et kraftfuldt og kjekt Folk, vælges af Øvrigheden, og de befare idelig Floden (Elben) for strax at være ved Haanden hos Skibe der trænge til deres Hjelp. Døer en Lods, saa faaer Enken Pension. Ofte holdes Auction over bjerget Gods; mange ere derved blevne velhavende og der findes rige Folk blandt Blankeneserne. Døttrene af Blankeneses anseeligste Jndbyggere have neppe forladt Skolen førend de have deres Kjereste og i det 16de og 17de Aar begynder Ægtestanden. Bryllupperne festligholdes høitidelige og eiendommelig. Udstyret bæres 2 a 3 Dage med Musik af talrig indbudne Gjester til Brudgommens Huus. Bruden slutter Toget bærende et Speil under Armen. Paa Veien gjøres mange Ganges Holdt, der drikkes af Gjesternes glade Jubel tager ingen Ende. Har man naaet Brudgommens Huus, da træder denne ud af samme med fyldt Glas i Haanden, drikker sin Bruds Skaal, som denne besvarer, og kaster det tomme Glas over hendes Hoved; Brud og Brudsom betræde nu første Huset, og hele Toget følger bag efter. Nu begynder Glæden først til Gavns, der spises, drikkes og pokuleres i Suus og Duus. Først nogle Dage sildigere finder Vielsen Sted, og hele Selskabet indbydes paa Ny for at følge med til Kirken. Musiken følger Toget foran. Fra Kirken, hvor Vielsen var hoitidelig og andægtig, drages stille og ærbar, men er man et Stykke Vei derfra, da drages igjen i fuld Jubel ilt det unge Pars Bolig. Liigbegængelserne skee ogsaa paa en eiendommelig Maade, og den Døende vælger ofte paa Sottesengen det Bibelsprog som skal være Texten til hans Liigtale. Af Konerne i Blankenese forlanges ikke meget. Maden er høist simpel, og man finder næsten ikke i noget Huus mere end een Potte paa Jlden til Middag. Middagsmaden er snart spiist og efter samme drikkes Thee. Dandse-Selskaber høre til de unge Pigers Hovedfornøielser. De besøges hyppigt og stærkt, men sjelden løber en Dands af udenne Slagsmaal, der omsider bliver ret alvorlig. Kirken besøges flittig af Blankeneserne og holdes ogsaa Andagtstimer i Husene. Jsær ved Juletid, og Nytaarsaften høre i ethvert Huus fromme Sange at gjentone som istemmes at hele Huusgefindet. lere Blankeneseree stolte af deres Haandtering og taale ikke fremmed Jndblanding i deres Anliggender; i saadant Tilfælde staae de hinanden alle bi, kæmpe i Forening, og holde ikke op førend Seiren er deres.