JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
Ao. 1840. No. 34. sted Thi Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 19de Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
Blandinger. Fra Constantinopel skrives under 18de Febr.,at den russiske Grev Butenies havde havt en Conferents med Reschid Pascha, hvori han erklærede, at være befuldmægtiget af sit Hof til at tilbyde Porten en Armee paa 30,000 Md. og en Søemagt, for at tilintetgjøre Mehemed Alis krigerigske Planer. Som et Beviis paa det russiske Hofs Oprigtighed, skulle en tyrkisk Armee følge den Russiske, for øieblikkelig at kunne besætte enhver Plads, som af Russerne frareves Jbrahim Pascha. Greven forestilte Divanet, at det maatte gribe til energiske Midler, da de andre Magter, kunne formedelst deres Beliggenhed ikke tjene med andet, end med diplomatiske Roter. Samme Dag havde Lord Posonby ligeledes en Audients hos Reschid Pascha, den Sidste beklagede sig over, at det blev kun ved ufrugtbare Trudsler mod Mehemed Alt; men Lorden forsikkrede, at hans Regjering snart ville gaae over fra Trudsler til Gjerninger; at det engelske Cabinet ikke ville modsætte sig en russisk Armees Marsch til Asien, og at en engelsk Eskadre ville bloquere Havnen i Ægypten, og Syrien, og sætte Tropper der i Land. Fra London skrives ogsaa, at Nuri Effendi var udnævnt til den høie Ports Repræsentant ved Londonner-Conferentserne i Anledning af de orientalske Anliggender; han skulle strax afreise fra Constantinopel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
Fra Madrid skrives under 1ste Marts, at de Cortes-Forsamlinger ere allerede den 29de Febr. igjen begyndte. Calatrava besteeg Tribunen, forat beklage sig over Forsamlingernes Afbrydelse, men da han ville tale om Beleirings-Tilstandens Ulovmessighed, forhindrede Præsidentens Klokke og Majoritetens Larm ham fra at yttre sig videre. Fra Krigsskuepladsen skrives, at efter Jndtagelsen af Segura, blev Castellote opfordret til at overgive sig, men istædet for Svar, lod Gouverneuren ophænge de Bønder, der overbragte dette Budskab.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
Efterretninger fra Petersburg bekræfte, at den russiske Thronfølger først efter Paaskehøitiden ville tiltræde Reisen til Darmstadt; det hedder ogsaa at Keiser Nicholaus vil til Foraaret ankomme til Tydskland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
J No. 63 af Hamb. Neue Zeitung meddeles følgende Middel af en Dr. Boer i Berlin, til Besparelse og Conservation af Blodigler og til at befordre at samme bider sig fast. Dette Middel er i flere Tilfælde bleven anerkjendt som meget virksomt. For at paaskynde at Blodiglerne bide sig fast, bestryger man let og sagte den ovre og nedre Flaade, ligesom ogsaa den øvre Deel af Jglen med en med hvid Viin befugtet Finger. Blod igien trækker sig herpaa stærk sammen, og gjør strax Forsøg paa at suge sig fast, hvorfor man hurtig maae sætte den paa det Sted, hvor dette skal skee Saasnart Blodiglen har fuldendt sin Forretning og er falden af, søger man strax at skille den ved det indsugede Blod, idet man griber den bagreDeel af samme med Tommel- og Pegefingeren paa den venstre Haand, og trækker derpaa Jglen med et betydeligt Tryk, mellem Tommel- og Pegefingeren paa den høire Haand, indtil mod en halv Tomme fra dens Mund, da Suge=Apparatet hvis man kom længer hen, ville tage Skade. Herpaa bliver det ved Iglen klæbende Blod afskyllet i Vand, og den bliver derpaa sat i et med frisk Vand fyldt Glas, hvor der er kommen noget hvid Viin i og paa hvis Bund der er kommen en halv Tomme høi Sand. Til 6 a 8 Blodigler behøves et Glas, der holder omtrent 1/2 Qvart eller halv Potte, som er fyldt med 3/4 Vand, og hvortil der føies en Thee skee Viin. J de første 3 a 4 Dage skifter man daglig frisk Vand med Viin paa Jglerne, men hvilken Sidste dog sildigere ikke behøves. De paa en saadan Maade behandlede Blodigler, bider sig ikke alene rask fast, men kunne inden kort Tid igjen blive brugte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
Didascalia" fortæller følgende vidunderlige Drøm: En Hr. Thornton drømte en Nat togange, at hans Gartner myrdede Huusholdersken. Han farer op, og iler med Lys ned til det Sted, hvorhan i Drømme havde seet Gierningen fuldbyrdes. Kl. var fire; det var Maaneskin og koldt. Jdet han gjennem Kjøkkenet vil gaae den korteste Vei til Haven, finder han Huusholdersken pyntet, og hun kaster just sin Kaabe og sig, som om hun vilde reise bort. Paa hans Spørgsmaal aabenbarer hun, at hun staaer i Begreb med at lade sig vi til Gartneren, der holder med en Vogn ved Enden af Haven, for at kjøre med hende til en Nabopræst. Thornton sagde, han havde Jntet mod Giftermaalet, men misbilligede dets Hemmeligholdelse, hun skulde blot tøve nogle Øieblikke til han kom igien, da han først ville tale med Gartneren. Da han komtil det af hende betegnede Sted, var der hverken Gartner eller Vogn. Han gik videre til det Sted, han havde seet i Drømme, og her saae han en Mand som vendte Ryggen til ham, arbeide meget tilfærdigt paa en Grav. Sagte nærmede Thornton sig og griber Manden i Skulderen. Denne seer sig forfærdet om, gjenkjender sin Herre, og falder i Afmagt. Resten kan man tænke sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
J Baillyele-Tour har en Skovriders Kone født en Pige, der forøvrigt er regelmæssigt skabt, men har fire Øine, nemlig to paa det sædvanlige Sted og to i lige Frastand noget derunder. (Bliver Pigen smuk, hvilken Forvirring vil hun da ikke anrette i den mandlige Verden, da allerede to Øine tidt kunne gjøre Ulykker nok, Monologer under fire Øine, der er ogsaa noget Nyt.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
Den største nulevende Kjæmpe opholder sig nu i Boston. Han hedder Hamilew og maaler ni Fod. Men han er temmelig vandskabt. Paa hvert Been har han to Knæer, og kan lægge sig ned paa dem Begge. Han er nitten Aar gammel og Søn af en Matros i Philladelphia.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
En ung Mand i Leipzig har paa sin Dødsseng bekjendt, at Tabet af hans Syn og hans tidlige Død hidrører derfra, at han ideligt har ryget stærke Cigarrer. Man aabnede hans Liig, og fandt hans Lunge saa fortørret som brændt Læder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
En engelsk Cavalleri-Officier har for det zoologiske Selskab anmeldt følgende mærkelige Exempel paa Jnstinct for Heste: J hans Eskadron findes en gammel Hest, der har saa daarlige Tænder, at den ikke længere kan tygge Fodderet; men de andre Heste, der staaer paa høire og venstre Side af den, tygge det til den. Hele Eskadronens Mandskab, Officerer og Gemene, have i to Maaneder iagttaget denne Mærkværdighed, og seet hine to Heste tygge baade Havre og Hø, som de derpaa kastede for deres gamle Kammerat, der ikke selv kunde tygge meere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
Indenlandsk. J Hemp. Av. No. 50 læses under-Forlangt Jndrykkelse. Folgende: Jeg har nu i 5 Aar holdt Fyens StiftsTidende, fordi jeg anseer den for den bedst redigerede Provindsial-Avis, navnligen hvad det Politiske angaaer; ihvorvel jeg i dette Tidsrum og længe i Forveien oftere har havt Grund til at føle mig indianeret over den lave og uværdige Maade hvorpaa den omtaler Efterretninger, som angaae det christelige Liv og sammes Udbredelse i vort kjære Fædreland. Stundom har den f. Ex. diverteret Publicum med alleslags Ammestuefortællinger om, hvorledes det skal gaae til i de gudelige Forsamlinger, samt hadefulde beskyldninger imod de Troende paa Mors, hvilke den har uddraget af den berygtede Avis, som udgives i Thisted; ja den har end ikke undseet sig ved, offentlig at fremstille i et tvetydigt Lys Provsten paa bemeldte De, en af Landets dygtigste og værdigste Embedsmænd, alene fordi han efter Pligt og Samvittighed røgter sin Gierning, uden Hensyn til Verdens Roes og bifald, og som en trofast Sjælebyrde leder det christelige Liv, der tildeels ved hans kraftige Prædiken er bleven opvakt i him Egn, og til hvis Anbefaling det kan tjene, at Verden, i sin frugtesløse Bestræbelse for at undertrykke det, nødes til at tage sin Tilflugt til saa forgiftede Vaaben, som dem Thisted-Avisen m. fl. har benyttet. Ligeledes har Fyens Avis jævnligen meddeelt Efterretninger af Nordisk Kirketidende," snart om gudelige Forsamlinger, snart om Ritual=Sagen, snart om kirkeligeliterære Frembringelser, men altid paa en høist uforsvarlig, samvittigbedsløs Maade, i det Red, har uddrevet enkelte af de meest picante Sætninger af den naturlige Forbindelse, hvori de staae, for at Christendommens hellige Sag kunde faae et saa ugunstigt Udseende som muligt, og derved Mistillid og Mistanke opvækkes hos de Lettroende mod de alvorlige Lutheraner i Danmark, hvilke efter det gamle bekjendte Kunstgreb fremstilles og betragtes som en Seet, eller et Parti, skjøndt de baade i Ord og Gierning bekiende sig til den Tro og Lære, som skal ansees for den herskende i Landet og som Statskirken vedkjender sig, den erangelisk-lutherske nemlig, efter Kongeloven og den Augsburgske Confession. - Flere Gange har jeg havt Lyst til at gribe Pennen, for at modarbeide en saadan foragtelig Stræben og gjendrive slige ugrundede Beskyldninger imod mine elskede Troesbrødre fiern og nær, men da jeg helst ønsker at virke i Stilhed og at leve i Fred og Ro, saavidt det staaer til mig, har jeg hidtil holdt mig tilbage, ved Tanken om, at jeg derved lidet eller intet vilde gavne den gode Sag. Men i No. 45 findes atter et Stykke, taget af Aarhuus=Avisen (der i Upaalidelighed ligner den ovennævnte Tidende), hvilket er saa uforskammet og røber et saa hadefuldt Sind hos den anonyme Skumler, at Blodet kogte i mine Aarer ved at læse det, og jeg sagde til mig felv: "nei, det er for galt, hertil kan og maa du ikke tie, her byder den christelige BroderKjærlighed dig at tale."¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
Til Redacteuren af Fyens Stifts-Avis, Fornævnte Product, udsprunget af den Zelotisme, der er en Kiendetegn paa de saakaldte Sectererere, fortjente egentlig intet Svar; men da Hr. Pastor Man deri har angrebet mit Blad, vil jeg som Redacteur ikke undlade for den Ukyndige at oplyse hvor uforskyldt og ubeføler hans Angreb er: Hr. Pastor Mau kalder det badefulde beskyldinger mod de Troende paa Morsøe, hvad der i Thisted Avis har staaet om Secterererne paa denne De, uagtet han lidet eller intet kan kjende dertil og uagtet jeg med Hensyn til flere af de anførte Kiendsgierninger, (skiøndt jeg ikke er Frfatter til noget af det derom Anførte, troster mig til som Redacteur at bevise Sandheden af flere Beretninger, da en Deel af dem ere meddeelte fra officielle Kilder. Hr. Pastoren tager sig fremdeles den Frihed at kalde det af mig udgivne Blad en berygtet Avis, fordi den vover rigtignok, uden Hr. Pastorens Tilladelse, at optage Beretninger om den Pietisme og det Secteervæsen, der findet Sted paa Morsøe, saalænge indtil Hr. Pastor Mau beviser, hvorved den af mig udgivende Tidende har fortient Navn af berygtet Avis maae han undskylde, at jeg anseer ham, som den hvis Ord ikke meere staaer til Troende. En af Usandhederne i hans Jnserat er den, at det af ham saakaldte christelige Liv ved den kraftige Prædiken af Provsten der paa Den skulle være vakt, tvertimod opvaktes det pietistiske Uræsen paa Mors, først ved en ung Seminarist, der hørte til Secten, og som ved sine taabelige og intolerante Yttringer paadrog sig enhver Rettænkendes Ringeagt. Seenere hen traadte den afskedigede Seminarielærer Algreen i hans Fodspor, og prædikede paa egen Haand blandt den lettroende Almue; en Mægade Tienestefolk af begge Kiøn bleve især sammenkaldte til disse Conventikler, som varede langt ud paa Natten; og Uordener, og Uenighed mellem Huusbonde og Tienestetiende vare en Følge deraf. At et saadant Uvæsen maatte opvække Jndignation blandt Høie og Lave var naturligt, saameget desmere som Secterererne overalt hvorden nye Lære fik Jndpas, søgte at fjerne Almuen fra de af Regjeringen beskikkede Religions=Lærere. Flere Præter gave offentlig deres Misfornøielse med dette Uvæsen tilkiende, og de angave hine natlige Conventikler forOprigheden, der ogsaa paa Anklage flere Gange har maattet indskrive, og hvor sørgelige Følger har ikke hiin Pietisme havt for enkelte Jndividuer der paa Den, saaledes har for nylig en Bondekarl paa Morsøe hængt sig af Mistvivl om sin Sallighed, da Sectererernes Prædikantere havde erklæret det for den grueligste Synd at spille Kett, (see Thisted Av. No. 29.) Denne Efterretning er Redactionen meddeelt af Stedets Øvrighed, og den maae altsaa være authentisk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
Efter alt dette vover endnu Hr. Pastor Mau at kalde hine Sectererere: "de alvorlige Lutheranere i Danmark;" han beskylder Thisted Avis for at have brugt forgiftede Vaaben, erklærer den for en ureen Kilde, osv. Sandelig, Redacteuren kan ikke andet end smille ved den hældige Virkning som "Luthers nye Lære" har havt paa Hr. Pastor Maus forsonlige Gemyt, og intet har forundret mig saa meget som i hans Jnserat at see det lille Ord: "Sognepræst føiet under hans Navn, thi det har været mig umueligt at opdage noget præsteligt og christeligt i hans hele Angreb Vel er jeg ikke Theolog, men saameget veed jeg, at Jesu blide Lære fordrer en forsonlig Aand og Tænkemaade, og at man af Ordets Forkynder kan gjøre Krav paa Humanitet, Tolerance og et værdigt Forhold; dette har Hr. Pastor Mau ikke lagt forDagen ved hans ubeføiede Angreb paa Redacteurerne af Fyens og Aarhuus Stiftstidende og paa mig: formodentlig ønsker han at tilkjempe sig Martyrkronen blandt de alvorlige Lutheranere i Danmark, og den vil vist ikke udeblive. Redacteuren.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Hersom, Bjerregrav og Kleitrup Sognekald i Viborg Stift, 300 Rd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
Befordringer og Afgang. Under det Danske Can ellte Den 2 Marts er Cand. juris F. P. Holm beskikket til Copiist i Skifte- og Brevskriver Contoiret under Lands Over- samt Hof og Stadsretten. Den 7 Marts, Sognepræst for Hersom, Bjerregrav og Klettrup Menigheder i Viborg, Stift, L. & Qvistgaard, beskikket til Sognepræst for Haralsted og Allindemagle Menigheder i Sjællands Stift. Den 9 Marts, Regimentschirurg J G. Købke til Districtchirurg i Nykjøbing paa talster med tilhørende District, Bataillonschirurg T. Jensen Compagniechirurg ved Livgarden til Fods, til Districtschirurg i Holstebroe med tilhørende District; Cand. theol. H F. Brummer, til personel Capellan for Allerup og Davinde Menigheder i Fyens Stie, constitueret, Lærer ved Allinge Borgerskole, H. C. Giersted, til Skolelærer og virkesanger i Hasle, Cand. jurts S. L. Købke til Cancellist i Høiesterets Justitscontoir.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 10de Marts, J P. Løvborg af Klee, møller fra Norge til Thisted ballastet. Den 12re, N. Frost af dito fra dito til Lemvig med Trælast og Salt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndk. Den 2den Marts, B. P. Brandi fra Ben gen til Thisted med Stykgods, den 11te, J. P. Kløv borg fra Sognedal til Thisted med Bullast, den 17de, P. Hausgaard fra Flekkefjord til Klitmøller med Trælast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
Udg. Den 7de Marts, B. P. Brandi fra Thiste, til Norge med Kornvare. Den 11te, M. Astrup og den 14de, J. Fischer begge fra Thisted til Kjøbenhavn med Uld og Kornvare.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 26de Marts førstkommende om Formid. Kl. 10 bliver i Boddum Præstegaard afholdt offentlig Auction over en Deel Bog have, Gaards og Avlsredskaber, nogle Køer og en Deel gode Faar m.m. - Lysthavende indbydes. Teglgaarden den 17de Marts 1819. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
At jeg ifølge forundt Bevilling har aabne. Gjæstgiverie i min iboende Gaard paa denne Byes Vestergade, bekjendtgjøres herved med Tilføiende, at jeg ved god og billig Behandling skal stræb at vinde de Reisendes Tilfredshed. Thisted den 9de Marts 1810. C. Møller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-19
Skalotløg ere nu at bekomme hos J. L. Griishauge,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-21
Ao. 1840. No. 35. GylKongelig allernaadigst privilegerede. Amtvavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 21de Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-21
Politiske Nyheder. Engeland. De seneste Beretninger fra Ostindien melde, at den keiserlige chinesiske Commistair og Overgouverneur i Canton Lin har udstædt en Proclamation, hvorved Engelænderne for bestandig forbydes al Handel paa China, men derimod skal denne være tilstaaet de øvrige Nationers Skibe, og hvad der er besynderligt ogsaa begge de engelske Skibe "Thomas Cutts- og the Royal Saron", da de have beviist, at deres Handel er ærlig. Der tilkjendegives ogsaa, at Øiemedet er til evig Tid at forbyde al OpiumsHandel. Portugiserne i Wapao er forbuden al Handel med Engelænderne. Som en Følge af denne Efterretning har den ostindiske Generalgouverneur anbefalet store Udrustninger, og har fragtet Transportskibe til en 11,000 Tons Drægtighed. Den Supata ved Mundingen af Cambodschafloden, skal indtages, og tjene som Styttepunct, for Operationerne mod China. 6 Regimenter fra Engeland, 2 fra Madras og 2 fra Calcutta, samt 2 Linieskibe, 6 Fregatter og et betydeligt Antal ostindiske Tropper skulle være bestemte til Expeditionen. Fra London skrives under 13de Marts, at Ministeren Lord Russel havde erklæret, at endnu var Krigen mod China ikke erklæret; men at Generalgouverneuren kun havde erholdt befaling til at træffe visse Forberedelser. Bladet Morning Herald siger i Anledning af denne Sag, et intet er mere end sandsynligt at Enge enderne i Tilfælde af en Krig med China kun ge støde paa stærke Fjender; thi det er ikke usandsynligt, at vi kunne træffe en fransk og russisk Flaade i hine Farvande; den franske Regjering skal virkelig have afsendt en Observationsflaade, forat følge den engelske Eskadre paa de chinesiske Kyster. Man har nu paalidelig Efterretning fra Ostindien om, at den engelske Armee har indstillet dens Thriumphmarsch gjennem Kabul, da de hørte om Russernes Fremrykken til China, og den forbliver i Besiddelse af Gisni, Kelat og de øvrige Besiddelser i Afgahnistan. Den nye Konge af Lahore har viist det venskabeligste Forhold mod Engelænderne, og da Lord Keane, der paa Grund af Sygdom var tvunget til at forlade Kabul, drog igjennem Lahore for at gjøre Kongen sin Opvartning, men blev der for syg, for at kunne besøge ham, gik denne selv op til ham, saa længe ved hans Seng, og underholdt sig med ham paa den venskabeligste Maade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-21
Orienten. Fra Alexandrien meldes under 23de Febr.: J de sidste 8 Dage blive Krigsudrustningerne drevne med overordentlig Virksomhed, i Arsenalet arbeide Smedene selv om Natten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-21
Daglig ankomme Troppe-Afdelinger fra det Jndre, og blive echelonviis opstillede langs Kysten. Alt brugbart Skyts bliver skikket til de fornemste Fæstninger Rosette, Damiette, Abakir &c. Alle Corpser med Undtagelse af Tjenerskabet ere forvandlede til Nationalgarder. Denne Nationalgardes Oprettelse, er imidlertid aldeles stridende mod Arabernes Sædvaner, de ere blevne ganske bestyrtede derover. Paa Bazaren ere de fleste Boutikker lukkede, ingen Jndfødt vil høre noget hverken om Gevinst eller Fornøielser; Koner, som ikke i 20 Aar ere gaaet ud, løbe som forvirrede omkring i Gaderne, og spørge Naboerne og de ogsaa have mistet deres Søn eller Mand; min er fundet i Morges, vi ere fortabte, det er bedre at vi dee!"J Constantinopel heed det den 26de Febr., at Lord Posonby skulle have erholdt Efterretninger fra London, som vare gunstige med Hensyn til de orientalske Anliggender. Hvorledes det ogsaa er, de seneste Tildragelser i Europa og Asien er tilstrækkelige til at forklare det engelske Cabinets Tøven; thi de kirkelige Tvistigheder med den græske Patriarch beskjæftiger Lord Posonby mindre, end Russernes Tog til Chima, en Privatskrivelse fra Trebesond af 19de Febr. paastaaer med Sikkerhed, at Russerne skulle have lidt noget Tab paa Grændserne af China. Den nordamericanske Gesandt har nu afsluttet en Handelstractat med Porten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-21
Spanien. Fra Madrid skrives under 3die Marts, at den fuldkomneste Rolighed vedbliver der at herske, og Beleiringstilstanden bliver sandsynligviis snart ophævet. De Cortes Forsamling er igjen aabnet. Marine-Ministeren oplæste der en Bulletin og Seguras Jndtagelse, denne gode Efterretning blev modtaget med den meest levende Glæde. Kammeret er beskjæftiget med Fuldmagternes Verification, Forsamlingen er snart fuldtal3, og man troer at Jsturitz bliver Præsident.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-21
Jtalien. Fra Neapel skrives, at Kongen har opsat sin Reise til Wien, han vil først foretage en Tour til Sicilien. Aarsagen, hvorfor at Prindsen af Capua ikke er vendt tilbage, er fordi at Kongen ikke vil tilstaae Prindsens Gemalinde Adgang til Hoffet, i hvilken Punct Prindsen ikke synes at have i Sinde at ville give efter. Fra Rom skrives, at Hertugen af Bordeaur ved den derværende russiske Gesandts Mægling, skal af Keiser Nicholaus have faaet Tilladelse til at maatte opholde sig paa hvad Sted i de russiske Stater, han ønsker med Undtagelse af Petersburg. En Spænding var i denne Anledning opstaaet mellem den russiske og franske Gesandt i Rom, som da det franske Hof desavonerede samme, dog igjen er hævet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-21
Sverrig. Fra Stockholm skrives, at i Rigsdagens Forhandlinger har Grev Ankerswærd gjort det Forslag, at Forbudet mod Forbindelse med Kon Gustav den 4des Familie maatte ophæves, da det har givet Anledning til flere ubehagelige Processer og Domme. Stændernes Skrivelse angaaende deres Beslutning med Hensyn til Grundlovs=Spørgsmaalet om Departemental-Bestyrelsen er allerede indleveret til Kongen, og man venter dennes Beslutning om nogle Dage. En uhyre Mængde Forslag ere indleverede, Antallet udgjør ikke mindre end 1300. Netto Udbyttet ved Kongsberg Bjergværk var i Aaret 1838, 127,800 Specier. Den sidste Uge i Februar Maaned var ved Kongsberg, Sølvværk allene produceret 838 Mark 6 Lod gediegent Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-21
Indenlandsk. Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt under 27 Februar sidstleden at befale, at den 28de Januar, som Holsalig Kong Frederik den Sjettes Fødselsdag, for Fremtiden bliver Ordensdag for Dannebrogordenen, der af Høisalig Kongen er bleven udvidet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-21
Hans Majestæt har allernaadigst befalet, at ved Kroningsfesten i Frederiksborg den 28 Juni d. A. skulle Ridderne af Elefantordenen og Storkorstidderne af Dannebrogordenen mode i Ordensdragt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-21
Man har i Kjøbenhavn i denne Tid havt meget Travl med et Rygte om Hestaardens Ophævelse; men en nylig udstædt befaling om Navnechifferets Forandring paa Ta skerne fra FRVI. til CRVIII. tyder ingenlunde paa nogen Ophævelse. Hvad derimod er sandsynligt er, at Gardens Eqvipering vil undergaae adskillige Modificationer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-21
Af en Artikel i Kbhvnsp. om det kal. Huses Appanager og Hofholdninger seer man, at den aarlige Udgiftssum til Kongehuset og i Anledning af samme omtrent har beløbet sig til halvanden Million Rigsbankdaler. Til Christiansborg Slots Fuldførelse er i Aarene fra 1829 til 33 aarlig medgaaet omtrent 100,000 Rbd., og fra 1835 til 37 circa 65,000 Rbd. aarlig. Og naar dette meget langvarige og ubyre bekostelige Bygningsarbeide endelig eengang bliver færdigt, vil hiin Udgiftspost i alt Fald blive remplaceret med den vel ringere, men dog altid noksom betydelige Sum, som det bliver nødvendigt aarligen at anvende for at frelse denne store, dog vist altid for Størstedelen ubebede og i sine Bestanddele meget usolide Pragtbygning fra igjen at falde sammen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-03-21
Til kongelig Commissarius ved Østifternes forestaaende Stænderforsamling er Generalprocureuren, Hr. Conferentsraad A. S. Ørsted atter udnævnt.