Jyske Efterretninger, 1794-07-28
Aalborg, den 28 Julii. Nyelig havde man haabet, ved de anstillede Forsøtil Freds=Underhandlinger, at see en forønsket Ende paa den overmaade blodige Krig, i Møde. Men ulykkeligviis er dette Haab forsvunden! Den franske VelfærdtsCommission, stolt paa dens Erobringer i de Østerrigsk Nederlande, og paa dens Hæres enthusinstisk Fremgang, og det Brittiske Ministerium, trøstet ved de Vestindiske Erobringer, og ved Søe=Seirvindinger, synes endnu at være langt fra Fredens Tanker. Vel ere alle Tidender ufuldstændige, og meer eller mindre ufterrettelige; men af Conen, som høres i det Franske NationalConvent, og det Brittiske Parlement, kan man tydelig merke at Freden er endnu langt borte, og at mange fleere skrækkelige Optog endnu forestaae. Lader os høre Barrere i Convente: "Langt fra, at brave Repualikaner bør tænke, at alt er bestilt med at rense Landets Grund fra Fienderne. Vi mærke Ede vel, J snedige Freds=Prædikantere i Atter maatte J gielne kiøbe vort Mod, svække vore Krigshære, give vor Seire en anden Vending, standse vore Republikaneres heede Jver; men holdt Friheden advarer os derimod ved sørgelige Exempler paa en overtilet Godhed. Under handler J. i Dag, saa angribe de Eder med Frekhed i Morgen: Skumrer J et Øieblik hen paa Eders Lau bær, saa myrde de Eder i Morgen uden Naade. Ne Nei, Fienderne maa ødelægges; allerede engang haver jeg sagt paa dette Stad. Allene de Døde komme ikkeigien. Nordgrændsen hør være Fiendernes Grav, saafremt vi kun vide at holde os faste paa Høiden af vor Revolution. Naar der findes ingen fleere Konger; saa findes deringen Planer meere imod Friheden. *) Naar deres Armeer ikke er meer til, saa er og Kongernes Magt ikke meere. Lader os derfor føre en Udryddelses=Krig imod dem.,At slige Taller ere at ansee, som det rusende Øl, der staaer i fuld Giæring, indseer enhver. - Men nu ville vi høre nogle faa Træk af den Tale Ministeren Pitt nyelig holdt i det Brittiske Parlement: "Krigens Øiemerder blot at tilintetgiøre det Jakobinismus i Frankrig, som har forstyrret dette Land, og truer ethvert andet Rig med Undergang. Dette Øiemed tiltage ikke ved lykkeliKrigsbegivenheder, og tager ikke heller af ved ulykkelige. Det er ikke en Krig, som gaae ud paa at udrydde nogen Konge eller Regiæring: Hensigten er ikke, at erobre Frankrig, men at befrie samme fra det Tyrannies An hvorunder den retskafne Deel af Nationen sukker. En1) Det synes, at Frankeriges eget Exempel viser det Modsatte, thi hvor er Despotismen og den sande Friheds Undertrykkelse større end i Frankerige, nu da deres Konge ikke meer er til. hver som vil, maa indbilde sig, at Nationen er enig i at understøtte dette Tyrannie; han (neml. Hr. Pitt, troer det ikke. Man har derfor ogsaa ikke den Hensigt, at foreskrive Frankrig nogen Constitution. Despoterne, som det nu, hedder i visse Fraskmænds og deres Efteraberes Sprog, er endnu ikke satte ud af Stand, til at forfølge det Øiemeed, som nu er sagt; og at saadant Øiemeed af Krigen, er af Parlementet selv forlængst billiget. Stulde da vel nu en Mislykke i nogle faa Uger nøde os til, paa engang at opgive vort Øiemeed, da alle Kriger ere underkastede Afvexlinger, og Vanlykker selv just skal tilskynde den lidende Deel, at fordoble sine Bemølelser, men ikke nederdrægtigt at søge Fred under al led Betingelser, som Fienden vil foreskrive, Overalt maatte man, ved at betragte de Franskes Fremgang i Nederlandene, ikke heller forglemme, hvor dyre de have kiøbt samme, og hvor meget de derved have tabt. J øvrigt maatte han med Smerte tilstaae, at han i mange Stykker ved de med Storbritanien forbundne Magters Forhold, var bleven skuffet i hans Forventninger; men om og et saadant Forhold, (hvilket man kunde kalde upassende, om dette Ord ikke var et alt forgelindt Udtryk, endnu havde været slettere, og haft skadeligere Følger; saa burde dette dog ikke bevæget ham til at sæt 1te Krigens Øiemeed til Side eller i mindste at afvige fra det System, hvortil Ære og Sikkerhed forpligte enhver retskaffen Britter. &c.