Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-10-29
Her vil det vel ikke være interessant for Læseren, at erfare Jndholdet af den Tractat, hvorved Kongeriget Nederlandene begrundedes, den lyder saaledes: den 21de Juli 1814, Act, som er underskrevet af Hs. K. H. Fyrsten af Nederlandenes Statssecretair og de belgiske Provindsers Overtagelse. 1. Artikel. Belgiens Forening skal finde gandske Sted, saaledes at begge Riger kun ville udgjøre Eet, som skal regjeres efter den i Holland bestaaende Constitution; men som ved fælleds Overeenskomst modificeres efter de nye Omstændigheder. 2. J denne Constitutions Artikler, som tilstaaer enhver Religion fri Udøvelse af dens Ceremonier og lige Beskyttelse, og giver alle Borgere af enhver Troesbekjendelse Adgang til Statsembeder, skal intet blive forandret. J. De belgiske Provindser, blive paa en passende Maade repræsenteret i Generalstaternes Forsamling, og denne Generalstaternes Forsamling ville i Fredstider afvexlende finde Sted i en hollandsk og belgisk Stad. 4. Alle de forskjellige Provindser skulle nyde samme Handelsfordeele, uden at der til Fordeel for den Ene kan lægges nogen Hindring iveien for den Anden. 5. Strax efter Foreningen, bliver Handelen og Skibsfarten paa Colonierne aabnet saavel for de belgiske Provindser, som for de Hollandske. 6. Statens Byrder maae, som Fordelene være fælles, saaledes falder al Gjeld indtil Statsskattens Foreening, de forenede Nederlande til Last 7. Ligeledes blive Udgivterne for Fæstningsværkernes Oprettelse og Vedligeholdelse paa Grændserne af den nye Stat, hjemfaldne Statskassen til Bestridelse. 8. Udgivterne for Digernes Oprettelse og Vedligeholdelse skulle de Provindser bære, som ere meere eller mindre interesserede derved; men hvorfra dog de Omstændigheder ere undtagne, hvor en overordentlig Ulykke udfordrer almindelig Hjelp. Disse otte Artikler bleve garanterede af Preusen, Østerrig, Rusland og Engeland. De hollandske Tropper, som nu skulle adskilles fra de Belgiske, skulle staae under General Geens Befaling; men alle belgiske Tropper under Prindsen af Oraniens Commando; Baron Chasse forbliver Commandant i Castellet i Ant werden; fra sidstnævnte Stad ere Tropper uddragne og det ridende Artillerie er beordret mod Mecheln, da det der skal være kommen til Fægtning. Ved flere Troppers Afgang, troede strax Jndvaanerne i Antwerpen at bekomme frit Spillerum, og man bemærkede den 31te Septbr. meget Bevægelse blandt dem; den 1ste October begav en Deputation af 25 Handlende sig til Commandanten GeneralChasse, og forestillede ham at det eeneste Middel til at opretholde Roligheden, bestod i at heise den Brabanter-Fane; men Generalen svarede, at han kjendte ingen anden end det nederlandske Flag. Deputationen begav sig derpaa til Prindsen af Oranien, som længe underholdt sig med samme. Om Middagen udkom følgende Proclamation fra Prindsen: "Belgier, Siden min Proclamation af 5te Dennes, har jeg paa det Ombyggeligste eftertænkt Eders Tilstand, jeg foler samme, og erkjender Eder, som en uafhængig Nation; herved erklærer jeg Eder, at jeg selv vil begive mig om i Provindserne, i hvilke jeg er beklæd med stor Myndighed, og i ingen Henseende vil sætte mig imod Eders Borgerrettigheder; vælger derfor frit, og paa samme Maade, som Eders Landsmænd i de andre Provindser, Deputerede til en National-Congres, og begiver Eder til samme, for at afhandle Fædrelandets Jnteresse. Saa stiller jeg mig i de Provindser jeg regjerer, i Spidsen for den Bevægelse, som fører Eder til en nye Tingenes varige Tilstand, hvis Kraft bestaaer i Nationaliteten. Dette er dens Sprog, der har udgydt sit Blod for Eders Lands Uafhængighed, og som vil forene sine med Eders Bestræbelser, for at begrunde Eders politiske Nationalitet, Givet i Antverpen, den 16de October 1830. Wilhelm, Prinds af Oranien." Denne Proclamation synes at skulle kunne berolige alle Gemytter, men dette var ikke Tilfældet, og General Chasse fattede den Beslutning, at begive sig med sin Familie ind i Citadellet. Tropperne bivokerede. Næste Morgen tidlig vare alle Mennesker paa Benene, Patrouillerne fordobledes, Posten blev standset, og ved Solens Nedgang, angreb Folket den mecheliske Port, men Tropperne fyrede med skarp, hvorved 3 bleve dræbte, flere faarede; og Pøbelen slaaet tilbage. Troppernes faste Holdning gjorde et godt Jndtryk paa Pøbelen; imidlertid rykke Jnsurgenterne, efterat have bemægtiget sig Mecheln, bestandig nærmere mod Staden; Brabanterfanen, var endnu ikke heiset den 18de October: men Cocarderne bæres, uden at man lægger Skjul derpaa. Commandanten har erklæret Staden i Blocade Tilstand; inden faa Dage maa dens Skjæbne være afgjort. J Brussel, hvor det første Anfald af Friheds-Feberen synes at have sat sig, begynde Gemytterne alt mere og meere at vænne sig af med Tanken om en Republik, flere af de syd lige Provindsers Deputerede have allerede benyttet sig af Hs. K. Høiheds Anmodning, og have begivet sig til ham i Antverpen. Den keiserlige østerrigske Geheimeraad Wissemberg, ventedes som overordentlig Gesandt til Haag, man troede da at den belgiske Qvæstion vil blive de citeret. Det kongl. Opraab til det hollandske Folk har havt den forønskede Virkning, og det Ønske er almindeligt i Amsterdam, at maatte drage mod Rebellerne i Syden; Raadhuset bliver næster som beleiret af Frivillige af alle Classer; Studenterne i Leyden have næsten alle fulgt deres Fyrstes Opfordring. At imidlertid Tilstanden er høist beklagelsesværdig i Belgien, er vist, thi flere hundrede Familier, bestaaende af de første Fabrikantere, Bankører, Kjøbmænd og Boghandlere vandre huusvilde omkring, da deres Huse ere, nedbrændte og deres Forbindelser og Credit ødelagte; i Hølland selv fallere Millionairer, som Følge heraf, den Ene efter den Anden.