Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-28
Hs. Majestæt Kongen af Spanien tilligemed den Kongelige Familie ere den 6te October afreiste fra Terez til Lehriin, hvorfra han den 7de vil afreise til Utrera. Ved et Decret af 4de October har Hs. Majestæt udnævnet Kanonikus Victor Saez til sin Skriftefader, hvilken Post han beklædte hos ham førend Marts 1820. Desuagtet skal han vedblive at være den første Statssecretair hvortil Kongen har udvalgt ham. Kongen siger i dette Decret; at ved de Begivenheder, som paafulgte i 1820 og som opfyldte hans Hierte med Qvaler, havde han ingen anden Trøst end Guds Barmhiertighed og da han trængte derved til en geistlig Understøttelse, saa fandt han alle de fornødne Egenskaber i den anførte Victor Saez Person, hvorfor han udnævnte ham til sin Skriftefader; men Gud var endnu ikke tilfreds, hedder det, med det Maal af Bitterheder, som jeg skulde uddrikke, saa jeg maatte i sammeAar skille mig fra ham. – Den første Ministerpost i Spanien er nu saaledes kommen i en GeistligsHænder. Den 31te September inden Hs. Majestæt forlod Cadix, havde han udstædet en Proklamation, hvori han bevidnede, at han aldrig vilde tillade, at noget Parties Despotie eller Had skulde føre Statsroeret; at Omstændighedernes Trang udkræver uundgaaeligt hans Nærværelse i Leiren for at beskiærme Øen og Staden for de Farer, som true dem; men han erklæret høitideligen og frit og af egen frivillig Jndskydelse, under sit Kongelige Ord, 1) at om ogsaa Nødvendigheden af en anden Regieringsform maae antages, saa vil han dog vælge en saadan, som kan sikkre Nationens Personlige Sikkerhed og borgerlige Frihed. 2) Alt det Passerede skal uden Undtagelse blive aldeles begravet i Forglemmelse for at tilveiebringe igien Rolighed, Tillid og Enighed. 3) At hvad der endog skal tildrage sig, saa vil han dog erkiende Gyldigheden af den Gield, som Nationen har paadraget sig under den nærværende Regieringsform, ligesom Kongen endnu i Dag den 30te Septeindeerkiender den (denne Qvæstion opvækker for Øieblikket store Giæringer i Frankerige og England, 4) At de militaire Personer fra de høieste til de nederste saavel i Land, som i Socetaten skulle beholde deres Rang deres Titter og Gager, ligesom alle civile og geistlige Øvrigheder, som have fulgt de Cortes. 5) At Militserne skulle faae, Lov li at begive sig derhen hvor de finde det for godt uden i mindste Maade at blive molesterede for deres politiske Forhold eller Meeninger. – Men denne Proclamation hører formodentlig til de Documenter, som bleve aftvungne Hs. Majestæt ved hans Fangenskab; thi de Efterretninger i de Franske Blade om at Hs. Majestæt havde bekiendtgjort en Amnestie, ere ikke blevne bekræftede. – De Engelske Blade berette: at Almuen i Cadix var der ligesom overalt i Spanien høist forbittret paa de Constitutionelle; thi neppe var Kongen bleven frigiven forend Pøbelen anfaldt de meest Constitutionelsindedes Huse, udplyndrede dem og brændte deres bedste Effecter under Viva=Raab. De meest anseelige Jndvaanere ere nu flygtede til Biergene; men blive forfulgte ligesom vilde Dyr. Mord forefalde hyppigen i heele Egnen. 400 Militser strere omkring i Biergene ved Ronda. – Ogsaa til Bayonne ere mange constitutionelle Spanier udvandrede, da de frygte for en Reaction iner i Landet, derimod overlade Roialisterne sig til deres Glæde, og i Staden Beres har Magistraten givet et glimrende Bal og Giæstebud i Anledning af Kongens Nærværelse; men Deres Majestæter og Prinserne begave sig ogsaa til Dominikus=Kirken og besøgte der er undergiørende billede; hvorved de bleve omgivne af en Mængde Roialister, som raabte: love den absolute Konge. Derimod vedblive de constitutionelle Soldater i deres Tænkemaade, og de Fanger af dem, som ere blevne bragte til Bordeaux, ville slet ikke istemme denne Fest som blev der givet i Anledning af Kongens Befrielse, de paa stode, at han havde altid været frie. Ogsaa er en Beretning indgivet til Regentskabet fra General-Capitainen Cordova om at Ballasteros Tropper vise sig høist urolige og at de have begaaet den 3die og 5te Octbr. store Udsvævelser lige under General BalanzatsØine i de Stæder, hvori de ligge i Cantonering.