Berlingske Tidende, 1804-07-09
Fra Pressen er udkommen: Theemis, ottende Binds første og andet Hefte af Professor Nissen, hvis Jndhold er følgende: 1ste Hefte: I. Favnebrændes Borttagelse af Skoven er egentlig Tyverie, hvorimod ulovlig Skovhugst ikke kan regnes derhen. 11. Om en Forretning har en indvortes Nullitæt i sig fordi Enkens Lavværge ikke er navnlig indkaldet til at ove være samme m.v. Iil Løvter, som er accepteres, og vilkaarlige Løvter naar Vilkaaret et existerer, forvinde ikke. 10 Omen Panthavers jus cistranendt og den Adkomst, som oprinde af sammes Udevelse, kan præjudiceres ved et af Debitor udgiver Skiøde paa den pantsatte Ting: V. En Stevning; som run var forkyndt med 6 Dages Varsel, afvises endskiønt Jndstevnte havde tilstaaet af den var lovlig forkyndt. Vi Tiltale for Overtrædelse af Stempletpapirs Forordningen. V. Utilbør, lige Ord. VIII. En Tyvssag hiemvises til ny og lovligere Behandling m. v. 1. Om et Testamentes Gyldighed kan beskri des fordi senere Afskrivt, hvori Dispositionen skiønt i det Vasentlige uforandret er vidtløftigere udført bliver først kongemeret, og derefter Originalen selv. N. Første Gang begaaet simpelt Tyverie. Forordningen af 3die Junii 1796. 35 anvendt. Kl. Om det Foregivende at ville anvende den borttage ne Ting til Eierens Nytte kan undskylde Borttagelsen, som er skeet imod Eierens Vidende og Villie. Til Tredie Gang begaaet Tyverie. Til Barnefødsel i Dølgsmaal. 2den Hefte. I Offentlige Byeder skulle itte paalegges vilkaarligen, men efter den uddelende Retfærdighed. A. Ustevne bør være unævnt. XVl. Benægtelses= og Sigtelsesgred4 - 14 - 6, 7. KVII. Det er Sigtelsen, som karatterne serer Sagen. Dokumenter, som ei ere judicielle ener Notarial=After, der fremlegges under Sagen, bør af Skriveren, indføres i den Alt, han giver bedreven. Avlti. J OmeSkifteforvalter kan paa Boets Vegne være Sagsøger, og derhos som Dommer paa Stedet, paadomme Sagen, 2) Om Forordn., 12te Februar 7500 at kan anvendes paa andre en Jncassator, Kl. Straf for at have inderet forordninger f. 7de December 1770. AR. Det er ikke Huusfred (or Huusfreds Brud), naar Huuseieren bliver usandrægtig med den som kom utvungen i hans Huus, 6 - 7 - 8 forstaaes misjunctive om ethvert Slags af reelle Jnjurier, men copuletidesom flere Handlinger af samme Slags. I. Debitor, som har betalt Gielden til een af corret credendi og disses Fuldmægtig, befries derved ganske. All. Verita, conticirescusat. Kill. Fre priononumeretæpecania. Ralv. Om hemmelige Angivelser, for ulovligt Kroehold kunne modtages og Paatale efter den skee af den samme Underøvrighed, som bør paadømme Sagen: r. Om en Uoverennemmelse imellem Stevningen og Klagen til Forligelseskommissionen, kan bevirke Sagens Alviisning naar sona omle dog er det samme, samt om Meddomsmand ere fornødne naar der i Stevningen og Jndlæger vel nedlegges Paastand paa Æren, men Paastanden senere er forandret til Pengebøder: Kl. Om en Tingsvidne, sigtende til at oplyse hvad der er passerer under en Stutebehandling, kan føres, forinden derom er ventileret i Forligelses=Commissionen, alt Til Begrebet om Jndbrud, som qvalistrerer Tiverie, hører, at det skeer en Natten. lil Om Huusmænd kunne, anden Acald med Godseieren, tilegne sig Jord, fordi det ved Byens ildskutning blev lagt Jord ud til Huusmændene Forordn. 28de Decbr. 79 kan kun anvendes paa dem, som de og en lunde. En Sognefoged lættes fra sin Begining, for at have maglet i Tillid til sin vrighed. Paa dette Tidsskridt kan indskriberes i den Gyldendalske Boghandling og her Forfatteten. Frerceer Reglement for de borgerlige militaire Infanterie& Cortser faaes hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høibroplads og Læderstrædet, indbund 3 Mk., hefter 2 Mk. 6 s.