JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-04-16
Med dette Nr. følge Priiscouranter til Byen og Omegn Stedfortræder søges.
Viborger Samler, 1849-04-16
En ugift frifødt Stillingsmand paa 2328 Aar kan strax antages til en høi Betaling. C. Krogh. Commissionair.
Viborger Samler, 1849-04-16
Fra Liselunds Skov kan erholdes storkløvet BøgeFavnbrænde, enten paa Stedet, eller leveret i Viborg, naar man desangaaende henvender sig til Eieren. En Dreng, der har Lyst til at lære Naalemagerprofessionen kan blive antaget strax eller til 1ste Mai. N. C. Thistedt.
Viborger Samler, 1849-04-16
Mandagen den 23de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Raadhuset heri Byen afholdt offentlig Auction over forskjelligt udlagt Løsøre efter Conditioner som blive fremlagte ved Auctionen. Blandt dette Løsøre ere nogle Kakkelovne, som paavises forinden fra Byfogedcontoiret. Viborg Auctionscontoir, den 14de April 1849. Chr. Noefoed.
Viborger Samler, 1849-04-16
Dette Blads ærede Abonnenter i Byens Omegn underrettes herved om, at Løverdagsavisen i Sommeren i Regelen vil være færdig Løverdag Middag Kl. 12. - For Bladets ærede Abonnenter i Skive og Omegn tjener til behagelig Underretning, at Løverdagsavisen, pr. Expr. vil indtræffe til Skive Postcontoir Løverdag Aften sildig. UdgivTrokfeil. J Nr. 7, 4de Col., Den Sp., 19de Linn, fra oven staaer: "Tropper", læs: "Tappre", Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg.
Viborger Samler, 1849-04-17
Stifts-Tidende. Jo Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 17de April 189. Nr. 64. 77 Aarg.
Viborger Samler, 1849-04-17
Udenlandske Efterretninger. Jtalien. Fra Rom skrives under 29de Marts, at Piemontesernes Nederlag har frembragt en overordentlig ja mageløs Virkning. Dog, istedet for at fortvivle, har Constituante udnævnt Borgeren Mazzini, Armeline- og Saft til Dictatorer med de meest udvidede Fuldmagter. – Brescias Porte aabnedes paa ny den 3die April F.M.-Lieut. Appel har overtaget Commandoen i denne Stad. Jnsurgentchefen Camuzzi, paa hvis Hoved Feltmarschal Radetzky har sat en Præmie af 10,000 Lire skal være skjult i Brescia. Det var Camuzzi, som den 23de Marts søgte at revoltere Staden Mailand, og som derefter ilede over Bergam til Brescia. Denne Usling maa fornemmelig Rædselscenerne i Brescia tilskrives. Alle de i Hospitalerne liggende tydske Krigere bleve myrdede paa den meest oprørende Maade; de bleve slaaede, Qvinder og Børn kastedes paa Baalet, og Officiererne, der faldt i Cannibalernes Hænder bleve lemlæstede Led for Led. Men Blodhævnen lod ikke vente længe paa sig; 1400 Jnsurgenter faldt i Kampen, og 400 Jnsurgenter, grebne med Vaaben i Haanden, bleve uden Naade skudte efter Standretsdom.
Viborger Samler, 1849-04-17
Kongeriget Preussen. Mandagen den 9de April indtraf til Berlin en russisk Coureer med vigtige Depescher til det russiske Gesandtskab, ligesom ogsaa med Svaret paa Notificationen om Keiservalget i Frankfurt. Depescherne vare saa vigtige, at den russiske Gesandt strax begav sig til Hoffet. Man vil af Jndholdet vide, at man kun behøver at frygte for Ruslands Jndskriden i det Tilfælde, at en tydsk Republik proclameres, men ikke naar Kongen af Preussen ved Nationens Valg og under Fyrsternes fri Anerkjendelse ophøies til tydsk Keiser.
Viborger Samler, 1849-04-17
Den 11te April blev i det første Kammer Kuls Andragende, der gik ud paa, at Kongen af Preussen har ved det Svar, han har givet Frankfurter Nationalforsamlingens Deputation, bragt det tydske Fædreland i en truende Stilling, forkastet med 75 Stemmer imod 38. Under Debatten yttrede Ministerpræsidenten, Greven af Brandenburg, at det var den kgl. Regjerings Hensigt hurtig at gjøre Ende paa Uvisheden om Tydsklands ny Omforming.
Viborger Samler, 1849-04-17
Der skrives under 11te fra Berlin. Uden at være istand til ligefrem at erklære Efterretningen om Kongens Reise til Frankfurt for en Usandhed, maa der dog bemærkes, at vi endnu igaar Aftes havde i Charlottenburg Leilighed til at tale med Folk, der sikkert maatte vide Noget om, dersom Kongen havde isinde at foretage en saadan Reise; men de vidste Jntet derom.""Dentsche Ref." erklærer i Anledning af den i de fleste tydske Tidender indførte Efterretning om at de i Preussen byggede Krigskibe ikke vilde seile under det tydske, men under preussisk Flag, at hele Efterretningen er støttet paa falske Forudsætninger, da det er bekjendt, at de i Preussen byggede Kanonschalupper og Joller endnu slet ikke ere overtagne af den provisoriske Centralmagt, ligesaalidt som der endnu er afgjort Noget og Fregatten Amazones Jndlemmelse i den tydske Marine. Ombord paa fornævnte Skibe kan altsaa kun det preussiske Flag vare. Frieder. Raumer erklærer, at den Samtale, som flere Journaler omtale at have fundet Sted imellem Kongen og ham ved Frankfurter-Deputationens Audients, er ganske opdigtet.
Viborger Samler, 1849-04-17
Kongeriget Bayern. Allg. Zeit. meddeler nærmere Efterretninger og Jndholdet af den baierske Note, der i Anliggendet om et tydsk Overhoved er afsendt til Berlin. Denne Note er egentlig kun rettet imod Keiserdømmet i dettes Consequentser, og imod de Dele af den tydske Forfatning, der udelukke Østerrig og alle større Regjeringer fra Deeltagelse i Centralmagten og i enhver Executionsmagt. Baiern har i denne Protest udtrykkelig henviist derpaa, at det vil slutte sig til det tydske Parlement og til alle nødvendige Betingelser for en tydsk Forbundsstat. Tillige har det opfordret Østerrig til at erklære sig: om dette (Østerrig) vil anerkjende et Folkehuus ved Siden af et Staternes Huus, i hvilke dets tydske Provindser kunde tage Deel, under den Forudsætning, at i saa Tilfælde Østerrig og Preussen vilde træde i Spidsen for Centralmagten med et Directorium, dannet i det mindste af de mægtigere Stater i Tydskland.
Viborger Samler, 1849-04-17
Frankfurt am Main. Wes. Zeit. melder fra denne Stad, at enhver Frankfurter har et Begreb om de frygtelige Følger, det preussiske Cabinets store Misgreb kunne føre med sig. Nationalforsamlingen vil holde fast ved den af den besluttede Forfatning, og naar Mænd som Ga gern, ikke vige et eneste Skridt, turde det vel være det høieste Maal af Galskab at ville love sig et heldigt Resultat af en voldsom Opløsning af Nationalforsamlingen. Sabelregimentet er vel muligt i nogle Egne af Tydskland, men ikke i alle, vilde man indføre det overalt, maatte Throner forsvinde, og republicanske Jnstitutioner føre til Eenhed. Et hurtigt Ministerskifte i Preussen synes at være det eneste Redningsmiddel. Løwe af Calbe, Medlem af Nationalforsamlingen og af Deputationen til Berlin, har i en Forsamling af Medlemmer af alle Fractioner i Frankfurt meddeelt en mundtlig Beretning om Deputationens Modtagelse m. m. i Berlin. Man kan tænkte sig det Jndtryk, som Fortællingen om disse utrolige Ting gjorde paa Forsamlingen. Derimod erfarede Forsamlingen med stor Fyldestgjørelse Beretningen om den værdige Holdning, som Præsident Simson udviste. Fra alle Sider udtales det Forsæt at udvise den 11te April en til Sagernes Vigtighed svarende Værdighed, og om muligt fatte en eenstemmig Beslutning. Men om dennes Jndhold yttrede sig de meest forskjellige Anskuelser.
Viborger Samler, 1849-04-17
Jndenlandske Efterretninger. Rapport fra Commandeurcapt. F. Paludan til Marineministeriet, dat. Rendsborg den 8de April 1849: J Henhold til mine den 5te April Eftermiddag afsendte Rapporter, den Første til Eskadrechefen Commandeur Garde, den Sidste til Marineministeriet, med den høist sørgelige Melding, om Tabet af Hans Majestæts Linieskib Christian den Ottende- og Fregat "Gesion", giver jeg mig herved den Ære underdanig at rapportere de nærmere Omstændigheder ved denne ulykkelige Tildragelse. – Den 4de April om Morgenen, da jeg laae til Ankers udfor Mammak paa Als, bragte Dampskibet Hekla, mig Commandeur Gardes Ordre, at jeg skulde lette saa betids, at jeg samme Dag henimod Aften kunde være udfor Eckernforde Fjord, hvor jeg vilde træffe sammen med Fregatten Gesion og med denne under min Commando, tilligemed Dampskibene "Hekla" og "Geiser" (sidste med et Compagni Soldater i 3 Jagter paa Slæbetoug, skulde i Skumringen løbe ind i Skernførde Fjord for at allarmere Fjenden, gjøre Landgang paa flere Steder, angribe og om muligt tage eller ødelægge Strandbatterierne og gjøre os til Herre af Eckernførde. Dette var i kort Begreb Jndholdet af den mig meddeelte Ordre, hvis skriftlige Jndhold er, tilligemed alle mine andre Papirer, gaaet tabt med Skibet. – Jfølge denne Ordre løb jeg med den ovenfor nævnte Styrke om Aftenen den 4de ind i Eckernførde Fjord, men da det paa den Tid blæste en rebet Merseilskulling af østlig Vind, ankrede jeg 3/4 Miil udenfor det yderste Batteri, som er det, der paa en medfølgende Skitze er betegnet med A, hvor jeg forblev liggende Natten over, da der Jntet lod sig udrette hverken i Henseende til Landgang eller Angreb paa Batterierne; men den 5te April om Morgenen Kl. 4, da Veiret var godt, lader Kulling af østlig Vind, kaldte jeg Cheferne ombord, for at raadføre mig og aftale med dem Planen for Angrebet, hvilket blev bestemt saaledes: Selv vilde jeg med Linieskibet gaae frem efter den paa Skitzen stiplede Linie og indtage den Position, som er betegnet med L., Fregatten skulde følge efter og indtage Positionen E.
Viborger Samler, 1849-04-17
Den udmærkede brave Lienin, Wedel, som havde været i Land med mig, men var gaaet ombord igjen for at assistere ved Bjergningen, kom til Siden af Skibet, men da han saae at det brændte heftigt op af Forlugen, skyndte han sig at faae Folk ned i sit Fartøi, da Skibet sprang i Luften. Hans raske Aandsnærværelse indgav ham det eneste Middel til sin Ned ning, han sprang overbord, dukkede under Vandet, kom opdukkede atter under for at frelse sig for alt det der faldt ned rundten om ham, hvorefter han ved Svømning reddede sig iland, og saa vaad han var kom til mig og gav mig Stadfæstelse paa den kun altfor sande Frygt og Uro jeg var i. - Forinden jeg slutter denne underdanige Rapport er det en Pligt jeg skylder de Hedenfarnes Minde og de Overblevnes Fremtid, at bevidne, at enhver har gjort sin Pligt, baade Officierer, som Underofficerer og Menige, kort enhver Mand ombord har varetaget det, der var ham paalagt, med den Troskab, Jver og Uforsagthed, som er det danske Folk egent. Alle have fra Togets Begyndelse indtil dets ulykkelige Ende viist en udmærket god Villie, og det var min daglige Glæde i de 15 Dage, som vare forløbne siden jeg med Skibet var kommen udenfor Flaadens Leie, tydeligen at spore, hvorledes enhver Ting gik fremad til Jndførelsen af god Organisation, Orlogskibs=Orden, til at kunne gjøre Kongen og Fædrelandet fyldest, Enhver af mine Underordnede have gjort Sit, om hvorvidt jeg selv har gjort det, tilkommer det ikke mig at fælde nogen Dom, i hvorvel min Bevidsthed om, ikke at have handlet uden modent Overlæg, frikiender mig, ligesom og min Samvittighed siger mig, at jeg tør være mig mine Bevæggrunde og min Færd bekjendt, uagtet Resultatet var saa sørgeligt og saa høist forskjelligt fra mit Haab, da jeg om Morgenen løb indi Fjorden for at udføre den mig givne Ordre, men alligevel kan jeg ikke Andet end ønske, at mit Forhold ved dette Ulykkestilfælde maa blive undersøgt ved en Krigsret, hvis retfærdige Dom jeg dristigt tør see imode. – Til Slutningen maae jeg endnu tilføie, at de Fleste af dem som ere komne iland fra Linieskibet, have ligesom jeg tabt Alt hvad vi havde med os der ombord, da den efterhaanden mere og meere presserende Nødvendighed for skyndsomst at bjerge Folk ikke tillod at befatte sig med Andet. Rendsborg, den 8de April 1849.
Viborger Samler, 1849-04-17
Af et Brev fra Kbhvn, af 14de ds.) Den russiske Storfyrste Constantin og Hertugen af Leuchtenberg (Svigersøn af Keiser Nicolaus) skulle kunne ventes hertil med det Første. – Admiral Holsten er igaar afgaaet ved Døden. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1849-04-17
Aarhuus Avis vil fra underrettet Haand vide, at Rusland paany har i den slesvigske Sag udtalt sig for Danmark og med en Bestemthed, som tidligere ikke har fundet Sted. Forhenværende Politiretsassessor Smith, der efter mange Aars smertefulde Lidelser i disse Dage er afgaaet ved Døden, har skjænket sin hele betydelige Formue til Kjøbenhavns Universitet til Stipendier for Studerende, saaledes at der ved Uddelingen af Legatet fornemmelig skal tages Hensyn til de Studerende, der vække grundet Haab om, at de ville blive Videnskaberne eller Embeds livet til Nytte, og at Trangen kun hvor Alt ellers er lige skal komme i Betragtning. Den Afdødes Formue anslaaes til henved 200,000 Rbd. og han skal iblandt Andet have efterladt sig et saakaldet Strøgods med 12 til 14 værdifulde Bøndergaarde. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1849-04-17
Frivillige Gaver til Marineministeriet: Fra Postmester Achen til Udrustningen af Krigskibe 100 Rbd.; fra Hoteleier M. Løbel ligeledes 100 Rbd.; fra Maler Frolich i Rom til Saarede og Faldnes Efterladte 200 Rbd.; til Understøttelse for Saarede og Faldnes Efterladte fra den 5te ds., 2 Stkr. dansk engelske Obligationer a Lstl. 100; fra Hr. N. til Ministerens Disposition 100 Rbd.; fra Hr. M. Lundahl til Saarede og Faldnes Efterladte 100 Rbd., og til nye Udrustninger 100 Rbd.; fra Overauditeur Stockfleth til nye Udrustninger 100 Rbd. - Commissionen til Modtagelsen af frivillige Gaver til "Stats fornødenheder har fra Conseilspræsidenten Grev Moltke modtaget 2de betydelige Bidrag, nemlig 1) af Valle Stifts Overskud i 4 pCt. Oblig. med Rente fra 11te Juni 1848 20,000 Rbd., og 2) af Vemmetofts Klosters Overskud i kgl. Obligationer 10,000 Rbd.
Viborger Samler, 1849-04-17
En Dansk opfordrer i Berl. Tid. Rigsforsamlingen, til at træde i Spidsen for en Jndbydelse til ved en almindelig Subskription at tilveiebringe en betydelig Capital til Anskaffelsen af tvende Skibe, liig de tabte, eller, hvis Sligt maatte ansees mindre hensigtsmæssigt, da til anden Anvendelse for vore Søndrustninger.
Viborger Samler, 1849-04-17
De til Kbhavn som Fanger førte 3 Præster, J. C. Axelsen fra Dyppel, Pastor Hjort fra Uldrup og J. T. Pedersen fra Sattrup ere igjen frigivne imod Udstedelsen af et Revers, hvori det hedder: "at de aldrig herefter ville foretage Noget i Ord eller Gierning, der kunde være til Skade for deres retmæssige Arveherre og Konge, Kong Frederik den 7de til Danmark &c.
Viborger Samler, 1849-04-17
Lieutenant Holbøll undveeg samtidigt fra Eckernførde, med Lieutenant Ulrich, men hans videre Skjæbne kjender Sidste ikke. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1849-04-17
Sønderborg, den 13de April. Vore Tropper have idag gjort gode Affairer; Tydskerne have været paa denne Side Dyppel Banke, men ere kastede tilbage; Kl. 8 1/2 kom vore Folk med 2 erobrede 12 pundige Metalkanoner, Kl. 9 1/2 stod Dyppel Mølle i lys Lue, Kl. 103 vare Tydskerne kastede tilbage over Banken; vore Folk ere i Begreb med at hente en tredie fjendtlig Kanon under hvilken Vognen er skudt istykker; Skydningen fortsættes. (Hemp. Av.)
Viborger Samler, 1849-04-17
Faaborg, den 13de April. Efterat vi fra den tidligste Morgenstund have hørt en stærk Kanonade, bringe flere hertil fra Als Ankomne os den Efterretning, at de Fjendtlige fra en i Nat paa Dyppelbjerg opkastet Skandse skal imorges omtrent Kl. 3 have sendt Bomber mod Sønderborg, hvoraf dog kun en naaede Byen. Men det første fjendtlige Skud var Opfordring nok for vore faste Batterier ved Sønderborg til at lade deres Tordenrøster, høre og at udbrede Død og Ødelæggelse blandt Fjenderne. De Fjendtliges talrige Skarer nærmede sig vore Forskandsninger, men vore faste Batterier og Kanonbaadenes Jld svælg, der hilsede Fjenden i Flanken, sendte dem en saadan Regn af Granater og Kardetsker, at hele Colonner straktes til Jorden og, uagtet de Faldne idelig erstattedes af friske Tropper blev Enden, at Fienden maatte vige og forfulgtes af Vore til henimod Sattrup. De Fjendtlige bestode af Sachsere, der jo ikke kjendte det slemme Dyppel og af Hannoveranere, der vel ikke have været her før og ialfald vistnok have glemt deres Brødres Beretninger om dette for det store Tydsklands Soldater farlige Punct, Vore have sat sig i Besiddelse af 3 tolvpundige sachsiske Kanoner. Dyppel Mølle, der saa tidt feilagtig har været omtalt som afbrændt, er nu virkelig bleven Luernes Rov tilligemed Møllerhuset og nogle i Nærheden liggende Gaarde, der dannede Tilflugtsteder for Fjenden. Naar det store Tydskland, engang beskriver sin Kamp med det lille Danmark, da vil det vel ikke kunne glemme at lade Historien skildre den ved Dyppel nu alt 2 Gange vundne Hæder over de faa Danske; thi det er vel ikke at vente at "das grosse Vaterland vil tilstaae de der lidte Nederlag. (Hemp. Av.)
Viborger Samler, 1849-04-17
Odense, den 14de April. En Reisende, som igaar i nogen Tid var Øievidne til Kampen med Tydskerne, bekræfter i det Væsentlige de ovenfor under Faaborg og Sønderborg meddeelte Efterretninger, dog omtaler han ikke, at nogen Bombe har naaet Sønderborg, men vel, at Skydningen var saa stærk, at man i Byen aabnede Vinduerne, for at de ikke skulde springe ved det stærke Luft tryk. Han hørte fortælle, at Fienden udenfor Sandberg Skov gjorde et aldeles mislykket Forsøg paa at kaste en Pontonbro over til Øen, ogsaa her maatte han trække sig tilbage for vore Batteriers morderiske Jld, senere sattes flere Tropper over fra Als og navnlig skal 10de Bataillon have gjort et meget heftigt og virksomt Angreb, men desværre havt et ikke ubetydeligt Tab, der dog var langt større paa fjendtlig Side. Kl. 12 var der til Augustenborg indbragt omtrent 40 Saarede. Skydningen vedvarede til Kl. 4 om Efterm. mod den retirerende Fjende. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1849-04-17
Den 10de De, ankom til Odense en Afdeling Skarp skytter, af hvilke nogle have gjort Felttoget med ifjor iblandt Herregaardsskytterne. Der skal ogsaa være nogle Svenske iblandt dem, og de vente nok her paa nærmere Ordre. Vi haabe, at de snart ville faae Leilighed til at vise deres Mod og Dygtighed. Det er et opløftende Syn for Fædrelandsvennen, at see den graahærdede Mand, dreven af samme Begeistring som Ynglingen, at gribe Riflen til Rigets Forsvar. (Fyens Av.)
Viborger Samler, 1849-04-17
Hamborg, den 11te April. En idag fra Amsterdam, ankommen Koffardinand melder, at 3 danske Fregatter ere seete ved Helgoland.
Viborger Samler, 1849-04-17
Fra Helgoland meldes under 9de April, at de danske Fregatter have anholdt og sandsynligviis erobret en stor Tremaster, da Skibet gik Nord paa; en Brig synes at være anholdt.
Viborger Samler, 1849-04-17
Fra Curhaven meldes den 12te April, at de idag indløbne Skibe have været i Elben for Blokadens Begyndelse; en Brig, der senere vilde seile ind, vistes tilbage eller toges. Efter privat Meddelelse har en dansk Fregat sandsynligviis taget en Brig; Fyrskibet har ikke heiset det bestemte Signal, som der formodes, ifølge et Forbud fra Fregatten.
Viborger Samler, 1849-04-17
Fra Bremerhavn meldes under 9de April, at en engelsk dertil ankommen Koffardinand har seet 5 danske Fregatter for Weseren, hvilke havde taget en preussisk Skonnert.
Viborger Samler, 1849-04-17
Fra Flensborg meldes under 11te April, at af de mange i den slemme Fegtning ved Ulderup saarede (12) fjendtlige Officierer ere 2 senere døde, nemlig Major Müller, og Capt. Uslar=Gleichen. Efterat de hanoveranske Tropper vare kastede tilbage i Træfningen, afløstes de af Badenserne, men maatte senere, da ogsaa Badenserne maatte vige for den danske Overmagt, paa ny i Jlden. Heri Flensborg ligge mange haardt saarede Hanoveranere og Badensere, iforveien laae allerede i Hospitalet 86 Hanoveranere, senere ere 9 a 10 Lazarether indrettede; disse ere allerede stærkt besatte.
Viborger Samler, 1849-04-17
J Løverdags vare følgende Kornpriser gjældende i Randers: Rug (12 Lpd. 8 Pd.) 2 Rbd. 1 Mk., 2 rad. Byg (11 Lpd. 4 Pd.) 2 Rbd.; Grad. Dito (10 Lpd. 8 Pd.) 1 Rbd. 4 Mk. og Havre (8 Lpd. 6 Pd.) 1 Rbd. 3 Mk., Alt pr. Td.; Smør, kostede 20 a 22 s. Pd.; Æg 1 Mk. Snesen. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1849-04-17
Ledige Embeder. Byfoged-Embedet i Nexø og Aakirkeby og Herredsfoged Embedet i Sønder Herred paa Bornholm. Embedets Jndtægter efter Gjennemsnit af Aarene 184347 aarlig 1490 Rbd. Contoirudgifter m.m. 400 Rbd. - Byfoged-Embedet i Helsingør.
Viborger Samler, 1849-04-17
(Opslaaede vacant den 13de April.
Viborger Samler, 1849-04-17
AVERTISSEMENTS. Da det jævnlig befindes, at Grene, ja endog hele Træstammer afbrydes i Anlægget udenfor Byens St. Mikkelsport, hvorved den derværende Træplantning beskadiges og tilintergiøres, advares herved Enhver om at afholde sig fra saadan usømmelig Adfærd, og ville de Paagieldende blive dragne, strengt til Ansvar derfor. Hvo, der maatte kunne meddele Oplysning om Gierningsmændene, anmodes derom at gjøre Anmeldelse paa Politicontoiret. Viborg Politiekammer, den 15de April 1849. Chr. Koefoed.
Viborger Samler, 1849-04-17
Classelotteriesedlers Fornyelse til 3die Classe, bedes behagelig erindret inden den 1ste Mai. P. Gjølbye.
Viborger Samler, 1849-04-17
Galvano electriske Rhumatismus eller Gigt kjæder pr. Stk. med Brugsanviisning 4 Mk., 1 Rbd. 2 Mk. og 2 Rbd. r. S. Disse Kjæder ere overalt hvor de ere blevne indførte, anerkjendte for et probat Lægemiddel mod alle Slags acute og chroniske Kheumatiome, Gigt, nerveuse Onder og Kongestioner.
Viborger Samler, 1849-04-17
For sammes hensigtssvarende Virkninger have vi allerede modtaget flere gode danske Attester, hvoraf nedenstaaende findes et Par Aftryk.
Viborger Samler, 1849-04-17
J Viborg faaes disse Kjæder alene ægte hos N. P. Holmgaard. Remeys Breese & Samson. i New-York.
Viborger Samler, 1849-04-17
Attester. Da jeg i længere Tid havde lidt af Gigtsmerter i alle Lemmer, mod hvilket Onde jeg forgiæves havde søgt Lægehjælp, benyttede jeg een af Dhrr. Remeys Breese & Sampsons galvaniske electriske Rheumatisme=Kjæder, og efter at have baaret den i circa 12 Timer, ophørte Smertene aldeles og har ikke siden indfunden sig. M. K. Kjer. Veile, den 2den April 1849. Efterat min Kone i saare lang Tid havde lidt af Gigt i Hoved og Tænder i en saadan Grad, at hun ikke havde Roe Nat eller Dag, kjøbte jeg efter fleres Raad hos Hr. Boghandler T. Kjer hersteds, een af de bekjendte amerikanske rheumatiske Kjæder til 1 Pr. Daler Courant, og kan Sandheden, troe bevidne, at min Kone efter i en Tid af 1 a 2 Dage at have brugt samme, blev aldeles befriet fra hendes heftige Smerter, og har disse ei heller siden i en Tid af sex Uger i fjerneste Maade indfunden sig. - Jeg kan derfor med god Grund anbefale disse udmærkede Kjæder, til alle dem, som lide af Gigtsmerter. Otto Høyer, Veile, den 31te Januar 1849. Blikkenslager. Jernplonge.
Viborger Samler, 1849-04-17
Nogle fortrinlige Jernplouge af Rundius Fabrik staae til Salg hos A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1849-04-17
Ved den Fredriks Præstegaard afvigte 1ste Paaskedag overgaaede Jldsvaade, mistede 5 Tjenestefolk (2 Karle, 2 Piger, og 1 Dreng) næsten Alt hvad de eiede.
Viborger Samler, 1849-04-17
Endskjøndt Undertegnede tilfulde indsee det Uheldige i paa en Tid som denne i fornævnte Anledning at appellere til Medmenneskers Goddædighed, kunne vi dog ikke undlade paa de brandlidte Tienestefolks Vegne at opfordre til at komme disse til Hjelp. Hvad der i saa Henseende maatte tilstilles os, skal der blive aflagt offentlig Regnskab forFallitsgaarde Præstegaard og Viborg, den 16de April 1849. R. Holm. H. Wissing. Peder Jørgensen Lund, der ikke har modt eller ladet møde under Skiftet efter Jndsidderske Dorthe Jensdatter, af Løvskal i Middelsom Herred, Viborg Amt, sluttet 28de December 1830, bliver herved i Overeensstemmelse med Forordningen 11te September 1839 § 4, cfr. Fr. 5te Juli 1822. 62, indkaldt med lovlig Varsel til at møde paa undertegnede Skifteforvalters Contoir for at modtage den ham efter bemeldte Afdøde tilfaldne, og under Herredernes Overformynderie indestaaende, Arvecapital, som med oplagte Renter til Snapsting 1848 udgjør 117 Rbd. 46 s., da Samme i anden Fald vil blive tildeelt Medarvingerne efter deres derom nedlagte Paastand. Middelsom Sønderlyng Herreders Skifteret. Viborg, den 14de April 1849. F. Eberlin. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg.
Viborger Samler, 1849-04-18
Extrablad til Viborg Stifts-Tidende" Onsdagen den 18de April 1849.