Berlingske Tidende, 1836-01-04
for videre Forfølgning til Doms. Endeligen fortjener det ogsaa at tages i Betragtning, at, skjøndt første og anden Gang begaaet simpelt Skovtyveri kun paadrager den Skyldige Bøder, faae disse Sagers Udfald dog en saa vigtig Jndflydelse med Hensyn paa Forbrydelsens Gjentagelse tredie Gang, der kan medføre endog flere Aars offentligt Arbeide, at det maaskee med Hensyn hertil turde være baade tjenligt og passende, at Sagens Forfølgning sættes under et ligesaa betryggende Ansvar fra Dommerens Side, som i offentlige Politisager i Almindelighed er Tilfældet. Med Hensyn til 3die Gang begaaet Skovtyveri opstaaer iøvrigt endnu det Spørgsmaal, om samme for nærværende Tid. hører under civil eller criminel Forfølgning. Det Første har tildeels hidtil været antaget, men dette bør formeentligen i Fremtiden ikke være Tilfældet, og hvad der for saavidt kunde være at bestemme, vil nedenfor nærmere blive omhandlet. Det har været omhandlet, om ikke den intenderede nye Lovgivning om Procesmaaden, i Sager og Skovforbrydelser rettest burde sættes i Forbindelse med en ny Lovgivning om forandrede Straffebestemmelser for Skov forbrydelser, angaaende hvilket sidste Punkt ogsaa Trang føles til Forandring i de gjeldende Regler. Da imidlertid denne Gjenstand, er funden rettest at maatte inddrages under en ny almindelig Forstanordning, som paa tænkes, men som endnu ikke er møden til Afgjørelse, har Rentekammeret, efter Correspondence med Cancelliet, troet, at det saameget mindre burde udsættes at tage Bestemmelser, om Procesmaaden i det omhandlede Slags Sager, som et Lovbud herom ikke blot erkjendes at være en paatrængende Foranstaltning, men det og maa ansees tilraadeligt, om denne Deel af Forstlovgivningen kunde, forinden den op stage i den almindelige Forstanordning, i nogen Tid blive underkastet Erfaringens Prøve, for derefter at kunne gives de fornødne Forandringer og Modificationer, i Særdeleshed, ogsaa med Hensyn til de Bestemmelser, som maatte blive fastsatte for Skovforbrydelsers Afstraffelse. Et Udkast til en Placat angaaende Processens Form i SkovforbrydelsesSager er derfor af Rentekammeret udarbeidet og efter allerhøieste Befaling blevet Forsamlingen til Betænkning forelagt. Dette Udkast lyder saaledes: Betræffende Fremgangsmaaden i Skovforbrydelses-Sager, forsaavidt angaaer de Kongelige Skove i de tvende Overførsterdistricter, i det nordlige Sjælland, ved Petersgaard ligeledes i Sjælland, paa Falster, ved Baadesgaards Gods paa Lolland, paa Bornholm, Skovanlægene paa de jydske Heder samt ved Palsgaard og ved Nederfeldborg i Jylland, saavelsom de Skove, der for Fremtiden maatte blive Domaineskove, samt endeligen Valløe Stifts og Sorøe Academies Skove. § 1. Saasnart en Skovfoged opdager eller gjennem vedkommende Skovløber, Opsynsmand, eller Andre erholder Kundskab om nogen Skovforbrydelse, har han ufortøvet at anmelde Saadant for den paagieldende Skovrider eller Holzførster, der har at forskaffe sig alle de til Sagens nærmere Oplysning fornødne Efterretninger. § 2. Hvad de Skovforbrydelser betræffer, der, efter Lovgivningens Bestemmelser, straffes med Bøder, da har Skovrideren eller Holzførsteren hver 14de Dag at affatte Rapport over de Forbrydelser af dette Slags, hvorom han i de sidstforløbne 14 Dage enten paa den i foregaaende §. 1 omhandlede Maade, eller ved det Tilsyn, hvortil han selv er forpligtet, maatte være kommen til Kundskab.