Berlingske Tidende, 1783-05-12
Wien, den 26de April. Hs. Keiserlige Majestæt er den 25de indeværende Maaned, om Morgenen Kl. 5, afreyst til Ungern i Følge med Hr. Feldtmarskal=Lieutenant og General-Directeur for det heel Keiserlig=Kongelige Artillerie, Grev Joseph Colloredo, og Hr. General Major von Zehentner, af den store Generalstab. - Den 22de samme Maaned, om Morgenen henimod Kl. 4, fornam man her et let Stød af en Jordrystelse. Strax derpaa, bekom man fra Ungern den sørgelige Tidende; at bemeldte Jordrystelse paa den selvsamme Dag havde raset med meer eller mindre Heftighed i alle de ved Donau=Floden liggende Stæder og Landskaber, i Særdeleshed i Presburg, RaabKomorn, Pest og Ofen, ja endog i de længere fra Donat beliggende Stæder Oedenburg og Esterhas. Saavidt man hidindtil af de indløbne Efterretninger kan slutte, saa synes Komorn at have været Middelpunkten for denne Jordrystelse, som derfra rundt omkring har i Længden, besynderlig ved Strandbredden af Donau udbredet sig, Saa meget af disse Efterretninger er vist, at Komorn har lidt det allermeste. Jordrystelsen blev der først merket henimod Kl. 3/4 til 4 før Solens Opgang, paa hvilken Tid et mægtigt Stød, som udbredde sig i en lang Linie fra Norden, til Synden, og vedholdte en heel Minut, satte hele Staden i den yderste Forskrækkelse. Jndvaanerne, som endnu laae i en roelig Søvn, bleve deels udkastede af deres Senge, deels bedækkede med de fra alle Sider nedfaldende Muurstene. Nogle Huse faldt aldeles tilsammen, af mange nedstyrstede Skorstenene, Muurene spaltedes, og bekom Rifter og Aabninger af meere end en Fods Bredde. Jntet Huus, skriver man, undgik en betragtelig Skade. Jndbyggerne toge Flugten i største Hast ud paa Markerne; Jordskielvet vedvarede, og Kl. 10 om Formiddagen, paa hvilken Tiid vor re Efterretninger bleve skrevne, havde man allerede talt 12 Jordstøde. Den almindelige Skræk, som herskede, da disse Beretninger bleve affærdigede, tillod ikke at undersøge, mindre at fastsætte, hvor stor den derved foraarsagede Skade, var, ey heller hvilke og hvor mange Mennesker derved vare blevne beskadigede og omkomne. – J Staden Raab vær Jord rystelsen noget svagere, dog altid heftig nok til at giøre betydelig Skade. Ogsaa her nedstyrtede Skorstene, og de stærkeste Muure skiltes fra hverandre, men hvorvidt Skaden har i Staden og iblandt Jndvaanerne udbredet sig, maae ligeledes sildigere Beretninger nærmere angive. J Pest og Osen, skal man Kl. 2 ved Midnat have fornummet et ganske svagt Jordstød, dernæst paafulgte et særdeles heftigt om Morgen Kl. 3/4 til 4. Alle store Bygninger i Pest, som Jnvalidhuus set, Piarister=Klosteret og alle Kirker, bekom derved store Rifter i Murene, og Kalken faldt i alle Huse ned af Væggene. Endnu hæftigere var Rystelsen i Osen; i den saa kaldte Raisenstad nedfaldt nogle Skorstene; i Fæstningen løbe alle udaf Husene. Udi den en halv Miils Vei fra Staden liggende Landsbye, Budakos, faldt 2de Huse sammen og knuste 4 Mennesker. J Presburg var det første Stød af Jordrystelsen heftigt nok til at skrække Jndbyggerne op af deres Søvn. De følgende vare svagere, men dog merkelige; dog har intet haft skadelige Følger. Langt stærkere end her følte man Jordrystelsen i Odenburg og Esterhaz. Paa det første Sted bleve Kirketaarnerne satte i saa heftig Bevægelse, at Klokkerne begyndte at lyde; men om nogen Skade derved er foraarsaget, maae sildigere Efterretninger oplyse.