Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-03-27
Endelig have vi nu og faaet officiel Efterretning at det Brester Armement efter 52 Dages Seilads er den 6te Februarii ankommen paa Rheden af Cap Francois, paa St. Domingo. General Lecleres Official Beretning af 10de Febr. melder følgende: De fra Brest, Orient og Rochesort udløbne Eskadrer forenede sig den 30te Jan. ved Cap Samana. Den 2den Februarii rettede Admiral Latouche med Troppedivisionen under General Boudet sin Cours til Port Republikain. Den 4de Februarii seilede General Rochambeaus Division til Fortet Liberte. Neppe havde 5 til 600 Mand landet, før en Skye af Sorte, under Skrift: "Vi vil ingen Hvide have her!" angreb dem. Forgiæves gav man dem Tegn, at vi kom som Venner; man maatte fægte imod dem, de bleve adspredte og Avantgarden trængte ind med de Flygtende i Forterne Anse og Bouqve, som bleve erobrede. J Fortet Liberte, hvorfra vore Skibe bleve be skudte, fandtes 150 Kanoner og den skrivtlige befaling fra Toussaint at bore vore Skibe i Grund og forsvare sig til det Yderste. Denne Erobring kostede os 14 Døde og 40 Saarede. Den 4de Febr. kom jeg med Admiral Villaret og Hovedmagten for Fortet Picolet. De 2de Fregatter som jeg sendte til Landet med den første Consuls Proclamation bleve beskudte. General Christoph lod mig sige: at han havde sendt en Coureer til Toussaint for at indhendte befalinger, og til den Tid ville han modtage vor Flaade med Kanonskud, stikke Staden i Brand og myrde de Hvide. En Deputation fra Municipalitetet i Staden Cap kom til mig, og bad mig at tage Jndvaanernes ulykkelige Forfatning i Overveielse. Af Deputationens Udsagn erfarede jeg at disse Elendige havde fattet den Beslutning at giøre Modstand, og at de kun vilde vinde Tid, men at alt skulle afgiøres med Kaarden. Jeg besluttede at skiule mine Hensigter for Fielden og sadte mine Tropper i Land nogle Lieues fra Cap. Jeg kom om Eftermiddagen Kl. 3 i Havnen Nar got hvor mine Tropper trods Fiendens Jld fra Batterierne styrtede i Land, og fandt alle Plantager forladt af Menneskene. General Christoph stod ved Morne aur Anglois en halv Lieues fra os. General Hardy marscherede imod ham og mødte Mordbrænderne, som ville opbrænde Plantagerne. Jmidlertid havde Admiralen og sadt General Humbert i Land med et Korps. Da jeg med Avantgarden kom til Høiden af Cap, havde Brigands efter General Christops befaling sadt Jld paa Staden. Vi dæmpede Jlden. Jeg har udnævnt den brave Sørte, Telemaqve til Maire i Staden. Den nordlige Slette og Districtet af Limbo og Acul er ubeskadiget. De af General Christoph bortførte Jndvaanere ere vendte tilbage. Jeg har sendt Tropper til Port Pair og Møle, og fordeelt 1200 Negere i Regimenter. "UPagtet Toussaints afskyelige Adfærd, har jeg dog ikke villet afvige fra den første Consuls Forholdsordre. Jeg har sendt ham hans Børn med den første Consuls Bre meget Proviant, Kanoner og Munition paa Cap. Flin erne, Kanonerne og Krudtet er leveret af Americanerne. J 5 Dage marscherer jeg mod Toussaint. En stor Deel af hans Skatter skal være i Gongives. Er det sandt, saa vil Krigen snart være endt, thi jeg kommer dertil den 15de. Alle Hvide og Mulatter vender igien tilbage til deres Plantager. Tropperne begynder endogsaa at forlade Toussaint. Han har alt i en Maaned rustet sig til Modstand. Hans sande Magt bestaaer af 10 Halvbrigadet hver paa 1200 Mand og 1500 Mand Cavallerie. Han havde ellers ikke ventet os før om 3 Maaneder. Jeg har hans Skatmester, som er meget riig, i min Magt. De kan forsikre de Handlende, at de tillidsfuld kan komme til Coloniens Havne, uden at befrygte Reqvisition.