JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-09-03
Mødte - Justitsraad og Høiesterets-Advocat Christian Klingberg. efter Kongelig befaling, contra Rottbøll - Afskediget Husar Johan Christian Henrichsen. Actor har ved udtagen Høiesteres Stædning af 17de April 1810 paaanket til Stadfæstelse, Skiærpelse og videre Paakiendelse, en inden LandsOver= samt Hof= og Stadsretten den 20de Martii 1810 afsagt Dom udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne mod Jndstævnte, der tiltales for anden Gang begaaet Tyverie m.v. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Byetingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes at Arrestanten, afskediget Husar Johan Christian Henrichsen hensættes til Arbeide i Rasphuset istedet for i Forbedringshuset. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Og ved den inden Slagelse Byetingsret af den constituerede Byefoged Auditeur Hans Müller under 2de Februar 1810 a sagte Dom var kiendt for Ret: Tiltalte Arrestant J han Christian bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 3 Aar, saa bør han ogsaa betale alle af hans Arrest og Jndbringelse til Forbedringshuset lovlig findende Omkostninger, samt den beskikkede Actor Procurator Baadh et billigt Salarium 6 Rd. og Defensor Procurator Gryner 4 Rd., saavnt Tiltaltes Formue tilstrækker, da det manglende bliver at udrede efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning. Alt at efterkommes under Adfærd efter roven. Dom: Lands Over, samt Hof- og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1810-09-03
Onsdagen den 25de April. No. 177.
Berlingske Tidende, 1810-09-03
Mødte - Høiesterets Advocat hans Haagen, efter Kongelig Befaling, contra Bilsted Vognmand Christen Christensen.
Berlingske Tidende, 1810-09-03
Ved den af Actor under 21de April 1810 udtagne Høiesterets Stævning paaankes til Stadfæstelse og Skiærvelse en inden Lands Over, samt Hof= og Stadsretten den 13de Martii 1810 afsaat Dom udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne mod Jndstævnte, der tiltales for Tyvsbælerie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Tiltalte Vognmand Christen Christensen bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 2 Mander, samt udrede de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt til Detenfor Procurator Baggesen 5 Rd. J Henseende til Tiltalte Anne Michelsdatter Jens Christians Hustrue, bør Birketingsdommen ved Magt at stande; dog at hun in solidum med førstnævnte Tiltalte udreder Actionens Omkostninger. J øvrigt forbeholdes Justitiens Ret mod Hørkræmmersvendene Jens Nielsen Brasch og Tonnesberg Fogt, for at have indladt sig i ulovlig Handel. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1810-09-03
Ved den inden Kiøbenhavns Amts Birketingsret, af Birkedommeren Hans Jørgen Bang, under 7de Februar 1810 afsaatte Dom, var kiendt for Ret: De Tiltalte Christen Christensen og Anne Michelsdatter, bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være Dom: kands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1810-09-03
Dito Dato. No. 180.
Berlingske Tidende, 1810-09-03
Medte - Høiesterets Advocat hans Billed, efter Kongelig Befaling, contra Dreier - Arrestanten Svend Petersen. I den af Actor under 24de April 1810 udtagne Høiesterets Stevning paaankes til Stadfæstelse og yderligere Paakiendelse en inden Lands Over samt Hof= og Stadsretten den 12te Marts 1810 afsagt Dom, udi en Sag, lagt paa Jakitiens Venne mod Jndstævnte, der tiltale for begaarHøetyverie. derom er ved bemeldte Dom saaledes kjendt for Ret: Birketingsdom, men bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1810-09-03
Ved den inden Falsters Birketingsret af Birkedommeren Kammerraad Peter Dahlstrøm, under 30te December 1809 afsagte Dom, var kiendt for Ret : 1) Tiltalte og arresterede Svend Pedersen bør i Følge Forordningen af 20de Februar 1789 at stryges til Kagen og derefter at arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid. 2) Saa bør han og at betale de paa hans Arrest, Forstegning, Varetægt, samt Execution og Trans bort medgaaende Omkostninger, saa og Actors Regning og endelig Salarium, saavel til Actor som Defenser, til hver 6 Rd., saavidt hans Formue til strække kan, og det manglende at udredes af Amtet efter Øvrighedens Foranstaltning. 3) Simon Palle i Ølkenøre kiendes berettiget at beholdt den sortstiernede Hoppe, som af Tiltalte var stiaalet, altsaa bortfaldet Jgielden. Dom: Lands Over, samt Hof- og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1810-09-03
Dito Dato. No. 181. Nødte - Justitsraad og Høiesterets Advocat Peter Boll Wivet, efter kongelig befaling, contra Haagen - Huusmand Erland Larsen af Harritzhey paa Cronborg, Amt. Acter har ved udtagen Høiesterets Stevning af 16de April 1810, paaanket til Forandring og Skiærvelse, en inden Lands Over, samt Hof og Stadsretten, under 26de Februarii 1810, afsagt Dom, udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne mod Jndstevnte, der tiltales for formeentlig begaaet Tyverie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: BirketingsDommen bør ved Magt at stande, og bør Tiltalte end videre betale Salg : rium til Auditeur Beyer og Prokurator Gamst 2 Rdlr. til hver. Det Jdømte udredes inden otte Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1810-09-03
Ved den inden Cronborg Birketingsret, af Birkedommeren Otte Lemvigh, under 10de Januarii 1810 afsagte Dom, var kiendt for Ret Tiltalte Erland Larsen bør for Justitiens Tiltale i denne Sag frie at være, dog saaledes, at han betaler alle af Actionen flydende lovlige Omkostninger, hvoriblandt Actors og Defensors foranførste Salarium og Diætpen er Det Jdømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Justitiens Tvang. Dom: Lands Over, samt Hof- og Stadsrettens Dom bør ved Mag at stande.
Berlingske Tidende, 1810-09-03
Torsdagen den 26de April. No. 182.
Berlingske Tidende, 1810-09-03
Mødte - Justitsraad og Høiesterets Advocat Jens Laasbye Rottbol, i efter kongelig befaling. contra Haagen - Anders Andersen Eeg.
Berlingske Tidende, 1810-09-03
J den af Actor under 21de April 1810, udtagne Høiesterets Stevning paaankes til Stadfæstelse og Skiærpelse, en inden Bergens Stifts OverRet, den 26de Martii 1810, afsagt Dom udi en, paa Justitiens Vegne, mod Jndstevnte anlagt Sag, hvorunder han tiltales for mislig Omganmed betroet Gods. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Arrestanterne Anders Andersen Eeg og Tørger Nielsen Moe, samt Tiltalte Jacob Jacob, sen Howland bør hensættes til Arbeide i Bergens Tugt- og Manufaktur Huus, den første i 1 Aar, den anden i 3 Maaneder, og den 3die i 1 Maaned, samt betale i Erstatning, den første til Skipper Ole Eidesen 114 Rdlr. 1 Mk. 12 s., hvoraf Tørger Nielsen Moe i Forening med Anders Andersen Eegern for begge og begge for een betaler 1 Rdlr., og Jacob Jacobsen How land ligeledes in solidum med sidstnævnte 2 Rdlr., videre Anders Andersen Eeg og Tørger Nielsen Moe paa lige Maade til Commandeur Friess paa Enroulleringens Vegne 16 s. Saa betaler de og samtlige en for alle og alle for een de at Actionen lovlig flydende Omkostninger, og derunder Bekostningen paa det fremlagte, inden Jedderen og Dahlernes Jurisdiction optagne Tingsvidne, efter nærmere af vedkommende Øvrighed approbere. Regning, samt i Salarium for Underretten, til Actor Raadmand Friels 8 Rdlr., dog betaler Anders Andersen Eeg og Tørger Nielsen Moe hver for sig, de til deres Varetægt og Underholdning i Arresten medgangne Omkostninger, og ligeledes samtlige 3de Tiltalte hver for sig det deres Defensorer tilkommende Salarium for Underretten, nemlig Anders Andersen Eeg til Prokurator Sønderborg 5 Rdlr.; Tørger Nielsen Moe til Prokurator Balchen 4 Rdlr., og Jacob Jacobsen Howland til Prokurator Hjorth Stuwitz ligeledes 4 Rdlr. At efterkommes efter denne Dom lovlige Forkyndelse, i den Orden de kongelige Anordninger foreskrive, under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1810-09-03
Ved den inden Bergens Byetingsret af Byefogden Hans Jacob Bentzon og Laugrettes Mænd under 8de Februar 1810 afsagte Dom var kiendt for Ret: At Arrestanten Anders Andersen Eeg og Torger Nielsen Moe bør for deres udviiste svigagtige Forhold, i Analogie med Forordningen af 20de Februar 1789 dens 1s., at indsættes til Arbeide i dette Steds Tugt- og Manufactur=Huus, den første i 1 Aar og den anden i 3 Maaneder, saa bør og Arrestanten Anders Andersen Een at erstatte Klageren Skipper Ole Eidesen de ham fravændte og en tilbagekomne Eiendomme i Følge den fremlagte Liste med 114 Rdlr. 1 Mk. 12 s., samt de formedelst det for Jedderen og Dahlernes Jurisdiction optagne Vidneforhør anvendte Omkostninger, nemlig: til Sorenskriver Trav 2 Rdl. 2 Mk. 12 s., til Capitain Klov 6 Rdlr., Langrettet 2 Ost 16 s. og til Gunder Olsen Opristad 6 Rdlr., tilsammen 33 Rdlr. 1 Mk. 12 s., ligesaa bør Arrestanten, Torger Nielen Moe erstatte Jndroulleringen det solgte EnroulleringsSignet med 16 s. Tiltalte Jacob Jacobsen Hovland bør for fin mislige Omgang, som foran ommeldt, hensættes i Byens Arresthuus til Bestraffelse paa Vand og Brød i 4 Dage. Endelig bør samtlige Tiltalte een for alle og alle for een, at betale alle de af Actionen flydende lovlige Omkostninger, og derunder til Actor Raadmand Friele 8 Rdlr. og til hver af Defensorerne, nemlig : Procurator Sønderborg 5 Rdlr. og til Procurator Balchen 4 Rdlr., samt Procurator Stuviz 4 Rdlr. Alt at være fuldbyrdet og efterkommet inden 19 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Dom Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes at den Tiltalte bør arbeide i Tugthuset i 2 Aar.
Berlingske Tidende, 1810-09-03
Dito Dato. No. 184. medte - Justitsraad og Høieterets Udvocat Peter Bol Vivet, efter Kongelig befaling, contra Aingberg - Christian Amundsen.
Berlingske Tidende, 1810-09-03
Ved udtagen Høiesterets Stevning af 24de April 1810 paaanke Actor til Confirmatien og yderligere Faakiendelse en inden Corisianands Stifts Overret under 28de Marts 1810 afsagt Dom udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne, mod Indstevnte, der tiltales for at have ombragt sit eget Barn. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kjendt for Ret: Den ergangne Dom bør ved Magt at stande. Ved den af Sorenskriveren udi Nedens Lehn Andreas Frederich Finne. og Laugsrettens Mænd, under 28de Februar 1810 afsagte Dom var kiendt for Ret : At Christian Amundsen for det at ham begaaede, af Justitien paa talte Drab paa hans Datter Anne Christiansdatter bør, efter Lovens 6te Bogs 6te Capituls 1ste Articul miste sit Liv saaledes: at hans Hoved bo afhugges med Øxe, og Legemet uden nogen Ceremonie begraves paa Kirkegaarden i Overeensstemmelse med Forordningen af 9de August 1737 og 21de Octbr. 1797, ligesaa bør han betale alle de af denne Action, hans Arrest og Executionen flydende Omkostninger skadesløs, hvorhos Christian Amundsens Hovedlod og Jord, om han nogen er eiende, bør til Kongen være forbrudt. De i Actor Foged Kreidals Paastand anførte Omkostninger og Salarier billiges, saasom: til Actor Foged Kredahl 8 Rdlr. 44 s. Til Prokurator Hansen efter Moderation i det paastaaende Salarium 300 Rdlr. 44 s., til Foged Plesner 4 Rdlr. 76 s., til Prokurator Braugstrup 26 Rdlr. 24 s. og til Lehnsmand Evensen 5 Rdlr. 48 s., ligesaa billiges Defenfor Prokurator Johannes Lind i Reise, Diæt og Salarium 39 Rdlr. 2 Mk. De Jdømte fuldbyrdes efter høie Øvrigheds nærmere Foranstaltning, og 15 Dage efter Dommens Forkyndelse, under Executions Tvang, Dom: Den Tiltalte bør miste sin Hals, og hans Hoved sættes paa en Stage; saa bør han og have sin Hovedlod forbrudt og Jord til Kongen, om han nogen er eiende. J Henseende til Actionens Omkostninger, bør Stifts Overrettens Dom ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1810-09-03
Fredagen den 27de April. No. 17. Dreier, befalet. - Sognepræst Hr. Christopher Schrøder, contra Rottbøll, befalet. - Amtsprovst Hr. Friderich Carl Gultfeldt. Citanten har ved udtagen Høiesterets Stævning af 12te Januarii 1810, paaanket til Underkiendelse, Tilsidesættelse og aldeles Forandring, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten, under 29de August 1808. afsagt Dom, udi en Sag, betræffende de Prætensioner, som Jndstævnte skal tilsvare Citanten for Alleveringen af Provstiet, vedkommende afdøde Præst Abildschaus Stervboe, med videre. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Contra=Appellanten Amtsprovst Hr. Friderich Carl Gutfeldt bør for Hoved Appellanten, Provst Hr. Christopher Schrøders Tiltale i denne Sag frie at være Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Ved den inden Cronborg Ostricts Birketingeret af Birkedommeren Otto Lemvigh den 19de September 1800, afsagte Dom, var kiendt for Ret Jndstævnte Provst Gutfeldt, som forhen Stifteforvalter i Avildschows og Hustrues Stervboe, bør, i Følge hans under 21de September 1796, vedtagne Forpligtelse (imod Regres, som han bedst veed, vil og kan) til hans Eftermand i Embedet. Citanten. Hr. Provn Schrøder at betale 377 Rdlr. 5 Mk. 6 s., siger Tre Hundrede, halvsterdsindstyve og Sy Rigsdaler, Fem Mark og Sex Skilling, med lovlige Renter fra 17de December 1805, da Sagen i Forligelses=Commissionen blev foretaget, indtil Betaling skeer; hvilket efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Justitiens Tvang. J øvrigt bør han for Citantens yderligere Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves.
Berlingske Tidende, 1810-09-03
J Sagførelsen, for saavidt den har været beneficeret, findes ingen Forsømmelse. Dom: Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Maa at stande. J Salario til Justitsraad Rottbøll, for Høiesteret, betales Citanten 40 Rdlr., samt til Justitskassen, som Tabende, 5 Rdlr. Mandagen den 30te April. No. 46. Over Auditeur Schach. - Proprietair Nyeborg og Pastor Spangen berg, contra Haagen, befalet. - Selveier Jacob Nielsen Overgaard. Ved den af Citanterne under 28de December 1809 udtagne Stevning. paaankes til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden LandsOverretten i Wiborg den 12te Junii 4309, afsagt Dom udi en Sag, betræffende: Bondeskylds Afgivet af 6 Tønder Byg aarlig, som Jndstævnte skylder til Horsted Kirke for Aaret 1803, da Citanterne bleve Eiere af de meldte Kirke, og saa fremdeles aarlig. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret : Appellanten, Jacob Nielsen Overgaard bør for de indstævntes, Propritair Nyborgs og Pastor Spangenbergs Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Udi Salarium betale bemeldte Indstævnte til Appellantens ved Underretten befalede Sagfører Boetmann 20 Rdlr. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven Ved den inden Hassing, Refs Herreders Ret, i den ordinaire Dommer og Skriver Lauriz Høyers Forfald, af hans Fuldmægtig Hans Kjer som constitueret, under 31te Martii 1808, afsaatte Dom, var kiendt for Ret: Jacob Nielsen Overgaard i Hørsted bør ei allene at yde og levere til Proprietair Nyeborg til Nørhaaegaard og Præsten Spangberg i Nør haae, som Eiere af Hørsted Kirke, Bondeskylds Afgivten til bemeldte Kirke af hans iboende Gaard, for de forløbne Aar 1806 og 1807 med 12, siger Tolv Tønder Byg, forsvarlig Korn og Maal, eller og betalt samme til Citanterne efter disse Aaringers Capitels Taxt ; men endog siden aarlig hvert Aars Mortensdag levere 6, siger Sex Tønder Byg ligesaa forsvarlig Korn og Maal, til Eierne eller Eieren af Hørsted Kirke saa bør Jacob Nielsen Overgaard og at betale den befalede Sagforen Woetmann i Salatio 10 Rdlr., siger Ti Rigsdaler, og Dækpenge, 15 Rdlr., siger Fyrgetyve og Fem Rigsdaler. J øvrigt ophæves Processens Omkostninger. Det resterende Byg for 1806 og 1807, Told Tønder, eller Penge derfor efter disse Aaringers Capitels-Taxt, samt Saafører Woetmann, Salario og Diætpenge, leverer og betaler Jacob Nielsen Overgaard til enhver Vedkommende inden 15 Dage efter denne Doms Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stande. J Sal larie til Advocat Haagen, for Høiesteret, betale Citanterne 40 Rdlr. og til Justitskassen, som Tabende, 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1810-09-07
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1810-09-07
Paris, den 24de August. De til de forenede Stater udstædte Licentser indeholdt Autorisation for til, paa amerikanske Skibe, at indføre til Frankrig : franske og hollandske Coloniers, samt Asiens og Afrikas Fastlands Produkter, imod 1 igjen at udføre franske Produkter og Fabrikata for de indførte Ladningers Værd, den indgaaende Told fraregnet. Tobakker ere undtagne. Skibene maae være forsynede med et Brev fra de franske Consuler, i hvori findes en Linie Chiffter, tilligemed en Anmeldelse om hvad Dag 1 de afseilede. Man er meget begierlig efter at vide om Engellænderne i ville finde sig i at lade Skibe med slige Licentser passere.
Berlingske Tidende, 1810-09-07
Arbeiderne i det Keiserlige Palais i Compiegne vedvare uafbrudt og 1 drives med al muelig Virksomhed. Alle Slotsbygninger, som siden i Revolutionen bleve degraderende, ere nu opførte og istandsatte igien, og 1 et nyt overordentlig skiønt Gallerie bleven føiet dertil. De store Gemakker ere beqvemmere indrettede og inddeelte, og alt forskiønnet og og decoreret i den moderneste Smag. Keiserens Gemakker ere den Sonverain værdige der beboer dem ; især udmærke sig Hs. Majestæts Cabinet, Sovegemak og Bibliothek. Cabinettet er stort, overalt behængt med Gabelins Tapeter og prydet med kostbare Malerier og Candelabrer. Alle Meublerne i Søvegemakket ere carmoisinrøde med Guld. Bibliotheket, som er forfærdiget af Træe, der ligner Acacie og prydet med forgyldt Bronze, indeholder vigtige Bøger og sieldne Manuserintet. Paa Consolerne og Caminen ere Ludvig IV. Aarhundredes 4 meest udmærkede Historieskriveres Statuer anbragte. Men intet kommer den Pragt nær, som hersker i Decorationen og Meublementet i Hs. Majestæt Keiserindens Værelser. Den første Sal frembyder Cameer af den skiønneste Virkning, saavel i dens Platfonds som i Søilerne. 8 Malerier, som indtage Salens forskjellige Sider, ere en fuldkommen Efterligning af de sieldneste og meest maleriske, deels indenlandske, deels fremmede Blomster. Den store Salon er pryder, med 4 Malerier, der forestille de 4 Aarstider med deres forskiellige Attributer. Platsonden er ligeledes prydet med fortreffelige Malerier. Meublerne ere mørkegrønne med Guld; de rigeste og bedst tegnede Stoffer, som i 10 Aar ere komne fra Lyon. - Sovegemakket fordunkler alle de øvriges Pragt. Sengen forestiller 2 Overflødighedshorn fulde at Blomster og Frugter; Himmelen bestaaer af en Blomsterkrone, i hvis Midte Hs. Majestæt Keiserinde Marie Louises Navn straaler. Dette Værelse, hvor Rigdom er forenet med Elegants, er det skiønneste, der nogensinde har været i Frankrige. Man stræber nu at faldende Arbeidet i Plantagerne i Haven. Hs. Majestæt befalede, da han sidst var i Comptegne, at anlægge en Løvgang, der skulde dækkes af allehaande Blomster, og gaae fra Slotstrappen til Skoven. Man taler ogsaa om at der skal graves en Kanal, i i hvilken Deres Majestæter kunne seile fra Palaiet og til det første Jøgtrendevous. Ligeledes har Hs. Majestæt befalet at tilbagekjøbs de Stalde og Hotels, som ere blevne solgte og forfaldne. Kort, ved Keiserens faderlige Omsorg vorder Compitanne forskiønnet fra Dag til Dag, stedse værdigere til at være den første Monarks Residents, og en Gienstand for de Fremmedes Opmærksomhed, som allevegne fra strømme dertil. Man troer at Deres Majestæter med det første begive sig derhen, og at de aarligen ville opholde na et Par Maaneder der.
Berlingske Tidende, 1810-09-07
Den 27de August. Sidst i denne Maaned afgaaer Hoffet til Rombouillet, hvor det agter at forblive 10 Dage.
Berlingske Tidende, 1810-09-07
Keiserindens Fødselsdag blev festligholdt paa det høitideligste. Vei tet var tillige sielden skiønt. Parken og alle Caskaderne vare paa det prægtigste illuminerede. Over 200000 Jndvaanere i Paris havde bo giver sig til St. Cloud. Om Aftenen afbrændtes et kostbart Fyrværk. Prindsesse Elisa afgaaer først i Morgen til Jtalien. Varmen er isteden her til 289. I Richen er bleven bekiendtgjort, at ingen af Roer Departementets Jndvaanere for Fremtiden maae bære nogen fremmed Marts Kocarde eller Uniform. Alle de Skoler, hvor man ikke lærer Fransk, skulle lukkes 2.
Berlingske Tidende, 1810-09-07
Til Bordeaux er ankommen et Skib med 40 Passagerer fra Am Den 28de August. Det i Dag udkomne Nummer af Journal de Empire indeholder et vidtløftigt Stykke og Engellands Handelsforfatning, der er grundet paa Kiøbmands Udsagn, som ere komne tilbage, fra London. Det hedder til Slutning i samme : Berlin og Maylands Dekreterne gave Engelland dødelige Stød. Det vilde have været ude med samme, hvis ei Portugal og Spanien og Snighandelen i Holland havde været. Man kan altsaa let begribe hvad Virkning Rygtet om den franske Regierings foregivne Forholdsregler, som om samme skulde have aabnet Fastlandet for Colonialproducter, maae have frembragt. - Man forstaaer slet ikke de nye franske Forordninger i London, fordi man overdriver dem og ikke kiender deres Sammenhæng; men især fordi man trænger saa høit til en Forandring i Systemmet fra Frankrigs Side, at den engelske Regiering maae betiene sig af enhver nok saa liden Anledning til at udbrede Haab, for at forekomme og formindske Folkets Utilfredshed. Alt hvad i saa Henseende vorder udbredt, gribes med Begierlighed, og udgyder Trøst over alle Familierne for et Øieblik. - England trues ufeilbarlig af en stor Elendighed, ved dets Banknoters daglige Forringelse. Det vil blive et Offer derfor, hvis den franske Regiering vedbliver sine Forholdsregler, og de franske Agenter i de fremmede Havne ei vorde skuffede ved falske Papirer, naar Skibe med Colonialvarer anløbe samme. Men saadanne Papirer blive ei allene fabrikkerte i Engelland; man sælger dem endog offentlig. Storarmeens Støtte paa Vendome=Pladsen, som blev fuldført til den 15de August, er opført paa Trin af hvidt aaret Marmor ved Konstnerne Gondoir og Lepere. Den har megen Lighed med Trajans Støtte, der ogsaa har tient til Model for samme. Dens fulde Høide, er 136 Fod, nemlig: Trinene 1 F. 4 T.; Piedestalen 17 F; Søleskaftet 93 F. 100 T.; Billedstøttens Fod 13 F. 10 T.; Keiserens Billedstøtte 10 s. - Piedestalens store Grundflade er 19 F.; dens Cubus 17 F.; Støttens Diameter 11 F. Piedestalen, der i Midten deles ved en Gesim, er mod Sønden, oven over Indgangsporten forsynet med følgende latinske Jndskrivt: Napolio. Jmp. Aug. Monumentum. belli. Germanici.
Berlingske Tidende, 1810-09-07
London, den 17de August. (Af The Courier). Det Keiserlige Dekret, som tillader at indføre ostindiske og amerikanske Produkter, beskjæftiger i disse Dage alle Mennesker 7). Der gives dem, som kuns med Møie kunne bringes til at tror at dette Der et annullerer Berlin, og Mayland=Dekreterne De paastaae, at den Handel, hvormed man i denne Anledning kunde indlade sig, maae være en Contrebandehandel, da Berliner-Dekretet forlanger at alle Skibe, der løbe indt franske Havne med Colonialvarer, maae være forsynede med Cortificat paa at Ladningen ikke er engelsk. 3) Herved anmærker den franske Moniteur: Den Graadighed, hvormed J gribe alle Rygter om denne Gienstand, bekræfter tilfulde hvad man allerede tilforn vidste om den Virkning, FastlandsSystemet vilde frembringe hos Eder, samt den Besværlighed samme vilde foranledige i Eders indvortes Anliggender.
Berlingske Tidende, 1810-09-07
(Af The Times). Vi have i Gaarde holdet Efterretninger, som bekræfte at Handelsforbindelsen paa en Maade er bleven gienoprettet imellem dette Land og Frankrige. De forenede Stater ville komme til at lide under denne Forandring; thi da alle vore Magasiner ere fuldproppede med Colonialvare, saa ville Frankrigs og Hollands ligeledes kunne være det, før de forenede Stater erholde denne Efterretning 7). 7) Den franske Moniteur siger hertil: "Det skal Erfaringen vise. Vi glæde os at Engellænderne endelig selv tilstaae at deres Magasiner ere fuldproppede med Colonialvarer. Vi maatte vil her kunne tilføie, at disse med Colonialvarer opfyldte Magasiner ere Engellændernes Hypothek for de Banknoter, der ere i Omløb i Landet. Det vilde rigtig nok være meget beqvemt for dem, om man aabnede dem et Afløb for al den Mængde Sukker, Caffe og Bomuld de have i deres Magasiner, og saaledes bragde deres daglig synkende Assignaters Værd til at stige igien.