JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Jndenlandske Efterretninger. Nykjøbing, d. 25 Martii. Den sande Sammenhæng af den ulykkelige Fægtning i vor Odsherredske Vand, er denne: J Mandags Eftermiddag seilede Jessen her forbi ned af Beltet, men da han der traf 3 Krigsfartøier, vendte han om, for at krydse tilbage omkring Siellands Rif her ved Odden. En Hornbeks Jagt blev om Tirsdagen sendt efter ham, for at advare ham; thi strax som han om Mandagen seilede ned af Beltet, blev man imellem os og Hessel den en Svensk Baad vaer, som signaliserede mod Nord ved at kaste Ragnetter a. Men bemeldte Jagt havde allerede naaet Odden og troede at kunne signalere med Jessen, da den om Tirsdag Eftermiddag omtrent Kl. 4. fik Øie paa en stor Engelsk Tredækker og en Fregat, der kom Norden fra og styrede imod Odden. Jagten, der var besat med 21 raske Hornbekkere, smuttede nu igjennem den smalle Rende, der gaaer over Revet, og som intet Krigskib kan seile igjennem, om paa den sydvestre Side af Oddens By og gik der i Land. Jmidlertid havde en Brig fra Beltet fulgt efter Jessen, og to stive Timer sloges han med dem. De smaa Skide skjød ham langskib, men da hans hele Takkelage var sønderskudt og Seilene lutter Klude, holdt han ind paa Stranden, for, om mueligt, at redde Eqvipagen. Det var lige uden for Oddens Præstegaards Lod. Han stoppede paa en spids Sand-Revle et godt Riffel-Skud fra Land. Var han kommen 10 Favne meere mod Østen, havde han undgaaet Revlen, og kommet Landet saa nær, at mueligt Mandskabet havde været reddet; men nu strax sad han fast, Fregatten og Briggen kom hver paa sin Side, saavel som Barcassen fra Tredækkeren, og entrede, og man kunde paa Landet høre Slagsmaal. og Skrig, fuldkommen i en Time. Det var mørkt, og nu blev Alting stille. Kun at der om Natten fra de Engelske Skibe kastedes Glandskugler og Raquetter, for at oplyse Egnen, at ingen skulde liste sig til Skibet. Kl. 1 om Natten gik Allarm Trommen her, det herværende Borgerskab, 60 Mand Jnfanterie og 2 Feldtcanoner marcherede derud tre stive Mile. Strax derefter aabnede Engellænderne saavel deres som Prinds Christians Canonporte, satte Barcasser ud, og afhentede vore Folk. J Onsdags Aftes sprængte de vort Skib, som, i det det sprang, antændte ved et brændende Seil et Huus paa Landet, som opbrændte. - Tredækkeren har mistet sin Stormast og er ilde ram poneret. Fregatten, vor forrige Naade, har mistet Raaer og Stænger, og der pompes uophørlig. De ligge endnu begge paa samme Sted. Der har ingen ver Farer, Engellænder været i Land. De gjorde i Gaar Mine med en Barcasse; men da vore Krigsfolk traadte frem, holdt de af. Der er meget at redde, som driver Land. Vi kunne hindre Engellænderne og de os fra at komme til Skroget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Nyborg d. 24 Martii. Her ligge to Engelske Krigskibe, hvis Barcasser passe paa naar vore Jis baade gaae herfra. Det ene af disse Skibe ligger Norden og det andet Sønden for Sprogøe, nemlig imellem denne De og Vresen. J Gaar Formiddags kom to Jisbaade fra Corsøer, som de Engelske gjorde Jagt efter med deres Barcasser, dog uden at naae dem. J Tirsdags kom en Baad i Land fra de Engelske, mellem Nordenhuse og Lysmose, med 3 Mand, som, efter deres Udsigende vare rømte fra eet af de Engelske Skibe, efter som de der havde liidt stor Mangel paa Livets Fornødenheder, og under Forhøret udsagde de, at Hensigten af hine Krigskibes Ankomst i Beltet, var at stikke Jld paa vor Coffardieslaade, der skal overføre fremmede Tropper, naar Jsen brækker op Mange Danske Matroser fra Spanien ere vendte over Paris tilbage til deres Fædreneland. Ogsaa tre Officierer fra en Dansk Fregat, som ligger i Carthagena, ere ankomne did, for at afgaae til Dannemark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
J det Franske Nationalinstitut forelæstes nylig en Afhandling af Prof. Pfaff i Kiel, om den fugtige Leder i det electriske Fluidum, som opvakte stor Opmærksomhed. Hr. Guylon Moreau og Gay-Lussac bleve udnævnte, at gjentage Professor Paffs Forsøg og gjøre Jndberetning desangaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Aalborg, d. 18 Martii. J. Tirsdags d. 18 Martii, afgik atter her fra Aalborg til Aarhuus 340 Matroser af Aalborg og Hiøring Amter, for derfra videre at transporteres til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Aalborg, d. 22 Martii. J Løverdags Morges afgik herfra af 3die jydske Jnfanterie Regiments Depot Bataillon, 1 Underofficier og 20 Mand til Hals, og 1 Underofficier og 20 Mand til Egense. Samme Dags Eftermiddag ankom hertil en Kommando af Jydske Regiment lette Dragoner, bestaaende af 1 Vagtmester, 1 Corporal og ad 15 Dragoner, som i Gaar Morges fortsatte Marschen over Fjorden til Vensyssel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Odensee, d. 22 Martii. Blandt flere Træk af Skjønsomhed og Veltænkenhed, som fremmede Tropper have viist iblandt os, fortjener ogsaa at anmærkes, at 2de franske Soldater, som vare indqvarterede hos en Vægter i Odensee, og strax indskrænkede deres Ønsker efter Husets Leilighed, veltilfreds med det lidet samme formaaede, bade Konen at skaffe dem nogle Æg. Deraf paanødte de Huusfaderen at spise 4 og lagde Konen 12 s. paa Bordet, som de, uagtet hendes gjentagne Anmodning, paa ingen Maade vilde tage tilbage igjen. Med et trofast Haandtryk og hjertelig Tak forlode de deres Vert.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Odensee, d. 22 Martii. Ved Avisens Slutning indløber hertil fra sikker Kilde den Nyhed, at tre Engelske Personer i Dag ere annammede med samt deres Baad af den aarvaagne Kyst anfører Hans Jensen Lysmose ud for hans Grund ved Nordenhusene i Bovense Sogn her i Fyen, 1 Miil Norden for Nyborg, hvor de vilde have gaaet i Land; men bleve stoppede i Jsen. Den Ene skal forstaae flere Sprog, deriblandt ogsaa Dansk. Disse Speidere ere strax førte her til Odense, og ville nu maaske blive nødte til at tjene os med adskillige Oplysninger om Fiendens Hensigter i disse Farvande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Den i Nat ankomne Norske Post har medbragt følgende Efterretninger:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Mandal, den 26 Febr. En Engelsk Kutterdrig har i disse Dage, udenfor Landet, taget fire Danske Jagter, som kom fra Bergen, destineret hjem med Fisk og Salt, og fire Jagter fra Stavanger, som var bestemt til Østlandet med Provision.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Med Glæde maa jeg tilkjendegive mine ærede Medborgere, som have sammenskudt til Canonchaluppers Bygning, at H. K. H. Kronprindsen, har egenhændig, naadigst befalet mig at takke dem, for deres saa betydelige Offer paa Fædrenelandets Alter, og derhos føiet de fornødne Anstalter til Canoners Opsendelse fra det Søndenfieldske, samt beordret en Søe-Officier herhid, som medbringer de fornødne Tegninger. - Omendskjønt kun faa Subskriptionsplaner ere mig tilbagesendte fra Landet, udgjør dog det mig nu bekjendte Bidrag allerede 16408 Rdlr. 71 s. Trondhjem, den 3die Martii 1808. G. F. v. Krogh. Publicum er blot bleven underrettet om det Ubehagelige af den paa Lister-Fjorden skede Tildragelse. Følgende officielle Jndberetning vil kunne bidrage til, at formindske de ved ommeldte Anmeldelse i Jntelligentsbladet foraarsagede ubehagelige Følelser, og tjene til et Beviis, hvor nyttig vorKystværns=Indretning er og kan blive, naar Nationen viser sine Forfædres Mod og EnergieJndberetningen lyder saaledes: Jgaar Morges den 23de Februar Klokken imellem 7 og 8 udseilede fra Hitterøe 9 smaae Fartøier, nemlig 5 Danske, kommende fra Bergen, og 4 Norske Nord-Jagter. Vinden N. V. med tyk Luft. Da de kom paa Lister Fjorden faldt Taagen, og en Engelsk Cutter brig, som i det samme kom ind fra Søen og blev dem vaer, udsatte 5 armerede Baade og bemægtigede sig disse Fartøier. Folkene flygtede i Land, paa Mandskabet af 2 Nordiagter nær, som blev tagen. Rode Anføreren Lars Reinertsen og Skipperen Jacob Tomstad opmuntrede derpaa Søkyst værnets Mandskab, med dem at gaae i 5 smaae Baade, for at gjøre Forsøg paa at gjenerobre nogle af disse Skibe. De roede til en Jagt fra Ærøe, Elisabeth Maria kaldet, som blev bogseret til Søes af 2 Engelske armerede Baade. Da de kom paa Skud, blev gjort en levende Jld fra begge Sider, som tvang de Engelske til at kappe deres Bogseer-Tov og søge de andre Engelske Slupper. J dette Mellemrum gik de Norske, hvoraf hver Baad var bemandet med 6 Mand, ombord paa Jagten og begyndte at bogsere Fartøiet til Lands. Jmidlertid kom de fiendtlige Fartøier, som havde faaet Forstærkning, tilbage; men de Norskes Mod affærdigede dem saaledes, at de med uforrettet Sag maatte søge Cutterbriggen, som satte Coursen S.V. til Søes. En forhen røvet Norsk Baad lode de Engelske drive, og i Dag er funden en Engelsk Baad, som er bjerget. Jagten fra Ærøe er ligeledes indbjerget i en Havn ved Lister-Landet. Af de Norske Folk ere Jngen dræbte. Christiania, den 6te Martii 1808. Christien, Prinds til Slesvig Holsteen. an Hr. N. Anker, & Comp. i Frederikshald ydede et frivilligt Bidrag af 5000 Rdlr. til Norges Søe Defension. Efter høieste befaling til General-Commandoen søndenfields er en af de fra Stabelen løbne Kongelige Canon-Schalupper i Christiansand givet Navnet Niels Anker, som et Minde paa denne agtværdige Borgers Tænke og Handlemaade til Fædrenelandets Tarv og Kongens Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Christiania, den 6te Martii 1808. Christian, Prinds til Slesvig=Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Udenlandske Efterretninger. Denon har nylig overleveret den Franske Keiser 15 ny Medailler som Fortsættelse af den Samling, som er bleven præget i Anledning af de sidste Feldtog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
J Rom er hidtil endnu ikke foregaaet nogen Forandring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Jøderne i Westphalen have laant deres Monark en stor Pengesum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Det var d. 1 og 2 Febr. at de Franske og Neapolitanske Tropper have indtaget Staden og Citadellet Regio, og d. 17 ere de rykkede ind i Fortet Seylla, efterat de havde beskudt det meget stærkt i 6 Dage. De toge 1000 Fanger, 50 Artilleriestykker og anseelige Magaziner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Alle Preussiske virkelig tjenstgjørende Officerer i Schlesien a. have faaet befaling, at begive sig til deres Regimenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
D. 1 d. M. er i Stralsund bleven bekjendtgjort en Ordre, som indeholder de Forskrivter, som vedkommende Øvrigheder i Preussisk og Svensk Pommern saavelsom i Mecklenborg have at lagt tage ved Skibes Ankomst &c. De sigte alle til at forekomme alt mueligt Samqvem med Engelland og Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Jgiennem Bordeaux trække uophørlig Tropper. Ogsaa en Mængde Keiserl. Reisevogne er passeret derigjennem. Man troer, at Keiser Napoleon allerede er passeret denne Stad incognito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
J Spanien gjøres alle muelige Anstalter til hans Modtagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Efter det Keiserl. Franske Decret, som bestemmer Arveadelens Gjenindførsel, kunne Majorater (de Ældstes Fortrinsret i en Familie) kun bestaae af ubevægelige Eiendomme, der ere fri for alle Hypotheker, og Stats-Renter og Actier i den Franske Bank, naar de gjøres til faste Eiendomme. Men af Renterne af begge de sidste tilbageholdes aarlig 1/5, og for samme kjøbes igjen ny Renter eller Actier, til Fordeel for den, der nyder Majoratet. De Undersaatter, som Titelen Hertug, Greve, Baron er bleven forlehnet, og som ville gjøre den arvelig ved et Majorat, henvende sig med en Ansøgning til Erkekantsleren. Titelen arves af retmæssige og antagne (adopterede) Børn, men kan ikke overlades uden med Keiserens Samtykke. Den, som er bleven forlehnet med Titel af Hertug, Greve, Baron eller Ridder, aflægger følgende Eed: "Jeg sværger at være Keiseren og hans Dynaster, (Familieherskere), Rigets Constitution, Lovene og Anordningerne tro og lydig; at opdrage mine Børn til samme Troskabs og Lydigheds Sindelav, og hver Gang at marchere til Fædrenelandets Forsvar, naar dets Bund trues eller H. M. afreiser til Armeen. De Eiendomme, Majoratet bestaar af, kunne ikke afhændes. Hvert Kjøb og Bortgivelse er ugyldig. Paa Majorats Eiendomme kan ingen Hypothek hefte. De til et Majorat hørende Eiendomme uden for Frankrige, kunne erstattes af andre i Riget. Majorats Eiendomme forunde i øvrigt i Henseende til andre Undersaattere aldeles ingen Privilegier &c.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
J Constantinopel smigre Publicum sig med, at Porten i næste April vil faae Fred med Rusland. Men Tilrustningerne til Lands og Vands have i Aarhundreder ikke været større end nu. Af Skatten i Seraillet er der taget betydelige Pengesummer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Keiser Alexander skal have tilbudet den Svenske Minister i Petersborg, v. Stedenk, et Skib, der saasnart som mueligt kan føre ham til hans Fædreneland. 8000 Mand arbeide nu paa at sløife Hamme lens Fæstningsværker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Til Svensk Finland afgaae endnu bestandig store Afdelinger Russiske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Fra Lucca meldes under 1 Martii, at de Franske Tropper ved Hielp af Rocheforter Escadren ere landede i Sicilien. Landingspuncten var Milazzo, 1 1/2 Mile Ø. fra Messina. - Da Messina ikke er befæstet fra Landsiden, saa vil det snart kunne tages fra den Side, og Armeen i Calabrien, som nu er i Besiddelse af Regio, vil lette Siciliens Erobring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Petersborg d. 5 Martii. Den 19 Febr. ere vore Tropper rykkede ind i Helsingfors, hvor de have taget 5 Canoner og 200 Fanger. - Man formoder, at Søfæstningen Svenborg vil blive tagen med Storm, dersom den ikke skulde overgive sig. Gener. Buxhowden fortsætter sin March langs med Kysterne af Abo og har i Helsingfors ladet blive adskillige Regimenter tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Paa de Tyrkiske Grændser opstilles en Østerrigsk Observationsarmee. Fra Kønigsberg er afgaaet adskilligt Skyts til Pillau og Memel. De Preussiske Kyster ved Østersøen faae overalt en tilbørlig Besætning. Til Bedste for den Preussiske Stats Finance Tilstand skal der nu svares fra 1 April til sidste Junii d. A. visse Procent af alle Embedsmænds Jndkomster i Riget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
General Gardanne, der afsendtes som den Franske Keisers Gesandt til Kongen af Persien, ankom d. 4 Dec. 1807 til Theheran. Monarken modtog ham med udmærkede Æresbeviisninger. Han skjænkede Generalen Soel-Ordenen af første Rang og adskillige af hans Følge den af anden Classe. Han erklærede, at det var en herlig Epoke for Persien, at begge Hofferne i Aaret 1807 have sendt hinanden Gesandter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
En Engelsk Escadre paa 11 Seilere, hvoriblandt 56 Linieskibe, er ankommen ved Triest, formodentlig for at angribe de i Havnen liggende 3 Russiske Linieskibe og 2 Fregatter. Man befrygter et Bombardement og meget Gods skal være flyttet til Wien. Handelen i Triest ligger aldeles. Jkke engang en Fiskerbaad tør vove sig ud eller ind. Over 15 meest med Olie ladede Fartøier have Engellænderne taget ved Kysterne af Dalmatien og bragt dem til Maltha.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
De Russiske Trapper skulle allerede være rykkede saa langt frem i Svensk Finland, at de have taget Helsingfors i Besiddelse. Keiser Alexander selv skal være afreist til Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
En Skrivelse fra Borg af 25 Febr., som indeholder en omstændelig Efterretning om Russernes Jndrykken i Finland, melder, at de have maattet passere himmelhøie Granitklipper mellem hvilke smalle Stier kun føre over Afgrunde eller Snee Have. Paa disse, som kun en Slæde med to Heste med Fare kan passere, transporteredes Artillerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-31
Kulden var stegen fra 13 til 21 Grader, og Sneefogen saa stærk, at man neppe kunde see de nærmeste Gjenstande. Den 21 Febr. marcherede Tropperne paa 5 forskjellige Steder paa een Tid over Grændserne. Fæstningsværkerne ved Aberfors bleve tagne med Storm, 4 Canoner erobredes og Fienden forfulgtes 15 Verster fra Grændserne. Sildig om Aftenen gjordes hans Avantgarde megen Afbræk ved Skjermydsler. J Lovisa modtoge Jndvaanerne Russerne med Jubelraab og Keiserens Navn gjenlød i Luften. Man kappedes om at bevise dem Venskab og hengivenhed og der opførtes næste Dag endog Comoedie. D. 22 anlagdes allerede Batterier til at beskyde Fæstningen Svart holm. Ved Forsby bleve de Svenske fordrevne fra en Forhugning, hvor de havde forskandset sig. En Oberst Lieutenant, to Officierer og adskillige Gemene bleve tagne til Fange. Fienden blev dreven frem til Borg, hvori han atter blev fortrængt af den Russiske Avantgarde. Efter at han i største Hast havde trukket sig tilbage til Helsingfors, toge de Russiske Tropper denne Stad i Besiddelse. Geistligheden med Biskoppen af Finland i Spidsen, og de høie Embedsmænd kom General Buxhovden i Møde. Nu var han, da de forskjellige Colonner, efterat de havde oprettet en fuldkommen Comunication imellem sig, bestandig ere rykkede frem i lige Retning, i Besiddelse af hele Stykket indtil Linien af Borg opad til Egnen af Tavasthuus omtrent parallel med Linien fra Frederikshamn til Nyslot. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ros derpaa Femte Aargang. No. 50. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 2 April, 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
J de Dage, da det Russiske Hof syntes at have Folelse for de undertrykke Førster og Staters Skjebne, da det øinede de Farer, der skulde hele Europa, droges H. M. ved lige Følelser ind med samme i Forbindelser, grundede paa Tillid til en Nabo, en Frænde, en uafhængig Souverain. Hs. Keis. Maj., som havde knyttet Baand, der vare nyttige for fælles Tarv, havde at æske af Frankrige uopfyldte Forpligtelser, og Magt til at forsvare sine og alles Rettigheder. Kongen forbandt sig med ham, og nu seer han sig netop angreben fordihan har været hans Bundsforvandt (5).(4) Hvad skal man tænke, naar man hører det Svenske Cabinet tale om prøvet Oprigtighed og Trofasthed, Prøvet er den rigtig nok, men Prøven er ikke faldet ud til Sverrigs Fordeel. Var det oprigtigt, at det lod Dannemark blive i Stikken, da det i Aaret 1801 blev voldsomt og uden Krigserklæring anfaldet af Engelland, Var det trofast, at Kongen paa hiin Side Sundet, baade i Aaret 1801 og 1807, var Øienvidne til de Voldsomheder og Plyndringer, der udøvedes mod et uskyldigt Naborige? 5) Kongen maa have en underlig Jdee om sine militaire Kræfter. Hans hele Armee, hvormed et Fladeindhold af 10,000 Mile skal forsvares, bestaaer kun af 40,000 Mand i det allerhøieste, og alligevel taler han her i en Tone, som om Rusland, der har en Armee af 600,000 Mand paa Benene, behøvede hans Hielp til at bekrige Frankrige og forsvare sine og alles Rettigheder, Hvorfor forsvarede han da ikke det, der først og fremmest tilkom ham at forsvare - Svensk Pommern? Naar man ikke kan forsvare sin egen Eiendom, saa pleier man sjelden at være skikket til at forsvare Andres. - At Rusland forenede sig med Aldrig har nogen Monark kunnet indgaae Forbindelser med større Haab om deres Ubrødelighed. Keiseren var personlig fremæsket ved Frankriges haardnakkede Vægring for at opfylde en sluttet og undertegnet Tractat, ved den ham under flere end een Leilighed beviste Mangel paa Agtelse. Frem æsket var den Russiske Nation (h), som man offentlig havde udskreget for Vilde og Barbarer (6).(3) Folk, som ved sine Sædvaner og barbariske Skikke bør opvække Had hos alle dannede Nationer (af Dagsbefaling i Wien d. 23 Brumaire A. 14.14 Novbr. 1805). Disse vilde Horder, hvis ødelæggende Hielp for sidste Gang skal fremkaldes af europæiske Regjeringer (af 25de Storarmees Bulletin d. 25 Brumaire A. 14 9: 16 Novbr. 1805). Hvis den græske Tiara kneisede fra Østersøen indtil Middelhavet, skulde man i vore Dage see vore Provindser angrebne af en Sværm af Fanatikere og Barbarer (af Proclamation fra Hovedqvarteret Warschow d. 29 Januarii 1807 undertegnet N. Bonaparte).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-02
Sverrig i Aaret 1800, skede fordi Østersøen og dens Kyster skulde beskyttes mod Fiendtligheder og Voldsomheder." Dertil var Sverrig mægtigt nok. Dets Oprigtighed og Trofasthed kunde have afholdt Engelland fra at kaste en Brand ind i Norden. Det kunde i Forening med Dannemark have spærret Sundet, og derved sat Grændser for Krigens videre Udbredelse paa den Side. Men hvad det kunde gjøre vilde det ikke gjøre, og hvad det vilde gjøre kunde det ikke gjøre. 16) Det gjør Keiser Alexanders Hierte udsdelig Ære, at han ikke vilde føre Krig og opoffre Millioners Vel for Ords Skyld. Det kunde maaskee være en Konge af Sverrig værdigt at føre Krig, fordi man ikke havde beviist ham eller hans Nation den tilbørlige Agtelse i offentlige Blade. Men Keiseren af Rusland er alt for ophøit over saadanne Ubetydeligheder. Han tager ikke Hensyn til hvad man i Vredens og Fiendtlighedernes Øieblik har sagt. Han føler, at saa mægtig en Regent har en langt høiere og værdigere Bestemmelse. Hvilken Ulykke vilde det ikke være Alt hvad der var en Regjering helligt forenede sig med den fælles Sag, og hvorledes kunde man andet end troe utilbagekaldeligt hvad Keiseren erklærede: "at han vilde forkaste enhver Fredsforening, den være mere eller mindre fordeelagtig, der ikke anstod det Russiske Navns Ære, Fædrenelandets Tryghed, Alliancers Hellighed og Europas almindelige Rolighed" (e) Nutiden har allerede dømt og Fremtiden vil endnu bedre erfare, om disse store Hensigter ere opfyldte ved Tilsitertractaten. Kongen forblev paa Krigsskuepladsen, og tvertimod Betingelserne i Conventionen, (d) underrettedes H. M. hverken om Vaabenstilstanden eller om Freden førend efterat Tractaten var sluttet in). Efterat Meddelelser, den ledsagedes af et ubestemt Tilbud om at bidrage til Freden, (2) var skeet, lod H. M. atter gjøre Forslag (c) Manifest af 30 Aug. 1806. 16) Ere Fiendtlighederne engang begyndte forpligte begge høie kontraherende Parter, paa den bestemteste og formeligste Maade, sig til, ikke at nedlægge Vaabnene, eller handle om Forlig med den Franske Regjering, uden efter fælles Overeenskomst (af Conventionen 3 Jan. 1805 Art. 9.)(e) Brev fra Gen. Budberg til Kammerj. og første Cabinetssecretair Baron Wetterstedt af 10 Juli for Menneskeheden, dersom Monarker skulde handle efter deres personlige og individnelle Jnteresse, saaledes som Kongen af Sverrig vil, at Keiser Alexander skulde handle, (7) Dette beviser tilfulde, at Kongen af Sver vig betragtedes som en Biperson i det hele tragiske Skuespil. Hans Medvirkning i hele Krigen bestod næsten ikke i andet end Ord, og var saa høist ubetydelig, at man ikke engang ansaae det Umagen værd, at underrette ham om Vaabenstilstanden eller Freden. Det Svenske Cabinet blotter her alt for meget sin egen Afmagt. til en Vaabenstilstand, der burde have været bestemt som Vilkaar i Fredstractaten, men fik et benegtende Svar og indsaae nu strax Værdien af den tilbudte Fredsmægling. H. Svenske M. saae sig nu ikke istand til at forsvare sine Tydske Provindser og nødtes til at rømme dem (8).