JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-10-12
Onsdagen den 21de October førstkommende, om Middagen Kl. 12, bliver, ifølge Dom og Execution, ved første Auction opbudet til Bortsalg : Lyststedet Bonne Esperance kaldet, beliggende ved Charlottenlund i Gientofte Sogn, paa Kiøbenhavns Amt, med tilhørende Grund, Hauge og Jorder, af Hartkorn 2 Skpr. Anden Auction afholdes Onsdagen den 4de November og 3die Auction Torsdagen den 19de November, begge ligeledes om Middagen Kl. 12. De 2de første Auctioner afholdes paa Hr. Justitsraad, Birkedommer og Ridder Knudsens Contoir, som til den Tid er paa Hjørnet af Nørrevold og Larsleistræde No. 162 – 65, og 3die Auction paa den sælgende Eiendom. Conditionerne og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter ere forinden til Eftersyn hos Fuldmægtig Paulsen, boende paa Kongens Nytorv Nr. 270, Denne Bekiendtgiørelse tiener til Underretning for Panthaverne og andre Vedkommende, ifølge Placaten af 22de April 1817.
Berlingske Tidende, 1835-10-12
Proclama.
Berlingske Tidende, 1835-10-12
Erste Bekanntmachung. Auf Antrag der Erben der neulig gestorbenen Wittwe des vormaligen Klostervogts Hans Peter Jürgensen, Ramens Anna Elisabeth Jürgensen, geb. Collund, in Suder-Sct. Jurgen bei Flensburg, werden biedurch, mit Ausnahme der protocollirten Slaudiger, Alle und Jede, welche an den von den Exben berets angetretenen Nachlas der genanten Wittwe und bres vor vier zehn Jahren gestorbenen Ehemannes Anspruche und Forderungen zu haben ver meinen, von Rechts- und Gerichtswegen augefordert und befebliget, deshalb innerhalbsmalf Wochen, nach der letten Bekanntmachung dieses Proclams, bei Straf der Ausschliesung und des immerwährenden Stillschweigens, im Hospitals Secretariate hieselbst sich zu melden und gehørige Angabe zu machen, ihre Original-Documente vorzuzeigen und beglaubigte Abschriften daven zurückulassen, auch, sowelt ste Ausmartige sind, de Procuratur zuden Acten zubestellen. Fensburg i Hospitals=Gerichte, den 7ten Septbr. 1835. Ex Commission : Johannsen, Secretair.
Berlingske Tidende, 1835-10-12
Da afgangne Capitain-Lieutenant i Søe-Etaten Jens Christian Frederik Nissens i Aaret 1807 afdøde Enkefrue Anne Marie Nissen, fød Kellinghuusen eller Kiellinghuusen, hendes Boe er bleven reassumeret i Anledning af, at en Capital af 750 Rd. i kongelige Obligationer, hvoraf nu afgangne Jomfrue Sara Maria Kønigsfeldt, skulde nyde Renterne saalænge hun levede, er tilligemed Renter, fra Sidstnævntes Død indbetalt til undertegnede Skifte=Commission; saa indkaldes herved med Aar og Dags Varsel de lovlige Arvinger efter forhenværende Anne Marie Nissen, fød Kellinghuusen eller Kiellinghuusen, til at møde her i Skifte=Commissionen for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 2den October 1835. Mourier. V. Jacobsen. en til Onsdagen den 14de dennes berammede Auction paa Hovedgaarden Benzon, over en Deel, for resterende Skatter og Afgivter sidste halve Aar 1834, udlagt Besætning og Inventarium &c., vorder herved tilbagekaldt Nørre Herreds Contoir i Grenaae, den 7de Octbr. 1835. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Aar 1835. No. 244. Tirsdagen. den 13de October. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter privilegerede. Verlingste portiske og Aarlisseleliv-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Udenlandske Efterretninger England.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
London, den 3die Octbr. – Den preussiske og den portugisiske Gesandt havde i Gaar Conferentser med Lord Palmerston.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Grev Matusewicz er afreist herfra til Neapel, for ved det derværende Hof at tiltræde sin Post som russisk Gesandt.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Herr de Bourqueney er blevet forestillet Lord Palmerston som fransk Gesandt under Grev Sebastianis Fraværelse. Globe fortæller: Lord-Lieutenantens Reise gjennem det nordvestlige Jrland var en ligesaa stor Triumph for ham som hans Tog gjennem Vesten og Syden af denne Ø. Orangisterne, der havde leret sig paa hans Vej, for at angribe ham, have, som det synes, betænkt sig og have i al Stilhed sneget sig bort. Jkke en Eneste vovede at træde op imod ham med sine Symboler.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
En Forening af privilegerede Spiseværter har dannet sig her, der har gjort sig det til Formaal – formodentlig af Egennytte at understøtte Underhusets Maadeholdenheds=Selskaber og Sæde lærere, Sir A. Agnew og Consorter, og at forhindre Formerelsen af Snapsboutiker, over hvilke der føres saa mange Klager af den lovgivende Magt og Publicum, da de nemlig nære Immoraliteten. Med Hensyn til den i Gaar omtalte franske Eventyrer, Baron Thierry, som vil gaae til Ny-Seeland i Egenskab af Regent bemærkes, at England, skjøndt det endnu ikke har udtalt nogen Souverinitetsret over Øerne, dog vel neppe vil taale nogen fransk Herre paa disse Øer. Man maa erindre, at da i Aaret 1830 den franske Corvet Astrolade kastede Anker ved Ny=Seeland og opkastede øjenblikkelige Forskandsninger, for i Ro at kunne foretage de Udbedringer, Skibet trængte til, Gouverneuren af Ny=Sydwallissaasnart han fik Rys derom, strax sendte en Agent med nogle Tropper derhen, fordi det er de nyhollandske Coloniers Grundprincip, ikke at taale noget fremmed Establissement paa Ny-Seeland. Men det Forunderligste ved hele Sagen er, at Baron Thierry ikke troer at faae tilstrækkeligt Arbeide i sit nye Kongerige, og at han derfor til samme Tid melder, at han vil gjennemskjære Jsthmenaf Panama. Som han forsikkrer, har han henvendt sig til Ny Granadas Congres, der ogsaa har tilladt ham, ved en seilbar Kanal af elleve til tolv Fods Dybde, at forbinde Floderne Rio Grande og Chagres med hinanden. Derom er nu slet ikke at tvivle, da Congressen sikkerligt med Glæde tillader Enhver, der kun vil paatage sig Uleiligheden, at gjennemskjære Jsthmen; man kan ikke gjøre Republikken nogen større Tjeneste, men det er mindre begribeligt, hvorfra hans noget tvivlsomme Majestæt, Kong Thierry1ste, vil hente Midlerne til et saadant Foretagende, især da hans temmelig barbariske Kongerige vistnok vil kræve hans hele Tid og Opmærksomhed. Det Sandsynligste er imidlertid, at han aldrig selv har været i Ny-Seeland; thi i sine Proclamationer benægter han, at Ny-Scelænderne ere Menneskeædere, hvilket dog er almindeligt bekjendt og tilstrækkeligt beviist. J Journalerne forsikkrer han endvidere, at have skrevet til den engelske og den franske Regjering, for at meddele dem sin Souverainitets-Erklæring, Standard paastaaer, at Lord Spencer (Althorp er af Lord Melbourne blevet opfordret til at træde ind i det nuværende Ministerium, men at han har afslaaet det, fordi han ikke vilde have noget at gjøre med O'Connell.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
En her bosat fransk Mekanicus har allerede for længere Tid siden opfundet en ny Slags Paraply, som han kalder Omnibus. Den er af sædvanlig Tykkelse, meget let og kan ved Hjelp af en Springfjeder udbredes – til to, tre, fire, ja sex Personer.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
En følelig og næsten uforklarlig Pengemangel fandt nylig Sted paa Børsen her, men Banken har frivillig afhjulpet den.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Paris, den 3die October. – Fra den spanske Grændse meldes, at Jndbyggerne paa denne Side Bidassao besvære sig over, at de paa den anden Bred posterede Carlister nu ikke alene angribe og beskyde dem paa et enkelt Punkt ved Behobia), som forhen, men langs med hele Flodens Løb. De franske Tropper gjøre rigtignok Gjengield, men ikke destomindre vedblive hine Angreb. – J de franske Departementer begynder man nu, at stævne Journalerne for Assiserne, saaofte de tillade sig, paa en uærbødig Maade at benævne de nye Presselove, f. Ex. Loven Fleschi, eller Sacrilegie-Love.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
J Gaar fandt – som forhen omtalt, at skulle skee – Bellinis Dødsfest Sted i Jnvalid-Kirken. Ved denne Lejlighed kunde Cherubinis Requiem ikke udføres saaledes, som det er componeret; til samme udfordres nemlig qvindelige Stemmer. Ærkebispen af Paris havde befalet alle Cleresiets Medlemmer, øjenblikkeligt at forlade Kirken, hvis Fruentimmere ogsaa skulde indfinde sig mellem Sanger-Choret. En Forandring maatte følgelig foretages med Compositionen. Mordene eller Fuldbyrdelsen af den saakaldte Lynch-Lov i de sydamericanske Stater ledes af en Comitee, der kaldes LynchClub, og hvis Hoved-Øjemed er, at bekæmpe Abolitionisterne (Slave-Emancipationens Forsvarere. J de franske Blade læser man nu en anonym, af hiin Club i Circulation sat Note, hvori meldes, at Clubben har bragt i Erfaring, at visse Jndivider misbruge dens Navn, idet de falskeligen betegne nogle af deres Medborgere som Domfældte af Lynch-Clubben, for derved at sætte dem i Angst eller forjage dem af Landet. Clubben gjør derfor bekjendt at dens Dom ene og alene treffer de sletteste og forkasteligste Mennesker, og at saadanne i paakommende Tilfælde faae Underretning af selve Clubben. Herved – hedder det mod Slutningen bekjendtgjøres da, at Enhver, der efter Modtagelsen af en saadan Underretning ikke strax bortfjerner sig, er Lynch-Loven hjemfaldet, og skulde ved Fuldførelsen af Clubbens Befalinger, et af Clubbens Medlemmer blive saaret eller i Gjerningen insulteret, skal Gjerningsmanden, til et afskrækkende Exempel, hænges.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Tydskland. For nogen Tid siden kom en Dervisch fra Hindostan til Ofen, Han havde været otte Aar under Veis paa denne Reise. Hensigten med hans Vandring var, at besøge en Dervisches Grav, der efter hans Mening skulde være i Ofen, Da Achmed Pascha, den tyrkiske Gesandt ved Hoffet i Vien, kom til Pest, skulde netop en Soldat, for Desertion og andre Forbrydelser, hænges. Gesandten gik i Forbøn hos Obersten; Soldaten blev benaadet, og Achmed forærede ham ti Ducater.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Fra Venedig erfares, at Don Miguel den 24de f. M. har tiltraadt sin Tilbagerejse til Rom.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
De Herrer M. A. Rothschild og Sønner i Frankfurt have udstedt et Program om at grunde et Actieselskab til Udførelsen af en Kanal mellem Donau og Main.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Berlin, den 6te October. – De Forventninger, man har næret om Monark-Foreningen i Teplitz, med Hensyn til en Udsoning med Frankerig, ere stegne derved, at Hr. von Werther ogsaa vilde træde op der. Denne udmærkede preussiske Diplomat er ustridig ved sit mangeaarige Ophold i Paris, sin nøje Kundskab til de gjensidige Jnteresser og ved sin skarpt iagttagende Aand særdeles skikket til de vanskeligste Hverv. Med den største Spænding imødeseer man Udviklingens Gang, og den levende Andeel, Almeenheden i den senere Tid viser for Dagens Jnteresser, holdes bestandig i Aande.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Sverrig. Stokholm, den 28de September. - Med Posten er hertil indløben Efterretning om, at Hs. Excellence Grev Adlersparre ved Døden er afgaaet den 23de dennes.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Norge. Christiania, den 3die October. – Deres Majestæter Kongen og Dronningen vare i Onsdags til Middag hos Grev Wedel-Jarlsberg paa Bogstad. Da Deres Majestæter om Aftenen reiste tilbage til Byen, vare adskillige Landsteder illuminerede.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
J Torsdags var der stort Bal hos Regjeringens første Medlem, Hr. Statsraad Collett, som Hs. Majestæt Dronningen behagede at bivaane.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Den Halleyske Comet kan nu sees med blotte Øine; men da det regner næsten uafladelig baade Nat og Dag, bliver der liden Anledning til at see den.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Efterretninger af blandet Jndhold. En Missionair traf en Karaberne. (Slutning.) - Søndag paa en Karabe, der arbejdede; han sagde til ham, at Gud vilde blive vred paa ham, fordi han vauhelligede den ham indviede Dag. Med Ærgrelse svarede Karaben: Jeg kan ikke lide din Gud, som Du siger har skabt Himlen og Jorden, for han har ikke ladet det regne, som jo dog var nødvendigt, og han har ladet min Moniac og mine Kartofler fordærves. Nu vil jeg hævne mig paa ham derfor og arbeide hver Søndag. – J en saadan Eenfoldighed ligger bestandig noget Ugjendriveligt, og det er netop det, der gjør Missionairerne deres Embede og Underviisning saa uendelig vanskeligt. En anden Vild sagde: Hvis Gud er Ophavsmanden til Torden, saa maa han være et meget ondt Væsen, da han kan ville forskrække Menneskene saaledes. Disse og lignende Yttringer bevise Karabernes aldeles Mangel paa Dømmekraft. Christendommen kunde aldeles ikke bibringes dem: det var ej engang muligt at vække Ærefrygt hos dem for den, som for en Religion. Nogle af dem bleve vel døbte af Missionairerne; men de betragtede Daaben som en Leeg, som en Spøg, den blanke Mand foretog med dem. Man kunde heller ikke tænke paa nogen offentlig Justits hos Karaberne; Enhver gjengjeldte den ham tilføiede Uret med en lignende, og ansaae sig for ringeagtet, for uværdig, hvis han ikke hævnede sig paa Stedet. Tyveri forekom aldrig mellem dem, og naar noget blev borte, gave de de Blanke Skyld for at have taget det. De karabiske Qvinder vise en overordentlig Ømhed for deres Børn, og den udstrækker sig ei alene til deres egne, men ogsaa til Naboer, Venners og Bekjendteres Børn, især naar Forældrene ere dragne bort eller i Krig. Men deres Pleie bestaaer egentlig i, at de overlade Børnene til sig selv og Naturen. I Almindelighed kunne disse allerede løbe naar de ere for Maaneder gamle, og man treffer næsten aldrig paa Krøblinger blandt dem. Saasnart Drengene begyndte at faae Kræfter, bleve de underviiste i krigeriske Øvelser; man lærte dem at skyde med Bue, at taale Sult, Tørst og Udmattelse, og bestyrkede dem i et frygteligt Had til deres Fiender. For at gjøre dem til dygtige Bueskytter, betjente Forældrene sig af et Middel, der ogsaa skal have været brugeligt hos Balearerne. Deres Frokost blev nemlig befæstet højt, paa en Green, og de Sultne fik intet at spise førend de havde gjennemskudt Snøren, hvori Maden hang. Jo større de bleve og jo større Færdighed de opnaaede, jo høiere hængte man Brødkurven, og paa denne Maade opnaaede de en næsten utrolig Færdighed. – Karabernes Sprog indeholder intet Ord, der betegner noget Oversandseligt, Noget af et blot Begreb; de have saaledes intet Udtryk for Forstand, Kraft, Villie, Erindring o. s. v. Af Farver kjende de kun fire, hvidt, sort, rødt og guult. J Sproget findes heller intet Comparativ eller Superlativ. Kun med den højeste Grad af Mildhed kan den Fremmede udrette Noget hos Karaben; mod den ringeste Strenghed vise de sig haardnakkede.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Briggen Medea, tilhørende Handelshuset Ph. H. Ree & Comp. og ført af Capt. A. Daget, er den 29de Septbr., efter 29 Dages Seilads, ankommen fra Newyork til Elben.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Kjøbenhavn, den 13de October. Af Jtzehoer Ugeblad erfarer man, at Hs. Excellence Grev v. Blome, Kongelig Dansk Gesandt ved det russiske Hof, har efter et længere Ophold paa Helligenstedten atter forladt det, for at begive sig over Lybek til St. Petersborg Det Kongelige Theater. J Aften opføres. Den hvide Dame, Syngespil. J Morgen: Et Eventyr under Carl den Riende, Lystspil i tre Acter af Soulis og Badon, oversat af Hr. Professor J. L. Heiberg; og Hovmesteren i Knibe, Vaudeville i een Act af Mølesville, oversat og localiseret af Hr. Skuespiller Overskou. Logerne tilfalde Mandags-Abonnenterne.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Kjøbenhavn, den 13de October. Posten ankom i Morges Kl. 9 1/4. Af de medbragte Tidender, er følgende det Deeltageligste: Den Kongelige Danske overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister ved det preussiske Hof, Grev v. Reventlow, var den 9de dennes ankommet til Berlin.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Hertuginden af Cambringe er med hendes Børn ankommet i Rothkirchen hos hendes durchlauchtige Gemal.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Kongen og Dronningen af Belgien have, ledsaget at Hertuginden af Kent og Prindsesse Victoria, den 5te dennes gjort et Besøg i Walmer-Castle hos Hertugen af Wellington. Hertugen gav dem til Ære en glimrende Dejenner a la fourchette, hvortil en Mængde anseete Personer, blandt andre Hr. van de Weyer og General Goblet vare indbudne.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Nogle bemærkninger i Morning-Chronicle vække megen Opsigt; Bladet gjør nemlig opmærksom paa den imponerende Stilling, Rusland nu indtager mod England, og især paa hiint Riges bestandigt voxende Sømagt i Østersøen. Denne Flaade vedbliver Bladet – holdes i uafbrudt Øvelse og færdig til Kamp; dens Bemanding kan let sættes paa Krigsfod, da de russiske Tropper øves, saavel i Søe- som Landtjenesten. Flaaden bestaaer af tyve til tredive Linieskibe, med et forholdsmæssigt Antal Fregatter og mindre Fartøier.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Efterretningerne fra Lissabon naae til den 24de f. M. og melde, at der endnu ingen Udsoning har fundet Sted mellem Kejserinden af Brasilien og Dronningen; Uenigheden har meget mere ført til en Minister-Forandring. Kejserinden skal have erklæret, at hun kun under den Betingelse kunde flytte til Slottet Belem, at den behørige Qvinta forbandtes med samme, hvorpaa Dronningen lovede, at Ministren for det Jndre, F. Magelhaens, skulde ordne Sagen. Da Hendes Majestæt ikke agtede at opfylde Kejserindens Begjæring, paalagde hun denne, at stille Palladset Villaviciosa i Alemte til hendes Raadighed. Ministren gjorde Forestillinger mod denne Bestemmelse, der indbefattede et Slags tvunget Exil, hvilket han, ligesaalidet som hans Colleger kunde bifalde med Hensyn til Don Pedros Enke. Omsider lod dog Dronningen sig overtales til at indrømme hende Palladset Bemposto, og selv at flytte ind i det saakaldte lille Pallads Ajunda. Hun besluttede, selv at forkynde Kejserinden sin Beslutning og beboer nu tilligemed hende Palladset de las Recessidades.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Tilberedelserne til en, for lang Tid siden projecteret Telegraph Forbindelse mellem London og Paris skulle nu være aldeles fuldførte og Communicationen skal med det første iværksættes, En Herr Richard og en Franskmand ere Entrepreneurerne.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
J Frankerig skal der være fjorten og i England ni Stationer; den første paa St. George-Fælled og den sidste paa Folkestone i Grevskabet Kent. – J Juli Maaned d. A. udgjorde Antallet af de, i Englandenregistrerede Dampskibe 397 (36,849 Tønder. Jkke registrerede vare 84, og i Bygning stode 46 Dampskibe. Af hine hørte 98 hjemme i London, 56 i Glasgow, 28 i Liverpool, 14 i Bristol, 15 i Hull, 80 i New=Castle og 14 i Sunderland. Fra Jamaica erfares, at den lovgivende Forsamling, som af General-Gouverneuren aabnedes der den 4de August, er allerede den 10de f. M. blevet opløst igjen. Grunden hertil skal egentlig have været en Adresse, som Forsamlingen stilede til Gouverneuren, i Anledning af hans Aabnings-Tale, og hvori den skarpt dadlede Regjeringens Forholdsregler med Hensyn til Slave-Emancipationen, hvilken den tilskrev Coloniens samtlige Lidelser; Forsamlingen havde desuden forekastet nogle af Gouverneuren anmeldte Lov-Udkast, som stridende mod Constitutionen. Jfølge Efterretninger fra Demerara af 28de August, beskjeftigede Aviserne der sig med Commissionens Erklæring angaaende de 20,000,000 Skadesløsholdelsespenge for Slave-Emancipationen. Vice-Kongen af Navarra har den 20de f. M. befalet alle Munkene inden tre Dage at forlade Staden Pamplona, og har tilbudt dem Passe, hvorhen de vilde. Mange af dem have siden efter taget Tjeneste hos Carlisterne. Grev Sebastiani er den 3die dennes ankommet fra London til Paris og har allerede havt en Audients hos Kongen.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Morderen Fleschi er nu af Lægerne erklæret for fuldkommen helbredet. Han skal endnu være uvidende om, at hans Gjerning har kostet noget Menneske Livet, og derfor ingenlunde være fattet paa en Dødsdom. Det hedder, at et særdeles Rummer af Journal de Paris daglig er blevet forfattet for hans Skyld, i den Hensigt, at holde ham i hiin Tro, og lettere at faae ham til Bekjendelser over Mordforsøget og hans Medskyldige. Hans tidligere Elskede, Mad. Petit, er sat paa fri Fod; den senere, Rina Lassave, skal han nylig, efter en Confrontation, have foræret 10 Fr. til en ny Kjole. Rygtet om, at han skulde have dicteret en Sergeant, der havde Vagt hos ham, 30 Sider af sine Memoirer, skjænkes ingen Tiltro. De franske Regjeringsblade af 4de October indeholde endnu intet Nyt fra Spaniens Hovedstad; de bliver staaende ved de gamle Efterretninger af 23de f. M., der allerede den 29de f. M. vare bekjendte i Paris. Til Læserne.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Da jeg fra i Dag af atter overtager Redactionen af denne Tidende, saa beder jeg Dem, som i saa Henseende havde Noget at meddele mig, at ville henvende sig til mig paa min Bopæl, Pilestræde No. 119. Kjøbenhavn, den 13de October 1835. Dr. Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Til Efterretning for de Herrer Jnteressenter i det almindelige Brand-Assurance-Compagnie paa Varer og Effecter bekiendtgiøres herved, at Noteringen af Transporterne paa Compagniets Actier ophører som sædvanligt den 1ste November, inden hvilken Tid de Jnteressenter, der maatte være i Besiddelse af Actier med Transporter, der ikke ere noterede, anmodes om at indlevere disse i Compagniets Contoir, da det til 11te December Termin forfaldende Udbytte ikke kan udbetales førend denne Rotering er skeet. Kiøbenhavn, i Directionen for bemeldte Compagnie, den 3die October 1835. Hammerich. Engelhart. Lassen. Møller.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Kiøbenhavns Havnepriser, den 10de October 1835. - Rbd. - Mk. - s. a - Rbd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Hvede, Siællandsk 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. Dito, Lollandsk - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Dito, Langelandsk 5 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Dito Holsteensk - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Dito Østersøesk, - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Rug, Siællandsk 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Dito fra Provind. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. Dito, Holsteensk - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Dito, Østersøesk 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, 2 radet - Rbd. - Mk. - s. a - Rbd. - Mk. - s. Byg, 6-radet 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Havre. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Ærter, Alt i Sedler og Tegn pr. Td. Smør, Siællandsk Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Dito, Fyensk Fog. 10 Rbd. - Mk. - s. a 11 Rbd. - Mk. - s. Dito, Jydsk Fog. 10 Rbd. 3 Mk. - s. a 11 Rbd. - Mk. - s. Dito Holsteensk Fag. 13 Rbd. - Mk. - s. a 14 Rbd. - Mk. - s. Bøgebrænde pr. Favn 8 Rbd. 4 Mk. - s. a 9 Rbd. 4 Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Literatur. Fra Pressen er udkommet: Christendommens Trøst i mørke og møde fulde Timer. En Haandbog for lidende Christne, af J. F. Boesen, Sognepræst for Vigerslev og Veslinge Menigheder; Bogen, 198 Sider stor, sælges indheftet i den Reitzelske og Schubotske Boghandling for 4 Mk. Expl.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Til "Dagens Abonnenter udgaaer fra 1ste October om Søndagen et Tillægsblad under Navn af "Søndagen", hvis Jndhold fornemmelig vil bestaae af originale Afhandlinger og Betragtninger over almeen interessante fædrenelandske og andre Emner samt fremmede Meddelelser, der kunne finde Anvendelse paa Danmark, og Beretninger over Udlandets Kunst og Videnskabelighed; og vil saaledes i Almindelighed blive udenfor "Dagens Jndhold. – Det tilbringes Abonnenterne i Kiøbenhavn imod den ringe Forhøielse af 16 s. rede Sølv eller Tegn qvartaliter, hvorimod (for ikke at forhøie den med Postgebyrerne høiere Priis af Dagen i Provindserne) Abonnenterne der vil erholde det med Posten uden nogen Forhøielse i Prisen, saavel fra Postvæsenets som fra Udgiverens Side. - Paa begge Blade eller paa Dagen allene, modtages Subscription i Stormgaden No. 186 og i Provindserne paa alle Postcontoirerne. Clemens Romanus Aposteldiscipel. Dette Skrift fra Christendommens Oldtid, oversat af C. H. Muus, faaes i Kiøbenhavn hos Brummer, Gyldendal, Reizel og Schubothe, og i Provindserne hos samtlige Boghandlere, der i manglende Fald ville reqvirere det fra den Gyldendalske Boghandling. 6 Ark 8vo, heft. 3 Mark. Ligeledes faaes Eusebius, Kirkens Historie giennem de tre første Aarhundreder, heft. 4 Rbd., – og paa Oversættelser af Skrifter fra Andet Aarhundrede, nemlig Volykarps og Jgnatius's Breve samt Jnstinus Martyrs Forsvar for de Christne, modtages Subscription.