JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-24
Tirsdagen den 8 April næstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver, efter Forlangende af Brændeviinsbrænder P. Nielsen i Odense, holdt offentlig Auction i den ham forhen tilhørende Bondegaard i Hunderup over endeel Ind- og Udboe, saasom Borde, Stole, Bænke, Senge og Sengeklæder, en stor KjølleKakkelovn, en stor Bryggerkjeddel, et 8 Dages Stueuhr, Kjøkkentøi, Vogne, Plouge, Harver, Heste, Køer, Kalve, Faar og Sviin m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense Herredskontoir den 24 Marts 1834. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-24
Auction over Møller. Efter det imellem Panthaveren og Eieren indgaaede Forlig, bliver de 2 ved Korsøer Kjøbstad og paa dens Grund beliggende Møller opbuden til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes Onsdagen den 9 og 25 April samt 7 Mai d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11; de 2 første Auctioner paa Korsøer Raadstue og den 3die Auction paa selve Møllestedet. Møllerne, som ere hinanden nær beliggende og som stedse har værer eiet og afbenyttet under eet, bestaae af en hollandsk Veirmølle, 5 Lofter høi, og en Stubmølle, hvortil hører en te de passende, nær ved beliggende Møllebolig med Have og cirka 10 Tdr. 2 1/2 Skpr. Land Jord gl. Maal paa Korsøer Kjøbstads Mark. Konditionerne, som ere meget fordeelagtige for Kjøberen, idet nemlig ikkuns en kontant Udbetaling af 12 a 1400 Rbd. fordres, ligge til Eftersyn hos Hr. Kapitain v. Rambusch i Korsøer, saavelsom hos Undertegnede. Skielskjør den 18 Marts 1834. Thuesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-24
Bekjendtgjørelse. Onsdagen den 9 April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, ifølge Begjæring af Auditeur Helm, i hans Bopæl hersteds afholdt offentlig Auction over endeel Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Sengeklæder, endeel godt Linned og Dækketøi, Bøger m.m. Assens Byefogedcontoir den 22 Marts 1854.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-24
Gundorph. Fredagen den 4 April førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver afholdt Licitation paa denne Byes Raadstue over endeel paa Byens Kirke udfordrende Reparationer, anslagne til 623 Rbd. 29 s. S. og T. Overslag og Konditioner ere til Eftersyn paa mit Kontoir. Kjerteminde den 21 Marts 1834. Thaulow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-24
Efter Skifterettens Foranstaltning bliver det afgangne Maren Sophie Becks Stervboe tilhørende Huus, beliggende under Nr. 551 i Hans Jensens Stræde og bestaaende af 2 1/2 Fag, Muur= og Bindingsværk med dertil hørende Hauge, stillet til 5 offentlige Auctioner, nemlig: Onsdagen den 19 Marts den 26 Marts, hver Dags Formiddag Kl. 11, den 2 April af hvilke de tvende første afholdes paa Odense Raadstue, men den tredie i selve Huset. Odense den 11 Marts 1834. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-24
Efter Skifterettents Foranstaltning bliver det afgangne Fægtemester Larsens Enkes Stervboe uden for denne Kjøbstads Vesterport under No. 566 Littr. A beliggende Huus med tilliggende Hauge stillet til 3 offentlige Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 18 Marts den 25 Marts, hver Dags Formiddag Kl. 11. den 1 April, Huset er af 5 Fag Muur= og Bindingsværk. De 2 første Auctioner afholdes paa Raadstuen, men den tredie i selve Huset. Odense den 11 Marts 1834. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-24
Paa Adressekontoiret faaes: Kongelig dansk Hof= og Stats-Calender for Aar 1834. 20 Mk. indb. Den jydske Degn eller Martin Dietzers Fødsel, Liv og Levnet, samt Hændelser og Drømmerier, skreven af ham selv. 1ste Hefte. 2 Mk. Dandserinden, et Digt i 3 Sange af Fr. Paludan Müller. 2den Udgave. 1 Rbd. heft. Den frie Presse, contra Tage Algreen Ussing og hans Fremstillinger i Bladet Dagen af Danmark Trykkefrihed. Et Stridsskrivt ved B. M. Christensen. 5 Mk. heft. Naturhistorisk Lærrebog for de første Begyndere. 4 Mk. indb. Haandbog for Underofficerer af C. P. Bokkenheuser, Premierlieutenant i Hs. Majestæt Kongens Regiment. 3 Mk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-24
Forelæsninger over Physiologien af D. F. Esbricht, Dr. medic. og Professor. 4 Mk. heft. Halvhundrede Fabler for Børn, tegnede og digtede af OttoSpeater, oversat af Chr. Winther, 9 Mk. indb. Det Kongelige Theaters Repertoire Nr. br. Donna Diana. Digtninger af J. Lasenius Kramp. 1 Rbd. Moralen anvendt paa Politiken. 12 Deel. 5 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
er 50. 63 Aargang. tiets Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Redigeres, trykkes og udgives i Odense, 25 Marts 1834. Tirsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Jndhold. Almindelig Politik (Nye Rustninger i Tyrkiet og Note fra den brittiske Gesandt. Motion i Underhuset om de russiske tyrkiske Traktaiers Meddelelse. Stridighed imellem engelske og franske Fiskere i Kanalen. Storbrittannien. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Fædrelandet. Kongehuset. Offentlige Foranstaltninger. Statistik, Skibs-Efterretninger. Videnskabelighed. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Almindelig Politik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
De østlige Anliggender synes atter at vaagne. Den tyrkiske Armee forstærkes daglig, uden at Man veed, en ten Aarsagen til disse Rustninger er den i Ægypten og Syrien herskende Utilfredshed, maaskee bevirket ved fremmed Jndflydelse, eller de ere en Følge af Engellands ved varende Skinsyge over den med Rusland sluttede Alliants Efter Breve fra Konstantinopel af 19 f. M. har nemlig Lord Ponsonby tilstillet Porten en ny Note, som skal have gjort stort Jndtryk paa Divanet, da han forlanger kathegorisk Svar paa en Mængde Spørgsmaal om den Jndflydelse, som hiin Traktat vil have paa Engellands Forhold til Porten. Bliver Svaret, som Man venter, ikke tilfredstillende, kunde det lede til nye Forviklinger, og Krigen da let blive almindelig i Europa. Londonner Blade tale ogsaa om ny Forøgelse af den engelske Station i Middelhavet, og Times paastaaer, at den tyrkiske Nation og Sultanen ønske intet heller, end at kaste Masken og løsrive sig fra den russiske Alliants.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
J Forbindelse hermed staaer en ny Motion af Hr. Sheilden 17 de i det brittiske Underhuus, hvori han forlangte, i en Adresse til Hs. Majestæt at bede om Meddelelse af de til de russisketyrkiske Traktater af 8 Juli f. A. og 29 Jan. sidstl. hørende Aktstykker samt Oplysning om Dardanellernes foregivne Lukning; men skjøndt han beraabte sig paa Hs. Majestæts egen i Trontalen givne Erklæring: at ville modsætte sig enhver Forandring i Forholdenne mellem Tyrkiet og andre udenlandske Magter, og skjøndt han understøttedes af Flere, blev Forslaget uden Stemmesamling forkastet, da Lord Palmerston erklærede hine Aktstykkers Fremlæggelse at være, til Skade for Stats tjenesten." Hvad Farten igjennem Dardanellerne angik, da nød de russiske Krigskibe ingen større Ret end andre Nationers; iøvrigt vilde han ikke sige, at bemeldte Traktat just var den brittiske Regjering til stor Behag; men naar den gif frem med Fasthed og Maadehold, og hverken viste ufornøden Mistroe eller blind Tillid, da vilde Traktaten blive uden Virkning og i Praxis være at ansee som et Nul. Sluttelig trøstede han med Henviisning til det stedse fastere Venskab imellem Engelland og Frankerig. Men hvor let Man her kan bygge paa Sand, viser et nylig indtruffet Tilfælde, da det er kommet til en formelig Kamp imellem en fransk Kutter og nogle engelske Skibe i Kanalen. Beretningerne derom lyde forskjelligt i franske og engelske Blade. Efter hine var Kutteren stationeret, for at vaage over Jagttagelse af Reglementet for Østers=Fiskeriet fra de engelske Fiskeres Side, efter disse derimod, for at beskytte de franske Fiskere i Kanalen. Videre hedder det i den franske Beretning, at der blev fyret først fra engelsk Side og Skipperen paa det franske Fartøi saaret, hvorpaa den kommanderende Officeer greeb en Flint og strakte med eet Skud den engelske Skipper og en Anden, som stod ved hans Side, til Gulvet. Ved Allarmen kom de øvrige engelske Skibe tilseilende, og hvis det franske Fartøi ikke havde skyndt sig at naae Kutteren, vilde formodentlig vore Søefolk være blevne et Offer for den Energie, hvormed de opfyldte deres Pligt. Som derimod en til Portsmouth ankommen Person fra Jersey har fortalt, blev der fyret først fra den franske Kutter, og en af de engelske Fiskere, Peder Burnett, dræbt af en Kanonkugle, hvilket forbittrede de andre Skibe saaledes, at de entrede den franske Kutter og opbragte den til Jersey. Da Burnett var en meget agtet Mand, saa har Sagen gjort stort Jndtryk, og en engelsk Kutter var alt afseilet fra Portsmouth, for at beskytte Østersfiskerierne ved Guernsen og Jersey. - Jøvrigt synes den hele Tildragelse at være uden al politisk Betydning Storbrittannien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Da der i Parlamentet nylig handledes om en Forandring i Tiendesystemet, og Lord Russel undrede sig over, at en Jndretning, som stammede fra en barbarisk Tidsalder, havde holdt sig lige til denne Dag, uddrog Hr. O'Conneel strax den Finte heraf, at siden Engellænderne vare de første, som havde indført Tiender i Jrland, maatte de regnes til Barbarer. Hans anmeldte Motion til Unionens Ophævelse er udsat til den 22 April. Et Forslag af ham til en Kommittees Nedsættelse, som skulde foreslaae en ny Eedsformular for Parlamentslemmerne, hvis Eeden overhovedet behøvedes, tog han tilbage, efterat det var bekjempet, iblandt flere af Sir Peel og Ministeren Stanley, som bitterlig beklagede, at han var saa ulykkelig, "Trods Oplysningens formeentlige Fremskridt, ei at kunne sympathisere med Dagens populære Følelser." Hvor megen Understøttelse Hr. Rippons forlangte Tilladelse til at indbringe en Bill og Erkebiskoppernes og Biskoppernes Udelukkelse fra, eller (som han udtrykte sig) Fritagelse for at have Sæde i Overhuset, da han antog, at de over de verdslige Pligter forsømte de geistlige, end fandt, og uagtet ingen Stemme hævede sig derimod, blev Forslaget dog forkastet med 125 imod 85 Stemmer. Sir Agnew fik derimod Tilladelse til at indbringe sin Bill om Søndagens strængere Helligholdelse, som ogsaa alt er passeret første Læsning, derimod blev det med 187 imod 138. Stemmer afslaaet ham, at indbringe en anden Bill om, heller ingen Markeder at holde om Løverdagen og Mandagen, som Nabodage til Søndagen, hvorved Hr. OConnel bemærkede hans Umættelighed, at da Man havde givet ham Søndagen, vilde han have Løverdag og Mandag ovenkjøbet. Jkke saa heldig et Udfald havde Major Fancourts Motion om Spidsrodstraffens Afskaffelse ved Armeen, som den 14 d. blev forkastet af Underhuset med 227 imod 94 Stemmer, og Koureren beklager i den Anledning bitterligt, at see Reform Ministeriet, som af det engelske Folk hilstes med Jubel ved dets første Fremtræden, paa Skuepladsen, saaledes fornægte sig selv og forskjertse sin Popularitet, ved at sætte sig i Opposition med Humanitetens og en oplyst Tidsalders Fordringer. Ligesaa dadler Times Ministrene for den Langsomhed, som spores i Kirke=Reformen, hvorpaa Udfaldet af Hr. Rippons ovenmeldte Motion afgiver et nyt Beviis, endskjøndt Taleren, saavel i Engellands egen, som Frankerigs, Spaniens og Portugals Historie fandt Stadfæstelse paa, at Geistligheden, naar den fik Deel i Regjeringen, fra Arrilds Tid stræbte og maa stræbe efter at hindre politiske Forbedringer, hvorved den selv maa tabe i Rigdom og Magt. Biskopperne burde kun være hans Tienere, hvis Rige ikke er af denne Verden, og dog havde Man i denne Stand fundet de dueligste Jntriguanter og snueste Diplomater. En Dissenter Hr. Harve, erklærede ogsaa, at hans Troesbrødre slet ikke ønskede deres Kirke repræsenteret, da efter deres Overbeviisning. Christendommen ingen Understøttelse behøvede fra Statsmagten, men meget mere havde styrtet Hedendommet og Cæsarernes Stolthed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. Den 13 dennes feirede Grev Grey sin 70de Fødselsdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Frankerig. Af General Ramorino er nu udkommet en Beskrivelse over de sidste Tildragelser i Savoyen. Belgien. J en Kulgrube ved Mons har atter tildraget sig den Ulykke, at Vandstofgasset fængede, hvorpaa fulgte en hæftig Explosion og alle Arbeiderne i Gruben bleve dræbte eller beskadigede. 7 af dem havde Man alt udgravet døde, og flere Andre havde senere bukket under for deres Lidelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Holland. Prindsen og Arveprindsen af Oranien indtraf den 13 d. igjen til Haag fra Reisen til Petersburg. Schweitz. Den pohlske General Rozycki er nylig død i Zürich af Græmmelse over at leve i Landflygtighed borte fra Kone og Børn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Tydskland. Professor Jordan har ogsaa faaet et Æresbæger tilsendt fra nogle badenske Stæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Professor Krug i Leipzig har faaet den ansøgte Afsked med en Pension af 1000 Rdlr. Søe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Fædrelandet. Kongehuset. Søndagen den 28 Marts er anlagt Hofsorg for den afdøde Hertug Ferdinand Frederik, August af Würtemberg, som bæres paa sædvanlig Maade i 14 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Offentlige Foranstaltninger. Den 14 Marts har Kjøbmand C. Lind i Lemvig faaet Bevilling til at være Strandingskommissionair i Thisted Tolddistrikt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Under 19 dennes har Hs. Majestæt benaadet Ridder af Dannebrogen og Kommitteret i Rentekammeret, Etatsraad Johan Wolfhagen, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Statistik. Ved den stedfundne Folketælling befandtes Jndvaanernes Antal i Viborg at være 3419 Personer; i Nyborg var det 2861, hvoraf 1453 Mandkjøn og 1408 Qvindekjøn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Skibs-Efterretninger. J Orkanstormen den 10 d. forliste ud for Sildenæs, paa Skagens nordre Side, et Barkskib, hvis Navn ikke vides, men af nogle ilanddrevne Papirer erfares, at det har været ført af Skipper J. D. Westphal af Danzig. Hele Besætningen druknede, da Skibet øieblikkelig adsplittedes, og af Ladningen er kun inddrevet et ubetydeligt Qvantum, tildeels af Søevand beskadiget Viin i Foustager, nogle Køie= og Gangklæder, og nogle Citroner og Apelsiner. - Samme Dag indstrandede for Wangsaae Strand i Thisted Amt det engelske Brigskib "Brothers" kaldet, fra Sunderland bestemt til Stettin og ført af Kapit. John Bakker. Mandskabet, bestaaende af 7 Mand, blev med Nød og Neppe reddet og Kapitainen selv noget forslaaet. - De i Hjerting Tolddistrikt ilanddrevne Kasser Citroner og Appelsiner vare udkastede fra Skibet. Vinnenza Ferrara af Genua, fra Messing bestemt til Hamborg, som den 7 Marts løb paa Strand ved Blaavand, Ribe Tolddistrikt, efterat have forliist Roer og 3 Ankere samt kappet Stormasten, men ved Hjelp af Søefolk fra Kysten og fra Fanøe bragtes det af igjen og i sikker Havn ved Fanøe. Besætningen, i Alt 13 Mand, tilligemed en engelsk Lods, havde tidligere forladt Skibet. - Det Vrag, som er ind bjerget til Hitterøe med Bunden iveiret, er siden befundet at være Briggen Frithioff, Skipper Nordvald, fra Cette bestemt til Amsterdam med Viin, Brændeviin og Propper. Medens Tage og Tagsteen røg af Husene i Frederikshavn i Stormen den 10 Marts, bevaredes dog alle i dens fortræffelige Havn liggende Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Videnskabelighed. En i flere Nummere af Dagen anstillet Undersøgelse af Hr. Sekretair Algreen-Ussing, over vor Trykke=Lovgivning, hvis Tendents er at vise: "at Danmark er i Besiddelse af en Trykkefrihed, som saa andre Lande i Europa kunne prise sig lykkelige ved at have – et Gode, som Folk i Almindelighed ikke kjende, og som Vi aldrig noksom kunne paaskjønne, har foranlediget et Stridsskrift ved Balthasar M. Christensen, med Titel: "Den frie Presse contra Tage AlgreenUssing og hans Fremstillinger i Bladet Dagen af Danmarks Trykkefrihed." Herpaa læses allerede af Hr. Ussing følgende Anmeldelse i Kjøbenhavnsposten: de "Retssag. Aar 1834, den 18 Marts blev i Publikums Høiesteret foretaget Sagen: Den frie Presse contra Tage Algreen-Ussing og hans Fremstillinger i Bladet Dagen om Danmark Trykkefrihed. For Citanten mødte Hr. Fuldmægtig Christensen, som fremlagte sit trykte Jndlæg af Dags Dato. stævnte mødte personlig paa egne og den danske Trykkefriheds Vegne og begjærte 8 Dages Anstand for at tage til Gjenmæle i Sagen. Retten bevilgede den begjærte Anstand, pro vera copia Algreen Ussing. At et saa vigtigt Anliggende drøftes og belyses fra alle Sider, naar det kun skeer i en Videnskabsmanden sommelig Tone, uden Lidenskabelighed og personlig Bitterhed, er ønskeligt. Men da det vilde overskride Avisens Rum, at give Udtog af Parternes Grunde og Modgrunde, maa Man nøies med at henvise til Kilderne, som der overalt vel ikke lader sig sige meget Nyt i dette af saa Mange behandlede Emne. Ogsaa Udgiveren var udentvivl den Første, som for 36 Aar, siden gav et lidet Bidrag hertil i Skriftet "Min Mening, om den nye Trykke=Forordning af 27 September 1799, hvoraf udkom andet Oplag, og som, havde det intet andet Værd, tildeels foranledigede det bekjendte Forsøg til en rigtig Fortolkning og Bedømmelse over Forordningen om Trykkefrihedens Grændser, af vor dybsindige og siden saa navnkundige Retslærde (daværende Kandidat i Lovkyndigheden) Konferentsraad og Generalprokureur A. S. Ørsted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Sidste Juleaften vare, som sædvanligt, alle i Rom værende Danske, Norske og Svenske samlede til et Julegilde, til hvilket Andersen havde skrevet en Sang, efter hvilken Sjette Frederiks og Carl Johans Skaaler med Enthusiasme bleve udbragte. Det fjerne Rom havde her gjenforenet Skandinavien. Gildet stod i Villa Borghese; et stort Laurbærtræe med Oranger var Nordboernes Juletræe, og i Sydens dunkle grønne Skov og den sommervarme Aften vælede Tanken ved Norden. - Strax efter Tilendebringelsen af det romerske Karneval reiste vore trende Landsmænd Hert, Zeuthen og Andersen i Selskab sammen til Neapel. Küchlers sidste Arbeide var et ypperligt opfattet Portrait af vor unge reisende Landsmand, Digteren, H. C. Andersen. (Af Kbhyst.) Moretos herlige Digtning Donna Diana, er endelig ogsaa bragt paa den danske Skueplads i en smagfuld Oversættelse. Et talrigt og størstedeels dannet Publikum overværede Aftenen den 20 Marts den første Forestilling, ved hvis Slutning - hedder det i Dagen - dog nogle faa Tilskuere uden Sands for en høiere Kunstnydelse syntes, at føle sig krænkede ved, at Man under Navn af "Lystspil vovede at byde dem Noget, der river dem ud af den Fjellebodsphære, hvori de ere vante til at bevæge sig." Efter Kjøbenhavnsposten skal der haves ikke mindre end 3 danske Oversættelser af dette Stykke. Et Par have tidligere været indleverede til Theaterdirektionen, men ere af den blevne forkastede; ogsaa Hr. Lector Buchwald har i f. A. leveret en i "Valkyrien."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Den 15 d. agtede Hr. Professor Siboni med Jomfruerne Jda Fonseca og Østergaard at tage med Dampskibet fra Rotterdam til London. Ligesom allevegne, hvor de optraadte i Tydskland, bleve de ogsaa i Holland modtagne med ualmindeligt Bifald og have overalt nydt den Opmærksomhed, deres fortrinlige Talent fortjener. (Kbhyst.) Sese Odense. Vort saakaldte Fastemarked havde talrigt Besøg baade af Mennesker og Heste, hvortil det usædvanligt skjønne Veir ogsaa bidrog. Men det sidste holdt sig kun faa Dage; thi Natten imellem Søndag og Mandag oplevede Vi atter en frygtelig Orkanstorm, der vel ikke var saa langvarig, men maaskee meere voldsom end den af 10 d. M. Vinden var denne Gang Nordost, og der kom slige Rusk, at Dørene endog fløi op af sig selv, som om det kunde være Jordstød. J de sidste Nætter have Vi havt Frost med Sneefog, og Sneen er endnu ved Middagstid ikke smeltet paa Tagene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Af det Werlighske Skuespillerselskab kan endnu ventes givet en Forestilling her paa Theatret strax efter Paaske, til Jndtægt for Hr. og Mad. Wiberg. Den Yndest, Publikum stedse har viist denne talentfulde og agtværdige Skuespillerinde, vil sikkert ogsaa ved denne Anledning bekræfte sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
J St. Knuds Kirke prædiker: Skjærtorsdag til Høimesse Hr. Dr. og Biskop Faber; til Aftensang Hr. Pastor Wiberg. Langfredag: til Høimesse Hr. Overlærer Brohm; til Aftensang Hr. Pastor Wiberg, Første Paaskedag: til Froprædiken Hr. Pastor Wiberg; til Høimesse Hr. Dr. og Biskop Faber; til Aftensang Hr. Pastor Borch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Anden Paaskedag: til Høimesse Hr. Pastor Wiberg; til Aftensang Hr. Kand. theol. Wiberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
AVERTISSEMENTS.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Subskriptionsplan. Paa et Skrift under Titel: Nogle Frugter af mit Otium som Olding og forhenværende Embedsmand, Samlinger af blandet Jndhold, Stephan Jørgensen, Etatsraad. indbydes herved til Subskription. Skriftet vil i to Bind omtrent udgjøre 30-35 Ark, og overlades Subskribenterne for 8 s. Arket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Da det om nogle Uger forlader Pressen, vilde de, som ønske det, snarest muligt tegne sig paa Adressekontoiret i Odense, Paa Adressekontoirets Boglade. haves stedse Udsalg af: Protokoller af forskjellig Størrelse; Skrive, Tegne- og Contrabøger; Connossements-Blanqvetter; de befalede Lister til Overformynderie Protokoller, Skolejournaler, Sporteljournaler; Lister til de anordnede Ministerial bøger, Logbøger m. fl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Leie-Bibliothek. Hvor et 1831 oprettet og hidtil med de nyeste og bedste danske og tydske Morskabsbøger, Reisebeskrivelser, historiske, biographiske, statsoekonomiske og andre til Almeenlæsning fortrinlige Skrifter forøget Leie=Bibliothek, bestaaende af 2286 No., er paa særdeles billige Vilkaar – at faae, anvises af Dhrr. Kjøbmand Bünger i Aarhuus, Chordegn Simonsen i Fredericia og Klokker Jversen i Middelfart. ge Til de Brandlidte i Ullerslev, er endvidere modtaget: fra Hols Mølle 2 Tdr. Byg; Thorup Bye i Davinde Sogn 2 Tdr. 2 Skpr. Byg, Rønninge Gaardmænd 4 Tdr. 1 1/2 Skp. Rug og 5 Tdr. 2 Skpr. Byg, Huusmændene ibid. 5 Rbd. 5 Mk. 8 s.; Fraugde Bye 1 Td. 6 Skpr. Rug og 2 Tdr. 3 Skpr. Byg; Gaardmændene i Hunderup 15, Rbd. (see Avisen No. 16); Frørup Bye 20 Rbd.; Pastor Thobiesen i Windinge 4 Rbd.; Windinge Sogn 9 Tdr. 7 Skpr. Rug, 19 Tdr. 4 Skpr. Byg og 2 Mk. Nogle flere Bidrag, ere endnu, ifølge Løvte, ivente. De menneskekjærlige ædle Givere modtage herved de Brandlidtes kjærligste Tak! Flødstrup den 21 Marts 1834. N. Worm, Sognepræst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Af Umyndiges Midler under Grevskabet Brahesmindes Overformynderie kan strax erholdes til Laans 202 Rbd. 3 Mk. 8 1/2 s. Sedler og Tegn, naar Vedkommende derom henvende sig til Forvalter Trolle paa Steensgaard pr. Faaborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Nye Brunsviger Humle, af fortrinlig Godhed, er arriveret og sælges billigst paa Overgade No. 27 hos Kjøbmand, Chrane.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
En Hauge uden Lørreport, er strax at erholde til Leie. Kjøbmand Thrane anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Til Paaske Flyttetid d. A. er en Leilighed at erholde i 2den Etage paa Vestergade, bestaaende af en Stue, Kjøkken, Spisekammer og Pigekammer. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-25
Ved den averterede Auction paa Annasholm 4 April bliver tillige bortsolgt cirka 20 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg og 40 Tdr. Havre, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Odense den 24 Marts 1834. Reimuth.