JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-09-29
Den beskikkede Skifte=Jurisdiction ved det Kongel. Blaa ve Verk i Nyekirke Anner paa Modum, lader herved i de benhavnske Berlingske Tidender 3de gange efter hinanden beldtgjøre; at Hr. Med=Directeur Waitz ved bemelte Blaabeværk hans Hustrue Heleng Carolina født Schrader, for nogen Tid siden ved Døden er henkaldet, hvis efterladte Stervboe til paafølgende lovlig Skifte=Behandling imellem efterladte Mand og Arvinger, samt befindende Debi= og Creditorer, er tagen under lovlig Behandling; da man nu er uvis om nogle, foruden de allerede opgivne, kunde til dette Stervboe have noget at fordre eller gielde, bliver saa vel samtlige Credi= og Debitorer herved paa sædvanlig Maade, foruden den ved Hiemtinget lovformelige skeete Proclamation, 12 Uger a Dato, indvarslede at mode eller møde lade udi en Torsdagen den 30te Novbr. førstkommende berammet Skifte=Samling paa Gaarden Fossum ved Hougsoss i Buscheruds Amt, de første deres Fordringer efter lovgyldige Beviser at paatale, og de sidste at opgive og vedtage hvadsomhelst de til dette Stervboe kunde befindes at være skyldt ge, da enhver efter Boets befindende Tilstand skal ved endelig Skiftets Slutning vederfares den efter død Mand ved Loven givne Ret. Fossum, den 7de Septbr. 1780. J. Storm, Jnspecteur ved Blaae Farveværket.
Berlingske Tidende, 1780-09-29
Morten Giested, som endnu conditionerede hos Hr. Peder von Anker paa Gaarden Bogstad i Aggers Herred ved Christiania i Norge, er sammesteds afdød den 28de August, sidstleden, og hans Boe af mig, som Skifte=Forvalter, strax taget under Behandling; det er her ubekiendt om hans Forældre Jens Mortensen Giested og Sophie Pouls Datter Kicrulf, eller nogen af dem, endnu lever; hvis ikke, vil hans Boes Beholdning tilfalde 2de Søstre Mad. Jacobea sal. Johan Carlsens, og Helvig Catharine Giested, Enke efter afg. Jacob Hansen Steenberg, som forhen skal have været Klokker paa Bornholm, eller, i Fald hun og ved Døden skulle være afgaaen, hendes Børn; disse afg. Morten Gie steds fraværende Arvinger, og hans Stervboes Creditorer bliver herved invitterede, at anmelde sig inden den Tid Loven foreskriver, de første at legitimere sig som Arvinger, og de sidste deres Fordringer lovligen at bevise. Christiania, den 2den Septbr. 1780. Jac. Aars, Sorenskriver over Agger, Ascher og Bærum.
Berlingske Tidende, 1780-09-29
Da Boet efter den med Skipper Zacharias Andersen Bryne værende og i Kiøbenhavn ved ulykkelig Hændelse druknede Mand navnlig Niels Finchelsen, der i sin Tid boede paa Gaarden Dran ge her under Jurisdictionen, er taget under Registering og Vurdering, og Effecterne derefter bragt i Penge ved offentlig Auction. saa vorder herved 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, saavel Debi, som Creditorer indkaldet, at de inden den i Loven fastsatte Tid, anmelder sig hos mig, de første at betale deres Gield og de sidste med Legitimation for deres Fordringer, da enhver efter Boets Omstændigheder skal vederfares hvad Lov og Ret tilholder. Bergegaard i Lister=Lehn og Christiansands Stift, den 15de August. 1780. Christian Severin Balle, Kongel. bestaltet Cancellie=Raad og Sorenskriver.
Berlingske Tidende, 1780-09-29
Efter oprettet Testamente imellem afg. Gastgiver i Schroren i Saltens Fogderie i Tronhiems Stift, Sr. Hendrich Ravn og naar den giftede sig, skulle den Afdødes Arvinger nyde Tredive Hustrue, at den sidstlevende skulle være den eneste Arving; men Rigsdaler mod Qvittering og Afkald, og intet videre; samme Summa betaler Hr. Arnold Henrich Vedeler dem i Bergen mod saadan lovlig Qvittering og Askald, eftersom Enken er indtræde andet Ægteskab med Sogne=Præsten i Vaagens Præstegield i Saltens Provstie, alt efter Kong Frederich den Femtes Confirmation den 19de Novbr. 1762., hvilket 3de gange indføres i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender. Kirkevaag, den 11te Julii Christen Flye. Ved Døden er afgangen ur i Lavrvigen den 3die hujus RolChristian Wrigth, hvis Efterladenskab jeg Underskrevne, som hans Fader og eeneste Arving, har taget under min Værge; da nu benævnte Afdøde nogle Aar har faret som Skipper paa Engeland og Holland, og det ved den Leylighed er at formode, har med een og anden kan have haft Handling og været betroet Commissioner, hvormed han baade kan have faaet tilgode og være blevet skyldig; saa, for at forekomme det ingen ved denne min Søn skal komme til kort, hvis Efterladenskab jeg ikke paatvivler jobliver tilstrækkelig til hans Gields Betaling, indkaldes herved 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, meerbemelte min afdøde Søn Rolf Christian Wrigths Debi= og Creditorer (a melde sig hos Kiøbmand Hr. Baltzer Hansen i Laurvig, for hvem han har faret som Skipper og i den Anledning har ladet sig for maae til at paatage sig hans Regningers Opgiørelse) de første at betale hvad de maatte være skyldige og de sidste at fremkomme med saadanne Beviser for deres Fordringer, som Loven efter død Mand hiemler, hvorefter Vedkommende skal nyde vedbørlig Ret Gaarden Gaaserød i Laurdal og Laurvigs Grevskab, den 9de Septbr. 1780. Andreas Wrigth.
Berlingske Tidende, 1780-09-29
Da Frue Oberstinde Elisabeth Canutha sal. Rodtwitts, for Reutz, ved Døden er afgaaen sidstleden 12te April, og hun ved Kongel. allernaadigst confirmeret Testamente dat. Fredensborden 16de August. 1765., hvis Jndhold er: at min Hustrue Margretha Bermz fød Reutz, skal, efter hendes Død, beholde alt Rorendes og Urørendes, dog udbetale Boets paahæftende Gield og til samtlige den Afdødes andre Arvinger 50 Rdlr.; saa indkaldes herved bemelte Arvinger, at indfinde sig paa min Gaard Een seet den 16de Mai 1781. for at modtage besagde dem tilkommende Arv, og give derfor lovlig Afkald; ligesaa indkaldes inden samme Tid Creditorer og andre, der kunde formeene sig noget derved at have at sige, tilligemed Boets samtlige Debitorer med Betaling, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Eeyset paa Syndmør, den 16de Mai 1780. J. C. Bernitz, Premier=Lieutenant ved det først Bergenhusiske Regiment.
Berlingske Tidende, 1780-09-29
Da vi underskrevne ved Kongel. Commissorium allernaadigst ere udnævnte til Skifte=Commissarier, efter forrige Chef fordet 2det Bergenhusiske Jnfanterie-Regiment, nu afg. GeneralMajor Johann Hendrich von Schacht, og hans Stervboe til saadan Ende af os allerede er aabnet og taget under lovlig Behandling; saa bliver herved 3de gange efter hinanden indkaldet den Afdødes Credi= og Debitorer, at anmelde sig hos os her i Bergen, inden den Tid Loven foreskriver, de første deres Krav lovformelig at bevise, og de sidste at erlægge hvad de til Boet ere pligtige, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Bergen, den 29de August Paa General=Auditeurens Vegne von Borsse, von Segelcke, i Norge, Rind, Oberst=Lieutenant. Capitain. Regiments=Qvarteermester, Johan Koren Christie, Hans Kongel. Majests, beskikkede Byefoged i Christiansund i Norge, lader herved 3de Postdage efter hverandre i de Kiøbenhavnske Danske og Tydske Tidender bekiendtgiøre, at efter derom til ham indkomne Reqvisition, bliver det allernaadigst bevilgede Apotheqve i Christiansund cum Vasis & Ingredientiis og Privilegio, tilligemed den dertil hørende VaaneGaard (som fra Owe Wind Krags Opbudsboe er bleven bortsolgt) formedelst Mangel af Rigtigheds Aflæggelse fra den sidste Kiøbere for Kiøbe=Summen, igien til nye Auction opbuden, Forste Gang den 2den Novbr. førstkommende, Anden Gang den 7de Ejusdem, og Tredie Gang den 13de i samme Maaned; thi ville ken 10 Slet, i hans Huus i Christiansund, at indfinde sig, de de Lysthavende behage om Formiddagen paa bestemte Dage Klo tillige for Budet med suffigent og antagelig Caution forsyne sig Auctions=Conditionerne nærmere skal vorde bekiendtgjorte, og mann Buls Gevinst og Forliis bortsolgt. og vorder samme Apotheqve paa den sidste Kiøberes Ole Born Christiansand, kan ventes inden Aarets Udgang at vorde til En Bergman, som døde den 7de Junii sidstleden paa Oddernæs i Skiftet efter Præste=Enken Mad. Christiane Meldal, i bragt; hvilket for de fraværende Arvingers Skyld herved kiendtgiøres. Christiansand, den 12te Septbr. 1780. M. Smith.
Berlingske Tidende, 1780-09-29
efter følgende, som paa den Kongel. Eiqvadre i Aaret 1779.
Berlingske Tidende, 1780-09-29
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboeudcommanderede, og ved Døden ere afgangne, nemlig: Man Søren Clausen, Peder Christensen Warregaard, John J Hans Mannassen Krier, Matros Johan Christopher Eggerie Niels Nielsen, Peder Junsberg, Ole Syderland, Oplebsen, Anders Jmersen, og Mons Olsen Aasen, indkaldes her Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Staviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varfor at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares: efter Loven. ter følgende, som paa den Kongel. Eiqvadre i Aaret 1779. ved NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboerne den ere afgangne, nemlig: Matros Lars Hansen af Aggershaf Dito District, Søren Foss af Øster Jyllands District, Et District, Jacob Jensen af Slesvig District, Hans Christen Nielsen Opløber af 4de Div. 7de Comp. No. 97 og Matros, med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Staschild Engelbretsen af Christiansands District, indkaldes her Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret i Loven.
Berlingske Tidende, 1780-09-29
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboentain Steenbeck, og paa Skibet Anna kaldet paa Reysen til Bodker Johan Gottlieb Noske, som har fahret med Skibs-Ca at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Com Croix falden over Bord, indkaldes herved med 12 Ugers Va sion, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa ind des og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere de Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen afg. Skipper Ole Rasmussen, indkaldes herved med 12 U Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets S. Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre: indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitideres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Den Kongel. allernaadigst privilegerede Fiskebeens=Fal udi Vognmager=Gaden No. 157., haver nu som til til Forhandling alle Sorter Fiskebeen, i store og smaa Qvannaar der tages 25 Pd. og derover, nemlig: Fra 2 til 3 Qvarsom holder Prøve med de beste Hollandske Sorter, og er i P. i Længde a Pd. 2 Mk. 4 Sk. a 2 Mk. 8 Sk. Fra 3 til 4 O i Længde a Pd. 2 Mk. 12 Sk. a 3 Mk. Fra 4 til 5 Qvart. i Lede a Pd. 3 Mk. 4 Sk. a 3 Mk. 6 Sk. Frag til 6 Qvart. i Lede a Pd. 3 Mk. 8 Sk. a 3 Mk. 12 Sk. Fra 6 til 7 Qvart. i Lede a Pd. 4 Mk. 4 Sk. a 4 Mk. 8 Sk. Fra 7 til 8 Qvart. i Lede a Pd. 4 Mk. 12 Sk. a 5 Mk. Fra 8 til 20 Qvart. i Læng Pd. 5 Mk.; og naar der tages 100 Pd. saa gives bedre Kiøb. C. A. Østergaard.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Jans Kongelige Majestæt haver allernaadigst behaget un) der 1ste Martii sidstleden at udnævne CommandeurCapitain Ulrich Christian Kaas til Kammerherre. Den 1ste Julii er den constituerede Schichtmester Ol Knoph beskikket til at være virkelig Schichtmester ved Kongsberg Sølvværk.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Hs. Kongel. Majestæt haver til Ridder af Dannebroge Ordenen allernaadigst udnævnt: Hr. Kammerherre Adeler til Draxholm; Hr. Kammerherre Carl Plessen, (forhen Envoye i Neapolis; Hr. Kammerherre og Landraad Casper Buchwald paa Seedorff, Hr. Kammer=Præsident Carl Friderich von Lowtzow, udi Hs. Durchl. Hertugens Tieneste af Oldenborg; Hr. Kammerherre Friderich Christian Scheel; Hr. Stiftamtmand de Schouboe i Bergen; Hr. Kammerherre og Hof=Jægermester Græve af Rantzau; Hr. Kammerherre Bardenfleth, anden Deputeret ved det Kongel. RenteKammer; Hr. Kammerherre og Amtmand von Hoben; Hr. Kammerherre og Landraad Christian Detlef von Revenfeldt: Hr. Kammerherre og Commandeur Frederich Christian Kaas, Chef for Søe=Cadet Compagniet; Hr. Kammerherre og Ober=Post-Jnspecteur Adolph Frederich von Warnstedt, Til Kammerherrer ere allernaadigst udnævnede: Hr. Kammerjunker Christian Frederich Bülow med Anciennete af 29de Januarii 1775, Hr. Etatsraad Carl Castenskjold til Hagestedgaard af 1ste Mai 1780.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
J andre Tilfælde, hvor Consumtions=Forordningen for Møllerne selv har bestemt andre specielle Straffer, saasom naar de negte Betientene at inqvirere, eller de give dem urigtig Underretning, eller modtage Korn i den posthavende Betients Fraværelse o. s. v. finde de Mulcter Sted, som bemeldte Forordning for saadanne Forseelser i 5 Cap. 7, 8, 10 og 12 Art. har foreskrevet, og ligeledes vedbliver for Møllerne den Straf, som bemeldte Cap. 9 Art. foreskriver i det Tilfælde, naar Seddel i Møllebogen findes fraskreven og det fra skrevne ikke ved Jnqvisition kan findes til den angivne Eier af være henkommen.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Skulde nogen af Møllerens Folk paa Møllen, Mølleren, uafvidende, hindre eller negte Betientene at inqvirere, bode de selv for deres Forseelse efter Consumtions=Forordningens 5 Cap. 7 Art. 20 Rdlr., men i hvad andre Forseelser og Urigtigheder, som med Kornets Modtagelse eller Aflevering, eller Sedlernes Tilbageholdelse m. v. ved dem maatte foregaae, indestaaer Mølleren selv for Mulcterne, uden at nogen Undskyldning af Uvidenhed eller Underhavende Forseelse vorder antaget.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Den 9de Sept. er Candidatus Juris Jørgen Heboe af Wordingborg allernaadigst beskikket til herefter som Procurator at gaae i Rette ved alle Ober= og Under=Retter udi Siellands Stift.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Den 13de Sept. er Sognepræst Hr. Peder Bech beskikket at være Sognepræst for Blegind og Hørning Meenigheder, Aarhuus Stift. Sognepræst Hr. Matthias Thistrup ligesaa til Thunøe Meenighed under Aarhuus Stift. Under samme Dato har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Jen Mortensen af Hiendruf til Skovfoged i Fobeschlet, i Amtet Hadersleb.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Den 14de Sept. er Uhrmager Johannes Petersen allern. bestilt til at være Hof=Uhrmager. Samme Dato er Johan Harders allern. beskikket til eventualiter succederende Sognefoged i Nordhastedt i Landskabet Syndre Dithmarsken.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Den 20de Sept. er Studiosus Matthias Toldorff beskikket at være Sognepræst for Nye Meenighed i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Den 27de Sept. er geheime Conference=Raad Hr. Peder Rosenørn beskikket at være Jnstitiarius i Høieste Ret. Under samme Dato er Premier=Lieutenanterne Johan Casper von Gerhard og Hans von Viders af Kongens Regiment, Jacob Carl Lorenz von Abercron og Joachim Christian von Breuer af Dronningens Liv=Regiment, Christian von Rum melhoff af det Bornholmske, Frederich von Brokoff af det Holsteenske, og Lorenz Jacob von Heinen af det Falsterske Jnfanterie=Regiment benaadede med Caracter som Capitainer af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Den 4de October er Studiosus Erich Trap confirmeret at være Sognepræst for Uggil og Taars Menigheder i Aalborg Stift. Studiosus Thomas Høy Møller ligesaa at være Sognepræst for Fiellerup og Glesborg Meenigheder i Aarhuus Stift. Under samme Dato er Conference=Raad Michael Fabritius von Tengnagel bestilt til Krigs og Land Commissaire udi Fyen og Langeland.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Den 12te Oct. er Raadmand Henrich Ulrich Sandberg beskikket at være Herredsfoged udi Nørre Herred i Lolland. Raadmand Saxo Peder Jbsen ligesaa at være Herredsskriver udi Sønder Herred i Lolland. Etatsraad Niels Ryberg at være Conference=Raad.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Den 18de Oct. er Olaus Andersen Zimmer allern. confirmeret at være Herbergerer og Vognmester i Roskilde.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Hs. Kongel. Majestæt haver allern, behaget til Kammerherre at udnævne Hr. Kammerjunker og Ober=Forster v. Lüttichau, og Hr. Capitain og Ober=Forster v. Chrenstein, Fra Stadens Raadstue er den 23de October h. a. udkommen en Placat af følgende Jndhold: At Magistraten ved Skrivelse af 17de i denne Maaned fra det Kongelige Vestindisk Guineiske Rente= og General=Toldkammer er tilmeldet, at det allernaadigst har behaget Hs. Kongel. Majestæt under 5te i samme Maaned paa bemeldte Kammers allerunderdanigste Forestilling at resolvere: At det til en almindelig Regel maae fastsættes for begge Rigerne, Danmark og Norge, at, naar noget Skib til Told=Stæderne, eller i deres Districter, for at indtage strandet Skibs Redskab, og intet andet, ankommer, maae det for saavidt være frie for Laste Penge at svare.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Fra den 30te September til den 28de October, ere her i Staden copulerede 114 Par, fødte: Drenge 159, Piger 128, tilsammen 287; døde: Mænd 87, Qvinder 47, Drenge 60, Piger 52, tilsammen 246; ere altsaa 41 flere fødde end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 15, Appoplexie 1, Barselseng 7, Blodgang 14, Blodspytning 1, Brækning 1, Brystsyge 19. Druknet 2, Durkløb 2, Dødfødte 1. Feber 7, Forraadnelses=Feber 6, Gicht 3, Guulsot 1, hidsig Feber 9, Hævelse 1. Jhielslagen 1, Kighoste 2, Kopper 8, Krampe 2, Krampeslag 2, Laarbrud 1, langvarig Sygdom 1, Nyefød 2, Nærvesyge 1, Obstruction 1, Skiørbug 4, Slag 75, Svindsot 7, Tænder 1, tærende Syge 28, uangivne Svagheder 15, Vattersoet 4, Værk 1.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 23de September til 28de Oct. af Patienter indkomne 174, udgaaet 142, døde 28; af Barselqvinder indkomne 62, udgaaet 52, død 1, af Børn fødte 63.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Paramaribo, Paramaribo ved Suriname i Syd=Amerika.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Efterat vi, siger Forfatteren et andet Sted vare komne noget ind paa Øen, saae vi et smukt Steenhuus paa en Høi. Her gjorde jeg Halt, for at udhvile. Huset tilhørte en rig Kolonist, ved Navn lan. Han var ikke hiemme, men hans Kone, en stor mager Kreolinde, som efter Landets Skik gik barfoded. Ved at træde ind i Stuen, fandt jeg hende mellem 5 til 6 Døttre og ligesaa mange store Hunde, som vilde dræbe min Hund. Man jagede dem ud, og Madamen stilte en nøgen Negerinde til Skildvagt ved Døren, som ikkun havde en elendig Klokke paa. Jeg bad om Tilladelse, at blive her saa længe den største Hede varede. Neppe vare de første Complimenter forbi, førend en af Hun denne fandt Leilighed at komme i Salen, og begyndte Allarmen paa ny. Madamen havde en Torn-Kiep i Haanden, hvormed hun gav Slavinden et Slag over hendes blotte Skuldre, som bekom deraf en lang Strime, og paa Siden fik Bulbideren ogsaa et, og løb hylende bort. Denne Dame fortaalte mig, at hun engang paa Skilpadefangst nær var druknet. Hun gik og i Skoven, og jagede flygtige Neger; hun gjorde sig en Ære deraf. Men i Anledning af Hiorte Jagten lagde hun til, havde Gouverneuren givet hende en Jrettesættelse, efterdi den var forbuden. Denne Jrettesættelse havde grusom smertet hende. "Jeg vilde heller, var hendes Udtryk, at han havde stukket mig en Dolk i Hiertet." Klokken 4 om Eftermiddagen forlod jeg denne Bello na, som jagede Mennesker.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Efterretning om det Franske Parlements Ophævelse i Aaret 1771, i et Brev. Jansenisterne og Klerisiet i Frankrig vare forhen hinanden J saa fiendske, som Hugenotter og Katholiker fordum. Jansenismus var forhen herskende blant Parlements Medlemmerne; og Jesuiterne vare Kierisiets Stotte. Følgeligen vare af denne Aarsag, mange andre ikke medregnede, Parlement og Jesuiter dødelige Fiender, og som det ene Partie var oven paa, laae det andet under. Da Ludvig Kl Vmod Enden af sine Dage blev from, og stod under sin Skriftefaders, en Jesuits, Førelse, begyndte, som bekiendt Forfølgelsen mod Jansenisterne, og følgeligen ogsaa mod Parlementet, derved at blive alvorligere, efterdi Ludvig vilde giøre Bulle Unigenitus til en Rigslov.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Fra den Tid havde Jesuiterne en merkelig Overogt og de beholdt den under den hele følgende Regiering til omtrent Aar 1750. Og saasom Jansenismus laae under Orthodoxien, stod ogsaa Parlementet, formedelst den forhaanden værende Forvikling, under Hoffets Tryk, der begunstigede Klerislet, Despotiets naturlige Venner. Til Ulykke havde Jansenismus ingen Portroyal og ingen store Mænd meer, som forhen gjorde deres Partie ærværdigt; Jesuiterne forstærkede sig derimod ved deres Lærdom. Men da Dictionaire Eneyelopdique fremkom, begik de den første Feil; da de selv ingen Deel havde i dette Skrift, og dog selv stod i Begreb med, at skrive en saadant Bog, hvor man var kommet dem i Forveien, lastede de det første af Had og Hevn i deres Maanedskrift, og udskreg det endog for kietersk. Nu bekom de Encyklopedisterne et den Tid mægtigt og derover frygteligt Partie paa Halsen, og Frankrigs største Lærde, der hidtil havde været deres Venner, efterdi de vare de lærdeste blant alle Ordener, bleve deres aabenbare Fiender.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Det manglede endnu, at de ogsaa gjorde sig forhadte af Hoffet; og dette skede ogsaa Marqvisinde Pompadour, ønske i hendes sidste Aaringer at skrifte, og dog som Maintenon at blive Mairresse. Skriftefaderen, en Jesuit, vilde ikke. Nu var Ordenen, allerede forloren: Pompadour, og Hertugen af - og Parlementet havde foret den Døden.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
J Portugal vare de allerede i Aaret 1758 faldene. Strax derpaa 1761 vare de saa uforsigtige, i Pide la Valattes Proces med Kiøbmanden Lioney, at beraabe sig paa deres Statuter. Det Parisiske Parlement fordrede disse Statuter, og lod dem undersøge, andre Parlementer gjorde det samme, og 1762 forvistes hele Ordene af Kongeriget. Forestil dem Pariser Parlementets herlige Triumph. over dem dets Kirkelige og politiske Fiende, af hvilken det i 50 Aar havde lidt saa mange Trængsler, Men i Glædens Drukkenskab, sagde man, vilde det forfølge sin Seier, Den ene Fiende var af Halsen; nu angreb det Hoffet, og vilde deele med det den høieste Magt i Justits= og FinantsVæsenet, og opsvinge sig i Steden for den siden 1614 ikke meer holdte Assemblee des Etats Generaux.
Berlingske Tidende, 1780-10-01
Allerede i Aaret 1732 yttrede det Pariser Parlemenoffentligen den Grundsætning, at alle Parlementer i Frankrig ikkun var et Corpus. Men da det derved syntes at erklære de andre Parlementer ikkun for Substituter af det Parisiske, bleve de vrede. J Aaret 1755 forandrede de dets Lærre sats, beholdt i dets Remonstrationer Grundsatsen af Enhed, min erkiendte de øvrige Parlementer for lige, og nu opstod de Udtryk, la Classe du Parlement skante a Besancon &c. De andre Parlementer antog hobevis denne Statsret, og begyndte ved alle Slags Forfald, f. Ex i Hr. de la Chalogis Sag, i Forbindelse med hinanden at handle mod Hoffet. Nu blev Hoffet opmerksomt, modsatte sig i Aarene 1765 og 1766 med Strenghed disse vidt udseende Nyheder erklærede ved en egen trykt Arrets, at dette Lyste, me dumte udartede i en Confederation de resistance, og proscriberede formeligen cette pretendue unite des Parle, ments. Derved havde det maaskee for den gang blevet, dersom ikke tvende nye Forandringer ved Hoffet vare fulgte. Først den hidtil første Præsident af Parlementet, Hr. Meaupoublev 1768 Kanzler, og bragte alt det Had, han i sit forrige Embed formedelst smaa privat Fortrædeligheder havde fattet mod Parlementet, med sig til Hoffet, hvor han lod det virke under Hr. Boynes Bestyrelse. For det andet, efter Marqvisinde Pompadours Død 1764, havde Hertugen af - den Hensigt at anbringe sin Søster Hertuginden Gr i hendes Sted. Jmidlertid kom Barry tilfældigvis, og Begyndelsen uden Hensigt til Hoffet: ingen tænkte, at hun den følgende Tid skulde spille en saa stor Rulle, og Hertugen begegnede hende med al optænkelig Foragt. Følgeligen, da hun siden efter blev mægtig, var hun hans største Fiende, og forened med hans øvrige Fiender, styrtede hun ham mod Enden af Aaret 1770. Man troer, at uden dette Fald vilde det ikke være kommet saavidt med Parlementet: i den mindste skal blant de Klager, hvormed man sværtede ham, og denne have været, at han for meget begunstigede Parlementet, og at han havde hemmelige Underhandlinger med nogle af disse Herrer.