JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-05-30
Da Kalken af Steen= og Meelkalk. Frændingen i afvigte April her ved Norager Teglværk aldeles er udsolgt, skylder jeg paa Grund af adskillige i disse Dage indløbne Forespørgelser og Kalk, herved til behagelig Efterretning for de reele Liebhabere at bekiendtgiøre, at medio Juni Maaned er Værket igien forsynet med et betydeligt Partie saavel af Steen som Meelkalk til den billigste Priis, og af lige god Bonitet som den forrige. Foreløbige Bestillinger til Undertegnede vil sikkrer enhver for Erholdelsen af det Attraaede, ligesom og for samme muelig forgieves at uleilige dem derom. Enhver som behager forud at bestille skal blive underrettet om naar Kalken kan afhentes. Vederhæftige Kiøbere af 25 Tdr. og derover gives 2 Maaneders Credit. Ved Værket kan tillige bekommes Muur- og Tagsteen. Lassen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-02
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm, trykt og forlagt af Peter Magnus. 14de Aarg.) Tirsdagen, den 2. Juni 1818. NI.) 14de Aar. Tirsdagen, den 2. Juni 1818. No. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-02
Vi ville fra disse bortfiernede Excursioner vende tilbage til det fredelige Europa, her har man lagt Sværdet tilside og taget Pennen i Haanden; istedet for at kanonere debatterer man, og Nationernes indbyrdes Kampe ere forvandlede til fredelige Forhandlinger imellem Regieringerne og deres Undersaatter; i ingen repræsentativ Stat har der hidintil hersket en større Rolighed end i den Polske Warschau hvor den nye Messe er begyndt den 12te Mai, og hvorved 113 fremmede Kiøbmænd ere allerede ankomne med deres Varer, har Rigsdagen modtaget 52 Bønskrifter til Keiseren og forkastet 26; Landbudenes Kammer har overleveret ham en Petition om Oprettelsen af en Nationalbanke, og tillige to andre som det selv har modtaget, begge Jøderne angaaende, hvoraf det ene gaaer ud paa at det maae forbydes dem at udskiænke Brændeviin, og den anden at de skulle forpligtes til at giøre Krigstieneste. Forfatteren til et Skrift om Jøderne i Polen, har foreslaget at der skulde oprettes en Colonie for dem i Tartariet, og at de skulde sendes derhen for at drive Agerdyrkning; en nye Organisation er imidlertid i Værk med dem i Polen; man besværer sig over at de i 600 Aar have blot givet sig af med Handelen, at de ikke have villet være Jorddyrkere, og at de derfore ikke ere nyttige Borgere i Staten. J det 12te, 13de og 14de Aarhundrede fik de Tilladelse til at nedsætte sig i Polen, da de bleve forfulgte i Tydskland. Kongen af Polen Boleslav den 4de, indrømmede dem overordentlige Privilegier i Aaret 1264, Casimer den Store bekræftede dem i Aaret 1343; men Kong Alexander ophævede dem igien i Aaret 1505 formedelst de begaaede Misbrug.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-02
Denne Nation af Handelsmænd har i den sidste Tid havt en Deel Ubehageligheder, saaledes er det paa Boghandler Børsen i Leipzig, blevet besluttet med 101 mod 10 Stemmer; kun der at give christelige Boghandlere Adgang. Ogsaa have Jndvaanerne i Leipzig gjort Paastand paa en gammel Rettighed, ifølge hvilken de Jødiske Handlende skulle blot indskrænkes til en enkelt Deel af Staden for at udsælge deres Varer; herover forbittrede, have de Leipziger Mess-Fieranten udstædet et paa Tydsk og Hebraisk forfattet Opraab til deres Troesbekiendere i alle Lande, hvori de udgyde deres Harm, berette at de ville ansøge Kongen af Preussen om Tilladelse til at holde Messe i Naumburg, og derved indbyde alle Jsraliter til reent at forlade den Leipziger Messe, som efter deres Formening blot kan holdes opret ved deres Ankomst paa den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-02
Ved det at den Tydske Forbunds-Forsamling vedbliver at holde sine Møder hemmelige, saa høres saare lidet om dens Forhandlinger. Man har allerede erfaret, at Kongen af Preussen har ladet afgive den Erklæring: at han med følgende af sine Stater agter at udgjøre et Medlem af det Tydske Forbund nemlig: Pommern, Brandenborg, Schlesien, Sachsen, Westphalen, Cleve, Berg og Nederrihn: af disse Stater har efter Folketællingen i 1816 Pommern 671,361, Brandenborg 1,254176, Schlesien 1,914125, Sachsen 1,180413, Westphalen 1,057659, Cleve og Berg 912554, og Nederrihn 933439 Jndvaanere. – Kongen af Preussen, vedbliver at tilkiendegive sin Misfornøielse med de republikanske Bevægelser i Storhertugdømmet Nederrihn, saaledes har han under 21de Marts d. A. i en Skrivelse til Communen i Hattenport, tilkiendegivet denne sin Tilfredshed med at den har vægret sig ved at underskrive den Coblenzer Addresse af 18de October f. A., paa Grund af at den var fuldkommen tilfreds med sin Forfatning. Og saa har Kongen under samme Datum tilskrevet Landraaden Zell med Hensyn til denne Addresse, og tilkiendegivet ham at han deri har opfyldt sin Pligt, at han i sin Embedskreds ikke har tilstædet den ulovlige Ombringelse af Addresser for at samle Underskrifter paa dem. - Ved Reskript af 10de April har Kongen givet Staden Aachen sine Bade og Mineral=Kilder med tilliggende Huuse og Jorder tilbage, som ved det Franske Decret; af 22de November 1811 vare erklærede for offentlig Eiendom. - J Storhertugdømmet Posen har han ladet Jordstrækninger udmaale, hvor udenlandske Familier kunne etablere sig. Heele Menigheden Emilienheim ved Kalisch, og som bestaaer af 40 Familier, er i Begreb med at etablere sig i Preussisk Polen, fordi de der hvor de nu boe, hverken have en Præst eller Skolelærer. - Kongen har ved Reskript af 7de Mai bevilget foreløbigen en Million Daler til Anlæggelsen af et synkende Fond for den Preussiske Statsgield, paa hvis Oprettelse for Tiden arbeides; næsten alle Stater begynde i dette Stykke at efterfølge Englands Exempel, endskiøndt Planen har der endnu ikke udstaaet sin Prøve, og dens Hensigtsmæssighed egentlig er bygget paa Formodningen om at Statens Credit skal tabe sig, i hvilket Tilfælde den da skal tiene til at holde den opret men det bliver et Spørgsmaal om ikke Anlæggelsen, af et synkende Fond indgyder en overdreven Tillid, til at hielpe Staten i paakommende Forlegenhed ved Laan, og svækker Bestræbelsen for at holde dens Financevæsen opret ved Oeconomie, og ved at afholde sig fra kostbare og vovelige Foretagender.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-02
Om Englands Statsgield maae Redacteuren bemærke, at naar den i dette Blad er angivet til 1142 Millioner Pund Sterling, saa er dette uden de Afdrag, som det synkende Fond har tilveiebragt i den; han er bleven oplyst om at Statsgielden kan i Aar anslaaes med Rette til 934 Millioner Pund Sterling, og at naar den angives mindre, saa kommer det af at Jrlands Statsgield ikke regnes med; meere og udførligere herom ved en anden Leilighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-02
De som ikke ere vante til de simple, anstændige, for det meste af Muursteen byggede Huuse i England, og som ikke ere dannede efter den Jtalienske Bygningskonst, Mesterstykker af Marmor, maae finde det besynderligt at betragte det Udvortes og Jndvortes af et stort Parisisk Hotel, beregnet paa de gamle Familiers Varighed, til hvis Boepæl det var bestemt, men hvis Storhed og Tilværelse det længe har overlevet. Endnu forraade iblandt andet mange Udpyntninger i Værelserne i de gamle Slotte og Hoteller i Frankerig de gamle Franske Slægters Familie og Adelstolthed. Saaledes seer man i Greven af Croys Hotel, Forestillingen af en Scene fra Syndfloden, nemlig at En løber efter Fader Noah inde i Arken, med de Ord som ere trykte over hans Figur: "Min Ven, bevar den Croyske Families Documenter." Paa et Tapet i det Slot som tilhører den nærværende Hertug af Levis, seer man Jomfrue Maria at sige til et Medlem af den høiadelige Familie, som staaer foran hende med blottet Hoved: "Min Cousine, bedæk Dem. Han svarer: "Min Cousine, det er for min Beqvemmeligheds Skyld."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-02
Lady Morgan siger i sin sidste Bog om Frankerig, at det hører til de roesværdigste Foretagender af den sidste Regent over dette Land (Napoleon) at han hverken sparede Penge, Arbeide eller Talenter for at forbedre og forskiønne Hovedstaden, og Jndvaanerne gjøre med en eenstemmig Følelse opmærksomme paa de Tilgange, som han banede, de offentlige Pladse og pragtfulde Gader, som han anlagde, de offentlige Bygninger, som han opførte, de Torve som han skabte, de Springvande, denne store Kilde til Sundhed og Beqvemmelighed, som han aabnede i alle Deele af Staden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-02
Betragtninger over Naturen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-02
(Fortsat) J det sydlige Frankerig vare Jordrystelserne hyppige, saaledes den 22de October f. A. i Staden Angouleme og den 17de October ved Yvonard i Nærheden af Gens, ligeledes i denne Bye og dens Omegn Natten imellem 11te og 12te November f. A. Denne Jordrystelse var stærkere end den første, og var ledsaget af en dump Lyd; mange Personer bleve saa forskrækkede derover at de forlode deres Boliger. Den 23de og 24de Februar og 23de Marts fornam man ligeledes svage Bevægelser af Jordens Overflade i Marseille (det var den 24de Febr. at Bernhards Bierget rystede); det nærliggende Var Departement leed i samme Maaned af en overordentlig Tørke, som ofte har indfundet sig naar den underjordiske Jld er i Bevægelse. – J den Spanske Bye Orense i Gallicien indtraf ogsaa et Jordskielv den 2den April; men som ikke heller var betydeligt. – Gaae vi til de Tyrkiske Lande, som mod Østen ligge nærmest ved Jtalien, saa bemærkes samme frygtelige Naturbegivenhed. J Bucharest, som ligger i den nordlige Deel af det EuropæiskeTyrkie, havde man den 12te October mærket til nogle temmelig stærke Jordrystelser; men den 23de August havde der været et langt betydeligere Jordskielv paa Halvøen Morea; man havde nemlig paa denne Dag hørt i Bostissa en stærk Allarm, som af en Kanontorden; strax derpaa følte man et heftigt Jordskielv, som varede i halvanden Minut. Havet trak sig tilbage fra Strandbredden, og udgiød sig derpaa igien med Heftighed over den; et lille Forbierg, som beskiermer Stadens Rhed, udkastede en tyk Røg og styrtede derpaa ind. Byen selv, som har 800 Huuse, nogle christelige Kirker og en Moskee blev næsten aldeles ødelagt; flere Landsbyer i Naboelauget havde samme Skjebne; 65 Jndvaanere, mistede Livet under Ruinerne; heftige Jordrystelser, paafulgte af og til i 8 Dage derefter. Fra den 31te October og til den 2den November indtraf mange og stærke Jordrystelser i Smyrna, hvorved alle Steenbygninger toge Skade, de toge alle Retningen fra Sydost til Nordvest, indtil den 15de November mærkedes endnu henimod 40 saadanne men svage Jordskielv. - Den meeste Opmærksomhed fortiener imidlertid den underjordiske Jlds Yttringer i Jtalien, da den under Overfladen af dette Land synes fornemmelig at have sit Sæde. Paa de samme Dage som man havde bemærket en Jordrystelse i Marseille og det sydlige Frankerig, følte man den ogsaa i det Piemontesiske og Genuesiske og i det hele nordlige Jtalien, især i Staden Porto Mouricio var Stødet meget heftigt; i Oneglig indstyrtede nogle Kirkehvælvinger og Huuse. Jordskielvet var ledsaget af en stærk Lyd, som Jtalienerne kalde Rombo, og varede omtrent i 5 Secunder; det syntes at tage en Retning fra Nordvest til Sydost; Jndvaanerne flygtede i Hobetal udaf Byerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-02
Det stærkeste Jordskielv var den 20de Februar paa Sicilien ved Foden af Ærna, og strakte sig langs med Strædet ved Messina til ind i Kalabrien, i Dalen ved Catanea gjorde det stor Skade. Kirkerne i Staden Jaci bleve i den Grad ødelagte, at man maatte opføre en interims Kirke. Et Nonnekloster styrtede reent ind, og begrov Beboerne under dets Ruiner. Alle Huuse truede med at falde sammen J Landsbyen Zaffarama styrtede Kirkehvælvingen ind, imedens der blev holdet Gudstieneste, og Præsten tilligemed 50 Personer bleve dræbte. J Staden Catanea selv revnede Huusene og Jndvaanerne opførte Baraker ude paa Marken. Alle Byer ved Foden af Ætna lede meget; Byen Mascalucia er ikke meere til. J Calabrien var Jordskielvet meget svagere. Jmellem 60 til 70 Mennesker have mistet Livet. Jordskielvet kom efter nogle Dag igien, en stor Deel af Cathedralskolen og Seminariet i Catanea styrtede ned, og Præsten, som holdt Fastepræken, og mange Geistlige mistede derved Livet. Dette Jordskielv traf især den vulcanske Biergklæde i det Jndre af Øen, og tog sin Begyndelse fra Ætnas Jndvolde. Mange Byer ere ødelagte. En adelig Dame døde af Skræk. J Messina traadte Havet over sine Bredder, og oversvømmede nogle Gader. Paa Hertugen af Misterbiancos Gods, i Nærheden af denne Stad, reiste sig i det samme Øieblik, som man fornam det første Stød 7 Skyepomper, og svævede 15 Minuter i Luften. Over den gamle Lava, som udstrækker sig fra Licatia til Botte Dell Acqva, saae man et lysende Meteor slynge sig ligesom en Strøm, og som nogle Minuter oplyste hele Egnen; derimod i Palermo rystede Jorden kun svagt. Jordrystelserne varede ved i Sicilien indtil den 2den Marts, da begyndte Ætna endelig at ryge og Jordens Overflade at blive roelig. Vesuv havde været i Bevægelse siden midt i December, og udkastet en Deel Lava, som til Lykke tog sin Vei over de gamle Lavastrækninger, og har ikke gjort nogen videre Skade. - Et slemt Forbud for megen Uroe i Jorden, er at man i flere Egne af Europa har bemærket i dette Foraar den saakaldte Jordrøg (Høherauch) som ogsaa viiste sig i Aaret 1783, da Jtalien blev saameget ødelagt af Jordskielv, forresten var dette Aar meget frugtbart paa Viin og Korn. – Forskaffer man sig et Overblik over disse mange Jordrystelser, som have viist sig paa saa forskjellige Steder, saa finder man ingen betydelig eller sikker Sammen. hæng imellem dom; thi de indtraf til forskiellige (Fortsættes) Tider og i modsatte Retninger. Mahratternes Krigsvæsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-02
(Fortsat. Der gives, siger Tone, endnu andre SlagsDherna mod Gieldnere og Æreskiendere. Ved den første gaaer Creditor til sin Debitors Dør og fordrer Betaling. Faaer han den ikke, saa har han til dette Brug en tung Vægt ved Haanden, som han lægger paa sit Hoved, og sværger dertil, at han ikke forandrer sin Stilling, indtil hans Fordring bliver opfyldt. Til samme Tid udstøder han imod sin Debitor de haardeste Forbaandelser, naar han i denne Stilling skulde opgive sin Aand. Dette Middel slaaer sielden feil og Betalingen paafølger. sædvanlig. Men skulde Creditor døe i Dherna, saa bliver hans Debitors Huus nedrevet, og han tilligemed sin hele Familie solgt som Slaver til Bedste for Creditors Arvinger. – Den anden Art af Dherna er endnu skrækkeligere, og bliver derfore meget sielden iværksat. Betaler nemlig Debitor ikke paa Creditors mundtlige Erindring, saa optaarner denne en stor Træestabel uden for Huuset, oven paa den bliver sat en Koe eller Kalv, vel ogsaa en gammel Kone, Moderen eller en anden af Creditors Paarørende, som truer at ville antænde Stabelen, naar ingen Betaling bliver præsteret. Hun tiltaler Debitor med Eeder og Forbandelser, og truer at forfølge ham i denne og hiin Verden. Dette Dherna er ubekiendt i Dekan, men finder Sted hos Mahratterne, som hverken have Civile eller Kriminale Love. – Broughton fortæller og denne besynderlige Skik følgende: En Mand som vil sætte En i Dhurna (saaledes kalder. han det) gaaer ind i dens Huus eller Telt, som han vil tvinge til at betale, og bliver der saalænge, indtil Sagen er afgjort. Saalænge nogen er holdet i Tvang paa denne Maade, maae han blive i sit Værelse, og tør ikke tale med nogen uden med desom Creditor vil tillade. Lovene hvorefter Dhurna er fastsat ere ligesaa godt bestemte, og tydelige, som for nogen anden Sædvane. Skal den være meget streng, saa bringer den, der giør en Fordring, en Mængde af sit Følge med, som omgiver Debitors Telt, undertiden ogsaa Sengen, og forhindrer ham fra at tage nogen Næring til sig. dette Tilfælde maae han selv udøve samme Afholdenhed, og den vinder da som har den stærkeste Mave. En lignende Sædvane var engang i Brug i Provindsen og Staden Benares; nemlig at man vante Braminerne til at faste længe. Hvorpaa man lod dem stille sig uden for en riig Mands Dør, hvor de giorde det Løfte, at blive saa længe uden Spise og Drikke, indtil de havde erholdet en bestemt Pengesum. Thi at vedligeholde en Bramins Liv, er een saa ubetinget Pligt, at Pengene blive sædvanlig betalte, men dog ikke førend en dygtig Kamp har fundet Sted, for at probere om Manden er standhaftig, eller ikke. Thi Penge ere (Fortsættes.)alle Hinduers Liv og Siæll.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-02
Nyeste Post-Efterretninger. Den 19de Mai blev Kongen af Sverrig hyldet af Rigets Stænder. Høitideligheden foregik paa et Amphitheater, som var bygget foran den nordlige Facade af Slottet. Hans Majestæt holdt derved en Tale, hvori han lovede at beskiærme Rigets Uafhændighed; den Russiske overordentlige Gesandt General Czernitscheff var nærværende ved denne Akt. – Dronningen af England, som i f. M. har fyldt sit 75 Aar, er meget syg; da Hendes Majestæt har hidindtil baaret Omsorgen for den gamle og syge Konges Pleie, som opholder sig i Slottet. i Vindsor, og hun nu formedelst sin Sygdom ikke kan forlade London, saa har Lordeantsleren fore slaget i Overhuuset d. 19de f. M. en Bil, hvorved det skal bestemmes, at nogle høie Personer, skulle udnævnes af Hendes Majestæt til i hendes Sted at forestaae Kongens Hofstat. Skulde hun døe, saa skal det nye Parlement forsamles i 14 Dage, eller tidligere; Lord Grey meente at der vedde trufne Jndretninger til Kongens Pleie kunde indføres nogen Besparelse. – J dette Sorgens Øieblik begiver Storfyrste Michael sig til England, han reiser derhen over Holland. - Ogsaa ved det Franske Hof er der Sorg, da Hertugen af Orleans har anmeldt ved det sin Datters, Franziska Louise Carolines Dødsfald, hun var født den 28de Marts 1816. - Den 27de Mai forlader Hans Majestæt Kongen af Preussen Berlin, og vil indtreffe den 15de Junii i Moskau; ved en Cabinetsordre er Over-Militair-Commanden overdraget hans næstældste Søn Prinds Wilhelm, og Bestyrelsen af de civile Anliggender til Statscantsleren Fyrsten af Hardenberg. - De gamle Konger Ferdinand af Neapel og Carl af Spanien have den 18de April gjort en Tour sammen til Pompeii, de spiiste i et Romersk Huus, og Statskaretherne rullede paa de gamle Gader; 3 Værelser bleve opryddede i deres Overværelse, og endeel Konstværker fundne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-02
Kongen af Portugal, Brasilien og Algarbien (medium tenuere beati) Johann den VI. har i Anledning af sin Kronning den 6te Februar, stiftet en nye Orden, under Titel af den hellige Jomfrue af Undfangelsen (Conteicao) og har uddeelt Hæderstegn, til de af sine Krigere, som have gjort sig fortiente i Krigene med Frukerig. Til Ære for den Østerrigske Prindresse Leopoldine, anlægges en Colonie af Tydskere ved Floden Mucan i Brasilien, og hvorden Bye, som i samme skal bygges, bliver opkaldet efter hende. Statsministeren Greven af Arcos understytter denne Plan, og hver Colonist bliver skienket fra 50 til 100 Tønder Land. – Bonaparte skal af ubekiendte Kilder have modtaget 400,000 Franker i Guld og mange Diamanter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-02
Endelig læser man en officiel Beretning i den Spanske Hoftidende af General Morillo, den er af 26 Februar og har ikke noget gunstigt Udseende; han tilstaaer at han ved Calabozo blev angrebet af Bolivar fra den 11te til den 14de; at hans Tropper vel fægtede tappert, og havde adskillige Fordeele; men tillige at han maatte trække sig tilbage formedelst Mangel paa Levnetsmidler, og slaae sig igiennem Fienderne, hvorved han mistede over 400 Mand. J Statstidenden findes en interessant Skildring af den Skræk, som dette Tilbagetog foraarsagede, og af Roalisternes Flugt fra Carracas til Curacao. De bekiendte store Seiers Efterretninger have ikke stadfæstet sig, og synes kun at være udbredte for at sætte Mod i den Spanske Regierings Tilhængere; man har Aviser fra Carracas, som gaae til den 18de Marts, Morillo havde havt Fægtninger med Jnsurgenterne ved Søen ved Valencia den 13de Marts, hvori disse skulle have mistet 250 Mand, den 16de var han først rykket frem til Villa de Cura, som ligger kun 10 Mile fra Kysten; om Bolivars Død og hans Nederlag tales ikke videre; derimod opfordres Jndvaanerne i Carracas til at forsyne det Spanske Jnfanterie med Skoe, da det har mistet sine Skoe i Dyndet (formodentligen paa Retiraden fra Calaboso), saavidt man kan see er Valencia taget af Jnsurgenterne, og Communicationen afskaaret imellem Porto Cavello og Carracas
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-02
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 29de Mai. J den anordnede Valgcommittee ere Torsdagen den 28de Mai valgte til Repræsentanter for Nationalbanken: 1) Ctatsraad Zeuthen (for udenbyes). 2) Etatsraad og Høiesteretsassessor P. Møller. 3) Etatsraad Ryberg. 3) Etatsraad O. P. Holm. 5) Grev Lerche(for udenbyes). 6) Etatsraad D. Kofod. 7) Godseier, Major Neergaard. 8) Greve og Kammerherre Holstein til Holsteinborg (for udenbyes). 9) Grev A. W. Moltke, Deputeret i Rentekammeret, 10) Godseier, Generalkrigs-Commissair van Deurs (for udenbyes). 11) Etatsraad C. Erichsen. 12)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-02
Geheime-Conferentsraad Ridder Stemann (for udenbyes. 13) Grosserer Harboe. 14) Grosserer, S. Trier. 15) Etatsraad O. Warberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-02
J Forbindelse med den Bekiendtgiørelse, jeg, som Hr. Justitsraad og Professor J. J. Baggesens Sagfører, under 22de Februar 1817 har meddeelt. i de offentlige Tidender, undlader jeg ikke herved at bringe til almindelig Kundskab, at der ved den Kongelige Lands-Overrets samt Hof= og Stadsrets den 25de hujus afsagte Dom i Sagen, anlagt af Hr. Justitsraad Baggesen mod Hr. Studiosus theologiæ, nu Doctor philosophiæ, Peder Hjort, er saaledes kiendt for Ret"De af Contra-Citanten Doctor philosophiæ Peder Hjort mod Hoved Citanten Justitsraad Professor Jens Jmanuel Baggesen i hans i Trykken udgivne og af Sidstnævnte paaankede Skrivt Tolv Paragrapher" brugte under denne Sags 1ste Afdelings 1ste Post, 4de Post 5, 2, 5te Post og 6te Post af omhandlede Udladelser, saavelsom den i det under Sagens 2den Afdeling berørte af Contra-Citanten udgivne Skrivt under Titel: "om en høist mærkelig Lighed mellem Trylleharven, saakaldet originalt Syngespil af J. J. Baggesen og samme Stykkes Original fremførte Beskyldning, bør døde og magtesløse at være og ikke komme Hoved Citanten til Fornærmelse paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade, og bør Contra-Citanten for sit mod Hoved-Citanten udviiste lovstridige Forhold bøde 200 Rbdlr. S. V. til Kiøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, saa bør han og til Hoved-Citanten betale denne Processes Omkostninger med 40 Rbdlr. S. V. J øvrigt bør Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag fri at være. Til Justitskassen betaler Contra-Citanten for unødig Trætte saa meget som Dom og Segl koster. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Kiøbenhavn, den 27de Mai 1818. M. B. Nyegaard.