JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Lord Palmerston vilde have truende Ord, der fordrede Frankrigs Afvæbning som det eneste Middel til at berolige Europa, medens de andre Ministre vilde have en mindre energisk Sætning, som dog skulde udtale Englands Kulde imod sin gamle Forbundsfælle. Efterat man en heel Uge havde stridt herom, og denne Kamp endog truede med at hidføre nogle af Ministrenes Udtrædelse, blev man kun enig ved ganske at udelade det omstridte Punct. Saavel i Overhuset som i Underhuset bleve Forslagene til Adressen som Svar paa Throntalen efter kort Discussion eenstemmig antagne. Ogsaa disse ere holdte i ubestemt Almindelighed og indeholde intet Mærkeligt. – J det franske Deputeret kammer fortsattes Debatterne og Parises befæstning; adskillige Forslag, som sigtede til at forandre eller indskrænke Planen, vare forkastede eller tagne tilbage, og det lod til, at Discussionen snart var til Ende, og at Planen med stor Majoritet vilde blive antagen, hvortil det Jndtryk, som den engelske Throntale havde gjort, vilde bidrage. Adskillige franske Blade ere blevne lagte under Beslag, fordi de indeholdt nogle Breve, som Ludvig Philip skulde have skrevet strax efter sin Regjerings Tiltrædelse, og hvori der indeholdtes Meget, som var ham uværdigt. De skulle være enten ganske opdigtede eller dog forfalskede, og det Hele skal være et Bedrageri for at tjene Penge. – Efter en Skrivelse fra den polske Grændse af 18de Jan., foretoges i Rusland betydelige Troppebevægelser henimod Polen, og man meente at der foruden de Hære, som alt ere der, endnu skulde opstilles flere, ikke fordi man tvivlede og Polakkernes Troskab, som ikke ville vise sig utaknemmelige imod den keiserlige Naades Velgierninger" (!!), men snarere for at tjene til Reserve, i Tilfælde af en Krig. Jfølge Privat-Efterretninger fra Petersborg - hedder det videre – var Talen der om, at den keiserlige Garde skulde sættes i Bevægelse og begive sig til de russiske Østersøprovindser. Man holdt det dog ikke for sandsynligt, at disse - dersom Omstændighederne skulde fordre at betjene sig af den i Vesten skulde gjøre den lange Marsch til Lands. Snarere troede man, at Flaaden i Kronstadt da vilde blive anvendt til at overføre disse udvalgte Tropper til et eller andet Punct ved Østersøen eller Nordsøen. Men Rusland vil kun indlade sig i Kamp, naar Troskab mod dets Forbundne eller dets egen Sikkerhed, eller frem for Alt Civilisationens høieste Jnteresser kalder det. Det klinger noget underligt, at høre et saadant Sprog om det samme Rusland, om hvilket det for kort siden blev sagt i det franske Pairskammer, at det giver Civilisationens Opfindelser til Priis for Barbariets Genius og regulariserer Dispotiet. – Fra Spanien erfarer man, at de baskiske Provindser have fast besluttet at opretholde deres Privilegier og derfor negte at adlyde de befalinger, som stride herimod. –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Schweiz ere Udsigterne kun maadelige. De catholske Cantoner, navnligen Luzern, Schweitz, Uri, Unterwalden, Zug og Freiburg, synes at gjøre Mine, til alvorligen at modsætte sig Catholikernes Undertrykkelse i Argau, da langt over 1/2 af hele Landets Befolkning er catholsk, og i endeel Cantoner denne Religion har en betydelig Overvægt, kan Striden, have yderst sørgelige Følger. De bigotte Beboere i Canton Schweitz tale stærkt om at træde ud af Forbundet og i Brunnen, Eedsforbundets berømte Stiftelsested, har der fundet en anseelig Forsamling Sted, for at raadslaae om, hvorledes man skulde hjælpe de undertrykte Troesforvandte og redde Klostrene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Ved Tallotteriets 1335 Trækning i Wandsbeck udkom: Beltpassage. Gaabense den 10de Februar 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Transporten skeer endnu med Jisbaade mellem Sjælland og Falster, dog kan man gaae paa Jsen den største Deel af Veien. Alle Posterne ere i afvigte Uge befordrede over paa de bestemte Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Reisende fra den 20de Januar til den 10de Februar 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Personposten. Handelsfuldmægtig Hage; Dhrr. Kühler og Horup; Capitain Knudsen; Madam Holberg; Capitain Thiesen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten, Proprietair Guldborg; Capt. Knudsen og Søster; Capt. Thiesen; Frøken Mynster, Kammerraad Ladehoff, Theater Directeur Becker; Jomfru Tycho. Udenfor Posterne: Statsminister, Grev Reventlow; Handelsmand Lobmann, Hestehandler Thyge Rasmussen; Studiosus Artium Rosenstand Goiske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Ledige Embeder. Vettersløv og Homb Sognekald i Sjælland, 200 Rbd. Fuur Sognekald i Viborg Stift, 132 Rbd. Nørre-Felding og Tviis Sognekald i Ribe Stift, 120 Rbd. (Opslaaede som vacante den 4de Februar.) Rise Sognekald paa Ærø, 498 Rbd. (Vacant den 5te Februar.) Toldinspecteur-Embedet i Kiel, Gage 2,000 Rbd. uden Afkortning Toldkasserer-Embedet i Kiel, Gage 3,800 Rbd., Caution 10,000 Rbd.; saalænge den entledigede Toldforvalter, Kammerjunker Brockdorff, lever, har Jnspecteuren aarlig at afgive 200 Rbd. og Kassereren 600 Rbd. Et Toldcontrolleur-Embede i Rendsborg, i aarlig Gage, uden Afkortning, 1,000 Rbd. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Den 3die dennes var der atter Jld i den Korntørringsmaskine, der er anlagt her inde i Byen, og Jlden havde denne Gang været saa stærk, at man ved Slukningen fandt hele re. B. S. Bjælkelaget under Maskinen næsten aldeles forkullet. Jmidlertid blev Jlden denne Gang dæmpet uden at Sprøiterne, bleve brugte, men Brandvæsenets Opmærksomhed blev dog denne Gang vakt, og efter hvad Jndviede ville vide, skal der være paalagt Eieren at foretage nogle Forandringer med Maskinen; men hvori disse skulle bestaae, eller om de fornødne Brandforhører have været optagne og Vedkommendes Forhold er bleven lovlig paakiendt, derom veed Communen aldeles Jntet, ligesaalidet som man har hørt noget til, at det er forbudt Eieren indtil videre at afbenytte Maskinen, eller hvad Straf han i Ulydighedstilfælde er underkastet. Saaledes svæver en stor Deel af Byens Jndvaanere i Frygt for denne farlige Maskine, og man tillader sig derfor at anmode de ærede Repræsentanter, Brandretten eller enhver Anden, der har Kundskab om Sagen, til at offentliggjøre, hvad der er foretaget og hvilke Forholdsregler, der i det Hele ere tagne; ligesom man og forventer, at det i sin Tid med Nøiagtighed paasees, at alle de befalede Forholdsregler strængt opfyldes. Vi troe at Enhver vil erkjende, at vi her kun fremsætte et meget billigt Ønske, der vil tjene til at forjage megen Frygt; thi som vi Alle vide er Jlden en god Tjener, men en farlig Herre. Ved samme Leilighed tillader man sig at proponere for de ærede Repræsentanter, om ikke Maltkjøllerne her i Byen, foruden det aarlige Brandsyn, kunde blive efterseete idetmindste 4 Gange om Aaret. (Forlangt indrykket.) Sporgs Maal. Naar en mand er Handels be Retiget at Hanle Med Kiøbmands Vahre har man Saa Lige Saa gott Rett til at fal holde Mode Pønt vare
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
AVERTISSEMENTS. Da Sparekassen i Nykiøbing for 12 Aar siden blev oprettet, fandtes der intet saadant Jnstitut i Lolland, heller ikke var det den daværende Bestyrelse bekiendt at Noget var paatænkt, og da man formodede at mange af denne folkerige, frugtbare Øes Beboere ogsaa ville ønske at benytte en Jndretning, der frelser mange Capitaler fra Undergang, befordrer Sparsommelighed, og uden Bekostning eller Uleilighed for Eieren, forøger Capitalen med Tillæg af Renter og Renters-Renter, saa vedtog Bestyrelsen, at Kassen ogsaa kunde benyttes af Naboe Øen Lollands Beboere, dog kun indtil videre, da man haabede, at Mænd, der ere kiendte paa Øen, og har deres Medborgeres Tillid og Agtelse, snart ville sammentræde for at oprette en Sparekasse for Lolland alene, hvis Folkemængde, Udstrækning og formodede Formues-Forfatning, langt overstiger det mindre Falster med Fejøe Birk. Dette Haab er imidlertid ikke til Øieblikket gaaet i Opfyldelse; Lolland har endnu ikke sin egen Sparekasse, uagtet dets Jndskudde i Falsters er af Betydenhed; Øens Bevere, 48,191 i Antal, fordeelt paa 5 Kiøbstæder og 21 1/2 Miil, maa endnu sende deres smaa Jndskuddeflere Mile for at faae dem anbragte i en Sparekasse, og har atter Omstændigheder og Udgivter naar de skulle afhentes. De skulle betroe dem til Mænd, der ere de Fleste ubekiendte. De kunne kun i enkelte Tilfælde og med Jndskrænkninger benytte den med Sparekassen i Nykiøbing forenede Laanekasse, der er en Trøster for saaMange; og de Begunstigelser, som formodentlig kunne ventes fra Statskassen, gaae aldeles tabt, da der ved den kongelige Bevilling af 17de September 1828, der begrunder Sparekassen i Rykiøbing, ikke er taget Hensyn til det midlertidig udvidede District. Endelig har Sparekassen i Nykiøbing megen Uleilighed af de Lollandske Capitaler, der betydelig forøger Bogholderiet, Regnskabsvæsenet og de daglige Conferencer og Expeditioner, og den har et uundgaaeligt Pengetab af den stedfindende Forbindelse. Der er altsaa Meget der taler for, at Lolland faaer sin egen Sparekasse; og da Bestyrelsen af Sparekassen i Nykiøbing i 12 Aar velvillig har givet Øens Beboere god Tid til at forberede et saadant Establissement, saa vil det formodentlig ikke være uventet, at vi herved ærbødigst erklære, at Jndskud fra Lolland kun modtages i Falsters Sparekasse til Regnskabs=Aarets Udløb 11te Julii 1841, til hvilken Tid ogsaa alle Udlaan til Lolliker fra bemeldte Kasse ophører. Derimod ville vi ikke ulelige med Opsigelse til Udbetaling af de Capitaler som hidtil ere og indtil bemeldte 11te Julii blive indskudte, hvilke, efter enhver Eiers Behov og Leilighed, kunne hæves efterhaanden som de behøves.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Directionen for Spare= og Laane=Kasserne i Nykiøbing paa Falster den 5te Februar 1841. Parelius. Blicher. Schultz. R. Sidenius. Buntzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
J Juli Maaned f. A. er ved Sønderstrand og Hummingen i Lollands Sønderherred opdrevet omtrent 90 Stykker 6 Alens Fyrrebrædder, samt en Deel Pibestaver og Bielkestumper, uden særegne Kiendetegn, hvilket Alt er udbragt til 19 Rbd. 60 1/2 s. Eieren til dette indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Forordn. af 28de December 1836 § 28 til, under sit Kravs Fortabelse, inden Aar og Dags Forløb for mig at anmelde og beviisliggjøre sin Eiendomsret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 10de Februar 1841. R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Skuespil i Nykjøbing. Med kongelig allernaadigst Tilladelse opføres, Søndagen den 14de Februar 1841 Kl. 6 1/2 Formynder og Myndling, Skuespil i een Act af Scribe; derefter: Et Giftermaal under Keisertiden, Lystspil i 2 Acter, oversat af C. Borgaard. C. Becker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Skuespil i Nysted. 1ste Abonnementsforestilling.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Med kongelig allernaadigst Tilladelse opføres Onsdagen den 17de Febr. 1841 Kl. 6 1/2: Dronningen paa 16 Aar, Skuespil i 2 Acter, oversat efter Bayards: La reine de seige ans" af H. C. Andersen; derefter. Enten elskes eller døel Lystspil i 1 Act af Scribe, oversat af J.L. Heiberg. C. Becker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Værelser til Leie. Hos Kleinsmed Jacobsen er til første Flyttetid, for en eenlig Dame eller Herre, 2 Værelser udtil Torvet at faae til Leie. Ræve, Odder= og Maarskind, kjøbes til høieste Priser af M. C. Mackeprang. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Høe. de Jeg Undertegnede recommanderer mig herved saavel til de ærede Jndbyggere som til Omegnens Beboere med Hatte, Kapper samt Dame=Skræddersyning; tillige kan hos mig bekommes fine franske moderne Blomster, samt Fjer, saavel til Haarpynt som til Kapper. Reel og billig Behandling forsikkres. Stubbekjøbing den 11te Febr. 1841. Ærb. Jane Lystager, fød Hincheldey.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Efterlysning. Den 1ste dennes er tabt paa Stranden mellem Færgebroen i Nykjøbing og Guldborg 6 Pd. Hørgarn foruden adskillige Smaassager; Alt indsyet i en Pakke. Den retsindige Finder ville mod en passende Findeløn behage at aflevere samme enten til Snedkermester Poulsen i Soesmark ved Guldborg. eller til Malersvend Westrup i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Salg. En blankbruun Halvblods=Hingst, uden Aftegning, faldet efter Fuldblodshingsten, Cigar paa Corselitze, og en Hoppe af Landrace fra Frederiksborg Egnen, 3 1/2 Aar gammel, 10 Qvarteer høi, tienlig som beschæler, er under Haanden at faae tilkiøbs. Adresse-Contoiret i Nykiøbing anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Til Leie. En Sal med 2de Værelser, som afgiver særdeles beqvem Boepæl, er hos Undertegnede strax at erholde til Leie. Ligeledes kan en eller 2de Disciple hos mig erholde særdeles billigt Logis samt Kost i Huset. H. Jørgensen, ved Havnen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
For en duelig Anden-Svend er en Condition ledig til førstkommende Mai paa den hollandske Mølle ved Saxkjøbing. Af Umyndiges Midler, henhørende under Bremersvold og Kierstrup Godsers Overformynderie, kan 200 Rbd. Repr. erholdes til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom snarest muligt henvender sig til Undertegnede. Bremersvold den 11te Februar 1841. Jansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Auctioner. Onsdagen den 24de Februar førstkommende bliver paa Hovedgaarden Hardenberg afholdt Auction over en betydelig Deel fiint Dækketøi saavelsom endeel Lagen, alt tilhørende afgangne Geheimeconferentsraad Greve af Hardenberg Reventlows og efterlevende Enkes Boe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Ved samme Auction bortsælges 2de fornævnte Boe tilhørende Actier i Fuldblodshingsten Palæmon. Auctionen begynder bemeldte Dags Formiddag Kl. 10. By- og Herredscontoiret i Saxkiøbing den 7de Februar Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-12
Fredagen den 19de dennes om Formiddagen Kl. 10 holdes Auction over Toppene og Slingespaanerne af circa 70 Stkr. Egetræer tilhørende det kongelige Admiralitet i Skoven Roden, og over endeel Klodser af samme Træer, som ei til Skibsbyggerie ere anvendelige, men som derimod tildeels ere tjenlige til Gavntræ. Mødestedet er hos Peder Skovfogod ved Roden. Nysted den 5te Februari 1841. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-14
Lollands 1 Falsters Avence. Stifts Ga Søndagen den 14 Februar. No 21.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-14
Jndenlandske Efterretninger. Stændervalg. J det 11te jydske Landdistrict, er Gaardeier Jørgen Mogensen Blach i Taastrup By, Ødum Sogn, Galthen Herred, valgt til Deputeret med 257 Stemmer, og Eieren af Kjær gaarden i Elsted Sogn, Vesterliisberg Herred, Forvalter Storm til Suppleant med 213 St. Begge have modtaget Valget – J det 6te jydske Land district er den forrige Deputerede, Procurator Petersen, med 203 Stemmer gjenvalgt; Forpagter Klingenberg blev med 201 St. Suppleant. Af 509 vælgere mødte 417. - J det 18de jydske Land district er valgt til Deputeret Selveier Peder Lydersen i Hvidberg med 194, og Selveier Jeppe Madsen i Kreiberg til Suppleant med 162 St. Nogle Bønder i det 10de Landdistrict have ikke alene stemt paa Kongen som Deputeret, men tillige paa Kronprindsen som Suppleant. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-14
Den bekjendte Digter Christian Winther er bleven udnævnt til Lærer i det danske Sprog hos Kronprindsens tilkommende Gemalinde, og skal efter Forlydende strax afgaae til Mecklenburg for at begynde denne Forretning. Ligesom dette Valg i det Hele maa ansees for særdeles heldigt, saaledes er det ogsaa glædeligt, at Regjeringen erkjender Vigtigheden af, at Landets tilkommende Dronning bliver Landets Sprog mægtig, hvilket desværre ved tidligere Kongers Formælinger ofte er bleven forsømt. Thi med Kundskaben til vort herlige Modersmaal vil Kjærlighed til det snart følge, og med Kjærlighed til Sproget staaer Kjærlighed til Folket i nøie Forbindelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-14
En Commission er allernaadigst beordret nedsat til at tage begge de sidste Stænderforsamlingers Andragende om en Forandring i Overbestyrelsen af Skole- og Underviisningsvæsenet under Overveielse. Commissionens Medlemmer ere Biskop Mynster, Conferentsraad Generalprocureur Ørsted, Etatsraad Kolderup-Rosenvinge, Etatsraad, Cancellideputeret Holm og Prof. Theol. Clausen. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-14
Den 11te de, om Morgenen kjørte en dansk Slæde med en Passageer her fra Toldboden til Landscrone, og om Eftermiddagen Kl. 4 ankom 3 svenske Slæder fra Landscrone; samme Dags Formiddag ankom 5 og om Eftermiddagen 9 Slæder fra Malmø. De bragte ikke Noget til Kjøbenhavn, men skulle have Gods derfra. Jmellem Malmø og Saltholmen er Jsen kun meget svag til at kjøre over. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-14
I Adresseavisen berettes det, at der af Hs. Majestæts Chatolkasse er bleven anviist et Beløb af 2000 Rbd. til at uddeles som Brændselshjælp imellem Trængende, og at Uddelingen af denne Gave er overdraget Kbh.s Fattigdirection. - Hs. Maj. har ligeledes allern, forundt Bespiisningsanstalten en Understøttelse af 500 Rbd. (Berl. T.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-14
J Søndagsformiddag - melder den Frisindede – begav en Fisker sig - ikke til Kirken, men til Kalleboderne, for at stange Aal til Erhverv for sig og Familie. See, det var nu Helligbrøde, og Straffen udeblev heller ikke. Han besluttede nemlig, deels for en Sikkerheds Skyld, deels for at skyde Gjenvei, at gaae over Stadsgraven; men blev ude paa aaben Strand, efter at være passeret Voldgraven, paagreben af en Patrouille fra Kjøkkenkurven, og bragt i Vagten formedelst denne skrækkelige Forbrydelse, der endda ikke maa have været saa ganske skrækkelig, saasom Hr. Vagtcommandeuren ikke, paa Opfordring, formelig vilde arrestere ham. Dette vilde nu være en aldeles Bagatel, dersom der ikke havde været den lille Omstændighed ved, at bemeldte Vagtpatrouille, formodentlig for at give et glimrende Beviis paa Mod og Tapperhed ved at turde binde an med en værgeløs Fisker, der paa ingen Maade gjorde Modstand, havde med Geværkolben bibragt Fangen et Slag over den høire Arm, saa at han formodentlig i lang Tid ikke vil blive istand til at stange Aal, hvorhos han truedes med at blive stinget med Bajonetten. Saaledes midt i Vinterens Hjerte at blive gjort udygtig til sin Dont, er jo rigtignok en temmelig haard Bod, fordi man ikke gaaer i Kirke, men over Stadsgravens Jis; dog, hvad Vægt og Betydning have vel en Arbeids mands hele Lemmer, naar det gjælder om vor arme beleirede Byes Sikkerhed? – Hvo der skal betale Badskjærløn, og Hvo der skal ernære Familien saalænge indtil den Qvæstede selv kan det, vedkommer ikke de Militaire - en Soldat skal desuden ikke tænke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-14
Det er unegteligt særdeles glædeligt, at Collegialtidenden har fundet sig foranlediget til at tage Ordet i Drøftelsen af Finantsregnskabet; thi det er et Tegn til, at Regjeringen efterhaanden vil aflægge den fornemme Taushed, der hidindtil saa godt som har været dens eneste Svar paa Oppositionspressen; det er et Tegn til, at denne har vundet en saadan Jndflydelse paa den offentlige Mening, at Regjeringen anseer det fornødent at træde ned paa Kamppladsen, og at kæmpe, ei med Beslaglæggelser, Actioner, Negtelse af Postforsendelsesret o. s. v., men med Grunde. Gid RegjerinNogen vilde vedblive at vandre af den Vei, som den synes at føle en Tilbøielighed til at betræde; gid den bestandig meere og meere maatte vælge de Vaaben, hvorved Sandheden ene kan seire: en fri og uhildet Drøftelse af dens Handlinger. Sandelig, de Seire, som den vinder paa dette Gebet, styrke mere Thronen og knytte Folkets Hjerter fastere til den, end alle mulige Presseforfølgelser. Og skulde det end vise sig, at Regjeringen stundom vil komme til at lide et Nederlag, selv om dens Sag forsvares af den dygtigste og kundskabsrigeste Mand, saa ville vi dog ikke haabe, at den vil søge ved Lovens Sværd at tilintetgjøre dem, af hvem den er bleven overvunden i en Kamp med Grunde, hvis de i dennes Hede skulde have forglemt den saakaldte pligtskyldige Opmærksomhed. Tvertimod nære viden Tillid, at den vil finde sig foranlediget til at forandre sine Forholdsregler saaledes, at det bliver en lettere Sag for dens Kæmpere at forsvare den. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-14
Procurator Sarauw er afreist fra Vestindien og vil om føie Tid ankomme hertil med et Memorandum af nogle og fyrgetyve Plantere, der, om end ikke i sin Form, idet mindste i sit Jndhold er en saare alvorlig Klage over den Scholtenske Administration. Overhovedet synes der at samle sig flere og flere Skyer over Hr. Scholtens Horizont. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-14
Efter Journal des Debats har Hs. Majestæt Kongen af Danmark skjænket 3,000 Fres, til Enkerne efter de franske Søfolk, som mistede Livet ved deres Skibs Overseiling af den danske FregatBellona.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-14
Corfaren fortæller, at en af vore ivrigste Liberale i denne Tid ikke bestiller Andet end sidde og bande: Vi faae, den Onde g mig, ingen Constitution. - Spørger man ham og Grunden hertil, saa svarer han med de samme Ord som Kjærlingen, der bandede paa, at hendes Søn ikke blev Corporal: Forsoren Eed gaaer lettest i Opfyldelse. De øvrige Liberale, fortælles der videre, gaae jevnlig til og fra og opmuntre ham til at blive ved, fordi intet Middel bør lades uforsøgt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-14
J samme Blad hedder det: Den bekjendte tydske Forfatter Saphir har i et af sine Værker leveret et Beviis for, at der maa existere Vand. Vi ville paa lignende Maade levere Beviis for Nødvendigheden af adskillige andre Tings Existents og fremsætte foreløbig en Prøve: Censur. Var der ingen Censur, saa var der heller ingen Censor, var deringen Censor, saa var der heller ingen Justits; var der ingen Justits, saa var der heller ingen Regjering; var der ingen Regjering, saa var der heller intet Folk, var der intet Folk, saa var der heller ingen Folkefrihed - men Folkefrihed maa der være, følgelig maa der ogsaa være Censur. - Gjæs. Var der ingen Gjæs, saa var der heller ingen Gaasefjer, var der ingen Gaasefjer, saa var der heller ingen Penne, var der ingen Penne, saa var der heller ingen Skribenter, endsige Skribentinder, men Skribentinder maa der være, følgelig maa der ogsaa være Gjæs. - Militair. Var der intet Militair, saa var der heller ingen Krig; var der ingen Krig, saa var der heller intet Mod; var der intet Mod, saa var der heller ingen Feighed men Feighed maa der være, følgelig maa der ogsaa være Militair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-14
En Hr. Gannal, en i Paris levende Læge, som vil have opfundet en ny, yderst fuldkommen Maade at indbalsammere Liig paa, har, ifølge et fransk Blad, indgivet til den danske Kongefamilie en Fordring, som idetmindste er original nok. "Doctor Jpsen, siger han i sin Skrivelse, i hvilken han er Herold og Lovpriser af sin egen Opfindelse, har forsikkret den danske Kongefamilie, at han har indbalsammeret den salig afdøde Konge ganske paa samme Maade, som jeg vilde have gjort det. Hvis det er sandt, at Doctor Jpsen har tilladt sig det, saa anseer jeg mig for forpligtet, høit og lydeligt at erklære, at han har bedraget Publicum, og har lovet en Jndbalsammeringsmaade, som det ikke staaer i hans Magt at iværksætte. Jeg forlanger, at Liget skal udgraves, for at vise hans Løgnagtighed paa den eclatanteste Maade!" Frederik den Sjette skal altsaa, paa Grund af en Kiv imellem to Læger, ikke have Ro i sin Grav. (Aalb. Av.)