JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-06
J en Landsby ved Weissenfels i Hertugdømmet Sachsen, har man i Juni Maaned f.A. fundet, ved en Gravs Oprydning, en adelig Dame, der laae i en sort Kiste, iført en Kjør at brunligt Silkestof, med store Snirkelblomster, et maa Ringe og spiralformige Bugter, der var laa vel vedligeholdt, som om den nyligen var syet, og Snittet saa moderne, som om det var efter sidste Modejournal, uagtet den havde ligget 189. Aar i Jorden. En Afbildning af denne Kjole findes i Allg. Modezeitung f. Marts 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-06
(Jndsendt.)¬ Et nyt originalt Lystspil, under Titel af: Tre Maaneder efter Brylluppet, er blevet givet paa det Kongelige Theater. Den lyse Side af dette Stykke er en flydende, paa mange Steder ikke uvittig, Dialog, en levende Gang i Handlingen og Afvexling i Charactererne; den mørke, temmelig Mangel paa indvortes Sammenhæng, Jnconsequence i Charactererne og nogen Tvungenhed i mange Situationer. Begyndelsen synes den unge adelige Ægtemand, at behandle sin borgerlige Kone med største Kulde, siden bliver han rasende skinsyg, Konen, der lever paa en spændt Fod med Manden, lader sig af sin Svigerinde overtale til at love en hemmelig Elsker et Stevnemøde, hvilket volder hende siden saa megen Uleilighed, blot for at revse den Ubekiendte; den gamle Baron, der er en saadan Prakker, at han maa laane 500 Rbd., stifter Uenighed mellem det unge Ægtevar, i hvis Huus han dog finder saa god en Modtagelse, blot, for, som han siger, at spille en Jntrique; den unge Kones Fader, Mølleren, giør Støi og Allarm for ingen Ting, og er saa stræng Moralist, at han endog selv vil søge at opdage sin Datters formeentlige Utroskab mod sin Mand, og hvis han finder den grundet, angive det for Manden. Der mangler vist ikke Forfatteren, der synes at være den samme, som har skrevet Hr. Buchhardt og hans Familie, Talent til Lystspildigter, og han har i den nyeste Tid været den eneste, der har leveret originale Stykker, 16 Akter, der lader sig see, om just ei med stor, saa dog med temmelig Jnteresse; men ønsker han sine Arbeider et blivende Værd, saa er det nødvendigt, at han bringer bestemt Sammenhæng i Planen, større Consequence i Charactererne, mere Frihed, i Situationerne og vogter sig for Brede. Han har studeret Holberg, det mærker man paa Alting; men det er ikke nok at modernisere de holbergske Characterer; det er ved Nyhed og Originalitet, at Lystspillet morer, og ved naturlig Consequence, at det interesserer. Vi finde atter i dette Stykke den gjenfødte Henrik, Pernille og Arv, som synes at være Forfatterens Yndlingsfigurer. Men som en moderniseret Henrik er her Johan ikke vittig og lystig nok, og som en moderniseret Arv er Mølle rens Karl vel dum nok, men den egentlige Humor, der skjuler sig bag Arvs Dumhed, savnes her. Overalt sporer man hos Digteren en alt for kjendelig Stræben efter at ville være lystig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-06
Kjøbenhavns Børs, d. 6 Mai 1828. Hamburg 2 M.a vista 218. Species 221.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-06
Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 157 1/2 158 Rbd. Sedl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 51251 3/4 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 1/2 83 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . 76 1/2 76 i Banco. Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . 112 3/4 113 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 982 - Rbd. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. i Banto. 4 pC. Dito nye . . . . - i Banco. Asiatiske Comp. Actier, i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 58 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 38. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 10 Mai 1828. William Shakspeare. (Slutning.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
Vi ville ikke her opholde os med at gjentage allerede noksom bekiendte Omstændigheder, af Shakspeares Liv. Men nogle mindre bekjendte bør vi dog nævne. Ved hans Ankomst til London var det første, han stræbte efter, naturligviis blot at ernære sig og sin Familie; den eneste Udvei hertil var at blive Skuespiller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
Men ved Theatret vare Skuespillerne deelte i to Classer, Deeltagere og leiede Folk. Deeltagerne havde Part i Jndtægten; de leiede Folk nøde en Løn af fire til sex Shillings om Ugen. Shakspear erholdt sandsynligviis 6 Sk. 8 Pence. Han spillede meget underordnede Roller, som Aanden i Hamlet, og havde nok aldrig bragt det eller kunnet bringe det vidt, som Skuespiller, thi han var det mere indvortes, end udvortes. Hvor godt han kjendte Theorien, bevise de Forskrifter, som Hamlet giver Skuespillerne. Først som dramatisk Digter begyndte han at glimre, og denne Egenskab banede ham nok ogsaa Veien til at blive Medbestyrer af en Skueplads (the Globe) og samle sig en ikke uanseelig Formue. Faa Aar efter hans Ankomst til London begyndte han allerede at leve paa en temmelig stor Fod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
Greverne af Pembroke og Montgomery kappedes med Lord Southampton om at vise Digteren deres Bevaagenhed, og alt dette banede ham nok agsaa Veien til de to paafølgende Souverainers Naade. Selv Jomfru-Dronningen Elisabeth morede sig saa meget ved den vellystige Falstaffs Vittighed, at det ikke var hende nok, at see ham i de to Dele af Henrik IV, men at hun endog befalede, at han skulde fremtræde som Elsker, og Shakspeare dvællede heller ikke med, at fremkomme med de lystige Qvinder i Windsor, som han fik færdig i den korte Tid af fjorten Dage. Denne Omstændighed beviser, at Shakspeares Genius ogsaa ofte stod under fremmed Jndflydelse, og at det er utidig Enthusiasme for dennes Storhed, som forleder Mange til at troe, at Alt hvad der er flydt af Digterens Pen har været skrevet, uden Hensyn til hans Tids Fordomme og Yndlings svagheder. Han, som, af lav Stand, maatte arbeide sig op, kunde umueligen andet, end imellemstunder smigre de Store, til hvis Beskyttelse han trængte, og rette sig efter Mængden, hvis Bifald han, som Medbestyrer af en Skueplads, saa høiligen behøvede. At han ikke sparede paa at offre den forfængelige Elisabeth Røgelse, falder af sig selv. Den Tid, hvori han levede, var en Kamp mellem Lys og Mørke, fuld af politisk religiøse Partier og udmærket ved uhørt Raahed. Allerede ti Aar før hans Fødsel var den catholske Religion med Grusomhed bleven indført, og i hans Levetid havde Catholikernes Opstand mod Protestanterne, Marie Stuarts og Esser's Henrettelse fundet Sted. Alt dette kunde ikke være uden Indflydelse paa Shakspeares digteriske Stræden og dramatiske Arbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
Men et Par Steder kunne vi dog ikke undlade at nævne. J Hamlet (S. W. Shaspeares Værker 1ste D. S. 65) 2den A. 2den Seene siger Polonius. Eders ædle Søn er gal; Sal kalder jeg det; thi sand Galenskab, forklaret nøiere, er intet andet end at man intet andet er, end gal. Hvad er nu Meningen heraf, At Galskab er Galskab, Dertil behøver man ikke Polonius's, Forklaring; men i Originalen staaer, - Four noble son is mad: Mad call dit, for, to desine true madness Vhat ist, but to be nothing else but mad? Eders ædle Søn er gal; Sal kalder jeg det; thi, at forklare sand Galskab, Hvad er det andet end at være gal, Polonius har nemlig i samme Replik sagt, at han vil være kort, da Korthed er Videts Siel og Omsvøb er Lemmerne og Yderglands. (S. 89) Det havde udslukt Himlens gyldne Øine i Taarers Dug, og smeltet Guders Hjerte." Her synes Oversætteren at have taget sig alt formegen Frihed. For det første kan ingen vide hvad der forstaaes ved Himlens Øine" og dernæst er Taarers Dug" et ushakspearesk Billed. J Doiginalen staaer, Would have made milch the burning eye of heaven. And passion in the Gods. Vilde have gjort Himlens brændende Øie flydende etc. Milch er her det samme som givende Melk og Himlens brændende Øie (ikke Øine) Solen. Saa vanskeligt er det, endog for den øvede Oversætter, at fordanske Shakspeare, og dobbelt vanskeligt der, hvor Digteren betjener sig af Ordspil, hvortil det engelske Sprog, der ved den overordentlig store Ordrigdom, det har tilegnet sig næsten af de fleste levende Sprogs Regioner, er i Besiddelse af, giver saa god Anledning. Der har ingen med tilbørlig Sagkundskab hidtil critisk gjennemgaaet endog de bedste tydske Oversættelser af Shakspeare, men vist er det, at dersom nogen vilde give sig denne Uleilighed, vilde han kunne opdage mangfoldige Feil, og man vilde da see, at Meget, som af Mængden beundres, aldeles ikke er det, som Digteren egentligen har meent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
Om Bibelselskaber og Missionsselskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
(Af Rohrs Kritische Prediger bibliothet I.V. erstes Heft. S. 51 o. f.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
Det er mærkelige Efterretninger, man har om den Strid, som angaaende de apocryphiske Bøger i Bibelen, er opkommen imellem det Edinburger og det Londoner Bibelselskab. Den endtes med, ikke blot, at de skotske Bibelselskaber, som ikke vilde optage de apocryphiske Bøger i deres Udgaver, skilte sig fra Moder selskabet i London, men ogsaa, at en Mængde i Bibelselskabsvæsenet indsnegne Misbrug kom for Dagen. Mange Medlemmer, for hvilke man tilforn har stor Agtelse, stode der nu som Mænd, der kun af Egennytte toge sig af Sagen, da de fik Salarium for hvad de burde have forrettet for Jntet, og gjorde sig privat Fordeel af Selskabets Penge, under det Paaskud, at det var til Religionens Fremme. Af en authentisk af det edingburgske Selskab bekjendtgjort Specification viser det sig, at de Bidrag, som, for at udbrede Bibler indkomme Rixdalere, mark og skilling viis, anvendtes aarlig den Summa 8000 Pund Sterling til det londonske Selskabs expederende og reisende Agenter, under hvilken Summa ikke var indbefattet det allermindste af hvad der gik med til Bibler, Steretyper, Papir og Trykkeomkostninger, ligesaalidet som Bidragene til fremmede Bibelselskaber, eller Betalinger for maanedlige eller aarlige Beretninger, og deslige. Saaledes fik 3 Secretairer, hvoraf den ene er Steinkop, hver aarlig 300 Pund; Hr. Pinkerton, som Selskabets Agent i fremmede Lande, 400 Pund aarlig, foruden anstændige Summer til at bestride hans og hans Families Reiseomkostninger; Leander von Ess, som Agent paa Continentet, 300 Pund (som i Tydskland, hvor han lever, har en Værdie af 7 a 800 Pund) Prof. Kiefer i Paris, Selskabets 2den Agent paa Continentet, 270 Pund, nemlig 210 til sig selv, og 60 til en Skriver, som han ikke holder, o. s. v. "Reiseomkostningerne med Hensyn til at danne, understøtte og besøge Filialinstituterne i Storbritanien, beløb sig i intet Aar ringere end til 1000, ofte ogsaa til 12 eller 1500 Pund, og Sportlerne for Indcasserere, Opsynsmænd, og Magazinbestyrerne udgjorde sædvanlig mere end 2500 Pund, Disse Omstændigheder gave vistnok de engelske Tidendeskrivere Føje til at tale om godt lønnede Hellige, og at erklære, at, hvorvel en Arbeider er sin Løn værd, "skammede de sig dog ved at see, at Standspersoner (gentlemen, der, hvilket er Tilfældet med Selskabets 3 Secretairer, have andre gode Jndtægskilder, ikke undsaae sig ved at lade de Fattiges smaalig indkomne Bidrag flyde ind i deres egen Kasse. Uvilkaarlig frembyder sig det Spørgsmaal, hvad der paa Continentet vel vilde komme for Lyset, hvis saadan en aabenhiertig Forklaring, som det edinburgske Bibelselskabs, blev givet over vore Andægtiges Hemmeligheder, der, i allehaande lignende Foreninger, under Paaskud af Guds Riges Udbredelse, stræbe at udbrede deres forskruede religiøse. Begreb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
De Notitser, som i Schulthes's theologiske Annaler (i Februar Maj og Augusthæfterne 1827) forekomme om de engelske Missionsselskaber, ere høist interessante, og da de hidrøre fra upartiske Øienvidner, bekræftes derved de Domme, som skjønsomme Jagttagere, i Afstand allerede have fældet derover. Herhen høre Oberst Fizclarences Anskuelser, dem Referenten ledsager med følgende bemærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
Naar Missionairerne ansee visse Dogmer, Talemaader og Ceremonier for Christendom, holde enhver udvortes Overgang for en Gevinst for samme, og ikke udmærke sig ved en agtelsesværdig Tænkemaade og et retskaffent Liv, og Levnet, ville alle de nok saa vel meente Bestræbelser, for Christendommens Udbredelse nødvendigvis blive frugtesløse." Det Væsentligste i Efterretningerne gaaer ud paa at Missionairerne i Ostindien stifte den største Nytte ved den Skoleundervisning, hvori Hinduernes Børn tage Deel, at de derimod Jntet udrette med de Voxne, og at det blot er Nationens Udskud, der giver sig Mine af at lade sig omvende. J Februarhæftet har man Beregning over, at de Summer, som Selskaberne til Evangeliets Udbredelse, under Hedninger og Jøder har faaet sanket, udgiør 4,439,800 Gylden, som er 4800 Gylden Seele
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
for enhver af de 600 i Activitet værende Missionairer. Med slige Fonds lader sig vistnok Noget udrette til Guds Ære og den gode Sags Fremme, og Missionairernes pompeuse Beskrivelser over den Fremgang, Vorherre allevegne forunder dem, faae derved en Grad af Troværdighed. Stakkels Hans og Povel Egede! J som for Eders redelige Bestræbelser paa Grønlands Jsmarker ikke høstede anden Belønning end Eders egen Bevidsthed, hvor usle vare Eders Kaar, i Sammenligning med Eleverne fra de 10 store Missionsskoler i Europa, Nordamerica, og Ostindien, Disse, udrustede med en Smule methodistisk og hernhuthisk Christendom og derhos forsynede med alle mulige Livets Beqvemmeligheder, reise i Jordklodens interessanteste Lande, tilfredsstille paa offentlig Bekostning deres Lyst til at see sig om, og imod de dermed forbundne Farer og Besværligheder kan bringe saa meget i Anslag, som den savner, der, nedbøiet af Byrder og Møie, hjemme arbeider i Herrens Vingaard. Med en ganske ringe Del af de Penge der anvendes paa hines Missionsarbeider, kunde vistnok udrettes meget Godt for christelige Kirker og Skoler her hjemme; men - det kunde man med sin ydmyge Stolthed ikke gjøre saameget Væsen af, som af sin apostoliske Virksomhed i langt fraliggende Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
I en Note til dette Sted læses følgende: Man maa, for at være sanddru, tilstaae, at det baselske Missionsselskab nu, som det lader, ophører med dette Praleri, thi i det 3die Qvartal af sit Missionsmagasin for 1827 er en Aarsberetning, der, fra S. 359 af, angiver Resultatet af Missionsarbeiderne hidtil foruendelig ubetydeligt "den Erfolg der bisherrigen Missionsarbeiten unendlich niedrig anschlagt") især i Provindserne hin Side Caucasus, hvor deres Plan især var at modarbeide Muhamedanismen. Deres egne Missionairet sige ligefrem, at de under deres fleraarige O hold paa Missionsstationen i Schuchi hidtil slet Jntet havde kunne udrette. Keine einzige siger Dietrich - ist ins Reich det Gade ubergetretten, nur Hunderte von Bibel und N. Testamenten sind vertheilt worden," mankan tænke, til hvad Nytte,) og hvor meget og den Baseler Referent dreier og vender sig, forat gjøre disse Bekiendelse, mindre anstødelige og ubehagelige for tydske Missionsvenner, maa han dog tilstaae, at den egentlige Fordeel af alle disse Missionsforsøg er, at man veed, at der er Jntet at gjøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
Siden efter berettes, hvor høist betydelig en Summa det aarlig koster det baselske Missionsselskab for at opnaae den sikkre sørgelige Vished," at ved den hidtil fulgte Fremgangsmaade har man, saavel ved Persiens Grændser, som i Vestafrica og Ostindien, forgiæves arbeidet paa Hedningernes Omvendelse; og tilsidste sluttes Anmærkningen saaledes: "Tager man det Foregaaende sammen, viser det sig, at det med de tydske Missionsvenners Anliggende staaer slet til, saavel ude som hjemme, og at det kun vil vare faa Aar, inden det, som de rolig dømmende, til stor Forargelse for Sangvinske Forhaabninger, frygtede for, gaaer i Opfyldelse. (Meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
Erklæring i Anledning af en Recension i Dansk Litteraturtidende, 1828 Nr. 16 17, over mit Udkast til et latinsk Conjugationssystem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
Da jeg finder, at Recensentens Bedømmelse af Hovedsagen i min Bog er ganske overfladisk og forlegen, hans Berigtigelser ubetydelige eller ligefrem urigtige, hans Fremgangsmaade høist uretfærdig (han lukker saaledes Øiet ganske fordet Allervæsentligste ved Bogen, som udgivet Skrift betragtet, at den nemlig er et Udkast, der er bleven offentliggjort for at høre Andres Dom, inden det fuldstændige Arbeide kom for Lyset), at fremdeles hans Beskyldninger ere uhjemlede, hans Sammenligning imellem mig og andre Forfattere, der have skrevet over samme Gjenstand, ubillig og upaalidelig, dertil hans Satire slau og hans medbragte Forestilling om Sagen. fordomsfuld og indskrænket: saa veed jeg ingen bedre Giendrivelse at opstille imod denne, i Stort som i Smaat, uefterrettelige Recension end min Bog selv. Jøvrigt kan jeg være vel tilfreds med denne Recension; thi Hensigten af Bogens tidlige Udgivelse, nemlig at høre hvad modne saavelsom umodne Dommere havde at sige om den, fremmes derved betydeligt. Jeg kan nu saameget tryggere fuldføre det egentlige Skrifts Udarbeidelse, da jeg seer, at mine farligste Modstandere, de pure Philologer, have saa lidet Træffende at fremføre imod mig. Sorøe d. 30 April 1828. P. Hjort. P. S. Ovenstaaende Erklæring kunde ikke forundes Plads i den Danske Litteraturtidende, hvorfor jeg ansaae det for meest passende at bekjendtgjøre den i dette Blad, hvor der tidligere har staaet en anden Recension af det paagjældende Skrift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
Jndenlandske Efterretninger. Den lille Begyndelse af Droschke-Jndretning er nu i fuld Gang her i Kjøbenhavn. Paa Amagertorv holde tre og paa Kongens Nytorv fire. Bestemmelsen skal være, at man vil have nogle og Tyve, hvilket Antal nok vil blive nogenledes tilstrækkeligt, for at gjøre ethvert Torv til Holdested for nogle, indtil mere almindelig Benyttelse fordrer et større Antal, i Lighed med hvad i andre store Steder haves. De Vogne, som nu ere i Brug, ere ikke egentlige Droschker, men Cabrioletter; disse ere meget større end de sædvanlige Droschker. Ved denne Leilighed maa det bemærkes, at ikke for hver Person (som det i forrige Nummer blev sagt) men for hver Tour betales 24 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
Paa Konstacademiets Udstilling have to mærkelige Stykker, forfærdigede af Hr. F. W. Meyer, Blikkenslager i Aalborg, været at see. Det ene er en smagfuld Solskive, hvorpaa er anbragt en liden Messing=Kanon med et Brændeglas. Naar denne lades med Krudt, saa fyrer den af præcise Kl. 12 om Middagen. Jdeen er egentligen fransk, men i Frankrig har man udført den i det Store, saa at Skuddet kan høres i temmeligt Omfang. Det andet Stykke er en meget smagfuld Camin af Blik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
J Torsdags blev Kongel. Confessionarius, Liebenbergs jordiske Levninger bragte til deres Hvilested paa Frederiksberg Kirkegaard. Lig følget var meget stort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
Samme Dag bortrev Døden atter en Mand, der i Fædrenelandets Historie har et hæderligt Navn, den blide Olding Prof. Christian August, Lorenzen, udmærket Maler i forskjellige Fag. Han var født i Sønderborg paa Øen Als 1763, og opnaaede saaledes en Alder af 75 Aar. Han var en Eleve af det danske Konstacademie, hvis Directeur han siden i nogle Aar har været, ligesom han til sin Død var Professor ved sammes Modelskole. J hans yngre Dage lod et Selskab af Konstyndere ham reise udenlands i tre Aar paa sin Bekostning. Under sit Ophold i Holland, studerede han i Antwerpen, i Særdeleshed efter Rubens og van Dyck, da det var Portraitmaleriet, han fortrinligen lagde sig efter. J Paris malede han et Optrin af Beaumarchais Lystspil Barberen i Sevilla, og hans Arbeide vandt det derværende Academies Bifald i saadan Grad, at det agreerede ham som Medlem. Hans Compositioner vare lette og heldige; hans Colorit kjek og kraftfuld; Drapperiet især meget godt i alle hans Stykker. Hans Arbeider ere talrige og hans Flid trættedes ikke lige til hans høje Alderdom. Blandt hans Hovedværker er Valdemars Seir i Lifland og det Holbergske Gallerie, bestaaende ialt af 34 Stk. (blandt hvilke nogle faa, dog som bekiendt, ere af en anden udmærket Konstner.) Han trængte saa dybt indi den udødelige Digters Aand, at dette Gallerie fortjente at studeres, især for Costumets Skyld, af vore Skuespillere. Endnu paa sidste Konstudstilling saae man fra hans Haanden Myndehund, malet efter Naturen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
en Række af Aar have Udstillingerne ved vort Academie været forskjønnede ved Værker af denne flittige og høitfortjente Konstner. Hans saare veltrufne Portrait, malet af Hr. M. Rørby, og forestillende den Afdøde sysselsat i sin Attelie, var ogsaa at see paa den i denne Uge endte Udstilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
J Kjøbenhavn døde nyligen et ungt Menneske, som en Følge af alt for stærk Væxt. Uagtet han kun var atten Aar havde han dog Høiden af en Fløimand i Armeen. Ved denne Leilighed fortjener det at bemærkes, at det medicinske Selskab i Rouen har for Aaret 1828, udsat en Guldmedaille, af 300 Fr. Værdie, foren Afhandling om Væxten og om de Sygdomme, den foranlediger, der ere forbundne dermed, og som helbredes derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
Kjøbenhavns Børs, d. 9 Mai 1828. Hamburg 2 M.a vista 218. Species 221.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-10
Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 157 1/2 Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier 3 pC. nye danske Oblig. 51 22 51 3/4 Rbs. Tegn. 82 1/2 83 Rbd. Sal. 75 1/2 76 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 - Rbd. r. S. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 1 Rbd. Sedl. Sedler. 982 Rbd. S. - i Banco. - i Banco. i Sedler. - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 39. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 Mai 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Om Anstalter for Fattige i England i Sygdoms Tilfælde. (Udtogsviis af the London medical rovien. Vol. IV. Febr. 1827. p. 177.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-13
Da vi for nogle Maaneder siden berettede, at en Korrespondents om de medicinske Videnskaber var begyndt, for at erhverve Oplysninger om denne Gjenstand, nærede vi det Haab at skulle kunne, snarere end skeet er, meddele om ikke Resultater, saa dog Fremskridtene af samme; men mange tildeels uventede Vanskeligheder have været at rydde af Veien. Jmidlertid er det store Spørgsmaal, som vedkommer de Fattiges Sygdomspleie i de forskjellige Kirkesogne, bleven, som vi med Glæde bemærke, dagligen skienket større og større Opmærksomhed; og vi have Grund til at troe, at man om det slemme Forpagtningssystem, der bruges for at forskaffe de fattige Syge i Sognene medicinsk og chirurgisk Tilsyn, har ladet anstille nøjagtige Undersøgelser i mange Egne, siden vore første bemærkninger desangaaende bleve offentliggjorte, og i mange Byer af betydelig Størrelse er skeet saadanne Yttringer om denne Gjenstand, at vi ikke længere nære Tvivl om, at vor Mening om Forandrings Nødvendighed vil af det Offentlige blive optagel. – Naar nogle Medlemmer af vor Kunst, nogle Practiserende afvige i deres Erklæringer, saa ligger Aarsagen i, at de ikke indsee, hvorledes et System, hvortil de stedse have været vante, skal kunne paa en god Maade afskaffes.