JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Adskilligt. En Reisende, som for kort Tid siden, over Brüssel, Lüttich og Coln er kommen fra Paris, siger: at Folket i Paris, er med den nu paa 5te Aar vedholdte Giering, meget utilfreds, og forlanger Republik, eftersom de ikke seer, paa hvad Maade de skal kunne faae andet. I Departementerne hersker stor Elendighed, og i de fleste forlanger man Fred. Hovederne for Rojalisterne i Vende, har paa Amnestie Decretet, svaret Conventen: At man gjerne vilde indlade sig i Underhandling, naar Frankrig havde en Konge, Religion og respecterede Eiendom. J Brussel er alt meget dyrere end i Paris, og overhovedet herskede der Mangel i alle de erobrede Steder. Denne Reisende fik af nogle Pariser, til Laans, 1600 Livres i Penge, under den Betingelse, at naar han kom ud af Frankrig, da at deele dem imellem 3 Emigrantere, efter egen Villie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
J denne strenge Kulde, feiler det ikke i Paris paa de nødvendige Levnetsmidler, men Luxus tager endog daglig meget til, saagar Pudder kommer igien i Brug Fruentimmerne klæder sig efter græsk Costume. Jblant de Skiønne, udmærker sig Therese Gabarrus, som en Talliens Matresse, af hvem man giør stor Ophævelse, og som Journalskriverne ligner ved Diana. Om det Stadtholderske Hofs Afreise fra Haag, er Rygterne forskiellige, og uden Tilforladelighed. Men sikkert er det, at man om Natten til den 15 Jan. i den gamle Slotsgaard var beskieftiget med at indpakke Effecter. Om vor nu værende Forfatning kan man giøre sig et Begreb, naar man veed at den til Amsterdam, i 3 Dage er ankommen 2000 Vogne med Flygtninge alle Aldre, Kiøn og Stand. Raadet af de 36ve har den 17 Jan. fra om Morgenen, Kl. 8 til Middag Kl. 1 været forsamlet, men hvad der er besluttet, ved man ei. Agio, som i Gaar stod paa 82, faldt paa Børsen i Dag til 79 og ved Børs tidens Endelse til 69.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Det hollandske Postcontoir i Hamborg, bekiendtgjorde den 20 Januar, at uagtet den mislige Forfatning Holland befinder sig i, Postcoursen dog endnu er aaben og sikker, hvilket i modsat Fald, ellers ved en Estafette vil blive det bekiendtgjort. Saa og er alle muelige Foranstaltninger truffen til Postsækkens Sikkerhed i Tilfælde af Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Bekiendtgiørelser. Da det ved allernaadigst Bevilling af 7de Martii 1794 forundte Proclama udi Skiftet efter Præste=Enken Madame Block af Ørsted og forhen afdøde Mand, Hr. Mathias Lorenzen Block, udløber den 18de April førstkommende, saa bliver i dette Stervboe en Skiftesamling foretaget udi Ørsted Præstegaard, Tirsdagen den 21de April næstefter, til hvilken man formoder Skiftet sluttet. Thi bekiendtgiøres dette herved, ei allene for dette Stervboes Credi= og Debitorer, men endog for samtlige Arvinger, der behagelig ville møde eller møde lade paa forommeldte Tid og Sted. Og da ikke fleere Arvinger have under Skiftet anmeldt og legitimeret sig, end: Paa sal. Madame Blochs Side: 1) En Broderdatter Elisabet Sophia Andersdatter af Ørsted. 2) En Søsterdatter Madame Gedske Andersdatter, Sr. Christen Poulsens i Fridericia. 3) En dito Madame Catrine sal. Lunds af Colding. Og paa sal. Hr. Blochs Side: 1) En Broder, Johannes Lorenzen Bloch af Wiborg, 2) afgangne Peder Lorenzen Blochs 5 Børn, nemlig: 1) Lorenz Pedersen, 2) Anders Pedersen, 3) Mathias Pedersen 4) Anders Christian Pedersen og 5) Richen Pedersdatter sal. Hans Krabes, saa indkaldes herved ei allene disse til den bestemte Skiftesamling paa lovbefalet Maade at møde, men endog, om andre Arvinger ere efter de Afdøde, da de tillige at møde og beviisliggjøre deres Arverettighed, da enhver skal vederfares Ret efter Lovene. Ørsted ved Randers d. 22de Januar 1795. Chr. Gotsche, Provst i Herredet. 70 Rdlr. af Rougsøe Herreds Kassepenge kan udi for 1ste Snapstings Termin faaes til Laans mod lovbefalet Sikkerhed og Rente, og imodtages hos Herreds-ProvGezsche, i Ørsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Borger og Beendreier Christian Fischer er her i Byen, afdød og hans Boe taget under Behandling. Bemeldte Boes Creditorer indkaldes herved at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for os inden 12 Uger fra dato, eller have Skade for Hiemgield. Horsens den 26de Januarii Borgermester og Raad. Til næstanstundende 1ste Maji, er Fisker Tienesten ledig ved Friherskabet Marselisborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
En duelig Person, som forstaaer og paatager sig at siske, baade i Ferske Søer og paa Stranden, kan melde sig her, med paalidelige Attester om hans Forhold, og ved nærmere Accordt blive antagen. Marselisborg ved Aarhuus den 24de Januarii 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
En sortebruun Hoppe, ongefær 11 a 12 Aar, er i dette Efteraar indkommet her paa Gaardens Mark, hvor den stedse har opholdet sig. Formedelst Vinterens Strænghed, har jeg af Medlidenhed over dens Huuger, ladet samme indtage paa Forder, den som med lovgyldig Bevis, kan angive sin Rettighed, kan erholde bemeldte Hoppe, imod Godtgiørelse for Forderet, og videre Bekostning. Rantzausgave d. 20de Januar 1795. C. Lang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
En Gaard her i Aarhuus som ligger paa et beqvem Sted for al muelig Handtering, gode og vel indrettede Værelser samt Hauge som ligger tæt ved Gaarden. Der om kan handles med. Harboe Meulengracht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Uindbundne Bøger: Figaros Reise i Spanien 2 Dele, 2 Mk. 2 s. Dedekind om Aander = = 1 - 14 Dr. Faustes Sundheds Katekismus = = = 13. Bernands Heidenstrøm = = = = 2. Sundheds Læren for Børn = = 1 - 6 -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Nye fuldstændig Mahler- og Forgylder=Bog = = = 6 Menneskets Forhold til Gud = = = 11 Hallagers Hielpemidler til Overtroens Udr. = 1 - 6 - Historie Bog for d. hæderlige Bondestand = 3 = 2 Troens Sang Offer = = = = 14 Nebelings 24 Betragtninger = = = 2 Nebels 4 Prædikener = = = = 14 En Sand Omvendelse = = = = 14 Er at faae i Aarhuus hos. J. F. Nordstedt. Bogbinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Hvor meublerede Værelser for eenlige Personer, saavel som en Gaard med Kiøkken, Bryghuus og Haugeplads, samt Gaards=Rum og Stald=Rum, saavel til Heste som Kiør, er til Leie at bekomme enten til Paaske flytte Tid eller St. Hansdag, Værelserne for de eenlige Personer, kan og faaes strax. Anvises af Vestergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Skulle nogen her i Byen have et Partie gode Norske Mallurter til Salg, vilde Vedkommende henvende dem til Adresse=Contoiret, som giver videre Efterretning om Kiøberen. Aarhuus den 24de Januarii 1795. J Grundsøer Præstegaard, ved Aarhuus, staaer en graae Hoppe, fylder til Foraaret 5 Aar, og en graae Vallak fylder 4 Aar, begge over 10 Qvarteer, af føre og stærke Lemmer, tienlige til et Spand, til Forhandling, enten under et, eller hver for sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
En moderne lyseblaae Fruentimmerpelts er at faae til kiøbs, som anvises her fra Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Selveiergaarden Hønholt, i Winderslev Sogn, blev ikke ved forhen bekiendtgjorde Auction den 14de d. M. bortsolgt. Den bliver derfor stillet til 2den og 3die Auction, førstkommende 24de og 25de Februarii Kl. 12. Auctionen holdes i Hønholt, hvor sidstmeldte Dag bortsælges en Deel Jndboe og deriblandt nogle gode Sengeklæder. Wiborg d. 17de Januarii 1795. Tolstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Auctionsforvalter. Fire Capitaler, en paa 900, en paa 800, en paa 700 og en paa 600 Rdr. ere til næstkommende Snaps ing at faae til Laans, imod rescriptmæssig sufficant Pant i Jordegods, og lovlig gangbar Rente. Vedkommende som behøver slige Capitaler ville derom henvende sig til Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-28
Efter Dom og i Udlæg, bliver følgende Rasmus Sørensen Feldballes Eiendomme her i Byen, stillet til offentlig Auction paa Stedets Raadstue Tirsdagen den 3die Martii førstkommende Klokken 2 Slet Eftermiddag, og da om Vurderings Summen eller derover kan opnaaes uden flere Auctioners Holdelse, for Omkostninger at spare, absolut bortsolgt, nemlig: 1) En Toft, Strandhaven, kaldet (med Undtagelse af de 19 Alne Jord fra Vester som er Ebbeltoft Havn tilhørende) tilligemed det ved samme Strandhave liggende Huus, og derudi værende Kakkelovn, paa Nedregade. 2) Karet- og Hyrdehaven saa kaldet, der ligeledes har sidst været brugt til Korn og Græsning, beliggende paa Overgaden. Disse Eiendomme kunne forud af Lysthaverne tages i Øiesyn, og skal Conditionerne paa Auctionsstedet vorde kundgjorte, da imidlertid den vigtigste Betingelse bliver, at Kiøbesummerne til næste Snapstings-Termin erlægges. Ebbeltoft, den 19de Januarii 1795. Fellumb. Beskrivelse over det forhen værende Kongel. Slot Christiansborg med sammes betydeligste Mærkværdigheder, hvortil følger en illumineret Grundtegning, heftet Markeds=Passer a Bog 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Udenlandsk. Krigen. Alt den 23de Jan. er den meget vigtiEfterretning med en Stafette indløben til Altona, at Staden Amsterdam den 18de og 19de blev besadt af Franskmændene. Foreløbig vil man vide, at der ved Jndmarschen baade har hersket Orden og Rolighed, og at Provindsen Holland har sluttet en ligedan Capitulation, som Provindsen Uttrecht, hvori, ei allene er lovet personlig og Eiendomssikkerhed, men tillige, at Handelen ikke skal blive foruroliget, ligesom Posterne skal vedblive at gaae deres ordentlige Tour. Efter Sandsynlighed har Patrioterne meget lettet Franskmændennes Fremgang og skyndet til Stadens Overgivelse. Mange Prinseeligsindede er arresteret. Den herskende Mangel paa Levnetsmidler ved den franske Armee, skal have ansporet dem saa meget mere til at forsøge alt, for i Provindsen Holland at forskaffe sig en god Underholdning. J en sildigere Skrivelse fra Amsterdam, dat. 18de Jan. om Aftenen Kl. 6, skrives der: Den 18de om Morgenen blev Stadsregieringen i Amsterdam i Borgerskabets Navn opfordret til at aftakke, og om Eftermiddagen blev Commandanten Gollowkin i den Franske Generals Navn, opfordret til at overgive Staden til den Franske Republiks Tropper, der alt befandt sig ved Marsen Nieuverslups og selv til Abconde 2 Miil herfra. Denne Nats Underhandling vil altsaa afgiøre vor Skjebne, og vi har al Aarsag til at haabe at den offentlige Rolighed lidet eller intet vil blive forstyrret. Det bevæbnede Borgerskab vil i Morgen marschere Franskmændene i Møde, for at modtage dem. Fra Bremen skrives: At de Engelske Tropper meer og meer nærmer sig dertil. Cavalleriet er alt tildeels ankommen til Cloppenburg. Jnfanteriet trækker sig til de Weseren nærmest liggende Bondebyer, for der at oppebie Tøeveiret, og naar samme indtreffer da at kunne fra Bremerlehe indskibes. Endeel af Hertugen af Yorks Bagage var alt den 23de Jan. ankommen der. Samme Dag ankom og den Spanske Gesandt hertil paa sin Reise fra Haag til Hamborg. Efterretningerne om den Arvestatholderske Families Skjebne ere meget forskjellige, dog stemme de fleste Efterretninger overeens deri, at Arvestatholderen med begge Prindserne for det første endnu vil blive ved Armeen. Prindsesserne af Oranien tilligemed den unge Prinds, skal derimod Natten til den 15de have været i Begreb med at reise over Schevelingen til Engeland. Den 16de reiste General Clairfait igiennem Wesel til General Alvinzys Corps, til hvilket Corps der og bestandig marscherer Forstærkning herigiennem. Det vil nu og snart vise sig om de Allierede kan forsvare deres Stilling, eller om de formedelst de ugunstige Begivenheder i Holland, bliver nødsaget til at trække sig bag Yssel tilbage. Den 13de er det Østerrigske Hovedqvarteer forlagt fra Herenberg. til Sevenger. Efter nogle Officerers Meening turde der snart forefalde en Hovedtrefning ved Arnheim.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Antallet af Franskmændene for Maynz formindsker sig meget. Det i Maynz sig befindende Corps Roth mantel er 26000 Mand stærk, og skal endnu formeres med 600. Commendanten Hr. von Neu, har ladet giøre 2 blodrøde Faner, til et Tegn, at han vil forsvare Maynz til det yderste. Prindsen af Conde har forlagt sit Hovedqvarteer til Bruchsal. Rhinen er nu overalt tilfrossen, hvorfore og Franskmændene og Tydskerne, hver paa sin Side, er paa deres Poster. De Franske har forflyttet deres Hovedqvarteer fra Oppenheim til Alzey, og sendt deres Skyts og Bagage til bage. J Bonn er det Engelthaler Kloster med det Franske Feldtbagerie afbrændt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Frankrig. J Toulon er det talrige Artilleriecorps fra Antibes, samt mange Tropper ankommen til Jndskibning. Den hele Flode laae paa Rheden, og der kom ingen Mand mere i Land. Man troer, at de enten er bestemt til Livorno for at berøve Engelænderne denne Havns Brug, eller og til Corsica. Den Brester Flode er den 30 Dec. igjen gaaet i Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Den 21 Jan., som er Aarsdagen efter Ludvig den 16 Henrettelse, lod Municipalitetet affyre Kanonerne og foranstaltede flere Høitideligheder. Den 8de decreterede Conventen, hvori Latourneur nu præsiderer, paa Barras Forslag at den 21 Jan. skal aarlig helligholdes som en Fest over hele Frankrig, baade ved Armeerne og paa Floderne. Dagen forhen den 7de decreterede Conventen, at alle de Emigrantere, som i Anledning af det for dem den 30 Brumaire udgangne Decret, vare hiemkomne, inden 20 Dage igien skulle forlade Landet. Omsonst fordrede Bourdon de Oise Eftergivenhed for disse, som han angav ongefær at skulle bestaae af 30000 Mennesker, der af Frygt vare udvandrede. Men det blev ved den decretterede Strænghed. Den 9de suspenderte Conventen det imod Emigranterne den 7de udgivne strænge Decret i hvilken Anledning der opstod saa heftige Debatter, at Præsidenten, til Rolighedens fremme, maatte sætte sin Hat paa. Den strænge Duroy var meget imod dette Decret. Det mildere Partie, sagde derimod: Naar Conventen, under Emigrerte forstod Matroser og Lionner, Arbeidere, saa vilde deres Arbeidsflid, andensteds henbringes, og vore Fiender ville da paa vores Bekostning beriges. Under 40,000 af Elsasemigrerte Personer, kunne man knap regne 10 Modrevolutionister; thi de vare næsten alle ulykkelige Handværksfolk, som en Termin paa 20 Dage, til at forlade Landet, ikke kunde redde, da de ingen Passer havde, og uden hvike de ikke kunde forlade Frankrig. Bourdon de Dise var Hovedtaleren for denne Suspension: Den strenge Lesage-Senault udlod sig endog i grove Udtryk imod Bourdon, der blot svarede: at det var skiønt at blive fornærmet, naar man talede Menneskelighedens Sag. Han forestillede Conventens Eftergivelse for Rojalisterne i Vendee, som en Grund til Eftergivelse for disse, og forestillede Landets Tab ved disses Forviisning paa 60 Millioner, som deres Arbeids flid kunne forskaffe det. Derpaa forlangte han at Ud skuddene skulle adskille Udvandrings Epocherne, Aarsagerne og de Udvandredes Stand. Jmedens Conventens Fleerhed decreterede dette Forslag under almindelig Biefald, gjorde Modpartiet i en anden Deel af Salen en forskrækkelig Allarm, Merlin af Douay understøttede Bourdon, og han beholdt Ret. J Vestflandern bliver Stæderne Nieuport, Ostende, Jpern og Furnes befæstede. Efter den til Finantsudskuddet aflagde Raport, er der i Belgien til den 20de December hævet 1) 28 Millioner 43787 Livres til Afslag paa den udskrevne Millitaircontribution af 60 Millioner. 2) Af overordentlige Jndtægter 2 Millioner 236249 Livres i rede Penge og en Million 636332 Livres i Assignater. 3) J sædvanlig Landspaalæg 557629 Livres. Overhovedet 32 Millioner i rede Penge og 1 Million 676000 Livres i Assignater. Under disse Summer er dog ikke beregnet de i Reqvisition sadte Kiøbmandsvahre, Sølvet af Kirkerne, de kostbare Meubler, Bygningstræ- og andet til Frankrig sendt Gods. Da det blev bekiendtgjort i Conventen at Jndkomsterne i en Maaned fra den 21de November til den 20de December kun beløb sig til 46, men Udgivterne til 294 Millioner, saa blev til at bøde paa denne Defect, udvist af Nationalskatten i Kassen med de 3 Nøgler en Summa af 248 Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Skibsbygningen bliver dreven med overordentlig Virksomhed i vore Havne. Til Brest bygger man, Landets Hævner paa 130 Kanoner, den Uovervindelige paa 110 Kanoner. 3 Skibe paa 74. J Orient og Rochefort 7 og i Toulon 5 Linieskibe, saa at den Toulonner Flode bliver 21 Linieskibe stærk. Siden Februarii 1793. til nu, har vi med vores Søemagt, der kun bestaaer af 147 Segl af Linieskibe og Fregatter, taget 1024 Skibe, hvoraf 982 fiendtlige. Den fiendtlige Flode derimod har kun taget 444 Skibe. De her ankomne Hollandske Commissarier von Brantsen og von Repelaer, logerer i Cour des Fontaines ved Passagen af Egalites Have. Bladet Mesager du Soir bemærker herved, at det lader til, som Holland i nu værende kritiske Forfatning ønskede at skille sig fra Coalitionen, men den Franske Regiering ville ikke lade det undgaae sin Agtpaagivenhed, at disse Fredsforslage ikke skeer af Venskab for Frankrig, men af Frygt for dets Vaaben, og dersom Hollænderne forlangte Fred, maae de kiøbe den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Polen. J Warschau arbeider Russerne Dag og Nat, paa at skaffe det polske Armatur og Monderingskammer til Prag, hvorved det Rygte fornyes blant Warschauerne, at Preusserne snart skal rykke derind, hvilket de meget ønsker. Den fra Warschau udmar scheerte Krongarde, som efter Rygtet skulle marschere til Grodno, skal i Wengerow være gaaet i russisk Tieneste. Kosciusko tilligemed hans Adjutanter, Fischer, og Niemckeweitz samt øvrige fangne Generaler, er hensadt i Festningen Schlüsselburg, hvor han skal blive godt behandlet. Efter Kongens Afreise fra Warschau, har den russiske Legationsraad Dinisow erklæret alle Gesandtere der: At de, da nu ingen Hof mere var i Warschau, bleve betragtede som Particulaire. Ved Kongens Afreise vare Jndvaanerne meget rørte. Den 12te ankom Kongen til Grodno, hans Følge bestod af 2 Adjutanter, 2 Kammerherrer og nogle Secretairer, han havde en Escorte af 120 russiske Dragoner og ligesaa mange Kosakker med sig. J nogle Egne af Polen, er Mangelen saa stor at Bønderne maae bruge Agerne i deres Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Adskilligt. Det hollandske Post-Contoir i Hamborg, expedeerte endnu den afgaaende hollandske Post som sædvanligt den 23de Jan. om Aftenen. Adskillige Hamborger Handelshuse har faaet et Avertissement at følgende Jndhold: At de Herrer Hope og Compagnie i Amsterdam, befandt sig i den Forfatning, at de maatte qvittere denne Stad, hvorfore de ansøgte deres Correspondentere at suspendere alle Operationer, Transactioner og i Særdeleshed alle Remisser til deres Huus i Amsterdam, og afhandle alt med deres Huus i London, af samme Firma.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
De sig i Wien opholdende Nederlændere af Stand, er i en meget sørgelig Forfatning, da de ei eengang kan faae et Brev, mindre Penge derfra. Hertugen af Aremberg som før havde 300,000 Gylden aarlige Jndkomster, maae nu leve af 20,000 som han trækker af de herværende offentlige Fonds og Hertugen af Urse som havde 180,000 aarlig, har nu kun 17000de.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Hertugen af Zweibrüchen har, til de ved Bombardementet i Mannheim beskadige Huses Hielp givet 100 Luisdor og hans Gemalinde 100 Ducater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Den til Brussel fra Paris ankomne Conventdeputerede Heusmann, har der, foruden den første Contribution af 5 Millioner, fordret en nye af 2 Millioner, som inden en Maaned skal være betalt, under Straf af 50,000 Livres for hver Dag det gaaer over Tiden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Den rebelske Pacha af Scutari, som nu lader sig kalde Konge af Albanien, giver Porten nu atter igien noget at bestille. Man har beordret den bekiendte forhenværende Storvister Jussuf Pacha med en Armee, imod ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Den 12te Jan. ankom den Franske Gesandt Barthelem med sin Cantzler til Basel, og har alt den 13de havt en Conferentz med den preusiske Gesandt Grev von Goltz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Digteren la Harpe er nu og bleven Lærer ved Normalskolen i Paris. Blant de Lærde, som Conventen har decreteret 3000 Livres til Understøttelse, tæller man, den gamle Bitaube fra Berlin, Oversætter af Horatz Larcher, Oversætter af Herodet; Naturforskeren Aldanson, Orientalisten Guignes og Botanikerne Hermann og la Mark. Det lader ikke til at være underkastet Tvivl, at det Keiserlige Hof og faaer en Deel af Polen, og man antager Forholdet af de 7 Millioner Mennesker som Polen efter Deelingen af 1772 beholdt, saaledes til Deeling: Rusland faaer 3 og en halv, Preussen ongefær 2 en halv og Keiseren 1 Million. Østerrigs Landportion bliver lagt til Gallizien og man skal alt være i Færd med at inddeele det i Kredser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
For nogle Dage siden havde man en overmaade stærk Storm, hvorved et med Byg og Havre beladet Preussisk Skib bestemt til Kønigsberg fra Kiøbenhavn havde det Uheld ved Jndløbet til Pillau at komme paa Strand Folkene ere med Livsfare bleven biergede, men Ladningen og Skibet er bleven et Offer for Stormen. Ligeledes har et andet Skib, som kom fra London med Ballast bestemt til Rygenvalde, havt den Skjebne at drive paa Strand ved Pillau. Folkene og Skibet skal ikke være kommen til synderlig Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Paven lader Havnen Civitavechia stærk befæste og Garnisonen formere. Han har udbedet sig en General af Keiseren til at commandere sine Tropper. Man befrygter hvert Øieblik i Jtalien at blive angreben af de Franske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Fortegnelse. over de uindløste Breve, ved Aarhuus Post-Contoir forAaret 1794. Stiftsprovst Jansen, Landmaaler Emanuel Torm, Knapmager Anders Frantzen, J. F. W. Kørner, John Smith, Jacob Kieldrup, Jens Bech, Jens Raae Dito, Skipper, Jeppe Pedersen, Oberst=Lieutnant von Meulengracht, Hans Kirkhoff, Morten Lauritzen, Jens Beck, Bendt Halberg, alle i Aarhuus. Andreas Møller i Giørring, Gaardmand Christen Jensen i Gian, Mad. Konnerup, paa Ladegaarden, Christen Jensen paa Ballegaard, Simon Nielsen i Haarsle, Søren Møller i Ganderup, Niels Simonsen a Korup, Hans Friis i Wared, Niels Hals i Ebbeltoft, Thoms Willumsen i Ebbeltoft, Mademoiselle Castonies a Soeholt, Pastor N. i Grinnes, Pastor J. Aagaard i Hamelef, Jacob Juuls Kone i Greenaae, Jens Bang i Greenaae, Hans Broch i Greenaae, Johan Hentzel i Brostorp, Ligesom tilforn, er frisk og got Haugefrøe, tillige endeel Æbletræer samt nogle Pære Kirsebær- og Blometræer, alt for billigste Priiser. Jligemaade tilbyder jeg min Tieneste ved Haugers Anlæg og Tegning, saavel paa Landet som her i Byen, hvor jeg beder mig paa det beste recommenderet. Søren Thuboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Gartner og Frøehandler i Aarhuus, boende ved Munchport. Til førstkommende Paaske Flyttetid, kan i Gaarden No. 29, der er beliggende ved min iboende Gaard, bekommes Værelser, Kammere, Kiøkken, Gaardsrum m.m. til Leie, herom kan accorderes med Søren Schmidt. boendes ved Vesterport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Hos undertegnede er tilforladelige gode Glasformys at bekomme for 16 Mk. Lispundet, og med ordinaire Væger for 14 Mk. Lpd., som hermed det ærede Publicum bekiendtgiøres. Peder Møller. boende paa Broeberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Siden jeg har nedsadt mig i Randers som HandelsGærtner, saa bekiendtgiøres, at hos mig kan faaes alle brugelige Sorter nyelig hiemkommen Haugefrøe; billig og redelig Behandling kan enhver vist vente, af J. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-31
Et ungt Menneske, som nu i 6 Aar har tient, deels som Huuslærer paa en Herregaard, deels som Underlærer, ved en offentlig Skole i Horsens, er tieneste ledig til Mai dag førstkommende. Han giver Underviisning i alt hvad der kan forlanges af en duelig dansk Skolelærer, og paa Grund af de beste Vidnesbyrd, som han har at forevise, beder han sig recommenderet. Jndtil Maidag forbliver han i sin Tieneste hos Hinrichsen. Tydsk Skolelærer i Horsens.