JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-23
At den af mig averterede Huusleilighed nu er bortleiet, bekjendtgjøres herved. Nykjøbing den 23de Juni 1840. F. Mertins. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-23
Auctioner. Tirsdagen den 30te Juni d. A. Formiddagen Kl. 10 lader Hs. Excellence, Hr. Geheimeconferentsraad, Hofjægermester Baron de Selby, Storkors af Dannebroge og Dannebrogsmand p. p., ved offentlig Auction paa Ourupgaard paa Falster, bortsælge en betydelig Deel Løsøre og Effecter, bestaaende af Sophaer, Borde, Stole, Bænke, Sengeklæder og Sengesteder, samt andet Huusgeraad, saasom: Porcellain, Jernfang, og Trævarer m.m., og tillige nogle Heste, nemlig: 2de bruun blissede Kjørehopper 10 og 11 Aar gl., i bruunblisset Hingst føl 1 Aar gl., falden efter Fuldblodshingsten Cigar, i rødblisset Hoppeføl, 1 Aar gl., samt en Holsteensk Vogn med 3 lakerede Sæder, med adskilligt mere; hvortil de Lysthavende herved indbydes. Trykte Cataloger faaes nogle Dage forinden Auctionen hos Opsynsmand ved Ourupgaards Kornmagasin, Hans Mys sing, boende i Badstebrostrædet i Nykjøbing. Falsters Birks Contoir den 11te Juni 1840. Poutoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-23
Jfølge Vedkommendes Begjæring bliver den Enkefrue Francks Stervboe tilhørende Gaard, Matr. N 48 i Mariboe Kjøbstads Østergade, opbuden til Salg ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes: Mandagen den 6te Juli førstkommende, hver Dags For 20de middag Kl. 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-23
Fredagen 7de August, De 2 første Auctioner holdes paa Mariboe Raadstue og den tredie i Stervbogaarden. Eiendommen bestaaer af et Forhuus paa 8 Fag, grundmuret til alle Sider, indeholdende 4 gibsede og malede Værelser, Forstue, Kjøkken, Spisekammer, Pigekammer og Portrum; et Bindingsværks Baghuus paa 6 Fag, indrettet til Brændehuus m. M. Grund, Gaard og en ikke liden Hauge, som er vel indfredet og hvori endeel Frugttræer. Bygningerne ere af ny opførte, solide og smukke, for 7 Aar siden, og derefter bestandig vedligeholdte og forbedrede. Det bemærkes: at af Kjøbesummen kan forblive indestaaende i Eiendommen, mod første Prioritet, et saa stort Beløb, som deri paa anordnet Maade kan sikkres af Umyndiges Midler, samt at Conditionerne for Auctionen ere til Eftersyn hos Hr. Secretair Bagger paa Raahaugegaard, 8 Dage for første Auctions Afholdelse. Mariboe Byfogedcontoir, den 17de Juni 1840. C. A. Møller, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-23
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-23
Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den her i Byen afdøde forhenværende Gaardeier i Jylland, Peder Nielsen Møller, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Mariboe Skifteret, den 17de Juni 1840. C. A. Møller, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-23
Creditorerne i Dødsboet efter Pigen Grethe Nielsdatter i Weiringe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter ved det Classenske Fidel-Commisses Godser. Corselitze den 16de Juni 1840. P. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-23
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato ere Creditorerne efter afdøde Enkefrue Caroline Mathilde v. Franck, født v. Wal moden, som efter allernaadigst confirmeret og oprettet resiproqve Testamente var Universal-Arving efter hendes forhen afdøde Mand, Capitain Johan Christian v. Franck, med 12 Ugers Varsel indkaldte til at legitimere deres Fordringer for undertegnede Excecutorer, som herved endvidere bekjendtgjøres, og ville Anmeldelserne behagelig afleveres til Secretair, Procurator Bagger paa Raahaugegaard pr. Mariboe. Ourebygaard og Raahaugegaard den 21de Juni 1840. Bagger, Rosenørn-Lehn. til Guldborgland. Secretair og Procurator.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Lollands Falster allene. Stift. Fredagen den 26 Junii. No 75.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Efter Berlings Avis No 140 for dette Aar har en Jndsender i Sjællandsposten berettet, at han, paa sine forskjællige Reiser i det sydlige Sjælland samt Møen og Falster, har lagt Mærke til saavel Vinter som Vaarsæden der, og med Glæde kan meddele: at der i Henseende til sammes nærværende Tilstand næsten Jntet staaer tilbage for Landmanden at ønske. Græsgangene ere i fortrinlig Vært og afgive overflødig Føde for Creaturene, Raps sæden tegner sig ligesaa fortrinlig som de øvrige Vintersædarter &c. Som Landmand boende paa Falsters nordlige Egn, og temmelig nøie bekjendt med Sædens Beskaffenhed i Lolland og Falster, kan jeg ikke være enig med ovennævnte Jndsender af bemærkningen om Sædens Tilstand paa disse Øer, hvad Vaarsæden, Græsgangen og Rapsæden angaaer, af hvilke førstnævnte hidtil har været meget maadelige, paa Grund af en langvarig Kulde med østlige Vinde og Mangel af Regn efterat Vaarsæden var fremkommen af Jorden, som især i Mai Maaned var vedholdende og satte Vaarsæden i Lolland og Falster i Almindelighed meget tilbage; ligeledes ere og Græsgangene høist maadelige, saa at man med Vished kan forudsee en mindre god Kløver- og Høehøst end forrige Aar 1839. Rapsæden er ligeledes maadelig, og kan næsten siges mislykket mange Steder af den Mængde Biller, som i Aar beskadigede den i Blomstertiden. St. Hansdag 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Jndenlandske Efterretninger. J Søndags besøgte Deres Majestæter Dyrehaven, ledsagede af den hele kgl. Familie og Suite.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Efterat Deres Majestæter havde overværet nogle af de Kunstpræstationer, som i den saakaldte Kildetid, forevises der, og derpaa, efterat have promeneret paa Bakken, toge bort, bleve de af de Tilstædeværende hilsede med almindelig og enthusiastisk Jubel. (Berl. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Jfølge Parolbefaling skulle de paa Sjælland garnisonerende Regimenter og Corps ei i Aar indkalde deres Frifolk og Districtsheste, disse Regimenter og Corps skulle derimod exercere i Standqvartererne med den tjenstgiørende Styrke. (S. Bl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
J Livgardens Fraværelse skal Kjøbenhavns borgerlige Jnfanteri besætte Vagten paa Amalienborg, Palais og Livjæger-Corpset Vagten paa Frederiksberg Slot. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Jtzhoer Wochenbl." beretter, at Jndbrud af Røvere atter har fundet Sted Natten mellem 11te og 12te dennes i den en halv Miil fra Jtzehoe liggende Landsby Münsterdorf. Hos en Landmand ved Navn Hans Rühmann brød nemlig tvende Karle ind gjennem Vinduet i Dagligstuen og stillede sig for de i dyb Søvn liggende Beboeres Seng. Den ene af Røverne var bevæbnet med Sabel og Pistoler, og tvang under Trudsler og Banden Rühmann til at aabne sin Kuffert, af hvilken de udtoge 100 Mk. i rede Penge, 3 Dusin Sølvknapper, en Psalmebog med Sølvspænder, en Vest med Sølvknapper og 2 Silketørklæder. Rühmanns 81. aarige Kone blev af Røverne tilraabt: Gamle, forhold dig rolig!" og dette synes - da det var mørkt i Stuen – at bevise, at Karlene maae have kjendt saavel Beboerne som Localiteterne temmelig nøie. 4 Landsbyens Beboere have nu for egen Regning oprettet en Patrouille Vagt af 4 Mand til at vaage over deres personlige og Eiendoms-Sikkerhed. Jntet Under – slutter Beretningen – om det nu ogsaa engang ved andre Leiligheder faldt Folkene ind at søge at forskaffe dem selv Ret; thi naar i en civiliseret Stat enhver Jndvaaner har selv at sørge for Rolighed og Sikkerhed, saa maa man sandelig tilstaae, at vi have gjort et Kæmpeskridt tilbage til den gamle Næverets Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
J Vestindien har man alt længe følt Trangen til en bedre Jndretning af Communalforholdene, saa at Borgerne kunde faae en mere folkelig Repræsentation, og derved en mere afgjort Jndflydelse paa de dem selv nærmest vedkommende Sager og Localforhold. Ligesom Jndvaanerne paa St. Thomas i deres Lykønskningsadresse til Kongen anholdt og Grundlæggelsen af en fast og fri Communalforfatning, saaledes har nu ogsaa selve Communalbestyrelsen paa St. Croix indsendt et detailleret Forslag angaaende en ny Jndretning og Ordning af det derværende Borgerraad, hvilket, tilligemed en Petition, er blevet Hs. Maj. Kongen overrakt foret Par Uger siden. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Af en Bekjendtgjørelse i "Dagen, sees, at den academiske Borger", der i den senere Tid har besudlet "Dagen" og "Søndagen med sine Artikler og som af den Frisindede er kaldet en ublu Æreskænder, er en Cand. juris H. J. Trojel. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Helsingørs nuværende Raadmand samt By- og Raadstueskriver, Cancellieraad v. Hadeln, har den frederiksborgske Tidende af 13de dennes bragt en kjærlig Afskedshilsen. En uplettet Retskaffenhed siges der, iblandt andet – har Enhver lært at agte hos Hr. v. Hadeln, og Følelsen heraf bringer til at ønske ham et roligere og tilfredsere Liv i hans nye Embedsvirken, end Omstændighederne vilde i hans ældre."(Hels. Av.) Naar man veed, at det var en paa Straatag, faldende Raket, som voldte en betydelig Jldebrand i Hillerød Natten til den 20de Mai 1834, saa er det vist ikke uden Grund, at Amtets Tidende lægger Eierne af derværende straatækte Bygninger paa Hjertet at have ved det der forestaaende Fyrværkerie alle fornødne Brand= og VandbæringsReqvisiter paa rede Haand. Men - ikke mindre Grund har man til at forundre sig over, at i en By, hvor man har saa dyrekjøbt Erfaring, ikke i et Tidsrum af 6 Aar er sørget for at faae bortryddet samtlige hine farlige Tage. (Hels. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
J den Frisindede har en Jndsender fra Helsingør fremsat nogle bemærkninger og den Sikkerhed, der stilles for Oppebørselen af Kæmnerkassens Jndtægter, og deriblandt yttret: Det Sikkreste er vel derfor, at naar en ny Kæmner ansættes, han da tilpligtes at stille det dobbelte Beløb at Brutto Jndtægten i Obligationer, saa at Byen er sikkret, og Repræsentanterne uden Ansvar. – Denne Anskuelse finde vi i høi Grad forkastelig; thi en nødvendig Følge af dens Antagelse vilde være, at vedkommende Commune ingensinde i Valget af en Kæmner alene kunde see paa Dygtigheden, men fornemmelig paa Formuen, og det er dog en bekjendt Sag, at disse to Ting ikke stedse findes forenede. Det forekommer os i det Hele heller ikke af nogen stor Nødvendighed, at Kæmneren stiller nogen betydelig Caution, naar han vælges af omhyggelige Borgere, thi de ville da i Vedkommendes dem bekjendte Personlighed have den bedste Borgen, og denne i Forening med Offentlighedens Control er, efter vor Formening, den bedste Caution. Det er desuden ingen Nødvendighed at Kæmneren behøver at raade over store Kassebeholdninger, da disse jo kunne beroe i Byens af Borgermesteren og Repræsentanterne vogtede Kasse, og Svig vil saaledes let forebygges. Et Blad af samme Tendents som Commissions tidenden og som modtager Avertissementer paa samme Sted, nemlig i Snaregaden No. 12, er den 22de dennes udkommet under Titel af Morgenposten."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Det af vælgerne i det 10de Valgdistrict for de mindre Eiendomsbesiddere i Sjælland, bestaaende af Baarse- og Hammer-Herred (med Undtagelse af Rønnebek og Olstrup Sogne, samt Møen, i forrige Uge foretagne Valg paa en Deputeret til den forestaaende Stænderforsamling, er, som man havde al Grund til at vente det, faldet paa Prof. Clausen. - Ved det ligeledes afholdte Valg i Kjøbstædernes Valgklasse paa Bornholm vil Procurator Olivarius komme til at indtræde i Sænderforsamlingen. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Om de nedsatte Commissioners Forhandlinger hører man kun lidet. Den store Militaircommission i Odense arbeider utrætteligt og kan vistnok have den Recreation behov, som bliver den til Deel ved at have erholdt Permission til at overvære Kroningen. Forhandlingerne ved den i Kjøbenhavn nedsatte Commission angaaende Usserød gaae langsomt for sig, hvilket vel har sin Grund deri, at dens Medlemmer tildeels ere beskjæftigede i andre Stillinger. Som man siger, have Medlemmerne af sidstnævnte Commission fundet deres Forventninger om Usserød Værk langt overtrufne, og navnlig fundet 15de. det simple Soldaterklæde saa godt og saa billigt, at neppe nogen Privat, hvad der næsten synes utroligt, formenes at kunne overtage Leverancen til de samme Priser. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Berlings Avisens tilbageskuende Oversigt, har, som man kunde vente, fra flere Sider fremkaldt Jndsigelse, blandt hvilke vi her ville meddele Begyndelsen af den Frisindedes Artikkel i denne Henseende. Det hedder nemlig: J en lang Procession, som ingen Hofmarechal kunde arrangere bedre, opmarschere alle de kongelige Løvter og Tilsagn, som opfyldte Undersaatternes Hjerter med tillidsfuld Glæde; efter disse, eller Arm i Arm med disse, følge Besparelserne, indeelte i trende Roder: 1) Hofholdningen, 2) Militairetaterne og 3) Pensions- og Gratialvæsenet. Hertil maae vi i Korthed bemærke, at Besparelserne ved Hofholdningen nok kunne komme vore Børnebørn tilgode, naar Begravelsesbekostningerne, Sølvbryllupsudgivterne og Kroningsbeløbet først ere dækkede, naar Kronprindsen er formælet og Ceremonimesteren hviler paa sine Laurbær. J den Frisindede findes Friheden, Trældommen og Retfærdigheden beskrevne saaledes: Friheden veed jeg ikke, om man nuomstunder tør afbilde her i Landet, uden Frygt for at blive regnet imellem ildesindede og urolige Mennesker. Der var de Lande, hvor jeg afbildede den som en Liniedandser, der tildrog sig det gabende Folks Opmærksomhed, medens hans Kammerat gik i deres Lommer, andre Steder vilde jeg afbilde den som en Dreng, Dandsemesteren med Buen over Benene nødte til at dandse, og som græd i et væk, andetsteds vilde jeg fremstille den under Form af Nordlys; atter andre Steder som Solen, der skinner over Onde og Gode, og opliver hele Naturen, og endelig atter andetsteds som en bortflygtende behagelig Drøm, man i Søvne rækker efter, og slaaer sig paa Sengestolpen. Trældommen vilde jeg i vore Dage ikke give Aag paa Skulderen, eller Lænker om Haand og Fod, men i det Sted en Mundkurv, der kunde tage imod forskjellige Dannelser. Snart kunde det f. Ex. være Frihedshuen, der var trukken ned for Munden, snart en Pung der var stoppet i den, snart et Beegplaster klinet bag paa et Rescript, som var slaaet for den o. s. v. Retfærdigheden har vel endnu saavel sit Bindsel, for Øinene, som sin Vægtskaal, men derimod bør den forestilles med Handsker paa, da den, ligesom Spillerne i Rusland, siges at have skrabet sine Fingerspidser med Glas, for at faae desfinere Følelse og kunne skjeldne Guld fra ringere Metaller. J den ene Vægtskaal ligger stundom, istedetfor Lodder, Stjerner, Ordenstegn, Nøgler, Diplomer og andre vægtige Grunde - undertiden ogsaa det galliske Sværd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
At Fædrelandet er bleven nægtet Postforsendelsesret, har vakt endeel Opmærksomhed, og det er vistnok i denne Anledning Kjøbenhavnsposten indeholder følgende: Berlingstidendens Redacteur opfordres til, i sin Apologie for Kong Christian den Ottendes Regjering ogsaa at omtale Placaten af 10de April 1840 og dens Anvendelse i concrete Tilfælde. Vi forudsee, hvilke trøsterige Betragtninger over Danmarks Udvikling og den liberale Sags Fremme Berlingstidendens smidige Dialectik vil forstaae at bygge paa denne Grundvold."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Blandinger. En Kjøbmand i London havde udstedt en betydelig Vexel at betale efter Sigt. Men da Vexelen blev ham præsenteret, har han et Par uhyre Stær briller paa Næsen, og forsikkrede, han var pludselig bleven blind, saa han ikke kunde see Vexelen. Da denne var udstedt at betale efter Sigt, meente han, at han ei behøvede at betale den for han igjen var bleven seende. Jfølge den bogstavelige Lovfortolkning, som gjælder i England, har Handelsretten givet ham Medhold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Capt. Ross har paa sin Reise til Sydpolen, midt i Atlanterhavet prøvet paa at maale Vandets Dybde, og fundet Bund med en Line paa 2,500 Favne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Handelsefterretning. Til Kallundborgs Uldmarked, som afholdtes den 16de, 17de og 18de dennes, var bragt til Salg : circa 54,800 Pd. Merinos, c. 1200 Pd. Blandings-, c. 3000 Pd. dansk, og c. 800 Pd. Southdown-Uld, i Alt c. 59,800 Pd. Heraf solgtes c. 28,500 Pd. velvasket Merinos (hvoraf c. 18,000 Pd. fra de Lercheske Schæferier) til 64 s. pr. Pd.; c. 5,000 Pd. do. do. fra de Danneskjoldske Schæferier, til 62 s.; c. 6,000 Pd. do. do. af omtrent samme Qua litet som den fra de Lercheske Schæferier, til 60 s.; c. 4,000 Pd. do. do. (tildeels fra Fyen, af lidt ringere Qvalitet, til 56 s.; c. 1,700 Pd. do. d. af samme Qvalitet, til 54 s.; c. 700 Pd. mindre godt vadsket do., af samme Qvalitet, til 52 s.; c. 1,400 Pd. do. do. af finere Qvalitet end den Lercheske, til 68 s. Usolgt forblev c. 6,000 Pd. (af Vask og Qvalitet omtrent som den Lercheske Uld), som holdtes i 6264 s., men hvorfor ved Markedets Slutning kun blev budet c. 60 s.; 700 Pd. finere Merinos end den Lercheske, som holdtes i 72 s., samt 800 Pd. af ringere Vask og Qvalitet end den Lercheske, som kunde have betinget 54 s. pr. Pd. – De c. 1,200 Pd. Blandings Uld solgtes til 44 s. – Den danske Uld betingede 4452 s. pr. Pd. efter Qvalitet, og de c. 800 Pd. Southdown 4852 s. pr. Pd. Priserne vare ligesom paa det i Aar afholdte Breslauer Marked 2025 lavere end forrige Aar. – De større Partier Merinos Uld fra Kallundborg Egnen, som siden forrige Aar have tiltaget meget i Forædling, solgtes kun c. 20 pCt. lavere end forrige Aar. Efter Marke dets Slutning ankom endvidere c. 600 Pd. Merinos Uld fra Jylland, som derfor forbleve usolgte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Ved Tallotteriets 1372 Trækning i Altona udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Kjøbenhavns Børscours den 23de Junii. Hamborg, 2 M. - a vista 196 1/2. - Species 200. Species solgtes til 12 Mk. 4 pCt. Kongl. Obl. uden Renter 98 1/2 a 99 Rbd. - Nationalbank Actier 82 1/2 Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Havnepriser den 20de Juni 1840. Hvede sjællandsk, 7 Rbd. 40 s. a 3 Rbd. 24 s.; dito lollandsk 6 Rbd. 48 s. a 8 Rbd. 24 s.; dito langelandsk 7 Rbd. 32 s.a 8 Rbd. 48 s.; Rug fra Provindserne, 3 Rbd. 80 s. a - Rbd. 48 s.; Byg, radet, 3 Rbd. 72 s. a 3 Rbd. 80 s.; Havre 3 Rbd. a 3 Rbd. 48 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Reisende fra den 17de til den 24de Juni 1840. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Madam Kromann. Med Personposten: Hr. Ramus. Med Dagvognen, Kjøbmand Bendix, Viinhandler Møller, Kjøbmand Lorenz med Datter, Jomfruerne Giegengack, Rousing og Rosen; Admiral Bille, Proprietair Hansen. Udenfor Posterne: Kammerraad Mikkelsen; Handelsbet. Suhr, Papiirhandler Bing; Hofjægermester Colbjørnsen; Greverne Reventlow og Schafalisky de Muckadel med Familie og Følge; Jnspecteur Sturup med Familie, Kammerraad Grandjean; Hr. Westphal med Familie, Pastorerne Bech og Kroyer, Kjøbmand Heidenheim; Kammerherre Rosenørn-Lehn, Kjøbmand Kølle, Apotheker Resch med 2 Døttre. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Kjøbmand Bøttern. Med Personposten: Frue Matzen med Datter, Krigsraad Dryn med Kone; Hr. Ramus; Frøken Bang. Med Dagvognen: Madam Thune; Dhrr Thune, Scheel, Cordua, Wandame, Messendahl, Litze, Fibiger, Suhr, Hansen, Lyhmeier og Meyer, Pastor Ernst. Udenfor Posterne: Forvalter Petersen med Familie, Fru Aggerup; Jfr. Neumann, Frøken Reiersen; Fuldm. Møller; Grev Hardenberg Reventlow; Madam Leth og Datter; Dhrr. Clausen, Olsen og Neergaard, Kjøbmand Hansen og Kone; Hr. Henriksen; Forp. Beck.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Med Dampskibet Frederik den Sjetter ankom den 21de Juni fra Kiel til Falster: Frøken v. Mansbach; Frøken v. Spath; Fru v. Schulz med Pige. Afgik fra Falster og Møen til Kjøbenhavn: Grev v. Knuth med Frue, 2 Børn og 5 Domestikker; Comtesse v. Knuth; Frøken v. Kaltenborn; Kammerherre, Stiftamtmand v. Jessen med Tjener, Baronesse Rosenkrantz; Kammerherreinde v. Raben-Hvitfeldt-Levetzau med Kammerjomfru og Tjener, Pastor Pontoppidan; Baron Rosenkrantz, Jomfru Hartier; Hr. Svendsen med Kone. (Forlangt indrykket.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
J Nykjøbing har der som man af Lollands-Falsters Stiftstidende erfarer - dannet sig et Selskab, hvis Øiemed er at sørge for Omegnens Forskjønnelse, et Øiemed, man sikkert i det Hele ikke kan andet end ønske god Fremgang, hvilket vel og vil blive Tilfældet, naar man endelig har faaet den golde Leervold mellem Byens Frise- og Østerport gjennemgravet i alle Retninger. At dette Selskab imidlertid ene har henvendt sin Opmærksomhed paa Byens Omegn og aldeles intet Hensyn har taget til selve Byen, har virkelig i meget høi Grad forundret Jndsenderen saavelsom flere, der ikke nærmere ere indviede i Byens Anliggender; thi der ere sikkert kun meget Fag, der ikke finde den Maade, hvorpaa det ene Huus i Nykjøbing er stillet frem foran det andet, særdeles styg, og de Kig-Vinduer, man finder i den fremspringende Ende af næsten ethvert Huus, leder den Reisende til at antage, at Byens Jndvaanere ere besjællede af en dygtig Portion Nysgjerrighed, Noget, som dog neppe kan tillægges Nykjøbingerne i høiere Grad end andre Kjøbstædfolk. Begreberne og Skjønhed ere imidlertid meget forskjellige, og finde derfor Nykjøbings Jndvaanere og den derværende Bygningscommission at Byen er bygget i en smuk Stiil, saa er jo hermed denne Sag afgjort, og den Fremmede har under ingen Omstændigheder Ret til at klage. Det er derfor heller ikke for i nogensomhelst Henseende at klage, at man fremkommer med disse beskede Yttringer; men det er ene for at søge Belærelse, man tillader sig at gjøre nogle Spørgsmaal. Man har nemlig lagt Mærke til, at en gammel, tilsyneladende faldefærdig, styg rød Bygning, der stod langt udenfor begge sine Naboer, og, som en gammel, vranten Conservativ, spærrede hele Fortouget, i denne Tid ikke alene bliver underkastet en betydelig Hovedreparation, men tillige faaer en Tilbygning, *) hvorved en endnu større Deel af Fortouget bliver utilgængeligt; og det er i denne Anledning man vover at spørge den ærede Bygningscommission og andre rette Vedkommende, hvorledes dette Bygningsarbeide kan bringes i Harmonie med Lovgivningen; thi her i vor Bye – Navnet er jo ligegyldigt, gives aldrig en slig Tilladelse, fordi det altid hedder, at Sligt er forbudt ved en Forordning af 1832, og det Mærkeligste er endda, at man siger, at denne Forordning skal være gjældende for alle Landets Kjøbstæder, samt nylig være anvendt i selve Nykjøbing, da man for at faae en kun meget lidet besøgt Jordvei udvidet, fik een eller flere Grundeiere til at flytte Plankeværker og Lysthuse i deres Hauger. At den omtalte Bygning faaer en ordentlig Hovedreparation, foruden den aldeles nye, ikke ganske lille Tilbygning, kan man begribe deraf, at hele Taget og Loftet samt største Delen af Murene ere nedrevne, og et aldeles nyt Fodstykke lagt under meer end Halvdelen af Bygningen, hvilken herved er sat istand til endnu i en Generation at drive Fodgængerne ud fra Fortouget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Skulde det nu ved den Undersøgelse, som vi ret ønske at disse Linier maae fremkalde, blive befunden, at den fatale Forordning af 1832 virkelig er til og gjælder ogsaa i Nykjøbing, saa vilde Eieren af det omtalte Sted ret meget tjene Jndsen*) Med behørigt Kig-Vindue. Hag, deren *) ved at underrette ham om, hvorledes han fremdeles har faaet Lov til ikke alene at lade den gamle Bygning blive staaende paa sin gamle generende Plads, men endog til ydermere at bygge paa Fortouget. Den nævnte Forordning skal ellers ikke være saa slem; thi den nævner og billighed; og da dette Ord, som vi have seet, fortolkes paa forskjellige Maade, vil man endvidere spørge, om ved billighed i Nykjøbing forstaaes at hjælpe en Mand, der, fordi han ikke spørger Anordninger til Raads, gjør en feil Handel om et Huus, til at komme skadesløs fra sin Feil, selv om mange Andre skal lide derunder. er den 19de Juni 1840. Man kan endog forsikkre, at der ere mange Folk i Nabobyerne, som ogsaa gjerne vilde drage Nytte af den her omtalte Oplysning, for ikke altfor meget at blive besværet af Forordninger og strenge Bygnings-Commissioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-26
AVERTISSEMENTS.