JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
som vi her vende tilbage til, havde tilfalde bort draget det Tæppe, der skjulte Napoleons Hensigter. Denne Begivenhed gjorde det troligt, at den franske Keiser ønskede for Øieblikket Fred, fordi han trængte dertil, og fordi de Maaneders Fred med Østerrige var ham vigtigere end den meest glimrende Seir, men man kunde ogsaa være viis paa, at han, naar hans Maal engang var opnaaet, vilde, som Erfaringen ogsaa siden tilfulde viste, istemme en ganske anden Tone. Umættelig i sine Ønsker var det Napoleon ikke nok, at han havde sat den franske Krone paa sit Hoved; ogsaa til den italienske stod hans Hu Men ligesaa utaalmodig i sit Sind som ilsom i sine Forsætters Forfølgelse, kunde han ikke give sig Tid til at oppebie det rigtigste og beleiligste Øieblik, alting skulde nu drives, intet ledes frem. Champagni, der fra Gesandt i Wien var i August forrige Aar bleven Minister for de indenlandske Anliggender, blev det Hverv overdraget, at bringe Napoleons Ønske paa Bane. Den 31 Dec. 1804 erklærede han i det lovgivende Corps, at den italienske Republik, forvaltet og styret efter de samme Grundsætninger som Frankrig, for langer en desinitiv Organisation, der sikkrer de nærværende og tilkommende Slægter det selskabelige Forbunds Fordeele. Keiseren vil, som denne Stats Præsident og Stifter, svare til dens Tillid, og betrygge dens Skjebne saavelsom dens Uafhængighed. Ved disse Forandringer ville endelig urimelige Bagvaskelser bortfalde, og Frankrig, som opfører sine Forsvarsmure, hvor det har sat sig sine Grændser, vil ikke anklages mere forat ville overskride disse." – Efterat den italienske Republik saaledes havde erfaret Napoleons Ønske, fremkom fjorten Dage derefter (den 14 Jan.) en Mailandsk Tidende med en Artikel, hvoraf man erfarede, at Deputationen fra Republiken var bleven Keiseren forestillet d. 30 Dec., og havde faaet det Hverv, at sammentræde med Statsconsulten, før i mueligste Hast at udkaste og forelægge en Plan til Fædrenelandets tilkommende Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Anmeldelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
(Jndsendt.) Det Fornødne i Anledning af Justitsraad Baggesens uvidenskabelige, men desmere lidenskabelige Expectoration i Skilderiets No. 80, vil findes i October-Heftet af Maanedsskriftet Athene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Spørgsmaal. (Jndsendt.) Hvoraf kommer det, at man i Hamborg endnu bestandig noterer den danske Cours efter Dansk Courant, og ikke i Rigsbankpenge, medens man sammesteds dog noterer Wienercoursen efter Jndløsningsforholdet
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Jndenlandske Efterretninger. Fra Pressen er udkommen: Veiviser eller Anvisning til Kjøbenhavns, Christianshavns og Forstædernes Beboere for Aaret 1814 og 1815, udgivet ved Universitetsboghandler Profts Enke. - Denne saa almeennyttige Haandbog, som med Rette burde findes i hvert Huus i Hovedstaden, nærmer sig at mere og mere den Grad af Fuldkommenhed, som man saa længe har ønsker den, og med Fornøielse seer man, at Vedkommende, ved ikke at efterlade at anmelde deres Bopæle, (en Opmærksomhed, der er ligesaa gavnlig for dem selv som for Almeenheden) have sat Udgiverinden istand til, at give Aar denne Bog, hvis Hovedfortjeneste er Fuldstændighed og Nøiagtighed, i begge disse Henseende Fortrin for alle de foregaaende Aargange. Den faaes hos Udgiverinden paa Børsen for 2 Rbdl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Kjøbenhavn, den 8de October. Fra det Kal General-Land-Oeconomie og Commerce-Collegium, er det blevet de Handlende tilkjendegivet, at, efter nyeligen fra Algier indløbne officielle Efterretninger, er med den Algierske Regjering sluttet en saa dan Overeenskomst, at man i det mindste i 6 Maaneder fra 18de August af at regne, maa anstSøefarten betrygger imod Anholdelse af Algierske Krydsere. – – Fra den 1ste Octbr. Kl. 4 om Eftermiddagen indtil den 8de October Kl. 4 og Eftermiddagen ere 322 Skibe klarerede gjennem Øresunds Toldkammer, deraf 16 til indenrigske Steder. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Dersom der ere flere Skolelærere i eet Sogn, skal den af dem, som Sognets Skolecommission finder bedst skikket til at være Kirkesanger, beskikkes dertil, og derfor nyde 10 Rbdlr. S. V. mere, end hvad han ellers, som Skolelærer, kunde tilkomme. §. 62. Skolelærer-Enker kan tillægges i Pension af deres afdøde Mænds Embeder indtil 5 Deel af Sammes faste Jndkomster, efter Vort Danske Cancellies nærmere Bestemmelse i hvert enkelt Tilfælde. versattes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Kjøbenhavns Børs den 14de October. Cours. Hamb. 2 M. 520, a vista 525. London 2 M. 20 1/2 Rbd., a vista 20 1/2. Spec. 520. Specier solgtes til 31 1/2 Rbmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Kongresstaden Washington, som de engelske Tropper under Gen. Rots, d. 24 August d. A. rykkede ind i, og hvor de have ødelagt alle offentlige Bygninger, Magaziner og Arsenaler, ligger i en af de yndigste Egne i Verden, deels i Virginig, deels i Maryland-Staten, som begge have afstaaet det Territorium, hvorpaa (Columbia) Staden er bygt, til de forenede Stater, som bestemte at den efter Aaret 1800 skulde være Regjeringens Sæde. Den er deelt i firkantede Pladse, hvorfra der løber Gader til Nord, Syd, Øst og Vest. Men fra Capitolet eller det lovgivende Corps's Huus, Præsidentens Gaard, og adskillige vigtige Pladse i Staden, løbe diagongle Gader, hvilket ikke allene yder en stor Afverling af yndige Udsigter, men tillige forebygger den smagløse Ensformighed, der gjør adskillige andre store Stæder saa u tækkelige. De store Hovedgader ere alle 160 Fod brede, indbefattende en brolagt Vei paa 10 Fod, og en paa begge Sider med Træer beplantet Jord vet paa 30 Fod, den broelagte Kjørevei er 80 Fod bred. De øvrige Gader ere 110 Fod brede, paa nogle faa nær, som kun ere 90 Fod, undtagen Nord, Syd, Øst- og Vest-Capitolgaderne, som ere 100 Fod. Dingonalgaderne ere opkaldte efter de forskjellige forenede Stater. Alle Husene ere af Grundmuur, og intet af dem maa have et skarpt Hjørne. Capitolet laae paa een af de skjønneste Høie i Staden, omtrent en engelsk Miil fra Floden Potowmar, og man havde derfra en viid Udsigt over enhver Deel af Staden, saavelsom over en stor Strækning af Omegnen. Efter Planen skulde det være den prægtigste Bygning i de formede Stater. Præsidentens Huus var lige lides bygt paa en Høi, ikke langt fra PocommaksBredder, og ydede den skjønneste Udsigt til Søen adskillige Dele af Staden. Begge disse kostbare Bygninger, der imidlertid nok neppe have været ganske færdige, have Engellænderne sprængt i Luften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Paa Messen i Frankfurt fandt hvert Slags Varer den bedste Afsætning. De fleste Storhandlere, der havde leiet deres Logis for hele Messetiden, havde allerede den første Dags Aften udsolgt deres hele Vareforraad. Alle, især uldne Varer, Cattuner, Manchester a. ere siden Messens Begyndelse stegne i Gjennemsnit 15 PC. Sachsiske og Schweizer Varer ere endnu bestandig blevne søgte meget, da kun faa engelske fandtes, og man vel veed at sætte Priis paa disses indere Godhed, men foretrækker dog hine i Henseende til de smagfulde Mønstere, hvorved Fastlandsfabrikerne i senere Tider udmærke sig til deres Fordeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Den 25 December skal i Fremtiden, efter Keiserens Befaling, have i den russiske Almanak følgende Benævnelse: "Vor Frelser Jesu Christi Fødselsfest og Erindringen om den russiske Kirkes og det russiske Riges Befrielse fra Galliernes og 20 med dem forenede Folkeslags Jndfald."J Servien og Bosnien raser Pesten meget stærkt. Over 9000 Mennesker ere døde deraf i Belgrad. Der føjes alle muelige Anstalter, for at afværge dette Onde fra Ungern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Paris, d. 28 Sept. Til Commandeurer af St. Ludvigsordenen har Hs. Maj. Kongen udnævnte Marschallerne Fyrsten af Wagram (Alexander Berthier), Fyrsten af Esslingen (Massena, Hertugen af Dalmatien (Soult), Hertugen af Reggio (Ondinot), Hertugen af Albufera (Suchet), Grev Gouvion St. Lyr, Grev d'Antichamp og Grev Suzannet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Paris, den 27 Sept. Et af de her udkommende Blade anfører, at en bekjendt Marschal, for hvem Marschal Ney og andre af hans Colleger, vare gaaede i Forbøn hos Kongen, er bleven udnævnt til Gouverneur i det forrige Franche Comte. Man forsikkrer, at Arveprindsen af Sicilien, ogsaa vil afgaae fra Palermo til Kongressen i Wien. Kongen har tilladt Hertugen af Tarent (Macdonald) og Hertugen af Regio (Ondinot) at sælge deres Dotationer i Kongeriget Neapel, Davis, d. 30te September. Hs. Majestæts Skibe Troson og Auversvis ere den 20de d. ankomne fra Antwerpen til Brest. - Hertugen af Wellington har i disse Dage givet alle de her tilstædeværende franske Marschaller et stort Diner. Marschal Soult sad ved hans høire Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Madrid, d. 19de September. Da Landeveiene i mange spanske Provindser endnu ere usikkre, saa oprettes lette frivillige Corps til at forfølge Omlødere og Røverbander. Der er ogsaa nedsat en permenent Krigsret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Gibraltar, d. 6 September. Ved Slutningen af forrige Maaned viste den gule Feber sig igjen, og det i en temmelig Grad. Endnu idag ere 7 Mennesker døde deraf. Fire Femtedele af Jndvaanerne have forladt Fæstningen, og boe i Hytter og under Telte. Alle Forretninger hvile, og alle offentlige Pladser ere lukkede. De engelske Troppers Sundhedstilstand er fuldkommen god.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Jtalien, den 26de September. Som man forsikkrer skal Kongressen i Wien ogsaa afgjøre Jtaliens Skjebne. Man vil allerede vide, at det skal inddeles i 4 Kongeriger: Piemont, Lombardiet, Toscana og Neapel, og at Venedig, Genua, Livorno og Ancona skulle være frie Hansestæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
St. Domingo, den 12te August. Jndvaanerne paa denne Øe ville absolut være afhængige. Pethion blev afsat og dræbt, dersom han ikke rettede sig derefter. J December vente vi et Angreb, Alle de Skibe, som ikke kunde undkomme, skulle stikkes i Brand, og alle Sager føres til det Jndre af Landet. Pethion og Christoph kunne stille 60000 Mand i Marken, Sidstnævnte har befalet, at man i Tilfælde af Krig ikke maa give nogen Hvid Pardon. Vi have nu ogsaa her Prindser, Hertuger, Baroner &c., som ere udnævnte af Pethion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Wien, den 30 Septbr. J Forgaars ankom Deres Majestæter Kongen og Dronningen af Bayern, Kronprindsen, Prinds Carl og Minister Montelas, hertil. Vor Keiser var kjørt Deres Majestæter, imode, og mødte dem udenfor Hüthelsdorf. De høie Souverainer satte sig sammen i en Hofkaret, og kjørte i høitideligt Optog til Hofborgen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Nylig ere følgende ankomme; Hertugen af Brunsvig; Prinds Eugen, forhen Vicekonge af Jtalien, Fyrst Radgiwill, fra Berlin, den preussiske General v. Schler; den portugiske Gesandt Greven af Palmella, den Kongel. franske Statsraad de laBesnadiere; den Kongelige neapolitanske General Filangieri; den Storhertugelige badenske Stat, raad v. Klüber, samt Oberst og Hofmarschal Mahington. Sidstnævnte er i Kronprindsen af Bayerns Følge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Wien, d. 1ste Oct. J Gaar ankom hertil Churfyrsten af Hessen-Cassel og Prinds August af Preussen, Fyrst Adam Cartorysky; Hr. Johnsen, Kongelig engelsk Gesandt i Belgien; Hr. Fran Anton, Greve af Meau og Braurieux, forhen Fyrstebiskop i Lüttich, og Fyrsten af Schaumburg-LinoWien, d. 3 Oct. Endvidere ere hertil ankomne: Arveprindsen af Anhalt Dessau, Storhertugen af Baden, Fyrsten af Thurn og Texis, og den preussiske Gesandt ved Hoffet i Cassel, von Haenlein. - Alles Opmærksomhed er henvendt paa Kongressen og de vigtige Sammenkomster, som skul afgjøre Europas Skjebne. Man var hidtil is beskjeftiget med at bestemme den Form, i hvilConferentserne mellem Hovidmagternes Miniskulle holdes. J Forgaars have de taget den Begyndelse. Protocollen ved Møderne fører de berømte Hofraad v. Gen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Da det engest. Parlement skal aabnes den 10 Nov., og Lordslereaghs Nærværelse da gjøres nødvendig i England, saa troer man, at Kongressens Hovedunde handlinger ville være endte til den Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Stockholm, d. 30 Sept. Den 27de denne ankom Hs. Kongel. Majestæt igjen hertil fra Reise, som han havde foretaget sig til Rigets ved lige Deele. Allerhøistsamme blev ved Norrilykønsket af Overstatholder Grev Mørner, Ma straten og de 50 Ældste. - Strax efter sin komst udgav Hans Majestæt en Bekjendtgjøre hvorved den hidtilværende Regjeringsforvalt hæves. - Hds. Maj. Dronningen indtraf her 28 Septbr. J Hornstull modtoges hun med Tale af Overstatholder Grev Mörner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Brüssel, d. 20 Sept. J Gaar ankom souveraine Fyrste af Nederlandene igjen hertil sin Reise til Mastricht, Namur, Mons &c. engelske, 8000 Mand stærke Garnison i An pen bliver nu afløst af Hollændere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. hos os PaaskaEllevte Aargang. No. 84. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 18 October 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
(Jndsendt.) Just Justesens Betænkning om Lavsens besynderlige Natur og Qvaliteter. Saa til jeg Tempo seer, jeg for satpriserer. Jeg haver med Fornøielse udi det Stykke i Kjøenhavns Skilderie, betitlet: Lapselegionen fundet i Bidrag til nøiere Kundskab om det underlige dyr, man i nyere Tider hos os kalder Laps, nen som udi gamle Dage kaldtes med et meere nenneskeligt Navn Jean de France. Eftersom nan nu omstunder haver opfundet at kalde Mensesker i Almindelighed Menneskeedyr (hvilket mukke Ord er fabrikeret ad modum vocis Daa pr) saa synes mig ogsaa det Ord Laps eller (for udnu mere at følge hiint smukke Exempel) Lapseyt, nu at være dobbelt passende, endeel af bemeldte larsag, endeel ogsaa efterdi, ligesom Lapsen nu er i got indenlandsk Dyr, man ogsaa til samme bør ave et got indenlandsk Navn. Jeg vil da udi erværende lidet Stykke betjene mig af samme savn, men haver dog troet at burde præcursorisk ive mine Raisons derfor tilkjende, befrygtende at et ellers ved Brugen af sligt allamodisk Navn satte gaae mig, som det udi disse Tider er gaaet er gode gamle Hans Mikkelsen. Ligesom der nemlig have været Folk, som enten af misforstaaet Orthodoxie og Rettroenhed, eller formedelst deres lidet Kiendskab til Hans Mikkelsens Aand og Væsen, have villet gjøre ham til En, som ved sine Skrifter forførte Folk til Ligegyldighed mod Religionen, saaledes have der og været Andre, som i det de (paa en noget confus Maade) vilde forsvare ham mod slige Angreb, syntes at have en saadan Jnclination til at gjøre den gamle sindige Hans Mikkelsen gandske alamodisk eller (som det udi disse Folks Sprog hedder) oplyst, at de vel snart ogsaa faae ham omskabt til en ivrig Democrat eller som de kunde) gjerne tillagde ham alle deres øvrige Noder og Unoder, saasom deres barbariske Sprog og deres smukke Ret= eller snarere Sal-Skrivning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-15
Hvad nu Retskrivningen (siden vi er kommen paa Tale om den) af det Ord Laps, angaaer, da haver jeg en særskilt Disqvisition in mente angaaende dette Ords Etymologie og Orthographie. hvorudi blandt andet distincte skal blive afhandler, om man bør skrive Laps eller Labs med hvilken sidste Orthographie eller Skrivemaade Nogle have villet give Ordets Udspring af det Ord Lab tilkiende. Disse forsvare saadan Derivation dermed, at Labberne, eller det, som hos Mennesker kaldes Hænder, ere mange af disse Lapsers fornemste Vaaben og den gamle Regel siger: denominatiosit a parte potiori; saa at consequenter det bekjendte Proverbium: ex unguibus leonem hermed nogen Forandring kan anvendes, thi en dyg¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
tig Labs maae have dygtige Libber. Men dette allene er dog langtfra intet sikkert Kiendetegn paa sligt et Dyr. Ja ofte kan det endog ganske mangle, uden at man derfor bør kalde den, som det mangler, en defort Laps eller et Monstrum blandt Lapse; thi deels kan han da have de øvrige qualitates lapsianas udi desto høiere Grad, deels høre der under dette Dyr=Slags eller genus saamange forskjællige Arter eller species, at det fast er umueligt, saalænge vor Kundskab udi denne Deel af historia naturali er saa defect og mangelagtig, at bestemme, hvilke en ret Lapses Hovedkjendemærker, egentligen ere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Dette besynderlige Dyr viser sig nemlig udi saa mange forskiællige Gestalter, at man her billigen med Poeren maa udbryde: quo tencam vultus mutantem Protea noda? (Hvorledes skal jeg holde denne Proteus, der hvert Øieblik skifter Udseende?) thi snart lader det sig see med, snart uden, Sporer, snart med tre Fod lange Støvler, snart med poleerte Støvlekraver, Nu bærer det sesquipedale Dusker udi Støvlerne, nu bærer det Haardusker eller Marelokker af samme Størrelse udi Panden, Nu slæber det paa en heel Snees Signeter og andet Bieldestads udi Uhrkjeden, nu atter har det alleneste et lidet grønt Baand udi Uhret: Nu bærer det Briller paa Næsen, nu Kikkert eller Lorgnet udi Haanden. Snart er det forsynet med en stid Kiole og ligner et Dyr, der slæber Lænderne efter sig, eller med en Narrefrakke udgi ret ved Dusker og lange Snorer, snart klæder det sig udi en Uniform, og snart er det atter udi Klædedragten fuldkomment liigt andre Mennesker, rø bende sig alleneste ved visse Lader, (slige Lapser, kunde man kalde maskerte Lapser.) Heraf sees, hvor vanskeligt det vilde blive at bestemme Lapsens criteria externa eller udvortes Kiendemærker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Ville vi nu begive os til de indvortes Kiendemærker eller criteria interne, da møde ogsaa der endeel Vanskeligheder. Thi vi finde Lapsen snart i sin Adfærd stolt og indbildsk og snart krydende, snart grov og tølveragtig, snart høflig, snart dum og doven, snart geskæftig og opvakt, ja vi finde endog undertiden saadanne, som have lagt sig efter noget Studium og ere velstudeerte Lapse. Men disse give letteligen paa en eller anden Maade tilkjende, at de ere Undtagelser fra den følgende Regel: artibus ingenniPectora mollescunt, asperitasque fugt. (Ved de ædle Kunster dannes Hjertet og det Usleebne forjages.) Og er der gjerne udi slige Lapse Studiia selv noget Bagvendt. Herpaa er mig af et Medlem udi de Lærdes Selskab i Kallundborg (Societas Eruditorum Callundb. 2), fortalt et mærkeligt Ex. Man haver nemlig udi dette Selskab, sær for Curiositetens Skyld, oprettet en Lax se-Classe, hvilken nu er temmelig talrig, men hvorudi dog ikke antages andre end gamle Lapse over det 26de Aar og saadanne som have Sporer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Udi en af Societetets Forsamlinger indtraf da for kort siden den forunderlige Begivenhed, hvilken satte alle i en billig Forfærdelse, at en i øvrigt complet Laps oplæste en Afhandling de accentis in pronuntiatione lingne græcæ utendis, hvorudi han vilde bevise (hvad desværre ogsaa mange lærde Mænd skulle meene) at det var en skamme lig Gierning at læse dette Sprog paa anden Maade end efter Accenterne. Samme Laps blev eller strax af Frands Frandsen, Stadsatyricus ud Callundborg, derved reduceret in absurdum, at har forelagde ham Homerum og bad ham seandere og dernæst declamere Versene efter sine Accenter, hvilket, da Lapsen i sin Uskyldighed forsøgte derpaa brast hele Forsamlingen udi høi Latter. Men det første almindelige Kiendemærke p Lapse Natur holder jeg for at være det, at samme Dyr i Almindelighed udi høi Grad er forelske, sig selv. Og er jeg derudover af den Formening at man kan regne Narcissus, om hvilken Qvidinfortæller (Metam. lib. 3.) at han omkom af har Forlivelse udi sig selv, for den første og ældste Lars hvoraf kan sees, at denne Race er meget gammel og fortjener formedelst sin Ælde stor Respect. De andet Kiendemærke mener jeg dette at være, at Lisedyret ofte haver en stærk Aversion for at tage nogen alvorlig Gierning for, men derimod stel viser en stærk Inclination til alle Slags Forlyst ser og til at lade sig offentlig see. Dette Instinsøger det paa mange forskiællige Maader at som ficere. Det løber med paa alle Spadseregang det lader sig sjælden savne ved offentlige ForlysSee om dette Selskab, samt om Jus Juliid, selv, Athene for Junius d. A. ser, det rider, om det dertil haver Occasion, der kjører og haver undertiden bragt det udi Kudskeydenskaben saavidt, at det kan holde heel instrutive Prælectiones, ja skrive grundige Dissertationer over hvorledes en Kiørepidsk rerteligen skal føres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Det er ogsaa udi ovennævnte lærde Selskabs Forsamlinger adskillige Gange kommet til Ventiltion og hæftige Disputer angaaende Ladsens egentlige Natur. Medlemmerne af Selskabets Doctor klasse vare næsten enige udi, at dette Dyrs sælsomme Adfærd maatte være grundet udi dets indvortes Organisation, og at man, for at finde prime cause eller Oprindelsen til denne Sælsomhed, allene havde efter Konstens Regler at anatommere en levende Laps, hvilket Pluraliteten og besluttede at satte i Værk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
(Slutningen i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
Bidrag til Dagens Historie. (Fortsættelse.) Den i Keiserens Tale nævnte første Statut var af 1 Martie Napoleon erklæredes deri for Konge af Jtalien, og Kronen arvelig i hans nedstigende og ægte naturlige eller kaarne mandlige Afkom, med bestandig Udelukkelse af Qvinderne og deres Efterkommere. Kronen skulde af Napoleon, saasnart de fremmede Tropper havde trømmet den neapolitanske Stat, de joniske Øer og Malta, overgives til een af hans ægte eller kaarne Sønner, og fra den Tid af aldrig paa eet Hoved forenes med den franske. Et andet Statut af 27de f. M. og endelig et tredie indeholdt de øvrige Bestemmelser angaaende Regjeringen, men det sidste var ser mærkeligt derved, at det gav Napoleon Ret til at lade sig repræsentere af en Vicekonge. Begge de første Statuter bleve kundgjorte, ikke, som man skulde ventet, i Jtalien, men i - Paris. Jtalien erfarede først sin Skjebne, da Statsconsulten sendte Statuterne tilligemed den ficielle Kundgjørelse om Keiserens Reise og Kroningsdagens Berammelse (d. 23 Mai) til Øvrighederne. J Jndledningen søgte Consulten, formodentlig fordi den befrygtede Misfornøielser og Bebreidelser, at undskylde, efter bedste Ævne, Napoleons Skridt og Republikens Lempen efter hans Villie. Man beraabte sig paa de rundt omkring forefaldne Begivenheder, paa Selvvedligeholidelsens Tarv, paa Napoleons vidunderlige Genie og dets Frugter, paa truende Farer og paa Kræfternes Ulighed. Af det Hele faaes tydelig, at den italienske Republik kun havde Valget imellem at være et Monarkie, eller den 28de Militair division.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-18
J Paris feiredes, ligesom i det nye Kongerige, Napolions Udnævnelse til Konge af Jtalien, og især gaves i de italienske Departementers Hovedstæder, og i Parma d. 31 Marti, efter befaling, glimrende Fester. Men forinden dette skeete, søgte man at bortrydde alt hvad der endnu kunde minde om Republicanisme. De faa Frihedstræer, der endnu stode hist og her, bleve tagne bort, og Æreporte for Keiseren oprettede. Overalt gjordes i Mailand store Forberedelser til Kronningen. J Senatet i Paris holdt Præsident Francois de Neuschateau, i Anledning af Napoleons ny Værdighed, en Tale, hvori han sagde: "Republiken var for Jtalienerne som for os et Blændværk, for dem ligesom for os gaves intet Held uden i den monarkiske Forfatning og i Loven om Arveligheden. Og alle Europas øvrige Fyrster maa vide Dem (Napoleon) Tak for, at De, ved at oprette nye Troner, gav deres Troner ny befæstelse os."