JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1814-02-21
J Kiøbenhavns Skilderie læses følgende under Rubrikken Jndsendt: "Uagtet de ifølge Placaten af 8de Janua 1814 udstedte Committeesedler ved den i 6te 5, tilsagt, Sikkerhed ere tilstrækkeligen betryggede, saa ere de dog formedelst adskillige Speculanteres Operationer, saa dybt faldne i deres Credit, at de ere solgte med 20 og flere Procents Tab. Anmelderen heraf tilraader enhver Jhærdehaver af diese Commiteesedler, ikke af utidig Æng, stelighed at skille sig ved dem, da han med Vished veed, at der inden føie Tid vil blive truffet Foranstaltninger, sig tende til at opretholde dem i deres Credit.
Viborger Samler, 1814-02-21
J forrige Uge solgtes paa Kiøbenhavns Børs: Brund Candis 13 Mk., fransk Sukker 8 Mk., Georgia Bomuld, 6 Mk., Kornbrændeviin 49 Rbd. pr. 30 Birtler, StubUdes Salt 20 Rbd. Tdn. Haysanschin 15 til 16 Mk. Pdt. s. Brasiliesukker 5 Mk. 11 s., sort Peber 4 Mk. 10 s., Voxlys, 15 Mk. 14 s., Cacao 6 Mk. 9 s., Hørfra 18 til 27 Mk. guult Vor 9 Mk. 6 s., garvet Læder 6 Mk. 4 s. Pdt. og umle 280 Rbd. Skodt., alt Rbpenge N. V. De 4de noteredes Speciecoursen 510. Specier solgtes for 30 en fordede til 3 og en halv Rbmk.
Viborger Samler, 1814-02-21
Kapitelstaxt for Ribe Stift paa Afgreden 1813 Rib. Amt. 1 Skp. Rug 3 Rbd. 23 s., 1 Skp. Byg 1 Rbdlr. 18 s. 1 Skp. Havre 1 Rbdlr. 11 s., 1 Skp. Boghveds1 Rbd. 60 s., 1 Lpd. tor Flesk 9 Rbd. 50 s., 1 Lpd. Smør, 12 Rbd. 43 s., 1 Potte Honning 1 Rbd. 30 s. Weile Amt: 1 Skp. Rug 3 Rbd. 74 s., 1 Skp. Byg 1 Rbd. 66 s., 1 Skp. Havre 86 s., 1 Skp. Boghvede 1 Rbd. 54 s., 1 Lpd. tør Flask 8 Rbd. 52 s., 1 Lpd. Smør 9 Rbd. 54 s., 1 Potte Bonning 2 Rbd. 13 s. Ringkiøbing Amt. 1 Skp. Rug 4 Rbd. 8 s., 1 Skp. Bog 2 Rbd. 4 s., 1 Skp. Havre 1 Rbd. 13 s., 1 Skp. Boghvede 2 Rbd. 34 s., 1 Lpd. tør Flesk 1 Rbd. 60 s., 1 Lpd. Smør 9 Rbd. 40 s., 1 Potte HonnigDa Avisen var sluttet kom Khns Posten. Statstidenden in hol er Udtog af Fredstraktaten mellem Danmar, og England der skal leveres i næste No.
Viborger Samler, 1814-02-21
Bkiendtgjørelser. Een Middelaldrende Karl som er fri for Krigstjenesten, og forstaaer at passe een Qværn paa en Vandmølle, anvises en saadan Tjeneste af Hr. Kjøbmand Jensen idt Viborg.
Viborger Samler, 1814-02-21
Auctionen over de 2de Klokker i den nedlagte Nørre Sogns Kirke, som formedelst Tidsomstændighederne, ikke blev fremmet; foretages nu d. 21 Marti førstkommende Formiddag Kl. 10 i bemeldte Kirke. Viborg, den 17de Februar 1814. Fog. Dinesen.
Viborger Samler, 1814-02-21
Efter skatte Redsættelse i Priserne af Aalborg Raffinderies Sukkere herpaa Stedet, bliver samme fra nu af til følgende Priser at er olde: f. Naninade pr. Pd. 12 Rd. 24 s.)f. Melis pr. Pd. . 10 Rd. 24 s.) Blank Candis pr. Pd. i 12 Rd. 24 s.) Bruun Ditto . . 10 Rd. 24 s.) D. Courant.
Viborger Samler, 1814-02-21
Bruun Puddersukker 6 Rd. 24 s.) Bruun Sirup . . . 2 Rbd. 51 s.) Viborg den 19de Febr. 1814. N. Gjørup.
Viborger Samler, 1814-02-21
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1814-02-21
(Af Statstidenden.) Det er Vore troe Undersaatter og hele Europa bekjendt, hvor redeligen og uafladeligen Vi, først som Tronarving og derefter som Konge, have ønsket og destræbt Os for, at vedligeholde Fred for Vore Riger og Lande, og ved Fredens Velsignelser at fremme deres Velstand og Lykke. Medens Krigen, siden 1792, rystede alle andre Europas Stater, lykkedes det i fulde 15 Aar, at afvende dens Forstyrrelser og Farer fra disse Riger, og Lande. Jkkuns da fremkaldtes til Vaaben, naar det gjaldt om at værge for Fædrenelandets Rettigheder, og at opretholde dets Fred.
Viborger Samler, 1814-02-21
J Aaret 1806 nærmede de krigende Magters kjæmpende Hære sig til Statens Grændse, mod Fastlandet. Vore sammendragne Tropper holdtes da der, for at sikkre mod saadanne Voldsomheder, som Grændseprovindser, blottede for væbnet Forsvar, i en saadan Tid maatte være og vare udsatte for. Vore Hensigter vare rene og aabne. Vort Folk og Europas Fyrster erkjendte dem som saadanne. Alle Forbundene med fremmede Magter vare fornyede og bekræftede. Med ærlig Troskab opfyldte Vi Pligterne, som de paalagde Os. Jngen Paastand, lyttredes fra Vor Side, som kunde opvække Tvivl om Hensigt til Trætte med nogensomhelst Magt, mindre endnu fremkalde til Angreb eller Overfald. Alle Nationers Skibe søgte Sikkerhed i danske og norske Havne, og fandt den der lige for Alle. Vi nærede da roligen det Haab, at enhver vilde indsee, at det fra Vor Side saaledes fulgte politiske System ville være i alle Henseender ufornærmende, og det eneste, som, efter Vor Stats Beliggenhed, stemmede med dens Jnteresse, og med det øvrige nordlige Europas tillige. Men dette Vort retmæssige Haab blev pludseligen skuffet. Sielland og med den Hovedstaden og verfaldtes baade til Lands og til Vands af en meer end almindelig Overmagt, og Flaaden faldt de Angribende i Hænde. Jmidlertid opbragtes de talrige danske og norske Skibe, som, i Tillid til Statens Fred, before alle Havne, og de, med deres Ladninger, Nationens kostbare Eiendom, gjordes til Bytte. Et saa overordentlig Angreb fremkaldte til Modstand, som fandt almindeligt og lydeligt Bifald, ogsaa hos de største Kontinental-Magter, og som ledte til nøiere Forening med Frankrige, der tilsagde Forbund og Understøttelse. Men ved denne Understøttelse selv forøgedes kun Statens Byrder, uden at Øiemedet blev opnaaet. For en Tid forstærkedes vel Forsvaret til Lands, men uden at derved kunde udrettes noget mod Magten paa Søen. Jmidlertid rystedes Folkets, i den foregaaende Fredstid erhvervede, Velstand ved Krigens Udbrud, og ved dens Fortsættelse. Kilderne til denne Velstand svækkedes meer og meer. Statens Jndtægter og sammes Beløb i Værd maatte aftage lige Grad, som dens uundværlige Fornødenheder, og med dem dens Udgivter tiltoge. Nationens vigtigste Erhverv ved Skibsfart og Handel afbrødes, og endelig indførtes et System, som umiddelbar virkede imod al Samfærsel til Søes imellem Nationer og Stater, og tilintetgjorde for vore Riger og Lande den sidste Levning af den Søehandel, som endnu havde lindret Krigens Onde, uden at føre nærmere til det angivne Øiemeed: Freden.
Viborger Samler, 1814-02-21
En tredie Deel af Norges kultiverede Land var i forrige Aar, af Mangel paa Sædekorn, ikke bleven besaaet. Saaetiden i Aar nærmede sig, og fordrede en Opsendelse af flere Hundrede Tusinde Tønder Korn.
Viborger Samler, 1814-02-21
Tilførsel fra fremmede Havne i Sønden og Norden gjorde, ved Landets Blokade, umuligt. At udsætte Norge i dette Aar a er for Mangel af Sædekorn, vilde have været et Middel til Od læggelse, hvis Følger vare uberegnelige; thi naar Norges Produktion af Korn i saa høi Grad blev ved, aarligen at svækkes eller hemmes, og Udførselen af dette Riges Produkter, var spærret, tilstrækkede ikke Rigets hele cirkulerende Formue til at kjøbe alt dets nødvendige Brødkorn, om det endog var mueligt at see samme tilbragt. For Gud og for Mennesker have Vi da ikke troct, at kunne forsvare, at stille et ædelt Folk blot for en Ulykke, som overgaaer alle andre, og som selv ikke Sværdet havde kunnet afværge, naar Vi endog, omgiven af Vore brave Tropper, efter deres og samtlige Vore Undersaatters Ønske, havde kastet Os i Kampen, ikke med een, men med flere, i Forening overiegne Fjender. Kræfterne, som vare frembragte og kunde fremdeles frembringes imod os, vare ikke at beregne. Selv en Seier kunde ikke redde det Hele, og Tab maatte have fremskyndet endnu større Ulykke, og have gjort alle videre Underhandlinger umulige.
Viborger Samler, 1814-02-21
J en saa fortvivlet Stilling, som en langvarig Forsvarskrig, og tilsidst den almindelige, alt fortærende Krigslue, som har udbrede sig over hele Eurøpa, har fremkaldt, og som Vor nidkjære Omhue for Vore troe Undersaatters Velfærd ikke, under saa og verordentlige Uheld, har været istand til at afværge, have Vi maattet gribe til det eneste Middel, der nu frembød sig, for at redde Norge fra at forkomme af Hunger, medens Danmark, kjæmpede mod ulige Kraft, ene bar Stridens Byrder, og udsattes for dens Følger. Vi have, under alle disse sammenstødende haarde Uheld, maatte aftræde, til den svenske Krone, de Rettigheder til Kongeriget Norge, som Vi arvede fra Vore Forfædre.
Viborger Samler, 1814-02-21
Vi afholde Os fra at skildre de sørgelige Følelser, som Sønderrivelsen af Baandet mellem begge Riger, foraarsager Os. Enhver Dansk, enhver Nordmand vil letteligen slutte sig dertil, af hvad han selv føler. Staternes Skjebne staaer i Forsynets Haand. Vi have intet forsømt i de 7 Aar, medens Kampen har varet, for at vedligeholde det Baand, som flere Aarhundrede og Nordmændenes urokkelige Troskab gjorde ærværdigt. Det første Brud derpaa fandt Sted da Staten berøvedes sin Flaade, og derved Midlerne til fælles Undsætning fra det ene Rige til det andet. Alle omgivende Magters Forening imod Monarkiet har fremskyndet den voldsomme Sønderrivelse. Jmidlertid have Vi sørget for, at under den Regjering, der træder ind i Vores Sted, enhver Norges Jndbygger, efter sin Stand og sin Stilling, skal nyde og beholde de Rettigheder og Friheder, som han er i Besiddelse af Adrig kunne, aldrig ville Vi glemme den Troskab og Hengivenhed for Os og Vores Stamme, hvilken det ædle Norske Folk i alle Tider og Tilfælde har givet saa rørende Beviser paa Saalænge Troskab blandt Folkeslægterne agtes som en Dyd, ville Nordmændene nævnes, som de, der stode ved Siden af, eller overgik ethvert andet Folk i denne Dyds Udøvelse.
Viborger Samler, 1814-02-21
Vi og Vore Forfædre have stedse faderligen regjeret over det norske Rige. Villigen ydede Danmark i disse sidste Nødens Aar det Korn, som de Norske Brødre trængte til. Vort oprigtige Ønske er, at Lykke og Held maae tilden seneste Tid blive det tapre og ædle Norske Folks Lod. Middelfart d. 18de Januar 1814. Frederik R.
Viborger Samler, 1814-02-21
Kiøbenhavn, den 4de Febr. At den af Rigsbanken under 1ste Ang. s. A. bekiendtgjorte Cours af Rigsbanksedler mod virkeligt Sølv, i Overeenstemmelse med et Hans Majestæts Banken tilhændekommet allerhøieste Reskript, dat. Nyborg 27de f. M. indtil nærmere Bestemmelse bliver uforandret, tilkiendegives herved. Rigsbanken, den 1ste Februar 1814. Malling. Rosenstand Goiske. v. SchmidtPhiseldek. Schønheyder.
Viborger Samler, 1814-02-21
Hr. Capt. F. Lütken har atter udgivet et interessant lidet Skrift under Titel "Fortsatte Anmærkninger og Tyverierne i Kiøbenhavn hvori fremsættes adskillige Vink og bemærkninger af yderste Vigtighed for det Offentlige. Hr. Forfatteren anfører deri, som Exempel paa Tyvenes Dristighed, at paa ham bekiendte Steder i Hovedstaden Tyvene ikke have været færre end syv i Tallet, hvoraf nogle have sikret Udgangen, medens andre dreve deres Uvæsen i Huset. En betydelig offentlig Kasse er nyelig bleven bestiaalet ved Jndbrud, ved Zahlkammeret har man maattet sætte dobbelte Skildvagter formedelst Forsøg paa Jndbrud; Politiekassen er atter bleven bestiaalen; i de senere Tider oplukkes Dørre for Fode væk med falske Nøgler, hvormed enhver Tyv nu omstunder er forsynet i Knippeviis. Endog Gadedørre bortbæres underriden. Som et Beviis paa Sandheden af Hr. Forf. Paastand, at der undertiden stieles for Tønder Guld, anføres her, at hos Hr. Generalkrigskommissair Astrup og Hr. Grosserer Agier, tilsammen efter de Bestiaalnes eget Opgivende, er stiaalet for omtrent 140,000 Rd. D. C. Værdie. Fra den sidstes Pakhuus paa Christianshavn blev Dørren til Gaden istykkersauget, og omtrent 2000 Pd. Caffe bortført, uagtet Vægternes Sindighed og Aarvaagenhed.
Viborger Samler, 1814-02-21
Døde Haderslev, Consistorialraad J. Jnqversen, forhen Præst til Neukirchen, Jubellærer, 88 A. Han var geistlig Embedsmand i 56 A.
Viborger Samler, 1814-02-21
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 16de Marts førstkommende lader Justitsraad Gjerulffs Enkefrue i Viborg ved een eneste Auction bortsælge, om antageligt Bud skeer, følgende hendes og afdøde Mands fælleds Boe tilhørende Eiendomme: a) Gaarden Nr. 50 i Mogensgade, 2 Etager høi, fortrinlig indrettet saavel til Oeconomie, som Beboelse, med en rummelig Gaardsplads, gode Udhuuse og en betydelig Urte= og Frugthauge. b) Et Huus paa 12 Fag med Hauge i Reberbanen, indret til Leievaaninger. c) En dertil grændsende Humle- og Urtehauge. d) Et Stykke af Biskoptofte indhegnet med Steendige, (24440 - Al.) hvori er faaet 2 Skjepper Rug og 2 Skjepper Hvede. e) 2de Parceller i Teglkjærs Tørvemose No. 1 og 2. f) Den saakaldte Kirsten Bierrings Tofte eller Humbledalsagrene, fra No. 1 til 7 inclusive (183218 Al) hvori er saaet 5 Tdr. Rug, dertil hører endnu det Stk. Jord hvor Reberhuuset forhen har staaet, (6500 Al.)g) Guldsmed- eller Humbledalsagrene, No. 8, 9 og 10 (820500 Al.) Conditionerne kan 8te Dage forinden faaes til Eftersyn hos undertegnede, som Fruens Laugværge. Viborg, d. 10 Febr. 1814. Jørgensen. Justitsraad og Landsoverrets=Assessor.
Viborger Samler, 1814-02-21
Jfølge den i Samleren under 31te Decbr. f. A. skeete Bekjendtgjørelse, blev Skiftet efter afdøde Hr. Anders Speitzer af Pugdahl foretaget i Gjelleruplund sidste Tirsdag den 1ste Februar; men da de 2de Arvinger Hr. Pastor Friis i Daugberg og Hr. Pastor Wagaard i Skeelund ikke mødte eller lode møde for sig, kunde de at traaede Forhandlinger under Skiftet ikke finde Sted. - Det blev desaarsag mellem de tilstædeværende Vedkommende vedtaget, at Skiftet efter fornævnte Afdøde atter skal foretages udi Sognefoged Sr. Niels Særkjers Huus i Gjelleruplund, Tirsdagen den 1ste Marts næstk., Kl. 10 slet Formiddag, og til da at møde enten personlig eller ved lovlig befuldmægtigede, indkaldes herved samtlige Paagieldende og i Særdeleshed Dehrr. Pastorer Friis er Wagaard, hvilke, i Tilfælde af Udeblivelse, maae taale, at Skiftet fremmes og de fornødne Dispositioner til Boets Tarv gjøres, uden at indhente deres videre Samtykke. Høyriis, den 5te Febr. 1814. Møller.
Viborger Samler, 1814-02-21
Tirsdagen den 8de Martii, Formiddag Kl. 10, lader Undertegnede bortsælge ved offentlig Auktion, som holdes hos Hr. D. Simoni i Aalborg, en fladbundet Jagt, som jegselv barladet opbygge i Nibe 1811 af extra gode Ege=Materialier. Jagten, Fiskens Stiærne kaldet, er drægtig efter Aalborg Maalebrev 13 1/2 Kommercelæster, er en fortræffelig god Seiler og vel udhalet, med godt Jnventarium. Jagten er beliggende i Nyehavn i Aalborg, hvor denne med Jnventarium kan blive Liebhaberne foreviist Dagen før Auktionen. Billige Konditioner skal paa Auktionsstedet vebli bekiendtgjort; hvortil Liebhabere indbydes. Nibe den 10de Februar. 1814. Peder Kold.
Viborger Samler, 1814-02-21
Randers tydske Skole er nu institutmæssig indrettet og forsynet med Lærere. Eleverne nyde deri Underviisning i Dansk og Tydsk (grammaticalsk) Skrivning, Regning, Kristendom, Historie Geograft, og Begyndelsesgrundene i Mathematik og Geometri. Hvor som ønsker det, bliver og underviist i Latin og Fransk og med Tiden venter man endog at kunne give Lysthavende Underviisning i det engelske Sprog. Skulde flere Udenbyes, end de som allerede have anmeldt sig, ønske fine Børn dannede i denne Skole, ville de jo før jo hellere, og i det seneste inden Paaske lade dem indskrive hos Undertegnede, i hvis Huus et par Elever kunne modtages i Kost og Logie. H. N. Bache. Første Lærer ved bemeldte Skole.
Viborger Samler, 1814-02-21
Auction den 15de Martii over Støvring Mølle belliggende 2 en halv Miil sønden for Aalborg, af Hartkorn, Mølleskyld 4 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. samt Ager og Engs 2 Tdr. 1 Skp. 11 1/2 Alb. Fornævnte Dags Formiddag Kl. 10 slet, lader undertegnede Eier, ved offentlig Auction her paa Stedet, bemeldte Mølle bortsælge, om antagelig Bud skeer, til den Høistbydende, paa de Conditioner som Auctionsdagen fremlægges, og 14 Dage forinden ere til Eftersyn her i Møl Foreløbigen meldes : at Penge-Conditionerne blive favorable, hvoriblandt disse : at ikkun 1/3 Deel af Kiøbesummen bliver at betale til 13 Juni Termin d. A. og de øvrige 2/3 Dele til flere, længere hen bestemte Terminer. For dem, som ikke allerede kiende denne gode og meget indbringende Eiendom, meldes: at Mølleværkerne bestaae af en Meelqværn og et Stampeværk, hvert for sig; begge drives ved Overfaldsvand, som Møllen aldrig mangler, men til enhver Aarets Tid har rigelig nok af, samt : at disse Værker ere i den bedste Stand og Drift. Møllens tilliggende Jorder af Ager, Eng og Hede ere sammenhengende paa et Sted, og udgjøre et Areal af mere end 100 Tønder Land geometrisk Maal, foruden tvende andre Hedelodder som er noget fraliggende. Den aarlige Udsæd, der hidtil kuns har været 30 Tønder, vil kunne udvides indtil det dobbelte, og Høravlet, som er 16 a 18 Læs, meget forøges. J Mølledammen haves god Fiskerie af Aal og Ørreder. Boepælen er god og indrettet til en Familie uden for kan anlægges Grubbeværk.
Viborger Samler, 1814-02-21
J Mangel af antageligt Bud til Salg, bliver den hele Bondestanden. Sagkyndige vil finde, at her med Fordeel samlede Eiendom samme Dag og Sted opraabt til Bortforpagtning paa flere Aar. Støvring Mølle den 29 Januari 1814. Bregendahl.
Viborger Samler, 1814-02-21
For en stille reenlig Pige, enten her af Byen eller paa Landet, der kan lave god Mad og vaske, er en god Condition ledig til 1ste Maj, som Enepige; uden gode Recommendationer, nytter det ikke at melde sig paa Bogtrykkeriet, som anviser Conditionen.
Viborger Samler, 1814-02-21
Auction. Torsdagen den 3die Marti om Formiddagen Kl. 10, bortforpagtes ved offentlig Auction i Hobroe hos Hr. Kjøbmand Juhl, Hovedgaarden Willestrup med underlagte Hoverie, samt Astrup og Rostrup Sognes Konge- og Kirke=Korntiende, i 6 Aar fra 1ste Mai 1814 til samme Tid 1820. Conditionerne ere til Eftersyn i Hobroe hos bemeldte Kjøbmand Juhl og hos undertegnede paa Willestrup. Høst. Forvalter.
Viborger Samler, 1814-02-24
No. 17.
Viborger Samler, 1814-02-24
Krigsefterretninger. (Af Lübecker Anzeiger og danske Aviser.) Langres den 26 Januar.
Viborger Samler, 1814-02-24
Den 24 Januar angreb Kronprindsen af Wartemberg og Grev Gulay Fjenden ved Bar sur Aube, hvilken Stad denne Natten derpaa rømte, og trak sig tilbage til Chalons og Troyes. Fjenden tabte ved denne Leilighed 20000 Md. Døde, Saarede og Fangne. Det var hans beste Tropper her kjempede, næsten tilhobe af den gamle Keiserlige Garde, og i denne Henseende er hans Tab uopretteligt. Efter denne glimrende Fægtning tog Fyrsten af Schwarzenberg sit Hovedqvarteer i Bar sur Aube Samme Dag fordrev den russiske Generalmajor Fyrst Scharbatoff, Fjenden fra Ligny. Arveprindsen af Hessen-Homburg besatte den 19 Januar Dii on. Et østerrigsk Detaschement blev den 20 Jan. af Grev Bubna afsendt for at besætte Lyon, Korpset kom ogsaa igjennem Forstaden de la Croix Rou se lige til Stadens Port; men da Kommandanten paa sit Spørgsmaal til den vagthavende Officeer; om Man vilde optage Østerrigerne som Venner? fik til Svar: "han havde befaling at mødsætte sig, og at Marskal Augereau befandt sig i Staden med et Korps paa 7000 Md." trak Detaschementet sig igjen tilbage. - General Winzingerodes Tropper skulle derimod være ankomne til Brüssel. Fra Blüchers Armeekorps meldes, at den Russiske Generalmaj. Fyrst Scherbatoff har den 24de angrebet Fienden i Ligny og forsaget ham derfra. Den 22de havde Fyrsten af Neuschatel (Marsk. Berthier) været der fra Paris, og havt en 4 Timers Samtale med Marskalkerne Ney og Viktor, hvori de skal være bleven enige om: at Marskal Vikter skulde holde Ligny og Bar le Due indtil 26de Januar, da den unge Garde kunde ventes fra Antwerpen.
Viborger Samler, 1814-02-24
Lübeck d. 14 Februar. Ved overordentlig Leilighed har man den Tidende fra Hannover: at Freden mellem Danmark og Rusland er underskreven den 8de D. af den Russiske General v. Suchtelen og den Danske Kammerherre v. Bourke.
Viborger Samler, 1814-02-24
Siden i Forgaars fik vi her fra mange Kanter Efterretninger og et stort Slag, som skal være forefalden mellem Hovedarmeerne til de Franskes afgjorte Tab. Efterretningerne stemme overeens deri, at Resultatet skal være 12 til 13,000 Fanger, og omtrent 70 Kanoner, som de Forbundne skal have frataget de Franske, men de ere uenige i Angivelse af Tid og Sted; efter nogle skal Slaget have staaet den 1ste Febr. ved Brienne (hvor Keiser Napoleon erholdt sin første militairiske Opdragelse), efter andre mellem Troyes og Paris, og Tilbageveien til Hovedstaden være den Franske Armee afskaaren.
Viborger Samler, 1814-02-24
Hertugen af Cambringe skal have faaet tilforladelig Beretning derom, som han har bekjendtgjort i Hannover. De videre Details ventes med Længsel! -
Viborger Samler, 1814-02-24
Efter Berlinerbreve skal Folketabet ogsaa paa de Forbundnes Side have været meget stort, og anslaaes allene af det Blücherske Korps for 12,000 Døde og Saarede, indtil Seiren endelig vendte te sig paa deres Side. Reisende, som vare tilstæde ved den store Revne i Paris den 13 Januar, som Pariser Blade forsikre holdtes over 30,000 Mk., nedsætter dette Tal til 18,000 Md. To Batailloner Veteraner er ogsaa alt hvad de have mødt af Tropper fra Paris til Chalons.
Viborger Samler, 1814-02-24
General Cernitschef har slaget de Franske ved St. Trond og er derefter rykket ind i Lüttich, hvor man har forefundet saare betydelige Forraad af Munition, som Franskmændene ikke have kunne ført bort af Mangel paa Heste. Czernitschef er paa Veien til Brüssel.
Viborger Samler, 1814-02-24
Den 9de Febr. foretage Russerne et Angreb paa Hamborg Fæstningsværker paa 5 forskiellige Punkter, begunstigede af Natten og Elbens Jis Hovedangrebet stilledes mod Øen Vilhelmsburg, til hvilken de trængte frem over Jsen fra to Kanter. En Kolonne tog paa Østsiden fra Ochsenwerder af som allerede i nogle Uger har befundet sig i de Beleirendes Hænder, Mootwerderen, med et fransk Batteri af 2 Kanoner; en anden gik paa Vestsiden nær til Øen Neuhof. Kl. 5 om Morgenen traf begge Kolonner sammen paa Vilhelmsburg. De overraskede Franskmænd maatte overlade Russerne deres Batterier, og drage sig tilbage paa den fierneste Deel af Øen. Der opstod en hidsig Fægtning, Kanonilden varede hele Dagen. Endelig Kl. 5 1/2 om Aftenen forlode Russerne Vilhelmsburg, som er en uholdelig Punkt, saalænge Beleirerne ikke ere Herrer af det sorte Bjerg ved Harburg, hvorfra den kun er skildt ved en 1500 Skridt bred Kanal, og kan bestryges derfra. - De Franskes Tab af Døde og Saarede var meget stort, og anslaaes - tilligemed de 800 Fanger, som faldt i Russernes Hænder - til 2000 Mand. De Franske Generaler Rome og Osten ere blandt de Saarede. Ogsaa Russerne beklage mange af deres Vaabenbrødres Tab. De Saarede bragtes til Bergedorf, og derfra videre til Lauenburg. Som Seierstegn medbringe de 10 Franskmændene fratagne Kanoner; de øvrige maatte fornagles paa Vilhelmsburg, fordi Jordsmon og slet Veirlig ikke tillod at medtage dem.
Viborger Samler, 1814-02-24
London d. 26 Januar. D. 19de aflagde Prindsregenten et Besøg hos Monsteur, Ludvig den 18des Broder, som Gigtentvinger til at holde sig inde, for at lykønske ham til den Udsigt, hans Broder har til at komme paa sine Fædres Throne. Monsteuren tilkjendegav sin varme Erkjendtlighed og forsikkrede, at Kong Ludvig vilde vist, saa snart han var kommen paa Thronen, aflægge et Besøg hos Prindsregenten og takke for hans Godhed og Beskyttelse. Hvortil Prindsregenten skal have svaret: "Han haabede, Ludvig den 18de Kroning vilde skee i Paris og ikke i Rheims, da de Bundsforvandte Souverainer havde lovet at være tilstæde derved, og jeg - lagde Prindsregenten til er vist ingen af de Sidste.
Viborger Samler, 1814-02-24
Den østerrigske Gesandt, Grev v. Meerveldt, er kommen til London.
Viborger Samler, 1814-02-24
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1814-02-24
(Af Statstidenden og andre danske Aviser.) Tydskland. - Det er allerede bekjendt, at Wittenberg toges med Storm af de Allierede Natten til 12 og 13 Januar. Derom haves nu følgende nærmere Omstændigheder: Løbegravene aabnedes alle rede den 28 December og Troppernes Anstrængelse gjorde det mueligt for Infanterigeneral Grev v. Tanenzien at anlægge Breschebatterier den 12 Januar. Ved Middagstid opfordrede man Gouverneuren til at give sig, og da hans Svar ikke var tilfredsstillende besluttede man en Storm, som ogsaa ufortøvet blev udført. Angrebet skeete i 4 Kolonner. Med utrolig Tapperhed, satte Tropperne over Palisaderne, Gravene, Volden o. s. v. J Staden havde Gouverneuren ladet Raadhuset og Slottet indrettet til Forsvar. Hiint gav sig strax, og førend man vilde angribe dette gjorde man Gouverneuren en ny Opfordring, med Tilføjende, at dersom han modstod længere, skulde Alt springe over Klingen. Dette virkede og nu gav han sig paa Naade og Ungade. Preussernes Tab bestaaer i 108 Saarede, og Dræbte.