JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Mandagen den 18de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, og følgende Dage, afholdes Auction i Gaarden N 487 i Ny-Smedegade her i Byen over Hans Excellence afgangne Generallieutenant v. Flindts Løsøre og Effecter, bestaaende af endeel Mahogni= og andre Meubler, saasom: Borde, Stole, Speile, Skabe, Commoder, Sophaer, Servanter, Skriveulter, Bogreoler, 1 Taffeluhr, et 8 Dages Stueuhr, Sengesteder, Sengeklæder, Lagener, Dækketøi, Gardiner, Skilderier og Malerier, et Par Lysekroner af Bronce, endeel Sølv-, Porcellain, Glas= og Kjøkkentøi, en Jern=Kjøkkenindretning, Kakkelovne, 1 Wienervogn, 1 Fjedervogn, 1 Arbeidsvogn, 1 Kane, 1 Plov, i Harve, 3 Sæt pletteret Kjøretøi, samt 22 Tdr. Havre, og endeel Ho og Halm. Tillige bortsælges den Afdødes Bogsamling, bestaaende af militaire, historiske og belletristiske Skrifter i det danske, franske og engelske Sprog, samt af en Deel Kort og Prospecter m. m. Lysthavende, indbydes. Horsens, den 15de Juni 1842. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Efter Vedkommendes Begjæring blive de Randers Amts Fattigkasse tilhørende Jorder paa Assens Mark, Falslev Sogn, staaende for Hartkorn 1 Td. 1 Fdkr., stillede til absolut Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes paa selve Eiendommen Løverdagen den 9de Juli næstkommende, om Formiddagen Kl. 9, hvilket herved bekjendtgjøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Herredsfogedscontoiret i Mariager, den 30te Juni I Hr. Landsoverretsassessor, Herredsfoged Claudi's Fraværelse. Tichsen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter det her i Byen afdøde ugifte Fruentimmer Ane Cathrine Jensdatter Bang, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav. Ligeledes blive den Afdødes Arvinger herved med Aar og Dags Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og at lagttage deres Tarv under Boets Behandling. Skifteretten i Horsens, den 25de Mai 1842. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Alle og Enhver, som maatte formene at have noget Krav i følgende Stervboer: 1) efter ugift Fruentimmer Ane Rasmusdatter i Vissing, 2) efter Huusmand Mads Thue i Borup, og 3) efter Kirkesanger og Skolelærer Carl Henrik Kjør boe i Halling, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel de Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boernes Behandling. Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret Onsdagen. den 29de Juni og Fredagen den 19de August d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Salthen Herreders Contoir i Randers, den 24de Mai 1842. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring i Stervboet efter Gaardmand Jens Madsen Søndergaard af Dyrby, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter inden bemeldte Tids Forløb. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret Onsdagen den 29de Juni og Fredagen den 19de August d. A., hver Dags Eftermiddag Kl. 3. Nørhald, Støvring og Salthen Herreders Contoir i Randers, den 25de Mai 1842. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring i Stervboet efter forhenværende Gaardmand Christen Jensen Johnsen af Laurberg Mark, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter inden bemeldte Tids Forløb. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret Onsdagen den 29de Juni og Fredagen den 19de August d. A., hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Nørhald, Støvring og Salthen Herreders Contoir i Randers, den 25de Mai 1842. Wesenberg. Andreas Ludvig Reiersen, Hs. kongelige Majestæts virkelige Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Rougs, Sønderhald og Østerliisberg Herreder &c. Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Hans Erich Colding, Sognepræst for Ørsted Menighed under Randers Amt, paa Ørsted Sogns Fattigcommissions Vegne, og i Kraft af den ham under 28de April d. A. allernaadigst meddeelte Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, den eller dem, som maatte have ihænde en af Niels Rasmussen, Selveierhuusmand i Langkastrup, i Virring Sogn, Randers Amt, den 11te Juni 1819 til Ungkarl Rasmus Rasmussen i Uggelhusene udstedt, og den 27de Juli f. A., under Rougs, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Ret tinglæst Obligation, stor 110 Rbd.,N. V., hvorfor er givet 1ste Prioritet i Debitors eiende og iboende Selveiersted i Langkastrup, staaende for Ager og Engs Hartkorn 4 Skp. samt i Alt hvad Debitor da eiede eller maatte eiende vorde, intet af Ind= eller Udbo undtaget, hvilken Obligation er bortkommen - til at mode for Rougs, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Ret paa Thingstedet heri Byen Tirsdagen den 15de August 1843 om Formiddagen Kl. 10, for der at fremkomme med bemeldte Obligation og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, vil forvente og paastaae ovenbemeldte Obligation ved Dom mortificeret til Udslettelse af Pantebogen. Laugdag og Forelæggelse er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni, Randers, den 28de Mai 1842. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Jfølge kongl. allernaadigst Bevilling af Dags Dato saaledes lydende: Vi Christian den Ottende, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: At Vi, efter den af Borger og Kjøbmand Rasmus Schandorff af Vor Kjøbstad Aarhuus, udi Vort Land Nørre-Jylland, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den Berlingske politiske og Avertissements=Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Febr. 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongl. Residentsstad Kjøbenhavn, den 6te Juni 1842. Under Vort Kongl. Segl. Efter Hans Kongl. Majestæts allernaadigste Befaling : (L. S.) Stemann. Lange. Bentzen. Holm. Feddersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Bevilling for Kjøbmand A. Schandorff til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde sine Creditorer hvilken Bevilling snarest muligt bliver læst i Aarhuus Bytingsret og i den Kongl. Landsoverret i Viborg, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som hos mig formene sig at have noget Krav, af hvad Navn og Beskaffenhed nævnes kan, til med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggjøre. Aarhuus, den 6te Juni 1832. Rasmus Schandorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Den nu sædvanlige Folkefest paa Himmelbjerget afholdes iaar den 3die August, og vil tage sin Begyndelse tidligt paa Dagen. Da Bestyrelsens Grene ere særskilt fordeelte mellem de af de Forsamlede den 1ste Juni sidst udnævnte fire Bestyrere, haaber Man at turde love et tilfredsstillende Arrangement. Det maa bemærkes: at Taler og Sange, som agtes holdte og afsjungne, tilstilles mig, St. St. Blicher, Dagen forud i Rye, samt at ingen Betalingsforestillinger ville finde Sted. 1000 Rbd. rede Sølv. kan bekommes tillaans af Skanderborg Kjøbstads Overformynder strax, imod lovbefalet Sikkerhed. Skanderborg, den 3die Juli 1842. D. Sejdelin, Overformynder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
At Horsens Veirmølle paany er bortforpagtet bekjendtgjøres herved med Hensyn til det angaaende sammes Forpagtning udgaaede Avertissement. Bygholm, den 4de Juli 1842. Schütte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Fra det kongl. Tapet Fabrik i Kjøbenhavn har jeg i disse Dage modtaget et smagfuldt Udvalg Prover af de nyeste Tapetpapirer og Borter, hvorefter modtages Bestillinger og som blive beregnede efter Fabrikens billige Priser. Hvilket jeg ikke undlader herved at meddele. Colding, den 2den Juli 1842. B. M. Fredrichsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Steen-Kalk kan faaes ved Aarhuus Teglværk Tirsdag den 12te Juli. C. Langballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Muursteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Fra mit i dette Foraar anlagte Teglværk, i hvis Ovn kan rummes 50,000 Steen af Gangen, kan til billigst Priis erholdes gode Muursteen samt Fliser i større og mindre Partier. Keilstrupgaard ved Grumstrup, den 1ste Juli 1842. Blesberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Torsdagen den 14de dennes afgaaer Skpr. Halmøe, fra Colding til Kjøbenhavn, medtagende Passagerer og Fragtgods. Colding, den 2den Juli 1842. I. Wissings Sønner. Jagten Adonis,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Skipper C. Basse, afseiler snarest muligt til Kjøbenhavn, medtagende Passagerer og Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
En duelig Contoirbetjent, helst en som er ovet i Post forretninger, kan til 1ste Novbr. erholde Condition paa et Postcontoir i Jylland. Avisexpeditionen giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
En duelig Huusholderske, der kan paatage sig selvstændig at bestyre en Landhuusholdning, kan strax eller 1ste Novbr. d. A. erholde Condition, nærmere Underretning erholdes paa dette Blads Contoir, men uden gode og paalidelige Anbefalinger nytter det ikke at melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
En smuk Beboelses-Leilighed, bestaaende af 4 Værelser, samt Kjøkken, Spiiskammer, Garderobe, Karle= og Pige=Kammer, Loftsrum samt Brænde=Locale i 2den Etage i Gaarden a 666 paa Vestergade, er til Michaeli Flyttetid at erholde tilleie, naar man desangaaende henvender sig til Jngersen & Rahr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Et bruunt Læder=Futteral, hvori var en Paraplui og en tyk Spanskrørsstok, hvorved var vedhæftet en Pind med følgende Mærke: "R. T. til Aarhuus, er bortkommen fra Gjæstgiver Larsens Gjæstestue den 29de Juni om Aftenen eller Natten, og ombedes afleveret til S. T. Hr. Overauditeur Qvistgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-05
Nye Bestillinger paa Aarhuus Stifts-Tidende bedes snarest muligt anmeldte paa det nærmeste kongl. Postcontoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
No 116. Onsdagen. den 6te Juli. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftertidende Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. H. Simquist, Cand. phill.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
Fædrelandet. Hs. Maj. Kongen agter at tiltræde Sin Jyllandsreise næstk. Fredag Aften, og kan ventes til Aalborg, den paafølgende Løverdags Morgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
Hs. Majestæt har udnævnt en Commission til at undersøge Qvæg- og Hesteavlens Tilstand i Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
Blandt Commissionens Medlemmer ere Lector With og Kammerraad Michelsen. Den trettenaarige svenske Prinds Oscar, der i denne Tid giør sin første Søreise med den norske Cadetcorvet Ørnen, har været iland paa Bornholm og, tilligemed sit Følge, aflagt en Visit hos den fung. Politimester Paludan i Allinge, samt beseet denne Byes Omegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
Kieler Correspondent meddeler som paalidelig Efterretning: at Hs. Maj. Kongen har under 28de Juni definitivt givet sit Samtykke til Anlægget af den Altona Kieler Jernbane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
J Kiel har der nu været Jldebrand sjette Gang siden Hamborgs Brand, hvorved Jaspersens Sukkerraffinaderi i Forstaden lagdes i Aske. Den sidste Jldebrand i Flensborg, hvorved Andresens Olie mølle brændte, var saa stærk, at Gnisterne fløi, i den stærke Blæst, over paa den anden Side af Havnen ned i St. Jürgens By. Havde Vinden været i modsat Retning, havde Byen været udsat for den største Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
J Slesvig fik en Litsenbroder, en stærk og kraf fuld Mand, forleden Dag ved Keglespil en Splint i Fingeren. Han henvendte sig dermed til en bekjendt, duelig Læge, der ogsaa strax drog ham Splinten ud, og tillige anordnede Blodigler og kolde Omslag; men da dette forekom Patienten for vidtløftigt, lagde han i dets Sted paa egen Haand et Beegplaster paa Saaret. J to Dage mærkede han ingen Forandring; men tredie Dags Eftermiddag fik han saa voldsomme Smerter i Fingeren, at han var nødt til, atter at henvende sig til en Læge. Denne bebreidede ham, at han ikke havde fulgt det anordnede Middel, paalagde ham, idetmindste nu nøiagtigt at følge det, og forsikkrede ham alvorligt, at det i andet Fald kunde koste ham Livet. Patienten meente imidlertid, at det dog nok ikke havde saa Meget at betyde, og tog hvor utroligt det endog er, anden Gang sin Tilflugt, til Beegplasteret. J den paafølgende Nat og Dag leed han frygtelige Smerter og kunde, da der formodentlig allerede var gaaet Betændelse i Rygaden, ikke taale at ligge. Al anvendt Lægehjelp kom nu for sildig; han fik Mundklemme, og Dagen efter gjorde Døden Ende paa hans Lidelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
Fyens Stifts literaire Selskab har valgt den ved sine historiske Arbeider saa hæderligt bekjendte Dr. phill. Paludan Müller til Redacteur af det videnskabelige Tidsskrift, det agter at udgive. Vor berømte Landsmand Kellermann opholder sig paa Hvidkilde. Man venter, at han vil give en Concert i Odense, assisteret af Violinisten Schram og to Sangere fra det kgl. Theater. - J Mandags afbrændte to Gaarde i Hjelmerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
Af en Reisendes – i "Dagen" indførte - Beretning om Dampskibet "Jris", dets Kjøb, Seilads og Indretning, uddrage vi Følgende: "Dampbaaden har 2 Dampmaskiner med en forenet Kraft af 150 Heste. Da denne Maskinkraft staaer i et passende Forhold til det veldannede Skib, vil Farten kunne ansættes til 10 Miil i Vagten, og Veien imellem Aalborg og Kjøbenhavn, 34 Miil, kunne tilbagelægges i omtrent 1314 Timer. Dette er ogsaa skeet. Paa Reisen den 2122 Juni, hvor i Sundet var Bygeveir med stærk Blæst af Nordost, gik Skibet fra Kjøbenhavn til Aalborg i 13 3/4 Time, og naar nogle tilfældige Ophold fraregnes, i lidet over 13 Timer; Overreisen den 2526 Juni skeete, under stitt særdeles contrairt Bygeveir og Storm af Syd Sydvest, der steg i Kattegattet til trerebet Merseilskuling, i 15 3/4 Time, og Dampbaaden har herved i saadan Grad holdt Prøve, at vi tør vente, at Reisen imellem Aalborg og Kjøbenhavn vil stedse kunne foretages i 1316 Timer. Ligesom Maskineri og Skib, der ere aldeles nye, maa ansees vel construerede og solid byggede, udmærke Kahytterne sig ved en høi Grad af Elegants, saa at denne Dampbaad, der er en af de største danske, er den ziirligste og beqvemmest indrettede. Mandfolke=Kahytten, der tjener tillige som Salon, afgiver beqvem Soveplads for omtrent 30 Herrer, hvilket Antal, naar Hængekøier anbringes og de faste Køier i Sidekamrene medregnes, betydeligen kan forøges. Damekahytten har 12 faste Køier, foruden Sophaer. Den Reisende vil iøvrigt, ved Skibets hensigtsmæssige Aptering, ikke savne nogensomhelst Beqvemmelighed. Det ovennævnte Dampskibs Kjøbesum 10,000 L. St. skal efter Fædrelandet betales med 7000 L St. ved Modtagelsen og Resten i Løbet af Aaret. Da hele Actiesummen beløber sig til 50,000 1 og kun en ringe Deel deraf er indbetalt, saa have tvende Aalborgensere (Cancellie. Apotheker Strøyberg og Propr. Bruun til Birkumgaard) viist Selskabet den Velvillie, at laane det Obligationer, for derpaa at reise Penge til den øieblikkelige Udbetaling - en patriotisk Beredvillighed, der vistnok i høi Grad gjør disse Mænd til Gjenstand for almindelig Agtelse, og som tillige afgiver et uomstødeligt Beviis for, hvilken betydelig Vigtighed Aalborgenserne tillægge den nye Fart, og med hvilken almindelig Kjærlighed det hele Foretagende omfattes. (Aalb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
J Fredags gjæstedes Veile af Dampskibet, Christian den Ottende", der med 126 Passagerer ankom fra Kallundborg. Hvor glade vi end vare ved dette Besøg (hedder det i Veile Avis), der fornyede ikke faa ældre Bekjendtskaber og stiftede endeel nye, saa kunne vi dog ikke andet end beklage, at Selskabet, hvis Hovedformaal sandsynligt har været at nyde godt af vor skjønne Omegn, var saa uheldigt at indtræffe i et meget ubehageligt Veir. Den næsten uafbrudte Regn gav Landskabet paa begge Fjordbredder en saa uhyggelig Colorit, at der ikke var at tænke paa nogen smuk Prospect." Efter at Selskabet havde besøgt det nærliggende, for sin skjønne Beliggenhed navnkundige Greis, gik det om Efterm. Kl. 6 igjen ombord paa Dampskibet, ledsaget af Musiken af det medbragte kallund. borgerlige Musikkorps. (V. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
Horsens borgerlige Skyttelaug afholdt i Mandags og Tirsdags i forrige Uge dets aarlige Fugleskydning, hvorved Kongegevinsten (en Sølv-Brødkurv indv. forgyldt) tilfaldt Kjøbmand N. Sørensen, der saaledes blev Fuglekonge, ved Slagtermester C. Linnemanns Skud. Ligesom Skyttelauget om Mandag Morgen drog fra Byens Raadhuus, under fuld Musik og med dets daværende Fuglekonge, Uhrmager Levn, i Spidsen, ud til Skydebanen, saaledes drog man ogsaa efter endt Skydning hjem om Tirsdag Aften med den nye Fuglekonge til Raadhuset, hvor derefter blev spiist til Aften. Til denne talrige Forsamling af Embedsmænd og Borgere var det slesvigske Curasseer-Regiments Officerer og Mellem stab indbudne, for endnu engang forinden deres Afreise og Adsplittelse at samles med Borgerne i et broderligt Lag. Efter at der var udbragt en Skaal for de ærede Gjæster, tolkede Hospitalsforstander, Hjerrild, som en af Skyttelaugets Directeurer, Borgernes Beklagelse over at miste et Regiments Personale, der i en saa lang Aarrække havde levet og færdedes i Horsens By, og at den Tanke ligesom havde rodfæstet sig hos Jndvaanerne, at det maatte høre dem til, og at her maatte være dets rette Hjem. Han berørte ogsaa det skjønne Samdrægtighedsforhold, der havde fundet Sted mellem Militairet og Borgerne i denne By, takkede Enhver for den ædle Adfærd, de altid havde udviist iblandt Borgerne, hvorved de havde knyttet disse saa nær til dem, og bad dem, hvor de end droge hen, med et velvilligt Sindelag at mindes Horsens By, saaledes som de stedse der ville leve i kjærlig Erindring. Oberst v. Lillienskjold takkede paa Regimentets Vegne, og tolkede i nogle hjertelige Ord hvad de Bortreisende følte ved at adskilles fra en Byes Jndvaanere, med hvem de i en Række af Aar havde levet i saa venskabeligt et Forhold, og af hvem der er viist dem saa megen Agtelse og Velvillie, og udbad sig derfor, at de Afreisende bestandigt maatte leve i Jndvaanernes kjærlige Erindring, og at de enkelte Tilbageblivende maatte finde samme gode Velvillie, og at den altid herskende gode Forstaaelse mellem dem og Byens Jndvaanere bestandigt maatte vedligeholdes. Herpaa udbragte han en Skaal for Horsens Byes Jndvaanere. Blandt de øvrige Skaaler var ogsaa en for Skyttelaugets Æresmedlem, Borgemester Ræder." Paa denne Skaal havde Justitsraaden svaret, at hvis Selskabet, ved at optage ham som Æresmedlem, havde troet at erhverve en god Skytte, da havde det meget feilet, ja skudt reent forbi, havde Selskabet derimod haabet i ham at finde en Mand, der følte varmt for ethvert nyttigt Foretagende i Communen, gjerne vilde dets Fremme, og derfor meget bedrøvedes, naar han saae en gavnlig Sag standse eller gaae tilbage, da havde Selskabet udentvivl sigtet godt og truffet rigtigt. (Hs. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
Da Randers Borgervæbning i Søndags Eftermiddag rykkede ud til Vaabenøvelse, opmarscheredes der udenfor Hs. Excell. Generallieutn. v. Wildenradts Bolig, hvor der af begge de borgerlige Corpsers Chefer, i Borgervæbningens Navn, overraktes den hæderkronede, nu i Hvilestand forsatte Ædling, en Adresse, hvorefter Stadshauptmanden udbragte et af begge Borgercorps tre Gange gientaget Hurra for Generalen, som besvarede samme med nogle hjertelige Ord og et Hurra for Randers Byes Borgervæbning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
J Fredags var Hs. Excell. bleven complimenteret af Magistraten og Borgerrepræsentanterne, ved hvilken Leilighed Borgemesteren og Repræsentanternes Formand tolkede ham Byens Tak for hans altid udviste Humanitet og Velvillie ved de mange Berøringspuncter, hvori han, som øverste militaire befalingsmand, i en Række af Aar havde staaet til Byen, samt for den Andeel, der skyldes ham i Bevarelsen af det gode Forhold, der stedse har bestaaet mellem Garnisonen og Borgerne. Og for at give Hs. Excell. et yderligere Beviis paa Borgernes Paaskjønnelse af hans Værd, havde Repræsentantskabet udnævnt ham til Æresborger." (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
Det i Aalborg hidtil garnisonerende 3die jydske Jnf. Regiments Officeercorps og Mellemstab havde, førend det skiltes ad, foræret dets fratrædende Commandeur, Kammerherre Moltke, et kostbart GuldRepeteeruhr, ledsaget af en meget smuk Skrivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
Den 30te Juni blev Hobroes nye Kirkegaard høitidelig indviet, og det første Liig, som nedlagdes deri, var Proprietair Brendstrup, som var død i Hobroe paa Reisen til sit Hjem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
Forleden Dag vare endeel Sognefogder og andre Landboere forsamlede i Randers, for at bevidne tvende der boende Embedsmænd, der længe med Hæder og til deres Medborgeres Gavn have virket i deres Kald, deres paaskjønnende Erkjendtlighed, nemlig: Justitsraad, Amtforvalter Ridder Wilde, som foræredes en Sølv=Theemaskine med følgende Jndskrift: Til Menneskevennen I. L. Wilde, Kongens og Folkets tro Mand, den 24de Juni 1842, fra erkjendtlige Medborgere under Randers Amtstuedistrict; og Krigsraad Herredsfoged Wesenberg en SølvKaffemaskine med Jndskrift: Til den retsindige og nidkjære Embedsmand I. D. Wesenberg, Krigsraad og Herredsfoged, med Høiagtelse og Kjærlighed, den 24de Juni 1842, fra Landbeboerne i Galthen, Støvring, og Nørhald Herreder."J Randers Egnen skal i disse Dage en Degn nær være bleven skudt paa Jagten af en anden Mand, der, idet Degnen i Aftenskumringen reiste sig halvt overende i det høie Græs i Engen, holdt paa ham, i den Tanke at have et Dyr for sig, og satte ham en Rendekugle ind i Brystet, hvor den endnu sidder, da Lægen hidtil ikke har kunne finde den. Jmidlertid antager man dog ikke, at der er nogen Fare for hans Liv. Den uforsigtige Skytte var saa vis i den Tro, at have fældet et Dyr, at han, efter at Skuddet var faldet, foer løs paa den Anskudte, for at give ham sin Rest med Geværkolben. (Rd. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
Dampskibet Jris" skal paa Løverdag Morgen gjøre en Tour fra Aalborg til Hals, for at modtage Hs. Majestæt Kongen. For Enhver, som vil gjøre Touren med, koster Billetten 2 18.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
Det Müllerske Skuespillerselskab er kommet til Aalborg, hvor det venter i næste Uge at give en Festforestilling, beæret med Hs. Maj. Kongens høie Nærværelse. Det skal have gjort et Par gode Acqvisitioner i Hr. Miller og Fru Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-06
Hs. H. Stiftsprovst Hald har nylig udgivet en udførlig Fremstilling af Aalborg Fattigvæsens Historie." Den Militair=Commando, som vil komme til at garnisonere i Viborg, skal detascheres dertil fra Fredericia.