Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-08-24
Under d. 9de Augusti d. A. er udstedt et Patent for Hertugdømmerne Slesvig og Holsten, angaaende den Fortrinsret, som under Concursbehandlinger skal finde Sted i Henseende til de Ting, der ere deponerede i en Ret, i Henseende til Fordringen for leveret Sædekorn, og for de til Sæde korns Jndkjøb foreskudte Penge, samt for Smede og Hjulmager-Arbeide. Hirsholms Slot, som i denne Tid for største Delen nedbrydes, og hvis Materialier tildeels anvendes til det afbrændte ChristiansborgsGjenopbyggelse, har tilforn været et af de kostbareste Kongelige Slotte i Sjælland. Navnet synes at have sin Oprindelse fra et Munkekloster i denne Egn, Hørseholm kaldet. Allerede Frederik I. forlenede 1523 Biskop Laune Urne af Roeskilde med Hørsholm. Slottet og Godser tilhørte siden den Ulfeldske Familie indtil Corfitz Ulfeld forbrød det tilligemed alle sine øvrige Godser. Frederik W. forærede det til sin Dronning Sophia Amalia, og lagde dertil Dronninggaard ved Furesøe, som nu tilhører Etatsraad Deconinck, og Østrupgaard ved Esseromssøe, hvor nu Fredensborg er. Da Frederik IV. indrettede Rytterdistricterne, blev Søllerød, Sogn med Dronninggaard tilbagegivet Kjøbenhavnsamt og Asminderøds og Grønholts Sogne med Østrupgaard Cronborgamt. De øvrige 3 Kirkesogne bleve et Livgedinge og Hirsholms Slot et Enkesæde for Dronning Lovise, Frederik IV. Gemalinde. Efter hendes Død fik Christian VI. det som daværende Kronprinds, og han overdrog det igjen til sin Gemalinde Sophia Magdalen. Ogsaa her yttrede Christians Byggelyst sig. Han lod den mellemste Deel af det nuværende Corps de Logis, ikke i Sammenhæng med det gamle Slot, men paa dets søndre Side ud til haven, anlægge. Dronning Sophia Magdalena lod fra 1733 til 1744 Slottet deels forhøie, saa at Metzaninen, blev en fuldkommen Etage, deels blev det ogsaa paa begge Enderne udvidet, formedelst tvende til bygte Pavillons, af hvilke den ene indrettedes til en Slotskirke, den anden til flere Gemakker, hvorved Hovedfacaden fik en Længde af 320 Fod. Siden bleve ved Siderne bygte to lange Fløie, og det gamle Slot, der stod paa en Banke, hvor Porten nu er, 1737 ganske nedbrudt. Paa den sløifede Grund opførtes, i Parallellinie med Slottet selv, en lavere Bygning, som ikke betog Udsigten, og midt paa samme anlagt en Hovedport, over hvilken der anbragtes et ziirligt Taarn, hvis Spir forestiller en Pyramide, som bæres af 4 Løver og dækkes med en Kongelig Krone. Ved denne Leilighed blev endeel af Søen, som Slottet ligger i, opfyldt, dog ikke strax, med saa fast Grund, at samme kunde tage mod en ny Bygning, førend nogle tusinde Træstammer, af 20 til 25 Alens Længde, vare nedstøtte deri. Da denne ny Bygning 1739 var færdig holdt Kongen og Dronningen deres Jndtog paa Hirsholm. Der blev giver en stor Fest, til hvis Erindring en Medaille blev slaaet. Det samme skede 1744 efter at den øverste Etage paa Hovedbygningen var ombygget og forhøiet. Slotskirken forestiller indvendig en zirlig Coupelmed Stucatorarbeide, som bæres af to Rader fritstaaende Colonner. Der imellem er et dobbelt Gallerie, paa Siderne, og i Midten den Kongelige Tribune, ligge for Alteret og Prædikestolen, som have Orgelværket i samme Perpendiculærlinie. Riddersalen, som gaaer tvers igjennem Hovedbygningens to Etager, har en Fontaine, som fordum kunde springe 10 Alen høit og afkjøle Salen i hede Sommerdage. J det Kongel. Audience Gemak have alle Lister paa Døre og Paneelværk fordum været beklædte med massive Sølvplader og de øvrige Zirater konstig indlagte af Sølv, Perle moer, Jbenholt, slebne Christaller og andre Stene, samt Speilglas indfattet i Sølv, og bag paa, deels folieret, deels konstig bemalet, Consoller, Geridoner, Dørrenes Beslag og Laase vare ligeledes af Sølv.