JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Hs. Majestæt har forlagt sit Hovedqvarteer fra Benavente til Valladolid. Han har i Dag modtaget alle Stadens Anthoriteter. 10 a de sletteste Mennesker af den nedrigste Pøbelklasse ere blevne skudte Det er dem, som har myrdet General Cevallos og dem som saalænge undertrykke alle veltænkende Mennesker.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Hs. Majestæt har befalet Ophævelsen af Dominicaner=Klosteret, hvori en fransk Soldat er bleven ombragt. Han har bevidnet Klosteret St. Benito sit bifald. Dets Munke ere oplyste Mænd, der langfra at prædike Krig og Uorden eller at yttre sig blodtørstige have anvende al deres Omhu og med Mod og Nidkierhed bestræbt sig for, at berolige Folket og føre det tilbage til Orden. Endeel Franske skylder den Livet. Keiseren vilde see disse Geistlige og da han erfarede, at de hørte til Benedictiner=Ordenen, hvis Medlemmer stedse havde gjort sig fortiente af Literatur og Videns. aber saavel i Frankrig som i Jtalien, behagede Han at tilkiendegive dem sin Fornøielse over, at skylde den sin Erkiendtlighed. I Almindelighed er Geistligheden i denne Stad god. - De virkelig farlige Munke ere hine sværmeriske Dominicaner, som havde bemægtiget sig Jnqvisitionen, og som, efterat have badet deres Hænde i en Franskmands Blod, viiste den høist ugudelige Feighed, at sværge paa Evangelium, at den Ulykkelige, for hvem man fordrede Regnskab af dem, ikke var død men bragt til Hospitalet, da de dog siden efter tilstod, at de, efter at have myrdet ham, havde kastet hans Liig i en Brønd, hvor han ogsaa virkelig blev funden. Skinhellige og barbariske Mennesker, J som prædike Jntolerance, skifte Splid og ophidse til Blodsudgydelse, J ere ikke Evangeliums Lærere, Den Tid, de Europa uden Uvillie saae Mord paa Protestanterne høit deligholdt de store Stæder ved Jlluminationer, kan aldrig komme tilbage. Tolerancens Velgierninger ere Menneskenes første Rettigheder, den er Evangeliums første Grundsætning, da den er Menreskekierligheds første Særkiende. Gaves der end en Tid, hvor nogle uægte Lærere i den kristelige Religion prækede Jntolerance, saa havde de ikke Himmelens Sag for Øine, men blot deres egen timelige Jndflydelse; de vilde tilegne sig Overherredømmet over uvidende Folk. Naar en Munk, er Theolog, en Overpræst prædiker Jntolerance, saa prædiker han sin egen Fordømmelse; han giver sig til Priis for Nationernes Latter. Hertugen af Dalmatien maa i denne Aften være i Lugo. Talrige Kolonner af Fanger ere paa Veien hertil.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Brigadegeneral Davenay er afgaaet til Torro med 500 Ryttere. Hanstødre paa 2 til 300 Mand, som vare Resten af Jnsurrectionen; han angreb dem og deels der. første Deel af dem.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
En Oberst af de holland, leven saaret.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
27de Bullet. meen i Spanien.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Valladolid, den 9de Jan. Efter Trefningen ved Pricros med den engelske Arriergarde, holdt Hertugen af Dalmatien det nødvendigt, med Hurtighed at fordrive Fienden fra det snedre Pas Piedra=Filla. Han gjorde en meget lang Marsch og høstede Frugter af samme. Han tog 1500 Engellændere til Fange, gjorde 5 Kanoner og mange Krudtvogne til Bytte og nødte Fienden til at ødelægge mange Lavetter, Bagagevogne og Munition. Afgrundene vare opfyldte med disse Sager. Uordenen var saa stor, at Divisionerne Lorge og la Koussade fandt Vogne fulde af Guld og Sølv imellem den forladte Bagage. Dette var en Deel af den engelske Armees Krigskasse. Man anslaaer det, som er faldet i disse Divisioners Hænder, til 2 Millioner.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Den 4de om Aftenen var den franske Avantgarde i Castillo og Noceda. Dagen efter blev den fiendtlige Avantgarde truffen i Puantede Ferrera i det Øieblik, da den anlagde en Mine, for at ødelægge Broen. Et Angreb fra vort Kavalleries Side gjorde dette Forsøg til Intet. Det samme var Tilfældet med Broen ved Cruciel. Den 5te om Aftenen vare Divisionerne Lorge og la Houssage i Constantin og Fienden i en liden Afstand fra Lugo. Hertugen af Dalmatien har den 6te begivet sig paa Marschen til denne Stad. Den engelske Armee lider betydelig. Den har næsten ikke mere Munition og Bagage og Halvdelen af deres Kavallerie er til Fods. Siden Afmarschen fra Benavent og til den 5te d. M. har man paa Veien funden 1800 dræbte Heste. Resten af la Romanas Korps er overalt adspredt og vanker vil farende omkring. Den 1ste Januar angreb det 8de Dragouregiment et Korps spansk Jnfanterie og slog det paa Flugt. Regimenterne Kongen, Majorca, Hibernin, Barcellona og Neapel ere fangne.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
General Manpetit, som med sin Dragonbrigade stødte ved Zamora, paa en Trop af 800 Flygtninger, angreb og adspredte dem ; han har dræbt og fanget en stor Deel af dem.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
De spanske Bønder i Gallizien og Kongeriget Leon omgaaes ubarmhiertig med de engelske Marodeurer. Uagtet det udstedte strænge Forbud finder man daglig mange myrdede Engellændere.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Hertugen af Elchingens Hovedqvarteer er i Villa-Franca paa Grændsen af Gallezien og Kongeriget Leon. - Hertugen af Bellund, er ved Tajo. Den hele keiserlige Garde samler sig i Valladolid. - Staderne Valladolid, Palendia, Segovia, Avila, Astorga, Leon med flere sende talrige Deputationer til Kong Joseph. Den engelske Armees Flugt, Adspredelsen saavel af Resten af Romanas Armee som Estremaduras Armee og de Ulykker, hvori de forenede Armeers Tropper have styrtet Landet, tilveiebringer nu igien Provindsernes Forening med den retmæssige Anthoritet.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Staden Madrid har især udmærket sig. De bekræftede Protocoller over den for det hellige Sacramente af 28700 Familier aflagde Eed ere blevne forelagte Hs. Majestæt. Madrids Borgere have lovet Hs. Majestæt, at naar Han vil sætte Kongen sin Broder paa Tronen, vil de understøtte ham med al Anstrængelse og forsvare ham af alle Kræfter.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
St. Petersborg, den 11te Januar. J Løverdags ankom Deres Majestæter Kongen og Dronningen af Preussen samt Prindserne Vilhelm og August hertil. Alle Foranstaltninger vare paa det hensigtsmæssigste trufne til de høie Giesters glimrende Modtagelse. Hr. Majestæt Keiseren modtog Høistsamme i Commerceraad Bergens Landhuus, der ligger nærmest ved den Port, hvorfra Jndtoget begyndte i den skiønneste Orden. Kongen steeg til Hest og reed imellem Keiseren og Storførste Constantin til det keiserl. Vinterpallads. Dronningen kjørte i en prægtig Gallavogn med 8 Heste. Garderegimenterne og de øvrige herværende Tropper, tilsammen 30000 Mand, paraderede. Under Jndtoget hørtes uafbrudt Artilleriesalver. Ved de høie Gjesters Ankomst til det keiserl. Slot modtoges de af Deres Majestæter Keiserinderne Elisabeth, og Maria tilligemed alle Medlemmer af den keiserl. Familie. Hele Hoffet og de keiserl. Embedsmænd af alle Departements vare forsamlede i Galla. - J Mandags vare alle høie Hof= og Rigsdignitarier, samt alle Personer af Militair= og Civil-Etaterne af enhver Rang forsamlede ved Hoffet, hvor de havde den Ære at forestilles af Hs. Majestæt Keiseren i høistegen Person for Kongen og Dronningen af Preussen.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Schweiz, den 14de Januar. Vore Tidender indeholde følgende Efterretninger om Schweizerregimenterne i Spanien og Portugal: "Det Skib, der ved Storm blev adskilt fra Escadren paa Overfarten fra Portugal, havde det 1ste og 3die Compagnie af 4de Regiments 1ste Bataillon tilligemed Batail, lonschefen Faber, Regimentsqvarteermester Lauther og Kassen ombord; Capitain Brunner var faldet. Den 2den Bataillon staaer nu i Belle Jsle. Den 3die Bataillon med Oberst Freuler tiente under General Dupont. Jnsurgenterne have brudt den med Generalen sluttede Convention, dog bleve Tropperne ikke førte til Engelland; man formoder, de ere i Kongeriget Valencia; en Bataillon af 2det Regiment stod nylig endnu i Nærheden af Cadix. De spanske Schweizer=Regimenter Reding No. 2 og Preux ansees for ophævede, og Oberst Preux skal endog have været Medlem af Krigsraadet i Sevilla. Det ny Regiment Jung=Reding er altsaa nyt, og man troer ikke, at Obersten er en af de bekiendte Regimentschefer af dette Navn. Af Regimentet Trachsler blev en stor Deel fanget af de Franske mellem Barcillona og Figieres, og en Deel af Regimentet skal være gaaet over til de Franske Keiseren har, efter Oberst Castellas Forestilling, paa Valpladser, udnævnt Hr. v. Seedorf fra Freiburg til Bataillonschef.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Arresteringen af Abbeden i St. Urban har givet Anledning til Udehageligheder. Den helvetiske Kantsler Mousson havde ladet en Erklæring i denne Anledning indrykke i de offentlige Tidender. Regieringen i Lugern tog dette ilde op og besluttede, at Hr. Mousson skulde have Huusarrest og sætte under Pladsmajorens Opsyn. Landamman nen protesterede mod denne Beslutning, fordi Kantsleren ei stod nogen Cantons=Regiering, men blot Landdagen til Ansvar, tog tillige Kantsleren i sit Huus og fordrede, at Vagten skulde forlade Cancelliet. Regieringen i Lurern har givet Stænderne Efterretning herom, men tillige hævet Arresten af Agtelse for det helvetiske Forbund.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Bucharest, den 17de Decbr. Kosak=Hetmann Platow ankom hertil den 12te. Han har efter Conferencer med Feldtmarschall Første Proforowsky. Feldtmarschal len har nylig befalet den herværende Skatmester, at forelægge han Beløbet af Landets Jndtægter og de udredede Udgifter eller Levetancer for den russiske Armee.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Man seer nu blodige Optrin i Møde i Nærheden af Bucharest, imellem Silistria og Rudschuck. Mustapha Bairactars Formue er nemlig bragt til Fæstningen Gyurgo. Porten fordrer nu denne Formue tilbage, men Bairactars Tilhængere afslaae at udlevere samme. Porten skal derfor have afsendt 20,000 Mand fra Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Blandede Efterretninger. Frankerig. Keiseren har befalet at 150 Kilogram=Centner Chinabark skulle uddeles til 42 Stæder. Hs. Maj. giver herved disse Stæder et Beviis paa sin Tilfredshed og Kierlighed. Veiene i det Genuesiske ere saa opfyldte med Snee, at en Transport Muulæsler, som man troede at drive paa Landeveien, kom paa Taget af et Capel, hvorfra Dyrene styrtede ud i en dyb Grav fuld af Snee, som man med megen Møie fik dem op afDe preussiske Krigsfanger i Montpellier vende nu ogsaa tilbagetil deres Fædreland.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Østerrig. Jafvigte Aar ere i Wien og sammes Forstæder døde 14924, døbte 12394, dødfødte 423 og copulerede 2674 Par. Jblandt de Døde opnaaede 4 en Alder af 100 Aar og derover; den ældste blev 109 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Et Handelshuus i Wien har gjort en Bankerot paa 800000 Wiener Gylden.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Preussen. Jblandt de Personer, som ere blevne arresterede for deres Forhold i sidste Krig, ere ogsaa den forrige Commandant i Magdeburg og General Lecog.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
En Røverbande af 120 til 150 Mand, der anføres af en Dragon ved Navn Koller, streifer om i Neumark og Pommern, og begaaer Stratenrøverier og andre Forbrydelser.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Tydskland. Tyrol har i December liidt megen Skade ved Sneeskred. Mange Huse ligge med Mennesker og Qvæg begravne under de uhyre Sneedynger. Paa nogle Steder ligger Sneen 9 til 10 Fod høi.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Hertugen af Noja er ankommen til Cassel som Kongen af Neapels Gesandt. Han har medbragt nogle Decorationer af Ordenen af begge Sicilier. Faa Dage efter sin Ankomst havde han det Uheld at falde paa Jsen og brække en Arm; dog er han uden al Fare.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Den kgl. Bayerske Kæmmererer Baron v. Lemps har ladet følgende bekiendtgiøre i de offentlige Tidender : Sidste Skiertorsdag blev en med Brillanter besat Gulddaase mig frastiaalen. Jeg lovede i de offentlige Tidender 200 Gylden for Daasens Tilveiebringelse. Den 26de December fik jeg den tilbage af en værdig Præst, til hvem den var bleven leveret i Skriftestolen med den Erklæring, at den Skriftende ingen Samvittighedsro havde havt siden Skiertorsdag. Præsten gav de udlovede 200 Gylden til en mig bekiendt yderst trængende Familie.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Jtalien. J Bolognaere 36 unge Mennesker, som af Mangel paa nyttige Forretninger forstyrrede den offentlige Sikkerhed om Natten ved allehaande Narrestreger, efter Vicekongens udtrykkelige Befaling indsluttede i et Arbeidshuus paa ubestemt Tid.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Udenlandske Efterretninger. Helsingøer, den 30te Januar. Ved stærk Storm af Sydost er Jsen Natten til den 28de brudt op endnu mere Sønder paa i en Linie fr. Skandsøers Batterie til over imellem Raae og Landscrona; dog er den Landfast paa begge Kyster. Al Drivisen er gaaet Nord paa saa at der midtsunds er aldeles aabent Vand. Paa nogen Jisnær, som i Nat er løsreven paa den danske Side er Sundets Tilstand den samme som i Gaar og i Forgaars. Hverken Sønder eller Nord efter sees Driviis.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Aalborg, den 24de Jan. Afsagde Domme i Priisretten for Aalborg Stift: No. 39. Sagen: Det Natten imellem den 21de og 22de Novbr. f. A. for Steenberg Strand i Thisted Amt indstrandede Smakskib die Hofnung kaldet, paadømt den 20de Januar 1809. "Det for Steenberg Strand i Thisted Amt, Natten imellem den 21de og 22de Novbr. f. A. indstrandede Smakskib die Hofnung kaldet, med dets Tilbehør og indehavte Ladning eller den Værdie, samme maatte udbringes til, bør være Kongens Kasse hiemfalden." No. 41. Sagen: Den af Kaperfører Jørgen Strøm til Læssøe opbragte svenske Baad, Snæl kaldet, paadømt den 20de Januar d. A. : "Den af Kaperfører Jørgen Strøm opbragte svenske Baad, Snæl kaldet, med dens indehavte Ladning af Sæbe og Flyttegods, tilkiendes bemeldte Opbringer og hans Rhederie som god Prise.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Kiøbenhavn, den 1ste Februar. Hs. Majestæt Kongen har tilsendt Hs. Høifyrstelige Durchlauch, tighed, General Prinds Christian August til Slesvig=Holsteen=Augustenborg følgende Skrivelse : Deres Durchlauchtighed er det tilfulde bekiendt, at Vor allerhøieste Villie og alvorlige Hensigt er den, at al privat Eiendom i Almindelighed paa det nøieste skal respecteres og beskiermes paa ethvert Sted i Sverrig, som maatte vorde occuperet af Vore Tropper. Da imidlertid den svenske Armees Indretning er saadan, at Officierer, Underofficierer og samtlige Mandskab ved de inddeelte Regimenter eie de saa kaldte Boestæller, og det kunde synes tvivlsomt, hvorvidt deres Eiendom, som findes at føre Vaaben imod Os eller Vore Allierede, kunde henføres under den almindelige Regel for privat Eiendom, saa ville Vi, i Henseende til disse, i Særdeleshed have befalet og fastsat, at enhver svensk Officier, Underofficier og Gemeen, som inden 3 Ugers Forløb efterat hans Boestælle eller det District, hvori samme en beliggende, maatte være occuperet af Vore Tropper, nedlægger sine Vaaben og giver sit Æresord, ei at ville tiene mod Os eller Vore Allierede, skal ufortøvet sættes i Besiddelse af sit Boestælle og fremdeles beholde det med al den Rettighed og Adkomst, som hidtil; og skal dette ligeledes gielde i Henseende til dem af de inddeelte Regimenter, som for nærværende Tid ere i Krigsfangenskab, saasnart de vorde udvexlede. Hvilken Vor allernaadigste Villie Vi saaledes paalægge Deres Durchlauchtighed paa det strængeste at overholde og lade kundgjøre til alle Vedkommendes allerunderdanigste Jagttagelse og Efterretning. Hovedqvarterret i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 21de Januar 1809. F. R.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Vor General Prinds Christian August til Slesvig=Holsteen=Augustenborg, commanderende General i den norske Armees 1ste Divisions District.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Fortsættelse af de indkomne milde Gaver til de ved Kiøbenhavns Bombardement Skadelidte: Fra Frue Kammerherrinde Rosenkrantz paa Nyegaard 300 Rdlr. Fra Biskop Balle 5 Stkr. Classe lotteriesedler, fornyede til første Classe af det 56de kiøbenhavnske Classelotterie, og i Penge 42 Rdlr. Fra Møller Dahl i Aarhuus i Fierdinger Aal. Fra en Velgiører, som ønsker sit Navn fortiet, til Uddeeling paa Nytaars Morgen, 20 Rdlr. Fra Præsten Fange i Tikiøb, som 2de Kaperselskaber i Hornbeks Leie have sammenskudt, 200 Rd. Sildigt bedre end aldrig 200 Rd. Fra M. C. J. M. C. 10. Rd. Fra Generalkrigscommissair Ropstorf i Schlesvig 150 Rd. Fra Generalinde Sehested til Kraagerup 200 Rdlr. Fra en Anonym 500 Rdlr. Fra 50 Rdlr. Fra Kammerherre og Stiftamtmand Moltke i Ribe, som han har indsamlet i Amtet, 325 Rdlr. 83 s. Fra Sognepræsten i Findrup, som Bidrag fra Sognets Beboere, 88 Rdlr. Fri Præsten Tierke i Schodborg 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Commissionen for Anvendelsen af de indkomne milde Gaver til de ved Bombardementet Brand= og Skadelidte, den 28de Januar 1809.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Ved Reskript af 13de Januar d. A. til Stiftamtmanden og Biskoppen over Tronhiems Stift er det fastsat, at det ledige Sundalens residerende Kapellanie skal nedlægges, saaledes at den til dette Embed henlagte Kapellangaard med dens Tilhørende tilfalder Skolevæsenet i Sundalens Præstegield og Kapellaniets øvrige Jndkomster tilflyde Sognekaldet.
Berlingske Tidende, 1809-02-01
Ved allerhøieste Resolution af 28de dennes, har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at bifalde, at Taxten paa Oxekiød for næstkommende Februar Maaned vedbliver som den nu er, nemlig: for Pundet af det bedste 15 s. og for Pundet af det ringere 13 s., hvorimod Taxten paa Lammekjød kan, som sædvanligt i Vintermaanederne, ophøre.
Berlingske Tidende, 1809-02-03
Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1809-02-03
Paris, den 18de Januar. Moniteuren meddeler følgende Beretninger om Begivenhederne i Catalonien: No. 1 indeholder de allerede forhen meddeelte Efterretninger om General Gouvion St. Cyrs Operationer. No. 2 er en Jndberetning om General Dubesmes Armeecorps Operationer fra 12te til 16de December. Den melder hvad der er forefaldet ved Barcellonas Beleiring, medens General St. Cyr maneurerede med sig Corps og slog Fienden, for at sætte sig i Forbindelse med denne Fæstning, og hvorledes det endelig lykkedes Generalen, at tvinge Beleirerne til at trække sig tilbage, og efterlade en Deel af deres Beleirings Artillerie. Da General Dubesme erfarede, at General St. Cy var ankommen til Moncade, rykkede han ham strax imøde, hvorpaa den sidste tog Overcommanden over alle forenede Tropper. No. 3 er General Dubesmes Jndberetning til Førsten af Neuschatel om General St. Cyrs Forening med Garnisonen i Barcellona. No. 4 er et Brev fra General Vives til Generalcommissairen for Politiet i Barcellona, Raimond Casannova, en Spanier, hvori General Vives lover ham en Belønning og Optagelse i sin Nation igien, hvis han vil medvirke til Overgivelsen af Citadellet i Montjony, No. 5 er følgende Brev fra General Vives til Divisionsgeneral Lecchi: GeneralLechi, Deres nærværende Rang og de Jndkomster, De nu har, et Landgods, en Mill. Piastre, et bestandigt sikkert Opholdsted i Spanien eller Deres Persons Overbringelse til Engelland eller America hvis de skulde frygte for at falde i de Franskes Hænder; - alt dette lover jeg Dem, hvis de vil overlevere Fæstningen Montjony til vor fornærmede Nation. De italienske Tropper ønske det; de ville følge Dem. Det beroer kun paa Dem at være en Helt og tillige berige Dem. Modtager De dette Forslag, saa er en bestandig Formue sikkret Dem, og De er befriet for de Farer, som omringe Dem. ViDe underhandle eller giøre Forslag, saa underret mig derom ved Overbringeren heraf, og tilkiendegive mig tillige Stedet, Maaden, og den Person, De skienker Deres Tillid. Den spanske Nations Oprigtighed og Overgeneralen, der handler i dens Navn, garantere Dem Opfyldelsen af disse Løfter". No. 6 er følgende Svar fra General Lecchi: "Jeg har, min Hr. General, modtaget det Brev, De har ladet mig tilstille; det kan kun vanære den, der har skrevet det ; den viser tydelig Aarsagen til Spaniens nærværende Lidelser, et Land, hvor man er saa ødsel med falske Eder, og hvor saa mange Ting skee, der stride mod den Mening, Europa havde fattet om den castilianske Karacteer. Kongeriget Jtaliens Undersaatter adlyde kun Ærens Røst. Deres Konges Person hengivne og uforfærdede paa Valpladsen, belønner Seieren deres Tænkemaade og vil blive dem tro. Var De og jeg kun Privatmænd, saa vilde jeg kræve Dem til Regnskab for denne Fornærmelse; men i min nærværende Stilling bør jeg kun ansee den med den dybeste Foragt. Den 2den December. Lecch.
Berlingske Tidende, 1809-02-03
Moniteuren indeholder følgende opsnappede Brev til Marquis de la Romana, dat. Villa Franca, den 2den Januarii : "Min Herre, Jeg skulde ikke have opholdt Deres Ordonnants saa længe, naar Si John Moore ikke var kommen saa sildig tilbage til Villa Franca. Har ankom meget udmattet. Jeg har tilstillet ham Deres Brev; han kan først besvare det i Morgen, men han har paalagt mig, at tilmelde Dem, at man brækker meget tidlig op. J Bembibre ere 2 til 300 Mand fransk Cavallerie, som forurolige vore Folk mellem Bembibre- og Villa Franca. General Moore vil være Dem meget forbunden, om De vil postere en Bataillon paa Høiene langs med Veien, for at fyre paa Fienden, dog uden at exponere sig. Vi have ingen Efterretninger. Vi vide intet om de Franskes Bevægelser og fortsætte vor Tilbagemarsch. Jeg veed ikke med Vished, om Sir John Modre vil tillade mig, at vende tilbage til Deres Excellence ; imidlertid tilladen jeg mig at yttre det Haab, at treffe Dem igien i London i lykkeligere Tider; thi, troe mig min Herre, Deres Velvillie bevarer jeg taknemmelig i min Erindring, og undertegner mig med dybeste Agtelse. M. Lymer."
Berlingske Tidende, 1809-02-03
En Neven af General Morla er nu Gouverneur i Cadix.
Berlingske Tidende, 1809-02-03
6 engelske Linieskibe og 2 Fregatter ankom den 3died. chelle og ankrede paa den store Rhede.
Berlingske Tidende, 1809-02-03
Fra Lyon meldes, at Divisionen Molitor, som ventedes dertil, har faaet Ordre at giøre Holdt og cantonnerer paa nærværende Tid mellem Macon og Tournus. Divisionen Bondet staaer endnu i Lyon.
Berlingske Tidende, 1809-02-03
Man siger, at en Handelstractat mellem Frankerig og Ruslanden nær ved at sluttes. Man tilføier, at denne Tractats Præliminair Artikler allerede ere sluttede mellem Greverne Romanzoff og Champagni.
Berlingske Tidende, 1809-02-03
Journalen Publicisten siger, at det er sikkert, at Preussen arbeiden paa at forbinde sig endnu nøiere med Frankerig under Ruslands Megling.
Berlingske Tidende, 1809-02-03
Kaperen Embusade fra Dieppe har den 30te December havt en meget blodig Trefning med en engelsk Lugger paa 16 Kanoner og 120 Mand. Kapercapitainen entrede Luggeren og havde taget den, hvis han kun havde havt 10 Mand til Hjelp, men da han ikke blev understøttet, maatte han selv tredie forlade det fiendtlige Skib. Den fiendtlige Capitain blev dræbt. Kaveren, der var bemandet med 72 Mand, havde 50 Døde og Qvæstede. Han kom den 31te Decbr. tilbage til Dieppe. Da Engellænderne ingen flere Kartetsker havde fyrede de med Pengestykker.
Berlingske Tidende, 1809-02-03
Sicilien den 27de September. Her paa vor De er alt roligt. Dette Aar udmærker sig ved stor Frugtbarhed. Tilforn havde vi stærk Handel med Triest og Fiume, men denne er nu ophørt efter det østerrigske Hofs befaling. Linieskider Archimedes paa 74 Kanoner, det eneste, vi endnu have tilbage af vor forrige Søemagt, ligger bestandig seilfærdigt i Palermo, for at tiene til den kgl. Families Flugt til Maltha, hvis Omstændighederne skulde giøre det nødvendigt. Dronning Carolines Sundhed har paa nogen Tid været meget vaklende. Foruden en Landgang frygter man ogsaa for Flaaden i Toulon, der pludselig kunde overrumple os, sætte et Troppecorps i Land, indtage Messina og tilveiebringe Forbindelsen med Calabrien.