JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
En ny Reformator forestaaer nu for ramme Alvor i hvns. Skilderie, at protestantiske Christne skulle forene sig om under een eller anden truende Nød, der saa let kunde foraarsage et fattigt Lands Undergang at ansille en Bededag, hvorved man dog vilde mindes om sin Afhængighed af Hau, fra hvem al god Gave kommer. (Dette kunde dog vel skee ved den sædvanlige Gudstieneste om Søndagen, og der er vel ikke saa stor Forskjel, som Forfatteren, troer, mellem en hatolk Procession hvor man konfolder Gud om Regn, og en protestantisk Bededag hvor man netop giør det samme). Endvidere foreslaaer Forfatteren, at afskaffe Comedier, Maskerader, Baller, Fiellebodsforlystelser m.v. paa Søn- og Helligdage, der ere bestemte til noget Alvorligere. Men ere disse Fornøielser ikke i og for sig selv Synd, hvilket Forfatteren dog ikke paastaaer, saa indsees ikke, hvorledes de kunne være det Aftenen efter en Helligdag; da selv det gudfrygtigste Menneske dog ikke kan anvende alle Dagens og Aftenens Timer til gudelige Betragtninger. Den bellelane afterske, eller indbyrdes Underviisning, der almindelig er indført i de nordamerikanske Fristater og Engelland, og tildeels i Frankrig, er nu bleven bifaldet af det for dens Jndførsel i Rusland oprettede Selskab; det har aabnet en Underviisningsanstalt efter denne Methode i St. Petersborg. Jmidlertid synes denne Methode, uagtet alle de Velyndere, den formedelst Læretidens Korthed og Læreres Besparelse har vundet, dog at have mange Mødstandere, der ved især tage Hensyn til den Omstændighed, at Skoleunderviisningen ei blot var intectuell, men tillige moralsk Dannelse til Øiemeed, samt at denne, i det Børnene ikke ledes ved Samtaler og blid Alvorlighed, men ved Commando og militair Strenghed, vel neppe kan bevirkes i en Skole, hvor een Lærer skal undervise flere hundrede Børn; en Lærer er vist ikke i Stand til at kunne bedømme enhver Discipels intellertuel le Evner og moralske Anlæg, deres Forstand er han vist heller ei i Stand til med den bedste Villie at danne, og den er det netop, der skal vækkes til sin Virksomhed; ved den første Underviisning (man see blot Biskop Dr. Plums Dom om dennes Vigtighed i hans Haandbog for Skolelærere, hele Methoden synes overhovedet beregnet ikke paa Børnenes eget Vel, men blot paa deres der skulle underholde dem og for hvem de arbeide, da disse unægtelig svare Udgivter til Lærere og vindTid ved denne kortere Acthode. Dette forde vel være Aarsagen til dens saa hurtige Jndførsel i Engellands Fabrikstæder og Amerikas Plantager. Saadanne Betragtninger ere muligen de, der have bragt Magistraten 14 Orten til at forkaste denne Methode, og flere Aar ville viist udfordres til at faae rigtige Actultater af de Forsøg, der der i Stade ere anstillede over denne Methode, saavel i Garnisonens Skoler, som i Fattigvæsenets under Opsyn af Skoledirectionen for Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
(Af Dagspost.) Passerede fra Aarhuus til Callundborg. Commissionair H. L. Poulsen, Pastor Nyebøl, Komd. T. Hansen. Fra Callundborg. Byefoged N. Stabell, Cand. Philosophie Schiern, Giæstgiver Marzetta, Cand. juris C. Høyer Kammerraad L. Lassen og Søn C. Lassen, Khmd. J. J. Schmidt, Baron Rosenkrantz, Sognepræst H. Hansen, Handelsbet. Kjeldberg, Mad. Kieldberg, Chirurg Frisch, Major og Taldindspecteur Krey, Frue Majørinde A. C. v. Fogh, Mad. Kandelstorff, Jfr. A. H. Schiøtt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
(Jndsendt.) Randlev d. 3die Julii 1819. Som bekiendt bar Skarlagens Feber med Halsyge, grasseret vidt deromkring i Jylland dette sidste Halvaar, Den begyndte fra Landets Vestre Side, og udbredte sig ligge til den Østre, hvor den synes nu at være i Standsning. Jndsenderen var ikke faaet Kundskab om Sogdommens Historie i andre Landets Egne; ti heller om, hvorvidt den har strakt sig i Sønder og Nord. Hvorledes Forholdet har været i Sandlev og Bierager Sogne Sel lem Folketallet til de af Sygdommen Angrevne - og mellem de Angrebne til de af den Bortdøde, samt hvad herer bleven virked imod denne Sygdom: det vil erfares af følgende Oversigt: J Marts M. d. A. nærmede Sygen sig til os fra den Nordvestre Side: Order Sogn. Forsk April yttrede den sig i Randler, og udbredte sig i begge Sogne, til den nu nyligen med Juni Maaneds Udgang synes at være ophørt. Saasnart den oftrede sig, anmældtes det til Districts-Lægen i Skanderborg, som selv nogle Sange besøgte de Syge, og medbragte gode Lægemidler, samt foreskrev Diæt og øvrige Forholdsmaade. Selv vor elskede Stifts=Phosicus i Aarhuus blev raadburgt, som tog virksom Deel i Sagen; og - da Districtslægen imidlertid blev nedtagen af Alderdom og Svaghed - beskikkede den meget brave og virksomme Eshvadrons Haandlæge: Hr. Dithmar, som flittigen besøge, te de Syge, og kiendeligen bidrog til Sygdommens Op bør. At den den ikke har været meget smittende, eder tarlig, det vil kunne sluttes at følgende Forhold: Folketallet i begge Sogne var ved dette Aars Begyndelse 1272. Deraf ere kun 73 blevne angrebne - d c.: omtrent hvert 17de Mennesk. Af de Angrebne (som for det Allermeste vare Børn og unge Mennesker, omtrent lige mange af begge Kiøn) døde kun 8, hvoraf de 7 vare Børn under 13 Aar, og een Gaardmand 34 Aar gammel. Altsaa døde kun hver 9de af de Syge, og kun hver 15 de at det hele Folketal Og dog vare maasket alle de 2 blevne reddede, hvis ingen Forfinkelse havde fundet Sted, enten med Anmeldelse om Sygdommens Angreb, eller m. Lægemidlernes Befordring og Anvendelse. Aucligen kunde det være til Nytte, hvis man havde nøiagtig Underretning fra alle de Egne i Landet, hvor epidemiske eller smitteende Sygdomme havde grasseret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
Bekiendtgiørelser. De som endnu ikke efter flere Erindringer, have betalt de dem i rette Tid tilstillede Regninger for kiørte Vare ved Auctionin paa Ranzousgave den 13de og 13de April sidst, ville behagelig erlægge samme til mig : som Jucassator, inden d. 9de Julii næstk., saafremt Opfyldelsen af Auctions=Conditionernes 6te Post vil undgaaes, der indeholder : at de tilslagne og ubetalte Effecter, atter vil blive stillet til Auction paa vedkommendes Gevinst og Forliis, efter nærmere Bekiendtgiørelse i disse Tidender. Efter foreskrevne Tid hen venter de Resterende sig til Enke Frue Capitaininde, Secher selv, da jeg, formedelst Fraværelse, ei videre i Jntassationen kan deeltage. Stralyst ved Aarhuus d. 30te Junii 1819. N. C. Kierulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
Mandagen d. 12te Julii næstk. om Formiddagen Kl. 10, bliver Auction foretaget paa dener Byes Raadstue, hvorved vorder bortsolgt 2de, Stervboet efter afg. Væver Rasmus Udsen tilhørende, og heri Byen beliggende Huse, bestaaende hver af 5 Fag Bindingsværk med Straatag, og tilliggende Haugeplads. De Lyk hørende ville derfor behagelig give møde ovenmeldte Tid og Sted. Grenaae d. 24de Junii 1819.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
Første Auction. forringes paa Chrioft Raadstue, Tirsdagen den 20de Julii d. A. Kl. 10 Formiddag over Hr. Proprietair Carl Christian Hansens, til Binenholm, til Skifterretters Behandling overgivne Bees fare Eiendomme, nemlig Gaarden Bjørnholm, i Sønder Herred, pr. Grenaae og Edeltoft med fine for faa Aar siden af nyopførte og velindrettede Bygninger, hvoraf Hovedbygningen er stærk Grundmuur og med sine fortrinlige Jordeiendomme og Skov, af Hartkorn fri Hevedgaardstext Ager og Eng 17 Tdr. 1 Fkr. 2 1/2 Alb, og Stevskrid 4 Tdr., Fuglslev Sogns Konge og Kirke store og Qvægtiender, samt 2 gle Huse med Jorder, af Hertkorn Ager og Eng 3 Fdkr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 3/4 Alv Hvilket herved bekiendtgiøes, ogsaa i Overtensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Edelløft den 19de Junii 1819. Sinding, const. Skifte= og Auctionsforvalter. i ovenmeldte Boe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
Tirsdagen, 27de Julii om Eftermiddagen Kl. 5. Giver, anden Gang afholdt offentlig Auction over Kom Tirsdagen, 27de Julii om Eftermiddagen Kl. 3. bliver, anden Gang afholdt offentlig Auction over somt og Brandinspecteur Jens Møllers iboende Gaard paa denne Byes Adelgades vestre Side, under Maer R. 204 med Bygninger og tilhørende Grund, samt ved stenfor vedliggende Eng eller Tofte. Lysthavende in bydes, ligesom og forestaaende bekiendtgiøres til en ver anden Vedkommendes Efterretning. Cornæft 19de Junii 1819. Hornemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
Tirsdagen d. 3die Aug om Eftermiddagen Kl. 3, bliver ifølge Sqvestration og Forliig paa EbeussiRaadstue afholdt anden Auction over 8 Parceller af Jers Christensens Eiendomme i Grarske i Thisterp, Sogn, Sønder Hetred. Randers Amt. Med de 2de Parceller følge Bygninger, og Parcellerne, der opecades baade samlede og separat, staae tilsammen for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. Lysthavende indbydes ligesom og Forestaaende bekiendtgiøres til enhrer anden Vedkommendes Efterretning. Sønder og Mels Herredsfogderie i Ebeltoft d. 19de Junii 1819. Hornemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
Tirsdagen 3de August om Eftermiddagen Kl. 4. bliver paa Edeltoft Raadstue efter Jndførselshaverens Begiæring foretaget første Auction over Hans Peilipssens fra Drammelstrup Bye udflyttede Gaard i Thiirstrup Sogn. Sander Herred Randers Amt med Bygninger og Endnet af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/3 Alb med Afgrøde og øvrige Tilliggende Lysthavende indbyes ligesom og forestaaende bekiendtgiøres til enhver an en Bidkommendes Efterretning. Edeltoftid 25te Junii 1819. Hornemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
Tirsdagen d. 10de August Kl. 10 Formiddag afholdes offentlig Auction i Skipper Thomas Bosernre Boepæl her i Byen over hans til Skifterettens Bebandling overzione Boes faste Eiendomme, nemligt en Gaard paa denne Byes Afrigades vestre Side Matr. No. 215 1216 best mende af : 40 Fag een Etage Syg ning med Grund, Hauge og vedliggende Eng, Brændevineredskabe og lykkelovn, Heste, Køer Faar, Bog ne, Plov og Harve m., et Huus paa Byens Redergades vestre Side Natr. No. 132, 4 Fag med Kaket levn og en Huset vedliggende Tofte. Lysthavend, indbydes ligesom en Forestaaende beki udtgiøres til er, hver en en Berkommendes Efterretning. Edenøie d. 6te Julii 1819. Hornemen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
I aberunderdanigst Følge Hs. Kongl. Majestæts allernaadigste Bevilling, der er læst for Lands Over Reier i Wiborg og Byetings Ritten i Randers, saalydende: Vi Frederik den Siette at giøre vitterligt: at Vi, efter De elskelige Enke Frue Justitsraadinde Bendix at fød Klicher, af Vor Kiøbstæd Randers udi Vort Land Nørre-Tylland herom allerunderdanigst gjor le Ana ning og Byeting allernaadigst have bevilet og tilladt so og de ved bevilge og tillade at kun, der allernaadigst er forundt Bevilling til et hensidde i ust slet Boe efter hendes ved Døden afg Mand Oeskelige Justuer af Bendersen. Raadmand og Auctionsdirecteur i Randens Kiøbstæd, ved Proclama subpoena præclusi et perpetui silentii, med Aar os Dags Varsel, i den Danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stifts-Avis 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem som formen sig at have noget at fordre i bemeldte Boe med deres i Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for hende og Laugværge at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være Ugesaa god dig som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Bog skal denne Ber allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret hvorunder samme henhøre. - Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade tage vare. - Gevet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 17de Mai 1819. Under Vort Kongl. Segl. (L. S. R.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Kaas. Cold. Monrad. Fischer. Dræbye. Jndkaldes herved med Aars og Dags Varsel alle de, som i nogen Maade formene sig at have noget i min afdøde Mand, Justitsraad Bendixsen, Raadmand og Auctionsdirecteur i Randers, hans Boe at fordre, det hidrøre enten fra hans Embeds Forvaltning, eller andre private betroede Sager, intet i nogen Maade undtaget, uden det prioriterende Parts Fordringer, at de sub poena præclusi et perpetui silentii, inden foreskrevne Tirs Udløb, anmelde saadant med de Beviser som Loven efter rød Mand fordrer, for mig med undertegnede Faugværge, Landvæsens-Kommisfair og Hospitals-Forstander Willadsen. Randers den 18de Juni 1819. L. al Bendixsen. Som Laugværge, Willadsen. Di Frederik ten Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Goths Hertug il Oles vig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: at Vi efter Handelshuset Philip Hartvig Re. & Comp. af Vor Kiøbstæd Am huus i Vort Land Nørre Jylland, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog herved beviist og tillade, at de ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi den vanske Statstidende, Stiftets Avis og den Altonaiske Mercur, trende Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig, at have noget at fordre hos dem, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb for den at anmelde og beviisliggiøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forradningen af 20de Febr. 1777 forbeholder. Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Leven : Dog skal denne Vor allerna i digste Bevillin Ord til andet indrykkes i fornævnt offinelige Tidender, samt læses for Vedkommende Værneting, og for den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst. have at rette, og for Skade at tage vare. Siett i Vor Kongelige Residems-Stad, Kiøbme havn d. 27de April 1819. Under vort Kongelige Segl. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
Efter Hs. Kongelige Majstæts allernaadigste Befaling, Kaas. Cold, Monrad. Berner, Lassen. Hansen. Fischer. Wilse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
Bevilling for Handelshuset Philip Hartvig Ree & Comp af Aarhuus, til ved Proclama at indkalde dets Corditorer. Læst i Aarhuus Byetingsret d. 27de Mai 1819. Olsen, const. Læst i den Kongelige Landsoverret i Wiberg Mar dagen d. 7de Junii 1819, og protocollered. Leth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
Skipper N. Chr. Johansen agter at afseile til Kiøben benhavn i næste Uge, hvorhen han medtager Fragtgod og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
Lars Kok agter den 10de d. at afseise til Odense Maled og medtager Markedsfolk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
Formedelst indtruffen Forandring er et Værelse med eller foruden Meubler, og et Pakkammer ved Siden af strax eller til næste Flyttetid at bekomme til Leie paa Middelgaden. Adressekomtoiret giver Anviisning. I Nærheden af det store Torv er til første Flytetid at faae tilleie: 2 Stuer med Køkken og Spikammer, Kielder og Loftsrum, og 2 Leieboder m. Røkken og Spisekammer; og et Overværelse for i eenlig Person er strax at faae tilleie eller i Olufsmaakede. Adress kontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-03
En ung Kone med et lidet Barn ønsker sig en Co dito hos et Par eenlige Folk, paa Lønnen ansee ikke, men derhos demærkes at hun ønsker Barnet be Jacob Jørgensen, Fæstemand. Adgives 3de Gange udming af A. A. Elmenist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-06
Nr. 81. Aarhuus Stifts. Aar 1819. privilegerede Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Bredposterne. som forsendes : den 6te Julii. Tirsdagen Se
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-06
Nyheder fra Udlandet. Frankrig. Hr. Bignon, som i Anledning af Bønskrifterne om de Forvistes Tilbagekaldelse, nylig havde erklæret, at han var i Besiddelse af en skrækkelig Hemmelighed, som han først vilde aabenbare, naar Ministre, ne opfordrede ham dertil, blev den 19de f. M. i de Deputeredes Kammer af Ministeren Grev Decate og Flere paa det Eftertrykkeligste opfordret, men fandt ikke for, godt at svare, foror Øieblikket dertil endnu ikke var kommet." - J Brest hersker den Skik, at naar en Embedsmand, der ikke har gjort sig elsket, bliver forflyttet eller afsat, bringer man ham Aftenen for hans Afreise ved en meget disharmonisk Sang et Levvel, hvilket, man vil have bemærket, pleier at giøre et godt Jndtryk paa Eftermanden. Nylig har en der afsat Embedsmand indstændig bedet, at man ikke vilde ønske ham en lykkelig Reise. (Jmidlertid duer det dog sikkerligen ikke, naar Embedsmænd, især i visse Stillinger, skulle være afhængige af Pøbelens Dom. - Flasken, som giemmer den ægte Salvingsolie, hvormed Frankrigs Konger giennem et heelt Aartusinde ere blevne salvede, og som blev borte, under Revolutionen, er nu, da Kongens Kronning nærmer sig, lykkeligviis funden. - J Egnen ved Bourdeaux, har det slette Veir og Regnen gjort megen Skade paa Viinstokken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-06
Engelland. Da der nyelig skulde vælges to nyeSperiffs eller borgerlige Dommere for Staden London, opstod der paa Raadhuset en heftig Larm. Et uroligt Menneske, ved Navn Wooler, fik i Sinde at tale til den forsamlede Mængde, og da Lordmajøren ophævede Forsamlingen og bortfiernede sig, ikke uden Fare for at blive personlig angrebet, besteeg Wooler Talestolen og udkjældte Lordmajoren og det hele Collegium af Aldermænd paa den tøilesløseste Maade under et almindeligt bifalds skrig af den forsamlede Pøbel. - J London er nylig opdaget 2 Kister med 50000 falske Preuss. Viergroschenstykter, i det Øieblik de skulde have været sendte over Holland, til Fastlandet. Kisterne vare mærkede med No. 6 og 7 og man formoder derfor at 5 lignende allerede ere gaarde iforveien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-06
Tydskland. Den østerrigske Armee bestaaer for nærværende Tid foruden Garden af 52 Linicinfanterieregimenter, 17 National-Grændse Infanterieregimenter, 12 Jægerbatailloner, 3 Curasseer, 6 Dragon, 12 Husar- og 4 Uhlanregimenter, 5 Regimenter Feldtartilleriea. - J Magdeburg er nylig en Vertshuusholders Kone, og Søster blevne fundne myrdede i deres Senge. Hierneskallen var sønderslaaet paa dem Begge. Morderen, som 3 Maaneder i Forveien havde været indqvarteret der i Huset er grebet og har tilstaaet sin Forbrydelse. Jfølge Efterretninger fra Berlin er Udkastet til Statsforfatningen for det preussiske Monarkie blevet Hs. Majestæt forelagt til Prøvelse og Antagelse. Preussen vil, hedder det saaledes, snart indtræde i de Staters Rolle, som glæde sig ved en representativ Forfatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-06
Sverrig. Den 20de Junii havde Generaler og Officerer af enhver Rang af de paa Sletten ved Bonapforsamlede Tropper indbudet Hs. Majestæt til en Fest. Paa en Forhøining hvorfra man kunde oversee den største e Deel af Sletten var opreist et Telt for Hs. Majestæt hvor han blev modtaget af mange Damer som til denne i Høitidelighed vare indbudne. Armeen var opstillet ved Foden af Høien i Form af en Halvmaane. Paa Veien fra Teltet til Regimenterne paraderede en Række af Underofficerer og Soldater, som alle havde Tapperbedsmedaillen. - Man havde Jntet glemt for at giøre Festen ) saa prægtig som mueligt, og om Aftenen bleve Solda, terne, efter deres Tilbagekomst til Leien, beværtede. J Provindsen Upland anretter den saakaldte sorte Orm(Svarta masken) som kun indfinder sig i usædvanlig varme, Aaringer, stor Skade paa Markfrugter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-06
Fædrelandet. Khvn. d. 2den Julii. - De svenske Generaler Armfeldt og Blixen Fineke samt en heel Deel andre Svenske og Norske Officerer ere komne hertil fra Bonarphede. Endeel af dem saaes i Søndags i Dyrehaugen. De have Damer med sig. - Mangfoldige Danske agte sig paa Søndag med Dampskibet til Sverrig, hvor der samme Dags Aften er Concert, Bal og flere Festligheder i Ramløsa, hvor Hs. Svenske Majestæt samt Hs. K. H. Kronpr. for Tiden opholde sig. Enhver Fremmed kan ifølge Hs. Majestæts Tilladelse frit deeltage i denne Brøndsestivitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-06
Søndagmiddag gaaer Dampskibet fra Khvn. og vil Mandagformiddag Kl. 9 igien være tilbage i Khvn. Betalingen for Reisen frem og tilbage er 5 Rbd. pro Persona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-06
En russisk Koureer indtraf forleden Dag hertil. Natten imellem den 21de og 22de Juni, Kl. 2, opkom pludselig Jld i et Huus, tilhørende Mette Ole Jørgens Enke i Overrød Bye paa Khvns Amt, to Mile fra Staden, hvorved, formedelst den stærke Storm, tvende Gaarde og tvende Huse bleve lagte i Aske. Fem Mennesker, nemlig Enkens gamle Moder og to af hendes Børn, tilligemed to andre Børn, hvis Forældre hvede i samme Huus, bleve et Rov for Luerne. Jkkun lidet af den ene Gaards Jndboe blev reddet, men intet af den andens, hvor tillige 33 Giæs, 12 Faar, en Soe med 10 Griis og en Kalv blev indebrændt. Menneskevenner, som vil komme de Brandlidte til Hielp, kunne levere deres Gaa ver enten til Hr. Pastor N. Bach i Søllerød, eller til Hr. Jver Thomsen paa Østergaden Nr. 51.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-06
Afdøde Biskop Peder Krog Meyer var født den 7de Januari 1779 i Værdalen ved Trondhiem i Norge, hvor hans Fader var Major. Han deponerede fra Trondhiems Skole i November 1796, kom næste Foraar til Khvne. Universitet, var en af de første Alumni i det 1800 oprettede pædagogiske Seminarium, og fik tillige Plads paa Borchs Collegium. 1801 blev han Adjuncto ved Metroppolitanskolen i Khvn; 1802 Overlærer i Tocologie, Anthropologie og Hebraisk ved Skolen i Christia nia; 1808 Overlærer i samme Videnskaber ved Skolen i Khvn., og tillige extraordinair Professor i Theologien i ved Universitetet. 1809 blev dan Jnformator hos Hertug, af Augustenborgs Børn paa Als, 1815 Doctor i 3 Theologie, 1817 Professor Theologie ordinaris og samme Aar Medlem af Consistorium. 1819 udnævntes han til Biskop over Als og Ærøe. - Han var gift med Frederike Vilhelmine Wexels, ved hvem han blev en lykkelig Fader til syv Børn, hvoraf de sex begræde hans Død, der indtraf den 24de Juni d. A., tre Dage før hans høitidelige Jndvielse skulde fundet Sted. - Af hans ved Trykken bekiendtgjorte Skrifter, er den i forrige Aar udkomne Lærebog i den christelige Religions= og Sædelære, med Hensyn til Disciplernes Tarv i de lærde Skolers overste Classer, blandt det vigtigste. - Den 29de Juni bisattes i St. Petri Capel den Afdødes jordiske Levninger. Ligfølget bestod, foruden den Afdødes Paars rende, af mange for størstedelen uindbudne Hædersmænd, En talrig Mængde af den Afdødes fordums Tilhørere og andre academiske Borgere bare Liget fra Sørgehuset til Kirken, hvor, efterat Orgelet havde præluderet, Hs. H. Dr. Theol. Mynster uopfordret i en hiertelig, skiøn og rørende Tale tolkede den Afdødes Værd som Menneske, Embedsmand og Lærd, og beundringsværdige Taalmodighed i 10 Maaneders haarde Lidelser, hvorpaa Liget, atter, under Orgelets Sørgetoner førtes til Kirkens Capel. - Den Afdødes Ven, Hr. Rector Arnesen, har tilskrevet Enkebispinden et skiønt Trøsteqvad ved den Salliges Bisættelse, hvilket læses i Khvus. Skilderie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-06
Døde. Lieut. Buch, Musikus Stork, Frue Etatsraadinde Hammerich fød Porth, Jsenkræmmer Schiøtt, alle i Khvn. Dr. og Stadsphysins Mumsen i Altona, R. af D.; Krigsraad, Bye- og Herredsfoged Lambrecht i Rønne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1819-07-06
Aarhuus. Afvigte Søndag den 4de Julii holdtes den aarlig Examen i den herværende Søndagsskole, i Overværelse af Stiftamtmanden Hs. Excellence Geheimeconferentsraad Guldencrone og Hs. Høiærværdighed Biskop Birch samt en Deel af Byens Embedsmænd og Borgere. Eleverne vandt i det hele ved de gjorte Fremskridt de Tilstedeværendes Biilald, og 3 Lærredrenge nemlig: Jens Riis hos Skræddermester J. Rudkiøbing, Ole Olsen hos Skomagermester Kreuzer og Wilh. Chr. Kayser hos Bagermester N. Høeg erholdt Præmiebøger for stadig Flid i Forbindelse med Sædelighed. Af Skolen udgik ovennævnte Jens Riis og Ole Olsen samt Frederik Rosenmeier, af hvilke især den Første havde fortient et hæderligt Vidnesbyrd for Flid og sædeligt Forhold. Da Hr. Adjunct Blache som i 3 Aar har forestaaet Skolen ønskede at aftræde fra denne Post, paa og den ordinerede Catechet, Hr. Velerv. Hr. Pafor Steenberg sig for det følgende Aar Forstanderens Pligter.