Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-04-17
AVERTISSEMENTS. Ved Forandring af Embede og Boepæl lader underskrevne ved offentlig Auction her i Kierteminde Torsdagen den 20de Junii førstkommende bortsælge sin iboende Gaard Nr. 46 i Byens Langegade beliggende, der er assureret i Brandkassen, for 2800 Rdlr.; bestaaende: Den Vesten Længde af 11 Fag Forhuus 2 Etager og 8 Fag 1 Etage høi til Gaden samt 4 Fag Udbygning 2 Etager høi til Gaarden, alt af Ege Bindingsværk, vel conditioneret, i hvilken findes 6 rummelige Værelser, de 5 heel panelede og den 6te Storstuen med Bryst paneel og betrukne med moderne Taperbetræk. Paa anden Etage ere 3de vel indrettede Giestekammere. Sønden Sidehuus 10 Fag, 2 Loft høit, nederste Rum indrettet til Kiøkken, Spisekammer og Bryggerhuus, 2den Etage til Kornloft; 10 Fag Halvtaghuus indrettet til Rullestue, Huggehuus og Materialhuus. Norden Sidehuus: 10 Fag Halvtag til Vognremisse, Melkestue og Svinestie, 7 Fag Heeltag, til Kornloe og Tærskeloe, og Østre Længde: 17 Fag til Stalderum, Skiæreloe, Karlekammer og Brændehuus. J 1790 har Gaarden faaet en anseelig Hovedreparation, saa den er saa god som nye; til samme ligger en nye omlagt frugthargod Hauge, beplantet med unge Frugttræer, Haugen forsynet med et nyt Plankeværk af 85 tre Fierdedeel Alen, hvorudi og findes et i forrige Aar opbygt nyt Lysthuus af EgeBindingsværk paa en dertil opreist beqvem Forhøining, hvorfra haves Udsigt til Møllerne, Stranden og Haverne. Ti Gaarden kan og følge en tæt uden Hindsholmsport beliggende Eiendomslykke, frie Kiøbstædjord, paa en 12 a 14 Tønders Udsæd foruden Engbund; den østre Længde til Landeveien beplantet med unge Pile. Efter Afhændelsen af disse mine Eiendomme ved giørende separate og conjunctim net og General Dalesne en i Hoften a. Derimod skriver den Keiserlige General Kray om samme Fægtning: at han forfulgte Fienden til Angeri og Cerera, at denne mistede 1500 Dræbte, 900 Fanger, 15 Kanoner a. (Denne Modsigelse beviser, hvor vanskeligt man ofte midt i Kampens Hede kan bygge selv paa de saa kaldte officielle Efterretninger.) Med Fægtningen den 27de (S. 193) forefaldt saaledes 3 mordiske Træfninger i 40 Timer, hvori efter Østerrigernes egen Angivelse Antallet paa de Saarede paa begge Sider beløb sig til imellem 6 og 8000 Md. (hvoriblandt allene 150 Keiserlige Officerer). Den franske General roser meget de nye Konskriberede, saavel som Poh. lakkernes, Piemontesernes og Cisalpinernes udviste Tap. perhed, hvorved de viste sig værdige til at fægte ved Franzosernes Side. Det Østerrigske Kavallerie gav de sidste ingen Pardon. Nu forsøgte Franzoserne - efter tydske Officialberetninger - den 30te et fierde Angreb med Serruriers og Victor Divisioner paa de Keiserliges Positioner langs med Etsch. Deres Hensigt var at overfløi Armeen bag Verona og tvinge den til at trække tilbage til Vicenza for derpaa at angribe Østerrigernes Formure Verona og Legnago; men det mislykkedes og Franzoserne bleve kastede tilbage over Etsch, deres Arriergarde paa 1300 Md. afskaaren, og 800 Md. taget til Fange; Resten undkom til de Tyroler Bierge. Østerrigerne angive denne Dags Tab til 100 Saarede og Faa dræbte. Den 31te fornyede de Franske deres Angreeb for femte Gang over Rivoli, men vare atter saa uheldige, at see deres Broer ødelagte af det Keiserlige Kavallerie medens Generalerne Kray og Kam betiente sig af den Krigslist, at de lode Jnfanteriet trække sig tilbage til Verona for at lokke Franzoserne efter sig. Følgen heraf var, at en fransk Kolonne paa 6000 M. med 11 Kanoner maatte overgive sig, efterat 2000 vare dræbte og saarede. Samme Dags Aften blev Rivoli besat af de Keiserlige. - Fra Jnspruck skriver man den 4de at den første Kolonne Russer al er rykket ind i det Venetianske. Af den forventede anden Russiske Armee paa 40,000 Md. er den første Kolonne paa 10,000 Md. ankommen til Lemberg (i Gallizien) d. 27 Mart. I det Toskanske have de franske Vaaben gjort bedre Fremgang, uden at det har kostet nogen Blodsdraabe. 1000 Md. under General Gauthier have nemlig besat dette Land, for, som det hedder i de franske Proklamationer, at forekomme den franske Republiks Fiender og sikkre den Allieredes Uafhængighed i Jtalien. Den 24de rykkede de ind i Livorno med omtrent 2000 Md. og besatte den 25de Florenz med 1500 Mand. Storherren, som behandles med Agtelse af Franzoserne, har selv i en Proklamation formanet Folket til Rolighed. Man troer at han reiser til Vien. Førend Franzosernes Ankomst til Livorneafseilede alle Engelske, Amerikanske, Østerrigske og Ragusiske Skibe. Paa samme vare ogsaa indskibede endeel Kister med Sølv fra Florenz. Havnen er nu spærret. Garnisonen blev erklæret for Krigsfanger og alle Emigrantere have faaet befaling at forføle sig bort inden 24 Timer.