Københavns Adresseavis, 1766-08-05
Besvarelser. Forfatterens Svar af ceconomiske Tanker over Jo land til høyere Betænkning, paa den i disse Efterretninger No. 11. anførte sidste Skrivelse. Min Herre! Kandette Skrift hos en retsindig Philopater opvække saadanne Tanker som anført er, hvad meere vil det udrette naar Øyemerket deraf opnaaer Fuldkommenhed. Men os bør at være stille og forvente den Alvidendes bestemte Dag, da vil alle Forhindringer have samme Fremgang som Dag for Solen. Af mig var det ikke venteligt at see benævnte Undersøgninger, siden det er det første Skrift som er seet i denne Materie, da nogle kunde falde paa at give det Navn af Ærgierighed, andre af Hyklerie. Men at flere Dommere havde vel har Aarsag at reyse sig, dersom Stiltienheds=Roser ikke havde udspredet den Lilligste Lugt. Den ringe Feyl, om det og saaledes kan kaldes, faaer vel et andet Navn naar min Hr. Philopater efterseer 1te Deel Pag. 11, 20, 39 og 2den Deel Pag. 31. 40, 63, 64. Men at andet Spørsmaal bliver om den Jslandske Handel er derfor anderledes. Det OrdOcconomisk Sind er latt at fatte, af Hvem, den skal Jslænderne indpræntes, da deres egne Landsmænd har beviist med alle de Midler dem har været skienket og betroet, at det reelle og den fornødne Jndsigt har fattedes dem. Den Kongl. Convention af Aar 1752 tilholder det Jslandske Jnteressentskab at oplære Jslænderne i Agerdyrkning og bedre Fiskerie fra den Tiid. Men hvor mange findes der vel i Landet af begge Slags. Maaden eller paa hvad Maade, ligger i mit Oeconomiske Skrift, saa længe ingen grundig igiendriver det. Hvorved dette Occonomisk Sind opnaaes hos Jolænderne er af min Hr. Pliilopator tydelig nok besvaret, som er at lade dem fre den Øyensenlige Fordeel, hvilket af en privat Indrettning vil tage sin Begyndelse. Forslag til en Told=Indretning er seet paa sigbehørige Sted efter den Jslandske Handels nu værende Tilstand der beløb sig over 35800 Rdlr. Aarlig Jndtægt. Men saa lænde min Hr. Philopators Anmærkning om Politesse og de berørte Tanker anført 1te Deel Pag. 40, 42, ikke jages i Lan singtighed, da vil et Forslag til Told=Indretning over Havne, og Viiger i Island medføre mindre Nytte. Det anførte 2den Deel Paa 26 har sin Rigtighed, saa længe Fiskeriet bliver som det er, men jeg tilstaar at Fiskerierne og Landhuusholdningen i Island kunde sætte fleere Mennesker i Arbeyde end der virkelig opholde sig. Da min Hr. Philopator anfører Holland som et Exempel paa Folke=Mængden og Nærings Midler, saa finder jeg det fornøden at anføre hvad en vis Antor skriver at Hollænderne fange Aarligen meere end Tregang hundrede Læster af Torsk og Sild, som deels af dem selv fortæres og sælges til andre, og paa den Hollanske Hvalfangst fahre meere end 12000 Mennesker aarlig fra Holland, og sig den Grønlands=Fahrten er given frie, mange fleere, naar man nu efterreigner, at alle de til begge Fiskerier brugte Ski bebygges i Holland, Seyl, Touge, Fade, Tønder a. forfærdiges, Tilførselen med Salt, hernæst saa mange Mennesker til at fiske underholdes, følgelig de nedsaltede Fiske over ganske Europa anbringes, foruden til alle de hertil brugte Menneskers Nødvendighed udfordres, Spise, Drikke, Klæder, Jldebrand, Boliger &c. saa følger som en rigtig Marimeat fiskerierne i Holland paa alle Veye og Maader beskiermes og befordres som der og over 200 Skibe skal gaae til Jsl. om Aaret) da disse anførte Fiske. ligeledes opholde og underholde en anseelig Deel Krigs=Skibe til Convoyer. Er det her anførte formeget om Holl., da kunde det des overflødeligere have sin Fremgang i Dannemark. Saadan Divertissement kand altid have Sted paa Landet, indtil vi kommer i Kiøbstæden. Da er Besværligheden lættet og Maaden, Størrelsen, Stædet, hvormange, af hvem, hvoraf, desto lættere at udfinde. Jeg tilstaaer Dem, dersom Jnteressenskabet i Jsland siden 1752 havde været Danske, var det Lys satt i Stagen som endnu er i Skieppen. Hvad Frieheds=Forliisen angaar som De anfører paa Westmange og Bessersted, var at ønske at den et greeb videre om sig. Hovedsagen som af dem anføres Pag. 35 havde allerede opnaaet et mærkeligt Maal, naar det dermed havde taget Begyndelse da Skriftet er dateret. Ellers er den Beretning, 2den Deel Paa 56, 57, 58, af den Beskaffenhed, at den Aaret efter sin Begyndelse vil vise sin Nytte, og saa længe ingen kan sige andet, end Jslænderne at være et fornuftigt Folk, vil det anførte overalt snart blive salt i Stand.