JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Torsdagen den 17 Novbr. om Eftermiddagen kantrede i en hardt Kulingsveir paa Hjemtouren fra Svendborg en Baad fra Deiøe, hvori vare 2 Gaardmænd og en Huusmand derfra. Taf disse bleve bortdrevne af den imellem Thorseng og Fyen stytløbende Strøm; den ene var saa heldig at fastholde sig ved Baden, indtil en fra Strandhusene tililende Jolle fik ham reddet De Druknede efterlade sig jamrende Enker hver med 2 Børn. 3dense, den 15 Nybr. Sidstafvigte Fredag den 8 d. M. bige i St. Knuds Kirke af Stiftets H. H. Hr. Biskop Dr. Thol. og Ridder af Dannebrogen Friderik Plum til det belige Lærre= og Præste Embede ordinerede efterfølgende Kandidaer i Theologien: 1, Lauriz Christian Huulegaard, kaldet til Sognepræst for Sedum og Aasum. 2, Niels Hjardemaal, Høyer, Sognepræst for Hellenæs. 3, Jørgen Knudsen, personel Kapellan hos Amtsprovsten over Langeland, og 4, Thomas, Hvalsøe Thomsen, personel Kapellan hos sin Fader Provst Thomsen i Velbye. Forend Ordinationen intimeredes af St. Knuds Kirkes forhen værende residerende Kapellan, nu Sognepræst til Tommeup og Brylle, Torkild Lund, som udaf Apostl. G. 8, 31. fortsattenogle Betragtninger over: Offentlig Lærestands Nødvendighed. Viskoppen talede over 1 Joh. 2, 17. Af de Ordinerede sædikede Hr. Huulegaard over forelagt Text Rom, 1 16. - Ved denne høitidelige Forretning mødte foruden Odense Byes Ministerium tillige et anseeligt Antal af Stiftets Geistlige. som deeltog i Handlingens Udførelse.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Den 15 Novbr., er Cand. Theol. H. Sørensen, beskikket til Sognepræst for Nørhaae Menighed i Aalborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Aalborg, den 22 November. Telegraf-Efterretninger. Da 20 Rober. En fiendtlig Fregat har ankret imellem Limfiorden og Mariagerfiord. En fiendtlig Flaade sees fra Havknudstyrende sydlig, bestaaende af 2 Rangskibe, 2 Fregatter, 3 Brig, ger og 37 Koffardieskibe. En fiendtlig Flaade har ankret omkring Seierøe. Den til Ankers liggende Flaade har lettet, gaaet syd efter af store Belt. En fiendtlig Fregat og en Brig har lettet imellem Liimfjorden og Mariagerfiord, gaaet nordlig. De signalerede Seilere have udsadt Barkasser eller andre Rofartøier.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Aalborg Byenyt. Kopulerede. Den 8 Nov., Snedkermester Jeppe Christian Østergaard og Jfr. Mariane Lunøe. D. 9 Nov., Christen Pedersen Aabelt og Enken Mad. Sophia Arfmann. D. 12 Nov., Kiøbmand Jens Winchel og Enken Mad. Ane Christine Riibers. D. 15 Nov., Skomagermester Niels Peter Møller og Pigen Bodild Marie Mørch. S. D. Lars Nielsen Nørholm og Pigen Margrethe Olesdatter. S. D. Rebslagersvend Johan PeterKruch og Pigen Margrethe Nielsdatter. S. D. Christen Pedersen og Pigen Maren Christensdatter. S. D. Ungkarl Jens Jensen og Pigen Maren Pedersdatter.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Døbte. D. 11 Nov., Møller Christian Springborgs Søn, Jens; Fadderne: Mad. Theisen, Jfr. M. Springborg, Dreier N. Grønbech, Kiøbmændene P. Heibroch og P. Schytte. D. 12 Nov., Seilmager Johan Christopher Eisenharts Søn Johan Christopher, Fadderne: Mad. Schieltved, Jfr. Schmith, Seilmager Petersen, Coffardiekapitainerne H. Hansen, P. Arboe, Stougaard og F. Sand. D. 13 Nov., Arbeidsmand Christen Giedsteds Datter Sophie Christine; Fadderne: Ole Jonasens Kone, Kirsten Andersdatter, Arbeids mændene P. Møller og C. Pedersen, Muursvend P. Christensen. D. 15 Nov., Bogtrykker A. Borchs Søn Jens Christian; Fadderne: Mad. Møller, Jfr. Schytte, Agent Kiellerup, Lieutenant v. Møller, Kiøbmændene J. Nielsen og Berg. S. D. Kalkslager Niels Jensens Datter Anne Marie; Fadderne: med deres Nærværelse, ladet udgaae et Omgangsbrev til Mairerne, saaledes lydende: "Paa denne glade Dag maae Stæder, Flekker, Landsbyer, kort alt, fremstillet Triumsbuer, Trofæer, Blomsterkrandse, Sindbilleder, og Indskrifter; paa enkelte Huse, hist og her, bør Man kunne læse nalve Udtryk af Hiertets Følelser. Punktlig bør Mairerne, Adjunkterne, Municipalraadene, Kirke betienterne og Nationalgaden iagttage det keiserlige Defret om den Ære, der tilkommer deres Majesteter; Æresgaarden bør forberede sig til den smigrende Tieneste, der er dem forbeholden; hele Folket af Roerdeparte, mentet bør forføie sig hen i de Gader, vor naadige Monark passerer igiennem og i fuld Begeistring lade Luften gienlyde af Velsignelsers Ønsken; og ulallige lykkelige Undersaatter bør gientage det Udraab: Keiseren leve, Keiserinden leve!" - Keiserparrets ubemærkede Giennemfart hindrede Udførelsen af denne befaling, men hindrede ikke Folket i at udbryde, da de hørte D. Mai. alt vare borte, med et Glædesskrig: "Keiseren leve! og dette Glædeskrig gienlød fra alle Sider. J det Lübekske er det nu forbudet at begrave Døde i Kirkerne, Synagoger, Hospitaler, offentlige Kapeller, endogsaa inde i Byer og Flekker, under Fængseldstraf af 6 Dage til 2 Maaneder og en Mulct af 16 til 50 Franker.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Engeland. Paa Lloyds Kaffehuus er bekiendtgjort, at de 4 med Munition ladte Transportskibe som for nogen Tid siden gik til Østersøen, ere komne tilbage med deres Ladninger. - Hvad vil nu De sige, som prociamere Krigen imellem Frankrige og Rusland? De havde grundet deres Formodninger paa disse Skibes Afreise, og troede deri at ønne et Beviis paa Ruslands fiendtlige Hensiater.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Briggen le For, som for 14 Dage siden seilede fra Gibraltar har til Falmouth bragt Efterretning, om at Fienden har indtaget Algesias.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Ved et fra Madera ankommet Skib erfares, at den Smitsot, som paa Store=Canaria havde yttret sig, er udbredt til Naboerne, og som en Følge deraf al Samqvem imellem disse Øer og Madera aldeles hævet.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Rygtet gaaer, at Dronningen af Sicilien er saa afkræftet, at hun daglig tager 6 Gran Opium. Man troede, at hun vilde bemægtige sig alle rede Penge i Privathans kerne og erstatte samme ved Papiir. - Jfølge nyeste Efterretninger vare 17000 Englændere paa Sicilien. J Paris er udkommet et Værk af Hr. v. Montgaillard om Englands Tilstand i Aaret 1811, som giver in tere fante Oplysninger om Landets Søevæsen, Gield, Jndtægter og Udgivter, Handelsforhold og politiske Stilling. Under Carl den Første havde Man i Engeland kun 3 Koffardieskibe, som holdt 500 Tønder; og ittet af kal. Marine. J Aaret 1804 derimod 280 Lirieskibe paa 50 til 120 Kanoner, 170 Fregatter, 180. mindre Skibe og 20000 Loffardieskibe, der tilsammen indeholdt omtrent 2 Millioner Tønder. Denne Søemagt krævede til Besætning og Bevæbning 130000 Mand, og Handelsmarinen desuden 250000 Matroser, Engeland, hvis hele Befolkning ikke er fuldt 12 Millioner Jndbyggere, kan vist ikke længe udholde en saa sværk Afgivt af Folk til Søetaten. Og nu Udgifterne til at underholde saadan en Magt, J Aaret 1778 beløb disse sig til 5 Mill. Pd. Sterl. (120 Mill. Franker), for iaar har Skatkammerkantsleren forlangt til disse Udgifters Bestridelse 20 Mill. og 200,000 Pd. Sterl. (500 Mill. Fr.) og Man bemærker vel, at i denne Sum indeholdes ikke Det, som behøves til Landarmeen, til de 3 Kongerigers Forsvar, til Subsidier og især til Renter af Nationalgielden, som nu er en 22 Mill. Pd. Sterl. Til saadanne Udgifter behøves vist store Jndtægter, Disse vare forrige Aar 65 Millioner, hvori indeholdes Krigstaxen, som er en ægte Revolutionsskat og beløbet sig til 23 Mill. Pd. St., og i rede Penge ere i alle 3 Kongeriger dog ikkun 22 Millioner i Omløb. J Aaret 1748 var hele Jndtægten 7 Mill. 400,000 Pd. og nu - 65 Mill. Hvilket Fremskridt, J samme Tidsrum er den offentlige Gield stegen fra 153 Mill. til 660 Mill.; en uhyre Gield, hvis Vægt bringer Engeland, hvert Aar nærmere Afgrunden, nærmere en uundgaaelig Bankerot. Ja denne Bankerot er ikke alene uundgaaelig, men endog nær forhaanden; det kan man være overbeviist om, naar Man betragter Gieldens progressive Tilvext, Papirpengenes Mængde, den nærværende uduelige Administration, den Udryddelseskrig der er svoret Frankrige, og især den store Beslutning, Fastlandet har fattet, at undvære Colonialvare og engelske Producter.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Rusland. De Seire Russerne i den senere Tid have vundet over Tyrkerne, især den sidste d. 14 Octbr., da Generallieut. Markoff gik over Dynan, overfaldt den tyrkiske Armee og slog den aldeles, saa at Tyrkerne. i hu og hast lod Leiren i Stikken og flygtede til alle Sider, har opvakt det sikkre Haab, at Freden ei torde være langt borte. Man vil have mærket tyrkiske Gesandtere d. 24 i den ru siske Leir.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Tunis. En Sammenrottelse, som havde til Hensigt at dræbe Beyen og hans hele Familie blev itide opdaget og Oprørerne i hobetal nedfablede. En udførligere Beretning om disse Rædselsseener vil nærmere blive meddeelt.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Tydskland. J Amtet Blaubelern i det würtembergske, skal adskillige grove Misbrug have fundet Sted, ved Conscriptionen, hvorfor Regieringer har været nødt til at statuere et skrækkende Exempel og kassere Ammanden og belægge ham med 6 Maaneders Fæstningsarrest, at kassere Byeskriveren, erklære ham udnelig til videre Tieneste og mulctere ham paa 100 Rd. fordi hans Søn er undvigt; at afsætte Physikusen, lade ham betale 100 Rd. Mulct og erkiendes udnelig til Brug i kgl. Tieneste, og endelig at aftille en Commerceraad og dømme ham til at betale 100 Rd. for hver af hans Sønner, som have forladt Riget.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Professor Hartmann i Wien har oplundet en Ovn, hvorved man med Steenkul, Brænde eller Tørv for ikke Fuldt 8 Skilling daglig kan holde et Værelse hele Dagen varmt, have bestandig kaagende Vand, kaale nogle Retefter Mad, stege en Steg paa Spid og tillige tørre Frugt. Naar Maden engang er sat paa, behøver man ei at see til den, før den skal anrettet; den kan hverken kaale over eller forbrændes; Stegen bliver jevnt stegt, faaer eene Harve og bliver overhovedet langt kraftigere og meere helsmagende, end sædvanlig. Denne Ovn kan for en saare ringe Priis forfærdiges paa ethvert Sted, efter en Tegning og en Beskrivelse over dens Brug, som kan haes i Altona hos Boghandler Hammerich for 16 gr. B. H. C.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Indenlandske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
(Af Statstid., Hempels og Viborg Avis. Efter foreløbige Efterretninger er, Natten imellem den 15de og 16de dennes, i en opkommen svær Storm, en fiendtlig Con høi, som var kommen øster fra og havde lagt sig til Ankers syd ist for Nyeste, geraabet i stor Uorden, og 1 Orlogsskiv, samt lere mindre Skibe ere strandede paa Rødsandet. Orlogskibet saae sig nedsaget til at kappe alle sine Master, og blev derved saa heget lettet, at det igien kunde flyde.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Den 11te d. døde pludselig i Kiel den saa almindelig agtede og sa høit fortiente General Bintzer, Storkors af Dannebrogen.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Mandagen den 11te d. indviedes i Nærheden af Odense en kunde af Hr. Kammerjunker Juel til Raunholt og Nislefgaard paa egen Bekostning opfort nye skiøn og velindrettet Sko a. Efterat Herredsprovsten, Sognepræsten, med flere af Eg sens agtede Mænd, og Skolens Foresatte, tilligemed mange at Kognets Huusfædre og alle Skolens Børn, vare samlede, holdt r. Amtsprovst Lütken en passende Tale. Saavel for som ster Talen blev afsiungen Koraler og andre Sange, deels af Læbren med Børnene, deels af andre Omegnens bekiendte Sange1, der til dette Øiemed havde forenet sig. Ogsaa ved denne billighed hørtes Velsignelse over det Kongehuus, der ved den land, det havde vidst at fremkalde hos de meere dannede Stæner, ved den og saa længe forundte Tænke= og Skrive=Frihed, hvde forberedet og lettet Udførelsen af de vise Bud, som nu Fartsættes til Landalmuens Dannelse og Forædling. Den her saa anvendte Omhu og Bekostning geraader Kammerjunker Juel 4 meget til Ære, som han langt fra ei er ene Godseier i SkoleHistrittet. Til de paafaldende Virkninger af det vedvarende usædvanlig bille Efteraar fortiener det ogsaa som en Sieldenhed at bemærbo, at nylig er bleven spiist unge grønne Ærter, opelskede i en hauge i Odense.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Holstebro, d. 16 Novbr. J Tirsdags blev den her arre strede forhen værende Seminarist og Skolelærer Frellesen, la Rino, der var dømt fra Livet for et afskyelig Mord paa sin Hrlovede, som ved ham var frugtsommelig, og som han ikke vil holde Ægteskabsløvtet; henrettet ved Skarpretteren fra Hense, da man ingen nærmere havde. Synderen var ganske holøs. Præsten Hr. Büchler fra Stabye, fulgte ham, ef i Delinqventens eget Ønske, til Retterstedet. Hans Aflivelse sed Øxen var et Øiebliks Sag. Viborg. I Kiøbenhavn koster Spedelys kun 1 Rd. 8 s. sindet og Formys 1 Rd. 32 s. Pdt. (Her i Viborg koster Spe lys derimod 1 Rd. 32 s. Man kunde nu billigen ønske en Proleringscommission i alle Kiøbstæder, for dog at faae det nød digste for nogenlunde Priis.)
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Aalborg, den 26 November.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Telegraf-Efterretninger. Den 21 Novbr. Den fra Ebbeltoft Skielyøie telegraserede Flaade er ude af Sigte. En fiendtlig Fregat krydser imellem Læsøe, Limfjorden og Stævnsnæs. En fiendtlig Fregat krydser, sammesteds, har udsadt Barkasser. Den 22 Nov. De fra Halstelegraserede Seilere ere ude af Sigte. Den fra Muulbiergene, telegraferede Seiler ere atter ude af Sigte.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Paa Torsdag prædiker i Hospitalet Hr. Klauen, paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden. Talletterie.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Ved 827 Trækning i Wandsbech udkom følgende Rumre: Til 828 Trækning sammesteds faaes Lotteriesedler til førstk. 2 Decbr. Kl. 10 Formid, hos Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Avertissements. At det har behaget den gode Gud ved Døden at bortkalde min gode Mand T. B. Wauer, Borger og Glarmester her i Byen, i hans Alders 72 Aar, efterat vi havde levet i et kiærlig Ægteskab i 35 Aar, bliver for fraværende Slægt og Venner sørgeligst bekiendtgjort. Aalborg d. 28 Nov. 1811. Johanne Haslund, sal. Vauers. At vores nugste Søn i Dag er død, 13 og en halv Dag gl., giver vi og den Ære at tilkiendegive fraværende Slægt og Venner. Aalborg d. 22 Nov. 1811. J. M. Nørgaard, J. J. Nørgaard. fød Samsøe.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Ved Auctionen over Kimrods Ladning den 28 Novbr. opraabes til Bortsælgelse : 1000 Pd. gode Svedsker i mindre Partier, og 1000 Tdr. fint Salt. Aalborg d. 23 Novbr. 1811. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Løverdagen den 7 Decbr. Formiddag Kl. 10, holdes Auction i forrige Kiøbmand Johannes Arsmanns Enkes iboende Gaard i Algaden, over den uvisse Boggield, tilhørende fornævnte Artmanns og efterladte Enkes fælleds Boe. Aalborg den 25 Novbr. 1811. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Løverdagen den 30 Novbr. førstk. om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Hattemager Green i hans Boepæl paa Nørregade ved offentlig Auction bortsælge: Borde, Stole, Speile, Skabe, er Klaveer, nogle Skilderier, adskilligt Porsellain og Steentøi, endeel Tørklæder, Baand, m. m., hvilket herved til Libhavernes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg d. 25 Novbr. 1811. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
J en Storm af sydlig Vind er for en 14 Dage siden fra Capt. Joccas Lobber, førende Skibet Christine, bortdreven en spidsgattet Baad, norsk Bygning, noget ramboneret imod Forenden, Sterbordsiden, og paa Agter=Enden inden for Srævnen er anbragt et Vriksted. Hvem derom kan give Oplysning, loves en Douceur af Jacob Kiellerup. Aalborg den 19 Novbr. 1811.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Auction. Torsdagen den 19 December førstk. om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver paa det Kongl. Palais her i Byen ved offentlig Auction bortsolgt tvende vel tilredne Hopper, den ene en Engelænder, 7 Aar gammel, leiebrun og engeliseret; den anden en Meklenborger, af Farve en Jux, 9 Aar gammel og comperet. Horsens d. 20 Novbr. 1811. J. Hansen, Auctions=Directeur.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Paa Veien imellem Aabrebroe og Bratschou, er for 14 Dage siden tabt en Sølv Spore, hvorpaa stod 2de Stempler, C. D., og Navnet i Sporen C. W; Finderen af samme, kan for Tilveiebringelsen, vente sig en Dousør af 16 Rd., naar han melder sig hos Bogtrykker Wandall, der anviser Sporens Eier.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
For en ugift Gartner, der kunde have Lyst at leie eller forpagte Dronninglunds tvende meget betydelige store Hauger kan paa meget billige Vilkaar faae samme, naar han derom vilde accordere med Eieren paa Gaarden.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
4 Stkr. Giæs, som siden Mikkelsdag har opholdt sig ved Nyehavn og i Teglgaards Bæk, og hvortil ingen Eier har været at opspørge, opiises herved, med Tilføiende, at samme ere at erholde imod paagaaende Omkostningers Betaling og en Dousør naar Eieren melder sig hos Bogtrykker Wandall i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
At Pigen, navnlig Karen Mogensdatter er aldeles af skediget af sin Tieneste, formedelst hendes løsagtige og liderlige Opførsel, med Udeblivelser om Natten, hvorfore alle og enhver anmodes, ikke at betroe hende noget i mit Navn. Jens Thomsen, Skoemager.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Fra sidste Nibe Marked, er paa Veien til Restrup, tabt en Kartuns Lomme, hvori var en Deel Bankosedler og Billetter; den Retsindige som har fundet samme, leverer det til Hr. Bogtrykker Wandall i Aalborg, som anviser Eieren, der betaler en god Findeløn.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Hvor en god Amme kan faae en god Tieneste samt en god Løn til Nyaar, anvises hos Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Fredagen den 25 Octbr. er til mig indkommet en sort hielmet 2 Aars Stud uden Mærke. Eieren af samme, bedes snarest mueligt hos mig at afhente ovenmeldte Stud, hvor den kan erholdes imod at betale de paagaaende Omkostninger. Øster Hinnedahl den 8 Novbr. 1811. Peder Andersen.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Et ege Chatol med Skab er at faae tilkiøbs. Anvisningen giver Bogtrykker Hr. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Af en Mands Gaard her i Byen, er sidste Fredag Aften udkommet 5 Stkr. sorte Haner; hvem om samme kan give nogen Oplysning, bedes at melde det til Bogtrykker Wandall, som anviser Eieren der for Telveiebringelsen betaler en passende Dousør.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Følgende nye Bøger faaes hos undertegnede: Gedikes Fransk Læsebog for Begyndere, 5te Oplag, indbunden i V. B. 2 Rd. 40 s. Baillys mindre Franske Sproglære, oversadt af Boy, indb. i V. B. 10 Mk. 8 s. Erik den 3die, originalt Sørgespil i 5 Acter af Tørenheft. 9 Mk. 6 s. Stanislaus og Floricca eller Eventyret paa Slottet. Lovinsk, Commedie i 3 Acter, heftet 1 Rd. 4 s. Fruentimmerhaderen, Syngestykke i 1 Act, heftet 4 Mk. 12 s. Hierte og Hoved i Strid, Commedie i 1 Act, heft. 4 Mk. Skiændegiæsten, Commedie i 3 Acter, heft. 5 Mk. 12 Silkestigen, Commedie i 1 Act, heft. 4 Mk. 2 s.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Kort Fremstilling af Kristendommens vigtigste Lærdor, me, en Ledetraad i den kilstelige Religions-Unde viisning, af Christiani, overladt af Pastor Holm heftet 3 Mk.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Det syenske patriotiske Selskabs Tidsskrifts 2 Hest 3 Mk. Ogsaa en Stemme om Berderiksers Skadelighed for Rugsæden 8 s. Af Sandsigeren eller den Danske Huusven, er udkommet fra 1 til No. 400.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Dansk Litteratur=Tidende for 1811, udkommet i No. 23.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Daglig Lomme Calender, Reiser og Skrive Dito, Contor Dito, Huus-Calender. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Ved Foranstaltning af det Kongelige Toldvæsen, Aalborg, bliver den 28 Novbr. næstk. Kl. 9 ved offentlig Auction som afholdes i Compagniehuset, dersted, bortsolgt, som med det til Aalborg opbragte, men siden frigivne americanske Skib, Nimod, Captain Ob Smidt, er indkommen: circa 50000 Pd. Java Caffe, 43000 Pd. Batavia=Sukker, 150 Pd. Mandler, 3300 Pd. Cremoriartari, 10000 Pd. Cassia eller Cancel, 500 Pd. Muskatenblomme, 3000 Pd. Muskatnødder, 16000 Pd. Nelliker, 500 Stkr. blaa Nanqviner, 1000 Stkr. dobbelte gule dito, 3000 Stkr. enkelte dito dito; Vahrene ere til Eftersyn 8 Dage forinden Auctionen naar man derom henvende sig til Told=Contoiret i Aalborg, hvor ogsaa, ligesom hos Dehrr. Duntzelt i Comp. i Kiøbenhavn, Conditionerne ere at erfare. Prøver af de den 28 Novbr. til Auction ansatte Var af Skibet Nimrods Ladning, forevises paa Told=Contoiret, hvor ogsaa Cataloger fra Løverdagen den 23 No. vember bliver at bekomme.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
En ugift Person af sadt Alder, som i Aaret 180, tog Dansk Juridisk Exammen, og kan forevise gode Recommendationer, ønsker sig Condition, enten som Forvalter paa en Herregaard eller hos en Juridisk Embeds mand. Vilkaarene, bedes opgiver, og nærmere Anvining gives hos Hr. Bogtrykker Wandall i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Hos en Embedsmand paa Landet kan en Seminart eller anden duelig Person, der kan paatage sig nog Børns Underviisning strax erholde Condition. Bo, trykker Wandall giver Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1811-11-22
Rettelse. J Avisen No. 92, 6te Spalte, Linn. 9, staaer paa Halsen, læst paa Manken.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Udenlandske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
(Af Hamb. og Alt. Aviser.) England. Da Rygtet fornyes, at de Franske i Vinter agte at prøve en Landgang paa England, er den til Plymouth afsendt Ordre, at sætte alle Brigger og Slupper, som Man har frataget Fienden, i den Stand, at de kunne bruges, som Bombardeerskibe i Søen. Og saa Nationalmilien opbydes.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
J Antverpen skal bygges Caserner for 20000 Mand Jnfanterie og 2000 Heste, og der treffes endnu mange andre Foranstaltninger.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
J de engelske Havne udrustes nu alle smaa Krigskibe. Ved Brest ligge paa den yderste Rhed flere seilfærdige Skibe.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Et Privatbrev fra Fastlandet ommelder den almindelige Overbeviisning, at Amerika bestemt har taget fransk Partie, og at Hr. Barlov synes at give denne Efterretning end mere Vægt; thi ellers er intet bekiendt og Resultatet af hans Sendelse. Man føier hertil, at den franske Regierings Nærmelse til Amerika grunder sig paa det ivrige Ønske at forstørre Søemagten. De Franske veed at det er vanskeligt, at passere det atlandiske Har uden at blive bemærket af engelske Krydsere. For at betvinge denne Vanskelighed mener Man, at smaa Eskader ville efterhaanden blive afsendte fra franske Havne, for gradeviis at skabe en betydelig Soemagt i Amerikas Havne.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Breve fra Ny-York kunne ikke beskrive Handelens førggelige Tilstand hin Side det atantiske Hav. Handels forretningerne ophøre, og Bankerotter paa Bankerotter bryde ud. Jsær synes det, som det Halve af Staden, Philladelphia allerede har spilt Bankerot; ugentlig giøre ikke mindre end 30 Huse Opbud - Man mistænke vel ikke de Engelske for fiendtlige Hensigter, men finder det paafaldende, at see stærke Troppeforsamlinger af Englændere og Jndianere paa de yderste Grændser af det engelske Gebet ved Port Malden.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
Fra Petersborg bebudes Forventningen af strænge Forholdsregler mod Colonial- og engelske Manufacturvare. De til Reval sendte Transportskibe have gjort et hæsseligt Jndtryk.
Jyske Efterretninger, 1811-11-29
J England vil Man have Efterretning om, at Blakke har slaaet ved Valencia Marschal Grev Suchets Armee. (Man sammenholde denne Efterretning med Grev Suchets Seiersbudskab i forrige Avis, for at see, hvorledes de engelske Avisskrivere more John Bull.) Overbringeren af denne Tidende, Munitionsskibet Woolwich, beretter end videre fra Gibraltar, at Fienden, i det Øieblik Ballesteros trak sig tilbage under Fæstningen, afsendte en Eskadron Dragoner for at afskiære endeel af hans Armee, men da en Kugle afskudt fra Batteriet, dræbte nogle Mand af dette Detaschement, forenede Resten sig igjen med den commanderende Chef Godinot. Man troede, at Fiendens Hensigt var at angribe Algestras. Balleysteros kunde ikke tænke paa at maale sig med den modstaaende franske Magt og kunde heller ikke blive under Gibraltars Kanoner. Han besluttede derfor fra Gibraltar at indskibe sig til Tariffa og at lade sine 5000 Mand i dette Øiemed marschere gjennem Gibraltar, 500 Mand af Gangen; i Tariffa skulde 3000 Mand spanske Tropper, og 1500 Englændere, som kom fra Cadix, forene sig med ham. Spanierne havde befæstet en ved Tarlffa liggende Øe, for at kunne drage did som til et sikker Tilflugtsted.