JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-02
statsretlige Garantier. Nyholm - Petition fra 315. Beboere af Aalborg og Hjørring Amter om Forandring. i Statsforfatningen. (Disse Andr. afleveredes til vedk. Comitee.) Nyholm – Andr. fra nogle Skolelærere om, at der maatte fastsættes et Minimum for Høitidsofferet paa Landet. Til foreløbig Beh. foretoges Sagen betr. Udkast til en Pl. ang. Nedsættelse i Indførselstolden paa Kobberplader m.m. (Rummet tillader os ikke at gjøre noget Uddrag af Debatterne om denne Sag, der ere saa betydelige, at de i Stændertidenden optage hele 41 Pagina. Vi bemærke kun, at Cancelliraad Funder, i deres Løb, udviklede en udmærket Jndsigt og Dygtighed.) Derefter oplæste Rosenørn et Forslag til en Petition om, at Eierne af skyldsatte Jorder maae have Ret til, af disse at overdrage saameget de ønske imod tilsvarende Afgang i Hartkorn. Forslaget afvistes med 35 St. mod 10. Nittende Møde, den 5te Novbr. J Kirks Fraværelse oplæste With et af Denne indgivet Forslag til en Petition ang. Frireiser. Bruun tog deraf Anledning til nogle bemærkninger, hvis Hensigt angives at være Forebyggelse af saadanne upassende og uden al tænkelig Anledning fremførte fornærmelige Udladelser, som jeg af Stændertidenden seer, at et Medlem af Godseierklassen (Procurator Jngerslev) her har tilladt sig imod det kgl. Rentekammer i en tidligere Sag, under hvis Forhandling jeg ikke var tilstede. Nygaard. "Jeg kan ikke antage, at den Deputeredes (Jngerslevs) Mening med hine Udladelser har været nogen anden, end den, som jeg og vist Mange dele, at det er et almindeligt Ønske, som nu er blevet til et Haab, at Rentekammeret maa undergaae en radikal Reform." Præsidenten. Det forekommer mig, at Forsamlingen kommer ind paa en Discussion, som ligger udenfor nærv. Sag, og ligesom jeg fandt, at den Deputerede, som brugte de idag paaankede Yttringer mod det kgl. Rentekammer, ikke i den Sag, som dengang forhandledes, havde nogen Anledning til disse, saaledes var der heller ikke Grund til, idag at bringe denne Sag igjen paa Bane." Bruun bemærkede, at det var for at forebygge saadanne Yttringer, som der tidligere vare faldne mod Rentekammeret, at han havde tilladt sig nogle bemærkninger. Præsidenten erindrede blot, at det er ofte, at man, ved at ville forebygge noget, netop fremkalder dette. Procurator Jngerslev bemærkede, at det forekom ham, at der i den Sag, hvori han havde brugt hine Udladelser, netop blev klaget over, at Rentekammeret ikke havde tilstaaet, hvad Lovgivningen hjemlede. Hvad nu Forslaget selv angaaer, da afvistes det med 34 mod 11. Tyvende Møde, den 6te Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-02
Til endelig Behandling foretoges Sagen ang. Udkast til en Anordning, der forandrer og nærmere bestemmer Straffen for Brandstiftelse. Vi henvise, da intet for det indskr. Rum passende Udtog af Debatterne er muligt, til Stændert. S. 772791, Koldy forelæste derpaa et Forslag til en Petition om en ny Lov ang. Pantebreves Præskription.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-02
Som Referent oplæste Rygaard Comiteens Betænkning. Under Debatterne desangaaende gjorde O. Kirk opmærksom paa, at der i den findes endeel fremmede Ord, som han og Flere ikke kunde forstaae, og som man derfor maatte ønske oversatte paa Dansk. Nygaard. Ja, der findes brugt Udtrykket hypotheca universitatis. Comiteen har ogsaa forsøgt paa at oversætte det, men det er vanskeligt, at finde et ganske tilsvarende Udtryk paa Dansk." Kirk. Der staaer i Betænkningen ogsaa generalis." Commissarius. Hypotheca generalis kan vel oversættes, men hypotheca universitatis kan alene forklares." Hald gjorde siden paany opmærksom paa, at der i Comiteebetænkningen forekom en uforholdsmæssig Mængde fremmede Ord, som vistnok ikke vare nødvendige. Som saadanne betegnede han individualisere, Vindicationsdisputer, identificeret, odiense, Fiction, eludere, Panteinstitut, hypothekere, Jndivider, inscriberes, secundaire. Nygaard og Otterstrom toge de paaankede Udtryk i Forsvar. Præsidenten. Jeg kan dog ikke nægte, at jeg deler det Ønske, at man her i Forsamlingen saavidt muligt beflitter sig paa at bruge danske Ord." Derefter oplæste Fjelstrup et Andr. fra 18 MølSee iøvrigt St. T. 924947. lebrugere i Ringkjøbing Amt om at Mølleskylden maatte reguleres. Dette Andr., der paa det kraftigste anbefaltes af Producenten og understøttedes af de to i Forsamlingen, værende Møllere Refsgaard og Tøstesen, havde en haard Modstander i Brinck-Seidelin. Med 30 St. mod 13 blev det afviist. (fortsættes.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Fredagen den 4 December. med Brevposterne. Den til Forsendelse. allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende. Nedigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmonist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Nyheder fra Udlandet. St. Jean d'Acres Erobring maa snart gjøre Ende paa det ægyptiske Herredømme i Syrien, saasom den ansees for Nøglen til dette Land, og derhos er Orientens stærkeste Fæstning. J samme forefandtes 550 Kanoner, uhyre Forraad af Munition, Vaaben og Levnetsmidler, 65,000 Centner Krudt og 22 Millioner Piastre i Contanter. Men Staden var forvandlet til en Ruin. Under Bombardementet var et Krudtmagasin sprunget i Luften, tilligemed en stor Deel af Fæstningen og 1200 Mand ægyptiske Soldater. Blandt Fangerne befinder sig den forhenv. polske Jngenieuroberst Schultz, der fornemmelig havde ledet Forsvaret, men var bleven saaret saa haardt, at han maatte blive tilbage. Saaledes faldt denne for sin Styrke verdensberømte Fæstning - til hvis Erobring. Jbrahim Pascha havde brugt 10 Maaneder og en Hær paa 40,000 Mand, og som Napoleon forgiæves havde beleiret i 61 Dage - efter nogle faa Dages Bombardement. De Allieredes første Foranstaltning efter Fæstningens Erobring var at rense Gaderne, der laae fyldte med Døde og Lemlæstede. Fra alle Kanter hidstrømmede allerede Bjergboernes Høvdinger for at underkaste sig Portens Herredømme. Og hele denne glimrende Seier skal ikke have kostet de Allierede mere end 66 Døde og Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Det lader nu til, at Jbrahim ikke vil vove det forventede afgjørende Slag, men trække sig tilbage til Ægypten. Og (tilføies der i en engelsk Avis) føier hans Fader, Mehemed, sig ikke efter de Allieredes Villie, da har Stopford Ordre til strax at angribe Alexandrien og den i Havnen liggende Flaade. Stop ford havde i Anledning heraf sendt en Officeer til Alexandrien med det Budskab, at de allierede Magter ville endnu for allersidste Gang tilbyde ham deres Mægling hvis han strax vil underkaste sig og levere den tyrkiske Flaade tilbage. Officeren havde Ordre til at blive 3 Dage i Alexandrien, for at erholde Paschaens afgjørende Svar. Den næste Efterretning fra Orienten - hedder det i Morn. Chron. – vil udentvivl blive af megen Vigtighed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Det franske Deputeretkammer har med stor Misfornøielse modtaget, ja det hedder endog udpebet" Udkastet til Takadressen. Paa det Sted deri, hvor det hedder: "Fred, om det er muligt, en ærefuld Fred, som kan beskytte den europæiske Ligevægt mod ethvert Angreb, det er vort alvorlige Ønske, men skulde den ved indtrædende Begivenheder blive umulig under denne Betingelse, skulde Frankrigs Ære forlange Krig, skulde dets miskjendte Rettigheder, eller dets truede Jordbund, eller dets alvorligen krænkede Jnteresse fordre det – – – var der en heftig Bevægelse i den hele Forsamling, saa Præsidenten maatte ringe flere Gange for at skaffe Rolighed. Da Adressen var oplæst skiltes Forsamlingen af under en vedvarende stor Bevægelse. Anden Dagen derefter skulde Debatterne begynde. – Den nylig tilbagevendte franske Flaade har faaet Ordre til at proviantere sig i Toulons Havn og holde sig parat til hvert Øieblik at kunne seile bort igjen. – J Paris gik det Rygte, at det er lykkedes Kongen, med Endronning Christine at bringe et Giftermaal istand mellem hendes Datter, den virkelige Dronning af Spanien, og hans yngste Søn, Hertugen af Montpenster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Fra Frankrig haves atter sørgelige Efterretninger om nye Oversvømmelser. Rhone og Savne vare atter stegne. Fra Chalons til Marseille ere over hundrede Byer gandske (?) forsvundne. Lyon stod atter under Vand, og flere hundrede Huse styrtede overende. Folk have Jntet reddet uden deres Liv. Varer af Millioners Værdi ere gaaede tilgrunde. Paa Sandbjergene, midt i Vandet, saae man Tyre, Heste, Ræve, Kaniner, Rotter og især mange Slanger fredeligt forenede ved Siden af hverandre, ret som i en Noabs Ark. Saavidt man veed, efter Fortællinger fra gammel Tid, er Vandet aldrig for steget saa høi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Nu fortælles, hvorlunde et gammelt Folkesagn har spaaet, at der i 1840 skulde indtræffe en aldrig oplevet Oversvømmelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Den lille Dronning af Spaniens Navnedag (19de Novbr.) skulde feires paa Slottet i Madrid, med overordentlig Glands, for derved at skaffe Hs. Maj. lidt Adspredelse, thi hun græder endnu af Længsel efter Moderen. Høitideligheden skulde begynde med Haandkysning (hele Hoffet: Herrer og Damer, kysse Dronningens Haand). Man seer ofte Seiershertugen, kjøre med hende til den olympiske Circus, og det seer ret eiendommeligt ud, hvorledes denne barske Krigsmand i Generalsuniform sørger for den lille Dronnings Toilette, ved, naar Comedien er forbi, at give hende Shawlet paa, binde hendes Hattebaand, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Den engelske Kronprindsesses Fødsel har givet Bladene Stof i spære Mængde. De fortælle bl. a. hvorledes Barnet, indsvøbt i Flonel, var bleven lagt paa et Bord for Geheimeraadet, som havde bivaanet hele Fødselsacten, og nu skulde afgive sit Vidnesbyrd, derom. Vuggen skal være et Mesterstykke af Elegance og udført i Form af en Nautilus, for at Oceandronningens Ærling tidlig skal vænne sig til Sømuslinlingens hjemlige Element. En Læges Kone i Wind for er bleven Amme for det kgl. Barn. Foruden Presenter faaer hun i det første Aar 5000 Sp. Han delshuset Wright & Comp. i London har falleret. Den russiske Flaades Overvintring i en dansk Havn har enten fundet forhindrende Omstændigheder, eller ogsaa at man ikke meere finder det fornødent, thi den har nu faaet Ordre til at forblive i Kron stadts Havn. J Odessa begynder man med at aftakle Koffardiskibene og indkasernere Tropperne. J St. Petersborg har man allerede stærk Vinter. Den 16de Novbr. sneede det stærkt med 8 Sr. Kulde. Den 18de kunde man baade gaae og kjøre over Newastrømmen. Den 23de Novbr. skreves fra München, at Alt var der bedækket med Snee, og at der i Bjerg egnene var faldet overordentlige Sneemasser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 1ste Decbr. Med stor Spænding imodeseer man Høiesteretsdommen, som om faa Dage vil falde i den langvarige Proces mellem Kammerherre Castenschjold og Proprietair Maribo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Efter Forlydende vil Denne selv, ligesom engang tilforn, plaidere sin Sag. (Meddeelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Det kjøbenhavnske Amtsforvalter-Embede er nu blevet besat med Justitsraad Schjern, hidtil Amtsforvalter i Nyborg. Een af Hr. Schjerns Med concurrenter var den jydske Stænderdeputerede, Etatsraad Brink-Seidelin, Amtsforvalter i Hjørring. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Det kgl. danske Cancellie har billige Justitsr. Reiersens Formening med Hensyn til Khvnspostens No. 324 og 326, ved at stadfæste Beslagene og udentvivl beordre Action anlagt. (S. Bl.) 4 Overslaget over Udgifterne ved den intenderede Tilbygning til Odense Slot andrager 33,780 Rbdr., og Silkeborgs Indretning til kgl. Slot er anslaaet til 20,000. (Fædrel.) Ogsaa de Stænderdeputerede for Helsingøer og Roeskilde: Steenfeldt og Svane, have erklæret, at de ikke ville vælges paany. Etatsraad og Committeret i Rentekammeret, Wolfhagen, er død. – Nylig afd. Statsraad og Hofviinhandler Waagepetersen skal have efterladt sig en meget betydelig Formue (man siger 800,000 Rbd.), og alene i kgl. Obligationer skal der være fundet 300,000 Rbd. Hans Varelager udgjør c. 3000 Oxhovder Viin. Han døde i Livets Middelalder, noget over 50, af Koldbrand i Maven, som han paadrog sig ved uforsigtig Brug af et Bad. Grosserer Brandt, der døde af samme Sygdom, skal have efterladt sig en Formue af 150,000 Rbdr., hvilket er saameget mærkeligere, da han to Gange har spillet Fallit. (Dv.) - J Mandsminde har man i det kgl. Theater, Fallit. (Dv.) - J Mandsminde har man i det kgl. Theater, ikke været Vidne til et saadant Bifald som det, der blev den nye Ballet Toreodoren" til Deel. Men man kan heller ikke tænke sig noget mere Skjønt og Henrykkende end de i samme opførte spanske Dandse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Her skal nu bygges en katholsk Kirke. Det K. østerrigske Hof har skjænket Menigheden den Plads, dertil i Bredgaden, hvor hidtil det østerrigske Gesandt skabskapel befinder sig. Bygningsudgifterne bestrides af et Legat som forlængst er skjænket dertil af en af død Viinhandler Bianco.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Efter hvad man i den nye Ballet har seet præsteret af Jfr. Funck, troer man i hende at see en anden Jfr. Grahn. Et meget stort Liigfølge af alle Classer fulgte Etatsraad Waagepetersen til hans sidste Hvilested. Mange Fattige stode ved Kirkegaardsporten, og de Taarer, de fældte, vare vel det skjønneste Monument der kunde sættes den Afdøde. (Aalb. Av.)"Jeg har nylig seet en blind Landsmand (skriver en Reisende fra Paris) som har været her siden 1799, jeg saae ham i Palais royal, hvor han varmede sig lidt i Solen. Han var meget bleg og mager, og følte sig frem ved Husene. Man fortalte mig, at det var den gamle danske Digter Heiberg. (Th. Av.)J Løverdags disputerede Bataillonschirurg Reumert for den medicinske Licentiatgrad. (Md.)- To af Norges Digtere, Welhaven og Wergeland, ere i disse Dage blevne befordrede. Wel haven er bleven Lector i Philosophien, og Wergeland, Bureauchef i Statsarchivet. (Dan.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
- En ung Mand af et godt Udvortes, helst i en Alder af henved 20 Aar, der besidder en god Tenorstemme, og hermed, om muligt, forener nogen musikalsk Kundskab og alm. Dannelse, kan faae et fordeelagtig Engagement ved det kgl. Theater. (Berg. Av.) Borgernes Caracteerbog." Under denne Overskrift læses Følgende i den Frisindede. De bedste Borgere – De som have underskrevet Trydes Adresse. Dito med – De som tillige have underskrevet Skattebevillingspetitionen. Borgere – De som have underskrevet sidstnævnte. Borgere med? – De som hverken have underskrevet denne eller hiin. - Dhrr. Urtekr. Lund og Bondrop anmode Publikum om at understøtte Skipper Geneske af Aalborg, som i Sommer, paa en Reise fra Aarhuus til Aalborg, med sin tilh. Slup, overfaldtes af en heftig Storm og fordreves ind i Øresundet, hvor han kuldseilede ved Hveen, ved hvilken Begivenhed han fik sine Been qvæstede af Dækslasten. J den jammerlige Tilstand, hvori han befandt sig, blev han af Mandskabet fastbundet til Vraget, og først efter flere Timers Forløb blev han reddet af en Skipper fra Svinemunde. (Adr. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
- En Enkemand, uden Børn, noget over mid deel Alder, som eier et af de skjønnest beliggende Landsteder, med betydelig Avling, Skov og Tørveskiær til Overflod, en smuk Frugthauge og mange Friheder, og hvis reele Formue kan anslaas til 5000 Rbd., ønsker at indlade sig i ægteskabelig Forbindelse med et midaldrende Fruentimmer, der har et tækkeligt Udvortes og en godmodig Characteer. Nogen Formue ønskes for desbedre at kunne leve med Rolighed i den tiltagende Alder. Den helligste Taushed forsikkres, De, som herpaa godhedsfuld ville reflectere, bedes at aflægge Billet paa Adressecontoiret i Kjøbenhavn, mrkt. Haabet 815, hvori opgives Navn og Stand, (Adr. Av.,¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
- En Dame har tabt sit Forhaar ved at gaae fra Skovboegade til Badstuestræde. (Adr. Av.) Odense, den 1ste Decbr. Den udmærkede Sangerinde Demoiselle Freyse-Sessi, der, skjøndt kun 19 Aar gammel, har været første Sangerinde ved Theatret i Breslau, og siden med meget bifald har givet Gjæsteroller i Berlin og flere af Tydsklands store Stæder, er igaar ankommen hertil, og agter næstk. Søndag paa Theatret at give en scenisk musikalsk Aftenunderholdning, ved hvilken hun vil optræde i Costume i forskjellige Partier af de meest yndede Operaer. (Th. Av.)De jydske Stænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
(Fortsat. See Tillæget til Avisen Nr. 194.) Fireogtyvende Møde, den 12te Novbr. Sagen betr. Udk. til en Anordning ang. Dykkervæsenet toges til endelig Behandling. Som et Beviis for Vigtigheden af at ophjælpe Dykker=Jndustrien, meddeelte Rummelhoff Jndholdet af en Skrivelse fra Proc. Toft, der i nogle Aar har drevet den. J Aaret 1838 har han, ved Hjelp af sit Dykkerapparat, optaget ved Jyllands Vestkyst Jern og Zink til en Værdie af 1250 Rbd.; 1839 og 1840 har han havt et mindre heldigt Fund, især fordi han mangler Formue til at drive Dykkeriet med Kraft; han har fundet et herreløst Vrag, som fra ukjendt Tid har ligget i Havet, og af hvilket han har optaget 32 Skpd. Jern, men han har Formodning om, at der endnu er 500 Skpd. tilbage, hvilke han, af Mangel paa Midler, maa lade beroe. Erfaring har bekræftet hans Meening, at der paa Havets Bund findes store Rigdomme, og han kan paa vise flere Steder, hvor der henligge Gjenstande af meget betydeligt Værd, uden at man derom har havt nogen Formodning. Men de Vanskeligheder, der ere forbundne med Entreprisen, ere langt større, end han havde forudseet, da nemlig Sandrevlerne paa Kysten jevnlig flytte sig og for en Tid bedække det Fundne. Han klager derfor især over, at han generes ved Diæterne tilToldopsynet, da disse skulle udredes for hver Dag, hvor ubetydeligt end den Dags Fund har været. Kirk. "Det er mig bekjendt, at der ved Vestkysten af Jylland findes uhyre Midler nedsunkne i Havet; blandt Andet strandede der i 1811 to store engelske Linieskibe, af hvilke man endnu en lang Tid kunde see Stumper staae iveiret, og efter de engelske Matrosers Sigende skal endog Krigskassen have været ombord. (fortsættes.) See iøvrigt St. T. 956964.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Ved Tallotteriets 1332 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 31. 42. 34. 67. 20.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Skibs=Efterretninger. Orkanagtige Storme have den 21de og 22de Novbr. anrettet store Ødelæggelser ved de engelske Søkyster. 8 Skibe vare gaaede under paa Sunk-Sand og kun 19 Pers. af deres Mandskab bjergede), omtr. en halv Snees vare strandede ved Aarmouth, ved Harwich var en ladet Brig og en Skonnert gaaet under med Mand og Muus, ligeledes et nordamerikansk Barkskib ved St. Agnes. Rheden ved Lowestoff var opfyldt med Vragskykker. Et imellem Bristol og Cork gaaende Dampskib var forulykket, og af 36 Mennesker som vare ombord derpaa, kun et eneste reddet. Paa Themsen vare over hendrede Barker gaaede under eller sønderslagne. – Af de Heste som midt ude i Søen bleve kastede overbord fra Dampskibet Prindsesse Victoria", skal, som man nu erfarer, een være kommen levende iland paa den hollandske Kyst, hvilket vistnok fortjener at anføres som en Mærkværdighed. Ogsaa ved de norske Kyster er skeet mange Søeskader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Handels-Efterretninger. J Christiania sælge danske Skippere Rug til 16 Mk. Pradet Byg til 11 Mk. 12 s. Dog var der ogsaa solgt en Ladning af 600 Tdr. Rug til 16 Mk. 12 s. og 200 Tdr. Byg til 12 Mk. Baade i Engelland og Hamborg ere Kornpriserne flaae. (J Christiania har Jsen lagt sig, ikke alene i Havnen og Bjørvigen, men ogsaa mellem Øerne, og derved hindret Skibsfarten.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Copulerede. J Kjøbenhavn den 26de November: Hr. Kjøbmand S. Delbanco af Hamborg og Jomfru Pauline Adler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Aarhuus. Forleden fortaltes i en af de fyenske Aviser, og optoges derefter i denne, at Hr. Skuespiller Printzlau var engageret ved det Titchenske Skuespillerselskab for at give Gjæsteroller. Hr. Printzlau har i Anledning heraf anmodet dette Blads Redact, om, paa hans Vegne at erklære bemeldte Rygte for aldeles falsk og ugrundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Jndsendt. J Sagen: Ungkarl Søren Laursen af Lund, contra: Provst Basse af Kjørup (i Anledning af at Søren Laursen en Dag i September f. A. paa Fæstegaardmand Søren Pedersens Jordlod, har skudt en med Provst Basse følgende, ham tilhørende Jagthund) er saaledes kjendt for Ret: Søren Laursen bør for Provst Basses Tiltale i denne Sag fri at være. Med Hensyn til det af ham paaankede, af Provst Basse brugte, Udtryk nedrig Slyngel afvistes Sagen for Underretten. J Salarium til Søren Laursens befalede Sagfører for Overretten, Procurator Jespersen, betaler Provst Basse 16 Rbd. Sv., hvorimod Processens Omkostninger for begge Retter iøvrigt ophæves. Ved Voer og Rim Herreders Ret, den 27de Marts 1840, havde Justitsraad Bernth dømt Søren Laursen til at betale en Mulct af 10 Rbd. til Skanderborg Amts Fattigkasse, samt betale Provst Basse den skudte Jagt hunds Værdi, dog ikke over 50 Rbd., og endelig at betale Provsten Sagens Omkostninger med 20 Rbd. S. Udtrykket nedrig Slyngel mortificeredes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Bekjendtgjørelser. Da Undertegnede gjerne, og jo før jo hellere, ønsker sig underrettede om Størrelsen af de Bidrag, der maatte indkomme til en Mindestøttes Opførelse for den forevigede Konge, saa anmodes de ærede Herrer i Kjøbstæder som Landdistricter, der godhedsfuld have overtaget sig Uleiligheden med Subscriptionslisternes Distribution og Bidrags Modtagelse, snarest muligt at tilmelde Undertegnede enten til Wiufgaard pr. Veile, eller til Viborg til Stænderdeputerede With eller Wulff, hvis bemeldte Underretning dertil kan indløbe i den første Halvdeel af December Maaned, hvad Udfald Sagen har faaet, paa det at en Generalforsamling kan blive berammet og afholdt, og en Bestyrelses=Committee valgt, som da til Værkets Fuldførelse træffer de fornødne Forfølninger, og bemærkes herved, at saadan Bestemmelse snarest muligt maa ansees nødvendig, da Conferentsraad Thorwaldsen under Vinterens Løb gjerne ønskede at fuldføre de af ham overtagne Arbeider. Viborg, den 27de November 1840. Jngersen. Wulff. With. Med Ovrighedens Tilladelse. giver. Christian Keltermann Söndag den 6te December 1840 i Polyhymnia's Concertsal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Tocal- og Instrumental Concert af følgende Indhold: Første Afdeling. I. La Tyrolienne, Fantasie for Violoncell, componeret, og udføres af Concertgiveren. B. Vocal-Musik, udføres af Dilettanter og Dilettantinder. 3. Souvenir de la Hollande, Capriccio di Bravura forVioloncell af Schuberth, foredrages af Concertgiveren. Anden Afdeling. 1. Divertissement brillant over Motiver af "Robert le Diable" og "Hugenotterne for Violoncell, udføres 2. Vocal-Musik udføres af Dilettanter og Dilettantinder. af Concertgiveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
3. Elegie af Ernst for Violin, foredrages af Concertgi4. Fantasie over Schweitzer Alpesange for Violoncell, veren. foredrages af Concertgiveren. Billetter, a 3 Mk. Stykket, faaes hos Gjæstgiver Fulling, samt ved Indgangen, der aabnes. Kl. 6. Concerten begynder Kl. 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Efter Opfordring, agter vor berømte Landsmand, Violoncellisten Hr. Kellermann, Tirsdagen den 8de dennes at give en Concert i Horsens, hvis et tilstrækkeligt Antal Tilhørere maatte tegne sig paa en Plan, som vilblive ombragt der og i Veile. Concertens Jndhold o. s. v. vil nærmere blive bekjendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
Da de, ved den i Dag afholdte 3die Auction over Kjøbmand H. B. Mommes Gaard No. 31 paa Søndergade heri Byen, gjorte Bud ere blevne forkastede, bliver bemeldte Gaard med Jordlod, ifølge Udlægshaverens Forlangende, stillet til Bortsalg ved en 4de og sidste Auction, der afholdes i selve Gaarden, Mandagen den 14de December næstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 28de November 1840. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-04
At jeg Undertegnede har nedsat mig som Dyrlæge her i Byen, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for Alle og Enhver, som maatte ønske min Hielp i øvennævnte Fag. Min Bopæl er ved Regiments=Smedien uden for Mindeporten, Stedet No. 385. Aarhuus, den 4de December 1820. T. Møller, Dyrlæge.