JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-14
Under d. 30 Nov. d. A. er igjennem det Kgl. Slesvig-Holstenske Cancellie i Kjøbenhavn udfærdiget et Patent, indeholdende Bestemmelse af viis se denne tilladte Landings- og Afseilingssteder paa Hertugdømmernes Slesvig og Holstens Vestkyst, af følgende Jndhold: For at afværge saavidt mueligt al Smughandel og utilladelig Samqvem, har det allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at befale: At der langs med den vestlige Kyst fra Ballum til Brunsbuttel skal, saavel til Søes, som paa Land foranstaltes forskjellige Militairpatrouiller, for at medvirke til de i denne Henseende udkomne Anordningers og Forskrifters Efterlevelse. Til denne Hensigt skulle vedkommende Embedsmænd bestemme, og kjendeliggjøre visse iblandt de beqvemmeste og meest under Opsyn værende Landings- og Afseilingssteder, hvilke skulle være de eeneste tilladte, saaledes at enhver, som endog blot legger til eller fra Land paa et ikke tilladt Sted, belegges med Straf af Skib og Varers Confiskation, samt desuden med Fængselstraf fra otte Dage til fire Uger, hvilken Straf skjære ves naar Forbrydelsen anden Gang igientages; og tredie Gang, best mod til Tugthuusstraf fra tre til sex Maaneder. Til disse Befalingers Udførelse have samtlige Øvrigheder at medvirke paa alle muelige Maader. – J Overeensstemmelse med denne allerhøieste Befaling ere paa Hertugdømmernes Vest lyst følgende Landings og Afseilingssteder bestemte at skulle være de eneste tilladte." (Her anføres Landings- og Afseilingsstederne.)Hr. Mægler Holten, Ridder af Dannebrogen, og Hr. Grosserer Trier, Handelsfælle af Huset Meyer & Trier, have aabnet en Subskription, til Bedste for de Døvstummes Jnstitut i Kjøbenhavn, for siden allerunderdanigst at tilbyde H. M. Kongen samme, som en Fonds for dette Jnstitut, og denne Subskription har saa god Fremgang, at der allerede er tegnet for 120000 Rdlr. Ved Auction d. 12 Dec. i store Kongensgade. No. 249 solgtes: Medoc for 728 Rdlr. 2740 Rdlr. Oxeh., Caffe 14 Mk. 14 s. a 15 Mk. 3 1/2 s. Pd., Puddersukker 8 Mk. 10 s. a 9 Mk. 1 1/2 s. Pd., Raffinade 2 Rdlr. a 2 Rdlr. 12 s. Pd., alt med Told Mariboe, den 9 Decbr. Stege, den 6te Dec.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-14
Kornpriserne ere her for nærværende Tid, 1 Tde. Hvede 22 Rd., 1 Tdr. Rug 12 a 13 Rd., 1 Td. Ærter 13 a 14 Rdl. 1 Tde. Byg 10 Rdl. Farveriet i Stege, som i flere Aar ei har været i synderlig Drivt, drives nu med temmelig Force, af dets nærværende Eier Hr. Starup, som ogsaa har begyndt at trykke, hvilket anbefaler sig ved fortrinlig Smukhed. (Mariboe Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-14
Blandede Efterretninger. Tunis, den 23 Sept. Følgende er en kort Beretning over den nyelig her forefaldne Opstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-14
Beyen her holder i sin Tjeneste over 6000 tyrkiske i Levanten hvervede Soldater, hvoraf Garnisonen her udgjør henved 4000 Mand. At disse Mennesker vare misfornøiede med deres Sold, vidste man længe. Jmidlertid vare de Beyens Yndlings Tropper, og han syntes at vise dem undskrænket Tillid. Det eneste Tegn til det Modsatte, var at Beyen i de senere Uger er kom hertil fra sin Residents paa Borde, for efter Sædvane om Fredagen at besøge Hovedmoskeerne her. – Som men Letten, som er bestemt til at indkræve Korn skatten i Rigets nordlige Deel, var allerede samlet, og Vaabnene uddeelte til Tropperne, og altsaa og til de tyrkiske Soldater, som man paa nogen Tid til deres største Misfornøielse havde forbudet at bære samme. Netop denne Dags Aften, den 30 f. M. udbrod Oprører, som hemmeligen saalænge havde gjæret. Bevæbnede Havs streifede gjennem Gaderne, afskjøde deres Geværer, opbrød, lyndrede og ødelagte en stor Mangde tildeels meget nye Boutiker, og nogle Jøders Huse, og opfyldte hele Byen med Forvirring og Frygt, uden at der fra Regjeringens Side skeete noget, til at standse dette Uvæsen. Selv i Divanets Sal brød man ind, bortranede endeel rige Vaaben, og plyndrede Divanets Kasse og vilde tvinge deres Chef, Dusattelien fuldkommen Popants, som Beyen for Formen Skyld opstiller, og siden forskjellige andre høie, især militaire Embedsmænd, til at gjøre fælles Sag med dem, men som alle have vidste, en eller anden Maade at undgaae dem. – Endelig efter saa mange Uordener besatte Oprørerne, omtrent 2400 i alt, en gammel, af Keiser Karl den 5te paa en Udkant af Byen, anlagt vidtløftig Fæstning Gaspan, hvor de havde et Partie, der tvang Commandanten til at udlevere dem Nøglerne. Jnd sluttede saaledes i en Fæstning, blottet for Munition, og Levnetsmidler, kunde man forudset, at de uden lang Modstand maatte overgive sig. Den følgende Dag saae de sig omvingede af meer end 30,000 Bevæbnede, de alt i Byen og i Omegnen, foruden Beyens Kavallerie af Beduinerne, som kunne bære Vaaben, havde væbnet sig, og ilede skareviis uden Orden og uden Anførsel til Fæstningen. Den første Minister, den bekjendte Yndling, Sahib Tappe, kom selv til Byen og bestyrede Angrebet; man opførte et Par Canoner i de tilgrændsende Gader og beskjød dermed Fæstningens gamle tykke Mure. Det samme skete fra et lider Fort uden for Byen, som en ung Dansk Renegat befalede, og hvor en Sprofficier og nogle Adtillerister, samtlige Europærre, bestyrede det svage Skyts, der kun gjorde liden Virkning. De Beleirede svarede meget svagt, og uden at gjøre nogen Skade. (Fortsættes. – Handels-Tid,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-14
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-14
(Af Hamb. Corresp.) London d. 27 Novemb. (Efter Moniteuren).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-14
Siden nogen Tid udbredes det Rygte, at man er sysselsat med nye vigtige Anordninger i Henseende til Regjeringen. Disse vigtige Sager ere nu næsten endte. Vi troe, at efterfølgende Liste indeholder det for dette Øieblik sluttede Arrangement. (Her anføres, at Lord Manners skal være Kantsler i Engelland, Lord Wellesley Skatkammerlord istedet for Perceval, der vil vorde udnævnt til Vice comte af Hamstead og bestandig Kantsler i Hertugdømmet Lancaster, Hr. Huskisson Skatkammer kantsler, Lord Holland Statssecretair for de udenlandske Anliggender, Greve Moira Statssecretair for det Jndre, Lord Castlereagh skal have Coloniernes Departement, Lord Sidmouth skal være Præsident i Conseilet, Lord Keith første Admiralitetslord o. s. v.) - Man troer, at det ny Cabinet vil komme sammen strax efter Prindsregentens Tilbagekomst fra Oatlands. - Ombord paa Linieskibet Victorv, har man, i Overværelse af Sir J. Saumarez, Admiralerne Hove og Diron, Str. A. Orton og adskillige af Escadrens Capitainer, nylig gjort Forsøg med den overordentligste Opfindelse, man nogensinde har seet, nemlig en Canon, som affyres uden at man behøver Jld dertil. Virkningen frembringes ved et løseligt Tryk med Fingeren paa et tilberedt Rør, der findes paa Canonens FængehulDenne Virkning er ligesaa hurtig som sikker. Ved denne Opfindelse synes man hverken at behøve Batterier eller Lunter, ligesom og de Uheld, der flyd deraf, ville ogsaa derved undgaaes, og disse Midlers store Uvished i daarligt Veir formindskes. Alle de, der have været Vidne til Forsøget, have bifaldt Opfindelsen, som tilskrives Capit. Manbyder har gjort sig saa megen Umage for at redde Skibbrudne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-14
Et Keiserligt Fransk Decret befaler, at der i Aachen skal anlægges nye Badehuse og en stor Brøndbygning, hvortil bevilges 300,000 Fr. Denne Stads Bade- og Mineralkilder, saavelsom de dertil hørende Bygninger og Terrains, erklæres foren Statseiendom, men imidlertid skal den imellem Stadens Commune og Badehusenes Actieriere oprettede Contract paa 25 Aar være approberet og bringes i Opfyldelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-14
Kongen af Neapel har befalet, at der skal udskrives 3000 Matroser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-14
J Randers Avis læses nu følgende Svar til de tvende Partier af ulige Mening, betræffende Mortens Aftens Helligholdelse. - St. Martinus Biskop, hvis Navnedag er ansat i Kalenderen til 11te Nov., var først af sin Fader, en Pannonier, sendt til Jtalien for at studere. Faderen tog ham af Skolen da han var 17 Aar og satte ham i den romerske Armee under Keiser Julian. Der tjente han i 23 Aar. Aar 356 efter Christi Fødsel, da han havde udtjent, begav han sig til Biskop Hilarius, og studerede flittig for at antage Christendommen. Han blev selv Biskop i Taron i Frankrige, og døde, 86 Aar gammel, Aar 492. Han roses endog som Soldat, for sin store Godgjørenhed mod Fattige, der gik saa vidt, at da en nøgen Tigger bad ham om noget, og han intet havde uden sin Mundering, skar han med sit Sværd sin Kappe i 2 Dele og gav Tiggeren det halve. - Mortens Aftens Helligholdelse med Gaasesteg og andet Gilde, skal være anordnet af Pave Martinus i Rom, hvis Navnedag skulle være 10de Novb. i Kalenderen, til Erindring om Viin-Høstens, og Humle, og anden Frugts Jndsamling, og var i den Tid som en Høstfest. Denne Pave Martinus sammenkaldte 150 Bisper, og erklærede adskillige Frafaldne for Kjettere. Dette tog Keiser Constantinus ham saa ilde op, at han lod ham kaste i Fængsel, og siden forvise Rom. Han døde 663. - Det kunde være mueligt, at den Pave har været selv en Elsker af Gaasesteg, og derfor ladet den Ret anordne ved Høstfesten, især da de paa den Tid ere god istand. Men dog taler Helvaderus ikke derom, som har fortalt ovenmeldte saaledes i sin MartyrologiaSanctorum, og som jeg til den Spørgendes Underretning, i Randers Avisen, ikke ville fortie."J Randers Avis berettes, at da sammesteds i denne Tid intet Rug var at faae, have Handelsmændene Dehrr. Henning og Salomon Levin, for saavidt det stod i deres Magt at hielpe Trængende, ædelmodigen overladt Rug til Fattige i Skjeppeviis for 15 til 16 Mk. Skjeppen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-14
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. maaskee kanske Ottende Aargang. No. 101. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 17 December 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
Efterfølgende skjønne poetiske Blomst vander saa megen patriotisk Jnderlighed, at den, skjønt oprindelig opvoxen under en fremmed Himmel dog, forplantet paa Dansk Bund ved en duelig Gartners Haand, maa kunne stemme Danske Krigere til de samme Følelser, som den elskværdige Pfeffel i sin Tid har opvakt derved hos Friedrich den Andens seierrige Stridsmænd. At vække og befæste hos Folket sand Fædrenelandskierlighed, der er den vældige Donkraft, som skal holde hele Statslegemet bestandig opret, synes at være den værdigste Gjenstand for Skialdens Bestræbelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
Tyrkepiben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
Erich Poulsen, Historie- og Portraitmaler, Professor, fød i Bigum i Jylland 1749, død i Kjøbenhavn 1790. Han reiste som Malerdreng til Kjøbenhavn, og gav sig i Lære hos en Amtsmester her. J sine Frietimer tegnede han flittig i Akademiet, og vandt den lille Guldmedaille 1775 for et ypperligt Stykke, forestillende Assyriernes Leir som ødelægges ved Lynild, der fortjente et bedre Sted, end at hænge paa Gangen paa Charlottenborg, den store Guldmedaille fik han 1777. Han reiste derpaa udenlands, og fik i Düsseldorf Titel af Professor, han gik derfra til Jtalien, hvorfra han igjen kom tilbage til Kjøbenhavn. Han blev ved hans Hjemkomst Medlem i Akademiet, efterat have i Følge Opgave malet, Dronning Margretha, som forener de 3de nordiske Riger; han malede saavel Portraiter, som historiske Stykker i en let og behagelig Maneer, og af god Colorit. Om intet andet Beviis var for hans store Naturgaver, hans Flid, og hvad han spaaede engang at blive til, saa ere de Kabaler man opfandt, og satte i Gang mod denne fromme Mand, nok for at overbevise enhver, at han maae have staaet nogen i Veien, der har frygtet for hans Arbeider, at de kunde blive ham hinderlige, saavel i Henseende til deres indvortes Værdie, som ogsaa Jndtægten. Li stigen fik man ham endog ved Herre-Vælde og Jndflydelse, dreiet af fra Maleriet for nogen Tid, hen til Kobberstik Kunsten, og uden han forhen havde graveret ret for Alvor, leverede han til alles Forundring, Stykket Hof-Fossen i Kobberstik coloreret, en Prospekt af et Landskab og en Foss, som han, blandt mange andre Situationer, havde optaget paa hans Reise i Norge, hvilket stedse vil blive hans Lands Ære, Fremmedes Beundring, stiaalet ud af selve Naturen, og som dristigen kan sættes paa Siden af alt, hvad nogen Udlænder har leveret i dette Fag, det kostede ved Subskriptionen, 15 Mark, og gode Aftryk af samme er mere end en Gang betalt med 24 Rdlr. Man har ogsaa af ham et lille Kobberstykke stukket 1782 i Paris, med en let og spillende, dog kraftig Naal, forestillende Kong Knud den Store, som dadle sine Hofmænds Smiger. Han efterlod adskillige Malerier, hvoriblandt en Merkurius og Plyche i naturlig Størrelse, som et Jdeal af mandlig og qvindelig Skjønhed, hver for sig, paa tvende forskjellige Stykker; disse laantes ved en Udstilling fra hans Enke, og for ei at fremsætte Uanstændigheder for det tydske Publikum, der skulde supponeres ei at kunde taale, at see Naturen, som den er, søgtes Tilladelse hos hende, at deres sønde, paafaldende og naturlige Nøgenhed maatte skjules med Figenblade, og at denne Uanstændighed maatte som noget anstødeligt bedækkes om Livet med et Gevandt. Hun tillod dette, med Vilkaar at det skede med Vandfarve, som kunde afvaskes igjen, men da de bleve tilbagesende, vare de til Taksigelse forsynede med plumpe Gevandter af Oliefarve, der aldrig kunde borttages. Dette er et nyt Slags Billedstormerie, endog af Laugsbrødre. Nok for den Forstandige, for at bevise, hvad frygtelig Værdie disse Stykker, maae have havt. Jeg anfører dette, for at vise, og advare unge Kunstnere af Værd i dette Fag, hvad Kunstner Nid kan opfinde, og at ingen Misundelse overgaaer denne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
Undertegnede Redakteur af den danske Litteraturtidende agter ikke at indlade sig i nogen Pennekrig, for at oplyse Urigtighederne i den Anke, der førtes i Kjøbenhavns Skilderie No. 99 over nogle Udtryk i en æsthetisk Recension; men han troer sig i denne Anledning opfordret til at erklære. at den dadlede Recensent er en ved flere videnskabelige Skrifter bekjendt Lærd. P. C. Müller,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
Professor i Theologien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
Til Advarsel. En meget velhavende Kjøbmand i C., navne modtog en Dag en betydelig Mængde lig A Penge i forskjellige Myntsorter. For strax at give den derfor forlangte Qvittering, ryst de han i sit Cabinet Pengene ud paa et stort Bord, for at eftertælle dem. Medens han var beskjeftiget dermed, sagde man ham, at Barbeersvenden, som man alt havde ladet 2 Gange gaae, igjen var der, og vilde rage ham, da han, formedelst den lange Vei Skyld, ikke kunde komme engang endnu. Utaalmodig over at blive forstyrret, og med Tankerne ganske fordybet i Guldet, befalede han, at Barberen skulde komme ind, for at han kunde blive desto hurtigere færdig. Det skede. Medens Hr. A. blev ved at tælle, lagde hiin sine Redskaber til Rette, strøg Kniven, og maalte med ufravendte Øine den store Pengehob paa Bordet. Saa mange Penge havde han endnu ikke seet; hvad Under de, naar han derover forglemte at sige Hr. A., at han var færdig. Dog, denne bemærkede ham endelig selv, satte sig taus paa en Stoel, og sagde, da Barbeerdugen, blev ham omlagt: "Nu, skynd sig lidt, han seer selv det haster. Barberen tumlede sig, hvad han kunde, men Haanden vilde ikke yde ham den sædvanlige Tjeneste. Hr. A. mærkede ikke, da Tankerne vare andre Stæder henne, at han saaredes forskjellige Gange; men, da Barberen ved at rage Struben, ualmindelig sittrede, flere Gange begyndte, og i urolig Bevægelse ofte tørrede Sveden af Panden, stødte Hr. A. ham pludselig tilbage, sprang op- og raabte med tornende Stemme: Skurk, hvad har Du for Som rørt af Lynild, styrtede Karlen til Forden. "Ak Herre, sagde han, Gud være Lovet, at De reddede mig for et Mord. Deres Penge blendede mig og Diævelen indgav mig under Barberingen den Tanke, at afskiære Dem Struben, og flygte bort med Deres Penge. Jeg er et fattigt Menneske, uden Forældre, og i Morgen uden Herre, uden Udsigt, uden en Skilling - dog jeg kan ikke undskylde mig - jeg er i Deres Vold – men forbarm Dem over en fattig, ulykkelig Vare Hr. A., overrasket, kunde ikke længe fatte sig, hans blød, Hjerte kæmpede med hans Pengekierlighed; dog, endelig sprang han hen til Penge dyngen, tog en Haandfuld, stak det i den for Fængsel og Død frygtende Karls Lomme, og skjød ham ud af Døren, sigende: "Gaae og forbedre Dig." At beskrive dette Menneskes Følelse ved en saa uventet Behandling, vilde være umuelig. Det være nok sagt, at han strax forlod En, begyndte et Haandværk i en fraliggende Stad, og opfyldte Hr. A. Raad at forbedre sig, i dets hele Omfang. Hr. A. hans Barbeertøiet op i sit Værelse til Erindring, lod sig siden aldrig barbere uden i sine Folks Nærvær, og efter at alle Penge vare lagte til Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
Indenlandske Efterretninger. Placat, hvorved Brændeviinsbrænden af Rug igjen indtil videre forbydes i Nørre-Jylland, og Fyens Stift. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c. Gjøre vitterligt: At Vi allernaadigst ville herved have den Tilladelse til at brænde Brændeviin af Rug, som, i Følge Placat af 27de April 1808, har fundet Sted i Vort Land Nørre-Jylland, og Vort Stift, Fyen, ophævet, saa at sammesteds, i Lighed med hvad for den øvrige Diel af Vort Rige Danmark er anordnet, skal herefter indtil videre være forbuden ei alene, som hidtil i Følge Placaterne af 29 May og 4 December 1807, Brændeviinsbrænden, af Havre, men ogsaa af Rug, hvad enten samme er malet, eller umalet, under den ved nysnævnte Placat af 20de M., 1807 fastsatte Straf saavel for dem, der befindes herimod at handle, som forde Møllere, der betrædes at grøtte eller skraae fornævnte Kornsorter til Brændeviinsbrænden. Hvorefter de Vedkommende sig have allerunderdanigst at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, d. 4de December 1811. Under Vor Kongelige Haand og Segl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
Crederik K. Hr. Capitain A. Ammondsen har solgt Bryggergaarden No. 137 i Vimmelskaftet til Hr. Over krigscommissair og Regimetsqvarteermester Winther, for 100,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
D. 3die Decbr. blev i Aarhuus den 17aarige Mordbrænder Jens Mortensen halshugget. Jaget fra sin Hosbonde Møller Jens Jellings Tjeneste for begaaet Utroskab, havde han af Hevngjerrighed sat Jld paa Møllerens Gaard, hvorved denne ikke alle ne mistede sin hele Eiendom, men tillige et Barn paa 7 Aar blev indebrændt. Mordbrænderen gjorde det i en Nat, da han vidste Møllerens Folk, trætte af flere Nætters Arbeide, ret havde lagt sig til hvile og han satte sig derefter paa en Bakke i Nærheden, for ret at gotte sit onde Hjerte ved Synet af denne sataniske Misgierning. Han tjente til et nyt Beviis paa, at Ansigtet kan bedrage, thi han havde et godt og aabent Physionomie. Men dette Umenneske, der roligen kunde see ved sin Ugierning Frugterne af et heelt Livs Stræben i nogle Øieblikke forvandlede til Aske og endeel aldeles uskyldige Mennesker udsatte for at blive levende opbrændte, blot for at tilfredsstille hans Tigerhjertes Hevngjerrighed – det samme Umenneske slæbte sig modløs og næsten halv død til det Sted, hvor Retfærdigheden, krævede hans Liv. Saa nær beslægtet er Grusomhed med Feighed. Præsten Hr. Dr. Larsen, der havde beredt ham, fulgte ham til Retterstedet og Executionen forrettedes af Skarpretteren fra Odensee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
(Af Hamb. Corresp.) London d. 27 Nov. Admiral Sammel Row ley, Øverstcommanderende paa Escadren ved Jamaica, er død af en langvarig Feber. - Paa Martinique er opdaget en Sammensværgelse, som man længe havde pønset paa; 50 Sammensvorne ere arresterede; Ophavsmænden vare 3 Negere, hvoraf den ene var Toussaints Broder. - J Liverpool har en Corporation besluttet, at bede Prindsregenten i en Adresse om at tage de høie Kornpriser i Overveielse og indtil videre at forbyde at brænde Brændeviin af Korn. - Paa Palermo skal Kongen og Dronningen være uenige om, hvorledes man for Øieblikket skal bære sig ad, og Dronningen ønsker, som det hedder, at omgives af neapolitanske Tropper, og at udtage 20,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
Handelen mellem Jamaica og Sydamericas Havne er bleven meget levende, og Øen er et Oplagsted for de til den Deel af Fastlandet bestemte engelske Varer. - Prindsregentens Contusion paa Foden tvinger ham endnu bestandig til at holde Sengen, og han tager saa store Qvantiteter Opium, som faa Mennesker ere istand til at taale, saa vant er hen til det Slags Medicin. – J Følge de sidste Efterretninger fra Helgoland var al Samqvem mellem denne De og Fastlandet aldeles afbrudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
Paris d. 8 Dec. Garnerin har bekjendtgjort hele Hemmeligheden af den med saa megen Bram kundgjorte engelske Opfindelse, at affyre en Canon uden Lunte eller Batterie. Den bestaaer, efter hans Forsikkring, kun i Anvendelsen af det pneumatiske Fyrstaal. - Et Keis. Dec. bestemmer for hvert metrisk Centner reen eller blandet Merino, Uld, der indføres fra de nordlige Stater, en Afgivt af 30 Fr. og for almindelig Uld 10 Fr. Dr. Gall, som siden en Tid af et Aar blot har været sysselsat med Trykningen af et stort Værk, som indeholder hans Lære og de Discusioner med Jnstitutet, den har foranlediget, har i Gaar igjen ladet sig første Gang offentlig see; han begyndte i det Pariser Athenrum en Cursus af den almindelige Physiologie. Han afhandlede Nervesystemmet og blev hørt med megen Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
Bucharest d. 20 Oct. Her er bekjendtgjort den officielle Jndberetning om den russiske Armees sidste Operationer i Vallachiet, dat. Giurgiewo d. 16 (18) Oct. 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
Berlin d. 7 Dec. Hs. Maj. har forundt General-Major v. Massenbach Fortjeneste Ordenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
London d. 30 Nov. Marquis Wellesley er ankommen til Ogtland og har overbragt Prindsregenten det, der sidste Tirsdags er bleven besluttet i Conseil Cabinettet for de udenlandske Anliggender. Conseilets nye Medlemmer skulle træde i Function førend Parlamentets Sammenkomst; men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
man mener, at Forandringen i Ministeriet ikke vil være aldeles saa fuldstændig som man i Førstningen troede. - De Franske have ødelagt de Værker, som Spanierne i den sidste Tid havde anlagt ved Fortet Figueras. - Paa Port Royal har en General Belam, som var bevæbnet med en Dolk og to Pistoler, villet dræbe Petion paa hans Slot, og efter at han to Gange havde forsøgt det forgjeves, befoel Petion ham, underrettet derom, da han kom tredie Gang, at gaae i Fængsel, men istedet for at adlyde, tog Belam Flugten og undkom ved at sætte sig til Hest og affyre sine Pistoler paa Skildvagten. Men han blev siden paagreben og bragt for en Krigsret, som man ventede skulde dømme ham fra Livet. Men han skal have bedet sine Dommere saa ydmyg, at han slipper med 5 Aars ensomt Fangenskab i Lænker. - London, med dets Forstæder og Tilbehør have efter en Folketælling af sidstafvigte Maji 1 Mill. 9104 Jndb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
Befolkningen er i de sidste 10 Aar altsaa stegen 133,139 Mennesker, men heraf tilskrives 50,000 Mennesker, Kokoppeindpodningen. - Paa Jamaica har man anholdt et Menneske, der ansees forChristophs Agent. En anden, navnlig Piguerre havde skjult sig ombord paa et Skib, og saaledes fundet Leilighed til at undkomme. J hans Beligfandtes en Jnstrux fra Christoph, efter hvilken han skulde undersøge paa Jamaica Slavernes Tilstand, og deres Tilbøielighed til Opstand, forskaffe sig Kundskab om Coloniens militaire Forfatning, tilbyde dem, der vil afkaste Engellands Aag og gjøre fælles Sag med Hailys Behersker, Beskyttelse 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-17
Fra Mayn d. 2 Dec. J de første Dage af December gjennemløb Cometen dagligen et Rum af 306,800 tydske Mile, følgelig i en Time 12,783 og i et Secund 312 Mile.