JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Den ved vort Hofstaaende Russisk Keiserlige Gesandt, Hr. v. Kascholef er, ifølge Hamborg Nye Tidende, hiemkaldet, og Baron Krudener, som alt engang har beklædt denne Post i nogle Aar, igien udnævnt til hans Eftermand. Gaden langs Gammel Holms Kanal i Kiøbenhavn bliver nu saaledes udvidet, at den overalt kan blive 26 Alen bred i det mindste. Bolværket bliver opført af Steen til Gadens Høide, og paa samme sat et forsvarligt Brystværn af Træe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
J Christiania sælges Hveden for halvfemte til 5 Rd., dansk Rug for 3 Rdr., Byg for 15 Mk., Havre for 10 Mk. 8 s., Flesk for 23 til 24 Rdr. Skppd., og Smør for 26 til 30 Rdr. Tønden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Den 19de October vare allerede Fieldene omkring Tronhiem skiulte med Snee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Aarhuus. Skipper Søren Buchtrup agter og 8 a 10 Dage at afseile til Kiøbenhavn, og som sædvanlig medtager Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Den 9de Novbr. blev mig sendt 5 Rdlr. til 5 meest Trængende fra en Ubenævnt, at Gud ville bønhøre sammes Ønske, saa skal de Arme ei blive glemt. Lykkelig er de som betænker de Arme, Herren selv vil belønne dem, og takker skyldigst paa deres Vegne. Jens Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Ved et Ball paa Raadstuen i Onsdags Aften den 7de November, er indsamlet 4 Rdlr. 3 Mk. 11 s. til de Fattige, hvorfore ærbødigst takkes af Jens Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Udenlandsk. Frankrig. Det franske Directorium har ved et Arrete af 17de October erklæret: "At deres Ministre ved udenlandske Hoffer, skal være Republiken ansvarlige for Publicitaten af enhver trykt Artikel, som kan være taget af deres Privatcorresondence, angaaende politiske Gienstænder. Motiverne til denne Anordning, ere: Gesandterne kunne ved yttrende bemærkninger, Meeninger og Formodninger i deres Privateorrespondencer, endog imod deres egen Villie, tænke tvert imod Regieringens Hensigter, og disse kunne saaledes blive antagne. for Regieringens o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
De nye Toldafgivter bleve bekiendtgjorte med det Tillæg: At de skulle ikke bruges til andet end at formilde 23000 nødlidende Fattiges Skjebne med i Hospitalerne, som man maatte befrygte, under den nu værende store Pengemangel, ellers ville komme til at lide Manget paa Føde og Medicamenter, da al Credit nu var udtømt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Den berømte Skuespildigters, Molieres, og Fabel digters, Lafontaines Aske, bringes til Pantheons og Quatre Nations Centralskoler. Saaledes blive og alle berømte Mænds Aske, som ere begravede i de ophævede Kirker, nu igien opgravede, og hensadte i de forskellige Skolehuse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
J Overloire Departementet er en Agent af Prættendenten, Marqvis von Suveille, bleven henrettet. Han døde med megen Standhaftighed, og for han døde, overleverede han Fangefogden et Brev til Ludvig den 18de af følgende Jndhold: Sire! Jeg døer for det franske Navns Roes og for deres Allerchristeligste Majestæts retfærdige Sag. Jeg fortroer mig til Fangefogden i Pun hvem jeg overleverer disse faae Linier. Han vil overtyde Deres Majestæt om, at det var mig umueligt at gjøre meere for dem. Han har lovet mig at ville behandle alle Fanger af mine Lige, godt. Jeg anraaber derfor deres Majestæt om Naade for ham. Antag, Sire, deres troe Tieners ærefrygtsfulde Sindelag og forlad, at han uagtet al Anstrængelse, ikke har kunne været dem nyttig. Jeg er, o. s. v. )
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Jnsurrectionen i Belgien er nu bleven saa alvorlig, at Posternes Gang endog er hemmet. Foruden i Schelde og Nette Departementerne, hvor den var i stor Flamme, er den og udbrudt i Flandern. Vel har Divisionsgeneral Bonnard, ved Telegraphen fra Dunkikken, tilmeldt Krigsministeren i Paris dat. den 24de Octbr. at Jnsurgenterne i Schelde=Departementet vare adspredte og de i Nette Departementet ville og snart blive adspredte, men en sildigere Efterretning af 30te Octbr. fra Brabant taler i en anden Tone. Den siger: At Jusurgenterne har myrdet flere Regieringscommissairer og Municipalagentere og plyndret deres Huse, især raser de imod Kiøberne af Nationalgodserne, hvis Eiendomme, og Huse de reent udplyndrer og ødelægger. Jnsurgenterne ere gaaede over Schelden, har beskudt Antverpen, og da de har passeret Russel har de og bemægtiget sig endeel af Kanalen mellem Brüssel og Antverpen, samt ved Walem afbrudt Broen, der tiener til Communication paa den store Landvei til Antverpen. Alle offentlige Kasser i Departementerne ere nu bragte til Brussel. Ved Asche, Grimbergen og flere Stæder, har der været blodige Trefninger. Ved Grimbergen bleve 40 gjort til Fanger og strax skudte. Deres Geværer skal være af engelsk Fabrik. Ved Enghien har flere Bønderbyer revolteret og har en forhenværende østerrigsk Soldat til Anfører.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Engeland. Seiren over den franske Brester Flaade er nu saa meget fuldstændigere, da man endnu har erobret de 2de dertilhørende Fregatter Jmmortalite paa 42 Kanoner og Loire paa 44 Kanoner. Den Kongel. Fregatte Fishauard erobrede Jmmortalite ved Quessant, efter en meget blodig Trefning, hvor de Franske havde 120 Mand i Døde og Saarede og de Engelske havde 40 Mand. Commandeuren paa den franske Fregat, Borger Le Grand, den første Lieutnant og General Monge, ere blandt de Dræbte. Foruden meget Artillerie, Munition og Sadler, havde den 7000 Flinter og 720 Mand om Bord. Landtropperne vare alle udsøgte stærke Folk. Den anden Fregat la Loire paa 44 Kan. og 664 Mand, hvoraf 350 vare Husarer, maatte ligeledes efter en mordisk Fegtning paa den irlandske Kyst overgive sig til Fregatten Anson. De Franske havde 50 Døde og 80 til 90 Saarede. Begge Skibene vare nye. Den sidste Fregat har ellers udmærket sig med 3 ærefulde Fegtninger, nemlig den 12te ved Torry=Jsland, den 15de med den brittiske Fregat Mairmaid, som den ilde tilredte og endelig den 18de October da den maatte give sig til den engelske Fregat Anson. Dette sidste Forsøg paa at understøtte Rebellionen i Jrland, er kommen den Franske Regiering dyr at staae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Paa Linieskibet Hoche, hvor Chef d'Eskadre Bompard- og Overgeneralen for Landgangstropperne, Hardy befandt sig, fantes endnu 1 Milion Livres i klingende Myndt. Hele Eskadren skal have havt 50,000 Geværer og 7000 Mand med sig. Der er alsaa nu kun 2 Fregatter tilbage, som man imidlertid giør Jagt paa. Til Plymouth er endnu den 19de opbragt den franske Kaper Revenge paa 20 Kanoner 140 Mand ligeledes skal Fregatten Sirius have erobret en stor Hollandsk Fregat i Nordsøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Den 29de Octbr. afseilede Sir Sidney Smith med Linieskibet Tyger paa 84 Kanoner til Grev St. Vincents Flaade. Man siger at Pichegra er fulgt med, og skal enten komme til at commandere en tyrkisk eller maroccansk Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Den vigtige Rebellerchef Hacket i Jrland, er falden i de Kongeliges Hænder. Man haaber ligeledes daglig at fange Rebellen Holt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Kongen har ladet paabyde en almindelig Taksigelses Fest den 29de November for den udmærkede Velsignelse Gud har viist imod det brittiske Rige, og den Lykkede Kongel. Vaaben har havt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Tydskland. Den 28de October har de Franske overleveret Grev Metternich en nye Note, hvori de erklærer, at de ikke kan bevilge de i Rigsdeputationens sidste Note yttrede Forlangende. Desuagtet smigrer man sig med, at den franske Regiering dog omsider maae give efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Citadellet ved Wirtzburg bliver nu sadt i Forsvarsstand, og man forventer dertil 2 Keiserlige Batailloner, fra Bayern. J det Voralbergske oprettes et Landskytte Korps. Ligesom og Resten af de franske Emigrant Korpser der ligge i Güntzburg og Biberack og bestaaer af 1500 Mand, nu fordeles under de Keiserlige Regimenter. I hele Granbundten har Glæden været ubeskrivelig over Østerrigernes Jndmarsch. Besiddelsen af Graubundten er af megen Vigtighed for Østerrig, eftersom Franskmændene nu ikke fra denne Side kan rykke ind i Tyrol. General Bellegarde er ankommen til Graubundten og bereiser det hele Land, for at treffe de beste Forsvarsanstalter. Man er nu i stor Forventning om Følgerne, thi medens de Keiserlige med betydelig Magt fra Tyrol nærmer sig Bregenz og fra Breisgau Schweitz, samler Franskmændene sig stærk paa Grændserne af Graubundten, og skal ved Bodensøen have et Korps paa 30,000 Mand, der bestandig erholder Forstærkninger. Ved Schafhausen har de et Korps af 7000 Mand Cavallerie,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Fra Wien skrives: At alle Regimenter i Bøhmen, har faaet befaling at bryde op. Ligesaa er der sendt en Coureer til Gallizien, som har bragt Ordre at de russiske Tropper skal med forceerte Marscher ile fremad. Den Keiserlige Feldttøimester, Prindsen af Würtemberg, skal commandere den russiske Armee en Chef, og erholder derfor af det russiske Hof 100,000 Rubler i Tractement. Den russiske General Rosenfeldt skal commandere under ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Adskilligt. Den russiske Gesandt Tammera i Constantinopel har under 26de September indberettet til Petersborg, at Buonapartes elændige Forfatning i Efgypten, bliver paa alle Maader bekræftet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
En Expresse fra Rhodus har bragt Porten Efterretning om at den tilbageblevne franske Eskadre og Transportflaade i Havnen ved Alexandrien er opbrændt. Den engelske Commandeur bevæbnede nogle smaae Fartøier, hver med en Kanon, og førte dem med gunstig Vind ind i Havnen, og lod dem skyde med gloende Kugler. Dette foraarsagede saa stor Skræk blant Franskmændene, at de reddede sig fra Skibene, hvorpaa Engelænderne anvendte deres alt fuldkommen armerede Brandere og 4 Linieskibe, 8 Fregatter og 150 Transportskibe bleve et Rov for Flammerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Den Nordamerikanske Regiering, lader nu, foruden de 3 alt udrustede Fregatter paa 44 Kanoner, hver, og en paa samme Størrelse som Kiøbmændene i Philladelphia subskriberer til, endnu bygge 6 Fregatter paa 32 Kann., 12 paa 22 Kan. 6 paa 18 Kanoner og 10 Galeier. Antallet paa Accisecutterne paa Kysterne, blive formeerede og ere authoriserede til at opbringe alle bevæbnede franske Skibe. Til Militsen bliver der kiøbt 30,000 Flinter og Sabler, og man mener at den hele Landmagt saavel de Regulaire som Volontair=Corpserne. vil bringes til henimod 100,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
De omkring Stutgard liggende Bierge har i Aar afgivet 5343 Fade og 1201 Butten Viin. Over 1000 Fade meere end i forrige Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
En russisk Eskadre af 4 Fregatter har taget Øen Zante i Besiddelse i den russiske Keisers Navn, og er derpaa efter at have besadt Øen med Tropper gaaet til Øen Cephalonien for og at besætte den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Den sidste engelske Paketbaad bragte med sig fra Cur haven til London 30 til 40,000 Pund Sterling i Sølv og klingende Myndt. To forhen hiemkomne, bragte giver 100,000 Pund med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
J Paris paastaaer man, at England og Rusland anvender alt, for at trække Danmark og Sverrig med i Coalitionen. Directoriet har erklæret Kongen af Sverrig, at det ikke sender nogen anden Gesandt til hans Hof, end Lamarqve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Da i vor Tid Rheumatismer ere saa gænge, fortiente følgende simple Middel, (der findes i Bibliotheket for Physik, Medicin &c.) at vorde meere almindelig bekiendt. Rimeligheden for dets nyttige Anvendelse, ligger øiensynligen i den electriske Virkning. Fyld en almindelig Pegel=Flaske med nogenlunde fiint Glas, og sæt den ved Jlden indtil den er bleven varm. Guid saa umiddelbar paa den angrebne Deel frem og tilbage med den i et Qvarteers Tid eller længere, og igientage dette to Gange daglig. Følgende Curer maae tiene til Opmuntring for de Syge, som ville anstille Forsøg med dette Middel: En Mand som havde en heftig rheumatisk Smerte i sine Armee og Skuldre, blev inden 14 Dages Forløb fuldkommen helbredet ved at lade sig gnide 2 Gange om Dagen. J næsten ligesaa kort Tid blev en ung Mand helbredet paa samme Maade for Ledesvamp i sit ene Knæe. En Kone havde pludseligen i en Nats Tid faaet en stor Hævelse paa den foreste Deel af sin Hals; hun lod den gnide med Flasken, og den forsvandt inden 8 Dage. N. B. Jo større Flasken er, desto længere vil den holde sig varm. Attractions=Kraften er altsaa stærkere i en større end i en mindre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
J den 648de Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere: 48. 67.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Bekiendtgiørelser. Paa Løve=Apotheket ere fine og gode Liqveurer at faae paa Boutellier, nemlig: Cancel, Muscat, Gyldenvand, Cardamome, Ratasia, Oskebade, Perfico, Nellike og Krambambuli for 4 Mk. 4 s. Flasken, betales aparte. Reddelien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Harlemmer Blomster=Svibler til Vinterstor, blaae, røde og hvide fyldte Hyazinter, viel bluhmte Taketter, vellugtende tidlige Tulipaner, Ranunckler og Anemonien, er nu at faae hos Gartner Hamann ved Munckport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
For omtrent 8 Dage siden er fra Wibye Mark bort dreven en sorthielmet Koe 8 Aar, og en blakket Ko med hvid Stiern i Panden i 4de Aar, begge mærket: Toesteret og et Klip ned i det venstre Øre. Hvo som kan give Oplysning om disse 2de Køer og melder det til Præsten Hr. Wormslev i Wibye kan derfor vente en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Fredagen den 30te November om Formiddagen Kl. 10 bliver her i Raadstuen paa Postgaarden foretaget Licitation over 1000 Favne forsvarligt Bøgebrænde, at levere til Stadens Magasin i næstkommende Aar. enten her paa Stedet, eller paa Skibene ved Ladestederne i Provindserne efter de Conditioner, som paa Raadstue Skriver-Contoiret forinden kunde erfares. Kiøbenhavns Raadstue, den 29de October 1798.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
J Anledning af det efter Smede=Mester Nicolai Weibells Hustrue i Horsens begyndte Skifte, og i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved dette Boes Creditorer, inden 12 Uger fra Dato for os at anmelde Deres Krav i Boet. Arvingen Studiosus Johannes Weibel der skal opholde sig i Kiøbenhavn, indkaldes ligesaa inden ovenmeldte Tidsforløb, at møde eller møde lade under Skiftet, i andet Fald sluttes Skiftet dog, efter dette Proclamaes Udløb. Horsens, den 7de November 1798. Borgermæster og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
En sort Tyr, i 2det Aar, med noget hvidt paa Benene og Halen, samt Spidsen af begge Ører afskaaret, (eller som det kaldes Tvestoret) er for en Til af 8 Uger siden bleven borte for sin Eier. Den den om samme kan give nogen Oplysning, ville behagelig melde det til Præsten i Saxild, Den almindelige Contorist, 1 B., 2 D., 10 Mk. 6 s. Archiv for Reisebeskr., 13de H., 42 s. Bech mans Theknologie, 8 Mk. 5 s. Peder Jensens A.B. C. eller Læsebog, 17 s.; ere at faae hos H. W. Schytte. P. S. Endnu ønsker jeg som forhen meldt, at de Herrer Subskribentere, og ellers hvem som ønskede sig af Hr. Soldins Oplagsskrivter, vilde melde mig deres Adresse, da de forlangte Skrivter skal ufortøver blive enhver Liebhaber tilsendt af Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Skiftet efter Huussæster Jens Christensen Amme. som døde i Baastrup paa dette Gods, er til endelig Slutning berammet at foretages udi Stervboen den 20de November næstkommende Formiddag Kl. 10 Slet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Arvingerne i denne Stervboe, sc. Søren Christensen, som skal boe i Hornmarch paa Samsøe, og Niel Rasmussen, Huusmand i Ingerslev, item Stervboens anmeldte Creditorer, Rasmus Mortensen af Tanden, og Søren Rasmussen i Baastrup, indkaldes altsaa end videre herved 3de Gange i den Aarhuus Avis, til den bemeldte Dag og Tid ved Skiftesamlingen at møde eller mode lade. Constantinsborg, den 7de NovembePoulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
En Vandmølle med 2de Qværne og Fiskerie, i en god Egn, er fra næstkommende 1ste Maji at faae i Forpagtning for en ugift Person, eller en liden Familie af Bondestanden, naar Vedkommende melder sig inden No. vember Maaneds Udgang; nærmere Efterretning herom kan faaes her paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Fra Niels Møller i Hoed, i Sønder Herred, er Loverdagen den 20de October bortkommen et bærbruun- og med stor Hale og Manke, Fortop i Panden, som naaede til Næseborene, god af Skabning, paa Størrelse imellem 9 et halv og 10 Qvarteer, paa Alde 8te Aar, paa det venstre Bagbeen var den halt, hvem som kan tilveiebringe den, bedes at melde det, entetil Eieren, eller til Peder Pedersen i Skiøstrup, som betaler al Omkostning og Uleilighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Efter Corsiz Boye, som ved Døden er afgaaet paa Bisgaard her under Grevskabet Samsøe, hvor han conditionerede, som Jnformator, bliver i Følge Plakaten af 26de October 1792, herved med 6 og 12 Ugers Varsel indkaldt saavel hans Arvinger som Stervboets Debi= og Creditorer, om af sidste maatte gives, at melde sig hos mig, som committeret Skifteforvalter, paa det Skiftet derefter kan blive sluttet og tilendebragt. Ørnslund, den 6te October 1792. J. Friis, Forvalter ved Grevskabet Samsøe. Mariagers Veir-Mølle med 5 Fag Huusbygning til vorder stillet til offentlig Auction her i Mariager, Tirsdagen den 11te December d. A. om Formiddagen Kl. 10. Møllen er i god Stand og Drift og har god Søgning, Conditionerne skal vorde billige, da det er min attraae at sælge den. Mariager, den 25de October 1798. Christen Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
En Vægterplads er ledig i Aarhuus, skulde nogen attraae denne Tieneste, kan de henvende dem til mig Jacob Assendrup. Jens Udsen, Gaardmand i Brestrup ved Grenaae lader oplyse en gammel sortstiernet Hoppe, som han bortbyttede i Ebbeltoft sidste Sommer=Market den 3die Julii, og den 28de October sidst om Aftenen, er kommen til hans Gaardstæd. Eieren til samme Hoppe, som ikke vides hvem en ville afhente samme, mod at betale Græs- og Foerløn, inden 4 Uger fra Dato, da den ellers ved Auction, bliver bortsolgt, og de beholdne Penge derfor, alle Omkostninger fradragne, indtil videre tagen i Forvaring, Brestrup, den 7de November 1798.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Arvingerne efter afgangne Jens Pedersen Smed, som i forrige Maaned døde i Aptrup Bye i Sall Sogn paa Haxholms Gods i Wiborg Amt, saavelsom hans Credi og Debitorer, indkaldes herved at møde hos Undertegnede, som Skifte=Forvalter paa det Høigrevelige Herskabs Vegne, Fredagen den 16de November førstkommende om Formiddagen Kl. 10, de første for at iagttage deres Ret, og de sidste for at anmelde, hvad de skylde til Boen og lovlig har at fordre i den. Snorum, den 29de October 1798. N. H. Saabye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-10
Schemaer til Lægds=Ruller med Titte blade, samt Af= og Tilgangslister med Tiltelblade til Brug for Jordegodseiere, som skal indlevere samme til Krigscommissairerne, faaes paa AdresseContoiret i Aarhuus for 2 Mk. Bogen og i Arkviis 2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-14
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-14
Kiøbenhavn. Bekiendtgiørelse. Til end mere Betryggelse for de Søefarende, som seile ind og ud, til og fra Bergens Lehd ved Skuddesnæs, er bleven foranstaltet paa Pynten af bemeldte Næs opsat et nyt Lygtefyr, som begynder at brænde den 1ste Januarii 1799, og skal for Eftertiden brænde efter de samme Regler, som de øvrige Fyrer, nemlig: om Sommeren fra Paaske til Mikkelsdag antændes det 1 Time efter Solens Nedgang og brænder til Dagens Begyndelse, og om Vinteren fra Mikkelsdag til Paaske en halv Time efter Solens Nedgang, og brænder til en halv Time for dens Opgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-14
Efter indhentet Underretning tiener til videre Efterretning for de Søfarende, at dette Lygte=Fyr hidses paa en opstaaende Mast eller Stang, ved hvilken der er bygget et Skuur, som alt er hvidt malet, hvorfor dette Punkt vil uden Tvivl tillige blive meget kiendeligt om Dagen i de Directioner, fra hvilke det kan sees. Lygten er omtrent 300 Fod over Vandets Overflade. Det er bekiendt, at der allerede længe har været et Blus eller Steenkuls=Fyr paa Hvidingsverne og et Lygtefyr inde ved Høyevaarden, dette sidste tienende til at kunne, naar man om Aftenen eller Natten er seilet Carmsundet ind, søge Ankerpladsen ved Høyevarden. Naar man kommer fra Søen og enten vil eller seer sig nødt til at holde ind i Bugten og seile Carmsundet ind, da bør man med tilbørlig Opmærksomhed ikke kunne feiltage imellem Skuddesnæds og Hviddingsøernes Fyrer, dette, som hidses paa en saa kaldet Vippe, er et Kul= eller Blusfyr, men det paa Skuddesnæs, er, som meldt, et Lygtefyr, hvilket derfor brænder med et stadigt og enkelt Skinn, og dette Fyr kan desuden, naar man kommer Vesten fra, ikke sees, med mindre man tillige er saa sydlig, at det er frit Synden for Skiæret Gætungen, eller, hvilket er det samme, at man haver det i N. O. t. O. retvisende, og i denne Compas=Streg er Farvandet reent ud fra Hviddingsøerne. Man kan altsaa, om man først fik kun et Fyr at see, og for en kort Tid var i Tvil om, hvilket af dem det kunde være, styre noget østlig, thi i Fald det da var Skuddesnæs Fyr, man havde i Sigte, maatte man saaledes upaatvilelig faae Hviddingsøernes Blusfor strax derefter at see, det maatte da ellers være besynderlig tykt, taaget Veir eller Sneefog, faaer man derimod ikke, ved at have styret noget østligere, snart et Fyr endnu at see, maa det følgelig være Hviddingsøens man haver i Sigte, og da kan man ved Peiling fra det, sætte Cours efter til at tage Syn af det andet; ligesom man efter Maaden, som Skuddesnæs Fyr staaer, og er skiult af det høie Land, kan, ifald man seer et Fyr østligere fra sig end N. O. t. O. retvisende, være vis paa, at det maa være Hviddingsøens. Naar man har Kiending af dette, kan man derfra sikkert holde op under Skuddesnæs, da man ved det ny Fyr nu med Vished kan vide, hvor Hukken er, og saaledes holde nær ind under Landet vedSkuddesnæs og ind efter Carmsundet. Naar man kommer henimod Smørstakken, kan man vente at see alle 3 Fyrer tillige, og naar Skuddesnæs Fyr da igien bliver skiult af Landet, kan man efter de tvende Andre, især det ved Høyevarden, rette sin Seilads videre til at søge Ankerpladsen i denne Havn. Men er man ubekiendt, og ikke vil vove at styre Carmsundet ind uden Lots, eller andre Omstændigheder forhindrede Jndseilingen, saa kan Forerne paa Hviddingsøen og Skuddesnæs blive en fortræffelig Underretning for dem, som saae sig nødt til, at holde krydsende her i Bugten Natten over; men i saa Tilfælde maa man være meget agtpaagivende, om ikke Strømmen, hvilken som oftest her er meget stærk, forsætter Skibet til nogen af Siderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-14
Dette bekiendtgiøres herved til Efterretning for de Søefarende og andre Vedkommende, baade inden og udenlands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-14
Kiøbenhavn, udi det vestindisk Guineiske Rente og General-Toldkammer, den 30te October 1798. Moltke. Hansteen. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-11-14
Oldenburg. Fregatten Najaden afgaaer den 18de d. M. fra Kbhvn. til Flekkerøe, for at tage de dertil qvalificerede Skibe under Convoy.