Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-08-15
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Det hedder i en Skrivelse fra London af 15de Juli. Jngen anden Gienstand synes for nærværende Tid at fængsle det Engelske Folks Jnterresse, uden Sagen om Dronningen, og ethvert enkelt Menneske synes at forglemme det Tryk, under hvilket han selv lever, for at betragte hvorledes et Fruentimmer, som er berøvet al Bistand, kan forsvare sig imod den alt formaaende Regierings Overmagt. Man erindre kun, hvorledes man førend hun kom til England klagede fra alle Sider over Tidernes Elendighed; hvorledes man bestormede begge Parlementets Huse med Bønner og Forestillinger, med hvilke Forventninger mange Tusinde saae de Beretninger i Møde, som den af Overhuset nedsatte Committee havde at udarbeide om Handelens og den af Underhuset nedsatte Committee om Agerdyrkningens Tilstand; nu bleve disse Beretninger aflagde, men ingen lagde Mærke til dem. Hr. Broughams Forslag angaaende Skolevæsenet ere, for Folk som ikke høre til den Engelske Kirke af den største Vigtighed, da en nye Skat skal derved paalægges dem, hvoraf de ikke kunne have nogen Fordeel; disse Forslag, og den Bill, som skal bygges derpaa, vilde til andre Tider have foranlediget en utallig Mængde Forsamlinger og Bønskrifter, og sat mange Hundrede Penne i Bevægelse; og nu ville de maaskee blive gjorte til en Lov uden at der skeer nogen betydelig Jndsigelse imod dem. Handelen har slet ikke bedret sig; Agerdyrkningen er underkastet samme Tryk, Finantserne ere endnu ligesaa indviklede som hidindtil; Byrden af de offentlige Afgivter er ligesaastor som tilforn, ogsaa har man hverken Grund til at haabe enten nogen Forbedring eller Lettelse deri, og dog hører man ingensteds nogen Klage. – Hvorledes staaer det til med Dronningen, hvor er hun, hvad tager hun sig for hvad vil hun nu giøre, hvad ville Ministerne vel beslutte sig til man hører ikke andet end saadanne Spørgsmaale, man taler ikke om andet, og man vil ikke læse om andet. Skrifter af alle Slags for og imod Sagen, dog meest for den, udkomme hvert Øieblik og blive begierligen opkiøbte: man bliver staaende foran ethvert Skrift, som er opslaget paa Murene, enhver trykt Bagatelle, som høres udbasune paa Gaderne, søger man at forskaffe sig fordi man altid haaber, at erfare noget nyt deraf. Denne Ligegyldighed ved Parlamentets Forhandlinger angaaende de offentlige Anliggender ville vi ikke deele. – J Underhusets Møde den 10de Juli foreslog Lord Castlereagh den anden Oplæsning af Billen mod Udlændinger, som siden er bleven antaget; Hr. Ward sagde i den Anledning: at man behøvede ikke at være bange for de udenlandske Jacobinere, da Jacobinerfabrikkerne vare i saa god Gang i Landet selv, saa at ingen fremmed Tilførsel var fornøden. - Midt i denne Debatte stod Lordmajoren op og begyndte at undskylde sig, fordi han havde opfordret Militairen til, at være beredt da Borgerraadet skulde forsamles for at aftale en Addresse til Dronningen; Husets Taler bebreidede ham under en stor Latter af Medlemmerne, at han afbrød Husets Orden, og det blev sagt ham, at han maatte bevise at den Sag, som han vilde tale om stod i nogen Forbindelse med Billen imod Udlændinger, og da han vilde søge at bevise det, saa blev Latteren endnu større. - Mistres Olivia WilmotSerres har overleveret et Bønskrift til Parlamentet hvori hun har godtgjort, at hun er en ægte født Datter af den afdøde Hertug af Cumberland Hendrik Fredrik, man har fundet et Document imellem den afdøde Konges Papirer, hvori det hedder, at Olivia Serres Fødsel skal holdes hemmelig saa længe Kongen lever, men efter hans Død skal hendes Stand offentlig bekiendtgiøres, man seer af de øvrige Documenter, at Hertugen af Cumberland har udsat til bemeldte Olivias Underholdning en aarlig Jndtægt af 500 Pund Sterling. – Den 18de Juli overleverede Hr. Vallace i Underhuset, den mærkværdige Jndberetning, som den Committe har indgivet, der er nedsat for at undersøge de Jndskrænkninger, som finde Sted ved Handelen. Committeen var af den Mening: at enhver Jndskrænkning af Handelen er et Onde, som kun maa taales saalænge det kan betragtes som et politisk Hielpemiddel for høiere Hensigter; men som maae hæves saasnart dette ikke længere behøves. Den første vigtige Punkt, som Committeen har undersøgt, er Englands Navigations=System; Committeen foreslaaer den Forandring deri, at alle Artikler, og det fra alle Verdensdele, maae indføres i England forudsat naar det skeer med Brittiske Skibe: thi hidindtil har der været forskiellige Artikler fra Tydskland og Nederlandene som det ikke har været tilladt at indføre under nogen Betingelser, hvilket Committeen finder hverken at være retfærdigt eller nødvendigt. Den anden Gienstand for Committeens Betragtning har været Transithandelen; den erkiender, at naar Lovgivningen vil giøre England til en Skueplads for hele Verdens Handel, saa kan man ikke nok befrie denne Handel for Jndskrænkninger. Commiteen foreslaaer derfore at alle Landets Produkter, hvad enten de ere raae eller forarbeidede, maae frit udføres eller indføres, undtagen til de Engelske Colonier, dog maae det udenlandske Lærred undtages derfra ligesom Kornvarer). - Et stort Onde er Mængden af de Love, som angaae Handelen, i Aaret 1815 talte man allene 1500 saadanne Forordninger, hvoraf 1100 kunde dagligen forekomme i Anvendelsen. Commiteen ønsker, at de foreslagne Forandringer først efterhaanden maae blive satte i Kraft; men det er nødvendigt, at man forlader det hidindtil fulgte indskrænkende System, og erklærer sig for et mere udvidet og som udviser en større Liberalitet mod de fremmede Nationer. De fremmede Nationer have i lan Tid besværet sig over, at England planmæssigt saaledes har indrettet sit merkantiliske System, at det derved søger at indskrænke deres Handel, hvorved de paastaae, at de nødes til at træffe lignende Forholdsregler til deres Selvforsvar, naar Lovgivningen derfore erkiender, at den Jdee er falsk, at man kan giøre Handelen mere blomstrende ved Jndskrænkninger, saa kunne de fremmede Stater ved deres Forholdsregler ikke længere beraabe sig paa Englands Exempel. (Huuset yttrede det lydeligste bifald ved denne Jndberetning: det er et Spørgsmaal om Enropa ogsaa vil giøre det.)