JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Blandede Efterretninger fra Udlandet. Den politiske Horizont begynder at formørkes. Af Kongen af Spaniens Svar til Engelland seer man nu tydeligt hans Sindelag; den store Armee som træk tes sammen, den almindelige Udskrivning, som er ivente, bebuder ikke nogen fredelig Stemning. "Spanien vil endnu - sagde nylig en Madriter Avis - uagtet alt hvad det har lidt, vise Verden, hvad en tapper Nation formaaer, naar man vil tirre den - Og fra London skrives: "Spanien er altfor meget compromitteret : til at kunne undgaae at blive indviklet i en Krig, som da vil bringe de to Hovedmagter, hvis Jndflydelse behersker de modstræbende Principer paa Halvøen, i Collision med hinanden. Engelland havde aabenbar Ret til i dette Øieblik at forlange den erkjendte spanske Gjeld udbetalt, eller til at søge Godtgjørelse ved at opbringe spanske Skibe og borttage de spanske Kolonier. Spanien indseer Faren. Det apostoliske Partie har Alt af befrygte, og maa vove Alt. De Franske trak sig gjerne tilbage, men Jalousie og den krænkede Æresfølelse til lader dem ikke at gjøre det saalænge de brittiske Vaaben, beskytte Portugal. Dette er den fritiske Omstændighed, som vil bestemme, om Krig eller Fred imellem de to Hovedmagter skal afgiøre Halvøens Skjebne." - J i en anden Londoneravis skrives der: "Storbrittanien, har sat en fast Fod paa Europas Fastland, og det brittiske Banner vil ikke forlade Halvøen førend den sidste Franskmand har vendt Pyrenæerne Ryggen. Frankrigs Krigsmagt i Spanien tjener ikke længer til at beskjærme Thronen og at tilveiebringe en almindelig Udsonning, den er bleven Redskabet for et Partie, som, efter sin frygtelige gigantiske Plan vil paany lægge Europa i Lænker, men dets Magt skal vorde brudt. Vilde det brittiske Ministerium handle strengt conseqvent, saa kunde det retfærdiggjøre det for Europas Domstol, ifald det ufortøvet erklærte Frankrig Krig. Vi troe, siger Avisen Globe: at den franske Regjering ønsker, at den portugisiske Konstitution kunde blive styrtet, men tillige at undgaae at komme i Krig med Engelland. Den maatte derfor afholde Kong Ferdinand fra at kompromittere sig og i Nødsfald tvinge ham dertil. Men Frankrige synes at være foruroliget af et jesuitisk og aristokratisk Partie, som modsætter sig enhver Forbedring i Menneskeslægtens Tilstand. Dette kan vel nu ikke handle aabenlyst, men formaaer dog ofte meere end Ministrene selv. Spanien beherskes af et saadant Partie (det apostoliske), som er nøie forbunden med det franske. Der siges, at den franske Ambassadeur i Madrid skal have faaet sine Jnstructioner af dette Partie. Fredens Vedligeholdelse eller Krigens Udbrud berver saaledes paa, om den offentlige eller den hemmelige Regjering i Frankrige er den stærkeste." Den gudfrygtige, meget sygelige Dronning af Spanien, har udgivet en Bønnebog til Brug ved den 9 Dages Andagt, hvorved Frelserens Kjødspaatagelse og den hellige Jomfrues guddommelige Undfangelse feires, dog ikke under hendes eget Navn, men som en barmhiertig Søster af den hellige Frantz de Paulas Orden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
J Modena ere 4 Personer, der vare Medlemmer af et hemmeligt Selskab, dømte til Døden, som de 3 allerede have lidt, men den 4de hidtil er undgaaen, fordi han, i Henrettelsens Øieblik, lovede Regjeringen Oplysninger af høieste Vigtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Den unge Napoleon eier et lidet Distriet af den keiserlige Have i Schønbruun, og benytter dette til at avle Kartofler for sin Bedstefader Keiser Frantz's i Taffel. (Khvnsp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Keiseren af Brasilien har stiftet en ny Ridderorden: af det sydlige Kors. Alle de østerrigske Erkehertuger og Ministeren Fyrst Metternich ere blevne Storkors deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Jbrahim Paska, Vicekongen af Ægyptens Søn, der kommanderer paa Morea, er af Storherren bleven foræret en med Diamanter besat Sabel af 10,000 Piastres Værdi. Hvorledes seer Sultan Mahmud ud Naar man tænker sig, at under den nærværende Sultans Regjering vistnok meere end hundredtusinde Mennesker ere blevne halshugne, qvalte, druknede eller brændte, saa maa man snarere forestille sig ham liig en Ul end et Menneske. Men det er ikke saaledes. Han er en meget smuk Mand, af blidt og melankolsk Udseende, henved 40 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Ved Dowers Strandbred saae man forleden et nøgent Menneske kjæmpe med Bølgerne og raabte om HjelpEn Mængde Mennesker stimlede til, og Toldbetjenterne udsendte strax en Baad for at redde ham. Men imedens Alles Øine fulgte Baaden, trak endeel Smuglere, ved Hielp af Hager og Touge, endeel Smaafade op af Vandet og løb bort dermed. Da Baaden nærmede sig den formeentlig halv Druknede, fik han pludseligt sine Kræfter igjen, svømmede bort fra den, og forsvandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Aviserne levere nu atter et mærkværdigt Exempel paa Somnambulisme, der paany vil lede Opmærksomheden, hen paa denne, næsten gandske forglemte Gjenstand. En meget bekjendt og agtet Bryggers Søn i Wien er uden fremmed Jndvirkning, uden nogen Magnatiseurs Manipulation sat i en Klarseendes Tilstand. Han er nu sit 15de Aar, og blev for nogle Aar siden heftig forskrækket i en lang mørk Gang ved en af sine Skolekammerater. Siden dette Tilfælde er et Slags Svækkelse i bleven tilbage, som tiltog Dag for Dag, saa han tilsidst faldt i en Slags Bedøvelse, hvoraf han, trodalle anvendte Midler, ikke var at vække. Endelig blev ham paasat den saakaldte Iiskappe, som vel bragte ham til Befindelse igjen, men i dets Sted blev han i visse Mellemrum anfaldet af et Slags Raserie, saa man ner pe kunde holde ham. Efter nogle Uger forandrede den ne Tilstand sig, og han faldt hver anden Dag i en magnetisk Søvn, der sædvanlig varer i 6 til 8 Timer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
J denne Tilstand beskriver han Lægerne sit Legems indvortes Beskaffenhed, angiver dem Midlerne, som det skulle bruge, spiller Kort, og læser med tillukkede Øine, og naar man med Magt vil aabne hans Øienlaage, saa trække de sig igjen sammen, og man seer kun det Hvide i Øiet men ikke Øiestenen. Naar han efter en saadan Parorysmus kommer til sig selv igjen, saa veed han ik noget af hvad der er forefaldet, men geberder sig som En, der vaagner op af en dyb Søvn. Næsten daglehar han fornemme Besøg, der ile til for at see ham i hans Somnambulisme. Tambourmajoren Henry Kocker, efterat have trommet i det londonske Operahuus, nu over Christiania ogsaa kommen til Stockholm, hvor han har et saa uhyre Tilløb, at, Argus " spaaer, at det hverken vil lykkes Bernhard Romberg eller Hummel eller Md. Catalani saaledes at fængsle Stockholmernes Velvillie. Han giver dem sine Reveiller under Navn af Concerter, og har allerede givet en stor Mængde Forestillinger. Hvor megen Enthusiasme der endog har mødt ham andetsteds, skal han endnu bestandig have det ædle danske Folk i kjær Erindring, og fleregange have yttret, at han vilde vise sin Erkjendtlighed ved atter til Sommer at (Khynsp. gjæste Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Som et høist usædvanligt Exempel paa Frugtbarhed, anføres, at paa en Eiendom, halvtredie Miil fra Stockholm, ere efter 12 Skeblade Roefrøe (Næper) paa 2 Tønder Lands Udsæd i Midten af sidstleden August Maaned, indhøstet 300 Tønder Roer. Disse solgtes til 2 1/2 a 3 Rdlr. pr. Tønde, og gav en Jndkomst af omtrent 750 Rdlr. Rigsgjæld. Desuden drog Eiefren en Fordeel af Bladene, hvilken han selv anslaaer til ikke mindre end 420 Rdlr., fordi ved deres Jndblandelse i Foderet for 15 Køer, dagligen i en Tid af 6 Uger besvaredes et halvt Lispund Høe for hver af dem, og saaledes omtrent 10 Rdlr. i Døgnet. Ved 12 Skeblade Roefrøe er altsaa vunden 1170 Rdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Jngen Herrer og Jomfruer i Bremen. J en Correspondentsefterretning fra Bremen i Zeit. for die eleg. Welt. 208, hedder det: "Under 13de Septbr. er af Øvrigheden her truffen den Foranstaltning, at fra den Tid af, den hidtil brugelige Titel: Herr " og Jomfrue, og lignende Benævnelser bortfalde i offentligen trykte Bekjendtgjørelser, og kun de blotte Navne skulle sættes, med Undtagelse af de Tilfælde, hvor et saadant Jndivid optræder som Embedsmand, og følgelig kan giøre Fordring paa en saadan Titel. J Stadskalenderen fik hidtil kun nogle faa Personer Prædicat af Herr ", og i det herværende Ugeblad, f. Ex. ved Ægteskabs=Proclamationer, fik kun Døttre af anseete Familier Navn af "Jomfru, hvilket i Fremtiden bortfalder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Fædrelandet. Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt at tillade hannoveransk Consul i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, J. Lexow i Tønningen, at bære den ham af Kongen af Frankrig forundte Decoration af Æres legions-Ordenen. Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian af Danmark har nylig foræret Museet i Genf en smuk Medaillesamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Maribo, den 4de Januar. Det lader som om Vinteren nu vil begynde for Alvor. Jmorges viste Thermometret 7 Gr. Kulde. Luften var klar. - Den 24de 1 Decbr. f. A. om Aftenen, skete Jndbrud og Tyveri paa Eiegods-Møllen ved Nykjøbing paa Falster. Denne Forbrydelse er rimeligviis udøvet af flere Personer; thi et i Møllen staaende Chatol fandtes bortført og sønderslaaet i en nærliggende Skov. Byttet bestod i 3 til 400 Rbd. - Da man ingen Steder her i Stiftet har havt Froprædiken i flere Aar, og det har syntes, som var denne fordum meget anpriste Gudstjeneste begravet i Forglemmelsens Alt, vil vist nedenstaaende Efterretning glæde enhver god Christen. Den 1ste Januar, om Morgenen Kl. 6, var offentlig Gudstjeneste i Nakskov Kirke, hvor den meget yndede Taler, Hr. Catechet Brammer, holdt en skiøn og til den anstundende Dags Høitid passende Prædiken. Understøttet af særdeles god Musik udførte et Chor af unge Herrer og Damer Sangen under Gudstjenesten, hvis Begyndelse bebudedes ved Kanonskud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Aalborg, den 17de Januar. Det frygtelig skjønne Skuespil, hvortil vi i Gaar, for første Gang, vare Vidne, vil længe leve i vor Erindring. Hr. Roa forret og i Gaar Eftermiddags Kl. 3 1/2 sin forud bebudede Himmelfart til Budolphi Taarn. Den ved Taarnet fastgjorte Linie havde en Høide af omtrent 40 Alen, ved Murebroe derimod kun 8 Alen; den var altsaa meget skraa. Men desuagtet passerede Kunstneren den med største Lethed, ja endog baglænds. At Færdighed og Forvovenhed iøvrigt kan bringes saavidt, er næsten utroligt, naar ei Kjendsgierninger bekræftede det. Hr. Roat var iført en meget smuk og smagfuld Ridderdragt (hvid og brandguul); de langt Fjer, hvormed hans Turban var besat, vajede stolteligen i Luften. Selv syntes han at svæve deri, især for de Tilskuere, der vare længere borte, og for hvilke Linien var næsten ukjendelig. Var saaledes dette offentlig Skuespil noget usædvanligt, saa havde det ogsaa en usædvanlig Mængde Tilskuere. Hele den vidtløftig, Plads, alle Vinduer rundt omkring, vare fulde af Mennesker, der lønnede Kunstneren med Klap og Bravoraal (samt en god Slump Skillinger 11). Ogsaa fra Landet vare mange Folk komne herind for at see dette Underværk, af hvilket Hr. Roat vil give et Dacapo paa Fridag, hvorved den gamle Madame Rose, en Matronpaa 70 Aar, vil bære Raat paa Ryggen op til Kirketaarnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Den 13de Januar feiredes der i Ribe en hundredaarig Skolefest. Det var nemlig paa denne Da hundrede Aar siden Skolebygningen blev indviet. Be skop Thura lod den bygge, og Rector Falster bragte Skolen i Flor; disse to Hædersmænds Portraiter, skjænkede af Skolens Velyndere og forhenværende Discipler malede af Hr. Hansen, Lector ved Konstacademiet, bleve omvundne af Krandse af Grønt og Evighedsblomster, ophængte i Skolens Examenssal. Festen bivaantes af en meget talrig Forsamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Bekjendtgjørelser. Frue Frederike Catharina v. Sidelmann fød Hygom, Enke efter Capitain Hans v. Sidelmann, afgik ved Døden den 18de Januar i Jllerup ved Skanderborg. Paa 16 Dage nær var hendes Alder 73 Aar. Skjøndt hendes Livs Dage vare trængselsfulde, vare hendes Døds Timer blide. Hendes sidste Søvn var den roligste Slummer. Nu hviler hun sødt, fri fra Sorg og Møie, Skanderborg, den 19de Januar 1827. Paa hendes efterladte trende Børns Vegne, D. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Hans Majestæt Kongens høie Fødselsdag den 28de Januar 1827 høitideligholdes i Selskabet Polyhymnia med Concert, Spiisning og Bal. Saavel Selskabets Medlemmer, som Fremmede, der efter Lovene kunne deeltage, ville behage at afhente Billet hos En af Undertegnede, der betales med 1 Rbd. Seddel for hver Chapeaux og 2 Rbmk. for hver Dame, han meere end een medbringer. Indgangen aabnes Kl. 6 1/2 og Concerten begynder Kl. 7. Jngen kan deeltage i den ene Fornøielse uden tillige at deeltage i den anden. Aarhuus, den 20de Januar 1827. J. P. L. Schmidt. H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Ligningen over det til Almueskolevæsenet i Aarhuus for indeværende Aar fornødne Bidrag ligger til Eftersyn i 14 Dage fra Dato hos Hr. Kjøbmand Wellejus. Efter den Tid bliver den indsendt til Approbation. De, som finde sig beføiede til at erindre noget imod deres Ansættelse, ville behage i fornævnte Tidsrum at anmelde saadant skriftligen for Aarhuus, den 18de Januar 1827. Commissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Efter det Kongl. Stiftamtmandskabs Ordre, grundet paa det Kongl. Generaltoldkammers Skrivelse, bekjendtgjøres herved i Continuation af den i Aarhuus Stiftstidende No. 161 for forrige Aar indrykkede Kundgjørelse som Toldlinien omkring Aarhuus Bye: "At uanmeldt eller hemmelig Ud eller Jndskibning langs Søesiden fra Jægergaarden, Byens yderste lydlige Grændse, indtil Middelgadens Port i Nord, maa ei finde Sted. Derfor bør Stranden ved AarhuusSøeside ansees at ligge inden for Linien, med Undtagelse af Jndløbet til Byens Havn, forudsat Vedkommende lagttage de Pligter Toldlovene byde hver Den, som løber ud eller ind af nogen Havn, ligesom og, at foruden de almindelige 6 Heredlandeveie, der føre til 6 af Byens Porte, ere endvidere som tilladte Førselsveie at ansee: 1) Veien uden Navn over Vanget fra Ledet No. 2 til Leder No. 3 ved Studs=Port. Vanget eies af Kjøbmand Frands Scheibye. 2) Veien uden Navn fra Ledet No. 4 til 5 ved Munke Port gjennem Vanger tilhørende for nærværende i Tid 8te forskjellige Eiere. 3) Veien uden Navn fra Ledet No. 6 til 7 ved Vester=Port over Vanger tilhørende forskjellige Eiere. 4) Veien uden Navn som løber fra Hovedlandeveien til Vester=Port fordi Mølle Port, opefter til Frederiks og nedefter til Minde Port, men at disse Veies venstre Side fra Middelgades Port ere Consumtions-Liniens Grændser. Aarhuus, den 17de Januar 1827. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Ifølge Udlæg og Vedkommendes Reqvisition, bliver Fredagen den 19de) Mandagen den 22de) Jan. 1827, Kl. 11 Formiddag, og Fredagen den 26de) foretaget offentlig Auction til absolut Bortsalg, om nogenlunde antageligt Bud skeer, over Kjøbmand PederSchibyes Enkes Gaard No. 97 paa Middelgade i Aarhuus, bestaaende af : 16 Fag 2 Etage Huus til Gaaden, 11 Fag 1 Etage Sidehuus, 10 Fag 1 Etage Baghuus, 6 Fag Stald og 3 Fag Halvtag, alt vel vedlige, holdt. Beliggenheden gjør den fortrinlig skikket til deri at drive Handel og Brænderie. Tiltrædelsen skeer næste Paaske Flyttetid, og Conditionerne, hvorom Procurator Hald giver Oplysning, vil blive billige. De 2de første Auctioner holdes paa Aarhuus Raadstue, den sidste i Gaarden selv. Aarhuus, den 10de Januari 1827. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Ved 3de Auctioner som afholdes: Torsdagen den 15de Februar, dito den 1ste Marts og dito den 15de dito næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, bliver opbuden til Salg, efternævnte Stervboet efter afgang ne Boelsmand Rasmus Laursen i Jeren tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) Stervboestædet, beliggende i Jexen, staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 4/5 Alb. med indkjøbt Konge, Kirke, Korn og Qvægtiende. 2) 6 smaae Skovskifter i Baandslund, samt et lidet Lyngbakke, sønden for Smedblokkerne. 3) En Parcel paa Stier Mark, Jexen Bakket kaldet, af Hartkorn Jordskyld 1 Skp. 1 Fdk. 1/2 Alb. med indkjøbt Konge, Kirke, Korn og Qvægtiende. Og 4) Halvdelen af en dito paa dito Mark af Hartkorn Ager og Eng 3 Skp. 1 Fdk. 1 1/2 Alb., ligeledes med indkjøbt Konge, Kirke, Korn og Qvægtiende, hvilken Parcel eies i almindelig Fælledsskab med Christopher Rasmussen i Jeren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. første og anden Auction holdes paa mit Contoir heri Byen, og 3die Auction, hvorved Boets Løsøre tillige bortsælges, i Stervboestædet i bemeldte Jexen. Denne Publication skeer i Overeensstemmelse med Pl. af 22de April 1827, til alle Vedkommendes Efterretning. Skanderborg, den 16de Januar 1827. Blichfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Min eiende og iboende Gaard No. 470 paa Nyetorv er underhaanden at faae tilkjøbs. I Gaarden er indrettet Sæbefabrik, der stedse har været i Drivt. Bygningerne ere vel vedligeholdte og beqvemt beliggende for en Handlende. Af Kjøbesummen kan 4000 Rbd. Sedler blive indestaaende imod 1ste Prioritet i Gaarden. Om Prisen accorderes med Procurator Møller, heri Byen. Aalborg, den 9de Januar 1827. C. M. sal. Jacob Christensens. Jstes erandt, das Jemand sich offentlich nennen darf, pas er nicht ist, 3 B. ein Barbier sich Amtsbarbier, in einer Stadt, wo niemahls ein Amt war 72 - Ebeling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Hvor 100 Lpd. Rughalm er at faae tilkjøbs, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Et Billard og en Fasance Kakkelovn anvises tilkjøbs fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Et smukt Mahognie=Chatol med Opsats kan faaes tilkjøbs hos Enkemadame Risom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
For en liden Familie er til Paaske Flyttetid en Stue og Sovekammer til Leie hos Muurmester Dahl paa Tangen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
En Vienervogn er tilkjøbs, og kan atkorderes om Kjøbet med Snedkermester O. Secher i Møllestien som foreviser Vognen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
En hvid Han-Hønse=Hund oplyses, at kan af Eieren erholdes mod Avertissementets Betaling med passende Erstatning for dens Føde hos Fr. Richter i Nebel pr. Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Paa Herman von Bielkes Dansk Tydske og Tydsk Danske Haand=Ordbog, der udkommer i Slesvig og vil udgjøre 30 til 31 Ark i Sedez, som Subskribenterne erholde heftet for 4 Rd. 16 s. rede Sølv, modtages, Subskription hos Boghandler Jessen, hvor Planen, med aftrykte Prøveblade, er til Eftersyn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-20
Fra Pressen er udkommet: Den babylonske Hore og hendes Yngel de nymodens Jesuiter, faaes for 1 Mk. hos Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-23
No. 10. Aar 1827. den 23de Januari. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst flylidende. Aarhuus SalConnoss
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-23
Nyheder fra Udlandet. Portugal. Jfølge franske Aviser har nu ogsaa Pinhel, en Fæstning af anden Rang i Provindsen Beira, beliggende imellem Castelrodrigo og Almeida, erklæret sig mod Regentskabet. Universitætsstaden Combra var ifølge samme Efterretning alt den 18de Decbr. i Rebellernes Hænder. Fra Madrid meldes, at Chaves skal ved Almeida have en Armee, paa 40,000 Portugisere og 20,000 Spanioler, hvormed han vilde marschere til Lissabon. De fleste af hine ere dog nok Bønder, thi Beretningen tilføier, at en uhyre Mængde af disse fra Landsbyerne i Almeidas Omegn, strømmede hen til Rebellerne under Raabet: Kong Miguel leve! - Ogsaa det er en mærkelig Efterretning som meldes fra Grændsen, at der er en uhyre Desertion i den ny spanske Armee som opstilles der, og at de bortløbne Soldater alle forene sig med de portugisiske Rebeller under Chaves og Magessa. Denne Rebellerhøvding, der forstærket er trængt frem igjen, har ved en rask Bevægelse mod Afmeida, hvor han forenede sig med General Jaordan, tvunget den konstitutionelle General Villaflor til at gaa tilbage over Tajofloden. Hele Rebellerhæren var, saa meldes fra Paris, opbrudt fra Lamego med 10,000 Md. Linietropper og 20,000 Rd. Guerillas. Chaves anførte høire Fløi, Montalegre Centrummet, og Jaordan venstre Fløi. Saaledes nærmede Armeen sig Portugals Hovedstad. Regentskabet havde som Følge heraf beordret alle sine Tropper, endog Garnisonen i Elras, tilbage til Lissabon, hvorpaa Guerillerne strøifede ligetil Setubal, for ligesom at drage en Cirkel omkring i Hovedstaden. Snart kan man altsaa vente vigtige Begivenheder. sesses
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-23
Spanien. Ved Slutningen af December Maaned beløb sig allerede den spanske Observations=Armee, til 24000 Mand, og til alle Provindserne i hele Riget var der givet befaling til at sende alle disponible Tropper til den portugisiske Grændse. J Madrid og hele Landet, siger Qvotidienne - lyderæret Skrig mod Engelland. Siden dettes Ultimatum er Nationalstolt, heden steget til den høieste Grad. For Øieblikket gives der i Spanien hverken Apostoliske, Negross eller Frimurere mere, kun Fiender af den engelske Politik. Fra Paris erklæres den Efterretning for usand, at Pøbelen i Madrid skulde have tvunget Kongen af Spanien, til at frasige sig Regjeringen, og hans Broder Don Carlos være bleven udraabt til Konge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-23
Engelland. Den brittiske Søe- og Landmagt i Vestindien forøges stærkt i denne Tid; den sidste til over 20,000 Md. Der menes, at det gaaer ud paa at bemægtige sig Cuba, saasnart Spanien giver Signalet dertil ved en ufornuftig Krigserklæring. J de vestindiske Farvande ligge der for Tiden 25 engelske Krigskibe. - Hr. Canning har afsendt to Stats bud til Lissabon; den Ene over Land med dobbelt Forspænd, den Anden tilsøes fra Falmouth. Der skal nylig være kommet vigtige Depescher fra Lissabon til London, men de holdes hemmelige. Derimod er publiceret, at den sidstankomne Paket fra Gibraltar har medbragt Efterretninger som vise, at alle den spanske Regierings Forholdsregler tyde paa Krig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-23
Rusland. Keiser Nicolaus skal have paa det bestemteste foresat sig at paadrive Krigen med Per sten, uagtet Engelland har tilbudt sin Mægling. En keiserl. Dagsbefaling giver et nyt Beviis paa denne Monarks Retfærdighed. Hs. Majestæt har stadfæstet Krigsretsdommen over Generalmajor Schirkow, der, som Jnspecteur for tre Marineregimenter, havde begaaet Underslæb med de ham betroede Pengesummer, og derfor dømt til at miste sin Rang og sine Ordener, (St. Georgs-, St. Wladimirs=, og St. Anna-Ordenen) samt stilles under streng Opsigt i det ham af Krigsretten anviste fjerntliggende Opholdsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-23
Sverrig. - Norge. Hele den svenske Armees Generalstab var sammenkaldt den 16de Januar. - Den af Lord Blomfjeld forlangte Rettighed til Jndkjørsel i den kgl. Slotsgaard er nu bevilget ham og alle overordentlige Gesandter og befuldmægtigede Ministre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-23
Endeel svenske Soldater som havde arbeidet ved Götha kanalen, ere ved deres Hjemkomst bleven angrebne af en ondartet smitsom Feber som er forenet med Vattersot. - Der skrives fra Christiania, at de til Slottets Bygning bestemte 150000 Species nu ere medgaae de, saa at Storthinget har maattet bevilge et Tillæg.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-23
Blandinger. Den spanske Geistlighed gjør nu uhyre Opofrelser for at bekjampe den Fare som truen dens Herredømme. Adskillige Capituler have tilbudt: Kongen alle deres Juveler, andre udlove Martyrkronen, til de som falde inden hellige Kamp; o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-23
General Rodil som kommanderer den spanske Grændsehær, havde alt faaet 10 Millioner Realer i rede Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-23
Da den portugisiske Rebellerhøvding vendte om igjen paa sin Rettrade, havde de to nærmeste spanske Klostre sendt ham 15000 haarde Pjastre. Den spanske General Longa sendte ham 8 Kanoner og nogle Veivisere, der førte ham at andre Veie lykkelig forbi sin Fjende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-23
Der skal i det sydlige Frankrige være opkjøbt over 100,000 Geværer og sendt til Bayonne. Gibraltar er aledes sat paa Krigsfod, og den ventedes flere Tropper dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-23
Grækernes nye Fregat Hellas, som er bygget i Amerika, har allerede høret en tyrkisk Goelette og 13 Kanonbaade isænk, førend den løb ind til Nauplion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-23
J Alexandricks Havn er ved Iisvaade opbrændt et Skib som havde 600 Monderingsstykker ombord til Morea.