Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-28
(Forlangt Jndrykkelse. En Jndsender har i Thisted Avis No. 38 d. A. beklaget sig over, at Man ikke, endog naar tilbørligt Hensyn tages til forskjellige didhørende Omstændigheder, kan komme til noget passende Resultat ihenseende til de forskjellige Stifters Capitelstatter her i Landet, navnligen ikke ihenseende til den for Thy og Mors, der ikke synes ham at kunne være asseret, (skulde nok være baseret) paa virkelig stedfundne Priser, hvilket den jo rigtignok efter Lovgivningen burde, men derimod at være fremkommen paa den Maade, at Geistligheden har maskineret, de høie Tatter efter Møllepriser. - Han er altsaa dog kommen til et Resultat, vel ogsaa et, som er passende, om ikke just med Sandheden, saa dog formodentlig med Indsenderens Hensigter. Han udhæver især Differencen mellem Capitelstaxten for Thy og Morse og den for Vensyssel og Hanher rederne, og kan slet ikke begribe Grunden dertil, Man kunde maaskee lede ham paa Spor Er han, som det næsten synes, bekjendt med Conjuncturerne i begge Egne, da kan han ei heller, naar han ikke forsætlig lukker Øinene, være uvidende om, at man i Vensyssel kun har lidt ubetydeligt Tab ved den bekjendte ulykkelige Storm i forrige Sommer, medens Man i Thy, og vel ogsaa paa Mors, har lidt en saa forfærdelig og i flere Aar ulægelig Skade, at Man paa de fleste Steder ikke har udtærsket Mere, vel endog Mindre, end Man har faaet, og maa derfor Aaret igjennem, istedetfor for at have solgt, kiøbe Brødkorn og Sædekorn, NB. hvis man kan betale det, eller ogsaa blottet, som man er, for al Hjælp udenfra, skjøndt den omhyggelig nok har været søgt, – sulte og lade sine Marker ligge ubesaaede. Vistnok et sørgeligt Valg, men Omstændigheden selv synes mig dog at indeholde tilstrækkelig Grund til, at Priserne paa sidste Sted maae mellem Beboerne selv være langt høiere, end paa første. - At forresten Priserne i Egne, der støde op til hinanden, kunde udjævnes langt mere, end skeet er, derom kan ikke tvivles; men hvorfor have Kjøbmændene i Byerne ikke udjævnet dem til de betrængte Landmænds Tarv (Thi dem tilkommer det dog vel at gjøre det, og ikke Geistligheden eller Bonden!) Hvorfor have vi maattet betale 1 Tde. Rug med 5 Rbd. 3 Mk. eller 6 Rbd. (den sidste Priis synes Jndsenderen ikke at kjende, men vi have rigtignok maattet udrede den, naar Rugen nær og fjern kun har kostet 4 Rbd. eller derunder, og den efter Jndsenderens Forsikkring kun koster i det Høieste 1 Mk. at faae transporteret endog fra de fjerneste Puncter, De lave thistedske Priser han omtaler, hvoriblandt endog Havre til to Rigsbankmark (den kunde vistnok haardt trænge til Maskineringen!!) vide vi her i Egnen ikke Noget af; derimod vide vi, at Man ikke saa sielden hverken har kunne faae Rug eller Byg i Thisted netop i de Maaneder, for hvilke Votum til Capitelstaten er givet, og her er atter en Grund, der kunde have hiulpet Forfatteren til et bedre Resultat, end det, han har faaet ud. Har der da endogsaa i Thisted været kjøbt Korn til lave Priser, naar Bonden har bragt sine - især iaar ofte ringe Vahre til Torv, og af Pengetrang maattet tage tiltakke med, hvad Kjøbmanden af Naade har villet give ham, og har end- ogsaa, hvilket er gandske sandt, Bygtienden af Præsterne og andre Tienderiere været overladt Yderne, men sikkert ogsaa kun dem, til betydelig nedsat Priis; saa er det dog vist, at hverken denne af frivillig Skaansee, foraarsagede Nedsættelse, eller hiin af hvilkensomhelst Grund nedtrykte Priis kan basere Capitelstarten. Denne bør derimod være grundet paa de Priser, der virkelig have fundet Sted, og været de gængse mellem Mand og Mand i hvert Pastorat eller hver Kjøbstad, hvorfra Votum efter Lovgivningen skal indhentes. Og naar da Embedsmanden med redeligt Sind efter sin bedste Overbeviisning og efter den Kundskab, han kan have om de virkelig stedfundne Priser, afgiver sit Votum, der da vil blive lige langt fra Møllepriserne paa den ene Side, og de for omtalte nedtrykte Priser paa den anden, da burde han sikkerligen være utiltalt og uanklaget for lave og egennyttige Machinationer af Enhver, om ogsaa dennes egen Jnteresse, maaskee formedelst egen Forseelse, maatte lide derunder. Forfatteren ønsker selv at kunne domme om de indkomne Vota, og ønsker dem derfor offentliggjorte. Om Stiftsøvrigheden vil opfylde hans Ønske, veed jeg ikke, men tvivler derom; jeg vil derimod for min Part opfylde det, ved at fremsætte mit Votum, da jeg ikke behøver at skamme mig derved. Dette Votum var: for Rug. Havre. Byg. October. 6 R. M. 4 R. 1 R. 3 M. 10 s. November 6 R. M. 4 R. 1 R. 2 M. - s. December 5 R. 3 M. 4 R. 1 R. 1 M. - s. Januar 5 R. 2 M. 4 R. 1 R. 1 M. - s. Middelpriis 5 R. 4 M. 4 s. 4 R. 1 R. 1 M. 14 1/2 s. Alt i Sølv. Hvad de anførte Rugpriser angaaer, da har jeg selv betalt dem, ja jeg har endog i Januar Maaned, for hvilken kun er noteret paa 5 Rbd. 2 Mk., beviisliggen givet 5 Rbd. 3 Mk. for 1 Td. Rug i Thisted. Byg prisen var saa stadigen 4 Rbd., at der ikke her i Egnen nogensteds hørtes anden Priis. For Havren burde jeg maaskee endog voteret høiere, da jeg selv i Efteraaret blev budet 2 Rbd. for Tønden af det, jeg kunde sælge, senere derimod kun 1 Rdr. Cour. eller 1 Rbd. 3 Mk. 10 s., og har tilsidst nu i Foraaret faaet 1 Rbd. 2 Mk. for Havre fra 5 til 6 Lispunds. Vægt. Og nu spørger jeg dristigen Enhver, som kjender Noget til denne Egns gangbare Priser, om de have været anderledes, end de her ere angivne (– om Priserne i andre Egne, endog blot 2 eller 3 Mile herfra, spor ges der ikke) og om altsaa jeg og mine Embeds rø dre kunne i saa Henseende med Grund beskyldes for uredelig og ulovlig Fremgangsmaade. Jøvrigt haaber jeg, at Forfatteren, efterat han u er færdig med os, der formodentlig ere ham nærmest, snart ogsaa vil see ind til vore fjernere Venner, jeg mener dem, som have havt Deel i Capitelstaxternes Ansættelse i Viborg, Ribe og Aarhuus Stifter, hvor især Havrepriserne ere saa uforskammet høie og Bygpriserne for en Deel ogsaa høiere end vore.