JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-28
Alle og enhver der maatte have noget at fordre eller skylde noget til Stervboet efter den i Schisbølling afdø Gaardmand Christen Jensen, bliver herved med love befalet 12 Ugers Varsel indkaldt, de første for at bevisliggjøre deres Krav og de sidste for at betale hvad de ere skyldige til undertegnede Skifteforvalter. Herredscontoiret CathrumHovedgaarden Kiergaard beliggende i Hunderup Sogn, Gjörding Herred 1 1/4 Miil norden Ribe stilles til offentlig Auction paa Ribe Raadstue Mandagen, den 24de April 1815 om Formiddagen Kl. 10. Samme Dag og Tid opraabes ligeledes til Bortsælgelse, den under Kiergaard henhørende Avlsgaard Fruerlundgaard og et derved liggende Huus samlet eller separat efter Omstændighederne. Kiergaard har ufrie Hartkorn Hovedgaardstart 9 Tdr. 4 Skpr. 2 3/4 Alb. Skovskyld 2 Skpr. og Fruerlundgaard 8 Tdr. 5 Skpr. 2 1/2 Alb. dito. Til begge Gaarde er et Areal af circa 351 Tdr. Land hvoriblandt gode Kornmarker og Enge af omtrent 100 Tdr. Lands Størrelse, hvilke beqvemt kan vandes og forbedres, samt en særdeles stor og god Törvemose hvoraf kan udbringes betydelige Penge, da de nærliggende Ger og endeel Landsbyer paa det faste Land har stor Mangel paa Ildebrændsel. Paa Eiendommene foeres Vinter 40 Køer, 20 Stude, 10 a 12 Heste foruden Faar og Ungqvæg, af Gaardens Græsningsjorder kan en stor Deel opdyrkes og forbedres ved Mergel som findes i Overflødighed paa Marken. Skov haves til Fornødenhed og er en af Skovene, saaledes sitneret at den gandske omgiver Kiergaard, som derved har en særdeles behagelig Bolig, ligesom og Bygningerne ere meget gode og deriblandt Borgegaarden, som bestaaer af 3de svære grundmurede 2 Etage Bygninger med hvelvede Kielder overalt nedenunder. Til Gaarden hörer ogsaa et Laxesiskerie, i Darum Aar, med et dertil henlagt Stykke Eng. Vidtlöftigere at beskrive denne behagelige og indbringende Eiendom ansees ufornødent. Lysthaverne indbydes. 8 Dage forinden Auctionen ere Conditionerne til Eftersyn paa Kiergaard hos Eieren Kammerjunker von Teilmann, bos Hr. Strandingscommissionair Westesen i Warde, hos Hr. Herredsskriver Friis i Endrupholms Mölle og paa Bye og Raadstueskriver=Contoiret i Ribe. Wennergaard. Efter Begjæring af Hr. Propii. etair Lang bliver Torsdagen den 13de April førstkommende om Fornuddagen Kl. 10 paa Ringkiøbing. Raadstue holdt offentlig Auction over, Wennergaard, Hartkorn frie Hovedgaards Taxt 18 Tdr. 6 Skpr. 36 Alb. til Bortsælgelse ved en eneste Auction. om nogenledes antageligt Bud skeer, Denne særdeles gode og indbringende Eiendom er beliggende 1 Miil fra Ringkiøbing ved Hovedlandeveien til Warde, og kan af Kiöberen modtage. tilligemed 30 Tdr. Rugsæd næstkommende 1ste Mai. Conditonerne, hvoriblandt den, at ikkun 1/2 Deel af Kiøbesummen skal udbetales til næste Snapsting, ere 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn paa Herredscontoiret i Ringkiøbing samt hos Eieren paa Wennergaard. Ringkiøbing, den 23de Marts 1815. Sponnech.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-28
Auctions Directeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-28
Efter Begiering fra Dom og Udlægs=Haveren Johannes Nørschou i Giufre, bliver Ulkier Mølle Giufre Sogn, som staaer for Hartkorn Jordskyld 11 Td. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. samt Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr., stillet til offentlig Auction, 1ste Gang Fredagen den 14de Apr. næstkommende, paa Herreds=Tingstuen i Weile, om Formiddagen Kl. 10, 2den Gang sammesteds Løverdagen den 22de April næstderefter og ved samme Tid, men 3die og sidste Auction afholdes i Ulkier Mølle, Løverdagen den paa følgende 29de April om Formiddagen Kl. 19, da Møllen med Eiendomme, Bygninger og Værker, bortsælges efter fremlæggende Conditioner, som forinden kan faaes til Eftersyn hos Domhaveren, der ogsaa foreviser Eiendommene. Weile, den 25de Marts 1815. teenstrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-28
Ved Indbrud er Undertegnede bleven frastiaalet følgende Sager: en aflang rund Sølv Kaffekande med Laag, derpaa en Viindrue; en dito Theedaase med dito, hvorpaa en Blomst; en rund Sølv Theepotte med Laag hvorpaa en Blomst, en mindre dito, med dito, en forgyldt Flødepotte af Sølv med Laag og hvorpaa en Blomst; er Theeste, Alt med Fødder og Skafte, 2 store Sølv Skaaler med Navn paa Siderne i en Perle=Krands og med Fod; en stor Sølv Potage Skee med Navne; en mindre Rague=Skee, en Fiskeskee, bestaaende af 2 Fiske den ene bider den anden i Halen; en Punseskee med en Medaillie i Bunden; 2 store Sukkerskeer; 2 Flødeskeer, den ene forgyldt og den anden med en liden Hank til at hænge paa en Skaal, 12 store og tunge Spiseskeer, 2 gamle dito og en halv Skee som er afbrukken; 7 Theeskeer og en Sukkerklemme med et Blad omdre et paa Skaftet og med et kruset Kop i Enden til at tage Salt med; 6 Theeskeer mærket : O. 1. 1. og K. M. D. en Sukkertange; 2 Sølv Strikkekroge den ene mærket: A. M. K. T.; den anden G. M. D. T.; 4 Stkr. Sølv plateret Lysestager med Klæde under Foden; en ægte Guld Ring i Oval mærket paa den ene Side K. M. T. erindres ikke om det sidste Bogstav var et T. eller O. som var lagt med Perler, paa den anden Side, et Alter hvor en Dame staaer og ofter og derunder en Blomst med Ordet: Erindring; en ottekantet Guld Ring med 6. T. paa et hvid Skildt, Guld Haandknappeer; en lyseblaa rund Taftes Kiole stuk, ken i Ryggen med hvid Silke, en sølvgraa Atlastes Kiole, med Ducat Ruder og filleret med Baand over Armene; rosenrøde Taftes Skiorter det ene med Striber og den anden den Striber; et nyt graat Meubel Zirtses Overtræk til en Dyne; et hvid broderet Tørklæde; et dito brogtderet dito med hvid; en hvid broderet Natkappe, en Rot sen Mynsters Thedug; et Damastes Haandklæde 4 Alen bredt med smale Striber og smal Bladet Kniplings Tøre, en stribet Netteldugs Kiole med Striber. For Opdagels sen af dette Tyverie loves en raisonabel Douceur og Nava net fortiet og forlanges. Fugelsholt i Norup Sogn pr. Weile, den 20de Marts O. Thrane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-28
I flere Aar er den Udand gaaet i Svang at Uvedkommende Udenbyes have tilladt sig at slaae Lyng og grave Skudtørv paa vores Hede. Thi bliver hermed paa det Alvorligste advaret, at hvem som efterdags antræffes i saadan utilladelig Gjerning, bliver anholdt og angiver til Rettens Kiendelse. Sønderfardrup, den 14de Marts Samtlige Lodseiere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-28
Placat, Løverdagen den 1ste April førstkommende, Formiddag Kl. 10 bliver afgangne Niels Nielsen Da rums Gaard i Guldager Bye og Sogn ved offentlig Auction bortsolgt. Gaardens Hartkorn er i Tønde 4 Skpr. og, som Boepæl særdeles vel indrettet, ligesom sammes tilliggende Eiendomme ere, fortrinlig gode. Gaarden kan, tiltrædes til 1ste Mai d. A. Conditionerne erfares paa Auckionsstedet, hvor Lysthaverne ville møde. Varde, den 20de Marts 1815.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-28
Tetens. Den Gaard i Terpling Bye Aastrug Sogn, som Christian Jensen forhen har havt i Fæste, og nu fradømt, staaende for Hartkorn 3 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., agter Eieren S. T. Hr. Teilmann til Endrupholm at lade stille til offentlig Auction Onsdagen den 5te April, Conditionerne kan behagelig eftersees hos Eieren. Paa S. T. Hr. Krigs=Assessort, Schrums Vegne. C. Friis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-28
En Dreng, confirmeret og af god Opdragelse som har Lyst til at lære Farver Professionen, kan strax tages i Lære. Nærmere Oplysning herom kan faaes paa AdresseContoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-28
Hos Malle paa Lundagergaard kan faaes nogle Favne, tør Brændetræe, og en Stak Klyne af bedste Bonitet. Et meget betydeligt Garverre i Thisted er underhaanden at faae tilkjøbs. Nærmere Underretning kan faaes herom hos Giestgiver Ramsing i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-28
Hos Undertegnede paa Korsbrødregaard bekommes følgende Varesorter: Kaffebønner, Cicorium, Sukker diversed Sorter, Thee Bohee, Risengryn, Kommen, grøn Speitzer, Ost, Hollandsk Ost, diverse Sorter hollandske Skriv=Papirer, Humle, Rum, Jern, Egstaal, Hør, Hamp, Uld=Kar, ter, Bræder, Tømmer, Steenkul, Kalk, Korn Brændeviing Salt, Søm, m. m., alt til billigste Priser. A. C. Knudsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-28
Arvingerne saavel som Credi og Debitorer i Stervbogefter den paa Estrup, i Malt Herred, afgangne Madt Poulsen fød Lautrup indkaldes herved med det i Placaten af 26de Octbr. 1792 befalede 12 Ugers Varsel, og første for at anmelde og beviisliggiøre deres Arveret, og Credi= samt Debitorerne for at berigtige det fornødne. Herreds=Contoiret Catrinelund, den 18de Marts 1817. Schrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
(Af Hamb. og Altona Aviser.) Hamborg, den 27de Marts. J Forgaars indtraf ved overordentlig Leilighed den Efterretning, at Kongen af Frankrig havde ved en Proclamation af den 20de sluttet begge de Deputeredes og Pairernes Kamre; og havde begivet sig paa Veien til Peronne, da han ei vilde udsætte Paris for den uundgaaelige Skræk over en Kamp mellem Borgere og en Deel af Armeen. Tillige meldtes at allerede den 20de om Eftermiddagen vare lette Tropper af Buonapartes rykkede ind i Paris og at han selv den følgende Dag ventedes der, hvor han efter andre Efterretninger allerede skulde være indtruffen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Da siden i Forgaars ingen Stafetter ere indtrufne, saa ventes det Nærmere og Sikrere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Paris, den 17de Marts. Jgaar begav Kongen. sig til de Deputeredes Kammer med et stort Følge og under stærk Bedækning. Han holdt følgende Tale: J dette afgiørende Dieblik da den offentlige Fiende er trængt ind i en Deel af mit Rige, og truer dets Frihed, vender jeg mig til Dem, for at erklære for hele Frankrig mine Ønsker og min Tænkemaade: Jeg har seet mit Fædreland igien, jeg har forsonet det med alle fremmede Magter, der ville troligen opretholde de Tractater, som gave os Freden. Jeg har arbeidet paa mit Folks Lykke, jeg har modtaget de meest rørende Beviser, paa Kierlighed. Kan jeg, 60 Aar gammel, ende min Bane skiønnere, end naar jeg døer under dets Forsvar Jeg frygter ikke for Mig, men Alt for Frankrig. Den som har antændt Borgerkrigens Fakel blandt os, har ogsaa en udenlandsk Krig ifølge med sig. Han kommer for at paalægge vort Fædreland paa Nye et JernAag, for at tilintetgiøre den constitutionelle Charte, som jeg herved paa Ny sværger at opretholde. Om den ville vi altsaa forene os. Den være vort indviede Ban net, alle gode Franske ville følge den. Begge Kamres forenede Villie maa give den kongelige Auctoritet al den Styrke som den behøver, og denne sande Nationalkrig, vil ved sit Udfald bevise, hvad et stort Folk formaaer at udrette naar det er forenet ved Kierlighed til Konge og ved Statens Grundlove. Hele Forsamlingen raabte derpaa Kongen leve Lader og døe for Kongen Kongen i Liv og Død, Herpaa fremlagde Monsieur, efterat have udbedet sig Tilladelse af Kongen, for Forsamlingen følgende Eed. Vi sværge ved vor Ære at leve og døe troe mod Kongen og den constitutionelle Chavte, der sikkrer de Franskes Lykke. Da Hele Forsamlingen eftersagde denne Eed med Enthusiame, omfavnede Kongen sin Broder med Inderlighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Efter de nyeste Beretninger er det at formode, at Napoleon har forladt Lyon den 13de, og er draget at Chalons og Macon. Marschal Ney, der observerer ham, er ifærd med at forfølge ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Idag bleve 13 Legioner af Nationalgarden i Paris mynstrede af Monsieur, deres General=Oberst, de modtage og hilsede ham med levende Glædesyttringer. Fra flere Regimenter ere indkomne Adresser, som vidne om deres Hengivenhed for Kongen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Gen. Lieutn. Belliord er udnævnt til Major=General ved Hertugen af Berrys Armee. Gen. Maison skal commandere det 1ste Corps. Gen. Rappedet 2det, Grev v. Welmy (Kellermann) Rytteriet, Geen. Rure, Artilleriet, Gen. Haxo Ingenieurvæsenet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Buonaparte har, da han erkiendte sine faae Hielpemidler, grebet til at udbrede Anarchie. Hans Forposter have ophidset Pøbelen i Macon, Tournus og Chalons. Da Besætningen i Macon drog ud til Mualing, og Commandanten befandt sig uden Tropper, saa havde Præfecten og de øvrige Embedsmænd en haard Kam med Oprørerne, og maatte, efterat have beviist ligesaa meget Mod som Fasthed, trække sig tilbage til Chalons. Her forefaldt lignende Optrin; Pøbelen tog nogle Kanoner som Præfecten vilde lade bortføre, med Magt og styrtede dem i Saone. Præfecten maatte flygte til Autun. Lignende Begivenheder ere paa samme Tid indtrufne i Diion. Præfecten her maatte ligeledes flygte til Chalons sur Seine. Kun den laveste Pøbel har deeltaget i disse Uordener. For at udbrede Opstanden endnu videre havde Napoleon udspredt at han drog til Trojes. Man har taget Forholdsregler for at sikkre Dept. de Aube.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Fra Lyon meldes, at Napoleon, paa Efterretning om Marschal Neys Fremrykken, havde trukket sig tilbage fra Macon til Lyon. Marschallen drager med 10,000 Mand udvalgte Linietropper og Nationalgarden til Bourg. Det 13de Tagon-Regiment, som var gaaet over til Napoleon, er igien vendt tilbage til Ney. Efter de sikreste Efterretninger, bestaaer Napoleons Magt kun af 8000 Mand af alle Vaaben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Paa alle Mure i Paris tæser man følgende Ord Assynater, Borgerkrig, udenlandsk Krig; eller Buonapartes Tilbagekomst til Frankrig. Marschal Massena i Marseille som og Gen. Lientn. Decaen i Bordeaux have udstedt Proclamationer, som vidne om deres falske Beslutning at blive deres Eed og Pligt troe. Massen har sat en Priis paa 1 Million Franker paa Buonapartes Hoved; ligeledes Stæderne Bordeaux og Marseile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
J en Omkreds af 20 Licus fra Paris staaer en Armee paa 35,000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
J en Skrivelse fra Paris af den 17de hedder det: Uroe og Frygt voxer med hvert Øieblik. Kongen har et stort Partie; men Buonapartes Partie er saa meget stærkere, som Forbrydelsens, Raahedens og Ufornuftens Partie maa, ifølge sin Natur, være stærkere i Frankrig, end Dydens, Ordenskierlighedens og Fornuftens. Ved denne Stemning ere alle Anstrængelser at giøre den frembydende Strøm Mødstand forgiæves. Mange berede sig til at forlade dette Sted, som trues med Fornyelse af de første Revolutionsaars gruelige Optrin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Brüssel, den 20de Marts. Complotter, som allerede den 12te skulle have udbrudt i Paris, ere lykkelig opdagede. Kongen skulde enten have været dræbt eller bortført. Lefevre Desnouettes var bestemt til at rykke ind i Paris, omstyrte Regieringen og nogle Dage derefter modtage Napoleon der som Keiser. Marschal Moncey, som kom paa Spor af Forræderiet, angav det for Regieringen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Wien, den 10de Marts. Der var udkastet en Plan til at bortføre den lille Konge af Rom, men den er lykkeligviis bleven opdaget. Den lille Napoleon er nu bragt fra Schønbrunn til den keiserlige Borg, hvor hans Værelse er mellem Keiserens og Kronprindsens.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
En vis Hr.v. M..., en bekiendt Tilhænger af Napoleon beskylder man for at have lagt Planen til hans Bortførsel. Jfald Tildragelserne i Frankrig skulle fordre fremmede Magters Medvirkning, ere allerede de kraftigste Forholdsregler trufne. Schwartenberg skal anføre Armeen i det sydlige Tydskland og i Schweitz; Hertugen af Wellington i Belgien og Nederlandene; Ærkehertug Carl faaer Overcommand i Jtalien. For 50,000 Russer beredes Qvarteer i Bøhmen. Fyrsten af Wrede og Prinds Carl af Bayern afreise til Armeen paa Grændserne. Kronprindsen af Würtemberg gaae ligeledes til Armeen. Ogsaa Schweitzerne have tilbudet at stille 20230,000 Mand som Observations-Corps paa Grændsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
General Rugent er sendt i et vigtigt Ærinde til Neapel. Fra Jtalien faaer man stedse de bedste Efterretninger; der skal herske fuldkommen Rolighed. Jgaar var en stor Conference, for at afgiøre, om Congressen under nærværende Omstændigheder endnu skal vedblive og i hvilken Form, eller om den skal for det Første ophøre. Den definitive Afgiørelse vil beroe paa Efterretningerne fra Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Man paastaaer med Vished, at Keiseren har bevæget sin Datter til for stedse at frasige sig Titel af Keiserinde af Frankrig, og antage Titel af Hertuginde af Parma. Da Forhandlingerne med Kongen af Sachsen ei ere blevne endeligen afgjorte, og meget mere denne Monarch, siden de sidste Efterretninger endnu mere bestemt synes at nægte sin Bevilling til sit Riges Deling, saa skal ogsaa den ham tilbageblivende Deel vedblive under preussisk Bestyrelse af interim.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Kongen af Neapel har erklæret for Feldmarschal Bellegarde, at han har spærret alle sine Havne og giver de bestemteste befalinger til, ei at lade Nogen lande, der kommer i siendtlig Hensigt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Fra det Brandenborgske. Den hele preussiske Armee er sat paa Krigsfod. Rusland stiller 250,000 Mand tilligemed et talrigt Artillerie i Marken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Neapel, den 5te Marts. Efterretningen om Napoleons Undvigelse fra Elba, opvakte her, som overalt i Jtalien en stor Sensation. Kongen sammenkaldte strax sine Ministre, og erklærede, at han, sine forrige politiske Forhold troe, vilde holde sig uadskillelig fra Østerrigs Gang. Han lod den østerrigske Gesandt kalde til sig, for at tilkiendegive ham dette hans Sindelag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
London, den 21de Marts. Den franske Gesandt havde igaar en lang Conference med Lord Castleragh. Regieringen har taget endnu et betydeligt Antal Transportskibe i Tieneste; de skulle ufortøvet bringe Krigsforraad til Nederlandene. Samme Dag blev der presset stærkt paa Themsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Følgende meldes fra Paris den 12te. Ei allene Krigsfolket men ogsaa Pøbelen erklærer sig lydelig for Usurpatoren. Jgaar var opslaaet under det store Speil i Kongens Værelser: Leve Napoleon, Flere Personer ere heftede fordi de have opslaaet Skandskrifter mod Regieringen. J Lyon havde Monsieur ei fundet saa venskabelig Modtagelse som han ventede; allerede udenfor Staden skal han være bleven fornærmet af Pøbelen og det Militaire. - Pairernes Kammer skal have tilstaaet Kongen i en geheim Session dictatorisk Myndighed, og givet ham Fuldmagt til at lade fremmede Tropper rykke ind i Tydskland til Hielp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Vore ministerielle Blade indeholde angaaende Napoleons Jndtog i Lyon, saaledes som det i en derværende Tidende under 11te var bekiendtgjort, følgende: Hvo formaaer at beskrive Dagen den 10de Marts, som vi her have oplevet! For 5 Dage siden erfarede vi Napoleons Landgang, og den 8de at han var rykket, ind i Grenoble. Paa samme Tid ankom Mousieur med Hertugen af Orleans og Geev Damas hid. Det 20de Regiment rykkede herind for at forstærke Garnisonen, der bestod af det 24de Regiment Infanterie og det 13de Dragonregiment. Ogsaa Nationalgarden blev opfordret. Prindsen holdt Revne over Tropperne og søgte at opflamme dem for Kongen; men forgiæves. Den 9de reed Prindsen atter giennem Geledderne, men fandt den meget kolde. Hertugen af Tarent lod Garnisonen, rykke frem mod Broen. Napoleons Tropper befandt sig paa den anden Side af Rhonen. Saasnart hans Husarer rykkede frem, raabte Garnisonens Tropper ligeledes: Keiseren leve, og om Aftenen den 10de fulgte Jndtoget. Den 11te holdt han Revne over Tropperne, og modtog alle Auctoriteter, hvorved han yttrede, at han forlængst havde opgivet Continental=Systemmet, at Vel gien igien maatte komme til Frankrig a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
To Proclamationer bleve udstædte af Napoleon ved hans Landgang, en til Armeen og den anden til Folket. Proclamationen til Soldaterne begyndte med de Ord: "Soldater vi vare aldrig overvundne. To Mænd (Augereau og Marmont, som forlode vore Geledder, have forladt vore Laurbær, deres Fædreland, deres Fyrste og Velgiører, Soldater i mit Exil har jeg hørt eders Stemme, midt giennem alle Hindringer og Farer er jeg ankommen. Eders General, kaldet ved Folkets Valg, og ophøiet. ved Eder, kommer igien til Eder. Jler hid! forener Eder med ham.... Vi maae forglemme, at vi vare Herrer over Folkene; men vi maae et taale, at Nogen blander sig i vore Anliggender. Seieren vil gaae foran i Stormskridt; Ørnen med Nationalfarverne vil flyve fra Taarn til Taarn indtil Taarnene paa Notre Dame, . . . . . J skulle være Fædrelandets Befriere. I en anden til Folket siges: "Eders Valg har hævet mig paa Tronen, Alt, hvad der skede uden Eder, er uretmæssigt. J 25 Aar har Frankrig havt en nye Interesse, nye Jnstitutioner, en nye Roes, som kun kan understøttes af en Nationalregiering og et under lige Omstændigheder født Dynastie. - Alt, hvad Enkelte have skrevet og sagt, siden Pariser=Freden vil jeg stedse forglemme. Da Carl den VII igien drog ind i Paris og omstyrtede Henrich VIlephemmere Trone, tilstod han at han skyldte sin Trone sine Braves Tapperhed og ikke en Prindsregent af England. Saaledes vil jeg stedse rose mig af at have Eder allene og de Tappre i min Armre at takke for Alt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Adskilligt. Tydskland. Den gamle Pastor Gerken i Stade hær i Fior udgivet en nye Forklaring over Kap. 1319 af Johannes Aabenbaring, hvortil han ogsaa finder Nøglen i vore Dages Historie, Jblandt andet forudsiger han bestemt en ny frygtelig Jndtagelse af Paris, hvori denne store Stad vil blive aldeles ødelagt, og hvorved det er muligt, at Bounaparte atter vil være med i Spillet, da han anvender paa Denne hvad der siges Kapit. 17 V. 8 om Dyret: "det haver været og er ikke og skal komme op af Afgrunden og fare bort til Fordærvelse, og de skulle forundre sig, som boe paa Jorden, naar de see Dyret, som var og er ikke, dog det er Paafaldende synes altid, især for Øieblikket, følgende Forfatterens Ralsonnemment: følge al Menneske Erfaring kan Man troe, da al Religion er forsvunden i de franske Armeer, at der ei kan stoles paa den Ludvig 18de aflagte Troskabs=Eed. men at den største Deel i Hiertet hænger fast ved Bonaparte, der som en anden Wallenstein lod dem plyndre, udsue og plage Nationerne, hvilket altid er raae, vilde Soldater kiærest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Kong Ludvig 18 maa nu igien søge at holde dem til Orden, og saaledes kan det ventes, at en ny Revolution udbryder, hvori Bonaparte, hvis han lever, hemmelig medvirker. Kongen bliver maaske endog myrdet, eller maa flye, og de Allierede ville da bringe Paris til Lydighed. Men denne store Stad vil forsvare sig, beleires og indtages med Storm. Antaget, at Bonaparte undslipper dem, i hvis Magt han nu er, vil han da ikke skaffe sig nye Tilhængere, og saaledes kan endnu gjerne følge en ny Revolution, hvori Paris gaaer til Grunde. Dette (vedbliver den ærlige Præst) venter jeg bestemt, fordi dette Babylon ikke vil omvende sig fra sine Laster, jeg venter dens Undergang bestemt til sin Tid; thi Historien lærer, at en lignende Spaadom og Jernsalem vel i to forskiellige Tidspunkter, men dog tilsidst bogstavelig blev opfyldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Paa Fredsskongressen i Carlovitz, i Aaret 1698, vilde enhver af Gesanterne sidde øverst. For at forebygge denne Rangstrid hittede Man paa følgende Raad: Der blev bygget en rund Konferencesal, med lige saa mange Dørre, som der vare Ambassadører, hvoraf enhver vendte imod Vedkommendes Land. Omkring Salen var ligeledes opreist Telter. Enhver gik nu i lige Skridt fra sit Telt, saa at de naaede Salen. paa en og samme Tid, hilste hverandre paa engang og satte sig paa den Stoel, der stod lige for den Dør, enhver var kommen ind af.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-03-31
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst. fynske og jydske Av, samt Udg.) København, den 17de Marts. Onsdagen den 29de Marts bliver anlagt Hofsorg for den afdøde Prindsesse Charlotte A malin, af Slesvig=Holsteen=Sønderborg=Augustenborg, som bæres i 8te Dage.