Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-09-07
Bladet Belge melder under 28de August Folgende om de i Brussel udbrudte Uroligheder. Den 25de Aug. blev i Skuespilhuset der, opført den Stumme fra Portici," som blev modtaget med levende bifald; efter at Comedien var forbi, drog en stor Folkehob, som havde forsamlet sig paa Myntpladsen, til Bladet Nationals Bureau, hvor den slog Vinduerne ind, og derfra gik den til LibriBagnanos Boglade, hvor i et Øieblik Døre og Vinduer vare sønderbrudte; og Meubler, Bøger og Alt blev sønderrevet af Folket og kastet paa Gaden. Paa Raabet: "Lad os handle som Pariserne! tillodes det Jngen at tage Noget med. Folket gjorde af de hos Libri Bagnano værende Forhæng en trefarvet Fane og bare den op paa Kongepladsen; her traadte den vagthavende Officeer og Plads Commandanten ud, og spurgte hvad man ville? "Frihed, Retfærdighed!" blev der svaret; en nederlandsk Soldat bad med Taarene i Øinene, at de skulle gaae fra hinanden og ikke udgyde nederlandsk Blod, dette virkede der for Øieblikket, og man drog videre, Kl. 1 hørte man de første Flinteskud, og nu blev Bevægelsen meere tumultarisk og larmende. Politie Commissairen Wageneer kom, ledsaget af nogle Soldater, og ville formane Folket til at skilles ad; dette blev ikke allene nægtet; men et Stykke Brænde blev kastet i Hovedet paa ham, hvorved han farlig saaret og sandsesløs blev bragt hjem. Paa samme Tid blev en Sværdseierboutik brudt aaben, og alle derværende Vaaben udtagne; Folket kom nu i Haandgemæng med de Militaire, og flere Mennesker faldt. Derpaa deelte Folket sig i flere Partier, en Hob drog til Justitspalladset, og Hr. v. Maanens Hotel og lod det for Øieblikket blive, ved at slaae Vinduerne ind; medens en anden Hob udøvede det samme hos Procurator Schuerman og Politie=Directeur Knoff, hvor Alting blev slaget i Stykker; i samme Øieblik underhandlede en stor Hob længe med Gensd'armerne til Hest, formanede Captainen at drage sig tilbage med sine Tropper og gjorde ham ansvarlig for Følgerne. Han adlød endelig, og nu blev Pladscommandant til General Vauthier tilbagegivet den Kaarde, som man havde frataget ham paa Kongepladsen, og man tvang ham til at raabe: "Leve Friheden! Vaabensmed ne bleve nu tvungne til at give Folket Vaaben. En Arbeidsmand satte en Officeer Pistolen for Brystet og aftvang ham hans Æresord paa ikke at skyde paa Folket. Kl. 3 kom en anseelig Pøbelhob til Justitsministerens Pallads, hvor Dørene bleve opbrudte, Meublerne kastede ud af Vinduerne og Alt blev overgivet til Flammerne. Kl. 5 om Morgenen stod hele Hotellet i Brand, og trods Brandcorpsets Bestræbelser var Jlden endnu ikke slukket Kl. 9. Stærke Afdelinger af Husarer, Gensdarmer og Grenaderer hav malet sig paa de offentlige Pladser; men orte nogen synderlig fjendtlig Holdning for pur forgenen Kl. 6, da en Officeer paa SallonPladsen gav Jld i pelotonviis og Kampen blev blodig, mange af Hoben bleve nu dræbte og saarede; men dette fordrev dog ikke Folket, som blev staaende bevæbnet med Knipler og Gevæhrer. Skildter med det kongl. Vaaben og alle Lanterner, bleve nedrevne; endnu Kl. 8 om Morgenen holdt man Øie med hinanden, og Stene bleve oprevne af Brolægningen for at danne Baricader; den kongl. Statholders Hotel blev angreben, alle Meubler kastede paa Gaden, og Statholderens Eqvipage opbrændt. Den 26de September om Middagen havde imidlertid flere unge Mennesker- og en pensioneret Overofficeer Lescailles stillet sig i Spidsen for en Deel velsindede Borgere forat opretholde Orden, Borgergarden skal reorganiseres og alle Borgere ere indkaldte, for at forsyne sig med Vaaben og vaage over den offentlige Rolighed, og Statsraadet har udstædt en Opfordring til at anordne en provisorisk Vagt i hver Gade, og at sætte Lys i Vinduerne, for at erstatte Mangelen paa Lygter. De kongl. Tropper have erholdt Forstærkning og havde trukket sammen ved det kgl. Pallads, og flere offentlige Poster ere blevne besat med Borgere, saa at man haaber at Alting nu skal forblive roligt. Man antager, at det Had Publikum nærer mod Ministeren v. Maanen skal være Aarsag til Opstanden. At det dog har gaaet haardt til, seer man deraf at det offentlige Fængsel var 3 Gange bleven bestormet, men hver Gang afslaaet af de 500 Mand kgl. Tropper, som forsvarede samme. At imidlertid endnu ikke Oprøret var gandske stillet den 28de Aug., sees af hvad man skriver fra Hamburg: at der fra Haag, meldes at man den 28de Aug. Kl. 8 om Morgenen. haabede at kunne betvinge Folket i Brussel, da der fra flere Sider vare rykkede Tropper mod Staden. Ogsaa i Lüttich skulle meget alvorlige Uroligheder være udbrudte.