JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1832-02-06
Den engelske Kongesamilie hjemloges nu af nye Reclamationer. Hertugen af Susser, Kongens yngste Broder, ægtede i Aaret 1793 i Rom Lady Augusta Murray, endskjøndt hans Fader, Kong Georg III og den kongelige Ægteskabs Act troyat marringe act) modsatte sig denne Forbindelse og erklærede Ægteskabet for lovstridigt; ved sin Tilbagekomst til London feirede han dette Ægteskab offentligen i Hannoversquare. Ved Vielsen havde han kaldt sig: "Augustus Guelph, Labourer." Det geistlige Tribunal annullerede Ægteskabet; dog tildeelte Georg 111 i Aaret 1806 Lady Augusta Murray Titelen Ameland. Hun døde den 28de Febr. 1830. De i dette Ægteskab avlede Børn, Augustus deste og Ellen deste, bleve nylig af Juristerne, Dr. Lushington og Hr. Richards, erklærede for legitime Arvinger til Hertugen af Sussers Navn, Privilegier og Rettigheder, fordi han baade som irlandsk og engelsk Prinds var berettiget til, i Udlandet at indgaae et der gyldigt Ægteskab, især da Jrland dengang endnu havde en separat Lovgivning. Georg 11 skal have tilbudt den unge Augustus deste Rang som Markgreve, hvilket denne dog afslog. Maaskee lade disse Prætendenten sig ikke saa let tilfredsstille, som Olivia, den saakaldte Hertuginde af Cumberland, født Willmot.
Viborger Samler, 1832-02-06
Damerne af Familien Fitz-Clarence (den nuregierende Konges Døttre) modsætte sig især Familien, Eftes Fordringer. Men Hertugen af Susser forlanger Retfærdighed for sine Børn; Grev Grey og Lord Brougham vægre sig ved at forelægge Sagen for Parlamentet. Lord Stowell, Dommer i Consistoriet, har i flere Tilfælde decideret, at Ægteskaber, der ere indgaaede i fremmede Stater og der have havt Gyldighed, ogsaa ere gyldige i England. Sagen gjor megen Opsigt.
Viborger Samler, 1832-02-06
J de parisiske Salons talede man nylig meget om den uhøflige Modtagelse, som Kronprindsen havde fundet paa et Bal hos Hr. Rothschild, hvor Selskabet for Størstedelen bestod af det faldne Dynasties Venner. En lignende Mangel paa Ærbødighed skal ogsaa nylig have viist sig paa et Bal hos den østerrigske Ambassadeurs Gemalinde, og man siger nu, at de Personer der høre til den kongelige Familie, for Fremtiden ikke meere ville beære noget Selskab med deres Nærværelse, hvor Personer, der ikke ere forestillede ved Hoffet, tilstædes Adgang. Dette, ved første Øiekast ubetydelige, Tilfælde giver den ledige Verden saa meget mere Anledning til Snak, som Carlisterne i Paris i den senere Tid træde frem med paafaldende Dristighed.
Viborger Samler, 1832-02-06
Den 15de Jan. passerede gjennem Agen en ombyggelig tilpakket Kasse med den hellige Victors Been, som Paven sender til Columbien i Sydamerica. Selv i de største Trængselens Tider - hedder, det i en Afhandling om Jøder og Jødedom i Blatter for literarische Unterhaltung" - virkede Jødernes Cooperativsystem saa stærkt, at en uforholdsmæssig stor Deel af alle Rigdomme, fandt Veien til deres Haand. Hvor overordentligen Jødernes Rigdom har tiltaget i vore Dage behøver ingen Omtale. Nu aabne man desuden for dem Port og Dør paa alle de Veie, som hidtil vare forblevne lukkede for dem, saa maa tilsidst al Rigdom og dermed al Magt tilfalde Jøderne. Allerede nu danne Jøderne en Kaste, en Art af Adel, som vel ikke erkjendes af Andre, men som alligevel i Stilhed ikke er mindre virksom, for at forøge sine Forrettigheder. Thi Forrettigheder ere de Rettigheder, som Jøden tilsyneladende har tilfælleds med alle andre Statsborgere, fordi hans Stammes Assoriation er stærk nok til at udelukke Enhver, som er fremmed for denne Kaste, fra Nydelsen af disse Rettigheder, eller dog med Jndskrænkninger af enhver Art at forstyrre ham i samme. Det er det sande Forhold, hvori Jøderne befinde sig, om ikke i den største, saa dog i en stor Deel af Europa. Vore fornemme Statsmænd have ingen Anelse derom; derfor vedblive de, i deres philantropiske Jver, at begunstige Jøderne paa enhver Maade. Menigmand, ja Pobelen, har en rigtigere Dom. Menigmand føler, at Jøderne danne en af de Kaster, hvilke han skylder sin Forarmelse, sin Elendighed, sin Fortvivlelse; derfor hader han Jøderne, derfor forfølger han Jøderne. Men er end dette urigtigt, da man Jngen skal have, Jngen forfølge: saa bliver Grunden til dette Had dog ikke mindre sand. Naar Joderne forlange at tage Deel i Tydskernes borgerlige Rettigheder, saa maae de først blive Tydske afsige deres Nationalitet og opgive den politiske Deel af den mosaiske Lovgivning, der - saalænge den bibeholdes - stedse vil gjøre dem til en særeget Folk. Jkke imod Bekjenderne af den jødiske Deismus, men imod den nye Kaste, som, tilligemed vor gamle Arveadel, forlanger offentlig Anerkjendelse, rører Folket sig; og deraf kan man forklare, hvorfor de nyere Tiders Jødeforfølgelser stedse falde sammen med Frihedsaandens Bevægelser."
Viborger Samler, 1832-02-06
Da Hertugen af Modena lod Jøderne betale Revolutionen i hans Land, skulle flere af dem have sagt: "D. K. H., vi ere villige til at hengive vort Blod for Dem - men Penge, Penge, det kan vi ikke. Vi Joder kunne leve uden Blod, men ikke uden Penge.
Viborger Samler, 1832-02-06
Andenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn. Fruentimmeret Kirsten Christophersdatter, der for at ville have ombragt sin Mand ved Gift, var dømt til at miste Livet, er efter allerunderd. Indstilling af Cancelliet og de Tilforordnede i Høiesteret, af Hs. M. Kongen benaadet imod at hun hensættes i Tugthuset paa Livstid.
Viborger Samler, 1832-02-06
De i Kjøbenhavnsposten meddeelte yderligere Oplysninger og Mag. Lindbergs Sag mod Bogtrykker Jørgensen ere ikke synderlig fordeelagtige for hiin. Referenten, som har undertegnet sig Richard, siger, efter at have detailleret de didhenhørende Data, slutteligen : "Ved nu at kaste et Blik tilbage paa den hele Sag forekommer det mig øiensynligt, at Mag. Lindberg bestemt har staaet i den Tanke, at hvad han sagde, var den pure klare Sandhed; og at det alene er hans Mangel paa Hukommelse, som har bragt ham til at paastaae, hvad han siden Stykke for Stykke er bleven overbeviist om, at være usandt. Han har altsaa i det her omhandlede Tilfælde viist Mangel paa Evne til at tale Sandhed. Denne Mangel kan vel ikke lægges ham til Last, imidlertid forekommer det mig dog, som om den kunde lære ham nogen mere Mistillid til sig selv. Jkke heller forekommer det mig, som om han just har valgt den meest passende Tidspunkt, til, i sine offentlige Avertissementer, at slaae om sig med "Sandhed." Denne Sag med Hr. Jorgensen er endnu ialtfor frisk Minde. For den store Mængde, der ikke kjender nøiere til den, og ikke veed om Hr. Lindberg handler saa af Mangel paa Villie eller af Mangel paa Evne til at tale Sandhed, staaer han dog i noget tvetydigt Lys. Det var maaskee bedre, at han drog sig noget Lidet tilbage fra sin offentlige Virksomhed, indtil denne Sag var gaaet i Glemme.
Viborger Samler, 1832-02-06
Guldsmedene L. Heltt og C. J. Brink vedblive i Thisted Avis at complimentere hinanden; saaledes læses fra den Sidste følgende Avertissement: Ærlighed varer længst, derfor gientager jeg endnu min Bekjendtgjørelse: at gammelt Guld og Sølv kjøbes og betales af mig til de høieste Priser." Hvorpaa Helt giver følgende Svar: "Ærlighed varer længst" deri har Du Ret, jeg er af samme Mening og troer, at den der kjøber til de laveste Priser uden at handle med Tyve, og sælger igjen til almindelige gangbare Priser, endnu længere kan være ærlig, end den den kjøber til de høieste Priser og sælger til de laveste med mindre han er en Mirakkelmager; eller ikke bryder sig om sin Undergang. Skulde Du forøvrigt oftere ville lade Din spæde Stemme høre, og tro at indbilde Publicum noget om din Ærlighed, da vil jeg herved give Dig min Haand paa at Publicum skal faae den Redelighed at see, uden at behøve at bruge Perspectiv." Som Brink igjen affærdigen med nedenstaaende Linier: Om Dit Produkt er værd kun det at sige: "Uhyre dumt og avindsygt tillige.
Viborger Samler, 1832-02-06
Viborg. Alle vore Provindsialblade meddele Efterretninger om den rene og hjertelige Glæde, hvormed vor dyrebare Konges Fødselsfest overalt er feiret af hans Undersaatter, der med Taknemmelighed erkjende, at Danmark skylder Hans Viisdom den Lykke og Roe, det har nydt midt under Tidens frygtelige Storme. Ved Fattigcommissionens Medvirkning er truffen den priselige Foranstaltning, at 24 gamle ugivte Personer, som ugentlig node Fattigpenge, og som ikke havde Leilighed til at faae noget ordentlig Maaltid, erholde, saalænge Vinteren varer, daglig et varmt Middagsmaaltid i Hr. Kjøbmand Worres Gaard. For Tiden er 7 af det bestemte Antal syge, hvilke blive Maden tilbragte. Alt skeer uden forøget Udgivt for Fattigkassen, da Hr. Worre uden mindste Egennytte har paataget sig denne Uleilighed. Han erholder neppe 4 Skilling Tegn for hvert Jndivid daglig. I Viborg Stift ere i Tidsrummet fra 1ste Jan. til 31te Decbr. 1831 copulerede 538 Par, Fødte Mandkjon 1,231, Qvindekjøn 1, 102, ialt 2,333. hvoriblandt uægte Mandkjøn 83 og Qvindekjøn 88, dødfødte Mandkjøn 54 og Qvindekjøn 35 blandt de Fødte ere 14 Par Tvillinger; døde Mandkjør925, deraf 333 fra 9 til 10 Aar, 30 fra 10 til 20 Aar 42 fra 20 til 30 Aar, 40 fra 30 til 40 Aar, 48 fra 40 til 50, 61 fra 56 til 60 124 fra 60 til 70 Aar, 167 fra 70 til 80 Aar, 72 fra 80 til 90 Aar, 7 fra 9 til 100 Aar og 1 fra 100 Aar og derover og Qvindekjøn 928; deraf 292 fra O til 16. Aar 30 fra 10 til 20 Aar, 33 fra 20 til 30 Aar, 42 fra 30 til 40 Aar, 48 fra 40 til 50 Aar, 51, fra 50 til 60 Aar, 139 fra 60 til 70 Aar, 183. fra 70 til 80 Aar, 102 fra 80 til 90 Aar, 7 fra 90 til 100 Aar, fra 100 Aar og derover Ingen; ialt af begge Kjøn 1853.
Viborger Samler, 1832-02-06
Mærkværdigheder ved foranstaaende. Fødte og Døde. Nørlyng Herred: En Dreng paa 2 Aar omkommet ved at falde i en aaben Kilde; et Menneske paa 17 Aar knust under en Trækævle, som han vilde læsse af en Vogn; en Dreng paa 12 Aar druknet ved Badning ; en Dreng paa 2 Aar druknet ved at falde i en Brønd; en Karl hængt sig i en Lade; en Mandsperson fundet druknet i Halds Søe; een hængt sig i Vildelse, 64 Aar gl.; en Kone, 6 1/4 Aar. gl., fandtes ombragt i sit Huus, og er, efter senere Oplysninger, myrdet. Sønderlyng Herred: Blandt de Fødte et Par Tvillinger. Middelsom Herred: Blandt de Fødte 2 Par Tvillinger; en Kone fandtes død i en Tørvegrav; et Par Ægtefolk, der havde levet i Ægteskab sammen i 48 Aar, døde paa een og samme Dag. Rinds Herred: En Dreng, 1 1/2 Aar gl., druknet i en Kilde formedelst en ældre Broders Uforsigtighed; blandt de Fødte et Par Tvillinger; 2 Piger ihjelslagne, paa een Gang, at Lynild; en Karl druknet ved at gaae paa et Bræd over en Aae ; et Pigebarn paa 13 Aar druknet ved at gaae over en Aae paa en Aalekiste. Fjends Herred: Et Drengebarn druknet i en Gadedam: en gl. Kone qvalt af Røg i sin Stue, en Skibs mand druknet i en Storm paa Fjorden; en Pige, hængt sig. Rødding Herred. En Mandsperson og et Fruentimmer, omkomne paa eengang under Jordskreed ved Brondkasten. Nørre Herred, 2de Mænd hængt sig. Harre Herred, 1 Mand hængt sig. Fleschum Herred: Bland de Fødte 2de Par Tvillinger; een pludselig omkommen ved at styrte med Hesten. Hindsted Her rede Blandt de Fødte 1 Par Tvillinger; en Mede født 2de Sønner og 1 Datter, men baade Hun og Børnene døde 9 Dage derefter og lagdes i een Kiste. Hornum Herred: Blandt de Fødte 4 Par Tvillinger. Aars Herred. Een aflivet sig selv. Sleth Herred: Blandt de Fødte 4 Par Tvillinger. torerneteriernisorteretairisteren -
Viborger Samler, 1832-02-06
Bekjendtgjørelser. For et ungt Menneske, som er velopdraget og foruden de nødvendige Skoletundskaber har lært noget Latin bliver Plads ledig som Discipel paa et Apoldet til næstkommende 1ste Mai. Nærmere Underretning erholdes hos Boghandler Dons i Viborg.
Viborger Samler, 1832-02-06
Bordeaux Viine, St. Julien Hautbrion St. Emilion, Medde, Graves, Bordeaur Viinædike, er at faae hos J. Jensen.
Viborger Samler, 1832-02-06
Extra godt Hvedemeel faaes hos Chr. Schwui Vesteraade.
Viborger Samler, 1832-02-06
Et middelaldrende og sat Fruentimmer, som i flere Aar har været Huusbestyrer, ønsker sig en Condition til 1ste Nai næstkommende enten som Huusholderske eller i andet Fald som Stuepige eller Syepige, da den Søgende kan Fruentimmerskræddersyening; helst paa en Herregaard, Præstegaard eller andetsteds paa Landet. - Enkemadame Brøndum anviser den Søgende. Viborg den 29de Januar 1832.
Viborger Samler, 1832-02-06
En duelig, ædruelig, belst ugivt Teglbrænder der selv stryger Tagsteen, og godt forstaaer at brænde, kan efter nærmere Aftale og efterat have taget Localet i Øiesyn, blive antaget ved et betydeligt Teglværk i Jylland, uden særdeles gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. - Fraværende vilde tilstille Undertegnede disse adresserede pr. Aalborg hvorefter nærmere Underretning skal blive meddeelt. Lindenborg pr. Aalborg den 18de Januari 1832. Kirstein.
Viborger Samler, 1832-02-06
Gods-Jnspecteur.
Viborger Samler, 1832-02-06
Placat. Jfølge Skifterettens Foranstaltning bliver de Dødsboet efter Bryggerkarl Søren Nielsen Nørbek af Lyngby paa Kjøbenhavns Amt, tilhørende 4 Huus- og Havepladse i Nørbek, stillede til 3de Auctioner, som foretages: Torsdagen den 16de Febr. d. A. ) hver Dags For Torsdagen den 1ste Marts og middag Kl. 10. Torsdagen den 15de f. M. De 2de Første paa Herredernes Tingsted Viborg Raadhus den Sidste i Nørbel Bye. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg, den 3die Februar 1832. Rod.
Viborger Samler, 1832-02-06
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afg. Christen Gjed af Aallestrup, bliver Mandagen den 27de Februarii, 5te og 13de Marts førstkommende, ver Dags Formiddag Kl. 10 afholdt offentlig 3de Aucsioner over den Boet tilhørende 1/2 Part i Gislum Kirke, Gislum Herred med Kirke-Korn- og Qvægtiende. hele Tienden er matriculeret for 22 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. Harii, og udes i Korn efter Kjendelse. Auctionerne afholdes paa Tingstedet deri Byen, hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 26de Januarii 1832. Jansen.
Viborger Samler, 1832-02-06
Jfølge tagen Bestemmelse under Sliftet efter afg. Christen Gjed af Aallestrup, bliver Mandagen den 27de Februarii og 5te Mart, og Tirsdagen den 13de Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig trende Auctioner over den Boet tilhørende Gaard i Thisted, Gislum Herred der staaer for Hartkorn 5 Tdr. 3 Skpr. 1 Alb. med Kirke-Korn- og Qvægtienden samt Konge-Korntienden af dette Hartkorn. De tvende første Auctioner afholdes paa Ting stædet heri Byen, og den sidste i den sælgende Gaard. Hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 26de Januarii 1832. Jansen.
Viborger Samler, 1832-02-06
Ved Proclama af 24de dennes der snarest muligt bliver læst saavel ved Over: som Underretten, ere Creditorerne i Boet efter afg. Christen Gjed af Aallestrup i Rinds Herred indkaldte til med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Stifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hobroe den 26de Januarii 1832. Jansen. Tydsk Livsforsikkrings=Selskab, i Lübeck.
Viborger Samler, 1832-02-06
Societetet modtager Tiltrædende for den i dets Plan bestemte Præmie uden nogen Forhøielse i denne i det Tilfælde, at den Forsikkrede skulde døe af Cholera morbus. - Da dette Livsforsikringselskab itter er grundet paa Reciprocitet men ved en meget betydelig oprindelig Capital giver de Forsikkrede fuldkommen Sikkerhed, da følgeligen disse aldrig kunne komme i den Stilling, at der gjøres Krav paa Beløbet af deres contractmæssige Præmier, og da endeligen Societetet giver de paa deres fulde Levetid Forsikkrede den Fordeel, at Halvdelen af dets Gevinst tildeles dem i fastsatte Dividender, saa smigrer det sig med Publicums fremdeles levende Deeltagelse. Lübect den 29de December 1831. C. W. Vermehren, Generalagent for det tydske Livsforsikkrings=Selskab. Planer og Formularer til de brugelige Sundhedsattester faaes uden Betaling hos Viborg den 23de Jan. 1832. R. Dons, Socictetets Commissionair.
Viborger Samler, 1832-02-06
Følgende nye Bøger: Erindringer af min politiske, selskabelige og litterære Vandel i Frankrig. Rbasodie af P. A. Heiberg Medlem af det Kongelige Nordiske Oldskrivts=Selskab i Kjøbenhavn og af Videnskabernes Alademie i Erfurt. 3 Rbd. 32 s. Huldte Gaverne eller Ole Navnløses Levnets=Eventyr, fortalt af ham selv. Udgivet af B. S. Jngemann. heft. 1 Rbd. 64 s. faaes hos N. Dous. af R.
Viborger Samler, 1832-02-08
Adenlandske En Frankrig. Spørgsmaalet angaaende de belgiske Fæstninger synes nu afgjort saaledes, at Frankrig har drevet igjennem, at Belgien beholder fuldkommen uindskrænket Souverainitet over de forblivende Fæstninger, uden at nogen fremmed Opsigt dermed skal finde Sted. Derimod har det inddrømmet, at, foruden Meenen, Ath og Mons ogsaa Mariebourg, og Philippeville sløifes. Sløifningen skal - alle Fyrst Talleyrands Modbestræbelser uagtet - være overdragen til de fem Magters Commissairer. -
Viborger Samler, 1832-02-08
Skjøndt flere franske Blade omtale Afslutningen af en Of- og Defensivalliance mellem Frankrig og England, saa kan man dog ikke ansee denne Efterretning for Andet end en Bestræbelse for at ophjælpe Statspapirerne. Det franske Cabinet har vel gjort Skridsi denne Henseende, men det greyske Ministerium har erklæret, sit Venskab for Frankrig uagtet, ikke at kunne indlade sig herpaa. - Den 26de Jan. om Morgenen var der atter Rygter i Omløb i Paris om Modificationer i Ministeriet. En høi Person skulde nemlig have bragt Dhrr. Perier og Dupin d. æ., mellem hvilke der i lang Tid har hersket temmelig Kulde, hinanden nærmere; man tilføiede, at Hr. Dupin skulde overtage Portefeuillen for det Indre, og overlade Hr. Perier Præsidentskabet i Forbindelse med Udenrigsministeriet. Den 25de havde Hr. Dupin en Audients hos Kongen, der angiden neyske Process, angaaende hvilken der skal være truffet en Overeenskomst mellem ham og Ministeriet; imidlertid mangler den unge Neys Samtykke, om hvis Erholdelse man tvivler. - Har virkeligen den omtalte Forsyning mellem Dhrr. Parier og Dupin fundet Sted, da har den kun været af for Varighed; thi endnu den 2de kom det i de Deputeredes Kammer til meget heftig Strid mellem begge Herrer i Anledning af et af Hr. Dupin brugt Udtryk om de parisiske Banquiers. - Ved Debatterne over Budgettet stred man især heftigt om den af Hr. Podenas foreslagne Ophævelse af Amortisations fondet, hvorved man beskyldte Conseilspræsidenten for at være i Modsigelse med sine tidligere Grundsætninger. J sit Forsvar herimod undslap ham folgende Yttring: "Naar har jeg sagt, at man torde angribe Amortisationsfondet? Jkke under Omstændigheder, som de hvori vi nu befinde os; kke ligeover for en mulig Krig. Dette Udtryk varie den meest levende Sensation, som Hr. Perier ved en nærmere Forklaring søgte at dæmpe. - Den ubehagelige Tildragelse Kronprindsen havde paa Ballet hos Hr. Rothschild, bestod i en Tvist med Prinds de Leon, forhen Officier i den kongelige Garde. -
Viborger Samler, 1832-02-08
I Paris vare Rygter i Omløb om en betænkelig Gjæring i Lyon, hvilke dog ved de nyeste Efterretninger fra denne Stad ere gjendrevne. - Hr. de Str. Aulaires Svar til Cardinal Bernetshar vakt den høieste Uvillie i Paris. Le Contratutionel der for længe siden har ophørt at være et ugentligt Oppositionsblad, erklærer ligefrem, at ethvert fransk Ministerium, der vilde taale Østerrigernes gjentagne Jndmarsch i la Romagna, uden deri at see en Krigserklæring mod Frankrig, vilde sætte Julimonarchiets Ære og Fremtid paa Spil og kunde ikke længere uden Fare forblive ved Statsroret. - Generalerne Romarino og Langermann have ladet sig indskrive i den parisiske Nationalgade.
Viborger Samler, 1832-02-08
Jtalien. J Wien havde man ved overordentlig Leilighed, erholdt den Efterretning fra Moden af 21de f. M. at de pavelige Tropper ere den 19de paa 3 Puncter rykkede ind i Legationen Bologna; Oberst Barbieri marscherede ud fra Rimin paa Veien til Forli og stødte mellem Servignano og Cesena paa en Hob bevæbnede Jnsurgenter, der efter en kort Fægtning blev, uden synderligt Tab paa begge Sider, dreven paa Flugten. Oberst Sambonrykkede frem fra Ferrara, stødte den 20de ved Bastia paa et bevæbnet Corps der forsøgte at gjøre Modstand, men efter et Tab af omtrent 20 Mand ligeledes greb Flugten. J Bologna vakte Efterretningen om disse Tildragelser den største Bestyrtelse, og ved Siden af Raabet: "Til Vaaben!" lode sig hyppigt Forslag til Underkastelse høre. Referenten antager, at de pavelige Tropper ville selv kunne gjenoprette Orden, og Østerrigernes Bistand saaledes ikke behøves.
Viborger Samler, 1832-02-08
Portugal. Endeligen er Don Pedro den 25de Jan. afreist fra Paris for at begynde sin Expedition mod Portugal; Admiral Sartorius skal commandere hans Flaade og Grev Villaflor Landtropperne. Før sin Afreise skal han have tilstillet de europæiske Hof ser et officielt Manifest, hvori Bevæggrundene til hans Foretagende og Formaalet for dette forklares.
Viborger Samler, 1832-02-08
Ved Afskeden fra de franskes Konge har han en portugisisk Feldtmarschals Uniform. Han har antaget Titel af Regent af Portugal i sin Datters Donna Maria II, Navn. Dronningen og Keiserinden forblive i Paris. Jmidlertid er Utilfredsheden stor blandt de portugisiske Patrioter. Jkke alene Saldanha, men ogsaa Generalerne Stubbs Cabreira, Morcira og Sampaio ere udelukkede formedelst deres energiske Tænkemaade, og selv de i Normandict i Depot værende Flygtninger tør ikke tage Deel i Expeditionen. J en Samtale, Dom Pedro før sin Afreise havde med Lafayette, skal han have lovet denne og sine constitutionelsindede Undersaatter, strax efter sin Ankomst til Lissabon at indkalde en Nationalforsamling, og kun da at modtage Regentskabet, naar det overdroges ham af denne Før Afreisen gjorde han i sin Egenskab som Feldtmarschal formeligen sin Opvartning hos sin Datter, Dronningen.
Viborger Samler, 1832-02-08
I Portugal træffes overordentlige Forsvarsanstalter. Et Decreet fra Don Miguel af 11te Januar befaler at forsyne alle Forter og Batterier ved Tajemed det fornødne Forraad af Granater, Bomber og gloende Kugler. Foruden 70,000 Mand, der allerede staae under Vaaben, skal der endnu opbydes 40,000 Bønder. Hertugen af Cadaval har forsonet sig med Don Miguel. - Ogsaa fra Spanien kan ventes kraftig Hjælp; fire spanske Infanterieregimenter og en Escadron Artillerie ere brudte op fra Andalusien til Badajoz. Quesada skal commandere dette Corps og O'Donneil de i Galizien sammendragne Tropper. Der taledes endnu om Jndkaldelsen af 40,000 Frivillige.
Viborger Samler, 1832-02-08
Blandet. Raadet i Hamburg har under 1ste Febr. erklæret Staden at være fri for Cholern, og ophævet de med Hensyn paa denne Sygdom trufne Foranstaltninger. - Der tales om en ny Conferenceprotocol, hvorved Belgierne skulde berøves Ret til Benyttelsen, af de hollandske Veie, Canaler og Floder. - General Belliard er pludseligt død i Brussel. - Det hedder, at en russisk Flaade er fra Middelhavet bestemt til Lissabon, for at beskytte D. Miguel. -J England have efter de sidst indløbne Lister 2948 Personer været angrebne af Cholern, af hvilke 933, ere døde. J Edinburg havde man havt tre mistænkelige Sygdomstilfælde.
Viborger Samler, 1832-02-08
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours den 3die Febr. Hamborg 2 M. - A vista 213. Species 210. - Specier solgtes til 12 Mk. 9 1/2 s. Obligationer (uden Renter) 89 a 89 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 3de Febr. 1820.) 102 a 102 1/2 Rbdlr. rede Sølv eller 107 a 107 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1832-02-08
Kjøbenhavn 4de Februar. I Dag høitideligholdtes ved Universitetet den sædvanlige Fest i Anledning af Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag. Universitetets Rector Dr. og Professor Ochlenschlager, Ridder af Dannebroge og Nordstjernen holdt Talen, og efter dens Slutning oplæste han vedkommende Fakulteters Domme over de indsendte Priisafhandlinger. Prisen for den juridiske Afhandling tilkjendtes Cand. jur. Otto Frederik Müller (Søn af Biskop Dr. Müller), og Accessit for den æsthetiske Afhandling erholdt Cand. Philos. Carl Emil Hørbroe. Festen holdtes i Regentskirken, og overværedes foruden af Universitetets Borgere, desuden af samtlige Professorer, Universitets-Directionen, Sjællands Biskop, Chefen for Studentercorpset Generalmajor Hegermann, Lindencrone, Stiftsprovst Clausen o. s. v.