JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Handelen var ved Napoleons Tronbestigelse, trods de Lovtaler man læste derover i de offentlig trykte Taler og Jndberetninger, i en beklagelig Forfatning. Coloniehandelen var ganske tilintetgjort, Tydsklands vigtigste og Jtaliens fleste Havne spærrede; Handelen paa andre Havne vanskelig og farlig, mange Varer maatte Frankrig, hvor strængt de end fra dets Side vare blevne forbudne, hente fra Engelland. Vel søgte man at ophielpe de franske Fabriker og franske Fabricater, selv det skrøbelige, kun ved Forgyldningen smukke Porcellain fra Seyre Fabriken, fandt Kjøbere i Mængde, fordi man havde Møie ved at faae andre; men derimod maatte man ogsaa hente Sukker, Caffe, Jndigo og Kryderier over Holland fra Engelland og betale disse Varer i dyre Domme. Med Føie sagde Londoner Blade, at den franske Keiserinde maatte takke den engelske Hvimodighed for, at hun kunde drikke en god Kop Thee. Anledningen til denne Yttring var, at de franske Missionærer i China havde medgivet de engelske Fartøier Thee og andre chinesiske Producter for Keiseren, og at det efter nogle Overveielser i det ostindiske Huus blev besluttet, at afsende Theedaaserne til Napoleon. Jmidlertid aabnede Napoleon sin Bane som fransk Keiser med adskillige udmærkede Jdrætter. En ny Civil-Lov (Code civil) blev udgivet; Rets skoler bleve oprettede, og hver Skole fik 5 Professorer og 2 Suppleanter; de geistlige Anliggender fik, under den værdige Minister Portalis's Overbestyrelse, en ny og til Tidernes Oplysning mere passende Form. Ogsaa til Videnskabernes Fremme blev der gjort saare meget. For videnskabelige Værkers Uarbeidelse, nyttige Maskiners Opfindelse &c., blev der saaledes udsat 9 Præmier til 10,000 Fr. hver, og 13 andre, til 5000 hver, for 10 Oversættelser af vigtige Haandskrifter i de gamle eller orientalske Sprog a. Kun i faa Lande i Verden, Engelland undtagen, blev Videnskabeligheden saa Kongelig belønnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Den 18 Julii reiste Keiseren i Selskab med sin Gemalinde til Rhinegnene. Han drog til Boulogne, hvor han opholdt sig en heel Maaned og lod der Baaden flittigen øve sig, medens Keiserinden gik til Anchen, hvor, efter Napoleons Befaling, hans Jdeal, Carl den Stores fordums Fest blev feiret. J Begyndelsen af September ankom ogsaa Keiseren til Aachen, reiste derfra med sin Gemalinde til Cølln, og ankom til Hovedøiemedet for sin Reise, Mainz, den 20 Sept. De offentlige Blade udtømte sig i Lovtaler over denne Reises Vigtighed. Den var, hedte det, ingen Lyst= eller Pragtreise, den havde intet enkelt Formaal allene, den stod i Forbindelse med tusinde forskjellige Anliggender, som kun en stor Fyrstes Genie var istand til at omfatte paa eengang." Jmidlertid vare de Resultater, man erfarede, disse: Aachens Bade skulde paa Keiserens Bekostning istandsættes og forskjønnes; Cölln og Mainz fik en særdeles Omladningsfrihed; en (Napoleons) Canal skulde ved Doubs forbinde Rhinen med Rohne; det paa endeel Godser vesten for Rhinen lagde Beslag ophavedes, for saavidt Eierne vare Privatfolk; de paa den vestlige Rhindreds Lande heftende Gieldsposte bleve ordnede. Om just hertil Keiserens personlig Nærværelse var saa aldeles nødvendig vove vi ikke at bestemme. (Fortsættes.) Svar paa Spørgsmaalene bag ved Athene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Det er nu engang som vedtaget, at mig kan en hver dansk Skriver og Skriverdreng haane og udskjælde, ei allene uden Brøde, men sig til stor Ær og Berøm i den lærde Verden, og jeg forundre desaarsag ei lettelig over Sligt, allermindst i Athene, hvor Man kan skylde Jngen for hvad Mar gjør. Jeg kunde gjerne lade Sligt være nændse men naar det kommer mig for Øie, og der er Ro get at svare paa, da er jeg til Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Hr. Dr. C. H. Pfaff, Professor i Phystken ved Universitetet i Kiel, har under d. 15 Julii 1813 givet Opfinderne følgende Vidnesbyrd: Foreviserne heraf, Brødrene Frobøss fra Eckernførde, have ved deres mekaniske Æolusborgbragt et mekanisk Konstværk istand, der ligesaa meget fremstiller for Øiet et overraskende Skuespil, som det er interessant ved sin Mekanisme. Jeg gjør mig derfor en Fornøielse af, paa det bedste at anbefale disse duelige og i deres Værks Udførelse saa utrættelige Konstnere til alle dem, der finde Fornøielse i den sindrige mekaniske Jndretning, overbevist om, at dette Konstværks nøiere Betragtning vil yde dem tilbørlig Tilfredsstillelse. Ligesaa har Hr. Contreadmiral og Ridder Løvenørn under den 31 Aug. 1814 givet dette Konstværk følgende Anbefaling: Efter Brødrene Frobøs Forlangende har jeg taget det af dem forfærdigede Konstværk Wolusborgi Øiesyn, og kan med Fornøielse bevidne, at de Skibe, der forestilles at seile omkring Fæstningen. eller Klippen, nemlig: et Orlogs- eller Linieskib paa 72 Canoner, en Fregat paa 24, en Coffardie brig, en Canonbaad, en Cutter paa 12 Canoner og et Kjøbmandsskib med 3 Master, ere ganske fortrinlige Modeller og af en fuldkommen rigtig Proportion; at den Mekanisme, der sætter samme i Bevægelse, er meget smuk og røber et udmærket mekanisk Gente. Vidnesbyrd af to saa saakyndige Mænd anseer Anmelderen for tilstrækkelige til at anbefale Almeenheden dette Konstværk. Det forevises hver Eftermiddag fra Kl. 2 til 5. om Aftenen fra Kl. 7 til 9 i det musicalske Academies Værelser paa gammel Torv Nr. 89, 3die Sahl. En Adgangsbillet koster 3 Rbmk. for hver Person. SmaBørn betale kun det Halve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Endnu et Par Ord i Anledning af Angrebet paa Dannora No. 16. Da det af min Angriber nævnte Noget om Professor Jacob Baden, som atten Aar gammelt, nu vel er de fleste ubekjendt, skal jeg ikke undlade at anmærke, at det findes i Jris og Hede 1796, 4 B. S. 7486. J de Lærde Efterretninger for 1797 blev, S. 14, derom dømt, at det var skrevet med Sindighed. "Her siges vel, hed det, nogle, om man vil, Haardheder, men ingen egentlige Grovheder, ingen Skjeldsord, og Herr Høst greb ikke Pennen for at agere Sandsiger om Hr. Professor Baden uden gyldig Anledning. J Minerva 1796, Decbr. S. 363, blev mig tillagt priselig Koldsindighed, fordi jeg ikke stævnede, min daværende Modstander. - Jeg føier her kun til, at jeg hverken har begyndt denne Krig eller skrevet det af min Angriber saakaldede Forsvar for mig i Skilderiet Nr. 69. Den 4 September 1818. J. Kragh Høst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Om Agerdyrkning og Landvæsen. Af Pastor Wedel i Everdrup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Kakkelovne af Jern fra Norge ere nu blevne saare dyre og neppe at faae for taalelig Priis, men man kan tildeels behielpe sig med en simpel Kakkelovn af Flensborg Steen. Den bygges saaledes, at Jldstedet forsynes med en Ramme og Dør af Jern, som enhver Smed kan gjøre efter nogen Anviisning. Man gjør da Trækrørene saaledes, at Røgen gaaer først op ad, siden ned under Foden af Kakkelovnen, 4 Tommer i Tvermaal, dernæst op ad, og med et Vinkelrør ud af Skorsteden er det en Bielægger, behøves hverken Jerndør eller Vinkelrør. Disse Kakkelovne blive vel noget bredere end de sædvanlige af Jern, men engang ovildede, holde de og saare længere paa Varmen, og ere slet ingen Fare udsatte for at Soden i dem antændes. Vil man endelig et Par Gange hver Vinter have dem rensede, udtages en dertil passet løs Steen for oven og for neden, da med en Børste paa et Rør, f. Ex. af Ask eller Hassel, der er bøieligt, Alting kan udfeies. J Midten af Ovnen, mellem begge Rørene, bliver Plads til at sætte Tallerkener, Tariner o. s. v. Vil man da tillukke den bageste Side med en Jernplade og den forreste med en Jerndør, kan der anbringes Afsats til flere Tallerkener, ja endog til at varme Mad udi. Uden Tegning og uden en kyndig Muurmester, bliv det vel noget vanskeligt, selv at danne sig et Begreb om Jndretningen; men maaskee skal jeg levere Tegning derover, som i Træsnit kan forestille Røg trækket og den hele Dannelse af denne simple Kakkelovn, der kan bygges af 200 Flensborger Muursteen i Leer, udrappes med Leer, stryges sort an og faae en Glands som en afpudset Jernovn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Hvo der har seet de glasserede Ovne paa Christiansfeldt, kan gjøre sig en Jder om Jndretningen i det Hele. Ellers var det ret godt, hvor man har Tørv nok, at der blev indført de almindelig bekjendte Caminer i det Slesvigske, især i simple Landsbyehuusholdninger; thi der har man Varme, Madlavning, og alle Dunster drage bort af Stuen, og det er meget behageligt om Aftenen især at see de lende Tørv baade at give Lys og fornøden Hede. - Dog, mere herom siden i mine Skrifter, som udgives over Hertugdømmene. Har du læst noget af det Væv i Kjøbenhavns Skilderie under Titel Agerdyrkning og Landvæsen. (en Dialog imellem en Forpagter og en Kjøbmand - "O ja!" siger Mads: "hans Agerdyrknings regler betyde ikke meget. Det er ingen Sag at skrive noget Nyt, men lad os blive ved det Gamle og gjøre det fuldkomnere, det er min Sætning, og den følger jeg. Desuden taler Forfatteren om saa mange Ting, der ei vedkomme ham. Mon han boer, at Verden bliv bedre ved hans simple Formeninger. – Søren. Ja, han skaaner ingen Misbrug; men han kunde nok skrive det paa en lempeligere Maade; thi lad Kjøbmanden passe sit og Præsten sit. Der er nok at sige om Præster, naar man vilde spilde Penge paa at lade det trykke. O, ja - nogle – der er braadne Kar i alle Stænder, iblandt Forpagtere, Kjøbmænd, Præster, Herremænd, Borgere og Bønder; men om det end- og mører nogle Enkelte, at læse Sarcasmer, saa irriterer det dog de Paagjældende, der finde sig trufne af Svøben, skjøndt det er indviklet i Fortællingens Næt. - Mads. Jeg kan slet ikke lide dem, der skrive saaledes for hele Staten. Lad dem hellere plante Kartofler og dyrke Tobak, om de have saa megen Otium, saa fornærme de dog ingen. - Søren. Ja, det er ligesom naar jeg hører en Præst, der taler om Dagens og Sognets Anliggender i Kirken, isteden for at fremdrage Religionen til Opbyggelse: man harmes over hans Veltalenhed, som saa ilde anbringes. - Mads. Men kunde man dog ikke faae denne Forfatter til at holde Munden, Kunde man ikke skrive imod ham. - Søren. Det er nu saa hans Vane. Jeg har sagt til alle mine Venner, lad os springe det Stykke over i Skilderiet, som han har skrevet, og naar han faaer det at vide, bliv han dog nok tilsidst kjed af at male vær om alt hvad han tænker og har seet, som hans svage Fornuft troer kunde være bedre. - Mads. Herre Gud, der ere saa mange ubehagelige Ting i Verden, lad os ogsaa henregne disse Skriverier derimellem, lad os dog gjøre hvad vi vil, lad os vise i Selskab Foragt mod denne Forfatter; thi saalænge vi have Penge have vi altid Agtelse. Gud bedre den, som skal tilveiebringe sig Høiagtelse ved sit Skriverie. Nei,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
en driftig Landmand, en retskaffen Kjøbmand har altid Fortrinnet for en Skribent, der – Nu ja, – mere siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Jndenlandske Efterretninger. J allerunderdanigst Henhold til Hs. Majest. allernaadigste Bevilling af 11 August, indkalder Rigsbanken i Kjøbenhavn under Dato 1ste September 1814 samtlige Jhændehavere af den forrige Courantbankes Sedler - de til Brug paa Jo land speciel authoriserede, saavelsom de paa 24, 2 og 8 Skilling Courant lydende, undtagne samt Skatkammerbeviserne paa 20 Rdl. og 2 Rdl. dansk Courant, at mælde sig paa de respective Steder inden 6 Uger efter de for hvert især allerhøist benævnte Publicationer, for at erholde de ihændehavende Banksedler og Skatkammerbeviser, af det omhandlede Slags, ombyttede med Rigsbanksedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Anordning for Almueskolevæsenet paa Landet i Danmark. (Fortsættelse; see forr. No.)§. 17. Da Børnene i enhver Classe skulle undervises paa eengang, og Skolens Indretning ikke tillader, at det, som til bestemt Tid bør læres, særskilt kan vorde gjennemgaaet med dem, som udeblive fra den fælles Underviisning; saa er det nødvendigt, at alle Børn, dersom de skulle have Nytte af deres Skolegang, flittigen og uafbrudt besøge Skolen i den foreskrevne Tid. - Paa det at denne Hensigt kan opnaaes, bør Præsterne hvert Halvaar, den første Søndag efterat Examen i Skolen. er bleven holdt (§. 25), fra Prædikestolen advare Forældre, Værger og Huusbonder om, at holde deres Børn og Tyende til stadig Skolegang, og paa en passende Maade forestille Menigheden Nytten og Nødvendigheden af denne Foranstaltning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Kjøbenhavns Børs den 6 September. Cours. Hamb. 2 M. 550, a vista 556 1/2. London 2 M. 22 1 Rbd. Spec. 556. - Specier solgtes til 33 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet, 64 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Blandede Efterretninger. J Springen, Løben og overhovedet Legems anstrængelser overgaaer intet Folk Spanierne. Den Behændighed, hvormed de ubevæbnede, med blot en Kappe, vide at undgaae vilde Tyres Angreb, overgaaer al Beskrivelse. Denne Færdighed tilskrive Nogle især den Skik, at en spansk Bonde aldrig sover i nogen Seng, førend han er givt: ugivt ligger han paa Gulvet i sine Klæder, og den største Deel af Aaret er det ham ligegyldigt, enten han sover under Tag eller aaben Himmel. Spanierne staae tidlig op og gaae sildig til Sengs; om Midnatten ere de meest muntre, Middagssovn er dem uundværlig. Boderne, ja hele Byer, ere paa den Tid som uddøde. (Hempels Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Wien, den 20 August. Jfølge Efterretninger fra Constantinopel af 25 Juli er Storherren, alvorlig beskjeftiget med at afhielpe en stor Mangel i den offentlige Forvaltning, i det han lader det sig være særdeles maatpaaliggende, ogsaa at forskaffe det Tyrkiske Rige en staaende Milits. En i denne Hensigt udkommen Kundgjørelse anordner, at af ethvert af de værende 195 Regimenter (saakaldte Orta) skal udtages 50 Mand, hvilke til enhver Tid skulle være færdige til Tjeneste, og saavel indfinde sig ved de sædvanlige Vaabenøvelser, som ogsaa, efter Omstændighederne, bruges overalt til Statens Bedste. Enhver Gemeen af disse udsøgte Tropper er lovet et dagligt Tillæg af 10 Asper, og Officiererne, en forholdsmæssig Forhøielse af deres Gage. Hos Janitschar Agaen er aabnet en Liste, hvor Frivillige, saavel af Janitscharerne som de andre Tropper, kunne lade sig indskrive. Denne nye Anordning har fundet en særdeles gunstig Modtagelse, og daglig strømme Frivillige til Krigsbygningerne eller Agha Kapussyfor at lade sig indskrive. En ligelydende Anordning skal ogsaa være sendt til Statholderne i Provindserne. Vist er det, at Sultan Mahmud ved denne Plans Udførelse vil erhverve sig en meget stor Fortjeneste for at have tilveiebragt Roligheden. i sit Rige og hans Efterfølgeres Sikkerhed, og som tillige vil give det Tyrkiske Militair=System en ny Vending.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Paris, den 22 August. Forstanderne og Klokkeren til Kirken i Nismes have, efter vore Blade, lovet at hellige Gud et Barns Billede af Sølv, dersom Frankrig skulde have den Lykke, at Hertuginden af Angouleme nedkom med en Prinds. Man forsikkrer, at, i Følge et lignende Løvte, som Ludvig den Trettende gjorde, Ludvig den Store blev født. Til Hertuginden af Angouleme er afsendt en Deputation, for at tilkjendegive hende dette Løvte af hine fromme Personer i Nismes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Den 31 Juli høitideligholdtes i Jesuskirken i Rom Stifteren af Jesuiterordenen, den hellige Jgnatius af Loyolas Fest, og blev derpaa denne Orden fuldkommen oprettet igjen Den 17 August døde paa sit Slot i Villequier Generallieutenant og Pair af Frankrig, Hertugen af Aumont, 78 Aar gammel. Han var først for nogle faa Maaneder siden vendt tilbage til Frankrig fra Altona, hvor han, siden hans Udvandring havde levet. - Ogsaa den af Baiern, saavelsom af Tydsklands Fattigvæsen saa høit fortjente og som Skribent berømte Grev Rumford er ikke mere. Han døde Natten imellem den 21 og 22 August, 60 Aar gammel, paa hans Landgods i Auteuil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
London, d. 26 Aug. Af Admiralitetets Beregninger sees, at ikke mindre end 124 med Slaver ladte Skibe ere tagne af vore Krydsere siden Slavehandelens Afskaffelse. Næsten alle bleve erklærede for gode Priser, og Slaverne sendte til Sjerra Leona, hvor de bleve underholdte paa den brittiske Regjerings Bekostning. Udgivterne til denne Forpleining beløb sig i forrige Aar til 4,039 Pd. Sterling. Af de i Frihed satte Negere have 428 taget Tjeneste ved det Kongelige americanske Corps i Vestindien. - Alle Documenter, som angaae Slavehandelens Afskaffelse ere her blevne oversatte paa Fransk, og sendte til Lord Castlereagh i Wien. - Vore Blade gjøre Regjeringen bekjendt med de Engellænderes Forhold, som staae i Forbindelse med americanske Capere, og giver dem Efterretninger om afgaaende og ankommende engelske Skibe. J det nordlige Jrland skal der endog være bleven udrustet nogle americanske Capere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
America vil med det første blive sammenkaldt en overordentlig Kongres. – Jfølge nogle Efterretninger have Admiral Cochranes Bombardeerskibe stukket den americanske Stad Portland og Skibene, som laae der i Havnen, i Brand. Allerede 1775 blev Portland lagt i Aske af Engellænderne. J disse Dage ere vore Coffardieslaader, henved 500 Seilere i Tallet, afseilede til Middelhavet og til Ost- og Vestindien, fra Portsmouth. - Fra Veracrux er Fregatten Leonidas ankommen med en Million Plastre. - Hertugen af Cumberlands Formæling med Enkeprindsessen af Solms skal, i Følge vore Blade, snart fuldbyrdes. The Courier lægger til, at en Søn af dette Ægteskab skal succedere i Churfyrstendømmet Hannover, hvis Prindsregenten og Hertugerne af York og Clarence ingen mandlige Arvinger skulde efterlade sig. Hverken Prindsesse Charlotte eller nogen af hendes Sønner kunne, ifølge de tydske Love, succedere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Wien, d. 20 Aug. Nogle fra Jtalien ankomne diplomatiske Gesandter synes nu at berolige den Deel af Publicum, der hidtil har frygtet forat Kongressen skulde blive forlagt til en anden Hovedstad. Ogsaa haaber man at Kongressen ikke vil vare saalænge som Mange indbilde sig, da den som man forsikkrer, ikke kommer sammen for at fatte Beslutninger, men meget mere for at give dem, der allerede ere fattede, den fornødne høitidelige Udfærdigelse. - Vor Pengecours, der allere næsten var gaaet ned til 220, er nu steget til 280, Dog haaber man, at den snart vil falde paa ny- og at den da ikke saa let vil stige igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Wien, d. 24 Aug. Den 17de dennes ankom Deres Majestæter Keiseren og Dronningen til Lin hvor Allerhøistsamme modtoges med stor Glæde. Ved Skiveskydningen behagede det Deres Majestæter Keiseren og Keiserinden selv at skyde. Den 29de afreiste de igjen fra Linz. - For Hertugen af Bennevent er her til Kongressen leiet et Hotel paa Minoritpladsen. Gens, den 18 August. Vor Forening med Schweizerrepubliken er tilligemed vor nye Constitution i Forgaars høitideligen bleven bekjendtgjort, Arnheim, d. 22 August. Fem og fyrgetyve Colonner franske Krigsfanger, som have været i Rusland, og hvoraf hver er 500 Mand stærk, skulle passere igjennem vor Provinds til Frankrig, hidindtil have vi havt uafbrudte Gjennemmarscheaf hannoverske Tropper til Brabant. Gent, d. 22 Aug. Lord Castlereagh var ankommen hertil og har havt en Conference med de americanske Befuldmægtigede. Underhandlingerne J Gaar er Hr. fortsættes med Virksomhed. Tode, den americanske Præsident Maddisons Svigersøn, indtruffen hertil. - Mellem Tournay og Courtray skal oprettes en engelsk Leir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Brunsvig, d. 29 Aug. J Morges tiltraadt Hs. Kgl. Høih. Prindsesseregentinden af Engelland sin Reise herfra til Schweiz og Jtalien. En Detaschement paa 100 Husarer fulgte Hs. Kal Høihed en Miil bort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Lübeck, den 29 Aug. J Dag er der gjort Begyndelse med at indskibe den 2den Division af den unge Keiserlige russiske Garde paa TravemundeRhed. Overmorgen vil det være forbi. - De overflødige Trainheste a. blive her offentlig solgte Hamborg, d. 1 Sept. J vort Senats Forsamling i Gaar blev Hr. Martin Garlieb Sillen, Associe i Huset Johannes Schuback og Søn, med almindeligt Bifald udvalgt til Medlem af SenatelTilligemed to andre Deputerede fra Hamborg opholder han sig for nærværende Tid i London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes En Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Skilderie af Kjøbenhavn. paa Fas RangaaEllevte Aargang. No. 73. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 10 September 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
(Fortsættelse.) Keiseren kom den 12 Oct. tilbage til St. Clond. hans Reise havde kostet 16 Mill. Fr. De franske Skuespilleres Befordring til Mainz havde især været meget kostbar, og skal allene have kostet 1 Mill. Keiserinde Josepaine havde ogsaa, for at vise sig med Keiserlig Glands, ødslet skiønne Summer bort, og mangen Dame i hendes følge havde i samme Hensigt sat sig i saa stor Gield, at hendes Godser, efter Creditorernes Forlangende, maatte sælges ved offentlig Auction. Den Hylding, man i Mainz havde vist Keiseren, var sjelden i sit Slags, og Moniteuren anvendte allene tre trykte Qvartark til Navn og Titellisten over alle den, der vare komne did, for at gjøre Keiserparret deres Opvartning. Blandt disse vare især mange tydske Fyrster og Rigsfyrster. Selv den gamle Churfyrste af Baden havde forføjet sig derhen med sin Søn, for at lade sig Monarken forestille. Churfyrsten af Hessen var ogsaa indbuden dertil, men han var just syg, og blev ikke frisk førend Dagen efter Napoleons Afreise (den 4de October).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Magistraten i Frankfurt søgte især ved en Proclamation af 9 Oct. i den ydmygste Tone at udtrykke Tidsalderens Aand. Den formanede deri Borgerne at holde beskedent deres Domme over de store Magters Foretagender tilbage, især i Selskaber, Gjestgivergaarde og Viinhuse, da en Borger ikke havde Kald til at fælde saadanne Domme. Skulde Udlænding tillade sig nogen ubeskeden Dom, saa bør ikke nogen Borger tage Deel deri, men ydermere bevidne sit Mishag. En streng Censur skal vaage over alle udkommende politiske Værker, Skrifter og Flyveblade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-06
Moniteuren bekjendtgjorde nu en Protestation. mod den ny Keisertitel fra Greven af Lille (Ludvig XVIII, hvor denne søgte at hævde sine Rettigheder, og som an skal have udstedt i Warschau den 6 Juni og tilsendt adskillige Hoffer. Courier de Londres, der ansaaes som Greven af Artois's officielle Blad, nægtede en saadan Protestations Tilværelse; i tydske Tidender hedte det, at kun 2 Hoffer havde antaget den. Jmidlertid fandt man den dog i Paris saa vigtig, at man i Argus gav et halvofficielt Svar derpaa. Denne Artikel er saa meget mere mærkværdig, som man deri finder de egentlige Grunde, hvorpaa Keiseren troede at bygge sin Ret til den franske Trone. "Vi ville ikke indlade os paa, hedder det, at undersøge den Ret, som Greven af Lille vil anmasse (?) sig. Spørgsmaalet er besvaret af den bueligste Publicist, af Nationen selv, af alle Dynastiers Historie. Folkeslagenes Tarv indsætter Konger, og Nationens Mage holder dem paa Tronen. J Kraft af denne dobbelte Ret regierer Huset Hannover i Storbritannien, Huset Østerrige i Tydskland. Hugo Capet modtog Kronen af sine Pairs, som forestillede Nationen; og Greven af Lille har ingen anden Ret, som han kan gjøre gieldende, end den, der kommer