JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-10
Høsten. Høstudsigterne have med hver Dag i de sidstforløbne to Uger betydeligt opklaret sig. Jndbjergningen begunstiges af udmærket smukt og tørt Veir og gaaer rask fra Haanden, saa der efter kyndige Landmænds Mening dog er Grund til her for Egnen i det Hele at haabe en Middelhøst. (Fredb. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-10
Odense den 6te September. J Løverdags Eftermiddags, den 4de de, drog atter et Tordenveir op her over Egnen, kun med sjeldne, men heftige Lyn. Omtrent Kl. 6 slog Lynilden ned i Gaardmand Jens Nielsens Gaard i Brylle og antændt strax Stuehuset. Gaarden afbrændte aldeles. Med Undtagelse af lidt Vikkehavre og Hvede, brændte hele den indavlede Afgrøde, men ingen Kreaturer. Af Jndbo blev endeel reddet. Jnd- og Udbo, Besætning, Avlsredskaber og Sæd ere assurerede for 1400 Rbd., Gaarden for 2200 Rbd. J den forrige Eiers Tid afbrændte Gaarden i Aaret 1832, og var nu saa god som ny og af gode Materialier. (O Th. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-10
Den 7de September. Jgaar Eftermiddags drog atter et stærkt Tordenveir her over Egnen, og endnu nærmere ved Odense, end noget af de foregaaende i Sommer. Lynilden saaes hyppigt at slaae ned, og omtrent Kl. 1 1/2 antændtes den vestre Ende i Stuelængden af Lundbergstedet paa Trøstrup Korup Mark, tilhørende Rasmus Jensen. Bygningerne ere for største Deelen afbrændte i Grunden; ligeledes alden indavlede Sæd og endeel af Jndboet. Sæden og Jndboet vare ikke assurerede. Af Kreaturer ere brændte 2 Sviin. Stedets Bygninger vare assurerede for omtrent 8 a 900 Rbd. Hs. kgl. Høihed, Kronprindsen red, paa Efterretningen og Jldens Udbrud, strax til Brandstedet, og kom først tilbage om (S. Bl.) Aftenen Kl. 9. Afvigte Løverdag blev en Recrut af Dragon regimentets Exerceerskole begravet. Det saa almindelige Rygte, at hans Død er foranlediget ved Mishandling af en af Skolens Korporaler, maa ansees for aldeles ugrundet. (Hemp. Av.)Re Viborg den 7de September. Hovedgaarden, Wischum m. m. er igaar ved 4de Auction tilslaaet Hr. Proprietair Bay til Søedahl for 61520 Rbd. (Vib. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-10
Fra Neustadt i Holsteen meldes af 28de August. Jforgaars blev Slagter Burmeister her af Byen, som ifjor paa en oprørende Maade myrdede tvende Slagterdrenge for at berøve dem nogle Dalere, henrettet med Øxen paa det adelige Gods Hasselborgs Territorium af Skarpretteren fra Oldenborg. Der fandt ved dette rædsomme Optrin et stort Tilløb af Mennesker Sted, hvoriblandt mange Qvinder. Efter Rygtet skal Morderen for sin Død have viist Anger over sin begangne onde Gierning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-10
Hamborg-Altona Qvægmarked. Den 6te September vare 411 Stkr. stort Hornqvæg paa Markedet; deraf solgtes 351 Stkr. Døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-10
Afskediget Premierlieutenant i Landetaten H. T. Schulz, 63. Aar, forhenværende Silke- og Klædehandler S. Hjerrild; Generalmajor G. du Plat, Commandant i Citadellet Frederikshavn; Frøken S. S. Tscherning, pensioneret Havnecontrolleur S. W. Lintrup, 6 Aar; Skræddermester J. A. Mossin, 28 Aar; Mad. C. W. Petersen; Mad. A. Scheel; alle i Kjøbenhavn. - Tømmermester G. Ochsner, 83 Aar, i Helsingør. – Vognmand H. Madsen, 36 Aar, i Ringsted. – F. Oorph, 21 Aar, paa Fritzholm i Lolland. – Mad. A. M. Lundberg, 36 Aar, i Aarhuus. – Amtmandinde E. T. Pløyen, 35 Aar, i Thorshavn paa Færøerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-10
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-10
Auction over Kjøngs Fabricata. Onsdagen den 6te October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Slagelse Postgaard afholdt Auction over et meget betydeligt Partie af Kjøngs Fabriks Tilvirkning, bestaaende af Damaster, Dreiler og Lærreder, og navnlig af 120 Theduge af forskjellige Mønstre og Størrelser, 5 i Garniturer Dækketøier, 700 Alen Dreil til Duge og Servietter, 200 Alen Ditto til Haandklæder, 300 afpassede Haandklæder, og 50 Stkr. blegede Lærreder, af blot Hørgarn og Hør= og Bomuldsgarn. Hvilket foreløbig herved bekjendtgjøres. Slagelse den 7de Sept. 1811. Axel Graae Rye. Neblekager faaes daglig hos Schwartzenhauer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-10
En moderne Sadel, som er forfærdiget til Mesterstykke, anvises til Salg af Avisexpeditionen. IIOLMEGAARDS TEGLVERK Og KALkBRNIERIE.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-10
At Kalk- og Steenbrændingerne her ved Værket uafbrudt vedblive som hidtil, finder man sig foranlediget herved at bekjendtgjöre. Den 31te August 1811.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-10
Ved Altonas 1393de Trækning udkom No. 6 37 34 64 20 paa dette Blad, der udgaaer fire Gange ugentlig, modtages Subscription paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og peringdommerne. Prisen er, alle Omkostninger iberegnede, 1 Rbd. 1 Mk. 4 s. Qvartalet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
27 Aarg. Den Vest-Sjællandske Avis. Mandagen den 13. September. No 140. Redigeret, trykt og udgivet. en Kagen, en Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Den Preussiske Statstidende leverer en Artikel fra Madrid af 24de August, angaaende Spaniens fjendtlige Stilling imod Frankrig. Vi uddrage deraf Følgende: Det kan ikke feile, at den herværende Regjering har besluttet at antage en fast, paa enhver Udfordring indgaaende Holdning imod Frankrig. Rømningen af deel Rey ved Mahon paa Minorka er et Beviis paa denne gjensidige Misforstaaelse. Under Perez de Castros Ministeriun, var dette Terrain blevet indrømmet de Franske ved en Forpagtningscontract, som udløber i September For nogen Tid siden tilkjendegav Civiløvrigheden, Port Mahon uden videre den derværende Fransk Vice-Consul, at han maatte tænke paa Hospitalets Rømning, da Forpagtningstiden var udløbet med næste September. Viceconsulen berettede dette til den i Palma værende Consul, og denne henvendte sig til Paris for at modtage Forskrifter. En ved underrettet Spanier forsikkrer, at Hr. Guizot lod den derværende Spanske Charge d'Affaires indbyde til si- og bemærkede paa en meget eftertrykkelig Maade for dam, hvor overlagt den Spanske Regjering handlede, idet den, tilsidesættende ethvert Hensyn, som den skylder det Franske Cabinet, og uden først at træffe Overeenskomst med samme, lader ved en underordne Auctoritet foranstalte Bortviisning af de syge og saarede Franske ved Mahon. Hr. Guizot skal have tilføiet, at man i Madrid maatte vel betænke, at den Franske Regjering har alle Elementer i Hænder, hvorved Borgerkrigens Flamme atter kan oppustes i Spanien, men at den er langt fra at ville gjøre Brug af et saadant Middel. Den Spanske Charge d'Affaires, bestyrtset over Hr. Guizots eftertrykkelige Sprog, erklærede, at han var uvidende med Hensyn til hiint Anliggende, og lovede desangaaende at forespørge sig i Madrid. Herfra svarede Ministerpræsidenten, at den Spanske Regjering havde med Hensyn til Fornyelsen af Forpagtningscontracten endnu ikke fattet nogen bestemt Beslutning og vilde først tage denne Sag under nøiere Overveielse. Dagen efter at Charge d'Affaires havde tilkjendegivet dette, forkyndte Regjeringen i Bladet el Espertador, at den havde opsagt Contracten, fordi den selv behøvede hiint Terrain til et Hospital, og den 23de Aug. indeholdt hiint Blad, der er anerkjendt for Hr. Gonzalez's Organ, en Artikel, der kan gjelde som en Krigserklæring, om ikke imod den Franske Nation, saa dog imod dens Chef. Denne Artikel skal fremstille, at Alliancen med Frankrig er høist fordærvelig for Spanien, og at det derimod er af den høieste Jnteresse for England at besidde i Spanien en mægtig Bundsforvandt mod Frankrig. Om det er gavnligt for Spanien at indgaae i dette Forhold til England, omtales ikke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Portugal. Den diplomatiske Agent for Marokko, Taleb Abdossalem Aberode, har indleveret et Ultimatum, hvorefter han øieblikkeligt forlanger 30 Mill. Dollars som Deel af Gielden til Marokko Der skal allerede krydse to Marokkanske Skibe ved Kysterne af Algarve for at inddrive Gjelden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Frankrig. Jfølge Efterretninger fra Paris af 4de Septbr. havde man der det Rygte, at et stort Banquerhuus vilde afslutte et Laan for Spanien. De ministerielle Blade have allerede meddeelt Raadslagningerne i 20 Generalconseils over Spørgsmaalet om Tællingen; de ere uden Undtagelse til Fordeel for den af Finantsministeren foreskrevne Fremgangsmaade. – Af en Liste over Udnævnelserne til Medlemmer af Æreslegionen fremgaaer det, at sex indfødte Afrikanere, hvilke deels staae i Fransk Tjeneste, deels ere Stammehøvdinger, ere udnævnte til Riddere. af hiin Orden. – Jfølge Raperateur de Lyon er der udbrudt Uroligheder i Grenoble. Der var afsendt Tropper til denne Stad fra Lyon. - J Limoges bragtes Hr. Bourdeau, Medlem af Departements-Generalconseilet for de la Haute-Vienne, et Charivari under det Raab: "Bort med Bourdeau, bort med Tællingen!" To unge Mennesker bleve arresterede, men fik allerede den næste Dag Friheden igjen. Den følgende Dag, den 31te August, dannedes der atter Grupper paa Frihedspladsen; Cavalleriet saae sig nødsaget til at adsprede disse Hobe, Man frygtede ved Postens Afgang for nye Udbrud af Urolighederne. Øvrigheden havde afsendt en Stafet for at hente Troppeforstærkninger. Stadens Garnison var consigneret; Patroner vare uddeelte iblandt Soldaterne. – Man forsikkrer, at de tre Belgiske Commissairer, som bleve sendte til Paris for at underhandle om en ny Douanetarif, havde desuden det Hverv af deres Regjering at knytte Underhandlinger og Anlæggelsen af en Belgisk Colonie i Algier. Hr. v. Meulenaere har nylig havt en lang Conferents med Conseilspræsidenten, Marschal Soult, og man synes at haabe, at ifølge det Belgiske Ministeriums Mægling vil det i hiint Øiemed sammentraadte Belgiske Compagnie erholde den ansøgte Concession. - Med Abdel Kader synes det at staae sig slet. Han er atter i Kamp med Tedjini. Af den Omstændighed, at Hornqvæg, Heste og Levnetsmidler bringes til Mostaganem, troer man at kunne slutte, at hans Tilhængere tage af. Man troer i Almindelighed, at Høstfelttoget vil medføre en definitiv Afgjørelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
England. Man frygter atter for en ny Conflict imellem England og Frankrig ifølge en paa tænkt Sendelse af en Tyrkisk Flaade til Tunis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Polen. Fra Warschau haves en officiel Gjendrivelse af det Rygte, hvorefter der omtales en Vice konges Udnævnelse for Polen og en forestaaende Reise af Keiseren til dette Land.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Tyrkiet. Efterretninger fra Konstantinopel af 18de Aug. melde, at der atter skal være Udsigter forReformpartiet til at vinde Seir, og at den til Stor vesir bestemte Tahir Pascha har faaet befaling til at forblive paa Kreta. Said Pascha og hans Ægyptiske Følge behandles bestandigt med Udmærkelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Østerrigs, Englands og Frankrigs Repræsentanter have for Tiden vigtige Forhandlinger med Porten de angaae Syrien og dette Lands politiske og administrative Organisation.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn den 11te Septbr. Hs. Maj. har under 8de Septbr. allernaadigst tilladt Naturforskeren H. Krøyer at modtage og bære den ham af Hs. Maj. de Franskes Konge tildeelte Decoration som Ridder af Æreslegionen. (Berl. Av.,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Efter Forlydende ville Deres kgl. Høiheder, Kronprindsen og Kronprindsessen ankomme hertil den 16de for at overvære Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag, til hvis særdeles festlige Celebration der allerede træffes store Forberedelser. Dersom Hs. Majestæt, der er i ønskeligste Bedring, ei skulde faae Tilbagefald, vil Høistsamme iværksætte sin forehavende Reise til Holsteen, saa at han kunde indtræffe i Odense den 6te October. - Kronprindsen og Kronprindsessen ventes ei at forblive her mere end 4 Dage. (Vib. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Odense den 9de September. Et høist sørgelig Tilfælde passerede igaar med den fra Hamborg kom mende Personpost. Conducteuren og Kudsken vare nemlig blevne enige om, formedelst det slette Veir, at kjøre ind i Laden ved Vissenberg Kro, for at Hestene i Tørveir kunde faae deres Brød. Ved Jndkjørselen bukkede saavel Kudsken som Conducteuren deres Hoveder; men den Sidstnævnte, der var kortsynet hævede sig for tidligt, da Vognen var kommet ind men endnu var i Farten, saa at hans Hoved stødte mod en af Loftsplankerne. Den Ulykkeliges Hoved knustes, og han var død paa Stedet. Han efterlader Kone og Børn, og har stedse af Passagererne været særdeles afholdt formedelst sin høflige og velvillige Adfærd. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Randers den 7de September. Jdag opførtes anden og sidste Act af Forestillingen paa vor Veddeløbsbane for iaar. Uagtet Veiret i Førstningen truede med Regn, havde Publicumindfundet sig i talrig Mængde og syntes strax fra Begyndelsen af at være i en Stemninfra Scenerne igaar, der paa en eller anden Maade maatte skaffe sig Luft. J første Løb og Kongeprisen 800 Rbd. og anden Præmie 300 Rbd. underholdt Hr. Fischer fra Augustenborg med sine 2 HingsterHasselburg og the Cryer og Hertugen med sin aldeles lamme Furhoppe Plenary Publicum paa det Bedste. Da Førstnævnte nemlig ikke kunde vinde begge Præmier, med mindre der var en tredie Concurrent, blev Hertugens Hest med megen Møie trukken til Udgangsstedet for Løbet, hvor Jokeyen, der for Resten ikke engang var i fuldstændig Ridedragt, steg op men ogsaa blev, overladende Hr. Fischer Concurrenen med sig selv. Publicum, som imidlertid var dum nok til ikke at finde hele dette Arrangement moersomt, ledsagede Hr. Fischers seirende Hest under Opløbet med en stærk Piben, der vedvarede i flere Minuter. Et uden Tvivl ironisk Hurraraab af en Klynge Mennesker blev af Hr. Fischer, staaende paa den for Dommeren bestemte Forhøining, besvaret ved gjentagne Gange at tage Hatten af. Da Hr. Fischer saaledes indirecte havde erklæret sig selv for Hovedpersonen, og Publicum havde faaet en bestemt Mand at holde sig til, tiltog Pibningen og Larmen i den Grad, at Hr. Fischer, der nu havde faaet sine 1100 Rbd., sagde Tak for denne Gang og i al Hast forlod Valpladsen under almindelig Piben. Andet og tredie Løb (Bondeløb) tilendebragtes nu under levende Acclamationer fra Publicums Side. – Efterat Løbene vare tilende, blev største Deelen af de Forsamlede tilbage paa Pladsen. Grunden hertil var nemlig, at et, vi ville troe, blot uforsigtigt og ikke saa ilde meent Udtryk af et af Comiteens Medlemmer, Hr. Ritmester v. Friis, hvorved han nemlig havde betegnet det ved første Løb stedfundne Optrin som "Drengestreger, i den Grad havde indigneret de herved Fornærmede, at de med Bestemthed, men vistnok ikke paa en ganske passende Maade, fordrede af Hr. Ritmesteren, at han skulde træde frem, naturligviis for at afgive en Erklæring med Hensyn til de af ham brugte Yttringer. Da han tøvede med at opfylde denne Fordring, og Folket ikke syntes villigt til at forlade Pladsen, indtraf den Mærkelighed (foranlediget af hvem skal Meddeleren ikke kunne sige), at de til Ordens Vedligeholdelse beordrede Dragoner vendte deres Heste mod de Tilstedeværende, tilsyneladende for at drive dem fra hinanden. Ensaadan, som det synes, aldeles unødvendig og ved de Tilstedeværendes Opførsel heller ikke motiveret Fremfærd maattet naturligviis vække almindelig Forbittrelse: det var derfor ogsaa en almindelig Beslutning, ikke at vige for den militaire Magt. Følgen blev, at Dragonerne, uvisse om, hvad de skulde gjøre, paa den tilstedeværende Politiemesters Opfordring, og Mængdens gjentagne Raab: "Sablen i Skeden, og det strax trak sig noget tilbage. Hr. Ritmesteren, besteg nu Tribunen og forstod ved et roligt og værdigt Foredrag at stille den stedfundne Bevægelse. Dette er i Korthed hvad der tildrog sig. (Rand. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Korsør Skibsliste fra 29de August til 11te September.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Jndgaaede: Skipper F. Smidt af Steinborghoff, fra Kjøbenhavn, med Stykgods; H. Nielsen af Stege, fra Kjøbenhavn, med Stykgods; O. H. Rasmussen af Korsør, fra England, med Salt; P. U. Holm af Porsgrund, fra Porsgrund, med Trælast; D. F. Buch af Korsør, fra Kjøbenhavn, med Stykgods; E. J. Evensen af Tønsberg, fra Tønsberg med Trælast; J. D. Buch af Korsør, fra Lybek, med Stykgods; A. Johnson af Lysekihl, fra Frederikshald, med Trælast og Jern.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Udgaaede: Skipper O. Nielsen af Udevalla, til Norgemed Ballast; F. Smidt af Steinborghoff, til Grenaae, med Ballast; H. Nielsen af Stege, til Nyborg, med Stykgods; D. Kruse af Korsør, til Randers, med Ballast; S. Nielsen, af Skjelskør, til Lybeck, med Havre; D. F. Buch af Korsør til Samsøe, med diverse Kjøbmandsgods; E. J. Evensen af Tønsberg, til Drammen, med Kornvarer; P. U. Holm af Porsgrund, til Skeen, med Kornvarer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Det Odsherredske Gods.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
(Jndsendt.) Bladet Fædrelandet Nr. 627 har, under Mærket P. S., leveret en Artikel om, Odsherreds Gods, der gaaer ud paa at udbrede den Mening, at Bønderne paa dette Staten tilhørende Jordegods skulle være blevne ubilligt behandlede, idet der er blevet negtet de nuværende Fæstere Arvefæste. Vi ville søge nærmere at belyse denne Sag. Det forholder sig ganske rigtigt, at der omtrent for 40 Aar siden blev tilsagt de Fæstere, som da havde deeltaget i de med Godsets Udskiftning og de heraf følgende Udflytninger forbundne Byrder, Arvefæste forsaavidt de maatte attraae saadant Adkomstbrev, istedetfor Fæstebrevene paa Livstid. Kun faa af disse Fæstere benyttede dette Tilbud, og saaledes er Godset, med enkelte Undtagelser, forblevet i Fæstestand. Jmidlertid har der været en Periode, i hvilken Fæsterne ikke have kunne svare deres Afgivter, skjøndt disse ikke vare høiere, end Afgivterne, de som Arvefæstere skulde have ydet. J denne Periode, saa velsom i alle de Tilfælde, hvor Bønderne ved Uheld ere blevne Hjælp behøvende, ere de blevne forundte Lettelser og Understøttelser, som de, hvis de havde været Arvefæstere, ikke havde kunne vente; og derved har Statskassen havt betydelige Tab og Opoffrelser. - Herved maa dog vel Godsets Forfatning være bleven bedre, end hvis disse Afgivts-Lettelser og disse Understøttelser ikke vare blevne Jordbrugerne. tilstaaede, og i alt Fald har Statskassen herved sat extraordinaire Midler i Godset, for hvilke Bestyrelsen dog utvivlsomt bør søge Erstatning under heldigere Conjuncturer. Netop idet disse synes at ville indtræde, og efterat Godset saa at sige har faaet en ganske ny Befolkning, finde de nuværende Fæstere nu deres Regning ved at forlange Arvefæste paa de deres Forgængere, for henved et halvt Seculum siden, tiltænkte Vilkaar, og da Godsadministrationen ikke strax har villet opfylde dette Ønske, gjøres de nu Bevægelse herover, ret som om der var begaaet en aabenbar Uretfærdighed. Men - vi maae nu for det Første gjøre Referenten opmærksom paa, at det kongelige Rentekammer har ganske andre Hensyn at tage, end hvad der kan være Beboerne paa et enkelt af Statens Godser fordeelagtigst. Vi ville dernæst give ham at betænke og Beboerne paa de øvrige Statseiendomme, saavelsom enhver anden Statsborger, der tager Deel i Statens Byrder, ikke med al Føie kan ønske i vente, at de Odsherredske Godser blive gjorte vedbørlig frugtbringende, og at der, forsaavidt Omstændighederne maatte tillade det, vorder søgt Erstatninfor de store Tab, som Statskassen, efter Referenten egen Angivelse, skal have lidt, medens de have været giø i Fæstestand, efterat Jordbrugerne forgjeves have været tilbudne Arvefæste. – Og vi ville da haabe, at der slet ikke vil findes noget Paafaldende i, at disse Fæstere ikke ligefrem have faaet deres Ønske opfyldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Naar Referenten gjør Godsbestyrelsen den Bebreidelse, at den Lunkenhed, hvormed Sagen fra Gods bestyrelsens Side blev paadreven, tildeels har været Aarsag til, at Fæsteindretningen ikke forlængst er bleven afløst af Arvefæste, maae vi bemærke, at det forekommer os, som og Godsbestyrelsen, hvis den virkelig har havt nogen Jndflydelse herpaa, snarere har gjort sig fortjent til Bøndernes Taknemmelighed; thi hvormange Arvefæstere havde kunnet svare deres Afgivter, eller blive i deres Stilling, i hiin uheldsvangre Periode, i hvilken det fandtes nødvendigt at tilstaae Fæsterne Afgivtslettelser? – Og man vilde dog vel ikke forlange, at Bønderne i den som fri og herlig saa høit lovpriste Arvefæstestand, skulde have været tilstaaet lignende Fordele, Mon det vilde have gaaet Bønderne paa de Odsherredske Godser, om man inden Aaret 1807 havde paatvunget dem Arvefæste, bedre end Bønderne paa Godset Hveddedahl, og hvor er paa dette Gods Lykken bleven af, som Referenten har lovet Arve fæsterne? Forsaavidt Referenten iøvrigt yttrer, at saafremt Bønderne ikke snarlig meddeles Arvefæste, "Alt vil "gaae sin gamle søvnige Gang, og i Stedet for at "Kongen kunde have et Gods af frie og lykkelige Eiendomsmænd, der, uden anden Udgivt end Omkostningerne ved Oppebørselen, gav en reen Jndtægt for Kongens Kasse af 30 a 40000 Rbd., vil han beholde et Gods af umyndige Fæstere, "hvis Afgivter, efterat have stoppet alle de Huller, "som den brøstfældige Fæsteindretning i Regjeringens Hænder fører med sig, neppe vil dække Renterne af den Capital, som er anvendt paa Godsets Udskiftning," – ville vi opfordre ham til nærmere at forklare sig om, paa hvad Grund han anseer Fæstere for at være umyndige, hvorfor Godset i Fæstestand ikke skulde kunne gjøres ligesaa indbringende for Statskassen, som om det blev bortarvefæstet, og hvad det er for Huller, han vil have opdaget i den brøstfældige Fæsteindretning"? Maatte det da vise sig, at Referenten er hjemme paa det Territorium, han har betraadt, skulle vi møde ham, til Sagens nærmere Drøftelse. Bliver denne Opfordring derimod ubesvaret, haabe vi, at selv Bønderne ville lære at indsee, at just ikke Alt, hvad der glimrer, er Guld; og at ethvert Brandraab dog ikke er noget afgjørende Beviis paa Jldløs. S. P.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
AVERTISSEMENTS. Med den inderligste Veemod tilkjendegives fraværende Slægtninge og Venner, at den alvise Gud, den 8de d. M., efter 4 Maaneders tunge Lidelser, har hjemkaldt til sit Rige min elskede Hustru, Hanna Elisabeth födt Fenger, 37 1/2 Aar gammel. Syv smaa Börn ville med mig smertelig föle denne kjerlige, omhyggelige og trofaste Moders Savn, og min hensovede Hustrues efterlevende Moder og eneste Søster dele vor dybe Sorg over hendes tidlige Bortgang. Korsör den 12te September 1811. Chr. Olrik. Ar
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Udkommet er: Den lille Kempis eller korte Sprog og Bønner, samlede af Thomas i Kempis's Skrifter. Denne for alle sande Troende til Opbyggelse, Opmuntring, Lærdom og Trøst fortrinlige Bog er nu af Undertegnede paany oplagt og sælges for 36 s. indb. pr. Commission hos Bogbinder Møllers Enke i Slagelse samt hos mine Commissionairer i Provindserne og hos N. C. Ditlewsen, Store Kjøbmagergade Nr. 49. i Kjøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Førstkommende Onsdag den 15de dennes, Formiddag Kl. 10, bliver i den Hr. Kjøbmand Bollhornn tilhørende Gaar paa Slagelse Nyetorv ved offentlig Auction bortsolgt endeel Jndboe, bestaaende af Borde, Stole, en Sopha, Sengklæder samt nogle Bøger m.m., Alt tilhørende Cand. Chir. Hans Christian Møllers under Skiftebehandling tagne Boe. Hvilket herved bekjendtgjøres. Slagelse den 9de Septbr. 1811. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-09-13
Løverdagen den 18de dennes, Formiddag Kl. 10, bliver de offentlig Auction, som afholdes i den Slagtermester Salomon tilhørende Gaard paa Rosengade her i Staden, bortsolg endeel Jndboe, bestaaende af Borde, Stole, Sengesteder, er Komode, et Klædeskab, en Dragkiste, Sengklæder, Dynevaar et Sølv Lommeuhr, Linned, samt gode Mands- og Fruentimmergangklæder, fremdeles adskillige Bøger, en Koe m.m., Al tilhørende Stervboerne efter Dyrlæge Frederik Adolph Krage rup og Tjenestepigen Karen Jensdatter. Hvilket herved bekjendtgjøres. Slagelse den 9de Septbr. 1841. Sylow.