Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-09-23
Siden den ulykkelige Kaperkapitain Barms sørgelige Endeligt, har Farvandet omkring Kristiansøe været meget bart for danske Kapere. Af Koffardieskibe vilde de hindintivel ikke have fisket synderlig mange, da disse næsten stedse have været stærkt konvoyerede, men derimod har en Kutter brig ofte holdt sig i Nærheden og denne vilde et Par gode Kuttere, lignende dem Brødrene Wulfsen føre, lettelig have kunne tage, og derved havde da været baade Penge og Ære at fortjene. Dog hvad der ikke er skeet, lader til at ville endnu kunne skee. Kutterbriggen har i nogle Dage ikke ladet sig see, som om den havde lugtet nogle Danske Kaperes Ankomst. Den 7de d. M. tog og virkelig Møller som for rer Kaperen Røverfjenden en baglastet Galease sønden for Bornholm; den kom fra Rostak og var bestemt til Petersborg. Skipperen paa samme foreviste franske Papirer, og nægtede standhaftigen at have andre. Men Møller troede ham ikke, tog ham derfor med sig og lagde sig til Ankers med ham ved Nexø; derfra skrev han et Brev til Kofoed der fører den danske Kaper Jægeren, og laae i Gudhjem med samme: at han skulde Dagen derpaa komme ned til ham under engelsk Flag. Han vilde da forlade Prisen og Kofod skulde som Engelskmand igjen bemægtige sig samme og paa denne Maade see at faae de engelske Papirer. Denne List lykkes, Kofoed holdt ned mod Galeasen, Møller yttrede Frygt mod Skipperen for den formentlige engelske Barkasse, og forlod i Huus og Hast Prisen. Kofoed satte for fulde Seil efter ham seilede forbi Galeasen og raabte paa engelsk ombord til Skipperen, at han skulde blive liggende stille, indtil han havde taget eller forjaget den danske Kaper. Møller flygtede og Kofoed forfulgte ham med adskillige Skud, men da han ikke længere kunde række ham vendte han om til Galeasen. Skipperen overleverede ham nu sine Meklenborgske Papirer, men da Kofoed betydede ham, at disse ey kunde befrie ham fra engelsk Opbringelse, saa saae han sig nød til at bringe ham til den engelske Flaade, som laae nogle Mile nord ovre. Nu blev Skipperen forfærdet og kom strax fremmed sine engelske Papirer. Kofoed erklærede ham nu for en dansk Prise og bragte ham den 9de d. M. smukt ind i Havn. Denne Snildhed turde muligen være anvendelig af flere at vore Kapere; der undgikkes derved megen Tidspilde ved Beviisførelse. Den 10de havde Kapt. Kofoed atter fat paa en et Rostoksk Galease eller Kutter som var lastet med Æbler til Petersborg, men da hans Papirer var rigtige saa slap han al frie igjen. Samme Dag holdt Kapt. Møller med sin Kaper, sig baad Røverfjenden over til Bornholm og derfra op under de den svenske Kyst, hvor han den 11te tog en deilig baglastet for Brig fra Vismar bestemt til Petersborg. Han satte endnu li efter flere Fartøyer ved den fjendtlige Kyst, iblandt andet en efter en svensk Slup, som med Magt arbeidede efter at komme paa Strand. Om Møller har faaet fat paa den, vidK. stes ikke paa Briggen. Denne Brig var imidlertid en ulykkelig Brig for Kapt. Koford. Samme Dag nemlig d. 11te, 2 saaes en ladet Galease 3 Mile i Læ af Øen at komme øster en fra. Kapitain Kofoed seilede Kl. 1 om Middagen ud efter S. den og omtrent Kl. 5 fik han fat paa den. Den havde en ka meget kostbar Ladning bestaaende af Talg, heglet Hør og andre russiske Produkter. Ved Snildhed vidste Kofved at A. faae Skipperen til at levere ham sine engelske Papirer og nu O saaes at Ladningen skulde til England. Han lod ham bliver foi den Mening, at han var en engelsk Kaper og lovede at bringe ham i Sikkerhed. Men fra Fæstningen havde man alt 6 en føre Tid seet omtalte Brig at holde for Bramlæseil ned mod de Fæstningen, man antog den for en engelsk Kutterbrig, og gav Kofoed Signal, at han kunde tage sig i Agt. Da Kofoed siden selv bemærkede den troede han det samme, og da den satte Kursen sønden og Fæstningen og Kofoed endnu var 2 1/2 Mil i Læ af Øen saa frygtede han for at den skulde skjære ham af ; og han maatte med den største Harme bestemme sig til at forlade sin fede Fangst, sigende til Skipperen, at han troede det var en dansk Kaper og da den var han saa langt overlegen, saa maatte han flygte. Da man fra Fæstningen blev Feiltagelsen var, var det alt mørkt og man kunde altsaa ikke give Kofoed Underretning. Da Vinden endnu var Vestlig den 12te kunde Galeasen endnu neppe vær passeret Øen; men at Kofoed endnu skulle kunne faae for paa den, derom tvivles meget.