Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-06-28
J Kaagningen behøves ingen Moes eller Velling til dem, eftersom det, udi dem befindtlige Meel erstatter samme; Og just derfor ere de særdeles nyttige til Feldt, eftersom man udi dem, har alle de Bestanddeele, som skal udgjøre en Suppe i en rigtig Proportion, undtagen Salt og Kiød. Det tydske Suurkaal, eller Scharf=Kohl. (Kokleare.) Den tilberedes ligeledes uden Salt, og forsynes rigelig med suure Bær, eller Ebler, Kommen og Enebær, og naar den skal bruges enten til Feldts, eller til Skibs, saa skal den være meget suur. I Tørringen behandles den ligesom den hakkede Suurkaal. For at den skal blive skiøn og hviid, saa stiller man Rammen et var Tomme høyt over Ovnens Overflade, lægger den tyndt derpaa, og vender den ofte om. Forend den skal indpakkes i Karduser, besprænges den med Edike, paa det den kan blive lidt bøyelig, og ved Jndpakningen ikke gaae i Stykker. Man kommer og noget Rødløg, stødt Kommen, Enebær, og Peber der iblandt. I Henseende til det som skal forhandles, retter man sig efter Smagen og Prisen. Den kan kaages ligesom den raae, af enhver Kok efter sin Maade. Til Skibs eller Feld, hvortil den bliver gjort mere suur, kaales den, for at føre sig Syren bedre til Nytte, heller med Meel eller Velling, og en Suppe som skal holde sig længe. Den hakkede Suurkaal. Den bliver bereedt paa adskillig Maade. I Rusland heder de Bager=Ovnen, belægger Bunden med Brænde, stopper Ovnen fuld med de engang paa langs kløvede Kaalhoveder, og paa den Maade lader de den steges udi sin egen Saft. Derefter tager de den ud, pakker den tæt udi Kaal=Karret, og sætter den hen for at blive suur udi et kaaldt Kammer. Dette er den beste Maade at tillave denne Kaal paa Aleneste, naar den skal tørres, maae den et par Uger staae udi en maadelig varm Stue, for at blive endnu meere suur. Udi Lifland bliver Kaalhovederne skaaren midt over, og siden afkaagte, og naar de ere blevne kolde, bliver de fast indpakkede udi Kaal=Karret, og hensat for at blive suure. De Tydske Jndvaanere, lader den blive suur udi Stuen. Udi Fingland, kaaler Bonden den af ligesom her med Vand. Men i Stedet for Kaal=Kar, nedgraver han udi sin Kaalhauge i en Rende, han imod 3 Fod i Tvermaal, opstaaende Breder, i Lignelse af et høyt Fad eller Kar, presser den afkiølede Kaal derudi, og naar han om Vinteren vil kaale noget deraf, saa hugger han saameget løst med sin Øxe, som han for den Gang behøver at bruge Vil man tørre denne Kaal, saa skilles Bladene fra hinanden, eller den bliver skaaren i store Stykker. Og endelig behandles den ligesom foran er meldt om den hakkede tydske Suurkaal (Scharfkohl, mange ere af den Meening at den Nr. 400 ne skal smage bedre. Den giver og gode Suppe=Tvebakker, især den, som er suurgjort paa Russiske Viis. Jeg har og ladet berede Tidsel og Veybred, men kan endnu ikke vide hvad der vil blive af. De ere ikke bleven skaaren, i Stykker, og deraf kunde man paa den lætteste Maade lave Suppe=Tvebakker. (Fortsættelsen følger.)Man udbeder sig, og billig gotgiører et her anført lovformeligt og uomstødeligt Svar paa efterfølgende Spørsmaale: 1) Er ikke Kirke=Jord ligesaavel, ja mere end som Præste=Jord, frie for at yde Tiende? 2) Er der ingen anden Vei og Maade, at en Degn kan faae sit Kalds gamle tillagde Rettighed af dem, som holder den tilbage, uden ved Proces og Procurator Hielp 3) Naar nogen Slags Feil og Forseelse forefalder af og imellem Præst og Degn, i eller uden Embeds Forretning, hvorpaa der er ingen Vidner, hvis Ord skal vel da bestaae og agtes trolige, 4) Er ikke den, som kiøber stiaalet Gods, forpligtet til, at levere det fra sig, og gotgiøre dets Brug og Nytte tillige, fra den Tid, det blev bortstiaalet, indtil det leveres til den, som det med Rette tilkommer, og derimod søge sin Skadesløsholdelse hos den eller Arvinger, af hvilken han har kjøbt det, og det saa meget desmere, som han forud vidste at det var stiaalet, som han kjøbte, 5) Er det præsteligt eller christeligt, at en Præst eller andre ere bange for, og afværger hvad de kan, at en Degn ikke skal faae for meget, som det hedder.