JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1837-02-18
Frankrig. Det viser sig tydeligt, at den franske Regjering trækker Meuniers Proces i Landdrag for ved den Forudsætning, at et Complot har fundet Sted, at drive ikke Angivelses- og Disjunctions=Loven igjennem i Kammeret. For Øieblikket bliver man uafladeligt ved med Arresteringerne og Frigivelserne i Anledning af Meuniers Attentat, og Meuniers forhenværende Principal, Nationalgardisten Lavaux, der under Gjerningens Udøvelse befandt sig blandt den kongelige Escorte, er nu tredie Gang bleven hæftet. Meuniers Oncle Barre har seet sig nødsaget til at erklære sig insolvent. - Marschal Clauzel har havt en lang Samtale med Kongen. Han er geraadet i en Strid med sin forrige Allierede, Hr. Dupin, i Anledning af følgende Phrase, hvoraf denne som Ordfører for Jnstitutet har betjensig i sin Nytaars=Gratulation til Kongen: "Frankrig vil ogsaa vide at forskaffe sin Magt Respect i hine Egne, til hvilke Rom, efterat det var bleven tilfals, var ulykkelig nok at afsende Calpurnius og at træffe paa Jugurtha." J denne Phrase fandt man strax dengang en bitter Stik len paa Marschal Clauzel. Men dog troede Jngen, at Marschallen skulde selv gjore Mine til at føle sig truffen ved denne Hentydning. Jmidlertid er dette dog skeet. Le Courier publicerer en Billet fra Marschallen, hvori han forlanger Forklaring over denne Phrase af Hr. Dupin. J et langt Svar herpaa har Hr. Dupin forsvaret, sin Anskuelse af hiint historiske Factum, og derpaa fremsat sin Mening om Expeditionen til Africa, som han anseer fordærvelig. Hertil har Marschallen svaret: "Min Hr. Præsident, Jeg har modtaget det lange Brev, med hvilket De har beæret mig som Svar paa min Skrivelse fra iforgaars Men jeg har ikke forlangt Oplysning af Dem over Rumidiens tidligere eller nuværende Historie, men derover, om de ved den Phrase (ovenfor anført) har villet gjøre Hentydninger paa mig og paa det, der er foretaget under min Styrelse. Jeg beder Dem om et beigende eller benægtende Svar, saaledes som jeg er berettiget til at vente saadant af deres Aabenhed. Modtag, Hr. Præsident, Forsikkringen om min Høiagtelse. Man er i meget spændt Forventning over den videre Gang, denne Tvist vil tage. 2 Marschal Clauzel skal have erklæret Heringen af Orleans, da denne sagde ham, at han selv (Hertugen) søgte om Overbefalingen over den nye Expedition, at hvis han (Marschallen) ikke erholdt denne Commando, blev der Jntet tilbage for ham uden at sønderbryde sin Kaarde. - Den nye Commandant i den 5te Militairdivision, Generallieutenant Buchet, er den 5te d. M. indtruffen til Strasburg. Spanien. En Telegraphdepesche fra Bayonne af 8de d. M. beretter, at General Ribeiros Division er den 6te 6000 Mand stærk ankommen til S. Sebastian, og at den den næste Dag vilde besætte Rentevia og Alza. – Af en Telegraph depesche af 7de fra Perpignan erfares, at 200 Carlister, der bevæbnede havde taget Veien over det franske Gebeet, ere blevne afvæbnede af de franske Tropper og bragte til Mont-Louis, J Madrid beskjæftigede man sig endnu med Alair's og Narvaez's Affairer. Cortes havde lagt en Skrivelse fra den Førstnævnte tilside, ved at gaae over til Dagens Orden, og det hed, at Narvaez skulde stilles for en Krigsret.
Viborger Samler, 1837-02-18
Blandet. Kongen af Neapel og hans unge Gemalinde have den 26de f. M. holdt deres Jndtog i Regpel under Kanonernes Torden og det glade Folks ubeskrivelige Jubel. - Den østerrigske Ambassadeur i Schweiz Grev v. Bombelles har paa Begjæring af det k. k. Gubernium i Mailand ansøgt Regjeringsraadet i Zürich om, at den lombardiske Flygtning Philipp Ugoni, ifølge den i Aaret 1828 mellem Østerrig og Eedsforbundet afsluttede Udleveringstractat, hvori navnligen Udlevering for Landsforræderi er betinget, skulde hæftes og udleveres til de østerrigske Autoriteter; med denne Begjæring fulgte Afskrivter af Verbalprocessen, der skal bevise Forbrydelsen, og af den over Ugon fældte Dødsdom. Regjeringen besvarede Begjæringen med den Underretning, at Hr. Ugoni allerede for 2 Maaneder siden var bortreist og efter Forlydende nu befandt sig i Paris. (Ugonii har rigtigt nok i de sidste Aar i lang Tid opholdt sig i Canton Zürich, uden i mindste Maade at skjule sig for Diplomaterne og saavel ved sine Kundskaber som ved sin Opførsel erhvervet sig alle Dannedes Agtelse uden Hensyn til deres politiske Meninger.) – Den østerrigske Agronom, Baron v. Ehrenfels, skal have udfundet et probat Middel mod Qvægsygen. - J London svæver en Proces for Retten mod Lord de Ros, der beskyldes for at have udøvet Bedragerier i Kort vil ved at slaae Volter og ved i Whist at mar tere Kortene med Reglene.
Viborger Samler, 1837-02-18
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1837-02-18
Bulletins.
Viborger Samler, 1837-02-18
Kjøbenhavn, den 12te Februar. Hans Maj. Kongen har i afvigte Nat havt meget god Sovn; Appetiten og Kræfterne vedblive. Den 13de Februar.
Viborger Samler, 1837-02-18
Hans Maj. Kongen har i afvigte Nat havt flere Timers Søvn og Hans Befindende er som i de senere Dage.
Viborger Samler, 1837-02-18
Den 14de Februar.
Viborger Samler, 1837-02-18
Hans Maj. Kongen har i Nat sovet flere Timer, og Hans Befindende er som i de forrige Dage. Overeensstemmende med den af Stænderne indgivne Petition har Generalprocureuren for Danmark, Conferentsraad Ørsted, udarbeidet et Udkast til en Straffelov for Tyveri og flere dermed beslægtede Forbrydelser, altsaa vel i Almindelighed for Forbrydelser mod Eiendomsretten. Til at afgive Betænkning over dette vigtige Arbeide er der nedsat en Commission, bestaaende af 2de Høiesterets Assessorer, memlig Engelhardt og Wilse, 2de Hof= og Stadsrets Assessorer, nemlig Holm og Tetens, een Politirets-Assessor, v. Osten, og de 2de Generalauditeurer, Koefod og Aagesen. Da Sagen naturligviis vil blive forelagt Stænderne, har man maaskee ikke fundet det hensigtsmæssigt, nu foreløbigen at tage nogen af disses Medlemmer paa Raad, af samme Grund hvorfor man ikke medtog nogen af de Deputerede i Cancelliet; men hvorfor man ikke tog et Par Høiesterets Advocater, f. Ex. Sporon og Guldberg, og et Par Hof= og Stadsrets=Procuratorer, f. Ex. Delbanco og Payngk med i Committeen, indsee vi ikke. Dog, hvorom Alting er, saa er dette Skridt af overordentlig stor gjennemgribende Vigtighed, og med Hensyn til den practiske Nytte vilde en omfattende og planmæssig Lovgivning for alle Eiendomsforseelser, der satte alle ældre, forvirrede og principløse Anordninger om denne Gjenstand ud af Kraft, næsten være af samme Betydning, som en heel ny Criminal lov. Vi ønske derfor - hvis dette Arbeide er saa fuldstændigt, som vi haabe - Stænderne til Lykke, at de have overvundet de Betænkeligheder, der hidtil have holdt vor store Criminalist tilbage fra at lægge Haanden paa dette vistnok saare vanskelige Arbeide, og haabe, at dets Fuldførelse, vil skaffe ham et ligesaa stort Navn som Lovgiver, som hans Skrifter alt hjemle ham blandt Retsvidenskabens Heroer. (Kbhvnsp.)
Viborger Samler, 1837-02-18
Grosserer Nathanson har i Kjøbenhavnsposten, meddeelt en Oversigt over Kjøbenhavns Handel i Aaret 1836, hvoraf sees, at Handelen er tiltagen; men "Dagen vil derimod af Velunderrettede vide, at Told- og Consumtions-Jntraderne i 1836 have været 120,000 Rbd. mindre, end i 1835.
Viborger Samler, 1837-02-18
Kjøbenhavnsposten formener, at de latinske Jurister blandt Embedmændene staae over de ustuderede Jurister, paa Grund af deres Kundskaber, og den Aandsgymnastik, hvori de fra Barndommen ere bleven øvede, men at begge Klassers Antal snart bliver saa stort, at de latinske Jurister ville gaae om som Politiebetjente og de danske nøies med at blive Vægtere. "Fædrelandet beretter, at der til den 1341de Tallotteri=Trækning i Kjøbenhavn, i Januar 1831, vare ikke mindre end 3,160 Sedler tagne i 6 Stæder i Fyens Stift, der havde en Folkemængde af 20,000 Mennesker og talte 4,000 Familier, og at der for nylig ved den 14de Trækning ere tagne 3,988 Sedler i samme Stift. Jndvender man end, at der i Byernes Omegne ogsaa findes Spillere saa bliver det dog altid et førgeligt Phænomen, at der af 40,000 Jndbyggere, findes 4,000 Spillere.
Viborger Samler, 1837-02-18
Angaaende det sidst aflagte Regnskab for Viborg Sparekasse, siger, Kjøbenhavnsposten, at der, indestaaer omtrent 37,000 Rbd., hvoraf 36,000 Rbd. ere indbetalte i den kongl. Kasse, og 700 Rbd. ere udlaante til 28 forskjellige Debitorer. Det vilde være meget ønskeligt, om Forholdet var omvendt, saa vilde Viborg have en forøget Pengecirculation af 36,000 Rbd., og vor Statsgield være saa meget mindre. For en saa lille og fattig By, som Viborg, vilde dette ikke gjøre lidet, og det kan neppe være tvivlsomt, at et saadant Afløb for saa mange disponible Smaasummer maa besværliggjøre den daglige Omsætning, og lamme Detail-Crediten. Forvandledes Sparekasserne derimod til smaae Laaneinstituter og Discontocontoirer, saa vilde de med alle de Fordele, de nu frembyde, forene Rytten af Smaabanker, de vilde da sikkert faae langt flere Kræfter at disponere over, end de nu have, og der vilde da findes Capitaler ogsaa andetsteds, end i (Kbhvnsp.) Statskassen.
Viborger Samler, 1837-02-18
Den 14de Febr. ere alle de Skibe, som have været indefrosne paa Kbhvns. Rhed, afseilede gjennem den Vaage, som var bleven iset for Briggen Chonqua. Sluppen Forældrenes Minde, Beck, bestemt til Aalborg, som var den sidste i Rækken, blev af Jsen saa voldsomt knuget, at den sank mellem Lynetten og Trekroner. (Hdt.)
Viborger Samler, 1837-02-18
Ved Høiesteret er i afvigte Januar Maaned blandt andre afsagt følgende Domme: Aftægtsmand Søren Laursen af Enslev Mark bør (for begaaet Qvægtyveri paa Marken) stryges til Kagen og derefter hensættes til Fæstningsarbeide paa Livstid. Mads Madsen og Maren Jørgensdatter bør (for begaaet Blodskam og Sidstnævnte tillige for Barnefødsel i Dølgsmaal) hver for sig have deres Liv forbrudt.
Viborger Samler, 1837-02-18
Slagter Frands Gottlieb Klincker af Aarhuus bør (for begaaet Qvægtyveri paa Marken) stryges til Kagen og arbeide i Fæstningen sin Livstid. (Berg. Tid.)
Viborger Samler, 1837-02-18
Gjestgiver Jastrau i Odense, Kjøbmand Luplau i Storeheddinge og Kjøbmand Donatus Borellas Enke i Saxkjøbing have erklæret Fallit.
Viborger Samler, 1837-02-18
Odense den 11te Febr. Wissenberg Kirke med Tilliggende, i hvilken den Kongelige Kasse. havde i første Prioritet indestaaende 6815 Rbd. S., blev i Aaret 1822 ved flere Auctioner forsøgt bortsolgt, men da en høiere Kjøbesum end 4000 Rbd. ikke var at opnaae, blev Eiendommen overtaget og har siden været administreret for den Kongelige Kasses Regning, indtil den ved Auctionen i Gaar blev bortsolgt for 14,000 Rbd. Sølv. Den Høistbydende var Mølleren Hr. Mads. Hansen i Nederste Ørkilds Mølle. (Hp. Av.)
Viborger Samler, 1837-02-18
Kiel, den 10de Febr. Jgaar bekjendtgjordes den siden April 1833 i Undersøgelse og Arrest her værende Student Müller fra Rendsburg hans Dom af det academiske Consistorium, der, efter at have regnet ham den uforskyldt lidte lange Arrest tilgode, endnu dømmer ham til 2 Aars Fæstningsstraf i anden Grad formedelst hans Deeltagelse i Machinationer, farlige for Staterne.
Viborger Samler, 1837-02-18
Den eligerede Borger Hr. Kjøbmand og Stænderdeputeret Ludvigsen i Randers, som tillige er første Mand i Havnecommissionen, beskyldes i Randers Avis af Hr. H. Gram for at have skadet Randers Byes Handel og Skibsfart derved, at Havnetaxten under hans Præsidio er bleven saa betydelig forhøiet paa Skibe og Vare, at de fleste Skibe seile Rand. Fjord forbi, da hiin Afgift er uforholdsmæssig mod den der ydes i Nabokjøbstæderne, Aarhuus f. Ex. Tillige bebreides velbemeldte Hr. Ludvigsen, at han har paaført Byen eller Havnekassen en Udgift af 4000 Rbd. til Anskaffelsen af den nye Muddermaskine, som ikke har været til nogen synderlig Nytte.
Viborger Samler, 1837-02-18
(Jndsendt.)Man kunde ikke have formodet, at Reebslager Sahls Tab kunde have været saa følelig, fordi Reebslagerhuset ikke var assureret, da det Øvrige var det, at han skulde have Grund til at anmode Byens Jndvaanere om Hjelp. især da man kunde haabe, der kunde blive lidt Overskud fra Værktøiet, der skal have været assureret for 150 Rbd., og som, hvor ingen Skibsarbeide existerer, kan kostes forsvarligt for i det Høieste 50 Rbd. Det kan langt fra ikke benævnes Maskinerie, som Sahl har angivet det for ved Assureringen, da det er Enhver bekjendt, at Viborg er en Landstad, hvor ikke bliver forfærdiget andet Reebslagerarbeide end til almindelig Bondebrug, og kan kun benævnes Maskinerie i store Søestæder, hvor der bliver slaaet Toug for Maskiner og som er Jndsenderen ubekjendt at Reebslager Sahl har været i Besiddelse af saadanne.
Viborger Samler, 1837-02-18
Kjøbenhavns Børs=Cours, den 14de Februar. Hamborg 2 M. - a vista 202. Species 202. Obligationer (uden Renter) 90. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1837-02-18
Ved Tallotteriets 1266de Trækning i Wandsbeck, den 14de Februar, udkom følgende Nummere: paa 2den Søndag i Faste prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Schjødte i Domkirken. – J Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1837-02-18
AVERTISSEMENTS. Formedelst anden Bestemmelse agter undertegnede Eier underhaanden at bortsælge sin eiende og paaboende Gaard, Hersomgaard kaldet, beliggende i Hersom Sogn, Rinds Herred, Viborg Amt, staaende for Hartkorn 12 Tdr. 7 Skpr. frie Hovedgaardstaxt med paastaaende Bygninger som af ny ere opførte, og deriblandt 24 Fag Grundmuur. – Paa Gaarden kan holdes 50 Fæekrænture, 6 a 8 Heste, omtrent 100 Faar. Dens aarlige Udsæd bestaaer af 30 Tdr. Rug, 12 Tdr. Byg, 50 Tdr. Havre, 2 a 3 Tdr. Boghvede; Høeslet ten er omtrent 100 Læs Høe. Gaarden kan tiltrædes til 1ste Mai. Liebhabere ville behage snarest mulig at henvende sig til Eieren, som og foreviser det Hele. Hersomgaard, den 12te Febr. 1837. Ole Hoppe. Undertegnede agter underhaanden at bortsælge sit i Staarup Bye, Høislef Sogn, eiende og paaboende Sted, staaende for 1 Tde. Ager og Engs Hartkorn, og hvorpaa Sommer og Vinter kan holdes en Besætning af 4 Køer og 16 Faar foruden Opdræt. – Der haves fornøden Tørveskiær, ligesom ogsaa ypperlig Engslet, hvorpaa kan avlesen 10 gode Læs Høe aarlig. Stedet kan tiltrædes førstkommende Maidag, og bemærkes: at Bygningerne, ialt 17 Fag, ere særdeles vel vedligeholdte og godt indrettede. Staarup Bye pr. Skive, den 10de Februar 1837. Peder Christensen, Smed.
Viborger Samler, 1837-02-18
Glasværket ved Rorlund. da har hos Undertegnede et Oplag af sine bekjendte gode Fabricata, der sælges til Fabriqvens bestemte Priser, saaledes: 3/4 Pots hamrede Flasker 6 Rbd. 3 Mk. 3 Pots dito dito 5 – 2 Alt pr. 100 Stk. 3/4 Pots franske dito 8 – - 3/4 Pots dito dito 6 – 5 – Glasskaar kjøbes, som hidtil. L. Worre. Viborg i Februar 1837. Bedste Rappee og Svitzer Schatol=Skraae, L. Worre. er nylig arriveret til Salg hos Tin og Blye kjøber Kardemager J. C. Philipsen.
Viborger Samler, 1837-02-18
Adskillige Uniformer samt Sabler m. m., henhørende til Viborg Byes Borgervæbnings Armatur, er Underhaanden at faae tilkjøbs hos Undertegnede Viborg i Februar 1837. Bech, Reebslagermester.
Viborger Samler, 1837-02-18
Det bekjendtgjøres herved for Byens Jndvaanere at jeg har modtaget approberede Restancellister over: a) Byeskat og Jordafgivt for 1836. b) Jndqvarterings Hjelpeskat for 1836. c) Delinqventskat for 1836. d) Tiendeskat til Viborg Domkirke for 1836. e) Skoleskat for 2det Halvaar 1836. og f) Fattigskat for 2det Halvaar 1836. og at Udpantningen for Samme begynder den 28de Februar førstkommende hos de Restantere, der ikke forinden have betalt deres Restancer til vedkommende Kæmner, Kirkeværge og Fattigcasserer, og for Betalingen foreviist mig Qvittering. Viborg, den 15de Februar 1832. Selmer.
Viborger Samler, 1837-02-18
Creditorerne i Dødsboet efter afgangne Kirsten Pedersdatter, Enke efter Huusmand Anders Christensen Fisker af Staun i Fastrup Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav Aars-Sleth Herreders samt Løgstøer Birks Contoir Løgstøer, den 9de Februar 1837. Svanenskjold. Sild Auction. En betydelig Deel Trælast og andre Handelsvarer, tilhørende afgangne Kjøbmand S. Winkels Boe, vil i Løbet af næste Maaned ved offentlig Auction vorde bortsolgt paa 6 Maaneders Credit; hvilket herved foreløbig bekjendtgjøres. Aalborg, den 7de Februar 1837. Deels paa Grund af vedkommende Udlægshaveres Reqvisition, deels paa Grund af det ved Skifteretten i Kjøbmand Christian Frederik Friis's Opbudsboe Passerede, bliver i Gaarden No. 297 paa Torvet, Torsdagen den 23de d. M., og om, fornødiges, den paafølgende Dag, om Formiddagen Kl. 8 præcise, afholdt, offentlig Auction erer en Deel Jnd- og Udbo, m. bestaaende af Meubler af alle Slags, nemlig: Sopha, Borde, Stole, Speile, 1 Egechatol, 5 Stkr. Kakkelovne, 1 Madratse med Krølhaar, Sengesteder, Skilderier, 1 Hjørneskab, 1 Skriverpult, Gardiner, 1 Billard med Tilbehør, 1 Lysebord med Brikker, Lysestager, Kjøkkentøi, Oxehoveder, Foustager, Tønder, Fjerdinger, Kar. Madeira og Portviin paa Flasker, 1 Oxehoved med en Deel Unqvin, Cognac. Glas-Flasker, 1 complet Destilleertøi, Kartofler, gode Kogeærter, Sennop, Kommen en Deel Peberrod, en Deel Urtekram og andre Kjøbmandsvare, Farvematerialier, Vinduesglas, god Humle, Slibestene, Staal, en Deel Jerngryder, Æbleskive- og andre Pander, Hamp, Vox, Kaarder, Papiir, Cigarer, forskjellige andre Røg= og Snustobakker, Spiger, Søm, Jernplader, Ringjern, Baandiern, en Boutikindretning. Tagsteen, Steenkul, circa 30 Tdr. fiint Kridt, en Deel Kampesteen, 60 L. Ho, Halvpart i en Tromle og et halvt Fag Sildegarn med Steg, hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres. Viborg, den 10de Februar 1877. F. D. Pett.
Viborger Samler, 1837-02-18
Løverdagen den 25de Februar næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes offentlig Auction paa Raadhuset i Viborg over Thiele, Mønsted og Borrits Sognes for Afgrøden 1836 til Viborg Kathedralskole skyldige Tiendeafgift, samt et Tiende Restance-Afdrag af Vorning Sogn, hvilke Tiendeafgifter, der udgjøre, circa 100 Tdr. Rug og 40 Tdr. Byg sælges efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres. Asmildkloster og Viborg, den 11te Februar 1837. Bruun. Bretton.
Viborger Samler, 1837-02-18
Mandagen den 27de Februar næstkommende, afholdes paa Raadhuset i Skive offentlig Auction over circa 112 Tdr. Rug, 275 Tdr. Byg og 288 Tdr. Havre, der udgjør det Viborg Kathedralskole for Afgrøden 1836 tilkommende Tiende-Vederlag af Wolling, Brøndum, Høislef, Oddense, Junget, Wile, Durup, Harre, Aasted, Selde, Sæby og Nautrup Sogne. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Asmildkloster og Viborg, den 11te Februar 1837. Bruun. Bretton.
Viborger Samler, 1837-02-18
J Følge allernaadigst Bevilling af 7de denne Maaned, som er læst ved Viborg Byetings=Ret, og vil blive læst inden Overretten, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i det af Kjøbmand Christian Frederik Friis her af Byen til Skifte=Retten opgivne Boe, at fremkomme med og beviisliggjøre deres Fordringer, inden bemeldte Tids Udløb, for Skifteretten her i Byen. Møder i bemeldte Boe ere indtil videre berammede til hver Tirsdag Formiddag Kl. 10 paa Byefoged-Contoiret. Viborg, den 8de Februar 1837. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1837-02-18
(Hermed følger Tillægsblad, Tillægsblad til Viborger Samler No. 21.
Viborger Samler, 1837-02-18
(Jndsendt.) For nogen Tid siden læstes et Jnserat i offentlige Blade fra Advocat Lock i Jtzehoe, Rigsbankpenge=Skillemynt betræffende, hvori han har yttret Meninger, der ei overalt hos os vinde Bifald. Jndsenderen af en Jndrykkelse i Aarhuus Stiftstidende No. 13 for indeværende Aar. vinder ikke heller efter min Mening udeelt Bifald, helst naar han fradømmer Enhver, der ei deeler hans Anskuelse, al sand Patriotisme.
Viborger Samler, 1837-02-18
Jndsenderen af dette er ikke aldeles enig med den ærede Stænderdeputerede, boer i Nørrejylland og tiltroer sig dog at være Patriot, uagtet han ei saa ganske fordømmer Hr. Löck, der har fremsat Yttringer og Meninger, hans Valgdistrict tilhørende, som han jo dog ikke billiger eller bifalder, men søger at undskylde det Skete dermed at Forføininger til Skillemyntens Udprægning vistnok have været trufne længe for de raadgivende Stænder fremkom med deres Petition, der muligt endnu (som han noget spidsfindig udtrykker sig) ei har gjennemgaaet Collegiiffeberen; men trøster sine Committentere til det glade Haab, at Fader Frederik ei endnu har resolveret. Jeg kan iøvrigt gjerne undskylde hvad der er anført, at det er paafaldende, kort efter at Hertugdømmenes Provindsialstænder, i Henseende til Myntfoden, saa eenstemmig have udtalt sig, da at see en Mynt indført, som jeg, efter det Kjendskab jeg har til Hertugdømme nes Handels- og Pengeomsætningsliv, anseer for ligesaufornøden som ubrugelig; man maa vistnok der som her beregne Skatter, Toldafgifter og alt hvad der hører til offentlige Oppebørsler, efter Rigsbankpenge, men i det daglige Liv, som i al Handel, kjender man kun denne Mynt af Navn; thi forsaavidt 16 og 8te Rigsbankskillinger rede Sølv udgjøre 5 og 2 1/2 Rbs. Hamb. Courant, bruges de i mindre og større Udtællinger, men man tænker derved neppe paa Rigsbankpenge. Exempler ville ved ikke være faa der kunne godtgjøre, at Beregninger efter Rigsbankpenge have været misbrugte, endog af Op peber Asbetjente, som have fordret og modtaget mere end der skyldtes, hvad da, hvor saadant er bleven oplyst, er tilbagebetalt.
Viborger Samler, 1837-02-18
Beregninger efter Rigsbankpenge saavelsom Rigsbank skillemynt maa jeg derfor med Hr. Lock, i en Provinds hvor al Priisbestemmelse og al courserende Mynt er Courant, ansee for ufornøden og uanvendelig, og den indførte Skillemynt vil vist nok snart trænges tilbage til de Egne, hvor man hidtil ikkun har kjendt, benævnt og brugt Papiir og Kobber, og hvor den med Nytte kunde anvendes.
Viborger Samler, 1837-02-18
Hvad den ærede Stænderdeputerede anfører og vore Stænder, at de ere raadgivende, da kan dette ikke imodsiges, og med taknemmelig Glæde have vi som Saadanne af vor gode Konge modtaget denne Jndretning; men naar man nu bliver spurgt til Raads, giver de bedste Raad man veed, og disse saaledes givne Raad eller den tilladte Petition er bygget paa Provindsens almene Onsker, saavelsom paa det Ansøgtes Gavnlighed, da finder jeg det dog tungt, at see det Modsatte skee af hvad man enten har ønskeet eller tilraadt, og gjerne vilde jeg (hvad jeg troer enhver retsindig dansk Mand er enig med mig i),at vore Stænder maatte have saa megen Vægt og Værd, at Nationens Stemme, udtalt ved Dem, maatte tages i Betragtning frem for enkelte Autoriteters Forslag eller Forføininger, hvad upaatvivlelig ogsaa vil vorde Tilfældet; thi hvad her er skeet med Hensyn til disse Smaa mynter, er skeet efter ældre Bestemmelser, og kan i det Hele ei have stor Jndflydelse paa Jndvaanernes Velfærd.
Viborger Samler, 1837-02-18
Hvad den ærede Deputerede siger om Tydskland og tydske Lande, fatter jeg ikke ganske; thi fordi vi have tydske Lande, synes mig dog ogsaa der maa antages at existere et Tydskland; i det mindste forekommer denne Benævnelse saare ofte, og, som jeg troer, med Grund; at Holsteen jo alletider har været anseet som et lille Led af denne store Kjede, har saavidt jeg veed aldrig været sat under Tvivl, skjøndt det i Aarhundreder har staaet under dansk Regjering, saalidt som jeg betvivler, at dets Beboere jo med os føle lige Kjærlighed til vor elskede Konge, der med lige Faderomhu sørger for alle sine Undersaatters, sine kjære Børns Vel.