Viborger Samler, 1840-10-15
Udenlandske Efterretninger. Orienten. Af den engelske vidtløftige Beretning om Beiruts Jndtagelse meddeles følgende Udtog: Efterat den tyrkiske Flaade under Contreadmiral Walker havde forenet sig med den britisk østerrigske Flaade, udkastedes Operationsplanen til Angrebet paa Staden Beirut. De 5400 M. tyrkiske Tropper bleve Natten imellem den 9de og 10de Septbr. fordeelte ombord paa Dampskibene Hr. drak, Cyclops" og "Phoenix, medens Dampskibet "Gougon, tog ombord de til Landgangen bestemte Marinesoldater samt Artilleriet. Reden ved Beirut omgives af en steil Bjergkjæde (Antii-Libanon). Overfladen fra Kyster indtil Biergenes Fod, omtrent 1 engl. Miil fra Havet, er bedækket med yppige Orange=, Olie= og Palmetræer, har Udseende af en veldyrket Have, og er rigt besat med Landsteder og Landsbyer. Staden, beliggende ved den sydlige Ende af den store Havneplads eller Reder ligesom saa mange andre Stæder i Orienten bygget paa Skraaningen af en Høi, omkrandset og næsten skjul af immergrønne Træer, og frembyder et pittoresk Skue. De Høie, der omgive Staden, ligge altfor langt borte til at kunne tjene til Forsvar for Staden. Den 10de Septbr., om Morgenen, landsattes under Beskyttelse af den saakaldte Hundeflod, 8 engl. Miil fra Beitut, omtrent 5000 Md., hvoriblandt 1500 engl. Marinesoldater og Artillerister. Et fra Beirut detascheret Troppecorps gjorde vel Mine til at forhindre Landgangen, men vistes tilbage af den imod Staden fra det engl. Admiralskil og en engl. Slup rettede Jld. Efter Landingen besatte de i mindre end 3/4 Time udskibede Tropper de Høie, der beherske Staden. Commodore Napier gik i Land for at tage Forholdsregler imod et muligt Overfald om Natten og om Aftenen udskibedes en Artilleriepark til det midlertidige Hovedqvarteers Beskyttelse. Commandoen over Tropperne overtoges af den engl. Artillerieberst AldringeAllerede i de to første Dage lykkedes det den engl. Dragoman hos Lord Ponsonby i Constantinopel, Wood, og en landet tyrkisk Scheik at overtale circa 500 Bjergboere til at gaae over til de Allierede. – Den 11te, benimod Middag, opfordrede de engelske og østerrigske Admiraler Soliman Pascha til at overgive Staden. Den svaredes først, at Soliman ikke var i Beirut, og sener meldtes, at Gouverneuren ikke havde Tid til at besvare Admiralernes Skrivelse. Kl. 5 1/2 om Eftermiddagen begyndte 4 engelske Linieskibe og det østerrigske Admiralskib at beskyde Staden med Kugler, Bomber og Congreviske, Raketter, og i mindre end 1 Time og 10 Minuter blev Beirut forvandlet til en Gruushob. Nu svarede Sol. Pascha, at det var hans Pligt at afslaae Admiralernes Opfordring, at kun Mehemed kunde give et bestemt Svar og at han høiligen undrede sig over, at Admiralerne kunde være af den Formening, at han, der havde tilbageviist de ham af disses Regjeringer gjorte Forslag om at optræde som Forræder imod Mehemed Ali, Paschaens Herre og Velgjører, skulde handle imod Vicekongens Ønsker, Han (Soliman) var ei ansvarlig for det Blod, der allerede var flydt, og endnu maatte flyde. - Efter Bombardementet indskrænkede man sig til at blokere Staden, og Havnen. Kun den 16de kastedes atter Bomber ind i Staden, hvor henved 1000 Mennesker skulle have tilsat Livet. Samme Dag forlode de ægyptiske Tropper Beirut.