Berlingske Tidende, 1803-09-30
(Et Menneske af en god moralsk Karakter, der forstaaer godt 1 at regne og skrive, samt kan forevise anbefalende Attester om sin Duelighed og gode Forhold, kan paa fordeelagtige Vilkaar blive antaget som Politiebetient og Torvemester i Skielskiør, naar han derom melder sig hos undertegnede. SkielBørring. skjør den 17 Sept 1803. Bye- og Herredsfoged. Et Land= og Lyststed med liden Avling, beliggende ved SkotS og Strand, 4 Mile fra Kiøbenhavn, er underhaanden til Kiøbs paa gode Vilkaar, som erfares hos Procurator Palle ved Hovedvagten No. 208. I Præstøe Kiøbstæd en behagelig Egn tæt ved Stranden og ved Jndkiørselen i Byen hvor Handelen i sidste Aaringer meget har tiltaget, er formedelst Eierens svagelig Heldbred, underhaanden at faae tilkiøbs, fra Dato og til October Maaneds Udgang, paa billige Vilkaar. En Gaard, tienlig for en Skipper, en Brændeviinsmand, en liden Handlende eller Pensionist. Den bestaaer til Gaden af 7 Fag med Port og Qvist over 2 Fag, indrettet til 2de Stuer og Kielder. Et Sidehuus 4 Fag med Fag nye Tilbygning til Bryggers, Kiøkken og trende smaae Kamre. En Tværbygning 7 Fag, til Qvægstald, Loe og Karlekammer, alt Muur= og Bindingsværk, med Tegltag og Loft over alt, vel vedligeholdt. Til Gaarden er en smuk Have som gaaer til Stranden, til Kiøkkenurter og med vare Frugttræer af Æbler, Pærer, Kirsebær, Moreller &c. En rand riig Brønd tæt ved Bryggerset, Jord i Marken 10847 I Alen og en Eng. Gaarden er assureret for 900 Rdlr. og til Jnventarium kan følge et complet Brændeviinstøi omtrent 20 Lpd.,med Kar og Ankere, en Jern Bielegger Kakkelovn, en Skiænk, en god Egebaad. Lysthavende ville behage at henvende dem til Brændeviinsbrænder Møller i Kiøbenhavn paa Kultorvet No. 87, som har Conditionerne til Foreviisning, og ellers hos Ei ren selv i No. 4 i Præstøe. Præstøe den 22de September 1803. H. W. Svane, Brændeviinsbrænder. En velvoxen Dreng, af skikkelige Forældre, uden for BondiEstanden, som har Lyst at lære Mølleriet, og har staaet til Confirmation, kan antages i Lære paa en Stub=Mølle, forsynet med Grubbe= og Sigteværk her i Siælland, enten strax eller til 1ste November næstkommende. Anviisningen gives af Forpagteren paa Hesede pr. Ringsted. H. Baage, Bogholder ved Universitetet, Redacteur, Slutningen af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongl. Danske Landhuusholdnings Selskab udsætter for Hs. Kongl Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1803. (See No. 74., 42) Paa en Tid, da Brændselet er steget til saa overdrev de Priser, og ethvert Middel til at bøde paa den Mangel, som derpaa haves, eller kan befrygtes, er vigtigt, har Sel skibet troet, at det burde giøre Publikum opmærksom paa et til Brændsel tienligt Naturprodukt, som i Mængde felvillig tilbyder sig disse Lande. Det er den Tang, som aarlig opdriher til de danske Kyster, og sædvanligen der ligger og formudter, eller driver fra et Sted til et andet, ja endog stopper havne og Farvande. Vel har Selskabet endnu ingen Unarretning om, hvor stor Nytten af Tang brugt som Brænd til, er i Forhold til Nytten af Brænde eller Tørv, heller ikke, hvorledes den egentlig behandles, førend den anvendes til Brændsel; men sandsyaligt er det, at naar den trækkes høiere hostrax efterat den er kastet paa Landet, tørres, sødes eller bindes sammen i Bundter, maae den saaledes beqvemt kunne høres hjem og bruges. Paa den østlige Side af Bornholm og paa nogle Steder i Jsland har man alt længe anvendt Ting til Brændsel, hvil set altsaa stadfæster dens Brugbarhed dertil; ei at ale om den Nytte, der kunde haves af dens Aske, der, som bekiendt, giver Potaske. Selskabet har derfor fundet sig foranlediget til at opmuntre, i det mindste til Forsøg, til at anvende Tang til Brændsel, og ud over, efter Omstændighederne, hassende Premier og Belønninger. For dem, som beviisliggiøre, at have paa een eller anden Maade benyttet sig af de største Qvantiteter Ting til Brønd sel, samt meddele Selskabet Underretning om Behandlingsmaaden og den deraf erfarede Nytte. De brugte Qvantiteter maatte angives efter Læs, Vægt eller Maal, og med Anmeldelserne, som modtages med Slutningen af Aaret 1824, følge troværdige Attester, at den opgivne Mængde Tang virkelig er indsamlet og anvendt til Brændsel. 43) Tærskemaskiner begynde nu at blive indførte og med Nytte at bruges paa forskiellige Steder i Dannemark. Dette Foranlediger Selskabet til at udsætte Premier for følgende Poster : 1. For Tærskemaskiners Forbedring og nye Indretning, enten til Besparelse i den virkende Kraft eller til Virkningens Forøgelse, saa at i samme Tid en større Mængde af Korn kunde fuldkommen vel udtærskes. Selskabet vil særskilt bedømme de større Maskiner, som brives ved flere Heste til de større Gaarders Brug; ligeledes hvil det særskilt bedømme de mindre Tærskemaskiner, som drives ved een Hest eller ved Haandskraft til Brug for de mindre Gaarde. De Æskende maatte indsende enten en meget tydelig og rigtig Tegning, eller og en Model af den forbedrede Maskine med behørig Maalestok, samt Overslag over Maskinens Priis. Maskinen maatte allerede være prøvet i det store og dens fortrinlige Virkning ved virkelige Forsøg og paalidelige Attester af sagkyndige Mænd beviist. Premiens Størrelse forbeholder Selskabet sig efter Forbedringens Vigtighed at bestemme fra 1ste Sølvmedaille til 1ste Guldmedaille. 2. Da Tærskemaskiner allerede paa flere Steder ere i Brug, saa skulde det være Selskabet meget kiert, at erholde omstændelige og paalidelige Efterretninger, om de ved deres Brug befundne Fordeele eller Mangler, om Mængden af Rug, Byg og Havre, som ved dem i en given Tid er udtorsken, om de dertil anvendte Folk og Heste, Maskinens Jndretning og Dimensioner og sv. For saadanne Efterretninger vil Selskabet efter Omstændighederne tilkiende Premier. 3. Endeligen udsættet Selskabet for ethvert Hered i Dannemark, eller Provstie i Norge, en Premie af 20 Rdlr. eller 1ste Sølvmedaille for den Bonde, som har været den første Herredet eller Provstiet, der har anskaffe sig en Tærskemaskine, og beviser, at han har brugt den i et Aar; og for den anden Bonde i Herredet eller Provstiet, som sølger dette Exempel, 10 Rdlr. eller den anden Sølvmedaille. Premierne æskes ved Udgangen af Aaret 1804 44) At Dannemark ikke skulde kunne naae Fremmede i den Kunst at giøre Most, der kan saa meget mindre tvivles paa, som man haver allerede gode Prøver, som forud lover det, og flere vil upaatvivlelig findes, især om Mostens Beugblev ikke agtet for ringe for vore Borde. For derfor et see denne Hiemviin bragt i Erindring, og Vedkommende, som tillægge sig den, belønnede, udsætter Selskabet følgende Premier: For den bedste Mest af Æbler eller Pærer, samt Ribsviin. frembragt i Dannemark at dette Aars Frugter, giver Selskabet sin første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For næst bedste derefter, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Selskabet vil for det første ikke see saa meget paa Mængden, som paa Godheden. En 4 Flasker, vel forkede, og forsynede med Harpix, maae indsendes til Selskabet til fornøden Prøve, og troværdige Attester bevidne, at Mosten er her i Dannemark gjort og af indenlandske Frugter allere.