JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Aarhuus Amt maa, vi beklage det, henregnes blandt de Sidstnævnte, og vi føle os derfor opfordret til, at indbyde dette Amts Beboere til en Landoeconomisk-Forening, under Navn af Aarhuus Amts landoeconomiske Selskab. Selskabets Formaal maatte være, blandt Beboerne i Aarhuus Amt at fremme gavnlig Virksomhed, at opmuntre til Flid, at hjælpe Enhver i sin Stilling til rigtige og klare Begreber om hans særegne Virken, henvise til de Midler der fremme og lette hans Bestræbelser, alt i den Hensigt at forøge Velstand, vække Deeltagelse for sine Medmennesker og derved knytte et Samfundsforhold, der bevarer Spiren i sig til Fædrelandskjærlighed. Selskabet vil ikke kunde virke uden Pengemidler, og derfor maa dets Medlemmer yde et lidet Bidrag. Vi skulde dog ei yttre nogen Formening om dets Størrelse, thi saavel derom, som om Selskabets Love maa tages Bestemmelse af Medlemmerne ved en Generalforsamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
For at constituere Selskabet indbyde vi herved Enhver, som i Aarhuus Amt maatte interessere sig for denne Sag, til at møde paa Aarhuus Raadhuus, Løverdagen den 9de April d. A., Formiddag Kl. 10. Dahl. Friis. Jngerslew. Koch. Watt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Løverdagen den 16de April, om Efterm. Kl. 1, afholder Skolelærers. for Aarhuus og Omegn Sang øvelse i Kahrs Skolelocale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Da Kjøbmand Chr. Bangs Opbudsboe nu saavidt er ordnet, at de averterede ugentlige Skiftesamlinger ere unødvendige, saa vil disse ikke herefter vorde afholdte; hvorimod der kun vil blive holdt Møde naar saadant maatte behøves, hvilket da specielt skal vorde averteret. Aarhuus, den 4de April 1842. Nielsen. J. P. Hammershøy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Torsdagen den 14de April førstkommende lader Smed - Frands Pedersen i Sandbye, formedelst Forandring af Bopæl, ved Smedien i Sandbye ved Auction bortsælge: en Kakkelovn, Kister, Skabe, endeel Smederedskaber, m. m. Lysthavende indbydes. Frysenborg Birkecontoir, den 31te Marts 1842. Kampmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Tirsdagen den 26de April førstkommende, Kl. 10 Formiddag, lader Jomfru Qvottrup i Kjørup, formedelst Salg af sin Gaard og Bortflytning, ved Auction bortsælge Ind- og Udboe, saaasom: 1 Skatol, 1 Sofa, Stole, Borde, Speile, 2 Jern-Kakkelovne, Kjøkken= og Bryggers=Redskaber, Mæssing og Kobber, samt Besætning og Avlsredskaber, saasom: 2 Heste, 11 Køer, 2 AaringsKalve, 6 Faar, en Postvogn, en Arbeidsvogn, m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 31te Marts 1842. Beruth. Mod Slutningen af denne Maaned, eller først i Mai, agter jeg ved Auction at bortsælge min Qvægbesætning, som bestaar af 50 Køer, og vil der blive bortsolgt flere Ting, formedelst Forpagterens Bortflytning, hvilket herved foreløbig bekjendtgjøres, da Dagen nærmere, efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, skal blive bestemt. Frysenborg, den 4de April 1842. Koch. Bredsten Kroe, Steensgaard kaldet, med tilliggende Jord, der er skyldsat for 3 Tdr. 6 Skp. 1 Fkr. 1 Alb. Ager og Engs Hartkorn, agter Eieren, paa Grund af Overeenskomst med sidste Besidder, underhaanden at sælge eller bortforpagte fra 1ste Mai næstkommende at regne. – Gjæstgiveriet ligger særdeles beleiligt for Reisende, der færdes af Landeveien mellem Veile og Ringkjøbing samt imellem Colding og Viborg. Det nærmere Fornødne erfares af Hospitalsforstander Borch i Veile. Jahnsens hurtigseilende Aarhuus Paquet N 1, som føres af Capitain P. L. Poulsen, afgaaer herfra til Kjøbenhavn, Mandagen den 11te dennes, Kl. 10 Aften, medtagende Passagerer, Qvæg og Stykgods. Aarhuus, den 4de April 1832. Jahnsens Pagnet-Contoir ved Minde broen. Kongeligt Polsk Statslaan, fra Aaret 1835, Capital 42 Millioner Gylden, som tilbagebetales i Præmier paa 76,638,900 polske Gylden, garanteret af Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, Konge af Polen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Den 1ste Juni d. A. finder i Warschau, med alle lovlige Formaliteter, den 7de Trækning af dette Statslaan Sted, og der vil der til Tilbagebetaling blive bestemt 70 Serier eller 7000 Nummere (da enhver Serie indeholder 100 Nummere, som ville erholde følgende betydelige Præmier: 1 Præmie af fl. 1,000,000 . fl. 1,000,000 5500 1 - : fl. 7,970,000 7000 Præmier, som beløbe sig til Et heelt Lod for denne Trækning koster 18 Mark Banco eller et dertil svarende Beløb. Ved Kjøbet. af 5 Lodder til 90 Mark Banco, erholder man et 6te gratis. Resultatet vil strax efter Trækningen ved særegne Lister blive bekjendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Frankfurt am Main, den 7de Marts 1842. F. C. Fuld, Banquier. Planer og Actier til ovennævnte Serie-Trækning erholdes, de Første gratis og de Sidste mod 12 11 pr. Stk., hos undertegnede af vedkommende Bestyrelse antagne Commissionair. Aarhuus, den 23de Marts 1842. A. Hansen, const. Læstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
En stor Bondegaard med: 100 Tdr. Land udmærkede Jorder, fornøden Skov, overflødig Torvejord, Engbjergning til 60 Læs Høe, gode Bygninger, indrettede til en Familie udenfor Bondestanden, samt 2de smukke Hauger; Alt beliggende i en overmaade smuk Egn, omtrent 3 Mile fra Aarhuus, kan underhaanden faaes tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Politiassistent Prokurator Nielsen. En Landeiendom med: 220 Tdr. Agerland, 100 Tdr. Land, velbevoxet med Skov, nye Bygninger, smuk og beqvem Bopæl, beliggende i en overmaade smuk Egn, omtrent 3 Miil fra Aarhuus, kan underhaanden faaes tilkjøbs, enten uden eller med complet Besætning og Jnventarium. Vedkommende vilde behage herom at henvende sig til Politiossistent Prokurator Nielsen. Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Alleslags Frugttræer af fineste Sorter og til billige Priser faaes hos Borgen. Gartner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Cichorie. kan faaes til billig Priis paa Fabrikken i Horsens Therkelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Nyt schlesisk Kløverfrøe, saavel rødt som hvidt, engl. Thimothei- og Raigræsfrøe, Alt i bedste Varer, faaes billigt hos H. C. N. J. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Af smukke Sæde-Vikker og Erter, kan endnu faaes et lille Parti hos H. C. C. H. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Raigræs= og Thimothe=Frøe, rød og hvid Kløverfrøe, i bedste nye Vare, kan faaes billig hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Bedste Riga Sæde-Hørfroe faaes hos Ingwersen & Rahr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Rødt Kløverfrøe, i udmærkede smukke Vare faaes hos C. Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Sæde-Hørfrøe. Ægte Rigaer af sidste Aars Afgrøde, directe arriveret, som og dansk Froe faaes hos C. Saurichou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Nyt Kløverfrøe, rødt og hvidt, Thimothe og engelsk Raigræsfrøe, Riga Sædehørfrøe, Vikker og gule Sædværter i bedste Varer, faaes hos C. F. W. Leverkhuusen. Sæde-Horfrøe, C. F. W. Leverkhuusen. faaes i gode rene Varer meget billig hos Bedste hollandsk rødt og hvidt Kløverfrøe faaes C. B. Frausings Enke. billig hos C. B. Frausings Enke. Kløverfrøe, i bedste og nye Vare, er arriveret, og sælges i større og mindre Partier billig hos N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Rødt Kløverfrøe, i udmærket smukke og nye Vare, faaes hos J. P. Hammershøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Bedste Rige Sæde-orfrøe af sidste Aars Afgrøde, faaes hos J. P. Hammershøi. Sæde=Havre. af udmærket smuk og god Qvalitee, kan bekommes i større og mindre Partier hos J. P. Hammenshøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Et Par Tusinde gamle Tagsteen ønskes tilkjøbs af Skovrider Schrøder paa Wilhelmsborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Dame=Skrædersyning modtages og syes moderne, til billig Priis, af L. Jngerslev, boende hos Kjøbmand Hviid. paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
En duelig Huusholderske, der paa egen Haand kan bestyre en temmelig stor Landhuusholdning, og kan legitimere sig ved gode Recommendationer, kan faae Condition til 1ste Mai paa Nørre-Vosborg pr. Holstebroe hos En Dreng af god Opdragelse kan strax blive antagen Ægidius. som Lærling paa Løve=Apotheket i Randers hos P. S. Nellemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Fortegnelse. over henliggende uindløste Breve ved Aarhuus Post Hvorfra. contoir i Januar Qvartal 1842. Portoss. Hvorfra. contoir i Januar Qvartal 1842. Portoss. Til hvem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Altona. Capitain Lesser i Aarhuus . . . . . . 26. Ebeltoft. Henrich Carl Frederik Madsen i dito . . 5. Eckernførde. Henrich Carl Frederik Madsen i dito . . 5. Fæstemand J. Malthe i dito . . . . . 19. Frederikshavn. B. Gaarn, adr. Capt. J. Gaarn i dito 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Teglbrænder Lybbert paa Balskou ved Rosenholm . . . . . . . . . . . . 11. Flensborg. L. R. Lorenzen i Aarhuus . . . . . . 16. Horsens. Muurmester O. C. Knudsen p. Balschou 3.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Kjøbenhavn. Sognefoged Jens Christensen i Balle fr. Jens Rasmussen paa Ondrup Mark 18. Skolelærer Nielsen i Aarhuus . . . . 18. Hans Pedersen, Smed i Malling . . 18. Kjøge. Anders Laursen paa Holmstoel Mark 18. R. P. sen Gylling, Skolel i Skaarup 19. Nykjøbing paa Farversvend F. Frigast i Aarhuus. fr. Falster. Nestved. Styrmand Bunde H. Clausen fra dito . 16.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-05
Ribe. Manøe i Aarhuus . . . . . . . 11. Tøndern. Dragon Peter Nicholai Hansen. 19. Viborg. P. Kjersgaard i Store Lemminggaard d. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-06
1822 No 56. Onsdagen. den 6te April. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftertidende. Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquist, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-06
Fædrelandet. "Det har behaget Hs. Majestæt – saaledes hedder det i Fædrelandet N. 832 – at nedlægge den høieste saavel militaire som civile Myndighed i Hertugd. Slesvig og Holsteen, der tilsammentagne udgjøre det projecterede Storhertugdomme Nordelbingien, i Hænderne paa en Mand, der med Hoved, Kundskaber og en kraftig Villie forener de Egenskaber, at betragte Danmark og Alt hvad Dansk er som Noget, der er fremmed for den Deel af den danske Stat, som repræsenteres af den slesvigske Stænderforsamling, og at være en Broder til den Mand, hvem et talrigt Parti udraaber som den legitime Thronarving ikke blot til nogle Districter i Holsteen, men til hele Hertugdømmet Holsteen og tilHertugdommet Slesvig, for det Tilfælde, at vor nu regierende Konge, hans Søn og Broder, skulde døe uden mandlige Arvinger. Hs. D. Prinds Frederik af Slesvig=Holsteen-Sønderborg-Augustenborg er nemlig bleven udnævnt til Statholder og kommanderende General i Hertugdømmerne." Spørgsmaalet: "Skal Danmark ind under det tydske Forbund?" er besvaret i Fædrelandet, med den krænkede Nationalfølelses gjennemtrængende Veltalenhed. "Danmack vil ikke! – hedder det deri fordi dette vilde være dets Tilintetgjørelse som Nation. De Danskes Konge blev da ikke længere Herre i sit eget Land, men maatte lystre Forbundsdagens Villie, istedetfor Konge af Danmark blev han til en Strandbaron i det nordlige Tydskland; den danske Regjering til en Kredsregjering med en foreskreven Myndighed i visse den anviste Sager; vor Høiesteret til en Kredsret med Appel, maaskee til Witzlar, Danmark blev da Admiralitetsstat for Tydskland, og den tydske Flaade kom til at ligge i Kjøbenhavn; men Tydskland maatte være brav gal, om det betroede en saa kostbar Eiendom til en Provinds, hvis Troskab i det mindste i nogle Aarhundreder vilde være meget tvivlsom. Altsaa maatte Kjøbenhavn blive en tydsk Forbundsfæstning med tydsk Garnison. Commandanten i en saadan Fæstning er stedse en mægtig Person, især naar Fæstningen ligger i et fremmed Land, og den egentlige Herre i Kjøbenhavn blev da altsaa en tydsk Generallieutenant. Skulde nu den Ulykke engang indtræffe, at en Deel af Holmens Folk smurte nogle af de tydske Soldater, saa vilde Commandanten sikkert tage de vedbørlige Forholdsregler, og maatte gjøre saa, og blev der saa, under al den Misnøie, disse Forholdsregler maatte fremkalde, engang et Opløb, f. Ex., naar en eller anden meget anseet Borger, for at statuere et Exempel, skulde afstraffes paa Halmtorvet, fordi han ikke havde været høflig nok imod en tydsk Underofficeer, saa vilde Commandanten tage yderligere Forholdsregler, og maatte gjøre saa Til den, af det ualmindelig driftige og vindskibelige Handelshuus Kruse i Nyborg intenderede Jordomseilings-Expedition, under Capt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-06
Lieutn. Krencheels Kommando, skal Hs. M. have bestemt to Pladser til unge Videnskabsmænd, og to andre ere abonnerede af en ung Kjøbmand i Khvn. og en Particulier. – Som Passageer paa den Orlogsfregat, der er bestemt til i den kommende Sommer at vise det danske Flag i Middelhavet, nævner man Landgreven af Hessens, Prinds Wilhelms Søn. (Rd. Av.) J Mai kan det nye Dampskib "Heklad ventes til Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-06
Besidderen af Grevskabet Christiansholm, Dr. philosophiæ Grev Raben, har renonceret paa jus proponendi til Birkedommer- og Præstekaldene paa Grevskabet, hvilken Renonciation allernaade er approberet af Hs. Majestæt. En saadan frivillig Opoffrelse af forældede Standsprivilegier til Bedste for Staten, og i Erkjendelse af Nutidens Krav, fortjener almindelig Paaskjønnelse, og det var kun at ønske 4 skjøndt det destoværre ikke er at vente – at vore øvrige Lehns- og Stamhuusbesiddere, samt adelige eller characteriserede Sædegaardseiere vilde kappes om at efterfølge den ædle Greves smukke Exempel. (Forl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-06
Det philosophiske Facultet har ved en Deputation, bestaaende af dHrr. Geh. Legationsraad Brøndsted og Conferentsraad Werlauf, ladet Professor Weyse, i Anledning af hans halvthundredaarige Embedsjubilæum, overrække dets Diplom som Doctor philosophiæ & Magister artium liberalium.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-06
Jfølge allerhe Befaling af 5te de kunne Søindrollerede nu blive udmynstrede med fremmede Skibe, uden at stille den i Forordningen af 8de Januar 1802 § 6 paabudne Caution. Dog gives Tilladelsen ikke for længere Tid end 2 Aar og stedse kun paa det Vilkaar, at de, som erholde den, ufortøvet ville komme tilbage, saasnart en almindelig Jndkaldelse af Søfolk skeer til den kongelige Tjeneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-06
Af Pastor Grundtvig er i disse Dage udkommet et lille Skrift, under Titel: "Om Religions-Forfølgelse, hvori han siger bl. A.: "Jeg giver min Stemme, og vilde give titusinde Stemmer, om jeg havde dem, imod Forfølgelsen af de gudelige Forsamlinger og af "Gjendøberne", ikke fordi jeg har mindste Sympathie med nogen af Delene, men fordi det staaer soleklart for mig, at al Religionsforfølgelse er uchristelig og antiluthersk, er i Danmark aldeles unaturlig, og under vor Statskirkes indvortes opløste forvirrede Tilstand saa aabenbar urimelig, at Religionsforfølgelse ingensteds og til ingen Tid har gjort saa stor en Ulykke, som den vilde gjøre her, hvorden kun ved et Mirakel hidtil er hindret fra at gjøre Statskirkens bedste Venner til dens Fiender, kaste Regjeringens troeste Tilhængere i Oppositionens Arme, og ødelægge det fredeligste og kjærligste Folkeliv, der har blomstret paa Jorden, Men i denne Sag skal man ikke spørge Stats=Geistligheden, det er kunat lede den i Fristelse, og det i en Fristelse saa stor at den endnu aldrig blev overvundet i denne Verden. Saavidt jeg veed, har endnu aldrig Mængden af beskikkede Læger anbefalet fri Udøvelse af hvad de kaldte Qvaksalveri, eller noget preveligeret Laug med de fleste Stemmer anbefalet Privilegiets Ophævelse, om det saa end var Borgersamfundet nok saa skadeligt, og maatte ganske sikkert forberede Laugets Undergang, og hvorledes kan man da vente, at en Geistlighed, der har Brev paa at herske, og har ovenikjødet stykket Herskabet ud, saa hver har faaet sin Part skulde i det Hele stemme for Frihed, Jmod Statsgeistlighedens Villie tog Morten Luther sig den Frihed at reformere; imod Statsgeistlighedens Villie fik Lutherdommen Jndpas i Danmark, imod Statsgeistlighedens Villie er Religions=Friheden (liberty of worship) indført i England, og imod Stats=Geistlighedens Villie emanciperede Wellington og Robert Peel de irske Catholiker; saa hvor man vil vente paa Friheden, til den anbefales af Statsgeistligheden, maa man sikkert vente til Tusindaars-Riget kommer. Hvis ikke Majestæten afgjør Sagen om Giendøberne, efter sit eget og sine Lovkyndiges Skjøn, paa en rimelig Maade, da faae vi en Religions-Forfølgelse ligesaa urimelig og selvmodsigende som de langelandske Præsters Erklæring, men visselig ikke, som den til at smille ad eller glemme i Hast. Dog, det milde Forsyn, som hidtil vaagede over Danmark, vil vist ikke i dette farlige Øieblik unddrage os sin Omhu men, ogsaa mod Statsgeistlighedens Villie, frelse den danske Stats=Kirke, og bevare Danmarks Ro, som Fredens Hjem!" (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-06
Gaardmand Jens Pedersen i Holse, i Fyen, havde forlængst af sin Gjæld til Fyens Stifts geistlige Enkekasse afbetalt et Beløb, stort 713, 62, S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-06
Som en retsindig og stræbsom Mand, der i høi Grad nyder sin Omgivelses Agtelse og Velvillie, glædede han sig ved Tanken om, at han saaledes havde sikkret sig og Familie et sorgfrit Udkomme; men nogle Misligheder ved bemeldte Enkekasses Regnskabsførelse udviklede i Tidens Løb saadanne Omstændigheder, der aldeles tilintetgjorde Mandens glade Haab: Enkekassens Direction maatte tilfredsstille den strænge Pligts Bydende, og Jens Pedersen blev krævet paany for den Gjæld, som han havde betalt. Han maatte naturligviis tage sin Tilflugt til Proces, og kun hans Sagfører, Procurator Tommerups, talentfulde Jndlæg for Underretten, havde han for en stor Deel at takke, at Høiesteret ikkun tilpligtede ham at betale 363 38 med resterende Renter. Saaledes stod Sagen: Gaardmand Jens Pedersen truedes med Execution; han, hans Hustru og deres 5 Børn saaen mørk og kummerfuld Fremtid imøde. Da udgik en Skrivelse fra Hs. H. Biskop Faber, der i ægte christelig Aand begjærede af Enkekassens samtlige Jnteressenter en bemyndigelse for Directionen til aldeles at eftergive Jens Pedersen fornævnte 363, med resterende Renter, og hvad der med Grund kunde ventes af Evangeliets Forkyndere, er ogsaa skeet: alle Jnteressenterne indvilgede i Forslaget, og den brave Jens Pedersen og hans Familie er nu reddet. "Det paatænkte Hædersminde for Kong Frederik den Sjette bør opreises paa Toppen af Himmelbjerget, hedder det nu i flere af vore Provindsaviser: "Der er nu Folket kommen i Vane med at samles (sige de) vi forestille os paa denne Høide en Pyramide, i hvis Jndre der er et Værelse, stort nok til at der ved festlig Anledning kan holdes en talrig Forsamling. Ovenpaa Pyramiden skulde der fire eller flere Gange om Aaret brænde et Blus paa de Dage, der især ere mærkelige i Frederik den Sjettes Tid, f. Ex. den 14de April, den Dag, da Stavnsbaandet blev løst, da han vilde afskaffe Negerslaveriet; da han lovede at sammenkalde sit Riges Stænder. Det Blus, som da brændte, vilde sees vidt hen over Land og Hav, det vilde have en historisk Betydning, som det kolde Marmor ikke kan faae. Maaskee kunde der paa Pramidens trende Sider anbringes Emblemer og Jnscriptioner for Andreas Peter Bernstorff, Christian Reventlov og Johannes Bülow.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-06
En uventet og vistnok ganske uforanlediget ny Oppebørsel har i disse Dage fremkaldt en stærk Sensation og Bevægelse i Aalborg, og hos Alle som søgte dertil fra Vensyssel med Varer og Producter, eller der gjorde Jndkjøb. Ved Acciseboderne ved Vester og Østeraa er nemlig forlangt Havnepenge af Alt hvad der føres over fra den modsatte Side og udføres dertil, og en almindelig Forvirring ved alle Byens Tilførsler og Udførsler fra den Kant derved vakt, saa at, hvis saadant skal vedblive, al Søgning nordfra vilde forjages fra Byen og Liimfjorden udgjøre en Bom for Aalborgs Handel og Samfærdsel. Denne nye Oppebørsel er foranlediget ved Fortolkningen af en fra Generaltoldk. emaneret ny Havnetaxt. At denne Oppebørsel maa fremkalde mangehaande Forvirringer, vil let indsees, naar man tænker sig den idelige Forbindelse der finder Sted imellem Aalborg og den anden Fjordside, navnlig Nørresundby. Landboerne paa hiin Side ere satte i en panisk Skræk ved den nye Afgift endog paa den mindste Ubetydelighed som føres frem og tilbage. Havnecommissionen er i Tirsdags indgaaet til Stiftamtet med Begjæring, om at suspendere den nye Oppebørsel, indtil man har faaet Svar fra Generaltoldkammeret, hvilket ogsaa strax er skeet. (Aalb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-06
Med Dagsposten fra Kjøbenhavn erfares endnu Jntet om Militairreductionen. Hs. M. har i Mandags udnævnt Kammerherre, Grev Reventlow Criminil, Amtmand over Rendsborg Amt, til Præsident i det Slesv. Holst. L. Cancellie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-06
I Anledning af Geh. Eft Ørsteds Udnævnelse til Geh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-06
Statsminister er Conferentsr. Lange allern, udnævnt til 1ste, Etatsr. Bentzen til 2den, og Holm til 3die Deputeret i det K. D. Cancellie, Ørsted vedbliver at fungere som Generalprocureur. S. D. har Hs. M. benaadet Professor Weyse, R. af Dannebrogen, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. - J Søndags ankom Hs. D. Prinds Friedrich af Glücksborg til Khvn, med sin Gemalinde. Capelmester Glaser i Berlin er tilbudt Capelmester posten med 3000 2 Gage. - Orlogsbriggen St. Croix, som skal udsendes til Vestindien, skal føres af Capt. Lieutn. Secher. - Enkefrue Generalinde du Plat f. Schjøtt er død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-06
Ankomne med Dampskibet fra Kallundborg: Cancellieraad Wittusen, Kjøbmand Lazarus, Studens Nielsen og Jomfru Sørensen. Sang i Hundslund. ved Skolelærer og Kirkesanger Rasmus Nielsens halvhundredaarig Jubilæum, den 18de Octbr. 1841. (Forlangt indrykket.) Ovær Du os velkommen Du glade Høitidsdag, Da en ærværdig Olding. Her feirer med Behag: Sit Embeds Jubilæum Da i halvhundred Aar Han har sit Embed røgtet Og end det forestaaer. See denne gamle, Gjæve, Som blev i Skolen graae, Med Sundhed og med Glæde J Kredsen blandt os staae. For Dig til Godheds Fader. Vi hæve vil vor Bøn, Gid Du os seent forlader, Nyd Livets bedste Løn. Til Gud vi Ønsker sende For Dig og elskte Viv, Lev her iblandt os længe, Lev stedse lykkelig! Naar Livets Sol needglider. Og Banen endes her, Da haabefuld den smiller. J rødligt Aftenskiær, P. . . . . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-06
Bekjendtgjørelser. Cabinet af perspectiviske Rundmalerier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-06
Undertegnede har den Ære endnu at forevise sit Cabinet til Søndag Aften for sidste Gang. Tillige aflægger jeg min forbindtligste Tak for den mig her beviste Velvillie. Fr. OtteLæseforeningen i Horsens afholder næstkommende 10de April om Aftenen Kl. 7 en Generalforsamling i Hr. Gjæstgiver Brøchners Locale. Horsens, den 17de Marts 1842. Grabow. P. t. Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-04-06
Ifølge Foranstaltning af Skifteretten i afdøde Baadfører Mikkel Jensens og efterlevende Hustrue Ane Mette Nielsdatters Fælledsbo, bliver det nævnte Bo tilhørende Sted N. 379, beliggende udenfor Mindeport paa det saakaldte Spanien, bestaaende af 3 Fag 1 Etage Bindingsværk Bygning, med Tilliggende, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den førstk. 11te April, 18de f. M., 25de f. M., hver Tags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Aarhuus Raadhuus, hvorimod den 3die i Stervbostedet. Conditionerne henligge forinden Auctionens Afholdelse til Eftersyn her paa Contoiret; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 26de Marts 1842. Fleischer.