Corsaren, 1841-05-14
Maigilde - eller ikke Maigilde? "Paa Grund af Sagens Vigtighed besluttedes at opsætte Spørgsmaalets Afgjørelse til næste Onsdag." "Fædrel." Quel bruit pour une omelette! For Tiden ere Jndvaanerne af næsten alle Byer i Danmark deelte i to store Partier: Maigildister, og Anti-Maigildister 9. Forsvarere for et Maigilde iaar og Modstandere deraf, og der vil forefalde en hæftig Kamp, inden nogen afgjørende Beslutning i denne vigtige Sag bliver tagen. Kun een eneste By er afgjort Maigildist, nemlig Helsingøer, som endog har besluttet at gjøre Gildet til en "Nationalfest", til en Fest, hvori Enhver, endog den Fattigste kan deeltage, imod, som det hedder i Programmet, "at erlægge 3 Rbd." Det er Pressens Pligt at drøfte alle store og for Landet betydningsfulde Sporgsmaal, og derfor undlade vi ikke at gjøre Vort til, at en saadan Discussion om denne Sag kan komme i Gang. Før vi imidlertid skride til Undersøgelsen af selve Spørgsmaalet: "Bør der iaar holdes Maigilde, eller bør et saadant ikke holdes?" ansee vi det for rigtigt at komme overeens med Læserne om, hvad et Maigilde er, thi, som Philosopherne sige, ved enhver Discussion bør det Givne staae klart og bestemt for En, for at Undersøgelsen ikke skal blive vag, bunkel og ubestemt. Vi maae da bemærke, at vi have hørt mange forskjellige Forklaringer over et Maigildes Betydning. Nogle ansee det for en festlig Sammenkomst, hvorved Patriotisme er det Vigtigste; Andre betragte det som et Gilde, hvorved Vinen og den forlorne Skildpadde er det meest Characteristiske; atter Andre holde, som "Corsaren" i gamle Dage, Middelveien og finde de patriotiske Taler og Vinen lige nødvendige til et rigtigt 28de Mai-Gilde. Vi for vor Part ere derimod meest tilbøielige til at kalde det et Gravel. Og have vi ikke deri Ret? Er man ikke stadig kommen sammen til Festen for at erindre de Forhaabninger, man Aaret i Forveien fattede, og som i Aarets Løb døde og bleve begravede? Gjorde man ikke Løfter*) og fremkaldte nye Forhaabninger hos sig selv og Andre, for i det næste Aars Løb at begrave ogsaa dem og derpaa igjen holde et Gravel? Og gjaldt ikke selve Festen en Jnstitution, som de Deeltagende enten ansaae for død eller vilde døde? Altsaa - Maifesten er et Gravøl, og Spørgsmaalet er nu reduceret til. "Skulle vi iaar holde Gravøl eller ikke?" Meget taler unegtelig derimod, medens heller ikke Lidet taler derfor. Der spørges for Ex. af Maigildisterne (Maigildets Forsvarere). Have vi i det forløbne Aar ihjelslaget færre Forhaabninger og Forventninger *) For Exempel Ussings: At, saalænge Finantserne ikke vare ordnede, vilde han ikke stikke sit Sværd (a: hans Mund) i Skeden. Nu har han allerede tiet stille i lang Tid, følgelig ere Finantserne ordnede. end i noget af de foregaaende? Er Ønsket om at døde Jnstitutionen bleven mindre blandt os Liberalister, eller er det ikke snarere med "Aarene tiltaget i Styrke og Forstand?" Have vi ikke længere Løfter at gjøre og Forhaabninger at fatte, saa at vi ikke kunne gjøre Gravøllet complet? Vi mene: Jo; thi Forhaabninger og Løfter kunne gaae i det Uendelige." Hertil svarer Anti-Maigildisterne for det Forste med et Spørgsmaal. Hvorfor kunne vi ikke ligesaa godt lade være at holde Maigilde? Hvilken Grund have vi til, jo at holde det?" "Grund!" sige deres Modstandere; "vi have ingen Grund. Men de foregaaende Aar havde vi heller ingen Grund og holdt dog Gildet - hvorfor ikke ligesaa iaar?" Anti-Maigildisterne svare ikke herpaa; thi de vide, at ingen Ting har Lov til at være grundløs længere end til man har opdaget dens Grundløshed. Derimod vedblive de saaledes: "For det Andet er der en positiv Grund imod fremtidige Maigilder: Vi tør ikke tale - vi ere ikke sikkre paa vor Mund, den kunde løbe bort med os og bringe os i Generalfiskalens Hænder. Og hvad er et Maigilde uden Taler? Det er "En uden Bangenet og en Bangenet uden En." Men, indvendte Maigildisterne, vi kunne efter Corsarens" tidligere Forslag nikke til hinanden og gjøre Miner og Gebærder. Et simpelt Nik med Hovedet kan som sædvanligt betyde bifald, en Rysten med Hovedet Mishag; en knyttet Haand Opposition, foldede Hænder Stænderne, lukkede Øine Folket o. s. v. Man kan i en Hast faae en lang Tale holdt paa denne Maade, og - Jngen kan belure eller rapportere den. Blev den imidlertid desuagtet rapporteret, og Politiet saa kom og for Ex. spurgte. "Hvad meente De med de Øine, de lukkede ude ved Maigildet?" "Jeg... Jeg..." svarede man da, "jeg meente intet Ondt, jeg meente blot Søvn." "Alt dette," svare Anti-Maigildisterne, "duer ikke; thi det duer ikke." - Derpaa vedblive de saaledes: "For det Tredie maa det bemærkes, at undertiden imponerer Taushed mere end den vidtløftigste Tale - lader os da iaar imponere ved vor Taushed." - Maigildisterne mene, at denne Taushed kunde blive misforstaaet. Hertil svare. Anti-Maigildisterne, at den rene Samvittighed ikke bryder sig om Misforstaaelse. Det er, medens vi skrive dette, Onsdag Morgen. Til Middag vil Spørgsmaalet for Kjøbenhavns Vedkommende være afgjort i den mercanlile Læseforenings Locale. Ak! Hvorfor have vi ingen Hurtigpresse! Saa kunde vi faae Bladet ud strax, kunde ved dets Hjælp virke paa de Stemmendes Sind, kunde tilraabe dem: Ulyksalige! Lægger Nærke! Det er Forskjellen mellem Maigilde og Jkke-Maigilde: At J med det Første bære et Stykke Leer til den Klump, hvoraf Stenene til Constitutionsbygningen skulle brændes, medens J derimod ved det Sidste - gjøre ligesaa. P. S. Vi udlove nu en Belonning til den der kan sige os, om vi ere Maigildister eller AntiMaigildister. Spørger Nogen, hvorfra vi have erhvervet denne Evne til at tale vidtløftigt om en Sag uden at tale for eller imod den, da svare vi: Gaaer til "Berlingske" og læser dens Artikler om Lehmanns Habilitet til at være Borgerrepræsentant, og siger os saa, om den er for eller imod ham Forresten vente vi at faae megen Gavn af denne Methode; thi, have Maigildisterne seiret, medens denne Artikel trykkes, saa erklære vi i næste Nr., at det netop var vor Mening, at der burde holdes Maigilde; have derimod Anti-Maigildisterne seiret, saa sige vi. Var det ikke det, vi sagde? Der bør intet Maigilde holdes.