JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Man fortæller og Mina, at da han var inde paa det franske Gebeet, og netop sad i en Bondehytte og spiste Suppe, bragte hans Folk ham tre fangne franske Gensd'armer, til hvem han sagde: "Jeg seer af de Herrers Uniformer, at de høre til Politiet, og udentvivl have de ulelliget dem ud for min Skyld. Jeg vil ikke opholde dem. men beder dem kun at fortælle i deres Rapport, at jeg idag har spiist Suppe paa stansk Grund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
J Amsterdam er nu den nye Jndretning traadt i Kraft, hvorefter Kornvarer sælges i Fl. pr. Læst af 30 nederlandske Malter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Petersborg viser sig kun lidet Liv i Handelen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Jkke langt fra Wien har i Januarii Maaned tildraget sig Følgende: En Artillerist, forlangte og fik Permission for at reise hjem og besøge sine Forældre. Han tiltræder fornøiet sin Vandring og tager om Aftenen ind i en Mølle, som tilhører en gammel Skolekammerat af ham, og hvor man nøder ham til at blive Natten over. Artilleristen, som er bleven anviist sit Leie paa et afsides Kammer kan ikke sove; men synes efter nogle Timers Forløb at fornemme en Puslen ved Døren. Han lister sig op, trækker sin Sabel og bemærker nu, at der med en Maskinebores et Huul i det Tynde af Døren, og at en Haand puttes igjennem, for at skyde Slaaen fra. Rask svinger han sin Sabel og Haanden ligger for hans Fødder. Han bliver nu staaende paa sin Post den øvrige Deel af Natten; men fornemmer intet videre. Da Dagen bryder frem, iler han ned til sin Ven; men finder baade ham og hans Kone myrdet. Han angiver Sagen for Øvrigheden, overbringer den afhugne Haand- og fortsætter sin Reise. Han ankommer derpaa til sin Fædrenehytte, men modtages af sin Moder med forgblandet Glæde, thi ak! – saa fortæller hun - hendes Mand var i Skoven, hvor han vilde hugge Brænde, bleven overfalden af Røvere, som ubarmhiertig havde afhugget ham den høire Haand. Virkelig skal det siden være oplyst, at Faderen selv var en af Røverne, som udøvede det natlige Jndbrud i Møllen og hans egen Søn havde afhugget ham Haanden. Hvor vanskeligt det er at bedømme et Menneske efter sit Udvortes, bevise adskillige Exempler. Descartes var stum i Selskab, og Thomas sagde om ham: han havde sin Tankerne i Sølvstænger, ikke i gangbar Mynt. Lasontaine, Mesteren i skriftlig Fortælling, var mundtlig ikke istand til at fortælle den mindste Historie; den store Corneille var kjedsommelig i sin Tale, og begik den ene Bommert ovenpaa den anden. En ikke mindre beklagelig Rolle spillede Rousseau, efter hans eget Sigende, i Selskaber. Marmontel var ligeledes kun en maadelig Selskabsbroder, og Buffor førte endog, istedetfor Pragtsproget i sine Skrifter, Pæleborgersproget fra St. Denisgaden i det daglige Liv. Knigge fortæller og Reynal, at han engang vilde over Bordet fortælle et Jndfald, men fortalte saa slet, at ingen af Selskabet kunde finde den mindste Vittighed deri. Een af de Tilstædeværende paatog sig at fortælle det om igien, og hele Selskabet brast i Latter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Lissabon, 21 Junii. Hvedetilførselen. har hidtil været betydelig, og vort Forraad kan anslaaes til omtrent 14 – 1600 Moyos. Der torde forestaae en Forandring med vore Kornlove. Forventningen herom, som er styrket ved de senest indtrufne Begivenheder, har bragt Priserne temmelig langt ned, saa at Hvede idag ikke kan noteres høiere end 420 – 550 Rees. For nogle Dage siden blev solgt et Partie meget slet indenlandsk Hvede for 400 R., hvilken lave Priis for en kort Tid hindrede Jndførselen af fremmed Hvede. Hvedeprisen i Porto staaer i 1002 R., og atter ere to Ladninger modtagne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Vi vente en snart forestaaende Forligelse med Brasilien, ogsaa voxer Haabet om at Lissabon vil erklæres for en Frihavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Hamborg, 5 Juli. Jgaar efter Kl. 10 om Aftenen havde vi den Lykke, at Hs. Majestæt Kongen af Danmark, ledsaget af Hendes Majestæt Dronningen, kom igiennem vor Stad paa Reisen fra Lauenborg til Altona. Ved Stadens Grendse bleve deres Majestæter modtagne af en Deputation fra Senatet og en Hamborgsk Cavallerie Escorte samt hilsede med Kanonernes Torden fra Stadens Volde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Den 7de Juli. Jgaar Aftes beærede Deres Majestæter, Kongen og Dronningen af Dannemark, vort Skuespilhuus med Deres Nærværelse, hvorved der paa det høie Fyrstepars Forlangende blev opført Operaen: Barberen af Sevilla. Siden Deres Majestæters Ankomst til Altona, hvor De logere i Rainvilles Hotel, har Altona idelig været besøgt af en utallig Sværm Mennesker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
J Fredags, Løverdags og igaar var derJllummination.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
(Af Udgiveren.) Mariboe. Jgaar Eftermiddag lynede og tordnede det temmelig stærkt her over Byen, hvormed fulgte en skyllende Regn. Henimod Kl. 3 havde vi næsten 20 Sr. Varme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
J Klasselotteriets tredie Klasse er, foruden flere Gevinster, følgende udkomne i efterstaaende Collectioner, nemlig: 1ste Ambe (100 – 176) 8000 Rbd. hos Petersen i Tønningen, 11te Ambe (104 – 176) hos Hr. Giegengack i Mariboe, 13de Ambe(104 - 155) hos Samme, 14de Ambe(104 - 203) hos Hr. Procurator Schwensen i Nakskov, 15de Ambe (104208) hos Dito, 27de Ambe (104 –221) hos Dito, 34te Ambe (104- 266) hos Dito. Under 10de f. M. er den C. W. Ehlers under 15de Juni 1821 forundte Bevilling til at opføre Skuespil i Kjøbstæderne i Danmark mod sædvanlig Afgift til Fattigvæsenet, forlænget endnu paa 1 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Hs. Majestæt Kongen har paa Generalpostdirectionens allerunderdanigste Forestilling. ved allerhøieste Resolution af 21de f. M. behaget allernaadigst at bifalde: "At Vognmandstaxten for Danmark maa for de næstfølgende 3 Maaneder, Juli, August og September, vedblive uforandret, saaledes som i indeværende Qvartal, nemlig for et Par Forspands-Heste eller stemplet Vogn med 2 Heste 5 Mk. og for en mindre Vogn med 2 Heste samt for en enkelt Hest til Estafette eller Forspand 4 Mk. 8 s. Sølv. pr. Mill."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Det den 3die dennes i Randers holdte Hestemarked var et af de bedste Sommermarkeder, man længe har havt. Der var ingen Mangel hverken paa Kjøbere eller Sælgere, og der blev gjort temmelig betydelig Handel. Jevn gode Heste kostede fra 60 til 100 Rbd. og derover.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Den 25de Juni ankom det Kongl. Herskab til Kiel, og blev modtagen med den høitideligste og hjerteligste Velkomst; den 27de afreiste Høistsamme til Oldeslohe og ankom den 4 Juli til Altona. Et smukt Velkomstdigt til Kongehuset læses i Mercuren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Til en Prøve meddeles her følgende moersomme Stykke af Aftenbladets curieuse Maanedstidende: Thisted den 23 Junii. Hr. Rimragrius blev igaar begravet med største Høitidelighed. Da Liigfølget var kommet ned paa Gaden, aabnede Kisten sig ganske langsomt, og Hr. Rimragrius stak Hovedet, frem og bad Kudsken holde et Øjeblik stille. Derpaa reiste han sig halvt op i Kisten, og holdt noget nær den skjønneste Liigtale over sig selv, som endnu er bleven hørt. Til Slutning takkede han hele det ærede Liig følge, som var meget stort og bestod af alle Byens civile og militaire Embedsmand og fornemste Borgere, for deres store Artighed med at ville følge ham; men at hans altid i Livet som i Døden udviste store Beskedenhed umuligt kunde tillade ham, at lade sig saaledes følge af saamange værdige og fornemme Mænd, meget mere var det hans Pligt at følge dem, hvilket han nu udbad sig af dem som den sidste Gunst og Bevaagenhed. Saaledes maatte da, paa Hr. Rimragrius's gjentagne og vedholdende Begjæring, den samtlige Liigskare, der endeligen ikke vilde negte den døde sal. Mand slig Føielighed og sidste Velvillie, gaae foran Kisten, der kjørte bag efter det Hele, og saaledes fandt et Optog Sted, hvortil man neppe for nogensteds har seet Magen. Da Liigskaren paa denne Maade var kommen først til Graven, aabnede den, nemlig Skaren, sig saaledes, at Kisten, efterat være udtaget af Liigvognen, bares midt igjennem de af Følget formerede tvende Rader, hvorved Hr. Rimragrius paa det artigste hilsede til begge Sider, endnu engang takkende for beviiste store Høflighed i at være tilstæde ved hans Begravelse; hvorpaa han lagde sig ned, lod Kisten tilslaae og lod sig ordentlig begrave.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Ringkjøbing, 16 Junii. Et heftigt Uveir rasede den 10de dennes om Middagen over denne Egn, og ødelagte især Amtets nordre Deel, fornemmelig en Strækning af Faberg, Nørre Nissum og Gudum Sogne hvor nogle Vandmøller meere eller mindre bleve beskadigede, mange Strækninger af Landeveiene ere bortskaarne eller bortrevne af den voldsomme Vandflod, som var Følge af et Slags Skyebrud. – Blandt Møllerne har Vestermølle i Faberg Sogn taget meest Skade, da Vaaningshuset tilligemed et andet Huus ere aldeles bortskyllede, med hvad der besandtes, og selve Møllebygningen er saaledes undergravet, at den maa nedtages, dersom den ikke forinden nedstyrter. Dæmningen for Mølledammen var gjennembrudt bag Vaaningshuset, og havde henrevet Alting med saa ubegribelig Voldsomhed, at et dybt Svælg nu findes der, hvor Bygningen før stod. Ved Østermølle i samme Sogn er ligeledes Dæmningen gjennembrudt, og Vandet, som med Hæftighed trængte ind i Husene, har bortskyllet en betydelig Deel Jndboe og Avlsredskaber, foruden 13 Faar, som druknede. Fra Klostermølle i Gudum Sogn bleve samtlige Meubler og Jndboe, bortskyllede af det indtrængende Vand, som derpaa forandrede sit Løb, og anrettede stor Ødelæggelse paa adskillige Jordeiendomme, samt beskadigede Veien og to østen for Møllen, værende Broer. Hovedlandeveien fra Lemvig til Holstebroe forbi Vestermølle, ligesom ogsaa Veien forbi Klostermølle til Skive, og Veien fra Lemvig til Ottesund langsmed Floden bleve ved denne voldsomme Vandflod, ufremkommelige. Saavidt vides er intet Menneske omkommet ved Oversvømmelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Den 11 Juli solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1823) 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 15 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 61 1/2 s. Disconto 5 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Bekiendtgjørelser. Næstkommende Søndag den 20de Juli, Kl. 7 Aften, giver Herr Lüders en Contert i Mariboe. Jndgangs-Billetterne erholdes Løverdag og Søndag hos Herr Kjøbmand Brabrand, samt ved Raadstuen, som aabnes Kl. 6 slet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Capital, som anbydes. 700 Rbd. Sedler af Bremmersvold og Kjerstrup Godsers Overformynderies Umyndiges Midler kunde strax erholdes til Laans, imod lovbefalet Sikkerhed og Renter, naar man derom henvender sig til undertegnede Bestyrer af benævnte Overformynderie. Bremmersvold, den 7 Juli 1823. F. Friis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Auction. Torsdagen den 24de Juli førstkommende, Kl. 9 om Formiddagen, agter Præsten for Stadager og Nørre Kirkebye, Hammer i Sundbye Præstegaard, ved offentlig Auction. at bortsælge endeel Meubler og Jndboe, hvorpaa gives Credit indtil imellem Mikkels og Mortensdag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Tilkjøbs. Kummen, Humle, Hør og Hampefrøe, samt Raps, kjøbes af Engberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-15
Ved Tallotteriets 1077 Trækning i Altona udkom: No. 13. 86. 63 20. 56.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
17de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 55. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten. Fredagen. de den 18de Juli 1823. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. F. Schultz, privilegerer Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
(Af Børsenhalle.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Krigsskuepladsen. Følgende Bulletin fra Major Generalen af 27de Juni beretter, at Dragonbrigaden under Gen. Vic. de St. Marts har angreben Spidsen af Colonnen og fordreven Fienden. Paa denne Marsch har de Franske opsamlet en stor Mængde Fanger og taget en stor Deel Bagage. Den 21de blev endeel af denne Brigade beordret til at forfølge det fiendtlige Rytterie, som havde trukket sig tilbage over Trigueros, men kunde ikke indhente det. Det samme var Tilfældet med Levningerne af Fodfolket, der havde for stort et Forspring og derfor fik Tid til at indskibe, sig i Huebla. Oberst Hantefeuille havde med 200 Dragoner vendt sig mod S. Juan del Puerto, hvorhen hele Artilleriet var flygtet, og indtraf der i det Øjeblik, da det blev indskibet. De til deres Beskyttelse bestemte Tropper kastede sig strax i Barkerne, og 12 Stykker af forskjellig Kaliber, en stor Mængde Krudtvogne og 4 Smedier faldt Obersten i Hænderne. De med Kanoner og Lavetter ladede Fartøier, vilde bortfjerne sig; men Dragonofficiererne tvang dem ved en vel rettet Jld at lægge bi og at udlevere de allerede indskibede 9 Stykker. General Lopez Banos, hvis Tropper aldrig et Øjeblik har holdt Stand, indskibede sig paa det tilsomste. Royalistchesen El Rayo blev tilbage i Tortosa og indtog Vinaroz, hvorpaa han vendte sig mod Peniscola og kastede, efter et levende Angreb med Bajonetten, Fienden i Pladsen og føiede paa Øjeblikket Anstalter til dets Jnd slutning. Da Besætningen i Lerida den 17de gjorde et Udfald med 1300 Mand, samt 100 Heste og 2de Kanoner, blev den af en langt ringere Magt slaget tilbage, som fratog den dens Artillerie, dræbte og saarede mange Folk og tvang den til at rykke i største Uorden ind i Fæstningen igien. Gen. Bordesoult staaer i Forbindelse med Admiral Hamelin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
General Morillo, der har 10,000 Md. under sin Commando, er, paa Grund af det Passerede i Portugal, gaaet tilbage; men siden rykkede han frem igien, efterat han havde deelt sine Tropper i 2de Deele. Gen. Palarea er med 3000 Md. i Asturien o. s. v. Gen. Manso har med alle sine bevægelige Tropper forladt Tarragona og trukken sig imod Vich og Lerida i Retningen af Urgel, formodentlig i den Hensigt at forene sig med Mina. Det bekræftes, at Mina og Zaar, efter en Fægtning med endeel af Donadiens Afdeling, er rykket indi Barcelona. Mina er rykket ind i Barcelona med alle sine Tropper og blot efterladt de nødvendigste til Seo Urgels Forsvar. Eroles's Afdeling og St. Priests Brigade ere beordrede at forlade Cerdagne. Jmellem Troens Helte og de franske Tropper hersker ikke den bedste Forstaaelse, der skal have havt en sørgelig Jndflydelse paa Hurtigheden i Begivenhedernes Gang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Spanien. J Cadix hersker den største Forvirring. Mangel paa Levnetsmidler og en Pest befrygtes. Det Brød, der kostede 4 Realer, er nu allerede steget til 9. Cadix er ikke engang forsynet for een Maaned. Kongen var bleven indqvarteret hos en riig og trofast Kjøbmand; men Demagogerne fandt, at han der havde det alt for godt, og paa Grund heraf blev han tvungen til at drage ind i et Toldmagazin, hvorfra han ikke saa let kan komme til at flygte tilsøes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Frankrig vil nu ikke længer føde og klæde de royalistiske Tropper, hvorved Regentskabet. er sat, en ikke ringe Forlegenhed i Henseende til Finantserne. 200 Mill. skal laanes udenlands, mod Pant i Krongodserne. Jngen vil betale de paa ny paalagte Tiender og Smaaredsel. Jmod Jnqvisitionen har Hertugen af Angouleme erklæret sig paa det bestemteste. Pressens Frihed er ophævet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Hos Boghandlerne anstilles Huusinqvisitioner efter Skrifter, der stride imod Religionen, og Enevælden. Paa Angivelser og Fængslinger er ingen Mangel. Angivernes og Angivelsernes Antal i Madrid er, til Jndvaanernes store Qvide Legio. De ulykkelige Angivne, der føres til Fangehullerne, blive, som oftest, paa det skrækkeligste mishandlede paa Gaderne; hvilket nylig var Tilfældet med Marques von Escalona, der blev udskjeldt paa det skrakkeligste, truet, ja endog dødelig saaret. For nogle Dage siden blev en Stakkel, der saae en Trappist at ride paa en prægtig Heste mishandlet paa Gaden, fordi han raabte: Hvor hæslig seer dog ikke en Munk udi sin Hætte paa en Hest!" 50 spanske Officierer havde edelig forpligtet sig til at bortføre Kongen fra sit Pallads i Sevilla, bringe ham ombord paa et Dampskib og overlevere ham til den franske Flaade; men den hele Plan strandede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Portugal. Pressefriheden er nu, efter Forfatningens dødelige Afgang, ophævet og et Censurraad af 5 Personer indsat. Det er vist, at Dronningen har havt en betydelig Deel den foregaaede Statsomveltning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
J den Lissaboner Hoftidende læses følgende Træk: Da Kongen i Villafranca hørte det vilde Skrig: "leve den uindskrænkede Konge!" aabnede han Vinduet og raabte: "Nei, nei, jeg forlanger ingen uindskrænket Magt, men blot at regjere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Oppositionen maa nu tie. J det løbende Aar bliver den offentlige Gield 3 Millioner Pund Sterling mindre, uden at blive paa anden Maade forstørret, og desuden er der i begge de sidste Aar afskaffet Skatter til Beløb af 7 Mill. Pd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Regjeringen anseer det endnu nødvendigt at have en Befuldmægtiget i Spanien; følgelig ventes Sir Wm. A. Court endnu ikke saa snart tilbage. De offentlige Blade anslaae de Constitutionelles Magt i Cadix og paa Leon Øen til 12,000 Md.; men i en meget daarlig Forfatning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Grækerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Jfølge en Skippers Efterretning, der er ankommen fra Smyrna, er Capudan Pascha udløbet med sin Flaade. Saasnart Grækerne erholdt Kundskab herom bleve alle Telegrapher og Signaler satte i Bevægelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Storadmiralen seilede først til Mitylene, Havnen ved Oliveto; derfra sendte han med en Parlamentair et Hyrdebrev fra Patriarchen i Constantinopel, hvorudi han opmuntrede Jnsurgenternes Forstandere til at underkaste sig efter Patriarchens Ønske; men Forstanderne forstode Uret og lode svare: at da Patriarchen ikke var udvalgt af den hellige Synode, men meget mere et Redskab i Barbarernes Hænder til Grækenlands Undertrykkelse, saa sendte de den herved igien tilbage med Protest. Natten fra 4de til 5te Juni skal Admiral Tombasis have nærmet sig den tyrkiske Flaade og borttaget 4 smaa Skibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Jfølge de nyeste Efterretninger fra Peloponnes staaer det godt med de græske Anliggender. Kolokotroni har underkastet sig, og Grækernes samtlige bevægelige Stridskræfter skal beløbe sig til henimod 50,000 Md. Men det gaaer dem som saa mange Andre i vore Dage: de mangle Penge; dog er der fra Hielpeforeningen i Engelland indkommen endeel Bidrag, og flere kan ventes. De staae i Underhandling med Albaneserne, og dersom den Sum, som de forlange, kan tilvejebringes, saa er Sagen bragt i det Rene. Sulioterne vedblive endnu, uden Penge, at være Grækernes Sag troe, ja selv Albaneserne vil hellere slaae dem til Grækernes Partie, end til Paschaen af Skutari, der lover dem Guld og grønne Skove.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Bemeldte Pascha har forlangt af Divanet 5 Millioner Piastre for at vinde Albaneserne; men Storherren har slet ingen Lyst til at indlade sig deri. Jussuf=Pascha von Patrasso har med sit Følge taget Flugten til Prevesa, hvoraf man slutter sig til ovenmeldte Fæstnings nære Fald. Lord Strangfords Erklæring med Hensyn til Forhandlingerne i Verona har endnu mere opflammet deres Mod, da de reent ud have erklæret, at de under ingen som helst Form vil høre noget Forligsforslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Fra Zante skrives under 22de Mai, Fæstningen Negropont har den 4de dennes overgivet sig til General Odyssens; Tyrkerne, udmattede af Hunger, have overgivet sig paa den Betingelse, at de paa neutrale Fartøier maae blive satte over til Smyrna. Saaledes ere da de Christne i Besiddelse af hele En bog, med Undtagelse af Karystos, som dog ogsaa snart maa capitulere. (Denne Erobring forklarer Grunden til Zeituns og Talants Rømning af Tyrkerne). Den 13de er Staden Naupaktos (Lepanto) bleven tagen med Storm af Marcos Boharis, som selv først besteg Volden. Tyrkerne, som for to Aar siden fore frem som Bødler mod de Christne, have alle maattet springe over Klingen. Bozari har faaet et stærkt Saar paa Hovedet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Fra Athenen meldes under 15de Mai, Odyssens har, efterat have sat Akropolis i frygtelig Forsvarstand, forlagt sit Hovedqvarteer til Marathon, hvor han ankom den 13de med 8000 Mand. Han havde først saaledes udbedret Murene omkring Athenen, at de kunne udholde et øieblikkeligt Overfald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Vi erfare tillige, at Zougos Corps tilligemed dem under Divoniotes og flere thessaliske Capitainer er brudt op til Thermopylerne. Disse Bevægelser skeer ikke af Frygt for at Tyrkerne i Aar skulde trænge frem til Attica, da de kun have 20,000 Mand i Laxissa, men vore Masser drage sig derimod sammen, for at angribe dem ved Peneus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Tyrkiet. Siden Mai Maaned har endnu intet Feldttog været aabnet hverken fra Grækernes eller Tyrkernes Side, naar nogle faa Forpostfægtninger undtages. Et af Udenværkerne ved Lepanto skal være taget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Tyrkerne i Zeitun have ombragt alle Christne uden Undtagelse af Alder eller Kjøn, og stukket alle Bygninger i Brand. Disse rasende Horder ere derpaa dragne til Larissa Hele Hellas indtil Phassola er rømmet af Barbarerne. Passene ved Pinds, som føre til Epiros, ere i Hellenernes Magt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Efter Breve fra Constantinopel af 11te Juni begynder nu det Blendværk mere og mere at forsvinde, efter hvilket Porten havde bildt sig ind, at det var saare let at betvinge Grækenland. J hvad end Nogle vil indvende derimod, saa ere dog Grækerne i dette Øieblik fuldkommen enige. Den 27de Mai havde Lord Strangford overgivet Ministeren, for de udenlandske Anliggender en udførlig Note angaaende 4 Skibes Borttagelse under russisk Flag, og udi hvilken han truer med alle Magters Uvillie, men den ophøiede Port synes at ændse denne Note ligesaalidet som alle de foregaaende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
America. Efter en engelsk Officiers Skrivelse fra Callao af 23de Febr. ere Peruanerne blevne paa ny slagne ved en liden Søehavn, Jquique, ved Minerne af Sta Rosa. De tabte 100 Mand og bleve nødte til at indskibe dem, og ankom ovenmeldte Dag til Calao. Regjeringen er gaaet reent fra Forstanden. Den har ladet borttage alle Heste og Slaver, deels for at oprette et Rytterie, deels for at danne en Har
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Adskilligt. Ved Arquana i Kirkestaten er i de første Dage af Juni falden en saa stor Mængde Snee, at den laae 32 Fod høi. 48 Personer bleve tilsygede, af hvilke de 12 ere døde. Under Sneen levede en Kone i 56 Timer uden Spise, og en Høne forblev ilive i 14 Dage. 26 Fabriker ere ødelagte, samt 116 Viinbjerge og Bøndergaarde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Grev Abisbal har leiet sig et Huus i Limoges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Siden den 14de Juni have de spanske Krydsere taget endnu 12 franske Skibe. Badene i Baden og Rostok og maaskee flere Steder, blive ikke i Aar besøgte, formedelst den herskende Pengemangel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Efterretningen om: at Keiseren af Brasilien indkaldte sine Stander, indløb omtrent paa samme Tid, som hans Fader afskedigede sine. Deligencen mellem Agen og Toulouse er bleven anholdt af 12 bevæbnede, og frataget 32000 Fr. som tilhørte Regjeringen, men de Reisende bleve ikke plyndrede: En engelsk Coureer skal være anholdt mellem Sevilla og Paris og hans Depescher undersøgte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-07-18
Det store Handelshuus Hebenstreit i Frankfurt om Mayn har gjort Opbud.