JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-21
Tiirsdagen den 24 Januarii. Wivet) Procurator Lange efter Kongnlig Befaling, contra Dreier) Arrestanten Ole Olsen Gilengen. Hvorfer han ved Sørenskriverens Dom af 26de September (Sagen angik Arrestantens 3die Gang begaaede Tyverie. 1796 er tilfunden efter Forordningen af 20 Februarii 1789. dens 3 J at indsendes til Aggershuus Fæstning, for der at arbeide sin Livstid, og tilbagelevere Anders Krabye de fra ham stiaalne Skoe og Pung med 36 sk. i, samt betale Capitain Ahn for det et tilbagekomne halve Tinfad efter Laugrettets Taxt 2 Mk. 8 s. Denne Dom er confirmeret ved Hedemankens og Oplandens Laugtings Dom af 18 November næstefter, Dom: Ole Olsen Gilengen bør arbeide i nærmeste Fæstning i 5 Aar. I Henseende til Erstatningen bor de ergangne Domme ved Magt at stande. Wivet Procurator Wivet efter Kongelig Befaling, ) contra Haagen) Arrestanten Johannes Erichsen, (Denne Sag betræffer 2den Gang begaaet Tyverie. Areestanten er derfor ved Sorenskriverens Dom af 2den August 1796, for 2den Gang befundne simpelt Tyverie, tilfunden, ifølge Forordningen af 20de Februarii 1789, at hensættes til arbeide i Aggershuus Fæstning i 3de Aar. Jgielden bortfalder, saasom de stiaalne Kostet ere rette Eiere tilbageleve vede. Denne Dom er inden Christiania Laugtings Ret confirmeret ved Dom af 4de October samme Aar, dog saaledes: at den Tiltalte bør betale Underholds og Varetægtspenge, og de øvrige paa Sagen medgaaende lovlige Omkostninger.) Dom: Laugtingsdommen bør ved Magt at stande. Wilster ) Procurator Wilster efter Kongelig Befaling, contra Rottbøll ) Arrestanterne Christian Herman Friis og Christen Jensen. (Disse ere af Justitien tiltalte, den første for falske Bankosedlers Forfærdigelse, og den anden for formeeullig Medviderie og Deeltagelse i samme Forbrydelse. Ved HiemtingsDommen af 5 August 1796 er Christian Herman Friis tilfunden at straffes paa Ære, Liv og Gods, om han noget eier saa bor han og betale de paa hans Arrest, Forslegaing, Varetægt og Sagens Forfølgning medgaaende Omkostninger, og om han dertil er uformuende, udredes samme paa anbefalet Maade; hvorimod Gaardmand Christen Jensen bør arbeide i Jern i nærmeste Fæstning i 2 Aar, samt betale de paa hans Arrest, med videre, medgaaende Omkostninger. Denne Dom er ved Fyenboe Landstings Dom af 27 October samme Aar stadfæstet, dog saaledes: at Christen Jensen for videre Tiltale friefunden, m.m., Dom: Christian Herman Friis bør have forbrudt Ære, Liv og Gods, Christen Jensen bør for Actors Tiltale i denne Sag frie at være. Endelig bør Landsdommerne, som i Sagen dømt have, for ei at have efterkommet den dem i Forordningen af 3 Junii 1796 dens 358 paalagte Pligt, bøde til Odense, Byes Fattig=Casse 20 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-21
Onsdagen, den 25 Januark Wilster Procurator Wilster efter Kongelig Befaling, contra Klingberg) Arrestanten Christian Ellingsen Spærrevigen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-21
(J denne Sag er Arrestanten tiltalt for 3die Gang begaaet Tyverie, og derfor ved Christiansands Byetingsdom af 23 November 1796 tilfunden at Arbeide i Jern i nærmeste Fæstning sin Livstid, alt paa Grund af Forordningen af 20 Februarii 1789 3 s. samt erstatte hans Arrest, Varetægts og Forflegnings Omkostninger, saa og denne Actions Bekostning med Rettens Gebyr, stemplet Papiir, Actor og Defenfors Salaria, alt efter lovlig Beregning. Denne Dom er ved Raadstue Dom sammesteds af 28 samme Maaned stadfæstet, med Tillæg, at den Tiltalte betaler de videre paa hans Arrest og Forflegning, saavelsom paa denne Action, gaaende Omkostninger om han dertil noget er eiende.) Dom: Denne Sag hiemvises til nye Foretagelse for Byetinget til nøiere Oplysning og Bevisers Erhvervelse, i Henseende til de Tyvsdomme, som forhen skal være Christian Ellingsen Spærrevigen overgangen, paa Raadstue Rettens, Byesøndens, samt Actor og Defensor ved begge Retter, deres Bekostning. Fredagen, den 27 Januarii. møde selv ved ) Jøden Aron Eibeschun, contra Jndlæg. Klingberg ) Garvermester Daniel Jespersen Gram.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-21
(Sagen angik 149 Rd. som Citanten skylder Jndstevnte som en Rest paa en Vexel Obligation af 22 Mai 1792. Ved Hof og Stads=Rettens Dom af 3 Augustii 1795 er Jndstevnte tilfunden, at naar han inden sit Værneting, efter foregaaende Stevning til Citanten, med sin korporlige Eed bekræfter at han ikke foruden de paa den paastevnte Vexel=Obligation, 22 Maji 1792 afskrevne 50 Rd har modtaget de 100 Rd. til Afdrag paa sammes paalydende Summa, bør Citanten indfrie bemeldte Vexel Obligation, og til Jndstevnte betale de paastevnte efter samme til Rest skyldige 149 med Renter 5 pro Cento deraf fra Stevningens Dato den 11 April 1795, indtil Betaling skeer samt Processens Omkostninger skadesløs Trøster Jndstevne sig derimod ikke til at aflægge oven idømte Eed, bør Citanten mod at betale Jndstevnte efter tilbemeldte Vexel=Obligation til Rest skyldige 49 Rd. med lige Renter deraf fra Stevningens Dato, indtil Betaling skeer, i øvrigt for Jndstevntes Tiltale i denne Sag frie at være, og Processens Omkostninger være ophævede.) Dom: Hof og Stads Rettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Aron Eibeschug til Garver mester Daniel Jespersen Gram skadesløs. Saa betaler han og til Justits=Cassen for unødig Trette 24 Rd. og endvidere til samme Casse 5 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-21
Fridericia, den 21 Febr. passerede Skippere. 18de Johan Philip Terkel af Cappel, fra Christiansand, hiem med Træelast og Steenkul Christen Christensen af Klensborg, til Norge med Brendeviin og Kornvare. Asmus Mortensen af Flensborg, til Norge, med Dito. Hans Claussen af Flensborg, til Norge med Dito. Niels M. Høyer af Aalborg, fra Sønderborg, hiem med Tansteene. 19de Peter A. Smidt af Flensborg til Norge med Brændeviin, og Peter Petersen Wellau af Flensborg til Aarhuus med Muur og Tagsteene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-21
Avertissements. Natten til den 1ste Jan. sidst, er den, hos Gaardfæsteren, . Christen Jensen Bundgaard paa Pallisberg Gods Stabye Sogn, Ulfborg Herred, Ringkiøbing Amt og RiberStift, forhen til Huse værende Jomfrue Dorthea Græsted, efter Anmeldelse død. Forieglings=Forretning passerede strax samme Dag over hendes Efterladenskaber, som i Dag ved Boets Aabning blev registeret og vurderet til 15 Rdlr. 2 Mk. 4 s., hvorimod denne Dags opgivne Gields Beløb er 11 Rdlr. 1 Mk. der viser Boets Uformuenhed og at samme neppe vil blive tilstrækkelig til Gielden, dette Avertissements og Skiftets Bekostning; dette uanseet, siden ingen under sidstnevnte Forretning bestemt har kundet opgive den Afdødes Arvinger eller disses Opholdstæder, videre end at hun skal have havt en Heelbroder ved Navn Henrich Græsted, der døde som Degn i Breining Sogn i givt Stand, mens om han har efterladt sig Børn vidstes ikke, og en dito Jens Kierulf Græsted, som skal være Skoleholder i Fyen om Stedets Navn ubevidst, indkaldes dog herved 3de gange Rad udi Jversens Fynske og Ribe Stifts=Aviser, samtlige den Afdødes rette Arvinger, Enker med Værger og de umyndige med Formyndere, samt Stervboets Credi= og Debitorer, til at møde eller møde lade 6te eller 12te Ugesdagen fra Dato, som indtreffer den 15de Martii og 26de April førstkommende hos bemeldte Christen Jensen Bundgaard i Stabye, Sogn, da Skiftet udi hans Boepæl disse Tider atter foretages hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet, enhver for behagelig at opfylde den Pligt som Lovene i slige Tilfælde kræver, og derefter beopagte sin Ret, den ham skal vederfares saavidt Loven og Boets Tilstand tillader; Det anmærkes i øvrigt: at bemeldte Afdødes Efterladenskaber, som meest bestaaer i hendes Gangklæder, vorder ved offentlig Auction bortsolgte den 10de d. M., i Medhold af Lovens paa 676 Art 5te Pallisberg, den 1ste Februarii 1797. J. R. Linnet, Forvalter ved Godset. (ndskiøndt jeg ikke formoder min for nogen Tid siden i Foldingbroe, Toldergaard, ved Døden afgangne sal. Mand Hr. Peder Buch, som var Tolder ved det Kongelige Toldsted i bemeldte Foldingbroe i Riberhuus Amt i Jylland, skulle have efterladt nogen mig ubekiendt Gield, finder jeg dog, som efter oprettede og allernaadigst confirmerede Testamente, fælleds Boe overladt, og at hensidde i uskiftet Boe, mig anlediget at indkalde alle dem, som nogen lovgyldig Fordring paa ham maatte have, derom inden lovbefalet Tid at melde dem hos mig eller undertegnede Laugværge, Hr. Assessor Lautrup paa Estrup ved Ribe. Ribe, den 23de Januarii 1797. Som Langværge, M. Bue. H. H. Lautrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-21
Nu almindeligst brugelig Have Urte=Frøe, paalidelig frisk, af beste Arter og for største Deel af indenlandsk sidste Aars Avl faaes, som forhen, til billigste Priser i Riber Kloster hos Ussing. Kra den 19de November 1795 og indtil forrige Aars Udgang, er paa efterskrevne Forstrande i Riberhuus Amnoen Skib og Folk løs i Landdreven og opbierget følgende, for Sønderland Røemøe Forstrand. En Tønde Fiske=Tran, mærket ved Spundet med S. 8 Jufferter og 1 Gran Spiir, uden Mærker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-21
for Hennegaards Forstrand i Vesterherred, anstrandet den 22de og 24de Junii f. A. 1 Foustage med rød Viin udi, mærket C. B. C. 1 dito, med dito, mærket . . - Eierne til alt forestaaende indkaldes altsaa herved, subpoena præclusi et perpetui silentii, inden Aar og Dag fra Dato at fremkomme med deres lovlige Adkomster dertil, hvorhos meldes, at den anførte Tønde Fiske=Trøn, da den var lek, ved offentlig Auction er bleven bortsolgt. Riberhuus Amts=Contoir, den 4 Febr. 1797. Moltke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-21
Som sædvanlig er alle Sorter friske og gode Arter Hauge J Frøe at faae hos Aagaard i Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-21
Som sædvanlig faaes hos Gartner Jørgensen her i Staden, friske og gode Sorter Have=Frøe, for billig Priig, Hos Meyer Wulf, i Dannemarkes Gade Nr. 403, er at bekomme syltede Agurker og Tydsk Peberrod for billig Priis. de som maatte have nogen Fordring eller være noget skyldig til Stervboet efter afgangne Thomas Hansen, Frøsig her i Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, og de sidste for at betale deres Gield. Ribe, den 3 Febr. 1797, Lund, Skifteforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Strasburg, den 4 Februarii. Den 31te er Moreau reist til Sambre= og MaasArmeen. Man siger han skal beholde Overcommanden over samtlige Armeer ved Rhinen og at Hoche skal commandere under ham. Nogle tale om en stor Plan, han vil udføre, andre sige, at vor Armee kun skal agere defensive. - Hovedqvarteret for Rhin og Mosel=Armeen er endnu i Schiltigheim.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Fra Overrhinen, den 10 Februarii Breve fra Lørrach melde, at der for hiin Egn er sluttet en Vaabenstilstand paa 6 Uger, for roligen at kunne demolere Frantsosernes Værker ved Huningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Fra Maynen, den 10 Februarii Jfølge en Efterretning i en Frankfurter Avis, paastaae de Franske Officierer, at Republikanerne snart ville overlade Besiddelsen af den anden Rhinbred til de Preussiske Tropper. Man siger og at Dusseldorf skal være indsluttet i Demarcations=Linien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Mailland, den 30 Januarii Over Fægtningen ved Ala læses en Beretning i vore Tidender fra den Franske General Joubert, dat. Avis den 27de, ifølge af hvilken Østerrigerne ved denne Leilighed have tabt 4000 Fangne. Ligeledes læses en Beretning fra General Berthier af 28de som væsentlig indeholder følgende: "Østerrigerne syntes at vilde holde sig i Bossane, men den 24de rykkede General Massena imod dem fra Vicenza imedens General Angereau marscherte imod Citadellet for at omringe Pladsen. Om Natten rømte Østerrigerne Bossans og gine privilegerte. Cses. Tyvers24de Februarii 1797. Rdlr. aarlig, hos Elmen boff i Fridericia. langs med Brentafladen indtil Carvenedo og CrespansMassen lod General Menard i en Hast marschere paa den høire Rhinbred og gik selv lang med den venstre for at besætte Broen ved Carpeneds. Menard indhentede Fienden ved Carpenedo og der skeede en hidsig Træfning i hvilken Østerrigerne tabte 200 Døde, 900 Fangne og 1 Kanon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Man siger at der fra det sydlige Frankerig og fra Rhinarmeerne ventes 40000 Mand Forstærkning, og at ogsaa især General Kellermann, saa meget mueligt forstærker Armeerne i Middel Jtalien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Den 23de har Auctionen over Hertugen af Moder nas Meubler virkelig taget sin Begyndelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Lindau, den 5 Februarii. De mange Flygtende som indfinde sig her fra Tyrol, sige at alting der er i den yderste Frygt for Frantsoserne. Regieringen har begivet sig fra Jnspruk til Salg. burg, og Græv Lehrbach, der allene er bleven tilbage i Jnspruk bestyrer alting. Fra Bregenz og Feldkireere Skytte=Corpsene allerede den 1ste afmarcheret til Tyrol. Paa alle Bierge har man anordnet Vagtild, og overalt indrettes alting saaledes, at saasnart Klokkernes Lyd forkynder den første Landstorm, alt Mandskab fra 15 til 60 Aar marscherer til de anviiste Poster. Da der er Mangel paa Levnetsmidler, sendes der allerede siden 8te Dage meget Korn, og især Meel, herfra over Bodensøen til Inspruk. - Her er bestilt Qvarteer for 6000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
I Jnspruk er den 30te følgende Proklammation til ven bekiendtgjort: "Da det allerede adskillige gange er lykkedes Fienden at indtrænge i de Tyrolske velske Grændser, og det let kunde skee at han ogsaa erobrede, Erschlandet; saa er der nødvendig for at sikkre det Tydske Tyrol at de tappre tydske Tyroler foreene deres Kræfter. Beboerne af Overindal beskytte deres Passer imod Meran og Vinschgan. De af Underindal ile til Windalen for der paa Brenneren o. s.v. at understøtte Landfolket; de af Pusterdal beskytte Krenzberg, Ampezzo, Linzer Klause og Høiene ovenfor Mührbacher Klanse imod Brixen. Etschlænderne maae paa begge Sider af Etschfloden opbyde den samtlige Hielp. Alt dette maae paa det hastigste forbevedes og i Nødsfald, iværksættes. Med den Allerhøiestes bistand kan man, især da Hensigten ogsaa er at forsvare Guds Ære (1 og den hellige Religion (), ved ovenmeldte Midlers kraftige Brug, haabe at redde det tydske Fædreland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Græv Lehrbach.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Frankfurt, den 11 Febr. Erkehertug Carl reiser lige til Jnspruk, eller er der formodentlig allerede, og skal da nu ved sine Talenter og Nærværelse giøre det got igien hvad Skiæbmen har gjort galt for Østerrigerne i Jtalien. - Af ellers den Østerrigske Armees Stilling i Tyrol for nærværende er meget kritisk, og at man ikke anseer Faren for ubetydelig, viser en Proclamation af Græve Lehrbach til Tyrolerne, (see forrige Artikel) Krigskassen, og Cancelliet ere i Brixen, og Alvinzys Hovedqvarteer, skal ifølge nogle Efterretninger være i Villach, paa Grændsen af Karnthen, som dog ikke er sandsynlig, da han i dette Fald maatte være reent adskilt fra den Tyrolske Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Prinz Frederich af Oranien fører en Brigade Keiserlig Tropper til Tyrol. Man siger at der foruden disse endnu 14 Batailloner og 2 Cavallerie=Regimenter skulle paa samme Vei, og troer at Ligevægten ved Rhinen ikke derved bliver ophævet, da ogsaa Frantsoserne skulde have bortsendt 22000 Mand til Jtalien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Breve fra Basel melde, at Mantna er gaaet over, men da slet ingen nærmere Omstændigheder angives, behøver denne Efterretning nok Bekræftelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Wien, den 8 Februarii. I Hensigt til Krigskuepladsen i Tyrol er intet videre bleven bekiendtgjort. Man veed allene at Erkehertug Carl har vildet gaae lige til Inspruk, uden øvst at komme her. - Den Engelske Commissarius, ved den Jtalienske Armee, Oberst Graham, har virkelig fundet Leilighed at flygte fra Mantua til Tyrol Mantua skal endnu tilstrækkelig være forsynet med Korn, men i Henseende til mange andre Artikler skal der være stor Mangel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
I Henseende til Rekruteringen have Kredsamterne paa nye faaet den befaling, at enhver Vaabendygtig, der ikke kan legitimere sig til nogen ordentlig Beskæftigelse, uden videre Omstændigheder skal tages til Rekrut.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Paris, den 5 Februarii. Directoriet har sendt 500 Raadet flere Papiirer angaaende den nye opdagede Sammensværgelse. J Overgaars blev en Deel af disse forelæst, hvoriblandt Borger Ramels Beretning om hans Samtale med BaronPoly, og Protokollen over de Sammensvornes første Forhør. Poly sagde at han gjorde især Regning paa Engellands Understøttelse og den i Frankerig herskende Misfornøielse. - Anarkisterne vilde snart giøre Opstand, (hvortil Tallien og den spanske Minister skulde være behielpelig) hvoraf man maatte betiene sig til at forhindre de forestaaende Valge. – Efter Kongens Regieringstiltrædelse skulde alle de straffes der havde taget Deel i Revolutionen, men især Lafayette skulde i et Jernbuur føres til Paris og piines paa en ganske udsøgt Maade; Alle Hoffer skulde indbydes at sende Gesandtere til Paris for at være Vidne til hans Afstraffelse. Villeharnois tilstod i Forhøret at Planen var af ham, men at han allene havde udkastet den, for at betiene sig deraf til Ludvig 18 Beste i det Tilfælde, at Anarkisterne omstødte den nærværende Regiering, som han selv aldrig havde havt i Sinde at omstøde. Brotier erkiendte de hos ham fundne Papiirer fra Endvig 18, men nægtede alligevel at være hans Agent, og forsikkrede aldrig at have billiget Villeharnis Plan, da den var imod Ludvig 18 Jnstructioner. - Du nant forsikkrede at han kun var kommet til Malo for at paatage sig en Brændeviins Leverance og Poly nægtede alt hvad Ramel havde fortalt og ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
J Gaar forelagtes atter nogle Papirer hvoriblandt Planen til i Sammensværgelsen og en Prokiamation af Ludvig 18 til Frantsoserne ved sin Regieringstiltrædelse, hvori han lover som en om Fader at tilgive sine vildfarende Børn, vare de vigtigste. Raadet besluttede at alle disse Papierrer skulde trykkes, tilligemed Talliens og Simmeons Erklæringer i Henseende til de beskyldninger der giøres imod dem i denne Sag. Dumas - Medlem af Oldingraadet, skal i de Sammensvornes Papiirer have været bestemt til Krigsminister, som en Mand, der havde Ludvig 18 hele Tillid, hvorimod Malos og Rammels Beretninger begegne ham, som en af de Revolutionsvenner der først skulde op offres. Man vil forklare sig denne Modsigelse ved at Dumas er Malos og Rammels særdeles gode Ven Hovedmændene for Sammensværgelsen ere nu bragte til Templet og skulle dømmes af en Millitair=Commission.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
General Hoche er afreist til Sambre= og MaastarMeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Journalen Ami des loix siger, at Buonaparte, paa Directoriers Vegne, har givet Maylænderne den Forsikkring at de skulle være frie og uafhængig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Haag, den 11 Febr. Medens Urolighederne i Leyden synes at være dæm vede, udbryde der nye i Friesland. Den 4de Febr. kom en stor Mængde Oraniskindede fra Landsbyen Collum, hvor de allerede havde udøvet mange Ugierninger, bevæbnet med mange Slags Vaaben, til Dokkum, for at befrie nogle af deres Til hængere, som der sad i Fængsel, men Jndvaanerne lukkede Porten, og hil fede dem ved en eneste Kanon, ladte med Kartætsker, saaledes at 5 bleve paa Pladsen, 7 dødelig saarede, og de øvrige drevet paa Flugten. - Da man troer at Medlemmerne af den forrige Regiering have stiftet denne Uorden, har Provinzial=Forvaltningen 6 af disse samt nogle Er Officierer ladet arrettere. Man har sendt flere Soldater til Dokkum og besadt de oprørske Egne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
J Provindsen Holland forstyrres den offentlige Sikkerhed paa andre Maader. J Amsterdam var i forrige Maaned elleve gange Joløs, og man finder ofte Menneskeer med sammenbundne Hænder og qvalte i Kanalerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
London, den 7 og 10de Februarii. Den betydeligste Nyhed er i Dag Efterretningen om 17 riig ladte, den Ostindiske Compagnie tilhørende, Skibes Ankomst fra China og Bengalen. Disse have ogsaa medbragt den Efterretning at alting var roelig i Bengalen, og at Officiererne havde besluttet at oppebie Svar paa deres Besværinger førend de vilde bruge Magt. Jmidlertid findes ved nøiere Undersøgelse at disse Breve ere af en ældre Dato, end de Beretninger, som udvirkede den Beslutning, at sende Cornvallis til Ostindien, hvis Reise altsaa skal gaae for sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
- Lord Macartney er afseilet til Cap, for der at tiltræde sit Gouverneur=Embede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Lord Bridports Flaade udbedres i Hast for igien at krydse i Kanalen. Jndtil videre har man sendt 5 Skibe som skal give Agt paa den Franske Flaade i Brest, og siden søge at kapre de Franske Skibe som ventes, under neutral Flag, fra Batavia, Jale de Frange o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Lord Bridport har forlangt, at hans Forhold maatte undersøges af en Krigsret. - En Oppositions Tidende giør den Anmærkning, at Lord Bridport vil kunne give en god Beretning om de Franske Skibe, da han har søet dem næsten allesammen, ubeskadiget i Havnen ved Brest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
En Parlamentslem O=Connor i Freland er bleven arrekert. Han har ladet trykke et Brev, i hvilket han blandt andet siger: At Jreland har fuldkommen Frihed at forbinde sig med Frankerig naar det finder det fordeelagtigere end Forbindelsen med Engelland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Jfølge Breve fra Lissabon have de Spanske Tropper igien trækket sig tilbage fra Portugals Grændser, og fra Madrit meldes, at Frankerig ei forlanger de 18000 Mand Spanske Hielpetropper, men faaer Penge i dets Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Ved nærmere Undersøgelse findes at den sidst omtalte Oberst Friderich har skudt sig selv ihiel. Opsigelsen af en Pension af 200 Pd. St. Aarlig, har bevæget ham til dette Skridt. Ved Besigtigelser blev han erklæret at have været fra Forstand, hvorfor hans Legem blev begravet paa en sædelig Maade. J Løverdags skjød en Kiøbmand sig ihiel. Ved denne Krigs Begyndelse havde han en Million i Formue, og endskiøndt han var en ivrig Ven af Krigen har den dog egentlig holdt hans Ulykke; thi den forledede ham til Speculationer ved hvilke han tabte sin hele Formue Ogsaa han blev erklæret for afsindig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Blandede Efterretninger. Et stort Hof skal have gjort en eftertrykkelig Erkjæring i Wien, til beste for de Fyrster og Rigstænder, som have sluttet Separatfred med Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
J Scharoscher Committat i Ungarn have nogle Damer ved en Proclamation opfordret alle deres vaabendygtige Landsmandinder, det være sig givte eller ugivte at gribe til Vaaben, for at marschere mod Frantsoserne. Man tvivler imidlertid at Regieringen bifalder disse tappre Amazoners Project. J Afvigte Aar ere 932 Skibe indløben til Cadix, og iblandt disse 200 Danske. I Hamm (Hovedstaden i det Preussiske Grævskab, Mark i Westphalen) har man ved et formelig Patens forlenet en Jøde, Elias Herz, lige Rettigheder med de christne Kiøbmænd, fordi han ved en Kornleverance for Grævskabets nødlidende Jndvaanere har viist den største Uegennyttighed, saa at han endog selv har lidt Tab derved. J Hamm og omliggende Egne kalder man ham den uegennyttige Jøde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Jndenlandske Efterretninger. Den Franske Consul i Kiøbenhavn bekiendtgiør følgende: Det er bekiendt, at, efter Loven af 10de Brumaire i den franske Republiks 5te Aar og der fuldbyrdende Directoriums Beslutning af 1ste Frimaire næstefter, vil ingen Varer, som udføres fra veutrale til Franske Havne, den blive modtagne, med mindre derved følge Eertificater fra Republikens Ministre, Consuler og andre Agenter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
Jfølge heraf tilkiendegiver Borgeren, Laville, Consul i Dannemark, de Herrer danske Handlende og andre, som ville afsende Vare, at de kan henvende sig til ham, saavel for at erholde saadanne Certificater, som og hvad Underretninger de maatte ønske dem i Henseende til de Formaliteter, som bør lagttages. Han boer i store Kannikestræde No. 46.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-02-24
NB. Til Lettelse for Handelen vil Borgeren Laville: i Aalborg, Randers, Flensborg og i andre Havne udnævne visse Personer, som skal blive bemyndigede til at udgive deslige Certificater.