Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-14
(Fortsat.) En Reisende, som forlod den spansk- amerikanske Havn Boqvilla de Piedras den 23de Junii d. A., og er kommen til Ny-Orleans, fortæller: at de republikanske Generaler, Roman-Seama, Teras og Vittoria holde Roialisterne uafladeligt beskiæftigede; den første af disse var endog, efter fordeelagtige Fægtninger, trængt ind i Provinsen Guaraca, syd for Staden Mexico. De nær dertil stødende Provinser Cliapa og Tabasco vare nu ogsaa bragte i Opstand. Spanien, og altsaa ogsaa Europa, har i 7 Aar ved denne frygtelige Opstand faaet 140 Millioner Piastre mindre fra Mexico end den pleier; man kan derfore ikke undre sig over at der føles en Mangel paa klingende Mynt i Europa, da Pengene. har samme Afløb som hidindtil. J de 5 sidste Aar har der næsten ikke været nogen Handel paa dette Land; Jndvaanerne klæde sig i Dyrehuder; Agerdyrkningen og Cochenille-Plantagerne forfalde; de rige Guld- og Sølvgruber staae fulde af Vand. Begge Parthier søge at udmatte hinanden og det er ikke rimeligt, at Spanierne, som skulle bringes over Havet, kunne i Tiden holde ud med den talrige Mængde af Jndfødte, og som daglig forstærkes af saa mange Jndvandrende; saaledes er nylig den berømte franske General Humbert, som i Revolutionskrigen tiente under Hoche, og er bekiendt af sin Landgang paa Jrland, stødt til Jnsurgenterne med 1000 Mand, som han havde hvervet i Ny-Orleans. Dersom det lykkes Kongeriget Mericoat arbeide sig frem til Uafhængighed, som det tegner til, saa vil det blive eet af de mægtigste Riger i Verden, da det har allerede 6 Millioner Jndvaanere, Plads til at modtage en langt større Befolkning, ligger under det herligste Clima, har den rigeste og frugtbarste Jordbund, især i de mod Nordvesten liggende Provindser, og en Beliggenhed mod to Verdens Have, hvortil intet Land paa Jorden har Mage; det vil i Tiden kunde føre den fordeelagtigste Handel paa Japan og China over det store Verdens-Hav, og sandsynlig vil det udbrede sine Colonier over de allerede halvt cultiverede Sandwich Øer i Sydhavet; og da de russiske Colonier udbrede sig paa Nordvestkysten af Amerika, og de nordamerikanske allerede naae til Missouri=Floden, saa vil det ikke vare længe inden det russiske Keiserdømme og den nordamerikanske og Mexicanske Republik ville støde sammen. (Det synes som Englands Politik udkræver at det befordrer denne Republiks Uafhængighed for i denne fraliggende Verdensdeel, hvor det har saamange og kostbare Colonier, at have en anseelig Stat, som det kan forbinde sig med og modsætte de stedse farligere Fristaters Magt.) – Det er vel siden bleven fortalt, at den kongel. General Teran skal have sprængt den Mexicanske Congres ud af hinanden, og at mange af Jndependenternes Generaler skulle være gaaede over til ham, hvoriblandt een ved Navn Escatasia; ligeledes at deres Chefer vare indbyrdes uenige. Efterretningen syntes saameget mere troelig, som den fortaltes den 27de August i et amerikansk Blad, som udkommer i Ny-Orleans, Ogsaa blev det fortalt, at General Hubert var aldeles slaget og hans Armeekorps opløst. Men paa alle disse for Spanierne fordeelagtige Efterretninger er siden ingen Stadfæstelse indløben, ikke engang fra spansk Side. Fra Madrid blev det vel berettet den 9de October, at Humbert var i fuld Tilbagetog; at 10,000 Jndependentere havde kastet deres Vaaben og forladt ham efterat han flere Gange var bleven slaget; at et Corps af 100 Franske og andre Fremmede var bleven nedfablet, men som streed med største Mod, og hverken vilde give eller tage Pardon, men at desuagtet Alt bebuder, at Mexico vil snart blive underkastet den kongel. Myndighed. Men alle disse Efterretninger ere dog kun private; officielle Depescher fra Vicekongen i Mexico ere ikke komne til Spanien siden December i Fior, da en Corfar har taget Skibet Antonius, som skulde overbringe de nyere, og officielle Efterretninger ere ikke heller siden indløbne. Derimod hedder det fra Ny-York at en mexicansk Gesandt er paa Veien til Wasbington, for at tilbyde den nordamerikanske Congres: at Mexicanerne ville betale Nordamerikanerne altdet, som Spanierne ere dem skyldige, naar blotFriestaterne ville erkiende deres Uafhængighed og komme dem til Hielp. Privat-Understøttelse lader det til som Jndependenterne faae i Overflødighed.