JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-08
Paa Bispecontoiret i Aarhuus bekommes: Johannes Evangelium, oversadt af Doctor Bugte, 1 Rdr. 2 Mk.; Pauli Breve til Cormtherne og Brevet, til Ebræerne, oversadt af dito 2 Rdr. 1 Mk.; Haandbog i Opdragelseslæren af Candidat Weise, 4 Mk.; Betragtninger over det engelske Agerbrugs Anvendelse i Danmark af Mourier, heftet 1 Mk.; 25 udvalgte Almuesange af berømte Digtere, heftet 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-08
J følge Placaten af 26de October 1792, bliver alle de som maatte have nogen Fordring i Stervboet, efter forhen afdøde Gaardmand Frants Simonsen, og ligeledes afdøde Hustrue Giertrue Catrine Christensdatter i Galthen Bye, Framlev Herred, Aarhuus Amt, herved med 12 Ugers Varsel i de Berlingske Aviser, og Aarhuus Stifts offentlige Tidender, indkalle til at melde sig hos mig som Skifteforvalter for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Tillige indkaldes herved den afdødes Arvinger forinden den i Loven bestemte Tid, at bevise deres ArveRettighed og iagttage deres Tarv under Skiftebehandlingen. Aarhuus den 5te October 1803. Petersen, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-08
Underskrevne Simon Sørensen Væver i Weilbye, bekiendtgiører offentlig, at jeg og min Hustrue har af Peder Nielsen Gaardmand i Weilbye, og Kirsten Nielsdatter afg. Peder Hjortzhøys Enke sammesteds, saavel som hendes Søn erholdet fuldkommen Erklæring at vi aldeles er frie for deres imod os gjorte beskyldninger, som deres Erklæring af 21de Septbember d. A. udviser. Weilbye den 8de October 1803. Simon Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-08
Ved Nye Mølle ved Bistrup, i Randers Amt, kan der blive Arbeide dette Efter- og Foraar med at indhegne Møllens Mark med forsvarlig dobbelte Grøfter, samt at oprydde et Stykke Land, til hvilket der ønskes Arbeidere jo for jo hellere at accordere og fortsætte Arbeidet. Nye Mølle, den 8de Octbr. 1803. Mathias Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-08
Fredagen den 7de Octbr. sidstleden blev paa Hart Præstegaards Mark ved Aarhuus, optaget en sort Koe, omtrent 11 Aar, med hvid Stiern i Panden, og klippet paa den venstre Side med et latinsk Js. i Træk, tilligemed dens Kalv, som nyelig var fod. Baade Koe og Kalv blev strax ført til Præstegaarden, hvor den kan igien bekommes imod de medgaaede Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-08
For omtrent en Maaned siden er fra Grundfoer Mark bortkommen en sortebruun Hest, af middel Størrelse, med en stribet Blæs ned fra en aaben Stiern, samt 2 hvide Bagfødder, 5 Aar gammel. Hvem som kan give Eieren Jens Sommer i Grundfør, paa Haraldslunds Gods Efterretning om samme loves en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-08
Formedelst Gaardsalg og Boepæls Forandring bliver efter Begjæring af Kiøbmand Peder Arent Hammer, i hans solgte Gaard paa Tangen, den 11te October, førstkommende og følgende Dage om Eftermiddagen Kl. 2 ved offentlig Auction bortsolgt, adskillige Slags Alen, Galanterie- og Jsenkramvahrer, Glasser og Steentøi, røde Kar, Farvervahrer, Liverpol Tober, Senge og Sengeklæder, Borde og Bænker, Kar, Ballier, Øltønder og Ankere, tomme Foustager, et blaae Aasæt til en Reisevogn med 2de Agestole, et par Hausiele, gamle Muursteen, nye og gamle Fiel samt Lægter, 2 feede Køer og nogle Grise m. m.; thi ville de Lysthavende behage at tage Møde. Den 4de d. er fra Hjorden paa Aarhuus Mark bortkommen 2de Køer, den ene sort og lidet hvid i Lysken, 5 a 6 Aar gammel, og den anden blakket, 3 Aar gammel, som for en 3 Uger siden har kalvet; begge brændt med Aarhuus Mærke. Den som opdagen samme, og giver Generalinde Gersdorff Efterretning derom, erholder en raisonabel Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-08
Mandagen den 24de Octbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 9, lader S. T. Frue Kammerjunkerinde de Brüggeman, ved offentlig Auction, paa Meilgaard, bortsælge, saasom: Borde, Stole, Speile, Sengesteder, Comoeder, Skabe, Kister og Linned, samt Karether, Arbeidsvogne og Hestetøi, Kar, Tønder, Spande og Stripper, item Heste, Koer, Faar og Sviin m.v., alt i Overeensstemmelse med de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner; hvilket herved bekiendtgiøres til de Lysthavendes Efterretning. Meilgaard, den 2den Octbr. 1803. Wendelboe. Efterlyses en mørkagtig blakked 3 Aars Bol, med spidse Horn, og uden andet Mærke, end at han nyelig for en 6 a 8 Uger siden er skaaren; hvem derkan give Oplysning om samme, ville melde det paa Adresse=Contoiret, da de kan vente en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-08
Endnu ere usolgte de 70 Stkr. Stude som paa Frasendahls Mark i denne Sommer haver været græsset i Tøier, hvilke ere feede og tienlig til at slagte. Dette meldes til behagelig Efterretning, for dem som ønsker sig saadanne og herom handles med Schytte, Forpagter paa Frysendahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-08
Hos Underskrevne er at bekomme 4 Stkr. Væderlam af ægte engelsk Art til billig Priis. Norsmindeden 26de Septbr. 1803. Hans Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Udenlandsk. Det kongelige Departement for de udenlandske Sage har tilmeldt Cancelliet, at den Foranstaltning, som af den kongelige svenske Regiering er følet, og i Cancelliets Circulair=Skrivelse, af 30 Julii sidstleden, bekiendtgiort, angaaende Pas for dem som agte at reise til Sverrig eller svensk Pommern, af Hans svenske Majestæt nærmere er bleven bestemt saaledes, at den kun angaaer fremmede Reisende, som fra Danmark reise til Sverrig eller svensk Pommern, men ikke danske eller norske Undersaatter, som maatte agte at reise igiennem Sverrig, da de sædvanlige Øvrigheds Pas, i Henseende til disse, stedse skulle blive anseete som tilstrækkelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Det danske asiatiske Compagnie har i Aar havt betydelig Fordeel paa Salpeter, saa at Vindingen paa denne ene Artikel beløber sig til 336000 Rdr. I dette Efteraar gaaer et Skib til China og et til Ostindien. Udbyttet var 500 Rdr. og 20 Rdr. oplagdes for hver Actir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Det asiatiske Compagnies Skib, Prindsen af Augustenborg, ført af Capt. Frøm, er hiemkommen fra Ostindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Den 3die Octbr. faldt Dom i Hof= og Statsretten i Urtekræmmer Færcks Sag, hvorved han dømtes til Skadeserstatning og 2 Aars Forbedringshuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Ved en Skildvagts Uagtsomhed have 2 Slaver af Stokhuset atter fundet Leilighed at undvige af Tihuus Smeden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Paa Doggersbanke er det danske Drigskib Jacobsen, Skipper Sørensen, med Baglast fra Ramsgate til Norge siunket. Besætningen, i alt 11 Mand er af Skipper T.)J. Hasvinkel reddet og bragt til Amsterdam. J Anledning af det ulykkelige Skibbrud ved Bornholms Kyst, yttrer Hr. Translateur Schneider det Ønske, at de engelske Redningsbaade snart maatte blive indførte her i Rigerne. En saadan Baad er 30 Fod lang og 10 Fod bred, med en høi opstaaende bred og flad Stavn, den er inden i forsynet med et lavt Dæk, der gaaer noget høiere end Vandgangen, den har 12 Aarer, befæstet med Ringe af Toug til Jerntollene, den er klædet med Kork 2 eller 3 Plankers Brede ned fra Relingen, den rummer beqvemmeligen 30 Mennesker og kan uden Va skelighed bierge sig i den stærkeste Søegang; Folkene finde sig ved Erfaring saa sikre i den, at de nu ei engang benytte sig af de saa bekiendte og af Regieringen anbefalede Korke Trøier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Kammerherre Hardenberg har solgt Vinterborgs Gods i Lolland til Forpagter Jørgensen for 150,000 Rdr. Ligesaa skal Christiansdahls Gaard med nogle og 30 Huusmænd være solgt af Baron Knuth til Kiøbmand Diederichsen i Nakskov for 72,000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Den 7de Octbr. var en mærkværdig Dag for Odense, derved at det første Fartøi (en liden Jagt, ladet med Kalk fra Gudumlunds Fabrik ved Aalborg som føres af Peder Svendsen Ganderup, og tilhører Grev Schimmelmann) er lykkelig passeret den nye Kanal op til Bassinet, strax uden for Nørreport. Jagten gik omtrent 7 a 8 Fod dybt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Natten imellem den 6 og 7de Octbr. har Ulven atter revet Livet af en Koe paa Viborg Mark. Endeel af Byens Jndvaanere have nu forsikret den en Præmie af 300 Rd. der dræber dette skadelige Dyr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Paa en Tid da Rugen i Kbhvn kun koster 5 en fjerdedeel Rdr. og ved Ribe kuns 4 Rdr. er det for det eller forrige. Jylland et slemt Varsel for det Tilkommende at høre: at Viborg Torvepriser var den 8de Octbr. Rug Tønden 7 Rd., Byg Td. 4 Rdr. 64 s., Kartofler Td. 1 Rd. 64 s. Smør, Pd. 14 a 15 s. Oxekiød 5 a 7 s. 1 Oel fersk Sild 40 sk. Bestyreren for den af Hr. Justitsraad Lange til Brat skou foranstaltede Kanalgravning, til at udtrække Nørøre Søe, og en Aaet Borttrækning derfra omkring Veilen, samt Veilens Jnddæmning, Hr. Kropmann, bekiendtgiør nu foreløbig følgende derom i Aalborg Aviser: Fra i Fior da der blev begyndt paa det, til sidst i September i Aar, er der gravet: a) 11000 Alen Kanal 10 a 12 Alen bred og 4 en halv Al. dyb. b) Aaer og Nebenkanaler af 15000 Alen fra 4 til 7 Alen bred og 2 a 3 Al. dybe. Ved disse Grøvter er Broust Søe først afgravet og Aaen er ført lige til Liimfjorden, saa at samme hverken kan falde i Nørøre Søe eller i Sønderøre Veile. Hvis Vinteren og Foraaret vil blive gunstig, saa bliver der saaet nogle 100 Tdr. Havre og Frøe paa de tørre Søestrækninger til at befordre Græs vexten, hvis ikke, giøres alligevel Prøver med slige og andre Sædearter. c) Af Veilen er den ene Ende alt inddæmmet ved en høi og bred Dæmming af circa 500 Al. Længde. Til Foraaret bliver alt øvrigt fuldført, hvorved Staten vinde nogle Tusende Tdr. Sæd. J hele Omegnen af Søen og Veilen kan en 10,000 Tdr. Land blive tør og frugtbringende. En stor Tørvemoese bliver derved tilgiængelig og Afsatsen derfra til Lands og Vands meget fremmed. Ved Kanalens Kastning fandtes Bunden at være en Mærskkleeg, som har anlediget, at en holstenske Forpagter alt har begyndt at klege og danne hans Marker til Rapsæd og Hvede. En anden Forpagter benytter sig og meget flittig af den uendelige Mængde Mærskkleeg der er opkastet, saa at dette Foretagende i al sin Kostbarhed for Hr. Justitsraaden vil utroeilg gavne hele Egnen og blive ham til en udødelig Ære. Gid flere ville følge hans roesværdige Exempel, saa ville mange 1000 Tdr. Land blive gjort brugbare langs med Liimfjorden til mange Familiers Underholdning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Helsingøer den 7de Octbr. Fra en engelsk Krigslop, vare en Midshipsmand, en Kadet og nogle Matroser gaaet i Land ved Snekkesteen den 29de Septbr. om Aftenen med en Barkasse og gaaet op i Land af Skoven til. Strand toldbetient Møller fandt denne Barcasse, forsynet med Entrebiler, uden Folk. Han traf vel en engelsk Matros, men da denne nægtede at høre til den, fandt han det nødvendig at forsikre sig samme som strandet, og lod den bringe til Helsingøers Havn. Hine havde imidlertid truffen et enkelt Lyststed i Skoven, som var beboet af en Enke med et Par Børn og en Pige, hvor de skal have brugt adskillige Trudsler, øvet nogle Voldsomheder og saaret Pigen i Armen med et lidet Sidegevæhr. Ved Hielp fra en nærved liggende Gaard, bleve disse forjagede og efterlode sig 2 Entrebiler og en Stikker i Løbet. Nu søgte de Baaden, men da de ingen fandt, gik de til Helsingøer. Møller som patrollerede Natten igiennem, fik snart Kundskab om deres udøvede Vold, og da han fandt dem om Morgenen paa Skibsbroen i Helsingøeriforanstaltede han dem strax bragt i Vagten, hvorfra de blev bragt til Raadstuen og siden til Kronborg. Der sad de endnu den 3die Octbr. og Tiden vil vise Udfaldet. For at udlevere Baaden, har den engelske Consul accorderet Møller 25 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Den 3die Octbr. løb en engelsk Sloop som konveierede en engelsk Koffardieflaade ud af Sundet, hen til det ved Val len af Gilleleie for Anker liggende asiatiske Skib Kapitain From, og prajede med tilraab at heise Flag. Den danske Kapt., gjorde dette ikke saa strax som den, saavidt det lod beskiænkede engelske Officeer vilde. Denne holdt derfor at og fyrede et skarpt Skud netop eller egentlig lidt efter da Flaget heisedes. Skudet gjorde ingen Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
En Kommerceraad Nordberg ankommen hertil fra Sverrig, skal efter Rygtet anlægge nogle Gevahr=Fabriker paa Kronborg Værk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Den 6te Octbr. kunde der have hændet sig en stor Ulykke paa Rheden. Paa en engelsk Krigslup, fængede endeel Krud Jld. Det gav et duus Knald som er Kanonskud. Til Lykke fik man dog Jlden dæmpet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
J det stormende Veir den 18de Septbr. kuldseilede en Baad ved Kronborg Pyndt, som havde været i Helsingborg, med den norske Post. Færgekarlene reddede sig, men et svensk Fruentimmer fra Engelholm, druknede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
J forrige Uge har man i Helsingøer faaet fat paa 2 fra Kiøbenhavn defferterede Slaver, hvoraf den ene ved høilys Dag havde listet sig op paa et Værelse i en Kiøbmands Huus paa Strandgaden, klædt sig i, og pakket til sig at Kiøbmandens Klæder og Linned, da han endelig blev opdaget af nogle Børn og arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Cours af danske Bancosedler imod Species den 7de Octbr. 43 trefterdedeel Procent som udgiør for 1 Rdr. Species 1 Rdr. 42 s. Disconto 4 Procent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Aarhuus. Fra den 8de til i Dag ere følgende Skippere indkomne her til Havnen: Jacob Rasmusen og Jens Halling begge fra Kiøbenhavn, Thomas Jessen og Peder Al gerup begge fra Drammen. Udgaaede, S. Madsen og Jacob Sørensen begge til Norge, S. Buchtrup til Kbhvn, Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Udpasserede. Fra den 8de til i Dag: P. Michelsen, P. Harlef, H. C. Riesbricht, N. Nielsen og Søn K. Nielsen, Cand. Theol. Funder, Avlsmand R. Pannerup, Jomfrue C. Kyrsing, J. Halling, Hattemager Wiingarten, Ritmæster v. Bolty, Jomfrue Bering, H. C. Ramsland, Hestehandler R. Faurschou og A. Friderichsen. Med Skipper Hansens Smakke blev afsendt Køer tilhørende A. Frederichsen, med Skipper Thurøe, Køer og Sviin tilhørende R. Faurschou, med Skipper Eschildsen Køer og Heste tilhørende N. Nielsen, med Skipper Jessen Køer tilhørende J. Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Prædikanterne paa 19de Søndag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Udenlandsk. Frankrig. Siden den 24de Sept. staae Leirene ved St. Omer og Brügge paa Krigsfod. I Dankirken ere alt 100 fladbundede Fahrtøier seilfærdige. Der siges, at der til Brug ved Expeditionen mod Engeland, skal bygges et svømmende Batterie, som skal besættes med 90 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
De forskellige Korps, der udgjør den første Consuls Livgarde, have nu samtlig erholdt deres Feldteqvipage og ere marschfærdige. Af hver Compagnie bliver kun 12 Mand tilbage i Hovedstaden. Af 10 Cavallerieregimenter som den første Consul nyelig mynstrede er den større ste Deel i disse Dage opbrudte til Campiegne, Rouen og Havre. De skal giøre Tieneste baade til Hest og Fods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
General Jourdan erholder Commando over Tropperne i den bataviske Republik, og General Ney over Reservearved Compiegne. Den Regieringsbeslutning, hvorefter ingen fremmede Skibe, som havde været i Engelske Havne, maatte løbe ind i nogen fransk Havn, er forandret saaledes : At Skibe som har været nødtvungne til at indløbe i en engelsk Havn, er det nu igien tilladt at indløbe i en fransk Havn, naar deres Ladning alene bestaaer i nordiske Producter. Har derimod saadanne Skibe andre Fabricata, eller Colonie vare ombord, blive de behandlede, som om de havde engelske Vare ombord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
havnen Morlaix er vel den eneste hvori engelske Cartelskibe har Tilladelse at løbe ind, men man har dog gjort en Untagelse med Cartelskibet William, der har hiembragt de franske Tropper fra Øen Tobage der bestod af en Brigadechef og 182 Mand, og tilladt det at løbe ind til Havre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Efter en Regieringsbeslutning er der af Nationalgodnu bestemt til Belønning for, duelige Generaler og Statsmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Da Søeministeren har forestillet den første Consul de 3 Kaperofficerer Lue Silles Valton, Jagaes Per rond, Commandeur for Kaperen Bellona, der tog det en ostindiske Skib Lord Nelson og Capitain Barasto, som i det middellandske Hav, med en Kaper paa 4 Kanoner, har ved Entring erobret 2 engelske Kapere paa 14 og 16 Kanoner, som saadanne der have fortient National belønning, saa har den første Consul og tilkiendt enhver af disse 3 Officerer, en Æres Entrebiil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Det er nu befalet, at der skal oprettes en Bataillem Spetropper, under Navn af Varde Matroser, som foruden den sædvanlige Matrossold, skal erholde Sold som Garden til Hest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Holland. For at giøre Fienden det saa besværlig som muelig, at nærme sig Landet, blive nu ingen Fyhrer antændte. Vore Søerustninger blive nu paaskyndet, og Linieskibene Daggersbank, Neptun og Jan de Witt samt Fregatterne Zerpaard og Jerne sadt i Tieneste. J Vliessingen er igjen 4 platte Fartøier løbet af Stabalen og den nyebygte Fregatte Aucora skal først løbe af Stadelen, naar den første Consul indtreffer til Vliessingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Adskilligt. Den Revalske og Cronstadske Flaade, som forenede laae paa Cronstads Rhed, er lagt ind i Havnen og for største Deelen alt aftaklet. Blot 4 gamle ubrugbare Linieskibe ere seilede til Reval, for der at blive nedsænkede til Havnens Forbedring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Fra Reval indberettes, at en Qvægsyge er udbredt i den Weisenstdinske Kreds, som henhøre under det Reval ske Departement, og at der er brugt al muelig Forsigtighed fra Regieringens Side, for at standse dens videre Udbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
J Nærheden af Frankfurt, mellem Assenheim og Baurenheim har man opdaget en meget righaltig Steenkuls mine, hvis Schichter man har funden af den usædvanlige Tykkelse paa 4 Fod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Handelens Gang mellem Wien og Tyrkiet bliver igien foruroliget ved de i de Tyrkiske Provindser omstreifende Røverhorder. Man har desaarsag maattet lade en stor Varetransport komme tilbage, der skulle have gaaet over Mehadia og Orsøve til Constantinopel, og sender dem nu over Belgrad til Vands. Over 2000 Centner Uld som man havde opkjøbt i Servien for de Østerrigske Fabriqver, er hastigst bragt over Donauen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
De Keiserlige Jordegodser som skal sælges, anslaaes til en Værdie af 320 Millioner Gylden. Ved dette Salg vil sandsynlig den overdrevne Priis paa Jordegodser synke noget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
En Keiserlig Officeer, som var sendt til Wien, med 13000 Gylden Regimentspenge, for at indkiøbe Klæde, havde ulykkeligviis tilsadt de ham betroede Penge, enten i Spil eller paa anden Maade. J det Øieblik da man kom for at arrestere ham, skiød han sig ihiel paa sit Kammer, i Øiesynet af Vagten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
J Pletgau i Schwaben, Fyrsten af Schwarzenberg, tilhørende, er for nogen Tid siden ankommen nogle Ordensgeistlige fra Polen, hvis Forstander kalder sig Hof bauer og udgiver sig for Stifter af et Opdragelses Jnstitut i Warschau. Han vil i Kletgau, paa det saakaldte Tabor Bierg, lægge Grundvolden til et Kloster, hvori man, uden Betaling, skal allene beskieftige sig med Børns Opdragelse af begge Kiøn. Dette ædle Tilbud har vel forskaffet Hofbauer Regieringens Understøttelse, men de fyrstelige Embedsmænd har endnu ikke kundet erfare noget vist om Hielpekilderne og den egentlige Plan til denne Anstalt, da P. Hofbaner holder sine Hensigter meget hemmelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Svar paa Spørgsmaalet i Aarhuus Avis Na 69. Om en Gaardmands efterladte Enke, enten det er hans 1ste eller 2den Kone, og uden Hensyn til om hun er nævnt i Mandens Fæstebrev ved Navn, kan ikke her blive Spørgsmaal, da hendes Ret til Gaardens Besiddelse i det omspurgte Tilfælde, fuldkommen hiemles ved D. L. 3. Det er altsaa allene en Huusmands Enkes Ret til at beholde det af hendes Mand fæstede Huus, naar han ved Døden afgaaer, som her kan ansees tvivlsom. Naar man læser Lovens Bestemmelse i 3 B. 13 C. kunde det vel, med nogen Grund, antages, at hun ingen Ret havde til at beholde Huset med Tilligende efter Mandens Død, da dette Lovsted allene synes at handle om Gaarde; men naar man derhos overveier: a) at Grunden paa hvilken vor Lovgivning i denne Henseende er bygget, er, at svare Enken for nye Jndfæstning, og at denne Grund taler saavel for Huusmands som Gaardmands Enker. b) at Forordningen af 9de October 1750, udtrykkelig giver den norske Huusmands Enke inbemeldte Ret, hvilket ogsaa maae kunde anvendes i Danmark, i Følge Forord. af 16de Januarii 1789, der, i Hensigt til Besiddelsesretten, sætter den danske Bønde ved Siden af den norske. c) at Forord. 20de Junii 1788, 39 No. 7 fastsætter, at en Landsoldat som beboer et Soldaterhuus, og har tient i 24 Aar, skal være berettiget til at bruge og besidde det sin Livstid som en anden Fæster, følgelig ogsaa Enken efter hans Død. d) at Forordningen af 19de Martii 1790, der nævner Fæstebønder i Almindelighed, ogsaa bestyrker denne Meening, samt endelig, e) at den seenere Lovgivning saa meget søger at forbedre Huusbeboeres Kaar; saa formenes det, at en Huusmands Enke fuldkommen er berettiget til at besidde sin afdøde Mands Huus, saalænge hun opfylder Fæstebrevet, og ikke indlader sig i nyt Egteskab, hvad enten hun navnlig er nævnt i Fæstebrevet eller ikke, og enten hun har været den Afdødes 1ste eller 2den Kone, da denne maae, i Følge Lovgivningen, tilkomme enhver saadan Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Bekiendtgiørelser. Fortegnelse over undløst Breve ved Aarhuus PostContoir. Fra Rendsborg, Mette Marie Andersdatter i Schiellerup. - Odense, Claus Friderich Bohmhoff i Schuusstrup. Wandsbech, Niels Pedersen Danstrup i Danstrup. Odense, Hr. Nicolai Friest. Kiøbenhavn, Søren Fogh. Aalborg, Niels Jespersen Agersund. Kiel, Propst Jansen. - Kiøbenhavn, Frue v. Luttichou a Wilsted Mølle. - Dito, Mad. C. M. Løgstrup. Colding, Ludvig Laursen. i Kiel, Anders Pedersen Møller. - Aalborg, Jens Jensen Mausing. Schernforde, Peder Madsen i Havhuussen. Rensborg, Niels Nielsen. Nortorff, Dorthe Ollesdatter. Warde, Peder Jensen Præstebye. Rensborg, Niels Pedersen Saarbroe. Roeskilde, Niels Pelsen i Aal. Odense Jungfrau Christiane Rey. . Rensborg, Jens Sørensen i Balle Bye. i Kiel, Jens Sørensen i Nesset. Kiøbenhavn, J. Sommer. Lybech, Johan Henrich Schvart. Odense, Frecar Them. . Dito, Laurs Thomassen Hielmager i Schiødstrup. Videre tilbagekomne Breve med Pakkeposten med Penge. Fra Kiel, Landsoldat Jens Pedersen Haurum. Anders Jensen Tind ved det fynske Regiment. Fra Rensborg, Peder Jens Hiestrup. Dito Skarpskiøtte Christen Jensen Lill Thorum. Jens Nielsen Langballe ved andet Jydske Regiment. Aarhuus, Postcontoir, den 7de October 1803. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Da jeg nu er sløttet fra Wolgaden og op i Regimentsfeltskiær Tønders Huus ved St. Laurents Bakke, som er ved det lille Torv som gaaer op ad Nørr, Port, hvilket bekiendtgiøres for det ærede Publicum, saavel inden som udenbyes, da jeg arbeider for saa billige Priser som muelig er, men frem for alt got og forsvarlig Arbeide. Randers den 11te October 1803. Samuel Hørning, Uhrmager i Randers,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-10-12
Dersom nogen skulde behøve en skikkelig Golamme, som tilforn har ammet 2 Børn, ville de behage at henvende dem til Christen Lyngbye, paa Væstergade i Aarhuus, som derom giver nærmere Efterretning.