JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Medens Man fra Rusland yttrer den Formening, at Persernes Jndfald i det tyrkiske Rige muligen kunde være aftalt med Hoffet i St. Petersborg, der synes at have tilintetgjort Storbrittanniens Jndflydelse hos Persiens Schach, fortælles følgende i Skrivelser fra Wien: "Directe og tilforladelige Efterretninger fra Teheran af 19de October have bragt den Forsikkring, at Krigen med Persien enten alt er tilendebragt, eller dog vi vorde det om meget kort Tid. Hoffet i Teheran var rigtig nok vidende om Prinds Mahomed Aly Mirsats Jndfald i det Bagdadske Paschallik, men havde ingenlunde givet Ordre dertil. Om Krigsoperationerne mod Armenien vidste Man slet Jntet. Høitideligen har Persiens Schach erklæret, det er ingenlunde hans Hensigt, at begynde Krig med Porten, hvorhos han tillige skal have givet vedkommende Tropper de alvorligste Befalinger, at afholde sig fra alle videre Fiendtligheder mod de tyrkiske Provindser. Man faaer nu see, om Porten, paa disse Efterretninger, vil tilbagetage sin mod Persien udstædte Krigserklæring. Dreven af Ødelæggelsens Genius havde den tyrkiske Regiering givet Ordre til, at hærge hele Grækenland med Jld og Sværd. Da dens blinde Redskaber ei kunde naae Jndvaanerne, der vare flygtede til Biergene, lagde de alle Stæder i Aske ligefra den korinthiske Landtunge til Macedoniens Grændser. Over et halvt Aars Krigerliv i Biergene har fuldkommen uddannet Grækerne til Guerillaskampen. Paa Øerne Melos, Skyros, Skiathos o. A. have de store Vaabenoplag og herfra er det lykkedes dem, at udbrede Vaaben i Mængde over Continentet lige til Halvøen, Kassandra. Kan Man troe de Bebreidelser, Britter, giøre Jonierne, saa have de tre Øer Kephalonien, Zant og Cerigo alene leveret Grækerne over 20,000 Flinter me Bajonetter. Følgen heraf er, at der ikke gives noget Bier Pas saa lidet i hele Landet, at det jo forsvares af talrig Krigere, væbnede med Bajonetter og Landser. Selv f Hellas's hele flade Land ere Tyrkerne fordrevne paa nogRytterskarer nær, der endnu storme hen over Thessalie- og Janinas Sletter, hvor de rimeligviis ville finde den Grav, hvis de ikke snart blæse til Rettrade. Have Spanierne ved den lette Krig kunne svække omsider ganske tilintetgiøre En af den nyere Tids skiønne Hæres Phalanger, hvi skulle da Grækerne mistvivle og at beseire Osmannernes udisciplinerede Horder. Den egner sig deres biergrige, af snevre Passer giennemskaar Land endnu langt mere end Spanien, ei at tale om seden helleniske Nations større Dygtighed til saadant Friheværk. Over tre Hundrede Aar har en betydelig Deel Grækerfolket levet i sine Bierge som de spanske Gueril Olymp, Pindos, Agrapha, Octa o. s. f. have stedse ret bedækkede med vakkre Partiegængere, der uophør giorde Jagt paa Tyrkerne, saa den Paastand staaer Magt, at Grækenland aldrig ganske har i ret bragt under Tyrkernes Aag. Men nu hele Nationen reist sig mod sine Undertrykkere og vel i Tiden trodse endnu frygteligere Fiender, end kerne ere.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Siden den tyrkiske Flaade vendte hiem, ere de gre Farvande blevne yderst usikkre. De hydriotiske Corffvisitere alle Nationers Smaaefartøier og fare grumme med dem, især med de neapolitanske og sardinske. langt fra Candia stationere 30 til 40 smaae hydriotiske S.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
I Havbugten ved Patras befinder sig en betydeligere ling af Grækerflaaden, der giør Jagt paa alle Tyrk Ægyptiske og Sørøverstater-Skibe og alt har gjort Priser.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
J Smyrna gaaer det Grækerne meget ilde. Flere drede ere atter segnede som Offre for Tyrkernes fan Had. Myrderierne ophørte ikke, før nogle østerrig franske Fregatters Commandeurer lavede sig til, at beden tyrkiske Deel af Staden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Spaniens Stilling. er endnu den Samme og kun Stændernes Beslut kunne rive Monarchiet og den borgerlige Orden fra de bende Afgrund, Begge svæve paa Randen af. Resiaf Cortes-Commissionens sidste Forhandlinger gaa paa en Anmodning til Kongen om en Forandre Ministeriet, der synes at være det eneste M. hvorved Folkets Tillid kan gienvindes og befæstes og truende Storm afvendes fra det ulykkelige Land.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
De sidstmeddeelte Efterretninger om Oprørscer, Andalusien stadfæstes. General Velasco, der kæmpe Ministeriet med Kaarden i Haanden, er, i S. for adskillige Regimenter, fra Sevilla marscheret meneral Daviz i Cordova. Efterat have fortrængt :er han rykket ind i Staden, hvorfra alle Autoritær, gede. Velse skal nu, ligesom adskillige andre høiacerer, have ifinde at marschere lige mod Madrid. J Navarra have bevæbnede Skarer paa flere Steder Myrret alle konstitutionelle Emblemer. J Saragossa der dannet sig oprørske Folkegrupper, der, ei uden Bødsudgydelse, bleve adsplittede af Militairet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Engelland. s. danske Majestæts Obligation for de laante 3 Mill. St. blev den 18de December, i Overværelse af en tarius, af Contrahenterne og den kongelige danske Ge dt deponeret i den engelske Bank.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Hele syv irlandske Grevskaber befinde sig nu i fuldkom den Oprørstilstand.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Blandinger. Frankrig. Hs. Durchlauchtighed, Prindsen af Hol sen=Sønderborg=Augustenborg, Hs. M. Kongen af marks Neven, havde den 24de December en Privatdients hos Kongen. Victor, der er bleven Krigsminister i Frankrig, var for Aar siden gemeen Artilleriesoldat. For endeel Aar siden var han fransk Minister i Kiøbenhavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Angaaende et nyt Præsidentvalg skal Kongen have sagt helieu vil ikke være det, Decazes vil Man ikke have og Talleyrand vil jeg ikke have.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Rusland. Ved en keiserlig Ukas ere Frimurernes Forsamlinger forbudne. Deres Loger ere lukkede i hele Aget. J Polen er skeet samme Foranstaltning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Fædrelandet. Kiøbenhavn. Tirkulairskrivelse fra Cancelliet til Over øvrighederne i Danmark, dateret 18de December: De i April Quartal forefaldne Brandskaber overstige de dertil forud beregnede 2 1/2 s. S. af hvert forsikkret 100 Rbd. hvisaarsag vedkommende Amtstuer maa beordres til, som Efterskud at indkræve 15 s. Repræs. af hvert 100 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Af Beregningen over Jndtægter og Udgifter ved Landdogningernes Brandforsikkring, for bemeldte April Quari 1821, sees hine at beløbe 92187 Rbd., disse derimod 515 Rbd. Her er altsaa et Deficit af 155328 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Cours den 4de Januari. Hamb. 2 M. 244, ista 250. Spec. 251. - Spec. solgtes til 15 Mk. 1s. 6 Mk. 1 1/2 s. Oblig. (med Renter fra 11te Decbr. 1) 73. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den bruar 1820) 95 a 95 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter),et 119 1/2 a 120 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norigsbanksedler 12 1/2 a 12 1/2. Svenske Sedler 58 sk. Disconto 6 pC.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Befordring og Afgang. Under det danske CancelDen 19de December 1821 er Landsoverretsprocurator H. mriven beskikket til Birkedommer og Skriver ved Amager Et ; Den 28de, Undercancellisterne C. F. Mourier, T. T. uun, J. F. Jacobsen og J. Finsen udnævnte til CancellieFetairer; Fuldmægtig ved Kiøbenhavns Politieret, H. C. Audsen, til Politiesecretair, og Premierlieutenant ved Hs. Majestæts Livcorps, Cand. Juris P. F. Weidemann, beskikket til Procurator ved alle Over- og Underretter i Danmark, Høiesteret undtagen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 18de December 1821 er Major og Toldinspecteur N. C. Holstein, Overbetient i Sundbye ved Aalborg, beskikket til Consumtionsskriver ved Kiøbenhavns Nørrevort, og forhenværende Capitain A. L. Burow, til Told-Controlleur i Ste velt ved Haderslev.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Odense. Den tredie Januar fyldte den fyenske Adresseavis sit Halvhundrede Aar. J disses første Halvpart har den havt 4 Redacteurer, i de sidste 25 Aar derimod kun Een, nemlig Herr Forligelsescommissair S. Hempel, hvis Fødselsdag netop ogsaa indtraf paa ovenmeldte Dag. Disse sammenstødende Omstændigheder gave Anledning til en Fest, hvoraf der læses en Fremstilling i Herr Jversens Avis, eftersom Herr Hempels Hierte var saa ganske overvældet af sine Følelser - saaledes lyder en Bekiendtgiørelse fra ham - at han i Øieblikket ikke formaaede meere, end foreløbigen at bevidne Alle - Alle, der bidroge til at forherlige Festen, sin rørteste Tak. Festen var virkelig sielden. 50 Personer vare ved trykte Indbydelseskort indbudne dertil, blandt dem Stiftets første Mænd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Ved Ankomsten fik Enhver et Exemplar af Dagsavisen, trykt paa Velinpapir. Fra Dagens Frembrud vaiede Flaget fra Husets bekiendte Taarn. Mens Selskabet samledes, bleve 50 Huusarme bespiste i en Giæstgivergaard, hvor de, paa Herr Hempels Bekostning, finge trende Retter god Mad, 1/2 Flaske Viin tilmands, et otteskillings Suurbrød, Caffe oven paa og Penge dertil. Klokken halvfire gik Selskabet tilbord. Der udbragtes mange sindrige Skaaler, adskillige til Festen trykte Sange bleve afsiungne, Dagens Avisform saaes paa en Platmenage og en stor Sølvpokal, der samme Dag var bleven Herr Hempel foræret af Byens Repræsentanter, blev indviet overborde. Om Aftenen saaes ikke alene Byens bedste Huse illuminerede, men Trykkeriets Personale havde endogsaa illumineret Trykkeriets Vinduer i Gaarden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Da Aalborg Stifts Jydske Efterretninger, Danmark ældste Provindsialblad, der begyndtes af den endnu stedse i hæderligt Minde levende Pastor Wandall og fortsættes af Dennes Søn, for som Aar siden kunde have holdt sit Jubilæum, saaes hverken paa Gaden eller i Gaarden noget Vindue illumineret - og det fandt Man ganske i sin Orden. Hals. Den 5te Januar. Jndkomne, F. Andresen fra Libau. J.C. Hannefeldt og H. N. Svare fra Kiøbenhavn. Den 6te. Jndkommen, H. Sommer. En Galease til Ankers 1 1/2 Miil sydlig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Ved Tallotteriets 1003 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 68. 42. 53. 34. 61.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Døde. Capitain H. F. Bützow; Frue Engholm, fød Tur kos, 30 Aar; Mad. C. M. Børresen; Jfr. H. Schmidt, 15 Aar; P. F. Bechmann, 35 Aar. A. M. Falk, 58 Aar; Chirurg Stanning, 53 Aar; Frue H. Vogelius, fød Hørgh, B. Aar; Fuldmægtig J. Wiibe, 65 Aar; Mad. Goldschmith, fød Hartvig, 29 Aar; Glarmester J. F. Gæedecken, 52 Aar, Forden Rodemester L. Holm, 81 Aar; alle i Kiøbenhavn. Mad. S. F. Gudmansen, fød Jpsen, 23 Aar, i Suserup Mølle. Mad. A. C. Klemp, fød Gøeder, i Vallekilde ved Holbech. Mad. A. J. Sander, 85 Aar, paa Kiersholm, ved Viborg. Carl Foss, 17 Aar, i Viborg. Postmester E. Kierulff, 51 Aar, i Hobroe. Mad. C. Runcheel, fød Petersen, 32 Aar, i Randers.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Bekiendtgiørelser. Hos mig er at bekomme en, her lidet bekiendt, fortrinlig god rød Viin, Monte Procida kaldet, til 3 Mk. Potten; anden Qvalitet 2 Mk. 8 s.; bedste Consac. 4 Mk., ringere dito 3 Mk. 4 s. J Oxhovder og ankerviis er Prisen endnu mere moderat. Aalborg den 10de Januar 1821. Hans Nielsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Et Sølv Kapsel Lommeuhr med Porcellains Skive, Messingviser og flere Mærker, som Eieren kan opgive, er tabt fra Vestergade, ud af Vesterport til Ferslev. Den retsindige Finder bedes, imod en passende Findeløn, at melde sig paa AdresseContoiret. Dølgsmaals Straf vil Finderen være underkastet, om han ikke melder sig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Godt sort Blæk kan faaes til den nedsatte Priis 4 Rigsbmk. Potten og for 16 s. Pæglen hos Selgen Bierring. Aalborg den 10de Januar 1822. Frue Østergaards Dødsboes Gaard er tilkiøbs, hvorom handles med Adjunct Milling. Det meste af Kiøbesummen kan blive staaende.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Hvor et lille Leiested er at faae tilkiøbs, anviser AddresseContoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Formedelst Bortflyttelse her fra Hiørring, kan mit iboende Huus underhaanden faaes tilkiøbs eller leie. Det har en særdeles god Beliggenhed paa denne Byes Vestergade, lige uden for Byens Kirke, har fornøden Vand, mere Byggeplads og en meget kiøn Hauge af over 2500 Alens Jndhold. Man behager, i min Fraværelse, at henvende sig til Hr. Christensen. til Lundegaard, her i Byen. Hiørring den 7de Januar 1822. Lars Høyen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
I det Sted i Kattesundet, som før har tilhørt Skibstømmermand Lars Christensen, er forskiellige Værelser at faae til Leie til næste Paaske Flyttetid, naar man derom henvender sig til Anders Guldbek i Søndertranders eller til Lars Tømmermand i Kattesundet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
En beqvem Beboelse for en honet Familie er at faae til Leie til Paaske Flyttetid. Addresse-Contoiret anviser. Fine og grove Timser i alle Størrelser, samt alle Slags Jsenkram og Galanterievare m. m. faaes til mueligste billige Priser hos K. C. Knudsen, boende paa Gravensgade hos Hr. Uhrmager Worm.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
De Værelser som Borgeradjutant Bula beboer paa Hiørnet af Nygade og Brødregyden, ere at faae til Leie til Paaskeflytetid; om Leien accorderes med Muurmester Ludewig. Auctioner.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Fredagen den 25de Januar førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bortsælges ved offentlig Auction i Næstrup Kroe, Hindsted Herred, Aalborg Amt, 105 Tdr. 7 Skpr. 3 1/2 Fdkr. Rug, 119 Tdr. 6 Skpr. 1 1/2 Fdkr. Byg og 165 Tdr. 6 Skpr. 3 F. Havre, som er det Proprietair Foss til Duegaard for Aa 1821 tilkommende Tiendekorn af Vive-, Oue= og ValsgaaSogne. Betalingen erlægges enten contant eller med Dages Credit mod antagelig Selvskyldnercaution, og, nærmere Approbation af det høieste Bud, hvilken medde paa Auctionsstedet, opraabes først hver enkelt Tiendeyders dernæst hver Sogns hele Qvantum af alle 3 Kornsorter. Hellum Hindsted Herredscontoir den 6te Januari 18226. Haasum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Jfølge passeret Execution og Udlæg, bliver den, Ni Christensen Holskov tilhørende og i Lemb, udi Helle Sogn, beliggende ubebyggede Jordlod, staaende for 4 Tdr. Skpr. 3/4 Alb. Hartkorn, stillet til 3de Auctioner, nemlig: 1ste Gang Mandagen den 28de Januari. 2den Gang Mandagen den 11te Februarii, og 3die Gang Mandagen den 25de Februarii næstkommenhver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner af des paa mit Contoir her i Byen og den sidste i fornær Niels Christensen Holskovs paaboende Gaard i Leved hvilken tillige bortsælges den sammesteds udlagte Besæt og Jndboe, bestaaende af 5 Heste, 5 Køer, 2de Tyre, Vo Plouge, Harver, en Kane, Hestetøi, en Kobberkiedel, en 5 kelovn og nogle Sengeklæder m. m. hvilket herved bekiengiøres. Sæbye den 5te Januari 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Efter Vedkommende Dom og Udlægshavers Begiering, ver det af Enken Karen Marie Wixøe iboende Sted; 306 i Skolegaden her i Byen, med Tilliggelse, stillet til offentlige Auctioner: 1ste Gang Onsdagen den 30te Januari. 2den Gang Torsdagen den 7de Februari, og 3die Gang Torsdagen den 14de Februari førstkommenhver Dags Formiddag Klokken 10 slet. De tvende første Auctioner afholdes i Stadens Byeting, og den tredie Auction i Stedet selv. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Prokurator her i Byen. Aalborg den 10de Januari 1822. Schmidt, Auctions-Directeur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-10
Onsdagen den 30te Januari førstkommende Kl. 10 For dag, bliver Hovedgaarden Baggesvogn ved offentlig tion, paa Raadstuen her i Byen, opraabt til Bortforpagti 11 hinanden paafølgende Aar, fra næstkommende 1ste, at regne, efter Conditioner, som ved Auctionen vorde i gjorte og forinden ere at erholde til Eftersyn paa Stats dens Contoir i Kiøbenhavn, og hos de Herrer BogtryElmquist i Aarhuus og Borch i Aalborg, samt hos valteren paa Gaarden, saa og paa mit Contoir, og hvilke ditioner blandt andet bestemme, at det indstilles til det K. lige Rentekammers Resolution, om hvilke af de 3 høieste der kan antages, hvorhos der til behagelig UnderretninLysthavende meldes: at den aarlige Udsæd ved Gaarden i til 90 Tdr. Rug, 40 Tdr. Byg og 200 Tdr. Havre, at det samme kan forres og græsses 16 Heste, 160 Fæehøvder og Faar, at der til Gaardens Drivt og Produkternes Tran haves fuldkommen tilstrækkeligt Hoverie af det complette dergods, som af Forpagteren maae benyttes efter Hovereningen og Conditionernes nærmere Bestemmelse, og at 6 den ligger beqvemt for dens Produkters Afsætning til rikshavn og Pladsene Kiul, Lonstrup og flere Steder, samt deligen, at Forpagtningen opraabes baade med og uden rie. Hiøring den 23de December 1821. S. Poulsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-12
Udlandet. Anliggenderne i Østen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-12
Af det tarvelige Forraad, Dagsposten har medbragt, jeddele vi her de vigtigste Correspondentsefterretninger, jydske Tidender levere, i en tro Oversættelse: Stuttgart, 30te December. er gaaer det Rygte, at det østerrigske Cabinet, paa Efterretningen og Divanets Fremfærd mod Grev Lützou og Lord Strangford, har besluttet, i Forstaaelse med de te andre store Magter at erklære Tyrkerne Krig og at de i store Potentater agte at slutte en ny Forening.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-12
Odessa, 10de December. Vi have Efterretninger fra Constantinopel, der gaae 2den December og melde, at denne Hovedstad endnu a Skueplads for de blodigste Uroligheder og umenneske ste Voldsomheder. Porten har under 30te November cialiter ladet alle i Pera residerende Ministre vide, Storherren platud har forkastet den russiske Keisers Ul natum. Det store Anliggendes Vendepunkt er nu altsaa mmen; det russiske Cabinets Forholdsregler sees med sel imøde.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-12
Wien, 27de December. vorten har ingenlunde forkastet det russiske Ultinu. Underhandlingerne lade tvertimod haabe det gun Udfald. være det endnu tilladt, at tilføie en Stemme fra den Fornuftigste, der i disse Anliggender har la høie fra bemeldte Keiserstad.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-12
Wien, 29de December. de Tyrkerne, raaber det ene Partie (ligesaa hos os). Grækerne, raaber det Andet, der er langt talrigere, Et Første (som hos os. Speculationsaanden benyt til sin Jnteresse. Snart er Ruslands UltimatumEftet i Constantinopel, snart er det antaget; der Krigserklæringen allerede udstædt, snart er den ske Armee allerede marscheret over Pruth. Det Sande iske i disse politiske Spaadomme vil det nye Aar opklare.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-12
Bagdad, 26de September. Det var iaftes, vor Pascha, slagen af Perserne, flygtende kom tilbage til vor Stad, næsten uden Armee, uden Kanoner, uden Telte og uden sin Skat - hvilket han altsammen har mistet. Tyrkernes Bestyrtelse er uden Grændser. De kristelige Secter i Armenien have sendt Deputerede til den russiske General Yermoloff og anmodet ham om, at besætte deres Land.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-12
Frankrig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-12
Moniteuren af 29de December indeholder Følgende: "Jldesindede have udruget et nyt Complot mod Kongens Regiering. De vilde forsøge en Coup de main mod Slottet i Saumur. General Jamin, der var underrettet om dette Anslag, brød den 23de op fra Angers med to Compagnier Linietropper. Da han underveis fik beroligende Efterretninger, lod han et Compagnie marschere tilbage. Samme Dag bleve 8 Underofficerer af Militairskolen i Saumur arresterede. J Angers fængsledes en Adjutant. En vis Debon, der angives som En af Complottets Hovedmænd, tog Flugten, saasnart Tropperne rykkede ind i Saumur. De Skyldiges Proces er indledt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-12
Europa og Amerika.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-12
Spanien har i afvigte Aar tabt Kongerigerne Mexik- og Peru i Amerika.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-12
Herfra trak Spanien aarligt 40000 Millioner Piastre, og denne Pengetilførsel var det, der holdt Liv i den europæiske Jndustrie. Jngen Penge, intet Arbeid. Europa forbruger en uhyre Mængde ikke europæiske Vare. Nogle Statistikere regne saaledes: 1. Sukker 6,000,000 Centner a 50 Fl. 300,000,000 Fl. 2. Kaffe 1300,000 - i 66 - 85,800,000 - 3 Thee 450,000 - i 225 -101,250,000 - 4 Kakao 230,000 - i 45 - 10,350,000 - 5. Peder 226,000 - i 50 - 11,300,000 - 6. Bomuld 950,000 - a 100 - 95,000,000 - 7. Jndigo, 77000 - a 500 652,200,000 Fr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-12
Her have vi altsaa for 7 ikke europæiske Artikler et Beløb af over halvsyvende hundrede Millioner Gylden Conv. Læg nu hertil Beløbet af Medicinalvare, Tobak, Riis, øvrige, Specerier og Farvevare, Hude fra Sydamerika, Diamanter, Perler, og saamange andre Artikler - sikkert stiger Beløbet da til 7 a 800 Millioner. Med hvilke Vare, vil Europa jevne denne Sum?
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-12
Hvad om nu det spanske Amerikas Løsrivelse fra Moderlandet bevirker, at Guld-og Sølv-Tilførslerne histfra formindskes saavelsom europæiske Produkters og Vares Afsætning til Amerika? Maatte da ikke Europas Handel synge sin Svanesang?
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-12
Det hele osmanniske Rige har et Omfang af omtrent 40 Quadratmiil med 23 Millioner Jndvaanere, der udgjøre en ved Tvang og Frygt forbunden Sammenblanding af de forskjelligste, hverandre giensidigen hadende eller foragtende Folkefærd. Sultanen forener den høieste geistlige Værdighed med den høieste verdslige Magt. Han bader uindskrænket over sine Undersaatters Liv og Gods, især over de høiere Statsembedsmænd, som han uden Lov og Dom lader afsætte eller henrette. De kysse den Snee, han sender dem og han er deres naturlige Arving. Han giver Love, uden at være dem undergivne. Kun Fragt for Oprør holder ham i Ave. Alle Undersaatter ere lige for hans Ansigt. Thi Alle ere hans Slaver. Folket har tugen Rettigheder. Arveadel gives her ikke. Den nuværende Sultan er en klog, fast og modig Mand. Tyrkenyrsten vorder ikke kronet, men blot omgjordet med Os mans Sabel. Quinderne i hans Harem betragtes ikke som hans Gemalinder, men kun som hans Bisloppersker. Den tegierende Sultans Moder nyder store Fortrin. Hun har en aarlig Jndkomst af 500,000 Piastre. Prindserne vorde indelukkede og opdragne blandt Quinder og Gildinger. De have ingen anden Udsigt, end Kronen eller Døden i deres Fængsel. Sultanens Døttre vorde alt paa Vuggen formælede med Vezierer, Paschaer eller andre Store, en deres mandlige Efterkommere ere, ifølge en Rigsindlov, strax efter Fødselen dømte til Døden. Hofstaen taller med alle Gildinger, Quinder, Garder &c. 10,000 ner. Rigsvaabnet, som Mahomed antog efter Conopel Erobring, er et grønt Skjold med en tiltagende maane. For fortiente Europæer stiftede Selim 3. atsmaaneordenen, som, blandt Andre, Admiral Nelson holdt. Statsindkomsterne beløbe 84 Punge, eller 42 ner Gylden. Landmagten er paa asiatisk Fod i slet retning. Den bestaaer af 220,000 Mand.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-12
Fædrelandet. Kiøbenhavn. d Aarets Begyndelse er Antallet af de tienstgiørende gelige danske Søeofficerer: 1 Admiral, 1 Vice-AdmiContre=Admiraler, 10 Commandeurer, 5 ComMartur=Capitainer, 21 Capitainer, 26 Capitain-Lieu mer, 41 Premier=Lieutenanter, 30 Second-Lieute. - Ved Søe-Jndrolleringen og Lodsvæsenet m.v.: 6 Commandeurer, 1 Capitain, 1 Capitain-Lieutenant. - Søe-Cadet-Corpset har sin Chef, 4 Subalterne-Officerer, 1 Auditeur, 1 Læge, samt 17 Lærere, i de forskiellige Videnskaber og Sprog, og bestaaer af: 10 Cadetter (af hvilke 6 ere Underofficerer) med 100 Rbd. Gage, 30 Cadetter med 500 Rbd. Gage, og 18 Jnd skrevne. - De under Admiralitets- og Commissariats Collegium sorterende civile kongelige Betiente bestaae, foruden 4 Justitsbetiente, af 13 Contoirchefer og Forvaltere, ved Magazinerne o. s. v., 22 Fuldmægtige og 22 Copister.