JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
J Paris skulde en Maler forfærdige Hymens Portrait for en ung Liebhaber: "Det maae have alle muelige Yndigheder og Tekkeligheder, sagde den unge Elsker; især maae I erindre eder, at denne Ægteskabs Gud, maae endnu være smukkere, end Adonis. I maa give ham en meere skinnende Fakkel i Haanden, end den, som Amor har, Kort sagt, J maae anspænde eders heele Jndbildnings=Kraft, og jeg vil betale eder Maleriet, eftersom jeg finder det smukt til. Maleren, som kiendte hans Rundhed, forsømte ingen Ting, for at vinde hans bifald, og bragte dette Malerie til ham, Dagen førend han skulde have Bryllup. Vor Elsker var dermed slet ikke tilfreds. " Denne Figur, sagde han, mangler et vist muntert Væsen, visse Tekkeligheder, og noget vist indtagende Vudigt; kort sagt, jeg finder ikke den Jdee derudi, som ieg har om Hymen. J har ikkun givet ham en middelmaadig Skiønhed, jeg kan heller ogsaa ikkun give eder en middelmaadig Betaling, Maleren, der var lige saavel et vittigt Hoved, som en god Maler, fattede strax sin Beslutning. " har ret derudi, sagde han til ham, at J ikke er tilfreds med mit Maleries Skiønhed; det er heller ikke tørt endnu dette Ansigt er friskt overtrakt; og for at sige eder det kort, saa stryger jeg Farver saaledes paa, at mine Malerier i de . første Dage har ingen god Anseelse. Jeg vil bringe dette Malerie tilleder igien om et par Maaneder, og da skal J betale mig efter dets Skiønhed; jeg vil være Mand for, at J da skal befinde det gandske anderledes. Lev imidlertid er 423 er vel, min Herre, jeg behøver just ikke Penge i Dag Maleren tog sit billede med sig igien, og Dagen efter have de den henrykte Elsker Bryllup. Der gik nogle Maaneder, forbi, førend Maleren kom igien. Endelig bragte han Maleriet; vor unge Ægtemand forundrede sig, da han saae det. I har sagt mig Sandhed, sagde han, at Tiden vilde giøre eders Malerie smukkere; hvilken Forskiel: jeg kiender det ikke meere, Jeg beundrer Tidens Indflydelse paa Farverne; men endnu meere beundrer jeg eders Duelighed og Færdighed. Jmidlertid maae jeg dog sige, at dette Ansigt er lidet for muntert, og disse Øine ere lidet for fyrrige, thi Fyrrigheden maae være mindre glindsende hos Hymen, end hos Amor; Hymens Fyrighed er altid en alvorlig Fyrighed. Desuden er og Stillingen i eders Figur lidet for næsvis og frek; J har givet den en vis leende Mine, som slet ikke characteriserer Hymen, med et Ord: det er ikke Hommen. - Gandske rigtig, min Herre, sagde Maleren; det er truffet ind, som jeg saae forud: - Hymen er nu mindre smuk i eders Øyne, end mit Malerie; For tre Maaneder siden var det lige tvertimod; Det er ikke mit Malerie, som har forandret sig, men eders Jndbildning; J var den Gang Brudgom, - nu er J Ægtemand, - og der er stor Forskiel imellem i henseende til Synet. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Juridisk. Da en af Saltanerne havde leyret sig i Dalene for Avala, saa brød en vis stor Mand af Krigshæren med Magt ind i en Bondes Huus, og da han fandt hans Kone meget smuk, saa lagede han den arme Mand udaf sit Huus, og lagde sig i Sengen til Hende. Bonden klaaede derover den følgende Morgen for Sultanen, og forlangte Hævn; men det var ham ikke mueligt, at kunde navngive og betegne Forbryderen. Keyseren, som var meget forbittret over den Uret, der var vederfaret denne arme Mand, saade til ham, at dette onde Menneske vilde ufeilbarlig endnu engang komme til hans Kone, og naar det skeede, saa befalte han ham, i Øyeblikket at haste til hans Telt, og at melde det. Befalingsmanden kom og virkelig inden tøR 424 Nr. R. eller tre Dage i Bondens Huus igien, og kastede Eyermanden ud paa Døren, som strax efter befaling henvendte sig til Keyseren. Sultanen kom i egen Person med hans Vagt ind i den arme Mands Huus, og det var Midnat, da han ankom der. Da nu enhver i hans Følge bar en Fakkel i Haanden, saa befalede Sultanen, efterat han havde ladet udslukke alle Lysene, at opsøge Forbryderen og dræbe ham. Dette blev uden Ophold iverksat, og Legemet blev efter Keyserens befaling, lagt hen paa Jorden, for ham. Derpaa gav han Ordre, at antænde Faklerne igien, og at stille sig omkring det døde Legeme. Sultanen nærmede sig, saae ham ret i Ansigtet, faldt paa sine Knæe og bad. Saasnart han stod op, befalede han Bonden, at bære frem paa Bordet, hvad Forraad han havde af Mad. Bonden frembragte en stor Mængde af slet og ret Mad, hvoraf Keyseren spiste en heel Deel. Da Bonden nu saae, at Keyseren var vel oprømt, saa understod han sig at spørge ham, hvorfor han havde ladet udslukke Faklerne, førende han befalede ham, at dræbe Forbryderen, hvorfor han have de betragtet det døde Legeme i Ansigtet, da de bleve antændte igien, og da knælede ned og bad, og hvorfor han derefter befalede, at bringe Mad frem, hvoraf han nu spiste saa frisk, Sultanen, som vilde stille sin Verts Nysgierrighed tilfreds, svarede ham paa følgende Maade: Da jeg hørte Forbrydelsens Størrelse, og at det skulde være en af Krigsherren, som havde begaaet samme, saa havde ig Aarsag til at troe, at det maatte vel være en af mine egne Sønner; thi hvem skulde ved ellers være saa dristig og forvoven, derfor befalede jeg, at udslukke Faklerne, paa det at Partiskhed eller Medlidenhed ikke skulde afholde mig fra at straffe Forbryderen. Da nu Faklerne vare antændte igien, saae jeg den Døde i Ansigtet, og fandt, til min undsigelige Fornøyelse, at dette ikke var min Søn. Derfor faldt jeg i Øyeblikket paa Knæe og takkede Gud. Men at jeg saa hiertelig har spiist af den Mad., som du har sat for mig, derover skal du ikke falde i Forundring, naar ieg siger dig, at den store Gemyts=Urolighed, hvorudi jeg har gaaet, siden du første Gang klaaede for mig, har været Aarsag i, at jeg fra den Tid af, endtil dette Øyeblik, ikke har kundet spise det allerringeste. siden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Nr. 425 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Medicinsk. En Kone i Holland havde omgaaedes saa slet med sin Mand, at han i sin Jvrighed tog en Stok og gav hende et Slag i Hovedet, hvorover hun af Skalkhed lod sig falde omkuld, rørte hverken Hænder eller Fødder, og lod ligesom hun var død. Uagtet Manden sprøytede Vand i hendes Ansigt, holdt Røg under hendes Næse, og giorde alt, hvad han holdt for, der kunde opvække hende igien, saa hialp det dog altsammen intet, og hun gav ikke det ringeste Tegn til Liv fra sig. Manden løb derpaa af Skrek til sin Naboe, klagede sin Nød for ham, og sagde: Ak Naboe, min Kone gjorde mig vred, og jeg gav hende et Slag med en Stok, hvoraf hun strax faldt om, og jeg troer hun er rigtig død, efterdi jeg intet Liv kan spore hos hende. Kom ind med mig, og see, hvorledes det er fat; thi er hun død, saa vil jeg pakke mig bort i Tide, det kunde ellers koste mit Hoved. Naboen gik strax med ham. Han fandt hende vel ubevægelig; men da han følte hendes Puls, saa merkede han hendes Skalkhed. Dette sagde han hemmelig til Manden, og tillige paa hvad Maade han vilde eurere hende. Ja, Naboe, sagde han høyt, jeg beklager eder, Konen er rigtig nok død; J har givet hende et ulykkeligt Slag, og J kommer til at rømme jo før jo heller. Men jeg har immer hørt, at naar man har slaaet sin egen Kone ihiel, saa skal man flaae hende, og det maae J og giøre, førende i pakker eder. Manden svarede: Naboe, jeg kan ikke vel omgaaes med saadant Arbeyde; thi min heele Krop ryster, saa stor er Skrekken hos mig, vær saa god og giør det paa mine Vegne, jeg skal betale eder derfor. Da tog Naboen sin Kniv og sit Staal, hvedsede Kniven paa det skarpeste, trak Konens Skoe af, ristede hende med Bagen af Kniven op af Benet, og lod ligesom han opskaer Huden. Da Konen fornam det, og meente, det skulde blive Alvor, sprang hun op i en Hast, løb ud i Haven og over Gierdet, saa langt, indtil hun meente, at hun var i Sikkerhed. Om hun af denne Cuur siden blev bedre, dervin har man ingen Efterretning. Raad imod Lopper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
En Musefænger solgte i Paris Pulver for Lopper, og da de 426 Tdr. han havde solgt meget deraf, spurgte nogle Fruentimmer ham, hvorledes man skulde bruge dette Puiver, I maae, sagde han, spærre Munden op paa Lopperne, og komme lidet af Pulveret i dem, saa brister de - Dette Pulver bestod af det udpressede Blod af Lopperne, som de hafte udsuet af Damerne, og som igien paa sin Postpapiir var optørret og forbrendt i Solen. Jndfald. Man hadlede et ungt Fruentimmer, fordi hun vilde ægte et Menneske, hvis Levemaade havde været lige tvertimod hans Tids Sæder og Moder; kort sagt: en Original af en Mandsperson. Men dette Menneskes Egensindighed var ikkun en Forstandens Feyl, og ingen kunde have et redeligere Hierte, end han. - Fruentimmeret, som ikke manglede Forstand svarede derfor meget vel; " Jeg ægter ham, fordi jeg haaber, at han af Egensindighed skal blive en god Ægtemand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Befordringer. Den 28de Martii er Cancellieraad Otto Christian Haa der allernaadigst beskikket at være virkelig Justitsrand. Den 4de April er Byefoged Ulrich Christian Tolstrup ligesaa beskikket at være tilligemed Bye= og Birkeskriver i Schanderborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Den 25de April er Hans Schmidt ligesaa beskikket at være Sørenskriver udi Østre Raaboygdelangs Sorenskriverie. Den 2den Mai er Studiosus Juris Schach Georg Krog ligesaa beskikket at være Byefoged udi Slangerup og Frederich sund. Amtsforvalter Poul Christian Danchel ligesaa at være vice Raadmand i Nachschou. Andreas Sonderup ligesaa Den 16de Majer Justitsraad Lars de Thygeson beskikket at være Etatsraad. Den 23de Majer Matthias Bartholin beskikket at være Rector ved den latinske Skole i Nyekiøbing paa Falster. Den 6te Junii er Sognepræst H. Friderich Astrup beskikket at være Sognepræst til Domkirken Wiborg og Stiftsprovst i Wiborg Stift. Mag Friderich Christian HoldbergAhrenz ligesaa at være Rector Scholæ i Bergen. Den 8de Junii er Peder Salmon forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator i Siellands Stift. Den 13de Junii er Ca Nr. 427 R. pellan Hr. Christopher Ferslew beskikket at være residerende Capellan til Domkirken i Wiborg. Kammerjunker Hans Christoph. Diderich Victor Levetzau at være Committeret i Rente Kammeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Den 1ste Junii ere Candidati Juris Asmus Johansen og Johan Jacob Herman Kunmyer i Flensborg beskikket til Underrets=Advocater. Den 6te huj. Underrets=Advocat, Georg, Jvachim Fursen i Slesvig til Regierings= og Oberrets=Advoent i Hertugdommene Slesvig og Holsteen. Samme Dag har Hs. Majestæt allernaadigst confirmeret Ober= og Landrets Advocat, Josias Thor=Straten, som er udvalgt til første og dirigerende Borgemester i Staden Flensborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Den 17de Mai har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt, at udnævne Kammerraad og Amtsforvalter Jansen, til at være Brand Director i Amterne Reinfeldt, Rethwisch og Traventhal, og under 31te i samme Maaned at udnævne Ritmester Nicolaus Andreas Nissen i Kiel til at være Brand=Director i Amterne Kiel, Bordeshom og Cronshagen. Den 27de Junii har det allernaadigst behaget Hans Kongel. Majestæt at udnævne Assessor Jacob Henrich Schou til Kæmmerer ved Øresunds Toldkammer; Ligeledes under samme Dato Jens Meyer til Copiist i det Kiøbenhavnske Contoir ved General=Toldkammer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Prædikanterne paa fierde Søndag efter Trinitatis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof=Ancher H. Prof. Nannestad. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Nyeheder. Moskan, den 17 Junii. Til Beviis, hvor fuldkommen Enigheden imellem os og China igien er bleven, tiener, at en Archimandrin og nogle Studentere af det Spastiske Academie her, og af det Troitziske Seminario, ere nu afsendte derhen, for at lære Chinesisk og Mansurisk, Ark 428 R.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Petersborg, den 12 Junii. Efter en den 9 Januarii. til det derigerende Senat udsted speciel befaling har Hs. Keiserl. Majestæt, til Handelens og Qvæg=Avlens Opkomst i det Russiske Rige allernaadigst behaget at tillade Udførsel paa saltet Kiød saavel fra Havnen ved Petersborg, som og fra andre Russiske Havne, imod at erlægge Tolden, efter vores Tarif, 3 og en halv Cop. og i Havnene ved det sorte Hav efter Tariffen der, 2 Cop. af enhver Pud. Herefter skal disse Vahre, ligesom og Tobak, førend samme blive afsendte, synes af Vragere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Rom, den 18de Junii. J denne Stad og i Egnene heromkring hersker anstikkende Febre. Her ere over 42000 Mennesker, altsaa næsten den tredie Deel af Jndvaanerne, deraf ere blevne angrebne. J begyndelsen herskede disse Febre ikkun iblandt det gemeene Folk, men nu begynde de og at besøge, de Stores Palladser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Grønningen, den 15de Junii. En Grenadeer af Regimentet Sommerlatte deserterede i Forgaars, og mødte underves Hr. Ledeboer, som var kaldt til Præst i Hornhnysen, hvilken han skiød ned af Hesten, og derpaa tog hans Penge, Uhr m.m fra ham. Morderen reed bort med Hesten, men han blev indhentet, og sidder nu i Fængsel. Denne myrdede Præst var forlovet, og han vilde med det første holde Bryllup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
London, den 19de Junii. J disse Dage er her i Trykken udkommen en Afhandling over de offentlige Fond, hvori indeholdes en Liste over sammes Stigen og Falden fra 1760. til 1780. Forfatteren siger, at i disse 20 Aar er National gielden bleven fermeeret fra 95 Millioner og 150448 Pd. Sterling til næsten 200 Millioner Pd. Sterling; siden hvilken Tid de Fond, som kaldes 3 pro Cento, ere faldne til 33. pro Cento, og 4 pro Cento ere faldne til 48 pro Cento. Skulde nu Krigen endnu vare i 6 Aar (siger Forfatteren videre, saa vilde Gielden, efter en maadelig Beregning, aarlig tiltage 7 Millioner, og altsaa ved Enden af disse 5 Aar baløbe sig til 235 Millioner. Fond vilde falde meere og meere - hvoraf han da slutter, at det er nødvendigt, at Ministerium taaer det i Betænkning, for at forekomme en almindelig Ulykke. R 429 Nr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Strasburg, den 12te Junii. Paa Paaske Dag om Morgenen stak en Soldat af det Regiment Anvergne sin Cammeradt ihiel med sin Kaarde. De komme begge fra Communion, og den Stukne, da han allerede laae paa Jorden, tiltalede endnu Morderen med disse Ord: Hvorfor viser du dig saa grum imod mig, da du nu i dette Øyeblik har holdt din Paaske=Andagt? Herpaa døde han, og Gierningsmanden blev taget ved Hovedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Augsburg, den 17de Junii. Man har saavel for det store Antals Skyld af Spidsbuer, som især efter nogle i denne Riigs Stad nyelig begangne Jndbrud og Tyverier hidindtil stærk luuret paa alle Keltringer, og ogsaa været saa lykkelig at faae en Hovedmand for en stor Bande paa efterfølgende Maade i Kiørene. Denne Ertz=Gautyv havde sin ordentlig Boepæl i Baldern. Derfra kom hans Kone hid til Angsburg, og saasom hun syntes fordægtig, saa gav man nøye agt paa alt, hvad hun gjorde. Man mærkede altsaa, at hun gav et Brev paa Posten til hendes Mand; samme Brev blev aabnet, og befundet at hun lod ham vide, at den bevidste store Fund var delet under Partiet, og at hun havde taget hans Andeel til sig, hvorfor han maatte lade sig indfinde i Nordlingen, hvor hun vilde bringe ham den. Brevet blev forseglet igien, og overgivet Posten; men tillige berettet Magistraten i Nordlingen, hvad der var passeret, hvilken lod dette smukke Egte Par tage ved Hovedet. Man har til CarlsRuhe en kort Tiid 2 gange foretaget Execution paa saadanne Folk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Haag, den 16de Junii. I Dag haver Korpset af Adelen i Provindsen Holland været overordentlig forsamlet. Man fornemmer nu her en stor Bevægelse, og der torde snart vigtige Ting forefalde. Hertug Ludvig af Brunswig, Hollandsk General Feldtmarskalk har i Løverdags Aften til silde ud paa Natten været i Conference med Stor=Pensionairen. Der skal, efter Forlydende, en meget vigtig Memoire med det første blive overleveret Generalstaterne. Den Franske Gesandt, Hertugen de la Vangunon ventes daglig tilbage fra Pariis. Den 20de skal, som der fornemmes, gives befaling, at vore Krigskibe og Kapere skal fiendtlig agere mod Engelænderne. Nr. 430 R.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Haag, 30de Maj. Som man fornemmer saa har den Russiske Gesandt i London erklæret, at da det Engelske Hof har givet den Forsikkring, at Krigen imod Holland, ey er bleven erklært, fardi Republiken tiltraade den bevæbnede Neutralitet, saa maae Republiken ansees for en krigførende Magt. Man taler om en Triple=Alliance, som skal være paa Tapetet imellem Hofferne Petersborg, Wien og London.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Copulerede. Odense, den 6te Julii Lars Madsen, og Jde Sophie Hans Datter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Dødsfald. Fyen. J Weilbye Præstegaard den 22 Junii Madame Maria Gregoria Jensenius, fød Schmidt, Sognepræsten Hr. Jensenius, hans Hustrue, i hendes Alders 46 Aar. Samme Dato i Sønderbye Præstegaard, Mad. Ellen Kirstine Wæderking, født Lillelund, 59 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Bekiendtgiørelser. . Fra Odense Adresse=Contoirs Bogtrykkeries Pressede er udkommen Ulrich Christopher Salchow, Kongelig Dansk Land=Physicus udi Synder=Ditmersken, Doctor i Medicinen, Professor i Chemien, og Medlem af det Russisk Keiserlige Videnskabers Akademie, givne korte, dog tilstrækkelige Anviisning, hvorledes Horn=Qvæg=Sygen paa den naturligste Maade kan afhielpes, tilligemed en kort Efterretning, angaaende Qvæg Sygens Jndpodning, som faaes her paa Adresse=Contoiret for 1 Mk. Saavelsom en Tabel over Renters Beregning, 1) til 5 pro Cento, 2) til 4 pro Cento, i 12, 11, 10, 9,8, 7, 6, 5, 4, 3, 2, 1 Maaneder, ligeledes i 4,3, 2 og 1 Uge, samt i 6, 5, 4, 3, 2 og 1 Dag. Derhos en Tabel, hvori man kan see sine aarlige Jndtægter, hvad samme udgjør maanedlig, ugentlig og daglig. Jtem hvad enhver har at betale efter Gage=Skattens Anordning, og i Extra Rang=Skat efter enhvers Classe. Adresse=Contoirers Natur, Oprindelse og Rettigheder, med en historisk Beretning om det Kiøbenhavnske Adresse=Contoirs Skiebne og Fremgang, samt de øvrige oprettede Adresse=Contoirer i begge Rigerne, og endelig a 433 R. R. de politiske Tidenders Rettigheder og Privilegier, er ligeledes udkommen her fra Adresse Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Subskriptions=Plan, et Udtog af de nyeste Opdagelser ved Reyser. i 8 tav.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
De mange Udtoge af Reiser, som med Nytte og Fornøielse læses i adskillige Sprog, have foranlediget mig til at beslutte at udgive et Verk under Titel af Udtog af de nyeste Opdagelser ved Reiser i alle Deele i den bekiendte Verden. Man vil i dette Verk sørge for at samle alt, hvad Nyttigt og Behageligt, der kan findes i de beste særskilte Reisebeskrivelser. Hvert Lands Størrelse og Beliggenhed, dets borgerlige og sædelige Forfatning, og hvad karakteristiskt der udmerker et Lands Jndbyggere fra et andet; Lan dennes Produkter, og hvad merkværdigt, som kan henhøre til Natur=Historien, de nyeste Opdagelser i Videnskaberne, saavelsom og de vigtigste Hendelser paa Reiserne o. s. v. kort sagt: alt hvad som kan interressere den tænkende Læser, skal deri findes. Skriftets Størrelse kan ikke endnu bestemmes; dog vil man, naar dertil et tilstrækkeligt Antal af Subskribentere maatte findes, sørge for hvert halve Aar at udgive et Bind i Octav omtrent paa halvandet Alphabet. Det første Bind, for saavidt den bestemte Størrelse vil tillade det, skal da indeholde Udtog af de nyeste Opdagelser ved Reiser omkring, Verden fra 1740 og til vore Tider. Til dette Bind vil man betiene sig af Ansons, Byrons, de Ulogs, Bougainville, Coock, Bank, Solanders og Forsters Efterretninger o. a. s. I en Jndledning vil man korteligen berøre hvad merkværdigt i de ældre Reiser maatte findes til Oplysning i de nyere, overalt i Notterne vil man bekiendtgiøre Læserne de Værker, hvoraf man har taget sine Beretninger, og i alt sørge for at intet merkværdigt bliver ubekiendt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Paa dette Værk antages Subskription fra nu af og til NyeAar; da hvert Bind overlades de Herrer Subskribentere, for 1 Rdlr. paa Trykpapiir, og 1 Rdlr. 2 Mk. paa Skriv 434 er papiir, for andre bliver Prisen 1 Rdlr. 2 Mk. paa Tryk og 1 Rdlr. 4 Mk. paa Skrivpapiir. Subskribenternes Navne blive trykte foran i det første Bind; Enhver, som tager ti Exemplarer, faaer det ellevte frit C. G. Proft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Her paa Adresse=Contoiret i Odense modtages Sudskription paa anførte Værk. Peter von Westen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Proclama. Da Skiftet efter afgangne Birkedommer her ved Frie=Herskadet Brahetrolleborg, Hr. Friderich Boldich atter bliver foretaget i Stervboen her paa Gaarden førstkommende 3 Julii og 25 September; Saa indkaldes til den Ende herved denne Stervboes samtlige Arvinger, tilligemed Credi og Debitorerne, om fleere end de allerede anmelte skulle være, at mede til ovenmeldte Tiider, da enhver efter Omstændighederne skal vederfares Ret. Brahetrolleborg den 20 Junii 1781. Fasting. Farvalter. der i Odense er afdøet en Skoemagersvend Navnlig Johan Thomsen Holbeck som ingen Livs Arvinger har efterladt sig. men det forregives, at han skal have 2de Halvsøstere, den ene at være gift og boesiddende i Kiøbenhavn, og den anden Søster, ligeledes være gift og boe i Aalborg, men der vildes hverken deres Navn, eller deres Mænds Navn eller deres Haantering, og endskiønt der er megen Giæld og Fattigdom efter Johan Thomsen, Holbeck og ikke nogen Arv kan ventes; saa bliver dog dette Dødsfald saaledes herved bekiendtgjort, paa det at Arvingerne til den afdøde kunde melde sig og blive underrettede og Boens ringe Tilstand; thi anden Publication formaaer den afdøde Enke og Boen ikke at udstæde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-07-06
Paa Baroniet Holstenshuus er udi Katterne Bye ved Døden afe gangne Huusmand Rasmus Jespersen og Hustrue Anna Maria Povls Datter, og deres efterladte Stervboe strax taget under lovlig Behandling, iblandt disse Afdødes Arvinger, skal være en halv Broder til Konen ved Navn Peder Poulsen, som efter Sigende opholder sig i Holsteen, en Søster Datter af den afdøde Kone, navnlig Maria Jens Datter, som skal tiene i Helsingøer, og en halv Broder til den afdøde Rasmus Jespersen, ved Navn Jens Nielsen, som saavidt vides skal opholde sig paa Langeland. deres efterladte Livs Arvinger, ville enten selv, eller ved Fuld Disse forommelte, eller i Fald de ved Døden skulle være afgaaet, mægtiger møde herpaa Baroniets Skriverstue den 1ste Septbr. førstkommende, da Skiftet bliver sluttet; de som udi ermelte Stervboe maatte have noget beviislig at kræve eller fordre, ville R. 435 R. R. forinden eller i eeneste den Dag, melde sig. Holsteenshuus den 23de Junii 1781.