Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-11
Men foruden de Arbeider, som ere nødvendige for Gaard=Konen, burde og tænkes paa Arbeider, som kunde være nødvendige for Huuskonen og Jndersteen. - Gaardkonen har nok med Madlavning, Spinding, Binding, Syening, Hauge Dyrkning, Vævning at bestille, især da hun er nødt til at fabrikere til Tieneste-Folkets Klæder; men Huuskonen, om hun end kunde lade sig leie i Dag=Arbeide hele Sommeren igjennem, har hun dog Timer tilovers, Vinter og Foraar, hvori hun spinder for Andre, eller kunde bestille noget Andet, mueligen mere fordeelagtigt. Jkke kan Pigebørn af Bondestanden vide i Forveien, om de skal blive Gaard eller Huuskoner, og i første Fald, om Omstændigheder, før deres Død skal bringe dem ud af Gaarden. Det var da gavnligt for dem, i Barndommen at lære saadanne Haand-Arbeider, der kunde være dem mere indbringende og Landet nyttige, tillige saadanne Arbeider, hvorved de kunde anbringe megen ledig Tid til Nytte. Efter Udskiftningen maa hver Gaardmand have en liden Pige til at vogte Lam og Giæs. Naar disse Dyr ere vante lidt til Orden, saa har Pigen gemeenlig intet Andet, at bestille end at læse lidt paa en Skole Lectie, at lege med sig selv og at keede sig. J Stedet for at keede sig om Sommeren skulde Barnet lære Noget Vinter=Aftenerne, foruden det Nødvendige for en Gaardkone paa Landet, ogsaa tilat more og gavne sig, som Barn, under Vogtningen om Sommeren, og til at gavne sig og Staten, som Huuskone eller Jnderste i Fremtiden. Den norske Bondepige har sin Haandten under Vogtningen at spinde paa. Jeg seer ikke, hvorfor den lille danske Vogterinde ei og kunde have Noget i Hænderne, som hun i en Hast kunde slænge frasig, eller tage med sig, naar hun skulde løbe efter Lammene. Binde kunde hun vel, men da derved skal tages ind og ud, ere rette og vrange Masker at lagttage, saa er jeg bange for, at dette for Barnet paa egen Haand er vanskeligt at udføre, og liden Nytte er det, naar Barnet har gjort det galt, at oprænke det Bundne, for atter at binde eller strikke det om igien. Mere passende for Barnet, var uden Tvivl Andet, til Ex. at filere, (dersom Moden blot ei saa tidt omtumlede os fra Et til et Andet) ogsaa filere de grovere Slags, som ei hen hørde til Pynt, men til Nytte, saasom Uld-Net Ruser, Fiske=Garn &c., at flette Halm eller Straae til Straae Hattene, deels Ringene, der udgiøre Hatten selv, deels Kantningen derom. Dette synes saa meget mere rigtigt, som Æmne, til Arbeidet er baade indenlandsk og behøver ingen Forberedelse. Kunde Dette eller noget Andet, der mueligen kunde bidrage til Fabrikers Opkomst eller Flor, og for den lille Piges eller Huuskonens og Jnderstens Gavn findes passeligt, saa maatte og til at lære Saadant, vælges saadanne Aftener, da hverken Barnets Hiemmelæsning, og Huusmoderens Arbeide skulde tilsidesættes. Da SmaaPigerne tages trolig i Brug om Aftenerne, fornemmelig til Kartning om Vinteren, og dem knappelig pleier forundes Tid til en Skole=Lectie, saa kan ikkun Løverdag og Søndag Aftener bestemmes, som de Aftener, hvori Pigebørn kunde gives Underviisning. End ikke Søndag Aften kunde Sligt, skee, da den umiddelbar gaaer foran deres Skole Dag, og de da skulde lære deres Skole=Lectie; men da ingen anden Aften kan gives, foruden Løverdagen, saa bliver det Nødvendigt, at Skole=Lectien læres Søndag Eftermiddag, og Søndag Aften, førend Skolegangen anvendes for Haand-Arbeiderne. Her blev da ligeledes enten af ædelmodige Personer at bestemme Fruentimmer Haand-Arbeider, som skulde læres, og betale Lærerinder i Samme; eller hvor saadanne ikke fandtes, at skee af Skole-Commissionerne. Dog anseer jeg det passeligst, at ikke egensindige Huusbonder skulde være fortrædelige nok til at hindre Ungdommens Underviisning, naar alligevel Bekostninger anvendes paa Samme; at det blev en Nødvendighed, under Mulct, at Børnene, baade Drenge og Piger, disse visse maanelyse Aftener, da deres Huusbonders Arbeider er hindredes, mødte i Skolen, og at Mulcterne bleve at anvende til Præmier, eller om ingen faldt, da en liden Sum gaves godvillig af Personer og Selskaber, eller af Commissionerne paalagdes Skole Districterne. T. M. B. Galskiet, en Sognepræst for Hyllested, Vændsløb og Holstenborg.