Berlingske Tidende, 1780-01-03
Paris, den 17de December. Man tvilede ey paa, at Græv d'Estning jo skulde i Vinter komme tilbage til Europa med en Deel af sin Flode, hvilken efter et Søetog af 18 Maaneder kunde behøve Reparation; men man havde dog ey ventet denne Tilbagekomst førend dette Aars Slutning. Hans Ankomst berettes fra Brest under 7de Decbr. saaledes: Det Kongel. Skib, Languedoe paa 90 Kanoner, ført af Græv d'Estning, Vice=Admiralen af Frankerig har i Dag kastet Anker paa Rehden ved denne Havn. Dette Skib var den 14de Octobr. afseylet fra Mundingen af Savannah paa Kysten af Georgien. - Man har erfaret, at Græv d'Estning, medens den Kongel. Escadre opholdte sig paa bemeldte Kyst, har foretaget en Expedition imod Staden, Savannah, som ey er lyktes ham. De egentlige Omstændigheder herved ere endnu ey bekiendte. Man veed, at Escadren har bemægtiget sig det Kongel. Stor=Britanniske Skib, Experiment paa 50 Kanoner, som blev commandeert af Capitaine Wallace, var beslagen med Kobber og havde 650000 Livres i Penge inde; ligeledes den med Kobber beslagne Fregatte Ariel, paa 20 niepundige Kanoner og 6 fire pundige, 3 Transport-Skibe, som seylede under Experiments Bedækning, og et rigt ladet Koffardie=Skib, foruden adskillige Goeletter og andre Fartøyer af ringere Rang. En gellænderne have selv nedsænket Fregatten Rose, paa 26 Kanoner, og et temmelig stort Antal Koffardie=Skibe af deres egen Nation i Savannah=Floden. - Siden forrige Fredag, da disse Efterretninger indløb med en overordentlig Coureer, fortælles vel adskilligt om Omstændighederne ved Græv d'EstningsExpedition imod Staden Savannah; dog melder Gazette de France fra i Dag intet derom, og altsaa ere Efterretningerne ey saa tilforladelige, som de burde være. Jmidlertid paastaaer man, at have erfaret følgende af Grævens Secretaire, og en Officeer, som er ankommen med ham: Angrebet paa Staden Savannah mislykkedes: 1) eftersom man af Mangel paa svært Artillerie ey kunde komme over Engellændernes Forskandsninger, og 2) eftersom General Lincoln, som commandeerte de Amerikanske Tropper der i Landet, ikke tilig no kunde foreene sig med Græv d'Estning, hvilken sidste havde kun 3000 Mand, da derimod de forskandsede Engellændere under General Prevost vare 5000 Mand stærke. Admiral d'Estning fandt altsaa for raadeligt efter det første forgiæves Forsøg, at afstaae fra sit Foretagende og igien at indskibe sine Tropper. Den eneste Officeer af Distinction, som ved den ne Leylighed er bleven, er Oberste Stettin, en Svensk Officeer, som ved Øen Grenadas Erobring var den næst commanderende ved en Colonnes Anførsel. De Herrer Fontaig ne og Bethysyere læt saarede. Hr. d'Estning selv har faaet et Skud i det tykke af Benet, hvilket har nødt ham til at blive nogle Dage i Brest, og siden at giøre sin Reyse hertil i smaa Dag Reyser. Et andet Saar, som han har faaet paa Armen, er næsten aldeles lægt. Det erobrede Krigs=Skib, Erperiment er det samme, som forrige Sommer angreb vore Fartøyer ved Cancale. Alle de Priser, Græven har gjort, beløbe sig til 18, og ere blevne sendte til Nord=Amerika; den erobrede Øe Beaufort har han overlevert til General Lincon. Fleere og tilforladelige Omstændigheder forventes, saasnart Admiral d'Estning mundtlig har gjort sin Beretning hos Kongen. - For Resten har Græv d'Estnings Tilbagekomst her foraarsaget megen Glæde. Han forventes her med en Længsel, der fuldkommen stemmer overeens med det høye Begreb, som man har gjort sig om hans Tapperhed og de vigtige Tienester, hvilke han paa sit lange og ærefulde Tog har gjort os.