Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-04
Frankerig. Kongen vilde d. 25de eller 26de f. M. i egen Person slutte Kamrenes Session for 1832, om den næste Session skulde aabnes strax efter, eller udsættes indtil den kongelige Navnedags Fest (d. 1ste Mai) var forbi, vidste man endnu ikke. Saameget vidste man, at den følgende Session ikke vilde blive aabnet med nogen Trontale, og at altsaa Kamrene vilde komme til at spare den Tid, som Debatterne om en Addresse ellers vilde medtage. Om Omfanget at de Gienstande, som under denne Session ville komme under Ventilation, tvivlede man. Dersom det skaldet lykkes Ministeriet, at faae sin Yndling, Hr. Persil, udnævnt til Vicepræsident, istedetfor Branger, er man vis paa, at Regjeringen vil faae Mod til at byde de Deputeredes Kammer noget Mere og navnlig at forelægge det et længe omtalt Project om politiske Forseelser i Almindelighed og Presseovertrædelser i Særdeleshed. Men skulde dette forehavende ikke lykkes, da vil det, mener man, blive Kammeret anviist, strax at raadslaae om Budgettet for 1834, og dernæst om den af Pairskammeret emenderede Departemen tallov, samt om andre Lovforslag, om hvilke Commissionsberetninger, allerede ere afllagte. - J den utaalmodige Forventning om den foreløbige Ende paa deres femmaanedlige Arbeider have de trætte Kamre i de sidste Par Dage næsten gjort flere Love færdige end i den hele øvrige Tid. - Rygtet om; at Politiet i Paris har givet de overrhinske Regjeringer den første Meddelelse om de forestaaende Uroligheder i Frankfurt; Undersøgelsen af en vis i Paris bosiddende Hr. Wolframs Papirer, hvilken man ansaae for Medvider i hine Uroligheder; adskillige tydske Flygtningers Tilbageviisning fra de franske Grændser; den Beslutning ikke at modtage igjen de hemmelig udvandrede Polakker; endelig den Rolighed, hvormed det franske Cabinet har optaget den frie Stad Frankfurts Besættelse af osterrigske og preussiske Tropper: alle disse Omstændigheder have atter paadraget Regjeringen den beskyldning i de uafhængige Blade, at den ved enhver Leilighed opoffter Frankerigs Ære og Julirevolutionens Principer, for de absolute Magters Jnteresse, og viser sig meere underdanig mod disse, end det selv under Restaurationen var Tilfældet. J Anledning af disse Bebreidelser, har Regjeringen igjennem sine sædvanlige Organer bekjendtgjort et vidtløftigt Forsvar for sit Forhold ved denne Leilighed, hvilket imidlertid enddydermere har opvakt Journalernes Uvillie, især fordi en nylig af Hr. d'Argout meddeelt Forsikkring, at man ikke vilde nægte de Udvandrede, som maatte vende tilbage, Adgang igjen til Landet, om end ikke til den forhen nydte Understøttelse, udlægges deri saaledes, at dette kun gjælder Spaniere, Jtalienere og Portugisere, som, skuffede af Amnestiløfter, eller af andre Grunde vende tilbage, men at det derimod ikke vil være anvendeligt paa de Polakker som have forladt Landet, og nu maaskee efter mislykkede Foretagender atter der ville søge Tilflugt. - Ved en Forsamling, som Oppositionsmedlemmerne i de Deputeredes Kammer holdt d. 23de, er det blevet stadfæstet, at Oppositionen ikke er enig med sig selv, men at det i samme findes to Partier, nemlig et moderatere, hvortil Odilon=Barrot, Mauguin, Lafitte, Merilhon, Laurence med deres Tilhængere høre, og et "videre fremrykket", som bestaaer af Lafavette, Salverte, Dupon, Cormenin, Thiard, Garnier=Pages og deres Selskab. Det første Parti, hvor misfornøiet det end er med den nærværende Tingenes Orden, vil dog holde fast paa den bestaaende Regjering og nærer bestandig det Haab, endnu at lede den paa bedre Veie; det andet derimod har ganske opgivet Haabet om den nuværende Forfatning, og seer kun Frelse i en Republik. - Jfølge Gazetten er man nu mere bekymret for Hertuginden af Berryg Forstand, end for hendes legemlige Tilstand, og venter med Længsel Tilbagekomsten af 4 Læger, som er afsendte fra Paris til Blaye. Andre Blade ville vide, at disse Læger ere afsendte, for officielt at stadfæste Hertugindens Svangerskab, hvorefter man da skal have i Sindeat sætte hende i Frihed, endnu førend hendes Nedkomst.