Berlingske Tidende, 1794-06-20
Bekiendtgiørelse om et Stærings=Middel. Da allerede mange Bagere, Bryggere og Brændeviinsbrændere have af mig faaet Recept til dette Giærings=Middel eller den Kunst at tilberede Giær, ligesom og Recept til den Kunst, at sætte Prøve eller Perler paa Brændeviin, og enhver har viist den største Tiltredshed dermed, saa bekiendtgiør jeg herved saadant, og beder tillige de Lysthavende, som endnu ønske at vide Recepten, at melde sig hos mig under følgende Addresse: F. S. Winther, boende paa Pladsen paa Hiørnet af Caffemacherie No. 279 i Hamburg. - Recepten til dette Giærings=Middel koner 12 Rdlr. i danske Bankosedler, og 6 Rigsdaler i Bankosedler forud, hvorefter Recepten strax følger, og de øvrige 6 Rigsdaler betales efter gjort Forsøg, hvilke da vist enhver med megen Tak og fuldkommen Tilfredshed vil tilsende mig. - Denne Giær kan til alle Tider baade Vinter og Sommer tilberedes paa en meget læt og hastig Maade, saavel i smaae som store Qavntiteter, og conserverer sig ogsaa ligesaa længe, som den sædvan Uge Ølgiær. Der komme ikke heller nogen skadelige eller urene Species hverken for Mennesker eller Qvæg deri, hvorfor det tilfornaf 3 T. den herværende Hr. Doctor og Stads Physikus er bleven undersøgt og attestert. Enhver Brændeviinsbrænder, vil jeg tillige med Recepten til Giærings Middelet endnu uden Betaling meddele følgende nyttige og fordeelagtige Videnskaber: 1) En udførlig Underretning om Brændeviinsbrænden, hvorledes enhver Brundevinebrender kan faae den femte Deel meer got Brændeviin, end ellers sædvanlig o. s. v. 2) At brænde Brændeviin af Enebær, uden Frugt, hvilket ogsaa ermeget fordeelagtigere end det af Rug. 3) At sette rigtig Prøve eller Perler paa Brændeviin, naar det af Naturen ingen har, og om endog Brændevinet er nok saa svagt paa Spiretus, at det af Naturen ikke kan holde Perler, saa maae dog Perlerne, naar man har brugt denne Kunst, og Brændeviinet skienkes i et Glas, blive staaende derpaa et Qvarteers Tid, man kan og saa strax giøre Forsøg dermed paa et Glas Brændevin som ingen Perler har, saa vil man erfare, at de blive staaende overalt derpaa. Dette Middel, som bliver brugt dertil, er aldeles ikke skadeligt, det giver ikke heller Brændevinet nogen anden Lugt og Smag, men det bliver, som det af Naturen er, man kan ogsaa overalt have det uden den ringeste Bekostning. Denne Kunst er ikke allene nyttig og fordeelagtig for Brændeviinsbrænderne selv, men ogsaa for enhver Distillateur eller den som kun handler med Brændeviin Hvem der forlanger Recepten, dertil alt ne, uden Giæringsmiddelet, betaler 6 Rigsdaler i danske Bankosedler, som ligeledes Postfrie præmmerand i live mig tilsendte, hvorpaa Recepten strax skal følge. Jeg takker for første Bidrag efter min Indbydelse, hvorved demærkes: 1) At de franske Farvere, som der skrives at have betønnet Hr. Riedel med Præmier, maaskee ikke har kiendt den hos os brugelige Maade, at bruge en Kyppe længe; thi det er ket at begribe, at ikke alle franske Farvere have lært hos dem, som Hillot skriver, at have brugt deres Kypper med samme Ludi mange Aar; men at jeg har ført en Blaaekyppe, som paa 6te Aar har været brugt, uden at bortkaste Luden, kan jeg, naar forlanges, bekræft: med Eed. 2) Riedeel kunde ligesaavel som enhver anden Farver, farve Linnergarn blaat, som kunde udholde Optogning og Bleg, hvorpaa han kunde faae Attest. 3) Naar jeg seer og er overbeviist om, at det som Riedelfarver med Brun spaan, svinder for fortyndet Victrial= og Citronsyre og min egen Erfaring, ja danske Chymister forsikkrer mig om, at ægte Blaa ikke forandres ved samme, paa hvad Grund kan det da kaldes ægte, At anføre begge Slags Sort, som et Beviis for Brunspaans Ægthed, er meget eenfoldigt, til var Kastorsort saa ægte som det ægte Blaae, var det jo unyttigt at farve det spanske Klæde ægte Blaat førend det farves sort. - De aldigede sorte Hatte, som vi daglig see, er heller ikke noget Beviis paa Brunspaanens Ægthed. - Jmidlertid fornøyer det mig, at de og andre bruge Brunspaan i Steden for Jndigo, maaskee at Jndigoved samme Leylighed med Tiden kunde blive bedre Kiøb for dem, som ikke forstaae at farve ægte Blaar med andet ind Jndigo. P. Bach, Kongel. privilegeret harver i Wordingberg.