Københavns Adresseavis, 1778-03-27
Kiøbmands=System, samt Begyndelsesgrunde til Handelsvidenskaben, og vedføyede korte Historie og Handelen til Vands og Lands; hvoraf man tillige kan lære at kiende nu værende Tilstand af Handelen fra Europa og til de andre Verdens Deele. - Efter Hr. Prof. Ludovici Grund ris eines vollstandigen Kausmanns Systems a. 2te vermehrte und verbesserte Anflage - oversat, og med vigtige Tillæg, særdeles til den danske Handel indtil nu værende Tider, forøget og forbedret ved Et Selskab. Er det Land lykkeligt, hvis Agre, Fiorde og Hiorder give sine flittige og sunde Arbeydere det Fornødne, til Livets nøysomme Ophold og Beqvemmelighed, Det er sig selv Nok, saa længe dets Jndbyggere ikke lære at kiende og ønske andre Nødvendigheder, som Overdaadighed og Vellyst idelig opfinder og forøger. Hvor meget lykkeligere, da, naar det ved større Mængde af Natur=Produkter kan indbyde Fremmede i sine Havne, ved sin Overflødighed komme andres Mangel til Hielp, og ved en lykkelig Handel berige sine vindskibelige Indbyggere, – Er ved den første Tilstand, et Land ikkun sig selv Nok; den sidste kan giøre det rigt, og mægtigt, og Folket æret og frygtet. - Men det er Handelen, som foreener, opliver og bevæger de øvrige Næringsstænder til denne høyere Grad af Virksomhed. At altsaa Handelen er en meget vigtig, om ikke den allervigtigste Grund til en Stats Lyksalighed; at uden den nyttige Handels mueligste Udbredelse Landets Rigdom og Velmagt aldrig kan tilveyebringes; er en saa bekiendt Sandhed, som det da maae være Regieringen og selv Handlende, saavidt alle Handlen te i en Stat, under fælleds Love staae under fælleds vedindtligheder, særdeles magtpaaliggende: at Handelen føres paa den rette Maade, i Hensigt til Statens indvortes naturlige Fordeele eller Mangler, og dens deraf følgende enten Fordeele eller Tab i Handling med Fremmede. Til at kunde dette, forudsættes Kundskab og alle til Handelen henhørende Videnskaber, samt Jndsigt og Erfarenhed til at anvende dem retteligen. - For Statsmanden er Handels=Videnskaben, nødvendig, naar han med et vist og sikkert Øyekast, overseer det Heele, og af enhver enkelt Omstændighed i Handelen uddrager Følger til det Heele. - Men hvor aldeles nødvendigt for Kiøbmanden: at have foregaaende Underviisning, Erfarenhed og Øvelse, eller en samlet Jndsigt i alle Handelens og Kiøbmand skabets Deele, og nu hvor ønskeligt: om hver Handlende altid fulgte samme Grundsætninger, hvorefter Regieringen giver Love til Handlingens og Landets Tarv. Men at forene Handelspolitik og Kiøbmandskab med hinanden, hvor vanskeligt, naar Kiøbmanden, ikke indseer de Fordeele han selv skulle kunde nyde, ved at befordre Regieringens Hensigter til det heeles Bedste. Oftere har Uvidenhed og Fordom, end Modvillighed sat Hindringer for de bedste Foranstaltninger. - Skulde det da ikke være overmaade nyttigt, at Handels Videnskaben ligesaa vel ordentlig foredrages, som andre Videnskaber, der alle have den menneskelige Slægte Lyksalighed til Formaal, og dette tilfælles: at de indbyrdes rekke hinanden Haanden, og meere eller mindre behøve hinandens Hielp Hvorledes læres Handelen hos os i Almindelighed, Vi undtage nogle faa indsigtsfulde Kiøbmænd, under hvis Anførsel de faa, som betroes i deres Forretninger, kunde dannes til retskafne Kiøbmænd, og hvor lidet er dette Antal mod dem, som opdrages ved Vægtskaalen, Alnen eller Tønden, og savne den Underviisning, som nødvendig skulde bane Veyen. til Erfarenhed. De begynde selv tidlig at handle, uden Jndsigt, uden Orden. Med Aarene, siger man kommer Erfarenhed; vel nok, men er Handelen det Middel, hvorved en Stat skal blive enten riig eller fattig, bør da ikke, om Handelen nogensinde skal kunde føres i Overeensstemmelse med baade Statens og Kiøbmandens Fordeel, Underviisning gaae foran Erfarenhed, - Skal Handelen læres ved Erfarenhed allene, uden foregaaende Underviisning, hvor ofte kiøbes da Erfarenhed med egen og andres Velfærds Forliisse Og nu, naar vi vide Maaden, fattes og Midlerne, vi ere nu med de bedste erhvervede Jndsigter ofte foragtede, og mon vi fortiene det meere, end at ynkes og hielpes, Men denne Underviisning bør ikke bestaae blot i Haandgreb, at kunde bruge Maal, Maade og Vægt rigtig, eller i den Forsigtighed allene at kunde vogte sig for falsk Mynt o. d. l., og for Re steen, som det heder: lære at være Dreng for man bliver Karl, det er at bruges til Gaardskarls eller anden nedrig Forretning. Saaledes maae de fieste Ungssom enten af Tilbøyelighed, Tvang eller Trang opofres Handelen i de mindre Kiøbstæder, hendrive 6, 7, ja undertiden flere Aar. - Hosbonden forskriver eller henter sine Vare - Gud veed hvorfra - og den unge, særling med al sin Lærelyst veed neppe og Rosiner s.d. l. ere frembragte saaledes af Naturen, eller danne de ved Konsteen; han kiender intet til Varene før han seer dem i Skuffen, og nu overlade man til ham selv et giøre Betragtninger, om han kan. - Lad ham føre sin Hosbonds Brev=Copie=Bog, (om hans Skolemester, har lært ham saa vel at skrive, eller vove sig nærmere Helligdommen af Hosbondens øvrige Handels=Bøger com han fører nogen; hvor mættes nu hans Videlyst, naar han opdager: at man fra et vist Sted kan blive forsynet med næsten alt hvad man behøver, om dette Sted igien har sine Vare fra første eller tredie Haand, Om endeel af disse Vare forarbeydes og kunde faaes i Landet selv, maaskee bedre, om ikke til ringere Priser, Hvad kommer det ham ved Udsalget beregnes efter Jndkiøbs=Prisen og Omkostningerne, og det maa være ham nok. At kiende alle Landets egne, baade raa og forarbeydede Vare, at vide, hvorledes de til Landets Haandværkernes og Kunsternes, samt endelig til Kiøbmandens egen Fordeel, paa bedste Maade forædles, paa hvilke Stæder de saaledes til Fremmede, med mueligste Fordeel kunde forhandles. - At have den nøyagtigste Kundskab om de fra fremmede Stæder, behøvende Vare, deres saavel oprindelige som tilfældige. Tilstand og Forskiellighed, deres Forhold mod hinanden, saavel i Hensigt til indvortes Godhed, som deres Værdie, eller stigende og faldende Priser, og sammes Aarsager. Paagaaende Omkostningers Forskiellighed, imellem et og andet Sted, de Stæders Mynt= og VexelCourser paa hvilke handles, og saa meget meere, som en retskaffen Kiøbmand bør vide, og anvende til baade sin og Landets Fordeel. - Det overlader man til Hovedstædernes Handlende, eller de faa, som opsvinge sig over den almindelige Sphære. - Maatte dog ogsaa disse nyde Fordeelen af andres Uvidenhed! - Lad dette være et svagt billede paa Handels=Kundskabens almindelige Tilstand hos os, saaledes som den hidindtil har været. - Vi leve under en Regiering, som ey allene ved saa mange vise og naadige Anordninger for Handelen, men endog, ved selv at bære Byrden af vigtige, og private Kræfter overstigende, Anlæg, sørger for en udbredet Handels Opkomst og Fremtarv. Det være Opmuntring nok for enhver patriotisk Kiøbmand til ogsaa at vise Omhue for den dertil nødvendige Kundskabs mueligste Udbredelse. Veyledning dertil giver det her anmeldte Skrift, som indeholder: I. Grundridsning til et fuldstændigt KiøbmandeSystem. I. Hvad Kiøbmandskabet er. I. Forskiæl imellem Kiøbmandskab og Handels=Politik. 111. Kiøbmand skabets Deelt. 1) Vare Kundskab. 2) Handlings Videnskaber. 3) Bogholderiet. N. Flere en Kiøbmand nødvendige og nyttige Videnskaber. V. Det heele Kiøbmandskabs Jnddeeling. N. Kilderne til Kiøbmandskabet. V. Hielpemidler til sammes Udvidelse. VH. Kiøbmandsvidenskabens besynderlige Fortreflighed. K. Sammes smukke Indretning. A. Et Kiøbmands=Systems Nødvendighed. H. Begyndelses Grunde til Handt nog Videnskaben. Første Deel. Om Handlingen i og for sig selv. Cap. 1. Om Handlingen i Almindelighed. Cap. 2. Om Prisen eller Værdien. Cap. 3. Om Mynter i Almindelighed og Penge i Særdeleshed. Cap. 4. Om Maal, Vægt, Tal og Nummer. Cap. 5. Om Credit, Gield, Betaling og Bankerotter. i Cap. 6. Om Varehandling i Almindelighed. Cap. 7. Om Bytte og Kiøbhandel. Cap. 8. Om Vares Jndkiøbs Cap. 9. Om deres Forhandling. Cap. 10. Om Rabat, Thara og Overvægt. Cap. 11. Om en Varehandels eller Kiøbslutnings Afgiørelse og Gyldighed. Cap. 12. Om Vares Afsendelse, Jndpakning, Mærkning og Udpakning. Cap. 13. Om Kramhandling, samt Kræmmerie og Haandværkskram. Cap. 14. Om Handelen tilVands og Lands. Cap. 15. Om Jnden= og Udenlandsk Handling. Cap. 16. Om Assecuranse og Grosavanturhandling. Cap. 17. Om Vexel=Handling i Almindelighed, samt Penge=Vexling og Actie=Handling i Særdeleshed. Cap 18. Om Vexel=Handling i Særdeleshed. Cap. 19. Om Commissions=Compagnie. og Speditions=Handling. Anden Deel.