Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-02
(Af Hamb. Corresp.) Escadren i Texel bestaar af lutter Linieskibe, besatte med hollandske Matroser. Flottillen, der bestaar af Brigger og commanderes af Contreadmiral Villaumez, er især bestemt til at undervise Matroserne og lade manøvrere i Zudersee. - Og saa i Elbdepartementet skulle 400 Hectarer (omtrent 80,000 Qvadrat-Roder) Land beplantes med Runkelrødder. – J Rom venter man nu et Besøg af Hs. Maj. den franske Keiser. - Paa Sicilien ven tes en stor Forandring. - Degen er d. 16 Oct. fløiet op i Wien, da Natten faldt paa tabtes han af Sigte, og efterat man endnu d. 17de ikke har hørt noget fra ham, frygter man at han er forulykket. - Salget af Stats- og geistlige Godser i Wien fortsættes, og uagtet sammes Antal er saa betydeligt, betales de dog for det meste dobbelt saa dyrt som de ere vurderede for. - Kongen af Engelland er saa syg, at man har maattet udnævne en ny Læge. De strænge Forholdsregler, Dr. Wil lis ved Kongens sidste Sygdom (1801) havde brugt, men som Udfaldet viste at være hensigtsmæssige, havde saaledes indtaget Kongen imod ham, at Doctoren udbad sig, at han i det Tilfælde, Kongen falder igjen i samme Sygdom, ikke maatte kaldes til ham. Man vil benytte sig af hans Jndsigter, uden at tillade ham at nærme sig Kongens Person. Tippo Saibs anden Søn har aflivet sig selv med et Pistolskud. – For at forhindre Slavehandelen ligge 6 engelske Fregatter ved Guinea Kysten. De skulle have taget 106 americanske, spanske og portugisiske Skibe, ladede med Slaver, ført disse til Sierra Leona og sat dem igien paa fri Fod. – Efter et Keiserligt Decret ere Hollands Jndtægter for 1810 bestemt til 95 Mill. og Udgivterne til 111 Mill. Forskjellen af 16 Mill. Fr. skal dækkes ved Bons. - Keiseren har taget sin Route over Arnheim og man troer at H. M. derfra vil begive sig til Wesel og Düsseldorf. - J Hamborg er bekjendtgjort, at i Fremtiden Producter af dansk Fiskefangst og Jordbund kunne indføres igjennem Hamborgs Bureau, naar de betale hvad Toldtarifen bestemmer. – J det Hollandske Departement skal der være 2 Keiserlige Universitetsacademier, det enes Hovedsted er Leyden, og det andets Grønningen. - Den Hollandske Coureer indeholder fortsatte Efterretninger fra Armeerne i Spanien og Portugal. Af Greve Dorsennes Jndberetning erfares, at han i Salamanca havde en truffet 1500 med Levnetsmidler ladede og til Cudad Rodrigo bestemte Vogne, at han d. 22 Sept. forenede sig i Tamames med Hertugen af Ragusa, og at de d. 24de rykkede ind i Cindad Rodrigo, som blev provianteret for et Aar; at Fiendens Arrieraarde i Fægtningen ved Aldeadeel Ponte var 16000 M. Jnfanterie, 3000 Heste og 14 Canoner; at Grevens Armeecorps havde 40 Døde og 110 Saarede, at den engelske General Cote er stærkt saaret. Marchal Suchet beretter under 16de Sept. at han d. 14de er rykket ind i Provindsen Valencia, og at han agter at begive sig til Murviedosom Fienden har befæstet. Under 1 Oct. beretter Grev Suchet fra Leiren ved Murviedo, at den fiendtlige Division Obispo, der befandt sig i Lenesa, er slaaet og har maattet taget Flugten til Liria; at Dragonerne Napoleon ere med Fienderne blandt hinanden trængte ind i Segorbe, have nedsablet alt hvad der modsatte sig dem, og forfulgt Fienden 2 Lirues paa hiin Side Staden. Obispo er i fuldkommen Deroute og har mistet 300 Mand, 1 Fane, 90 Heste og mange Fanger. Under den 30te September berettede Greve Suchet fra Hovedqvarteret i Murviedo, at han d. 27de tog denne Stad i Besiddelse; at d. 28de 6 Compagnier af Divisionen Hubert og 6 andre af den italienske Division begave sig for Fæstningens Volde og besatte alle avancerede Værker, at Fienden havde i Fortet 3000 Mand og 18 Canoner; at Trancheerne aabnedes d. 29de, og at han har ladet ogsaa Fortet Dropesa berende, at 1000 til 1100 sammenrottede Bønder ere blevne bragte i fuldkommen Deroute af Oberst Milet, som har dræbt 400 M. for dem og frataget dem den største Deel af deres Vaaben. - Fra Paris skrives under d. 21 Oct. at man havde der siden nogle Dage 19 Sr. Hede hvilket er noget ganske overordentligt. Fra Brüsseberettes ligeledes under 20 f. M., at man aldrig har oplevet saa skjønt et Veir i October Maaned, og at det synes at være en Virkning af Cometen. - En Chineser i Canton, har opfundet et Slags GræstJld, som ikke lader sig slukke, naar den engang har tændt Træet. Han løb ud med en liden Barke, og da adskillige Søerøverfartøier nærmede sig, kastede han sin Jld paa dem, som aldeles fortærede dem.