Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-06-19
Det er forhen omtalt (S. 342), at No. 55 af Thisted, Avis var lagt under Beslag af vedkommende Censor og indsendt til Kancelliet, paa hvis Resolution det vilde beroe, om dette Numer vilde udkomme eller ikke. Bladet er nu udkommet, og indeholder en Artikel og Fattigvæsenet i Thisted, hvori iblandt Andet anførtes af Fakta, at iblandt et afdødt Fattiglems Efterladenskaber fandtes 6 Faar med Angel, og at et andet Fattiglem der i Byen aarlig opdræt ter og feder Sviin. Ogsaa meddeles nogle Oplysninger om Markfreden paa Thisted Jorder, hvormed det, hvad Hegn angaaer, ikke skal være bedre end for 200 Aar siden. Efter de af ham meddeelte Oplysninger troer Jndsenderen ikke, at Fattigskatten ret mange Gange vil lade sig duplere eller triplere, hvilket vilde være at stole for meget paa Ydernes Føielighed til at lade sig kommandere til at pleie Dovenskab og Uforskammenhed. Han mener derhos, at Man hidtil ikke nøie nok har undersøgt de sig som Fattiglemmer meldende Personers Kompetence til at æde og drikke af Medborgernes Sved. - Det var ønskeligt og gavnligt tilføier han - om det maatte blive Jndvaanerne befalet, imellem sig selv ser. Hor indbyrdes, uden Vink fra nogen Autoritet, at vælge sine Fattig= og Skole=Kommissioner. Der formenes da, at Man vilde betrygge sig selv, ved at vælge Personer, som vare Posten voxne, og ikke bleve aldeles ukyndige og villieløse Jabrødre." Til Slutning spørger Jndsenderen, om det er sandt, at Fattigkommissionen, indseende den begaaede Feil, privatim skal have kjøbt ovennævnte Faar og Lam til en hidtil ukjendt høi Priis, og beregnet Fattigkassen den Sum til Jndtægt, for dermed at erstatte Noget af det den Afdøde urettelig tildeelte Bidrag? - Ogsaa en anden Byes, Roeskildes, Fattigvæsen har i den sildigere Tid været Gjenstand, for offentlig Drøftelse. En af Offentlighedens varme Talsmænd, Hr. Overlærer J. Hage, havde nemlig i Roeskilde Avis fremsat nogle bemærkninger og Fattigskatsligningen og derhos udhævet de Grundsætninger for denne: 1) at de, der knap have det Fornødne, aldeles burde fritages for Bidrag til Fattigvæsenet, og 2) at de mere Velhavende burde besattes i et høiere Forhold end det, der nu iagttages, og med Exempler oplyser han da, at han fandt Forholdet mindre rigtigt imellem adskillige Kontribuenters Bidrag. Ogsaa omtalte han i et følgende Numer Gavnligheden af, at Fattigregnskabet kunde blive trykt. Disse bemærkninger synes ikke at have behaget Fattig=Kommissionen, som i et Svar talede om de Enker, der havde maattet paradere i Aviserne, Hr. Hage havde nemlig ved at anføre Exempler paa den efter hans Mening urigtige Fordeling, ogsaa nævnet nogle Enker, og sluttede med følgende direkte Ord: "Saasnart Regnskabet for 1834 er passeret den befalede Revision, er det til Tjeneste (?) for Enhver, som vil bekoste det trykt, dertil at anvende Kommunens Penge ansee vi os ikke berettigede." Dette gav Hr. Hage Anledning til en Replik, hvori han gjør opmærksom paa, at i Odense har Fattigkommissionen været af en anden Mening og bekostet Regnskabet trykt, hvorhos han yttrer det Haab, at Roskilde Byes Kommission vil vise, at den ei staaer tilbage i Oplysning for Odense, og komme til Erkjendelse af, at en saadan Anvendelse af Kommunens Penge er hensigtsmæssig, og at Offentlighed i slige Sager, rigeligt paa mange Maader vil erstatte den derpaa anvendte Bekostning.