JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
Blandinger. Staden Tunis skal i Omkreds have 4 engelske Mile og 300000 Jndvaanere. Herfra gaaer aarlig en Caravane til Tombat i Africa, og medbringer til en Reise af 5 til 6 Maaneder, Slaver, Gummi, Strudsfiere, Guldstøv og en Mængde andre Sager. De europæiske Consulers Huse ligge alle ved Øster og Søe=Porten, og ere ret gode Bygninger. Den franske Com sul har en tilstrækkelig Gage, men tør ikke paa nogen Maade drive Handelen. De engelske der imod ere mindre lønnede, og have Tilladelse at de maae og kan handle. Deres Embede giver dem Credit, og forsikrer deres Person. Fra Havnene løber aarlig 800 til 1000 Skibe. Fra Marseillie bliver en stoer Mængde ulden Tøi hidbragt. Desuden kommer fra Europa til Tunis, spansk Uld, Caffe, Sukker, Specerier, ulden og linnet Tøi a. derimod bliver hentet Korn, Vox, Olie, Hude og Silke, Kongeriget Tunis har 180 Miil i Længden og 250 Miil i Breden; har sund Luft og Egnen er frugthar. Barcellon fortærer aarlig 50 til 60000 Quintaler Klipfisk, og 6 til 8000 Qnintaler Stoksisk, og 10 til 16000 Læster Byg. Catalonien frembringer overhovedet kun en fierdedeel Sæd, som udfordres til Jndvaanernes Underholdning. Fra Holland bliver et Slags Bønner indbragte. Korn bliver hidbragt fra Ri an, Danzig, Liebau, Memel, Kønigsberg, Rostok, Petersborg, lidet fra Archanger, fra Sicilien, Ancona og Barbariet. Brændeviin, som bliver udskibet fra Catalonien, bliver af nogle holdt ligesaa godt og af andre for bedre, end det fra Bordeaux, Rochelle, Jske de Rhe, Olerøn og Cette, og er visselig bedre, end det fra Marseille. Der bliver og aarlig udført 30 til 40000 Piber til Frankrige, Holland, Guernsen, Jersey, Bremmen og andre Steder, som og et tille Partie af rødt og hvide Liquer, og Vine. Desuden bliver og en utrolig Mængde Lerred forbrugt, som kommer fra Schlesien og Polen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
Kunstfyrverker Stuver i Vien, har afbrændt alle smukke Nannetiske Gratier til Ære et vel indretter og udført Lystfyrværk, hvorved den Uleilighed vildrog sig, at en Raket Stang falt ned, og slog et smuk Mandfolk saaledes for Panden, at han uden Sands og Samling styrtede ned, der foraarsagede en almindelig Forskrækkelse; den unge Mands Ansigt og især Næsen har derved lidt meget, dog er han uden dødsfare; de omkringstaaendes hastige Hiep, det smukke Kiønse Molidenhed over denne unge Adonis, som der laae i sit eget Blod, igien kaldte ham hastig fra Døden, som i nogle Minutter syntes at være borte, de mange herlige og vellugtende Vande, som alle Smukke bestæntede ham med kunde ei andet, end oplive denne halvdøde, og deres mage Beklagelser lindre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
Det paa Slottet i Berlin værende Machinkaffel skal efter Kongens Befaling igien settes i Stand, og den berømte Componist Dittersdorf skal Kongen have ladet tilbyde Tienneste hos sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
Som der skrives fra Petersborg skal Keiserinden af Rusland, fornylig udladt sig ved Taffelet, at hun hafte i Sinde, at giøre det følgende 25de af hendes Regieringsaar uforglemmelig ved en saa mærkværdig Handling, som baade Hoff, Stad og Landevig skulle erindre sig tilkommende Aars Tronbestigelses Fest Den i Vox pouserede Figur af den afdøde Konge af Preusen har den Engelske Gesandt kiøbt en ligesaadan en for 7000 Rdlr. for sende til Kongen af Engeland. Billedhugger Bet kober, der har forfærdiget det fornemmeste deraf vil paa nye forfærdige en ligesaadan, og tror at alle Hoffer skulle lade samme bestille, og saaledes blive derved riig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
Fra det Bayrentske skrives, har der været en saadan Storm, som Folk paa 80 Aar ei kan erindre sig, og paa et Kierketaarn meldes tillige, har Stormen gandske nedbøyet en Jernstang, paa 7 Fod og 54 Pd. tillige med Fahnen og Veyrhanen og den stærke Kaaberknap.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
En Præst, som Cardinal Bothiang hafte forbudet Prædigeflolen for en Prækens Skyld, som ei anstod Cardinalen, har andraget samme Keiseren, som har ladet Prædiken undersøge, og og derefter ei allene tillagt Præsten 100 Rdlr. meere i Gage, men givet ham Tilladelse fremdeles kun at prædike som en retskaffen Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
Congressen i America har anviist en Summa paa 120000 franske Livres, hvorfore i Paris skal forfærdiges et forgyldt Sølv Service til Foræring for Greven af Vergennes i Paris for sine Bestræbelser med Americas Uafhengighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
Bekiendtgiørelser. T. T. En Hattemager Dræng ved Navn Thomas=Nielsen=Keyser af Fridericia, 19 a 20 Aar gammel, 2der for begangen Tyverie var arresteret i Stadens=Raadhuus, har, ved Arrest=Forvarerens forsigtighed, funden Leilighed til i Aftes at undvige af Arresten. - Alle og enhver som denne Tyv maatte forrekomme, anmodes derfor, at lade ham paagribe og arrestere, samt at melde det til Raadmand og Byefoged Buhl i Frideritz, da Tyven ei allene uopholdelig skal blive afhæntet, og alle paagaaende Omkostninger erfattet, men end og den som anholder ham nyde en Douceur for Umagen. Tyven er liden af Statur, men efter hans Alder føer af Lemmer og bred af Skuldre, har et sort Haar som er bunden og sammenslættet, en grov og noget tyk Udtale og er hiulbeenet Ved Undvigelsen var hand klæd i en stribet hiemgiort Trøye, en blaa Kiol et var Sorte Skind Buxer, et var hvide uldne Strømper et var Skoe med Tinspender. den 28de Novbr. 1786. Fridericia. N. B. Saaledes Ord til Andet var ogsaa Manu scriptet til dette Avertissement i forrige Blad, og altsaa ere de 2de Tilsætninger derudi skeedte paa Adresse=Contoirret inden mit vidende, og 4 som jeg vil haabe ) af forsigtighed, der en anden Gang forbedes. Buhl. Den Nordre halve Deel af den saakalte Oberstinde - Brinkes Gaard heri Staden, tilligemed den halve Deel af Haugen, der er forsynet med gode frugtværende Træer, er at faae til Leie til næste Paaske flyttetid; Hvem som behager at Leie den, ville desangaaende henvende sig til Raadmand og Byefoged Buhl heri Staden, som i den Henseende haver Eierens Commission. G. N. Ved Blikkenslaaer Meyer i Fridericia kan faaes gode Stege Maskiner, af følgende Notte, man behøver ingen Stegevender, ey heller nogen til at vende den, da den bliver ikkun hver fierdendeel Time hengt et Hul om paa Hjulct som sider paa Enden af Spedet, desuden bruges ey meere end en trediedeel Jldebrand som ellers, og Stægges en Time kortere end sædvanlig. Af forbemelte Maskiner er allerede bortkommen til Fyhn, Aalborg. Randers, Horsens, Veile, og Colding, og kan bekommes med Sped og fuld Tilbehør for 4re Rdlr. ved Gunner Meyer Blikkenslager i Fridericia. Da jeg agter at udgive en bekonomisk physisk Be- skrivelse over Schagens Kiøbsted og Sogn, med vigle tilføiede Kobbere, forfattet, efter Kongel. Be uling: saa vilde de høie og respective Herrer, som maatte have Lyst til at ere dette Værk, behageligen tegne deres ærede Navne og Karakteer, samt hvad Sort Papiir de helst ville have, Værket trytkes i svo, og vil omtrent blive 30 Ark stort, og Prisen som sædvanlig. De som samle og imodtage 10 Exemplarer, faae det 11te frit; de som behage at subskribere, vilde behage at lade sig tegne i Kiøbenhavn hos Hr. Agent Gyldendal; Hr. Proft paa Børsen. og Bogtrykker Thiele i store Hlliggeist Stræde No. 150, Sidste Sted ønskede jeg Subscriptions=Listerne indsendte fra Provintserne inden Februari Maaneds Udgang 1787, for derefter at bestemme Oplaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
Kiøbenhavn den 6te October 1786. Olaus Olavins. Kammersecretair og Tolder. Supskription modtages paa Adresse Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
Nøysomhed. Held den, som ved sit lidet BordS. Udtømmer tarvelige Retter, Af Fædre Kar - Han ikke stor, Men lykkelig med lidet mætter Naturens Krav - For usel Frygt Og Gierrighed han sover trygt. Hvi spilde vi vor korte Tiid. Med store Udkast kun at giøre, Hvi reise vi nu hid og did? Vor Byrde vi dog med os føre. Hvo Flygtet fra sit Fædreland, Og blev derved en anden Mand, Flye, søg bag Skibets Planker Lye. Den tærende Bekymring stiger Om Bord med dig -, Forsøg at flye Paa snelle Hest; - Du ei undviger: Til Lands og Vands den følger dig, Som Lynild snart og skrækkelig. Nyd glad og rolig det som er Spørg ei hvad Tiden vil tilskikke! J Mødgang kiæk og munter vær Bland Sødme i de bittre Drikke! Ublandet varig Lykke nød, Kun den, som sank i Gravens Skiød, Og mig har Skiæbnen været god, Den skienkte mig en - Hytte, Dens næste Gunst der bestod: Lidt Digter=Aand mig blev til Bytte, Og saa et Sind, som leer kun adEn daarlig Pøbebs blinde Had. Edle Handlinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
Den gamle Tyrkiske Storadmiral har ved sit første Foretagende i Cairo viist, at han er en ligesaa stor Menneskeven, som Helt, og at han be sider en Tænkemaade, som ville ære en meere oplyst Nation, end den Tyrkiske. - I et af de forsagede Tyranners Palladser, som næsten vare ødelagde og udplyndrede, fandt han den enes Gemahlinde og hans lille Søn, begge for sine Fødder, bedende om deres Liv; Han opløfte de dem kierlig og sagde: " Jeg er ei kommen til Egypten for at bekrige Fruentimmer; kun en slet Handling at hævne sig paa dem de være roelig for deres tilkommende Skiæbne og jeg skal sørge for deres anstændige Underholdt ning og Sikkerhed. Den ulykkelige Moder pegede paa sin Søn, da hun af Vemodighed, et kunde tale. - Den gamle Admiral tog ham i sine Arme sigende: Denne Lille har ingen Deel i Faderens Forbrydelser; jeg skal nok før ge for ham, og lod ham bringe til Constantinopel, for at anføres i alt til en værdig Mand. i Tiden. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
En brav og veltænkende Cavalleer i Græg havde avlet en Søn ved en smuk borgerlig Pige, ved et anstendigt Tillæg lod han Barnet ver opdrage; Han lod ham studere, uden at han viste eller kiendte sin Fader, men fik alt ved en fremmet tilstillet uden at hvide hvorfra. Dadenne nu var avanceret saa vidt, at han skulle en Dag prædike, indfandt han sig som alle andre for at anhøre ham og hans Gaver; og da denne prædikede ypperig til alles bifald, kunde han derover ikke længere tilbageholde sin Glæde, han lod den unge Prædikant hente til sig, og sagde til ham. De kiender vel ikke deres Fader, – Nei - svarede denne - Han faldt ham derpaa om Halsen og sagde: Erkiende her din sande Fader, der nu indslutter dig i sine Armee, som har ladet dig opdrage og sørget for dig. - Din gode Moder er død, som jeg efter Omstændighederne ei kunde ægte, men i alt dette ærer og elsker, og til hvis Underhold jeg udsatte, 115000 Gylden; disse maae du nu have og ved bliver du, som du har viist, skal samme blive fordopplet. - Sønnen omfavnede sin Fader paa nye med Tak, og de beseglede dette Baand med de ømmeste Taarer. Juridisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
Det i No. 46 anførte Brev af den regierende Konge af Preusen til sin Statz=Candler til Fordeel for et Jødisk Testammente, og i hvilket den, Christelige Religion troedes fornærmet, har denne Beskaffenhed. - En Jøde i Berlin havde testammenteret sine Døttre en langt større Summa, end han efter de Jødiske Love var forbunden til; men iblandt andet havde forordnet et Fideicommis saaledes: At dersom nogen af hans Børn forlode den Faderlige Troe, skulle den fra dette Fideicommit udelukkes, dette Testemente agnoscerede efter hans Død alle hans Børn, og hver Daatter modtog i sin Arvelod 96000 Rdlr. Nogen Tiid efter antog en at hans Døttre den Christelige Religion, og giftede sig med en Christen, og paastod Deeltagelsen i Fideicommisset, som de andre vægrede; det kom til Proces ved de 2de Jnstander faldt Dommen til deres Fordeel, men Obertribunalet frikiendte Datteren Ret til Fideicommisset; de vendte sig derpaa til Kongen som stadfestede Over dommen og roste den for sammes Retfærdighed, som sees af det omtalte Brev i No. 46.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
I de Kongelige Statter skal i Berlin oprettes efter Kongelig befaling et Tribunal for de saa kaldede Ære Sager eller Dueler. Den som udfordrer en Fornærmet skal 3 a 6 Aar paa Fæstningen; Gaar Duellen virkelig for sig og bliver en af dem paa Pladsen, saa skal den Overlevende miste Livet, men bliver ingen, da begge i 10 Aar paa Festningen. - Det vil dog neppe hielpe, saalænge Infami ikke legges paa Udfordreren og Kaarden brækes af Rakkeren for hans Knæe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
Da Keiseren blev det Skamskrift forelagt, som var skrevet til Sekelys Forsvar og tillige forespurgt, hvorledes dermed skulde forholdes og denne straffes: - Skrev Keiseren følgende derpaa : Lex und C. - Si quis Imper, maledix. Dette er i Oversettelsen omtrent saaledes: "Skulle nogen naae den Grad af Uforskammenhed, at han glemte sig saavit at laste os eller vore Handlinger, han bør ikke straffes men foragtes; thi kommer hans Bagtalelse af Hevn, saa fortiener han at foragtes, kommer den af et svagt Hoved, fortienner den Medligenhed, og er Ondskab Aarsagen, saa tilgiver, vi Daaren samme. -"¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
J Viens er en Ægtemand bleven aresteret fordi han har haft det Jndfald at lade sig vie til 2de Koner, hvorom Consistorium har indgivet en vitløftig Klage til Keiseren. - En Ven af denne Mand, har skrevet en liden Piece med megen Vittighed, og løyerlige Jndfald og viist deri at Forbryderen har selv straffet sig - og insineret Keisern samme, der har saaledes behaget ham, at Manden er løstadt med den Resolution, at hvad Gud har sammenføyet kan intet Menneske adskille ligesom Keiseren og har ladet Forfatteren af denne Piece en Gulddagse overlevere, for sine vittige Jndfald med Opmuntring at anvende sine Naturgaver fremdeles vel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
Et ont Menneske i Lemberg lokkede en Jøde til sig i sit Huus, under Foregivende at forvexle nogle Penge; Han myrdede derpaa Jøden, skar Hovedet af ham, og nedsaltede ham. - Hans eget Barn røvede Morder, og er sadt tillige med sin Kone i Lænker. - De har begge tilstaaet denne onde Gierning og deres Dom er afsagt at radbrekes levende og paa Steile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
En Procurator i Neapolis forsvarede for kort siden en Spøgelse=Proces saa heftig for Retten, at han baade gjorte sig selv til et Spøgelse, og blev anseet derfor, saa at Rettem endelig maatte forbyde ham længere at spøge for- og med Retten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
Litterarisk. Efter Forlydende skal der settes i Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
en Lector i hvert Videnskeb med Tittel af Professor.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
Keiserinden af Rusland har resolveret efter adskillige Lærdes Forestillinger, at vil enten næste eller vist paafølgende Aar indføre i stæden for den Julianske Calender, den almindelige Rigs Calender i sine Stater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
Efter Beretning fra Constantinopel skal det berømte Enchelopediske Værk, uagtet alle Muftil Mødsigelser, dog nu blive oversadt i det Tyrkiske Sprog og trykkes. Følgende beviser Trykke Friheden i Vien. Katolske og besynderlig Østerrigske Statslære re paastaae gemeenlig at en Keiser altid maae være den Katolske Religion bevaagen. - te, uagtet, er nylig et Skrift kommen for L. set, hvort uden Betænkning bliver viist, at en nye vælgende Tydsk Keiser, kunde tages af ethvert gammel Fyrsteligt Huus, naar han allene bekiender sig til en af de i Riger herskende christelige Religioner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
En Bog er i Berlin udkommet med Titel Theodor eller og Fyrste Sønners Dannelse. Den giør her stoer Opsigt, og man forundrer sig over, uagtet Censuren er her meget frie, at Forleggeren har faaet Tilladelse til at trykke den da Tonnen der er gandske overordentligt dristig og frappant; den er ustridig en af de beste Producter, der er udkommet længe, men kommer det mindste 10 Aar for tildlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
Keiseren har paadraget 2de lærde Physiker i Vien nøye at undersøge og forsøge den beste Maade at conservere Korner paa, og anviist en Summa til disse Forsøg, og dernest at indberette alt, ligesom han især har anordnet, om de fra gammel Tiid bekiendte underjordiske Korn Magaziner virkelig kan bevare Kornet længere fra Bedervelse, end de over Jorden. Bekiendt er det, at baade Tracien, CappaLocien og flere har for at bevare Kornet forfintlige Overfald, haft det under Jorden efter deres Beretninger, og holdt sig godt saavelsom især været bevaret for Jldebrand. - Det lærde Typographiske Selskab i Odense har og udsadt en Præmie af 25 Rdlr. paa det bedste endnuubekiendte Forsøg til Kornets Bevaring, som i alle Tilfælle, de maatte have Fortriu, for det nu brugelige Maader - i Andledning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
af en af mig til ommeldte Typographiske Selskab indsendte og oplæste Afhandling: Om de nu brugelige Maader atconservere Kornet imod Mugenhed og Jndseeter. - Hvor ønskeligt var det ikke, om nogen ret sand bevarende Middel var at udfinde hertil; hvilken herlig Opfindelse til at vedligeholde den saalænge ønskede aarlig nogenkunde ballancerende Korn Priis i ja, hvilken Ballance næsten i det Hele. - vore høie Korn Priiser i disse Aaringer viser det alt forfløsom og trykkende. Germer i Kiøbenhavn, en Mand, der for Commandør. tiener største Agtelse, har imidlertid angivet en saadan Korn Tørre Maschine, som ved en Bekostning af fire og en halv skl. og fem Arbeidere deri kan tørre 3000. Tønder Rug og kan sees i det Øster Søeske=Pakhuus - En Opfindelse der saaledes vil ære Opfinderen og indbringe Landet en stor Vinding og Fordeel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
Nye Opfindelser. Som der skrives fra London, haves Haab ved en vis Lærds Undersøgelser, med temmelig Vished, at udfinde en Methode, hvorefter man paa det nøyeste kan bestemme Havets Længde, og man haaber siden at kunde fuldkommen nøye og rigtig bestemme samme; Videnskabernes Academie har lovet denne Lærde en anseelig Summa for hans Opfindelses Rigtighed heri, og haaber derved at fortiene Tak af den hele Verden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
J Raab i Ungeren er opfunden en Olie afSoelblomsterfrøe, som for Skoemager=Arbeidet i Vien findes langt nyttigere for Læderet, end Tran. Det ligner det Engelske Læder ved dets Brug, og det kan bruges meget fordeelagtig til Glands=Carduan, saa at det derved bliver dueligt til at taale Vand, og bevares for at spreke. Jndfald. Blant de mange Jlluminationer ved Kongen. af Preusens Hyldingsfæst udmerkede sig nogle besynderlige Jnscriptioner. En Dommer havde ladet sig meget Ziirlig af male paa sit Dommersæde, og bag ved ham stod Retfærdighed med aabne Øyne, som holdt følgende over hans Hoved paa en aparte SædelJ Kongens Navn jeg setter Retten Hvad Ret er volder altid Tretten, Derog slaaes Procuratores, Til Fattigdom lærer Parterne Meres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
Paa Posthuuset saaes en Postsecretair, siddende ved et Skriverbord afmalet med følgende Jnscription. Var jeg riig, og meer end Secretair, Jeg sadte tusinde Lamper her.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
En Friseur hafte følgende i sit Vindue, De Hoveder jeg i Dag friserte, vare ved Frederich Wilhelms Huld illuminerte. Taarn Vægteren bevidnede sin Glæde ikke mindre saaledes: han havde i sit Vindue ladet afmale et Taarn med følgende, selv talende ned af Taarnet: Jeg lever høyt og har kun lidt, Dog raaber jeg, Kongen Vivat expedit.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
En Jøde havde paa sit Huus følgende Jnscription som beviduer ham fornemmelig en bedre Jfralit, end Grammaticus: Leve Fridericus Vilhelmus. Et heelt Seculus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
En 70 Aars Jomfru havde og sadt en Lampe i sit Vindue med den løyerlige Jndskrift og ver paa et stykke Papier med store BogstaVed denne lille Lampe her Min Konge i min Særk var kiær,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-15
Bekiendtgiørelser. N. B. Enhattemager Dræng ved Navn Thomas=Nielsen=Keyser af Fridericia, 19 a 20 Aar gammel, der for begangen Tyverie var arresteret i Sta deus=Raadhuus, har, ved Arrest=Forvarerens Uforsigtighed, funden Leilighed til i Aftes at undvige af Arresten. Alle og enhver som denne Tyv maatte forrekomme, anmodes derfor, at lade ham paagribe og arrestere, samt at melde det til Raadmand og Byefoged Buhl i Frideritz, da Tyven er allene uopholdelig skal blive afhæntet, og alle paagaaende Omkostninger erstattet, men end og den som anholder ham nyde en Douceur for Umagen. Tyven er liden af Statur, men efter hans Alder føer af Lemmer og bred af Skuldre, har et sort Haar som er bunden og sammenflættet, en grov og noget tyk Udtale og er hiulbeenet Ved Undvigelsen var hand klæd i en stribet hiemgiort Trøye, en blaa Kiol et par Sorte Skind Buxer, et var hvide uldne Strømper et par Skoe med Tinspender. Friderici a den 28de Novbr. 1786. Den Søndre halve Deel af den saakalte Oberstinde - Brinkes Gaard heri Staden, tilligemed den halve Deel af Haugen, der er forsynet med gode frugthærende Træer, er at faae til Leie til næste Paaske flyttetid; Hvem som behager at Leie den, ville desangaaende henvende sig til Raadmands og Brefoged Buhl heri Staden, som i den Henseende haver Eierens Commission. En Bielegger=Kakkelovn er at faae til Leie og anvises fra Adresse=Contoiret i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-22
Auf den Herzog Ludewig von Braunschweig. Als Er, in dessen Brust sig Tren und Muth. verente, Als Phocion, verlaumdet undverkant, Vorm Rathe der Archonten stand, Errothen die Edlern noch und weinten. Doch sollte Ludwig Ernst, ein zweyter Phocion, Jhm gleich an Treu und Muht, ihm gleich durch euren Lohn, Jhr Bataver, in eure Mitte treten: vi kantet dann auch ich noch weinen, nogerrothen. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-22
Med de Barbariske eller Søerøver=Republiker, staaer det ennu immer vel til, og af hvilken Aarsag, Ingen anden, end de Christelige og polerede Nationers Splidagtighed, formedelst deres forskellige Jnteresser og evige Handels Jalousier. Saaledes har Deyen i Tunis nyelig faaet fra Holland, 1000 Pund Krudt, til Foræring: fra Frankerig en duelig Kanon støber, som allerede i Hovedfæstningen ved Tunis Gospera kaldet, har begyndt at anlægge et Canonstøberie; og af andre Christne vorder Deien overladt Skibe for Betaling, paa det han dermed destobedre kan bekrige de Christne selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-22
Engeland, det stolte og til Søes vældige Engeland har været saa bange for et Fredsbrud med Algier, formedelst Tilfældet lod den undet Canonerne af Gibraltar ved et Purtugisisk Krigskib ødelagde Algieriske Corsaar, at man ved Fregatten Orpheus har ladet denne Corfars Eqvipage, som havde reddet sig til Land, bringe til Algier, og tillige ved General Elliot lader godtgiøre Deyen hans Forliis med 160. haarde Dalere. Formodentlig har Engeland ikke vildet fortørne Portugal i det første, og ei heller Algier i det sidste. Dets Handel vilde i en kort Tid have tabt langt meere, end 16000 Piaster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-22
Deien af Tunts er saa stolt, at han har villet forkaste de Foræringer, som vare ham tilsendt fra en vis Magt, men endelig har han ved Haandkys og Forbønd af sin Statsminister ladet sig overtale, med Vilkaar, at han snart fik nogle andre og bedre, som vel ikke skal bestaae i mindre end 24 Kanoner af 12 til 24, Punds Calibre, tilligemed den dertil udfordrende Munition, for dermed at skyde de Christne selv ihiel. Man faaer nu at see, om Consulen kan udvirke Deiens Forlangende; og ellers faaer han neppe Tilladelse til at lade National Flaget vaie paa hans Huus, hvilket han har ansøgt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-22
J Ostende er man ingenlunde fornøyet over Handels=Tractaten. Her var forhen Entrepot- og Nederlags Handelen af contrebande Vare imellem Engeland og Frankerig. Man bragte Varene til Dunkirken i store Partier, og sneget dem siden ind i mindre Partier, i respective Engeland og Frankerig. Maaske Handels=Tvang i andre Lande avler lige Uhyrer af sig. - Hr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-22
Pitt har nu givet Snighandelen i Engeland, det andet vigtige Stød, og hvorved, ved at kappe det onde af ved Roden, og ved at hæve Aarsagen; thi saa forsvinder Virkningen af sig selv. Hvor inderlig glæder sig ikke alle reelle og ordentlige Handelmænd ved slige Anstalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-22
Snighandelerne af Profession ere de eeneste som sukke derved, men disse kunne ikke komme i Betragtning imod hine.