Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Prøver af Saltet hos Christen Rasmussens Kone i Skovkjersgaarde og her i Præstegaarden, hvorpaa ingen Forskiel var, er til behagelig Eftersyn hos Hr. Apotheker Køster og Hr. Boghandler Klokker Schytte i Aarhuus, saa og hos Hr. Apotheker Faith i Randers. Linde i Skanderborg har paalagt mig igien at bekiendtgiøre, at han agter i September og October Maaneder fremdeles at anlægge Krapplantninger hvor det i Jylland, forlanges: i Omegnen af Skanderborg, uden Betaling: længere borte, overlader han Gotgiørelse for Reisen ganske til enhvers egen behagelige Skiønsomhed efter dens Vilkaar. I Aar ere, ligesom ogsaa ifior, i Egnen mellem Randers og Brenaae plantet en ikke ubetydelig Mængde, og til Efteraaret ere begiette mangfoldigt flere i samme Egn. Saa de Ting gaaer ret got fremad. Dog blant Plantningeme her i Jylland har Hr. Farver Nitschkes i Horsens aldeles Fortrinet endnu, dernæst Anlægget i Løvenholms Have; og snart bliver Hr. Provst Gottsches i Ørsted et af de nærmeste. Ligesom i Skanderborg Consumtions Betient Grumstrup og Madame Søegaard og i Embørre Laurs Andersen og i Foerlev Stampemølle Jens Olesen har ret kiønne Plantninger. Hr. Apotheker Faith i Randers har ellers ladet plante de fleeste af Linde, men Jordpletten var ikke med det heldigste bestemt. En uvant Plantes Vigtighed er naturligviis ikke alle bekiendt; derfor anføres ærbødigen Følgende, som er Slutningen af Landhuusholdningsselskabets KunstcommissionsBetænkning for 32 Aar siden om tvende fra Hr. Farver, Feilberg i Callundborg indsendte Promemoriaer, den ene om den frisk groende Kraps Brug til uldne Tøiers Farvning istedet for den tørrede, og den anden om hans KrapPlantagers Anlæg. (Meddeelt Hr. Justitsraad C. G. Rasp af det Kongelige Landhuusholdnigselskab, og at Justitsraaden indrykt i Bibliothek for Physik, Medicin og Oeconomie, 24 Deel, Side 407.) saaledes lydende: Commissionen haaber at have oplyst, hvor nyttigt det er og fordeelagtigt i Almindelighed at farve med de friske Krap=Rødder frem for de tørrede og malede, og troer allene at behøve at tillægge, for med Grund at tilraade Krap Plantningen her i Landet: at der forbruges i Kongens Riger og Lande, for 40 a 50000 Rdr. Kap. om Aaret. Kunstcommissionen d. 23 Januarii 1776. Gerner. Geuss. Knopph. Sommerfeldt. Tør jeg herved bemærke: Naar Krap for 32 Aar siden, kostede Landet 40 a 50000 Rdr., maae det da ikke formodentlig i vore Tider koste det dobbelte, altsaa rimeligen benimod en Tønde Guld, og der er ikke allermindste Tvivl om nu, at vi ikke behøve deraf det allermindste udenlands fra, naar alleneste vi komme i med at dyrke den Selv. Og for Afsætningen skal slet ingen frygte. Der skal blive Afsætningssteder nok, længe før Nogen har Noget at sælge. Og endog dens Dyrker skal befinde, den betaler meget got baade sin Jordplet og sit Arbeide. Er ikke i øvrigt mærkeligt dette, at, endskiønt denne Plante for 30 Aar siden dyrkedes got her i Landet, er dens Dyrkning paa ny bleven saa ubekiendt, at, da Hr. Holmblad besluttede forsøg dermed, vidstes ikke at faae Planter, anderledes end ved at forskrive dem Hr. Holm blad og Søn lode da, med en i dens Dyrkningsmaade kyndig Mand, i Aaret 1799 et Antal af Rødeplanter føres i en Trærkasse hertil fra Tydskland, men havde det Uheld at disse paa Transporten formedelst Foermandens Uagtsomhed og urigtige Behandling bleve saa meget svækkede, at de ei kunde bringes til Grøde, saa at Omkostningerne for den Gang vare tabte. Men Mændens tabte ikke derved deres agtværdige Nidkierhed for Sagen.