JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
J Cortesforsamlingen har en Beretning fra Krigsministeren, der bekræftet alt, hvad vi vide om Gomets heldige og ødelæggende Streiftog, fremkaldt nogle diærve Udfald paa den Sløvhed og Udduelighed, med hvilke Operationerne ledes af de christinske Generaler. En Hr. Montoya fremsatte adskillige Spørgsmaal, som Krigsministeren naturligviis en saae sig istand til, blot nogenlunde tilfredsstillende, at besvare: Hvorfor, udraabte han, ger Gomes ikke bleven tilintetgjort, efter at han var slagen ved Billarobledo, Hvorledes er det gaaet til, at han meget mere er bleven mægtigere end nogen finde for, at han har kunnet gjennemstreife og udplyndre hele Andalusien og endelig bemægtige sig Almaden, denne vort ulykkelige Fødelands skjønneste Perle, Hvorledes har han kunnet gjøre denne rige Erobring, saa at sige lige for saamange af vore Troppecorpsers Dine, Vi ville vide, hvorledes det er gaaet til og, hvis Gomes ikke i dette Dieblik, er tilintetgjort, saa maa Rodil give Nationen Fyldestgjørelse og Nationens Retfærdighed vil kun i hans Hoved kunne erholde en tilfredsstillende!
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Belgien. Kammernes første Møde aabnedes den 8de November ved len Tale fra Tronen, der i det Hele ikke er forskjellig fra disse Actstykker i Almindelithed, hverken i een eller anden Henseende. De vigtigste Momenter torde vel være følgende: De Forvarsler, under hvilke jeg aabner dette Møde, ere de heldigste. Med de andre Magter staaer jeg i den venskabeligste og fredeligste Forstaaelse. Min Regjering har vidst at hævde sine Rettigheder, i det den standhaftigt har værnet om sin af Landet erhvervede og ved Tractater garanterede Stilling. - Vi nære det grundede Haab, at Freden ikke vil blive forstyrret. Jmidlertid har Forsigtighed gjort os det til Pligt, ikke at stemme, at en Rabostats Hær holdes i en truende Stilling paa vore Grændser. Saalænge disse Omstændigheder ikke forandres, er vi nødsagede til at underholde en Militair=Etat, der sikker os Landets Forsvar. De aarlige Troppe=Forsamlinger bidrage til Hærens Ovelse og Krigstugt. Til vor store Tilfredshed have vi ser ikke længe siden ved Erfaring overbeviiste os om disse gode Virkninger. Vi nære den Overbeviisning, at De, med Beredvillighed vil bevilge de Summer, som eragtes fornødne til denne vigtige Deel af Tjenesten." -- Landet har, mine Herrer, med Jnteresse fulgt Deres Arbeider; ethvert gavnligt Resultat er med Taknemmelighed bleven erkjendt. Den Session, som nu aabnes, hendrage, atter Deres Opmærksomhed paa alvorlige og vigtige Gjenstande. Vi besjæles, derom er jeg forvisset, kun af een Tanke een Ærgjerrighed, nemlig Fædrenelandets Vel og dets Hæder Til Opnaaelsen af dette Maal kan De regne paa mine uafbrudte Anstrængelser, som jeg bygger paa Deres virksommes Understøttelse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Blandede Efterretninger. Man klager fortiden i alle Continentalarmeer over slet Avancement; men ingensteds kan det nok staae værre tilsk hermed, end i England, skjøndt næsten Halvdelen af Hæren, og navnligen Infanteriet, er adspredt i alle Verdens Hjørner, og deels indviklet i smaa Krige, deels udsat for et morderisk Climas Jndflydelse. Jmidlertid staaer det sig virkelig endnu slettere med Avancementet i den engelske, end i nogensomhelst anden Armee, og tilmed synes Avancements=Sy stemmet her formelig beregnet paa at qvæle al Militair=Aand J England blive nemlig Officeersposterne solgte, saaledes, at den, der ikke længere selv vil tjene, afstaaer for Betaling sin Post til en Anden; og den gamle Lieutenant, som i Felten har svungen sig op til den Grad, han beklæder, maa oft med Harme see unge Mennesker, der endnu laae i Vuggen da han allerede har Portdepee, tilkjøbe sig Majors= og Oberst Poster ved hans Regiment, og saaledes blive hans Foresatte, Hvilken krænkende Følelse maa det ikke være for den tappe, Soldat, der Intet fattes uden Penge, for at kunne avancere. Klagen over dette urimelige System, er imidlertid og saa nu bleven saa lydelig i England, at man formodentlig snart med Alvor vil være betænkt paa at see det afskaffet. At ganske smaa bevingede Jnsecter fulgte med Cholera var allerede formodet af flere Læger, men var af Jngen beviist. Ja, det manglede ikke paa dem, som med flere Grund de paastode, at usynlige eller neppe synlige Væsener vare ikke alene den foranledigende Aarsag til denne Sygdom, men til ethvert Contagium. Dr. Viale, som af Regjeringen er blevet sendt fra Rom til Ancona, synes nu ikke alene at have forskaffet sig Vished om et saadant Cholera-Jnsects Tilværelse, men ogsaa om dets Skikkelse og mange Eiendommeligheder. Han har herom meddeelt Beretning i Brev fra Ancona til Prof. Dr. Mattheis i Rom. Det ubevæbnede Øie er undertiden istand til at erkjende disse Jnsecter; men for godt at see og undersøge dem, er Microskopet, nødvendigt. Den flittige Jagttager har aftegnet Insectet, og en saadan Tegning, der fremstiller et bevinget Jnsect af en usædvanlig Form, circulerer iblandt Publicum. Det synes at høre til Diptererne, men man kjender hverken Slægtensk eller Arten, den maa ansees for exotisk og ny i vore Egne.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Nyeste Postefterretninger. Østerrig. Skongen af Frankrig, Carl den 10de, har den 6te 1 D. endt sin jordiske Løbebane, ifølge nogle Efterretninger paa et af sine Landsæder i det Østerrigske, efter Andre, i Grev Coroninis Pallads i Flækken Görtz i Grevskabet. Glatz, og skal efterlade en ikke ubetydelig Formue. Han var født den 9de October 1757 og havde altsaa naaet en Alder af 79 Aar. J Wien er anlagt Hofsorg paa 20 Dage og alle Hoftheatre vare lukkede. Den 10de bivaade det keiserlige Hof allerede en for den salig Afdøde foranstaltet Sørgefest. Legitimisterne i Wien kalde nu Hertugen af Angouleme Ludvig den 19de, med den Tilsætning, at han nu har overtaget Formynderskabet for Hertugen af Bourdeaux, endskjøndt det er at formode, at Hertuginden af Berry nu selv vil begive sig til sin Søn i Görtz. J Berlin vil man vide, at det var Cholera, der endte Carl den 10des Dage. Han er da det første kronede Hoved blandt de Offere, denne Sot har bortrevet. Det nærmeste efter ham i Rangen var Storfyrst Constantin, som døde af samme Sygdom 1831. Udentvivl ville ogsaa alle andre Hoffer, Paris og Brussel maaskee undtagne, følge det østerrigske Hofs Exempel; thi ved sin Tronfrasigelse traadte Carl den 10de ikke ud af de kronede Hoveders Række, som ved deres dødelige Afgang pleie at modtage dette Behviis paa de øvrige Hoffers Deeltagelse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Frankrig. Moderhjertet har ført Hertuginden af St. Leu (Exdronningen af Holland, ind paa det franske Territorium, hvorfra hun med den hele huonapartiske Familie var forviist forlængesiden, men hun har ikke skyet Faren, og Udfaldet har, saafremt det er tilforladeligt, hvad derom berettes, kronet hendes Ønsker. En kort Oversigt over de herhen hørende Meddeblelser, er følgende: Hun var ankommen til Landgodset Vi trye, Hertuginden af Ragusa (Marschal Marmonts Gemalinde) tilhørende, og affærdigede straxen Md. Salvage til Paris med et Brev til Premierministeren Molt, hvori hun anholdt ham om Audients. Ved Politipræfecten blev denne Dame nu ført til Hr. Mols, af hvem hun da modtog den Erklæring, at Josephines Datter ikke vilde have noget at frygte for sin Søn, men at Alt vilde kiøbe naadigt af, hvorhos Ministeren endnu skal have tilføiet, at han, for sin Person, ikke vilde være forbleven i Cabinettet, hvis Kongen i denne Sag vilde have gjort nogen anden Anskuelse gjældende. Hvad der nu synes at vække meest Forlegenhed, er, hvorledes man med Anstand igjen skal faae hende bort over den franske Grændse, som hun, trods det strænge Forbud derimod, har overskredet uden Tilladelse. Hendes Vovestykke har imidlertid for hendes Søn havt de heldigste Følger. Under 10de hed det om ham fra Paris, at han havde tilskrevet Kongen, at han var den eneste egentlige Skyldige, at han derfor ikke vilde taale, at man satte ham paa fri Fod, medens man stillede Deeltagerne i hans Forbrydelse for Retten, saa meget mere, som det kun hvar lykkedes ham at forlede dem til denne Deeltagelse, ved at bilde dem ind at Kongen allerede havde ophørt at bleve i det Øieblik, Sammensværgelsen kom til Udbrud. - Dette er formodentlig Fabel, thi Dagen efter, den 11te, berettede Pariser-Bladene hans Moders Nærværelse Frankrig i det Øiemed at udvirke hans Benaadning og atter 24 Timer senere, den 12te, læste man i Paris følgende mærkelige Efterretning: "J afvigte Nat, Kl. 1 ½, ind af 2 Postchaiser for Politipræfectens Hotel. I den første af dem befandt sig Ludvig Buonaparte med 2 Over officerer af Gensdarmeriet; i den anden flere nylig fra Paris til Strasburg afsendte Politiagenter. Politipræfecten lod strax Indenrigsministeren underrette og, efter en Times Forløb, indfandt denne sig i Hotellet og havde der en Samtale med Prindsen. Baade Ministeren og Præfecten gjorde derpaa denne Selskab ved et for ham anrettet Taffel og endnu samme Nat Kl. 5 steeg Prindsen igien i Postschaisen. Det er den almindelige Mening, at han først er bleven bragt til Vitrye, for i en Sammenkomst med sin Moder at tage Afsted med hende og derpaa transporteres til Calais, for at indskibes til Amerika. befalingen til at bringe Prindsen fra Strasburg til Paris, skal være bleven affærdiget med Telegraphen til Strasburg, umiddelbart efter Hr. Moles Samtale med Madame Salvage. Har Prindsen saaledes virkelig ladet sig formaae til at skille sin Skjæbne fra sine Medskyldiges og derved overantvordet disse til den visse Død, saa har han lagt en uværdig Feighed for Dagen, ved Siden af den Uforstandighed, hvoraf hans hele Foretagende iøvrigt bærer et saa umiskjendeligt Præg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Kjøbenhavn, den 19de Novbr. Som man erfarer har det kgl. danske Cancelli besluttet at indanke den imod Hr. Overlærer Hage anlagte Trykkefrihedssag for Høiesteret; Hr. Justitsr. og Høiesteretsadvocat Blechingberg er tillagt Actionsordre i Sagen. (Kbhpst.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
J Mandags afsagde Hof= og Stads=Retten Dom i en ikken uinteressant Sag. The= og Porcellainshandler Johansen heri af Staden havde indstævnet Kjøbenhavns Magistrat til at tilbagebetale ham lig Rbd. 15 1/2 s. Sølv, som han i en Række af Aar indtil den 1ste April 1834 havde betalt for meget i Brolægningsskat, idet man nemlig havde affordret ham denne Afgift for et Areal af 118 1/2 Qvadratfavne, istedetfor at den Strækning af Gaden, hvorfor det paalaae ham at udrede denne Afgift, kun udgjør 12 Qvadratfavne. Magistraten havde erkjendt, at der ikke paalaae ham at svare Brolægningsskat for et større Areal end 42 Qvadratfavne, og havde, derfor nedsat Afgiften fra Begyndelsen af Aaret 1831 at regne efter dette Antal Favne, og tilbagebetalt ham, hvad han havde erlagt for meget fra den Tid, han først havde indgivet Andragende derom, med 17 Rbd. 5 Mk. 10 s. Sølv. Derimod ansaae Magistraten sig ikke forpligtet til at tilbagebetale ham, hvad der var erlagt for meget for den forbigangne Tid. Grunden til, at der saaledes var betalt mere, end der paalaae Eiendommen at betale, var den, at en Gaardsplads, som gaaer bag om Citantens Eiendom ned imod den saakaldte Børsgrav, var bleven betragtet som en Gade, og Brolægningsafgift derfor beregnet af samme. Magistraten støttede sin Paastand om Frifindelse i Særdeleshed derpaa, at der paa den Skatte=Underretning, som fire Gange om Aaret for Skatternes Opkrævning er leveret Citanten, var anført Størrelsen af det Areal, hvoraf Brolægningsafgiften opkrævedes, nemlig 118 1/2 Qvadratfavne, og at han altsaa havde havt Opfordring til i Tide at fremsætter sine Jndsigelser herimod, naar han fandt, at dette Areal i Størrelse langt overgik det, hvoraf Afgift virkeligen kunde blive at erlægge, hvisaarsag han maatte tilskrive sig selv den Skade, han derved havde lidt, uden at kunne søge det frivilligt erlagte Beløb tilbage hos Magistraten. Retten gav denne Mening Bifald, og frifandt saaledes Kjøbenhavns Magistrat for Citantens Tiltale, idet Processens Omkostninger derhos ophævedes. - Da det Retspørgsmaal, som nærværende Sag angaaer, synes meget problematisk, vil Sagen udentvivl komme ind for Høiesteret, hvor den endelige Afgjørelse udentvivl vil have Jnteresse for flere end Citanten, da det ikke er uantageligt, at flere Eiendomsbesiddere kunne være i samme Tilfælde som han (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Den 14de Novbr. tilendebragtes den fuldstændige juridiske Exammens theoretiske Prøve. Af 32 Personer, derhavde underkastet sig den skriftlige Prøve, indstillede sig kun 21 til den mundtlige Exammen. Af disse erholdt følgende 12 Caracteren Landabilis, nemlig: J. L. Schmidt, P. C. N. Buch, F. Weilbach, P. S. C. Brun, Grev V. C. C. v. Sponeck, L. F. Trojel, N. Levinsen, A. Arnesen, W. Jacobsen, C. L. F. Pontoppidan, C. Lund, N. C. Krarup og L. A. Smith. Følgende 10 erholdt Caracteren Haud illandabilis, nemlig: G. F. Tillisch, C. O. Malling, N. A. Bahneberg, G. J. Zingelmann, J. Skrike, C. A. R. Schack, C. F. A. Bilsted, G. S. L. Drechsel, I. F. Love, og C. Willemoes. 1 erholdt Caracteren: Non contemmendus, 6 af Candidaterne havde allerede tidligere underkastet sig Examen med ringere eller samme Caracteer, som de nu erholdt, og saaledes er Antallet af de juridiske Candidater ved denne Examen kun forøget med 18. (S. B.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Ledige Embeder. Ordineret Degne= og Overlærer-Embedet paa Rom under Ribe Stift; Løn : 6 Tdr. 2 Skpr. Rug og 6 Tdr. 2 Skpr. Byg, samt 250 Rbd. Sølv, foruden Offer og Accidentser, Bolig, som indløses, samt Græsning til 1 Ko og 4 Faar. En Underlærer lønnes. - Sneum og Tjereborg, Sognekald i Ribe Stift, 490 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Befordringer og Afgang. Den 5te November er Landsoverrets- samt Hof= og Stadsrets=Procurator M. F. Hansteen udnævnt til virkelig Cancelliraad; hidtilværende personel Capellan for DreisMenighed under Fyens Stift, C. Johannsen, beskikket til Sognepræst for bemeldte Menighed.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Vexel=Cours. Kjøbenhavns Børscours uforandret som sidst. Hamborg, den 18de Novbr. Bordeaux 1897. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 5 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 17 s. Madrid 45. Cadix 451. Lissabon 48 1/2. Amsterdam 2 M. 36, 5, k. S. 35, 80. Kjøbenhavn 200. Species 1 pCt. Agio. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Kjøbenhavns Torvepriser, den 18de November. Hvede, Td. 5 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 5 Mk. 8 s. Rug, Td. 3 Rbd. 5 Mk. 12 s. a 4 Rbd. 2 Mk. 4 s. Byg, erdt., Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, ordt., Td. 3 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 3 Rbd. 3 Mk. 4 s. Havre, Td. 2 Rbd. 3 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 4 s. Ærter, Td. 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. Rog. Flæsk, Lp. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Srs. Flæsk, Lp. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 11 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 13 s. Æg, Snesen - Rbd. 2 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Under Dags Dato er hidtilværende Skolelærer paa Agger under Vestervig Pastorat, Seminarist Peder Christian Larsen, beskikket til Kirkesanger og Skolelærer i Tødsøpaa Morsø.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Blandede Efterretninger. Hvem der for 30 Aar siden vilde have forudsaat, at i Aaret 1837 indtræder for Landmanden den glædelige Tid, hvor han kan med 5 Kaalplanter nære i een Dag 10 Køer, eller 100 Faar, og derved skaffe sig silkeblød Uld af 25, siger og skriver: Fom og Tyve Tommers Længde, hvor han istedetfor at tømre paa kjøbte svenske Sparre træer, kan bygge sig Huse af selvavlede Kaalstokke, der end- og varer i 50 Aar, og endelig, hvor han om Vinteren kan spadsere i skyggefulde eviggrønne Lystalleer af Kaal. planter, der ere 9 til 10 Fod høie og der liig respectable Træer tillige have i Omfang 15 til 20 Fod, han vilde dengang sikkert kun have fundet liden eller ingen Tiltro blandt danske Landmænd - og desuagtet er nu den Tid virkelig indtruffen, hvor en saadan Revolution truer det beskedne Danmark endnu beskednere Landvæsen. Naturligviis kommer denne Kaal fra England, og en speculativ Englænder Hr. Simon Frankel, har i Paris tænkt paa det forurettede Danmark, ved til vor allernaadigste Konge at oversende 1000 Frø af en Immergrøn Kjæmpe=Kaal frax Ny-Zeeland, samt ledsaget denne Oversendelse med en Skrivelse paa Fransk, der oversat paa Dansk læses i Havetidenden Nr. 19, hvor tillige er vedføiet de Oplysninger, der hidtil haves om denne, forhen paa Markskriger Maneers fornemt døbte: "Waterloo keiserlig immergrønnes Ko=Kaal!" (Mere om denne Kaal i et følgende Nummer.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Døde. Enken D. C. Møller; D. Aggerschou, f. Lund; A. L. Bruun, f. Banse, 56 A.; Alle i Kbhvn. L. Petersen, Eier af Faur bro Kro, 70 A., i Snærtinge i Sjælland. Capt. ved Kronens Regiment, C. M. v. Ahrenholtz, i Helsingør. Forpagter H.C. E. v. Moldrup, 33 A., paa Tonnerupgaard. Propr. P. Schmidt til Schjeringmunkgaard, 72 A., paa Schjeringmunkgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Bekjendtgjörelser. Enkegrevinde Holstein, Pastor Tryde i Qvislemark, Pastor Lic. theol. Holm i Holsteinborg og Jnstitutbestyrer, Stephansen paa Fiurendahl indbyde til: ved Bidragt at understøtte og fremme det begyndte Jnstitut paa Fiurendahl. J en Skrivelse desangaaende, som er udgaaet til Flere i Landets forskjellige Provindser, yttres: Jnstitutet paa Fiurendahl for forladte Børn, grundet af Frederik Adolph Greve af Holstein, har, ved sin Stifters Død, mistet sin bedste Ven, sin trofaste Velgjører. "Som en Plante, der var sat med Kjærlighed og blev fredet med sielden Omhu, stod det ved hans Bortgang i enskraftfuld og frodig Væxt. Om det nu skal vedblive og fremdeles kunne udvikle sig, staaer i Forsynets Haand. Vi tilstaae, at der frembyder sig mange hindringer og at Udsigterne, for menneskelige Øine, ei høre til de lyseste, men troe ikkedestomindre, at vi ei alene have en hellig Forpligtelse til at gjøre Alt, for at opretholde en Anstalt, der var den Bortgangne saa kjær og har saa skjønt et Formaal, men at vi ogsaa have Vink nok til at begynde, herpaa, jo før jo heller. Bemeldte Skrivelse indeholder dernæst Anmodning, at Jndbydelsen maa kommes imode: ved et Bidrag engang for alle eller ved mindre aarlige Bidrag. Af det førstel, hedder det fremdeles, kunde dannes et fast rentebærende Fond og saaledes, ved et Legat til Institutets Fordeel sættes den afdøde Ad. pling en værdig Mindesteen; de sidste kunne tjene til at supplere, hvad Renterne af hiint ei formaaede; begge ville i yde, under Guds Velsignelse, være et frugtbringende Offer, til Jnstitutets Vedligeholdelse og Fremme." Bidrag, som her fra Byen eller Egnen maatte ydes til denne Stiftelse - hvortil den unge Grev Holstein har, for fin Levetid, overladt Localet paa Fiurendahl med Haver og Markjorder uden Afgift, ligesom han og paa sin Bekostning: vedligeholder Bygningerne i vil Cancellieraad Jensen modtage. Belyndere af Stiftelsen have allerede teg kongl. danske Cancelli har bevilget Haandgjerningsskolen de Rettigheder, som ved Anordningen af 2de Juli 1814 86. ff. ere hjemlede Haandgjerningsskolerne i Kjøbstæderne. 2400 Rbd. rede Sølv, af Aalborg Kjøbstæds Fattigvæsens Midler, kunne erholdes tillaans i anstundende 11te December Termin dette Aar, imod anordningsmæssig Sikkerhed. Vedkommende ville behagelig herom henvende sig til Fattigvæsenets Casserer, Procurator Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Nye Malaga=Citroner, pr. hele Kister og pr. 100 Stkr. faaes billige hos Th. Prehn. Kæmner= og Indqvarterings=Regnskabet for Aaret 183. ligger fra idag af i 3 Uger til Eftersyn paa Skattestue, i Raadhuus Bygningen, hver Dags Formiddag fra Kl. 11 til Kl. 12. Aalborg Raadstue, den 12te November 1836. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Da Skipper Lousens Enke, Johanne Peders datter, er ved Døden afgaaet og hendes Bo taget un Behandling af undertegnede Skifteret, bliver herved, efter Bestemmelserne i Placaten af 26de October 1792, indkaldt Enhver, som maatte formene hos hende at have Noget tilgode, til inden 12 Uger at anmelde og bevise saaAdant Krav. Skifteretten i Aalborg, den 18de November 1836. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Ved Proclama, som vil blive læst inden Nykjøbing Bytingsret den 19de Dennes, og inden den kongelige 1 Lands=Over=Ret i Viborg den 28de næstefter, indkaldet med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, der formene sig at have nogen Fordring i afgangne Kiøbmand Christen Brix's Stervbo heraf Byen, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nykjøbing paa Mors, den 15de Novbr. 1836. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Placat. Jfølge vedtagen Bestemmelse i Stervboet efter afgangne Kjøbmand Christen Brix heraf Byeen, bliver Boets faste Eiendomme, nemlig: 1. Gaarden Nr. 97, beliggende paa denne Bye Østergade, med tilhørende Have og Eng, 2. 4 Aare paa Fædumfald i Indmarken og 3. 3 Skjelholmagre ibd., opraabte ved offentlig Auction til absolut Bortsælgelse: Mandagen den 19de December førstkommende, 2den Januar 1837, samt - 16de f. Maaned, hver Dags Formiddag Klokken 10. De 2 første Auctionen, afholdes paa Raadstuen og den 3die i Stervbstedet. Conditioner og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, der paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, en forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, og til ner denne Bekjendtgjørelse til alle Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April Nykjøbing paa Norg, den 15de Novbr. 1836. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-21
Da det ved 3die Auction over Jacob Købler, Stervboes Sted, Nr. 321, Litr. A., i Brandstrupgaden gjorte høieste Bud ikke blev approberet, er over bemeldte i Sted berammet en 4de Auction, som holdes i Stedet selv i Torsdagen den 24de Dennes, om Formiddagen Kl. 10; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 14de Rybr. 1836. Schm.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Ogsaa de ministerielle Journaler omtale nu Differentserne med Schweiz om hævede. Ministrene have holdt et Conseil i dette Anliggende og en Coureer skal være afgaaet til Bern fra Ministeriet med Underretning om, at de diplomatiske Forhold mellem begge Stater nu ere gjenoprettede. Handelspærringen har allerede i nogen Tid været ophørt. Nu somtales Landdagens Note ogsaa af Journal des Debats som tilfredsstillende, og deri, at Schweitz saaledes har giver efter, troer denne Journal at see et Beviis for, at de Radicales Parti nu ikke længere har en saa mægtig Jndflydelse som før.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
En Meddelelse i Allg. Zeitung angaaende Kongen af Nelapels forestaaende Formæling med Erkehertug Carls Dat. ter har gjort saameget mere Sensation i Paris, som et ministerielt Blad endnu Dagen i Forveien havde forsikkret, at bemeldte Monark stod i Begreb med at tilbyde een af Kong Ludvig Philips Døttre sin Haand. Heraf tage da nu Oppositionsbladene Anledning til at gjøre bittre bemærkninger, i hvilke de dog ere saa deelicate at lade Prindsesserne ude af Spillet, men desto skarpere medtages Hertugen af Orleans, om hvem det ligefrem siges, at det netop var Hensigten af hans Reise til Wien sidste Sommer, at indlede en Forbindelse med hiin østerrigske Prindsesse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-22
Jtalien. De nylig i Sardinien stedfundne Fængslinger skulle være, anordnede, ifølge Meddelelser fra den franske Regjering; man, skal ved dem allerede været kommen til Vished om, at en vidt udbredt Sammensværgelse, der gaaer ud paa at insurgere baade Jtalien og Frankrig, virkelig er til. En deri indviklet geistlig Persons Udsagn skal have givet Øvrigheden, alle Sammensværgelsens Traade ihænde. Den mod de Fængslede indledede Undersøgelse turde derfor have væsentliJnteresse for alle Regjeringer og lede til Opdagelse af man lige Dato, med Hensyn til hvilke man hidtil samlede i Mørke. To Englændere, som høre med til Complottet, have hidtil vidst at unddrage sig Justitsens Efterstræbelser, men da man af dem venter vigtige Opdagelser, sætter man Alt i Bevægelse, for at forsikkre sig deres Personer.