Berlingske Tidende, 1789-04-13
Landen, den 27de Martii. Efter nogle Maaneders Forlød var i Gaar stor Cour vedden i St. Hans Kongen var vel komman fra Kaw til Sallighamhuse, dag lad Han sig ikke ses i St. James, tain talte Kl. 21 en fremands Post Chalse, under den sæd. aarlige Ledsagelse, tilgaae til Kam. Den Manade af Adel i Fornemme, som indfandt sig i St. James, for at giøre, var des Dronningen, var saa overordentlig stor, at man ange Aar ikke kangrinde sig den Lige. Hendes Majestæt, sat under en Tronhimmel, en den imodtog Lykønskningerne. han har et Havidmalt af Diamanter, som formerede de Ved Gal have til han sand bevare Kongen.) PaaPrindsessernes Hansdatter vare de samme Ord prægtig uine, og ved hele Hanet var atte en eneste Dame, hvis Hoved sover noget lanende. Couren tog sin Begyndelse. al 11 at andtes først Al. hamed 6. Antallet paa Lomme. staae, sam hande den alle Bag til St. Dame, var over: fentligt. En Maande ene Udre og andre Sager blev saul til Bytte. Aun saa af er paagrebne. Svend Transparista, samlin Bartsmaale og Prind Haas Balle, ere kamme tilbage fra Batanden. Haand. hvis Slutninger, som man har samt at ulde a. den og deres madrage Depaa Commoder Phims sallet paa sin Hannalle det gode Haabs Forgang den 16de. Maade 178, han haves forsaget sig med alle ingende Man den Sannamment. Den 14de anan 1788 sk. man Roserne af Nyeholland i Store og Berlin. landede den 18de i Botanybay. Ved Synet af Europæerne los Jndvaanerne i Begyndelsen derfra, men ved nogle nedlagte smaa Fordringer af Glasnapper, Klædelapper a. lode 710 sig bevæge til at komme tilbage, og anviiste de Nyekomne, en Bær med godt klart Vand. De syntes meget glade og fornøiede ved at høre Piberne spille, men naar man begyndte at røre Trømmen, løb de bort. - Betragtningen af dette Land forekom Commoderen ikke synderlig fordeelagtig. Man frygtede for Mangel paa Vand og besluttede derfore i et Krigsraad, ikke at anlaage det nye Establissement i Botang, han, men 14 Engelske Mile længere opt Sidnens Cave eller Jacsonsbay. Den 23de alt man altsaa under Seil derhen. Commoderens i Engeland forfærdigede bevægelige Huus tilligemed Hospitalet, samt Officerernes Telte bleve strax ved Ankomsten opførte. Da Misdæderne vare satte i Land, lod Commoderen, som Gouverneur, sin Kongel. Fuldmagt og et Udtog af den nye Lovbog oplæse. Det blev dem tillige saat, at man ventede, at de ved en god Opførsel og ved at skikke sig i omstændighedenne sagte at undgaae Lovenes Strenghed. Jkke desto mindre begyndte nogle igien deres gamle Haandværk, og stial adskillige Ting. Gouverneuren lod Forbryderne pidske, men da denne Straf ikke gjorde synderlig Indtryk, bleve tvende af dem, som paa nye havde gjort sig skyldige i Tyverie, efter en nedsat Crimminairettes Dom strax ophangte, og Dagen der paa fristede 2de andre samme Skjæbne. Dattenantes at være nogen Eftertanke. Paa den sorte Mane. saa Dantang til Balsonsdag saa mangende fremmede Skade, hvilke, som siden erfarede, vare Granske under Hr. 1 Perieur Command, som siden 1784 vare seilede ud paa ner Opdagelser. De manglede Levnetsmidler og laae 5 Uger, i Botansbay. Adskillige af de nye Delinqvent=Colonister, der havde uden Lyst til det tunge Arbeide, som de maatte forrette, forlægte alt for at undvige med disse Franske Skibe men de Franske afviste dem. Dag savnede man strax efter deres Afrelse 2de unge Tyveqvinder, hvis Bønner de formodentlig ikke havde kunne imodstaae. Hr. Petur, der omgikkes Gouverneur Philligs paa en en Maade, fortaalte ham, at han sen Storehandmaaet 2de Baade med Mandskab, og at 14 af hans halvare blevne myrdede paa Navigator Øen. Nyeholland og fornemmelig Egnene omkrine Botand og Haasonshaverslangsfraatte saa herlige, frugtbare og haabefulde, som man hannaalder denfor. Climatet er saa foranderligt, at man i 24 Timer ikke sielden bemerter en Forandring af 30 Skade paa Barome, tret. Storme, Lyn og Torden ere meget sædvanlige. Jørden bringer vel i en Hast noget frem, men Planter og Frø sorter, som vare medbragte fra Europa, Ril Janeiro og det gode Haabs Forbierg, kom ikke til Madenhed. Man havde allerede opdyrket 14 Morgener Land, og besaaet denmed Rus, Hvede og Byg. Disse syntes at lyttes temmelig, men ikke Erter. Store glader har man endnu ikke opdaget, dog findes der Batte nok 1 Etablissementets Egn. Omendsklandt det var Midsommerstid, der Skibene kom derhen, sandt man dog kun lidet Græs, og at 40 Faar, som man bragte i Land, vare kun 6 endnu i Liv ved de tilbagekomne Skibet Afgang. Af Køerne, som mantog med, levede kun 3 ved Ankomsen. Disse søgte goder i Stavene, og omendskiøndt man afsendte 5000 Mennesker 1. Engelske Mile ind i Landet, for at opsøge dem, kande de dog ikke findes igien, og det formodes, at Jndbyggerne haves slaget dem ihiel. De medtagne Sviin synes at trives ved samt de fleste Fugle. Der findes ikke mange Slags Træer, dog gives der 4 Sorter, som blive over 50 Fødde. En Træe synes at være de nye Colonister af stor Vardie, da det Mangel af andre Næringsmidler tiener dem til Føde, og dette er Kaaltræet. Gouverneuren har allerede seet sig nød laget til at afsende 2 Proviant Skibe til det gode Haabs Forbierg for at hente Levnetsmidler til Colomen. Af maae dede Dyr har man ikke truffet mange. Det samtKanguru er saa stort som et Faar, bar en Han, som en Hare, og dets Bagfødder, paa hvilke det saadan staaer opralt og hopper, ere meget langere end forfødderne. Man har medbragt et hertil. Ellers ere der Hunde, hvoraf man har taget en med, og vide Kante Vilde Duer, vilde Ænder, Vagteler, Rønne og naabantede Fugle samt Høge ere temmelig talrige, men meget skye. Jblandt Fiskene ere Matrelerne de hyppiaste. De andre Fiskearter, som der findes, skulle ingenlunds ligne de Sarovælske. Jndbyggerne ere meget hæsligge og kanderbrune gaae gandske nogne, bruge lange Træe Stanger som Bal den, og leve for det meste af Muskler og Fiske, naar datand. sange nogle Trende af de nye Colonister, som vare gaaer udfør. at fælde Træer, bleve overfaldne og dræbe af dem, søger den sandt, hvad man i Begyndelsen sagde, nemlig, at de have spil dem. Man har siden fundet og begravet disse Ombragte De ankomne Skibe ere samtlig komme tilbage over Sydhaven, omkring Cap Hørn. Af Misdæderne ere kan 40 døde paa Reisen, og derimod ere 42 Børn fødte. Commode Paa live har paa Nørfolk Den efterladt en liden Colonie af 9 Mand og 6 Fruentimmer, under Lieutenart Ama. 150 Da ne ere de det i Malm, for at sende Ostindien skaft indløbne retninger. Niham har afsaa til Compagniet Ganten Claar, hvemed det vinder en Jnd at af 19 Martember Alse med samling ame, for at relse til bage til Tydsklandet Middagsmaalidet hos Hr. Kall. gl. Høihed og regaar mands imattet med man. conde St. faaet den Sitarretning, at Tyrann, Salan Kann, da taget Havegaden Dag i Brabane, sandt den gamle Kong. fra Tronen ogladet hans Dine saarene. Han var den sidst, Denanden afdre Maal.