JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-01-09
Da Jens Hansen Knag, der har fahret for Oberstyrmand med det particulaire Skib, Dannebroge, hvormed han fra Ostindien sidst er hiemkommen, haver opgivet sin Boe under Skiftebehandling til hans Creditorers og Gields Betaling; saa ere de, som haver noget udi Boet at fordre, ved Proclama, som er læst i Siellands Landstings den 14de Decbr. sidst, og Hof= og Stads=Retten den 19de dito, indkaldet at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. De, som have noget at fordre efter afg. Oplobet Johan Herman Høyer, som er død paa en Ostindisk Reyse med det particulaire Skib, Erfarenhed, ere ved Proclama, som er læste Siellands Landsting den 14de Decbr. sidst, og i Hof= og StadsRetten den 19de dito, indkaldet at møde udi Hof= og StadsRettens Skifte=Commission inden 12 Uger fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa ere og bemeldte Afdødes Arvinger indkaldet at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arveret, og lagttage det fornødne ved Skiftet, hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1786-01-09
Alle de, som have noget at fordre efter afg. C. A. Egner, der har fahret for Kahyk=Kok, og er dod paa en Ostindisk Reise med det particulaire Skib, Erfarenhed, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 14de Decbr. sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 19de dito, indkaldet at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa ere og bemeldte Afdødes Arvinger indkaldet at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, for at legitimere de res Arveret, og iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Haver nogen noget at fordre efter afg. Matros Christen Torgesen, som har fahret med den Østersøiske og Guineiske Handels Skib, Grev Toth, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; saa indkalde og bemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven, foreskrevne Tild, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage det Fornødne ved Skiftet.
Berlingske Tidende, 1786-01-09
Haver nogen noget at fordre efter afg. Christen Giødevad forrige Skriver=Karl, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger, med lovlig Varsel, at melde sig og legitimere deres Arve=Ret, samt iagttage deres Tarv under Skiftet. De, som have noget at fordre udi afg. Skoleholder Fran Bergs og efterlevende Enkes Fælleds Boe, indkaldes herved at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Uger, for at anmelde og bevise deres Fordringer. 329 Rdlr. 2 Mk. 14 s. haver Hr. Brøgger Hvidberg i No. 44, paa Nørregade i Commission at udsætte mod gangbar Rente og forsvarlig Pant, enten strax eller til næste 11te Martii. Ja samtlige Herrer Jnteressentere udi det Kongel. allernaadigst privilegerede Classe=Lotterie, efter Lotterie=Conditionernes 10de Post bør enpersentere deres i det 32te Lotterie vundne Frielodder hos Vedkommende Collecteurer inden denne Maaneds Udgang; saa ombedes tienstligen, at saadant ey maae blive forsømt, da de i vidrig Fald ey kan faae den tilkommende Seddel til dette begyndte 33te Lotteries 1ste Classe. Kiøbenhavn, den 2den Januarii 1786. J. F. Baumgarten,
Berlingske Tidende, 1786-01-09
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Skiftet efter afdøde Huussæster Morten Olliegreen i Wester Egede paa Gisselfeldt Klosters Gods, som for endeel Aar siden har været Muurmester ved Gisselfeldt, og nu sidste Sommer uden Livs=Arvinger bortdøde, bliver foretaget og om muligt sluttet paa Gisselfeldt Skriverstue den 7de Februarii førstkommende Kl. 10 Formiddag, hvilket herved for enhver dette Stervboe Vedkommende bekiendtgiøres. Gisselfeldt, den 5te Januarii Neergaard.
Berlingske Tidende, 1786-01-09
Tirsdagen den 7de Februarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Gisselfeldt Skriverstue foretaget og om mueligt sluttet Skiftet efter afdøde Muurmester Peter Kyhn, som sidste Efterhøst udi sit iboende Fæstehuus i Nielstrup Bye er afgaaet, hvilket herved for enhver dette Stervboe Vedkommende bekiendtgiøres, da Stervboets Formue er saa ringe, at det en kan bekoste anden Proclama efter Loven. Gisselfeldt, den 5te Januarii 1786. Neergaard : Kiøge Kroes Jorder med Bygninger, Hans Kongel. Majest. tilhørende, bliver, efter det Kongel. Rente=Kammers Foranstaltning, paa nye under et stillet til offentlig Auction, at foretages i bemelte Kroe Tirsdagen den 17de Januar. førstkommende, om Formiddagen Kl. imellem 11 og 12 Slet. Bemelte Jorder bestaaer af 1 Td. 6 Skpr. 1 Alb. Hartkorn, samt foruden er indhegnet Sæde=Vænge paa 3 Tønder Udsæd. Bygningerne som befindes betydelige og gode, ere asseurerede i Kiøbstædernes Brand=Forsikrings=Cassa for 7990 Rdlr. J øvrigt følger med Stedet de dertil henhørende Jnventarier af Kakkelovne, en Kobber Brøggerkiedel paa 4 og en halv Tønde, samt 3de store Kan med videre; thi ville Liebhaberne behage at indfinde sig paa Auctionsstedet bemelte Tid, hvor Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1786-01-09
Udi Fahrvandene imellem Amager=Land og Saltholmen, henimod Stævns, er udi dette Efter=Aar funden og paa Dragøe, Havn opsat følgende Ankere: 3de Stkr. af forskjællige Størrelse med Bøye og Bøye=Reeb ved de 2de var Stumper Anker=Toug, men ved 3die intet; disse 3 Ankere er funden i og en halv Miil synden for Dragøe. Et Dito omtrent paa 1 og et halv Skippund, hvoraf den ene Flige er borte, ved samme var Boye og Boye=Reeb; dette Anker er funden lige for Castrup Værk. Et Dito omtrent paa 2 Skippund, funden udi Kiøge Bugt, med Boye og Boye=Reeb. Bemelte saaledes fundne 5 Stkr. Ankere, bliver herved oplyst og kan Eierne erholde samme, imod lovlig Legitimation og Biergelønnens Erlæggelse, naar de derom mælder sig paa Kiøbenhavns Amtstue udi Gaarden No. 96, i Pilestrædet. Søren Mortensen Kleinsmeds Huus, med alt tilliggende udi Ringsted Kiøbstæd, bliver i Continuation forrige Publication stillet til Anden offentlig Auction Fredagen den 30te Decbr.,men 3die og sidste Auction Mandagen den 16de Januarii næstkommende Aar 1786, alt præcise om Formiddagen Kl. 10 Slet. da dette Pantsatte absolute skal bortsælges. Hr. Etatsraad Bruun er til Sinds underhaanden at bortsælge sin Gaard i Kongens Lyngbye, beliggende paa Bakken ligefor Veyen til Jægersborg Dyrehauge; Gaarden er for 3 a 4 Aar siden opbygget af nye, Hovedbygningen bestaaer af 18 Fag i Længden og 5 Fag i Dybden, derudi 7 Værelser, samt Kiøkken og Spisekammer neden under, og 3de Værelser oven til, at hvilke de 8 ere betrukne og derudi 2de Jern Vindovne og en dito Bielægger og derunder 2de gode og tørre Kieldere; i Gaarden en Bygning, hvorudi er Stalderum til 4 Heste og 2de Køer og Remisser til 3de Vogne, og en anden Bygning opsat for 2 Aar siden, hvorudi er Hønsehuus, samt til at lægge Brænde og Tørv udi, og til andre Nødvendigheder m. v.; fornævnte Bygninger ere udi Kiøbstædernes Brand=Casse forsikkret for 2040 Rdlr., med Gaarden følger tillige, ogsaa derved er beliggende og med nye Planke= og Stakitværker indhegnet, Hartkorn Ager og Eng 2 Skpr. 1 Fdkr. en trediedeel Alb., og hvoraf endeel er anlagt til Hauge, rcolet og giødet, og Resten til Græsning; Stedet kan tiltrædes til Beboelse til Paaske førstkommende, og før, om forlanges, ligesaa og tages i Øyesyn, naar de Lysthavende behage derom at melde sig hos Hr. Major Pflueg i Kongens Lyngbye, som lader det anvise, ligesom og Conditionerne hos ham faaes til Eftersyn, saavelsom hos Eieren Etatsraad Bruun, boende i Studiestrædet i Gaarden Nr. 65.
Berlingske Tidende, 1786-01-09
Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 12te Decbr. sidstleden og ved Siellandsfars Landsting den 14de ej., ere Creditorerne i Guldsmed Johan August RettigBongs Fallitboe indkaldte, med deres Fordringer at anmelde og legitimere sig i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Uger fra Proclamatis Publication, som herved 3de gange efter hinanden bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1786-01-09
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 14de Decbr. sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 19de Dito, ere de som have noget at fordre efter afg. Peter Andersen, der har fahret for Matros med den Østersøiske og Guinæiske Handels Skib Kiøbenhavn, indkaldet at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer: ligesaa ere og bemelte Afdødes Arvinger indkaldet, at melde sig inden den i Loven befalede Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1786-01-09
Allede, som have noget at fordre efter afg. Mathias Rasmussen, der har fahret for Baadsmands Math og Skibmand med det Asiatiske Compagnies Skib Ganges, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 14de Decbr. sidst, og ved Hof og Stads=Retten den 19de Dito, indkaldet at møde udi Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato for at anmelde og bevise deres Fordringer, saa ere bemeldte Afdødes Arvinger indkaldet med lovlig Varsel at melde sig og bevise deres Arve=Ret, samt iagttage det fornødne ved Skiftet; hvilket end ydermere herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1786-01-09
Alle de, som have noget at fordre udi afg. Christian Nielsen Amerup, der har fahret for Constabel med det Asiatiske Compagnies Skib, Dronning Juliana Maria, hans Stervboe, ere ved Proclama som er læst i Siellands Landsting den 14de Decbr. sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 19de Dito, indkaldet at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og bemelte Afdødes Arvinger indkaldet at melde sig inden Aar og Dags Forløb, for at legitimere deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket end ydermere herved bekiendtgiøres. Da Trompetterne Niels Weisberg og Christian Neymejer, som haver fahret med det particulaire Skib, Bikuben, hvormed de sidst fra Ostindien ere hiemkomne, ere undvigte herfra, og have givet deres Boe under Skiftebehandling til deres Creditorers og Gields Betaling; saa ere bemeldte Weisberg og Neymejer, samt alle de, som i deres Boe maatte have noget at fordre, ved
Berlingske Tidende, 1786-01-09
Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 14de Decbr. sidst, og i Hof=Stads Retten den 19de dito, indkaldet at møde udi Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission inden den i Loven foreskrevne Tid, de Første for at give Oplysning om deres Boe, og de Sidste for at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket ydermere herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Madrit, den 29de November. Endelig have Algiererne antaget Ridder Expillys Fredsforslag, og Freds=Artiklerne ere undertegnede, men skulle ikke bekiendtgiøres, førend Storsultanen har garanteret sammes Fuldbyrdelse, i hvilken Mellemtid Vaabenstilstand, den vedvarer. Hs. Majestæt har foræret Ridder Expilly for hans heri viste Tieneste 25000 Daler, og desuden bevilget ham en Pension af 5000 Daler aarlig. - J Havnen af Cadix skal en hæftig Jldebrand være opkommet, men hvorom vi dog endnu ikke have nogen omstændelig Efterretning.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Paris, den 26de December. Edictet om det nye Laan er bleven registreret af Parlementet den 21de hujus. Det bestaaer af 20 Artikler, og Begyndelsen til Jndledningen lyder saaledes: "Omendskiønt de nyttige og vise Foranstaltninger, som Vi have føiet for at Prydde af Veien det, som kunde forstyrre Europas Rolighed, have i dette Aar foraarsaget Os endeel flere Udgivter, og Romendskiønt det skadelige Veirligt og det Uhæld, som er overgaaet adskillige af Vore Provindser, have endnu mere forøge disse Udgivter ved det, som Vore Undersaatteres Understøttelse. fordrede af Vor Goddædighed. - - saa have Vi dog paa det nøiagtigste og til bestemt Tiid opfyldt alle Vore indgaaede Forbindelser, Terminerne til at tilbagebetale adskillige "Summer ere endog blevne anticiperte, og de resterende Renter ere promtere end nogensinde forhen blevne betalte; aldrig er der bleven anvendt saa mange Fonds til Gields=Udslettelser; aldrig er meere bleven opofret til Arbeider af offentlig Nytte, til Havne, Arsenaler, Landeveie, Udtørringer o. s. v.; aldrig er Handelen bleven meere opmuntret, og aldrig Provindserne meere understøttede. Dette er allerede Frugterne og dette maae være de første Grundlinier til den af Os antagne Plan. De Kilder, som den iblant saa mange hindringer, Plader Os finde til saa mange Nødvendigheders Afhielpning, have bestandig mere og meere overbeviist Os om, at de Bekostninger, som anvendes paa at Forbedringer, ere Riigdoms=Kilder, og at Crediten bliver ved Afbetalelser varigere. Vi ere nærved at have afbetalt Resten af Gielden fra forrige Krig, ja end- og den, som endnu resterte ved nogle Departements. - J "Aaret 1786 skal den gandske blive afbetalt, og ved Hielp af " nærværende Laan skulle Vi kunne sætte dette i Værk, men som dog ikke skal være den successive Afbetaling, der er bleven fastsat i Edictet af August 1784, hinderlig, men tvertimod beforderlig &c. &c. Capitalen af dette Laan, som bestaaer af 80 Millioner, skal i 10 Aar igien blive afbetalt, nemlig aarlig 8 Millioner. For hver 100000 Livres bliver der givet en Billet med et Nummer, i Kraft af hvilket den har Deel i de 800000 Livrers Præmier, som blive tilføiede hver aarlige Trækning til Capitalens Afbetaling. Disse Præmier bestaaer ved hver Trækning af et Lod paa 150000 Livres, 1 paa 50000, 2 paa 20000, 2 paa 10000, 4 paa 5000, 20 paa 3000, 30 paa 20000, 40 paa 1000, 100 paa 800, 200 paa 600, og 400 paa 400 Livres.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Den Engelske Ambassadeur, Hertugen af Dorset, har siden hans Tilbagekomst bestandig været upasselig. Jmidlertiid er der dog ingen Tvivl meere paa, at jo Commercetractaten imellem Frankrige og Engeland med det første skulde komme i Stand.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
J Egnen af Clermont i Auvergne har man den 8de hujus fornummet et temmeligt stærkt Jordskjælv. Just sammesteds fornam man og et Jordskjælv, da tilforne Lissabon og nu nyelig Calabrien bleve ødelagte ved deslige Rystelser.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Rom, den 10de December. Keiserens Beslutning angaaende Nuntierne i Tydskland, har her gjort et stærkt Jndtryk, og er paa følgende Maade bleven Paven bekiendtgjort og optaget. Cardinal Herzan, den her værende Keiserlige Gesandt, forlangte, efter bekommet Ordre fra Wien, en Audience hos Paven, og erklærede i samme: At eftersom Hs. Hellighed ikke havde fundet for godt, at give de Tydske Erkebispers og Biskoppers grundede Forestillinger angaaende Nuntierne Gehør, saa saae Hs. Keiserlige Majestæt, som den Tydske Kirkes øverste Skytsherre, sig nødt til at haandhæve sammes krænkede Rettigheder, at afskaffe for bestandig al fremmet Jurisdiction, som var tvertimod samme, og herefter kun at tilstaae de pavelige Nuntier de Prærogativer, der tilkom dem som Gesandtere fra en Souverain Magt. - Herpaa svarede Paven: "Han kunde ikke med Ære lade sin med Churfyrsten af Pfalz indgaaede Forbindelse blive uopfyldt, troede ikke, og havde aldrig troet, at, ved den samme alletid hidindtil erkiendte Magtes Overleverelse til et andet Jndividuum, denne Magtes Natur og Maade kunde forandre sig; kortelig han kunde imod Egenmægtighed ikke sætte andet end sin Redelighed.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Slavonien, den 17de December. Tyrkerne i Bosnien ere overhovedet meget misfornøiede med deres Storherre, og nu tillige af den Aarsage, at de for nærværende Tiid efter deres Afgivters Forhøielse maa betale noget mere end forhen. Musselmændenes eneste Ønske i Bosnien, saavelsom hines i Constantinopel, er, at see Prinds Selim ophøiet paa Thronen; et Ønske, som, i Fald det virkelig skulde blive opfyldt, kun efter al Sandsynlighed vilde giøre Prindsen meget ulykkelig, saasom det er en høist besværlig Sag, at han skulde svare til den høie Forventning, man giør sig om ham, og som fornemmelig har Crims og Cu bans Tilbage-Erobring til Gienstand.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Paris, den 23de December. Den 20de hujus ankom den Storbrittanniske Minister Hertugen af Dorset, igien hertil fra London. Hr. Eden ventes daglig, og medbringer, ihenseende til den sluttende Commercetractat, en mere udstrakt Fuldmagt, end den Hr. Crawford havde.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
J Onsdags, som var den 21de hujus, blev Cardinal von Rohan og hans Medskyldige meddeelt det imod dem affattede Decret de prise de Corps, og selvsamme Dag fik Madame, Cagliostro sin Friehed igien og kom ud af Bastillen. Hendes Mand, Greven, sidder der endnu. Saa meget man endog her er overbeviist om den sidstes Bedragerier, og saa meget Sandt der endog af ham blev sagt i den saa kaldte authentiske Memoire, saa er det dog vist, at der i samme forekomme mange Opdigtelser, hvortil man og her regner den hele forargelige Historie om de 36 Damer, hvoraf enhver havde betalt 100 Lovisd'orer, for at blive indviede til hans Kunstes Hemmeligheder. Hvad denne Mands, Cardinalens og Madame de la Mottes Skjæbne vil blive, maae nu snart vise sig Parlementets Commissarier indfinde sig nu i Bastillen for at holde Forhør over Cardinalen m. fl., og siden at Decretet de prise de Corps faldt, nyder han mindre Friehed end tilforn, og taler ikke med nogen uden Prindsen af Soubise. J Værelset hos ham staaer een Skildvagt, og uden for Dørren den anden. Jøvrigt troer man i Almindelighed, at Cardinaler er i Sagen med Halsmykket bleven bedraget, og ikke har bedraget, hvilket og alle hidindtil afhørte Vidner have udsagtil hans Fordeel.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
J Søndags var den første Deputation fra Parlementet i Versailles, for at giøre Forestillinger imod Registreringen af Edictet og et nyt Laan. Hs. Majestæt svarede, at de Forholdsregler, som han havde taget, giorde dette Laan, nødvendigt, og at han forlangte at adlydes. J Mandags gik den anden Deputation og i Tirsdags den tredie til Versailles, men fik alle samme Svar. J Onsdags blev Edictet registreret i Parlementet, og skal i Dag eller i Morgen komme ud.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Wien, den 24de December. Man siger, at Hs. Kongel. Høihed, Hertug Albert af Sachsen-Teschen, skal blive udnævnt til Statholder af Ungern, som Palatinus Regni. Denne Formodning grunder sig saavel paa denne Prindses Reise til Wien, som paa den Erklæring, hvilken Hs. Majestæt giorde ved Jndsættelsen af den Ungerske Districtual-Commissair, nemlig at Nationen skulde med Tiden igjen faae en Palatinus. Til Ofen er i det mindste allerede afgaaet den Keiserl. Befaling, at meublere og istandsætte det der værende Kongel. Slot. Men saavidt man veed, er Hertugens Afreise fra Brussel endnu, formedelst vigtige Anliggender i Nederlandene, bleven opsat paa nogle Dage. Det heder, at de Nederlandske Stænder giøre Vanskeligheder ved at bevilge de nye Subsidier, som det Keiserl. Kongel. Hof har begiæret til Skadesløsholdelse for de Omkostninger, som ved Forberedelserne til Krig ere blevne foraarsagede.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
J det Venetianske Gebet have Floderne Adiges, Brentas og Baskialolenes Oversvømmelser foraarsaget meget stor Skade, som angives for 2 Millioner Ducater.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
J Turin er Formæhlingen imellem den anden Kongel. Prinds, Hertugen af Aosta, og Prindsesse Elisabeth, Kongen af Frankriges Søster, bleven berammet til førstkommende Foraar.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Den Keiserl. Kongel. Consul i Cherson, Hr. Assarowitz, har tilligemed en anden der værende Kiøbmand sendt et Skib op igiennem Dniester=Floden, hvilket skal gaae lig til Egnen af Lemberg. Hs. Majestæt Keiseren har funden saa stor Behag i dette nye Forsøg, at Høistsamme foruden et smigrende Berømmelses Decret har ladet bemeldte sin Consul desuden forsikre en Præmie af 1000 Gyld., dersom Farten blev funden muelig, og Skibet kom lykkelig tilbage igien til Cherson med Galliziske Producter.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Breve fra Constantinopel melde, at alting er paa nærværende Tiid sammesteds roelig, baade ved Hoffet og i Staden.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
J Wien besidder En den ægte, i Engeland ved store Omkostninger og Omveie erhvervede Hemmelighed, at forvandle al Slags Jern, om det endog var det allersletteste, uden mindste Formindskelse i Vægten, til det fineste Staal, (som Engelænderne kalde det støbte Staal, og hvoraf Pundet koster 2 Gylden) og det med saa ringe og ubetydelige Omkostninger, at samme kan blive solgt næsten ligesaa let, som det gemeene Staal.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Brüssel, den 24de December. J tilkommende Januarii Maaned, siger man, skal Forandringen i de Østerrigske Nederlandes Regiering gaae for sig, saaledes som omtrent den var, der skeedte efter Carl den 2den af Spaniens Død, og i Aaret 1718 har været indført, efter hvilken alle de forskiællige Conseiller bleve trukne tilsammen i Eet, under Navn af det Kongelige Conseil. Denne Forandring var da af ingen Varighed; men Keiseren har indseet det Mangelhaftige, som nu skal blive ændret saaledes, at man bedre og med ringere Arbeide skal kunde ved et Blik oversee Provindsernes hele Forfatning.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Vor Durchlauchtigste Gouverneurs Afreise er nu bleven fastsat til den 28de hujus.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Haag, den 27de December. Til Generalstaterne er indkommen en Rapport om Midlerne til at bringe den sluttede Definitiv=Fredstractat i Udøvelse. Efter samme er General Dumoulin bestemt til Grændsernes Regulering i Flandern, og Hr. von Panhuts, som staaer for Oppebørselen af Generalstaternes Domainer, til at regulere samme i Landet Obermaas.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Da de forskiællige Provindser i nærværende Tiid raadslaae over den af den Kongel. Preussiske Gesandt overleverte Memoire, saa maae sammes Advis først indhentes, førend derpaa kan gives noget Svar. Men efter al Anseende torde bemeldte Provindser ikke gjøre videre herved, end tilbyde deres gode Tieneste, da den bekiendte Sag kun angaaer den indvortes Bestyrelse i Provindsen Holland, efter hvis Erklæring herover Generalstaternes Svar torde blive indrettet. Dette skal og Præsidenten i Deres Høimægtigheders Forsamling have erklæret den Preussiske Gesandt den 23de hujus, da han i Kongen sin Herres Navn anholdte hos samme om et Svarpaa bemeldte Memoire.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Fra de Pohlske Grændser, den 29de December. Man hører nu intet videre om den Tyrkiske Sværmer, til hvilken Porten har afsendt nogle Lærde for at undersøge hans Troes Bekiendelse, eftersom han giver sig ud for en Gesandt fra Mahomet, der er bleven sendt for at bringe det Tyrkiske Rige igien i Flor. Han har vel et talrigt Tilhæng, men det er ganske ugrundet, at han, som der er bleven udspredt ved nogle Rygter, er gaaet til Feldts med en Armee imod Russerne.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Frankfurt den 30te December. Den 26de hujus passerte en Coureer fra Petersborg igiennem vor Egn, for at bringe den glædelige Efterretning, at Hendes Keiserl. Høihed, Frue Storfyrstinden af Rusland, var lykkelig bleven forløst med en Prinds, til de Durchlauchtigste Forældre i Mümpelgad.
Berlingske Tidende, 1786-01-13
Endskiønt adskillige offentlige Blade have bebudet Verden, den mægtige og bekiendte Prædiker, eller Dominicaner Ordens fuldkomne Ophævelse, saa ville dog de sidste Breve fra Jtalien, ja endog fra Rom, slet intet vide herom.