Berlingske Tidende, 1798-10-15
En Skrivelse fra Wien, den 3die October. Efterretning om Søeslaget ved Nilen imellem den Engelske og franske Flaade fra den 1ste til 3die October. Da General Buonaparte havde landet med sine Tropper i den gamle Havn ved Alerandrien, som kaldes Tyrkernes Havn, stat hans Krigskibe for dybt til at kunne komme derind, og fandt sig ikke heller i Sikkerhed i Frankernes Havn. Admiral Bruens foreslog at seile til Corfu, hvor han haabede, at hans Flaade kunde være i mere Sikkerhed mod alle Tilfælde og hvor samme ogsaa let kunde blive forstærket, saavel af Toulonnerflaaden, som de forskjellige franske Skibe, som vare stationerede i de italienske Havne. Men Buonaparte, som kuns lidet kunde stole paa Indbyggernes Sindelang, og frygtede for, naar han ikke kunde vinde deres Yndest, at være nødt til at gaae til Søes igien, troede ikke, at han burde samtykke i at hans Flaade gik derfra. Altsaa blev den franske Flaade paa Kysten af Ægypten, efter forglædes at have gjort Forsøg paa at faae den til at løbe ind i den gamle Havn. - Admiral Nelson paa sin Side, som, efterat han var kommen førend samme til Alexandrien, til ingen Nytte havde opsøgt den i andre Egne, var nødt til at komme tilbage til Kysten af Sicilien, for at forsyne sig med Vand og Levnetsmidler, og kunde ikke forlade Spracusa med sin Flaade førend den 25de Julii. Hans Fregatter, som vare gaarde til Seils nogle Dage i Forveien, satte fra den 28de af den franske Flaade i Stræt. Denne, som ventede at blive angrebet, valgte den fordeelagtigste Stilling i Bugten af Abatir i en Frastand af 16 til 18 engelske Mile Østen fra Alerandrien, og 25 til 2. Mile Vesten fra Rosette. Den kastede derfor Anter i een Linie ved Jndløbet af Bugten, paa en Grund af 3 til 3 Favne. under Kanonerne paa Strandbredden, Paa venstre Kløi var den beskyttet af et Batterie af Mørsere, som stod paa Pynten af Abatir, og en Sandbanke foran fra samme Odde, den høire af lave Grunde, hvor Havet paa nogle Steder kuns var 2 Favne dybt. Saaledes drev den for sine Antere, paa det at Skibene vexelviis kunde byde den engelske Flaade begge Siderne, og gjorde sig færdig til Slag Admiral. Nelson lod ikke længe vente efter sig. J ser Dage giennemier han det Rum, som adskiller Steilien fra Egypten, kom i Sigte af Fienden den 1ste August mod Solens Nedgang, og da han havde bemærket dens Stilling, befalede han at formere en Linie og kaste Anker et Pistolskud fra den findtlige Flaade, førend at skyde er eeneste Stud. For at efterkomme dette, maatte de engelske Skibe, som da vare Vesten fra Bugten, løbe uden om den Sandbanke, som der er talt om. Det første Linieskib Culloden, commanderet af den kikke Capitain Trombringe, hvis Styrmand blev bedraget ved Ufuldstændigheden af Søetortene over denne Kyst, havde det Uhæld at støde paa Grund paa en Sandbanke, og da det blev siddende der, medens Slaget varede, bleve de andre Skibe advarede ved Culodens Vanhæld, holdte sig i større Frastand fra Sandbanken, og udførte saaledes paa det nøiagtigste Admiralens befaling. Ved det, som hændtes Culloden be sandt den Engelske Flaade sig formindsket til 9 Skibe paa 32 Kanoner, uden Fregatter, thi disse trydsede i flere Mile Frastand, og tre af de engelske Linieskibe med et andet paa 10 Kanoner, som bleve tilbage for at bussere nogle Priser, som vare gjorte under Veis, kom ikke førend de følgende Dage. Det er da blot med 9 Skibe paa 74 Kanoner, hvoraf er (Vangaard. Admiralskibet) havde mistet sit Bogspred i en Storm paa Kysten af Sardinien, og hvis Besætning var meget udmattet ved en forreret Fart, at Engelænderne angred en fransk Flaade paa 13 Linieskibe, nemlig i paa 120 Kanoner, paa 80 og 9 paa 34 af 2 Fregatter paa 40, og 2 paa 16 en Corvette paa 18 og en Bombardergaliet, i alt 19 Stibe, alle i bedste Stand, og hvis talrige Besætning var fuldkommen frisk og sund). - Man bemærker ydermeere, at vedden Mandeure, som vi har udvitet og som var uundgaaenbar Engelanderne nødvendigen været udsatte for den hele Jld at de første Lag fra den franske Flaade, førende de mere deres me til Slag, eller hos et eneste Kanenskud. - Endelig bemærket man, at da de tvende Flaader vare til An ters paa et ganske roeligt Vand, befandt Engelænderne i derved berøvede den Fordeel, som deres større Færdighed, Mandrueret vilde have givet dem paa et stormende Hav, desom altsaa her i denne Kamp paa begge Sider kuns an paa Færdighed, Rasthed, og frem for alt paa Mad. - Staden, en af de meest haardnakkede og Krætteligste, som Søetrigs Historien fremviser, varede tre Dage, fra den 1ste om Aftenen lige til den 3die August, undtagen nogle Mellem rum - Neyne havde den begyndt førend Bellerophon, som var lige for Drien, det franske Admiralskib paa 120 Kano. ner) nk i 3 Minutter 2 Lag af samme, hvert al 30 til 6 topundige Kanoner, som gjorde omtrent 140 Mand utienest. dygtige. Denne Erfaring bragde dem til at forandre Stuingen af Angreder imod dette frygtelige Stid; det blev taget for og agter af Sevitfare og Alexander, som i en Tid af to Timer satte det i Brand. Admiral Bruens, som i Begynden sen af Actionen blev haardt bleseret, blev uagtet hans Officerer fraraadte ham det, paa Dækket i en Lænestoel for at give sine Ordrer. En Kanontugle gjorde Ende paa hans Liv. Daden har denne Admiral medtaget sine ædle Fienders Agtelse. og Roes, som beklage, at saa stort et Mod ikke vistes for en bedre Sag. Lidet derefter sprang hans Stid i Luften med 1000 Mand Besætning. - Under Slaget blev de Franske Linie giennembrudt paa for kjellige Stæder, saa at 2 engelske Skibe efterhaanden kom bag ved de franske Skibe, og bragte forskjellige af dem imellem en dobbelt Jld. Den følgende Dag havde Timoleon paa 24 Kanoner samme Stjæbne som i Orient. Fregatten Seriense paa 36 sant. Artimise paa at og Bombardeeraallotten Hertules forang i Luften, hvilket Besætningen selv gjorde, thi da de havde strøget Flag, vare de saa troeløse at sætte ham i Brand. 340 Mand af Timalede og 30 af Hertules undair. Tar være de engelske Matrosers Menneskelighed i den Ulytte, som traf disse tvende Stide. - Ni Linieskibe, nemlig : paa og Kanoner og 7 paa 14 med en Corvette paa 18 faldt i Engelændernes Hænder, saavelsom Marserdatteriet paa Pynten af Abutir, hvis hele Bombe, forraad befandtes udtømmet, da det blev taget. - En Skib paa Kanoner, et paa 14 og Fregatter paa 46 vare saa lykkelige i den største Forvirring at komme bort til CorsuEngelænderne have ikke tabt ret af deres Side. Man var længe urolig over Culledens Skjæbne, men den blev endelig slot igien. Capitainen paa dette Stib, saa bekiendt af si uforfærdede Mad som itte mindre agtværdig ved sinlegennyetighed, var længe inderligen fortrædelig over, at hans Stil a) Disse i Engelske Stide havde i alt ikke meere end 666 aa noner, og gaae Mand Besætning, de Franske havde foruden deres Mørser Vatterier 1190 Kanoner og 1120. Mand. ikke havde kunnet tage Deel i Slaget farligheder havde strax erklæret, at paniere vilde tage nogen Dagtede Priser, som hans Kammerater gjorde. Men disse og alle deres Besætning: ger som holdte ham alt for ulottelig nok fordi han paa en vil Maade havde værer en unyttig Tilskuer ved deres Seier hav eenstemmigen besluttet, at de ikke vilde tage deres Part af Priserne, dersom Capitain Trombringe og hans Mandskab ikke ogsaa deres. Hans Medbrødre overlagde og indbyrdet ikke at modtage nogen Forfremmelse for dem selv, naaden ædle Capitain Trombride ikke var indbefattet med deri ligesaa fuldt, som om hans Stid havde taget Deel Seieren. Engelændernes Fornis indskrænkede sig til 2de Drædte iblandt hvilke den klært Capitain Mainstagt af Skibet Majegie, og til 3 Blesserede, hvoriblandt mange Officerer - Admiral Nelson er blandt disse sidstes Antal. J Begyndelsen af Slaget sit han et hæftigt Slag paa Hovedet af et Stykke Træe foraarsaget af en Kanontugledsom skilte ham paa nogen Tid ved hans Bevidsthed. Man kan dømme om hel Flaadens Stræt, da han sik at høre dette Tilfælde. Capitain Trømbringe, som efter sin Rang burde følge ham i Commandeen, kom strax ombord paa Vangaard, og i al den Tid de Admiralen var i Lægernes Hænder, var han i hans Sted paa Dækket, han bad ham siden, saavelsom alle Officererne, af bære Omsorg for et Liv, som var saa kostbart for hans Føde. land. Nelson imodtog sin ælde Vaabenbroder med den Fal somhed, som er store Siæle egen; han bevidnede ham sin Erkiendtlighed i de meest rørende Udtryk, og sin Smerte over det, at Cullodens ulyttelige Forfatning bandt hans Mod og skilte Flaaden ved de store Gierninger som han ellers vilde have gjort i sin Konges og sit Fædrelands Tieneste. Men hvad ham selv angik, tilføiede han, vilde han ikke forlade Slage saalænge der endnu var Liv og Aande i ham. Virkeligen vedblev han fra dette Øieblik af at give sine Befalinger med al den kolde Blod og det uforfærdede Mad som caracterisere ham. - Den engelske Flaad fyldt med Beundring over denne høimodige Opoftelse, stræbte i Henseende til sin Admiral at vise sin Erkiendtlighed forend Kongen og den brittiske Nation, ved at bestemme ham paa Kamppladsen en Foræring af en Guld Kaarde af overmaade stor Værdie. - Officerens forenede sig ogsaa, for strax at lade de brave Matroser, som havde miste Livet i dette Læderfulde Slag, deres Enker og Børn saae en Understøttelse af og Guineer. - Man troer ikke, at man herder forbigaae med Tanshed tre engelske Stides Ædelmodig hed, hvilke kom sidst paa Kamppladsen, som da de mærkede Besætningens Mathed paa de Skibe, som de bekrigede, til bad dem en Stilstand af nogle Timer, for at lade dem Tid til at forfriske sig. Da dette Tilbud blev modtaget, og Stilstanden nelagtigen holdt fra begge Sider, begyndte Slagen igien, lige indtil de Franske ikke mere kunde modstaae de Engelskes Hæftighed og strøge Flaget. - Disse Træk af Menneskelighed med en Fiende endog midt i Stridens Hede, denne Urgennyttighed, denne Agtelse for Ret og billighed og selskabelige Forhold, denne Medlidenhed mod den Bedrøvede, denne Hylding mod høiere Ærestrin og Fortienester sætte den engelske Sormand i sit rette Lys, og giøre ham endnu med ere end hans Seire. Lverelig det Folk, hvis Forsvarere ere bestelede af en saadan Aand, lykkelig især den Constitution. under hvis Beskyttelse saa antværdige Evner danne sig og udviles. - Efter de franske Commissairers Beretning maa deres Forliis paa de Skide, som ere tagne skudte i Grund eller sprung. de i Luften, have været 5224 Døde. De tvende Skibe og tvende Fregatter, som kom bort, veed man endnu ikke, hvad de have lidt. De Fangne, de Saarede indbefattede, ere 3705 b. Disse sidster Officerer Tømmermænd og andre Haandværkere. ialt 200 i Tallet, undtagned bleve siden ved et Cartel satte i Land paa Kysten af Egypten, hvor de formodentlig vil komme til at følge den Stræbne, som det guddommelige Forsyn har bestemt Buonaparte og hans Armee. Nogle Millioner Specier og det meste af Byttet som var gjort ved at plyndre Malta som var ombord paa Orient er blevet et Rov for Havet. Man har dog Haab om at redde noget deraf. -