Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-17
J Rendsborg Slaverie er død en uærlig Slave som i 30 Aar, han havde tilbragt i denne Tilstand, havde erhvervet sig en rede Formue af 6000 Rdl. ShC. ved - Smaaehandel. Han forstod at drage Nytte, af sine Medslavers Bispøler vidste at drive sin lille Handel med Fordeel, og havde endnu bedre lært den Kunst at holde paa sin Gevinst. Saaledes retfærdiggjorte han Ordsproget: Ved Sparsomhed bliver man tiig. Men ligesaa fuldt bekræftede han Sandheden, De som ville vorde tige, falde i Strikker og Sna ter." Da han i den senere Tid, uagtet al sin Forsigtighed gjorde et unsvendeligt Tab af sin halve Formue, hængte han sig i Fortvivlelse. For et begaaet Drab, stal han have været dømt til Slaveriet. Hans Efterladenskab var forfalden; men vor milde Regiering, afstod paa gjort Forestilling de 4800 Rdl. Sølv som det bestod af, til Selvmorderens Broder, der har et Embede ved Toldvæsenet. Udtog af et Brev fra en Ven i Aalborg. Alt er Munterhed og Glæde. Kun paa Enkeltes rynkede Pander læser Man en vis Angest og Forlegenhed, som Man i denne afgiørende Tid er saa tilbøielig til at tilskrive Mangel i Kassen. Markedet er iaar større end nogensinde tilforn. Paa Torvet tæller Man ikke mindre end 128 Boutiqver, hvoraf endeel er kommen fra Kiøbenhavn, endeel fra Provindsens Hovedstæder. Jsær mørede det mig at dvæle ved Jtalieneren Bian hils. Fængsle end Nogle af hans Kobbere alt for meget det fandselige Øie, kan Man dog ikke nægte, at en større Deel forskaffer en virkelig spirituel Nydelse. Jeg saae flere Juvelerer fra Kiøbenhavn, og tvivler om, at de alle ville finde deres Regning ved dette Besøg, da Madame Opper mann synes at have de fleste Kunder. Derimod have de fremmede Sko= og Støvlemagere bedre Næring, da Fodtøiet her er overordentlig dyrt. For et Par Støvler skal Man forlange 40 Rbd. Bliver i nu Sommeren, som Veirpropheterne have spaaet, vaad og fugtig, hvor i al Verden skulle da ubemidlede Personer kunne betale deres Skomagere: - Paa Torvet, udenfor Kiøbmand Nørgaards Trappe, opvarter forrige Klubvært Meller med varm Mad. Adskillige fremmede Virtussers Nærværelse bidrager ikke lidet til at forøge denne muntre Stemning. Den vidtbekiendte Fløitenist Hr. Bogel har fortryllet hele Byen ved sit Mester=Spil, ligesom ogsaa hans øvrige ualmindelige Talenter have opvakt almindelig Beundring. En lille Collision med Hr. Paran var uden vigtige Følger. Denne sidste ved physisk Styrke og mangehaande korporlige Færdigheder berømte Kunstner har i lang Tid glædet Byen, med sin behagelige Nærværelse og stedse havt Til stuere i svære Mængde. Skade at Casorti ikke er med. Balletterne vilde have vundet uendelige meget ved hans mesterlige Mimik - - - Størst Bifald skiænker Man de nyeligen hidkomne Kongelige Skuespillere, og det med Rette. Deres Selskab er i Aar bleven forøget med Hr. Zinck og Hass, hvilke dog paa ingen Maade ere istand til at erstatte Savnet af Dr. Ryge, denne Stierne af første Rang paa den danske Thaliats Himmel, som Man dog fristes til at lade ubemærket ved at høre den yndige Sangerinde Mad. Zinks henrivende Stem ne. Forestillingerne gives paa Compagnihuset. Jeg bivaanede dem i Søndags. Tilskuernes Antal var ellem 4 og 5000 og dog erfoer jeg siden, at Hr. Pa kan som spillede samme Aften, ogsaa havde fuldt Huus. Røgle Danær og alle Mandfolk maatte staae, tæt pakkede paa hinanden, hvilket var saa meget mere trættende og ubehageligt, som Heden var utaalelig bifaldet var almindeligt, jeg torde næsten sige ubetinget. - Sidst i Maaneden forlader Selskabet os.