Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
Norge. Fra Christiania skrives følgende: Man høre i denne Tid mange Klager over at Brændeveden er saa dyr, og for den Mindreformuende vanskelig at bekomme. At disse Klager ikke ville ophøre, men mere og mere tiltage, derom kan ved ingen Tvivl være, især siden vi have faaet saa mange velsignede Brænderier her i Byen. Det var vel altsaa ikke for tidligt at tænke paa, at afværg eller forebygge den tiltagende Brændemangel. Jndsenderen heraf troer at dette bedst kunne skee derved, at man saameget som mueligt anskaffede sig Ovne af Steen, istedenfor af Jern; thi det er en ved Erfaring afgjort Sandhed, at der ved Hine spares den halve Veed og maaskee mere Det vilde visseligen ikke være ubetydeligt, om bloden halve Deel sparedes af den Veed, som Departementerne, Universitetet, Landcadet Akademiet og Latinskolen forbruge. En virksom Medborger ha rigtignok anlagt en Steenkakkelovns Fabrik, men Afsætningen skal ikke være saa betydelig, som man maatte ønske det, hvilket formodentlig har sin Grund i Fordomme i Uvidenhed om disse Ovnes Nytte. Jndsenderen har i 3 Vintre opholdt sig i et Land, hvor ingen andre end Steenovne bruges, (hvilket ikke skeer af Trang til Jern, thi faa Lande have mere deraf, og flere Støberier, end inst dette) og han er selv ved Forsøg, og ved de Underretninger, han har erholdet, bleven overtydet om, at de næsten i alle Henseender have Fortrin for Jernovne. Der haves faa eller ingen Exempler paa, at der er gaaet Jld i Skorstenen eller i de fra disse Ovne anbragte Rør, hvilket dog saa ofte finder Sted. J et middelmaadig stort Værelse behøves ikke at lægge mere i Ovnen, end 4 a 6 Stykker Veed engang om Dagen, og det indtil en Kulde af 12 til 16 Grader. J stærkere Kulde, lige indtil 26 a 28 Grader, ildet man Ovnen 2 Gange om Dagen og bruger altsaa den dobbelte Qvantitet eller 10 Stykker daglig. At dette er mindre end det Halve af hvad der i samme Kulde bruges til Jernovne er uden videre Beviis Enhver af vore Landsmand bekjendt Naar der forudsættes, at Værelserne ere rætte, bliver Varmen, hvor Steenovnen bruges, næsten hele Dagen eens, hvorimod det ved Jernovne, Brug er Tilfældet, at man sommetider har det saa varmt, at man behøver at sætte Vinduer og Døre op, og til andre Tider igjen iskoldt. Det er udisputterligt, at saadanne forskjellige Temperaturer maa være skadelige for Sundheden. Man kan indvende, at Steenovnene ere ligesaa kostbare som Jernovne, og at man ikke kan faae et Værelse saa hastig varmt ved Hine som ved Disse; men hertil svares: at Steenovne snart betale sig ved den besparede Veed, og at i de Værelser, man ikke daglig beboer, men som man ved en overordentlig Leilighed vil gjøre Brug af, kan man lægge i Kakkelovnen en Dag i Forveien. Omgangsmaaden med disse Steenovne er man sætter Brændet ind paa Enden, tænder Jld og lukker Døren til, saa længe indtil man mærker at Jlden har fattet i Veden, lukker saa Døren op igjen, da den trækker nok alligevel, hvis den er rigtig indrettet. Naar Veden er brændt til Kul rører man ofte om i disse med en Jerngaffel, og først naar Kullene ere brav fine, og der falder en hvidagtig Aske (Faleaske) paa samme, lukker man Spieldet i; thi forinden Kullene ere vel fine, og Syren har uddunstet, kan man ressiquere at blive syg deraf.