JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
Fædrenelandet. Maribo. Ogsaa Falster hjemsøgtes af Orcanen, Natten imellem den 3die og 4de Dennes, hvor den var hæftigst Kl. mellem 1 og 3 og vedvarede til Kl. 5. Alle Tage og Plankeværker i Nykjøbing ere meere eller mindre beskadigede; selv en Brandmuur maatte bukke under for Stormens Magt. Fartøier i Fjorden, som laae for 2 Ankere med Touget paa Tamp, kom til at drive og leed megen Skade. Alle Bygninger i Landsbyerne paa Falster have ogsaa lidt megen Skade, især paa Tagene. Hovedgaarden Kringelborgs Lade og Kostald styrtede om, hvorved 6 Qvægshøveder dræbtes og flere beskadigedes. Mange Bøndergaarde og Huse have fristet samme Skjæbne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
Redactionen har nu, hvad Lolland angaaer, modtaget følgende paalidelige Efterretninger, betræffende hiin Stormat: J Nakskov blev intet Tag heelt, og næsten alle Plankeværker ere kastede om. Alle raabe paa Tagsteen; men de Færreste kunne blive tilfredsstillede, da denne Artikel næsten aldeles mangler der. (Det samme er Tilfældet i Stiftets øvrige Kjøbstæder.) J Sønder og Nørre-Herreder ere Gaarde og Huse for en stor Deel aftækkede og mange Lader og Stalde nedblæste. Dette er iblandt andet Tilfældet paa Nakskov Ladegaard, hvor tillige en Deel Creature bleve deels dræbte, deels beskadigede. Af Laden paa Juellinge nedblæste 12 Fag, og enkelte Huse paa Bøndergodset omblæste til Grunden. J Godsets Skove ligge omblæste Træer i saa stor Mængde, at deres Tal endnu ikke lader sig opgive. En holsteensk Skipper, der havde ankret udenfor Albu Havn, forliiste med Top og Tavl og kun lidet af Ladningen er opdreven paa Enehøi. Søholts smukke Hauges skjønne Alleer og Plantager ere meget beskadigede derved, at Gran-Fyr- og LærkeTræer i stor Mængde blæste overende. J Skoven, bag ved denne Hauge omblæste omtrent 70 Stkr. Bøgetræer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
J Kjøbstaden Nysted nedblæste 4 Huse. Byens øvrige Bygninger bleve meer eller mindre beskadigede. Kirken og Præstegaarden leed især meget. De fleste Bøndergaarde i Omegnen af Nysted have mistet deres Tage, og i Vanthore nedblæste 2 Huse. Kjettinge og Østerulslev Præstegaarde mistede hver et Ladehuus. Herritslev Kirke, der for nogle Aar siden ligesom trødsede de da i denne By hyppige Jldebrande, blev stærkt medtager, og tvende hundredaarige Asketræer paa Kirkegaarden rykkedes op. J Grevskabet Christiansholms Skove ere mange Hundrede Træer faldne. At angive Skadens Størrelse er umuligt, da dens hele Omfang endnu ikke fuldstændig kjendes. Saa meget ligger imidlertid for Dagen, at Skaden rammer de fleste Landmænd yderst føleligen, deels fordi der er Mangel paa Foder til at tække med, deels fordi Bonden netop nu skal lægge Haanden paa Plougen og ikke har Tid til at sysle med sin Bygt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
Aalborg. Den confirmerede Ungdom heri Byen, igaar udgjorde ialt 121, (hvoriblandt 23 fra Nørretranders og 10 fra Søndertranders) nemlig 68 af Mandkjønnet og 53 af Kvindekjønnet. Deraf bleve confirmerede i Budolphi Kirke, af Hs. Høiærværdighed, Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm 13, af Hs. Høiærværdighed Hr. Pastor Henneberg 38, og af Hs. Velærværdighed Hr. Pastor Boesen 10. J Frue Kirke, af Hs. Høiærværdighed Hr. Pastor Almstrup 60.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
Blandinger. Et vigtigere Havneanlæg end Frederikshavns (saaledes skriver Altonaer Mercur) er Helsingøers, hvormed man idelig er beskjæftiget, og stedse nærer endnu det Haab at Havnen vil blive færdig til næste Sommer tilligemed de til samme hørende Værker, efter de foreskrevne Planer. De Fordele som heraf ville flyde, saavel for Byen selv som for Skibsfarten fra og til Østersøen, ere ikke at beregne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
I Jtzehoe rasede Uveiret saaledes, at kun faa Huse bleve ubeskadigede og i Haugerne omkring Staden bleve de tykkeste Træer brækkede. J Skovene paa Veien til Brettenburg viiste sig endnu mere Elementets frygtelige Magt; thi overalt saae man omkastede Træer, ja i flere Landsbyer heel af Vinden omblæste Lader &c. J den om Aftenen forudgaaende Torden slog Lynilden, ned i en Mølle i Beckmünde og tændte, saa den størstedelen lagdes i Aske. Jac. Hois kommer nu med et Forsvar imod Capt. de Conninck som - intet Steds har hjemme. Han siger nemlig, at der ved Feiltryk var sat 1829 istedetfor 1819 paa det omtvistede Kaart. Et Værk der altsaa udkommer i 1829 skulde have Paatrykket 1819."Med den sidste udkomne Deel af Walter Scotts Napoleons Historie paa dansk, følger en Genealogie af Napoleon, tilegnet Hs. Exellence General=Lieutenant v. Bülow Stork. af D. og Dom. &c. &c. Under Overskrift: "Vidnesbyrd fra Læreren i Militairskolen i Brienne 1784" læses i nævnte Skrift følgende interessante Linier: "Bonaparte, fød den 15de August 1769, 4 Fod 10 Tommer 4 Linier høi, har fuldendt 4de Klasse; han har et stærkt Legeme, en ypperlig Helbred, og er af Characteer lydig, beskeden og taknemmelig. Han har stedse udmærket sig ved Flid, hvormed han har dyrket Mathematiken, men kun gjort maadelige Fremskridt i Historien og Geographien. J de skjønne Kunster og Latinen er han temmelig svag. Han vil med Tiden blive en fortreffelig Sømand.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
J Odense er ved Døden afgaaet Stiftsdyrlæge og elegeret Borger P. Michelsen, 51 Aar gammel.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
Skib under Ladning i Randers til Aalborg: Pagh.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
(Meddeelt.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
Til behagelig Svar paa det i Ribe Stiftstidende opkastede Spørgsmaal, angaaende hvilken Maaned, og hvad Dato Paaske indfalder i Aarene 1858, 1867, 1868 og 1894, da tjener til behagelig Efterretning at Paaske i Aaret 1858 indfalder paa samme Dag som 1827, nemlig 15de April; 1867, 1868, 1893 og 1899 lig med 1820, nemlig 2den April; 1894 indtræffer Paaske paa samme Dag som den var 1883 og 1886, nemlig 25de April. Til Trøst for Spørgeren bemærkes at Paaske saaledes i de opgivne Aar ikke indfalder paa nogen af sal. Th. Brahes Dage, som i April Maaned skal være følgende: den 3die, 11te, 17de og 18de.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
Bekjendtgjöreløer. En god, Egerulle ønskes tilkjøbs. Den Søgende anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
En liden guul Hanhund, som lyder Navnet Polle, er fra sin Eier bortkommet. Anvises fra Bogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
Patent Concept i stor Format faaes nu igjen a Riset 3 Rbd. hos Rottbøll Sadolin. Nye Patent-Knaldbytter, engelske Patent-Hagel af alle Nummere, fiin poleret Jagtkrud samt meget fiinkornet Ditto til Percusionsgevæhrer, sælges til nedsatte Priser hos Worm, paa Allgaden. En brugt 2etaae Vindovn forlanges tilkjøbs, eller, imod en stor og god Bilægger, tilbytte, paa Vestergade No. 50. Kjøber til 2 Kakkelovne anviser Stiftsbogtrykkeriet. Bedste fyensk & holsteensk rödt Klöverfröe, faaes hos And. Herskind.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
Hvor nogle gode Skudtørv kan faaes tilkjøbs, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
En Gaardskarl med gode Skudsmaal kan erholde Tjeneste til 1ste Mai. Stiftsbogtrykkeriet anviser. Et Sæt complet og godt Tøi til 2 Heste ønskes tilkjøbs. Stiftsbogtrykkeriet anviser den Søgende.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
J Overeensstemmelse med Planen af 4de Februar og 22de August 1825, maae Lægdsværterne for den ordinaire Jndqvarteringsholdelse, i det høieste beregne og affordre de i Lægdet med dem værende Jnteressentere, for Halvaaret fra Michaeli Fløttetid 1829 til Paaske Flyttetid 1830. For et med Givte belagt Lægd 23 1/2 Rigsbankskilling Tegn. pr. Rbdlrs. Grundtart, og for et med Ugivte belagt Lægd 9 3/4 Rigsbankskilling Tegn pr. Rbdlrs. Grundtaxt. Hvorhos det herved opgives til Vedkommendes Efterretning at Lægderne Nr. 3, 5, 7, 8, 24, 26, 58, 63, 230, 231, 232 og 233 ikke have været belagte med ordinair Jndqvarteering fra Michaeli 1829 til Paaske Fløttetid Aalborg Raadstue den 13de April 1830. Wølfferdt. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
Proclamata. Creditorerne i Stervboet efter Krigsassessor Wandalls Enke, Ane, fød Lorentzen, indkaldte herved med 12 Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Plakaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Skifteretten i Aalborg, den 14de April 1830. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
Licitationer. Løverdagen den 24de Dennes, Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Aalborg Byetingsstue afholdt offentlig Licitation over Reparationssarbeider paa Aalborg Slotsbygning. Conditioner og Overslag, stor 114 Rbdlr. 4 Mk., ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Aalborg den 19de April 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
Auctioner. Efter Anmodning af Proprietair Smidt bliver der Torsdagen den 28de Dennes, Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Auction paa Toftegaard i Jetsmark Sogn, over nogle Køer, og Ungevæg, Sengeklæder, Kakkelovne, Gaards- og Bryggersredskaber samt endeel Træetøi. Hvilket tjener til Efterretning for de Lysthavende. Kjer og Hvetboe Herreders Contoir paa Woerberggaard, den 16de April 1830. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
Mandagen den 3die Mai førstkommende og paafølgende Dag, hver Dags Formiddag Kl. 9, bliver, efter Begjærina af Enken Maren Sørensdatter, afholdt Auction, i Østermølle, Dronninglund Sogn, over en stor Deel Jndboe, bestaaende af Stole, Borde, Linnet og Sengeklæder, Besætning af Heste, Køer, Ploug med meget mere. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Dronninglund Herreds-Contoir i Sæbye, den 3die April 1830. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-19
For at kunne meddele de tvende ugentlige Posters Efterretninger hurtigere i denne Avis, er det nødvendigt at den udkommer Mandag, Tirsdag, Onsdag og Løverdag, hvilken Forandring bedes undskyldt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Tyrkiet. J en Skrivelse fra Bucharest af 16de Marts skildres Tilstanden i Tyrkiets Hovedstad saavelsom i dets Provindser med de mørkeste Farver. Den lopmærksomme Jagttager lader sig ikke blænde af en tilsyneladende Rolighed og øieblikkelig Lydighed mod Sulltanens befalinger, som ene og allene er Virkning af Frygt, men ingenlunde af den Gemytsstemning, som bevirkes af en indre Tilfredshed og heller ikke af den hos Muselmændene eiendommelige Hengivenhed og Resignation, som har sine Kilder i deres Troe paa Fasalismen. Den dybe Modløshed, som har bemægtiget sig dem, er følgen af en inderlig følt Utilfredshed og den almindelige Misfornøielse, som ulmer under Asken, kan ved mindste Vindpust bryde ud i Flamme. Forøgelsen af Paalæggene trykker vist nok Folket neget, men er dog ikke den eneste Grund til dets Kla her, som lydelig bryde ud der, hvor Politiet ei er hed Haanden for at bringe dem til at forstumme.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Visse Bestemmelser i Freden til Adrianopel angives som de egentlige Aarsager til den beklagelige Tilstand, hvori Ottomannernes Rige for Tiden befinder sig. "Ved disse Bestemmelser", siger de, "er vor hele Handel, uden hogen Erstatning, givet til Priis for de Fremmede, som nu i vore rigeste Provindser tilegne sig dens Udbytte, som om de vare paa deres eget Gebeet, imedens vore egne Handelsmænd ved hvert af deres Skridt, kun møde Ydmyggelser og Vanskeligheder, hvilke, ved Umueligheden i at rydde dem af Veien, aldeles maae bdelægge os. En lignende Stemning bemærkes hos Militairet, som desuden ikke bliver saa ganske regelmæssigt betalt; uden at vove meget, kan man i det hele paastaae, at der, uagtet Sultanens og hans høiere Embedsmænds Bestræbelser, dog hersker en almindelig Sløvhed og Mangel paa Harmonien i alle Forvaltninsens Grene. I den senere Epoke har det i mange Henseender forværret Portens Stilling, at Storheren pludseligt afskedigede Perteneffendi, der som Reisffendi stod i Spidsen for det udenlandske Departement, da man af alle de Ministre, som i de sidste 10 Aar dede dette Departement, ansaae ham for den Eneste, som formaaede at bedømme det ottomanniske Riges Tilstand og Forhold fra den rigtige Synspunkt og som grundig kjendte Alt, hvad der hørte til at holde disse Forhold i Ligevægt midt i den Storm, som fra alle Sider truede med at kaste Thronen overende.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Man giver i den samme Skrivelse den brittiske Gesandt Skyld for, i en privat Audients hos Storherren, at have bevirket denne Afskedigelse. Jmidlertid har Hans Høihed dog troet, af Hensyn paa Rusland, at maatte skaane denne gamle og erfarne Tjener, og deraf kom det, at han ikke havde samme Skjebne, som ellers, efter tyrkisk Brug, pleier at ramme dem, som have den Ulykke at tildrage sig Sultanens Ungade, især naar der tillige kan være Tvivl om deres personlige Hengivenhed mod deres Herre. Det skal ligeledes være paa Foranledning af den engelske Gesandt, at Tahir Pascha afsendes til Algier for om mueligt at bevæge Deien til Eftergivenhed mod Frankrig ved at gjøre ham opmærksom paa den Fare, han udsætter sig for, hvis det betydelige franske Armeecorps virkelig kommer til at giøre Landgang. Man venter sig et godt Resultat af denne Sendelse, saameget mere, som Portens egen sørgelige Erfaring kan tjene Deyen til en Advarsel imod letsindigen at modsætte sig Frankrigs Overmagt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Storviziren, der siden Nederlaget ved Schumla var sjunken endeel i sin Herres Gunst, har igjen erhvervet sig den ved et Forsvarsskrivt for sit Forhold i sidste Felttog og er udnævnt til Gouverneur over Rumelien og Rigets samtlige europæiske Provindser.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
krivelse fra det Brandenborgske, af 10de April. J Rusland betragter man Freden med den høie Port aldeles saaledes, som Muselmændene tilforn betragtede deres Fredsslutninger med en christelig Magt, nemlig som en Vaabenstilstand. Rustningerne vedvare uafbrudt, og den Deel af Hæren som er bleven tilbage som Occupations-Armee, erholder regelmæssig den fornødne Tilgang, baade af Mandskab, Amunition o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Naar de offentlige Blade indeholde, at den russiske Armee laver sig til at gaae tilbage over Balkan, faa ville derimod velunderrettede Personer vide, at der selv ved Adrianopel er blevet saameget Mandskab tilbage, for at bevogte Hospitalerne, at denne Stad i Nødstilfælde kan ansees sikkret for Russerne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Skrivelse fra Revnen, af 26de Marts. Der tales i de politiske Cirkler om et Andragende til vort Hof fra en anden stor Magt (Frankrig), der ønsker Ruslands Medvirkning til at ydmyge Barbareskerne. Mange ville paastaae, at Hr. v. Ribeaupierre, i denne Hensigt lavede sig til en Reise til Paris, og at visse Foranstaltninger i vore Søhavne lede til den Formodning, at vor Monark ikke er utilbøielig til at række Haanden til dette Foretagende. Nogle Establissementer paa den afrikanske Kyst vilde være af stor Vigtighed for vor Handel. Det er mueligen forbeholdt vor Monark at sætte Grændser for saamange europæiske Handelsflages Forhaanelse. Til Støtte for denne Formening paastaaer man, at den russiske Flaade i Middelhavet ikke skal vende hjem, men tage sin Station for det første ved Øen Corfica.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Vor faderlige Regjerings Hovedomsorg er nu henvendt paa, at udbrede det russiske Riges Handel saameget muligt og at drage Fordeel af Tingenes nye Stilling i Orienten. Der skal aarlig indføres 2 store Messer i Moskau, imedens det handlende Publikum bliver tilstaaet flere uindskrænkede Friheder. Moskau skal være en Samlingsplads for Handelsmænd af alle Nationer og Middelpunktet for Handelen imellem Per sten, Tyrkiet og Rusland.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Tydskland. Det hedder i en Skrivelse fra Manheim, at der hersker en almindelig Bevægelse blandt Militairet, at Garnisonen har indkaldt sine Permitterede og et Artilleri=Corps er indtruffen fra Carlsruhe. Til forskjellige Grændsestæder i Main- og Tauber Kredsen ere Tropper i Bevægelse, hvilket ogsaa finder Sted i Nekkar=Kredsen ved den derværende Grændse. Endnu meere foruroligende lyde Efterretningerne i en Skrivelse fra Main af 18de April, i hvilken det efter franske Blade hedder, at Baierns Fordring paa en Deel af Baden havde foranlediget den nye Storhertug til at lade alle faste Pladse sætte i Forsvarsstand strax efter sin Regjerings Tiltrædelse; at Skibsbroen fra Manheim til Rhinbaiern var afbrudt; at alle Reservetropper vare indkaldte og Landeværnet bragt under Vaaben og endelig, at en Coureer var afgaaet til Petersborg, for at udvirke Ruslands Beskyttelse. Dog synes Uveiret for det første, at fordeele sig, da man i en Skrivelse fra det Brandenborgske læser den Efterretning, at denne Successions=Sag vel har været paa Bane, men at den Hachbergske Successions Ret er anerkjendt af de store Magter og altsaa uomtvistelig. Desuden hedder det fra Carlsruhe selv, at Bayerns Krone blot har indskrænket sig til at nedlægge en Protest, angaaende sin formeentlige Ret til RhinPhalz og at de indkaldte Permitterede derfor gaae hjem igjen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Christiania, den 7de April. Vore i Rusland reisende Landsmænd, Prof. Hansteen og Lieut. Due, vendtes tilbage i dette Foraar. Fra Orenburg have de reist igjennem den kirgisiske Steppe til Astrakan, og, efter deres Breve derfra, vilde deres Reise gaae lige hjem over Moskan og St. Petersborg. Endnu er vor Havn tillagt med Jis, men Fjorden udenfor er aaben og Skibsfarten begyndt. Begyndelsen af denne Maaned har været stormende, og Natten imellem den 3die og 4de Dennes faldt, under Storm fra Norden, en Deel Snee, som imidlertid næsten er borte igjen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Blandinger. Windan Slotstaarn, der ellers altid tjente til Mærke for de Søefarende, som søgte den Kurlandske Kyst, er den 22de Marts begyndt at nedbrydes. Samme skal vel opbygges igjenmen vil neppe blive færdig førend til Efteraaret. Det nye Taarn bliver efter Planen 12 Fod høiere end det gamle, og forsynet med en Kuppel, saa at det vi kunne sees i større Afstand. Det sikkreste Sømærke af Windau er for nærværende Tid den paa Nordsiden, beliggende Mølle, der i Sommermaanederne kan sees 2 Mile borte.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
J München er et nyt Huus paa 4 Etager, som endnu stod under Bygning, nedstyrtet, og af 40 Arbeidere de Fleste begravede under Ruinerne. Med stor Anstrængelse fik man efter 5 Timers Forløb 20 af disse fremdragne, hvoraf 4 vare døde og de andre lemlæstede. Da Huset var opført midt i den strænge Frost i Vinter, var Ulykken forudseet af Bygningscommissionen, som og havde dømt det til Nedbrydelse; men Eieren, protesterede derimod og Sagen var under Afgjørelse. - Denne kan nu spares. Den 9de Marts Kl. 1, 10 Minuter Eftermiddag. blev i Tiflis fornummet et Jordskjælv i en Retning fra Nord til Syd, som varede i 20 Minuter og hvorpaa fulgte et stærkt Vindstød. J Astrachan sporedes samme Dag Kl. 4 1/2 Efterm. en svag Jordrystelse. Den afdøde Grevinde Diebitsch Sabalkansky var ikke, som sidst meldtes, en Datter af Fyrst Barclay de Tolly, men en fød Baronesse Tornauw og fra sit 7de Aar opdraget i Huset hos sin Tante, bemeldte Fyrstes Gemalinde. Hun blev formælet med daværende Baron v. Diebitsch for 15 Aar siden men Ægteskabet er uden Børn. Hs. M. Keiseren og Storfyrst Michael, bivaanede Sørgefesten.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Efter den parisiske Journal Figaro, agter man Paris at grave en Tunne under Seinefloden. Den berømte Brunel nævnes som Bygmesteren.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Fædrenelandet. Kjøbenhavn. Den 14de om Formiddagen Kl. 9 fandt afdøde Biskop Münters høitidelige Jordefærd Sted. Et overordentlig talrigt følge, i hvilket man saae Dr. Kgl. H. Prindserne Christian Frederik, Frederik Carl Christian og Frederik Ferdinand, Dr. Exllr.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Geheime-Statsministrene Steman og Møsting, flere af Statens høie civile og militaire Embedsmænd, og Hovedstadens Geistlighed, ledsagede den ædle Hedengangne til sit sidste Hvilested paa St. Petri Kirkegaard; Liget, i en pragtfuld Kiste, blev baaret af theologiske Canditer. Ved dets Ankomst i Kirken præluderedes af Orgelet og en Sørgepsalme blev afsjungen, hvornæst H. H. Stiftsprovst og Prof. Clausen, R. af D. og Obm., i en Sørgetale ihukom den Afdødes sjældne Lærdom, store Fortjenester af Fædrelandet og dets Videnskabelighed, og ædle Characteer som Menneske og Statsborger. Liget blev dernæst, under Afsyngelsen af en Sørgepsalme, baaret ud paa Kirkegaarden, hvor det nedsænkedes i det Münterske Gravsted, ved Siden af den Hedengangnes Fader. Under den hele Høitidelighed blev der ringet med Kirkeklokkerne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Blandt det Kgl. Theaters mandlige Personale hersker i denne Tid megen Sygdom. Saaledes har Foersom lang Tid lidt af Tunghørighed og i de sidste 4 Uger ikke været paa Scenen; Cetti har været meget syg, og kan, efter Forlydende, ikke udføre noget Syngepartie i denne Saison; ogsaa Kirchheiner har været syg, men er i Bedring; og Stage er for Øieblikket syg.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Den fra Nørrebroes-Theaters Forestillinger saa fordeelagtigt bekiendte Liniedandser-Familie Longuemare giver for Tiden, med stort bifald, Forestillinger af Liniedands og Pantommer i Leipzig. Efter Forlydende agter den at komme igjen hertil i Dyrehaugstiden, deels for at give Forestillinger, deels for at forevise et Faderen tilhørende stort Voxkabinet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Vor geniale Dyrmaler Gebauer, af hvem man ved dette Aars Udstillig seer 3de Arbeider: en høist caracteristisk Vildsvinejagt (kjøbt af Hs. M. Kongen), et fortrinligt udført Sommerlandskab med Dyr, og et vakkert lille Kabinetsmaleri: Bataillestykker efter Naturen, har nylig, fra Aarhuus, hvor han i den sidste Tid har opholdt sig, hidsendt 5 nye Malerier, som, efter Forlydende, ere bestemte for Udstillingen, og sikkert i disse Dage ville forøge Antallet af de i Fortegnelsen anførte Kunstværker, med hvilke den allerede i den sidste Uge er bleven beriget.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Der er ikke blevet noget af den ved et Handelselskab prujecterede Plan at kjøbe Theaterbygningen paa Nørrebro til Anlæggelsen af en Damp Meelmølle. Hr. Ph. Pettoletti, der i forrige Uge kom tilbage hertil fra Gothenborg, hvor han har givet Forestillinger, har, som man erfarer, afsluttet Contract med Eieren af dette Theater, og skal, efter Forlydende, have associeret sig med det Fourcanske Selskab om at give Forestillinger der i Sommer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
En i sit Fag høist udmærket Kunstner, Basunisten, Hr. Hof= og Kammermusikus M. Schmidt er ankommen hertil Staden. Han har med stort bifald ladet sig høre i Paris, London, Amsterdam, Wien, Berlin v. fl. Stæder, og skal være vor Tids største Kunstner, paa et Jnstrument, der mindst synes skikket til at lægge Virtuositet for Dagen. J Leipz. mus. Zeit, kaldes han " sin Sphære en anden Paganini. Som man erfarer, skal han først have øvet sit musikalske Talent paa Valdhornet, som han blæste til en høi Grad af Fuldkommenhed; men hvilket Jnstrument han snart byttede med Basunen, som endnu Jngen før ham har behandlet med saa megen Aandfuldhed og Smag. Witterhets Akademiet i Gothenborg har valgt Kgl. dansk Archiater, Justitsraad A. v. Schønberg, R. af D. og af flere Ordener, samt Medlem af mange lærde Societeter, til dets Medlem.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Byeskriver-Embedet i Hillerød og Birkeskriver-Embedet i Frederiksborg Birk. - Linaae og Dallerup Sognekald i Aarhuus Stift, 345 Rbdlr. - Sneum og Tjerreborg Sognekald i Ribe Stift, 490 Rbdlr.
Aalborg Stiftstidende, 1830-04-20
Under Generaltoldkammeret og Commerce=Collegiet: Et Toldcontrolleur-Embede paa St. Croix. - Toldforvalter Embedet i Jtzehoe. For de med sidstnævnte Embede forbundne Oppebørster stilles Sikkerhed til Beløb 5100 Rbdlr. Sølvmynt.