Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
Algier, som nyligen er blevet erobret af de Franske, er sandsynligviis det gamle Icosium, af Araberne kaldet Algenair, eller rettere Al Jezier, eller Al Jezeran d. c. Øen, fordi her var en Øe førend Staden, med hvilken den siden er bleven forenet ved et Dige. Den er bygt paa Skraaningen af et Bjerg paa Søsiden, i Form af et Amphitheater; til Søes seer den ud som Topseilet af et Skib. Husenes Tage ere flade og hvide, saa at man strax, naar man bliver dem vaer, troer at see en Plads, hvo der bleges Lærred. Det ene Huuser saaledes reist oven over det andet, uden at de betage hinanden Udsigten. Gaderne ere saa snevre, at neppe to Mennesker kunne gaae sammen, og den midterste Deel er lavere end Siderne. Naar belæssede Dyr, som Cameler, Heste, Muldyr eller Æsler passere Gaderne, saa er man nødsaget til at holde sig tæt op til Muren, paa det de kunne J Pligtankeret, 2det B. 3 Heste S. 40. *) Balles bibelske Søn- og Helligdags Læsning 1ste Deel med en Fortale af Geheimeraad og Stiftsbefalingsmand Ove Høegh Guldberg. Trykt 17. komme frem. Der gives kun een bred Gade, der løber fra Øst til Vest igjennem Staden, i hvilken Boderne for Kjøbmændene og Torvene for Korn og andre Fornødenheder. Den lavere Deel af Stadsmurene er af hugne Steene og den øvre af Tegl, de ere 30 Fod høje paa Landsiden og 40 imod Søen; Gravene ere 10 Fod brede og 7 Fod dybe. Der er intet færsk Vand i Byen, men uagtet der er en Listerne i hvert Huus, mangler man dog ofte Vand, fordi det regner sjeldent. Den almindelige Vandbeholdning er ved Enden af Diget, hvor Skibene tage Vand ind. Der er fem Porte, der staae aabne fra Solens Opgang til dens Nedgang, og syv Forter udenfor Murene, af hvilke det største er paa Diget, alle besatte med Canoner. Man finder her 10 store Moscheer og 50 smaa, 3 store Collegier eller offentlige Skoler og en stor Deel smaa Skoler for Børn. Bygningerne ere Firkanter og opførte af Steen, med en fiirkantet Gaardsplads i Midten og Gallerier rundt omkring. Indbyggernes Tal antages for 100,000, hvor iblandt 5000 jødiske Familier, foruden Christne. Der er 4 offentlige Gjestgiversteder eller Fun dies, og 6 Casserner for ugifte tyrkiske Soldater, Der er ingen Gjestgiversteder, hvor Christne kunne logere, undtagne nogle faa usle Hytter, der holdes af Slaver, hvor Grækere og fattige Reisende kunne faae Alting for Penge. Her ere offentlige Bade ligesom i Tyrkiet. Udenfor Staden er en stor Mængde Gravsteder og Capeller, helligede Marabouts eller navnkundige Helgene, som Qvinderne besøge hver Fredag. De tyrkiske Soldater ere store Tyranner; de støde ikke allene Andre af Veien paa Gaden, men de gaae ogsaa ofte ind i Forpagterhusene paa Landet, ligge der i 20 Dage og leve paa Eierens Bekostning. Algiererne sidde ved Bordet, ligesom Tyrkerne, med Fødderne overkors. De ere meget overtroiske. De antage, at det kun er ved Trolddomsmidler, at de Franske have beseiret dem. En Tubus betragte de som en Talisman, hvorved deres Fiender kunne see Alt hvad de foretage sig; Røret, mene de, er en Slange og Glassene Øie Havnen er meget stærk, thi Jndløbet gaaer i Krumninger, og fjendtlige Skibe kunne derfor ikke løbe derind, uden at gjøre mange Vendinger. Den kan rumme 200 Skibe. – Krigsmagten i Algier bestaaer egentligen af Tyrker, der hidtil nøde store Forrettigheder, vare fritagne for at svare Afgivter, bleve aldrig offentligen og sjeldent hemmeligen straffede. Den ringeste Soldat kunde behandle den meest udmærkede Maurer efter eget Tykke. Fandt han ham ridende paa en bedre Hest end han selv havde, saa skiftede han Hest med ham, uden Omstændigheder. Tyrkerne allene vare berettigede til at bære Geværer. Men denne Despotisme uagtet udmærke de sig dog ogsaa ved gode Egenskaber. De spille aldrig om Penge, end ikke om den største Ubetydelighed, og tage ikke Guds Navn forfængeligt. De glemme snart private Stridigheder, og naar det første Udbrud af Vrede er over, betragtes det som Skændighed for en Tyrk, at huske paa tilføiede Fornærmelser. J den Henseende ere de mindre barbariske end andre Nationer. - Baade Maurerne og Araberne, som udgjøre det største Antal af Rigets Indbyggere, ere særdeles færdige Ryttere. Som Skarpskyttere have de især skadet de Franske i denne Krig, men, da de synes at mangle al Krigstugt, saa har en eneste Bombe med Granater kunnet adsprede en Trop af 600 Mand. Franske Soldater brugte ogsaa det Krigspuds at iføre sig de faldne Arabers Klæder og saaledes at lokke deres Fiender i Fælden.