Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-10-28
Den lovgivende Magt er hos Kongen og Rigsdagen i Forening, den udøvende Magt hos Kongen, den dømmende Magt er hos de anordnede Domstole. Den i Kongeloven fastsatte Arvefølge er fremdeles gjeldende. Kongen er ansvarsfri, hans Person er hellig og ukrænkelig, Kongen udnævner og afskediger Ministre. Kongens Underskrift under de Lovgivningen og Regjeringen vedkommende Beslutninger, giver disse Gyldighed, naar den er ledsaget af en Ministers Underskrift, den Minister, som har underskrevet, er ansvarlig for Beslutningen. Ministrene kunne drages til Ansvar. Folkelbinget anklager, Rigsretten dømmer. Kongen bar den høieste Myndighed over Land- og Søemagten. Kongen slutter Krig og Fred, benaader og giver Amnestie. Valgret har enhver, der er 30 Aar, med enkelte Undtagelser. Valgbar er enhver uberygtet Mand, som har Jndfødselsret til Folkethinget, naar han er 25 Aar; til Landstinget, naar han har fyldt sit 40de Aar, og i det sidste Aar for Valget har havt Bopæl i det Amt, hvor han vælges. Valgene til Folkelinger foregaae efter Districter paa 12,000 Jndvaanere og vælges de, der have stillet sig til Valg. Valgene til Landstbinget foregaae Amtsviis. Antallet, af Landstbingels Medlemmer skal stedse være 1 Deel af Antallet af Folketbingets Medlemmer. Ethvert af Thingene er berettiget til at foreslaae og for sit Vedkommende at antage Love. Jngen Skat kan paalægges, intet Statslaan optages, ingen Domaine, afhændes uden ved Lov. Ethvert Lovforslag skal foretages 3 Gange, forinden Thinget derom kan tage nogen endelig beflytning; Thingenes Møder ere offentMedlemmer, der vælges paa 4 Aar, Halvdelen af Landstinget, og Halvdelen af Landets øverste Domstol. Domstolene ere berettigede til at paakiende ethvert Spørgsmaal omØvrighedsmyndighedens Grændser, dog kan Vedlemmende, der bringer en saadan Sag for Domstolene, ikke unddrage sig for at efterkomme befalingen. Enhver, der anholdes, skal inden 24 Timer stilles for en Dommer, ingen kan underkastes Varetægtsfængsel, foren Forseelse, som kun kan medføre Straf af Pengebod, eller simpelt Fængsel. Enhver er berettiget til ved Trykken at offentliggjøre sine Tanker, men under Ansvar for Domstolene. Borgerne have Ret til i ethvert lovligt Øiemed at indgaae Foreninger. Enhver paabenfør Mand er forpligtet til med sin Person at bidrage til Fædrelandets Forsvar. Enhver i Lovgivningen til Adel, Titel eller Rang knyttet Forret er afskaffet. Jntet Lehn, Stamhuus eller Fideicommis kan for Fremtiden oprettes. Forslag til Forandring i, eller Tillæg til denne Grundlov fremsættes paa en ordentlig Rigsdag. Vedlages den derom fattede Beslutring i uforandret Skikkelse af næste ordentlige Rigsdag, opløses begge Tingene, og almindelige Valg foregaae til Folkethinget og Landstinget, vedtages Beslutningen 3de Gange af den nye Rigsdag og stadfæstes den af Kongen, er den Grundlov. De ved Rigsdagens Aabning tilstedeværende Ministre vare: Premierministeren, Hs. Excell. Grev Moltke; Justitsministeren, Hs. Excell. Bardensleth Udenrigsministeren, Grev Knuth; Handelsministeren Hs. Exc. Bluhme; Marineministeren, Kammerherre, Zarthmann; Ministeren for Kirke- og Skolevæsenet, Monrad, samt Ministrene uden Portefenille, dHrr. Hvidt og Lehmann. (Krigsministeren, Ascherning, skal efter Forlydende, befinde sig upasselig.)