JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
Bekiendtgiørelser. En sort Hest 4 og i 5te Aar gl. med en liden Stierne i Panden den høire Bagfod lidet hvid, en liden Snup mellem Næsehulerne, tykagtig af Hals og Mann, 9 Qvarteer 1 a 2 Tommer høi. Efter Hoffcapunet, er Natten mellem den 23 og 24de October bortkommen fra mig, som er nok kommen giennem Aarhuus og sønden paa. Den som mundtlig eller skriftlig giver Underretning om samme skal faae sin Umage betalt; skulde den være stiaalet og solgt, og den som har den, ikke efter dette Avertissement tilmelder mig samme, da vide sig selv det at tilregne, om noget vider ligt vederfares ham. Stuustrup pr. Aarhuus et Mosnetgaard den 1ste Novbr. 1806. Søren Ladefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
Da jeg bliver i Skanderborg til næste Efteraar 1807, saa kan jeg endnu modtage 1 a 2 unge Fruntimre i Kost, Logie og Underviisning i alle de Videnskaber som ere nødvendige for et velopdragen Fruentimmer, det viljeg ikke undlade at bekiendtgjøre. Man behager at melde sig jo før jo hellere. L. v. Banner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
Onsdagen den 27de Novbr. næstkommende om Formiddagen Kl. 9, lader Undertegnede ved offentlig Auction som holdes paa Aggersbøll, bortsælge Øster Suede Kirke med dens Korn- og Qvægtiende, samt nogle store og smaae Parceller af Aggersbøll Hovedgaards Eiendomme, bestaaende deels af Ager og Eng, og deels af Skov, alt paa meget fordeelagtige Conditioner, hvoriblandt denne, at Kiøberen tilstaaes Credit til Snapsting 1811 med Kiøbesummens Betaling, om de ønsker det, og kan betale forinden om de vil. Aggersbøll, de 24de Oct. 1806. Joh. Otto Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
Da Gaardmand Rasmus Laursen i Aarbye, formedelst Svaghed, ei er i Stand selv at bestyre sine Forretninger og Eiendele og derfor af høie Øvrighed sat i Umyndigheds Tilstand, saa skulle og undertegnede som hans Broder og beskikket Værge, herved til Efterretning for alle og enhver, have dette bekiendtgjort, med Anmodning: at ingen maae betroe bemeldte Rasmus Laursen enten Penge eller Pengesværd, eller paa nogen anden Maade indlade sig i nogen Slags Handel med ham, da saadant ei kan have nogen Gyldighed, og de deri kan vente at lide Tab og Skade. Aarhuus d. 5 Novbr. 1806. Peder Laursen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
Da jeg undertegnede er indflyttet udi den af Hr. Toft sidst beboede Gaard, og agter der at bruge samme Næringsvei som han, saa ønsker jeg mig desaarsag hos alle paa bedste Maade recommenderet, og lover jenhver som beærer mit Huus med sin Nærværelse, god Omgang og Opvartning. Tillige er ogsaa strax Værelser hos mig at faae til leie for 1 a 2 Skoledicipler, som og kan inyde Kost, om forlanges. Aarhuus den 1ste November 1806. Peter Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
Undertegnede har den Ære herved at bekjendtgiøre at hos mig kan erholdes Punsch, Chocolade, Limonade, Mandelmelk, forskjellige Sorter Liqveurs, samt forskellige Sorter Conditorsukker og Bakkelseverk, store og smaae Tærter, tillige modtager jeg Bestillinger efter enhvers Behag. Aarhuus den 4de November 1806. Johan Markis, Conditor boendes paa Vestergaden No. 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
Sidstafvigte Markeds Løverdag, er i Randers paa Gaden uden for S. T. Hr. Kammerraad Willadsens funden et Sølvbeslagen Mærskums Pibehoved, med Rør, som den beviislige Eier kan bekomme paa Estrup Skriverstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
Fra undertegnede Beboere i Scholdelev Bye, under Grevskabet Frysenborg er sidstafvigte 31te October bortgaaet en blaaegraae Hest 8 Aar, forsynet med Skoe forunder, klippet paa Lænden med Bagstaver N. T. og en sortebruun Hoppe 4 Aar, lidet halt, har Skoe for under, en hvid Stierne i Panden og Fortoppen flættet. Hvo som kan give nogen Underretning om disse Bester vilde behageligst saasnart mueligt melde det til Matthias Nielsen eller Jens Germandsen i Schjoldelev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
Huusfæster Jens Jensen Søndergaard af Villersøe, Bye, paa Skiervads Gods, under Grevskabet Skeel, i Randers Amt, er ved Døden afgangen, og hans Boe taget under Skiftebehandling. Ved 30te Dags Samlingen, den 10de September sidst, blev anmeldt: at den afdøde har efterladt sig, som Arvinger, 2de Brodersønner, hvoraf den ene, navnlig: Jens Madsen, for omtrent 10 Aar siden er bortrømt fra Egnen, men ved senere Efterretning angives at han tiente paa Søndersovgaard, beliggende imellem Christiansfeldt og Colding. Bemeldte Jens Madsen, bliver derfor herved, lovlig indvarslet at møde, eller møde lade, ved Skiftesamlingen i Stervboestedet, 12te Ugersdagen den 3die Decbr. førstkommende, eller inden den Tid melde sig hos undertegnede Skifteholder. Voldbye, paa Grevskabet Skeel den 18de October 1806. M. Juul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
Auction. Efter tagen Bestemmelse af samtlige Dhrer Allinggaards Eiere, formedelst deres Adskillelse, lader de, Tirsdagen den 18 Novbr. og følgende Dage, ved Auction bortsælge, deres ved Allinggaard og Grauballegaard havende betydelige Ind= og Udboe, hvoriblant: En stor Deel gode og fine, samt grove, Sængeklæder, Linnet, Meubler, Kakkelovne, Kiedler, Vogne, Plouge, Harver, Hestetøi, o. s. v., saa og, endeel gode Kiør henved 100 Faarkreature, nogle Hæste, en Mængde Saug skaaren Eegerem, Stolper, Løsholter, Planker, 2de Fløtte folde, mange 1000de Muursteen og en betydelig Deel Korn, med meget mere som er for vidtløftig at benævne. Liebhabere ville behagelig tage Møde paa Allinggaard ovennævnte 18de Novbr. og paafølgende Dage, hver Dags Formiddag Kl. 9 hvor Auctionen da lovlig fremmes. Seerup ved Allinggaard den 22 Octbr. 1806. Efter Ordre. Timmerman, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
Alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboen efter heri Byen for kort Tid siden ved Døden afgangne Frue Friderica Lovise Petersen fød Røepstorff, Enke efter den forhen ved det jydske Regiment lette Dragoner standne Auditeur Petersen; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel i den Kiøbenhavnske, Berlingske Avis og Aarhuus Stifts Tidende, at anmelde og beviisliggiøre saadant for undertegnede Skifteforvaltere, saaledes som Loven efter død Mand befaler. Randers, den 31te October 1806. Stadfeldt. Bendixsen, Doctorjuris og Borgemester. Cancellieraad og Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
Formedelst Forandring af Boepæl agter Rasmus Møller i Hørning Bye, Hielmslev Herred, Aarhuus Amt, underhaanden at bortsælge sin eiende Selveiergaard, staaende for 5 Tdr. og 2 Skpr. Hartkorn, har godt Skov og overflødig Tørvejord og som bekiendt ere Joriderne af bedste Bonite. Til samme kan aarlig saaes 2 Tdr. Rug, 15 Tdr. Byg, 16 Tdr. Havre, 2 Tdr. Erter og 1 Td. Boghvede, og kan aarlig fordres og græsses 8 Bester, 16 Fæehøveder og 18 a 20 Faar. Bliver samme ikke solgt underhaanden inden Decbr. Maaneds Udgang bliver den sadt til offentlig Auction, som nærmere i disse Aviser skal blive bekiendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
Natten imellem den 14 og 15de Octbr. er mig frakommen en brunskimlet Hoppe, omskoet paa alle 4 Fødder, uden Aftegning. Hvo som kan give Oplysning hvor denne findes, ville behage at melde det for Undertegnede, som skal lade den afhente, og erlægge de derpaa anvendte Bekostninger. Wistoft Præstegaard den 26de Octbr. 1806. Kraaballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
En sort Hest med studset Mann paa nogle faae til venstre Side hængende Haar nær, og en sortebruun Hoppe bruun om Munden, begge af 13 til 14 Aars Alder, og begge af 10 Qt. Høide, tilhørende afgangne Peder Andersen Baaskes Enke i Aarslev, Randers Amt, ere for 3 a 4 Uger siden bortkommen fra bemeldte Aarslev Byes Mark. Den som kan give nogen sikker Oplysning om disse bortkomne Bester, loves foruden paagaaende Bekostninger en passende Douceur, om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
Fra Magretenlund paa Ryomgaards Mark, er Natten til den 12te d. M. bortgaaet en sort Hest om trent 10 Aar gl., havde en hvid Stræg paa det venstre Næsebore og af middel Størrelse. Da denne Hest er her i Omegnen har været at opsøge, saa anmodes herved hvem samme maatte forekomme, om behagelig saadant at tilmelde Eieren, der villig betaler Uleilighed og Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
Natten imellem den 21 og 22de October er fra Werner Jensen i Heest, bortkommen en sortebruun Hingst plag, i 3die Aar, med en høire hvid Bagfod ved Hovskieget, som faldt lidet fra Mankstædet til Sadelstædet. Den stod i Tøire tæt uden for min Haugeplads. Samme Nat blev af mit Bryggers bortstiaalet 42 Alen Blaarlærred 5 Qvarteer bred og en Sæk med Navn W. H. Skulle nogen kunde opdage disse Ting, og vil tilkiendegive Eieren det, da loves dem en raisonabet Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
Natten imellem den 1 og 2den October sidst er fra Mogens Hansen i Grundføer ved Aarhuus bortkommen 2de sortebrune Plage 1 Mærplag 2 Aar, 1 Hæstplag, 1 Aar med tyk Hale og Mann, uden noget andet Kiendemærke. Hvem samme Plage maatte træffe ville det snareste mueligt, tilkiendegive mig dette, da alle derpaa gaaende Omkostninger skal vorde erstattet. En Mand i Aarhuus forlanger imod solid Pant udi en Gaard, 3000 Rdr. til førstkommende Junii Termin 1807, helst Publiqve Penge, i Mangel deraf, de andre Børnepenge. Anviisningen gives fra Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
Hos Poul Frausing kan bekommes, Engelsholms Skriver og hvide grove Maculaturpapiirer, samt norske og holl. Skriverpapirer; Erichsens Raper i Flasker, alle sortementeret engelsk Steentøi, hæglet Hør, m. m. alt til billigste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-08
En saa god som nye complet erge Rulle, samt et svært Saltkar af heel Træe med Laag, er at faae tilkiøbs for billig Priis. Adressecontoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Udenlandsk. Den 7de Novbr. Kl. 6 opkom en heftig Husildførst i Amaliegade i den saakaldede Jacobsens Gaard. Uagtet Jlden næsten ikke vidstes for hele Bygningen var bespændt og Vinden, som har af Garnisonspladsen til, var temmelig frisk, fik dog vore velordnede Brandanstrængelser, saaledes Jlden undertvunget, at der afkimedes allerede Kl. 8, og Kl. 9 var Jlden ganske slukket paa enkelte Brande Øvrigheden i Odense har truffet den gode Foranstaltning til at give Uhrene i Byen en rigtig og ordentlig Gang, at fra St. Knuds Kirketaarn udhænges hver Onsdag og Løverdag et rødt Flag, som stryges og indtages, haar Kl. er tolv om Middagen. Tre af vore reisende Landsmænd, 2 Filologer og 1 Digter, have, ifølge Privatbreve, ogsaa havt en Kiende af at have befundet sig midt paa Krigstheatret, nem sig i Veimar hos Beheimeraad Göthe. Først den 3die Dag efter det store Slag, var man der istand til at formilde Tørbrødsdieten med en Ret Kartofler, saaledes fare alle Spisekamrene medtagne. Medens Slaget stod saa giemte man sig i Kældere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Helsingør, fra 3die til 6te Octbr. Den 2den indkom 1 ligelsk arm. Skib med en liden Konvoi fra Langhop. dette gik ud igien den 2den, og Natten til den 4de af tilede et andet eng. arm. Skib til Nordsøen. Endnu ger her 5 saadanne, og disse fetrede i Dag Middag kl. 1, en Fest med en Kanonsalve. J Dag deserterede de Soldater af Kongens Reg., men disse har man faaet paa igien i en Skov trefierdedeel Miil fra Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Natten til den 5te erholdt den engelske Konsul i Helsingør en Kureer; samme Nat seilede strax et af de i Sundet liggende engelske arm. Skibe afsted til England. Den 5te og 6te ere 63 Skibe expederede ved Øresunds Toldkammer. Et eng. arm. Skib gik i Gaar til Nordsøen, og 1 Aftes et til Østersøen. Tvende preussiske Grever, Nostitz og Alvensleben kom hertil i Forgaars og gik i Aftes med Skibsleilighed til Danzig. Her hedder det efter Skipperberetninger at svensk Pommern er besadt af Franske, ogsaa at Stralsund skal være i disses Magt, men det sidste troes ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Efter den Hamborger Correspondent, ere vore Tropper i Holsteen, da de krigerske Bevægelser nærmer sig vore Grændser, beordrede til Grændserne, for at opretholde den strængeste Neutralitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Den 5te Novbr. er Hs. Durchlauchtighed Churfyrsten, af Hessen med Churprindsen indtruffen til Altona og fortsatte den 6te om Morgenen sin Reise videre til Schlesvig. Hendes Kongelige Høihed Churfyrstinden, er bleven i Cassel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Aarhuus. Candidaterne, som i Aar bleve dimitterede herfra Skolen have ved Examen Artium faaet følgende Caracterer: Hans Blache for dansk Stiil, meget godt. Latin meget godt. Latinsk Stiil, temmelig godt. Græsk, godt. Hebraisk, meget godt. Tydsk, meget godt Religion, meget godt. Geographie, meget godt. Historie, godt. Hans Jngerslev for dansk Stiil, godt. Latin, godt. Latinsk Stiil, meg godt. Græsk mea. godt. Hebraisk, meg godt. Tydsk, udmærket godt. Religion, meg. godt. Geographie, udmærket godt Historie, godt. Rasmus Møller for dansk Stiil, godt. Latin, tem. godt. Latinsk Stiil, godt. Græsk, godt. Hebraisk, godt. Religion, meg godt. Geographie, meg godt. Historie, godt. Lauritz Monrad for dansk Stiil, meg godt. Latin, godt. Latinsk Stiil, godt. Græsk, godt. Hebraisk, meg godt. Religion, tem. godt. Geographie, tem. godt. Historie, tem. godt Jens Blicher for dansk Stiil, godt. Latin, tem godt. Latinsk Stiil, godt. Græsk, godt. Hebraisk, meg. godt. Religion, tem. godt. Geographie, godt Historie, tem. godt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Copulerede. J Aarhuus den 9de Novbr.: Lauritz Kragh Told- og Consumtionsbetient og Jfr. Kirstine, Birck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Jndkomne Skippere. J. Jørgensen fra Slæben. Udgaaede: J. Halling, til Rørvig, P. Trulsen til Callundborg, J. Jacobsen til Weile, P. Hasle til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Udpasserede. Mad. C. K. Møller, Forpagter N. Poulsen, Copiist Tidemann, Jfr. Geiter, Forpagter Lang, Fuldmægtig Hald, Stud. Schoubye og W. Assens, Kiøbmand J. J. Vogt, Stud. Ring, Forpagter Teilgaard, Kiøbmand J. Orup, Stud. J. B. Hahn, Lanch, Cand. Chir. Møller, Stud. Meden, Kiøbmand K. Andersen. A. Hviid med Skipper P. Jacobsen. Stude, A. Faurschou med Skipper H. Larsen Stude, og Sviin, A. Brendstrup med Skipper N. Eschildsen, Stude, Heste, og Lam, N. Poulsen med Skipper J. Juncker Stude, C. Andersen med Skipper H. Jensen, Stude, A. Kaae med Skipper C. Salling Stude.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Prædikanterne paa 24de Søndag, efter Trinitats. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Studsgaard. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Udenlandsk. Tydskland. Om det franske Vaabens Fremskridt har man erholdt følgende officielle Efterretning: Det Keiserlige Hovedqvarteer i Berlin, den 29de October. Storhertugen af Berg har, efterat han havde omgaaet Spidsen af Fyrsten af Hohenlohes Korps, omringet samme ved Prinzlow. Generalerne Lasalles og Millots lette Cavallerie, Generalerne Grouchys og BeaumentsDragoner-Divisioner, har med saadan Dristighed angrebet, og med en saadan Nøiagtighed udført Prindsens befalinger, at Fyrsten af Hohenløbe, den preussiske Prinds August og Prindsen af Schwerin, flere Generaler, 16000 Mand Jnfanterie, 6 Regimenter Kavaller rie. 45 Fehner og 64 forspendte Kanoner, ere komne i vores Magt. Hertugen af Weymars Colonne, 14000 Mand stærk, er ved Marschal Soult afskaaren fra Elven. En anden stærk Colonne under General Blücher, bliver ligeledes forfulgt og vil ikke kunne undkomme. Keiseren har sendt Prinds August til sin agtelsesværdige Fader Prinds Ferdinand, med den Betingelse, at han gav sit Æresord paa, ingen Brevvexel at underholde med Fienderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Under 26de Octbr. har Keiser Napoleon udstædt følgende Proclamation, fra Leiren ved Potsdam: Soldater, J har retfærdiggjort min Forventning og paa en værdig Maade tilsvaret det franske Folks Forhaabninger. J har med ligesaa stærk Mod baaren Nødvendigheders Afsavn og Besværligheder, som J har viist Uforskrækkethed og Koldblodighed midt i Fegtningerne. I ere min Krones værdige Forfegtere, og det store Folks Berømmelse, saalænge i ere besielede af denne Aand vil intet kunne modstaae Eder. J ere alle gode Soldater. See her Resultatet af vores Arbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
En af de største militairiske Magter i Europa, der for kort Tid siden vovede at foreslaae os en beskiemmende Capitulation, er tilintetgjort. Skovene, Defileerne i Franken, Saalfloden, Elven, som vore Forfædre ikke havde villet tilbagelagt i 7 Aar, have vi lagt tilbage i 7 Dage, og i Mellemtiden leveret 4 Fegtninger og et stort Slag. Vi har været før i Potsdam og Berlin end Eftterretningen om vor Seir. Vi har gjort 60,000 Fan ger, taget 65 Fahner, 600 Kanoner og 3 Festninger og gjort over 20 Generaler til Fanger. Desuagtet beklager næsten den halve Deel af eder, endnu ikke at have gjort et Flinteskud. Alle det preussiske Monarchies Prolvindser, lige til Oderen, ere i vores Magt. Soldater, Russerne roser sig af at de vil komme til os. Vi vil marschere dem imøde, vi vil spare dem den halve Vei; de vil midt i Preussen finde et Austerlitz. En Nation, der saasnart kan glemme den Høimodihed vi viste imod dem efter dette Slag, der kan forglemt me, at den allene har den af os bevilgede Capitulation at takke for deres Keiser, deres Hof, og Resten af deres Armee, er en Nation, der ei er i Stand til med noget Virkning at fegte imod os. Imedens vi marscherer Russerne i Møde, vil nye, det Jnderste af Riget bildede Armeer indtage vores Plads for at bevogte vore Erobringer. Mit hele Folk er opstaaet, misfornøiede over den beskiemmende Capitulation, som de preussiske Ministre af Overmod har foreslaaet og Vore Veie og Grændsesteder ere fulde af Conseriberte, der brænde af Begiærlighed efter at træde i eders Fodspor. Vi vil for Eftertiden ikke meere lade os bedrage af en forrædersk Fred, og ikke nedlægge vore Vaaben, førend vi have tvungen Englænderne, vor Nations evige Fiende, til at opgive sin Plan, at forstyrre det faste Lands Rolighed og tyranisere Havet. Soldater, jeg kan ikke bedre udtrykke mine Følelser, for eder, end naar jeg siger eder, at jeg bærer den samme Kierlighed til eder i mit Hierte som J hver Dag viser imod mig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Den 28de Octbr. om Aftenen Kl. 11, blev Stettin, indtagen ved Capitulation af franske Husarer. Paa samme Dag gjorde General Millot 4000 Preusser til Fanger ved Pritzwalk og General Becker tvang 4000 Md. i Anclam til at capitulere. Custrin har overgivet sig den 3die Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Det Lauenborgske og Mecklenborgske er nu Krigsskuepladsen. Den 3die Novbr. har der været en hidsig Fegtning mellem Franskmændene og Preusserne i Nærheden af Schwerin. Den 4de hørte man igien i Lauenburg en stærk Kanonade fra samme Egn. Schwerin og andre Stæder ere besadte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Skrivelse fra Lübech den 5te Novbr. Den 3die Nov. lod det kongel. svenske Korps, under Oberst Morians Commando, 1240 Mand stærk, som hidtil har lagt i det Lauenborgske, sig see for Stadens Porte. Obersten havde i Forveien anholdt og frie Giennemmarsch til Travemünde, men som blev afslaget paa Grund af Stadens Neutralitet. Men Svenskerne aabnede selv Portene, ved deres Tømmermænd og 1000 Mand Livgrenaderer og 240 Mand Cavallerie rykkede ind i Staden, toge Qvarteer der og betalte alt hvad de fik. Den 4de om Eftermiddagen trak de derfra og begyndte at indskibe sig fra Travemünde. Dagen derpaa den 5te Novbr. om Morgenen tidlig kom 50 Vogne med saarede Preussere under Eskorte af 50 Husarer til Burgporten, som var lukket, men blev sprengt, og Vognene kiørte ind i Staden. Om Eftermiddagen kom endnu 3 til 400 Vogne med Saarede og Bagage og om Aftenen Kl. 6, kom flere 1000 Mand Jnfanterie og Cavallerie af det Blücherske Korps, som bleve forfulgte af Franskmændene. Hertugen af Brunsvig Oels, General Blücher, med flere Generaler ere og indtrufne hertil. Her er og i Dag ankommen en Coureer fra Storhertugen af Berg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Den 5te Novbr. om Aftenen Kl. 9 indtraf Hs. Keiserlige Høihed Storhertugen af Berg med Marschaller nes Soults og Bernadottes Korpser og Cavallerie Reserven til Ratzeburg og Egnen deromkring. Han ville Dagen derpaa være Lübech, for ganske at tilintetgiøre Resten af den Blücherske Armee, hvis han vilde lade det komme til et Slag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Ved Ratzeburg skal være forefalden en Træfning med det Blücherske Korps, hvorved Staden er kommen i Brand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Fra Svensk Pommern af 1ste Novbr. Alle Jndvaanerne i Forstaden uden for Stralsund, har maattet trække ind i Staden med deres Effecter. Der er allerede gjort Begyndelse med at afbryde Husene som ligge i Skudlinie, som skal være færdig til en bestemt Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Jndvaanerne i Stralsund maae forsyne sig med 4 til 6 Maaneders Levnetsmidler. Der er udgivet befaling, at man ikke maae modtage Fremmede i Staden, ja selv ikke Flygtninge fra den preussiske Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Fra det Hanoverske, den 1ste Novbr. Her er intruffen den Efterretning at 7000 Mand franske Tropper ere rykkede ind i Cassel, og desarmeret det Churhessiske Militair. Churfyrsten har med Churprindsen forladt Cassel. Antallet af de i det Hessiske indrykkede franske Tropper angives til 30,000 Mand. Marschal Mortier har taget sit Hovedqvartter i Cassel og logerer paa Slottet. Der er udkommen en fransk Proclamation, hvori Grundene til Landets Besættelse ere anførte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Kongen af Holland har nu forlagt sit Hovedqvarteer, fra Münster til Paderborn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Foruden Staden Münster, bliver nu og det Osnabrückske, Emden, Dortmund, Grevskabet Mark o. s. v. taget i Besiddelse af de franske hollandske Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
De preussiske og hanoverske Lande i Westphalen blive nu tagen i Besiddelse, for at indlemmes under Kongeriget Holland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Den Storhertuglig Bergiske Generalcommissarius, von Westerhold Giesenberg, har i Essen offentlig ladet bekiendtgiøre, at Hs. Keiserlige Høihed Storhertugen af Berg, har behaget at paatage sig Regieringen over Lan denne Essen, Verden og Elten, og interimistisk anfortroet ham Forvaltningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Jtalien. Den Maylandske Avis af 19de Octbr. indeholder den foreløbige Efterretning om en Seir, som General Marmont med 6000 Mand har tilfegtet, sig i Dalmatien over 15000 Fiender, hvilke der har havt 850 Døde og over 1000 i Saarede. Franskmændene have derved stukken Forstæderne af Castel Nuovo og det derværende Proviant i Brand. Franskmændenes Tav bestod i 25 Døde og 130 Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Blandede Efterretninger. ErkehertuCarl paatager sig nu med Vished Commandoen over Neutralitetsarmeen paa 100,000 Mand, som er bestemt tilat bedække Kongeriget Bøhmen. Erkehertug Johan skal commandere i Mühren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Hertugen af Streliz har henvendt sig til den franske Marschal, Prindsen af Ponto Corvo, om at erholde en Sauvegarde for sit Land, som han tilligemed en meget forbindtlig Skrivelse har erholdt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
Keiser Napoleon har beseet Valpladsen ved Rosback, og befalet at den der oprettede Mindestøtte skal bringes til Paris. Af Agtelse for Frederich den Stores Mane, er Jndvaanerne i Potsdam befriede for Contributioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-12
J Chursachsen er udstædt følgende Bekiendtgiørelse: Jndvaanerne i Byen Wetzdorff har havt den Forvovenhed at myrde enkelte giennem deres Gebeet kommende Franske mænd, de har anholdt en Transport og plyndret den. Et skrækkelig Exempel var nødvendig, for at standse slige Misgierninger; det er og givet. Jndvaanerne ere alle, Oldinger, Koner og Børn undtagen, straffede med Døden.