JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1774-11-25
Hielpe=Cassens Bilance for Octobr. Maaned. ning paa masinsang. Jndtægt. Rdlr. Mrs. Cassens Beholdning fra forrige Uddeeling. var i alt indkommet Af disse Efterretninger kan sees, at der i samme Maaned ste komnemgikan te Tin asiner indsaanandgang. man anden. ugisionis som 76. varino Barnet Stkr. Udgist. de Bratifiining. Af disse frivillige Kierligheds Gaver blev uddeelt commis Den er hujus, Dil 56 Huusarme og Nødlidende i BuManguun alt paden kunde at phi Sogn de Den 17. Til 68.
Jyske Efterretninger, 1774-11-25
huusarme og Trængende i Frue Sogn 11 Cassens øvrige Beholdning bliver det med et D. 42 Aand. er, 64 - 10. Desuden skeede paa samme Tid Uddeelingen af de tilsendte Renter af sal. Himmerigs Legatog som til denne Termin var Heraf nod 30 i Budolphi Sogn 21 Rdl. 5 Mk. de 5 Rdl. 5 Mk. Og ligeledes i 19 i Frue Sognmin 141 Rdinand 1. man alt Efter 3 Maaneders Forløb skeer den 3die uddeeling af dette Legat forAd gal. Til den Almindelige Hielpe, en Casserer.
Jyske Efterretninger, 1774-11-25
indkommet. Rdl. Mk. Den 19 huus blev Hr. Wandall tilsendt 4 Ban 2 mk. cosedler i et Brev under Forseigling med Hosskrift: Hr. Gud tænk paa os til det Beste. Ansmas, Den 23 blev ham ligeledes tilsendt med Hosskrift: benhau, en unyttig Pige. i Fierdingaars Løn, som er betalt til Straf af saaiMalananniddag Aus. stian.
Jyske Efterretninger, 1774-11-25
For samme takkes paa de Fattiges Vegne allerskyldigst Onsdags udgik det 34. Stykke af Mennesket. Samme handler om de Stolkers og de Erikstræers falske Sætning. Halmsom med medgavest, Copulerede, J Aarhuus den 23 huus Pargtmager Sr. Christi Schæffer og Kirsten Pedersdotter Hjortzhøi. Dødsfald: J Aarhuus den 21. hujus Kiøbmand Sr. Jens Stilling, 57 Aar. Samme Dag her i Byen Jordemoder Anne Marie Mads dette Muurmester Engelbreth Hansens Hustrue 84 Aar.
Jyske Efterretninger, 1774-11-25
Proclama. sal. Følge Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling af 30 September 1774, saaledes lydende: Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, og Dytmersken, Greve udi Oldenborg og Delmenhorst; Giøre alle vitterligt, at Vi efter Cathrine Margrethe Sternberg, afgangne Kiøbmand Søren Wulffs Efterleverske, af Vor Kiøbstæd Aalborg udi Vort Land Nørre Jylland, hendes herom gjorte allerunderdanigst Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Publication udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, samt Altonaiske Mercure, saavelsom i de Aalborgske Jydske Efterretninger 3 Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have nogen Fordring til hende, eller fornævnte hendes afgangne Mand at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid, hos hende, eller den af hende indsatte Arving, Jfr. Giertrud Sternberg, for at anmælde og beviisliggiøre deres havende Krav, og at saadan Udi Aviserne gjorte Jndkaldelse skal ansees ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst kund vide at rette. Forbydende alle og enhver herimod, eftersom foreskrevet staaer, at hindre, eller udi nogen Maade, Forfang at giøre. Under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Voret Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn den 30 Septembr. 1774. tilsalg Under Vort Signet han antagne, (L. S.) Stand at kommet: Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. sle. Luxdorph. en P. Aagaard, Anne Blive alle og enhver, som maatte have noget at fordre hos mig, eller min afgangne Mand, Søren Wulff her i Aalborg, herved trende Gangerefter hinanden indkaldede, at mælde sig inden den i Loven fastsatte Tid, her hos mig, eller den af mig indsatte Arving Jomfrue Giertrud Sternberg, for at legitimere og beviisliggiøre deres Fordringer, da enhver skal vederfares, hvad Ret er. Aalborg den 24. Novembr. 1774. maal: tain Cathrine Margrethe Sternberg, afgangne Søren Wulffs Efterleverske,
Jyske Efterretninger, 1774-11-25
Bekiendtgiørelse. de som her i Aalborg for tilkommende Aar 1775. NB. S. maatte have Lyst til at ville holde de Kiøbenhavnske Adresse=Contoirs Efterretninger, kan herefter hver anden Uge med den Agende Post ordentlig bekomme samme, naar de inden 14 Dage ville derom behage at mælde sig udi Bogtrykkeriet; og enten der, eller hos mig, lade deres Navne antegne, da man efter Anmodning har paataget sig Distributionen af saamange Sæt, som her paa Stedet vorde forlangte.
Jyske Efterretninger, 1774-11-25
Ligeledes kan ogsaa de Odense Adresse=Contoirs Efterretninger bestilles udi Bogtrykkeriet, og derfra saaes afleveerte Aalborg den 23. Novembr. Wandal.
Jyske Efterretninger, 1774-11-25
Da gl. Niels Lindam, som forhen har været Borger i Sæbye, og siden ved Døden er afgaaen i Lunderagger Præstegaard udi Wensyssel, hans Arvinger endnu ikke, efter min ved Stiftebehandlingend 15. Octobr. 1764, given Resolution, der Tid efter anden er igientage enten mindelig ved indbyrdes Forening, eller Lovmaal, har udgjort Tvistigheden anlangende et i Stervboet efter bemældte Afdøde forefundet saa kaldet Samfrænde Skifte og Askald, som Hr. Lieutenant Lindam har beclareret ulovligt, samt benægtet at have skrevet, underskrevet og forfeiglet Askaldet, der altsaa er Aarsag til Skiftets Henstand, og bemældte Lieutenant Lindam nu har gjort Anmodning om Skiftets Foretagelse; saa indkaldes hermed endnu eengang for alle berørte sal. Niels LindamsArvinger, nemlig : Hr. Lieutenant Jørgen Lindam, forhen værende Cancellieraad og Tolder i Odense Søren Lindam; Birkedommer Otto Lindam og Hr. Provst Brorson i Lunderagger paa hans afdøde Hustrues og Børns Vegne, samt Credi= og Debitorer, at møde udi Hiøring Tingstue, den 20 Januar. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, hvor Skiftet da skal vorde foretaget, og, om mueligt er, tilendebragt. Den ne Indkaldelse bliver i de Kiøbenhavnske Berlingske Post=Tidender, og 6 Aalborgske Jydske Efterretninger til Vedkommendes Efterretning 3 de Gange indrykket. Aalborg den 19. Novembr. 1774. ner, siliinsul 212. J. Holst.
Jyske Efterretninger, 1774-11-25
di Niels Thygesens Huus ved Østeraae er Aftenen den 16, hujus blevembertstiaalen en hvid og rød indsprængt Mands Klædes Kiøel af middelmaadig Størrelse, Skulde nogen derom kunde give Oplysning, loves derfor en billig Douceur. Aalborg den 24 Novembr. 11244 foregaaende Sessions Tid, saavelsom siden efter, anvises Logis forFremmede, ved Vesteraae i Aalborg hos Hiemon Kraft.
Jyske Efterretninger, 1774-11-25
Ja jeg underskrevne har kjøbt Sr. Didrich Wils, Kobberhandlers Gaard, beliggende i Slotsgaden her i Aalborg, saa tilkiendegives herved, at hos mig er Logemente at faae for honette Personer, Jligemaade kan hos mig Stue og Lomme Uhrer paa beste Maade blive reparerede Lorenz Lisland, Uhrmager.
Jyske Efterretninger, 1774-11-25
Iisdagen den 113. Decembr. førstkommende bliver foretaget 1ste Gang Tet offentlig Auction over afgangne Bye- og Herredsfoged Henrich, Galth Abels forhen iboede Gaard i Mariagger, der findes taxeret udi Brand=Taxations Forretningen for Summa 640 Rdlr. Samme er for ungefær 2 a 3 Aars Tid siden af nye opbygt, og findes vel indrettet for en honet Familie til Beboelse. Foruden denne bliver og bemældte Tid opraabt, og om fornøyeligt Bud skeer, bortsolgt en Stervboet ligeledes tilhørende indlukt Eng, beliggende paa nordre Side af Mariaggers Teglgade. Endelig vorder bemældte og følgende Dage foretaget Auction, over Stervboets øvrige Effecter og Løsøre, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Messing, Jernfang, Senge: Gangklæder og Linnet med videre, den alt her er for vidtløttigt at specificere. Mariager den 21. Novembr. 1774. En H. Hjorth, pet, constitueret Byefoged.
Jyske Efterretninger, 1774-11-25
En Aalegaards Gods tilhørende Reserva Karl, navnlig Jeppe Stephensen, barnfød i Giettrup Sogn og Bye, har af sin Hosbonde, Christen Kronborg i Wester=Kielgaard, hvor han tiente, begiert at reyse til det saa kaldede Biørnsholm Marked, som og den 6 Octobr. sidstafvigt, paa saadan hans Forlangende gik for sig; siden den Tid har han ey været at opspørge, hvoraf sluttes, at han maae være bortrømt. Han er ellers 22 Aar gammel, 61 og en halv Tomme høy, liden af Lemmer, mørkebrune korte Haar, samt glat af Ansigt, og stille af Udtale; hvad Klæder han haver paa, kan ey med nogen Vished beskrives, da han ved Afreysen ey efterlod nogen af det Slags, dog formeenes, at han var i blaae Trøye og sorte Skindbuxer med Skoe eller Støvle paa Fødderne. Pas eller Skudsmaal kan han ey forevise, uden det er falskt. Denne saaledes ulovlig undvigte bliver herved i de Aalborgske Tidender 3de Gange efterlyst, med vedføyede Anmoedning, at hvem der om bemældte Persons Opholdsted, Paagribelse og Anholdelse kan give nogen Underretning, ville derom behage at anmælde det enten for Herskabet Høy og Velbaarne Frue Geheimeraadinde Levetzau a Billesbølle pr. Odense, eller og til undertegnede Fuldmægtig ved Godset, da ey allene de formedelst saadan hans Anholdelse og Paagribelse medgaaende Omkostninger, men endog desuden en raisonabel Douceur for Uleiligheden, taknemmelig skal blive erlagt. Opholm den 10. Novembr. 1774. han P. Jensen. 7. No.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
gade. han insiBerlin den 11 Octo man sk. hinanKongen har nu oprettet en af de udEftelser, en Fyr. sit kan oprette for sine Undersaatter. stemt en For af 100000 Rdlr. for at forskaffe gode Skolelært, ere i vore Landsbyer, af hvilken Fond enhver af dem nyder 120 Rdlr. aarlig Løn, paa det at Bønderne ikke skulde betale Skolelen for deres Børn. og under Paaskud af Uformuenhed ei holde dem i Skole. Ober Consistorium er anbefalet at examinere disse Skolelærere, at gi den deres Jnstrux skriftlig, og tilkiendegive dem de Bøger, hvil være indrettet til Ungdommens Nytte. kede skulde bruge, og hvorledes deres Underviisningsmaade skal Livorno den 3 Novemhr.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
For nogle Dage siden ere 2 Engelske Krigskibe hertil ank Man meener, at de vente paa flere for da at gaae til Venedig den 5 Novembr.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Algier. Den 29 i forrige Maaned bleve først Abbed Fabris Mordere, nemlig Præsten Belis og hans Hielperinde, et liderlig menneske, her offentligen halshugne. Her er i Mandsminde gen Præst bleven offentligen henretted. Bann.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
. Petersborg den 8 Novembr. Keiserinden har skienket alle dem, som have ladet sig forføre den berygtede Pugatschew, General Pardon. Denne Krabet bliver nu bragt fra Sinbursk i et Jern Buur til Moskau, under en Escorte af 400 Mand. alt London den 11. Novembr. Sanda Ming. For nogle Dage siden døde i Schottland paa sit Gods Hertugen af Athol paa følgende Maade: Han gik spadserende i sin Hauge, og faldt over en Steen udi Strømmen, som løber igiennem Haugen. Strømmen, som var stridende, rev ham med sig, og uagtet han fik Hielp, døde han strax, efterat han var tagen op af Vandet. gende anistine,
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
a Stokholm den 11. Novembr. Begge Præsterne, Krogius og Westzyntius, hvilke, som for nogen Tid siden blev mældet, vare anklagede for at have gjort Vold paa Kieldermesteren Führstrøm, og havde appelleret til Kongen, have nu faaet deres Dom fra Hofretten, hvorhen Hs. Majestæt havde viist Sagen Krogius er bleven frikiendt for videre Tiltale, og Westzyntius skal betale til Führstrøm 100 Dlr. Sølvermynt, og endnu en Pengestraf af 44 Dlr. Sølvermynt.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Den 15. Novembr. Her er i 14 Dage knap eengang blevet holdet Conseil, efterdi Hs. Majestæt Kongen næsten daglig har bivaanet Forelæsningen af Klagepunkterne imod den Gothiske Hof ret. I Dag er man endeligen kommen til Ende dermed, og det er paalagt de anklagede Lemmer i fornævnte Hofret, inden 22 Dage at indgive deres Svar og Jndvendinger paa og imod dette Klageskrift, hvorefter da skal følge endelig Dom.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Warschau den 12. Novembr. Den Sag med Jøderne, som man først i dette Aar beskyldte for at have ombragt et Christen Pigebarn, er endnu ikke til Ende. De sidde endnu i Arrest, og skal, omendskiønt 7 Læger, som man havde ladet undersøge Barnet, have kiendt dem uskyldige, og bevidnet, at Barnet paa angivne Maade ikke er blevet ombragt, med det første lægges paa Pinebænken. De andre Jøder umage sig derfor meget for at afværge det, og have ladet sig forfatte et Beskyttelses Skrift, som de med det første ville lade offentligen rykke.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Paris den 14 Novembr. Fra de Spanske Grændser mældes, at Qvægsygen er kommen fra Biscaja til Gammel-Castilien og de der nær ved liggende Pro Districter ikke et Stykke er blevet tilovers. vincer hvor den grasserer med største Heftighed, at der i adskillige Man skriver fra Rom, at der hersker en stor Ueenighed i Concave hvoraf man befrygter slemme Følger. den. mort maa nant v.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Cölln den 15. Novembr. 1 Breve fra Rom mælde, at Cardinalerne have, efter de Bourbonske Hoffers Ministrers Forlangende, udsat Pave=Valget i 40, Dage.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Wien den 16. Novembr. god Man 3. Som retningerne fra Over=Donau mælde saa hersker derhvor den sidste Krigens Skueplads har været, for nærværende Tid den største RoligheVed Russernes Afmarsch have mange Wallacher. er efterdi de ikke troede Tyrkerne, vendt sig til Siebenborgen, og over 3000 Familier, deels fra Wallachiet, og deels fra Moldau, have begivet sig under Russisk Beskyttelse.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
saa Haag den 19. Novembr.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Efterretningen om Keiserens af Maroces Fredsbrud med Kon af Spanien er bleven overbragt til Madrid af en Officeer, Altoniske Regiment, hvilken Gouverneuren i Centa, til Keiseren havde ladet levere sit Brev, havde affærdiget dersom Coureer. Her er Brevet: til J den barmhiertige Guds Navn, og der er ingen Hielp uden og Mag. en hos den store Gudem. Mahomed Ben=Addale: Den 15 Maaned Rached i Aaret i 188. S., raadt. Til Kongen af Spanien, Sundhed ønskes den, som følger den Guddommelige Ledsagelse, og forlader. i dertil. indstue og 3. I vilde, at Vi staae i Fred med Eder efter de imellem Eder og Os sluttede Tractater; men de Os underkastede Mahomedaner og de fra Algier have eenstemmigen fatted den Beslutning, ikke meer at taale nogen Christen paa de Mahomedanske Landes Hr. ster fra Ceuta indtil Oran, i i ville de igien tage dem fra dem. Kraft deraf have de bedet Os, alvorligen at tænke derpaa sigen gende: "Du har ingen Undskylding, at blive rolig, og at tillade, at Mahomedanske Provincer ere i Christnes Hænder; thi Gud har givet dig Magt og Vaaben til Krig, hvilke en anden ikke haDet har ikke været Os mueligt at afvise deres Ansøgning og herudi at forsage dem Vor Hielp; og nu ville Vi overlægge Sagen. Foretage Algiererne Krigen fælleds med Os, som de have bedet Os om, saa er det got; men, gaae de tilbage, og holde ikke, hvad de have bedet, saa ville Vi : selv angribe dem, og kriges med dem, indtil Gud skiller imellem Os og dem. Og dette Foretagende sætter sig ikke imod Freden, som hersker imellem Os og Eder. Eders Kiøbmænd og Eders Skibe blive som for og kal tage Levnetsmidler og andre Sager i alle Vore Havne, lige Ve som de finde for got, og efter de hidindtil berudt iagttagne Regler og Freds=Tractaten i Henseende til Vore Søefarere, og man vil ikke gjøre deres Skibe noget ondt, altsaa, at Eders Undersaatter maae handle i alle Vore Lande, og reise baade til Vands og til Lands i al Sikkerhed, og ingen skal giøre dem noget ondt, efterdi Vi have oprettet Fred med Eder, hvorved Vi blive, og ikke vil bryde den, saa længe J paa Eders Side ikke bryde den Og i dette Fald give Vi Eder herefter 4 Maaneders Tid, paa det at hver Mand maae have Efterretning derom. Men at Vi maae begive Os i ovenmældte Lande, det er Vores Pligt, og Vidkan ikke undslaae Os derfra; men, i Henseende til Freden til Vands ville Vi giøre, hvad vi finde for got, og nu give Vi Eder Efterretning om Virkeligheden af denne Vores Beslutning, paa det J. kan være paa Eders Post, og overlægge, hvad J have at giøre Og dette Brev have Vi med Vor ophøiede Haand underskrevet paa det J kan have Vished og være forsikkret om dets Jndhold Lev vel. Den 15. Racheb 1188. (19 Septembr. 1774.)
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Fra Rhin den 19. Novembr. Den bekiendte Oberst, Baron Trenck, som har opholdt sig Aachen, hvor han i Førstningen havde Deel i de Aachener-Tidenders Forfattelse, og siden udgivet adskillige Ugeblade sammesteds, skal for visse Aarsagers Skyld have begivet sig til Holland, Fra det Brandenborgske den 20. Novembr.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
De Preussiske Commissarier, som havde begivet sig til det aftalte Sted for at fastsætte Grændserne med Polen, ere allerede komne tilbage igien til Bromberg, efterdi de Polske Commissarier, have protesteret imod alt, hvad man paa Preussisk Side forlangte. Man venter nu med desto større Utaalmodighed paa denne Sags Udfald.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Hamborg den 22 Novembr. J Forgaars Morges Kl. 7 er Hs. Magnificenz, den Velbaarne, Høilærde og Høivilse Hr. Martin Hieronymus Schele, J. U. Doktor, ældst og øverst Borgmester her i Staden, efter faa Dages Sygdom død af en Brystfeber og Sting i Siden, i hans Alders 75 Aar. Han var fød den 11. Decembr. 1699. g. st., blev udvalgt til Raadsherre den 4 Augusti 1730 og til Borgemester, den 19. Januar. 1751. Samme Dag om Formiddagen Kl. imellem 9 og 10 mistede St. Jacobi Kirkes Meenighed sin inderlig elskte Sielesørger, Archidiaconus Hr. Anton Kuhl. Han døde i sin Herres Tieneste, just da han berettede en Syg, og ved Trøst af Religionen styrkede den Døende imod Dødens Skr. i hans Alders 51 Aar. Han be af udnævnt til Præst ved bemældte Kirke den en tidet till: Jun. 1791 dinitainlig Nederelv den 24 Novembr., somi Man læser i nogle offentlige Blade, at man ved den Russiske Armee havde faaet den Efterretning, at Storsultanen var i Constantinopel bleven sat af Thronen. Men de nyeste Breve fra Warschan mælde intet om denne Tildragelsernandre i Udtog af et Brev fra en sort Slave i Boston til anam 1 jo mig sin Broder i Londog ham und kan Vore Landsmænd begynde endeligen nu at tænke. Vi høre dagligen intet uden Klagemaal af vore Herrer, at deres Frihed, bliver undertrykt, og at de ville forfegte den indtil det yderste. Dette lærer os at tænke. Har vel Naturen givet dem større Ret til Friheden end os, De klage, de tale om at forsegte den Retsom Raturen har givet alle Mennesker, og dog holde de os i det nedrigste Slaverie. Vi ere ikke Børn af overbragte Misdædere, Blodet af Misdædere, der formedelst deres Forbrydelse ere blevne udkastede af deres Fæderneland, besmitter ingen af os. Vi ere tappre Krigere, som i Feldslag ere blevne fangne, og formedelst Fiendens Magt overvundne. Engeland er vore Herrers Moder, og Engelland har anvendt Millioner i Krigen for deres Beskyttelse. Vi ere ikke under nogen saadan Forbindtlighed imod vore Tyranner. Velan, jeg haaber, at den Dag skal frembryde, da de tappre Afrikaner skal følge dette Exempel, og efter deres Herrers Grundsætninger gribe til Vaaben imod dem. De ere saa uforskammede i at tilegne sig en Rettighed, som de paa en grusom Maade, og imod deres egne Grundsætninger forsage os. Aalborg den 1. Decembr.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Efter Forlydende er Hr. Ove Thorning, hidindtil Sognepræst for Toft lunds Meenighed i Nørre Rangstrup Herred, allernaadigst beskikket til Sognepræst for Sevel Meenighed i Ginding Herred, og i hans Sted er igien Præsten paa Venøe, Hr. Jacob Burchart, kaldet til Sognepræst for Toftlund i Riber Stift.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Vinteren har ey allene begyndt tidlig, men den vedvarer og længere, end man havde ventet, hvilket i adskillige Maader foraarsager betydeligt Tab og Skade for mange, i sær for de Handlende, da de fleeste af Byens Skibe ey endnu ere komne tilbage. Jngen af de Ældste kan mindes, at Fiorden har saa tidlig været tillagt med Iis, at de nu kan baade gaae og kjøre fra Sundbye over til Aalborg. Paa Landet er der overalt en almindelig Frygt for, at de skal komme til at mangle Vand, og her klager næsten hver Mand, at de ey have faaet det fornødne Brænde til deres Huusholding, men de Fattige sukke allermeest over, at Frosten paa denne Aarets Tid er saa usædvanlig streng. Her er falden og i Dag falder endnu, en stor Mængde Snee, hvilken vel vil gavne Vinter=Rugen, hvor den betids er bleven saaet, men imidlertid vil den hindre Tilførselen, og giøre Veyene inpassable, hvilket og maae være Aarsag i, at den Post, som skulde have kommet i Løverdags, ey kom førend i Søndags Formiddag, og den Kiøbenhavns Post var endda udebleven, som først ankom i Eftermiddag Klok. 3, og den sidste Kiøbenhavns Post er endnu udebleven. adsmand Hans 196376. maal.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Fra Landet er indsendt mig um i Aal. glille melig da saa talingsen, ningen Disse Fiele komnensmuk indmuen, Mistankommen Giemme Askener saasnation acolnaagaalatninger Af en udi Sa dito 1 Den i Livet.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Velædle og Velfornemme Mand, gode tiglagne. Sr. A. D.M. H. A. N. S. N. - Hris Dage. os. Bleie begyndte her i Astrup Aar 1692. Frembragte i Sagtmodighed, stinPrydede med Gudsfrygt, sedlag angalse. Kronede med Velsignelse. sin indsende. Hvis Vandring: samme at sin Som strakte sig til alle Verdens 4 Parter, de Var i Redelighed og Retsindighed, Elsket og yndet af Retfindige. ning Hvis LivBler forsyet i 43 Aars lykkelige Ægteskab. Med sin i dybeste Sorg efterladte Enke, Mirra Marörix. Ved hende.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
amenen Velsignet med 10 Börningsmaae i. De 6 toge alt imod ham i Evigheden, De øvrige 4 leve dydige og vel i Tiden. Hvis Alderdom var i Rolighed, i Hvis Endeligt var i Fred, Da han, mæt af Dage, endte sine Dage, Og Blev samlet til fine Forfædre I hans Fædrene Bye Astrup. Udi kians Alders 83de Aar. sessionen for Land. Militien begynder i Aalborg den 9 Decembr. 74, og continueres dermed til den 24 ejusdem. Sessionen bestaaer af Ammanden, Regments=Chefen, Krigs- og Land=Commissairen, og Amtsforvalteren. fuld 300 For følgende Regimenter bliver Mandskab enroulleret:
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Det Slesvigske Jnfanterie Regiment, hvis Chef er Hr. Generalmajor Lehmann. Det Bornholmske Jnfanterie Regiment, Hr. Generalmajor Blücher, Det betydeligste Tab for Fiskelederne, og i sær for Nibe Bye, som Det Jndske Cavallerie Regiment under Hr. Kammerherre von Numsen. har mestendeel sin Opkomst og Næring af Fiskeriet, er skeet i dette Efter naar deels for dem, som med store Bekostninger paa Gilds Forsyn have udredet deres Garn, deels og i sær for Almuen, der har sit Levebrød derved, thi efter Forordningen smaae de ikke begynde Bundgarns Fiskerie ved og omkring Nibe i Liimfjorden, førend først i October Maaned, men formedelst Vinterens Haardhed, ere de straxen efter den 6. Novembr. blevne nødte til at ophæve deres Fiskerie, og i den beste Nærings Tid siunke deres Garn under Jisen, hvilket de uden største Livsfare ikke kunde bierge.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Udi afvigte Kirke=Aar fra 1. Advent 1773. til 1. Advent 1774. Budolphi Sogn na ere her i Byen. Fade, Døde. Copul.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Frue Sogn.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Hospitalet = = Ere 102 122 Ere altsaa 20 fleere Døde end Fødte.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Jblandt de Døde ere i Budolphi Sogn 7 Dødfødte.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Annexerne. Nørre-Tranders Sønder=Tranders Ere 20 Tilsammen 122 131, 43.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Til den Almindelige Hielpe-Casse er indkommet. Rdl. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1774-12-02
Den 28. Novembr. blev Hr. Wandall leveret 2 Bancosedler, der fra Thisted vare nedsendte Den 30, befandtes ved Cassens Aabning i løse Penge = 2 6 Den 1. Decembr. blev under Forseigling indsendt er 6 For hvilke paa de Fattiges Vegne takkes allerskyldigst. J Onsdags udgik det 35. Stykke af Mennesket, som oplyser og forklarer det almindelige Ordsprog: Det er menneskeligt at fare vild, og viser, hvorledes samme alt for ofte uretteligen anbringes og ilde forstaaes. Copulerede: Den 30. Novembr. i Aarhuus Sr. Melchior Frederich, Leschlye, privilegered Herbergerer, og Jfr. Øllegaard Møller. Dødsfald: Den 16. Novembr. i Nibe Maren Laurizdotter Hallier, Anders Andersens Hustrue, 72 Aar. Hun har været i Ægteskab med hendes efterladte Mand i 40 Aar og 11 Maaneder. Den 23. 1 Farstrup Præstegaard Mad. Tlemste, i hendes 36 Aar. mine Poulson, Hr. Provst Berings Kiære.