Berlingske Tidende, 1780-06-26
Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hans Kongel. Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1780. For Kongen og Fædernelandet. Forerindringer. 1. Under Navn af Dannemark indbefatter Selskabet i denne Liste alene Sjellands og Fyns Stifter samt Nørre Jylland. 2 For al praktisk Flid, hvorfore Premie eller Belønning æskes, maae den Æskende, uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlige Attester til Selskabet indsendte. Forespørsel om Nødvendigheden deraf gjøres altsaa ikke nødig, da Selskabet haver gjort sig saadant til en Lov, og dets Handlinger desuden ikke taaler, for Mangel af Attester, noget Ophold. 3 Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maae være af tre Personer underskrevne, og af den Beskaffenhed, at Attestanterne, om det forlanges, vil bredige dem. Ere Attestanterne ej selv af Stedets Øvrighed eller Selskabets Medlemmer, maae Attesten desuden af disse være paategnet til Beviis for Attestanternes Troværdighed. Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maatte det paasees, at de paa det nøieste gotgjøre, hvorvidt alle de i Premie=Materien anførte Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, om de i Premie=Æskningen skal gielde for Selskabet. 4. Selskabet forbeholder sig, saa ofte det maatte finde det for got, ved Trykken offentligen at bekjendtgjøre de Attesterendes Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troværdighed Premier og Belønninger bliver tilkjendte og uddeelte. 5. J Fald nogen kan meddeele Selskabet paalidelig og beviislig Underretning om nogen Feil eller Urigtighed i de indsendte Attester, da skal ey alene hans Navn vorde fortiet, men Selskabet vil endog ansee saadan hans Oprigtighed for en vigtig Tjeneste, og erkjende sig ham derfor forbunden. 6. J. Premie=Æskningerne maae det ved den Æskendes Opholdssted nøiagtigen meldes i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig: ligeledes maae og sammes fulde Navn og Stand anføres, og naar de Æskende er af Bondestanden, maae det bestemmes, om de ere Gaard eller Huusmænd, og i første Tilfælde om de ere Selveiere eller Fæste Bønder, om de gjøre Hoverie eller ikke, og hvormeget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staaer for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Lanvæsenet, maae det Aar, hvori slige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykeligen nævnes. 7. Ligeledes ville alle de, som første Gang skriver til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des vissere at kjendes. 8. Naar nogen vil æske flere end een eller adskillige af de for praktiske Materier udsatte Premier, maae han indsende Æskning for hver Materie især, da de, som æsker under et for flere af meldte Materier eller anden Flid, ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovens 6. Kapit. 3. 5. udmerker sig med Flid og Vindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier ere indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 9. Naar nogen for Selskabet anmelder sin Flid i Rødning, da maae han ved Attester tilstrækkeligen bevise, at han ingen god og nyttig Skov har bortryddet, efterdi Selskabet ingenlunde kan belønne saadanne Skoves Ødelæggelse, men opmuntrer til deres Opelskning og Vedligeholdelse. 10. De, som ikke nøje iagttage alt, hvad Selskabet har foreskrevet saavel i disse Forerindringer, som ved Priismaterierne, saasom i Hensigt til Attester, Prøver m.m. maae tilskrive sig det selv, at deres Æskninger ikke kan komme i Betragtning til nogen Belønning. 11. Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilhørende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa vil alle indkomne og til ethert Nummer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie=Forfalds Tid, hvorfore alle de, som vil æske Premie enten for Priisskrifter eller for praktiske Materier, maatte dermed indkomme til Selskabet inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers taber deres Ret til Premie, og maae tilskrive dem selv Skaden, naar de forbigaaes, dog skal det være disse sildig Æskende forundt, næste Aar at blive bedømt som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunde agtes værdige til Belønning. 12. De hvis Premie=Æskninger i Følge Selskabets Bekjendtgjørelse derom maatte være eet eller flere Aar for tidlig indkomne og derfor bliver henlagde, vilde melde sig igjen til den i Listen fastsatte rette Forfalds=Tid, paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholder sig. 13. Alle Forsøg og Besvaringer med videre leveres til Selskabets Sekretær som derfor, om forlanges, giver sit Beviis, og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da vil samme lige til Kjøbenhavn frankeres. 14. Premie, Æskninger, Attester, Forslag med videre behøver man ikke at skrive paa stemplet Papiir. 15. Jngen kan af flere Primier, udsatte for een og samme Ting, vinde meere end een Premie for den gang. Den som vinder den høieste for en Ting udsat Premie, kan altsaa ejæske nogen af de mindre for samme Ting udsatte. 16. Skjønt Priismaterier, som i forrige Aars Liste vare udsatte, findes igjen i denne med den her tilføiede Forandring af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Liste ere bestemte. 17. Naar Selskabet tilkjender enten Medaljer eller rede Penge, beroer det paa den selv, som Premien eller Belønningen er tilkjendt, hvilken af Delene den vil have. 18 Naar en Premie er tildømt nogen, som udi den for samme ved Premie=Listen bestemte Tid, har fordret den, og en anden siden efter ligeledes derom melder sig, kan den sidste, skjønt han ellers kunde være værdigere til Premien, dog ikke faae den. 19. Modeler, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 20. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 21. Af andre Arbeider leveres Prøverne Eieren tilbage, om han det forlanger; uden saaer, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver.