Berlingske Tidende, 1772-10-26
Sælskabets Priismaterier og Premer - Thrortiske Materier. 1. Efter F. Berling til Fams=Collegium udianer paa sammes Anmodning følgende Sælskabet overdragne 2de Pa mer : - For de to beste Afdandlinger og en for sig er anden og af 50 til 100 Tønder Land behavende, Jordlods sidstlednesnitten nu motil ultimum Aands maa Dyrkelse og Behandling. - For den beste Afhandling 100 Rdlr. For den næst beste 50 Rdlr. - Afhandlingerne maa være passende paa Dannemarks Jorders sysicalske Beskaffenhed, og derhos saaledes indrettede, at de kunde tiene Bonde Almuen som Veile delse til bedre end hidtil fulgte Agerbrug; hvoraf da følger, at saavel Kornsæd, som Qvægavlen maa komme i Betragtning, og videt være fornødent, at den heele Omgangs=Maade med Jorden, fra først til sidst nøiagtigst anføres, samt geleides ved Beregninger over Udgift og Indtægt, paa det Jordbrugeren med des større Vished kan see, hvad reen og endelig Vinding for ham kan være at vente. - Afhandlingerne maa indløbe til Sælskabet inden 1ste Decbr. dette Aar. - 2. Hvilke ere de naturlige Producter, baade af Plante og Dyr=Riget, som Dannemark, Norge, Holsteen og de øvrige Tydske Provincer, i sær bør beslitte sig paa J hvad Provints dø visse af begge i sær opmuntres, og i hvilket Forhold bør de omtrent dyrkes og tillægges, Planter lignede mod Planter, Kreaturer mod Kreaturer, og disse mod hine, samt tvertimod, efter den Nytte der af dette rimelige Forhold maatte flyde for Næringsstanden, Landvæsenet, Kunsterne og Handelen, den indenlandske, mellem rigske, Vestindiske og udenlandske, et hvert Lands forskiellige Klima, Jord og Beliggenhed derhos taget i Betragtning. - Sælskabet ønsker sig herom trende Afhandlinger, een for Danmark, een for Norge og een for de Tydske Provineer. - For den beste Afhandling om enhver af disse Materier, for hver sin Cirkel, giver Sælskabet dets mindre Guld=Medaille eller 50 Rdlr. - Afhandlinger ne maatte indleveres inden 1ste Decbr. 1772. - J Besvaringen, maatte man ey allene see paa de Producter, som Rigerne selv frembringer, men og paa de, som her kunde lykkes, skiønt de ikke hertil Lands haver deres første Hiem, ligesom og paa de naturlige Producter, som Landene kunde besidde, men som hidtil ikke enten til børligen, eller noksom ere blevne dyrkede og iagttagne. - Sælskabet indseer Vanskeligheden af Svaret paa saa vidtløftigt et Spørs maal, i sær i Henseende til Norge, hvis Klima, Grund og naturlige Beskaffenhed, ey at tale om mere, ere meget ulige og forskiællige. Det modtager derfor med Fornøyelse mindre Afhandlinger over Stifter eller Provincer, ja mindre Strækninger af Land, og belønner dem med Sølv Medailler i Forhold til deres indvorter Værd, ligesom en Afhandling over det mindre kan være bedre og vigtigere, end en anden over det større. - 3. Sælskabet haver tagen i Betragtning, at Agerbrugets slette Drift her i Riget, saavel som i Norge, har paa mange Stæder sin Grund i Land=Almuens Uvidenhed, og derfor søger at raade Bod paa samme, ved at forskaffAlmuen de fornødne Underretninger til deres Jord Behandling. ønskelige Forbedring. J Følge heraf udsætter Sælskabet følgende Premier: - For de beste, ordentligste, tydeligste og efter LandAlmuens Begreb beqvemmest indrettede Agerdyrknings=Catechis. musser baade for Danmark og Norge. - Saadanne Catechismussen maatte forfattes i Spørsmaal og Giensvar, og være saaledes skrevne, at man med Vished kan haabe, at deres Jndhold blev under rettende for Bondestanden i begge Rigerne. De maatte saavel angaae gammel som nye Jords Behandling. Den beste Dyrkning af Eng og Ager blev Hovedsagen man der maatte afhandle. I Hensende til Eng maatte saavel naturlige, som kunstige Enge tages i Betragtning. Fornødenheden af Engenes Forhold mod Ager maatte sammenhængende vises, og derefter Engens beqvemmeste Dyrknings=Maade, de beste Planter man haver at dyrke for Kreaturene, med hvad videre Høst= og Høebiering kan være vedkommende. De væsentlige Poster, som om Ageren skulde udføres, maatte angaae Agerlandets Afdeling, Jordarternes Forskellighed, der beqvemmeste Agerdyrknings=Redskaber, deres Beskaffenhed og Brug, den beste Agerdyrknings Maade, det vigtigste om Giød nings Tilveiebringelse og om Giødningen selv, om Pløyning, Sædekorn, Saaning, Harring, Trumling, Sædens Jndhøstning, tilligemed den retteste Omgang med Sæden i Løe og i LadeDen beqvemmeste Maade at aflede Vandet paa, at indgrøste Jorderne, at plante levende Gierder, samt anden Indhegning maatte ey heller forglemmes. Tillige maatte og erindres Jorderne Renselse fra Ukrud, Rødder, Steen og andet, de beste Midler imod Vexternes sædvanlige Sygdomme og Uheld med videre. (Fortsættelsen følger).