JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-06-26
Avertissements. Næstkommende Onsdag den 4 Julii Klokken 9 om Formiddagen bliver paa Svanholm Hoved-Gaard i Horrens Herrid i Sielland beliggende ved offentlig Auction bortsoldt Eendeel Stude, Kiøer, Faar, Beeder, Lam, Rug, Byg, Boghvede, Meubler Løsøre, Caret, Chaise, Vogne, Heste, Sehletøy og Sadler, efter det trykte Catalog videre Formelding, hvilket gives Liebhaberne hermed tilkiende, at de sig til benævnte Tid og Sted vilde behage, at lade sig indfinde. 2. Gives tilkiende, at efterdi Borrebye- og Effve fri Sædegaarde udi Corsøer Amt i Siælland, med underliggende Bønder-Gods, halve Konge og Kirke Tiender til Booslunde og Maglebye Kircker, med halv Jus Patronatus til dend første, og fuld dito til dend anden, saavelsom og Bircke-Rettighed til Borrebyegaard med videre Herligheder og Eiendomme til samme 2de Gaarde, ikke blev solt ved første Auction sidstleden 22de Mai; ey heller Torsdagen den 22de Junii ved anden Auction. Saa er berammet Tredie og sidste gang atter derpaa at holdes Auction paa Gaarden Fredagen d. 30 Junii nest efter paa Borrebyegaden om Eftermiddagen til 2 slet og da endelig at bortselges, saafremt fornøyelige Bud skeer. Til Liebhabernes Efterretning meldes, at Børre bye Hovedgaards fri Taxt, er efter nye Matricul 108 Td. 6 Sk. 2 Fr. 2 alb. og Skovskyld 2 Tdr. 2 Sk. 1 Fr. Talb. Efpegaards dito 21 Td. 5 Sk. 2 Fr. 1alb. og Skovskyld 1 Td. Og til begge Gaardene Bøndergodses Hartkorn 516 Tdr. 5 Sk. 2 Fr. 2 alb. Hvoraf 311 Td. 7 Sk. 2 Fr. ligger under Borrebye, og 204 Td. 6 Sk. 2 alb. ligger under Espegaard. Booslunde Sogns halve Konge og Kirke-Tiende 22 Tdr. og Maglebye dito 24 Tdr. Til Borrebyegaard er en Veyermølle, som staar i et af Gaardens Enemærker, og til Espegaard en gandske nye dito ved Booslunde, og en Hestemølle i Byen. Til begge Gaardene er fornøden Jnventarium, saavel af Sæde Kern, som Køer med videre, som de trykte Placater nærmere indeholder, saavelsom Conditionerne, hvilke for de lysthavende ere at faae til Eftersyn hos Hr. Etatz-Raad og Amtmand Rostgaard paa Andtvorskov Slot, saa og hos Arvinger ne i Borrebyegaards Stervboe, saavelsom hos CancellieRaad Wielandt i Kiøbenhavn. De Lysthavende som agte at giøre Bud, advares og, at saa fremt de ikke ere bekiendte for sufssante, til at præstere Kiøbet, de da vil være betænkte paa, at medhave tilstrækkelig Fuldmagt eller Caution
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-03
Nam. 27.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-03
Extraordinaire Er Kiøbenhavn den 3 Julii Min Herre, Genua. skrives at adskillige Banqvierer der i Byen havde erholdet considerable Penge Summer fra Spanien. Mand vil og der til intet giøre det udbragte Rygte, at Hertugen af Savoyen var tiltrædet den Sevilliske Tractat, og derimod sige forviist, at samme Hertug ey endnu har taget noget Parthi. Udi Fyrstendom met Massa Carrara, som ligger paa Grændserne af Toscana, vrimler det af Keiserlige Trouper. Fra Livorno. berettes, at Store Hertugen havde ladet udferdige Pas til fri Giennem Marsk i det Lunegianiske for de til Massa Carera marskerende Keiserlige Trouper, samme bestoed af 3400 Mand til Fods og 600 til Hest, hvilke Republiquen Lucca maatte underholde. FraVaris give alle indløbne Breve stor Forhaabning om Fred, da de forklare, at de 3de Keiserlige Ministrer ved deres Tilbagekomst fra Fontainebleau, have holdet en lang Conference imellem sig og teet sig heel fornøiet med det Franske Hofs Opførsel, saa havde de og afferdiget en Coureer til Vien med den Slutning, som var taget i deres sidste Conference med de Sevilliske Allieredes Ministrer. Andre greve fra Paris. forklare, at paa den Spanske Ministers Requisition vare de Sevilliske Allieredes Ministrer indgaaet i en Conference med Cardinal Fleury, for at raadslaae over paa hvad Maade den Spanske Krone kunde vorde fornøjet i sine Prætensioner, og at declarere paa hvad Foed de skeede Engagements kunde efterleves og hvorledes Operationerne skulle begyndes.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-03
Vist er det, at alting i Frankerige til Toget er paa rede Hænder, og at den Engelske Minister har declareret, at den Engelske Flode kunde gaae under Seil saa snart Frankerige det forlangede, men det synes som Forhalingen beroer paa de Herrer, Stater, som aldrig giver nogen positive Resolution, hvilken nu endelig af de an Fra den dre Allierede er forlangt. Hag skrives, at alle Officererne ved Trouperne der i Landet have Ordre at forføje sig til deres Regimenter, og maatte ingen tillades derfra at reise. De 4 udtaklede Orlogs-Skibe vare endnu ikke afseglede, havde ey heller endnu Ordre, ikke heller var de 2 Bataillioner endnu befalede at rykke ud af deres Guarnisoner Staterne udi Quarteeret af Nimvegen have forlangt af de Herrer Stater en stor deel Trouper for at kunne forsterke deres Fest ninger paa Grændserne af Geldern og sette sig i Sikkerhed imod en Overrumpling, da de have fattet nogen Ombrage over den ved Muhlberg forsamlede Leier. Mand venter der med Smerte efter de til Vien sendte 2de Expresser med de sidste af de Sevilliske Allierede gjordte Forslag. Endskiøndt mand ey egentlig veed hvorudi de bestaa, siges de dog at være saaledes indrettede at de umueligen af Keyseren vil vorde udslagne, vel mueligt Spanien ey saa ligge dermed vil vorde forFra nøiet.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-03
1. Hospitals Forstanderen Rasmus Wohnsen i Slagelse, giører hermed vitterligt at Giørløf og Haurbierg Sogners Kongetiender beliggende i Slagelse Herred udi AnderschouAmbt, Slagelse Hospital tilhørende, Onsdagen den 19 Julii førstkommende om Eftermiddagen Klocken 1 slet, skal i bemeldte Forstanderes iboende Huus til dend Høistbiudende ved offentlig Auction i Fæste og aarlig Afgifft bortfæstis, Conditionerne med hvilke bemeldte Tiender bortfæstis, bliver paa Auctions stedet oplæste. 2. Udi Borrebye Gaards Stervboe i Corsør Amt, Maglebye Sogn er berammed Auction at holdes nestkommende Mandag den 17 Julii og paafølgende Dage, paa endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld og Sølv, Kaaber og Messina Linklæder i Sengestæder med Omhenge og Sengeklæder, samt adskillige andre slags Boehave, saasom Borde, Stole, Skabe og Chatoller, Speile, med videre deslige, item Heste og Kiøer, saa og Bøger; til hvil. Ende Liebhaberne ville behage at indfinde sig sammesteds om Morgenen til 8te slet. 3 Mr. Edvard Jørgensen Koba tilkiendegiver at hand under Haanden vil selge sin iboende Gaard paa Hiørnet af Vandkonsten. Skulle sig dertil finde Liebhabere, behage de at anmelde sig hos bemeldte Mr. Koba.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-03
4. Saasom de Danske Comoedier eendeel ved seeneste Brand, endeel ved Tidens længde fast gandske ere forkomne, saa at faae have dem complette, og de nu icke uden ved Leylighed og Auction ere til falls, saa have mange got Folck forlanget, at der maatte skee et nyt Oplag af de forhen trykte 3 Tomer, ligemaade dertil at faaes de, som enten ikke have været trykte eller paa Theatro forestillede. Mensom Entreprisen af saadant Forlag er stor, og kostbar at lade et Verck trycke af 5 Tomer, med mindre mand forhen kand være forvisset om at blive nogenledes Skadesløs for saadant sit giørende Jndskud. Saa intimeris herved alle dem som ønske at see dette Verck ved Trycken forferdiget, at understøtte saadan Forleggerens Jntention ved at prænumerere den halve Deel som er 4 Mk. Danske for hvert Exemplar af saadanne 5 Tomer, som ere af følgende Jndhold, nemlig: Tom. 1. 1 Dend politiske Kandstøber. 2. Dend Vegelsindede. 3. Jeppe paa Bierget. Tom 2. 1. Den 4 Jande France 5. Gert Vestphaler. 11 Junii. 2. Barse Stuen, 3. Det Arabiske Pulver 4. Maskeraden. 5. Juule Stuen, Tom. 3. I. Ulysses von Jthacia. 2 Jocob von Tyboe 3 Melampe, 4 Kilde-Reisen. 5. Uden Hoved og Halle. Tom. 4. 1. Den Pantsatte Bonde 2. Menschen Skreck, 3 Hendrik og Pernille. 4. Den Stundesløse. 5. Pernilles korte Frøken Stand. Tom. 5. 1 Don Ranudo, eller Fattigdom og Hoffart. 2. De Usynlige 3. Rotiflengius, 4. Hexerie eller blind Allarm, 5. Johannes Montanus, eller Hans paa Bierget. 6 Den honete Ambition, Saa at der er 11, som ikke ere trykke tilforn.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-10
Num. 28. no rik Er kiøbenhavn den 10. Julii, Min Herre. ra Jtalien har mand med denne Post Efterretning, at Cardinal Falconieri 59 Aar gammel ved de fleeste Stemmer var udkaaret til Pave. Fra Londen, forlyder at Ordre var afferdiget at føre Telter fra Touren til Portsmouth, og holdt mand ved at inskibe Krigs-Provision vision udi de til Spanien fragtede Trans ports Skibe. Ellers holder mand der idelig Krigs-Raad og continuerer Udrustningerne, vel mueligt for at stille det Spanske Hof tilfreds, der driver paa at sette Operationerne i Verk. Vist er det, at det synes, som mand søger at forhale og udsette Toget fra en Dag til anden Fra indtil Aarets Tid er forløben.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-10
Vien, berettes, at efter en Coureers Ankomst, som den Keiserlige Minister havde afferdiget fra Paris, var udi Keiserens Overværelse holdet et stort Raad, og kort derpaa afferdiget Ordre til et Regiment Curasserer og et andet Husarer liggende i Ungern, at begive sig paa Marsk med det første til Jtalien, hvoraf nogle vilde holde forvist, at det i Jtalien kommer til en Krig, og havde mand Efterretning, at den Keyserlige Armee i Jtalien var 38000 Mand til Fods og 18300 Mand til Hest sterk, foruden de Regimenter, som vare i Marsk derhen. Mand meente ellers i Vien ved det Keiserlige Hof, at ved en paakommende Krig vilde det først gielde Sicilien. Saa gaar og Ordet, at Keiseren saa fin snart disse Troubler havde ende, var det det personligen paa en udskrivende extraordinaire Rigsdag at foreslaae Stænderne at velge Hertugen af Lothringen, til Romersk Konge. Med andre Breve fra Vien forlyder at 16 Batallioner Keiserlige Trouper liggende udi Nederlande have faaet Ordre at marskere til Jtalien, dog skulle de ey opbryde førend Keiseren har erholdet Tidende at Spanierne ere gangne under Seigl, for at udføre deres Des sein, og i saa fald skulle 6000 Mand af de Vurtzborgske Trouper, som Keiseren har overtaget i sin Sold indrykke i gammel FraBrisac og Friburg.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-10
Dresden. skrives, at Generalitetet der var tilbage kommen fra Leyren ved Muhlberg, og havde Feld-Marskal Grev Wackerbarth, erholdet special Kongl. Ordre at indsende en Journal over hvis daglig var passeret hvilken skulde trykkes og i det mindste udgiøre 30 til 40 Ark, hvorhos var anordnet, at et Afris skulle skee af Leiren, og alle opslagne Telter og opførte BygninFra det ger udførlig beskrives.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-10
Meklenborgske er siden Actionen ved Bandschou, andet indløben, end at den regieren de Hertug Carl Leopold har ladet alle Borgemestere og Fogder samt andre Betienter fordre for sig til Sverin, og først proponeret dem hvorledes en vis Sum Penge ved nærværende Conjuncturer kunde være at bringe til veje, og dernest en regulair Land-Militie indrettes. Men saa snart Commission derom haver faaet Kundskab, har den afferdiget Courerer derom til Vien, Hannover og Brunsvig, for at indhente nærmere Jnstruction ved saa delicat en Situation af Affairerne, mand frygter for at det vil komme til at Hertugen bliver indsluttet i sin Festning Sverin førend hand tænker derpaa, om Hans Durchleuchtighed skulde vedblive ey at giøre den forlangende Submission hos Keiseren. Med andre Breve fra det Meklenborgske forlyder, at for faae Dage siden ere 6 Compagnier Bulauske Dragoner og et Detachement af 200 Mand Fodfolk ud marcherede af Rostock, hvilke havde posteret sig i Nærværelsen af Sverin, hvorhen ligeledes af Boitzenborg vare ud marcherede det der liggende Beyriske Lif Compagnie, som skulde forsterkes ved resten af Regimenter. for at begegne de Meklenborgske Desseins, som vare tem melige fordegtige, i det mand har sikker Efterretning, at udi Leritz, som et sterk, fast og med Moratz samt Skov omgiven Sted, trekke sig Mengde bevæbnede Borgere og Bønder samt andre frivillige tilsammen for at udføre et important Forehavende. Vist er det, at de Fyrstlige Forpagtere levere Mengde Rug, Havre og andre Leve=Midler til Sverin. Hertug Carl Leopold indfinder sig dagligen paa Ridebanen for at see de til hans Garde anskaffede Heste dressere, lader og oprette en regulier Militz.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-10
Udi Crivitz er et Compagnie Kreds-Trouper indtrekkede for at holde det urolige Borgerskab inden sine Skranker. FraMuscan skrives at Prinz Thamas havde indberettet Czarinden sin Ankomst paa sin Fæderne Throne, og givet at forstaae at hand gierne ønskede at leve i god Forstaaelse med det Russiske Hof og at fornye de med forige Czar sluttede Tractaten. Mand vil der vide at Store Sultanen skal have tilbudet Prinz Thamas at erkiende ham for Konge i Persien, naar hand ikkuns vilde confirmere den Afstaaelse somer giort det Tyrkiske Hof af visse Provintzer, ved Sultan Esref, men Prinz Thamas skal have svaret at Esref ikkuns var en Rebell og Ursurpateur, og altsaa kunde hande biefalde nogen Tractat som med ham var indgaaet til det Persiske Riges Præjudice. Jeg forbliver
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-17
traordinaire Kiøbenhavn den 17 Julii, Min Herre, Rom. berettes at Uenigheden i Conclavi var overmaade stor imellem Cardinalernesaaat de ej kunde blive enige om at velge en Pave, paafølgelig vilde Vallet endnu lenge henstaae. Fra Spanien. forlyder at Printzens af Asturien Helbred, ti skal være med det bestesaa at der frygstes baaskulde samme Prins kom tes for ham. torde det foraarsage nogen me noget til Forandring udi det Europælske Væsen.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-17
Constantinopel. Fra skrives, at det Tyrkiske Hof har stillet Ordre til, at endeel af de i Ægypten forlagte Trouper skulle komme tilbage for at bruges, som foregives mod Venetianerne, der i Levante skal bebyrde Tyrkerne med større Paalegend som sædvanlig.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-17
Paris Fraforlyder, at nogle ville vide, at det sidste til det Keiserlige Hof indsendte Ultimatum sammesteds finder temmelig Jndgang, saa at det Svar som mand venter, bliver efter ald Apparence hverken en Refus eller Antagelse, men at Keyseren skal ville give sit Minde til at træde udi en Handling over dette Ultimatum ved at giøre derudi nogen Forandring. Dette vil vorde nok for at bekrefte Cardinalen ved sit Øjemied til at beholde Fred og ved en Negociation vil Krigen for det første i Aar vorde hemet, og det Jtalienske Tog til nestkommende Aar opsat. midlertid sees den Efterretning fra Spanien, at mand ey er fornøyet med Cardinal Fleury, og at det Spanske Hof har besluttet, i fald mand lenge forhaler med at fuldbyrde den Sevillige Tractat, da af sin egen Magt at begynde Toget, og at giøre Landgang udi Sicilien, hvor Keiseren ikkuns har 12000 Mand, som maatte nødes til at kaste sig i Festningerne, uden Haab af Succurs, da Spanien er megtig nok til Søes for sammes Overkomst at hindre, hvorhos det Spanske Hof formeener, at naar Toget var begyndt, fik vel de Allierede til at hielpe. Mand legger dette til, at det Spanske Hof har veigret at imodtage de af Engelland og Holland tilbudne Skibe, paa skydende selv deraf at have meere end som eilede for giøres behov, og at det alleene Fra den Folk og Trouper. Hag skrives, at de sidste fra Frankerig indløbne Breve tale med større Vished om Krig end om Fred, den saa lenge fra Spanien forrentende Coureer var endelig tilbage kommen, men den medbragte Resolution fra det Spanske Hof kom et mindre end overeens med de af Cardinal Fleur gjorte Forestillinger, som giver Anledning til at frygte, for at en Krig er for Døren; Af den Aarsag er det, at det Franske Hof, som søger at undgaae en Krig om mueligt, har sendt en nye Expresser til sin Ambassadeur ved det Spanske Hof, for at giøre samme kraftige Forestillinger til at faae det Jtalienske Tog endnu paa nogen Tid opsat, og formaae Kongen af Spanien til at afbie Keyserens endelige Svar paa det sidste ham Udi til et Forlig gjorte Tilbud. Dantzig, vil mand vide, at Hertug Ferdinand den 5. af Churland udi sit 76 Aar ved Døden var afgangen, saa at mand med det første vil faae at vide om de Polske Magnater vil mellere sig i denne Succession og handthæve den for 4 a 5 Aar siden publicerte Regierings Plan, i fald Hertugen ved Døden afgik, i følge af hvilken dette Hertugdom, som er et Lehn af den Polske Krone, skal indrettes til et Palatinat og igien combineres med Kon riget Polen. Dog er det ved disse Conjuncturer rimeligt, at Carinden vel skal søge at maintenere dette Hertugdom ved sine gamle Privilegier, og en anden meere convenable Successor foreslaaes. Fra Dresden. skrives, at Kongen af Polen staar reise ferdig for at reise til Polen, hvorhen hand havde for i Veien detacheret 1200 Ryttere. Jfølge af
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-17
Meklenborgske Breve da er siden de Meklenborgske Soldater, Borgere og Bønder med deres medhafte Artillerie bleve delogerte udaf Vand skou, den Fyrstlige Residentz Sverin af Kreds-Trouperne rundt om saaledes besat, at ingen kand komme ud eller ind uden at vorde examineret, efterdi til Commissionen i Rostok er indløben Efterretning, at udi Land-Stæderne saavelsom og udi Amterne var efter Fyrstens Ordre gjort et general Opbud, saaat derover frygtedes for stor Confusion og Vidtløftighed. Bemeldte Commission havde skikket Expresser derom baade til Vien og Engelland, og inden de kom tilbage, blev ey nogen Fiendtlighed foretagen. Men begyndte mand i Stæderne og i Amterne at røre sig, skulle de 6 Regimenter, som i det Lyneborgske holdes Marskferdige, nærmere indrykke i det Meklenborgske. Jeg forbliver
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-17
Avertissements. 1. Torsdagen den 20 Julii førstkommende, Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 3 slet, skal udi den Kongl. allernaadigst anordnede Bygnings-Commission, som holdes udi Hr. EtatsRaad og Præsident Schraders Gaard ved gammel Strand beliggende, ved offentlig Auction til de Høistbydende forhandles efterskrevne Grunde udi Skidenstrædet Norden af Gaden imellem lille Kiøbmager gaden og Peter Hvitfelt strædet beliggende, som formedelst Gadens Udvidelse ere blevne tienlige at bebygge; Mens nu siden, at en Strimmel eller Stycke af Christian Jørgen Petersen Brøggers Grund bliver ermelte Grunde tillagde, kand de blive tienlige og forsvarlige at bygge paa, Grundene ere følgende: No. 1. Hvor Peter Matthiesen Øll, Tapper, og Johan Jacob Konnemand Snedker tilforn haver beboed, til Skien strædet 20 al Østen til lille Kiøbmagergaden 14 alen og 340. 4 komme imod Vesten til Naboen 1 sal, hag til imod Christian Jørgen Petersens Grund 16 al. og 3 av.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-17
No. 2. En Grund, som Ole Goldskiermer Skræder forhen haver beboet, til Gaden halvniende al. 3 som, den østlige dybde 15 al og den vestlige i al og 1 op i den Nordre Ende 3 al. og 1 qv.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-17
No. 3. En Grund, som Muurmester Hans Widewelt har beboet, til Skidenstrædet 8 al., i den østlige Dybde 15 al. og Lov og den Vestlige halvsextende al. 2 tom, og udi den Nordlige Side 7 al og 140. 3 tom. No. 4 En grund, som Lars Jørgensen Dreier forhen haver beboed, foran tilgaden 17 al: 1 qv. i Dybden imod Østen halvsextende al. 2 som, den Vestlige 14 al. 3 som, bag til den Nordlige Side 16 al. 3 qvt. Nr. 5. En dito Grund, som Peder Jensen Snedker tilforn haver beboed, til Skidenstrædet foran 8 al og i qvt. den østlige Dybde 16 al. 3 kom, den vestlige 16 al og 14. 3 kom, hag til imod Nordeo 8 glen 3 tom. No. 6. En dito Grund, som haver tilhørt afg. Hr. CommerJuncker Hubsches Enke-Frue, for an til Gaden 8 al. 3 tom, den østlige Dybde 16 al og 1 qv. 3 kom, den Vestlige 16 al og an bag til imod Norden Lalen. No. 3. En dito Grund som Thomas Madsen er Eyere af er Gaden halvattende Al. Dybden udi Øster 16 al og 1 ave. den Kejserlige Siettigheder Huuseltrædet 16alag ig. dag til imod Norden og Christian Jørgen Petersens Eiendom 14alen og 1 ga.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-24
Num, 30.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-24
extraordinaire. REL. ON. Kiøbenhavn den 24. Julii, Min Herre! Fra Madrit. skrives, at mand vedholder langs med Kusterne af Spanien og i sær udi Varcelone, Cadix, Alicante og ved Middelhavet at fragte Skibe til at føre Folk og Munition over til Jtalien. Mand var og i Verk med at legge Beslag paa alle frem Skibs mede Skibe, og at enrollere Folk. FraCadig. Cadet. meldes, at alle Gallionerne havde deres fulde Lading inde, dog vidste mand ey Fra hvad Dag de vilde gaae bort.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-24
Paris forlyder, at da de Spaniske Plenipotentiarier nylig have faaet en Expresser fra deres Hof have de forlangt en almindelig Conference, udi hvilken de have forestillet at Hans Catholske Majest. bifaldt den Plan som var sendt til Vien, men da der havdes stor Aarsag til at frygte, at Keyseren ey dertil skulle ville give sit Minde saa forlangte det Spanske Hof udførligen den ved sidste Tractat betingede Sne curs, og biede ej efter andet end de Allieredes Svar for at lade sine Trouper indskibe, da alting i Spanien var paa reede Hænder til at udføre det aftalte Tog. Mand haver ej givet den noget udførlig Svar, men paaskudt at mand vidste, at i Spanien var mand er nær saa klar med alting som foregaves, imidlertid er det vist at om det fra Keiseren forventede Svar bliver efter Ønske og Franckerige end vil søge at forhale Krigen, har det Spanske Hof dog ladet declarere at om det end blev forladt af sine Allierede, vilde det dog drive Tingen igiennem saa at Kant mand anseer Affairerne paa hvad blive vis. For Resten synes vil Krigen.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-24
Omstendighederne ved nærværende Conjuncturer saadanne, at Hoved-Tingen om det vil blive Fred eller Krig, er udecideret, saa at midt udi ald den Møye som Frankerige, Engelland og Holland giver sig for at forlige Spanien og Keyseren, vedholder mand dog Krigs-Rustningerne i Frankerige, hvorover og de Officerer, som skulde commandere de Folk der skulle indskibes paa den Escadre som Jnfantens Don Carlos skal soutenere Transport, hvert Øyeblik forvente deres Fra Ordres.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1730-07-24
Bryssel. skrives, at mand udi Paris nu vist havde erholdet Keiserens endelige Svar over de Sevilliske Allieredes Propositioner indeholdende at Keiseren vedbliver sin engang fattede Slutning i ey at vige fra Qvadruple-Alliancen paa nogen Maa følge af Breve fra de. Vien havde Prinz Eugenius, da en Expresser der fra Paris var ankommen, været i Conferenz med Keiseren over i 2 Timer, Courerer til da strax derpaa vare sendte Triest Triest, Jtalien og Ungern, og da Expeditionerne vare skeede udi Krigs-Cancelliet, kunde mand ey andet slutte end at Keiseren for ingen deel vilde vige fra sin engang fattede Slutning udi de Jtalienske Sager.