JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1802-12-01
Dom : Giæsterettens Dom bør ved Magt at stande Processens Omkostninger for Høiesterer ophæves. Til Jnstitskassen betale hver af Parterne 5 Rdlr. Nr. 330. Mødte selv. - Procurator Peter Bolt Vivet efter Kongel. befaling, contra Bilsted. - Arrestanten Johan Adam dissen, Granholmer. Nærværende Sag angaaer Arrestaarens forøvede Tyverie. Han er derfor ved Kiøbenhavns Politierersdom af 20de November dette Aar tilfunden at hensættes til Arbeide i Stadens Forbedringshuus i 6 Maaneder, betale Brændeviinsbrænder Peder Jensen Møller i Erstatning 2 Rdlr. 3 Mk. samt de paa hans Varetæge og Underholdning i Arresten medgangne Omkostninger skadesløs. Dom: Politierettens Dom bør ved Magt at stande. No. 334. Mødte selv. - Procurator Over=Auditeur Peder Ro. senstand Goiske efter Kongelig Befaling, contra Dreier. - Arrestanten Jens Svendsen. Denne Sags Gienstand er Arrestantens begaaede Heste tyverie. Han er derfor ved Hirschholms Amts Birkeringsdom af 15 Novbr. dette Aar tilfunden at stryges til Kagen og arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid, samt heralalle af Actionen lovlig flydende Omkostninger Dom: Birketingsdommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1802-12-01
Torsdagen den 16 Decbr. No. 190 Rottbøll. - Procurator Christopher Friman Omsen, som Mandatarius for Mæn ler Conrad Glashaf i Hamborg.
Berlingske Tidende, 1802-12-01
Dom: Den af Peter Tutein junior til Høiesteret udi tagne Stævning afvises. J Sagens 1ste og 3die Post, efter den af Skibs=Capitain Peter Andreas Jansen udtagne Decbr. Maaned 1802. Stævning bør Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. Udi Kost og Tæring for Høiesteret betaler Peter Jutein junior til Administrationen for det vestindiske Handels Selskab 30 Rdlr. og Skibs=Capitain Peter Andreas Jans ligesaa til bemeldte Handels-Selskab 30 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1802-12-01
Løverdagen den 18 Decbr. No. 343. Schønheder. - Kammerherre Adam Christopher, Beron van Knudt, contra Skibsted. - Forpagter Rasmus Clausen.
Berlingske Tidende, 1802-12-01
Nærværende Sags Gienstand angaaer Jndstævntes for meentlige Skyld 48 Rdlr. til Citanten for Konge- og Kirke Korntienden for Aaret 1800, med videre. Derom var vi Baroniet Christiansdahls Birketingsdom af 4 September 1801 kiendt: at Contracterne No. 2 og 4 ved Magt kiende for denne Tid som gieldende. Som en Følge heraf betale Clausen til Kammerherre Baron Knudt 37 Rdlr. 2 Mk. Tiende Afgivt for Aaret 1800, og i øvrigt for videre Hoved Citantens Tiltale i denne Sag frie at være; men da Clause i det Mindelige, uden Rettergang, ved Forligelses=Con missionen har søgt at rette for sig, bør Kammerherre Beron Knuht, som har modsat sig dette, erstatte Claus Sagens forvoldte Omkostninger med 16 Rdlr. Dom: Rasmus Clausen bør, imod til KammerherAdam Christopher, Baron af Knuht, for Konge- og Kirke=Korntienden af Holmegaard for Aaret 1800 at betale 37 Rdlr. 2 Mk., for hans Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostning for Birketinget og Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler KammerherBaron Knudt som Tabende 5 Rdlr. No. 385. Wivet - Procurator Assessor Frederich Horn i i hans Forfald. ter Kongelig befaling, contra Haagen. - Arrestanten Jens Nielsen. Under denne Sag er han tiltalt for første Gang bega Tyverie og bedrageligt Forhold. Han er derfor ved Kibenhavns Politierets Dom af 27 November dette Aar til funden at hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedring, huus i 9 Maaneder, betale i Erstatning til Vognmand Hans Larsen Lund 3 Rdlr. 5 Mk. 8 s., samt hans Underholdnings og Varetægts Omkostninger i Arresten skal desløs.
Berlingske Tidende, 1802-12-01
Dom: Politirettens Dom Nagt at stande.
Berlingske Tidende, 1802-12-02
Dom: De ergangne Domme bør i Sagens første Post uefterrettelige at være; hvorimod denne Sagens Post hiem vises til endelig Paakiendelse ved Byetinget.
Berlingske Tidende, 1802-12-02
Onsdagen den 22 Decbr. No. 150. Rottbøll. - Thomas Sørensen, contra Klingberg. - Marcus Wolder.
Berlingske Tidende, 1802-12-02
Nærværende Sag betræffer Opfyldelsen af et under 16 April 1799 imellem Parterne oprettet Forliig, i Følge hvilket Marcus Wolder endnu skal tilkomme 2600 Rdlr med Rente, med videre. Herom er ved Skanderborg Birketingsdom af 26 Februar 1801 kiendt: at Thomas Sørensen, som Hoved Debitor Høieste=Rets paadømte Sager. Debitor og Frue Geheimeraadinde Woyda, som Cautionist og Selvskyldner, een for begge og begge for een, bør til Marcus Wolder, imod at han udleverer det af ham paa Adslew Kirke til Thomas Sørensen den 20 Junii 1797 udstædt og ved Notarium paa følgende Dag ham anbudne Skiøde, at betale i næstkommende Snapsting de forstævnte 2600 Rdlr. med Rente 4 p. C. fra Snapsting 1799 til Betaling skeer, samt dette Søgsmaals Bekostning skadesløs og til Justitskassen for unødig Trette 5 Mk. 4 s. Dom: Birkedommerens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Thomas Sørensen til Marcus Wolder med 60 Rdlr.; saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trette 24 Rdlr. og end videre til samme Kasse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1802-12-02
Torsdagen den 23 Decbr. No. 388. Mødte selv. - Procurator Hans Haagen efter Kongelig befaling, contra Wivet. - tiltalte Anders Arnesen. for Decbr. Maaned 1802. Han er tiltalt under denne Sag for begaaet Tyverie. 2
Berlingske Tidende, 1802-12-02
Bergens Stifts Overrets Dom af 22 November sidstleer Byetings=Dommen, i Henseende til Flytmand And Arnesen, ved Magt kiendt, hvilken, afsagt den 5te sam Maaned, tilfinder den Tiltalte at indsættes paa Stæd, Tugt= og Manufactuurhuus under Arbeide i 2 Maaneder Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt stande. No. 320. Mødte selv. - Procurator Jens Laasbye RottbølleKongelig befaling, contra Wivet. - Slaven Jens Sønnesen. Under denne Sag er han tiltalt for igientaget Tyverie. er derfor ved Kiøbenhavns Amts Birketings Dom af 23. vember dette Aar tilfunden at kagstryges, brændemærpaa Panden og igien indsættes for Livstid til Arbeide un stræng Bevogtning i Kiøbenhavns Fæstning, samt be alle de af denne Action og Dommens Exsecution lovlig dende Omkostninger. Dom Birketingsdommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Skrivelse fra Cairo den 12te October. Den tyrkiske Pascha, som her har antaget Titel af Vicekonge, befæster nu med megen Jver det Pallads, som Bonaparte forhen beboede her, da han befrygter at blive beleiret af Beyerne, som allerede have indtaget Øvreægypten og streife til Pyramiderne. De have fem Gange efter hinanden drevet Vicekongens Tropper paa Flugten. De Engelske under General Stuart staae endnu 4000 Mand stærk i Alexandrien. Jmellem dem og Tyrkerne hersker Forbittrelse. De Engelske synes at holde med Mammelukkerne, som de forsynde med Vaaben og Munition. Tyrkerne have 2000 Mand i Cairo Det af de franske indførte Afgivts System er blevet i Kraft blot med tredobbelt Forhøielse.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Skrivelse fra London den 19de November. Imedens den almindelige Opmærksomhed især er henvendt paa at faae sikker Efterretning om den opdagede Sammenrotlelse, søge Oppositionsbladene, dog med stor Varsomhed, at forringe Complottens Fare. De kunne ikke see en farlig Conspiration i en Forsamling af 40 eller 50 Mennesker af de laveste Stænder. Oberst Despard, som Hovedet for Complotten, bebreide de blot Mangel paa Klogskab, fordi han har ladet sig treffe i Selskab med slig Pøbel, da han desuden har mistænkt af Ministrene; og sligt Selskab ikke var det, der kunde afvælte Mistanken fra ham. Var han virkelig skyldig i en Forbrydelse, saa burde han stilles for de Edsvornes Ret og straffes efter Loven. Skete dette ikke, fik Publikum inden Underretning om Complottens virkelige Existence, saa havseman Ret til at tvivle derom. Man kunde ogsaa antage, at Faren var bleven forstørret, for at drage Publikums Ophærksomhed fra de offentlige Anliggenders sande Forfatning le sætte det i Frygt for Conspirationer, eller for at forbered landet til Krig ved et nyt Skrig over Jacobinismus, eller, hvilket man dog ikke vilde troe, for at finde et Paaskud til en so Suspension af Febeas=Corpur=Acten. Dette er Oppositionsbladenes Yttringer. Men at Oberst Despard har gjort sig skyldig i meget mere, end Mangel paa Klogskab, bevise de hidtil tagne Forholdsregler, hans Fængsling med Lænker efter det sidste Politieforhør, hans Henflyttelse til Criminal=Fængselet og hans lange Forhør for Geheimeraadet, i hvilket Kantsleren og Kronens Generaladvocat og Generalsollicitor vare tilstede. De trykte Eedsformularer, som man sandt hos en af de Medskyldige ved Navn Brougtton, ere af følgende Jndhold: Aldrig at lade sig forføre af tillokkende Belønning til at forraade hinanden, ei heller at lade sig bevæge af Frygt for Straf til at opgive den Sag, som de have paataget sig. (Denne Sag nævnes ikke i Formularen.)
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Skrivelse fra Paris, den 20de November. Vore Tidender og Journaler vedblive endnu deres Lovsange over den første Consuls gjorte Reise; de kalde den et sandt Feldttog i Manufacturernes Gebeet, hvor han, som fordum var skrækkelig i Kampen, nu med sin hele Hæder steeg ned i Værkstederne, ærede Konster og Konstnere og erklærede sig som Fabrikanternes Capitain Lord Withworth beboer nu her med Gemalinde det samme Hotel i Forstaden Roule, som hun før Revolutionen ligeledes som Ambassadeurinde har beboet med sin første Mand, Hertugen af Dorset. Strax efter sin Ankomst forlangte Lord Withworth en Andience hos Ministeren Talleyrand, som strax blev ham bevilget med fortrinlig Agtelse. Hans i 3 Maaneder forsinkede Afreise koster ham 100000 Livres, da hans Sager deels ere blevne fordærvede ved Søereisen, og deels ved at ligge 10 Uger uden Jndpakning. Hans til Audiencen bestemte Statskareth var saa fordærvet, at han er nødt til at betiene sig af en anden til denne Høitidelighed.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Man forsikkrer, at vor Regiering paastaaer, ElsfletherTolden skal vedblive, hvorfore en Coureer er afgaaet til St. Petersburg. Man siger ogsaa, at Underhandlingerne med Østerrig, Tosenna og Bayern snart ville endes saaledes, at Churførsten af Bayern faaer det Forøsterrigske i Schwaben, og andre passende Besiddelser imod at aftræde sine øvrige Besiddelser paa den høire Bredde af Jnn, Staden Passau og Grevskabet Werdensels til det wienske Hof og levere et Bidrag til at complettere den Million Gylden, som er bestemt Churførst=Erkekantsleren.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Skibet la Torche er efter 55 Dages Sellads ankommet fra Martiniqve til Brest og har, som Moniteuren officiel forsikkrer, medbragt meget beroligende Efterretning fra hiin Colonie.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
General Lecieres Adjutant, Borgeren Bruyeres er ankommen fra St. Domingo. Moniteuren melder, at han er afreist derfra den 10de October og har medbragt følgende Beretninger: Generalerne Leelere, Dugua og Rochambeau, vare i bedste Velgaaende. Regntiden var indfalden 14 Dage sildigere end sædvanligt og Sygdommen blev ved at være meget ondartet i Cop. Ved Negrenes Afvæbnelse havde man allerede 45000 Geværer i Arsenalerne og man haabede derved endnu at faae 15000. Negergeneralen Belair, som paa ny havde gjort Oprør og trukket nogle hundrede Røvere til sig, er bleven fangen og skudt J September viiste sig paa ny en alvorlig Oprørsaand blandt Negrene. De bleve saa dristige ved de franske Soldaters Sygdomme i Hospitalerne. Den pehiske Ligion, som ankom den 2den September, har viist megen Tapperhed ved Røvernes Forfølgelse. General Lee lere besøgte under Epidemien alle Hospitaler og Kaserner og gjorde alt hvad der er Mennesket mueligt for at formindske den gule Febers Virkninger. Madame Leelere vilde ikke før Sygdommens Standsning forlade Colonien for at kunne sørge for sin Gemaal Paa alle Forestillinger desangaaende har hun svaret: at den første Consuls Søster maatte have Mod til at døe i Leiren.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Ved den første Consus Fraværelse fra Paris synes de vigtigere Anliggender at have været overladte til den ældte Brodre Broder Joseph Bonaparte. Den anden og tredie Consul have givet nogle Andiencer og afgjort de mindre betydelige Forretninger. Efter en Samtale, som den første Consul har havt med Præfecten i Rouen, sendte han strax en overordentlig Coureer til Justitsministeren, og siden har Politiet igjen med Jver søgt efter nogle fordums Royalistchefer.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Skrivelse fra Wien den 20de November. J Forgaars er en ny Coureer bleven affærdiget herfra til Paris med vigtige Depescher, som angaae Skadesløsholdelsessagen. Med Rusland og Frankerig skal man allerede være enig angaaende den for Storhertugen af Toskang bestemte Churværdighed. - Man taler om ny fordeelagtige Tilbud, som nylig skal være gjort vort Hofsaavel fra engelsk som fransk Side. Blandt andet har man endog udspredt, at Joseph Bonaparte er bestemt hertil i en Mission, for at giøre Tilbud, som fuldkommen kunde holde Ligevægt med de Engelske. Dronningen af Neapel skal være findet for Fremtiden at tage Wien eller en østerrigsk Provincialstad til sit Opholdsted. Hendes Gemal Kongen, siger man, vil bestemme hinde aarlig Pension.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
De formedelst politiske Meninger paa adskillige Fæstninger arresteerte ere nu førte til Grændserne, og sammesteds satte i Frihed med 200 a 300 Gyldens Reisepenge. Den franske Regiering har ligeledes efter en Artikel i Separatfreden sat nogle arresterte Emigrantere i Frihed. Ved den ny Undersøgelse af Acterne desangaaende, har det viist sig, at meget kan tilregnes en vis Minister, formedelst hans arbitrairForhold.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Skrivelse fra Basel den 20de Novbr. Det ulykkelige Schweiz føler nu hele Byrden af den sidste Jnsurrection Alle indrykkede franske Tropper blive under holdte paa Landets Bekostning, endskiøndt de faae deres Sold betalt af den franske Regiering. De Districter, som ikke have taget Deel i Jnsurrectionen, smigre sig, maaske forgieves, med det Haab, at blive forskaanede for Contributioner til Troppernes Underholdning.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Den nye Constitution, som skal forelægges vor Consulta Paris til Antagelse, skal allerede være udarbeidet af B. Hauterive, og ikke afvige meget fra den nu værende. Jmod de bernske Potricier Simmer, Erlach, Müllinen, Wattewyl og flere ere Arrestbefalinger udstædte. Nogle er ogsaa grebne og bragte til Slottet Chillon i Wadtlandet. Andre, hvoriblant Bachmann og Merian have undgaaet denne Skiedne ved Flugten.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Regieringen i Bern har nu udskrevet et Krigstyr for alle de Districter i Helvetien, som have deeltaget i Jnsurr ctionen Forbittrel en imellem de 2de Hovedpartier i Helvetien har nu naaet sin høieste Spidse. Man siger, at Reding Dagen før sin Arrestering havde faaet et Pas og et Vink, at han skulde reise bort; men han vilde ikke benytte sig deraf men blev med den Yttring: "An da han ikke havde kunnet befordre sit Fædrelands Lykke, vilde han nu heller ikke unddrage sig dets Skjebne."
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Blandede Efterretninger. Frankerig De, som hidtil have talt om en Kulde med lem den første Consul og hans Broder Lucien, paastaaer nu at samme er bleven hævet ved den ældre Broder Josephs Med ling. Man fortæller derhos, at Lucien blev saa tilfærdig ta det til St. Claud, at man maatte afbryde et Skuespil, hvor han just spillede en Rolle paa sit Theater i Plessis. Man tvivler paa, at Statsraad Bourienne igien vil bli ansat som Privatsecretair hos den første Consul Hans Kon skal desangaaende have henvendt sig til den første Consul, som skal have modtaget hende vel og givet Løfte om en passende Post, som han endog selv skulle kunne vælge.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Geheime-Secretairens Post hos den første Consul er endte ikke bleven besat. Den er saa vigtig, at man bestemme Statsraader dertil. Den unge Menneral, der har gjor Reisen til Rouen og Havre som Secretair hos den første Co sul, skal blot have været antaget til denne Reise, hvortil ha var anbefalet af Joseph Bonaparte. Man taler om, at Mademolselle Talletrand, Ministerens Niere, skal formæles med den unge Beauharnois, den første Consuls Stedsen. Man fortæller, at Bonaparte først skal have forlangt denne unge Skiønne for sin Broder Lucien, men at hun af en Slags Overtroe skal have yttret Ulyst til Givtermaal med en Enkemand.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Nylig er et Skrivt udkommet under Titel Tuilleriernes Slot, eller Efterretning om det, som er forefaldet i dette Slot fra dets Opbyggelse af til den 9de November 1799. Det er en Compilation hvori dog adskillige hidtil ubekiendte Efterretninger og Ludvig den 16de og hans Søster, en Efterretning om Ministeren Roland, om en Forsamling af Cordeliererne og en Memoire af Seglbevareren Barentin over Stændernes Sammenkaldelse skulle være af Vigtighed. Den duelige Maler Gros har forfærdiget et Malerie, der forestiller den første Consul, som uddeler Æressabler til saarede Soldater. Han arbeider nu paa Slaget ved Nazareth.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Da den første Consul var i Beanvais kom Mairen i Amiens dertil og indbød ham at komme til hiin Stad, som beboes af Frankerigs ældste Sønner, hvis Diervhed Historien vidner om og hvis Forfædre have holdt Romernes Lykke Stangen, da man endnu kunde vise ham det Sted, hvor Cæsar har havt sin Leie.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Hertugen af Gothland, hvis Helbred er bleven bedre, forlader nu Montpellier, for at tilbringe Vinteren i Jtalien, og agter først at reise tilbage til Sverrig næste Sommer. Den i Bryssel arresterte churpsatziske Sanger, Daniel Meyer, er pludselig sat paa fri Fod og hans Uskyldighed er fuldkommen beviist. Han var bleven et Offer for et skiendigt Complot af hans egne jødiske Troesforvante, hos hvem han boede. De vare i Færd med at berøve ham sine Juveler og Penge. Han raabte om Hielp, men blev overskreget. Disse Ondskabsfulde hentede tillige Politiet og beskyldte den Stakkels Virtus for at han havde voldtaget Vertens niaarige Datter. Hans Anklagere ere nu fængslede.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Bogtrykker Guiberts 13 aarige Søn har nylig dræbt sig ved et Pistolskud. Efterat han forgiæves havde forsøgt at kiøbe Krudt af nogle Urtekræmmere, kiøbte han Raketter, hvoraf han fik Krudtet til Selvmordet.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
J October Maaned ere 903 Fade rød og 387 Fade hvid, Viin udførte til Handelstederne og de andre nordiske Havne. Det meste af den røde Vin gik til Hamburg, Amsterdam og Rotterdam, og det meste af den hvide til St. Petersburg. Jtalien. Enkehertuginden af Parmas Enkepension skal være bestemt til 40000 Zechiner eller 200000 Gylden aarlig Rusland. Garde=Lieutenanten Schubein, som havde opdigtet en Historie om en Sammenrottelse, der skulde være i Giære imod Keiseren, og som, for at give den desstørre Sandsynlighed, havde skudt sig selv igiennem Haanden, er bleven dømt til Døden. Keiseren har formildet Dommen til Deportation til Colonierne
Berlingske Tidende, 1802-12-03
J Moseau har man den 26de October havt et temmelig stærkt Jordskielv, hvorved nogle Huse have faaet Revner og endeel Kieldere ere styrtede sammen. Som bekiendt har man paa samme Dag mærket Jordskielv i Warschan, Moldan, Wallachet, Siebenburgen og paa flere Steder. Tydskland. Det kostbarste af Tydsklands RhinskviinsLagre af den ædle Johannisberger=Drue bliver nu ført fra Fulda til Frankrig, efter at være solgt i Maynz til den berømte Viinhandler Hergen. Den ny Oraniske Regiering i Fulda har bevilget denne Bortførelse til Paris. Lieutenant Seume, en Sachser, som har staaet i russisk Tieneste har siden Slutningen af f. A. gjor følgende betydelige Reise til Fods. Han gik midt i Vinteren igiennem Karnthen og Krain til Venedig, derfra over de appenninske Bierge til Rom og Neapel, paa hvilket sidste Sted han indskibede sig til Palermo. Han giennemvandrede nu Sicilien paa alle Kanter, besteeg det ildsprudende Bierg Ætna i Selskab med nogle Engelskmænd, blev ved Tilbagekomsten til Jtalien plyndret af Stratenrøvere i Nærheden af Rom, gik overGothardsbierget igiennem Schweitz til Paris og vendte derfra tilbage til Sachsen. Dette udgiør i alt en Vei af 900 Mile, som denne Reisende har tilbagelagt til Fods i lidt over 6 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Kiøbenhavn den 3die December. Førstkommende Søndag den 5te December bliver anlagt Hofsorg for den afdøde Hertug af Parma, som bæres 14 Dage. Cavallererne bære sorte Klæder, blank Kaarde og Spænder og sorte Silkestrømper. Damerne bære sorte Silkeklæder, de første 7 Dage med sorte Baand og Fiedes.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
J en Skrivelse fra Biskop Vidalin paa Jsland til Cancelliet indberettes følgende ædle Handling. Den 20de Maji d. A. var Bonden Gudmund Jonsen paa Skildinganæs roet ud paa Fiskerie med 4 Mand. Der reiste sig en stærk Storm og Gudmund Jonsen, som søgte Landet, saae, at en Baad med 2de Mand blev kastet paa en Klippe, hvor den kantrede. Han befalede strax sine Folk, at roe til Klippen; de efterkom hans befaling, men Brændingen gik saa høit, at 2de af dem tabte Mødet og kunde ikke formaaes til at vove sig i den ølensynlige Livsfare, førend han med Trudfler tvang dem dertil. Nu efterkom de hans Bud, og midt i den skummende Brænding reddede Gudmund Jonsen med egen Haand den ene af de Druknede, der nu aldeles havde tabt Mæle og Samling. Den anden var allerede længe forhen bortskyllet af Brændingen. Med samme Jilfærdighed, hvormed Gudmund Jonsen havde reddet den Druknede, bragde han ham i Land, og ved en duelig Læges Behandling begyndte den Syge efter 4 Timers Forløb, at komme til sine Sandsers Brug, og var inden 24 Timer uden al Fare. Den Reddede, Bjarne Thordersen, som er en yderst fattig Mand, laante to Dage derefter 4 Rdlr. af en Kiømand, og tilstillede Biskoppen dem med Begjæring, at disse Penge maatte leveres Gudmund Jonsen til lige Deling mellem de 4 Folk, som vare paa Baaden med ham, da han formedelst Gudmund Jonsens bekiendte ædle Characteer ikke torde byde ham selv noget. Gudmund Jonsen, som Biskoppen sendte Pengene til, indfandt sig Dagen efter hos ham, berettede, at han havde sendt de 4 Rdlr. tilbage til Bjørne Thordersen og tilføiede, at han aldrig vilde holde et Menneske paa sin Baad, som ei uden Betaling vilde i lige Tilfælde vove sit Liv for andres Redning. Biskoppen forestillede ham Resolutionen af 6te Juni 1787, og den Douceur, han ifølge Samme kunde vente sig, men han svarede med Bestemthed derpaa: "at han attid agtede at rædde sine Medmenneskers Liv, naar han kunde, men aldrig for Penge. Efterat denne Sag, igiennem Cancelliet, har været Hs. Majestæt forelagt, har det behaget Allerhøistsamme, under 19de d. M., at resolvere saaledes: "Vi tilstaae Bonden, Gudmund Jonsen Guld=Medaillen for ædel Daad, og tillade ham at bære samme, som et Hæderstegn, paa Brystet."
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Fra den 1ste til den 3die December ere indkomne: Capitainerne Lindberg og Holte, begge fra Colonierne i Grønland, med Spæk, Skind, Barder og Ædderduun. Udgaaen: Capitain Calløe til St. Croix i Vestindien med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Under 19de Novbr. er udkommet en Placat, som bestemmer, at Huusbeboerne paa Hovedgaardstaxt i Danmark, skulle ligemed Sognernes øvrige Beboere, deeltage i Pligt Arbeide, med videre.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Befordringer. Under Oberhofmarskallatet: Den 4de Novbr. har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at ansætte den hidtil værende Kongelige Fuldmægtig Lorents Møller til at være Forvalter ved allerhøistsammes Brændemagazin, og den i det Kongelige Sølvkammer værende Skriver, Christian Larsen, at være Fuldmægtig sammesteds.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Under General-Toldkammeret: Den 24de Novbr. er I Ørsted i Naade og efter Ansøgning entlediget fra Consumtions=Controlleur Tienesten i Sæbye, der herefter indgaaer. Den 1ste December er Fuldmægtigen ved Kiøben hanns Toldkammer C. S. Hagen forundt Prædikat af kongelig Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Under Rentekammeret: Den 1ste December d. A. er I Paulsen, Fuldmægtig i Rentekammerets 2det Schlesvigske Contoir udnævnt til Landskriver og Kornforvalter i Landskabet Nordre=Ditmarsken.
Berlingske Tidende, 1802-12-03
Den 26de Novbr. har Hofbygmester Professor Magens faaet Kongelig befaling at indtræde i Havne Commissionen i Kiøbenhavn.