JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Basel, den 19de August. General Pichegru er, tilligemed tre Repræsentante, Merlin fra Thionville, Rewbell, og Rivaux, siden midt i forrige Uge her i Egnen. Merlin har noget Vildt i sit Udseende, hvortil hans Knebelsbart ikke bidrager lidet; han er meget frie; hans Øyne vise Jld og Mod; og i alting synes han meere Soldat end Statsmand, og ikke meget tilbøyelig til Almeenfred. Rewbel er en fiin, og Rivauren sat Mand, af hvem man lover sig meget Godt, Wien, den 22de August. Medens Meeningen om en nær Fred mellem Frankerig og det tydske Rige, hvoraf en Fred med hiin Magt og Østerrig vilde følge, alt mere og meere udbreder sig, seer man dog paa den anden Side saa store Forberedelser, der kun have Hensyn til Krigens meest levende Fortsættelse, da der i alle Gevær fabriker arbeides med uafladelig Virksomhed, og Kanonstøberierne ogsaa have faaet Ordre, saasnart mueligt at haste med flere sex og tolvepundiges Støbning. Disse to Ting synes onde at foreene, med mindre man antager, at ved hiin sidste Anspændelse i hiint første Maal og Almeenønsket deslettere opnaaes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Brüssel, den 20de August. General Jourdan, er reist, tilligemed sine Staabsofficerer, til Coblenz, hvor han fik en Coureer fra General Pichegru, efter hvis medbragte Depecher General Jourdan lod Krigsraadet samles, og befaling udgaae, at de under hans Befaling staaende Tropper i største Hast skulde nærme sig Rhiinbredden. Det lader, som man paa tre forskiellige Stæder har i Sinde at gaae over Rhinen. Desuagtet findes alle til Overgangen bestemte flade Fartøyer, en halv Miil fra Coblenz, hvorhen ogsaa alle Grenaderer fra Sambre- Maas- og Moselarmeen maae begive sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
De sidste Efterretninger fra Sambre- og Maasaarmeens Hovedqvarteer tale om en skrækkelig Jld, som man havde seet ved Overrhinen, og som havde varet 48 Timer; og hvorfra man sluttede til en Overgang over Rhinen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Frankfurt, den 22de August. At et betydeligt, Corps af den keiserlig kongelige Armee er bestemt til at gaae i Breisgau over Rhinen, faaer Dag fra Dag større Vished. Af det for nogen Tid siden fra Giessen hidbragte Artilleriedepot blive 15000 Centner Bomber og Kanonkugler af forskiellig Caliber hurtig ved leyede Vogne leverede herfra til Breisgau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Generalfeldtmarschal Grev Clairfait skal styre Foretagenderne ved Nederrhiinen, og efter Forlydende tage sit Hovedqvarteer i Nassau an der Lahn; Grev Wurmser have sit Hovedqvarteer i Rastadt, og derfra virke paa Overrhinen og i Elsas. J Mühlheim staaer hidtil endnu General Nauendorfs Hovedqvarteer. Men Beaulien, siges at skulde tage sit Hovedgarteer i Wisbaden, hvor et Corps drager sig sammen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Pyrmont, den 24de August. J Gaar er det, her hidtil liggende i engelsk Sold staaende franske Emigrantregiment Montmorene marcheret herfra, for, efter Sigende, at begive sig til Condes Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
J Overmorgen skal, efter Sigende, ogsaa de øvrige her og i Naboe-Egnene liggende Regimenter, Broglio og Bethizy følge. Man troer, at her dannes et nyt Regiment til Prindsen af Oranien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Neuwied, den 18de August. Man læser nu de Betingelser, under hvilke det engelske Gouvernement vil oprette et fransk Corps af franske Bønder, Deserteurer, og Soldater af Linietropperne. Hvert Regiment skal bestaae af 1551 Mand. Uniformen bliver rød med hvidt Foder, og hvide Underklæder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Regensburg, den 23de August. Endelig er Riigsconclusum blevet bragt i Stand om den Riigsdeputation, der til forestaaende Fredscongres er at udnævne og er da Deputationen bestemt til ti Stænder, hvilke blive Maynz, Sachsen, Østerrig, Bayern, Würsburg -der havde ligemange Stemmer med Hoch und Deutschmeister, der selv frafaldt sin Ret – Bremen, Baden, Hessen-Darmstadt, og Rigstæderne Augsburg og Frankfurt Paris, den 21 August. Eet af de allervigtigste og allervanskeligste Spørgsmaale deler i nærværende Øyeblik Conventen og Nationen. Den 17de lod 11-Commissionen ved Baudin forelægge sit Decretforslag om Maaden at tilendebringe Revolutionen, aftalt med Almeen vels-, Lovgivnings- og Sikkerhedscommitteerne. Forslagets Grundvold var: at den ny Lovgivning skulde bestaae af to Trediedele af den nuværende Convent, og een Trediedeel nye Medlemmer, valgte efter Constitutionens Forskrift. Til at bestemme de vedblivende Conventlemmer, skulde ved lønligt Scrutinium udnævnes en Commission af 18 Medlemmer; disse skulde igien mellem sig vælge Nider skulde udgiøre en Fortroeligheds-Jury, for hvilket alle Conventens Deputerte personlig, og hver for sig, skulde fremstille sig; hver sige sin Alder, Navn og Fornavn, Departement, om han var gift, og angive, om han agtede at vedblive i Lovgivningen. Disse Erklæringer skulde tilføres, uden at angive Grundene. Den, der ikke to Dage, efter at hans Deputation var opkaldt, fremstilte sig for Jury, skulde ansees at have takket af. Hvis ved denne Operation Conventmedlemmerne ikke formindskedes til to Trediedele, skulde de overskydende formindskes ved Lodkastning; men de, der saaledes udgik, skulde strax kunde vælges igien. De siden 21de Martii hæftede Deputerte ansaaes ikke som Conventlemmer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Da 19de August dette Forslag blev foretaget, modsatte adskillige Medlemmer sig med megen Kraft. Delahaye, een af de 22, kaldte Forslagets Forholdsmidler utilstrækkelige, farlige, og paastod, de gjorde Jndgreb i National-Souverainiteten. Legendre understøttede ham; og end et Medlem – som den leidenske Avis ikke nævner kaldte Commissionens orslag en Krænkelse af Folkets Rettigheder, og paastod, at Folket ene skulde udnævne alle Medlemmer af den ny Lovgivning, med Friehed, paa ny at vælge Conventmedlemmer. Boudin og Lareveillere Lepaur prøvede at besvare disse Jndvendinger, men hævede dem ikke. Lehardy fremlagde et simplere Forslag, end Commissionens; midlertid kom, da Discussionen var tilendebragt, Committeens Forslag paa Votering; men da man kom til den anden Artikel, der angik Fortroelighedens Jury, begyndte Debatten igien. Meeningerne deeltes; man kom tilbage til Lehardys Forslag. Debatten blev meget tumultuarisk, man forlanger, den skal sluttes; andre raabe: Materiener høystbetydelig. J Republikens Navn, raaber Louvet, slut Debatten, Endelig faae Chenier og Tallien foreenede Lehardys Forslag, sendt til Ellevecommissionen. Denne havde imidlertid forud følt Vanskelighederne, og fremlagde i Mødet den 20de et nyt Forslag, som imidlertid blot gik ud paa, at Conventen selv skulde vælge de 500 Medlemmer, der skulde blive i næste Lovgivning. Men dette Middel fandt end mere Daddel. "Skynder eder, sagde Legendre fra Nievre (ikke den brave Slagter), at nedlægge den uhyre Magt, J udøve. Det er en Ulykke, at vi efter saa lang en Session kiendes, agtes, elskes saa lidt. - Luttringen bør skee af Folket; dens Villie bør være Alles vor høyeste Lov, sagde Dubignon under det meest levende Bifald. Bailleul gik endnu videre, lad dem komme her sagde han - og gientage med Selvtilfredshed, at vi samtlig ere reene; fra Republikens fire Hiørner vil udgaae en Røst, der raaber: Ney. Man vilde have ham kaldet til Orden; men han erindrede meget rigtig, at Conventen ikke vilde vinde mere Tillid derved. Endelig blev Debatten udsat til næste Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Engellændernes omsnakkede Landgang i Poiton bestaaer blot i, at de have sat nogle Krigsforraad i Land med nogle Emigranter til Vendeen. Hoche er allerede i Bevægelse derhen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Amsterdam, den 26de August. Den leydenske Avis beretter under dette Datum, at de russiske og engelske foreenede Eskadrer, 30 Skibe stærke, hvoraf de 20 ere Linieskibe, ligge uden for Texels Havn, og den hollandske inde i den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Kiøbenhavn, den 7 September. Næstkommende Fredag den 11te denne Maaned om Aftenen Kl. 6, fuldbyrdes den unge Prindsesses Døbe Act. Damerne, som bivaane samme, klæde sig i Robe de Cuur.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Vinden. 31 August. Varme. 1 Septbr. S. O.S. O.S. O.S. O.S. S. O. Predigt uber die Frage: Wie dancket euch um Christo, gehalten om zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36. os Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til sam AB. C., og Evangeli=Bøger til sædvanlig me Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Priis. Toldrullen. Herslebs syv Passions=PrædiLaugs=Artikler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Rostoks Huus= og Reysepostil. kener. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions=Prædikener. Dantzi Grammatica. Analysis Geneseos, Catechismus Integer. Donat og Aurora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolsens Tanker, om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolsens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Dancels Discourser og Menneskets Siel. To hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye, Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage-, Bage= og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler og Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid vel tilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect; over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-07
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ord i Dødens Stund, eller de syv Christi Ord paa Korset, udi syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-11
Kiøbenhavns Aar. No. muur. huus, muun. Post-Tidender, samt den. nu Fredagen, den 11 September. al deraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-11
Efterretningerne fra Nantes ere ugunstige. Charette har grebet til Vaaben, under Paaskud, at man ikke har opfyldt det givne Løfte, at oprette Frankerigs Trone igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-11
Til Paris drager Conventen anseelige Tropper sammen; to Dage i Rad kom 3500 Mand. Selv i Thuilleriehaugen skal oprettes en anseelig Leyr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-11
Efter en Forestilling af Mailhe ere alle under Navn af Club, eller Folkeselskab bestaaende Forsamlinger decreterede at ophæves, og deres Nøgler og Papirer at henlægges i Stedets Communesecretaria Haag, den 29de August. Det synes, som der er noget Udseende til et Angreb, eller i det mindste nogle Forsøg mod Republikens Grændser fra Vestphalens Side, en Deel af de Franske i Republikens Sold værende Tropper have begivet sig paa Veyen didhen, og fra Repræsentanten Richard er kommet en Skrivelse, hvori han melder, at Almeenvelscommitteen har paalagt ham at giøre Aftale med General Moreau, for at sætte Republiken i Forsvarstand mod alle Angreb udenfra, og at han til den Ende vilde conferere med det hollandske Krigs committee. Som mueligt ansaae man, at de hollandske Overløbere, der her anslaaes til 7000 Mand, kunde samle sig et Sted, og giøre et Angreb. J Cuilenborg have 60 til 80 Prindseligsindede under det Løsen Orangeboven gjort et frugtesløst Opløb, som dog var saa heftigt, at Municipalitetet erklærede Byen i Rebellionsstand; men det væbnede Borgerskab og en Deel af Regimentet Waldek bragte Roeligheden tilbage, og gjorde de Prindselige vaabenløse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-11
Amsterdam, den 29de August. Siden den 24de er vor Orlogsflode kommen tilbage i Texel, og 30 store og smaa russisk engelske Krigskibe krydse siden den Tid uden for Texelen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-11
Begyndelsen af denne Uge har her udmærket sig ved en Larm mod Jøderne, af hvilke endog nogle ere blevne saarede og dræbte. Deels forfulgte Pøbelen de Jøder, der til Jndbyggernes Beqvemmelighed førde Brænde, Levnetsmidler og andre Fornødenheder giennem Byen, efter en gammel Rettighed, deels var og Folket opbragt mod de Jøder, der i Følge Revolutionen og de erklærede Menneskerettigheder havde gjort Paastand paa Vykmesterembederne, og andre Byeposter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-11
Nederrhinen, den 1ste September. Man veed nu Grunden til den ved Nederrhinen den 18de August hørte stærke Kanonade. Et fransk Jægercorps, under General Jacopin, har den Dag bemestret sig den ved Uerdingen liggende Øe, og siden den Tid anlægges Batterier der, hvilke meget ville lette de Franskes Overgang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-11
Frankfurt, den 29de August. En Beretning fra Duisburg af 22de hujus fortæller, at de paa tre Uger til Overgangen ved Uerdingen sammendragne franske Tropper udgiøre 60000 Mand. Alting er bereed; 140 flade Skibe og en stor Mængde Ankere ere ved Haanden. Skandserne og Batterierne paa Strandbredden ere stærkt besatte. General Lefebore skal have Befaling at udføre Overgangen, det maae koste, hvad det vil; 22 store hollandske Fartøyer, der ved Essenburg ligge for Anker, skal paa een Nat sette 20000 Mand over, hvilke strax efter Landingen med Bajonetter skulle angribe Østerrigerne i deres Forskandsninger; midlertid skulle tvende Broer slaaes, over hvilke den hele franske Armee skal gaae over Rhinen. Avantgarden skal bestaae, af lutter Frievillige, og enhver af dem, der kommer tilbage, skal have 3000 Livres i rede Penge. Østerrigerne giøre derimod Anstalter til kiær Modstand, og have i Egnen ved Keyserswerth 40000 Mand samlede, og fra Mühlheim til Uerdingen anlagt frygtelige Skandser og Batterier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-11
London, den 25de August. Hidtil er Grev Moi ras Tog endnu bleven ved de blotte Tilberedelser og Jndskibninger; men man paastaaer, General Døyle gaaer i Dag med den indskibede Avantgarde af 4000 Engelske og 500 Emigranter under Seyl, og har Bispen af Nantes med sig. De fra Southampton af udspredte Rygter, at Charette havde aabnet en fuldkommen Communication med Lord Bridports Flode, og Lorden alt sendt ham alle ved Qviberon frelste Chouans og Emigranter, fortælles vel i Ministerial, men nægtes i Oppositions=Blade. Ogsaa fortælles, at Charette, for at hævne Sombreuils og Bispen af Dols Død, har ladet 400 Republikanere skyde. Det første Angreb, Lord Mora selv skal giøre mod alle Emigrantcorps, skal være mod Øen Noirmoutier, som Royalisterne tilforn, sig til liden Baade, have havt inde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-11
Kiøbenhavn, den 11 September. J Tallotteriets 593 Trækning i Altona, den 8de September, udkom følgende Nummere: Predigt uder die Frage: Wie dunket euch um Christo, gehalten om zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-11
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til samme Priis. AB C. og Evangeli-Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Laugs-Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions-Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans, Passions-Prædikener. Dantzii Grammatica. Analysis Geneseos, Catechismus Integer. Donat og Aurora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-11
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolfens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolsens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Dancels Discourser om Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. C. terretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage-, Bage= og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler og Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid vel tilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect; over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-11
Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyn NB. delse, indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke, og velforfattede Skrift, som bestaaer Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Alaade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe, med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste. Det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie, 8 Mk. for Exemplaret, eller begge Tomer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-14
Kiøbenhavns Aar. No. ne, muur, nu Post-Tidender, ud paa i Mandagen, den 14 September. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-14
London, den 28de August. Det nye Tog mod Frankerigs Kyst, hvortil Anstalterne siden Exgreven af Artois's Komme til Engelland ere blevne fordobblede, er da virkelig i Forgaars gaaet under Seyl fra Portsmouth paa over to hundrede Transportskibe, ladte med Tropper, Munition, Artillerie, og Proviant. De fem Linieskibe, som under Admiral Herveys Commando ere udløbne med denne Flode, ere Flagskibet Prindsen af Wallis paa 98 Kanoner, Dronning Charlotte paa 110 Kanoner om bord paa hvilket Artois befinder sig (i Admiralens Stadscahyt, finde Aviserne nødvendigt at tilføye, tilligemed General Doyle, der commanderer de engelske Tropper) Skibene Prince, Russel, og Orion paa 74 Kanoner, og Fregatterne Jason, og Arethusa. Den sidste har over 30000 Pund Sterling rede Penge ombord, og Greven af Artois, som den 25de om Aftenen forlod Fregatten Jason, for at begive sig i Admiralens Stadscabinet, har faaet 10000 Louisdorer med. Bemeldte Flode er for Modvind gaaet tilbage til St. Helens. Hovedmassen af Tropper ved denne Rustning bestaaer - som let kunde formodes – af samtlige Emigrantcorps, og kun tre engelske Regimenter, det 12te, 78de og det halve af det 80de og 90de, tilsammen 1000 Mand giøre Korstoget med. Man troer, Hensigten er at lande paa Normoutier, og andre meene, at de brittiske Tropper ikke ere bestemte til at lande med – saa at man, naar en Ulykke skulde indtræffe, bestandig har den gamle Trøst, at den ingen Engelskmænd har truffet. Ugrundet er det imidlertid, at Lord Maira kommer bagefter med nok en Devision; tvertimod synes det nu afgjort, at hans Commando er til Ende, og hans Stab er aftakket (hvortil maaskee de Betingelser, han skal have fremsat, kunde have bidraget). Sir Ralph Abercrombie skal tage befaling over hans Tropper, og føre dem til Vestindien. Anstalterne til den vestindiske Expedition ere store, der er atter hyret 15 store Ostindiefarere, som Tropperne skulle indskibes paa. Fra Jrland ere ligeledes adskillige Regimenter beordrede til Vestindien, og man haaber, hele Rustningen kan ved Enden af September gaae under Seyl. Hertugen af York har udtrykkelig forbudet, at Officererne ved de til Engelland beordrede Regimenter ikke maae ombytte deres Bestallinger med Officerer fra andre Regimenter, der blive i Engelland. Skeer det, skal den, der bytter sig til at blive i Engelland, strax sættes paa halv Sold.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-14
Midlertid har Paketbaaden Portland, der efter 35 Dages Reise er kommen fra Vestindien til Falmouth, medbragt gunstige Efterretninger, der gaae til Enden af Junii, og i Følge hvilke der paa Guadeloupe mellem de Franske skal være udbrudt indvortes Tvist, og Jacobineren Victor Hugues, der hidtil har været deres seierrige Anfører, og om hvem man i Conventen sagde, han i Vestindien vilde godtgiøre det Onde, han som Rædsels mand havde gjort i Europa – være flygtet til Nordamerica. Vist skal det være, at de Franske efter Junii Maaneds Udgang intet nyt Angreb have gjort paa de engelske Øer, at Caraberne ere adspredde paa St. Vincent, og paa nogle hundrede nær drevne ind i Skovene, og at Jnsurgenterne paa Grenada ere kuede; dog skulle kun 7 Plantager være blevne i Behold. Til at understøtte Landgangen i Frankerig, medvirke trende engelske Eskadrer, Commodore Strachans, ved Øen St. Marcou; Boorlase Warrens, der skal have Communication med Charette, og Lord Bridports store Flode, der endnu krydser ved Belleisle, men der lider Mangel paa Vand og andre Fornødenheder.