Berlingske Tidende, 1785-06-27
AVERTISSEMENTS. den første Deel af Hr. Conferentsraad og Amtmand Fleischer" Natur, Historie er nu under Pressen, og indeholder : I. Som en Indiedning : Historiske Biviser, a) At Alderdommens Kund skal i Astronomier og Opfindelser i Mechaniken &c. ikke kan got gjøre, at Verden er ældre, end Moses i sin Historie beretter, b) At alle de foregivne ældste Folkes : Chinesernes, Ægypternes, Chaldæernes, Persernes, Indianernes &c. Chronologier, naar de rigtig forklares, vise, at deres Lande ikke ere begyndte at beboes for den Tiid, da Folkenes Adspredelse skeede ved Babel. c) At alle disse, saavelsom alle andre Nationer i Verden, der ha efterladt noget Historiskt om deres förste Stiftelser, erkiende alle tilsammen 2de de selvsamme Personer for deres fælleds Stamfædre, hvorfra de alle har deres Oprindelse, hvilket ikke lidet bekræfter den Mosaiske Beretnings Sandfærdighed om Noah, de Tidsregningen, saavelsom adskillige andre af Moses anførte Data, saasom Slægts- eller Avlefölgerne for Syndfladen, Forskiellen i Menneskenes Leve-Alder, for og efter denne, Tiden, naaman giftede sig, og flere Ting stemme dermed i deres Historie overeens. d) Syndflodens Almindelighed, erkiendt af alle ældste Folk, ligesom og af Amerikanerne, hvilke imod endeel nye Skribentere bevises, ikke at være noget nyt eller raa Folk, men de, saavelsom alle Nationer at nedstamme fra Noah og Adam. H. Hovedskriftet selv afhandler Skabelsens og Syndflodens almindelige Natur=Historie. 1) Om vor Jordklode vises: a) De tydeligste Tegn i Naturen, som ved de adskillige Lag i Jorden, og især de mangfoldige Mussel-Skaller og Söedyrs Levninger, saavelsom og Been af fremmede Dyr, Elephanter, Næsehorns Dyret, Crocodiler &c., som findes deri, og ligeledes de mang foldige underjordiske Huller, hvoraf nogle ere opfyldte med det gyseligste og rædselfuldeste Mængde af Been, give tilkiende, at vor Jord er ikke nu saaledes, som da den fremkom af Skaberens Haand, men at dermed er skeet en voldsom Forandring, og at det er en virkelig Havgrund, som vi beboe, b) Alle de Systemers Meninger fremsættes og af naturlige Beviser giendrives, som vil le gjöre Verden ældre, end efter Moses Beretning, og som ville, at vor Jord enten ved udbrændte Sole, Cometer, Ild, Vande successive Tilvært eller Aftagelse, eller paa nogen anden Maade, en den Moses har beskrevet, skulde være blevet til, dog strider ikke imod Bibelen, at den i en anden Tilstand kan have været til för, mueligt beboet af de ulydige Engle forderes Fald, og derpaa udstaaer en Revolution eller Hovedforandring. e) Fastsættes og bevises, hvorledes samme vor Jordklode, i Folge Skabalsens Historie hos Moses, der nøie stemmer overeens med Naturens grundige betragtning, især med vore Bierge, Steene, Sand, underjordiske Huler og Hvelvinger, der har Communication med Afgrunden, da i en nye Form virkelig er bleven til, og paa 3die Skabelsens Dagen udviklet og fremkommet, da Gud böd, det Törre at adskille sig fra det Vaade. d) Hvorledes derpaa Syndfloden i fuldkommen Overeensstemmelse med det, som baade den hellige Skrift og Naturens Betragtning lærer os, er gaaet for sig, hvorunder vises, at den almindeligste Forklaringsmaade og Begreb man derom giør sig, er ligesaa urigtig, som de Beviser, man hidtil for dens Almindelighed har brugt af Muskel-Skallerne paa de höieste Berge o. s. v. Men af denne nye Forklaring ladet sig og oplyse, hvad den Atlantiske Öe har været, som de Gamle har fortalt at være undergangen. e) Adskillige andre Indvendinger besvares, som gjöres imod Moses Historie, især hvad man angiver som Beviser for Verdens langt större Ælde af Iisbiergene, hvis Historie oplyses af forsteenede fundne Skibe, af de ud sprudende Bierges Lava, eller smeltede Steenmeterie, som igien er oplöst til Jord, og i de Syracusaniske Dionysiers Tiid allerede har frembragt Skove med Skibsbygningstömmer, alt igiendrives og oplyses, samt af Naturens Betragtning og den frugtbare JordsQvantiter og Tilvext, saavel paa Biergene, som i Marsklandene, og Geesten, vises, at vor Jord ei kan være ældre, end fra Syndslodens Tiid, og at Naturens rigtige Betragtning saaledes, ligesaavelsom den profane eller verdslige Historie, fuldkommen bekræfter Bibelens Sandhed. 2) Om Himmelens Natur=Historie, deri, vises: a) Hvad Planter, Cometer, Soel, Maane og Finstiernerne, Forskiellen paa deres Størrelse, Afstand fra hinanden og Löbebaner. b) At det saavel med Skriften som Fornuften et overeensstemmende, at Planeterne og deriblant vor Jord maae daglig löbe om Solen, og den staae stille. e) At Planeterne og deres Maaner maae være beboede ligesaavelsom vor Jord, maaskee og Solen, som ingen Ild er. d) At Firstiernerne ere Sole, der har ligesaadanne mørke Legemer at oplyse, som vor Soel har Jorden og øvrige Planetter, Marts, Mercurius &c. e) At disse samtlige Sole, nemlig vor Soel og alle Stiernerne uden for MelkeVeien, har et almindeligt större Soel=Legeme, hvorefter de alle rette deres Bevægelse, og udgjøre saaledes et stort Sole System, f) At Melke-Veiens Stierner ere samtligen andre længer borteverende Sole, der kan höre til et andet System, og et andet stort Soel=Legeme, og derefter rette sig. g) At foruden den MelkeVei vi see, ere endnu stere saadanne længer borteværende Sole Samlinger eller Systemer, der ligeledes har deres större Soel=Legeme at rette sig efter. b) At alle disse större Sole=Legemer, hvorefter hine mange Sole-Samlinger rette sig, formodentlig have atter et almindeligt större Legeme, som styrer dem. i) Endelig Betragtninger over Firmamentet, i hvilket alle disse Legemet i visse Baner svæve, og over Skabelsens ubeskrivelige Storhed, samt Guddommens uendelige Magt, Viisdom og Majestæt derved og vor hele Verden imod hine store Legemer ikkun som en liden Myretue. - Paa dette Skrift kan endnu subskriberes til förstk. Julii Maaneds Udgang, saavel hos mig selv, som Forlægger boende i Silkegaden No. 66, i Kiöbenhavn, som hos Auctor paa Forslovgaard ved Ringsted, og Forvalter Bondo paa Boltinggaard. i Fyen, samt hos mine sædvanlige Commissionairer i Danmark og Norge, da Subskribenterne nyde Arhet i stort Octavformat for : Skill,, som siden koster 1 Skill. mere, og deres Navne anføres foran i Skriftet. - De øvrige Dele udgives hver ligeledes under sin Titul, saa at hver Deel udgjør paa en Maade et complet Skrift- og deres Indhold skal siden nærmere bekiendtgiøres. Gyldendal.