JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-08-31
Jndbydelse til Subscription. Af Grunde, som jeg vel kunde være bekjendt, men som jeg dog ikke finder passende, selv at bekjendtgjøre, agter jeg, paa eget Forlag, snarest muligt at udgive i Samling tre Noveller: "Maskeraden, "Skytten paa Aunsbjerg" og "Viinhandlerens." Prisen vil blive den sædvanlige arkviis, og ikke overstige 4 Mk. for Exemplaret. Spentrup, den 11te Juni 1839. St. St. Blicher. Subscription herpaa modtages i Viborg hos P. C. Kabell. En Capelgryde anvises tilkjøbs af Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1839-09-02
67 Aarg. Kongelig allern, privilegeret. No. 121.
Viborger Samler, 1839-09-02
Viborgenstolende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Mandagen den 2den September 1839. Denne Tidende, redigeret af Adjunct Reiss og H. Wissing, udgives 4 Gange ugentlig fra det Dons'ske Officin.
Viborger Samler, 1839-09-02
Den franske Avis Messager vil vide, at det franske Cabinet har erholdt en Note fra Lord Palmerston, der klager over, at den franske Admiral Lalande har ladet den tyrkiske Flaade løbe ud af Dardanellerne. Man var bleven enig om, at den franske Admiral skulde afholde den tyrkiske Flaade fra at forlade Dardanellerne, og at den engelske Admiral Stopford skulde formene Mehemed Ali's Flaade at forlade Alexandriens Havn; enten har altsaa den franske Admiral handlet imod sine Jnstructioner, eller og have Jnstructionerne været uforstaaelige og tvetydige, i første Tilfælde paahviler det det franske Cabinet udtrykkelig at tilkjendegive Admiralen dets Utilfredshed, i sidste Tilfælde derimod bliver det Cabinettets Pligt, at give en fyldestgiørende Erklæring angaaende dets Forhold. Tromsøe, den 31te Juli. Paa sin Fart herfra længere Nord paa gjorde Dampskibet Prinds Gustav for nylig en Diversion til Havesund, en Handelsplads, der ligger Nordcap nærmest, med Passagerer, fornemmelig Franskmænd fra det til Spitsbergen bestemte Skib Recherche, hvilke gjorde denne Reise i den Hensigt, at opstille deres Konges Buste i Havesund, da Louis Philippe, som Emigrant har overnattet der i den franske Revolutionstid.
Viborger Samler, 1839-09-02
Der har i vore Farvande tildraget sig en Begivenhed, som man ubetinget vilde kalde Fabel, dersom den ikke stadfæstedes ved de sikkreste Vidnesbyrd. To Mænd have i en Baad beseilet Jishavet, i en Strækning af 100 Sømile, for at samle Ederduun paa Spitsbergen, og de ere lykkelig komne tilbage med et Qvantum af 300 Speciers Værdi. Navnene paa disse tvende Vovehalse ere Jonas Witbro og Olaus Veien, begge fra Levanger. Den første har som Styrmand, uden at være examineret gjort flere Reiser til Spitsbergen; han er 36 Aar gammel, har et rask, kjekt Udseende, men megen Godmodighed, og taler med Beskedenhed om sit dristige Foretagende. Den anden er en Snedkersvend.
Viborger Samler, 1839-09-02
Handels=Efterretninger. London, den 23de August. Fra i Onsdags Morges have vi havt godt Veir, først med Norden, siden med Sønden, Vind. J de sydlige Grevskaber er Høsten i fuld Gang men Norden for Humberen vil man endnu have 14 Dages varmt og Solskins Veir for at begynde paa Høsten. – Vi have idag en knap Tilførsel af engelsk Hvede, men det gode Veir gjorde Kjøberne tilbageholdne, og kun bedste Vare opnaaede Priserne fra i Mandags. Et Par Partier ny Hvede, som var i Markedet, var i slet Tilstand. J fremmed for toldet og ufortoldet Hvede gjordes næsten aldeles intet; thi Eierne vare faste stemte, og uden Afslag kunde ikke sælges.
Viborger Samler, 1839-09-02
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1839-09-02
Kjøbenhavn, den 30te Aug. Den Summa, som skal dækkes for de Udgifter, Statskassen har havt i Anledning af den i Aaret 1838 Roeskilde afholdte Forsamling af de raadgivende Provindsialstænder for Sjællands, Fyens og Lolland=Falsters Stifter samt for Jsland og Fær verne, udgjør ialt 36,356 Rbd. Af denne Summa har Kjøbenhavn at svare 6,925 Rbd. De øvrige Kjøbstæder, i bemeldte Østifter have at svare 6,347 Rbd. 88 s., hvoraf Odense 740 Rbd. og Helsingør 605 Rbd.; de to ringeste Summer svare Frederikssund med 33 Rbd. 57 s. og Sandvig paa Bornholm med 24 Rbd. 72 s. For den Andeel, som paahviler det til Hovedgaardene hørende frie og ufrie Hovedgaardtaxt Hartkorn, bliver at erlægge af hver Tønde Ager- og Engs-Hartkorn 50 sk. Sølv og af enhver Tønde Skov- og Mølle-Skylds-Hartkorn 25 s. Sølv. For det, som hviler paa det øvrige Hartkorn i bemeldte Østifter, bliver at erlægge 6 sk. Sølv for det første Slags, og 3 s. Sølv for det andet Slags Hartkorn. (Berl. T.)
Viborger Samler, 1839-09-02
Jmorgen (den 31te Aug.) Kl. 10 vil Licentiat C. J.F. Hornemann paa Universitets-Auditoriet Nr. 3 forsvare sin for den medicinske Doctorgrad skrevne Disputats de rationibus dosium calomellis, imprimis majorum, 200chemicis. Cand. med. 8 chir. S. S. Nenkirch er Respondens.
Viborger Samler, 1839-09-02
Forvalter Braband (see denne Tidendes No. 117) har senere fremsat flere Spørgsmaal i Commissions Tidenden, navnligen et, hvoraf synes at fremlyse, at det Hauschildske Testamente efter hans Mening er stre vet efter Hauschilds Død. En verificeret Copie af Testamentet har i denne Anledning været indført i "den Frisindede, og deraf seer man, at det er ganske bestemt strevet for Hs Død, og af Hauschild underskrevet i flere Vidners Nærværelse, ligesom ogsaa den sædvanlige Attestation fra Notarius publicus er i sin Orden. Dr. Søødt, om hvem der i Brabands tidligere Spørgsmaal sagdes, at han havde behandlet den unge Hauschild urigtigt, og var bebreidet dette af Etatsraad Withuesen, har i Commissionstidenden indrykket en Erklæring fra W., hvoraf sees, at Søedt kun som Amanuensis hos sin senere afdøde Fader har besøgt H. aldrig har foreskrevet nogen Medicin, ligesom ogsaa W. protesterer imod, nogensinde at have udladt sig med, at den Syge skulde have været behandlet urigtigt. Forresten er, saavidt vides, intet Skridt foretaget fra nogen i af Siderne. Vel ville Nogle paastaae, at Braband, som sindsvag, var sat under Politiets Opsigt, men atter Andre paastaae, at Pastor Rothe af Cancelliet har erholdt Ordre til at fralægge sig de mod ham gjorte Beskyldninger, saa at man ikke kan vide med Bestemthed, hvilket af disse 2de Rygter der er det sande. (*) Forhørerne over Ladegaards-Lemmerne, som ere mistænkte for at have paasat Jlden paa Ladegaarden, fortsættes endnu. Vel er der endnu ingen fuldkommen Tilstaaelse, men flere skulle imidlertid, efter al Rimelighed, være saa stærkt mistænkte, at vedkommende Politirets=Assessor har ladet dem bringe til Stadens Politi=Arrester, hvor de hensidde i streng Forvaring. (*)
Viborger Samler, 1839-09-02
Fra 1ste October d. A. vil Bladet Fædrelandet udkomme to Gange ugentligen, Tirsdag og Fredag, efter en udvidet Plan, ifølge hvilken der ogsaa i hvert Numer, eller saa ofte dertil maatte være Anledning, vil leveres en Oversigt over de nyeste Tildragelser i Jndlandet, og en Vurdering af de derover udtalte Meninger. Under Titel af "Notizen zu einer Lebensbeschreibung des Kanzleiraths Uwe Jens Lornsen gesammelt von U. L. N. . . . . . . er nylig udkommet et lidet Skrift, indeholdende flere interessante Bidrag til Lornsens Biographi. Af et Uddrag af Samme i Kjøbenhavnsposten, seer Man, at Lornsen blev født den 18de Novbr. 1793 i Landsbyen Keitum paa Øen Sylt (Sild), hvor hans endnu levende Fader, Jürgen Jens Lornsen er Raadmand. Faderen nyder paa Grund af sin gjæve frisindede Characteer almindelig Agtelse paa Øen, og har i sit forhenværende Kald som Sømand udmærket sig ved Mod og Dygtighed og ved sit kraftfulde energiske Væsen. Han har som Skibscapitain gjort mangfoldige Farter, men ogsaa oplevet meget Ualmindeligt. Han har ført Processer i London og Paris, bivaanet Bastillens Erobring m.m. Sønnen Uwe var det fjerde Barn af hans første Ægteskab. Da Drengen fødtes, befandt Faderen sig paa en Søreise fra Archangel til Lissabon, i en heftig Storm, som havde overfaldet ham i Nærheden af Færøerne, og bragte ham i stor Fare for at strande mod disse Øers Klippestrand. Et Barns Fødsel sammenlignes ofte af Øboerne med en Sømands Skibbrud paa en fremmed, uvenlig Kyst. Saameget desmere syntes Uwes Fødsel i hiin Stormnat at ligne en Stranding: den førte ham under Uveirets Rasen ind i et Liv, fuldt af Uro og Gjenvordigheder. Uwe Lornsen var, ligesom de fleste af hans Landsmænd, stærk af Lemmer og høi af Væxt, med en sund Ansigtsfarve og blondt, krøllet Haar. Han besad en lys Fattevne, et ualmindeligt Mod og en bestemt, fast Villie, men ogsaa et godt menneske kjærligt, for Ret og Fædreland glødende Hjerte. Blandt sine Legecammerater og Meddisciple vidste han tidlig at give sig Anseelse; dog var han efter Drengeviis noget plump i sine Manerer og navnligen i at føre Regimentet ved Landsbyungdommens Aftenlegge. Den lille Gadekonge styrtede engang en ulydig Legecammerat til Straf 20 til 30 Fod ned fra Øens østlige Skrænt, en Anden maatte bøde i en Mødding. L. var bestemt for Søen; men da Krigen udbrød, forandredes hans, saavelsom mange andre unge Øboeres Livsplan.
Viborger Samler, 1839-09-02
Helsingør, 26de Aug. To Aar ere nu snart forløbne, siden vi i denne Avis gjorde opmærksom paa, at kun Kirkegaardens Opsynsmand kan vise os Borgerbydskolens og Helsingørskolens hedengangne Rectors nedtraadte Grav, at end ikke det simpleste Kors pryder den Plet, hvorden Mand fandt Hvile, som offrede sine kraftfuldeste Aar, til Gavn for kommende Slægter. Vore Ord bleve vel ei da aldeles ubemærkede, Tiden var imidlertid ei kommen, da deres Virkning skulde indtræde. Men, som Opfyldelsen af ethvert Ønske bliver desto kjærkommere, jo længere det har været næret, saaledes føle vi en forhøiet Glæde ved nu at kunne anmelde, at Besøget her nylig af en Collega til den Afdøde har fremskyndet den af 2de af hans Disciple alt forhen tagne Beslutning at aabne en Subscription, hvis Hensigt er at samle Midler til "at bevare og vedligeholde Jens Berthel Møllers Grave og til, da Gravstedet ellers om nogle Aar hjemfalder til Kirken, at forekomme, at evig Glemsel skal dække det Muld, til hvilket saa mange dyrebare Erindringer ere knyttede." Denne Subscription har alt fundet heri Byen kjendelig Fremgang, og da det kan antages, at flere udenfor Helsingør ønske deri at deeltage, er Planen henlagt hos Cancelliraad og Procurator Delbanco i Kbhavn. – Til yderligere Oplysning om, hvor megen Føie der er til at anke over Rørvigs Færgelang, undlade vi ikke, efter senere Meddelelse, at anføre, at der paa den omtalte Overfart ikke var mere Ballast i Baaden, end at man ved hver Vending maatte flytte deraf fra den ene Side til den anden, en Manøvre man ei behøver at være meget søkyndig for at indsee kan, ved ringeste Kastevind i samme Øieblik, medføre yderste Fare. Paa Forespørgsel, hvorfor Baaden ei var meer ballastet, fik man det Svar, at den sidst havde været brugt til Gods-Overfart, med andre Ord, man var for magelig til at bringe flere Steen ned i Baaden nu, da man skulde overføre Personer. (Helst. Av.) Den 26de August have 156, og den 27de 56 Skibe clareret Øresunds Told.
Viborger Samler, 1839-09-02
Fra Hals berettes i Aalborg Avis, at der i Mandags var kommet endeel Fisk af Hvalslægten ind under Normanshagen, hvorfra de trak langsomt No. af Søen. At de vare temmelig store og i betydeligt Antal skjønnes deraf, at Finnerne viste sig meer end mandshøi over Vandet, og at undertiden faaes en halv Snees Vandstraaler af Gangen.
Viborger Samler, 1839-09-02
J 3die jydske District ville Landmilice-Sessionerne iaar blive afholdte paa efterstaaende Steder og Dage Hjørring Amt : i Aalborg den 16de, 17de og 18de Septbr. i Sæbye den 20de og 21de Septbr.; i Frederikshavn den 23de og 24de Septbr.; i Hjørring den 26de, 27de, 28de og 30te Septbr., 1ste og 2den October, i Løgstøer den 5te October. - Aalborg Amt : i Løgstøer den 7de og 8de October; i Nibe den 9de og 10de October; i Aalborg den 11te, 12te, 14de, 15de, 16de, 17de, 18de og 19de October; i Hobroe, den 21de, 2de og 23de October. – Viborg Amt: i Randen 24de, 25de og 26de October, i Viborg den 28de, 29de, 30te, 31te October, 1ste, 2den, 4de og 5te Novbr.; i Skive den 6te, 7de, 8de og 9de November.
Viborger Samler, 1839-09-02
Ledigt Embede. Hesselager Sognekald i Fyen, 370 Rd. Ved allerhøieste Resolution af 26de April 1817 er Præste-Korn- og Qvægtienden af 108 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb. Hartkorn henlagt til Amtsprovsternes Lønningsfond.
Viborger Samler, 1839-09-02
Kjøbenhavns Børs=Cours, den 30te August. Hamborg 2 M. – a vista 199. Species 200. Obligationer (uden Renter) – Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent. Nationalbank-Actier - i rede Sølv.
Viborger Samler, 1839-09-02
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Kallundborg: Frue Admiralinde Lindholm med Søn: Hr. Kammerjunker, Lindholm Bankbogholder Fabricius Frøken C. Tryde, Adjunct Palludan Müller, Madame Ravn med Barn, Frue W. Langheim, Maler F. W. Becker, Slagtermester Th. Berg, Handelsbetjenterne H. C. Rømer og L. C. Schmidt, Hjøbmand Joh. H. Hartvig, Premierlieutenant v. Bentzon, Frøken P. Larsen, Hr. Leopold Hallemhauber, kongl. Fuldmægtig Chr. K. Friis, Pastor Nested med Kone og Datter, Styrmand Bentzen. Med Aarhuus=Paquetten No. 1 fra Kjøbenhavn: Pastor A. Holm, Mad. Jørgensen med 2 Døttre, Jomfruerne Sabroe og Feilberg, samt Høker Michelsen. Med Paquetten "Adonis" til Kjøbenhavn. Frøkenerne H., S. og C. Dau, Jfr. Quie, Cand. pharm. Gorm, Kobbersmed Bernbaum, Jomfru Aastrup, Madame Calludan, Barbeersvend Woldum, Chr. Stab, Sølvarbeider. Klitgaard, Konerne C. Bay og Chr. Hasager, Madame Holk, Skræder Holk, Jndsidder S. Basse.
Viborger Samler, 1839-09-02
AVERTISSEMENTS. Dandse-Jnformation i Skive. Begyndelsen skeer den 1ste September og vedvarer uafbrudt i 6 Uger 2 a 3 Timer daglig, til behagelig Underretning for de Udenbyesboende, som kunne have Lyst at anbetroe mig Deres Børns Veiledning. S. Bay, Dandselærer.
Viborger Samler, 1839-09-02
Fine Røgtobakker og Cigarer af N. Knauers (Nicolaus Melhops) Fabriqve i Altona er at faae tilkjøbs hos J. N. Lind.
Viborger Samler, 1839-09-02
Blomster=Svibler. er indlagt til Salg hos Kjøbmand G. Boye i Viborg. Et Partie Zvibler, bestaaende af: Have-Hyazinther af 5 s. pr. Stk., i dusinviis 4 s.; Pragt-Tulipaner a 3 s. pr. Stk., i dusinviis 2 1/2 s.; gule og violette Crocus a 2 og 1 s., vellugtende Jonqviller a 2 s., mangeblomstrende Tazetter a 3 s. pr. Stk. – NB. Zwiblerne ere alle sunde og gode og bør lægges i tørt Veir medio September. Efter Begjæring af Eierinden Enkemadame Weis, bliver den hende tilhørende Gaard, Hingetoftgaard kaldet, i Hinge Sogn og Bye, Lysgaard Herred, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som holdes paa Gaarden selv Tirsdagen den førstkommende 17de September, om Formiddagen Kl. 10.
Viborger Samler, 1839-09-02
Efter Opgivende staaer Eiendommens Jorder, hvoraf Tienderne ere accorderede og betales efter Capitelstaxt, for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 1 Skp., indeholde et Areal af omtrent 22 til 24 Tdr. Land i Drivt og omtrent 30 til 35 Tdr. Land Mose, Hede og Skovjord; paa sidste er endeel store Bøge meest til Brænde, og i Mosen fornøden Tørveskiær. Der avles aarlig 16 a 18 Læs Høe af bedste Bonitet. Jorderne, saavel de dyrkede som uopdyrkede, ere tjenlige til al Slags Sæd. Gaardens Bygninger ere gode og afgive, ved den smukke Beliggenhed, en behagelig Boepæl for en Familie uden for Bondestanden. Hvis antagelig Bud skeer, kan det samme Dag blive approberet, og Gaarden strax tiltrædes, med den da paa Marken staaende og ind bjergede Avl, efter Udsæd af 5 Tdr. Rug, 1 Td. 4 Skpr. Byg, 10 Tdr. Havre 1 Td. 3 Skpr. Boghvede, 5 Tdr. Kartofler og nogle Skjepper Erter, der alt lover en god Høst. Conditionerne erfares ved Auctionen, Det anmærkes, at den ovenanførte Gaard er den af Soetmann i Grønbek forhen i Aviserne beskrevne og underhaanden falbudne Eiendom. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 29de August 1839. H. H. Holm.
Viborger Samler, 1839-09-02
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg, samt i Skive Byetingsret, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Kjøbmand Jacob Jbsen Samsons til Skifterettens Behandling opgivne Boe i Skive, med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for Skifteretten i bemeldte Kjøbstad; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Bye- og Herreds-Contoiret i Skive, den 30te August Rosenstand, const.
Viborger Samler, 1839-09-03
67 Aarg. Kongelig allern, privilegeret. No. 122. Villiensto-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 3die September 1839. Denne Tidende, redigeret af Adjunct Reiss og H. Wissing, udgives 4 Gange ugentlig fra det Dons'ske Officin.
Viborger Samler, 1839-09-03
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Regjeringen har idag erholdt følgende telegraphiske Depesche. "Bayonne, den 24de August. General O'Donnell har den 13de August slaaet Cabrera med stort Tab. Den følgende Dag bemægtigede han sig Fortet Tales, og vendte derefter tilbage til Valencia. Carlistchefen Arevalo har fra Chelva foretaget en Expedition til Sletten ved Benol, hvor han har plyndret. – Valdez's Operationer i Bjergegnene standses af Tørken. Befolkningen lider meget af Vandmangel.
Viborger Samler, 1839-09-03
Efterretningerne fra Bayonne naae iøvrigt kun til den 23de. Det synes nu, at Christinerne omsider sætte sig i Bevægelse paa alle Puncter. Centralhæren har erobret Tales, paa hvis Besiddelse Carlisterne lagde stor Vægt; Espartero er med sin Deel af Nordhæren brudt op fra Vittoria til Guipuzcon, og har indtaget Arlaban; den 16de August havde han allerede udsendt nogle Forposter lige til Ochandiam i Biscaia. Af Esparteros officielle Beretning om Træfningen ved Arlaban sees, at han kun har havt 20 Døde og 60 Saarede. Positionen er saaledes neppe forsvaret af Carlisterne med Haardnakkenhed. Carlisternes Tab angives ikke, kun 14 Deserteurer ere gaaede over til Espartero. Med en anden Afdeling af Nordhæren har General Castaneda sat sig i Bevægelse; den Flekke, han skal have frataget Carlisterne, hedder Sadupa (i Biscaia.) J Navarra synes D. Diego Leon omsider at have afbenyttet Eliols Fraværelse fra Estella, og foretaget en Diversion mod denne Stad, hvorved den carlistiskemarotistiske General Elio blev tvungen til at opgive sit Angreb paa Antimarotisterne i Vera og ile tilbage til Estella. Espartero's Plan med disse combinerede Operationer skal være, at opstille tre Linier, der fuldkommen skulle danne Grændsen for det carlistiske Territorium, den første Linie fra Bilbao indtil Vittoria, den anden fra Vittoria indtil Pamplona, den tredie fra Pamplona indtil den fransk navarresiske Grændse. J den carlistiske Hær tiltager imidlertid Forvirringen; endnu den 20de fortsatte Jnsurgenterne i Vera deres Modstand mod Maroto, og ville nu saa meget mindre give efter, da Elio ikke længere ængster dem. J Biscaia skal en Bataillon have negtet sin General, Castor, altsaa og saa Overfeltherren Maroto, Lydighed. J den carlistiske Hofleir ventede man under disse Omstændigheder Marotols Fald og et snart derefter følgende Ministerskifte, ved hvilket den af Maroto forviste Biskop af Leon igjen skulde spille en Rolle. Den Sidstnævnte har imidlertid af den franske Regjering erholdt befaling til at forlade Grændsen, og han er af Gensdarmer escorteret til Bayonne. J Madrid tales der atter og Jndtrædelsen af et Ministerium Calatrava-Mendizabal.
Viborger Samler, 1839-09-03
Moniteuren bekjendtgjør idag en Ordonance, hvorved det bestemmes: 1) at Antallet af Corvetcapitainerne skal forøges fra 120 til 150; 2) at Lieutenanternes Antal skal udvides fra 450 til 500; 3) og FændriksClassen ligeledes forøges fra 550 til 600. Courrier francais dadler den hele Forholdsregel, og mener, at det er langt nødvendigere at forøge Matros-Classen, end Officier-Personalet, og paastaaer, at dette ikke tør forøges uden Kamrenes Samtykke. Constitutionel, som bekjendt Thiers's Organ, erklærer det for usandt, at man i St. Cloud har raadført sig med Thiers om den Politik, der skulde følges i de orientalske Anliggender, og at, paa Grund af Thiers's Raad, den ministerielle Plan var bleven forkastet. Angaaende et saa vigtigt Spørgsmaal," siger dette liberale Blad, meddeler man kun Raad, naar man er ansvarlig for samme. Vel har der i hiin Audients i St. Cloud været Tale om det orientalske Spørgsmaal, men kun i meget almindelige Udtryk, om de Midler, der burde anvendes, blev der ikke talt et Ord." Courr. fr. bekræfter dette, og le Siele siger, at Planen, i Levanten at besætte Smyrna eller St. Jean d'Acre, og deraf danne et nyt Ancona, har været opgiven længe førend Kongen talte med Thiers, endskjøndt denne tilvisse aldeles misbilliger en saadan Plan.
Viborger Samler, 1839-09-03
Storbritannien og Jrland. London, den 27de August. Dronningen har idag sluttet Parlementsforhandlingerne med en Tale, som hun selv oplæste, og af hvilken følgende Udtog meddeles: My Lords og Gentlemen, "Da de offentlige Anliggender nu ere tilendebragte, erdet mig en behagelig Pligt at kunne dispensere Dem fra deres lange og møisommelige Arbeide.
Viborger Samler, 1839-09-03
Det glæder mig, at en definitiv Overeenskomst imellem Holland og Belgien er bragt istand ved de fem Magters Mægling, at Differencerne imellem hine tvende Lande ere hævede, og at Europas Fred saaledes er bleven beskyttet mod de Farer, der saa længe truede den. Den samme Overeensstemmelse, der har ført disse indviklede Spørgsmaal til en fredelig Afgjørelse, hersker ogsaa med Hensyn til Levantens Anliggender. De fem Magter ere alle ligemeget tilsinds at opretholde det osmanske Riges Uafhængighed og Jntegritet. Det har forskaffet mig den oprigtigste Glæde, at jeg har været istand til at medvirke til en Udsoning mellem Frankerig og Mexico.
Viborger Samler, 1839-09-03
Nylig har jeg afsluttet med de Franskes Konge en Convention, hvis Bestemmelse er at gjøre Ende paa de Stridigheder, der i de senere Aar have fundet Sted imellem de brittiske og franske Fiskere. Med Vedholdenhed skal jeg drive paa de Underhandlinger, med hvilke jeg nu er sysselsat, for at formaae alle Christenhedens Magter til et fælles Forbund, for ganske at tilintetgjøre Slavehandelen, og jeg nærer det tillidsfulde Haab, at Forsynet vil velsigne mine Bestræbelser. Jeg beklager, at Tvistighederne med Persien endnu ikke ere endte paa en fyldestgjørende Maade.
Viborger Samler, 1839-09-03
For at opfylde de Forpligtelser, om hvilke jeg underrettede Dem, da Sessionen aabnedes, har Generalgouverneuren i Jndien ført Hæren over Jndus, og det glæder mig meget at kunne sige Dem, at Alt bebuder det Haab, at denne militaire Operation vil omsider opnaae sit vigtige Formaal. Jeg har med meget bifald bemærket den Opmærksomhed, De har skienket Landets indvortes Tilstand. Jeg giver mit fuldkomne Samtykke til de af Dem udkastede Forholdsregler for at vedligeholde Orden, for at undertrykke Forbrydelser, og for bedre at forvalte Retspleien i denne Hovedstad, ogsaa har jeg oprigtig sanctioneret de Lovudkast, som have til Hensigt at oprette et dygtigere Politie i de Stæder, der trænge dertil, ligesom og de Bill's, der gaae ud paa at give den civile Magt i Landet en større Udstrækning og Kraft. Herrer af Underhuset. Jeg takker Dem for den Jver og Beredvillighed, hvormed De have voteret Pengebevillingerne for dette Aars Tjeneste. Med Fornøielse har jeg meddeelt mit Samtykke til en Nedsættelse i Penny Portoen. De fordeelagtige Betingelser, paa hvilke et betydeligt Beløb af ufunderet Gield er forvandlet til funderet. Gield, frembyde et glædeligt Beviis paa Landets Credito og Hielpekilder. Mylords og Herrer, Med stor Smerte har jeg seet mig nødsaget til at bringe Lovenes Magt i Anvendelse mod de Personer, der ikke længere lagde Dølgsmaal paa deres Plan at udvise Modstand mod de lovmæssige Auctoriteter, og omstyrte Landets Jnstitutioner; men jeg har den sikkre Tillid til Folkets sunde Sands og Hengivenhed til Forfatningen, at Love og Orden, lige nødvendige for at beskytte de fattige Folkeclasser, og befordre de rigere Classers Velværen, ville bestaae i usvækket Kraft."