JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
Kadetunderofficeer Madougals Kanonbaad har hverken Døde eller Saarede. – J en Efterskrivt Kl. 7 om Eftermiddagen tilføjes: Siden vi skreve Ovenstaaende, har Middelfart været udsat for et Bombardement. Omtrent Kl. 5 viste det sig, at Preusserne i nord østlig Retning bag Snoghøi havde bag et Dige opstillet 2 Bombe=Kanoner og begyndte ogsaa strax at beskyde Byen. Jndvaanerne bleve i høi Grad allarmerede og have størstedeels flyttet deres Bohave ud paa Marken. Fjendens Bomber have antændt Husene flere Steder, navnlig i Storegaden, hvor det endnu brænder hos Gjæstgiver Ramschan og Bagermester Møller; dog er det ved Brandfolkenes og Militærets store Anstrængelse overalt lykkedes at blive Herre over Jlden. Efter en Times Bombardement ophørte Fjendens Jld, mulig enten af Mangel paa Munition eller af Frygt for det danske Batteri her paa Odden, som ei er færdig, men som dog senere begyndte at hilse Fjenden og hans Opholdsted, Snoghøi, hvor nylig en Kugle foraarsagede stor Forvirring og drev den talrige Fiende bag ud i Haven. J dette Øjeblik kom et halvt dansk Feldtbatteri i fuldt Trav for ogsaa herfra at holde Fjenden i Tøile for Natten. Heklar er ilet sydpaa efter Munition for sig og Kanonbaadene, for disse kunne udrette noget, Kort for den Kanonade, som Preusserne den 3 ds. aabnede fra Snoghøi Bakker mod de tre i Sundet værende danske Kanonbaade, rettede Hr. Mardugal, Føreren af Kanonbaaden Nr. 7, en Granatkugle mod en oppe paa Landjorden staaende Klynge Preussere, og dræbte, som man senere har erfaret, derved 6 Fjender, deriblandt en udmærket Officeer, foruden en Hest. Endvidere bibragte han 20 Fjender svære Saar og 1516 lettere Beskadigelser. (Dnv.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
General Hedemann og Kapt. Læssøe ere i Søndags indtrufne til Middelfart.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
Af et Brev fra Sønderborg, dateret d. 6. dennes, meddeles i Berl. Td. Følgende: "J Morges Kl. 8. sendtes endeel af vore Jægere og Jnfanteri over Sundet, for at foretage en Rekognoscering paa de foranliggende Høider i Sundevit. Jægerne kastede sig saa langt som muligt ud i Terrænet bag de der løbende levende Gjærder, hvor de vexlede nogle Skud med Fjendens Vedetter, af hvilke flere Mand faldt Medens dette foregik i det Fjerne tilintetgjordes paa Skræntningerne, ligeover for Sønderborg, saavidt muligt, enhver betydelig Gjenstand, som i paakommende Tilfælde kunde tjene Fjenden til Dækning eller Værn. Det derværende betydelige Teglværk blev antændt og nedbrændte aldeles; de hæftige Flammer angrebe det nærliggende Færgehuus, som Kl. 12 om Formiddagen med alle Sidebygningerne blev et Rov for Jlden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
De blomstrende Frugttræer, de ærværdige gamle Linde, og de ziirlige tætte Buske bød den strænge Nødvendighed at omhugges, og største Deelen blev anvendt til Forhug i den derværende Slugt. Nogle faa Timer og næsten ethvert Spor af en Hauge var forsvunden. Dampskibet "Hekla- og Batterierne herved Byen kastede imidlertid Bomber omtrent 2000 Alen ud i Terrænet mod en Bondegaard, hvor de fjendtlige Soldater, ved Afløsningen af deres Vedetter, ofte have opholdt sig. En af Batteriets Bomber faldt tæt foran en Klynge af henved 50 Mand og gjorde megen Virkning. Fjenden viste sig overhovedet kun i ringe Antal og trak sig tilbage bag Høiderne ved Dyppel Mølle. Om Eftermiddagen bleve vore Soldater atter satte over hertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
J Fædrel. skrives fra Sønderborg af 4. ds. at General Hedemann havde tilskrevet den preussiske General Wrangel et Brev, hvori det hedder: "Forat berolige Deres Exellence fuldkomment angaaende Fangernes nuværende og fremtige Skjæbne, vil jeg foreslaae Dem en gjensidig Udlevering af samtlige Fanger, der fra Krigens Begyndelse til dette Øieblik paa begge Sider ere gjorte. Jeg troer ikke at bortgive noget ved at gjøre et saadant Forslag, da det langt større Antal af Fanger utvivlsomt er paa vor Side. J ethvert Tilfælde vil Deres Exellence heri see et Beviis paa min Tilbøielighed til at komme Dem imøde. General Wrangels Svar var d. 4. indkommet til Hovedkvarteret og ventedes snart bragt til almindelig Kundskab. Som "Flyp., erfarer, ville nogle af de svenske Tropper komme igjennem Kbhavn. En svensk General Arben er imidlertid af den svenskenorske Regering afsendt til Berlin, for som dens Ultimatum at forlange de preussiske og Forbundstroppernes Udrykken af Jylland og Slesvig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
Landgrev Wilhelm af Hessen Kassel er afreist fra Kjøbenhavn, som en Følge af sin Hjemkaldelse, men Sønnen er forbleven der indtil videre. Han havde levet 43 Aar i Danmark, og skiltes nødig derfra; han skal have erklæret, gjerne at ville renoncere paa den hessiske Throne, men Alt, hvad han eier, ere Fideikommisser, der ere tabte saasnart han renoncerer, paa at være hessisk Prinds. (Loll. F. Av.) Juridisk Examen for Ustuderede. Den 5. Mai. O. C. Lund Karakteren Bekvem; P. M. N. Frontin, J. F. Nissen og N. P. Møller Karakteren Ei ubekvem. (B. T.)Med Fædrel." for i Søndags er omdeelt fire Breve til the Times", af hvilke det sidste, dateret af 21. April og underskrevet O. L., slutter saaledes: "Men selv om Danmark forlodes af hele Europa, vil det dog stole paa sig selv. Danmark vil kæmpe for sin Tilværelse og sin Ære, saaledes som det sømmer sig et høibaarent og ædelt Folk. Skjøndt Overlegenheden i Antal maaskee kan fordrive os fra Fastlandet, ville vi følge de gamle Athenienseres Exempel, dengang de undertrykkedes af Persiens Hærskarer, og søge et Tilflugtsted for os selv og vore hellige Rettigheder bag vore Træmure. Tydskland skal komme til at fornemme, at de gamle Vikinger, vore Forfædre, Søkongerne, ikke ere uddøde paa Østersøens Strande. Og falder Danmark, vil det falde med Ære, og Budskabet om dets Fald vil drone gjennem fjerne Aarhundreder. – Dog, Danmark vil ikke falde min Herre. Jeg er fast overbeviist om, at dets Prøvelses Time ogsaa vil være dets Gjenfødelses Time, Timen for en national Opløftelse til Kraft, Ære og Frihed."¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
J Norges Hovedstad er den 1. de, i en særdeles talrig Forsamling i Børssalen fattet flere Beslutninger angaaende den danske Sag, deriblandt: "Eideren var, ligge siden de nordiske Rigers og det tydske Riges Stiftelse, Grændsen mellem de to store Hovedgrene af den germaniske Stamme, Nordboer (Danske, Svenske og Normænd) og Tydskere; Tydsklands Fordring paa Slesvigs Jndlemmelse i det tydske Forbund, hvortil det aldrig har hørt, er et ubeføjet Magtsprog, et Angreb af den tydske Nationalitet paa den nordiske, hvilket kun ved priviligerede Stænders unaturlige Jndflydelse har faaet Skin af overveiende Medhold hos Slesvigs egen Befolkning; ved saadanne Jndgreb kan Norge ikke være ligegyldig Tilskuer; Norge maa saavelsom Sverrige erkjende, at dets egen Nationalitet ved Tydskernes Fordring paa Slesvig er angreben, og at det er for hele Nordens fremtidige Selvstændighed, at Danmark nu saa heltemodigt bløder; det norske Folk bør derfor ikke undslaae sig for at dele de Anstrengelser og Opoffrelser, som Øjeblikkets Krav medfører, disse Beslutninger tilstilles Kongen og Storthinget." En Komittee af 12 Medlemmer nedsattes for at virke i den af Forsamlingen udtalte Aand. Rigstidenden slutter sit Referat saaledes: "Der viste sig i Forsamlingen en saadan Eenstemmighed og Enthonstasme, som vi neppe for have seet Mage til i en Folkeforsamling, sammensat af de forskjelligste Borgerklasser. Man skiltes ad, efter at have udbragt et tredobbelt Hurra for Norden." Fædrel." tilføjer, at ifølge et Privatbrev skulle omtrent 100 Personer af alle Stænder strax have besluttet at reise til Danmark som Frivillige, og en i Norge liggende dansk Skibsfører skal have tilbudt frit at overføre disse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
Efter Forlydende har Sorø Akademi eftergivet Huusfæsterne paa Stiftelsens vidtudstrakte Godser, som have maattet forlade Kone og Børn for at tjene i Armeen, alle deres Afgivter saalænge de i saadan Egenskab ere fraværende fra Huus og Hjem. Det hedder ogsaa, at nogle private Godsejere allerede have fulgt Exemplet, og det tør vel forventes, at dette vil blive almindeligt. (H. Av.)J Holbek har d. 1. d. fundet adskillige Tumulter, Sted mellem de danske og tydske Haandværkssvende. De Første fordrede at Tydskerne (omtr. 50 i Tallet) skulde forlade Byen, da de godt kunne bestride det lidet Arbeide, som for Tiden gives. Politimesteren, Hr. Justitsraad Petersen, satte sig stærkt imod dette Andragende fra de danske Svende, og søgte ved Stokkeslag at adskille dem fra hinanden; men ved gjentagende Anmodning senere paa Dagen og efterat nogle af Politibetjentenes Vindver vare indslagne, maatte Politimesteren give efter, og gjøre Anstalt forat de tydske Svende fik deres Vandrebøger og maatte derpaa forlade Byen. (Fædrel.) Grev Reventlon=Sandberg, en af Fangerne paa Prisonskibet "Dronning Marie, er den, der ved et Undvigelsesforsøg har foranlediget den strængere Bevogtning af Fangerne. En af de paa Toldboden vagthavende Borgere opdagede Natten mellem Onsdag og Torsdag en Baad som forsigtig nærmede sig Fængselskibet; ved hans Anskrig fjernede den sig, men Vagterne paa Skibet bleve derved tillige opmærksomme, og de overraskede Greven netop som han var færd med at aabne en Luge. Greven er sat i et afsondret Rum. (Flopst.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
Blandt de danske Frivillige, der efter Alles Udsigende i det Hele taget skulle have holdt sig godt, skal især en Saddelmagersvend Madsen, Søn af Værtshuusholder Madsen paa Høibroplads, have viist en overordentlig Bravour og Uforfærdethed. Ansat ved 1. Jægerkorps var han overalt den Første i Kjæden og opmuntrede sine Kammerater ved Ord og ved Daad. Der fortælles, at han og 14 af hans Kammerater i Slaget ved Slesvig havde kastet sig ind i et Forsthuus; her bleve de af 22 Preussere, opfordrede til at give sig, og da de vægrede sig derved, trængte Preusserne ind i Huset. Men medens dette skeete slap Madsen ud med sine af en Bagdør, som de slog til efter sig og aflaasede ligeledes Døren, hvorigjennem Preusserne vare komne ind. Saaledes vare disse i Fælden, Riflen og Bajonetten gjorde nu deres Pligt paa en saa rædsom Maade, at ikke en Eneste slap med Livet. (Flop.) Til Brug ved Underviisningen i de prenssiske Brigadeskoler er, efter befaling af Hs. kgl. H. Prinds August af Preussen, udarbeidet en Geografi af W. Meincke, Lærer ved Brigadeskolen i Erfurt. J dette Værk, der bestaaer af 2 Dele, fremstilles Slesvigs og Holsteens Forhold i Henseende til Danmark saa dansk, som det er muligt. Det hedder saaledes til Exempel, at Danmark bestaaer af: det egentlige Kongerige Danmark, Holsteen og Lauenborg; at det egentlige Kongerige Danmark igjen bestaaer af: Nørrejylland og Sønderjylland eller Hertugdømmet Slesvig. Man seer saaledes, at den preussiske Regering og de preussiske Officerer fuldkommen vel kjende vore Statsdeles Forhold til hinanden, og at Preussens Røver-Overfald imod Danmark paa ingen Maade kan undskyldes med Uvidenhed. (Aarh. Flobl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
Tydske og navnlig hamborger Blade berette blandt Andet, at Oberst Bonin engang under Slaget ved Slesvig skal have staaet Fare for at blive taget tilfange. Forøvrigt beklages det, at Slaget, der egentlig først havde været bestemt til anden Paaskedag, allerede blev leveret paa den første; thi havde Preusserne ventet til om Mandagen, vilde Hannoveranerne imidlertid have faaet Leilighed til at omgaae de Danske og afskjære dem Tilbagetoget, noget, som nu ikke lykkedes. Det skal egentlig kun have været en stærk Rekognoscering, som Preusserne vilde foretage paa første Paaskedag; men da de, efterat have kastet de danske Forposter, fandt Leiligheden gunstig til at overrumple Stillingen ved Dannevirke, medens de Danske vare til Kirkeparade i Slesvig, benyttede de dem af Leiligheden, og de Danske maatte nu, da de kom for seent til at forsvare Dannevirke, møde den fremtrængende Fjende ved Bustorf. Det danske Kavalleri, navnlig Hestenes ypperlige Dressur samt Bekvemhed til at sætte over Grøfter og Gjærder, skal have tildraget sig Preussernes Beundring. Ligesaa de danske Officerers Uforfærdethed, samt de danske Jægeres Bravour ved Overso. Antallet af de danske Fanger, som vare indkomne til Rendsborg, angives til 482 Mand og 13 Officerer. J Lazaretherne i Flensborg ligge 400 saarede Tydske; i Slesvig 500.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
J Rendsborg skal man nu temmelig koldt have betydet Friskarerne, at man ikke længere behøvede deres Hjelp, og de begyndte nu at drage hjem igjen. Derimod er der atter rekvireret flere Tropper af det 10, tydske Forbunds-Armeekorps, og navnlig skal der oldenborgske Kontingent fuldstændiggjøres. "Seiren er i ethvert Tilfælde kjøbt dyrt, bemærker Alt. Merk. og man maa først oppebie Virkningen deraf, navnlig ogsaa den moralske, paa de Danske, for at kunne fælde en Dom over, om Krigen ved dette Slag er bragt sin Udgang nærmere. Samle de Danske sig igjen og blive de i Besiddelse af Als, saa kunne de ved Hjelp af deres Marine sætte betydelige Hindringer for vore (o: de tydske) Troppers Fremrykken."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 9. Mai. Hamborger Banco a vista 200 pCt. Bank-Diskonto 5 pCt. Disconto paa Vexler paa Hamborg 6 pCt. 4 pCt. Kongl. Obligationer – a Rbd. - Nationalbankactier - Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
Ribe Torvepriser, d. 13. Mai. Rug pr. Td. 2 Rd. 16 ls.; Byg 2 Rd. - s.; Havre i Rd. 24 ls.; Boghvede 2 Rd. - s.; Boghvedegryn, pr. Skp. 26 ls.; Byggryn 26 ls.; Smør pr. Pd. 5 s.; Æg 5 ls. Snesen, Kartofler pr. Skp. 6 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
Ved Tallottories 1608 Kjøbenhavnske Trækning udkom: No. 58. 51. 79. 66. 45.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
Bekiendtgjørelser. Sidste Søndag hjemkaldte Gud min Broder Hans Bundesen, i hans 76de Aars Alder; dette bekjendtgjøres for den Afdødes fordums Venner og Bekjendte. Ribe Mark, den 9. Mai 1818. Terkel Bundesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
Auction. Tirsdagen den 16dennes, Eftermiddag Kl. 2. bliver, efter Communalbestyrelsens Reqvisition, udenfor Nørreport, ved Byens Materialhuus afholdt Auction i smaa Partier over en betydelig Deel Tømmervare, saasom 3 Tommers Fyrreplanker, 6 a 7 Alen lange og af forskjellig Bredde, Fyrrebalkoner, 5 a 8 Alen lange, af forskjellig Tykkelse og Bredde, 5 a 6 Alens Fyrrebredder, lal enfjerdedeel Tomme tykke og af forskjellig Bredde, samt Egestænger og Planker m.m. Lysthavende indbydes. Ribe Byfogedcontoir, d. 10. Mai 1818. Stricker. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
Fra Kjøbenhavn er sendt 50 Dannebrogs roser hertil Ribe. Prisen er 15 ls. pr. Stk. og Jndtægten er bestemt til velgjørende Øiemed. De erholdes i Commission paa Adressecontoiret. Sengefyld og Sengeklæder. faaes hos R. Meils.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
At jeg er flyttet fra min hidtil havte Bopæl, paa Hjørnet af Fiskergade og Torvegade, til Grønnegade, i den af Maler Poulsen hidtil beboede Leilighed, tager jeg mig den Frihed at bekjendtgjøre for mine ærede inden- og udenbyes Kunder. Ærbødigst P. Nielsen, Skræddermester. Bopælsforandring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
Den af Undertegnede i Huset Nr. 15 paa Mellemdammen her i Byen hidtil førte Handel med Modevarer, er fra Paaske flyttet til Garver Wis manns Huus paa Torvet, hvilket jeg herved tillader mig at bekjendtgjøre for mine ærede inden- og udenbyes Kunder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
Udsalg af Modevarer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
Undertegnedes Modehandel er i den senere Tid bleven forsynet med mange nye smagfulde Sager, hvoraf især anbefales et velassorteret Udvalg af alSlags Damepynt, som Kapper, Blomster &c., Sommerhatte, saasom Spaan, Straae- og Borte-Hatte, endelig Silke- og Bomulds-Hatte, hvilket alt anbefales til billige Priser. Ribe d. 1. Mai 1818. Ærbødigst A. Bruun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
Damp Chocolade, fra Fabrikken "Elisabethsminde" ved Kjöbenhavn, hvis Fortrinlighed den, i 23 Aar stedse stigende Afsætning tilfulde har godtgjort, erholdes til bestemte Fabrikpriser: 2 Mk. a 8 Mk. pr. fuldvægtigt Pd., hos Hr. Rasmus N. Gregersen i Ribe. P. F. Nybo i Ringkjøbing. – P. Stantenmacher i Varde. C. F. Müller i Kolding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-12
P. Chr. Deichmanns Fabricationshandel. Høivande ved Sønderhoe fra 16 til 22. Mai incl. D. 16. Mai Kl. 1 - Min. Kl. 1 37. 18. - Kl. 2 10 – (Fuld Maane.) 19. - Kl. 2 28 20. - Kl. 3 - 21. - Kl. 3 36 - 22. - Kl. 4 11 Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Klokkeslet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høieste Flod eller Springflod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flod tider efter ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-17
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 59. dagen den 17. Mai. No 59. Onsdage
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-17
Udenlandske Efterretninger. England. Lord Palmerston skal i Underhusets Møde den 4. ds., foranlediget ved Hr. Urquhardts Spørgsmaal, have givet det bestemte Svar, at Danmark og Preussen (paa det tydske Forbunds Vegne) har antaget Englands Mægling i Striden og Slesvig og at Underhandlingerne ere i Gang desangaaende. Men dette Svar kan kun referere sig til det tidligere Tilbud om Mægling, som Preussen først havde begjert, som Danmark havde antaget og som Preussen senere paa saa usømmelig Maade har eluderet. En saadan Underhandling kan nu neppe finde Sted, før en Vaabenstilstand er afsluttet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-17
Frankrig. Nationalforsamlingen er bleven aabnet den 4. ds. med stor Høitidelighed; Tropperne, 35,000 Mand, paraderede. Den provisoriske Regering blev modtaget med megen Hylding. Der er valgt Præsident, Vicepræsident samt Sekretærer. Buchez er valgt til Præsident; de forsamlede Medlemmers Antal var 727. Den provisoriske Regering har erklæret de Tydskes Forsamlinger i de østlige Departementer for opløste, da disse truede med Tvedragt mellem Franske og Tydske. Den franske Regering skal have i Sinde at intervenere i de italienske Anliggender og sende en Armee til Jtalien. Lamartine skal have erklæret sig imod Polens og Slesvigs Jndlemmelse i det tydske Forbund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-17
Tydskland. Fra Posen mældes, at en Deputation af Kongeriget Polens 4 første Magnater - deriblandt Krasinski – har, paa Foranledning af Fyrst-Statholderen, begivet sig til Petersborg, for at bede Keiseren om, at det fordums Kongerige Polen maa blive gjenoprettet i den Forfatning, hvori det var inden Revolutionen, samt om, at Keiseren vil gjøre de fornødne Skridt til at ogsaa de ikke nu dertil hørende Deele (naturligviis Posen og Gallizien) atter blive forenede under det russiske Scepter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-17
Indenlandske Efterretninger. Theologisk Embeds-Examen. Den 4. Mai S. M. Hørbro, Landabilis; E. Knudsen, Handilland. 2di grad. D. 5. Mai. J. L. Brusch, Landab. J. P. M. Sørensen, Hand illand 2di grad. D. 8. Mai. C. A. Mossin, Land.; J. M. P. Krogh, Handilland. 2 gr. D. 9. Mai. J. P. H. Køble, Handilland, mi gr. En forlod Examen. (B. T.) Juridisk Examen for Ustuderede. Den 6. Mai. V. Thellemann, H. J. Torp og L. H. Døllner, Ei ubekvem. D. 8. Mai. C. N. Reimer, F. S. Wognsen og O. B. C. Westeengaard, Bekvem; J. Winge, Ei ubekvem. (B. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-17
J en fra Kapitain bille indløben Rapport om Affairen ved Fredericia, dateret Middelfart den 8. Mai, hedder det; Affairen har kostet os 6 Døde, 8 haardt og 9 let Saarede, blandt de Sidste Kapit.Lieutn. Middelboe, der har et Streifskud i Ansigtet. Kanonbaadene have lidt endeel, dog er kun een af dem nødt til at løbe ind til Middelfart for at reparere. "Heklar har 16 Kugler i Skroget, uden at være synderlig beskadiget, og navnlig har Maskineriet intet lidt. Kapitain bille tildeeler samtlige Officerer og Mandskab den Roes, at de Alle som En have opfyldt enhver Ordre med Jver og Jntelligents og fægtet som det egner sig for danske Sømænd. Jsærdeles hed nævnes Kapitainlieutenant Krieger, der, uagtet Grundskud og andre Havarier, holdt ud indtil Signal blev givet til at retirere, og Kapit. Middelboe, der selv saaret og med Tab af flere Folk holdt sig paa den meest erponerede Post paa venstre Fløi nærmest Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-17
Adjutant Lehmann bekjendtgjør at Preusserne have besat Aarhuus med 2000 Mand, men opfører sig imidlertid efter alle Beretninger ret vel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-17
Orlogsdampskonnerten Heklar ankom den 12 til Kjøbenhavn fra Aarhuus, hvor den havde vexle nogle Skud med den preussiske Besætning. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-17
Kapitain Fæster er udnævnt til Chef for Fregatten "Bellona,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-17
De roeskildske Stænders Komitee over den kgl. Proposition ang. de nye Skatter og rentebærende Kreditbevisers Udstedelse gjør ikke nogen Jndstillingspunkter og i den Henseende afviger den fra den sædvanlige Form. Komiteen antager det mere hensigtsmæssigt, at der efter den foreløbige Behandling af Sagen, gjøres senere Jndstillingspunkter, naar Sagen forelægges til endelig Behandling. Komiteen finder iøvrigt Betænkeligheder i Udstedelsen af nye Cirkulationsmidler ved Siden af Nationalbankens Sedler, og tvivler ogsaa paa, at Emisionen af disse Sedler kan bestaae med Bankens Privilegier. Et Medlem er derfor fremkommet med det Forslag om Optagelsen af et Laan hos Banken af 4 Millioner Rbd., og til Sikkerhed herfor give Banken deels i haandfaaet Pant af samme Summa og deels ved en aarlig Jndtægt af 400,000 Rbd. af Landskatten, som Banken selv skulde opkræve paa samme Maade, som nu skeer med de 2/5 Bankrenter. Banken skulde dernæst faae Tilladelse til at sætte 4 Millioner Sedler mere i Omløb, som efterhaanden igjen inddrages eftersom Afdragene indkomme igjennem Landskatten. Den nye Krigskat vil derved blive betydelig nedsat til omtrent 1,400,000 Rbd. (B. T.) Den 8. ds., skrives i B. T., om Middagen Kl. 12. udbrød omtrent paa eengang Jldløs baade i Sæbesyderiet i Brogade paa Christianshavn og hos en Snedkermester i Adelgade Nr. 291, hvilke begge efter omtrent 1 Times Forløb bleve slukkede. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-17
13 preussiske Skibe lagde den 6. Mai ind af Toldbodbommen. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-17
Den 6. dennes om Eftermiddagen aflagde Helsingoranerne i et stort Antal et Besøg i Helsingborg, hvor man modtog dem med megen Gjæstfrihed, og efter Opfordring lovede at gjøre Gjenbesøg i Helsingør paa Onsdag. Touren var foranlediget ved Glæden over Efterretningerne om den forventede Hjælp fra Naborigerne. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-05-17
Under 11, de skrives i B. T. Afvigte Løverdag, Mandag og Tirsdag skulde ikke mindre end 3 Koncerter i Stockholm gives til Jndtægt for Danske." Den første, forenet med Dands, skulde gives i de la Croix's store Lokale, og er anmeldt af F. A. Giøricke. Den anden vilde finde Sted i St. Nicolay-Kirken og skulde gives af Upsala-Studenternes Sangforening, 170 Stemmer stærk, som i den vilde udføre Kong Christian stod ved højen Mast og "Der er et yndigt Land. Den tredie var anmeldt af den danskfødte Violoncellist Gehrmann, og i den skulde ligeledes Kong Christian stod ved højen Mast synges. J B. T. hedder det: Jfølge de nyeste Efterretninger fra St. Petersborg kunne vi vente en russisk Flaade i Sundet under Kommando af Storfyrst Konstantin. Flaaden skulde afgaae den 5. – Fra St. Petersborg meldes, at Postdampskibet "Wladimir, som farer imellem Petersborg og Stettin, har faaet befaling ikke at tiltræde Reisen til Stettin.