JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Da det syne som Forfatteren af dette Stykke har betragtet Sagen fra en urigtig Synspunkt, og maaske er uvidende om, hvad Arbeide en fiin Straahats Forfærdigelse fordrer. tiener dette til Oplysning: Det var ligesaa ligtigt at slutte fra Værdien af Pottemagerens Leer til Værdien af hans Kar, som at utte fra Straaets til Hattens Priis. Omendskiønt den til en Straahats Forfærdigelse ogsaa forbruges Svovl, Potaske og fiin (meest indført) Traad, saa er dog Arbeidet det, der meest forvolder Hattenes Dyrhed. Man kan regne, at Straaets Sønderlemmelse, Sortering og Præparation til en fiin Hat, medtager for en Persor2 a 3 Dage; en god Fletter behøve 8 a 12 Dage at forfærdige Fletningen i, foruden Kant og Zirater, og Omtrent 3 Dage medgaaer til en fiin Hals Forfærdigelse i det øvrige. Naar hertil lægges Forbrug af Brændsel, Lys, Huusleie og andre Udgivter af Fabrik Redet, Slid paa Redskaber og Maskiner, og Renten af den i Værket anbragte Capital, da vil enhver kunne indsee, at det ikke er urimeligt, naar Straahatte, Forhold til Fiinheden og Arbeidets Godhed, (thi Snittet giør ikke betydelig Forskiel i Prisen) koste fra 10 til 20 Rdlr., ja endog derover, paa en Tid, da alle andre Kiøbmandsvare maae betales sexdobbelt, og de første Nødvendigheder endog ere stegne til en usædvanlig Priis. Men - svares der - man skulde ei bruge saa kostbare Hatte. Skulde da de første Stænder ogsaa bruge Hatte af slettet Siv eller grov plettet Straae, ligesom Bønde, almuen og Hyrderne? Maatte der ingen Forskiel være imellem Dagligdags= og Hædersdragt? Eller vare maaskee Filthatte og Hatte af fremmede Tøier mere at anbefale end Straahatte: J saa Fald burde Straafabriker ei være til, og Hattes Jndførsel udenlands fra, aldeles bandkyses. Men befindes det, at Straahatte, som mer hørende til Damernes Nødvendigheder end til Pynt, og langt fra at være en ubetydelig Ting, nu næsten kunne ansees uundværlige; at Straahattes Brug og Forfærdigelse i Landet er ønskelig, med Hensyn til saavel det ringe Forbrug af Materialer, som til at den sætter mange fra anden Næringsbrug undværlige, deels ellers ledige Hænder, i Virksomhed, og saaledes afgiver en betydelig større Vinding for kandets Kunstflid, end andet Hovedtøis Tilvirkning; befindes det endelig at være et forgieves, om ei ubillige Ønske, at Damer af Smag og Formue skulle renoncere paa al Fortrin ; - da bør det ei mishage Nogen, om disse foretrække en smuk Straahat af indenlandsk Frembringelse for anden Hovedpynt, og om Landets Straalabrikører derved, og ved deres Medborgeres bilald, maatte finde Opmuntring til Fabrikationens Fremme af at Magt, hvorved fremmede Hattes Jndsmugling, og Forbrugen af anden fremmed Pynt, end mere blev forekommer; men glæde maatte det Patrioten, om flere Landets Borgere af Hattenes Priis og Uundværlighed toge Anledning til slige Fabrikers Anlæg i hver Provinds, At dette ei skeer, endskiønt Fabrikationen kan læres i Landet, men at derimod Landets største Straafabrik skal være i Aftagende, er beklageligt, og giver ikke Formodning om nogen stor Vinding for Entrepreneuren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Bekiendtgiørelser. Paa en Fransk og Dansk Ordbog over alle Konstudtryk i Krigsvidenskaben, modtages Subskription hos Undertegnede, hvor Planer ere til Eftersyn. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Paa en ikke ubetydelig Gaard i Nærheden af Hørsens, ønskes en Kostænger, som ved at studere Avlingsdrivten, i det Praktiske, tilligemed ikke er uvillig til at gaae Eieren tilhaande med Tilsynet i Marken, saavelsom paa Gaarden. Conditionerne desangaaende kan erfares naar man henvender sig til Hr. Boghandler Elmquisk i Aarhuus, i frankerte Breve, forinden 6 Uger fra Dags Dato.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
En Guldsmedsvend, som forstaaer hvad han bør og kan attellere sit gode Forhold, kan faae Condition hos Winge i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
For en Huusholderske anviser Adresser Contoiret en god Condition paa Landet til 1ste November.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Hos Undertegnede er en extra god Blyvende og endeel gamle og ny Fiel at bekomme. Horsens, den 4de August 1812. Chr. Hansen, boende paa Sønder Gaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Nøgle gode Linde=Bræder ere at faae tilkjøbs hos Handskemager Bram ved Aaen. Tvende Jagter, den ene 10 og den anden 6 CommerceLæster, som ligger i Grenaae Havn, er underhaanden at faae tilkiøbs, naar derom handles med Eieren, KammerRaad Lassen, paa Meilgaard pr. Randers.¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
En fortrinlig god Kiøbmands Gaard i Ebeltoft er at faae tilkjøbs paa meget fordeelagtige Penge=Conditioner og en dito i Aarhuus, begge med store og smukke haver. Anviisning gives fra Adresse Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Auktion. Fredagen den 14de d. M., om Formiddagen Kl. 10 præcise, lader Mad. Stinch, i Grund søer Præstegaard, ved offentlig Auktion bortsælge Jndboe og Effecter, bestaaende af Sølv, Kobber, Messing, Tin, Porcellain, Glas, fiint Dækketøi og andet Linned, Sengeklæder, Senge, Skabe, Chatoller, Dragkister, Borde, Stole, Kakkelovne m.m., alt paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet erfares. Aarhuus, den 3die August 1812. J. L. Schumacher, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Den til Tirsdagen den 18de August bestemte Auktion, over Hørslev Gaard m.v., er, formedelst indtrufne Omstændigheder, udsat til Onsdagen den 19de d. M., hvilket herved bekiendtgiøres. Aarhuus, den 5te August 1812. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Auktion. Den Gaard her i Aarhuus, som i nogle Aar har været beboet af Hr. Kammerherre Baron Rosenkrantz, Storkors af Dannebrogen, er af Vedkommende bestemt at bortsælges ved offentlig Auktion. Bemeldte Gaard, der har en særdeles behagelig Beliggenhed paa Hjørnet af Store og det saakaldede Svine=Torv, over hvilke Hoved Passagen i Byen falder, bestaaer af følgende Bygninger. 1) Stuehuset til det store Torv, 15 Fag, to Etage, med Qvist, hvori endeel smukke gibsede og betrukne Værelser. a) et Sidehuus til Svinetorvet, 24 Fag, to Etage høi, for største Delen indrettet til Værelser. 3) et Fløihuus i Gaarden, 3 Fag, to Etage høi, 4) et Baghuus, en Etage, 14 Fag, hvori Vognport og Staldrum. 5) et Halvtag i Gaarden, 10 Fag til Brænde og Vogn porte, under Stuehuser ere 2de gode og tørre Kieldere. Til Gaarden hører endnu en paa Kanikegaden, saa Skridt fra Bygningen beliggende smuk og med gode Frugttræer forsynet have, der enten samlet med Gaarden, eller separat bortsælges. Første Auktion er berammet paa Stedet selv til Fredagen den 28de d. M., anden til Tirsdagen den 1ste, og en tredie og sidste Auktion til Fredagen den 4de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet. Eiendommen kan tiltrædes saasnart en efter Gaard Auktionen berammet Løsøre Auktion er afholdet. Aarhuul, den 4de August 1812.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Auktionsdirektionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Placat. Førstkommende 18de August foretages paa Randrup Hovedgaard Løsøre Auktion over en Deel Sølv, Kaaber, Messing, Tin, Kreature, og Linned m.m., tilhørende Stervboet efter afdøde Cancellieraad Skou hvorover trykte Cataloger ere at faae hos forrige Forpagter Chr. Hollesen i Aarhuus. Viborg, den 3die August 1818. Dinesen, Auktionsdirekteur. Fogtmanns Reskripter for Geistligheden, er nu igien at faae hos Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Mandagen den 10de August førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, og fölgende Dage, bliver i Stervboegaarden paa Vestergrau. her i Randers, efter afg. Kiøbmand Jesper Dahl, ved offentlig Auction bortsolgt Boe, tilhörende Indboe, bestaaende af Guld, Söl. Messing, Tin, Jern- og Træevare, og de iblandt Chatoller, Skabe, Dragkister, Bord Stole, Speile m.v., item en stor Deel Mand. og Fruentimmer Gangklæder, samt nyt og 5 Linned, samt en Deel Alenvare og Baand i alle Slags, med meget mere, paa de Conditione som ved Auctionen bekiendtgjøres. Randers, den 23de Julii 1812. Bendixen, Auctionsdirecter,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Hos Mad. Jørgensen, ved Minder, faaes heglet i til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Nye Olmerdugs Dynevaar er tilkiøbs hos R. Sch bye i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Et moderne Dame Chatol anvises tilkjøbs paa B. stuegaden Nr. 33.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Hos C. B. Frausing kan bekommes EngelsholConcept og Maculatur m.m. Hvor 12 Fag Ladebygning, vel forsynet med 8 Fuhr Overtømmer og godt Ege Underkommer, op med murede Vægge; saavelsom 7000 gode Muurste ere at faa tilkjøbs, derom ville Liebhabere behage henvende sig til S. T. Hr. Boghandler Elman i Aarhuus, som giver videre fornøden Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
En Seminarist, eller en anden duelig Person, s. vil paatage sig at være Lærer i et Huus paa Land for 3de Drengebørn, i 7de, 9de og 12te Aars Ald kan til Michaeli, eller 1ste Novbr. d. A., erholde i neste. Adresse Contoiret giver de Søgende, den nødne Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
Et Fruentimmer af fat Alder, som i mange Aar i tjent Herskaber, og kan fremvise særdeles godt Vidnesbyom Duelighed og moralsk godt Forhold, ønsker sig til November en Condition. Adresse Contoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-05
For et honet Fruentimmer, som har Øvelse Huusholdningsførelse og Madlavning, anviAvis=Expeditionen en meget fordeelagtig Condititil Michaeli eller 1ste Novbr. næstkommende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-07
gileusisens Ligesom alle de andre Alsers Udgivere, seer ogsaa hederne nødsaget til, fra indværende Julii Qvartals Beg D. C. qvartaliter, eller 5 Plr. aarligen. Endskiønt indnu er langt fra at staae i Forhold til den overordbebundne Udgifter, og end ydermere ved dennes firegastrække fra at holde bemeldte Avis, saa kan den dog mod at tilbagelever, de siden Qvartalets Begyndelse m. For Abonstterne uden for Stiftet skal Betalinge songel. Gateral-Post-Directions forventede ResolutioAachuus Adresse-Contoir, den 5te August 1812
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-07
Indenlandske Efterretninger. Chirsamt i Statstidenden og flere danske Aviser, samt Udgiveren, værn, Under 1ste August er udkommen følgende Hs. Kongl. lig at hajestæts Anordning, saa lydende : samt Da Statens Tarv i nærværende Tidspunkt fordeer sioner. udskrænkninger i Forbrug af al udenrigs Production, og Lei have Vi allernaadigst besluttet at giøre al muelig udskrænkning, som kan bidrage til Besparelse ved Vog og S. høre og Land=Stats Paaklædning, og befale derfor Sølv. lernaadigst som følge : Skul 1. Fra 1ste November dette Aar af skeer følgende boiste brendring: a) Vore Admiraler og Generaler vedblive Livgame Distinction fremdeles som hidtil at bære de røgletresset. enterede Guld- og Sølv-Epauletter, hvorimod alle Uldst. rige Officerer af Vor Søe- og Land-Etat, samt som 6 borgervæbningerne og Brandcorpserne saavelsom Genegen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-07
(See Slutningen i Tillæget.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-07
Søndagen den 2den August anlagdes Hofsorg for de afdøde Prindsesse Louise Marie af Nassau-Using, som bæres 4 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-07
J Bettet og Sundet var den 1ste August in Fiendtligt at see.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-07
Tallotteriet. J den 886 Trækning i Altona er udtrukken følgen Nummere: Prædikanterne paa Søndag, Høimesse. Aftensang. Homkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Pastor Wacher. skuekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. ospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-07
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mereur og Hamborg Correspondent. Norden. Af Storarmeens syvende Bul tin, dateret Willna d. 16de Julii, er følgende tvigtigste: Den første Russiske Vest-Armee, der immanderes af Keiser Alexander selv, bestaaende 9 Divisioner Infanterie og 4 Divisioner Kavalrie, befinder sig for Tiden i den befæstigede Lei led Deissa, hvor den, tilbagetrængt fra en Post son til en anden, holdes indsluttet af Kongen af strapel med Hertugen af Elchingens og Reggios Korp1, endeel af det første Korpses Divisioner, samt beneralerne Nansoulys og Montbruns Kavallerieforpser. Over 100 Lieues (omtr. 60 M.) adskildt fra En, staaer den 2den Armee under Fyrst Bagration, er af alle de fiendtlige Hærførere har været den nest efterstræbte, og der siden Feldttogets Aabning de irret vildsom omkring, ved Kobrin, hvor han agte at sammentrække, sine adspredte Korpser, for med at gaae over Duiper (en Flod som løber saa Nord mod Syd, og har sit Udspring i det sorte hov), som den ham eneste tilbageværende Udvei, hvis in vil undgaae den Franske Armees Forfølgelser, er allerede fra forskellige Sider trænge frem imod n. Saaledes er altsaa begge disse betydeligt Ar eer aldeles afskaarne og adskildte fra hinanden. - led Floden Beresin har Prindsen af Esmühl beægtiget sig Fæstningen Borisow, hvor 60000 d. Krudt, 16 Kanoner og endeel Hospitaler ere lene i hans Hænder. Betydelige Magaziner vare le Fiendens Flugt derfra stukne i Brand, hvoraf og nogle bleve reddede. - Ogsaa ved Mir har en holsk Cavalleriedivision under General Roznircki havt temmelig heftig Fægtning med den russiske Arrigorde, hvori hiin uagtet deres ringere Styrke tog holdt Valpladsen. Resuitetet heraf var, at 1500 husser bleve dræbte og saarede, iblandt de første Kokeneralen Gregerie, og som en følge heraf Pokernes Jndrykkelse i Mir. Disses Tab i denne staire skal i det høieste beløbe sig til 500 Mand. - sa Hertugen af Tarent der har sit Hovedqvetteer, Rostenna, Hovedstaden i Samogitien, berettes, han d. 4de Julii afsendte General Ricard med en vision til Ponieitz, og de Preusiske Generaler Kleist, Jennerel, hver med en Preusisk Brigade, hvoraf En første skulde gaae til Chawli og den anden til lich der alle tre ankom til deres Bestemmelse. Da antral Kleist ankom til Chawli var Fiinden i største Jil rømt derfra efter at høve opbrændt alle derværende Magasiner. General Ricards Expedition var derimod heldigere. Den 6te Julii rykkede han ind i Poniemiez, hvor hen ikke allene reddede Magasiner med over 30,000 Centner Meel, men desuden giorde 160 Fanger hvoriblandt 4 Officerer. Et Detasch ment Preusiske førte Husater skal i denne Affaire have udviist særdeles Bravoure, og adskillige deraf ere desaarsaa allerede blevne belønnede af Keiseren med Æreslegionens Orden. - Saaledes er nu allerede betydelige Magasiner blevne reddede. Armeens Marsch fra Kowno til Willa og fra Willna til Danaburg og Minsk har nødsaget Fienden at forlade Niemens Bredder, og giøre denne Flod frie, hvorpaa der ankommer talrige Konvoyer til Kowno, saa at Niemen næsten er bedækket med Fartøier. 2000 Heste ere underveis for at erstatte Artilleriets Tab. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-07
Paa den høire Bredde af Wilia lader Keiser Napoleon anlægge en med Redouter velbefæstiget forskandset Leir, ligeledes anlægges der et Citadel paa det Blerg, hvor engang Jagellonernes gamle Pallads stod, og over Fløden selv arbeides der saavel paa Pæle, som Flydebroers Anlæg. - Kongen af Vestphalen havde sit Hovedqvarteer i Nes my og Vicekongen af Jtalien var indtruffen til Doækchitsoul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-07
De øvrige Efterretninger fra denne Krigsskueplads melde, at Storarmeens Hovedqvarteer skal være fremrykket til Dana, og at dens venstre Fløi marscherer fremad mod den nedre Düna, at Wilkomirz skal være taget, at de russiske Tropper som havde besat Kurland trække sig tilbage til Liesland, som det derimod synes at være Russernes Hensigt at ville forsvare, og at Staden Liehan allerede skal være besat af allierede Tropper. - J Liefland skal der herske den største Bestyrtelse, saa at den Russiske GeneralBehe som kommanderer sammesteds, har maattet opfordre Jndvaanerne til ikke at lade Modet falde, men gribe Forholdsregler til deres Forsvar. Og virkelig forsikkres der, at man i Liefland og Estblant agte at skride til det yderste Forsvar, at man vil giøre et almindeligt Opbud og bevæbne alle Jndvaanere uden forskiel; men som disse ikke skulle synes meget tilbøielige til, og sindsynlig vil vel ogsaa dea Franske Armee være i Li flund, inden Militsens Organisation der vil kunde istandbringes. Jmidlertid arbeider man dog stærkt paa Dünamundes Fæstningsværker. - Giennem Øst= og Vest-Preusin skal der for nærværende Tid endnu vassere talrige Korpser til den store Armees Forstærkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-07
England. Siden at Englænderne veed, at Feldttoget mellem Rusland og Frankrig er aabnet, skal Moniteuren, og overhovedet alle Journaler og retninger fra Frankrig, forventes i London i utroelig Utaalmodighed. Den store Armees : bliver udbredte med en overordentlig Hurtumuelige kan de i Paris selv læses begierligere end i London. Alle engelske Blade lade dem aftrykke, commentere dem og raisonere derover, enhver efter det Parties Jnteresse, hvortil det høier. Aligevel begynder man der dog selv at mistvivle og Udfaldet af denne Krig, og man giør med bante Forventning den Anmærkning, at Petersborg kun ligger 400 Engelske Comtrent 100 Danske) Mile fra Wille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-07
Keiseren af Rusland, hedder det i et ef deres Blade, synes ikke at have tilstrækkelig Magt til at modstaae den Strøm, som truer at opsluge ham -J øvrigt var dog Lord Catchart (ventelig den samme Herre, som vi Danske kiende fra hans smukke Tog 1807) nu reisefærdig til at afgaae som overordentlig Ambassadeur til det Russiske Hof, dersom han kun ikke kommer for sildig. - Brede fra Anholt melde at de Franskes Nærmelse skal i Lieban havt udbredt den største Allarm, og at Kiøbmændene vare beskieftigede med at transportere deres Magasiner til Riga. Den første Konvoy var lykkelig ankommet til Kronstadt; saavelsom forskellige Skibe af den anden Konvoy. - Konzen begynder atter igien lidet at bedre sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-07
Spanien. Ved Guetaria ere Englænderne der i Forbindelse med nogle Bander Jnsurgenter havde blokeret denne Stad, bleven aldeles slagen af de franske Tropper under General Aussenae, der fratog Englænderne 5 Canoner og gjorde 36 Mand hvoriblandt 3 Officerer til Fanger. Et Antal ere flygtede ind imellem Biergene, hvoraf man hvert Øieblik indbringes nogle. Paa Kamppladsen haver Englænderne efterladt sig mange Døde og Saarede. Alle Positioner bleve indtagne med Bajonetten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-07
Bekiendtgiørelser. Skipper Rasmus Andersen fra Svendborg, beliggende ved den nordre Side i Havnen, medtager Fragtgods til Kiøbenhavn, og agter at være færdig paa Løverdag. Hvo som agter at medsende Gods, ville behage at melde dem ved Skibet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-07
Da Forpagtningen ved Sæbyegaard og Ottostrup, begge beliggende 1/2 Miil fra Kiøbstæden Sæbye og 3/4 Miil fra Fladstrand, til 1ste Mai 1813 bliver ledig, er jeg tilsinds, ved Auktion, som nærmere skal blive bestemt, naar og hvor at holdes, at bortforpagte disse Gaarde, paa 6 eller 9 Aar. Indhavende vilde selv overbevise, sig om disse Gaardes fortrinlige Avl, ved at besee samme, og anmærkes, at circa 1100 Tdr. Hartkorn, Korn-Tiende henhører under Forpagtningen. Forvalter Rasmussen paa Sæbyegaard foreviser Eiendommene, hvor Conditionerne blive, fra 1ste October af, til Eftersyn, skal nærmere blive bekiendtgiøre. Steensballegaard, den 5te August 1812. Kraph Juell Wind Aresfeldt. Lindholt, i Taars Sogn pr. Hiørring, en bekiendttrinlig Avls- og Græs Gaard paa flere hundrede To der Lands Areal og Hartkorn 8 Tdr. 2 Skpr. 1 Fk. 12 Alb., hvori der kan holdes 8 a 10 Bester, fra til 70 Fæehoveder og 100 Faar med deres Yngel, an af Høe over 100 Læs paa Gaardens Vogne, foruden der endda er en stor Deel at bortleie, og Udsæder det ene Aar som det andet, 20 Tdr. Rug, 12 a 14 T. Byg, og fra 40 til 50 Tdr. Havre, er Eieren, som be paa Gaarden, findes til, formedelst anden Bestemme underhaanden at bortsælge. Boepælen er anstændig beliggende nær en stor Skov. Jldebrændsel af Tørv Riis haves i Overflødighed paa Eiendommen. Kon Korn-Tienden og Kirke-Korn- og Qvæg-Tienden er i kiøbt, og om Præstens Andeel Korn-Tiende er beste vedvarende Akkord. Avlet, som er betydelig, saavelse en Deel god Besætning, samt Avlsredskabet, kan for i Kiøbet, og af Kiøbesummen kan 1/8 Deel, og maa mere, blive staaende i Eiendommen. Mandagen den 3die d. M. er paa Reisen fra Ro holm til Aarhuus borttabt af en Vogn et stort Tie Pibehoved med Sølvbeslag, et dito med sort Rør i samme. Skulle samme findes, bedes det afleveret i Hr. Uhrmager Kielsen, hvor der loves en resona Doceur. Røde Ride, til billig Priis, i Lispundvis, ere at for hos N. F. Jahnsen. Den Olie, Hørfrøet indeholder, giver det en Vær som hidtil blant den almindelige Mand ikke haver ved almeen bekiendt, hvorfore Hørren ogsaa i Alminde hed er indhøstet, for Frøet er bleven moden, med Ul tagelse af den Deel, som Dyrkeren har anseet fornøtil Sæd. Hvad Høeren taber, ved at staae til Fre modnes, er neppe saa betydeligt, som man har tro- og sikkert staaer Tabet ikke i Forhold til den Prihvortil Frøet ved Salg kan udbringes. Jeg har, 18 ening med tvende andre Mænd, indgivet allerundernigst Ansøgning om Tilladelse at anlægge et Olierai Brund Bye ved Horsens, og i Haab om allernaadiPrivilegium bekiendtgiøres herved: at jeg til høieste ga bare Priser og mod contant Betaling indkjøber He samt Valmue= og Rapsæd=Frøe, i store og smaae Pa tier, af enhver som maatte være i Besiddelse af s. dant. Helst ønskede jeg at erholde Frøet af indeværen Aars Afgrøde, saa hastig det var indavlet, for at bevdet for Mukkenhed. Sælgerne ville behageligen bevende sig, enten til Hr. Bogbinder Holst i Horsen til min Med-Jnteressent Hr. Forvalter Engberg og halsgaard ved Horsens, eller til Undertegnede. Soller ved Horsens, den 1ste August 1812. Christensen. (Hermed et halv Ark Tillæg.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-08-07
Indenlandske Efterretninger. Slutning af Hs. Kongel. Majestæts Anordning, angaaende Udmærkelses. tegnene ved Arneen.