Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-05
Aar 1550. Et Hold kongelig Majestæts Heste bleve i Skielskøer forede, hvortil en Bye-Skat St. Jørgens Dag blev sat, og 10 1/2 Mark 2 s. blev givet Anders Knudsen Borgermester for det Hold han holdte Kongl. Majestæts Heste. Naar Borgerne ikke vare villige at betale Skatten bleve de pantede, og Rodemesterne derpaa drukke en Tønde Øl. Øllets Priis i de Tider var heel ringe og smaaede ikke af Consumtion; 1 1/2 Mk. kostede en Tønde Øl, som blev drukket St. Kanuti Dag. 28 Skill, gaves for 1 Tønde Øl, som FierdingsMændene drukke, der de havde skudt Jldsteder efter Paaske, 2 Mk. for en Tønde Øl, som Rodemesterne drukke den Dag de pantede; 2 Stobe Øl, det er fire Potter, kostede en Skilling. En Vogn reiste til Ringsted, som er fem Mile fra Skielskøer, kostede 10 Skill., og 155 gaves Rasch sex Skilling for et Kongebud, han førte til Corsøer, som er to Mile; tre Skilling gaves for en Bog Papir til Raadhusets Tieneste. Nu begyndte de at plukke af det forladte Carmelitter Kloster, og en Linie kjøbes for 5 Album da et Huus i Klosteret nedbrydes. (S. 72.)- 1564. Vognleie og Bud vare ikke kostbare; 6 Skl. for et Bud til Corsøer; 12 Sk. for en Vogn til Slagelse; en Vogn som aag to store Træer fra Raadstuegaarden til Bybroen 1 Søsling." (S. 74.) Horerie og Løsagtighed kaldtes fordum Løn-Leie og blandt Adelen Liggemaal eller Boelskab. Det i disse Tider brugelige Navn Leyer maal synes da ikke at have været bekiendt." – Boelskab og ufri Qvinder var meget brugelig blandt Adelen. Deres nægte Sønner bleve i nogen Tid 1455 kaldte Bryde=Sønner, og en Fribaarne eller maatte bære Skjold og Hjelm; Mæn denne bleve ustraffede, men de adelige Qvinder bleve ikke slig syndig Frihed tilladt, som endnu, forseer en Mand sig, Hustruen vil dog ikke derfor skilles fra Manden, men forseer Hustruen sig, strax tager Jalousi Overhaand, stevner for Tamper-Retten og vil skilles fra Qvinden; taalmodige Mænd ere rare Mænd, dog de gives ogsaa. En vis Dame findes i Frederik den 2dens Tid 1578 for slig Forseelse at blive indmuret Brevet som af Geheime-Archivet er af Langebek meddeelt Skriftets Forfatter, indeholdt: at da Kongen var kommen undervejr med at Fru Mar. Ul. førte et slemt og løsagtigt Levnet og endog hun tilforn for slig Aarsag har været anholdt og igjen udkommet, skal hun alligevel intet have sig, bedret og rettet, men endnu som tilforn utilbørligen med Løsagtighed forholder, og fører et skjendeligt Levnet, Dig (nemlig Sønnen, til hvem Brevet er) – saavelsom andre hendes Venner til Haan, Spot og Forargelse, og efterdi Vi, som en christelig Øvrighed, sligt hendes uchristelige Levnet for ingen Deel ville eller kunne ustraffelig lide eller tilstede, have vi befalet os Elskelig Hans Skougaard, og Steen Bilde, at skulle med det første begive dem til din Gaard Themmerup og der overvære, at hun strax fængsligen bliver indsat, bedende dig og alvorligen befalende, at du og til den Tid møder paa Gaarden tilstede, og endelig tiltænker, naar hun nu der sammesteds bliver indemuret, at have Opseende med at hun bliver tilstede holdet, og ikke igjen udkommer hendes Livstid etc. S. 168 og 498. (Flere Exempler og mere om Indmuring læses i Olufsens Collectanea S. 75 o. s.) Paqueter Parykmagere, som nu udgjøre en tredie Deel af Verden vides ikke af i Skjelskøer.