Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Under denne Tummel havde Capitain d'Orig ny anvendt ethvert Middel for at berolige de ophidsede Soldater, og faae dem til at forlade Gaarden, idet han snart formanede dem til Rolighed, og forestillede dem, at de vilde fornærme Kongen af Danmark, ved at angribe hans Slot, snart omfavnede og kyssede de gamle Grenaderer, som fra deres Side forsikkrede, at de altid vilde elske og respectere de Danske. Understøttet af Lieutenanterne Lüttichau og Ferral, samt en gammel Ordonants-Underofficier Schaminsky, af det daværende danske Livregiments 1ste Compagni - medens Lieutenant Thalbitzevar i Cantonnementet hos den 2den Bataillon Asturien, og Lieutenant Mosenni var sendt til Leiren (hvor ogsaa Lieutenant de Plane havde Post), for saavidt mulig at afholde Spanierne fra at forlade den var det tre Gange lykkedes Capitain d'Origny at faae de tilstedeværende Spanier til at forlade Gaarden ved Palaiet, men uden Nytte, da den stedse fyldtes paany af Folk, som til samme Tid strømmede ind fra en anden Side. Medens alt dette gik for sig, vare de franske Lieutenanter Marabeil og Laloy komne tilbage fra en Spadseretour paa Chausseen til Ringsted. Ved Indgangen til Byen bleve de af Jnstructeur Schwartz underrettede om Spaniernes Angreb paa Palaiet og den Fare, de vilde udsætte sig for, naar de gik videre. Marabeil svarede kun med det Udraab: "O Gud, min General!" hvorpaa han og Laloy løb hen til Palaiet. Men neppe vare de komne ind i Gaarden, førend de bleve angrebne ved Generalens Dør, hvis Sprængning Lieutenant Lüttichau netop bestræbte sig for at afværge. Hans og Lieutenant Ferrals Anstrængelser, som understøttedes af den gamle Dellevielleuse, bidroge til at frelse Lieutn. Laloy. Denne fik nemlig, efter at have modtagen flere Saar, Leilighed til at smutte igjennem et Vindue, hvilket man i samme Øieblik aabnede for ham indenfra. Marabail derimod blev til samme Tid dræbt ved to Skud og et Bajonetstik i Brystet. Capitain d'Origny befandt sig, da dette skeete, netop paa den modsatte Side af Gaarden, som var saa opfyldt af Mennesker, at han under Tumulten ikke kunde bemærke hvad der foregik, men blev derom underrettet af en spansk Underofficier. Ulykken var imidlertid skeet, og strax derefter var Marabails Liig udplyndret til Skjorten. Omsider lykkedes det Oberst Dellevielleuse at faae Gaarden ryddelig, derved, at han paa Capitain d'Orignys Forslag lod slaae Generalmarsch. Soldaterne forlode nemlig, paa Enkelte nær, strax Gaarden, og begave sig til deres Allarmplads; hvilket er et nyt Beviis paa, hvad Virkning en til rette Tid anbragt befaling har paa Soldaten. De spanske Officerer overtalte derpaa Soldaterne til at opsætte til næste Dag Udførelsen af den af dem fattede Beslutning, strax at marschere til Kjøbenhavn, nedlægge deres Faner for den danske Konges Fødder, og tilbyde ham deres Tjeneste. Spanierne begave sig - omtrent Kl. 10 - for største Delen tilbage til Leiren og Cartererne; og forblev Palaiet endnu bevogtet, og Skydningen ophørte ikke gandske. - Den nu indtraadte Rolighed thi saaledes kunde den kaldes i Sammenligning med de foregaaende Timers Tumult - afbenyttedes deels til at faae den ulykkelige Marabails Liig bragt bort fra Gaarden, hvor det endnu laae, deels til at sørge for General Fririons og hans Stabs Sikkerhed. Det første udførtes paa Capitain Heinens befaling, af Lieutenanterne Lüttichau og Ferral, som besørgede det udplyndrede og næsten afklædte Liig, paa hvis nyligen saa livlige og blomstrende Ansigt Selvbevidstheden om tro opfyldt Pligt havde efterladt sig et blidt Smiil - anstændigt henlagt i et af Palaiets underste Værelser. Det var iøvrigt ikke blot hans Liig, man havde udplyndret; det samme var ogsaa skeet med hans i Qvarteret efterladte Bagage, og dette udførte hans egen Tjener, en Spanier. General Fririon med flere Officerer af hans Stak opholdt sig endnu i det samme Værelse, hvor han nyligen havde seet sig udsat for Oprørernes Angreb og været Øienvidne til Marabails Drab. Ledsaget af den unge Treschow (nuværende Etatsraad), som var vel bekjendt med Palaiets Locale, da hans Fader (Amtmanden) der havde Embedsbolig, begav Capitain d'Origny sig Kl. 10 1/4 gjennem en Bagdør ind i Palaiet, og modtoges af Generalen med det Spørgsmaal, hvor de spanske Officerer havde været, Paa Capitainens Svar, at en stor Deel af dem havde været paa deres Post, men uden at kunne udrette noget, da Soldaterne ikkun af Delleviellense og ham havde villet lade sig nogenlunde styre, bemærkede Generalen: "Blot Dem, min Ven, saae jeg, og De har gjort mere til min Frelse, end De nogensinde kunde gjøre for Dem selv. Capitainen forklarede nu Generalen og hans Officerer, hvorledes man haabede at befrie dem at den Fare, hvori de endnu stedse svævede, da det kunde antages som afgjort, at Spanierne næste Morgen vilde fornye Angrebet og bemægtige sig dem, hvem de i denne Dag saa ofte have tilsvoret Døden. De Franske bleve i største Stilhed førte igjennem en Gang, ved hvilken Palaiet staaer i umiddelbar Forbindelse med den tæt hosliggende Domkirke. Her bleve de for det første skjulte i en Hvælving. Enkelte Kugler kom ogsaa her ind igjennem Kirkevinduerne; dog ophørte Skydningen snart gandske, da de danske Officiere havde udspredt Rygtet om, at Generalen var skudt, hvilket bidrog meget til at bringe Rolighed tilveie. Capitain Heinen, som hidindtil havde været beskjæftiget med, fra Tid til anden at sende Staffetter til Kjøbenhavn, for at melde Kongen Tingenes Gang, kom nu ligeledes til, og det blev aftalt, at Generalen og hans Officerer skulde iføre sig danske Soldaterunniformer, som i dette Øiemed vare hidbragte. Capitain d'Orig ny ilede imidlertid til Kjøbenhavn, hvor han ankom Kl. 2 1/2 om Morgenen, for at aflægge Kongen mundtlig Rapport. Capitain Heinen tilligemed den unge Treschow og Hr. Borup, der var ansat ved Amtmandens Comptoir, førte, Kl. 1 om Natten, de forklædte Franskmænd ud af Kirken, forbi de spanske Poster, og ledsagede dem til Hedehusene paa Veien til Kjøbenhavn, hvor de fornødne Kjøretøier vare i Beredskab. De Franskes egne Uniformer bleve baarne derud i en Sæk. General Fririon havde den Glæde her at træffe Chefen for Staben og Commandeuren, for Artilleriet, hvilke under Tumulten havde været fraværende, hvorfor man befrygtede, at ogsaa de vare dræbte. Da Oprøret brød løs, spadserede disse to Officerer ved Roeskildefjord i Nærheden af Leiren. De bleve strax forfulgte af Spanierne og kunde kun undkomme ved Hjelp af en Baad, der lykkeligviis var tilrede, og paa hvilken de, medens der forgiæves blev skudt efter dem, førtes over til Fjordens modsatte Bredde ved Landsbyen Himmelev. Den i Leiren værende danske Officeer, Lieutenant de Plane, blev ligeledes en Gjenstand for Oprørernes Forfølgelse, alene fordi de erfarede, at han stammede fra Frankrig. Man kastede Steen efter ham og truede ham med Knivstik, saa at han, for at unddrage sig deres Raseri, ligeledes maatte begive sig til Kjøbenhavn. Capitain d'Origny traf H. M. Kongen i Begreb med at stige til Hest. Generalmarsch var slaaet, og et tilstrækkeligt Troppekorps stod rede til at marschere mod Roeskilde; ligeledes var der allerede givet Ordre til Tropperne i Kjøge og Hirschholm, til samme Øiemed. Da de franske Officerer ankom et Par Timer senere, og man var forvisset om, at Spanierne ingen videre Bevægelser agtede at foretage, blev imidlertid alt contremanderet, og Capitain d'Origny afgik atter til Roeskilde med mundtlige Ordre fra Kongen til Oberst Dellevielleuse, at han indtil videre skulde overtage Commanden over den spanske Division i Sjælland. Endnu samme Dag, den 1ste August, blev det ved Capitain d'Origny de spanske Tropper forkyndt, at de indtil videre stode under Kongen af Danmarks befaling, at han havde udnævnt Oberst Dellevielleuse til deres Commandeur, og at de skulde forholde sig rolige og udvise Lydighed, navnligen i det Tilfælde, at Hans Majestæt maatte finde for godt at lade Leiren opbryde og fordeele Trop verne i andre Qvarterer. Under Vivatraab for Kongen af Danmark blev dette lovet fra Spaniernes Side. J de første Dage af August forflyttedes de spanske Tropper til Ringsted, paa en Bataillon nær, som kom til Slagelse. D. 9de blev Ringsted omringet af danske Tropper under Generallieutenant Castenskjold, og de spanske Batailloner modtoge Kongens befaling at udlevere Hovedmændene for Oprøret i Roeskilde. Dette skeete ogsaa uden Modstand, og 113 Mand førtes som Fanger under Kavalleri=Escorte til Kjøbenhavn. Umiddeltbart efter at dette var skeet, begyndte, den 11te August, Desarmeringen af alle paa Sjælland værende spanske Tropper, hvilke nu - som en Følge af at la Romana forberedte Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. sig til, med sit Corps at gaae fra Fyen og Langeland ombord paa en engelsk Escadre – bleve betragtede som Krigsfanger. Ogsaa dette blev uden Vanskelighed udført; Officererne bleve under Pladscommandanternes Opsigt i de Byer, hvor Spanierne havde været indqvarterede, hvorimod Underofficerer og Soldater førtes under Escorte til Kjøbenhavn. Allerede den 13de August marscherede Gennerallieutenant Castenskjold atter med sit Corps tilbage til Kjøge. Som Krigsfanger forholdt Spanierne sig rolige. Jblandt flere, dem af vor Konge forundte, Naadesbeviisninger, gjorde det især Jndtryk paa dem, at der maanedligen til Underholdning tilstodes Konerne – hvoraf der vare mange – Halvparten, og hvert Barn Fjerdeparten af det, der var bestemt for Manden, i Forhold til hans Grad. Den 4de September afreiste Officererne til Corsør, for at gaae over det store Belt, og næste Dag begyndte i Ringsted Gjennemmarschen af de spanske Underofficerer og Soldater, som fulgte colonneviis, bag efter deres Officerer, indtil den 20de September. Endnu fulgte, indtil den 4de November, nogle Transporter Reconvalescenter, hvormed da de Spanskes Ophold i Sjælland endtes. Artiklen slutter med Skildringen af en anden Scene, der, som en Følge af Begivenhederne i Sjælland og i Fyen, forefaldt ved Bredden af det lille Belt. En spansk Ritmester la Costa ankom den 11te til Snoghøi, i Spidsen for en Esauadron af det spanske Cavalleri-Regiment la Reyna. Dagen i Forveien vare to spanske Jnfanteri-Regimenter uhindrede passerede over, og det var hans Agt at følge efter Færge=Fartøierne vare imidlertid blevne henlagte under Batteriet, som de spanske Cavallerister ikke kunde tænke paa at angribe. Ved Lyngsodde, hvor han ilede hen, i Haab om at kunne benytte en Galease og 2 Jagter, som imidlertid vare gjorte ubrugelige, blev han omringet og afskaaren enhver Retraite af et Corps, bestaaende af 1 Escadron jydske Regiment lette Dragoner, 1 Esquadron franske chasseurs a chevall, 1 dansk Jnfanteri-Bataillon, nogle franske Jnfantericompagnier og et dansk kjørende Batteri. Den spanske Esguadron opstillede sig nu med Front imod de den omringende Fjender. Den høistcommanderende franske Officeer red frem til la Costa, som holdt foran sin Esquadron. Efterat have vexlet nogle Ord med Hiin, gjør den spanske Ritmester en Bevægelse med den høire Haand ned efter det ene Pistolhylster. Franskmanden griber ham i Armen, og spørger, hvad han har isinde. "Paa min Ære, Jntet imod Dem lyder Svaret. Men strax efter kaster Spanieren sin Hest til Siden, tager Tøilen, i den høire Haand, og griber en Pistol med den venstre og skyder sig en Kugle igjennem Hovedet. Af franske Pionerer blev der paa Stedet gravet en Grav, neppe dyb nok for at bringe et Liig i Skjul under Jordens Overflade. De nedslagne Spanier vare Vidne til, at deres Ritmester blev kastet i denne Grav og høist nødtørftigen tildækket med Jord. Derpaa bleve de førte til Fredericia og der afvæbnede. Nuværende Oberst og Chef for Livregiment Dragoner, Carl von Bardensleth, dengang, saavidt vides, Ritmester, var, som Medhielper ved Generalstabsforretningerne, fulgt med det Corps, der tog den spanske Esguadron til Fange. Han besørgede siden Ritmesteren opgraven, lagt i en Liigkiste og begravet paa den katholske Kirkegaard i Fredericia, hvorfor, ligesom for anden dem ved enhver Leilighed udviist Velvillie, Sygnierne vare den brave Bardensleth, som de kaldte ham, meget taknemmelige.