Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-09-23
Hr. Brougham traadte den 9de Septbr. frem i Overhuset og udbad sig en Opsættelse af 3 Uger for at forberede sig til sit Forsvar for Dronningen. Lorderne bevilgede eenstemmigen dette Forlangende og Huset udsatte derfor sine Møder til den 3die October, da Hr. Brougham saa skal begynde at føre Dronningens Sag. Grev Liverpool erklærede sig villig til at tilstaae Dronningens Advocater en endnu læ gere Opsættelse, men hvilket Tilbud Hr. Broug, ham dog ikke modtog. Der blev befalet at følgende Personer skulle til Forsvarets Understøttelse fremstille sig for Husets Skranker. John Oldie, Julius Cæsar Garazzi, Joseph Visetti. William Hugses, John Johusione, John Brombach; de 3 sidste ere Englændere. Det hedder at Dronningen ogsaa vil lade sine forrige Kammerherrer Sir W. Gell og Hr. C. Crovn, Capitainerne Hannom og Flinn, Dor tor Holland sin forrige Læge, Greve Schavini og Hierommus Cario, sin nuværende Coureer, optræde som Vidner, ogsaa gaaer det Rygte, at Bergami vil personlig møde. Sir W. Burrel og GrevMonsagn, hvis Vidnesbyrd Dronningen ogsaa vil producere, opholde sig paa Continentet, og have undskplot sig med, at de ikke kunne komme til England, formedelst deres Upasselighed; derimod have de tilbudt sig at aflægge deres Vidnesbyrd for en Commission; men det er endnu ikke afgjort om Overhuset vil modtage deres Tilbud. Flere Jtalienere at megen fornem Stand ere ankomne til London for at vidne til hendes Majestæts Fordeel. Det er paafaldende skriver man under 12te Septbr. fra denne Hovedstad, at General Advocaten, som har i sin Anklage omtalt Dronningens Engelske Hofverfonale, som dog en lang Tid forblev hos hende, efter hendes Forbindelse med Bergami havde begyndt, icke har fremstillet disse Personer som Vidner mod Dronningen, men blot Jtalienere af en meget ringe Stand, og forresten ingen andre Personer af Anseelse, naar to Post Capitainer undtages; men som ikke have udsagt noget til Hs. Majestæts Skade. - Denne Beskuelse af Processen med Dronningen, finder stedse meere Indgang blandt Folket, og stiller den i et ugunstigt Lys, saaledes hedder det i en privat Skrivelse fra London af 24de August, at da General-Advocatens Anklage blev bekiendtgjort, saa bleve alle selv Dronningens varmeste Tilhængere ligesom bedøvede deraf og opfyldte med Ætelhed og Afskye; men denne Følelse tabte sig efterhaanden, da man betænkte den Kilde hvorfra denne Anklage kom. Majoccis Forlegenhed da der blev holdet Contraforhør med ham, svækkede meget Tilliden til hans Udsagn. Det er mærkeligt at der fortælles, at naar Dronningen passerer forbi Militairne, saa sees nogle Soldater at præsentere for Hende, men andre ikke, saa at det synes at være overladt til Soldaterne selv, om de ville bevise Hende Honnus eller ikke. Ved alle de Motiver, som ere blevne gjorte i Overhuset til Dronningens Fordeel, have stedse alle biskopperne erklæret sig derimod. Man har i de sidste Dage udbredet en Fortegnelse paa de Jndkomster, som flere Pairs med deres Familier nyde af Staten, og som te skal være overdreven; ifølge samme oppebære de 365 Pairs, som have Sæde og Stemme i Overhuset, aarligen 2,754,336 Pd. St. af Staten, og de øvrige 100 Pairs 978000 Pd., denne Bekiendtgjørelse har gjort et stort og ufordeelagtigt Jndtryk. - Den Stemning som hersker over denne Sag blandt Folket, giver sig stedse tydeligere tilkiende, den ene Addresse indkommer til Dronningen efter den anden, og i alle Englands og SkottlandsManufacturstæder, ligge Formularer til slige Addresser til Underskrift. Ogsaa Skibsredderne og Matroserne paa de Coffardieskibe, som ligge paa Themsen, have besluttet sig til at overlevere hende en Addresse; de ville begive sig i Masse paa et stort Antal Baade paa Themsen fra Deptford til Brandenburghouse, for at bevidne Hende deres grændseløse Agtelse. – J en Addresse som Kunstnerne, Mechanikerne og den arbeidende Klasse i Manchester have overleveret til Dronningen, hedder det blandt andet: at, i hvad faa Parlamentet vil foretage sig mod Hs. Majestæt, saa ville de aldrig beqvemme sig til at hylde nogen anden Person, som kunde komme til at indtage Hendes Plads ifølge denne Bill. Dronningen sagde i sit Svar: at leiede Spioner have bestuket Meenedige til deres Hielp, og at de forsøge paa ved sorte Handlinger af deres Opfindelse, at besmykke Hendes rene jomfruelige Ære. Men at Hun beleer sine Fienders indbildte Triumph; thi Frihedens kraftfulde Arm skal kaste den ondskabsfulde Desputismus til Jorden. Oprigtig og med Føie have J sagde hun, gjort Regning paa, at min ømme og medlidende Barm vilde lide ved Slagteriet og Massacren i Manchester. Naar jeg betragter den nedrige Orm, som har stukket Eder, saa beundrer jeg, at J ikke have søndertrandt den Men J ville ikke have forglemt at hævne Eder. Giengieldelsens fatale Time er vel opsat; men ikke opgivet. J have holdet Massen af Eders Raserie tilbage, for at udgyde den paa Eders ondskabsfulde Fiender: Eders Slaverie og min Tilintetgjørelse udspringe af samme Uretfærdigheds Kilde. – Man priser med Rette Dronningens Mod; thi det bliver nu stedse meere tydeligt, at hun lægger an paa at bringe hele Landet i Oprør.) Folkets Tilstand i England skal ogsaafølge de private Breve man har derfra, virke ig være elendig. Handel og Fabriker standse stedse mere, og alle klage over de slette Tider. Nye Oprørs Scener begynde atter at yttre sig, for medelst Mangel paa Fortieneste. Kularbeiderne i Screvsbury, have atter begyndt at giøre Oprør, og i det ulykkelige Birningham have Fabrikarbeiderne holdt Forsamlinger, at indgive Besværinger til Parlamentet. Statspapirerne vakle bestandig stedse meere i deres Værdie og begynde at falde.