Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-11-10
Det er noksom bekiendt, at iblandt de Hielpemidler og Kiendetegn, hvorpaa de underjordiske skiulte Skatter kan vorde opdagede, har den hos Bergfolk især brugelige og saa kaldte Pegestikken, ogsaa faaet en betydelig Plads, og ligesom Borgerret. Samme har og kommet mange Verdslige, Viise, til at bryde deres Hoveder, med at udgrandske dens Natur og Beskaffenhed, ja drevet dem aldeles til mange og særskildte Meeninger. Paa Latin kaldes den, virgula divinatoria; falieris, aurisera; metalloscopa. Paa Fransk, Bagnette divintoire a. Paa Tydsk, Wünschelruthe. Paa Norsk, Peegstikke. Paa Svensk Slagruta, Peksticka. Hvorfra den har sin Oprindelse, kan ei lettelig siges, om det er af Mosis Kiep, der forvandlede Vandet til Blod, af Aarons Kiep, der har modne Mandeler, af Ahasveri Guld spiir, hvis udrakte Spidse Efther for at faae Naade, rørde ved, af Elizæi Kiep, som, da den blev kastet i Vandet kom Jernøren til at svømme, af Homeri Kiep, som Pallas brugte, da hun forvandlede Ulysses fra gammel til ung, af Wirgilii eller nogen anden Portes Historier, hvori der meldes om adskillige Kieppe, der have besiddet en besynderlig Kraft, af de østerlandske Viises gamle Skik, der altid brugte Kieppe til at spaae om tilkommende Ting? eller, om den har sin Oprindelse nogen andensteds fra det kan være os ligemeget, efterdi det er rimeligt, at Hedningernes Kieppe ere komne i Brug af Mosis, Aarons eller Elizæi. Hvad ellers denne Pegestikkes Materie og Dannelse angaaer, saa er den tredobbelt, nemlig af Træe, Metaller og Blandinger. Pegestikken af Træe er atter igien to Slags; 1) som en liden Gaffel eller som det Bogstav N. der bruges almindeligst, af Tykkelse som en Finger, at den et lettelig skal høies af Vinden, og næsten at en Alens Længde, eller ogsaa efter Behag. Hornene holde de fast med begge Hænderne, der lede og søge efter Metallerne. Man skiærer den gemeenlig af et eller to Aars gammelt Hesletræes tvekløftede unge Qvister, tjær af det Træe, som har voret op over nogen metalliske Aare; endskiønt nogle tage ogsaa dertil Qviste af Aske=Birke=Fyrre=Grane=Pære Kirsebær= og andre Træer; ja der ere og de, som dertil bruge forskiellige Træarter til forskiellige Arter Metaller. Om denne Peegestikke er kortet eller en, om den er afskaaren den eller den Dag i Solhværvet? om man den Tid har staaet ligemod Solen, om den er skaaren op eller ned af i 3 Skærninger eller Gange? holder man almindelig for, at giøre lidet eller intet til Sagen. De fleeste pleie at besmøre sin afskaarne Peegestikker, med destilleret Olie af Hele eller Enebærtræ, da den chymiske Erfarenhed har beviist, at der gives en Sort Attraktion og Sammenhæftelse imellem Olier og Guld. 2) Kan den og afskiæres efter Længden, dog et længere end den forrige. Nogle lægge den samme i en Ligevægt paa den udvendige Flade af Haanden, paa det at, naar den, som bruger samme, kommer oven over Metallernes Aarer, den da kan nedbøie sig. Andre derimod holder begge dens Ender fast med sine Hænder, og høier den noget ind i en Bue imod Horizonten, paa det at, naar de gaae nogen Aare forbi, Buen da kan høie sig ned af til Jorden. Il. Pocgestikken af Metaller pleier at giøres i samme affeldannet Fiaur, enten af Messing, eller af alle Slags Sorter Metaltraader, men særdeles de ædle, hvilke hver for sig sammenvikles eller ogsaa dannes de af disse Metallers Sammenblandelse og Smeltning til en Kugle i Jlden, tilligemed mercurio philosophorum, paa en ubekiendt Maade. Denne Kugle, naar den henkastes paa Biergene, siges gemeenligen at blive liggende stille ved de metalliske Aarer, og en at bevæge sig videre. IIl. Pegestikken af Blandinger laves af nogen metallisk Plade, f. Ex. Guld, eller Sølv, eller Kobber, der saaledes sammenhæftes med Træet, at den træagtige Deel, som er sammenføiet til den metalliske lille Plade, og fæstet i Ligevægt over en Kaardeklinge, eller ogsaa ophængt efter en Traad, kan frit og uden Forhindring vorde bevæget.