JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-04-29
Med Kongelig allernaadigst Bevilling, bliver Stamhuuset Constantinsborgs Hovedgaard, samt alle underlagde Tiender og Kirker ved offentlig Auction bortsolgte i næstkommende October eller November, saafremt antagelig Bud giøres, hvilket herved forløbig tilkiendegives, paa det Lysthavende kunde have Tid at søge fornøden Oplysning om disse Eiendommes Beskaffenhed. Auctions-Dagen og Stedet skal nærmere vorde kundgjort i disse Aviser. Jmidlertid tiener til behagelig Underretning, for enhver som ikke kiender benævnte Eiendomme: A) Hovedgaarden er beliggende i en af Jyllands behageligste og beste Egne, nemlig en Miil vesten for Kiøbstæden Aarhuus, tæt ved den store siskerige Brabrand Søe; den har gode Jorder, overflødig Skov af alle ordinaire Sorter Træe, Eng og Tørveskiær, hvorhos et nyelig anlagt Teglbrænderie lover anseelig Fordeel, saa meget meere, som dets Leverancer tilligemed Stedets øvrige Producter, kan befordres ved Pram, og Baade, til bemelte Kiøbstæd; den har en ualmindelig smuk og nyttig Hauge, med et stort Antal af go Frugttræer, hvoriblandt findes mange unge og rare, som ere anskaffede i de sidste Aar, foruden Træeskoler, bestaaende af Linder, adskillige Sorter Fure og Gran, Lærketræe samt endeel meere siældne Arter; Bygningerne kan sættes i god Stand med liden Bekostning, da Læ den er nyelig bygt af overmaade gode Materialier og tvende svære Huuse kan nedtages til de maadelige Byg ningers Forbedring. Stedet er altsaa et af de yndig i ste og fordeelagtigste i sin Art. b) Kirkerne nemlig Tranberg og Thiset, ere nyelig satte i fuldkommen: god Stand ved Hoved=Reparationer. - C) Tienderne ere: Tranberg Sogns Kirketiende, som sælges med Kir ten af tiendeydende Hartkorn 168 Tdr. Thiset Sogn. Kirketiende ligesaa, af Hartkorn 282 Tdr., samme Sogn, Kongetiende; Wibye Sogns Kongetiende af Hartkor157 Tdr.; Ormslev Sogns Kongetiende af Hartkorn 132 Tdr., Aarslev Sogns Kongetiende af Hartkorn 94 Tdr.; Brabrand Sogns Kongetiende af Hartkorn 25. Tdr.; Holme Sogns Kongetiende af Havre og Qvæg det tiendeydende Hartkorn er 168 Tdr.; og Koldt Sogn, Kongetiende, ligesaa af Havre og Qvæg; det tienden, dende Hartkorn er 257 Tdr. Disse Tiender falde alle i Egnen ved Aarhuus, og de ere følgelig alle gode, saa meget meere som Fælledskabet er hævet, og Avlsbruge, altsaa i tiltagende Forbedring. - D) Skulle, imod Formodning, noget af Stamhuusets beboede Bøndergods ikke kunde sælges til Fæsterne selv, saa bliver samme solgt ved indbemelte Auction, i Forening med Hovedgaarden. hvorom da skal vorde publiceret nærmere Efterretning. Constantinsborg, den 20de April 1797. H. F. de Fædder Charissius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-04-29
Hos undertegnede, der for nærværende Tid opholdes sig hos S. T. Hr. Stiftsprovst Jansen i Aarhuus faaes for hosstaaende Priser: Cramers Regnebog, 28 sk. Anviisning eller Cifferbog over samme, 24 s. Colloqvium Arithmeticum, 24 s. Geometrie, 32 s. Atgebra, 2de Dele, 10 sk. Styrmandsbog, 16 sk. Kortpasning, 16 s. Sphæra Tyronica, 12 s. Verel=Regning, 8 s. Alle Skrifterne samlede overlades for 10 Mk. Kan og faaes heftede a 4 s. mere. H. C. Cramer. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Af= og Tilgangs=Lister, a Bog 1 Mk. 36. Markeds=Passer, a Bog = = = 2 Mk. Hoved=Mandtals=Lister, a Bog = = 1 Mk. 3. Følge=Sedler til Brug for Lægdsmænd, a Bog, 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-04-29
Bekiendtgiørelser. En hvid Griis er Onsdag Eftermiddag sin Eier bortkommet; hvo om samme kan give Efterretning, vil 3de melde det paa Adresse Contoiret, eller i Amtmandens Gaard, imod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-04-29
Paa Stamhuset Ratlousdals Gods, i Oldrup Bye, ere ved Døden afgangen Huusmand Rasmus Arentzen, og Hustrue. Da disse Afdøde allene har efterladt sig 3 Umyndige Børn som Arvinger, saa bekiendtgjøres dette Dødsfald herved, for om nogen Creditorer eller Debitorer skulle være som kunde vedkomme denne Boe, de da kunde møde i Stervboen den 31te Man næst, da Skiftet den Dag bliver foretaget, og om muelig sluttet. Ratlousdal, den 19de April 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-04-29
Paa Skifteforvalteren Hans Excellence S. T. Hr. Geheimeraad Schack Ratlous Vegne, . G. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-04-29
Kiøbmand Hans Duches Opbuds Boes Gaard No. 320 paa Horsens Byes Smeddegade, til Kiøbmandskab, og Brændeviinsbrænderie indrettet, samt den derved liggende Leie-Bod No. 321, bliver ved en eneste offentlig Auction absolut bortsolgt Mandagen den 12 Junii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 4 slet, som herved til Creditorers og Liebhaberes Efterretning bekiendtgjøres. Horsens, den 18de April 1797. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-04-29
En sort Hest, uden videre Aftegning, henimod 11 Qvarteer høi, er optagen af Hr. Finsteen i Randers, og kan imod paagaaende Omkostninger afhentes hos Nicolai Holm, boendes i Strøm Huuset ved Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-04-29
Paa Dybvad staaer 70 Stykker gode og i Vinter i godt overfodrede Stude usolgte. Niels Leth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-04-29
J Fausing Bye, paa Stamhuset Estrup Gods i Randers Amt, er den 4de Martii sidst, bortdød forrige Birkeskriver Niels Laursen Kaaes, under Skifte Forretningen er det anmeldt, at den Afdøde, foruden andre her i Egnen værende Arvinger, havde en Søn Christen Nielsen, hvis Opholdsted ei var nogen bekiendt, følgelig ei heller om han er levende eller død, eller haver efterladt sig Livs-Arvinger; saa i Anledning: deraf, findes fornøden paa Høie Skifte=Forvalters Vegne, at bekiendtgiøre dette Dødsfald for bemeldte fraværende, om nogen er til, at de til lovbefalet Tid vilde melde sig, og da Stervboet er af dette Slags, som i Hen leende til Proclamation bliver at rette sig efter Placaten af 26de October 1792. Bekiendtgiøres tillige til Efterretning for Stervboets Debi= og Creditorer, at en Skiftesamling foretages i Stervboestedet 12 Ugers Dagen den 10de Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet. Estrup, den 18de April 1797. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-04-29
Efter den i Gierlev Bye den 12te April sidst bortdøde Aftægtsmand Christen Christensen Smed, indkaldes at møde 6te og 12te Ugersdagen nogle fraværende Arvinger, som er: 2de ligeledes døde Brødres Børn Niels Christensens i Kierbye og Peter Christensens i Wiwild, hvis Navne og Opholdsted ei vides, og en Søster Gyrild Christensdatter, gift med Smeden Jens Pedersen i Wæth. Ligesaa indvarses Stervboets Credi= og Debitorer til fornævnte Tid. Støvringgaard, den 24de April 1797. S. Trane, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-04-29
Eieren af Baroniet Hogholm i Sønder Herred, Randers Amt, lader næstkommende 24de Julii Kl. 10 slet Formiddag ved offentlig Auction paa bemelte Hogholm opbyde til Bortforpagtning fra 1ste Mai 1798 følgende Gaarde og Tiender: 1) Hogholms Hovedgaards Avling, af aarlig Udsæd Rug 80 a 90 Tdr., Byg og Ærter 64 Tdr., Havri70 a 80 Tdr. og Boghvede 32 Tdr.; hertil kan avles aarlig 3 til 400 Læs Høe, forres og græsses 150 Køer, foruden Heste, Faar og ungt Qvæg. 2) Korn- og Qvæg-Tienderne i Thistrup og Fugelslef Sogne, af circa 415 Tønder enkelt Tiendeydende Hartkorn, som opbydes separat. 3) Avlsgaarden Nyegaard, hvis Udsæd er aarlig Rug 30 Tønder og Boghvede 15 a 16 Tønder, kan Conditionerne er 14 Dage før Auctionen til Gien fodre og græsse 40 til 50 Fæehøvder. nemlæsning hos Hr. Postmester Holm i Aarhuus, og paa Gaardens Skriverstue hos Forvalter Stub. Hogholm, den 22de April 1797. af 15de hujus, bliver herved sub poena præclusi et I Kraft af Hans Majestæts allernaadigste Bevilgning perpetui silentii med Aar og Dags Varsel indkaldet alle dem som formeene sig at have noget at fordre udi Kiøbmand Hans Duches Opbuds Boe her i Hor deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for og sens, med deres Fordringer at fremkomme og saadant som Boets Forvaltere at anmelde og beviisliggiøre. Horsens Raadstue, den 18de April 1797. Borgemester og Raad. ril: Fr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Kiøbenhavn. Den Kongel. Danske Gesandt i Dresden, Geheimeraad von Bülow, har indsendt til Statsraad Lawitz i Altona den betydelige Summa 7000 Rdlr. til de Brandlidte i Kiøbenhavn, uden at angive de velgiørende Giveres Navne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Mod Enden af Maii Maaned forventer man her de svenske Fregatter, som skal foreene sig med vore, til Handelens Beskyttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
De asiatiske Actier ere nu stegne til 410 Rdr. Stykket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Meubelassecurance-Actierne gielde nu 530 Rdr. Stykket. Med det første Jndskud og derefter givne Tilskud har de kun kostet 200 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Den 27de April lagde Fregatten Tritton, som er destinert til Middelhavet, under Capit. Ellebrachts Commando, ud paa Reden. Samme Dag gik Kongejagten Helleflynderen under Seil til Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Nykiøbing, den 17 April. Den 7de April strandede paa den saa kaldte Rodsandunder Giedsergaards Forstrandsrettighed her paa Falster, en Jagt og Galliase. Fire Mand, som udgjorde Jagtens Besætning, bleve med meget Besværlighed og Livsfare reddede. De havde staaet 5 Dage og Nætter i Vand og vare næsten forkomne, dog kom de 3 sig igien; men den 4de havde faaet Koldbrand i Fødderne, saa den ene Fod og alle Tæerne paa den anden maatte af sættes. Jagten var fra Stockholm og destineret til Lybeck med en Ladning af Boltjern, Jernplader og Beeg, som er bierget af Giedesbye Beboere. Man haaber og at bierge Fartøiet. Paa Galliasen var ingen Folk. Formodentlig have de søgt at bierge Livet i Skibsbaaden; thi den tilligemed Roret var borte fra Fartøiet. Lugerne og Kahytdørren stode aabne, og paa Bordet i Kahytten laae Skibsdocumenterne, hvoraf erfaredes, at den var fra Calmar bestemt til Holsteen med Steenfliser, Sparrer og Bræder m.v. Ladningen blev bierget af Nyestæderne, hvilket og formodes at kunne skee med Fartøiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Aarhuus. Den 2den Mai ankom hertil fra Kiøbenhavn, Skipper Ole Clausen med Stykgods og Passagerer, og agter om 8 a 10 Dage igjen at afseile til Kiøbenhavn ligeledes med Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Samme Dato afseilede Skipper Johannes Clausen, til Kiøbenhavn med Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Samme Dato afseilede herfra til Kallundborg, Smak skipper Peder Rasmussen med Stude og Køer for C. Gieding. C. Soede med Stude for Anders Hviid. Jes Jessen med Dito for P. Klitgaard. Jens Thurøe med Dito for Anders Hviid. Søren Michelsen med Dito for Christian Faurschou. Lars Hansen med Dito for Mads Bygballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Det har behaget Forsynet den 3die Maji at bortkalde min i Livet høitelskende Mand Jørgen Peder Jørgensen, efter en Maaneds haard Brystsvaghed, i hans Alder 32 Aar; dette saa høit smertelige Tab bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner, frabedendes al Condolence, der ikkun ville forøge min billige Sorg. Anne Mette Hasle, sal. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Prædikanterne paa tredie Søndag. efter Paaske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Froeprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Cand. H. C. Schmidt. Hr. Bechmann. Fruekirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Udenlandsk. Frankrig. Fra Freisach melder General Berthier følgende: Angereaus og Massenas Divisioner ankom den 1ste April til St. Veit, og under bestandig at fremtrænge Fiendens Eftertrav fortsatte deres Marsch til Freisach. Fienden ville holde sig i Freisach, og ansøgte om en Vaabenstilstand paa 4 Dage, som ei blev tilstaaet, og maatte efterlade sig betydelige Magasiner, som vare oprettede der, til Underholdning for 20,000 Mand i 14 Dage. Han vilde benytte sig af Passenes Fordeel oven for Jrnhein og lod adskillige Grenadeer=Batailloner, marschere derhen, men blev uagtet sin Disposition og Artillerie tilbagetrængt af Massenas Division, der gjorde 600 Mand til Fanger foruden Døde og Saarede. Bernadottes Division, som dækker Biergværkets Rømning i Jdria og Contributionernes Hævelse i Triest, fortsætter, deres Bevægelse imod vores høire Fløi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Under de udenlandske Ministre hersker nu her megen Virksomhed, hvis Middelpunkt er hos den preussiske Minister Sande; von Rollin. Den nye Præsident i America, John Adams, har beordret en nye Befuldmægtiget hertil, for om mueligt at bilægge de opkomne Stridigheder. Ministeren Benezech lader i Rombolet sælge 200 Vædre og Faar af Spansk Race, og har ladet bekiendtgiøre: at man efter 30 Aars Erfaring veed, at de lader sig forplante ligesaa godt som de indenlandske, uden at tabe noget i deres Ulds Fiinhed, men at samme endog vinder i Længden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Den her fuldendte Valgforsamling har ved sin Glands meget udmærket sig imod de forrige Sansculottiske, da man herved saae den ene prægtige Kareth kjøre frem for den anden. Af de i Departementerne valgte Deputerede fortiener især at anføres: Pichegru, Jourdan, Kleber, Scherer, den gamle berømte Marmontel, Professor Vanvilliers &c. Jacobiner og Terrorister ere næsten overalt udsluttede af Valgene. Men derimod finder man ikke stor Betænkelighed i at vælge de som ere bekiendte for at have været det forhenværende Hof hengivne, for Ex. Fleurien, som har været Dauphins Hovmester; den forhenværende Kongel. Advocat Piequet, som i første Nationalforsamling stemmede med Maury.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Den fangne østerrigske General Lusignau, som Buenaparte ikke ville udvexle, fordi han havde behandlet de franske Syge i Brescia med Haardhed, er bragt til Paris og indsat i Temple.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Tydskland. Fra Nederrhinen. Den 18de April udførte Franskmændene deres Overgang ved Neumied med 35,000 Mand. I Dagbrækningen aabnede Broehovedet sig, og deres Brigader fremtrængte sig deraf i tætte Hobe, saa at det syntes ligesom at udsøye Mennesker. Den Keiserlige General Kray lod fra sine der oprettede Batterier giøre en frygtelig Jld, som og gjorde de Franske stor Skade, men alt forgieves. De trængte bestandig talrigere løs paa ham, og havde næsten vundet begge hans Flanker, da den overmægtige Fiende nødsagede ham til at trække sig tilbage til Hachenburg. Franskmændene fremtrængte sig endnu samme Dag med 35,000 Mand til Weyerbusch. Medens General Krax saaledes ved Omveie trak sig tilbage fra Egnen af Neumied, fremtrængte de Franske sig med Lynilds Fart til Limburg ved Lahn, og indtog samme. Den Keiserlig General Werneck, hvis Plan var, at angribe Fransk mændene ved Altenkirken, har, da han erfoer KraySkjebne, maattet opgive samme og trække sig tilbage til Rhee. Dog skal det være lykkedes ham at erholde en lille Fordeel over Franskmændene, hvori han har fra taget dem 2 Kanoner og gjort 200 Mand til Fanger, Efter sildigere Efterretninger har Werneck trukken sig tilbage til Wetzlar, hvor General Kray og det nyelig der ankomne Reserve-Corps under General Simsche, stødte til ham, for med ham at forsvare Lahn. En sildigere Skrivelse fra Frankfurt siger: at GeneralKray skal egentlig 2 Gange være slagen, først ved Neumied og siden paa Høiene ved Montabaur, af General Lefevre, hvem det var, der den 18de med 9000 Mand Cavallerie gik over Rhinen ved Neuwied, og hvis Jnfanterie, imod al Formodning, satte over ved Braubach og Lahnstein. Medens dette skeede, rykkede General Hoche frem imod General Werneck, som trak sig tilbage til Hachenburg; og Lefevre, som ved at have adspredt og slaget det Krayske Corps, hvorved Werneck mistede sin høire Fløy, og Lahnpositionen blev blottet ligge til Runchel, bemestrede sig Lahnen uden noget Skud. Werneck maatte da ritirere til Wezlar for ei at blive afskaaren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Fra Frankfurt skrives: Den 22de April begyndte den skrækkelige Dag. De over Kronenberg og Kønig stein fremtrængte Franskmænd og Keiserlige Sloges tær uden for vore Porte. De Keiserlige bleve efter en mordersk Fegtning drevne ind i Staden af de Franske. Alle vare i bange Forventning, da pludselig den almindelige Jammer blev forvandlet til Glæde. Som en Engel fra Himmelen, kom een fra General Buonaparte, fra Bruch an der Muhr afsendt Coureer (Joseph Belin) her indridende, for at ile til General Hoche og bringe ham den Efterretning, at Fredspræliminairerne var den 17de undertegnet af General Buonaparte, den neapolitanske Gesandt Marchese Gallo og Grev Meerfeldt. Coureren, afsteeg i det Bethmannske Huus hos den Keiserlige Commandant Mylius, hvorfra han fordrede videre Befordring, og erholdt samme strax, da han efter 20 Minuters Forløb, under heele Stadens Vivatraab, reed til General Høide, en anden Coureer blev strax afsendt til General Wernesk i Weslag. Den Keiserlige Commandant Molius begav sige derpaa til den uden for vore Porte sig befindende Commandeur for de franske Tropper, og ankyndigede ham Præliminairerne. Arm i Arm reed de, som for faae Minuter siden havde været Fiender, som Venner ind i Staden, og spiste broderlig sammen i den romerske Keiser til Middag. Courettens Pas var dateret Leoben den 17de April. Da Depescherne bleve ham overleverede havde Buonaparte, Marqviisdet Gallo og Grev Meerfeldt, gladelig omar met hinanden og raabt: Keiseren leve! den franske Republik leve, vi har Fred. En Keiserlig Staabsofficeer, skal være afsendt til Paris med en lige Depesche. Alle Fiendtligheder ere nu ophørte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
En Efterretning fra Neuwied siger: At General Hoche og Kray skal den 18de April om Morgenen have været samlede i Neumied, hvor Hoche skal have forlangt af General Kray, paa Grund af at han ventede Efterretning om en nye Vaabenstilstand, at trække sig godt villig bag Lahn. Da Kray vægrede sig ved dette, begyndte Fegtningen strax. Kl. 9 skal de Franske alt have bestegen de Keiserliges Hovedbatterier og omringet Cavalleriet. Østerrigerne værgede sig som brave Folk, og skal have nedlagt Franskmændene i Geledviis. Kl. halv 10 havde Fegtningen Ende. De Keiserlige skal have mistet 20,000 Mand i Fanger, 20 Kanoner og 5 Faner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Franskmændene holder nu Festningen Chrenbreitstein, 4de Gang bloqveret, i denne Krig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Fra Hanau skrives: At den churbrandenborgske Gesandt, Grev von Görtz, har den 16de April paa Rigsdagen i Regensburg, ifølge et Kongel. Rescript, bekiendtgjort flere Gesandtere: At det franske Directotium havde i forrige Maaned, ved deres Gesandt Caillard, i Berlin, ladet anholde om Kongens Megling til gen Fred mellem Frankrige og Østerrige, og at han med Beredvillighed havde antaget samme, dog med den Moderklæring, hvis hans Rigstandske Forhold ikke der hed blev fornærmet, og hvis en almindelig Fred for det Jydske Rige og Engelland derved kunde opnaaes. Han bivde og strax berettet Hofferne i Wien, Petersborg og Engeland derom. Det Wienske Hof havde strax villig erket Haanden, og Fredsunderhandlingerne vare ved becussisk Megling i fuldkommen Drift. Den franske begiering skal have ganske opgivet deres Fordring paa den venstre Rhindredde, fra den Germersheimer Linie, hidtil Maasfloden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Fra Wien haves, foruden de idelige Gientagelse, om deres Forsvarsanstalter, at Buonaparte forskandser, sin Leir ved Bruch an der Muhr og lader sine lette Tropper streife derfra til Mariagel. Erkehertugens Hovedqvarteer er i Steder og hans Corps i Armee har er Position ved Ennsfloden. Man siger her, at Buonaparte forlanger 150 Millioner i klingende Myndt af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Keiseren. Fra det Tyrolske. General Linden har leurttesig af sin Seir med vedholdende Nytte og Fordeel. Ved Lavis havde Franskmændene indt sig fast, men Landen angreb dem den 10de og slog dem, gjorde 300 til Fanger og erobrede 2 Kanoner. Han fremrykkede derpaa imod Trient, hvor det igien kom til en Fegtning, efter hvilken han den 11te rykkede ind i Trient. Østerrigerne har og indtaget Roverede, Torbole og Riva, ved hvilket sidste Stæds Jndtagelse de have gjort 400 til Fanger, erobret 12 Kanoner og flere Magasiner, hvoriblandt et Krudtmagasin. Landon er derpaa rykke imod Rivoli.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Jtalien. General Buonaparte har paa Feldtvindsen strax afsadt Divisions-General Serrurier fra sin Commando, fordi han ikke havde viist Lodighed. Af en nye Forstærkning fra Frankrig af 30,000 Mand, er Fortravet alt ankommen til Manland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Den hellige Fader har nu erholdt sin Fredstractat fra Paris, og har, da han nu har betalt den største Deel af sin Contribution, sendt 400 Mand til Perugia forat besætte samme saasnart de Franske rømme den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Franskmændene ere endnu i Livorno og Engelænderne i Portoferrajo. De sidste udruster der mange Kapere, som foruroliger Coffardiefarten i det Middellandske Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Adskilligt. Fra Wien er det vel Fruentimmerne, men ingen Mandfolk tilladt at flygte. En anseelig ung Cavalier bad Keiseren om Tilladelse at reise til sine Godser. Keiseren svarede: Det kan De giøre, naar Devil aflægge Deres Kammerherrenøgle og aldrig meere komme for mine Øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
J Triest har Franskmændene nedrevet Keiser Leovold 1stes og Carl 6tes Statuer og oprettet Friehedstræer. Den rige Qvægsølvmine i Jdria, som Franskmændenne har ødelagt, er 1496 opdaget af en Fasbinder. Siden 1578 har den tilhørt Regieringen og giver aarlig Fordeel over en Million Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Den Keiserl. Kongel. Feldtmarschal=Lieutenant og Commandant i Mantua, Grev Joseph von Canto d'Yr les, er i Warasdin i Croatien død i sit Alders 69 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Bekiendtgiørelser. Et ungt Fruentimmer af Middelstanden ønsker sig Condition i samme Stand, for at undervise Børn i Læsning, Syening, Brodering, Strikning, og gaae tilHaande i Huusholdningen; paa Lønnen ansees ikke. Anviisninge, giver Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Udi Ørting Præstegaard ved Aalier i Aarier Amt, Hads Herred, er ved Døden afgangen Enkemand Jens Nielsen, som for nogle Aar siden har boet i Wilsted. Mone ved Løgstøer; hans lidet Efterladenskab er strax taget under lovlig Behandling til Registering og Vurdering, og ved offentlig Auction gjort i Penge; men da man ikke veed hvem hans Arvinger ere, som, om nogen er, formodes at opholde sig ved Nibe; Saa indkaldes hermed bemeldte sal. Afdødes Arvinger, Enker med Lau værge, og de Umyndige med Formyndere for at legitimere deres Arverettighed inden den i Loven befalede Tid, og ellers at tilskrive sig selv det deraf flydende. Ligesaa indkaldes og Boets Creditorer om deres formeentlige Fordringer at melde sig i rette Tid, da er hver skal vederfares Ret efter Boets Omstændigheder. Skanderborg, den 27de April 1797. H. L. Bülow, Kammerherre og Amtmand over Skanderborg, og Aakier Amter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Paa Allinggaard er 112 Stkr. Stude usolgt, som bliver staaende paa utorsken Korn til Junii Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Et ungt Menneske af skikkelige Forældre, og meget god Opførsel, 14 Aar gammel, som skriver og regner godt, og nyelig har været til Confirmation, ønskede sig en Leilighed som Skriverdreng paa et Contoir hos en Embedsmand. Nærmere Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Kommistrationen for den Kongelige Porcelains=Fabrik i Kiøbenhavn bekiendtgiør herved, at Onsdagen den 10de Mai præcise Kl. 10 til 2, bliver udi den Kongl. General=Postamts Gaard paa Kiøbmagergade No. 88, bortsolgt en Deel blaat og hvidt dansk Porcelain af Bord og Theetøi samt adskilligt, hvorover de trykte Fortegnelser ere forinden at bekomme paa Porcelains=Fabrikens Contoir paa store Kiøbmagergade No. 3, som og 2 Dage førend Auctionen Liebhaberne foreviist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-03
Hos Kiøbmand Welling i Randers, er til. kiøbs at faae frisk Kleverfrøe af bedste Sort.