JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Spanien. Med Kongens Heldted bliver det bestandig bedre, formodentlig ogsaa med Landets, da Dronningen vedbliver med sine gavnlige Reformer. De kongelige Frivilliges Corps opløses, og samme Lod venter Livgarden, som er D. Carlos hengiven og nylig sammenrottede sig under en Søn af den Bessteres, der blev skudt 1823 efter den constitutionelle Regierings befaling, og udstødte oprørste Yttringer. Madrid har faaet en ny Politi=Intendant i Hr. Martine; de St. Mattin. Den bekjendte Briegas, som formedelst en Sammensværgelse længe har hensmægtet i Fængsel, et sat paa fri Fod; men den ulykkelige Mand havde i Fængselet mistet sine Lemmers Brug og maatte bæres til sit Hjem. Man ventet til Fordeel for Kjøberne af Nationalgodser undet Cortes et Oecret, hvorefter de nuværende Besiddere skulle udbetale hine 6 pCt. Renter. 80 Officeret af den kongelige Garde ere afsatte, som Carlister, og man hentede endnu en strængere Rensning. Den berygtede Regato, som styrede Kongens personlige Politi, er forvist 50 Mile bort fra Hovedstaden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Criminalretten slutter alle Protokoller angaaende politiske Forbrydelser og henlægger dem i Archivet. Personalet i Castiliens Raad, der, som Rigets høieste Ret har stor Jndflydelse, bliver ganske forandret. Den forrige Jnqvisitions Godser, til hvis Salg der allerede tidligere var udvirket en pavelig Bulle, som Hr. Calomarde havde ladet ufuldbyrdet, blive nu solgte, og Geistlighedens urimelige Jndtægter blive betydelig formindskede. Det hemmelige Politi bliver ophævet; Postvæsenet bliver forbedret, og Pressen faaer en ny Skikkelse. Som noget nær Forestaaende, nævnes og saa Anerkjendelsen af de amerikanske Republikker imod Udbetaling af en Sum Penge Hr. Zea Bermudet har undslaaet sig for at modtage den ham tiltænkte Værdighed, som derfor er overdraget til Hertugen af San Fernando. For Martinez de la Rosa bliver et Jndentigsministerium oprettet. Hertugen af Frias gaaer, som Gesandt til Petersborg, og Grev Ofalia er bestemt til London; Gesandten i Berlin, General Cordova, kommet tilbage. Det misfornøiede Partie har imidlertid heller ikke været uvirksom. Generalcaptainen paa de haleariske Øer har ladet D. Carlos udraabe til Konge; man har derfor fra Catalonien sendt Tropper derover. Men endnu af langt større Betydenhed er den Efterretning, at en vidtudbredt Sammensværgelse af den apostoliske Facetion er opdaget i Madrid. Oprørske Proclamationer, paa Gadehjornerne havde allerede i flere Dage sat Politiet i Bevægelse; men d. 24de Octbr. bleve ved Hjælp af den franske Gesandt Grev Rayenvals Huusfolk de Skyldige udfundne. Hos to franske Legitimister fandtes en Mængde holt vigtige Papirer og deriblandt Plan til et Oprør, som var beregnet paa de nordlige Provindser, især Catalonien, og til hvis Udbrud en Opstand i Madrid skulde give Signalet. Blandt Formændene befinde sig 8 Franskmænd, tildeels høifornemme Folk, iligemaade den bekjendte Pater Cytillo og adskillige andre af de Apostoliskes Koryphæer. De bleve alle bragte i Forvaring, og endnu Dagen efter vedvarede Huussøgninger og Fængslinger. Det giør stor Opsigt, at den neapolitanske Gesandt, Marchese Antonini er forviist fra Madrid, som det hedder, for Deeltagelse i ovenomtalte Complot. Rygtet gaaer, at enkelte andre fremmede Gesandter heller ikke skulle være reent frie for at have lidt Deel deri.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Portugal. J et Brev fra Oporto af 20de Octbr. skildter en derværende Officeer Angrebet paa Klostret Serra d. 14de, og erklæret, at han siden den blodige og ulykkelige Storm paa Slottet Burgos 1812. aldrig, end ikke ved Toulouse, har seet et saa heftigt og haardnakket Angreb. Miguelisterne vare 6000, som fægtede med den største Tapperhed under Anførsel af Gen. Jordao og Abreu; men bleve slagne tilbage med et Tab af omtrent 1000 Md. "Vi ruste os nu," hedder det i Brevet, "til at modtage Fienden igjen d. 26de; han staar 2 Dages Marsch herfra og concentrerer sig paany. J Oporto troede man, at D. Pede o vilde efter den Forandring, som er foregaaet i det spanske Cabinets Politik, ufortøvet sende en Gesandt til Madrid, og at Grev Villa-Real, som opholder sig i London, skulde blive beæret med dette Hverv. Rygtet gik i London, at de Capoverdiske Øer havde erklæret sig for Donna Maria. Fra Plymouth var atter et Skib med 250 Frivillige afseilet til Oporto.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Blandinger. D. 25 Octbr. blev Keiserinden af Rusland lykkelig forløst med en Storfyrste, som i Daaben har faaet Navnet, Michael og allerede er udnævnt til Chef for Livgarde Regimentets Grenaderer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Den fordrevne franske Kongefamilie er nu bleven samlet i Prag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
J Andledning af den mellemtydske Handelsforenings Klage over Churhessen, er fra den preussiske Regierings Side indsendt en Memoire til Forbundsdagen, som skal være det Grundigste, der hidtil er skrevet og tydske Handelsanliggender. Det paavises deri, at Hannover fornægter Tydsklands Jnteresse til Fordeel for Engelland; og er det tillige af Vigtighed at Preussen frakiender Forbundsdagen Competents til at dømme i denne Sag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Indenlandske Efterretninger. Det har behaget Hans Majestæt Kongen under 28de f.M. allernaadigst at resolvere: 1) At den 2den Afdeling, af Borgervæbningen i Ribe maa ophæves, og det Mandskab, som hidtil har henhørt under samme, ansættes ved Brandcorpset, saaledes at det dog skal være dem af bemeldte Mandskab, der ville anskaffe sig den for det i Ride bestaaende Jægercorps reglementerede Uniform, Armatur og Lædertøi, tilladt at indtræde i sidstnævnte Corps, saalænge sammes Styrke ikke overstiger 500 Mand - Officerer, Underofficerer og Spillemænd uberegnede - samt at det paalægges benævnte Jægercorpses Medlemmer, uagtet de, som hidtil, ere fritagne for egentlig Tjeneste, ved Brandcorpset, dog i Jldebrandstilfælde at afgive Poster, forstærke Redningsmandskabet, og naar Politiet forlanger sammes Assistence til Ordens Vedligeholdelse, da vægerligen at afgive saadan, og følge de Forskrifter, hvilke Politiet i saa Fald giver, og 2) At der til Bedste, for det frivillige Jægercorps i Ribe maa gjøres Undtagelse fra 820 i Reglementet af 4de Juni 1802, saa at de Bøder, som efter bemeldte Reglement paalægges nogen af Corpsets Medlemmer, maae tilflyde dettes Kasse, i Stedet for, som hidtil, Kjøbstadens Fattigvæsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
"Explosion i Stege paa Møen Natten imellem den 20de og 21de Octbr. sidstleden." Under denne Overskrivt, læses i Raketten No. 44, at man bemeldte Nat havde hørt et frygteligt Knald fra Stege Havn. Siden erfores, at det bestod i et Forsøg paa at sprænge Stege Kryds baad i Luften, som ikke var lykkedes, dog var den bleven betydelig ramboneret. Amtsforvalteren i Rendsborg, Hr. Justitsraad Feddersen, erklærer nu, i Anledning af det som ulovligt paaantede Opkrævningsgebohr af 1 s. pr. Rbd. af Rigsbank renten: at Sligt har været Skik og Brug i hans Formands Tid; men at han dog, da der ingen speciel Grund kunde udfindes derfor, senere har ophævet det.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Aalborg. J Anledning af, at der fra Kbhvn, sidstleden blev skrevet, at man nu vilde have Efterretning om, at Ligene af de fra Citadellet Frederikshavn bortrømte 3de Slaver, skulde være fundne ved Skagen, har Byfogden dersteds, Hr. Cancellie-Secretair v. Bergen, fundet sig foranlediget til fornødent Berigtigelse, at tilmelde os, at intet Liig i Skagens Jurisdiction er inddrevet siden bemeldte Slavers Undvigelse. (Aalb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Kjøbenhavns Børs Cours d. 9 Novbr. Species 211 solgtes til 12 Rbmk. 10 enhalv s. BankDisconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Norske Speciesedler 150 enhalv Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Ribe. Døbte: I Domkirken, den 4de Novbr., Snedkermester Hans Rasmussens Søn, Hans Jørgen Rasmussen. Fadderne: J. Jensen Hjulers Kone, J. C. Rasmussen, J. Hansen af Tved og Ungkarl Evald. S. D., Skomager Jens Andersen Westeds Datter, Bolette Cathrine Wested. Fadderne: Mad. Ulv, M. A. Wested, S. Svenning og C. Holst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
AVEs IISSk. Zum bevorstehenden Markt besucht wie gewohnlich, mit seinem wohlassortirten Lager inManufacturen und Band aller Gattungen Michelsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Hos Termansen faaes: Bidrag til at besvare Spørgsmaalet, om Valgret og Valabarhed til de raadgivende Stændemøder bør tilstaaes, Geistlighed og Bondestand i Danmark, ved Pleoner, Præsttilhumble. Præmisser og Dom i Sagen: H. A. Fleischer, contra M. Winther. Sædelæren, fremstillet i efterlignelsesværdige, Exempler af Fædrelands, Verdens, og Menneskehistorien, af Nissen. Peder Paars, et komisk Heltedigt af Holberg, udgivet ved Bove; andet Oplag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Beskrivelse over Tørninglehn af Aagaard. Beskrivelse over Ribe Amt af Dalaas. Tillige modtages Subskription paa Lindbergs Hebraiske Lexicon, hvoraf første Ark forevises, med fl. ældre og nyere Bøger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Fra Pressen er udkommet: Tjenestekarlen, som han bør være, Veiledning for unge Bønderkarle til troligen at opfylde deres Pligter og forskaffe sig deres Hushonders Agtelse og Tillid. C. Dalaas, Landvæsens-Commissair, faaes her paa Adressecontoiret og paa mine sædvanlige Kommissionssteder, i Ribe hos Hr. Fløche, for 12 Rbs. indbeftet. Odense den 29de Octbr. 1832. S. Hempel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Fra Pressen i Odense er udkommen: Gotzsches Læsebog for Almueskolerne i Danmark. Udgivet med Understøttelse af Syens litteraire, Selskab. under Oplag. Faaes for 5 Mk. indb. hos Hr. Fløche i Ribe. Tages i Partier til Skolebrug gives Rabat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Undertegnede har taget en rødbroget Stud i Huus som har opholdt sig i en 8 Dage paa mine Marker. Eieren til samme kan erholde den mod at betale Omkostningerne og opgive Mærkerne. Willas Hansen. i Klobye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
At Gaardmand Haus Petersen Munck i HuusumBallum efter Amtets høie Resolution af 23de f. M. er erklæret for umyndig, og at vi undertegnede som Følge deraf ere beskikkede som hans Værge; dette bringes herved til offentlig Kundskab. Ottersbøll og Badsbøl=Ballum d. 6te Novbr. 1832. Niels steddersen. Th. N. Thygesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Auction. Mandagen den 19de dennes, Formiddag Kl. 9. bliver ved Auction i Kjøbmand Winkels Pakhuus i Lemvig bortsolgt et Partie meere og mindre havereret bleget og ubleget Tvist af Ladningen af det paa Faltring, Strand indstrandede svenske Slupskib Lovisa, efter de Conditioner, som bekjendtgjøres ved Auctionen, hvortil ge Lysthavende indbydes. Lemvig den 5te November 1832. Gundelach. alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboerne efter følgende Personer: Snedkermester Fæster i Ringkiøbing, Kobbersmed Gram og forhen afdøde Hustrue sammesteds, uftægtsmand Anders Bech af Nye Sogn paa Holmsland, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Bye- og Herredsfogedcontoiret i Ringkjøbing d. 2den Novbr. 1832. John Finsen. Mühlen Verkauf. Zum offentlichen Verkauf der zur Concursmasse der Wittwendes vel. Rathmanns und Müllers Mathias Wind Biørn im Friederichen Kog gehørigen Mühleund des daneden stehenden Wohnhauses ist terminus auden 30 Novbr. d. J., Freitag vor dem ersten AdventSantags, anberghmt vorden, velcher Termin im Hause der Madame Høvet in Tøndern Statt haben, und des Vormittags um 10 Uhr seinen Anfang nehmen wird. Es ist eine fogenannte gelige Graupen Windmühle, die mit dem dazu gehørigen Müllerhause im Brandcataster zu der Tare von 6750 Rbt. angeisort stabt, und elne der schwersten Granpenmühlen dieses Herzogthums sein soll. Jn der Mühle sind 2 Pestgange und i Rockengang, auch ist darin ein Brechstein oder sogenante Rostauerne vorhanden, und ist die Mühle biøber in sehr gutemStande gehalten worden. Das richt neden der Mühre, liegende Wohnhans ist 14 Fach ar s. ist fehr gut unter halten, bietet einet Familie eine nobleingerichtete Wohnung dar, enthalt Stalliaum und Schenne, und eignet sich besonders ant zum Kornanslagern. Die Müble wie auch das Wohnhaus stedt auf dem Friederichen Korgs Mitteldeich, unmelt des bekanntlich nicht unwichtigen Losch, und Ladeplatzes hei den fogenanten Norder oder Ruttebüller Schleusen, und ist diere Lage um so gunstiger und vortheilhafter tur den Besitzer mit Rücksicht auf Vexsendung, da wenige Schritte vom Fus der Mühle ab der von der Stadt Tøndern her vorbrigehende zu jeder Zeifuhrbare Strohm eine fehr leichte Communication eroffnet mit dem eine sehr turze Strecke entfernten Ladeplatze an oder vor den Schleusen. Die Bekkaufsbedingungen konnen vorher eingesehen verden bey dem Herrn Advocaten Lundius in Tønderne und dem Unterzeichneten, velcher als bestellter Curator massae auf Verlangen nahere Nachweisung geben wird. Die Liebhader wollen sich gedachten 30sten Novbr. zur erwahnten Heit, besagten Orts gefallig einfinden und das Weitere gewartigen. Friederichen Kog, im Jnspectorat, den 29 Octbr. 1832. Brodersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
Placat. Jfølge Udlægshaverens Reqvisition, bortsælges følgende, Havnefoged P. A. Møller beri Staden tilhørende. Eiendomme, nemlig: 1, Gaarden No. 453 i Danmarkstræde, bestaaende af 10 Fag Egebindingsværk med tilhørende Jordlod i Marken, og 2, Gaarden No. 454 i bemeldte Danmarkstræde, bestaaende af 10 Fag Eegebindingsværk og 5 Fag Halvtagsbygning med Hauge og Jordlod i Marken, ved 3de offentlige Auctioner som afholdes: 1ste Gang Onsdagen den 21de Dennes. 2den - 5te December. - 19de Dito. 3die -De 2de første Auctioner afholdes paa Stadens Raadhuus, men den 3die i selve Gaardene. Hvilket herved i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817, bekjendtgjøres. Fredericia Byefogedcontoir d. 2den November 1832. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-13
At jeg er bleven forsynet med en betydelig Deel smukke og moderne Varer, bestaaende af Merinos, Lystres, Thibeths, Tartans, Thibet Tartans, Klæde, Calico, bomulds, sikke og halvsilke Tørklæder med meget mere, som sælges til meget billige Priser, tillader jeg mig. herved at bringe til offentlig Kundskab. H. sal. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-16
aller: Kongelig. privilegerede. naadigst. tiftsde. Avis, og Adresse med Brevposten. som forsendes. og Hertugdommene. overalt i Danmar, Fredagen den. No. 92.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-16
16de November. ved N. S. Hophoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-16
Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-16
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-16
Hollandsk-belgiske Anliggender. Conventionen imellem Frankerig og Engelland af 22de October læses nu in extens i Londonnerbladene. Den bestaaer af 5 Artikler, hvis væsentlige Jndhold allerede tilforn er bekjendtgjort. Kongen af Hollands Vægring ved at opfylde disse Magters Fordring om at rømme Citadellet i Antverpen indtaf til London d. 5te Novbr. Coureren, som først mælder dette, føier til, at hiin Beslutning eenstemmig og uden Betænkning er antagen af de hollandske Ministre, og at især Prindsen af Oranien har udtalt sig med en Kraft og Varme, som ikke lader nogen Tvivl om, at han fuldkommen deler sin Faders faste Villie. Om eet Punkt vare Meningerne i Cabinettet deelte, idet nogle Medlemmer vilde gribe til Repressallier imod franske og engelske Skibe og formene disse Afseilingen fra de hollandske Havne; men Kong Wilhelm afgjorde denne Sag ved den Erklæring, som i høi Grad gjør ham Ære, at politiske Feider ikke bør gaae udover Privatpersoner; men, at ligesom tillands en Disciplineret Hær skaaner disse, saa bør og Operationerne i en Søkrig foretages med behørig Agtelse for Privateiendom. Allerede d. 4de lettede den engelske franske Flaade ved Spithead og afseilede til Dünerne. Kysten var fyldt med en stor Mængde Tilskuere, der med forskjellige Følelser betragtede det splinternye Skuespil, at det brittiske Flag seilede afsted; i broderlig Forening med den franske Tricotor. Det vanskelige Spørgsmaal om Flaadernes Forhold til hinanden, har den gamle Talleyrand med megen Snildhed faaet løst saaledes, at Adm. Tucrest de Villeneuve uopfordret har tilbudet at ville være sin brittiske Ven" Sir Pulteney Malcolm underordnet. Dagen efter var den forenede Flaade færdig til at afseile til de hollandske Kyster; men blev forhindret af en heftig Storm, hvori et engelsk Skib tog saa megen Skade, at man troede, det maatte vende tilbage til Portsmouth. Den 6te holdt Kongen af Engelland et Cabinetsraad, hvori det blev besluttet, at lægge Embargo paa alle nederlandske Skibe, at forbyde alle brittiske Skibe at løbe ind i nederlandske Havne, samt at opbringe alle anholdte nederlandske Fartøier med Ladning og Mandskab i brittiske Havne. Dagen efter blev allerede et hollandsk Skib anholdt ved Gravesand; to andre vare komne, i Forveien og seilede bort i største Hast. Jndtil d. 6te vare 39 engelske Fartøier afseilede fra Rotterdam. Postfarten vil med begge Regjeringers Samtykke vedblive. - Den franske Regiering modtog Efterretningen om Kong Wilhelms Vægring d. 4de.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-16
Alle Medlemmerne af det diplomatiske Corps bleve strax underrettede derom og modtoge tillige en Note, hvori Hertugen af Broglig tilkjendegav de udentigske Magter, at Frankerig vilde iværksætte sine Trusler. Disse Meddelelser gave Anledning til en stor diplomatisk Forsamling, hvorefter Depescher bleve afsendte til samtlige Hoffer. Rustningerne dreves nu med fordobblet Jver, og Tropperne skulde, efter Forlydende rykke ind i Belgien d. 16de. Den hele Hær beløber sig til 50,800 Md. foruden Artilleriet og Trodset. Journal des Debats vedbliver at paastaae, at Jnd marschen i Belgien ikke vil bringe Frankerig nogen Krig; ja, at den ei aleneste ingen Krig vil medføre, men er paa en vis Maade identisk med Fred, idet just Freden maa blive befæstet ved Afgjørelsen af det eneste endnu uafgjorte Spørgsmaal. Nouvellisten gaaer endnu videre: den forjetter ikke alene en desinitiv Fred, men endnu dettil den saaofte behudede almindelige Afvæbning og derved Formindskelse i Statsudgivterne. Oppositionsbladene ere nærved at blive forbløsfede ved denne afgiørende Tone i de ministerielle Tidender. - Det seer imidlertid ud til, at General Chasse vil sørge for, at de to Ting, som Journal des Debats anseer for at være paa en Maade identiske ikke skulle blive det, i det Mindste ikke for det Første. Han har nemlig tilstillet General Buzen i Antwerpen en alvorlig Note, hvori han lader denne vide, at han, ifølge sin Konges befaling om at opbyde Altfor at hindre fremmede Stridskræfter i at krænke de helligste Rettigheder, befinder sig i den Nødvendighed, at bombardere Antwerpen med alt sit Skyts, saasnart en fransk Fane eller et fransk Flag viser sig i Nærheden af de af Hollænderne besatte Punkter. Den belgiske Regiering, føiede han til, maatte lade sig nøie med denne Advarsel, da den fra hans Side ikke kunde vente flere Meddelelser om denne Sag. Efterat en Stafet havde bragt denne Besked til Brüssel, bleve Courerer strax affærdigede til London og Paris, og den belgiske Krigsminister, General Evain sendte til den franske Nordarmee Depescher, som vare affattede efter Kong Leopolds egen Forskrift. Det er interessant nok, at læse, hvad Londonner Bladene sige om alt dette; men Rummet tillader kun at meddele saare lidet deraf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-16
Coureren kaldet en Krig med Holland den meest upopulære af alle Krige, som nogensinde et Ministerium har ført over Landet. Engellands Vedtægter, Følelser og Jnteresser stride aldeles derimod. "Men, sig ger den, hvor upopulær end Krigen er, saa tør og kan dog Engelland ikke mere trække sig tilbage, uden at udsætte sig for Nationernes Spot og Latter. Det har een Gang truet at vise sin Kraft, og Trudselen, maa opfyldes. Om Jndblandingen i den belgisk-hollandske Strid er politisk eller upolitisk, retfærdig eller uretfærdig - ligemeget: Jndblanding har fundet Sted og det er aldeles umuligt for Engelland med Ære at undgaae Følgerne. Holland har formelig trodset Engellands Magt, trodset den uagtet Forbindelsen med Frankerig: Stridshandsken maa optages og det mandigen og strax. - Hvad de øvrige Magter angaaer, da hører man slet Jntet fra Østerrig; derimod have de russiske Befuldmægtigede, Fyrst Liemen og Grev Matuschevitz, nedlagt en formelig Protest imod Scheldeerpeditionen og erklæret sig nødsagede til at udtræde af Conferentsen; og fra den polske Grændse, skrives om betydelige russiske Troppebevægelser, som man ikke veed at forklare paa anden Maade, end med Hensyn til den belgisk-hollandske Strid. - En Skrivelse fra London af 2den Novbr. beretter, at Friherre, v. Bülow havde modtaget Depescher, hvori Kongen af Preussen tilkjendegav, at han havde antaget Frankerigs Forslag om at besætte Venloo o. v. med preussiske Tropper, og at han dertil forlangte Engellands Samtykke, hvilket Lord Palmerstion Dagen efter meddeelte, efterat Sagen paa det Omstændeligste var overveiet i Cabinettet. I den preussiske Depesche, blev det udtrykkelig sagt, at H. M. havde antaget det franske Forslag og samtykket i Franskmændenes Jndmarsch i Belgien, ene og alene af den Grund, derved at beskytte og bevare Freden i Europa. Hermed synes det imidlertid ikke saa ganske at lade sig sammentime, naar den preussiske Statstidende af 10de Novbr., i Anledning af den tidtomtalte Convention, taler saaledes: H. Majestæt Kongen har overeensstemmende med sine til alle Tider afgivne Erklæringer, tilkjendegivet Regjeringerne i Frankerig og Engelland, at Høistsamme ikke alene ingen Deel vil have i disse Tvangsmidler, men maa ogsaa nægte sit Samtykke dertil; og har Hans Majestæt besluttet at opstille et Observationscorps, ved Maas, forat afvende de mulige Følger, som de forehavende militære Operationer kunne have for Tydsklands Rolighed og overhovedet for den almindelige Fred. Overeensstemmende hermed har Kongen udstedt fornøden Ordre til de i Rhinprovindserne og Westphalen staaende Armeecorps, saaat Opstillingen af Observationshæren ufortøvet vil finde Sted. Et Brusselerblad vil af en "tilforladelig" Skrivelse fra Aachen vide, at denne Hær er 160,000 (?) Mo. stærk, fuldkomment indøvet og forsynet med et uhyre Krigsmaterial. Londonner Coureren betragter ogsaa det preussiske Observationscorps med mistroiske Øine.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-16
Grev Pozzodi Borgos Ophold i Frankfurt sætter man ogsaa i Forbindelse med disse Anliggender, navnlig med Hensyn til Luxemburg, som en tydsk Forbundsstat. Det tydske Forbund skal allerede have afgjort, at Belgien maa opgive alle Fordringer paa Storhertugdømmet, samt, at Forbundet ikke vil holde sig tilbage, dersom det skulde vorde opfordret til at forsvare et af dets Medlemmers Jnteresse. En Privatskrivelse fra Brussel siger, at Kongen af Holland formelig har henvendt sig til Forbundet, og at sandsynlig ville Forbundstropper gaae over Grændsen paa samme Tid, som den franske Hær. - Under alt dette haaber man endnu i London en fredelig Udgang, fordi Friherre van Zuylen ikke var bortreist, men stod endnu bestandig i Underhandling med de fire Magtets Befuldmægtigede.