JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-01
Blandt dem, der i Sjælland drive Bieavlen bedst, er Hr. Pastor Bruun i Taarnby paa Amager. Han havde i Sommer 20 til 30 Stader, der i Henseende til Jndhold, kunde gielde for dobbelt saa mange. Sværmene og de unge Stader, stode under aaben Himmel, de ældre Stader vare optrukne til Magaziner i et fortil aabent Huus. Nogle af disse Magaziner vare saa høie og indeholdt saa megen Honning, at kun to Karle ved en egen Jndretning vare istand til at løfte dem, og det ældste deraf havde allerede i nogle Aar ydet 12 Lpd. 10 Pd. Honning. - En flittig Jagttager af Bieavlens Væsen, er Hr. Pastor Frechland, paa Frederiksberg, af hvis Jagttagelser man engang kan vente vigtige Resultater. Han har indrettet sig en Kabe af Glas, hvori Biernes Sysler paa det nøieste kunne iagttages. Slagelse. Paa Hs. Majestæts høie Fødselsdag, Tirsdagen den 28de Januar d. A., blev et Bal givet paa Postgaarden, som Hs. Excellence Hr. Geheime-Conferenceraad v. Stemann og Familie beærede med sin Nærværelse. Selskabet forblev forsamlet til Kl. 5 om Morgenen, under de glade Følelser, som Dagens Høitid indgjød. Over Bordet blev Hs. Majestæts Skaal udbragt, og tillige afsjungne Sange, forfattede af Hr. Brink v. Seidelin og Hr. Rector Vithuusen. - J samme Anledning, lod paa denne glæderige Dag det dramatiske Selskab her i Byen beværte de 64 Personer, som opholde sig i Fattighuset, med Suppe og Steeg, Suurbrød og Smør, Kaffe, Øl og Brændeviin, og det saaledes, at enhver af de Trængende blev rigeligen forsynet. Glæden var almindelig blandt dem, de velsignede den lykkelige Dag, paa hvilken Landets Fader førstegang betraadte dette jordiske Livs Bane, og de forenede deres Bønner for at han sildig maatte forlade den; de erkiendte levende, hvorledes hans Naade og Velgjørenhed havde tjent til et Mønster for hans Undersaattere, og de priste med et taknemmeligt Hjerte deres Medborgeres Gavmildhed mod dem. Selskabet beviiste samme Godhed mod Byens Arrestantere, som ligeledes bleve beværtede med Suppe, Kjød og Kartofler, Suurbrød og Smør, Øl og Brændeviin, og Kaffe to Gange om Dagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-01
Den 26de Januar døde Hr. Postmester O. Femmer her i Byen; han var dens ældste Embedsmand, og har i 42 Aar forestaaet sin Post. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-01
Mariboe, den 27 Januar. J denne qvast Vinter har Glædens Gudinde smilet sine Dyrkere ret huldt imøde her i Mariboe. Her har været ikke mindre end 5 Baller. Et for Byens og Omegnens Honoratiores, et for Haandværksvendene, et for Gaardskarlenes 1ste Afdeling, et for Gaardskarlenes 2den Afdeling og et for Haandværksdrengene. - Som et Beviis paa, hvorledes nogle af vor Art kan udarte, tjener til Exempel, at 3de arbeidsføre Borgere i Saxkjøbing ere saa givne, for at have bortstiaalet endeel af det Brænde fra Hospitalet sammesteds, som var bestemt for Oldingen med den sølvgraae Jsse og den afkræftede Krøbling og Sengeliggende. Den ene er en Skoemager af Profession, de 2de andre Slagtere; af hvilke den ene har været indviet i Skræder professionens Hemmeligheder, men fandt det efter sit oeconomiske Princip tjenligst, at ombytte den respective Syenaal med Slagterkniven. Efter foregaaende Forhør bleve de alle arresterede, men igjen løsladte imod Caution. - Til Domkirken i Mariboe med sit faldefærdige Taarn o. s. v., blev i Refshale Landsbye, der ligger under Mariboe Sogn og hvor der ere 6 Gaardmænd, indsamlet ved Collect, 2 Tønder Byg. Vinteren synes i Aar at have en Skrue løs. J egentlig Forstand er den endnu udebleven. Den 23 Januar smilede Solen os endelig venlig imode, men det blev kunved een Dag. Næsten daglig ere og have vi været hjemsøgte af tyk og taaget Luft, Storm, Regn og Slud. Bieveiene skal være skrækkelige. De ypperlige nye anlagte Veie have paa sine Steder, lidt meget. Skal dette vare længe, befrygtes Mangel paa Brænde, da Jnter under saadanne Omstændigheder kan hjemskoves. Skal kun ikke Vintersæden tage Skade, især paa sie Steder, som nok vil blive Tilfældet. Hele Hærskarers Mangfoldighed af Specier blive ved at vandre herind fra Holsteen til at kjøbe Korn for. For en Tønde særdeles god Hvede bydes nu 40 Rbd. og for en Tønde Byg 20 Rbd. Endeel Bønder, forledte af de høie Kornpriser, skal have solgt dem saa nær, for at betale Gjæld og Skatter, at de maaskee til Foraaret komme selv i Forlegenhed for Føde-Sædekorn. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-01
Nakskov, den 25 Jan. J disse Dage har Eieren af Gaarden Lienlund her ved Nakskov, Hr. Jensen, solgt samme til Hr. Wolff Chon i Kjøbenhavn, for den Summa 31,000 Rbd. N. V. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-01
Wordingborg, den 26 Jan. De i Avisen eengang omtalte Tyve, en Skomager og en Svensker, blev taget ved Slagelse, og ere nu med nyt Jern belagte, efter at de bleve transporterede til Wordingborg. Borgerne maa efter Omgang holde Vagt Dag og Nat over dem. - Søefarten har her til Dato været blid. Skipperne, som har havt Lyst at benytte sig deraf, har høstet gode Frugter. - Godt er det, at nogen kan fortjene Opholdet; der er nok som er uden Næringsvei. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-01
Odense. Den 26 Januar hørtes, ved det usædvanlig milde Veirligt, allerede Lerken førstegang her ved Odense - 8te Dage for tidlig, efter Bondepractikaen - dog alle gamle Regler slaae jo feil i denne Vinter; ellers maatte man befrygte et koldt og altfor tørt Foraar efter den usædvanlig vædefulde Vinter. Vintersæden staaer dog Gudskelov, skikkelig paa høie Jorder; men paa de slide har den nok taget Skade, især hvor man ikke har sørget for Vandets Afledning. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-01
Aarhuus, d. 24 Jan. En mærkelig Vinter har vi her, Regnveir og Frost har indtil nu ideligen afvexlet med hinanden, i een Dag forleden Uge talte man firegange Frost og Tære. Smasfarten er endnu i fuld Gang. Kornpriserne vedblive at stige; Byg betales nu her med 15 a 16 og Rug med 24 a 25 Rbd. Tønden, og endda neppe at faae tilfald for Smaafolk. - Karamattyer her i denne Tid med sine udenlandske Dyr, og har stærk Søgning. – – Paa Strandbredden, her tæt udenfor Byen opkastede det stormende Hav forleden Dag en saakaldet Handjævel eller Hav frøe, og som i disse Dage har været her til Skue. Maaskee det torde interessere de, som have seer dette her i vore Vande sjeldne Havdyr, at erfare noget mere derom, for de, som ikke have seet det, bemærkes, at dets Udseende ei frygteligt nok kan beskrives, denne her saaes var omtrent 5 Fod lang, dens Krop, havde noget Lighed med en Skildpades med et Hoved som udgjør Dyrets Halvdeel, og et Gab saa stort at et Menneskehoved mageligen deri kunne rummes; dette Gab, saavelsom Gummerne og dens uhyre Tunge, vare besatte med en Slags spidse indadbøiede Tænder; ovenfor Gabet befinde sig en heel Deel Takker eller Spidser; hele Kroppen er rundtom paa Kanten besat med utallige ormdannede Hudlapper, der ligne Fryndser. Foran paa Bugen har den to Lapper med fem Kløer. Paa Hovedet har den lange børstagtige Traade, hvormed den saaledes fanger sit Rov, den skjuler sig enten paa Havets Dyb eller og bag Steene og Klipper, udstrækker disse sine lange Traade og lurer saaledes med bestandig op spærret Gab paa de forbikommende Fiske, der ansee hine for Orme, snappe derefter og øieblikkelig er i Havfrøens Gab. - Dette Havdyrs Kjød holde nogle Naturgrandskere for forgiftigt; de Gamle derimod skulde dog have holdt noget deraf endog for en Lækkerbidsken. Hipokrates har endog anprist den for Svindsottige. - Til Lykke formerer dette Rovdyr sig overmaade lidet. Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-01
Kjøbenhavns Børs d. 31 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 608, a vista 620. Amsterdam 2 M. 563, a vista - . London 2 M. 26 1/2 Rbdlr., Spec. 620. - Specier solgtes til 37 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 92 1/2 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 78. Norske Sedler 23 a 24. Svenske Sedler 9 Mk. 8 s. - Disconto. 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-01
Blandede Efterretninger. J den Norske Rigstidende af 22 Jan. leveres en Skrivelse fra Stockholm af 3de samme Maaned, af følgende Jndhold: Paafundet af de saakaldte Dampskibe opvakte fra Førstningen af megen Opmærksomhed i dette ved lange Kyster begrændsede og med store Jndsøer og Kanaler gjennemskaarne Land. Opmuntret til Forsøg af vor elskede Kronprinds, som fremmer alt Nyttigt og Godt, har den herværende Mechaniker Owen i Betragtning af at for det Første Sidehjulene synke sig, alt eftersom Skibet er lastet til, meer eller mindre i Vandet, og gjøre derved Virkningen ulig, for det Andet at det ene Hjul ved at bruge Seil kommer ganske under Vandet, imedens det andet neppe berører Fladen,  anbragt i dets Sted kun ret Hjul under Vandet paa Agterspeilet, saa at det, uden Hjælp af et Seil, gaaer allerede 180 Favne i mindre end 8 Minuter, og altsaa kommer Sidehjulenes høieste Drivekraft meget nær, uden at have deres Mangler. Han beregner Omkostningerne ved at bygge et saadant Fartøi paa 20 Læster til 8000 Svenske Banco dalere. Et til Kronprindsen og et Andet til ham selv ere allerede byggede, og man er i Verk med at indrette en regelmæssig Skibsfart med Dampskibe paa Malaren, ved hvis Bredder 13 Stæder, ligge, for at fremme Samfærselen, spare Bekostninger og undvære Lastdyr, og siden efter at udstrakke Samme til Finland, Gothland og imellem Østad og Stralsund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-01
Efter Parrots og Engelhardts Jagttagelser, aftager Vandet overordentligen paa Jordens Overflade; det caspiske Hav er sjunket 200 Fod og har mistet 30,000 Mile af sin Overflade; i Løbet af nogle Aar kan dette Hav maaskee være ganske udtørret. Havene udtørres saaledes, for at forstørre Rusland, medens i Tydskland Vandmassen synes at udbrede sig over den faste Bund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-01
J Leipz. Literat. Zeitung gjendrives nu den forhen i samme Blad yttrede Paastand, at de slavoniske og germanniske Oldsager, som findes i Dom bibliotheket i Ratzeborg, ere blevne bortførte af de Franske under deres Ophold der, som aldeles ugrundet. Da det Lauenborgske nu er en dansk Provinds, saa vilde det være at ønske om een af vore Oldgrandskere vilde meddele os nogle Efterretninger om disse Oldsager. Peter Foersom. Sorgklædt, forladt stander Dana, Din Scene, Svunden er Glandsen i Morgenen rød, Hist mellem Gravenes Muld Melpomene Sukker med Taarer: min Yndling er død, Axel og Olaf, J herlige Tvende! Han, som Jer maned fra Hedenold frem Han, hvem Apollo gav Harpen i Hænde, Selv nu er gangen til Fædre og Hjem O, men ei En blot Dig planter et Minde, Værdige Konstner i Jid og i Daad! Thi paa Din Gravhøi Cypresserne binde Muserne alle med Kummerens Graad? Shakespeare til Albion vender med Smerte; Finder en Foersom han atter igjen, Som saa beslægtet i Aand og i Hjerte Kan ham fremtrylle til Danien hen? Lifligt han qvad over Broderens Baare, Knudsen, Du hørte i Himlen hans Sang, Hvo da vel aned, han skulde ad Aare Vandre den samme indviede Gang? Mon han for Konsten da evig bortdrage? Lyder i Hallen ei mere hans Røst? Toner ei mere Ophelias Klage, Romeos Elskov fra Digterens Bryst? Ja, han er heden; og Aanden alt svæver Høit over Muldet, forklaret og blid, Sangeren evig paa Jorden dog lever, Lever i Shakkespeare for kommende Tid! C. Otto.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-01
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-04
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. - 20 Soe Re Fjortende Aargang. No. 10. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 Februari 1817. Dana til Nora (See Skilderiet for 1816, No. 77.) Nora Fieldes favne Herskerinde, Huldt til Sletten løs din Stemmes Klang, Fordums Drot du satte nys et Minde Høit og skiønt i fri og liflig Sang. Alt det kneiste stolt paa Klippens Tinde, Reist af dine Sømænds kjekke Haand; En man skal det blot i Steene finde Skialden bygte det af Lyd og Aand. Dine, Sagas, Brages ægte Sønner, Tolke saa dit ædle Hiertes Sprog; Retfærds store Gud din Troskab lønner; Er end Natten mørk, den svinder dog Tvig grøn som dine Granners Krone Hæderskrandsen stedse smykke dig, Evig blomstre i din kolde Zone Held og Fryd og Kraft mod Vold og Svig Ei os skille Tidens vilde Floder, Hvad der end i Verdens Tummel skeer Stedse Dansken være Nordmands Broder. Evig Dana Søster Nora kiær. Finn Magnusen. Om Tyre. Det er intet blot Tilfælde, at Tyve i vore Dage ere saa hyppige, og at deres Snedighed og Dristighed tiltage i en saadan Grad, at de hos Borgeren opvække mere end almindelig Frygt for, hvert Øieblik at see sig berøvet sin Eiendom, uden nogensinde at kunne komme paa Spor efter det Mistede. Det er et Ukrud, som har udviklet sig i Tidens Jordbund, og, som med Roden maa oprykkes, naar det ikke skal vedblive at voxe og tilføje os ubodelig Skade. De lette Udveie, under syv Aars Krig, til at vinde Penge, og den Lyst til Vellevnet og Ørkesløshed, som derved avledes, vare Aarsager nok til at forøge Tyves og Hæleres Tal. Tyvehaandværket bliver ved den idelige Øvelse, ligesom enhver Færdighed, forfinet, og det følger af Tingens Natur, at i samme Grad, som Tyvenes Tal voxer og deres Snedighed slibes, maa det ogsaa blive vanskeligere for Øvrigheden, at standse dette skrækkelige Onde i sit Fremskridt. Da Eiendomssikkerheden visseligen er een af Borgersamfundets vigtigste Grundstøtter, saa maa enhver Jdee, der kan bidrage til denne Støttes befæstelse, paa en Tid, da den vakler saa meget, være af høieste Vigtighed. Man troer derfor, at det i nærværende Øieblik ikke vil være uden Nytte, at anføre her, hvad en meget aandrig og selvtænkende Forfatter, allerede for henved hundrede Aar siden, har sagt om denne Gjenstand. Denne Forfatter er B. Mandeville, der skrev den bekiendte Bog: The Fable of the Bees), som paadrog *) Han gaaer der ud fra de Grundsætninger: at de Fattige skulle strængt holdes til Arbeide, og at det er Klogskab at lette dem deres Trang, men Daarskab at hæve den; at Agerdyrkning og Fiskerie bør ophielpes i alle deres Grene, paa det at Føden og følgeligen Arbeidslønnen, kunde være billig, at Uvidenhed er en nødvendig Jngredients i Selskabets Blanding; at Eiendommen bør betrygges, Retfærdigheden med Upartiskhed haandhæves, og Folkets Tarv i hver Henseende sørges for, at der bør tages nøie Hensyn til Handelsligevægten, og at Lovgiveren, ham Forfølgelser. Hans Tanker om Tyve findet Side 218 i Bogen, 6te Oplag, London 1722, og hans Ord, som vi ledsage med adskillige Anmærkninger, ere disse:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-04
Jndenlandske Efterretninger. Skrivelse fra det Holstenske af 31 Jan. 1817. Hs. Kongel. Majestæts Fødselsdag er her allevegne høitideligholdt med de glade Følelser, som den stedse indgyder enhver god Undersaat. Paa flere Steder er paa den Dag givet Maskerader, hvortil der er forundt allerhøieste Tilladelse, og mange Personer have deeltaget i denne Forlystelse, som har faaet sin største Værdie af Dagens Anledning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-04
- J Aar har ikke Vinteren, men tvertimod en mildt Foraarsveirligt indfundet sig hos os. Lærken har alt ladet os høre sin Sang, og paa nogle Steder have Træerne allerede Knopper. Landmanden ønsker, at han ikke ved en sildig indfaldende Vinter og Frost maatte blive hindret i sig Markarbeide, men at han derimod ved Storkenes og Vibernes snarlige Ankomst maatte blive bestyrket i sit Haab, at ingen stærk Kulde mere er at befrygte. Da Veirliget er særdeles gunstig for Skibsfarten, saa har denne ikke ophørt, og Kornpriserne vedblive at stige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-04
Mariboe, den 30 Januar. Rudbjerggaard, med underliggende Godser er solgt til Dhrr. Etatsraad Dons og Justitsraad Neergaard samt Med-Jnteressentere, for den Summa 650,000 Rbd. N. V. (Mariboe Av.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-04
Odense, d. 31de Jan. Med taknemmelige Borgeres glade Følelser er vor elskede Konges Fødselsdag feiret her i Odense med de sædvanlige Høitideligheder. Paa Gymnasiet holdt Skolen Rector, Hr. Professor og Ridder Heiberg, i et kraftfuldt Sprog en herlig Tale over de Følelser, for Konge og Fædreland, som bør besjæle den troe Statens Borger." Om Aftenen var stor Cour og Bal paa Slottet. Paa Raadstueballet i Onsdags Aftes var omtrent 700 Mennesker tilstæde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-04
Hs. Høihed, Prinds Christian Frederik, behagede at glæde Forsamlingen med sin høie Nærværelse. Hans Majestæts bekrandsede Biste saaes her anbragt paa en smuk Pjedestal med denne Jndskrivt: "Dig hylde trofaste enige og lykkelige Borgere. J Gaar Aftes blev af det dramatiske Selskab paa herværende Theater opført et til Festen forfattet eget Forspil med Sang og derefter Kotzebues Jndianerne i Engelland. Endnu i Aften bliver i samme Anledning Bal i den Ældste Klub. - Nyborg er denne Nationens almindelige Festdag ogsaa af Jndvaanerne høitideligholdt med al Yttring af Glædes Taknemligheds Følelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-04
Capitelstaxt paa 1816 Aars Afgrøde for Fyens Stift: Rug 1 Tønde 17 Rbdlr. 55 Rbs. N. V. Byg 1 Tønde 12 Rbdlr. 31 Rbs. N. V. Havre 1 Tønde 7 Rbd. 17 Rbs. N. V. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-04
Odense, d. 31 Jan. De Høitideligheder og offentlige Sammenkomster, som have havt Sted her i Odense, deels i umiddelbar Anledning af Hs. Majestæts vor allernaadigste Konges Fødselsdag, deels som en Følge af, at denne Landets almindelige Festdag, samler endeel af Provindsens Jndvaanere i Stiftstaden, vare, i chronologisk Orden, følgende: 1) den 27 Jan. samledes Stiftets litterære Selskab i Cathedralskolens Local. 2)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-04
Den 28de, Formiddagen, holdtes Cathedralskolens Høitidelighed, hvor sammes Rector talede over; Gode Borgeres Pligter mod Regjeringen." 3) Til Middags s. D. Cour og stort Selskab hos Hs. Høihed Prinds-Gouverneuren, samt om Af denen Cerele og Bal. 4) Den 29de, Formiddag, samledes det fyenske Hielpe Bibelselskad, som nu bestaaer af henved 50 Medlemmer. 5) Samme Dag Kl. 1 samledes det kongelige fyenske patriotiske Selskab. 6) Om Aftenen og Natten var Borgerbal paa Raadhusets Sal, som beæredes med Hs. Høihed Prinds Christian Fredriks Nærværelse, og besøgtes af omtrent 7 til 800 Personer. 7) Den 30te gaves i det dramatiske Selskab, ved det høie Herskabs Ankomst, før Skuespillet, et herligt til denne Høitid forfattet musikalsk Forspil i gammelnordisk Aand og Smag. 8) Jaften den 31te vil Kredsen sluttes med Bal og Souper i den ældste Klub, der ogsaa smigrer sig med at beæres med Besøg af Hs. Høihed Prindsen, som overalt i ovenanførte selskabelige Foreninger har udbragt Ønsker for sin Kongelige Frændes Held med den Ham egne Varme og Hjertelighed, og tillige hædret og oplivet de fleste af fornævnte almeennyttige Samfunds Møder og Forhandlinger. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-04
Aalborg, den 27 Jan. Sidstafvigte Torsdag Middag, Klokken mellem 11 og 12, indtraf det ulykkelige Tilfælde, at der kom Jld i nogle Apperater til et Fyrværkerie, som Konstfyrværker Hr. Jean Nicolas Dupuis havde i Arbeide. Ved den stærke Explosion blev Hr. J. Assels Leiehuus stærk beskadiget og kom i Brand, som dog af de tililende Brandfolk lykkeligviis strax blev dæmpet, men Dupuis fandtes forbrændt og livløs liggende paa Gulvet. En her af Byen af ham antaget Læredreng L. B. Møller, som var nærværende da Ulykken skeede, blev meget forbrændt, hvoraf han døde den paafølgende Nat. Begge Ligene bleve i Dag paa en høitidelig Maade jordede, ved hvilken Leilighed Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schierup holdt en saare skjøn og passende Tale, der fortjente at læses og eftertænkes af flere end dem som vare nærværende og hørte den. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-04
Aarhuus, den 28 Jan. Den nylig i dette Blad omtalte Pige som her er under Tiltale for Fødsel i Dølgsmaal, er Datter af en agtværdig gammel Skolelærer paa Frideriks tydske Heede. Hendes første Bekiendelse om Fødselen var af hun havde lagt Fosteret paa Møddingen, og da man ikke der fandt det, formodedes at det paa en anden Maade var bortkommet. Senere aabenbarede hun, at hun i det samme Øieblik hun høves født, qvalte Fostret med den venstre Haand indsvøbte det i noget Linned og lagde det i Halmen i en anden Seng, hvor det ogsaa fandtes. Ved anstilt Undersøgelse af en anthoriseret Læge fandtes intet Spor til Drab, men Deliqventinden vedblev sin Forklaring. Aarsagen til sit ulykkelige Foretagende tilskriver hun Frygt for Barnefaderen. thi dennes Haardhed imod hende under Svangerskabet, stemte hende til for evig at skiule sin Forfatning. Hun synes nu at føle de skrækkeligste Samvittighedsnag. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-04
Aarhuus, den 28 Januar. Festdagens Gry forkyndtes gjennem hele Byen ved Janitskarmusik, og med vaiende Flag, droge et jublende Tog af danske Søemænd, gjennem Gaderne. Allerede Dagen iforveien vare mange af Omegnens Familier dragne hid for her at deeltage i Dagens Høitid. Ogsaa de Fattige og Huusarme velsignede Dagen, thi ei heller i Aar bleve de forglemte af hiin ægte Fædrelandsven og ædle Velgjører, der saa ofte mindes de Armee hvem Skjebnen var ublid, paa denne Dag uddeeltes fra hiin Ædling et betydelig Qvantum Rug og Brød. - Paa Theatret gaves: Hans Rostgaard og hans Hustrue, eller Anslaget mod Cronborg, af Prof. Rahbek, et Stykke, hvis fædrelandske Emne paa en saadan Festdag maatte gjøre et dobbelt levende Jndtryk paa enhver retskaffen dansk Mands og Qvindes Hjerte. Efter Stykket oprulledes Dækket paa ny og Skuepladsen forestillede en Lund med et Tempel, i hvis Baggrund, først læstes i Transparent: Danmarks Festdag den 28de Jan., og siden saaes Dannerkongens Navnetræk, og i hvis Midte stod et Alter med den Jndskrift: "Gud velsigne Kongen!" En Chor af Ynglinge og Piger opførte nu en Cantare, hvori man søgte at tolke de Følelser, som Stykket selv og Dagens Høitid maatte opvække, samt de Forsætter og Ønsker hvormed den gode Borger og Borgerinde maatte forlade en Forestilling; der ligesom knyttede Fortiden til Nutiden ved at gjenkalde i Erindringen Fædrenes ædle Idrætter og urokkelige Trofasthed mod det Kongehuus, der altid har havt og altid vil have en saa hellig Fordring paa alle Danskes Kierlighed. Efter Forestillingen, der endtes med et tredobbelt Hurraraal af den hele Forsamling, forsamlede Selskabet sig, et par Hundrede i Tallet, til et festligt Maaltid, ved hvilken Leilighed D. M. Skaaler under Jubel og Kanonernes Lyd, bleve udbragte. Herpaa fulgte et Bal, som varede til næste Daggrye, og hvorved herskede den samme inderlige Glæde som paa denne fædrelandske Fest saa umiskjendeligen besjæler hele det danske Folk. - Det algode Forsyn skjænke os den Lykke endnu i en lang Række af Aar at maatte jublende feire hiin Danmark herligste Festdag. (S. Bl.)