Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-05-20
Til Hr. Postmester Lausens Jnserat i Dagsavisen maae vi bemærke, at der gjøres Undtagelser fra den Regel, at Posterne først skulle expederes til Afgang før der kan tænkes paa at udlevere de med samme ankomne Breve og Aviser", at en saadan Undtagelse ogsaa gjordes i Onsdags og at det forekommer os at dette helst bør skee til Fordeel for det store Publikum, hvis Jnteresser vi i dette Tilfælde repræsentere. Jøvrigt er det os vel bekjendt, at det herværende Postkontoir har en Masse Forretninger, der udføres med upaaklagelig Orden Angaaende de fjendtlige Troppers Forhold i Nørre=Jylland indtil den 19de exclusive, meddeelt af en Landmand fra Bjerre Herred i Veile Amt. "Som er Bidrag til hvorvidt Fienden følger folkeretlige Grundsætninger i Krigen, troer Jndsenderen at burde meddele følgende Kjendsgierninger: J den første Tid af Fiendens Kantonnement i Veile og Horsens have hans Reqvisitioner - skjøndt overdrevne i visse Poster - dog ikke synderlig oversteget hvad der kunde ansees som taaleligt, og der yttrede sig hellerikke hos Bondestanden, nogen betydelig Uvillie, tvertimod Bonden veiede Brødet og Smørret rigeligt og Provisionernes qvantitativStørrelse har ogsaa været saa overflødig i Veile, at de fjendtlige Tropper have slængt Brød i Partier paa Gaderne til Hunde og Heste. J det korte Tidsrum af 8 a 10 Dage have Udskrivningerne imidlertid Dag for Dag antaget bestemtere Charakteer af Røveri og Plyndring, og hvad der i dette Øieblik fattes i med fuld Føie at kunne betegne Reqvisitionerne og Udpressningerne som saadanne, er ikkun saare Lidet. Det første Tegn til Excesser fra Fiendens Side imod Bondestanden røbede sig i en af Amtmanden i Veile gjennem Øvrighederne publiceret fjendtlig Ordre til alle Landmænd, om ufortøvet at sende alt det Smør og Flæsk vi havde til Veile. At Jngen efterkom en saa ubegrændset Ordre orstaaer sig af sig selv. Den blev imidlertid indskrænlet til 12 1/2 Pd. Smør pr. Td. Hartkorn. Den næste Exces var Fordringen af 300 Heste af Amtet. Øvrig ling i holsteinske D. udføre en saadan ankom fra Veile en gaaende af en Afde Resten schleswig Jndsenderen saae dem trække fra Hornum imod Thinghusene i Nebøgger Sogn. Her deelte Kolonnen sig. Den ene Deel af samme gik imod Stenderup, den anden over Gram og Lindved af Møgelkiær, hvor 60 Mand skulle have overnattet og bortført 40 a 50 Stude. Fra Hornum Sogn vides, at Troppen indfandt sig paa Sædegaarden Borchsminde, trak 9 Heste ud af Stalden og valge deraf 4 samt medtog 2 Karle. Fra Gaardmandenke Volmer borttoges 2 Heste, fra Gaardeier Ravn i Hornumkjær 2 og saa fremdeles. De lode sig i Hornum stærkt beværte og reqvirerede Viin fra Herregaarden. Næste Dag deelte Troppen (preussiske Husarer), som drog af Møgelkiær, sig i 3 mindre, den 1ste gik ind i Glud og Skjold Sogne, den 2den gik ind i Raarup og As Sogne, den 3die gik tilbage til Bjerre og derfra til Nebager Sogn, Allevegne gjaldt det Hesterov; man tog med Magt, uden at give Beviis eller Tilstaaelse; Man forbød Bønderne flere Steder at forlade Gaardsrummet, for at Man ikke skulde see hvad Vei Røverne tog. Man gik endog til den Raahed at borttage Politimester og Birkedommer Christensens eneste 2 Heste, og paa den agtværdige aldrende Embedsmands Yttring, at han nu som Øvrighed savnede Befordringsmiddel til sin Jurisdiktion, svarede den preussiske Officeer (en Grev -) saa fik han at gaae Paa Palsgaard borttoges Heste, paa Jensgaard 3, hos Provst Plesner 1 og hos mange Bønder et betydeligt Parti. J det Hele tør Mar vistnok anslaae det bortførte Antal til 6 a 7 Stkr. i hver af Bjerre=Hatting Herreders 24 Landsogne. - En mindre Afdeling paa nogle og 20 Mand indfandt sig nogle Dage tidligere paa Barritskou og rekognoscerede ved Juulsminde; den synes at have et andet Hverv end Hesteplyndring, nemlig at arrestere Personer, som meer eller mindre have ledet Bondebevægelsen og ordnet Landstormen. Dagen før dette Hesterøveri udøvedes, modtoge Beboerne en trykt Proklamation, der gik ud paa, at da Generalen var bleven vidende om at der paa Landet skjultes en stor Deel Vaaben, opfordredes Beboerne til frivillig at aflevere disse, da der 24 Timer efter Proklamationens Bekjendtgjørelse vilde blive foretaget Huusinqvisitioner ved fjendtlige Troppedivisioner og Enhver, hos hvem Vaaben fandtes, vilde uden videre blive slæbt til Kolding. At den jydske Bonde, som en brav og ærekjær dansk Mand, skammer sig ved at adlyde slig en Ordre og, med faa Undtagelser, lader det komme an paa Fjendens Næse om han kan lugte hvor Vaabnenligge – forstaaer sig af sig selv. Disse Jnqvisitioner ere Sandsynligviis begyndte igaar eller idag. Som notorisk Kjendsgierning kan endvidere anføres: at Fiender i Veile forleden har taget c. 100 Tdr. Rug hos en Kjøbmand med Magt, noget senere paa Dagen tilbød Man med ægte schleswig-holsteinsk Frækhed Kjøbmanden at kjøbe sin egen Rug for 5 Rbd. pr. Tønde. - og da dette afsloges bleve Bøndervogne læssede med Ranet og sendte til Kolding. - Fremdeles Beboerne i Veile og Omegn have stor Vanskelighed ved at tilveiebringe det forlangte Qvantum Kjød og Smør, men den fjendtlige Jntendantur har naadigst publiceret, at Man kan kjøbe det Manglende hos den - Landsmænd Man prøver Jydens Taalmod. Troer en Jyde, som lever midt iblandt Bonden og daglig har trøstet og opmuntret hans Tillid til Regjeringens og Armeens Energi- Man har røvet hans Heste, maaskee idag eller imorgen røver Man hans Korn og bedste Eiendele uden Erstatning; dybtsukkende har han hver Dag vendt sit Øie imod Havet, der skiller ham fra Øerne, hver Dag har hans Øre lyttet efter de danske Kanoners Torden, hver Dag er han bleven regaleret med et nyt Rygte om svenske Troppers Landing, snart i Aarhuus, snart i Sjælland, snart i Fyen; men nu er han bleven vantro, hans Stemning er mørk og han begynder at spørge, om det er Ret, at hans Sønner skulle ligge stille, medens Forældre og Sødskende værgeløse udplyndres. Den jydske Bonde er sit Fædreland tro med Liv og Sjæl men han brænder af Utaalmodighed ved at see sig underkastet Plyndring."¬