JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1840-01-07
Det lader til, at Fattigvæsenet i Assens, ifølge Beretning i offentlige Blade er arrangeret paa en for vedkommende Commune hensigtssvarende Fod, uagtet en bestaaende Arbeidsanstalt ogsaa her forefindes. Efter det forrige Aar udkomne, detaillerede Communeregnskab har denne Anstalt, hvori 40 Fattiglemmer ere blevne for pleiede i 1838, i samme Aar kun kostet omtrent 100 Rbd., thi Fattigkassens Bidrag til Stiftelsen har blot været 612. Rbd., medens Anstaltens Fond er forøget med 499 Rbd. 3 s. Af Regnskabet sees det, at der er indkommet for solgte Fabricata samt i Hegle= og Spindeløn 2040 Rbd. 5 s., hvad der, naar man tager Hensyn til Lemmernes Antal og deres Arbeidsdygtighed, vistnok ikke er lidet. J 1838 er der forarbeidet, 295 Par Træskoe, 59 Alen Hvergarn, 15 Alen Dynevaar, 33 Alen Coating, 26 Alen Vadmel, 93 Lpd. 9 Pd. Hør heglet, 31 Stykker Uldskjorter, 961 Alen Gulvtæppetøi, 37 Hestedækkener, 31 Par Klodseskoe og 3248 Alen Negerklæde. Otte af Communens Borgere have Jnspectionen over Arbeidsanstalten, og udføre skifteviis denne een Uge af Gangen. - Ved en Sammenstilling som denne, hvor en Commune kun har en Udgivt af omtrent 100 Rbd. til 40 Fattiglemmer aarlig, medens omtrent det dobbelte Antal Fattiglemmers Forpleining i flere af vore jydske Kjøbstæder udkræver fyrretyve Gange saameget, nemlig fra 6–8000 Rbd. i Fattigskat, erholder man vistnok det meest overtydende Beviis om, hvor nødvendig en total Reform i vore Fattiganstalter er, en Gjenstand, af yderste Vigtighed for vore Communalbestyrelser, da det er en aldeles afgjort Sag, at en slig Arbeidsanstalt, ved sin Bestaaen, enten ved sig selv maa kunne omtrentlig afholde alle Udgivter og Omkostninger, efterat en Commune ved Anskaffelsen af Materialier og passende Locale har sat Fattiglemmerne istand til ved deres Hænders Brug at virke, arbeide og fortjene, - eller at man maa være betænkt paa at opløse Arbeidsanstalterne, naar de ikke kunne svare Regning, det vil sige, naar f. Ex. eet Fattiglems Forpleining i Jylland koster Communen ligesaameget som 40 Fattiglemmers i Fyen.
Jyllandsposten, 1840-01-07
Man seer af Veile Avis, at det foreslaaes, ved et sjælsoploftende og aandigt Malerie af en af vore talentfulde Kunstnere, at fremstille den afdøde Monark i Livets sidste Øieblik, eller mulig i et senere Moment, og i ethvert Tilfælde maa man vistnok langt foretrække Udførelsen af denne Jdee for den, der er fremsat i den berlingske Tidende, hvor en Hr. N. A. Holm i Odense har foreslaaet, over hele Landet at samle Bidrag til at reise et Hædersminde for Frederik den Sjette. Ved et Malerie, som senere kunde mangfoldiggjøres i Kobberstik, vilde Øiemedet langt bedre lade sig opnaae, især naar sidste blev Gienstand for en ubetydelig Priis. Ved et Monuments Opreisning derimod, som her blev i Hovedstaden, vilde største Delen af Yderne blive nægtet Nydelsen af Beskuelsen, ligesom der ogsaa vilde ligge noget Anstødeligt i, at man ei alt har reist Landets store Konger nogen Hæderstøtte, som en Waldemar den Tredie og en Christian den Fjerde, ei at tale om den bety lige Udgift, som vilde være en Følge af et saadant Monumeent, hvortil desuden Hovedstaden mangler en passende Plads. Til Jyllandspostens Læsere.
Jyllandsposten, 1840-01-07
Vi kunne ikke begynde vor tredie Aargang uden at tilkjendgive Bladets Læsere, at Afhandlinger og Bidrag fortsat med Velvillie modtages til Jndrykkelse i Jyllandsposten, uden Betaling, ligesom Redactionen ogsaa tilbyder sig, efter modtagne Materialier, for hvis factiske Rigtighed Jndsenderen indestaaer, at give samme den fornødne Jndklædning. Er det Jndsenderen om at gjøre, at Navnet ikke opgives, bedes dette blot i Brev bemærket, og Redactionen er i dette Tilfælde ubetinget Borgen for den fuldstændigste Taushed. Jøvrigt er det os aldeles ei om at gjøre, at erholde Navnet meddeelt, hvorfor Jndsenderen gjerne kan betjene sig af Anonymiteten, om det ønskes, da vi kun fordre Navnets Opgivelse ved saadanne Jnserater, hvoraf processuel Forfølgelse kunde ventes. Det er os saare kjært endog fra Provindsens fjerneste Egne, at have modtaget mangfoldige Beviser paa Publikums stedse meere og meere stigende Jnteresse for vore Meddelelser, idet vi derved have erholdt de meest talende Beviser paa, at vore Bestræbelser, ei have været frugtesløse. Skulde ogsaa det gamle Aar, ifølge de bestaaende Trykkefrihedslove, have dømt os paany i Mulkt og Censur – nu, lad saa være; med det nye Aar maa Journalisten indaande nyt Haab, og af den Regjering, hvis Konge er en Ven af Trykkefriheden, kan han ei længe forvente, som hidtil, at være underkastet saadanne Presselove, hvor det staaer i Dommerens Magt at tolke Forfatterens Mening, hvorefter Tugthuusstraf, Mulkter, og Censur maatte blive den Sandhedskjære Journalists uudeblivelige Lod. Redactionens Hensigt, snart at kunne lade tvende Nummere udgaae ugentlig, formenes snart opnaaet; dog vil dette beroe paa, hvorvidt Bladets Udvidelse i det nye Aar kan svare Regning, hvilket vi dog ei kunne betvivle. Red.
Jyllandsposten, 1840-01-07
Rettelse. I Jyllandsposten Nr. 52, Side 210, 2den Sp. 12te Linie. f. u. staaer, Provstegaardens Have læs: "Præstegaardens Have, og S. 211, 2den Sp. 16de L. staaer der seent med hans egen Haand, læs: der faaet med hans egen Haand." Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbd. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-01-07
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-01-14
(Jndsendt.)¬ J Jyllandsposten Nr. 31 af 6te August f. A. blev den Mand der saameget, og uden egen Nytte, har interesseret sig for Vei-, Bro- og Gade=Anlægget i og ved Aarhuus Kjøbstad, hvilke Anlæg ikke alene ere til stor Ziir, men i det Væsentligste til særdeles Nytte og Gavn for denne Bye, behandlet paa en saadan Maade, at han i Særdeleshed – og den eller de i Almindelighed der kjende Hr. Jngenieur-Capitain von Daus retsindige Embedsførelse, – maatte troe, at de Udtryk, der i bemeldte Tidende vare udtalte imod ham i Anledning af hans Fremgangsmaade ved Alleens Oprydning udenfor Frederiks-Porten - som var en Nødvendighed af det der udførte Chaussee-Anlæg - vare fremkomne alene af Mangel paa fornøden Sagkundskab.
Jyllandsposten, 1840-01-14
J et af de næstpaafølgende Nummere af bemeldte Jyllandspost, blev der imidlertid i Slutningen af samme lovet, at den Resolution, som Communalbestyrelsen, forventede fra vedkommende høie Collegium, paa en i ovenmeldte Anledning indgiven Besværing, i sin Tid skulde blive bekjendtgjort i meerbemeldte Tidende. Da denne Resolution, som er lovet Publicum, endnu ikke er kommet for Dagen, og da den efter Sigende allerede for en Tid siden skal være Vedkommende communiceret, ønsker Jndsenderen heraf, enten igjennem dette, eller et andet Blad, at maatte faae sammes Udfald at vide, saameget mere, som ikke En men Flere meget længes efter at erfare, om den mod en almeen agtet Embedsmand i ovenomtalte Henseende førte Anke, har været grundet eller ikke. Skanderborg, den 4de Januar 1840. Anm. Eftersom Redactionen herved er bleven opfordret til, at lade den Rentekammer-Skrivelse kundgjøre, der som Svar indløb til Communalbestyrelsen i Aarhuus i Anledning af Alleens Omhugning ved Aarhuus, skal dette med det Første blive efterkommet, naar den af bemeldte Bestyrelse begjærte Meddelelse finder Sted, i hvorvel vi antage, at Hr. Capitain v. Dau i enhver Henseende var bedst tjent med, at denne Sag hjemfaldt til Glemmebogen, da et i Collegiets egen Jnteresse ydet Medhold af det meget begunstigede Veicorps, i nærværende Tilfælde, for den upartiske Bedømmer har saare lidet at betyde.
Jyllandsposten, 1840-01-14
Redactionen. En mærkelig Jagttagelse. For ikke længe siden construerede den velbekjendte Astro nom, Grev Decuppis, nogle Glas, for dermed nøiere at observere Solens Skive, ved hvilke Glas ikke blot denne men ogsaa den hele samme omgivende Himmel viser sig for Øiet i en hidtil ikke kjendt Klarhed, og som især gjøre deres Nytte ved indtræffende Solformør, kelser, da sammes Begyndelse ved Hielp af disse Glas bedre lader sig iagttage, end ved hidtil kjendte og anvendte Midler. Greven bekjendtgjør nu selv Følgende: Den 2den Octbr. om Morgenen iagttog han med en Ramsdensk Teleskop Solskiven og opdagede et stort Antal af Pletter paa samme, af hvilke mange bestode af uregelmæssige Grupper af smaae Pletter, hvilke for det meste vare indhyllede i saakaldte Halvskygge. Denne første Jagttagelse fandt Sted Kl. 7, 19 Minutter, Kl. 8, 41 Minutter opdagede han, at en ganske lille sort Plet uden Halvskygge og af fuldkommen Kuglegestalt var rykket frem og havde beskredet en Bue af omtrent 7 Minutter. Han rettede forskjellige Gange Jnstrumentet efter dette Punct og fandt nu, at den havde nærmet sig Solens Rand 2 Minutter og 30 Secunder. Men Kl. 9, 7 Min, 3 Secund. var Pletten ikke mere af finde. Af alle disse Omstændigheder slutter Greven, at denne Plet har været Skyggen af en Asteroide, hvilken gik over Solens Skive paa samme Maade, som dette til sin Tid iagttages med Venus og Merkur, Denne Jagttagelse lader formode Tilværelsen af flere smaae Planeter, som ere adspredte omkring i det hele Solsystem og følge de samme Tyngdens Love, som de øvrige større Planeter og Himmellegemerne overhovedet, men som ere saa smaae, at de ikke kunne iagttages, uden naar de gaae forbi Solens Skive. Til "Touristens" Redacteur. Du varst en Kæmpe ræd, – blev Dværg - og det var ilde Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-01-14
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Følgeblad til Jyllandsposten Nr. 2. Tirsdag den 14 Januar 1840.
Jyllandsposten, 1840-01-14
Nyheds Post. Ligesom vi under vor nye Konge allerede see mange høist vigtige Statsanliggender, som Forbedring af Rigets Finantser, Reform i Pengevæsenet, Reductioner i Armeen, Gratial=Systemets grade vise Afskaffelse og Reform af det langsommeCollegievæsen, saaledes er det glædeligt at erfare, at den nye Communallov for Kjøbenhavn alt er emaneret og at den i det Hele er affattet i en liberal Aand. Efterat Anordningen var oplæst for de forsamlede Borgerrepræsentanter paa Byens Raad- og Domhuus den 1ste Januar, udbrøde disse i et Længe leve Kongen!", men forhindredes fra, i Kraft af deres Privilegier, at bevidne Hs. Majestæt ved en Deputation deres Tak for den større Selvstændighed, som ved denne Lov var indrømmet Kjøbenhavns Borgere, da Overpræsidenten vægrede sig ved at stille sig i Spidsen af Deputationen. Fædrelandet bemærker, at Overpræsidenten ikke destomindre den 2den Januar tilligemed en Borgmester og de 2de Formænd for de 32 Mænd overbragte Majestæten Stadens Taksigelse for den nye Communallov, hvorhos bemærkes, at dersom det er sandt, at dette Anliggendes tidligere Forhaling for en stor Deel maa tilskrives Hr. Kjærulffs Aversion mod Communalfrihed, maa det for ham have været en ingenlunde misundelsesværdig Situation, at skulle være Organet for Taknemmelighedens Udtryk, idet Betragtningen over den gamle Histories Tarquinius foreslaaes ham, der ikke i rette Tid vilde kjøbe Sybillas 7 Bøger og til Slutning for en eneste af dem maatte give den syvdobbelte Priis, hvorfor han strax kunde have faaet dem alle syv.
Jyllandsposten, 1840-01-14
Saaledes manglede man Bladet i Aarhuus over en Uge efter den 19de f. M. Siden Nr. 16, som udkom den 24de f. M., modtog man her en halv Snees Dage efter alene Nr. 23, uden endnu den 10de dennes at have modtaget de mellemliggende Nummere. Det var derfor at ønske, at de Vedkommende, som er overdraget Besørgelsen af Bladets Distribution, vilde iagttage meere Accuratesse ved Forsendelsen, i hvorvel det indrømmes, at saadant saare let kan være foranlediget ved blot en enkelt uordentlig Commissionairs Skjødesløshed, hvorunder da Mange komme til at Kjøbenhavnsposten antager, at den store Malerie samling, som er indrømmet et interimistisk Lokale i den øverste Etage af Christiansborg, vil blive flyttet, i Tilfælde dette Slot bliver bestemt til den kongelige Families Residents, som er rimeligt, da det har kostet Landet saa store Summer at opbygge, samt at Prindsens Palais da indeholdt en passende Leilighed for denne Samling, ligesom tillige for andre offentlige Samlinger, f. Ex. det oldnordiske Museum, Fuglesamlingen, Kunstmuseet osv. Det hedder endvidere. "Om nogen Godtgjørelse for de Personer, der maatte rykke ud af Bygningen, kan der naturligviis ikke være Tale, da man ingensomhelst Forpligtelse har paadraget sig til dem, og man vilde desuden i den Henseende idetmindste kunne sælge den store Gaard, som nu for Tiden afbenyttes af Kunstmuseet.
Jyllandsposten, 1840-01-14
Efter den udstedte Jndbydelse havde i Aarhuus den 11te ds, samlet sig hos Gjæstgiver Larsen en Forsamling, af Landmænd udenfor Bondestanden, og samme Dag et andet Sted i samme Bye en Forsamling af Bønder, ligeledes i den Hensigt at indgive en Adresse til Hs. Maj. Kongen, i Anledning af Allerhøistsammes Thronbestigelse. Førstnævnte Forsamling søgte at sætte sig i Forbindelse med Bønderne, og efterat en Deputation i den Anledning var afsendt til disse, fulgte Medlemmerne af en af disse nedsat Comitee hen til Førstes Forsamlingsted, men nægtede, efterat samtlige Adresser, der til begge Forsamlinger vare indkomne, vare oplæste, at deeltage videre i Forhandlingerne og forføiede sig bort inden Discussionerne over, hvilken Adresse der skulde vælges, bleve paabegyndte. Paa Grund heraf og med Hensyn til, at man af den samtidig ankomne Berlingske Tidende erfarede, at Hs. M. ikke modtager Adresser, overrakte af afsendte Deputationer, uden fra Corporationer, der have en erkjendt Bestyrelse, som og med Hensyn til, at Hs. M. har henviist senere Ønskers Jndgivelse til at fremsættes gjennem Stænderne, besluttede Forsamlingen, uden Discussion over noget Forslag til Adresse, at frafalde sin Hensigt med at indgive en saadan Alle jydske Havne ere for Øieblikket tilfrosne, og kunden ved Stranden aabentliggende Aarhuus Rhed skal være den eneste i Provindsen, som endnu ei er iislagt. Af Snee er en betydelig Masse i forrige Uge falden, fornemmeligen i Omegnen af Randers, ved Aalborg derimod mindre. Da den sidste Snee faldt meget jevnt, ere alle Veie og Gaden udmærket banede og skikkede til Slædefarter, som ogsaa betydeligen afbenyttes. J de første Dage, da Sneen var falden, skal man i flere jydske Kjøbstæder været i Uvished om, hvorvidt det under nærværende Sørgeperiode kunde passe sig at kjøre i Kane og dertil gjøre Brug af Bjælder, men da de brillante maane- og skjerneklare Aftener altfor fristende dertil indbød, glemte man tilsidst al Undseelse ved endog i Solskin at benytte Leiligheden, hvorved sikkert Jngen med Grund bør kunne forarge sig. Saare kjært er det for Publicum at erfare at den meget chicanerede Procurator Hansen i Frederikshavn ved Landsoverretten vandt den i sin Tid i offentlige Blade antydede Dom, som Enhver kunde stave sig til stod paa svage Fødder. Den paaankede Underretsdom og foregaaende Behandling blev derfor kjendt uefterrettelig at være, og Gjæstgiver Jelstrup og Overauditeur Lassen idømt Omkostningerne. Fik Hr. Lassen saaledes sit første Stød ved sin Suspension, erholdt han det andet ved denne Dom; det tredie mener man, han kan vente sig ved den for Høiesteret verserende Sportelsag, og kommer dertil omsider det fjerde, som vistnok bliver det watsonske Naadestød, isandhed, da maa man ønske, at han bliver fritaget for det femte. Det gamle Ord hedder: "Som man reder, saa ligger man.
Jyllandsposten, 1840-01-14
Handel og Skibsfart. London, den 24. Decbr. 1839. Korn. Tilførselen var i det Hele kun maadelig, og den største Deel af samme, formedelst Regnveir, i daarlig Tilstand. Den bedste Qvalitet gik langsomt fra Haanden, og der betingedes omtrent de sidste Mandags=Priser; de ringere Sorter kunde man kun vanskelig blive qvit og de bleve tilsidst solgte 1 a 2 Sk. billigere.
Jyllandsposten, 1840-01-14
J fremmed Hvede fandt kun nogle ubetydelige Salg Sted, til omtrent de sidste Priser. Christiania, den 12. Decbr. 1839.
Jyllandsposten, 1840-01-14
Den norske Direction har fra Trondhjem af 27. Novbr. bekjendtgjort Følgende: "Formedelst stedfunden Eftergjørelse af den norske Bank circulerende 5 Speciedaler-Sedler, have Bankens Repræsentanter bestemt, at de mistænkelige Sorter af Sedler skulle inddrages. Som foreløbig Foranstaltning dertil bliver herved bragt til offentlig Kundskab, at Sedler af det mistænkte Slags ikke i Fremtiden blive udgivne af Banken, og at man kan erholde saadanne Sedler ombyttede med andre Repræsentativer ved Bankafdelingen i Christiania, Drammen, Skien, Christiansand og Bergen. London, den 24. Decbr. 1839. Dampskibet "Brittisk Queen's" Udeblivelse har for flere Dage siden sat Børsen i Bekymring, fordi man ikke alene ventede endeel Contanter, men og Præsidentens Budskab. Man holdt det for Sandsynligt, at Maskineriet havde taget Skade, og at Dampskibet derfor havde været nødt til at anløbe en eller anden Havn, for at repareres.
Jyllandsposten, 1840-01-14
Hamborg, den 28. Decbr. 1839. Damskibet "Brittish Queen" er, efter Londonner Breve, blevet seet i den irske Canal, og dets Ankomst imodesaae man til den 25de dennes. den 7. Januar 1840.
Jyllandsposten, 1840-01-14
Den danske Skonnert Fru Catharina", Capt. Petersen, var den 14. Decbr. ankommen, efter en Reise af 21 Dage, fra Havre til Messina.
Jyllandsposten, 1840-01-14
Kjøbenhavns Cours den 3 Januar. Hamborg 2 M. a vista . . . . . . . 197 1/2.
Jyllandsposten, 1840-01-14
Species=Cours. Obligationer, kongelige, i Sedler. . . . Nationalb., i Sølv . . . . 101 1102. Rigsb., 4 pCt. . . . . . 1031104. Engelsk Laan, 3 pCt. . Svensk Hypothek, Casse=Laan . . . . . nye Dito af 1839. . . . . .De ærede Medborgere, som ønske at abonnere paa "Jyllandsposten, fra sidste Nytaar, anmodes behageligen inden denne Maaneds Udgang at anmelde saadant til Bladets Commissionairer. Eftersom Fyensposten, desværre ophørte ved dette Aars Begyndelse, som Følge af de uforholdsmæssige Udgivter, som Udgivelsen af et Ugeblad i Provindsen medfører i Trykkelon, Papiir, Forsendelse og Distribution m. m., har Hr. Boghandler Milo i Odense paataget sig Distributionen af "Jyllandsposten, i Fyen, hvorfor vi ret meget anmode det ærede Publicum i Fyen om Bidrag til "Jyllandsposten, som beredvilligen, uden Betaling, skal finde Optagelse, idet et tilstrækkeligt Abonnement derfra vilde bevirke tvende Nummeres Udgivelse af Bladet ugentlig, den Forhøielse i Prisen. J Aalborg og Omegn har nu Hr. Boghandler Løwenthalovertaget Bladets Distribution.
Jyllandsposten, 1840-01-14
Redactionen. Trykt Aarhuus Stiftsbogtrykkkerie.
Jyllandsposten, 1840-01-21
Frandsposten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. 3die 9. Tirsdag d. 21 Januar 1840. Aarg. No 3. Maa trykkes. Fleischer. Et mærkeligt Tidens Tegn.
Jyllandsposten, 1840-01-21
(Jndsendt.) hvorvel der i Aaret 1838 blev indgivet en Jndstilling til Amtet, forsynet med flere af Borgernes Underskrifter, angaaende Forandring i Sneekastningsarbeidet i Hobroe, hvorpaa Amtets Resolution af 9de April f.A. bestemte, at en ny Regulering af bemeldte Arbeide skulde forfattes inden Aarets Udløb, har man dog endnu ikke seet et eneste Skridt i saa Henseende paabegyndt. Ja, hvad værre er, Communalbestyrelsen har endnu ei med et Ord besvaret det Andragende, som Byens Jndvaanere i denne Anledning d. 3die September 1839, indgav til samme i den faste Overbeviisning, at den her snart vilde gjøre Ende paa en Sag, der var til Alles Tarv, ved at afgive en bestemmende Erklæring. Jeg spørger Eder derfor, kjære Medborgere, Er det ikke sammerligt, at nu, da Borgere kunne virke for Borgere, at denne fordømmelige Lunkenhed og Seendrægtighed endnu skal spores paa saa mange Maader, Men lad mig nu være fri for at klage anden Gang; thi mulig kunde jeg ved næste Sneekastning blive meere nærgaaende, alt som Sneemasserne genere mig, og dette var maaskee bedst at undgaae.
Jyllandsposten, 1840-01-21
En vigtig Opfindelse. Den pensioneerte Kongl. Kammermusikus Hillmer i Berlin, bekjendt som Opfinder af en Dykkerbaad, derskal være fortrinlig skikket til at frelse Mennesker, som ved Skibbrud komme i Livsfare, har beriget den mussikalske Verden med et nyt Jnstrument, hvilket han kalder Violalia. Det er paa en Maade en Combination af Violin og Bratsch, i det han nemlig ved et særegent Arrangement paa samme ogsaa har anbragt den sidstnævnte Jnstrument tilhørende Streng. Han har ladet sig høre for Kiendere paa dette femstrengede Jnstrument, paa hvilket alle for Violoncell satte Stykker lade sig udføre. Opfinderens Søn, en talent, fuld ung Musikus, agter snart at foretage en Kunst reise, for saaledes at gjøre det større Publikum bekjendt med denne sindrige Opfindelse.
Jyllandsposten, 1840-01-21
Rettelse. J forrige Rummers Nyhedspost, strax i Begyndelsen efter Ordet "Statsanliggender, blev under Trykningen udeladt foretagne og fremskyndede, som bedes undskyldt, Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-01-21
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Følgeblad til Jyllandsposten Nr. 3. Tirsdag den 21 Januar 1840.
Jyllandsposten, 1840-01-21
Hvad man især maa beklage ved den Bestemmelse, at kun Deputationer fra Bestyrelser m. m. kan erholde Audients hos Majestæten, er, at et alene de næringsdrivende Borgere i Hovedstaden, men conseqvent dermed Næringsstænderne over hele Landet er afskaaren den Glæde at yde deres Konge den velmeente Hyldest, især da ingen CommunalBestyrelser gives for Landet; og dog er det bekjendt, at Landets næringsdrivende Stænder netop ere de, som mere end mange offentlige Samfund, Foreninger og Bestyrelser, fortrinsviis fortjene Regjeringens hulde Opmærksomhed.
Jyllandsposten, 1840-01-21
J Følge den tagne Bestemmelse kan nu hverken LandboHandels= eller Sømandstanden ved Deputationer vente Adgang directe til Majestæten, og dette er saameget mere nedslaaende, som disse Stænder almindelig staae i den Formening ved de allerede afholdte Stænderforsamlinger at være heel lempelig repræsenterende, da man idetmindste her saae næsten ingen Handelsmænd eller Landmænd kraftigen at føre det for Handel og Vandel høistfornødne Ord, hvorfor Næringstænderne, som udvikle den mindre Jntelligents indtil andre Forholdsregler af langt kraftigere Art tages, stedse i Landet vil blive at ansee som en Bisag, hvorunder den Statsmaskine dobbelt lider, hvis hele Velvære, ja Existents, alene er beroende paa den større eller mindre Frihed, man indrømmer den næringsdrivende Deel af Landets Børn.
Jyllandsposten, 1840-01-21
– Efter Sigende formenes Skuespillene her i Provindsen at begynde tidligere end i Hovedstaden. Man haaber derfor, at Skuespildirecteur Müller med det Første erholder Tilladelse til i Aarhuus at aabne sine Forestillinger, hvor han dog kun agter at forblive i 14 Dage, for derefter at opholde sig i Randers i et ligesaa langt Tidsrum, idet hans Hu især staaer til den for Selskabet fordeelagtigste Bye Aalborg, hvor Theatersandsen meest skal være vakt. Hr. Printzlaus Ankomst til Selskabet vil sikkert betydelig bidrage til de forehavende Opførelsers større Freqvents.
Jyllandsposten, 1840-01-21
Handel og Skibsfart.
Jyllandsposten, 1840-01-21
London, den 3 Januar. Korn. Tilførselen har i denne Uge været betydelig, især af Byg, dog er Forraadet ikke betydeligt, da der i de sidste Uger kun er indført lidet; det har flere Sælgere end Kjøbere, dog ere Priserne ikke faldne. Det Samme gjælder om Havre. Med Hvede er det temmelig stille. Priser: Hvede uforandret, Byg 30 a 35 sk. dito til Destillering 36 a 4 sk. Havre, fremmed, fortoldet 25 a 32 sk. 4, den 10. Januar. - Tilførselen var i Gaar ubetydelig undtagen af fremmed Hvede og Byg. Hvede søges ikke meget; fremmed dog meere end skotsk, der er fordærvet og kun duer til Stivelse. Ligeledes er skotsk Byg fordærvet, fremmed betales med 40 sk. Af Havre haves ubetydeligt Forraad, og Priserne ere faste.
Jyllandsposten, 1840-01-21
Hamborg, den 10 Januar. Hvede holder ikke blot den forrige Uges Priser, men for de fineste og sværeste Sorter gav man 1 a 2 Rd. mere.
Jyllandsposten, 1840-01-21
J Rug liden Omsætning, Priserne uforandrede. Paa Byg ere Priserne faldne. Havre, sine Sorter sjeldne og søgte, middel og ringere Varer uforandret. J Raps ingen Omsætning.