JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1830-12-15
General Chlopicki har erholdt Overcommandoen, over Hæren med uindskrænket Fuldmagt. Der har atter fundet en Personalforandring Sted i Administrationsraadet; dog er Grev Adam Cartorinskiforbleven i Spidsen for det.
Viborger Samler, 1830-12-15
Frankrig.
Viborger Samler, 1830-12-15
De Deputeredes Møde den 1ste Decbr. var af den høieste Jnteresse. Med spændt Forventning imøde saae man Ministrenes Ankomst, der indtraf Kl. 23. Da Krigsministeren og Seglbevareren paa engang traad til Indgangsdøren, trak den Sidste sig tildage med den mærkelige Attring: "Hr. Marschal, nu hedder det ikke meere: cedant arme toge, men cedat toge armis." Ministerpræsidenten, Hr. Laf sitte forelagde nu et Lovforslag, hvorefter Fordet til Emigranternes Skadesløsholdelse skulde ophæves og igjen anvendes til Statens Brug, men erstattes ved en Rente sum, der skulde indføres i den store Gjældbog, og til hvis Dækning en aarlig Sum skulde udsættes. Dette kaldte han en svag Godtgjørelse for Landets store Tab i de sidste 15 Aar. Han beviste Statens Ret til det existerende Overskud af circa 100 Millioner. Under Tilhørernes bifaldsraab nævnede han Emigranternes Indemnisation første Gang offentligt ved sit rette Navn: en himmelraabende Spoliation mod Staten, og viste Uretfærdigheden i, medens alle Classer i Samfundet ved Revolutionen lede Tab paa deres Eiendomme og Personer, da paa de Opriges Bekostning at understøtte en Eneste, og det netop den, der for Størstedelen havde frembragt hine Lidelser. Ministeren foreslog nu at anvende denne Sum til Finantsmidlerne for 1830 og 1831. Derpaa greb kan Leiligheden til at omtale Frankrigs Forhold til Udlandet. Han udtrykte sit Haab om en fredelig Bilæggelse, men erklærede tillige Nødvendigheden af at gjøre sig fattet paa Krig. Han lovede, at Frankrig foruden sine velprovianterede og velbesatte Fæstninger inden kort Tid vilde have 5000,000 Md. kamp beredte, velbevæbnede, velorganiserede og godt anførte Tropper under Vaaben, hvilte igjen vilde støtte sig paa 1,000,000 Mand Nationalgade, og forsikkrede under Tilhorernes og de Deputeredes ustandselige Jubel, at Kongen, naar det gjordes nodigt, vilde stille sig i Spidsen for Nationen. "Skulde der ved Synet af de tre Farver udbryde Storme, der traad i Forbund med os, destoværre da for dem, der havde fremkaldt dem, vi vilde ikke være Verden ansvarlige derfor. Til Slutning beroligede han som Finantsminister Forsamlingen med den Forsikkring, at Staten havde de fornødne Fonds til at bestride en Krig. Vi ville altsaa - saaledes endte han - fortsætte vore Underhandlinger, men støtte disse paa 1/2 Million Soldater og en Million Nationalgade." Derpaa reiste Marschal Soult sig, for af Kammeret at forlange Udtagelsen af 80,000 Mand, "for at bringe den franske Hærs Styrke i Samklang med Øieblikkets Trang."
Viborger Samler, 1830-12-15
General Flahault der den 1ste Decbr. er kommen tilbage fra en Mission til London, skal ifølge det almindelige Rygte have overbragt et mellem Frankrig og England afsluttet offensivt og defensivt Forbund til Ratification. (Dette Rygte vinder særdeles i Sandsynlighed ved følgende Artikel i det engelske Ministerialblad the Conrier: Den første Bevægelse af en østerrigsk, preussisk eller russisk Hær mod Frankrig vilde være Løsenet til den franske Hærs Opbrud. Franskmændene have gjort for mange Erfaringer til at lade drage en Sundhedscordon om deres Gebeet. Vi troe ikke, at de Allierede ville gjøre noget Skridt mod Frankrig, fordi de maae indsee, at en saadan Bevægelse vilde af os blive anseet som om den var rettet imod Storbritanien. Thi hvis vi vilde tillade, at den offentlige Mening i Frankrig eller Belgien blev undertrykt af fremmede Bayonnetter, da vilde det ogsaa snart være ude med den offentlige Mening hertillands. Til Slutning forsikkrer imidlertid the Courier at det mellem de store Magter herskende oprigtige Forhold giver den bedste Garantie for Fredens Varighed.) - Kongen af Frankrig, har den 30te Novbr. givet en Deputation følgende Svar: "Mine Venner, Ved det første Kanonskud mod vor Frihed sætter jeg mig i Spidsen for vor tappre Nationalgarde og opfordrer enhver god Borger til, i Forbindelse med mig at trodse Døden, for at forsvare Fædrelandet." - Kronprindsen, er kommen tilbage til Paris.
Viborger Samler, 1830-12-15
Blandet. Den preussiske Statstidende melder, at Kongen ved de stedfundne Tildragelser i Polen har, saavel for at forhindre mulige Udbrud af Jldesindede i Landet selv, som for at beskytte Jndvaanerne mod Jndfald af oprorske Hobe, befalet at forstærke det 5te Armeccorps i Posen saavelsom en Deel af det 1ste, 2det og 6te Corps i Øst- og Vestpreussen, Pommern og Schlesien. - Den 4de Decbr. vare endnu ingen Skibe ankomne til Antwerpen. -Hr. F. Rogter er kommen tilbage til Brussel udenat have erholdt Audients hos de Franskes Konge.
Viborger Samler, 1830-12-15
Jndenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs-Cours den 10de December. omborg 2 M. - A vista 212. Species 212. - Specier til solgtes 12 Mk. 11 1/2 s. Obligationer (uden Renter) - - Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820. 101 a 101 1/2 Rbdlr. rede Sølv eller 107 a 107 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1830-12-15
Kjøbenhavn, den 10de Decbr. Jgjennem det Kongl. General-Toldkammer= og Commerce-Collegium er under Dags Dato emaneret følgende allerhøieste Placat for Hertugdommerne Slesvig og Holsten: For at lette de gjensidige Handelsforbindelser mellem Vore Hertugdømmer Slesvig og Holsten og Vort Kongerige Danmark, ville Vi at Kongelig Naade have den i Toldforordningen af 8de Juli 1803 §. 17 givne Bestemmelse, i Henseende til Tilveiebringelsen af Øvrighedsattester om den indenlandske Qvalitet af de Landproducter, som forsendes fra Hertugdømmerne til Danmark ophævet.
Viborger Samler, 1830-12-15
Ligeledes er under samme Dato emaneret en Placat, for Kongeriget Danmark, hvorved Jndførselstolder, nedsættes paa følgende Vareartikler: Arrak: i Kbhvn. 1 Pot 12 s. Udenfor Kbhvn. 1 Pot 8 s. Kaffe, allevegne fra, i og uden Skaller, 1 Pd. 3 s. Jndigo 1 Pd. 12 s. Tobak, Blade og Stilke 100 Pd. 88 s. Viin 1 Oxhoved 16 Rbd. Paa Flasker 1 Bouteille d 3/4 Pot 12 s. Øl, i Kbhvn. Tde. 2 Rbd. 6 1/4 s. Udenfor Kbhvn. 1 Tde. 2 Rbd. De Forsøg, som for flere Uger siden bleve foretagne af nogle Jldesindede til at bringe Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen i en urolig Bevægelse, ere, hvilket ogsaa med Sikkerhed kunde ventes tilintetgjorte ved Jndvaanernes retskafne og rolige Tænkemaade, skjøndt hine Rolighedsforstyrrere hverken have ladet det mangle paa Virksomhed eller paa snedigt beregnede lognagtige Paafund. Efterfølgende af Prælaterne og Ridderskabet i en i Kiel den 22de f. M. afholdt Forsamling udfærdigede allerunderdanigste Adresse, hvilken de øvrige Godsbesiddere have tiltraadt, giver et hædrende Vidnesbyrd om den almindelige Stemning i Hertugdommerne: Allerdurchlauchtigste, stormægtigste Konge, Allernaadigste Arvekonge og Herre, I et Øieblik som det nærværende, da politiske Bevægelser have viist sig ogsaa i vort Fædreland, ansee Hertugdommerne Slesvigs og Holstens Prælater og Ridderskab, til hvilke ogsaa de ovrige Godsbesiddere have sluttet sig, det for en dyrebar Pligt, ved allerunderdanigst undertegnede bestandige Deputation ærefrygtsfuldt for Deres Majestæt at udtale deres Anskuelse af de Begivenheder, som tiltrække sig den almindelige Opmærksomhed, saameget mere, da de ere overbeviste om, at enkelte Jldesindedes rænkefulde Bestræbelser ingenlunde stemme overeens med den offentlige Mening. Kunne de end ikke dølge for Deres Majestæt, at ogsaa efter deres allerunderdanigste Mening Tidens Fordringer stedse meere paatrængende kræve Overveielse af udtalte Ønsker, holde de det dog i et almindeligt Gjærings-Øieblik, som det nærværende, for alle troe Undersaatters første Pligt, ikke at overille Forhandlingen af de alvorlige Spørgsmaal, som angaae Landets almene Jnteresse.
Viborger Samler, 1830-12-15
Prælater og Ridderskab saavelsom øvrige Godsbesiddere i Hertugdommerne Slesvig=Holsten troe ved en aaben Yttring af dette ærefrygtsfulde Sindelag at svare til de Forventninger, som Deres Kongelige Majestæt har om et Corps, der til enhver Tid med Frimodighed har bragt sine allerunderdanigste Ønsker for Thronens Fod. Med samme Aabenhed og med samme Tillid udtale de her den Overbeviisning, at Deres Kongelige Majestæt vilde sikkre den vedvarende Vedligeholdelse af den fuldkomneste Rolighed i Landet, naar Allerhøistsamme i Deres Viisdom maatte befale, at fornemme Landets Ønsker. I dybeste Underdanighed. Kiel den 22de November 1830.
Viborger Samler, 1830-12-15
Deres Kongelige Majestæts allerunderdanigste troe lydigste Committerte for den bestandige Deputation af de Slesvig=Holstenske Prælater og Ridderskab. Rantzau. Holstein. Warnstedt. Buchwaldt. Moltke. Denne Adresse er optagen af Hans Majestæt med sædvanlig landsfaderlig Naade, og paa samme er meddeelt følgende huldtige Svar.
Viborger Samler, 1830-12-15
Cancelliet har forelagt Hans Majestæt Kongen den ved Skrivelse af 26de f. M. fra den bestandige Deputation af Prælater og Ridderskab indsendte allerunderdanigste Adresse fra Prælaterne og Ridderskabet, hvilken de øvrige Godsbesiddere have tiltraadt. Allerboistsamme har i denne Adresse erkjendt hans troe Prælaters og Ridderskabs saavelsom de tiltraadte Godsbesidderes lojale Tænkemaade og med særdeles Tilfredshed erfaret den Allerhøistsamme viste ærefrygtsfulde Hengivenhed. Ved de paa Hans Folks tro Tænkemaade strandede Bestræbelser af nogle Jldefindede paa at fremkalde urolige Bevægelser, vil Hs. Majestæt ikke lade sig afholde fra fremdeles som forhen at fortsætte de nødvendige Forberedelser, for snarest gjørligt at kunne tage hans troe Undersaatters Onsker i Hertugdømmet Slesvig saavelsom i Hertugdømmet Holsteen i nærmere Betragtning. Forestaaende undlader Cancelliet ikke, ifølge Hans Majestæt Kongens allerhøieste Befaling, at tilkjendegive den bestandige Deputation.
Viborger Samler, 1830-12-15
Det Kongelige Slesvig=Holsten=Lauenborgske Cancellie den 4de December 1830.
Viborger Samler, 1830-12-15
Jforgaars (6de Decbr.), om Morgenen, døde heri Staden Etatsraad, Dr. medicinæ og Professor endtemie ordinarius Christian Frederik, Schumacher, Ridder af Dannebroge, efter en kort, men hvist smertefuld Sygdom, i den høie Alder af over 73 Aar. Hans Værd og Fortjenester som Skribent i de botaniske, medicinske og chirurgiske Fag, og som fortrinlig Operateur, vare almeenerkjendte.
Viborger Samler, 1830-12-15
Vor berømte Vahl hædrede ham ved at give en ny Planteslægt efter ham Navnet: "Schumacherie." Sin Autobiographie har han leveret i Universitetsacterne ved Jubelfesten 1817. (Kbhvnsp.) Hestehandelen vil vel snart florere heri Jylland. Det nye Hestemarked i Randers, der afholdes i disse Dage, vil blive besøgt af solide og begierlige Kjøbere. I Hobro har en af dem i disse Dage kjøbt 50 Heste; den samme Kjøber har ialt paa flere Steder sammen kjøbt 180 Heste.
Viborger Samler, 1830-12-15
Ledige Embeder. Det residerende Capellanie ved Domkirken i Aarhuus 315 Rdl. - Hvidding Sognekald i Ribe 254 Rdl. -Et Consumtions-Controlleur-Embede ved Portene i Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1830-12-15
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 30te Rovember er Sognepræst for Thisted og Tilsted Menigheder, i Aalborg Stift, Amtsprovst Carstensen, Ridder af Dannebrogen, efter derom indgiven allerunderdanigst Ansøgning, i Naade entlediget fra hans Embede som Amtsprovst for Hundborg, Hassing og Hillerslev Herreder
Viborger Samler, 1830-12-15
Thisted Amt. Den 1ste December er residerende Capellan til Domkirken i Aarhuus C. C. Brygmann beskillet til Sognepræst for Skjelbye og Gjeddesbye Menigheder paa Falster.
Viborger Samler, 1830-12-15
Bekiendtgjørelser. Repræsentanterne og de Tilforordnede for det almindelige Brand-Assurance Compagnie paa Varer og Effecter have, for at lette og udvide Assurancerne, fundet sig foranledigede til: A. at nedsætte og forandre Præmien for det første saaledes: At den bidtil gieldende Præmie: for 1ste Classe fra 3/4 pCt. p. A. til 1 Ct. p. A. 2den Classe fra 3 -- til 1 ½ - -- 3die Classe fra 3/4 - - til 1 3/4 - - nedsættes for. 1ste Classe. for en Sum indtil 5000 Rbd. r. S. til 1/4 pCt. p.A. eller 24 s. for hvert 100 Rbd. for en Sum over 500 Rbd. til 10000 Rbd. til 12 pCt. p. A. ener al s. for hvert 100 Rbd. for en Sum erer 10,000 Rbd. til 510 Rbd. til 1/2 pet. p. A. eller 48 s. for hvert 100 Rbd.
Viborger Samler, 1830-12-15
2den Classe. for en Sum indtil 5000 Rbd. r. S. til 3/4 pCt. p. A. eller 3 s. for hvert 100 Rbd. for en Sum over 500 Rbd. til 10,000 Rbd. til 2. pCt p. A. eller 54 s. for hvert 100 Rbd. for en Sum over 10,000 Rbd. til 50,000 Rbd. til 3/4 pCt. p. A. eller 72 s. for hvert 100 Rbd. 3die Classe. for en Sum in til 5000 Rbd. r. S. til 1/4 pCt. p. A. eller 72 sk. for hvert 100 Rbd. for en Sum over 5000 Rbd. til 10,000 Rbd. til 1 ret. p. A. eller 8 sk. for hvert 100 Rbd. for en Sum over 10000 Rbd. til 50,000 Rbd. til 1 1/4 pCt. p. A. eller 120 sk. for hvert 100 Rbd. B. at ophæve den ved Octroiens 11te J. for total Sla de betingede Rabat af 2 Procent. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. Kjøbenhavn, i Directionen for ovennævnte Compagnie, den 3die December 1830. Lassen. Engelhart. Hammerich. Møller.
Viborger Samler, 1830-12-15
Mandagen den 13de December er i Viborg tabt eller glemt et Par sølvindfattede Stangbriller i rødt Saffians Foutteral, Finderen anmodes om at aflevere dem hos Hr. Gjestgiver Brøndum som, om forlanges, for Afleveringen betaler en efter Omstændighederne, passende Findeløn. Madera: Tavel- Rhinsk- Muskat, Gammel- og Rødviin samt gammel Rom saa og alle Slags Urtekræmmervahre, fiint poleret Krudt, Hagel, enkelte og dobbelte Jernplader Bilægger Kakkelovne af moderne Facon, ere nylig arriverede og udsælges til særdeles billige Priser hos A. B. Friis. paa Himmestrup kan 2de Aar gamle Myndbunde, af bedste Race, faaes for 10 Rbd. Sedler hos Gartneren.
Viborger Samler, 1830-12-15
Jfølge Proclama af Dags Dato, hvilket læses ved den Kongelige Landsoverret i Viborg den bie dennes og ved Byetinget i Viborg den 8de næstefter, blive herved Creditorerne i Stervboet efter Enkemadame Kirstine Marie Hansted fød Thorsen, med 12 Ugers Varsel indkaldte for mig, som Stifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Viborg den 4de December 1820. 8. D. Vett.
Viborger Samler, 1830-12-15
Almanakker for Aaret 1831, a 9 Rbd. pr. 100de, faaes hos Roedsted & Dous.
Viborger Samler, 1830-12-16
Udenlandsk.
Viborger Samler, 1830-12-16
Belgien. J Henseende til Scheldefloden søge Hollænderne at undgaae deres Løvte om Blokadens Ophævelse. Under 28de Novbr. tilsendte Admiral Gobius Militairgouverneuren i Antmerpen, Baron van der Smissen, følgende Depesche, som igjen af denne tilstilledes den provisoriske Regjering: "Hr. General. Til Svar paa deres Skrivelse af 26de dennes maa jeg melde dem, at jeg i dette Øieblik har faaet befalinger fra min Regiering med Hensyn til Antagelsen af den foreslagne Vaabenstilstand med den belgiske Regjering, og at jeg, hvad de til Antwerpen bestemte Handelskibe, angaaer, skal efterkomme de fra min Regjering modtagne befalinger." Da imidlertid de til Antwerpen bestemte Skibe udebleve, uagtet Kjøbmændene erklærede sig villige til at betale Transit og Havnepenge, saa begav Hr. Ellermann, en af Antwerpens anseeligste Kjøbmænd, sig til General Chasse for at faae Oplysning om Aarsagen til denne Uredelighed i Tractatens Opfyldelse. Saavel Generalen som Chefen for Corvetten Commet, Hr. Koopmann, forsikkrede, at de ingen befalinger havde erholdt i denne Henseende. Den Sidstnævnte stillede et Transportskib til Hr. Ellermanns Disposition, hvorpaa denne afgik til Vliessingen. Angaaende hans derværende Underhandlinger meddeles fra Haag følgende tvende ham af Admiral Gobius tildeelte Svar, Undertegnede A. Ellermann troer sig, ifølge Hs. Excellences mundtlige Erklæringer (af 3die) berettiget til at ansee Følgende som officiel Meddelelse: at entet Skib, under hvilketsomhelst Flag, der er bestemt til Gent eller Antwerpen, og for Øieblikket er anholdt ved Vliessingen, tør, enten det er ladet eller ballastet, fortsætte sin Reise, eller løbe ud til Ostende eller Nieuport, men vel til hollandske Havne; heller ikke omlade deres Last i andre Skibe, for saaledes at bringe denne til sin Bestemmelse, ikke engang imod Betaling af Transitafgivet; men at derimod de ombord paa Skibe i Antierpen ladede og til Udlandet bestemte Vare skulle mod Transikafgivt tillades Udseilingen, dog saaledes at de først skulle losse deres Vare, der skulle undersøges og da igjen indlades." - Admiralens Svar af 4de December til Hr. Ellermann: "J det jeg tildeels beraaber mig paa den Erklæring i vor Underhandling igaar, som indeholdes i den Nota, dateret fra igaar, hvilken jeg har havt den Ære at modtage o. s. v., kan jeg ikke meddele saadanne Handelsskibe, som befinde sig her og ere ankomne hertil siden den 7de Novbr., paa hvilken Dag Hs. Maji har udstædt et Blokadedecret, Tilladelse at passere undtagen til Dordrecht og Rotterdam. Ere derimod Skibene indløbne for den 7de Novbr., da vil der blive meddeelt dem Tilladelse til at begive sig, hvorhen de ville, undtagen til de belgiske Provindsers Havne og Stæder, hvilke ere indbegrebne i bemeldte Blokade, til hvilke Havne det ikke tillades dem at afgaae, endskjøndt Blokaden er ophævet. -
Viborger Samler, 1830-12-16
Angaaende det tilsyneladende Modsigende i den sidste Sætning anførtes mundtligt: Forbudet grunder sig paa det kongelige Decret af 2de Novbr., hvorved af Handel med de i Oprør værende Stæder og Havne formeligen er forbudne, og da dette Decret ikke en bleven tilbagekaldt i den under 25de Novbr. givne Jndvilligelse til den londonske Protocol af 17de f. M., saa vedbliver man sin Paastand paa Undersøgelsen, da begge Bredder af Schelde ere i Hollændernes Magt, og Mundingerne af Ostendes og Nieuports Havne bevogtes af hollandske Skibe. Man tør imidlertid haabe, at disse Chicaner fra hollandsk Side ville vise de mæglende Magter Nødvendigheden af, at den venstre Scheldebred kommer i Belgiernes Hænder.) Fra Brussel meldes, at Dhrr. Cartwright og Bresson ere afreiste til Haag, for at formaae den hollandske Regjering til at opfylde Vaabenstilstandens Betingelser, ogsaa Hr. Ellermann er afreist derben.
Viborger Samler, 1830-12-16
J Antwerpens Citadet indskibes dagligt en Deel af det derværende Krigsmaterial, hvoraf man sluttet sig til dettes nærforestaaende Rømning. - Saavel Soldater som Officierer skulle desertere derfra, da der er Mangel paa Proviant, og Tjenesten er utaakelig. Ostende og dens Omegn sættes i Forsvarsstand. Alle Puncter paa Søesiden ere forsynede med Jld svælg; i det Mindste 60 Kanoner ere opstillede paa Batterierne og stærke Pallisader oprettede overalt.
Viborger Samler, 1830-12-16
Jfølge Beretninger fra Breda skulle Belgierne ved West-Weiel være 8 a 9000 Mand stærke. General Mellinet har trukket sig meere mod Østen i Retningen af Mastricht. - Angaaende Belgiernes Bevægelser paa Grændserne af Nordbrabant meldes i den haagske Statscourant følgende: "Efter de indløbne Beretninger erholde Oprørerne bestandigt Forstærkninger. Den 23de Novbr. om Middagen indtraf 600 Mand til Barle=Hertog (i Provindser, Antwerpen) og Baerle Nassau i Provindsen Nord brabant), og andre 400 Mand vare i Vente. Den brabantske Fane vaier paa de derværende Taarne Oprørerne skulle have opbrudt den derværende Gensdarmeriecaserne og sat sig i Besiddelse af den. Deres Hensigter synes ingenlunde fredelige, da de kun ansee den nærværende Standsning af Fjendtlighederne som forbindende for 10 Dage, og Rygtet gik blandt dem, at de hver Dag ventede Ordre at marschere mod Breda. J Antierpen skulle de saakaldte Frivillige være komne i Haandmænge med Folket; nogle og tyve Mand ere derved faldne og Mange saarede. (? Efterretningerne fra Haag vise imidlertid, at man der især stoler paa Rusland og Preussen. Man klager høit over den Mangel paa Fasthed, hvormed det nu afgaaede engelske Ministerium har varetage den nederlandske Regjerings Jnteresse; denne havde nemlig i flere Henseender ventet en eftertrykkelig Bistand af England, og uden Hertugen af Wellingtons tomme Løvter vilde der formodentlig fra en anden Side tidligere være kommen Hjælp.
Viborger Samler, 1830-12-16
Følgende Candidater til den belgiske Throne ere foreslagne: Prinds Albrecht af Preussen, Erkehertug Carl af Østerrig, Prinds Leopold af Sachsen-Coburg, Kongen af Sachsen Hertugerne af Remours, Leuchtenberg, Reichstadt og Aremberg, Prindserne af Salm Salm, Crøi og Ligne, Grev Marode og Ertebiskoppen af Mecheln. Grev Marode og Erkehertug Carl synes at have de fleste Tilhængere. Plan havde i Brussel Efterretning om, at talrige franske Troppecolonner nærmede sig Grændsen.
Viborger Samler, 1830-12-16
Fra Frankfurt forsikkres "fra en troværdig Kilde, at det vanskelige Sporgsmaal angaaende Luxemburg, ikke truer med nogen Fare, og at de i denne Sag meest interesserede Magter ikke betragte en Jntervention som nødvendig.
Viborger Samler, 1830-12-16
De 2de Novbr. fandt i Brussel en glimrende og holtidelig Sørgefest Sted til Ære for Frihedens Martyrer.
Viborger Samler, 1830-12-16
Frankrig.
Viborger Samler, 1830-12-16
Neue Zeitung meddeler følgende Skrivelse herfra af 28de Novbr. Ordet Krig gjenlyder her fra enhver Mund, og overalt fremstille Frivillige sig, for at lade sig hverve. Jmidlertid beskjæftiger man sig ivrigt med Forsvarsarbeider, hvorved vore store Stader skulle sikkres mod ethvert Overfald. (J en anden Beretning tales om at befæste Paris og Lyon.) Overalt i Frankrig fabrikeres i dette Øieblik Geværer; alene Paris leverer 4500 om Dagen, St. Etienne 1150 Paubruge 500 fort man beregner den daglige Fabrikation af Flinter til 10,000 Stkr. Baron Barante der tilkomst er afreist til Turin, for den at fungere som fransk Gesandt, har faaet befaling, at erklære det sardiniske Ministerlum, at hvis det franske skulde erfare, at Kongen af Sardinien tilstædede ogsaa kun eet eneste Regiment Gjennemmarsch, faa vilde der øieblikkeligen af begge Kamrene blive voteret en Lov, hvorved Saveien incorporeredes i Frankrig, fremdeles vilde Telegraphen give de i Grenoble garnisonerende Linieregimenter samt de øvrige i den 19de Militairdivision værende Tropper befaling til ufortøvet at sætte sig i Marsch mod Turin. - Sandsynligviis vil Kongen selv i Tilfælde af Krig commandere den store Armee, og i dette Tilfælde vilde Marschallerne Soult, og Grand komme til at staae under hans umiddelbare befaling. Den store Armees Operationer skulle finde Sted i Metz og dens Omegn. Dens Styrke skal udgjøre 150,000 Mand, som skulle marschere mod Belgiens Grændse; ogsaa skal en Afdeling stilles under General Lamarques befaling, for at dække Grændsen fra Strasburg til Gen. Franske Blade indeholde de fra den 28de August til den 9de September med de fire Exministre foretagne Forhører. Polignaes Svar kunne omtrent indbefattes i Følgende: "Jeg veed Intet; Factum er falsk. Saa ofte man spørger mig om Noget, som Kongen kan have sagt eller skrevet til mig, saa binder Ærefrygt min Tunge. Grev Peyronnet gaaer mere snedigt til Værks men fører omtrent det samme Sprog. Paa det Spørgsmaal, om han kjendte Noget til den Opfordring, som flere Ministre havde gjort en Hr. Tizoire, om at levere dem Brandraketter til Brug mod Paris, svarede han : "Dette Spørgsmaal opvækker den piinligste Følelse hos mig: Factum er, saavidt mig angaaer, en grov Opdigtelse."
Viborger Samler, 1830-12-16
Dhrr. Guernon de Ranville og Chante lauge indlade sig meere paa Enkeltheder. Den Sidste tog ikke i Betænkning at bekiende, at han alene var Forfatter af Beretningen til Kongen. I Departementerne, Maas, Bogeserne og Meurthe have Jndvaanerne oprettet en gjensidig Assurance, mod Krigskade.
Viborger Samler, 1830-12-16
Biskoppen af St. Claude har udstædt et Circulaire til Geistligheden i sit Bispedømme, hvilket formedelst de deri indeholdte Angreb paa Tingenes nærværende Orden er som en Pomphlet forelagt Statsraadet til Undersøgelse.