JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1788-03-31
rens endnu her værende Gesandt til Constantinopel. En an For kort Tiid siden stødte en Pacha af 2 Hesterumper, som den skal bringe den Morrocanske Gesandt til Tanger. 2de kom med 400 Mand fra Widdin, paa saadan en Hob misforLinieskibe ere lykkelig ankomne fra Carthagena til Cadix med nøiede Christne; det kom til Haandmænge; de Christne vær mange Rigdomme og nogle Syge, som man har udskibet: gede sig tappert, dræbte og saarede mange Tyrker; men bleve Mallaga. Linieskibet Castilien og Hukkkerten St. Floren, dog overmandede af det overlegne Antal Tyrker. De Christ tine have faaet Ordre, strax at afseile fra Cadix til Havanna nes Anfører, en tapper Mand, blev stærk saaret; da han med Tropper, Ammunition, Levnetsmidler og endeel Offifaldt, raabte han til sine Medbrødre: "Jeg døer, uden til cerer. De sidste skulle komme tilbage med de nye bygte Skistrækkelig at have hevnet mig, men jeg haaber, at mine Med be, St. Carl, og Peter af Alcantara samt Fregatten la brødre skulle giøre det." De mindre Stæder, hvor ellers Gloriosa, som kun vente paa Commandeurer, for at overbrinMahomedaner og Christne boede tilsammen, ere nu for det ges til Europa. meste forladte af begge Parter. Musselmændene ile til FæstSyrmien, den 27de Februarii. ningerne; blive de af de Christne forhindrede fra at gaae til Uagtet Samqvemmet imellem Semlin og Belgrad er paa Belgrad, saa begive de sig til Nissa, hvor de forskandse sig, nogen Tiid meget indskrænket, saa have vi dog iblant andre saa got de kunde; men de Christne trække sig sammen fra flere Efterretninger ogsaa faaet følgende derfra: "J Fæstningen Landsbyer, for at kunne forsvare sig, og paa Grændserne indlades ingen, ei heller udlades nogen saalet. Alle Jnd begive sig over Donau. vaanerne i Belgrad, ja endog Kiøbmændene maae beqvemme Fra de Tyrkiske Grændser, den 5te Martii. sig det grove Haandlanger-Arbeide. De maae spænde sig for Der forsikres, at en Armee af 100000 Tyrker, hvoriHiulbøren, og af alle Kræfter bidrage til alt hvad som kan blant 40000 Ryttere, ere ankomne i Egnen af Nissa, 20 tene til Fæstningens Forsvar. Man har og taget Eed af de Mile bag Belgrad. Storviziren skal allerede være brækket der værende christelige Undersaattere, og givet dem Vaaben, op fra Constantinopel med en anden Armee af 60000 Mand, uder den Betingelse, at de skulle forsvare deres Fædrene som er Kiernen af Janitskarerne. Hans prægtige Feldteqvilad, nemlig Belgrad og Servien. Al Slags Brød er sam page og talrige Følge skal have sat Folket i Forundring. Om den store Tyrkiske Flaade, som ligger seilfærdig ved Constantinopel, har Folket det største Haab. Den skal som man forsikrer, indtage 25000 Mand Landtropper, hvormed Capitain Pacha vil forsøge en Landgang paa Crim, hvor man holder for, at Russerne ikke overalt have en tilstrækkelig Besætning, og haaber, at naar Tyrkerne først havde sat Tropper i Land, de gamle Mahomedanske Jndbyggere i Crim da skulde støde til dem. - Den Tyrkiske Thronfølger, Prinds Selim, som er bleven oplært af en Fransk Officeer i Krigsvidenskaberne, skal have yttret det Ønske, at bivaane Feldttoget ved Storvizirens Armee, hvilket dog vel ikke vil skee.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Vore Grændse Craater skulle nu virkelig være Mestere af Pladserne Dubitza, Nowi, Maidan, Wranowatz, Gaa retz, Trasobitsch, Cetin, Bihaksch, Pacup og Ostrowitsch. Ved Dubitzas Jndtagelse skulle de Keiserlige paa nye have mistet 4 Capitainer, 3 Lieutenanter og 300 Gemene, men og derpaa være rykte frem lige indtil Banialuka, hvorved de kunne komme Fæstningen Tyrkisk Gradiska og Troppe=Undsætningen i Ryggen.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Wien, den 8de Martii. Vor Jnternuntius er endnu ikke bleven bragt i de 7 Taarne, og vil efter Anseende ei heller blive indsperret i dette Fængsel. J hans Huus bevogtes han paa en anstændig Maade imod Overfald af Pøbelen. Bliver der snart Fred igien, som er meget rimeligt, da Porten har gjort anseelige Tilbud, saa vil dette tilsyneladende Fængsel ei heller vare længe. Overhovedet betragte Tyrkerne deres nærværende Krige med de Tydske og Russerne med ganske forskiællige Øine. De sidste ansee de for deres afsagde Fiender paa Grund af Crim, men imod de Tydske, som ikke have berøvet dem nogen af deres vigtige Eiendomme, bære de derimod intet synderligt Had.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Af en Skrivelse fra Wien, den 12te Martii. De spørger mig om Aarsagen til de Østerrigske ArmeerUrirksomhed; men denne Bebreidelse kan man ikke med Grund giøre samme. De have meget mere været alt for hastig virksomme. Den tilfrosne Jord gjorde det mueligt, at falde ind i Fiendernes Land, men det indfaldne Regnveir og den bundløse Jord giør det nu til en Umuelighed. Endog Landeveiene ere næsten blevne ubrugbare. Keiseren kom 2 Dage sildigere til Triest, end han troede. Men naar denne Hindring af Naturen er hævet, naar det svære Artillerie kan føres i Marken, og det altsaa bliver mueligt at campere, saa skal alting gaae hurtig nok, dersom ikke Freden giør Krigselskerne en Streg i Regningen. Vore Armeer fattes intet andet end tør Jord. De ere alle overflødig forsynede med alle Nødvendigheder, fornemmelig hin under Prindsen af Coburg. - Tyrkerne hevne sig allerede tappert paa de christelige Undersattere. Paa mange Stæder blive de nedsablede, og i Palanka have nogle hundrede fundet Døden paa denne Maade.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Fra Donaustrømmen, den 13de Martii. Hs. Majestæt Keiserens Reiseronte er følgende: Den 1ste hujus reiser Høistsamme til Grætz, den 4de til Triest, den 6te til Fiume, den 8de til Zeng, den 10de til Carlstad, den 14de til Egnen af Novi, den 16de til Gradiska, den 17de til Brod, den 19de til Ratscha, den 20de til Ruma, der 22de til Semlin; den 24de beseer Monarchen Leiren, og den 25de reiser han til Peterwardein. - En Officeer fra Croatien melder følgende: "Da man havde ophørt med Kanonaden paa Gammel-Gradiska, bleve Tyrkerne saa stille, at man troede, de havde gandske forladt dette Sted. General Lattermann begav sig derpaa med 5 Batallioner paa Same, for at sætte sig i Besiddelse af denne Fæstning, men blev sa alvorlig imodtaget af Tyrkerne, at han med et stort Forliimaatte trække sig tilbage. Men denne Efterretning behøve endnu Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Paris, den 14de Martii. Den Franske Gazette for i Dag melder fra Constantinopeunder 20de Januarii, at Reis Effendi Suleiman er bleven udnævnt til Pacha af 3 Hesterumper, Beglerbegh af Rume lien og Seraskier af Sophia, og har faaet Ordre til at undertvinge den rebelske Pacha af Scutari. Belilchi Rached, Effendi er bleven hans Efterfølger, der roses som en forstandig og høibegaved Mand. J Ministeriumet sammesteds er endnu forefaldet nogle andre Forandringer. For Resten er Porten ivrigst beskiæftiget med at formere Landarmeen og at drive paa Flaadens Afseiling til det sorte Hav Fra Cadix ere 2de Fregatter med Krigsfornødenheder af seilede til Constantinopel. Der siges, at Ladningerne ere bestemte til en Foræring for Storherren. - Til Calais ere allerede 1400 Hollandske Patrioter ankomne, blant andre en forhen værende Amsterdamsk Borgemester, som udgive sig for at være Eier af 10 Millioner Livres. - Capitain Herblin, som er kommen til Honfieur fra de Afrikanske Kyster, har medbragt en sort Prindses Datter, der er 14 Aar, og ventes her til Hovedstaden, for at faae en Fransk Opdragelse. Hendes Fader Moder, Brødre og Systre ere meget sorte men hun meere hviid end sort, og naar hun bliver varm, ere hendes Kinder saa røde som de smukkeste Roser. Hende gandske hvide og meget krusede Haar ligner Faareuld.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Warschau, den 15de Martii. En Reisende, som for 12 Dage siden er kommen fra Cheison, beretter, at 30000 Tyrker ere ankomne ved Octakow og at med det første sammesteds ventede den Tyrkiske Flaade, Der siges, at de Pohlske Tropper ved de Tyrkiske Grændse have trukket sig bag de Russiske, men Breve fra Mohilow af 29de Februarii melde dog intet derom. Der forsikres, at de Tartariske Commandanter have skrevet til de Pohlske, at de vilde behandle de imellem dem og Russerne staaende Tropper som Fiender. - Endnu har man ingen tilforladelig Efterretning om de 2de Keiserlige Armeers Forening i Egnen ved Duiester. Dog paastaaes, at Grev Romanzow er kommen til Pohlen for at tage disse Tropper i Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Efterretningerne fra Duiesteren indeholde kun, at Hofte daren af Moldau anskaffer en meget stor Forraad af Tvebiker for en Leir ved Molyla-Araboga, hvorhen han og si skal begive sig til Seraskieren, og hvor Samlingspladsen er for det Ottomaniske Troppe-Corps, som skal marchere til Duiester eller de Pohlske Grændser, og hvorfra man fordeler den til forskiællige Bestemmelser. - Sultan Gueray er nu med 6000 Tartarer rykket ind i Novoselicza, 2 Mile fra Choczim. - De underjordiske Kieldere, som Tyrkerne havi Moldau, ere vel forsynede med Korn og andre Levnets midler. J 4 Skove have de forsamlet alle Moldauiske Huusfædre, for at have dem i Nærværelsen og afværge, at de ikke giøre Fienden nogen Tieneste. - Man har faaet at vide, at Tyrkerne i Mængde og største Hast have rykket frem, og at deres Tropper ved Dniester samtlig have faaet Ordre, at marchere til Choczim.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Aalborg, den 21de Martii. J Fredags Aften den 14de Martti omvexlede Frue Geheime-Conferentsraadinde Anne Sophia, Baronesse Juul, Enke, Baronesse af Holck til Holckenhavn, Tiden med Evigheden i en høi velsignet Alder. Hun var den yngste Datter af sal. Baron Ove Henrich Juul Rüsse, Friherre til Friherskabet Ryssensteen og sal. Frue Jde Amalia, Grevinde af Rantzow, fød den 23de August 1707, blev formællet den 9de October 1739, med Hr. Jver, Baron af Holck, Friherre til Friherskabet Holckenhavn, Ridder af Dannebroge, Geheime-Conferentsraad og forhen Stiftamtmand over Aalborg Stift a. Hun blev benaadet med Ordenen, de Union parfatte den 31te Martii 1756, blev Enke den 31te December 1781.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Corsøer, den 27de Martii. Udgaaede: Den 25de hujus Hs. Durchlauchtighed Prinds Frederich af Augustenborg med Sulte fra Kiøbenhavn til Fridericia.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Det bestandige østlige Veir holder Jsen endnu paa Nyborg. Fiord, som dog meget adspredes og løsnes ved det ønskelige Tøeveir, som i nogle Dage har vedvaret, og giver Haab om, at Seiladsen til Slibshavn vil med det første blive aaben for Jagterne. Den 28de hujus om Formiddagen saaes en Færge Jagt at ankomme fra Nyborg, som var udarbeidet af Jsen fra Slibshavn, med den Kongelige Brevsæk, da det blæste for haardt til Baade-Seilads, og Vinden hertil desuden var imod.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Helsingøer, den 31te Martii. Den 28de hujus var Vinden O. N. O., stille og godt Veir. Samme Dag kom en Bremersk Skipper fra Memel, som er destinert til Bremen, og strax fortsatte sin Reise til Nordsøen. Den 29de var Vinden V. N. V., meget mildt og godt Veir, dog nogen Driviis under den Svenske Wall. Den 20te var Vinden S., meget tyk Luft med Taage og lidet Jis, og om Aftenen Regnveir. J Dag er meget Driviis i Sundet, tyk Luft med stille Veir, og Vinden, sydlig Kiøbenhavn, den 31te Martii.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Mandagen den 31te Martii var det Kongelige Academi for Konsterne forsamlet under Præsidio af Hans Kongelig Høihed Arveprinds Frederich. Hans Kongelige Høihed blev af Academiet in Corpore modtaget ved den store Opgang og ledsaget ind i Forsamlings=Sahlen, hvor adskillige af Academiets ældre Elever havde fremsat noget af deres Arbeide, som H. K. H. med megen Fornøielse betragtede. H. K. H. begav Sig derpaa, ledsaget af hele Academiet, tilbage igiennem Skolerne, hvor Høist amme behagede at tage endog det Mindste i naadigst Øiesyn, og ved Sin sædvanlige Mildhed at opmuntre enhver til nye Bestræbelser. Efterat Academiet havde taget Sæde i den store Figur=Sahl og de ved seeneste Qvartals-Forsamling forefaldne Avancements vare oplæste, bleve de Elever fremkaldte, som i afvigte Aar vare tikiendte Præmier og Medailler, for at modtage samme af Hs. Kongel. Høiheds Haand. Disse vare følgende: Ved Concoursen for Guld Præmierne, Hans Christian Schmidt og Hr. Lieutenant Hans Rustad i Bygnings=Konsten, hver den 2den Guld=Præmie. Sølv=Medailler for Qvartals=Arbeidet. Første Qvartal Jacob Petersen i Bygnings=Konsten 2den Medaille. Andet Qvartal, Peter Linderod for Tegning første Medaille, David Propsthavn for Tegning anden Medaille. Tredie Qvartal: C. Søllerød for Modellering anden Medaille. Fierde Qvartal: S. L. Lange for Tegning første Medaille, Andreas Flint ligeledes for Tegning anden Medaille, Johan Pralle og Peter Gerbram Pedersen i Bygnings=Konsten hver den første Medaille, og Carl Friderich Ferdinand Staulei i samme Konst den anden Medaille. Da Forsamlingen saaledes var til Ende behagede H. K. H. i de naadigste Udtryk at yttre Sin Fornøielse over Academiets Fremgang, og begav Sig derpaa til Christiansborg.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Den 12te September 1787 er Simon Schiøtt allernaadigst beskikket til Veier, Maaler og Vrager ved Helsingøers Toldbod. Den 14de Martii 1788 er Capitain Bielke allernaadigst confereret det i 3die Division vacante 3die Matros Compagnie.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Fra Stadens Raadstue er den 26de Martii d. A. udkom: met en Placat af følgende Jndhold: Da det allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestæt at befale, at de Nationale, som henhøre til de 6 her i Garnison liggende Infanterie Regimenter, skal fra den 17de Maji og til den 15de Junii dette Aar, begge inclusive; og de af dem, som ere Recruter, tillige i 3 Uger forhen, anvises Qvarterer her i Staden, imod Betaling af 1 Skilling daglig for hver Mand, paa ligeMaade, som det i de tvende foregaaende Aaringer er skeet; saa bliver denne Hans Kongelige Majestæts allerhøieste Befaling til fornøden Efterretning for samtlige Stadens Jndvaanere herved bekiendtgjort, og de derhos anmodede, i allerunderdanigst Følge heraf, betimelig at vilde være betænkte paa, at kunde imodtage den dennem efter deres Gaard eller Huses Størrelse tilkommende Jndqvartering af bemeldte National-Soldater eller Recruter, saaledes som de trykte Bi letter, dennem nogle Dage forud af Rodemesterne blive tilstillede, nærmere tilholde.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
J Gaar blev i Stadens Kirker af den tilvorne Ungdom confirmeret: J Frue Kirke 41 Drenge, 49 Piger, Holmens Kirke 85 Drenge, 33 Piger; Nikalai Kirke 48 Dreng ge, 33 Piger; Helliggeistes Kirke 21 Drenge, 19 Piger; Trinitatis Kirke 25 Drenge, 47 Piger; Petri Kirke 3. Drenge, 23 Piger; Frelseres Kirke 22 Drenge, 18 Piger; Garnisons Kirke, tydsk, 20 Drenge, 16 Piger, Cidadellet Frederichshavns Kirke 4 Drenge, 3 Piger; Reformeert Kirke 10 Drenge, 2 Piger; Weisenhusets Kirke 7 Drenge, 9 Piger: Almindelig Hospitals Kirke 37 Dreng ge; tilsammen 353 Drenge, 252 Piger.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Paa Løverdag den 5te April afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet. Barom. Therm. Vinden. 24 Martii. 27. 10. o. 4 Varme. S. O. 25 - - 28. C. 6. 2 1/4 - - N. O. 26 - - 28. 1. 8. 2 - - O. N. O. 27 - - 28. 1. 9. 6 1/2 Kulde. O. S. O. 28 - - 28. 2. 4. 3 Varme. O. S. O. 29 - - 28. 3. 9. 3 - - Uvis. 30 - - 28. 3. o. 1 1/4 Kulde. S.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Fra den 22de til 29de Martii ere her i Staden copulerte 15 Par, fødte Drenge 25, Piger 17, tilsammen 42 døde Mænd 20, Qvinder 21, Drenge 12, Piger 9 tilsammen 62; ere altsaa 20 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 5, Apoplexie 1, Barselseng 2, Beenskade 1, Blodstyrtning 1 Brok 1, Brystsyge 6, Druknet 1, Dødfød 1, Falden til døde 1, Hidsig=Feber 3, Hævelse 1, Orme=Feber 1, Skiørbug 1, Slag 8, Sting 1, Tænder 2, Tærende Syge 12, Uangivne Svagheder 10, Vattersot 3.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Vexel=Cours, den 29de Martii. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 24 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 24 1/4 sk. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 140. 14 Dages Sigt 141. Dito i Courant 2 Maan. Dato 135 1/2 14 Dages Sigt 136 1/4. pr. Cent. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 143. 14 Dages Sigt 144.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning Kl. 11. ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling af 14de December forrige Aar, saaledes lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Adrian Brøndlund, Provst udi Hundborg Herred og Sogne=Præst til Wang og Thorup Meenigheder under Aalborg Stift udi Vort Land Nørre-Jylland, hans, som Skifte=Forvalter efter afg. Mag Hansen, forrige Sogne=Præst for Hundborg og Jannerup Menigheder og Hustrue Elisabeth Sophia Thym, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poen præclusi & perpetui siplentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte Mag. Hansen og Hustrue, ligesom og Arvingerne efter dennem, de første for saavidt deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb, og de sidste for deres Arve=Ret at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse: Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, " udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 14de December 1787. Under Vort Signet. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling Schack Rathlou. Luxdorph. P. Aagaard. Schow. Hr. Adrian Brøndlund, Provst udi Hundborg Herred i Aalborg. Stift, som Skifte=Forvalter efter afg. Mag. Hansen, forrige Sogne=Pragt for Hundborg og Jannerup Menigheder, og hans Hustrue Elisabeth Sophia Thym, Bevilling af maae i Aviserne sub pæna præclusi & perpetni silentii, indkalde bemelte Mag. Hansens og Hustrues Arvinger og Creditorer. Allerunderdanigst fremlaat og læst for Retten paa Nørre-Jyllands Lands=Ting Onsdagen den 20de Febr. 1788, under No. 1. Schinckel. Lautrup. Gierulf. Tetens. Føntz, Protocolleret af Hauch. Allerunderdanigst fremlagt og læst for Retten inden Hillers Hundborg Herreders Ret Tirsdagen den 4de Martii 1788. R. Steensen. Samt protocolleret Fol. 159 a C. Brøndlund. Bliver herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, inden den ovenstaaende allernaadigste Bevilling fastsatte Tid, indkaldte alle de som maatte have noget at fordre i afg. Mag. Hansens, forrige Sogne=Præst for Hundborg og Jannerup Menigheder, og hans Hustrues Elisabeth Sophia Thyms Stervboe, saavelsom deres Arvinger, at møde for mig, de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordring, og de sidste for at legitimere deres Arve=Ret da enhver skal vederfares hvad Ret er. Wang Præstegaard, den 6te Martii 1788.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Skifte=Forvalter. A. Brøndlund, Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til B Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Nicolai Christian, Carøe, Byefoged i Vor Kiøbstæd Weile og Herredsfoged ud Nørvang Torrild Herreder, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begierning, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifte Forvalter efter afg. Commesse Friderica Amalia Phil et lipina Trampe, maae lub pæna præclusi & perpetui silentii. udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Riber=Stifts AdresseContoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, fra den sidste Bekiendtgiørelses Dato af at regne, indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afdøde Commtesse Friderica Amalia Phillippina Trampe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden berørte Tids Forløb hos fornævnte Byefoged Carøe; " Weile at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting. samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den en 14de Martii 1788. Under Vort Signet, (L. S.)
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Schack Rathlou. Luxdorph. P. Aagaard. Schow.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
J allerunderdanigst Følge heraf indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, alle sal. Commtesse Friderica Amalia Philippina de Trampes Creditorer sub pæna præclusi & perpetui silentii, for mig, som Skifte=Forvalter at anmelde og beviisliggiøre saadan deres havende Krav inden forberørte Tids Forløb. Weile, den 22de Martii 1788. N. C. Carøe.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Procurator Ole Andersen af Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, om Curator bonorum i Assistent : nich Møllers Fallitboe, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets c. Skifte=Commission ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi bemelte Sønnich Møllers Fallitboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden fornævnte TidsForløb at anmelde og beviisliggjøre, samt ligeledes indfalde Falliten selv, forbenævnte Sønnich Møller for om Boets stand at give Oplysning; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for bemelte Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad, Kiøbenhavn, den 22de Februarii 1788. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1788-03-31
Procurator Ole Andersen af Kiøbenhavn, som Curator bonorum i Assistent Sønnich Møllers Fallitboe, Bevilling at Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission. maae ved Proclama i Aviserne indkalde saavel bemelte FalUtboes Creditorer som Falliten selv. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 25de Februarii 1788. C. Schifter. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som maatte have noget at fordre udi Assistent Sønnich Møllers Fallitboe, at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer, da enhver skal vederfares. hvad Ret er: ligesaa indkaldes og Fallitten bemelte Assistent Sønnich Møller inden bemelte Tid og Sted at møde, for at give Oplysning om Boets Tilstand. Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, den 5te Martii 1788. Fogh. Falbe. Stendrup.