Aalborg Stiftstidende, 1831-03-16
Kjøbenhavn, den 10de Marts. J disse Dage har forladt Pressen: "De Preussiske Provindsialstænders Historie i korte Træk", ved A.F. Tscherning, Capitain ved Artillerie-Corpset; (1 Ark, hos Reitzel). Forf. af dette lille Skrift mener, vistnok med Føie, at "de Preussiske Provindsialstænders Historie maa have en ligesaa høi Jnteresse som deres Væsen; thi, ifølge det Kongl. Løfte, gielder det ikke om, i Danmark at indføre de Preussiske Provindsialstænder, men at localisere dem. For at localisere dem, maa vi imidlertid fors. vide, hvorledes de ere locale i Preussen, og dette erfares bedst, ved at undersøge, hvorledes de ere fremstaaede i den Preussiske Stat, og hvilke Localomstændigheder der have indvirket paa deres Form. Vi kunne da først overveie, om lignende Forhold og Omstændigheder fremkalde i Danmark lignende Jnstitutioner, eller om ganske andre, fordre ganske andre Bestemmelser." - En saadan historisk Undersøgelse leverer Forf. her i korte, men tydelige Træk, og Resultaterne af denne Undersøgelse concentrerer han ved Skriftets Slutning. Han yttrer nemlig, at man ved Historien om de Preussiske Provindsialstænder ledes til at betragte dem, som indført for at hielpe til at skaffe Eenhed i en ueensartet nylig sammenbragt uformelig Statsmasse, og til at være Forløber for en almindelig Constitution for hele Landet, samt for at vænne de forskjellige Stænder til giensidig sen været en sammenhængende i sine enkelte Deele enattet Stat, vant til at adlyde de samme Love, saa er det sandsynligt, at det aldrig havde indført Provindsialstænder, der saa saare let kan forvolde Mange paa Enighed mellem Provindserne. Havde det ikke havt, ved Vane og Rettigheder, strængt adskilte Klaser i Folket, saa havde det neppe ladet Repræsentatinen skee ved Stænder, som det i dette Øiemed maatte saa at sige have indrettet. Kort: Havde Preussen lignet Norge i sine indre Forhold mere, end sig selv og havde det indført sin Constitution paa en Tid hvor Tidens Aand lignede den i 1813 og 14, saa var dets Constitution sikkerligen bleven mere lig den norske, end den nuværende Preussiske. - Hvad de derfor især geraader den Preussiske Regjering til Ære er, at den, ved at indføre repræsentative Former har grundigen overveiet sine locale Forhold, og bygget sin constitutionelle Bygning frainden udefter, uden aflade sig forføre af fremmede Exempler, der maaske kun havde en tilsyneladende Liighed med dets Stilling. Den 4de Marts forsvarede Hr. Cand. Med. & C. rurgiæ C. F. Haugsted sin for Licentiatgraden i Medicinen udarbeidede Afhandling: Thymi in homine af per seriem animalium descriptio. Opponenterne er officia vare Hr. Etatsraad, Ridder, Professor, De Med. Herholdt, og Hr. Med. Dr., Professor Eschrich Ex anditorio opponerede Hr. Dr. Med. & Chirurgie Professor L. L. Jacobson, og Hr. Cand. Med. Ba lin, Reserve Medicus ved det kongl. Frederiks Hof tal. Acten varede fra Kl. 10 1/2 Formiddag til Kl. 3 Eftermiddag. - Anmelderen maa i høieste Grad beklage, at Hr. Professor L. L. Jacobson opponerede se meget kort, (thi Oppositionen varede neppe mere end 1 Minutter), da han ikkun anførte eet Argument mo Pag. 9 af Dissertationen. Desuden talte han saa sagte (hvilket sikkert meget bedrøvede det opmærksom og talrige Auditorium, at det Halve af hans Prolog i Epilog, samt selve Oppositionen uundgaaelig maatte gaae tabt for Tilhørerne, hvilket var saa meget med at beklage, som man af Hr. Professorens Kyndighei det anatomiske Fag, og Studium af det latinsk Sprog havde Grund til at vente noget meget belærende Jnstitut for Metalarbeidere. Af den u komne Beretning om Jnstitutet for 1830 sees, at de siden dets Stiftelse den 11te Marts 1807, have 82 Personer nydt Underviisning i samme, nemlig 678 M. talarbeidere, 69 andre Professionister og 82 Liebhbere, hvoriblandt 24 Elever (af hvilke 16 i Tegninhave i forskjellige Grader, siden 1828, viist med Fremgang. Jnstitutets Jndtægt til de løbende Udgi ter har været 501 Rbd. og Udgiften 397 Rbd. 32 s. altsaa et Overskud af 103 Rbd. 64 s., der er bere, net Jnstitutets Fond til Jndtægt, som nu er, me hvad der eller er indkommet til samme, 13267 Rbd. 23 s., hvoraf 13200 Rbd. i Kongl. Obligationer, som re noterede paa Jnstitutets Navn. Det under 28de Hanuar 1825, paa vor allernaadigste Konges høi Fødselsdag, stiftede Reiseunderstøttelses-Fond for Megalarbeidere, er nu 957 Rbd. 78 s., hvoraf 900 Rbd. Kongl. Obligationer, som ere noterede paa Fondets Navn og Jnstitutets Præmiefond er 55 Rbd. Til Slutning anmærkes i Beretningen, at det ville være ønskeligt at flere af Landets Kjøbstæder, som ikke have Tegneskoler for Haandværkere, kunne faae saa hanne oprettede.