Ribe Stifts Adresseaviser, 1798-08-07
Et pro Memoria til det Danske Kancellie, fra Jnspectionen over Fattig Væsenet i Ribe af 4 Novb 1796, hvis Jndhold man først haver erfaret af Ribe, Byes Ugeblads første Nummer; gav mig Anledning at forfatte efterstaaende Bekiendtgiørelse: og da Hr. Justitsraad Balle i den sidste Afdeling af hans Besvarelse i Fyens Avertissements Tidende No. 23 paa den i samme Blads Nr. 20 givne Oplysning om hans Valg til Forligelses Kommissair, havde yttret, at enhver Anke imod ham, skulle faae Sted i det under hans Redaction forventende Ugeblad, troede jeg, at saadan Bekiendtgiørelse burde der indrykkes og ikke noget andet Steds. Under 31te Maji d. A. sendte jeg altsaa Manuskriptet til de Herrer Udgivere, Hr. Justitsraad Balle og Hr. Stiftsprovst Grundahl, bad om dets Jndrykkelse og tilbud, at ville betale hvad dets Trykning kunde koste. De meldte mig den 9de Junii derefter: At De havde intet imod, at Bekiendtgiørelsen blev indrykket i Ribe Ugeblad, naar blot det anførte angaaende de 4 Mænd der deeltage i Almisse=Bestemmelsen, maatte udslettes eller saaledes forandres, at disse Mænd ei lide; thi De havde i Deres Subskriptionsplan forbundet Dem til ikke at lade noget, hvorved andre kunne ansees at lide, indrykke i Bladet. - Denne Deres Betænkelighed, syntes mig ikke vigtig nok, til at forandre noget i Mannskriptet, og derfor besvarede jeg den, den 11te Junii bemeldte deres proMemoria saaledes: At ommeldte 4 Mænd, maatte og ville vist saa lidet selv ansee sig, som af nogen anden blive anseet for fornærmende ved min Yttring dem angaaende, da de med mig vist nok ere eenige derudi, at blant deres Medborgere findes flere som ere Sagkyndigere end de, til den dem anfortroede Forretning ved Fattige Væsenet; hvilken de ikke selv have attraaet, men hvortil Øvrigheden har udnævnt dem, og hvilken de upaatvivlelig efter deres beste Vidende og Jndsigter have, men dog af kyndigere kunde været bedre udført. - Disse Grunde uagtet, erholdt jeg deres endelige Svar den 16de f. M.: At naar jeg i det mindste ei ville tillade, at det, som i det tilbagelgende Manuskript siges og 4 Borgeres Mangel paa Kundskab, udelades ved Trykningen, saa kunne De et indrykke bemeldte Manuskript i Ride Ugeblad (hvor gjerne De ellers end virkelig ønskede dette, uden at overtræde een i Deres Subskriptionsplan paatagen Forpligtelse; men nødtes da i dette som flere Tilfælde at opofte Tilbøielighed for Pligt. - Heraf erfare nu mine Læsere, hvorfor ommeldte Bekiendtgiørelse indrykkes i dette Blad. Overmaade kiert ville det være mig om en eller anden upartisk Mand ville offentlig tilkiendegive sine Tanker og de Herrer Udgiveres Vegring i bemeldte Begivenhed er grundet eller ikke. Jeg kan ikke skiønne rettere end, at de som med nogen Grund kunde eller burde finde sig misfornøiet med hvad jeg haver sagt angaaende de 4 Borgere, blive Magistraten allene, som nu atter i en vigtig Begivenhed for Byen, har truffet et uheldigt Valg, hvilket neppe ville være mueligt kunde skee, naar De kun følte den sande Tilbøyelighed, til at følge den almindelige Stemme i Byen; jeg meener hvad den meest oplyste Deel af Byens Jndvaanere holde for rettest, hvorved De langt snarere ville kunde befordre Almeen Vel, end naar de gaaer deres egen Gang og saa ofte træffe det modsatte. Vit Øvrigheden være egenraadig, og gaae frem i deres Handlinger imod Jndvaanernes almindelige Ønske, taber den naturligviis Medborgeres Agtelse og Tillid, og hvor meget det almindelige Beste, derved kan lide, er for indlysende til at jeg behøver at sige et Ord derom. Man saae sidst, da Hr. Justitsraad Balle fratraadte Forligelses=Kommissionen, og der skulle vælges en anden i hans Sted, at en af Byens Jndvaanere erholdte 31 Stemmer mod 13 og 8 ; og denne Mand havde Magistraten dog forbigaaet 3de Gange tilforn, og ikke foreslaaet til Forligelses=Kommissair. Heraf seer man, at Magistraternes Forslag eller Valg kan have skadelig Indflydelse paa Byens Anliggender, men da saadant let kunde undgaaes, naar samtlige Jndvaanere valgte frit hvem de fandt tienligst til deslige Forretninger, ville vistnok og Regieringens Hensigt med Reskriptet af 9de Junii 1797. det Riberske Fattig=Væsen angaaende, været blevet sikkerer opnaaet naar Byens Jndvaanere havde været tilladt selv at vælge de 4 Mænd, der skulle bestemmeAlmissen, og ikke Magistraten, især da samme her ikke allene ogsaa er Jnspekteurer over Fattig=Væsenet; men man kiender her i Byen ei heller nogen anden Regnskabsfører ved Fattig=Kassen end just Borgemesteren og Stifts=Revisor Hr. Justitsraad Balle. Mueligt kan ved det frie Valg og hendes, at man iblant kunde treffe paa uduelige Subjecter, og derfor var det maaskee rettest, at der blev foretaget nye Valg hver andet eller 3die Aar, for at fornemme hvorvidt Byen var fornøiet med deres Betroedes Forhold. Ved Valg uden Jndskrænkning af Magistrats Forslag, ville Kiøbstæderne upaatvivlelig ogsaa faae saadanne Forligelses=Kommissairer, som Jndvaanerne, i det mindste Mængden af dem, havde meest Tillid til, og altsaa de dueligste til at megle og treffe Foreninger imellem dem. For mig ladet det unaturligt, at blive kaldet til Valg og skal være forbunden at vælge af nogle faa Personer som andre helst vil have een, enten denne staar mig an eller ikke; det er jo at løse og binde paa engang, og for Magistraterne gives derved den beste Leilighed til at faae saadanne Folk valgte, som enten giør eet med dem, eller formedelst Ukyndighed, ikke tør være dem imod, hvorved den gode Sag ofte maae lide. - Jeg synes nu at have sagt, det som burde siges førend nogen læser ommeldte Bekiendtgiørelse udenfor det Riberske Ugeblad, hvorfore den altsaa uden videre her tilføles saaledes som den i bemeldte Blad skulle have været indrykket.