Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-01-13
21de Oeconomiske Brev. (See forrige Aargang.) Min Herre, De giør mig atter den Ære, at erindre mig om Jgientagelsen af vores Brev=Vexling. Det skal være mig kiert, om den forrige har behaget. - Ved Vinterens Kuld tænker jeg denne Gang paa Skovene. Men enten disse om hugges, og ingen opfredes, som kan være klækkelige i Tidens Længde, det er ikke min Sag at undersøge. Man kan jo følge det almindelige Mundheld: Hver hytter sig i sin Tid, og lad Efterkommerne see, hvor de faaer noget. Saa meget tillades mig dog at sige, at enhver Fornuftig indseer, at det visselig er høi Tid, at plante eller saae de Træer, som voxer snarest, at man dog kan faae lidet i Tiden at putte i Kakkelovnen, og til anden Nødvendighed. Ege og Bøge, ere nødvendige til Flaader, Skibe, og Bygnings=Tømmer, dertil kunne de nok spares, som dertil ere beqvemme. -Hr. Justice=Kaad Schytte skriver i hans Staternes Regiering 2den Deel S. 277. I Almindelighed paa" staaer man, at Egen behøver 200 Aar, førend den op" naaer sin Fuldkomne Vært, Bøgen 120; Fyr og Gran" 100; Asken 80; Birken 60 Aar a. Hvorved dog er erindres, at jo ældre Træet bliver, jo mindre Træe sætter " det an aarligen. I de første 50 sætter en Bøg dobbelt " saa meget Træe an, som i de følgende Aar, jo ældre det 3, bliver, jo mindre sætter det an, indtil det staaer stille, af" tager og døer. Nu tage vi et vist Tal for et uvist, " og sige: Skovene behøve 100de Aar til deres Vext. 3 Altsaa voxer der en Hundrededdeel aarligen af den Mæng" de Træe, som forefindes. Derpaa kan man indeele Sko 3, vene i 100de Dele, hugge en Deel aarligen, og have 3, altsaa Skov i 100de Aar. Men fordi Skovene ikke skal 3, ødelegges, da plantes Aarligen ligesaa mange Træer paa "Pladsen i de afhugnes Sted, som ved Tilsyn efter sin Or" den kan atter efter hundrede Aar omhugges. Pag. 279. " Alme= og Aske=Træet ere meget nyttige i den daglige Huus 3, holdning. Almen giver skiønne Meubler, (Hertil kan 3 og legges Lindetræer) og Asken giør formedelst sin Sei 3, hed og Bøielighed megen Nytte. Den Engelske Histo3, rie forsikkrer os, at en Engelsmand, ved at plante og opgelske dette Træe, har vundet en Capital 100,000 Dukater, Træets Blade ere ligesaa tienlige til Foering for 3 Kreaturet, som Almens og Lindens, men giør Græsset. " med sin Skygge meere Skade end de andre. - Uden at tage et vist Tal for et uvist, kan jeg forsikkre min Herre, som De vel og selv veed, at jeg haver seet saaede og plantede Ege og Bøge, endog i den rette Jord, som vare 30 til 40 Aar gamle, men endda saa smaa, at de langt fra i benævnte Tid ville komme til den Fuldkommenhed, at de kunne give nogen klækkelig Brændsel, mindre blive nyttige til Gavn Tømmer. - Men dog bedre, at saae og plante noget, end slet intet i det afhugnes Sted; men at hugge heele Skov=Strækninger bort, og plante paa Stedet, i Forviisning at faae ligesaa stoer og nyttig Skov der paa Stedet og hundrede Aar, det kan jeg bevise, er en slem og for Land og Riger høist skadelig Feiltagelse. – Jeg vil raade min Herre, selv og alle deres Underhavende, paa alle beqvemme Steder at plante Alm, Linde, og i Afkrogene Aske=Træer, ingenlunde at glemme de skiønne Pile, Abeliner, hvorom er talt i mit 14de Brev a. p. Jeg er a.