JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Under Debatterne angaaende Lovudkastet og Paris's Bevæbning har fundet en heftig Ordvexling Sted mellem dHrr. Lamartine og Thiers. Førstnævnte yttrede blandt Andet, at den store Bekymring og Mistro, som dette Lovudkast har fremkaldt er retfærdig, at Landet seer i Stadens Bevæbning ikke en enkeltstaaende Forholdsregel, men den skjæbnesvangre Fuldendelse af et i 15 Aar fulgt System, der under forskjellige Former ene og alene har forfulgt det Maal, at berøve Nationen sin Frihed og lade Revolutionen udmatte til en elendig Reaktion til Gunst for Magten. Thiers yttrede hertil, at dersom han i den Tid han havde beskjeftiget sig med offentlige Forretninger havde vist sit Fædreland nogen Tjeneste, da var det især da han paa sit eget Ansvar lod Paris's befæstning paabegynde. Han var derfor bleven Gjenstand for skamløse Opdigtelser, som han dog foragtede, fra hvilken Side de end kom, ogsaa naar de bleve udtalte, som nu var skeet. Dersom Hr. Lamartines Paastand var Sandhed, saa var det hele Kammer, der havde besluttet befæstningen, enten Bedragne eller Forrædere. Striden mellem disse to Herrer blev imidlertid bilagt i et Privat=Kabinet. - J Algier er en fransk Troppeafdeling paa Veien mellem Tenes og Orleansville bleven overfalden af Araberne. 60 Franskmænd bleve saarede og 20 dræbte og al Bagage faldt i Fjendens Hænder. Man frygter meget for, at dette Uheld vil lede til et almindeligt Opraab blandt Araberne til nye Udbrud i hiin Egn. - Ved Postens Afgang de 9. Mai havde Deputeertkamret antaget alle Artiklerne i Lovudkastet angaaende Bevæbningen af Paris's Fæstningsværker, og man var færd med at ville skride til Afstemning over hele Lovforslaget, om hvis Antagelse man ikke tvivlede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Jtalien. Her tales atter om, at en ny Expedition af de italienske Flygtninge er i Gjære. Denne Expedition skal efter Nogle være rettet mod Neapel eller Sicilien, efter Andre mod Kirkestaten, som Udgangspunkt betegner man de græsk-tyrkiske Øer og tilføier, at græske Pirater ville deeltage i samme. Disse Rygter synes ikke at være ganske ugrundede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Sydamerikanske Fristater. General Rosas har i Buenos=Ayres udstedt et Dekret, hvis Følge Kommunicationen mellem Montevideo og Buenos=Ayres indtil videre er aldeles ophævet. J Buenos=Ayres meente man, at denne Forholdsregel vilde i Europa blive anseet som stridende imod Folkeretten og at Frankrigs og Englands Jntervention derved vilde blive paaskyndet. Ulykkestilfælde. En stor Ulykke indtraf i Par mouth d. 2 ds. En Komiker, Nelson, ved et Kunstberiderselskab havde faaet det Jndfald, at producere sig paa Floden Burn i en Vaskeballe, trukken af fire Gjæs, hvilket havde lokket en uhyre Masse Tilskuere sammen, hvoraf fire til fem Hundrede havde taget Plads paa en Hængebro over Floden. J det Øieblik, Gjæssenne nærmede sig Broen, styrtede Massen pludseligen over paa dennes ene Side, Kjæderne, hvori den hang, sprang, og samtlige Tilskuere styrtede i Vandet. Uagtet al Anstrængelse for at frelse disse, skulle dog 130 til 140 Mennesker være druknede. Man havde alt faaet 113 Lig i Land, størstedeels Børn og unge Piger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Indenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen forlægger sin Residents til Bernstorff Slot Torsdagen den 15. ds. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Under 10. d. M. ere følgende udrustninger allernaadigst befalede: Corvetten "Galathea skal i Begyndelsen af Juni afseile til Ostindien og China, vende derfra tilbage igjennem det stille Hav, anløbe flere Øegrupper i samme og de vigtigste Havne paa Sydamerikas Vestkyst samt endelig Rio de la Plata og Rio de Janeiro. Briggen Ørnen skal først i Juni afseile til Middelhavet, anløbende Gibraltar og Tanger, siden til Kysten af Guinea og derfra til Vestindien. - Briggen "Mercurius skal i Sommerens Løb krydse i Farvandet ved Jsland og Færøerne. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Under 6. ds. har Hs. Majestæt allern. tilladt Hs. Exc. Generalpostdirecteur, Grev Danneskjold Samsøe, at anlægge og bære den ham af Hs. Maj. Kongen af Sverrig tildeelte Decoration som Storkors af den svenske Nordstjerneorden. (B. T.) Juridisk Examen for Ustuderede. D. 10. Mai. C. S. Aagaard, Beqvem. N. F. L. Petersen, En ubeqvem. H. S. C. Thønnesen, Beqvem. J Alt indstillede sig til denne Examens mundtlige Prøve 15 Jurister, hvoraf 12 fik Charakteren Beqvem, 3 Ei ubeqvem. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Den kjøbenhavnske Studentersangforening skal have faaet en Jndbydelse fra Skanderborg til at bivaane Høitideligheden i Anledning af Monumentet for Frederik den Sjette, og en stor Deel har nok ifinde at benytte den. Der er tilbudt fri Reise for et Antal af indtil 200, som er meer end nok, da Foreningen tæller omtrent 120 Medlemmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Paa Roeskilde Jernbane er der da nu endelig begyndt, dog ikke ved Kjøbenhavn, eller ved Roeskilde, men ved Damhuset. Aarsagen dertil skal være, deels at ved Damhuset skal der anlægges et af de vigtigste Arbeider, en Jernbue, og deels, at Expropriation endnu ikke er ordnet paa de andre Steder. Paa Banens Fortsættelse til Korsøer skal der nu være tegnet saa mange Actier, at man kan ansee den som afgjort, og det er unægteligt et Livspørgsmaal for den hele Sag; thi lykkes det ikke at faae Banen fortsat til Korsøer, saa ville vi meget tvivle om, at den vil betale sig. Man siger ogsaa for sikkert, at den Flensborger=Husumer Bane nu vil komme istand, da Conjuncturerne have forandret sig til dens Fordeel. Banen til Klampenborg skal der ikke være noget i Veien for, saasnart Concessionen er erholdt; den vil, saaledes som fra først af har været paatænkt, komme til at gaae ud fra Nørreport, og mellem Lyngbye og Strandveien, og saaledes slet ikke berøre den Have, hvis Eier man fortalte, anvendte hele sin Jndflydelse for at forhindre den. (O. Th. A.) Paa Amalienborg sættes Palaiet paa venstre Side af Colonaden eller som det kaldes Galla-Pallatet, istand til at modtage Kongen af Preussen; dog er det vist, at man officielt endnu ikke vil vide noget bestemt om Hs. Majestæts Ankomst, men er det sandt hvad man forsikkrer, at Hertugen af Augustenborg ventes til Kjøbenhavn samtidigt med Hs. preussiske Majestæt, saa synes det dog, som der i det mindste mellem de høie Personer indbyrdes maa være truffet. et Arrangement. Hs. Durchlauchtigheds præsumerede Nærværelse i Kbhavn giver naturligviis Anledning til at bestyrke de Rygter, som allerede ere i Omløb, og det er jo vel heller ikke meget sandsynligt, at han skulde indfinde sig i Kbhavn for at høitideligholde sit Sølvbryllup, som indtræffer i denne Tid, og som vel meest passeligst vil blive feiret paa Augustenborg. (O. Th. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
J Aalborg Avis læses følgende Nekrolog over afdøde Prof. Gundelach-Møller: "Jacob Christian Johan Henrich Gundelach-Møller er fød i Aarhuus den 7de August 1797 og blev i Aaret 1815 demitteret til Kjøbenhavns Universitet fra Aarhuus Cathedralskole. Skjøndt han i Hovedstaden maatte anvende en stor Deel af sin Tid til at give Jnformationer, for at erhverve Opholdet til sig selv og sine yngre Sødskende, sin svagelige Moder og sin Fader, studerede han dog med en saadan Jver og Flid Lægevidenskaben, at han i Foraaret 1821 kunde fremstille sig til Examen ved det chirurgiske Akademi og ved denne erholde første Charakteer med Udmærkelse. 1824 vandt han Guldmedaillen, som af Universitetet var udsat for den bedste Besvarelse af den medicinske Opgave og Pulsaarernes Underbinding, og kort efter udnævntes han til Reservechirurg ved det chirurgiske Akademie og tiltraadte 1827, understøttet ved det Cappelske Reisestipendium og af Fondet ad usus publicos en Udenlandsreise til Tydskland, Frankrig og England. Ved sin Hjemkomst i Aaret 1830 fandtes han værdig til at succedere nuværende Etatsraad, Prof. Withusen, som Overchirurg ved det kongelige Frederiks Hospital. J en Tid af over 13 Aar virkede han her til Gavn for de mangfoldige Syge, der betroede sig til hans utrættelige Omhu, og til Nytte for de mange Studerende, der her uddannedes under hans Veiledning. 1831 blev han extraordinair Professor ved det chirurgiske Akademie og 1833 Medlem af dette Akademie. 1836 blev han Ridder af Dannebroge og 1840 Ridder af Wladimirordenens 4de Klasse. Ved det chirurgiske Akademies Jnddragning, under Universitetets medicinske Fakultet udnævntes han i Aaret 1842 til Professor medicinæ ordinarius og Assessor consistorii, og samme Aar blev han Medlem af Sundhedskollegiet. Da hans Helbred i længere Tid havde lidt meget og hans Syn i høi Grad var svækket, blev han i Aaret 1844 efter Ansøgning entlediget i Naade som Overchirurg ved Frederiks Hospital. Begrædt og savnet af Alle, der kjendte ham som Læge og Lærer, døde han den 6. Mai d. A."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Ved Morsøe Herreders Ret er nu afsagt Dom i en Sag, der var anlagt mod 27 Personer, som udgjorde en Bande, der tildeels ved Hjelp af falske Nøgler, havde forøvet en Mængde Tyverier, fornemmelig af Korn (hos en Proprietair. Af de Tiltalte ere 3 dømte til 6 Aars Arbeide i Fæstningen, 2 til 5 Aars Forbedringshuusarbeide, 5 til 4 Aar, 3 til 3 Aar, 1 til 2 1/2 Aar, 3 til 2 Aar, 8 til Fængsel paa Vand og Brød og 2 frifandtes for videre Tiltale.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Copulerede i Horsens den 6. Mai. Organist Muth=Rasmussen og Jfr. Eline Cathr. Laurberg. Udnævnelser. Under 8. ds. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Huusfoged i Gottorf Amt, J. Mahrt, til Stempelpapiirsforvalter i Hertugdømmet Holsteen, imod at han stiller befalet Sikkerhed for Oppebørslerne. Under 9 ds. er Kammerherre, Regjeringsraad E. v. Heintze, udnævnt til Amtmand i Amterne Bordesholm, Kiel og Kronshagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Ledigt Embede. Garnisons-Auditeur og Advocatiregii Embedet paa St. Thomas, Gage 700 Rd. v. Ct. eller 896 Rbd. og 112 Rd. 48 s. v. Ct. eller 141 Rbd. i Oppasserpenge, samt til Befordring som Advocatus regius 100 Rd. v. Ct. eller 128 Rbd. r. S. (B. T.) Døde. Kjøbenhavn: Birgitte M. Lindskou, f. Sich, 36 A.; Else C. Jacobsen, f. Müller, 69 A., Fredrik A. C. O. Tillge, 4 A.; Enkemad. Charlotte A. Lange, 78 A.; Jfr. F.V. H. Simonsen, 18 A.; Formand ved Toldboden Niels Petersen; Generallieutenant, Kmherre Joh. P. v. Wildenradt, K. af D. og Dom., 76 A.; Høker Rasmus Sørensen; Fru Anna M. Damborg, f. Gleerup, 63 A.; Tømmersv. Joh. F. Heller; Helene C. Kock, 53 A.; Skibskapit. Andr. P. Dick; Dorothea Svane, f. Køhler, 54 A.; Uhrmager Lars Malmgren 65 A. Sorø, Anna M. Hoppe, f. Mørchmann, 54 A. Nestved Kjøbmand S. A. Galle. Slangerup. Skolelærer og Kirkesanger S. Jbsen 46 Aar. Blaabegs Mølle: S. Schjølert, f. Schrøder, 67 A. Asminderød. Johanne G. Nielsen, 31 A. Jkkast Præstegaard: Agnete Randrup, f. Nyboe, 31 Aar. Aarhuus: Snedkerm. Joh. V. Meyer, 67. A.; Skrædderm. Jens C. Philipsen, 45 A.; Skipper Jørgen, Jørgensen, 61 A. Dresden: Grevinde Jsidore Loss, f. Komtesse Knuth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Kjøbenhavns Børs-Kours, d. 13. Mai. Bank-Disconto 4 pCt. Nationalbankaktier 152 a 151 3/4 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Ribe. Da Posten fra Tønder d. 20. April ud paa Natten ankom her til Byen blev den, formodentlig som sædvanlig, ledsaget fra Porten til Postgaarden af en Toldbetjent, som her eftersaae Vognen og befølte Postillonens Havresæk. Da Postgodset var aflæsset og Postillonen vilde kjøre til sit Logis, befalede Betjenten ham at holde til han endnu engang havde efterseet Havresækken. Postillonen ansaae sig ikke forpligtet til at holde længere i den kolde NatteLuft med sine svedige Heste for at lade sin Fodersækunderkaste en ny Jnkvisition og kjørte, efter at han dog først havde henstillet til Betjenten og han selv maatte have Lyst til tage Sækken frem og løsne forden. Næste Dag lod Toldinspektøren Postillonen stævne for Retteen; Forhør blev optaget og dette tilligemed Betjentens Rapport indsendt til Generaltold kamret, der i disse Dage har resolveret, at Sagen skal bortfalde. Betjenten havde saaledes Uret, og vi haabe, at han for Eftertiden vogter sig for at genere Folk ved utidig Embedsiver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Bekjendtgjørelser. Tirsdag den 6. Mai døde heri Staden Kjöbmand, S. S. Tachan, 48 Aar ni Maaneder gammel. Den Afdøde havde allerede for nogen Tid siden maattet opgive ethvert Haab om ved Lægers Hjælp at befries fra sine smertelige Sygdomme, og hans hele Hu stod til at vende tilbage til den By, hvorhan i sine Lidelser havde fundet en rig Trøst i Venners kjærlige Deeltagelse. – Som han ved Dødens Komme tog kjærlig Afskeed med sine tilstedeværende Venner, saaledes har hans trofaste Sind ihukommet Enhver, der har mödt ham i Kjærlighed. Kjöbenhavn, den 7. Mai 1845.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Fra Arbeidsanstalten udsælges nu alle Slags Klodser, Straakurve, Bikuber, Fodmatter samt Uld karter, og modtages herpaa ogsaa Bestillinger. Disse Gjenstande kunne alle, saavel med Hensyn til Arbeidet som til Materialet, anbefales som smukke og solide. Ribe, d. 14. Mai 1845.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Fattigcommissionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Meget smukke Kirkelys af Steari, samt fiin Compoy og Kongothee er nylig igjen arriveret fra Kjøbenhavn og sælges til sædvanlig billig Priis. Appelsiner og Citroner fra Strandingen ved Hennegaard ere ogsaa at faae meget billige paa Apotheket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Søde Apelsiner og friske Citroner faaes billig Stantenmacher i Varde. Ringridning. afholdes Søndagen den 25. Mai som sædvanlig H. A. Hansen i Scherrebek. hos Carl Vilhelm Qvistgaard, Hans Majestæts de Klasse. virkelige Cancellieraad, Her No. 2. redsfoged i Andst, Slaugs og 10 Rbs. Sølv. Cron. Jerlev Herreder med underliggende Sogne af Brusk Herred Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Gaardmand Hans Stephansen af Veerst Mark i Veerst Sogn, Ribe Amt, bliver i Overeensstemmelse med en denne under 13. Marts d. A. forundt allernaadigst Bevilling herved med Aar og Dags Varsel, som gives ved denne Stævnings Jndrykkelse 3de Gange efter hinanden i den Kjøbenhavnske Berlingske politiske og Avertissementstidende, Ribe Stifts-Avis og den altonaiske Mercur, indstævnet den eller dem, som maatte have i Hænde en af Hans Stephansen under 26. Juli 1799 til Hans Hansen i Kjøbenhavn udstædt og den 1. October f. A. inden Andst. Jerlev og Slangs Herreders Ret tinglæst Obligation paa 449 Rigsdaler, hvorfor er givet anden Prioritet (næstefter den Capital 798 Rdl. til Jørgen Frederichsen af Varregaard paa 1ste Prioritet) i Debitors Sted paa Veerst Mark, Veerst Sogn under Ribe Amt, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 tofemted. Alb. og Skovskyld 2 Alb., tilligemed Anpart i Kirketienden, samt ligeledes anden Prioritet i en tilkjøbt fælleds Græsning paa Kragelund Mark af Hartkorn 1 Skp. 2 Fdkr. entiended. Alb., saa og i al hans eiende Jndboe og Besætning, der henstaaer undslettet i Pantebogen, skjøndt den forlængst skal være indfriet, og Obligationen bortkommen; til at møde for Andst og Slaugs Herreders Ret, som holdes paa Kolding Raadhuus den første Tirsdag eller ordinaire Retsdag i September Maaned 1846 om Formiddagen Kl. 10, for der og da at fremkomme med fornævnte Obligation, som er bortkommen og lovlig Adkomst dertil at beviisliggjøre, da saafremt ingen dermed melder sig, vil paa samme Mortification vorde meddeelt. Forelæggelse og Laugdag gives ei, som afskaffet ved Forordningen af 3. Juni 1796.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Til Bekræftelse udstædes denne Stævning under min Haand og Embedssegl. Herredscontoiret i Kolding, den 26 April 1845. C. W. Qvistgaard. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afgangne Jndsidder Mads Pedersen af Vorck og forhen afdøde Hustrue Bodil Maria Jensdatter, indkaldte med tolv Ugers Varsel til inden saadan Tids Forløb, under Fordringernes Fortabelse, for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Kolding, d. 9. Mai 1845. C. W. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Ved Proclama, som læses i vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afgangne Jndsidder Peder Christensen af Lunderskov Mark, indkaldte med 12 Ugers Varsel til inden saadan TidsForløb, under Fordringernes Fortabelse, for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Kolding, d. 14. Mai 1845. C. W. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Placat. Jfølge det under Skiftet efter afdøde Søren Sørensen, og ligeledes afdøde Hustrue Sara Jeppesdatter af Nebbegaards Mølle, vedtagne, bliver berørte Mølle med tilliggende Eiendomme staaende for gammel Ager og EngsHartkorn 1 Td. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., Mølleskyld 1 Td. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., nyt Ager og Engs Hartkorn 5 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 enfjerded. Alb. stillet til 3de offentlige Auctioner, nemlig: Tirsdagen den 10. Juni førstkommende, 24. f. M., 8. Juli, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Fredericia Raadstue og den 3die i den sælgende Eiendom. Paa Stedet kan holdes 12 a 16 Stkr. Kreature, 4 Heste Af Kjøbesummen kan Totrediedeel blive inde og 8 Faar. staaende i Eiendommen, der tiltrædes ved Approbationen. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Bliver det ved 3die Auction gjorte Bud approberet, bortsælges samme Dag Besætningen, Jnd- og Udboe, bestaaende af Heste, Køer, Vogne, Sengeklæder, m.m. - Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir, hvilket herved bekjendtgjøres. Fredericia, d. 7. Mai 1845. Boeck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Ved Proclama af Dags Dato, der vil vorde læst, saavel ved Under som Overretten, ere Alle og Enhver, der maatte have noget Krav i Boet efter afdøde Møller Søren Sørensen i Nebbegaards Mølle, Eldboe Herred, og ligeledes afdøde Hustrue Sara Jeppesdatter, overeensstemmende med Pl. af 2. Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Fredericia, d. 7. Mai 1845. Boeck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Efter Vedkommendes Begjæring afholdes Mandagen den 19de dennes, Eftermiddag Kl. 2, Auction ved Domkirken over endeel gamle Bygningsmaterialier, bestaaende af Bræder og Balkoner, samt Borde og Bænke, saa og noget gammelt Jern. Lysthavende indbydes. Ribe, den 13. Mai 1845. Borring, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Løverdagen den 24. d. M., om Formiddagen Kl. 10 slet, afholdes i Lintrup Kroe offentlig Licitation over nogle Forandringer og Forbedringer i Lintrup Kirke Chor. Overslag og Conditioner ville ved Licitationen vorde forelæst, saaledes som disse ogsaa forinden kunne indsees paa Vesteramtstuen i Hadersleben. Lysthavende indbydes at gjøre Bud og Underbud og at forvente Tilslag under Approbations Forbehold. Hadersleben Vesteramtstue i Kirkeskriveramtet for Frøs og Calslund Herreder, den 6te Mai 1845. v. Krogh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Bekjendtgjørelse. Herved tilkjendegives for de ærede Reisende som passere Skodborghuus, at Stationens Wienervogn er fra Dato af bleven meget større og bekvem for de Reisende, samt bleven forsynet med Vinduer paa Siderne. Skodborghuus Posterpedition, den 11. Mai 1845. Thomsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
En Præst paa Landet ønsker til næstk. eller senest til December Termin et Laan af 400 Rbd. imod første Prioritets Panteret i alt sit assurerede Jndbo og 10 pCt. Afdrag aarlig. Reflecterende ville behage at indlægge Svar paa Adressekontoiret mærket "Laan At Undertegnede er ankommen her til Byen, og har taget sin Bopæl hos Mad. Koch, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. Ribe, den 6. Mai 1845. Øgmundsen, Districtslæge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-16
Et ungt Menneske med gode Forkundskaber og Lyst til Pharmacien kan erholde Plads som Discipel hos Apotheker Aagaard i Aarhuus. En Fenne i Nørreforte, samt 2de Agre, paa Nyhede, ere at erholde tilleie hos Frederik Kolvig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-19
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-19
Avertissements-Tidende. Stifts-Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffMandagen den 19. Mai. No 57.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-19
Udenlandske Efterretninger. Schweitz. Af Dr. Steigers Forsvarstale meddele vi følgende: "Jeg har ingenlunde deeltaget i Toget med høiforræderiske Hensigter, ingenlunde for at omstyrte den Luzerner Statsforfatning, men for at gjenoprette og opretholde samme, ikke for at omstyrte Regeringen, men ene og alene i den Hensigt at faae Jesuit-Jndkaldelsen, som efter min Overbeviisning er forfatningsstridig, tagen tilbage og som umiddelbar Følge deraf fordre Amnesti for de politiske Fagne og Flygtninge. Jeg veed vel, at dette ikke er den ordentlige Vei, ad hvilken man gjøre sine Fordringer til en Stats Autoriteter gjeldende. Men naar alle saakaldte legale Midler ere udtømte for at opretholde en Forfatning, for at bevare en høitidelig tilsikkret Ret, da indtræder Nødværge, da bliver Anvendelse af Mag til Ret, og Naturens og Fornuftens evige Ret, der er Udspring og Grundlag for al saakaldt positiv Ret, kommer til at herske. Efter min og Tusinders Overbeviisning er Statsforfatningen bleven krænket ved Jesuit-Jndkaldelsen, en Overbeviisning, som tidligere ogsaa har været det høie Luzerner Regeringsraads, og som er udtalt, uden senere at være tilbagekaldt, i Raadets mindeværdige Budskab til det store Raad. hvori der erklæres, at Jesuiternes Jndkaldelse er stridende mod Forfatning, Pligt og Eed. Han viste dernæst, hvorledes alle legale Midler til at forhindre Statsforfatningens Krænkelse vare udtømte, skildrede de Lidelser og Forfølgelser han selv og tusinde Andre havde været udsatte for, og vedblev saaledes: "J mit Væsen ligger et uudsletteligt Træk af Medlidenhed for mine lidende Medmennesker, følgende dette blev jeg Læge – og tusinde taknæmlige Hjærter bede i dette Øieblik i Stilhed for mig. Dette Grundtræk i mit Hjærte har jeg ogsaa fulgt i nærværende Anliggende. Har jeg nu derfor fortjent Døden, som mine hjærte løse Anklagere paastaae, nu saa lade De mig skyde ned; tilintetgjører mit arme Hjærte, der kun slog for at lindre mine Medmenneskers Nød og Smerte, udslet mig af de Levendes Tal her midt i Staden Luzern hvor de fleste Jndvaanere ere mig bevaagne i Kiærlighed, at min Følelse kan finde Ro, at mit Hjærte ikke meere skal føle Medlidenhed, for at jeg kan glemme min brave Hustru, mine haabefulde Børn, min gamle Fader og min blinde Søster. Jeg føler mig ikke skyldig til Døden, det siger mig min Sjæl, det siger mig min Samvittighed, thi jeg handlede ikke i en uædel Hensigt. Skulde jeg desuagtet blive dømt til Døden, da vil det ikke skrække mig. Jeg besidder Gud være lovet saa meget Mod, at jeg veed at dø for en stor dee, som jeg levede for, ja lykkelig kan jeg prise mig ved at ende mine Dage som Martyr i Kampen for Aandsfrihed mod Jesuiternes Trældom. Med min Samvittighed er jeg paa det Rene og udsonet med den alvidende Fader. Med den ædle Bevidsthed, ikke at være nogen Forbryder tør jeg træde for Guds Ansigt, hos ham vis paa det evige Liv, her paa et ikke uberømmeligt Eftermæle. – Den offentlige Mening i Eedsforbundet udtaler sig afgjort imod Fuldbyrdelsen af en Dødsdom mod Dr. Steiger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-19
Grækenland. Regeringen har paa den tyrkiske Gesandts Note i Anledning af, at der i Grækenland formeentlig skulde finde revolutionære Bevægelser Sted, mod det tyrkiske Rige, svaret, at der til saadanne ikke findes ringeste Spor, men at de tyrkiske Rustninger ved Grændsen letteligen kunde foraarsage saadanne, dersom de fortsattes. J en anden Note har Hr. Kolettis tilkjendegivet Slytsmagternes Gesandter, at Grækenlands Jndtægter og Udgivter staae i et saadant Forhold, at Riget i flere Aar ikke vil være istand til at opfylde sine pekuniære Forpligtelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-05-19
Frankrig. Bevæbningsloven er antagen med en Majoritet af 96 Stemmer, med Kommissionens Tilsætning, at Materialet skal opbevares i Bourges. Bevæbningen kan saaledes, naar Jernbanerne kommer istand, være i Paris i syv Timer. – Guizot skal være i god Bedring.