Viborger Samler, 1806-07-07
Paa en Tid, da Pengemangel, gaae jævnstdes med Menneskets indbildte Nødvendigheder, paa en Tid, da hele Europa bruger 20 Gange meere Kaffe, end for 100 Aar siden, ere Kaffebønner naturligviis en Artikel, der sætter mangen Huusfader graa Haar i Hovedet og tømmer mangen Families Lomme. - At de ere saa dyre nu, at et Pund der for en 32 Aar siden kostede 12 s. nu betales med 3 a 4 Mark og derover er jo Beviis nok for den Skat denne Drik paalægget os Jo flere der kjøbe en Ting, jo dyrere maa den blive og, naar Bonden og Almuen og Haandværksmanden, nusdrikker Kaffe, som i den ældre Tid kuns var en Deelikatesse for den Velhavende eller Fornemme, saa er det jo forstaaeligt, at de faa Øer og Jordstrækninger i Ost og Vestindien, som trembringe Kaffen, ej kunne levere dem i saadan Mængde, at deres Priis kand falde. Man tænke kuns paa at hvor der i gamle Dage solgtes 1 Million Pd. Kaffe, sælges nu vist 20 Millioner; man regne og slutte - Det er derfor vist nok glædeligt og Pligt for Enhver, der fik Kundskab om et Midde der formindsker Kaffens Brug og lærer at sætte en fund og velsmagende Drik i Kaffekanden, der altid sparer det Halve af vor Kafferegning, offentlig at bekjendtgjøre sine Medborgere det. Jeg har meget ofte læst og seet prøvet og smagt de forskjellige Kaffesurrogater (eller som Sal. Tobe kaldte dem Horeunger af Kaffe) men jeg maae reent ud med ham bekjende, at de ikke have tilfredsstillet mig saa ganske og somme endog været meget modbydelige f. Ex. Cichorie og Enebær Om den første veed jeg sikkert at den for mange Naturer er særdeles usund og for svage Maver en svag Gift. Derimod har jeg nu nøje prøvet den for et par Aar siden anpriiste Kaffe af Malt, og fundet den at forene Kaffesmag med Velsmag i høiere Grad end noget af alt andet. Min Ven Hr. Provst Skade i Nykjøbing har gjort mig opmærksom derpaa; han har i nogen Tid drukket den; jeg har nu efterlignet ham, og finder at den, endog for Kaffekjendere og Kaffeelskere meget got kand skiænskes op, naar rigtigt Forhold iagttages, er denne Blanding ukjendelig for Smagen - (og denne Sands ofte vi jo vore Udgivter for Kaffe og meget mere) derhos er denne Maltkaffe sund, befordrer Fordøielsen lige saaget som den ægte og, har den nogen Feil, da er det, at den ei Øjeblik, lig pirrer Nerverne; men det ville vel enhver Læge og ethvert kogt Menneskee ikke laste den for, da vore nordiske Nerver saa ofte berøres af Sydlandennes og Jndiens Tangenter (Vine, Spe serier, Kaffe The) at de ofte, som gamle Klaverer, ere heslig forstemte. Man bør vente af enhver Patriot og enhver Læge, at de forelægge Nationen deres Erfaringer herom efter anseeligt Prøve. Denne Maltkaffe laves saaledes: Man tager got vindtørret Malt (det røgede giver KaffAfsmag) brænder det som Kaffe og ningttaget, at det ej brændes for stærk, (da det ellers bliver Kul og faaer en heslig Smag og bliver ikke klart) naar Kornene ere mørkbrunne udvendig og lysbrune indvendig, er det nok. Naar Maltet, er brændt eller ristet, sældes alle Spirerne fra i et Dørslag og de sorte Korn pilles fra thi de ere forbrændte; det males som Kaffe eller blandes mel. Kaffebønner og males. Det vil have længere Kaag end anden Kaffe for at blive klart. J store Huusholdninger hvor meget Kaffe drikkes, er det vel rigtigst at kaage Maltkaffen for sig selv og Kaffen for sig, da man saa er vis paa, at faae den første klar nok. Der bliver desuagtet altid et pr. Kopper tykt ved Bunden, som man ikke kand bruge; maaskee det, ved at tragtes giennem graa Papir, blev drikkeligt, Man kand for det første tage 1 Malt og 3/4 Kaffebønner og, naar man saaledes i nogle Dage har vant Smagen dertil, da 1/2 eller 1/2 Deel Malt og Kaffe derefter, saa at man tilsidst tager halvt af hver. Man kan, naar man bruger tynd Kaffe, gjerne tage 1/2 Kaffe og 3/8 Deele Malt. Maltkaffen klares som anden Kaffe med Flynderskind og den vil kaage fuldt et Qvarteer. Lader os kjere Medborgere, prøve at spare medens det endnu er Tid, lader os finde det hædrende for vore Ganer og Kaffekander at indgaae Forbund med det Byg vi selv kunne avle! - at svare det Halve Kaffe er dog en saa reen Gevinst, at vel ingen vil fortryde at lære det, og en Held for mig, om jeg har lært den kloge Huusfader eller Huusmoder noget nyttigt og pengesparende. Viborg, 5te Juli 1806. A. F. Just.