JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Aarhuus. Deres Kongelige Høiheder Prinds Frederik Ferdinand og høie Gemalinde, der vare afreiste fra Kjøbenhavn om Tirsdag Morgen Kl. 5, ankom i høieste Velbefindende hertil samme Dags Aften Kl. 9 1/2 med det kongl. Dampskib Kiel, som var afgaaet Kl. 3 fra Kalundborg. Ved Ankomsten blev Deres Kongl. Høiheder modtagne paa Skibsbroen af Hs. H. Stiftamtmanden, Magistraten, Garnisonens og Borgervæbningens Officerer, samt Byens øvrige Embedsmænd og Honoratiores. Det borgerlige Jægerkorps paraderede ved Landingsstedet, og fra Havnebatteriet blev der saluteret af det borgerlige Artillerie. I Deres Kgl. Høiheders Suite befinde sig: Hs. K. H. Prindsens Hofmarskal, Hr. Kammerherre Oberst v. Bauditz, R. og D. M., og Høisammes Adjutant, Hr. Ritmester von Møller, samt Hs. K. H. Prindsessens Hofdame Frøken v. Colbiørnsen. Det kongl. Dampskib førtes af Hr. Kammerjunker Pr. Lieutenant van Do kum, Ridder af Æreslegionen og Ordenen pour le merite militaire.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
J Gaar Middags behagede det Deres Kongelige Høiheder naadigst at modtage Cour af Herrer og Damer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
J Aftes gik det kgl. Dampskib tilbage igjen til Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Reisende. Afgaaede med Dampskibet Dania Onsdag Eftermiddag Kl. 6. Fru A. Petersen med Pige, Kjøbmand Chr. Bang, Jomfrue F. Jensen, F. Block, Cand. theol. C. Hermansen, Kjøbmand Krøier, Student Laurberg, L. Christensen, Møllersvend Schrøder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Jndsendt. Anmodning til Hr. Kammerraad Dalgas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
J Anledning af det ofte berørte Spørgsmaal, hvilke Heste i Almindelighed fortjene Fortrinet, enten saadanne, som kunne siges at være af den ægte, gamle jydske Race, hvad eller saakaldte Fuldblodsheste og saadanne, som ere Afkom af Land racen og af Fuldblodsracen, foreslaaer Hr. Kammerraaden, i Stiftstidenden No. 71, at man skulde lade de forskjellig Slags Heste møde ved Stutteribesigtelser, og der overtyde sig om deres sande Værd. Jnds. kan ikke ret tænke sig, at denne Vei skulde kunne føre til Maalet, thi det forekommer ham, som om de Stutteri-Commissioner, der hidtil have fundet Sted, in prari ikke have kunne forskaffe sig en saa almindeligen anerkjendt Autoritæt, at deres Kiendelser vare blevne anseete som ufeilbarlig Rettesnor. Ogsaa synes Hr. Major Jngwersen at henpege herpaa, idet han i No. 57. fremsætter det Ønske, at Stutteriebesigtigelserne maatte ledes af fordomsfrie, upartiske, kyndige og erfarne Mænd, og disse kunde vistnok findes iblandt Landmænd, Hestehandlere, Dyrlæger, Cavallerister og Videnskabsmænd. Men efter Jnds. uforgribelige Mening vilde det være bedre, at lade det hele hesteelskende Publicum dømme i Sagen, end at overlade dette til nogle enkelte Mænd. Dog muligt, at jeg heri tager feil, og sikkert vilde det være Mange, som interessere sig for denne Gjenstand, kjært, om Hr. Kammerraaden vilde behage at meddele sine Jdeer og Organisationen af slig hensigtsmæssige Besigtigelses-Commissioner, de Principia, der skulde lægges til Grund for deres Bedømmelse, og den Nytte, det Offentlige formeentligen kunde have af denne Jnstitution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Jndsendt fra Kjøbenhavn. Er det tilladt, offentligen at falbyde brændte Bønder
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Bekiendtgjørelser. Med dyb Smerte bekjendtgjøres for Familie og Venner, at vor haabefulde Søn og eneste Barn, Andreas Jonas Geelmuyden, 17 Aar gammel, blev os ved Døden berøvet den 19de d. M., Kl. 8 1/2 om Aftenen. Han endte sine Lidelser saaledes som han stedse havde vandret her, blid, roelig, og Gud hengiven. Fredericia, den 23de Mai 1835. Dorthea Geelmuyden. G. Geelmuyden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Styrmand Carl Wilhelm Olsen paa Dampskibet Dania, som i Gaar Aftes reddede min lille Søn, der fra Vindebroen var faldt ud i Vandet, og som uden hans raske og menneskekiærlige Hjelp upaatvivleligen var druknet, modtage herved Forældrenes inderligste Tak, som er Alt hvormed vi kunne giengielde hans ædle Daad. Aarhuus, 27 Mai 1835. Hans Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Schleswiger Pferderennen. Die Rennen bei Schleswig werden am 25, und 26. Juni dieses Jahrs stattfinden. Die Concurrenz um die für Vollblut, und Halbblut-Pferde des Jnlandes und auch des Auslandes ausgesetten, circa 2500 Species betragende Preise, ist durch die Theilnahme an der für drei Jahre nen eroffneten Subscription mit einem Beitrage von 20 Species jahrlig bedingt. Anmeldungen des Betritts werden bis zum 24sten Juni dieses Jahrs im Secretariat entgegengenommen, indes genugt für die Theilnahme an den ansschliesslich für die Pferde der Landlente bestimmen Rennen und Preisen die Unterzeichung des geringsten Betrags von 2 Species jahrlich. Se. Majestat der König haben diese Rennen durchallergnadigste Bewilligung von Preisen abermals zu be gunstigen geruht und werden die naheren Bestimmungen uber Vertheillung derselben, so wie des Stadtspreises und der Subscriptionspreise, uber die Rennen selbst und deren Følge und was sonst erforderlich, binnen kurzem zur offentlichen Kunde gebracht werden. Schleswig im Secretariat der Rennbahn, den 16ten Mai 1835. Chr. A. Brockenhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Efter Reqvisition fra en af Creditorerne i Stervboet efter afgangne Mikkel Kjer af Stoubye Skov, Stoubye Sogn, Bjerre Herred, vil Skiftet efter Denne, der under 31te December 1833 er sluttet, paa nye vorde foretaget, og bliver i denne Anledning en Skiftesamling afholdt paa mit Contoir, Onsdagen den 17de Juni førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, til Arvingers og Creditorers Efterretning, bekjendtgjøres. Bjerre og Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden. pr. Weile, den 22de Mai 1835. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Jfølge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter afgangne Hans Nielsens Enke, Maren Gregersdatter af Kragborre, blive efternævnte Boet tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1) Stervboestedet, Kragborre kaldet, beliggende i Raarup Sogn, Bjerre Herred, med underliggende Jorder, som ere ansatte for Ager og Engs Hartkorn, 1 Tde. 2 Skpr. 2 Fdkr., og 2) et Skovskifte i Kleis Skov, samme Sogn, af Hartkorn 1 1/2 Alb., stillet til offentlig Auction, der afholdes i Gaarden Kragborre, Tirsdagen den 16de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Naar Auctionen over de faste Eiendomme er tilendebragt bortsælges endvidere samme Dag, den Boet tilhørende Besætning, Ind- og Udboe, bestaaende af : Heste, Køer, Faar og Lam, Vogne, Plove, Harver, Hestetøi, Sengeklæder, Borde, Stole, 1 Jernkakkelovn, Kjøkken= og Bryggersredskaber, m. m. Lysthavende indbydes. Bjerre og Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden. den 21de Mai 1835. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Onsdagen den 3die Juni, Eftermiddag Kl. 2, bliver paa Horsens Raadstue, ifølge Reqvisition fra vedkommende Jngenieur-Officeer, afholdt Licitation over Udførelsen af betydelige Chaussee-Arbeider, som i indeværende Aar skulle foretages her ved Horsens saavel paa Byens Grund som norden og sønden for Byen paa Hanstedgaards og Thorsted Byes Marker. Conditionerne ville 8 Dage for Licitationen blive henlagte paa mit Contoir til Efterretning for de Lysthavende. Horsens Borgemestercontoir, d. 22 Mai 1835. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Ved Proclama, som læses i vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter Fæstegaardmand Hans Nielsens Enke Mette Jensdatter i Haastrup By Stoubye Sogn, Bierre Herred, Weile Amt, indkaldte til inden 12 Uger, for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Horsens, den 19de Mai 1835. Petersen, Forvalter ved Hanstedgaards Gods Da jeg har etableret mig i Kolding, vil jeg herved have den Ære, at anbefale mig, saavel i Kolding Weile, Fredericia som Omegnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Jeg paatager mig Portrait- og Decorations=Maleri maler Rullegardiner, samt alt simpelt Malerarbeide, Vognlaquering og Forgyldning m.m. Reven Oliefarve, samt fine og ordinaire tørre Farver kan faaes i Pundeviis, Bronce Blad Guld og Pensler, tilbillige Priser. P. Aagaard. R. M. Friderichsen. i Kolding, anbefaler sig med et Udvalg nylig arriveret Tapetpapirer og Bordter i allernyeste Smag til billige Priser Ligeledes ere arriverede af de berømte Goldschmidtske chemisk elastiske Raseer-Strygeremme samt endeel moderne Sommerkasketter. For 1/2 s. pr. Stok er en Rulle til Afbenyttelse Michelsen, ved Studsgadesport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
En ung, tro og skikkelig Karl kan strax erhelde Condition som Gaardskarl. Han melder sig hos Fæstemanden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Undertegnede, der i disse Dage er hjem 4. kommen fra Hamburg og medbragt et betydeligt Partie af alle til Manufacturhandelen henhørende Artikler, anbefaler især ibandt disse: Et sjeldent Udvalg af Sommervare, saasom: Musselin & Siriser i allermoderneste Genre, et Partie Silke=Vare, bestaaende af glatte & prikkede Gros de Orleans, sort & coul. Satin Royal, Satin Ture, Gros de Naple, Marzelins, Florencer, Tafter, saavel smalle som brede, fine engelske Thibets & andre Merinos i skjønneste Farver saavel 1/4 som 3/4, trykkede, damascherede & vatrede Moreins. Endvidere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Et skjønt Udvalg af moderne Sommer-Shawler og Tørklæder, bestaaende af Chali, Crep, Silke & Flor, hvoriblandt nogle Silke især afpassede til Forklæder, sorte, hvide & grønne Slør, Parasoller, hvide, sorte & coul. Silke & Bomulds=Handsker, samt smukke, hvide, lange Alluns=Handsker, Flors-, Atlaskes & Lystrings=Baand. Fremdeles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Et stort Partie hvide Vare, bestaaende af hollandske, Bielefelder & Creas=Lærreder, af udmærket fast Bonitet, Jaconet, saavel glatte, ternede, som moderne stribede til Kjoler, Linongs, Cambrigs, Shirtings, Staut, Jrisch og andre Halv=Lærreder, Gardin=Musseliner, saavelsom blomstrede og damascherede Linongs til samme Brug, med dertilhørende Fryndser & Agramaner, De mith, saavel 3/4 som 3/4 bred, Flospiquet, Bomesie, Olmerdug, Lærreds & Bomulds Bolstere, stribet og glat Yverlast, moderne Voxduge & Bomulds Bordtæpper, og saa fremdeles alle andre til Manufacturhandelen henhørende Artikler, som Alt udsælges til billige Priser. Til Herrer anbefales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Et smukt og moderne Udvalg af Silke, Tvillinet & Piquets Veste, stribede Tøier til Beenklæder, smukke Silke Hals- og Lommetørklæder, Halsbind & stribede og ter nede Tøier til Flipper, &c. &c. M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
En malkende Geed anvises af Kjøbmand. M. Carlsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Et ungt Menneske der har Lyst at dannes til Kunst-Academiet, og have Underviisning i Portrait maling, tillige lære al Slags Malerarbeide, kan blive antaget hos mig. Man ville behage at henvende sig hos Undertegnede. En Malersvend kan strax faae Condition. P. Aagaard i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Guld- og Sølvlegering. En Haandbog for Guld og Sølv rbeidere af Thornson, trykt i Aarhuus 1820, faaes for 1 Mark hos Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-28
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
No. 85. den 29de Mai. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus. Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Nyheder fra Udlandet. Archipelaget. En stor ægyptisk Krigsflaades pludselige Ankomst i Nærheden af Constantinopel har gjort megen Sensation i denne Stad, hvor man tillige havde Rygter om den gamle Mehemed Alis Død. Spanien. Efterretningerne herfra ere saa forvirrede og modsigende, at det næsten er umuligt at udfinde noget Resultat deraf. Kun saameget er vist, at der er foregaaet Begivenheder i Madrid som tyde paa, at der upaatvivlelig vil følge alvorlige Uroligheder. J Paris vilde man vide, at disse vare allerede udbrudte, og at hele Madrids Garnison var under Vaaben. Nogle af Ministrenes Huse vare blevne stormede af den rasende Pøbel, og selv Martinez de la Rosa's Liv havde været i Fare. Oprørerne havde idelig skreget: "Konstitutionen leve! Jngen Don Carlos, Jngen fremmede Soldater! " o. s. v. Det almindeligt udbredte Rygte, at Regjeringen vil trædei Underhandling med Prætendenten, skal have sat Folket i stor Forbittrelse. Nu kommer dertil den Efterretning, at Regjeringen seer sig nødsaget til at forlange Qvadrupelalliantse Tractatens Opfyldelse, nemlig at 10,000 Md. portugisiske Tropper strax skulle rykke ind i Spanien fra den ene Side, og 50,000 Franskmænd fra den anden, samt en Søekrigsmagt, fra Engellands Side opstilles til Kysternes Bevogtning. En af Delene maa skee, skal General Cordova have erklæret Regjeringen i Overgeneralens Navn: enten Forliig eller Jntervention. Mange anseete Personer havde forladt Madrid af Frygt for hvad der kan skee; ogsaa Regentinden var flyttet ud til Aranjue, med den lille Dronning. Det værste er, at ikke engang Borgervæbningen var at stole paa; en Deel deraf havde allerede fraterniseret med det revolutionaire Partie, saa man havde maattet afvæbne en heel Bataillon. Nye Regimenter vare derfor rykkede ind i Hovedstaden, i hvis Gader der uophørligt patrouilleres. Jnfanteriebetaschements vare opstillede paa alle Torve, og Prado lignede en Leir af alle Vaabenarter. Ogsaa fra andre Deele af Landet haves foruroligende Efterretninger. J Andalusien, især i Sevilla, skal være udbrudt en stor karlistisk Sammensværgelse, en anden var opdaget i Gallicien, og Zumalla-Carreguy var i Spidsen for sin Hær paa Marschen til Vittoria, saa der fra flere Kanter kan ventes Efterretning om vigtige Begivenheder. Valdet samlede sine Tropper ved Logrono, og venter paa Svaret fra Madrid, om han skal slaaes allene eller vente fremmed Hjelp. To af hans Regimenter havde nylig gjort Mytterie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Frankrig. Jgaar hed det i de Deputeredes Kammer, skrives der fra Paris den 22de Mai, at det brittiske Kabinet har endelig formaaet den franske Regjering (det vil sige: Kongen) til en Jntervention i Spanien: Frankrig vil besætte endeel af Grændseprovindserne, Portugal sende et Hjelpekorps, og Engelland bevogte de baskiske Kyster. Paa Børsen i London og Pa rie har i denne Anledning været stor Bevægelse mellem Statspapiirspekulanterne. Paa samme Tid var kommet den Efterretning til Paris, at den berygtede spanske General d'Espanna var pludseligt forsvunden fra Tours, hvor han stod under Politiets Opsigt. Tydskland. Den 16de Mai blev den baierske Hovedstad, München, sat i Skræk af en frygtelig Explosion. Et Krudtmagasin, 1/2 Miil derfra, sprang i Luften med dets hele Jndhold af Granater, Bomber, kongrewske Raketter, og 300 Fade Krudt. Alle Husene, i Staden rystede, Værelserne fyldtes med Støv, og ikke allene Ruderne sprang istykker, men paa mange Steder reves endog Dørrene ud af deres Hængsler, adsplittedes og knustes, ja selv stærke Jernstænger bleve sprængte, og paa Gaderne kastedes mange Mennesker til Jorden. Stedet hvor Explosionen skeete, lignede for et Øieblik et udbrydende Krater, i den opadstigende Flamme faaes mellem Krudtdampen Masser af Stene, Bjelker og andre Ruiner af den i tusind Stykker sprængte Bygning, der kastedes vidtomkring. Strax efter steeg en tyk, hviidguul Røgsky op over Fordærvelsens Svælg og dreves henimod Staden, medens Granater og Bomber sprang paa alle Kanter. Derpaa fulgte en pludselig Stilhed. Nu tilte Menneskemasser ud af deres Huse, opfyldte af Skræk og Nysgierrighed. Hele Veien, fra Munchen til Krudttaarnet bærer Spor af den skrækkeligste Ødelæggelse. Stene, Bielker, Kugler, sprængte Krudtkapseler og alle Slags knuste endnu dampende Redskaber, samt - Lemmerne af de ulykkelige Mennesker, der vare sprængte i Luften, og sønderslidte af Explosionen. Utallige Stykker af de Dræbtes Legemer fandtes vidt adspredte iblandt Ruinerne. Af Krudt magasiner selv var der i bogstavelig Betydning ikke Steen paa Steen tilbage; det var gjort lige med Jorden hvor det havde staaet. Den Skade som Staden, har lidt, er meget stor, thi mange Bygninger ere revnede som af et Jordskjælv, Gibslofterne nedfaldne, o. s. v. Allene Værdien af de sønderslagne Ruder anslaaes til over 100,000 Fl. Paa Fruekirke havde Explosionen løftet et stort Stykke af Taget og kastet det ned paa Gaden. Over i en Miils Omkreds havde den udstrakt sine Virkninger, og man antager, at dersom Krudttaarnet havde indeholdt dobbelt saa stort et Krudtforraad som det havde, da vilde nu en Deel af Staden lagt i Gruus og Beboerne begravede derunder. Og al den ne Ulykke er skeet fordi et Menneske var kjed af sit Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
J et Tornister, tilhørende en i Krudttaarnet omkommen Artilleriesoldat, er fundet et Brev til hans Chef hvori han melder, at den uværdige Behandling han have de lidt af sine Underofficerer havde bevæget ham tilat gjøre en Ende paa sit Liv, og det ved at sprænge Krudttaarnet i Luften. "Gid mit Forehavende maa lykkes - slutter Brevet: og denne Begivenhed vorde Vedk. et Vink om, fremtidigen at behandle deres Undergivne menneskeligere end de have behandlet mig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Den Ulykkelige var Søn af en Skolelærer i Schwaben, og havde forhen været Student.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Skibs-Efterretninger. J de engelske Havne er fra Regjeringens Side truffet Foranstaltninger med Hensyn til de fra Alexandrien ankommende Skibe, eftersom det er bleven bekjendt, at 6 engelske Skibe, med Pesten ombord og ladede med Bomuld, ere underveis derfra til Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Følgende Tildragelse var Gjenstand for almindelig Omtale paa Helsingørs Toldbod da en Skipper for nogle Dage siden passerede Sundet. Der laae nemlig sammesteds en preussisk Brig, som paa dens Reise fra Middelhavet, i Strædet ved Gibraltar, og ovre mod den spanske Kyst, var bleven hilset af en marokkansk Krydser med et Par Kugler, hvoraf den ene var gaaet igjennem Forstaonen. (HT.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Fædrelandet. Rhvn. den 26de Mai. Hs. Kgl. Høihed Prindsesse Wilhelmine Marie reiser den 10de Juni med Hs. Maj. Kongen til Hertugdømmerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Som bekjendt er her nylig skeet Jndbydelse til Oprettelsen af et nyt Selskab, under Navn af "Læseforeningen, hvis Øiemed er en til alle Klasser af Hovedstadens Folkemængde udvidet Adgang til Læsning af almeennyttige Skrifter. J Forbindelse med Stiftelsen af dette Selskab meddeles følgende Factum: J Overeensstemmelse med Planen og Jndbydelsen, meldt: sig ogsaa som Deeltagere 8 Underofficerer af Hs. D. Prinds Wilhelms Regiment, og da med Hensyn til deres Characteer og Forhold Jntet fandtes til Hinder derimod, vare de bleve optagne til Medlemmer. Kort efter modtog den provisoriske Bestyrelse imidlertid en Skrivelse fra disse Underofficierer, i hvilken de meldte, at de paa Grund af et Forbud fra deres Chef, saae sig nødsagede til igjen at udtræde. Som man erfarer er dette Forbud, i bestemte Udtryk og som befaling, bleven dem tilkjendegivet af Kjøbenhavns høie Gouverneur, H. D. Prinds Wilhelm til Hessen, og samtidigen hermed have samtlige øvrige herværende Regimentschefer ladet Underofficierne ved de respektive Regimenter tilkjendegive, at de ikke maae indtræde i nogetsomhelst Selskab eller Forening, som ligger udenfor deres militaire Pligters Ressort. Denne Tilkjendegivelse er af enkelte Chefer skeet meere i Form af et Ønske end af en militair Ordre, men det er en Selvfølge, at et af saadan Vei meddeelt Ønske dog ei er at betragte anderledes end som en befaling. - Skulde virkeligen dette Forbud have specielt Hensyn til Jndtrædelsen i et Læseselskab, J et Land, hvor det er gjort Enhver til Pligt at kunne læse, og hvor der er foretaget saa overordentlig Meget til Oplysningens Fremme i alle Klasser, synes det utroligt, at man skulde ville formene Nogen at øve en Færdighed, hvis Erhvervelse man har gjort ham til Pligt, eller at benytte de ham fra Statens Tjeneste levnede Fritimer til Udvidelse af hans Kundskaber. Men maaskee finder man Commoreren af Underofficierer og deres Superieurer i et og samme Selskab skadelig, og troer at det muligt kunde svække Subordinationen eller det militaire Respectsforhold, Vi kunne ikke deele denne Anskuelse. Naar Underofficiererne kom civilklædte i Læseforeningen, vilde vist ingen Officier af Humanitet og Dannelse gjøre Fordring paa, at de ved hans Jndtrædelse skulde reise sig fra Læsebordet og vise ham militair Honneur, og fra de Underofficierers Side, der ønskede at deeltage i en Forening som den nævnte, torde man vel allermindst have nogensomhelst Malconduite at befrygte. Forbudet forekommer os saaledes forsaavidt det virkelig skulde gielde Læseforeningen at være udsprunget af en ubetimelig Frygt, der er os (Khvnsp.) aldeles uforklarlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Det Bornholdt-Schlemüllerske Selskab, som om faa Dage ventes hertil fra Slesvig, og hvis Forestillinger paa det nye Vesterbroes=Theater ville blive aabnede i Begyndelsen af næste Maaned, er, som man erfarer, blevet rekrutteret med flere duelige Subjecter, og dets Operapersonale skal være bedre og fuldstændigere end ifjor. Det agter at begynde sine Forestil(S. Bl.) linger her med en ny Opera.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Et dunkelt Rygte her i Byen ymter om, at Ynderne af Fuldblodshestene ville indkomme med en Petition om at det maatte – naturligviis mod god Betaling - tillades Hr. Rappo, fra alle Staldenne i Danmark at udseie de væmmelige danske Heste, hvorpaa en Heelblodshesteliebhabercomitee vil i deres Sted indsætte Stellvertretere fra Engelland eller Augustenborg - hvorom herved itide underrettes Hr. Krigsraad (Søndagsbl.) Conradsen paa Nerlund!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Den berømte Guitarspiller Stoll fra Wien er kommen hertil. Han har et glimrende Rygte fra sine Kunstreiser i Tydskland. Soraneren Hr. Høyer, der nys absolvere de examen theologicum med saamegen Berømmelse, er strax efter gaaet tilsøes for at overtage en Huuslærerpost i Marokko.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
J forrige Uge vare her i Staden 12 flere Fødte end Døde. Blandt de Sidste vare 2 af Brystsyge, 14 af Krampe, 2 af Kopper, 2 af ulykkelig Hændelse, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Odense, den 25de Mai. Deres Kongl. Høiheder Prinds Gouverneuren og høie Gemalinde feirede i Fredags Deres aarige Formælingsdag ved et Bal paa Slottet. Den almindelige Deeltagelse hos Byens Jndvaanere for det elskede Fyrstepar viste sig ogsaa ved denne festlige Leilighed, ved en frivillig smuk Jllumination om Aftenen. Næste Aften feiredes den høie Formælingsdag ved en Forestilling af det Beckerske Selskab, hvilken det høie Fyrstepar, tilligemed Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christian, beærede med Deres Nærværelse. Saasnart Hs. K. H. Prinds Gouverneuren og høie Gemalinde vare traadte ind i den for Høists. dekorerede Loge modtoges de af Publikum med en Sang, og med levende Jubel. Da D. K. H. forlode Skuespilhuset vare de Gader, hvorigjennem De passerede, atter illuminerede. Søndag Middag reiste Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christian tilbage til Fredericia. Jgaar inspicerede Hs. K. H. Prinds Gouverneuren Byens offentlige Indretninger; i Dag lader Høists. sig paa Raadhuset de Sager forelægge som vedkomme Byens Kommunalvæsen. Paa Fredag agter Hs. K. H. Prindsesse Caroline Amalia at forlade Odense, og s. D. tiltræder Prinds=Gouverneuren en Jnspectionsreise i Provindsen. (Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Altona, den 24de Mai. Hs. Kgl. H. Prindsesse. Louise Charlotte af Danmark samt Høisammes Gemal, Hs. D. Prinds Wilhelm af HessenCassel og Familie, ankom i Gaar Aftes til Hamborg, og fortsatte i Morges Deres Reise over Elben til Cassel, under Salutering fra det kgl. danske Vagtskib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Khvns Børs-Cours den 26de Mai 1835. Hamb. 2 M. a vista 207. Species 207. 12 Mk. 6 3/4 s.