Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-08
Amerika kan ikke forlange meere end at blive sat paa samme Fod med andre Nationer, med hvilke vi leve i Venskab. Vil det ikke lade sig nøie dermed, saa kunne de Vestindiske Colonier hielpe sig uden det. Er det Ret, at vi ikke ville bevilge andre Nationer de Fordele, som vi tilstaae Amerika. Have vi nogen Grund til at være meere iversyge paa Danmark, Hamborgs eller nogen andre afde nordlige Staters Skibsfart and paa Amerikanernes Jeg er ikke af denne Meening; Storbrittannien er ifølge min Beskuelse forpligtet til at handle ligesaa retfærdigt og liberalt imod enhver anden Stat, som imod de Forenede Stater, og man kan ikke anføre nogen Grund hvorfor ikke enhver anden Nations Flag, som staaer i Venskab med os, skulde ved Colonial=Handelen nyde de samme Fordele, som hiine. (Herlige Udsigter i Fremtiden for Afsætningen af Dannemark Jord produkter!) Ja Parlamentet maae endnu gaae et Skridt videre. Vi maae sætte Handelen med Colonierne paa den samme Fod, som den imellem England og Jersey, Guernsen og Jrland. Kun nogle Forbud blive nødvendige, f. Ex. Indførselen af Krigsmunition og kun nogle Artikler f. Ex. Sukker, Rum o. s. v., behøve endnu Beskyttelse; naar vi undtage disse Artikler, saa kunne vi indrømme alle venskabelige Nationers Skibe en frie Handel paa alle Colonial-Besiddelser og forresten kun underkaste dem den Regel, som ogsaa gielder for Storbrittannien, nemlig at saavel Ladningen som Skib skal tilhøre det samme Land. Alle de Grundsætninger, som finde Sted ved den directe Handel imellem udenlandske Nationer og Moderlandet maae derfor udvides til Colonierne, og Handelen imellem Colonierne og Moderlandet vilde derfor, ifald jeg saa maae tale, blive omskabt til et Slags Kysthandel, for at bevirke denne velgiørende Forandring maae Listen af de udenlandske Jndførsels-Artikler, som tillades at faae Indgang i Colonierne, betydelig forøges, imedens der maae lægges en høiere Told paa de Engelske Stabel Artikler, hvilke de lovgivende Huse i Colonierne maae selv bestemme, ifølge deres Privilegier. Endvidere maae der for at befordre Handelen indføres et Oplags=System, ligesom det finder Sted, her i Landet. Af den Jndretning at Varer fra alle Verdensdele kunne blive der oplagte for at kunne igien føre dem ud ved gunstig Leilighed maae ved den nærværende Tilstand i det Spanske Amerika fremkomme overordentlige Fordeele. Hine udstrakte Landes Fornødenheder ere umaadelig store, men undertiden kan dog en Ladning overfylde hele Handelspladsen, saa at Jndførselen af et Oplags System var meget ønskelig. Ministeren opholdt sig nu ved den skiønne Udsigt, som vilde aabnes for Sukker-Colonierne ved den af ham anbefalede Politik. Snart, sagde han, vil en nye Classe af Jndvaanere, nye Handelshuse, nye Handelsgrene fremkomme; de ville tage Deel i Verdenshandelen. og beskiæftige sig med andre Jndustriegrene endSukkeravlen. Hvorfor skulle de ikke ogsaa kunne beskjæftige sig med Silkeavlen, Jndigoplantager o. s. v. Men naar alle disse Fordeele, som ville fremgaae af et nyt Handelsystem, ville komme de Vestindiske Øer tilgode, hvormeget meere maatte dette ikke blive Tilfældet med de Brittiske Besiddelser i Nordamerika; her finder man lutter frie Jndvaanere og ingen Slaver. Hvilken Retning endog deres Jndustrie tager, saa erholde de dog strax Fordelen deraf. Folkemængden i det Brittiske Nordamerika udgiør allerede en Million; ved saamange store Strækningers Frugtbarhed i dette Land, ved de herlige Skove, ved de udstrakte Fiskerier, ved Letheden af Afsætningen af deres Produkter maae Tilstaaelsen af en frie Handel, som vi ville indrømme dem, nødvendig giøre dem stærkere og forbinde dem med større Kiærlighed til os. Efterat Ministeren havde nu ved Exempler oplyst, hvilke skadelige Virkninger Jndførsels- og Udførselsforbudene ville de for den Brittiske og Coloniehandelen, og hvorledes de kun vilde tiene til at berige Nordamerika, saa satte han sig ned under det lydeligste bifald. Han vil nu med det første udvikle de to andre Afdeelinger af sit System. Ligesom Skatkammerkantsleren tilforn havde vundet alle Partier ved sin Finantsberetning, saa ønskede ogsaa Mænd, som Baring, Sir Francis Burdett og Hume, Ministeren til Lykke til de liberale og vise Beslutninger, som Regieringen vil fatte for det Brittiske Riges og Coloniernes Vel.