JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-15
Det er næsten utroeligt, hvilke Pengesummer der medgaae til de Østerrigske Tropper, som marschere fra Bøhmen og andre Steder til Nederlandene. - det Turinske Hof erholder anseelige Transporter af alle Slags Ammunition fra Wien, og man giør vis Regning paa dette Hofs Deeltagelse i Krigen imod Frankerig. Rusland, siges ogsaa, uagtet de begyndte Stridigheder, med Polen, at vilde opfylde sit til de Franske Printser givne Løvte om Understyttelse. Men Holland synes at blive langsom til at bestemme sig, om det skal indlade sig i den tilbudne Alliance med Østerrig og Preussen, eller ikke; det raadfører sig med England, og vil imidlertid efter Sedvane først see Sagernes Gang an Man beregner de samtlige Østerriske Tropper i Nederlandene ikkun til 50000 Mand, hvilket Antal ikke kan gaae angrebsviis tilværks imod Frankerig, førend det er blevet forstærket med de paa Marschen værende østerrigske og preussiske Regimenter. At den indvortes Giering i Nederlandene ikke er ophørt, sees saavel af de fra Gouvernementet Tid efter Tid udstedte Forordninger, som af de i Løwen og andensteds nyelig forefaldne blodige Optrin. - Med at udvide den Østerrigske Grændse i Croatien efter sidste Fredslutning er nu af Østerrigske og Tyrkiske Commissarier gjort Begyndelse, men det gaaer fra Tyrkernes Side meget langsomt for sig, og finder megen Vanskelighed. - Man vil vide, at den til Wien forventede Polske Gesandt, Fyrste Chartorinsky, har det Ærende at begiere Hs. Apostoliske Majestæts Megling imellem Rusland, og Polen, og tillige at foreslaae den Polske Throne for en Østerrigsk Erkehertug.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-15
Spanien. Det er endnu uvist, hvad Partie Spanien vil tage i de Franske Anliggender. Greven af Aranda synes vel at være den Franske Revolution gunstigere, end hans Formand; han har udvirket Friehed for adskillige Franske, som under det forrige Ministerium vare satte i Fængsel; der siges endog, at det er tilladt de Franske Officierer at bære den trefarvede Cocarde i Spanien. Desuagtet trækker dog benævnte Greve sig hidindtil stedse tilbage fra at give nogen bestemt Erklæring, endskiønt den nye Franske Gesandt, Hr. Bourgning, allerede har trængt, paa et afgiørende Svar over visse Poster. Man indseer let, at det nye Spanske Conseil ønsker at vedligeholde Fred og Forbund med Frankerig. Men Greven af Aranda skal have mange Fiender, som formedelst Uvidenhed og Overtroe ivrigen arbeide paa at styrte ham, og deres Mængde er bleven forøget med det heele Antal Tilhængere af den forrige Statsminister, Greve Florida Blanca. De forsikkre: "at han er fredelig findet imod Frankerig, fordi den nye Constitution undertrykker Geistligheden og Munkene, hvilket samme han har i Sinde at giøre i Spanien."Man frygter meget, at disse beskyldninger kunne giøre den tilsigtede Virkning, at Spanten snart bliver skilt ved en Minister, som arbeider saa virksom for dets Velstand. - Greve Cabarrus, Stifteren til den Carolinske Banke i Madrit, som under det forrige Ministerium blev sat i Fængsel, har faaet Tilladelse til at forsvare sig imod de gjorte beskyldninger, og man troer, at han snart kommer paa frie Fod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-15
Polen synes ikke at kunde vente anden Understyttelse af Preussen og Østerrig, end Forestillinger til det Russiske Hoff, med mindre en hemmelig Underhandling om Successionen i Curland skulde herefter forbinde det Preussiske Hof til activ Hielp. - Russernes Fortropper ere ikke allene i Uraine, men ogsaa i Litthauen, rykkede en Miil ind paa det Polske Gebeet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-15
Rigsdagen har overdraget til Kongen General Commando over den Polske Krigshær. Forsvarsanstalterne fortsettes med største Jver og Patriotisme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-15
Bekiendtgiørelser. Ja en Skoleholder Tieneste, hvorved vil kunne, haves tilstrækkeligt Leyebrød, her i Colding er ledig, saa bekiendtgiøres saadant herved. De som agte at søge denne Tieneste, ville indfinde sig her den 16de Julii førstkommende om Formiddager Kl. 10, for at aflegge offentlig Prøve paa Duelighed, samt medbringe Vidnesbyrd om deres Forhold Colding Skole=Jnspection, den 13 Junii 1792. C. Volqvart. H. J Bang. K. Bruun. H. Diechmann Tredagen den 6te Julii førstkommende, Formiddag J Kl. 10 Slet, bliver efter Madame sal. Birkedommer Christensens Enke hendes Begiering, foretaget Auction i hendes iboende Gaard, hvorved hun vil sælge, uden fleere Auctioners Holdelse, fornævnte hendes paaboende Gaard Skiern Mølgaard i Skiern Sogn, Bølling Herred i en god Egn, denne Gaard er godt bygt, beqvem indrettet, bestaaer af ere Længder Ege Bindings murede Huse, og indrettet meget vel til en heel Familie; dens Eiendomme baade Ager og Eng er uden alt Fælledskab med nogen, beliggende for sig selv indlukke de tæt omkring Gaarden, har ogsaa fornøden Her de og Foerte, der og nu er udskiftet. Gaardens Besætning hidtil har været 3 a 4 Bester, 6 Køer og 6 andre Fær=Høvder, 20 Faar, og den heele Gaards Eiendomme svarer Skat ikkun af 2 Tdr. 2 Skp. 1 Fdkr. 1 Alb. Ved den samme Auction sælger Mad. Christensen den hende tilhørende Skiern Mølle, som ligger ved bemelte Mølgaard, og er af betydelig Jmportance, i god Stand baade paa Bygning og Mølleværket, der ogsaa privilegeret Grubbeværk og baade ved Gaarden og Møllen er Fiskerie, Aal, Gieder og Aborrer, den Skatter af Mølleskyld over 9 Tdr. Gaarden kan med dette Aars hele Jndavl af Kiøberen tiltrædes til næste Michelsdag, og sælges i alle Maader paa meget billige Conditioner. Ringkiøbing, den 22de Maji 1792. Bork.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-15
andagen den 6te August næstkommende W og paafölgende Dag bliver i Ribe ved offentlig og, om antagelig Bud skeer, ved een eneste Auction til de höistbydende bortsolgt afgangne Justitsraad og Amtsforvalter Christensens Gaarde og Eiendomme i og ved Ribe nemlig : 1) En stor Gaard, Parsborg kaldet, beliggende paa det smukkeste Sted ved Torvet og bestaaende af en 14 Fag Grundmuuret og 2 Etager höi Bygning til Torvet, en 4 Fag Grundmuret 2 Etager höi Bygning ud til Steenboe-Gaden, 11 Fag Bindingsværk til samme Gade, 12 Fag Bindingsværk ud til Peder Douns Slippe, 9 Fag Bindingsværk, ud til Præsidentinde Ussings Gaard, og et lidet Bryggerhuus af Grundmuur paa 7 Fag. I det Grundmurede Huus befindes 10 reele. Værelser foruden Kamre, Skriver-Contoir. Fadebord etc., og under den heele Grundmurede Side af Gaarden er en Grundmuret hvælvet Kiælder og derudi Kiøkken og Spisekammer, Ölkiælder, Melkestue, Rulle Plads og andre Beqvemmeligheder, Og i de sidst bemeldte Bygninger af Bindingsværk befindes Stald, Vognremisse, Brændekammer, Klynhuus o. s. v. Et rummelig Gaardsrum paa alle Sider indsluttet af Gaardens Bygninger, i Kielderen en Post med fersk Vand, 1 Gaarden en Brynd og ud til Torvet, lang med Huset en liden Blomsterhauge. alt i meget god Stand, godt vedligeholdt og tienlig til Boepæl for en anseelig Familie eller en Handelsmand. Til Gaarden hörer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-15
nogle faae Mark-Eiendomme som ei kunne adskilles derfra. 2) Et Stervboet tilhörende Huus paa Skibbroen, af 13 Fag Bindingsværk med et Skuer hvor der gives en behagelig Udsigt over Agen, og en til Huset hörende smuk Frugthange, og nogle Eiendomme. 3) Et Huus paa Stenboegade og Torvet beliggende paa 8 Fag af Bindingsværk og nogle tilhörende Eiendomme. 4) Nogle Jorder og Marker bestaaende af a) En stor Fenne paa Öster-Maae. d) En mindre dito sammesteds ved Tved beliggende. e) En stor Toft af Ribe Ladegaards Eiendom, staaer for Hartkorn 3 Tdr. 3 Skp. d) En Holm Skifte. e) Noget Jord i Sorgestig Mark og paa den gamle Heede. 5) Seem Kongetiende, hvis ydende Hartkorn, udgjör 159 Tdr. 2 Alb. 6) Gaardens Indboe bestaaende af Speile, Borde, Stoele, Kanapeer, Sænge og Sængesteder, Lienet, Kobber, Tin, Messing, Jern og Træefang, samt en Kareht, Challe, Post og Arbeids Vogne o. s. v. og Beslutningen. bestaaende af 6 Köer og 4 Heste. Alt efter de Conditioner som paa Auctionsstenærmere skulle vorde bekiendtgjorte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-15
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste T Bevilling af 16de December f. A., hvorved er tilladt at Markedet i Worbasse Bye, CotlanghuusAmt, Slags Herred, maa, i Steden for 1 August Maaned, herefter holdes paa een beleilig Dag i September Maaned; bliver, efter S. T. Hr. Conference Raad og Amtmand de Hoffmans Forlangende, herved, til aller Efterretning bekiendtgjort, at Tirsdagen den 25de September, saavel indeværende som efter følgende Aaringer, holdes fornævnte Market i bemeldte Worbasse Bye. Colding, den 30te Maii 1792. H. Junghans.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-15
Deres Kongelige Majestæts virkelig Justits=Raad og Herredsfoged. nepræsk Hr. Anders M. Jessen indkaldes alle og enhver som i og ved hans Stervboe haver noget at erindre at anmelde sig jo før jo hellere hos Herreds Provsten. Allerup Præstegaard, den 1ste Junii 1792. Sidelmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-15
Torsdagen den 14de Junii er berammet første 3 Auction over Sal. Provst Bergendahls forhen tilhørende Gaard i Fridericia, beliggende udi Norges=Gade, bestaaende af 27 Fag til Gaden, af rummelige Ladebygninger, Stald, Færhuus, Vognremisse og Brændehuus. I Gaarden ere 9 Værelser, de fleeste smukt betrukne, foruden 2de Kiøkkener 2de Spisekamre og 3de Kieldere, saa man foruden Boepæl kan leie Værelser til en anseelig Familie. Til Gaarden er og en af de smukkeste Hauger i Byen besat med meget gode Frugttræer, og saa stor, at noget deraf har været udlagt til Ager og Eng, 2den Auction er berammet den 16de, og den 3die og sidste Auction den 18de Junii næstkommende, alt og Eftermiddagen Kl. 3 Slet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-15
Auctionen over Jorder, Enger, Avling og et anseeligt Jubboe efter derom udstædende Placaters Udvisende er berammet den 30te Julii næstkommende og følgende Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-15
Skulle ellers nogen have tilgode eller skylde til denne Stervboe, ville behage at melde sig hos den geistlige Skifteforvalter i Elboeherred. Fridericia, den 31te Muil 1792. N. C. Claussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-15
Trykseil. J No. 10 af Ugebladet, paa 6te Side, 2den Spalte, 6te Linie nedenfra istedet for: Det er nok, læs. Det er ikke nok.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-22
Storbrittannien. Det er ikke allene i Underhuset at adskillige Lemmer have begyndt at fremkomme, endskiønt hidindtil forgieves, med Forslag og Forandringer i den Engelske Constitution, men man har endog vovet at udgive Skrifter, som havde til Hensigt at opvække Folkets Misfornøielse med Regieringsformen, og saaledes udstrøe Uenigheds og Oprørs Sæd i Staten. For at qvæle dette Onde har Kongen. udgivet en Proclamation med tilføiet Forordning: at alle de, som enten forfatte eller udbrede oprøriske Skrifter, skulle paa det strengeste behandles efter Lovene. Ved Bekiendtgiørelsen af denne kongelige Proclamation besluttede begge Parlementshuse at aflegge til Kongen en høitidelig Taksigelse, som i en meget talrig og glimrende Procession blev af Lord=Cantsleren, og Taleren i Underhuset overleveret til Hs. Majestæt. - Den Franske Gesandt har indgivet 2de Noter ; i den ene anmeldes den begyndte Krig imod Kongen af Ungarn og Bøhmen og dens Aarsageer; dernæst ønskes, at den gode Forstaaelse imellem Frankerig og Storbrittannien. maa vedvare, og at en nøiere Forbindelse maa sammenknyttes; endelig forlanges paa Grund af Traktaten af 27de September 1786, at Hs. Storbrittanniske Majestæt vil forbyde sine Undersaatter at udruste Kaperskibe for Frankerigs Fiender. - J den anden Note forsikkres, at det Franske Ministerium hverken har arbeidet, eller arbeider paa at omstyrte den Engelske Constitution. - Slavehandelens Afskaffelse har fundet megen Modsigelse i Overhuset, da endog Kongens Søn, Hertugen af Clarence, har talet derimod, og synes ikke at blive afgjort i nærværende Parlementsforsamling, der er nær ved at adskilles. - Lord=Cantsleren Thurlow har endnu ikke, som man foregav, faaet Afskeed, men man formoder, at det skeer, naar Parlements Sessionerne endes. - Den berømte AdmiralRodnep er død, og som der siges, i meget fattige Omstændigheder; i hans Sted er Lord Howe udnævnt til Vice=Admiral af England.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-22
- Fra Ostindien har man Efterretning, at de Brittiske Tropper tilligemed deres Allierede have den 25de Januarii tilfegtet sig en Seier over Tippo Saibs Armee, og ere derpaa rykkede for Sexingapatnam. - Da Politiet i London paa Kongens Fødselsdag den 4de Junii lod nogle gemeene Personer, som holdte sig lystige i et Vertshuus, bringe i Vagten, gav dette paa adskillige Steder i London Anledning til nogle larmende Optrin, som først efter 4 Dage bleve fuldkommen stillede. En Mængde Folk forsamlede sig og søgte at sætte de Arresterede i Friehed, hvilket de og endelig iværksatte ved at bemægtige sig Vagthuset, hvor de sloge Alting i Stykker, og vilde have nedrevet Bygningen, naar de ikke ved militair Magt vare blevne adspredte og bragte til Rolighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-22
Frankerig. Man troer endnu, at Contrarevolutionisterne ikke have opgivet deres Forseet om at bortføre Kongen; i det mindste forsikkre Jacobinernerne det. J Nationalforsamlingen giøres Angivelser og Anklagelser uden Ende, men de synes for den største Deel at være avlede af Frygt og Mistanke, eller opdigtede af Ondskab. Saaledes beskyldes Hoffet for at have sendt siden Januarii Maaned 80 Millioner Livres til Coblentz og Dornick til Emigranternes Tieneste. Om Kongen foregives, at han ei allene har ønsket at slippe bort fra Paris, men endog sagt, at han vilde vove alt for at komme bort derfra. Fremdeles er angivet: at Contrarevolutionspartiet har havt i Værk at vilde overrumple Staten Orleans og sætte de derarresterende Statsfanger i Friehed, at der paa visse Steder i Paris havde været bestilte og forfærdigede 6000 Uniformer for den kongelige Huus garde og en utallig Mængde Nationaluniformertil Brug af Contrarevolutionspartiet: at derpaa Slottet Tuilleries vare anbragte hemmelige Trapper og forborgne Udgangne, ja at der endog paa visse Steder i Paris skulde findes underjordiske Gange: at der havde været trykket, en kongelig Proclamation, som skulde blevet bekiendtgjort, saasnart Contrarevolutionen begyndte; men at denne Proclamation blev brændt, da Contrarevolutionens Udbrud nyelig standse, des: at Contrarevolutionisterne havde, for at oprøre Folket, ladet udstrøe overalt i Riget det løgnagtige Foregivende, at der i Paris var et Complot, for hvilket Hertugen af Orleans var Hovedmanden, som havde i Sinde at ombringe Kongen o. s. v. - Det synes, at Jacobinerne, tildeels med Forset, giøre og fremføre disse Angivelser og Beskyldninger for at tvinge Kongen. til det ydmygende Skridt at møde og retfærdiggiøre sig for Nationalforsamlingen. Dog er Enighed i Jacobiner=Clubben endnu ikke oprettet. - Om Krigsoperationer meldtes intet. Feldtmarschal Luckner, til hvis underhavende Armee Hertugen af Orleans selv er afreist, skal være findet ikke at rykke frem, førend Krigshæren var saa tilstrækkelig forsynet med alle Nødvendigheder, at man af sit Foretagende kunde vente et lykkeligt Udfald. - Man siger, at 10000 Brabantere og Lüttichere have tilbudet sig at stride under de Franske Fahner ved Luckners og Fahettes Tropper. - Til Søes er endnu ingen betydelig Udrustning foretaget, undtagen imod Oprørerne paa St. Domingo. -- Man siger, at Ministeren for de udenlandske Sager, Hr. Dumoureiz, vil tage Afskeed enten af Fortrydelse over nogle stiklende Ord, som Hr. Merlin har ladet falde imod ham i Nationalforsamlingen, eller over sit Embeds Besværligheder under nærværende Forfatning. Nationalforsamlingen har nedsat Ministernes Løn saaledes, at Ministeren for det udenlandske Departement herefter faaer 75000 Livres om Aaret og af de andre enhver 50000 Livres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-22
Tydskland. Den første Plan, hvorefter 12000 Mand Preussere skulde marschere ind i de østerrigske Nederlande, skal være bieven forandret, saa at de Preussiske Tropper nu ikke skulde rykke saa vidt frem, men blive staaende ved Rhinstrømmen og i den Westphalske Kreds paa de Hollandske Grændser. Dog skal det være vist, at Hertugen af Brunsvig skal commandere en forenet Østerrigsk og Preussisk Armee, Hs. Apostoliske Majestæts Sammenkomst med Kongen af Preussen foregives at skulde skee i Frankfurt, naar Keiserkronningen er forbi. Det ved Coblentz liggende smukke Sommerflot, Schønbornslyst, skal være bestemt til Residents for den Preussiske Monarch, men det Preussiske Hovedqvarteer blive i Coblentz og det Østerrigske i Manheim. - Alle Franske Vares Jndførsel siges at skulde blive forbudt ikke allene i de Østerrigske Lande, men i det heele Tydske Rige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-22
Uroligheden i de Østerrigske Nederlande synes at tiltage, og man nødes paa mange Steder til at bruge Magt imod de opsetssige. - Ungarerne skal, foruden at vilde udruste et anseeligt Antal Krigstropper, have tilbudt Hs. Apostoliske Majestæt 25 Millioner Gylden til Krigsomkostningerne imod Frankerig. - For at skaane den offentlige Statskasse fra Udgivter til Kronings=Høitidelighederne, har høistbemeldte Hs. Majestæt besluttet at laane nogle Millioner imod 3 1/2 Procent aarlig Rente. - Hvorvidt det er sandt, som berettes fra Wien, at Kongen af Sardinien nyelig har været i Fare for at blive ombragt ved Forgift, og at Mandskabet paa et Fransk Skib har i Livorno begaaet allehaande Udsvævelser, vil nærmere Efterretninger snart oplyse. - Fyrst biskopen af Lüttich, hvis sidste Aar vare fulde af Uroe og Fortrædelighed, er død, og har i sit Testamment anordnet, at der skal holdes over ham ikke mindre end 1000 Sielemmesser, hvortil de fornødne Penge ere anviiste. - De Østerrigske og Fraske Tropper have holdt sig paa begge Sider rolige i deres forrige. Stilling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-22
Polen. Jmellem de Russiske og Polske Fortropper ere allerede forefaldne Skærmydsler, hvori Lykken hidindtil har været de Sidste meest gunstig. Jsær har Russerne ved Tolczyn uheldigen angreben den Polske General Wielohor, sky, som ved Understyttelse af Fyrste Poniatowsky drev dem tilbage, og fratog dem 14. Kanonor. Af Forbittrelse og Hevngierrighed; imod den undvigte General Potocky afbrændte Polakkerne under Trefningen hans Palais i Tolcsyn. Den Forsikkring, som de misfornøiede Polakkere havde givet Keiserinden i Rusland, at den nye Constitution var overalt forhadt i Polen, og at de Russiske Tropper kunde vente et almindeligt Tilløb, saasnart de nærmede sig til de Polske Grændser, har slaaet ganske feil, hvilket skal meget have opbragt en Russisk General, som har truet de misfornøiede Polakker, der opholde sig ved hans Tropper, med at anmelde Usandheden af deres Foregivende for sit Hof. - Republikens Svar paa den Russiske Erklæring er nu udkommet og afsendt til Petersborg. Man lover sig en god Virkning heraf, og da den Russiske Gesandt endnu ikke har forladt Warschau, har man endnu ikke tabt alt Haab om et mindeligt Forlig. - Det skal være bleven Mode i Polen, at alle Patrioter bære et hvidt Baand og Armen med Paaskrivt: Constitution eller Død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-22
Holland. Arvestatholderinden, som allerede er reist fra Brunsvig tilbage til Haag, skal ved sit aflagte Besøg hos sin Broder, Kongen. af Preussen, aldeles have faaet sit Forlangende opfyldt, da Hs. Majestæt har forbundet sig til at beskytte Holland imod det Franske Frieheds System og forsvare Republikens nærværende Forfatning samt Statholderens Arvefølge med alle dermed forbundne Rettigheder og Fortrin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-22
Den nye Franske Gesandt i Haag, Hr. Maul de, er mistænkt for at arbeide paa at bringe de forrige saa kaldte Patrioter til paa nye at opløfte Hovedet, og dertil at bruge hemmelige Haandlangere, hvoraf der findes mange i Holland. -De Østerrigske og Preussiske Krigsrustninger ved Rhinstrømmen ere meget fordeelagtige for den Hollandske Handel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-22
Tyrkiet. Storviziren, Jusuph Pascha, som nyelig paa en saa udmærkende Maade blev modtaget af Storherren, er uformodent, lig bleven afsat, og sendt over til Asien som Seraskier og Pascha i Anapa. Den hos ham forefundne Fattigdom, thi i Krigen med Rusland tilsatte han al sin Formue, siges nu tilligemed hans Veltalenhed at have reddet hans Liv. Melek Mehmeth, Pascha paa Candin, en gammel udlevet, men overmaade bemidlet Mand, som i den næstsidste Krig med Rusland var Kamakan, og derved bragte sig i Anseelse, er i Jusuph Sted udnævnt til Storvizir. Den afsatte Jusuph skal have hadet ham og søgt at skille ham ved en Deel af sin Formue, men det lykkedes for Melek ikke allene at styrte sin Fiende, men endog at tilvende sig det anseeligste Embede, hvortil han dog formedelst sin høie Alderdom ikkun i en kort Tid kan laane sit Navn. Er det sandt, at Porten har betalt en Regning, som den afsatte Storadmiral indgav over det, han i sidste Aar af fine egne Midler havde tilsat paa Søevæsenet, saa er dette en ganske usedvanlig Handling af det Tyrkiske Hof. Om de Franske Fiskerier.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-22
(Slutningen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-22
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 16de December f. A., hvorved et tilladt at Markedet i Worbasse Bye, CoildughuusAmt, Slags Herred, maa, i Steden for i August Maaned, herefter holdes paa een beleilig Dag i September Maaned; bliver, efter S. T. Hr. Conference Raad og Amtmand de Hoffmans Forlangende, herved, til alles Efterretning bekiendtgjort, at Tirsdagen den 25de September, saavel indeværende som efterfølgende Aaringer, holdes fornævnte Market i bemeldte Worbasse Bye. Colding, den 30te Mai 1792. Junghans.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-22
Deres Kongelige Majestæts virkelig Justits=Raad og Herredsfoged. nepræsk Hr. Anders M. Jessen indkaldes alle og enhver som i og ved hans Stervboe haver noget at erindre at anmelde sig jo før jo hellere hos Herreds Provsten. Allerup Præstegaard, den 1ste Junii 1792. Sidelmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-22
Torsdagen den 14de Junii er berammet første 2 Auction over Sal. Provst Bergendahls forhen tilhørende Gaard i Fridericia, beliggende udi Norges Gade, bestaaende af 27 Fag til Gaden, af rummelige Ladebygninger, Stald, Fæehuus, Vognremisse og Brændehuus. I Gaarden ere 9 Værelser, de fleeste smukt betrukne, foruden 2de Kiøkkener 2de Spisekamre og 3de Kieldere, saa man foruden Boepæl kan leie Værelser til en anseelig Familie. Til Gaarden er og en af de smukkeste Hauger i Byen besat med meget gode Frugttræer, og saa stor, at noget deraf har været udlagt til Ager og Eng, 2den Auction er berammet den 16de, og den 3die og sidste Auction den 18de Junii næstkommende, alt om Eftermiddagen Kl. 3 Slet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-22
Auctionen over Jorder, Enger, Avling og et anseeligt Jndboe efter derom udstædende Placaters Udvisende er berammet den 30te Julii næstkommende og følgende Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-22
Skulle ellers nogen have tilgode eller skylde til denne Stervboe, ville behage at melde sig hos den geistlige Skifteforvalter i Elboeherred. Fridericia, den 31te Maii 1792. N. C. Claussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Circulair=Skrivelse til Stiftamtmændene. Ved den 6te Post udi Guldsmedenes LaugsArtikler af 7de November 1685 er det udtrykkelig forbudet, at Sølv af ringere Gehalt end 13 1/4 lødigt maae forarbeides. Dette uagtet har man dog bragt i Erfaning, at der i adskillige Danske Kiøbstæder forarbeides Sølv af ringere Gehalt. J Anledning heraf skulle man tienstligst anmode Hr. Stiftbefalingsmand behageligen at tilholde Vedkommende i det Dem anbetroede Stift nølagtig at paasee, at der ikke i dette Tilfælde bliver handlet imod forbemeldte Laugs=Artiklers Bydende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Det Kongel. Danske Cancellie den 16de Junii Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. Resten om de Franske Fiskerier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
For Nordamerikanernes Opstand imod England udrustede de 135 Skibe til dette Fiskerie.