JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Fædrelandet. Saaledes som man paa Theateret i Berlin har afret det Lessingske Mesterværks 50de Aarsdag, saaledes agter man ogsaa, og det med langt større Føie, i næste Saison at høitideligholde hos os, tilligemed Theatrets, de Holbergske Skuespils Jubilæum, ved hvilken Leilighed, som det hedder, adskillige af Holbergs enten hidtil uopførste eller i mange Aar ikke givne, Stykker ville blive opførte. Det vil være en Fest for Nationen, der efter et heelt Aarhundredes Forløb endnu seer sin store Nationaldigter, staae ikke allene i Danmark, men i hele Europa, som et af alle Nyere uopnaaet Mønster i sit Slags. Fra den 8de Dennes til den 11te Kl. 3 Eftermiddag passerede 76 Skibe med Sild igjennem Sundet til Østersøen.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Den 19de April er Dr. og Prof. Theol., ordinarius ved Kjøbenhavns Universitet, C. F. Hornemann, Commandeur af Dannebrogen og Dr. Theol. og Philos., samt Prof. Theol, ordinarius ved Kjøbenhavns Universitet, P. C. Müller, forundt Rang efter Rangforordningen af 14de October 1746, dens 3die Klasse No. 9. S. D. er personel Capellan hos Amtsprovsten for Aarhuus Amts nordre Amts provstie, F. Hobe, beskikket til Sognepræst for Harring og Stagstrup Menigheder i Aalborg Stift, og Cand. Theol. C. Friis, beskikket til Sognepræst for Tømmerbye og Lild Menigheder i Aalborg. Stift. Den 1ste Mai er Cancellieraad og Stiftsphysicus i Aalborg, H. P. Hoff Hansen, beskikket til virkelig Justitsraad, og Stiftsphysicus H. M. Randrup, bestikket til Stiftsphysicus i Ribe.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Nariboe, den 2den Mai. Det begynder at fryse af og til om Natten. Om Dagen have vi et saare skjønt og behageligt Veir. - Gaarden Karenskyst ved Nakskov, tilhørende Proprietair Soels Opbudsboe, blev prøvet ved Auction den 1ste denne Maaned at bortsælges; men da der kun blev gjort Bud af 1200 Rbdlr. Sedler for den med alt Tilliggende, forlangte Kammerherre Oppen, som 2den Prioritetshaver, sig den udlagt for sin Capital, stor 25,000 Rbdlr. Der indestod i denne Eiendom omtrent en 60,000 Rbdlr., hvoraf de fleste saaledes er fløiten!
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Kjøbenhavns Børs, den 10de Mai. Cours. Hamb. 2 M. 250, a maa 253. Spec. 254 - Specier solgtes til 15 Rbmk. 4 s. Oblig. (med Renter fra 11 Decbr. 1821) 75 a 75 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet den 2 Febr. 1820) 97 1/2 a 98 Rbd r. S. (uden Renter) eller 124 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. - Norske Rigsbanksedler 12 1/2. - Svenske Sedler 63 s. - Disconto 6 PC.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Prædicanterne: Paa Christi Himmelfartsdag til Høimesse i Budolphi Kirke Herr Dr. Claudi. Aftensang Herr Pastor Henneberg. Til Høimesse i Frue Kirke Herr Stiftsprovst Schierup. Aftensang Herr Pastor Fuhr. Koget om rø(fra ældre og nyere Tider.) 1) Aalborg i gamle Dage. )(Sluttet.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Nu da denne Artikkel nærmer sig Enden, vil Indsenderen ei forbiegaae at omtale, hvor gjerne han havde ønsket at kunne have leveret Efterretningerne fra Fortiden meere fuldstændige og mere talrige. Det er ham ikke ubekjendt at flere at dette Blads Læsere have yttret sig fornøiede med at høre noget om Aalborgs Oldtid, og uforudseete Omstændigheder foranledigede at han ikke uopholdelig leverede Fortsættelsen. Jndsenderen troer imidlertid aldeles ikke at have tillagt sig nogen særegen Fortjeneste ved at levere ommeldte Bidrag; de ere hentede fra Kilder, hvorfra enhver Anden ogsaa kunne hente dem. Om Aalborg i gamle Dage, altsaa kun endnu dette: J Aaret 1431 findes det at Borgermester Peder Jlfarsøn har stiftet det nye Convent, Calands Broderitab eller som det ogsaa kaldes: Guds Legems Laug (Convivium Institorum Aalborgenstum.)¬
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
J Justitsraad Hoffmanns historiske Efterretninger fra 1759, siges: at denne gamle grundmurede Gaard nuomstunder bruges til Kjøbmændenes Børs eller Compagiehuus. Ommeldte Laugs Statuter (Grundlove) der bestod i 33 Poster, ejedes den Gang af Søren Hassel, Klokker ved St. Budolphi Kirke. Anmelderen veed iøvrigt ikke om det endnu ere til, eller hvor de i dette Tilfælde beroe.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
St. Budolphi Kirke var i gamle Tider den samme faste collofale skjønne Bygning, som i vore Dage. Naar den er bygt vides ikke. J Hoffmanns Samling af Fundatser og Gavebreve 1759, Pag. 11, anmeldes om Kirkens smukke Ornamenter, hvori holdtes Præste=Vielser. Af dens Epitaphier og Liigstene, udmærkes blandt de Fortrinligste: Biskoppernes Jørgen Bornholm, Jacob Joh Holm, Christianus Joh. Riibers og FrandsThestrups. Dette findes ogsaa at sammesteds ligger begravet: Hans Himmerich, Oberst under den polske Krone, Politie= og Borgermester i Kjøbenhavn; han døde 1735 paa Halkjer, i sit 54 Aar, og var gift med Elisabeth Bjørnskau. Blandt Kirkens Lysekroner, er der een foræret 1679 af 34 Borgere og som veier 21 Lsp 8 Pd.; en Anden skjenket 1706 af Anders Madsen Klæstrup og Agnette Wirchmester og en Tredie 1718 af Christ. Lou og Dortho Cords Datter.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Bemeldte Hoffmanns Fundats Samling udviser at frivillige Gaver til Kirken omtrent beløbe sig til ) See dette Blads Nr. 7 og 8 d. A. 19000 Rd. Courant, foruden skienkede Jordeiendomme.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Vor Frue Kirke skal være bygt 1116 tilligemed St. Marie Kloster, der laae tæt ved Kirken. Til bemeldte Kloster findes det at Dronning Magretha havde skjødet og afhændet Slottet Egholm i Emmer-Syssel, det hendes Herr Fader, Kong Waldemar, havde kjøbt af Jver Lykke. Gaven skedte paa Grund af at der til evig Tid daglig skulle læses Messer for hendes Forældres Siele. Brevet er iøvrigt forseglet saavel af Biskop Svend Moltke af Børglum som ogsaa af Jyllands øvrige Bisper. Kirken var i hine Dage som nu, meget ziirlig. Altertavlen omtales at være givet af Bjørn Andersen til Bjørnsholm 1582, og stafferet 1721 paa Krigsraad Hauchs og Frues Bekostning. Blandt Begravelserne findes udmærket de Scheelers Begravelse som er belagt med Kobber og bygt af Otto Scheel til Hammel mose, D. R. R. og befalingsmand paa Aalborghuus, der døde 1634, i sit 59 Aar. Kjøbmand Peder Holst sees at have givet til Kirken en Lyse trone, og Rasmus Jensen Skrivers ligeledes givet en Lysekrone 1647, som blev bestemt til at vænge i Chor=Døren. De frivillige Gaver til Kirken, nemlig faststaaende Capitaler, indeholde en vel ikke betydelig, men dog ganske klækkelig Sum Hermed sluttes, og Jndsenderen gjør det med den Fortrøstning: at Ovenstaaende vel kan være ligesaalæseværdigt som meget Andet, der i vore Dage vrimler i Journaler og Døgnblade. En fuldkommen Beskrivelse om Aalborg og dens Mærkværdigheder i Oldtiden, vilde være et saare vanskelig, skjøndt øn lig Arbeide. Et Blik paa den forbigangne Tid er stedse interessant. J gamle Dage skeete der Meget, og var der Meget som nu ikke er, og vore nyere Tider levere igjen Utalligt som de Gamle ei en Gang have aabnet. Saaledes omvæltes Tiden, samt dens Skikke, og enhver Ting maae hylde Forgængelighedens evige Love. Naar et Aarhundrede er svunden forbie, lig en rivende Strøm, da hvisker Nutidens Genius til vore Efterkommere og fortæller dem hvad Nyt, hvad Selsomst, hvad Mærkværdigt der skeete i vor Tid; vi ombytte da Navnet: Nutiden, og et Minde om os, kaldes Tilbageblik paa gamle Dage. Saaledes stride vi over til nogle enkelte Skildringer af Aalborg i nyere Tider. 8.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Bekjendtgjørelser. Af den til Søndagen den 12te dennes berammede Forestilling paa Privattheatret heri Aalborg, som formedelst indtruffne Forfald maatte udsættes, vil blive givet Torsdagen ere at erholde hos mig, Apotheker Kayerød, samt ved Indgangen, giver vi os den Ære herved at offentliggjøre for Publicum. Aalborg, den 14de Mai 1822. W. Søderberg. Wølfferdt. G. S. Kayerød, Paa Fjorden er Gaarsdato funden en løsdrivende Kaag; hvem der kan legitimere sig som Eier af samme, haver desangaaende at henvende sig til Undertegnede. Aalborg, den 15de Mai 1822. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Paa Veien fra Kjøbmand Bertel Christensens til Nyemølle, er i Tirsdags Middag tabt en Skoemager, Maalestok; den retsindige Finder ombedes at levere den til Bogtrykker Wandal, der anviser Eieren.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
At Proprietair Herr Johan Michael de Neergaard til Restrup, i Aalborg Amt, har opgivet sit Boe til Deling imellem sine Creditorer, og at vi Undertegnede allernaadigst ere befalede til, som Skiftecommissairer at behandle samme, det bekjendtgjøres herved, med Tilføiende, at en Skiftesamling holdes paa Restrup pr. Aalborg, næste 17de Mai og siden, indtil videre, paa samme Sted, den første Tirsdag i hver Maaned, hvor Enhver, som har Noget at anmelde, behagelig ville møde. Breve til Commissionen addresseres til mig, Justitsraad Bassesen i Nibe. Restrup, den 29de April 1822. Bassesen, Christensen, Justitsraad, Byfoged i Nibe. Overkrigskommissair.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Proclama. Ved Proclama, som den 22de April d. A. er læst inden Aalborg Byetingsret, og som vil blive læst ved den kongel Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Snedkermester Ludvig Christian Nicolai Ellerbrock, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. - Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger til for os at anmelde og legitimere deres Arveret. Aalborg, den 6te Mai 1822. Wølfferdt. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Enhver som maatte have nogen Fordring paa eller efter den her paa Gaarden afdøde Proprietær Arent Peter Warelmann, Birkeskriver ved Ryssensteens Birk, at hvad Navn nævnes kan, bliver herved, overeensstemmende med Lovene, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede, under deres Rets Fortabelse, inden den benævnte Varselstid. Kjølbyegaard, den 1ste Mai 1822. M. M. Conradi. N. Skønau. den afdødes Enke. gift med den afdødes Datter, Som Lavværge og eeneste Livs-Arving. D. C. Prior.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Auctioner. Torsdagen den 20de Juni d. A., Formiddag Kl. 10, bliver ved offentlig Auction, som holdes paa Herredstingstedet i Nibe, 4de og sidste Gang opbuden, for absolut at bortsælges: Pandum ufrie Hovedgaard i Voxlev Sogn, Aalborg, Amt, med Hartkorn Jordskyld 30 Tdr. 5 Skpr. 1 Fk., og den nedlagde betydelige Vinter og Vaarled; tilhørende afgangne Jnspecteur L. C. Rosenbechs og hans efterlevende Enkes fælleds Boe, paa hvilken Eiendom ved de derover holdte 3 Auctioner ikke er gjort antageligt Bud. - Gaarden kan tiltrædes saasnart Budet approberes, hvorom Erklæring afgives strax paa Auctionsstedet. Conditionerne erfares hos Undertegnede Auctionsforvalter, og ved Auctionen. Nibe, den 13de Mai 1822. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Fredagen den 21de Juni d. A., Formiddag Kl. 10, bliver ved offentlig Auction, som holdes paa Henrichsdal, 4de og sidste Gang opbuden, for absolut at bortsælges, om antageligt Bud skeer. Gaarden Henrichsdal, som er en Parcel af Lindenborg, Hovedgaard i Aalborg Amt, hvilken Parcel har et Ar al, særdeles gode Jorder, af 176 Tdr. Land Ager, 146 Tdr. Land Eng, og 7 Tdr. Land Tørveskiær a 14,000 Alen, uden Hartkorn, og uden Skatter forsaavit disse grunder sig paa Hartkornet, da samme afholdes af Herlighegsejeren, Lindenborg Grevskabs Besidder, hvorimod den aarlige Arvefæsteafgift er 382 Rbdlr. Sølv; den i Jorderne nedlagde betydelige Vinter og Vaarsæd, medfølger: tilhørende afgangne Jnspecteur L. C. Rosenbechs og hans efterlevende Enkes fælleds Boe, paa hvilken Eiendom ved de derover holdte 3 Auctioner ikke er gjort antageligt Bud. Gaarden kan tiltrædes saasnart Budet approberes. Conditionerne erfares hos Undertegnede constituerede Skifteforvalter i ovenmeldte Boe, og ved Auctionen. Nibe, den 13de Mai 1822. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Tirsdagen den 21de Mai 1822, førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver Anders Olesens Opbudsboes Gaard i Østerhalne med tilliggende nu besaaede Eiendomme, ved 4de Auction, om nogenlunde antagelig Bud absolut bortsolgt, tilligemed Boets Besætning og Jndboe, som herved i Henhold til forrige Bekiendtgjørelser endvidere bekjendtgjøres. Nørre Sundbye den 14de Mai 1822. Spies.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Onsdagen næstkommende den 29de Mai, Formiddag Kl. 9, bliver ved Auction i de af afgangne Præsteenke Madamme Ferslev her i Byen beboede Værelser, bortsolgt hendes efterladte Effecter bestaaende af: Sølv, Kobber, Tin, Messing, Linned, Senge- og Gangklæder, og adskillige Meubler af Stole, Borde, Speile, et Schatol, Kjøkken og Bryggers-Redskaber og andet Husgeraad. - Og bortsælges tillige herved adskilligt Sølv, tilhørende et andet Boe, nemlig: 1 Sølv Theepotte med Fad, 1 Sukkerskaal, 18 Spiseskeer, 12 Theeskeer, 2de Sølvbægere m.v. Sæbye, den 11te Mai 1822. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1822-05-15
Torsdagen næstkommende 23de Mai, Formiddag Kl. 10. bliver i Ridemanns Mølle afholdt offentlig Auction over endeel Ind- og Udboe, bestaaende af: Sølv, Kobber, Steentøi, Sengesteder, Sengeklæder, Borde, Stole, Skabe, et Stueuhr, Sophaer, Kjøkken= og Brygger=Redskaber, Hestetøi, Avlsredskaber, samt 4 Væster og 5 Køer, m. m.; tilhørende P. B. Hulegaards Fallitboe. Alt imod Betaling ved Hammerslaget eller naar paafordres. Ribe, den 3de Mai 1822. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1822-05-18
Nyeste Postefterretninger. Tyrkiets Anliggender staae omtrent som hidtil Underhandlingerne om Orlog eller Fred med Rusland, fortsættes endnu, men Beretningerne om sammes Gang er saa forskellig, at det er vanskeligt at finde Rede i dem. Fra Constantinopel, Vien og London ere Efterretningerne i det Hele ganske fredelige: fra Varskov og Augsborg tales om Krigens Udbrud som nærforestaaende. Constantinopel er omgivet af store Leire og talrige Tropper, af hvilke mange ere fra Asien. Krigsfolket brænder af Begjerlighed efter Krig. Mod Perserne er fra Lejren ved Canstantinopel afmarserede 14,000 Mand, saasom Krigen paa den Kant er allerede paa ny begyndt. Storadmiralen er fra Constantinopel, udløben med en Orlogs flode imod Oprørerne i Archipelaget, især Øen Scio eller Chios, som nylig har gjort Oprør. Den er meget rig og tæller omtrent 100000 Jndbyggere. Denne Storadmiralens Seilads ud igjen Hellespont synes imidlertid at vise, at man ingen Befrygtning har for hastigt Angreb fra den nordlige Side.
Jyske Efterretninger, 1822-05-18
Den 6te dennes tog Deres Høideder Prinds Christian af Danmark og Høisammes Gemalinde Afsked fra Hans Allerchristeligste Majestæt og den kongelige Familie, for, gjennem England, at begive sig hjem til Danmark. En engelsk Konge jagt var beordrert til Calais for derfra at afhente Deres Høiheder til England - Hertugen af Descazes og Glyksbjerg har tilligemed sin Svigerfader Herr St. Aulaire begivet sig paa Reisen. fra Paris til sine Godser i Danmark.
Jyske Efterretninger, 1822-05-18
Jldspaasættelserne i det nordlige Frankrig vedvarer. Paa forskellige Steder have Jndvaanerne faaet Breve med den Trusel, at hvis de ikke inden en vis Dag anlagde Trefarvescocarden, skulde Borgmester, og Borgere myrdes og deres Eiendom brændes.
Jyske Efterretninger, 1822-05-18
Blandede Efterretninger. J afvigte Aar talte England 25,036 Handelskibe, hvis Drægtighed tilsammen var 2 Millioner 560 202 Ton, som er en engelsk Vægt paa 20 Centner, altsaa alle Skibene tilsammen omtrent 1 Million danske Commercelæster. J Aaret 1819 var Skibenes Antal endnu større, nemlig 25,480.
Jyske Efterretninger, 1822-05-18
En Englænder ved Navn Owen har beregnet, at dersom de engelske Fabrikanter og Manufacturister ikke betjente sig af Maskiner, da vilde der udfordres 4000 Millioner Arbeidere til at forfærdige Englands Fabrikater.
Jyske Efterretninger, 1822-05-18
J England ere alle Aviser og Journaler stemplede, og desuden maa der af ethvert Avertissement betales en Afgift til Regeringen. Den i London udkommende Avis Times, som er det mest læste af alle engelske Blade, har i Aarene 1815 - 1821 inclusive betalt til Regeringen for Stempling og i Avertissements Afgifter 300587 Pund 6 Shilling Sterling. J Aaret 1820, da Dronningens Proces fængslede hele Landets Opmærksomhed, erholdt Regeringen af denne ene Avis for Stempling 40,833 Pund 16 Sh., og i Afgift af Avertissementer 14,275 Pund 2 Skilling, tilsammen 55 108 Pund 18 Skilling. J 1821 betalte samme Blad i Stempel Gebyrer 32,034 P. 18 Sk. og i Avertissements=Afgift 14,570 P. 2 Sh., tilsammen 46,605 Pund Sterling. Dette er en saare betydelig Indtægt, som Regeringen kan have af en eneste Avis. Et Pund Sterling kan regnes i vore Penge for omtrent halvtolvte Rigsbankdaler.
Jyske Efterretninger, 1822-05-18
En Englænder ved Navn Wright har nylig ved London gaaet 1000 engelske Mile tilfods i 1000 Timer, bestemt en Mil hver Time uafbrudt Dag og Nat. En engelsk Mil er ikke meere end 5130 danske Fod, saa Manden ikke havde synderligt mere end fom danske Mile at gaae daglig, hvilket ikke synes at være nogen farlig Sag, men da han i hver Time maat varede, ingen rigtig Hvile faae, og aldrig længere, Søvn end paa en Times Tid af Gangen. En Captain Barclay holdt det ud for nogle Aar siden, og Wright er nu den første, som har gjort ham det efter, uagtet Mange have prøvet derpaa. Barclay pleiede, naar han blev træt og døsig, at lade sig af sin Tjener saalænge gjennemprygle med en Hundepidsk, indtil hans indslumrede Livsaand igjen opvaagnede og han blev munter.
Jyske Efterretninger, 1822-05-18
J Raab i Ungarn var nylig et forhenværende Frantiscaner=Kloster til Auction. Efter Tilslag legitimerede Kjøberen sig som Fuldmægtig for Jesuiterne. Man gjorde store Øine og erklærede ham, at denne Omstændighed først maatte indberettes til Hoffet, førend hans Kjøb kunde vorde approberet. Hof Cancelliet i Vien dreciderede, at Kjøbet ikke skulde være gyldigt, da Jesuiterne endnu ikke lovmæssigen vare: optagne som Corporation. Comitatet (Amtet) kjøbte derpaa Klosteret efter dette Loyotternes mislykkede Forsøg paa at faae fast Fod i Ungarn.
Jyske Efterretninger, 1822-05-18
Den keis. østerrigske Feltmarskallieutenant Prinds Philip af Hessen-Homburg er paa Tilbagereisen, fra Rom, hvor han havde tilbragt Dimmelugen, til Neapel, hvor han er Governør, bleven udplyndret, af 8 bevæbnede Røvere.
Jyske Efterretninger, 1822-05-18
Den nordamerikanske Regering har for nærværende Tid Stridighed med England om Grændseskjæl let i Nordost, med Rusland om Grændsen i Nordvest, med Spanien og Floridernes fuldkomne Overlevering, med Frankrig om Handelen paa Ny-Orleans, og med Chille i Anledning af Lord Cochranes Sørøverier; men man haaber dog Alt bilagt i Mindelighed.
Jyske Efterretninger, 1822-05-18
Fædrelandet. Afen privat Skrivelse fra Frederiksværk, dateret 2den Mai 1822. J det Øieblik at Krudtmøllen her den 22de f. M. sprang, var en Smed og hans Svend inde i Møllen for at reparere noget paa Mastineriet. Den første blev aldeles lemlæstet trukken ud af Luerne og opgav Aanden næste Dag efter at have været berovet Forstandens Brug. Svenden blev saa stærkt forknust og forbrændt, at Man tvivlede om hans Liv, men er dog nu udenfor Fare. En Krudtværksarbeider, som netop var oppe i Møllen med Statsposer, tilsatte Livet; men hans 3de Kammerater, tilligemed Kudsken, der holdt udenfor Møllen, undslav Alle lykkelig, omendskjøndt de 2de allerede vare komne indenfor Døren, men ved Explosionen bleve kastede ud af Møllen. Der er anstillet Undersøgelsesforhø4 rer angaaende Aarsagen til Jlden, men Man har ik elke kunne udbringe andet en den Formodning, at Smedenne uagtet al anvendt Forsigtighed, maae have været de uskyldige Ophavsmænd til den. Den Skade den har anrettet, er iøvrigt ikke betydelig, da alt Maskineriet blev reddet, og Jlden, der have de grebet fat i adskillige Træer udenfor Møllen og i den, formedelst det i flere Aar lave Vand, tørre Overdeel af Vandkassen, inden 1 1/2 Times Forløb var aldeles slukket. Hele den nederste Deel af Møllen staar endnu; men da det er sjette Gang denne Mølle er sprungen, mener Man, at den kun for Fremtiden vil blive benyttet til Opbevaring af den Oeel af Maskineriet, der ikke kan afstedkomme Ulykke. Arbeidet i de nærmeste Krudtmøller blev strax standset, og da Vinden ogsaa har fra, kunde ingen Gnister naae deres med Straa tækkede Tage, og derved muligt tilveiebringe endnu større Ulykke. Den Jver og Rasthed, hvormed saavel Værkets Embedsmænd som dets Arbeidere, Artilleriekommandens og Raquerkorpsets Mandskab ved denne Leilighed lagde for Dagen, er i høi Grad roesværdig Fremfor Alle udmærkede sig en Bombardeer af det sidstnævnte Korps, ved Navn Coopmann, der baade utrætteligen var beskieftiget med Jldens Slukning, og siden med den største Omhu gik Doktoren til Haanden ved de Saaredes Behandling.
Jyske Efterretninger, 1822-05-18
J Anledning af at i Bibliothek for MorskabsLæsning er indført en Beskrivelse over en magnerisk Cuur af Dr. Valentin i Cassel, formeger Kjøbenhavns Skilderie, at dette rigtigere burde have staaet i det medicinske Bibliothek, og anfører den kongelige Anordning af 14de Januar 1817, ved hvilken de erklæres for Qvaksalvere, der uden Lægens Anordning og Overværelse (for at forebygge Uordener) foretage dyrisk Magnetisme; samt at Lægerne derover have at rapportere Forsøgenes Udfald til Sundhedscollegiet og dette igien til Cancelliet o.s. v. Men moersom er imidlertid dog hvad Doctor Valentin fortæller og et sygt Fruentimmer i Cassel der ved Magnetismen var blevet saa klarfende at hun kunde sige hvad en Postsecretair i Frankfurt paa samme Tid foretog sig, hvorledes han faae ud, og i hvad Omgivning han da arbeidede o. a. m. som Alt bogstaveligen indtraf. - (Formodentligen har hun vel ogsaa i sin somambule Tilstand kundet med Mai ven læse hvad han skreve) Skilderiet uddrager heraf den Slutning: at denne Opdagelse i sine Følger vil komme til at ligne Luftseiladsen. Ligesom denne Opdagelse endnu ikke var havt stor Jndflydelse paa Verdensbegivenhederne, fordi Luft ripperne ikke med deres Fartøi kan seile mod Vinden, saaledes fornemmer man endnu ikke til, at Magnetiseurerne frembringe de enorme Forandringer i den politiske og moralske Verden, som vil blive følgen, naar de lære at drive Experimenterne med de Syges Alvidenhed i det Store. Naar Magnetiseringsopdagelsen stiger til den Høide, hvilke vidunderlige Phænomener vil man da ikke opleve! Læger og Apotheker blive overflødige; ingen authoriserte Spioner behøves til at komme efter hvad der foregaaer i Fyrsternes Cabinetter; Politiet kan spare en Hoben Betjente, da en syg Pige paa Hospitalet kan give al behøvende Oplysning om Tyves og Tyvshæleres lønligste Vraaer. Ligesaa i det private Liv. Da vil Manden være aldeles sikker paa, at Konen ikke, i hans Fraværelse, foretager sig Handlinger, hvorom hun ønsker, han ikke maa være vidende. Manden, kan jo faae den første den bedste Magnetiskbehandlede til at røbe Alt. - Deslige store Resultater har man endnu ikke sporet af Anvendelsen af den dyrisk Magnetisme. Dens Virkning har, foruden nogle Helbredelser, hidtil været, at befordre Troen paa Syner og Aabenbarelser, paa Spøgelser og Gjengangere, paa Hexer og Troldmænd o. s. v. Da nu Noveller, hvori det handles om Nisser og Skovtrolde, om Ahnfruer og Donaupiger, om forherede Slotte, og rædselfulde Gjæster, om Vampyrer og Underjordiske, og deslige, nuomstunder udgjøre den mest yndede Moerskabslæsning, saa, naar Alt kommer til Alt, er det maaskee endda ganske rigtigt, at Beskrivelsen af den casselske magnetiske Cuur er bleven optaget i Morskabsbibliotheket.
Jyske Efterretninger, 1822-05-18
Kjøbenhavns Børs, den 14de Mai. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Spec 254. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 4 s. Oblig. (med Renter fra 11 Decbr. 1821) 75 1/2 a 76. National. bank-Oblig. (af Laanet den 2 Febr. 1820) 9 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 124 1/2 Rbd. Sedler pr. 100. Rbdlr. rede Sølv. - Norske Rigsbanksedler 12 3/8. Svenske Sedler 63 s. - Disconto 6 PC.
Jyske Efterretninger, 1822-05-18
Ved Tallotteriets 1057 Trækning i Altona udkom følgende Nummere: 16, 4, 50, 24, 45.
Jyske Efterretninger, 1822-05-18
Prædikanterne: Paa 6te Søndag efter Paaske til Høimesse i Budolphi Kirke Herr Dr. Claudii. Aftensang Her Pastor Henneberg. Til Høimesse i Frue Kirke Herr Stiftsprovst Schierup. Aftensang Herr Pastor Fuhr.