JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Som et lille Beviis paa, hvor stor en Jndflydelse overtroiske Kunster endnu kunne udøve paa den mindre oplyste Almuesmand, meddele vi nedenstaaende, for nylig ved Overretten paakiendte, Justitssag, der tillige ikke er uden juridisk Jnteresse, Da Gaardmand Hans Pedersen Piil og Hustru Mette Cathrine Pedersdatter, Begge af Steensby, den 6te April sidstleden savnede 2de Fruentimmerliin, og tillige tidligere havde mistet et Vædderskind, besluttede de, efter Sidstnævntes Forslag, at faae Gierningsmanden til disse formeentlig begaaede Tyverier opdaget, ved i Overværelse af deres Tjenestefolk at lade – som det kaldes : Soldet gaae, hvorved den sædvanlige, ogsaa dette Tilfælde fulgte Fremgangsmaade sees at være følgende: Paa et Sold bliver lagt en Psalmebog og et arvet Sølvbæger og i Soldstimlen indstukken Spidsen af en Sax i hvis Øine 2 og 2 af de Tilstedeværende bære Soldet; imidlertid nævnes forskjellige Personers Navne, idet den, ved hvis Navns Nævnelse Soldet dreier sig, antages at være den Skyldige. Da Soldet paa denne Maade, og uden at det er oplyst, at Nogen forsætligen havde bragt det i Bevægelse, dreiede sig, da den blandt de øvrige Tjenestefolk tilstedeværende Jens Pedersens og en Trediemands Navne bleve nævnte, afgav nysnævnte ikkun 15 Aar gamle Dreng, idet hans Huusbond og Madmoder tillige examinerede ham Tilstaaelse om, at han havde stiaalet de ommeldte 2de Liin, og angav Maaden, hvorpaa dette var skeet, ligesom han ogsaa forklarede, at hiin Trediemand havde stiaalet Vædderskindet samt lovet og tildeels givet ham 3 Mk. for at fortie det. Denne Tilstaaelse gjentog han den følgende Dag, da han blev stillet i Forhør for Underdommeren, af hvem han derefter blev arresteret; men ved den anden BarForhørsdag at confronteres med den omhandlede Trediemand, der paa det Bestemteste benægtede det ham paasigtede Forhold med Vædderskindet, erklærede han nu, hvad han ogsaa senere stadigen er vedbleven, at de Begge vare aldeles uskyldige, og at Jngen af dem havde stiaalet de bortkomne Gjenstande som hvilke ingen videre Oplysning under Sagen har været at erholde), og at han ene har været formaaet til at afgive sin tidligere Tilstaaelse ved den af hans Huusbond og Madmoder navnlig med "Soldet brugte Fremgangsmaade. Efterat Jens Pedersen derpaa var i Forbindelse med hans Huusbond og Madmoder sat under Justitiens Tiltale, blev han ved første Jnstants (Vordingborg nordre Birketing) frifunden for det ham imputerede Tyverie, hvorimod de tvende Sidstnævnte, for deres brugte overtroiske Kunst med Soldet, hver idømtes 2 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Overretten, hvortil de Domfældte appellerede, skjønnede imidlertid ikke, at de Tiltaltes Forhold kunde henføres under den af Underdommeren citerede § 46 i Forordn. 11te April 1840, der, som forudsættende et Pengetab, alene kan antages at have Hensyn til det Bedrageri, der sigter til at krænke Andres Formuesrettigheder, og da de Tiltaltes Forhold ved at anvende overtroiske Kunster, efterat Lovens Bestemmelse i 6-1-10 og 13 ere blevne hævede ved bemeldte 5, ikke i og for sig kan medføre Straf, frifandt Retten dem, dog med Paalæg af Actionens Omkostninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
J Thisted Av. advarer Propr. L. Borberg imod nogle Provindsen i denne Tid gjennemstrøifende Høleekræmmere, der foregive at være hidsendte som Commissionairer for en Fabrik i Hause; disse Handlendes Fremfærd anseer han for høiligen bedragerisk, da de ved deres snilde Ord indbilde mangfoldige, isærdeleshed Bønderne, at deres Hakkelse knive saavelsom deres Leer ere af den Beskaffenhed, at de kunne bruges over i 20 Aar som fuldkommen gode, og det som saa bliver tilbage, nemlig Ryggen, er godt at lade forarbeide Barbeerknive af; hertil hører nu en meget stærk Tro; de have imidlertid ved deres behagelige Foredrag aflokket flere 4 Rbd. for en Hakkelsekniv, som ellers kjøbes for 5 a 6 Mk. o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Forleden indfandt en Reisende sig hos en Skræder i Kjøbenhavn og kjøbte endeel færdigsyet Tøi til Beløb af henved 20 Rbd., hvilket han imidlertid bad sig tilsendt paa det Gjæstgiversted, hvorhan boede, for at han kunde faae desto bedre Leilighed til at passe det. Skrædderen gjorde dette, den Reisende passede Tøiet og fandt Alt efter sin Smag, paa et Par Beenklæder nær, som han ønskede noget forandret. Budet var godtroende noktil at tage Beenklæderne tilbage, uden at modtage Penge for det øvrige Tøi, og da Skrædderen, som mærkede Uraad, ufortøvet sendte Budet tilbage, for at udbede sig Tøiet eller Penge, havde Jndustriridderen forladt Gjæstgiversteder med alle sine Siebensachen, uden at man vidste hvor han var bleven af. Politiet skal imidlertid senere have faaet fat paa ham og bragt ham i sikker Forvaring. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Forhørerne i den Viborgske Falskmyntnersag fortsættes; en Strømpevæversvend der af Byen er i samme Anledning i disse Dage bleven arresteret. Man kan ikke andet end beklage, at Fangerne ikke paa anden Maade ere isolerede, end at Folk udenfor Straffeanstalten skulle kunne træde i Forbindelse. (Vib. Av.)med dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Tvende Fanger ere Løverdagen den 11te d. M. undvegne fra Tugthuset i Viborg; ved at overfile en af de i Vinduerne anbragte Jernstænger havde de forskaffet sig Udgang. Man vil vide, at de Undvegne allerede Natten til Søndag skulle have forøvet Jndbrud i Landsbyerne Qvorning og Ham(Vib. Av.) mershøy.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Ved Tallotteriets 1418 Trækning i Altona udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Udenlandske Efterretninger. Det engelske Parlament har denne Gang ikke villet benytte Adressen, der indgives som Svar paa Throntalen, til at critisere eller angribe Ministeriets Politik, og begge Huse bleve derfor paa een Dag færdige med deres Adresser, der bleve antagne uforandrede som de vare foreslaaede. Blandt de Taler, som hidindtil ere holdte i Overhuset, udmærker sig en af Lord Brougham, som nylig var kommen fra Frankrig og havde været tilstede ved Kammerforhandlingerne over Visitations=Retten, hvorved som bekjendt mange fjendtlige Yttringer hørtes mod England. Desuagtet yttrede Brougham det varmeste Venskab og den største Agtelse for den franske Nation og opbød al sin Kraft for at opmuntre til at bevare Freden med dette Land. Jeg tager ikke i Betænkning - sagde han – at erklære det for min urokkelige Mening at Englands vigtigste Jnteresser, dets dyrebareste Følelser og Sympathier ere uadskillelig forbundne med Freden og Forbundet med Frankrig. Jeg holder for, at den europæiske Fred lader sig sammenfatte i et Ord: Fred med Frankrig. Jeg betragter almindelig Krig og Ødelæggelse i Europa som den umiddelbare Følge af et Brud mellem disse to store Magter. Det er min inderligste og dybeste Overbeviisning, at det, som er godt for Frankrig, ogsaa er godt for England, og at det Enes Flor ikke kan sikkres uafhængig af det Andets Lykke. Denne Tale har gjort et godt Jndtryk paa den offentlige Stemning i Paris, som var bleven ubehagelig berørt ved den Omstændighed, at Frankrig slet ikke var omtalt i den engelske Throntale. - Denne Taushed og Frankrig, der er saa meget mere paafaldende, som Throntalen nævner Rusland, paa en venskabelig Maade og yttrer Haab og store Fordele af en Handelstractat, hvorom der underhandles med Hoffet i St. Petersborg, har ogsaa givet Anledning til Discussioner i Parlamentet, og Peel har i Underhuset erklæret, at der var gjor Skridt til at afslutte den saalænge omtalte Handelstractat med Frankrig, og at der var al Udsigtil et godt Udfald. (Forlangt indrykket.) Pengenes Om Skrivnig og Tidernes Forandring et Ulykkelig Gaard Kiøb og ligeledes Salg, har tilinte-Gort min Sal. Mans formue, og Som Enke, har jeg i 24 1/2 Aar været Deres Skylerene Hr. Justisraad Graniand: hvor De altid har vært overbærende med mig naar jeg ikke kunde Svare Renter, til Rette Tid – Men ennu mere den Store Godhed i Gaar jeg var paa vennerslund, og De Hr. Justisraad til bage Gar mig det Skadesløsbrev, af Glæde kunde ieg ikke Take Dem Som jeg burde, der for aflæger jeg her min Skyldigst Tak, og det ved jeg og en vær San Krensten maa vide at De er den beste Gudsdørkelse at hjelpe Enken i Sin Trænsel. Falkesløv d. 16 Feb. 1843. J. Stampe, fød Styken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Aftenunderholdning. J veldædigt Øiemed opføres af nogle Dilettanter, Torsdagen den 23de Februar 1843 i Hr. Gjestgiver Thomsens Locale i Nykjøbing, Den første Kjerlighed, Lystspil i 1 Act.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Landstedet ved Kongeveien, Lystspil i 1 Act.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Corporal Remis Tilbagekomst fra Rusland, Skizze af Guldkorset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Til Slutning: Misforstaaelse paa Misforstaaelse, Originalt Lystspil i 1 Act billetter til den lille Loge a 3 Mk. og til de øvrige Pladse a 2 Mk. erholdes hos Kjøbmand R. Sidenius og ved Jndgangen, der aabnes Kl. 6. Begyndelsen skeer Kl. 7.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Til Generalprøven, Onsdagen den 22de, kunne Tjenestefolk a 1 Mk. og Børn a 8 s. erholde Adgang, Jfølge den kongl. Generalpostdirections Skrivelse af 11te d. M. bekjendtgjøres herved, at Reisende til Befordring med den imellem Nykjøbing paa Falster og Nysted gaaende Pakkepost kunne blive indskrevne paa vedkommende Postcontoir, nemlig i Nykjøbing hver Onsdag Eftermiddag og Fredag Morgen og i Nysted hver Onsdag Morgen, og Torsdag Aften, imod Erlæggelsen af Fragten efter Pakkeposttaxten af 1839, Veilængden beregnet til 2 Miil. Nysted Postcontoir den 15 Februar 1843. v. Staffeldt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Meel- og Gryn=Handel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
At jeg har etableret en Meel- og Gryn-Handel i den saakaldte Ritmester Friis's Gaard i denne Byes Langgade, og aabnede mit Udsalg i Gaar, vel sorteret med alle til denne Handel hørende Varer, skal jeg herved ikke undlade at tilkjendegive mine Venner og Bekjendtere, forsikkrende gode Varer og reel Behandling. Nykjøbing den 17de Februar 1843. Rheinlænder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Paa Jernstøberiet i Nykjøbing kan erholdes. Plouge, flere forskjellige Slags af forbedret Construction, deriblandt de bekjendte Niels Nielsens, Langsteds og Mellem Plouge, som sælges til J. Bruun. Nutidens billige Priser. Maskinspunden Hørgarn til nedsat Priis, faaes i forskjellige No hos M. Chr. Mackeprang. Den Kjøbmand J. Andrea iboende Gaard heri Byen, hvori i flere Aar har været dreven en ikke ubetydelig Kjøbmandshandel, er underhaanden at erholde tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Til Gaarden, som er godt vedligeholdt og fordeelagtigt beliggende, hører en betydelig Gaardsplads og en særdeles smuk og stor Have. Nakskov den 16de Februar 1843. C. N. Kroyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Fredagen den 3die Marts førstkommende, og indtil videre den første Fredag i hver Maaned, om Formiddagen Kl. 10, afholdes paa Raadstuen i Mariboe ordinaire Skiftesamlinger i Kjøbmand M. D. Brabrands Fallitboe, hvilket herved bekjendtgjøres. Ved Samlingen den 3die Marts ville Creditorerne vorde affordret Erklæring over Kjøbmand Brabrands Begjering om, at tilstaaes af Boet et maanedligt Bidrag til sin og Families Underholdning, medens Boet er under Skiftebehandling. De Udeblivende ansees at samtykke i, hvad der af de Tilstedeværende besluttes. Mariboe Skifteret den 16de Februar 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Licitation over Veiarbeide. paa Lollands og Falsters mindre Landeveie i Aaret 1843 afholdes: A. Paa Falster: Onsdagen den 1ste Marts d. A. Formiddag Kl. 11 i Mikkel Thønnesens Gaard i Horbeløv, for den Deel af Veien mellem Nykjøbing og Grønsund som er beliggende mellem Sdr. Kirkebye og Grønsund, samt for Stubbekjøbing=Grøn sunds Veien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Torsdagen den 2den f. M. Formiddag Kl. 11 paa Falsters Birks Tingsted ved Nykjøbing for den Deel af Veien mellem Nykjøbing og Grønsund som er beliggende mellem Nykjøbing og Sdr. Kirkebye, for Veien mellem Nykjøbing og Gjedser Odde, Nykjøbing og Guldborg, samt den Deel af Veien mellem Nykjøbing og Stubbekjøbing som er beliggende mellem Westensborg Søe og Horrebye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Fredagen den 3die f. M. Formiddag Kl. 11 i Sognefoged Jens Løymanns Gaard i Maglebrænde, for den øvrige Deel af sidstnævnte Vei beliggende mellem Horrebye og Stubbekjøbing, samt for Veien mellem Stubbekjøbing og Hovedlandeveien. ved Nr. Alsløv. B. Paa Lolland; Tirsdagen den 7de f. M. Formiddag Kl. 11 paa Grevskabet Hardenberg Reventlows Tingsted paa Hovedgaarden Hardenberg, for Veistrækningerne mellem Saxkjøbing og Fjelde, Maribo og Svalevaadet, samt Saxkjøbing og Ourebye Skibested.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Onsdagen den 8de f. M. Formiddag Kl. 10 i Jens Møllers Gaard i Herritzløv, for Veistrækningerne mellem Nysted og Fuglse samt Svalevaadet og Herritzlev. Samme Dags Eftermiddag Kl. 2 i Sognefoged Hans Klinkes Gaard af Holebye, for Veistrækningerne mellem Fuglse og Rødbye, Rødbye og Mariboe over Hillested, Rødbye og Mariboe over Høybygaard og Bursøholte samt mellem Sæ dinge og Flintebjerg Broe paa Veien mellem Rødbye, og Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Løverdagen den 11te f. M. Formiddag Kl. 11 paa Gammelgaard, for Veistrækningen mellem Flintebjerg Broe og Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Mandagen den 13de f. M. Formiddag Kl. 11 paa Nakskov Raadstue for Veien mellem Nakskov og Taars Færgested.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Tirsdagen den 14de f. M. Formiddag Kl. 11 paa Grevskabet Knuthenborgs Tingsted paa Hovedgaarden Knuthenborg for Bandholms Skibevei. Conditionerne ere 8 Dage forinden Licitationen. til Eftersyn paa samtlige Dhrr. Auctionsdirecteurers Comptoirer i Lolland og Falster, og ville desuden blive henlagte i Gjestgiverstæderne, ligesom og hver af de i Nærheden af benævnte Landeveie boende Sognefogder vil erholde et Exemplar. Nykjøbing den 17de Februar 1843. Jessen, Amtsveipiqueur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Auction. Ifølge Forlig og Execution og efter vedkommende Udlægshaveres Reqvisition bliver den Niels Hansen Munk tilhørende, i Langholm under Dannemarre Sogn Lollands Sønder herved beliggende, Parcel af Arvefæstegaarden Flintegaard med Hartkorn 2 Tdr. 2 1/2 Alb., samt den i Jorden nedlagte Vintersæd stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Onsdagene den 8de og 22de Marts samt 5te April d. A. De tvende første Auctioner afholdes om Formiddagen Kl. 11 paa Herredets Tingsted heri Byen og 3die Auction om Middagen Kl. 12 paa selve Eiendommen, som agtes bortsolgt. Det bemærkes, at alle Bygningerne for 3 a 4 Aar siden ere opførte af nyt, og at Jordernes Areal udgiør circa 24 Tdr. Land. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Pl. 22de April 1817 til Efterretning for Pantecreditorerne og Liebhaverne, med Tilføiende, at Auctionsconditionerne forinden ere til Eftersyn hos Procurator Smidth i Nakskov. Nakskov den 11te Februar 1843. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Fredagen og Løverdagen den 10de og 11te Marts førstkommende, bliver ved offentlig Auction bortsolgt endeel af det Kjøbmand M. D. Brabrands Opbudsboe i Maribo tilhørende betydelige Varelager, som især vil komme til at bestaae af Klæde - tildeels først fortoldet efter Opbudserklæringen – Bookskin, Silke og Bomuldstøier, Shawler og andre Manufacturvarer af meget god Qvalitet. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10 i Boets Gaard paa Maribo Torv, og vederhæftige Kjøbere gives Credit til førstkommende Mikkelsdag med Betalingen, som erlægges til Boets Curator, Procurator G. Aagaard paa Binitze eller Fuldmægtig Hansen i Maribo. Varerne ere 2 Dage for Auctionen. til Eftersyn for Liebhavere. Maribo Byfogedcontoir, den 15de Februar 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Creditorerne i Sadelmager Niels Julius Rasmussen i Nysted og afdøde Hustru Ane Lisbeth Willers fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nysted Kjøbstads Skifteret den 13de Februar 1843. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-18
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, der læses inden vedkommende Retter, ere alle og enhver, der maatte have nogen Fordring paa Lods i Nysted, Anders Larsens og afdøde Hustru Henriette Elisabeth Hansens fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nysted Kjøbstads Skifteret den 13de Februar 1843. J. Schwensen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Lollands Falsters Stift. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 25 Mandagen den 20. Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Jndenlandske Efterretninger. Ved allerhøieste Rescript af 10de Februar er det paalagt det kgl. Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancelli, i Henhold til de i det allerhøieste Rescript til den kongelige Commissarius ved den slesvigske Stænderforsamling af 2den December f. A. udtalte Grundsætninger, at udarbeide et Lovudkast, betræffende Brugen af det danske Sprog i bemeldte Stænderforsamling, hvilket Udkast vil være at foredrage Hs. Majestæt til allerhøieste Approbation, for derefter i sin Tid at forelægges Provindsialstænderne for Hertugdømmet Slesvig til Betænkning. – Ved samme Leilighed har Hs. Majestæt befalet bemeldte Cancelli at afgive allerunderdanigst Beretning, angaaende hvorvidt det allerhøieste Rescript af 14de Mai 1840, betræffende Brugen af det danske Sprog i Forvaltnings- og Retssager i de Districter af Hertugdømmet Slesvig, i hvilke Kirke- og Skolesproget er dansk, er bragt i Udførelse, samt derhos at yttre sig over de Hindringer, der maatte have viist sig, hvor dette ikke er skeet, saavelsom over de Midler, der mest maatte egne sig til at fjerne disse Hindringer. J Forbindelse hermed har Hs. Majestæt derhos forlangt meerbemeldte Cancellies Betænkning angaaende den fremtidige Jndretning af de Prøver, ved hvilke de, der ville ansættes som geistlige eller verdslige Embedsmænd i de dansktalende Districter skulle godtgjøre, at de besidde den fornødne Kundskab i det danske Sprog. (C. T.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
J Fredags er atter en Qvarterne vundet i Kjøbenhavn, men da den kun var besat med 1 s., hvorimod de større Beløb vare satte paa Terne og Ambe, udgjorde hele Gevinsten kun omtrent 1100 Rbd. - Dagen troer ved denne Leilighed at burde tilføie, at naar Forposten har fortalt, at den Student, der nylig vandt en Qvarterne paa 3200 Rbd., skulde have hængt sig af Ærgelse over, at han ikke havde sat hele Jndsatsen paa Qvarterne, da er dette ingenlunde nogen virkelig Tildragelse, men kun Noget, der skulde være vittigt i Corsarens Maneer. Den Vindende, der er en agtet Candidat og Videnskabsdyrker, befinder sig meget vel og vil vistnok gjøre det rette Brug af sin Gevinst. Hidtilværende Justitiarius, Hans ExcellencBornemann, tog i Torsdags høitidelig Afsked fra Høiesteret. Hans Efterfølger vil saaledes komme til at fungere som Justitiarius i Retten ved dens Aabning paa Torsdag otte Dage. (Fædrel.)Er det ogsaa nødvendigt til de store Jagter at tilsige flere Hundreder af Bønder til at klappe, saa er det dog utvivlsomt ikke nødvendigt, at lade de stakkels Mennesker staae at vente paa een Plet 7 a 8 Timer i Frost og Kulde, hvilket var Tilfældet med de Bønder, som i Torsdags vare tilsagte at klappe i Geels Skov Kl. 8 om Morgenen, hvortil Jagten først kom omtrent Kl. 4 om Eftermiddagen. At Bønder ere Mennesker, som have almindelige Menneskerettigheder, skulde man dog troe var en saa anerkjendt Sandhed, at man i vor Tid ikke behøvede paany at bringe den i Erindring. (Fædrl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
Digteren H. C. Andersen, der, som bekjendt, igjen er reist mod Syden, men imidlertidig opholder sig paa Breitenburg, som Gjæst hos Statsminister Grev Ranzau, protesterer ifølge Jtzeh. Wochenbl." mod den ham gjorte Beskyldning at have slaaet sig til Rolighed, idet han nu er meget beskjæftiget med et stort dramatisk Digt, til hvis Jndklædning han har benyttet Sagnet om den evige Jøde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
J Aaret 1840 henvendte endeel Borgere i Sønderborg sig til Hs. Maj. Kongen med et allerunderdanigst Andragende og Anlæggelsen af en Skibsbro paa Østkysten af Als, for at der atter kunde tilveiebringes en beqvemmere og livligere Communication imellem denne Ø og Fyen, hvilken i forrige Tider, da Færgebroen ved Fyenshavvar i tilbørlig Stand, var meget betydelig, og dernæst for at Posterne, som nu gjøre en uhensigtsmæssig Omvei, kunne komme til at gaae over Als. Dengang kunde sligt Anlæg imidlertid ikke udføres, af Mangel paa de pecuntaire Midler. Da Hans Maj. Kongen ifjor besøgte Als indgaves et lignende Andragende, og da Finantsernes gode Tilstand nu let tillader at bære Omkostningerne ved den omtalte Indretning, fortrøste de Søgende sig til Hs. Maj. Jndvilgelse i deres Begjæring. For Øieblikket er Overfarten mellem Fyen og Als virkelig ikke uden Livsfare, da Færgestedet i Fyenshav i høieste Grad er ruineret. Ved Grev Bille-Brahes Opmærksomhed har Landingstedet ved Bøygden i Fyen derimod allerede længe været sat i en for(O. Th. Av.) svarlig Stand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
En svensk Smedemester Norberg har forØieblikket en Dampvogn under Arbeide, hvortil han selv har udfunden Jdeen og forfærdiget Tegningerne. Maskinen er beregnet til tre Hestes Kraft og allerede færdig. Vognen, som skal gaae mellem Nykjøbing og Stockholm, med en Hurtighed af to svenske Miil i Timen, rummer fire Personer foruden Conducteuren og skal medføre Vand og Kul forraad for 3 Timer. Ved egne Jnventioner skal Farten kunde forøges eller formindskes efter Behag. Hele Vognen med Maskine og Læs er beregnet til at veie 150 Lpd. og man antager, at den vil kunne gaae op af Bakker af 15 Graders Vinkel. (B. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
En Kokusnød, som Kjøbmand Hald i Skive nylig har lovet at ville give By- og Herredsfoged Cancelliraad Horn at knække, sees nu af sidste Jyllandspost at bestaae i en Contrasigtelse imod denne Embedsmand, der vil gaae ud paa ikke mindre end 3 Marks infamerende Bøder &c., efter Lovens 6212 og 7. Det bliver saaledes Deres Sag, Hr. Cancelliraad, siger Hald, at aftvætte de Pletter, en saa ærerørig, men lovhjemlet Paastand paafører Deres smukke Uniform, som Byfoged i Skive, samt Herredsfoged i Sallings 4 Herreder."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-20
J en Beretning fra Slesvig af 30te Jan. i Jtzehoer Ugeblad, hedder det: at der Aftenen iforveien var beordret Militair-Commando til at vaage over Orden i Hr. Lorenzens Dandselocale, og at Chefen for den fjerde Jægerbataillon desuden havde udstedt det Forbud til sine Undergivne, at Jngen af dem maatte freqventere bemeldte Locale hiin Aften. Anledningen hertil skal have været den, at for nogle Uger siden var en fra Rendsborg her i Besøg værende Gymnastiklærer af sine militaire Venner bleven indført i bemeldte Dandsesalon, hvor han, iført Uniform, altsaa bærende sin Konges Farve, idet han traadte op til Dands med en Dame, blev af Værten underrettet om: at det ikke var nogen Militair tilladt at dandse her i Uniform, og at det overhovedet ei engang var dem tilladt at betræde Balsalen i Mundering. Denne Yttring maatte naturligviis alle Militaire ansee som en Fornærmelse imod sig, og Værtens Frygt for, at de vilde hævne sig, maa vel have givet Anledning til hiin Aftens Forbud. Men, tilføier Beretningen meget rigtigt hvorledes kan man vente, at de Militaire venligt skulle slutte sig til Borgerne, naar de paa slig Maade maae see sig tilsidesatte. For det anstændige og fredelige Menneske burde Adgangen allevegne staae aaben, uden Forskiel i Henseende til den Stand, hvori han lever, eller til den Kjole, han bærer.