JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-09
Af afgangne Proprietair Gleerups umyndige Børns Arvemidler fra Vang, som blive at inddrage under vedkommende Overformynderier, kunne omtrent 24,000 Rbd. erholdes tillaans imod lovbefalet Sikkerhed, hvorom Laansøgere ville behage at melde dem til undertegnede Samfrænde=Skifteforvaltere i Proprietair Gleerups og efterlevende Enkes Fælledsbo. Aalborg, den 3die Juli 1820. P. Moller. N. Ostenfeldt.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-09
En skikkelig og flink Karl, der er vant til Orden og Flid, kan faae en god Tjeneste her i Byen fra 1ste Novb. d. A.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-09
Hos en Embedsmand er en Condition ledig for en honnet Pige. Stiftsvogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-09
Extra gode gule Erter faaes hos Th. Spreckelsen. 3 a 4 Værelser med Kjøkken, Pigekammer, Plads til Jldebrændsel, samt Gaardsrum, ønskes til Leie til Michaeli Flyttetid. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-09
Den Leilighed, som afg. Capitain Tottrup beboede, er at faae tilleie til Michaeli Flyttetid hos Snedker M. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-09
En 3 a 4 reelle Værelser, foruden Kjøkken og Pigekammer, ønskes tilleie til førstkommende Michaeli. Billet, herom mk. 1, hvori Leien tillige bedes opgivet, modtager Hr. Kjøbmand Carl Akkermann.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-09
Sidstafvigte Vinter har jeg Undertegnede funden en sort silke Paraplui, som var hensat i en Krog paa Raadstuesalen, uden at nogen dertil Eier har meldt sig. Samme, kan erholdes mod dette Avertissements Omkostning hos mig. Hørbye, Raadstuetjener. Muurdreng Christian Sauer, barnfod heri Byen, er af sin Lære undveget den 24de April d. A. Christian Sauer blev tilstaaet af Lauget, at han kunde tjene hos hvilken Laugsmester han vilde, men da han har absenteret sig fra Muurmester Jacobsen, som havde antaget ham, saa advares Enhver, som maatte have ham i Arbeide i denne Profession, hverken at huse eller bæle ham, naar de ville undgaae at blive tiltalte efter Loven. Aalborg, den 1ste Juli 1820. H. Marodt. Oldermand for Muurlauget. Steenkidt (egen Opfindelse! til at udfylde Sprækker i Træværk, imellem Muur og Træværk, samt i Muur alene, faaes hos mig efter Bestilling. Beviser for sammes udmærkede Godhed kan behageligst tages i Øiesyn. Massen bliver med Tiden steenhaard, uden at trække sig sammen eller hensmuldre. D. Chr. Green.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-09
Tillavede Oliefarver i alle Couleurer, færdige til Paastrygning, saavel som gode tørrende Linolie=Fernis, faaes i smaa og store Qvantiteter til de billigste Priser hos Malermester T. S. Poulsen paa Vestergade.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-09
En Dreng kan blive antaget i Lære hos Mal 400 Rbd., af Aalborg Kjøbstads Fattigvæsens Capital-Formue kan urax erholdes tillaans imod anordnet Sikkerhed. Begjeringer desangaaende, ledsagede af Taxationsforretninger, indleveres til Fattigvæsenets Casserer.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-09
Ved Proclama af Dags Dato ere Creditorerne i afdøde Gaardmand Morten Christensen af NørreRødkiær i Lendum Sogn og efterlevende Enke Anne Johanne Henrichsdatters fælleds Bo, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Krav; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Horns Herredscontoir i Frederikshavn, den 25de Juni 1810. Rømer. Paa Aalbekbugten, lige østen for Aalbek By, omtrent 1/2 Miil fra Land, paa 5 a 6 Favne Vand, er fundet et Kjetting-Anker med Jernstok, et Boiereb og Træbøie, samt en Stump Jernkjetting. Paa Ankeret, der er af circa 2 Skpds. Vægt, findes intet Mærke. Eieren heraf indkaldes til inden 2 Maaneder fra denne Begjendtgjørelses Datum for Undertegnede at bevise sin Eiendomsret, da Ankeret ellers tilfalder Finderen. Horns Herredscontoir i Frederikshavn, den 2den Juli 1810. Rømer.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-09
Mandagen den 13de d. M., om Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Licitation paa Aalborg Raadhuus over Opførselsen af 4 Stk. nye Skorsteensrør i Hovedvagten, Spiseqvarterret og det militaire Sygehuus. Conditionerne for denne Licitation henligge nogle Dage forinden til Eftersyn paa Kæmnerens Contoir, hvorhos bemærkes, at OverSlagssummen udgjør 116 Rbd. 49 s. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaberes Efterretning. Aalborg, den 6te Juli 1810. A. Mørch. Det ved Licitationen den 12te f. M. gjorte mindste Bud paa Vedligeholdelsen af Tagene, saavel med Udspækning som med Tagsteen, paa de Communen tilhørende Bygninger, i et Tidsrum af 8 Aar, ikke er tillagt Approbation, saa er en ny Licitation berammet at afholdes paa Aalborg Raadhuus Mandagen den 13de de M., om Formiddagen Kl. 10, over bemeldte Tages Vedligeholdelse. Hvorhos det bemærkes, at der intet Underbudantages efter Licitationens Afholdelse, saaledes at Hammerslaget giver Approbation; Conditionerne for denne Licitation henligge nogle Dage forinden til Eftersyn paa Kæmnerens Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaberes Efterretning. Aalborg, den 6te Juli 1819. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-09
Mandagen den 13de d. M., om Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Licitation paa Aalborg Raadhuus over Opførselse og Ombygning af Broen ved Vesterport. Conditionerne henligge nogle Dage forinden Licitationen til Eftersyn paa Kæmnerens Contoir, hvorhos bemærkes, at Overslagssummen udgjør 670 Rbd. 32 s. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaberes Efterretning. Aalborg, den 6te Juli 1840. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-09
Jfølge Begjæring fra Skifteretten bliver, i Stedet Nr. 401 i Roldgyden her i Byen, afholdt offentlig Auction Torsdagen den 16de dennes, om Formiddagen Kl. 10 over det Stervboet efter Værtshuusholder Niels Melchior Larsen Birk Hustru, Kirstine Larsdatter, tilhørende Løsøre, bestaaende af Borde, Bænke, Stole, Sengesteder, Sengeklæder, Kjøkkentøi, noget Flensborg, Brændeviin, Rom og Æddike m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 7de Juli 1820. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Udlandet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Dagspostens Efterretninger. En telegraphisk Depesche af 1ste Juli fra Marschal Va lie til Krigsministeren indeholder Beretning om, at en Transport er bleven afsendt fra Medeah til Miliana, hvorved denne Plads er bleven tilstrækkelig provianteret indtil 1ste November. Transporten blev commanderet af Oberst Chan garnier og det mislykkedes Abdeel=Kader, med 6000 Hest- og 2000 Fodfolk at modsætte sig dens Marsch. Staden siges at være i en fortræffelig Forsvarsstand, ligesom befæstningsarbeiderne ved Medeah, der omfatte den største Deel af Skoven, som omringer Staden, næsten ere fuldendte. - Marschallen vil ved en Transport lade Medeahforsyne rigeligen med Levnetsmidler indtil 1ste November. Bladet,le Temps" yttrer, at det skal være Marschal Va lees Hensigt, naar Felttoget er til Ende, at forlange at blive kaldet tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Fra Sea Uriel skrives under 25de f. M.: Dronningerne (af Spanien) skulle igaar ankomme til Lerida. Seiers hertugen, som kun har opholdet sin Armees Bevægelser, for udelukkende at skjænke Sikkringen af de ophøiede Reisendes Vei sin Opmærksomhed, vil nu kraftig forfølge Rebellerne.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
De carlistiske Chefer have igaar holdt et stort Krigsraad i Oliano, og man troer, de have besluttet at tage til Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
- Efter Memorial Bordellais vil Dronningen udstede fra Lerida et Amnestie=Decret. Betræffende de Concessioner, Mehemed Ali er tilbøielig til at gjøre, indeholder en Skrivelse af 26de Juni fra en Correspondent i Paris til Redacteuren af Augsb. Allg. Zeitung, Følgende: Vicekongen af Ægypten lod ved Efterretningen om Storvezirens Afsættelse i Constantinopel, Hr. Cochelet kalde til sig og erklærede ham, at han betragtede denne Forholdsregel som en Gunstbeviisning, hvorved Storherren havde lagt en særdeles Tillid til ham, Vicekongen, for Dagen. - Da han nu troede sig forpligtet til at bevise Padischaden for denne Naade sin uindskrænkede Taknemmelighed, saa vilde han til endelig Opnaaelse af den forønskede Rolighed og Orden erklære sig villig til: 1) at sende den tyrkiske Flaade tilbage til Stambul; 2) at aftræde til Porten Øen Candia, de hellige Stæder og nogle til Grændserne af Marasch, Karaman og Jtschil stødende Districter af Adang. Han forlanger derfor kun arvelig Belenelse med Ægypten og Syrien.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Fra Sicilien berettes, at de i Stæderne Palermo Girgenti, Trapani og Caltanisella oprettede Militair=Commissioner, som skulde opløses den 30te Juli, forblive i Kraft indtil Aarets Ende, og træde istedetfor de sædvanlige Domstole.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
J det franske Pairskammer er Lovudkastet til den transatiantiske Damppaquetfart eenstemmig blevet antaget i Mødet den 3die Juli. Efter, Augsb. Allg. Z. er en Afdeling af den russiske Flaade, som har indskibet i Theodosia den 13de Division tilligemed flere Bataillioner af den 15de, og bragt dem til den tscherkessiske Kyst, igjen vendt tilbage til Sebastopol, efter at hine Tropper paany have besat Tuabs- og fattet Posto der. To andre Divisioner have tiltraadt deres Marsch til Lands fra Krim, og begivet sig til Terek, som de allerede i den første Halvdeel af Juni ville have passeret, for at operere imod Tichetschenzerne og Lesghierne. Ogsaa General Grabba har mod Slutningen af Mai sat sig i Bevægelse fra Kuban.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Fædrelandet. (De med 7 betegnede Artikler ere Correspondents=Efterretninger.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Kjøbenhavn, den 7de Juli. Hans Majestæt vil, efter Forlydende, paa sin Reise til Provindsen blive ledsaget af en Deputeret af hvert Collegium, en Foranstaltning, der vistnok maa kaldes i høieste Grad priisværdig og viser, hvor grundigen Hs. Majestæt ønsker at sætte sig og sine nærmeste Raadgivere ind i alle Provindsadministrationernes Details. Som Hs. Majestæts Ledsager for Cancelliets Vedkommende nævnes Conferentsraad Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Hs. Kgl. H. Kronprindsen er i Løverdags med sin, heri Bladet før specielt omtalte nye Lystkutter Neptun" afseilet herfra, som det hedder, til Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
- Augsb. Allg. Zeit. melder herfra: Efterretningen om Kongen af Preussens Død har her vakt megen Deeltagelse og hans ædle, simple Liigbegjængelse fundet meget bifald. Reflectionen over den kostbare og lidet tidsvarende Pomp. som andensteds har viist sig ved en lignende Leilighed, ere naturligviis ikke udeblevne. J samme Blad berettes: "J Fædrelandet." bringes den Efterretning, at Regjeringen staaer i Begreb med at formindske de underordnede Cancelli Embedsmænds Gehalter. Jeg maa antage, at heri hersker en Vildfarelse. J lang Tid har nemlig af Regjeringen og de høieste Autoriteter, af den liberale og legitime (skal vel være den conservative", thi om Legitimmitet i dette Ords politiske Betydning kan vel ikke være Tale i Danmark, Presse, ja endog af de ivrigste Forsvarere af Besparelser aabent væ tet anerkjendt, at de danske underordnede Embedsmænd - næsten uden Undtagelse - ikke kunne leve af deres Gager, at de tildeels ere slettere aflagte, end Dagleiere, og at Forøgelsen af deres Jndtægt for Statens egen Skyld er nødvendig. Hvorledes skal det nu kunne rime sig, at ChriLonninger, medens Frederik den Sjette kun ved Døden blev forhindret i deres Fordobling:
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Repræsentantskabet for Studentersamfundet har ved sin Formand hos Cancelliet anholdt om, at det vil paalægge Kjøbenhavns Politidirecteur at undlade at lægge Samfundets Sammenkomster og øvrige Virksomhed nogensomhelst Hindring i Veien, eller ogsaa tilstede, at Politidirecteurens Adfærd imod Samfundet underkastes Domstolenes Prøvelse. Der er skrevet og talt saameget om det Misbrug, som der hidtil er gjort af Bondernes Kongereise, især ved Stænderforsamlinger, at man skulde troe, at dette Misbrug, var, om ikke hævet, saa dog indskrænket. Et Beviis paa, at dette imidlertid ikke er Tilfældet, kan den Kjendsgierning afgive, at Hofmarschallatet, efter Kronningshøitideligheden, ved hvilke Bønderne fra Sognene i Omegnen af Hillerød havde maattet levere Heste og Vogne til næsten idelig Brug, i Mandags og Tirsdags lod tilsige henved 20 forspændte Bøndervegne og omtrent lige saa mange Forspandsheste, uden dog at disse fik Noget at bestille, men efter flere Timers Ophold kunde vende tilbage til deres Eiermænd. En saadan Ødslen med Bøndernes Tid og Kræfter vil vistnok ikke finde Kongens bifald, naar det kommer ham for Øre. - Billedhuggeren, Professor Freund, er idag bragt til Graven paa Assistentskirkegaarden. Thorvaldsen fulgte den hædrede Afdøde til Graven, hvorhen han blev baaren af unge Kunstnere.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Kbhvosten, siger om den i disse Dage afdøde Billedhugger, Professor Freund: Fædrelandet har i ham tabt en af sine dygtigste og ædleste Sønner. Hans Liv afgaet af de meest slaaende Exempler paa, hvad Villiens Kraft formaaer, naar den understøttes af en rastløs udholdende Flid. Uden noget særdeles fremtagende Talent arbeidede Freund sig op til et agtet Navn i Kunstverdenen, og gjorde det ædleste Brug af sin Stilling som Professor, ved at yde mangen ung Kunstner hjælpsom Haand og være ham en trofast Støtte.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
. - J Onsdags døde Professor i de orientalske Sprog ved Universitetet, Dr. Johannsen, efter lang Tids sygelige Tilstand. Hans Begravelse fandt Sted igaar. Som formeentlige Concurrenter til den ved hans Død ledigblevne Docentpost nævner man Magistrene Hermannsen, Monrad (Medudgiveren af Fædrelandet, og Wærliin. Monrad vil imidlertid neppe blive admitteret, saalænge han befinder sig under Action.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Til den igaar stedfundne Universitetsfest i Anledning af Kroningen har Prof. Madvig udgivet et Jndbydelsesskrift, der indeholder et Blik paa Oldtidens Statsforfatninger med Hensyn til Udvillingen af Monarchiet og en omfattende Statsorganisme. Forfatteren viser deri, hvorledes i Oldtiden Forfatningen udviklede sig fra det oprindelig, patriarchalske Høvdingdømme gjennem Republiken. til de monarchiske Former, som beherskede den civiliserede Verden ved dette Tidspunkts Ophør, men den Stat, som dannede Overgangen, nemlig det mægtige Rom, nød kun de bittre Frugter af denne Fremskriden, som det først var de senere Tider forbeholdt at sætte Priis paa. (Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Journalistikken synes i den senere Tid at tage en noget heed Vending, der ogsaa har fremkaldt flere heftige Collisioner iblandt Hovedstads-Redacteurerne indbyrdes. Adskillige Yttringer i Kjøbenhavnsposten, havde saaledes endog bragt "Dagens Redacteur i den Grad i Harnisk, at han erklærede, at ville søge den Satisfaction, som egner sig for Mænd af Ære, hvis ikke den foregivne Redacteur af Kjøbenhavnsposten, "Skrædermester og Fanepost uden for Stadshauptmanden, Grune selv maatte antages at være saa ganske udenfor Redactionen, at Hr. Thyge Becker, teur kunde erholde traaede, naar han henvendte sig paa første Blads Contoir, hvor Forfatteren af de formeentlige Sigtelser var at træffe. Om dette curiøse journalistiske Sammenstod forøvrigt har efterladt noget Spor, er os ubekjendt." - Dagens Redacteur synes i det Hele taget i den senere Tid at inclinere stærkt for Ridderalderens Tendentser. Hvorvidt dette hidrører fra, at Hr. Becker, der ellers er af simpel borgerlig Herkomst, men ved et Bi Slægtskab skal være halvbeslægtet med Adelen, maaskee af denne Grund henregner sig til Menneskehedens Elite, eller muligt som Fanepost i High Torvernes Tjeneste troer at kunne see haanligt ned paa en Fane post udenfor en borgerlig Stadshauptmand, skulle vi ikke paatage os at afgjøre; men i hvert Tilfælde stemmer det vist ikke med de chevaleresque Begreber og Raffinement eller de borgerlige Begreber og god Opdragelse, naar man seer Hr. Thyge Becker endog i den Grad glemme sig, at han, efter en gientagen Bebreidelse af Red. af Berlings Tidende, Hr. Nathanson, for at have optaget Efterretninger af dennes Blad uden at anføre Kilden, i sit Svar herpaa paa en uartig Maade elluderer til Hr. N. tidligere Kjøbmandsstilling samt lægger sin mosaiske Collega en fremtidig mere Schristelig finde, Adfærd paa Hjerte. Det er vistnok en Ynk at de Conservative ikke skulle have Repræsentanter, der bedre forstaae at føre deres Pen og bedre at tæmme den. . - De Medlemmer af det kgl. Theaters Personale, som agte at foretage en Kunstreise i Jylland, ville først besøge Fredericia. Selskabets Repertorium er forholdsviis ved udstyret. Blandt Andet agtes givet: Enten elskes eller døer, gen Hytte og hans Hjerte, et Eventyr i det Grønne, Amors Genniestreger og fl. Smaastykker. Cachucha, dandset af Jfr. Petrine Fredstrup, vil naturligviis heller ikke mangle. Paa Reisen agter Dherrer Jnstructeur Nielsen og Phister, som først begive sig til Odense, at forene sig med Selskabet. - Violinisten, Hr. Capelmusicus Simonsen og Kone, Mad. Simonsen, agte sig ligeledes i Theaterferien til Provindsen, foreløbig til Møen. - Takadressen til Stadens 35 Mænd henligger endnu til Underskrift indtil imorgen Aften for den paafølgende Dag at overrækkes disse.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
. - Jfølge kgl. Rescr. af 29de f. M. staaer Frederiksborg Slotskirke aaben for Bønderne i Amtet indtil Udgangen af denne Uge, i samme Stand, hvori den er bleven sat til Kronningshøitideligheden.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Antallet af de skandinaviske Naturforskere og Læger, som i denne Tid deeltage i Sammenkomsterne i Kjøbenhavn, udgjør omtrent 250.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Cand. juris H. Trojel opfordrer i Dagens de af Kjøbenhavns gode Borgere, der dele hans Anskuelser, til at nedlægge en formelig Protest mod den af Borgerrepræsentanterne indgivne Adresse til Hs. Majestæt. - J Adressevisen, der er vant til at kime meget stærkt i den patriotiske Stormklokke, læses et subtilt Forslag til paa een egen Maade at afbetale den danske Stats gjæld. Der proponeres nemlig, at hver Patriot af sin aarlige Indtægt skulde afgive 10 pCt.; den, der saaledes har i aarlig Indtægt 1000 Rbd., menes lige saa nemt at kunne leve af 900 Rbd., naar han blot tager Patriotismen med til Hjælp; den, der kun havde 600 Rbdlrs. Jndtægt syntes at kunne indskrænke sig til de 5 pCt o. s. fr. Der kunde da forskjellige Steder i Landet oprettes Jndskudscontoirer, hvor Patriotismen havde at erlægge sine Offre. Forfatteren erindrer om den Tid, da de danske Qvinder gave deres Smykker og Pectiosa til at udløse deres Konge af fjendtlig Fangenskab.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
J Beretningen om Udfaldet af den theologiske Embedsexamen den 4de d. stod. Christian Christens Fenger, læs (Dagen.) Christian Fenger Christens.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Befordringer. Under 23de Juni er Kjøbmand H. Steins Valg til Raadmand i Tøndern allern, blevet bekræftet, og under 28de er Raadmand W. L. Jürgens i Ratzeburg bleven udn. til virkelig Cancellieraad. - D. 6te Juli er Overlods og Jndrulleringschef i Fyens og Langelands District, Capt. K. Linde, R. af D. og Dbd., tillagt Commandeurcapitains Characteer. - Samme Dag er Commandeur C. Wulff. R. af D. og Domd., udnævnt til Chef for den i August Maaned til Brasilien m. fl. Ste(B. T.)der udsendende Orlogsfregat Notal.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Sorø Academie høitideligholdt den 28de Juni ved en skest, hvortil var indbudet ved et Program af Lector B. S. Jngemann. "Skyhimlen eller den Luke=Howardske Skyformationslære betragtet som Billedform for Naturpoesien, (30 Sider i 4to). Festtalen holdtes af Academiets Director, Sangene vare forfattede af Lectorerne Hauch og Jngemann. Om Aftenen var Bal paa Academiet (Sl. Av.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Af de flere Udnævnelser, som i denne Tid have fundet Sted i Kjøbenhavn, hedder det i Loll. Falst. Avis, ansees vi det ikke upassende, her særlig at fremhæve, at Eieren af Vennerslunds Gods, Landvæsenscommissair Grandiean, er bleven udnævnt til virkelig Justisraad, Vi haabe med det Første at kunne meddele vore Læsere Efterretning om, paa hvilken Maade Beboerne af Vennerslunds Gods have feiret denne for deres høitelskede Godseier saa glædelige Begivenhed, hvorimod vi frygte for, ikke at ville faae Plads til at opregne alle de veldædige Foranstalinger, som denne Begivenhed vil give den omtfølende, nu hædrede Mand Leilighed til at udvise mod de af ham saa hjerteligt elskede Bønder.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Ved Universitetet i Kiel ere skeete følgende Promotioner: Seminardirecteur Professor Asmussen i Segeberg, og Licent. theol. & Dr. phil. Førstemann, Bibliothekssecretair i Halle, til Doctores theol. Hs. Excell. Geheimeconf. Regjeringspræsident Spies i Schleswig, Overappellationsretspræs. Hopp i Kiel, Universitetscur. i Kiel Jensen og Hoftaad Prof. Dahlmann til Doctores, juris; Districtsch. Krigsraad Gadolin i Lygumskloster til Dr. med.; og Grev Wolff v. Bausdissin til Ranzau, Prof. i Physik ved det catholske Gymnasium i Breslau, Brettner, Pastor Jensen i Gelting, Boghandler F. Perthes i Hamborg, kgl. preuss. Generallieuten. Rühle v. Lillienstern, Chef for Krigskolen i Berlin, Kammerherre, Carl v. Rumohr og Overappellationsr. F. C. Schmidt i (Kiel. Corresp.) Kiel til Doctores phill.
Aalborg Stiftstidende, 1840-07-10
Fra Hr. Dr. C. Paludan=Müller læses i Hemp. Av følgende Skrivelse: "Dem blandt mine Landsmænd, der lide af Tunghørighed, anseer jeg det for Pligt at gjøre opmærksomme paa en Læge i Kjøbenhavn, der specielt har lagt sig efter denne Sygdoms Behandling, nemlig Hr. Regimentschirurg A. B. Schytz. Paa flere Steder i Europa, især i Paris, har han gjort sig bekjendt med de berømteste Lægers Fremgangsmaade, og jeg kan af egen Erfaring bevidne, blandt Andet, den ualmindelige Sikkerhed, hvormed han uden Smerte for Patienten bruger forskjellige Jnstrumenter. J fire Maaneder har jeg i dette Aar benyttet denne fortrinlige Læges Hjælp; og omendskjøndt den ringere Grad af Tung hørighed, hvoraf jeg lider, hidrører fra organiske Feil, der efterhaanden have udviklet sig fra min tidligere Ungdom, saa at Curen kun lovede liden eller ingen Frugt, bevirkede den dog nogen Forandring, fornemmelig derved, at det ene Øre, som jeg alt længe havde betragtet som opgivet, atter blev bragt i brugbar Stand og er for Øieblikket det, der gjør mig bedst Tjeneste. - Det er en Selvfølge, at jo betimeligere Hjælpen søges, desto snarere vil den være at haabe, hvorfor det meget er at anbefale Forældre, der spore Anlæg til denne Sygdom hos deres Børn, i Tide at henvende sig til Lægen; men da Sygdammen har flere forskjellige Aarsager, bør selv den Ældre ikke opgive Haabet om Helbredelse, uden i det Mindste at have forsøgt ethvert fornuftigt og muligt Hjælpemiddel. - En Beretning om de Cure, Hr. Schyt har foretaget sig i det første Aar efter sin Hjemkomst fra en Udenlandsreise, har han for kort Tid siden meddeelt i Ugeskrift for Læger, 2det Bind. Nr. 12 og 13.