Berlingske Tidende, 1835-06-19
Paris, den 10de Junii. – J sine Møder den 7de og 8de d. M. har Cabinettet, paa Hr. Thiers's Forslag, besluttet, for Øjeblikket slet ikke at indgaae nogen Forpligtelse, hverken for eller mod Jnterventionen. Hvis Spanien ønsker og forlanget det, men heller ikke før, skal Fremmed=Legionen i Algier, 6000 Mand stærk, stilles til dets Disposition, saavelsom en Deel af Frankerigs Sømagt, i Forening med den engelske Vigtigheden af denne Bistand kan man omtrent beregne, naar man lægger Mærke til den spanske Kysts Udstrækning og dens mange Søstæder, J Frankerig og England kan den spanske Regjering hverve, og det portugisiske Hielpecorps paa 6000 Mand skal strax rykke ind. Disse Forholdsregler har man for det første fundet tilstrækkelige. Jøvrigt er endnu Jntet afgjort om Jnterventionen eller Jkke-Jnterventionen; Begivenhederne ville først oplyse eller modficere Anskuelserne, til Bedste for denne eller hiin. – "Journal des Debats fra i Dag yttrer: Efter vor Anskuelse er alt Dette ikke forskjelligt fra en Vægring ved Jntervention. Men da man nu engang har fattet denne Beslutning, kunne vi ikke undlade at udtale det Ønske, at dette sidste, saa indsvundne paabikke ligeledes maa vorde skuffet; at disse halve Forholdsregler, af hvilke maa ventes et halvt Resultat, i det mindste maae opnaar dette halve Resultat, at de ikke komme for seent, og at ikke det alvorligt Spørgsmaal, man saaledes vil løse, ved pludselige Begivenheder af en anden Natur forvikles endnu mere. Gjerne indrømme vi, at store Betænkeligheder have stillet sig i Veien for en afgjørende Forholdsregel; men vi blive dog ved den Overbeviisning, at politiske Anskuelser af en høiere Natur havde maattet tale for en virksommere, for en reel Jntervention. Den, at Journalen yttrede Frygt for Begivenheder af en anden Art synes at maatte angaae den Forventning, at saasnart det bliver bekjendt, hvorledes de høi priste Bundsforvandte have forladt den spanske Regjering, vil denne blive styrtet ved en revolutionair Bevægelse af den frisindede Deel af Nationen og Forfatninger fra 1812 komme istedetfor det kongelige Statut og Juste milien Regjeringen. Derpaa hentyder ogsaa det sidste Nummer af den spanske Tidende Abejan, hvori det hedder: Efter al Sandsynlighed vil Spanien af sine Bundsforvandte faae al den Bistand, der kan udfordres til Fredens hurtige Gjenoprettelse og til det kongelige Statuts Sejr. Vi troe, at det kongelige Statuts Opretholdelse vil være den uvægerlige Betingelse for denne Bistand, et vi ville en anden Gang vidtløftigere udtale os herover. -de franske Oppositionsblade see i denne Ytring af Abeja en Stadfæstelse af den, bestandig af dem bibeholdte Anskuelse, der tillige har næret deres Uvillie mod Jnterventionen, nemlig at denne sidste, hvis den udførtes, vilde ligesaameget være rettet mod Liberalismen i Spanien, som mod Carlismen. – Man kan imidlertid vente, at den Blottelse, den spanske Regjering har givet sig ved denne sin frugtesløse Ben om Hjelp, vil ikke vætte liden Forbittrelse i Madrid. Den Sikkerhed, hvormed den derværende franske Gesandt, Hr. Ravneval, havde lovet Frankerigs Jntervention, saasnart den forlangtes, har ikke bidraget lidet til at foranledige det spanske Cabinet til hiin Beslutning som det nu lettelig kunde faae Lejlighed til, paa det bittreste af angre.