Københavns Adresseavis, 1788-07-04
Fundne og opdagede Sager. I Gaar er fra et mistænkelig Fruentimmer i store Grønnegade Nr. 225 i Kielderen, frataget 3 Mandskjorter, Navnet udpillet; hvem som kan beviisliggjøre at have mistet dem, kan imod dette Avertissements Bekostning samme bekomme. Ved Canal=Compagniet er optaget en stor Griis; Eieren kan melde sig i No. 226 i Adelgaden. Imellem Kiøbenhavn og Fredensborg er fundet en liden i Spanskrørs Stok med Guldknap; Anviisning gives i Compagniestræde Nr. 52 i Kielderen. Fortsettelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det kongel. danske Landhuus holding=Selskab udsætter for Aaret 1788. (See No. 141. 70. Skjønt Dannemark i mange Aar har gjort Oste, og deriblant ogsaa de saakaldede føde, saa har man dog hidtil hverken kundet naae et Holland eller Engeland, hvis Oste især bruges hos os, i denne fornødne Konst, men i dets Sted aarligen fortæret en utroelig Mængde af disse fremmede Vare til ikke ringe Tab for Rigerne. Paa mange Stæder har maadelige Græsgange tildees været en Hoved=Hindring heri, thi slet Græs og Felleder oversatte med Kjør giver aldrig fede Oste, Paa andre Steder har Ulyndigheden om den rette Maade at gjøre Osten paa, især hos Bonden, endnu dertil bidraget mere. Da Græsningen nu, ved saa mange hindringers Bortryddelse og Kundskabs Udbredelse efterhaanden overalt vil tiltage, holder Selskabet det for den beleiligste Tid at opmuntre til Forbedringen af Landets søde Oste, og udsætter derfor følgende Premier: For beste Sødmelks=Oste gjorte i Danmark efter Bekjendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 2 Skippund, Selskabets tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For beste derefter, ikke mindre end 1 Skippund, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift, og æskes inden neste Aars Udgang. Af Osten vil indsendes en Prøve til Selskabet paa 8 til 10 Pund, og Attester gotgjøre, at Resten svarer til Premien. Med Toboe-Oste kan man dog ikke samæske, da det Slags Oste ikke egentlig henhører til de saakaldede søde Oste. De Oste som her udsættes Premie for, maae være ganske enkelte og ukonstlede i Henseende til deres Materie, bestaae af sød Melk allene, bragt til Sammenrinding ved den simpleste Løve, og Melken end ikke være nogen (af anden Melk skummet) Fløde tilsat; men Ostene maae allene have deres indvortes Værd, og udvortes Skiønhed fra Græsset hvori Kreaturene have gaaet, og Konsten hvormed de ere gjorte. Denne, i hvor ringe den kan synes for mange, er dog ikke ubetydelig. Smaae Omstændigheder kan gjøre det umueligt at gjøre en god Ost af den ypperligste Melk. Mangel paa Kræfter, naar man gjør den med bare Hænder, uden Hielp af Perse, hører derhen. Mangler Løven noget, kan Melken ikke rinde sammen. Er Osten under Arbeidet bleven kold, kan Valden ikke ret udarbeides. Er man ikke hurtia nok i Arbeidet, maae det hele standse m.v. Noget af det først fornødne til Ostmageriet blev derfor, forat vinde Tid og spare Kræfter, en god Ost=Perse. Jmidlertid kan man dog og udrette det, som herved skee skal, med stærke Armee allene. Holland bruger ikke andet Mid deel til de mange Tusinde Oste det giør, skjønt Engelland giør neppe nogen uden Perse. J hvad man vælger, bliver det Hoved=Omstændighederne, som ikke vil glemmes: at anvende Melken til samme Øieblik den kommer fra Kjørene; at udarbeide Vallen af sin Ost imens den er varm, naar man synes det er skeet, da i en Hast at skjere den i Stykker, ælte den derpaa til mere Melk end Valle løber fra den og forme den paa nye, men derhos ved hele Arbeidet at iagttage, at det skeer, naar man arbejeder uden Perse, i en Tid af 6 til 7 Qvarteer i det højeste, da Melken ikke holder sig vedbørlig varm længere. Jo gulere Osten da er, naar den er ferdig, jo fuldkommere er den. Men alt kan ikke her anføres. For den, som derfor ikke haver lært den rette Omgangsmaade i denne Fald, har Selskabet ladet en kort Underretning indrykke i Almanakken for 1788, som giver herom den fornødne Oplysning. Ost=Persen som bruges i Engelland, er og alle Søgnedage at see hos Selskabets Sekretær. 71. For den Bonde=Familie, som beviser at have ved deres Drengebørn spundet i største Mængde Linned eller Ulden, udsætter Selskabet for hver geistligt Stift i Danmark følgende Premier: For den største Mængde, 12 Rdlr. For den næst største, 10 Rdlr. For den dernæst, 8 Rdlr., og for den derefter 6 Rdlr. En Prøve af hvert Spind, ei mindre end 1/4 Pund, følger med Anmeldelsen. Disse Premier kan ikke æskes af nogen, med mindre det bevises ved paalidelige Attester, at Drengene haver spundet i 2de Aar: hvorfore deri maae anføres Drengenes Alder, i hvad Maaned og Aar de har begyndt at lære at spinde, da de, som tidligst have lært det, vil, naar Omstændighederne for Resten ere lige, have Fortrin til Premie. Ved Bedømmelsen af Spindet vil der blive paaseet, om det er for Fabriker eller andre uden for Huset som forfærdiger uldne og linnede Tøier. Ulden Spind i lige Mængde, spunden paa Skotterokke, gives Fortrin frem for de sædvanlige Rokke. Skulde Forældre, som have mange Drengebørn, vise een eller anden besynderlig Flid for deres Børn til Befordring af Hensigten med disse Premier, vil Premierne vorde forhøjede eller desuden tillagt Medailler. Disse Premier æskes første Gang i Slutningen af Aaret 1790, og i de følgende An ringer inden deres Udgang. 72. Da man har merket, at Spinderier, tjenlige for Manufakturister og Fabrikører, ere kun i en heel maadelig Drift, ja fast ikke til, med mindre de drives fra Hovedstaden; men det dog er baade mueligt og for Anlæg gere af samme meget fordeelagtigt, samt for Spindere og Spindersker en vigtig Næring, naar slige ordentlige Spinderier kunde komme ret i Gang: saa udsættes følgende Premier for alle smaae Kjøbstæder, For den Kjøbmand eller anden, i Kjøbstæderne, som paa egen Regning, og uden anden Opmuntring eller Betaling, anlægger de største Spinderier, og deraf erhverver det meste og best spundne Garn af dansk Uld inden den første October 1789. Forden største Mængde, ikke mindre end 4000 Pund, Selskabets anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For næste Mængde, ikke mindre end 300 Pund, 30 Rdlr. For næste Mængde derefter, ikke mindre end 200 Pund, 20 Rdlr. Attester af vedbørlig Paalidelighed maae indsendes til Selskabet inden 1ste December 1789. J samme maae bevidnes af troeværdige Vidner, som har seet og undersøgt Tingen, at den Mængde Spind, som Attesten gives om, virkelig findes paa Stedet, eller er da funden der, spunden i Vedkommendes anlagte Spinderier efter denne Premies Bekjendtgjørelse, at Fiinhed og Godhed af Garnet i alt svarer til den eller de Prøver, som maae følge Attesten Selskabet til Efterretning. Derhos maae tillige meldes den Mængde anden Slags Spind, finere og grovere, som i det Spinderie er udbragt, tilligemed det hele Spinderies Hænder efter Kjøn og Alder, denne regnet til Ungdom under 13 Aar, Middelalder derfra til 40 Aar, og Alderdom derover. Ved dansk Uld forstaaes her den Uld, som falder i Hans Majestæts Rige, og Lande. Garnet maae være haspet paa de i kjøbenhavnske Manufakturer og Fabriker efter kongelig befaling, brugelige Hasper, 2 Alen danske i Vide, og Stykket eller Strengen bestaae af 10 Knek, hvert Knek til 40 Traade, uden hvilket Maal intet Garn kan komme i Betragtning til Prisen. Ved Premiens Tildømmelse regnes Mængden, mod Fiinhed og Godhed, saa den faaer den største Premie, hvis Garn har høieste og fleste gode Egenskaber. Man veed, at skiønt Skotterokkegarn er meest fordeelagtigt for dem at spinde, som forstaaer Konsten vel, da et meget større, Arbeid giøres i en kortere Tid end ved andre Rokke; saa dog, da Manufakturerne har mindst Mangel paa Skotterokkespind, bestemmes her ingen vis Spindemaade i Henseen. de til Rokken, ei heller om Spindet er af kæmmet eller kardet 73. a. For de tvende Stiftelser det almindelige Hospital, og St. Nikolai Fattiges Skole, udsætter Selskabet efterskrevne Premier, For beste og fineste Linnedspindi største Mængde, 20 Rdlr. For næst beste og fineste i næst største Mængde, 15 Rdlr. Og endelig for det næste derefter i Godhed og Mængde, 5 Rdlr. Disse Premier, vindes stiftelseviis saaledes, at en Stiftelse ei vinder mere end een Premie. De vundne Premiers Uddeeling bestemmes paa den Maade, at den Person, der vinder Premien for Stiftelsen, skal deraf allene nyde de to Femtedele, da derimod det øvrige af den vundne Premie uddeeles til de beste og flittigste Spindersker og Spindere i samme Stiftelse, hvilken Uddeeling Selskabet overlader til enhver Stiftelses Foresatte, hvorved dog er at merke, at det Spind, som Selskabet belønner, maae altsammen være af een og samme Haand. En Prøve af Priisarbeidet, ikke mindre end 1 Pund, maae være indleveret inden sidste December 1788, og i enhver Stiftelses Attest anføres, hvormeget saadant Priisspind der i det Aar, i hvilket Æskningen indsendes, er forfærdiget, enten af en og samme Haand eller af flere, hvilket derpaa forevises, naar Selskabet det forlanger, b. Videre udsætter Selskabet for de her i Kjøbenhavn anlagde Frieskoler følgende Premier, der ligeledes skal vindes skoleviis, nemlig: En Premie paa 20 Rdlr. for det det beste og fineste Linned spind i største Mængde af een og samme Haand. En Premie paa 10 Rdlr. for det næst beste og fineste, ligeledes Linnedspind, i næst største Mængde. En Premie paa 15 Rdlr. for det beste Uldspind i største Mængde af een og samme Haand. Og endelig en Premie paa 4 Rdlr. for næst beste, ligeledes Uldspind, i næst største Mængde. Fierdedelen af den vundne Premie skal tilhøre og komme det Barn tilgode, der har forfærdiget det belønnede Spind, og det øvrige af Premien skal uddeles til de beste og dueligste Spindersker og Spindere i samme Skole, i Forhold til deres udviste Flid og Konst, hvilket Uddeeling Selskabet overlader til enhver Skoles Jnspectører. Prøver af ethvert Priisspind, i det mindste af : Pund Garn, maae forevises, intet Spind indsendes ringere end til 3 Strenge, og paalidelige Attester maae med følge, som bevidner, at den hele Mængde Spind er af lige Godhed, da ellers det indsendte ei tages i Betragtning. Den Skole, der vinder en Premie for et Slags Spind, være sig enten ulden eller linned, skal derfor ikke udelukkes fra at kunne tage Deel i Belønningen for det andet Slags Spind. Da Selskabet haver erfaret, at nogle af de indsendte Prøvespind haver været spundne til en større Fiinhed end Hørren har været heglet hvorved Spindet har tabt i sin Styrke, saa agter Selskabet derfor for Fremtiden ikke at tage naget Spind i Betragtning, med mindre Heglemesterens Attest følger derved, at Spindet ei er udbragt højere end i Forhold til Hørrens Fiinhed. Fremdeles udsætter Selskabet: For den iblant Læremødrene i samtlige forhen anførte Skoler og Stifter, som ved Prøver indsendte til Selskabet, beviisliggjør at have oplært efter Premiens Bekjendtgjørelse, den største Mængde af Børn i den hende anbetroede Skole til den største Fuldkommenhed i Spinderiet. For den største Mængde Selskabets første Sølvmedaille. For den næst største Mængde, dets anden Sølvmedaille. d. Til videre Opmuntring for fiint Spind vil Selskabet, naar nogen uden for Stiftelserne eller Skolerne indsender Prøver af fiint Linned=Spind, et under 12 Strenge, alt paa ovenmeldte Vilkaar, tage samme under Betragtning, og af disse, som æsker Premie kun imellem sig selv, bedømme den, der har frembragt det fineste og beste Spind i største Mængde. Priis Spindet maae være indleveret inden December Maaneds Udgang dette Aar. 74. Det er bekjendt, at Hamrum, Lysgaard og Middelsom Herreder i Jylland, haver i lang Tid gjort sig anseelige Fordeele og tilveiebragt sig nogen Berømmelse ved deres flittige Strømpe=Strikken eller Binden, det første i Henseende til uldne og de tvende sidste tillige i Henseende til linnede Strømper. Da nu Selskabet baade ønsker, at disse vindskibelige Egne ei allene maatte gaae videre i deres Flid, men at og andre Provindser i R. get deraf maatte opmuntres til at træde i deres roesværdige Fodspor, især ved bedre end sædvanlig skeer at anvende de lange Vinter Af ener sig selv og Handelen til Fordeel; saa udsætter Selskabet fremdeles følgende Premier for linnede Strømpers Strikning, nemlig: For den Huusfader eller Huusmoder blant Bondestanden paa Landet, som ved Familie eller Huustyende efter denne Premie=Lilles Bkjendtgjørelse beviisligen forarbeider de beste og fleste linnede Mands-Strømper, finere end nu sædvanlige og af tre eller fiirløben Strømpe, Trand alt efter Garnets Finhed, ikke mindre end eet Dosin eller 12 Par, 10 Rdlr. For næst beste Sort, ikke mindre end samme Mængde, 8 Rdlr. For næste Sort, ligeledes, 6 Rdlr. For næste derefter, 3 Rdlr. For beste Fruentimmer=Strømper, paa samme Vilkaar, finere end nu sædvanlige og af tre eller fireløben Strømpe Traad, alt efter Garnets Finhed, ikke mindre end 1 Dosin, 8 Rdlr. For næst beste Sort, samme Mængde, 6 Rdlr. For næste Sort derpaa, 4 Rdlr. For næste derefter, 2 Rdlr. For beste Børne=Strømper, af forskiellige Størrelser, finere end nu sædvanligen og af tre= eller fireløben Strømpe-Traad, alt efterGarnets Finhed, ikke mindre end 1 Dosin, 6 Rdlr. For næst beste Sort, 4 Rdl. For næst paafølgende, 3 Rdlr. For næste derpaa, 2 Rdlr. Degne, Skoleholdere og Møllere, kan æske Premier for samme Mængde som Bønder Præster og Forpagtere kan og æske Premie, men ikke for mindre end dobbelte Mængder, nemlig: 2 Dosin eller 24 Par. Premierne udsættes særskilt: 1.) For Nørre-Jylland. 2) For Synder, Jylland eller det Slesviske. 3) For Sielland og Fyen under et. Til enhver Cirkel regnes de til samme Land henhørende Øer efter den politiske Jnddeeling. b. Den første Premie for hver Sort Strømper, eller de trende høieste Premier for hver Æsknings=Egn, udsættes atter for hver især dobbelt, nemlig: for Mandfolk og Fruentimmer hver for sig; dog i Sammenligning: saa denne Premie ikke af Mandkjønnet i samme Egn kan vindes, naar Qvindekjønnet sammesteds overgaaer det finere Arbeide ved Strømper af samme Sort. Men, naar høieste Premie derimod tillige kan vindes for Mandfolks Strikning, forhøies den med 2 Rdlr., efterdi Selskabet i sær ønsker at opmuntre dette Kjøns Lyst i ledige Timer til ommeldte Flid. De øvrige Premier, vindes vel i Samæskning af begge Kjøn efter enhvers Fortjeneste mod hinanden; dog med den Forskiel, at naar Premie tilkjendes for Mandfolks Strikning, tillægger Selskabet det endnu 1 Rdlr. til Forhøielse. Jnden December Maaneds Udgang 1788 maatte Æskningerne være indløbne. Med samme maae følge et par Strømper franko af det Slags, som Premie æstes for, og troeværdige Attester af Stedets Prost og Egnens Strømpe, Handel, eller andre bekjendte Kyndige i Mangel af dem, som gotgiør, at den Mængde, hvorfor Premie fordres, virkelig var til, da Attesten gaves; at den er forfærdiget af een Familie eller eet Huus; at det er skeet af Mandfolk eller Fruentimmer, eller begge tillige; at Strømperne ere den indsendte Prøve fuldkommen lige; at Arbeidet er gjort i Aften Timer eller paa anden beleilig Tid, uden at være Agerdyrkningen til Hinder: uden hvilke Omstændigheders nøiagtige Anførsel Attesterne ikke vil komme i nogen Betragtning. Heraf indsees altsaa, at een og samme Familie kan vinde flere end een Premie, nemlig: baade for Mandfolk- og Fruentimer Flid, ligesom for Strømper af ulige Sorter. Dersom nogen Proprietair eller anden anseelig Person, paa Landet maatte vise sig saa ædelmodig at see Selskabets Hensigter heri opfyldte, enten ved gode Raad eller ved Opmuntringer eller anden berømmelig Omgang med deres Underhavende til Befordring af denne Flid, saa vil Selskabet gjøre sig en merkelig Fornøyelse, af at belønne saadant med Medaljer efter enhvers Fortjeneste, naar det derom underrettes. J. Samme tilsiger Selskabet og den eller de Kjøbmend i Kjøbstæderne, som paa en meerkelig Maade gjør det let for Almuen, at den til beleilige Tider i smaae Mængder og for billige Priser, kan erholde de Sorter Hør tilkjøbs (indenlandsk, især naar den er god, eller fremmed) som man til de fine Strømper finder at være fornøden. Selskabet agter oftere at igjentage disse samtlige Premier, og naar det seer at det nytter, med Tiden udsætte dem for Uldstrikningen efter Omstændighederne, samt ogsaa om det skulde gjøres nødig, strekke dem til Norge. 75. Da det er bekjendt, at der forbruges store Summer for fremmede Farver til Bondens uldne Klæder og Vadmel, som kunde besvares til Fordeel for Landet, endog kun ved at betiene sig af den af Naturen farvede Uld; saa udsættes for Dannemark og Norge følgende Premier, For den, som forfærdiger, eller lader forfærdige, det meste og beste uldne Tøi til Bønder=Klæder, Vadmel eller andet af sort, bruun og graae Uld, eller af disse, zirligen blandede med hvid Uld. For den største Mængde, ikke mindre end 100 Alen, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den næst største Mænge, ei mindre end 60 Alen, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 40 Alen, den tredie Sølvmedille eller 5 Rdlr. Det maae bevidnes, at de forfærdigede Vare ere saa mange som de angives, at de ligne Prøven, som bliver indsendt, og at de ere forfærdigede i den ommeldte Hensigt. Premierne æskes inden sidste December 1789. Selskabet agter i følgende Aaringer at udsette Premier for de Landsboer og Egne, hvor de fleste overvinder overdaadige Moder i Klædedragt og indfører Brugen af Klæder, endog til Pynt, af indenlandsk ufarvet Uld, eller i det mindste allene farved med indenlandske Farver. 76. For det beste Saale= eller Pundtlæder, som i alle Henseender kommer det engelske nærmest, barket eller tilderedet i Dannemark eller Holsteen, Selskabets anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For det næste, Selskabets tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr., og fordet derpaa følgende i Henseende til Godhed, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Da Selskabet fordet første kun paaseer Læderets og Barkningens Fuldkommenhed, skal det være Vedkommende tilladt at indsende Prøver, saavel af fremmede som af indenlandske Hude her barkede og tilberedte. Men, naar alle Omstændigheder i øvrigt ere lige, vil dog det indenlandske Læder faae Fortrin. Attester maae medfølge omHudenes Vægt for de anvendes til Barkning, og, naar mueligt, om deres Alder af Qvæget, ligesom om de ere indenlandske eller fremmede. Dersom det tillige angives og bevidnes, hvorlænge de haver ligget i Barken, vil saadant tillige komme i Betragtning. Æstningen indsendes inden 1ste November 1789. 77. Da Selskabet nu ikke længere tvivler paa, at det saa kaldte Ruslæders eller Jngters Tilberedning kan skee hos os, og især i Norge, ligesaavel som i Rusland, da det fornemste af Konsten bestaaer i Birke=Oliens Anvendelse, saa udsætter det følgende Premier: For den, som i Norge tilbereder det meste og beste saa kaldte Ryslæder, som kommer det Russiske nærmest saavel i Henseende til Logten, som øvrige gode Egenskaber, Selskabets anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. Premien æskes ved Provers og Attesters Jndsendelse inden Oktøber Maaneds Udgang 1789. Naar Fabrikationen er skeet fabrikmæssig i en Kjøbsted, gives dets Jagter Fortrin frem for de, som maatte være fabrikerede paa Landet, naar saavel den fabrikerede Mængde som Godheden er den samme. 78. Da gode Urværker ere til Tidens rigtige Bestemmelse for Forretningerne i det borgerlige Liv saa meget vigtige, at man og finder, at de mindre Formuende dertil betjener sig af saadanne, som efter deres Natur ei vel kan gaae rigtig, i det mindste ikke længe, allene for de ringe Prisers Skyld, saa har Selskabet været betænkt paa at opmuntre de Konstnere, som i Følge, deres Opholdsted synes at være i Stand til at levere deres Arbeide til de billigste Priser, til at give det tillige en større Grad af Fuldkommenhed, for derved om mueligt at gjøre hine fra fremmede indførte Urværker gandske undværlige, og udsætter derfor følgende Premie: Da de bornholmske Urværker behøver til deres Gang tungere Vægter end som andre lige indrettede Ure, gjorte her i Byen eller udenlands, og deres Perpendikeler desuden svinger i alt for store Buer; saa udlover Selskabet til den Urmager paa Bornholm, som beviisliggiør, at have forfærdiget den største Mængde af forbedrede Ure, som gaaer med mindre Vægt, og hvis Perpendikkel beskriver med samme Længde som for mindre Buer i Svingningen end de sædvanlige, og at have solgt samme til de billigste Priser, dets tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. Premien vindes i Aaret 1788, og maae et af Urene indsendes til Selskabets Eftersyn inden Aarets Udgang. 79. For beste Sort Staal, forfærdiget her i Rigerne af norsk Jern af lige Godhed med det Solinske, udsætter Selskabet sin anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. De indsendte Prøver maae være af følgende Dimensioner: a. 1 1/2 Tomme bred, 3/4 Tomme tyk. b. Tommer bred, 1/2 Tomme tyk. c. 2 Tomme bred, 3 Linier tyk, d. Valsestaal, 3 Tommer bred, 1 Tomme tyk. c. Stempelstaal, 2 a 2 1/2 Tomme i Fiirkant. Alle Sortementerne maae kunne lade sig sveise, saavel til hinanden indbyrdes som til Jern. Jngen Biærer, maae vise sig under Sveieheden. Ei heller maae det have bløde Grader. Staalet maae og kunne udholde, at Meisler, deraf forfærdigede til 1 1/2 Tommes Brede, kan hugge Bestød= eller Armsile. Af Kjederstaal, lig med det Solinske, ønsker Selskabet ligeledes at kunne imodtage Prøver. Æskningen indsendes inden October Maaneds Udgang 1788. 80, Huusblas bruges udi Rigerne i temmelig Mængde, og som bekjendt især af Viinhandlere til at klare deres Vine med. Ligesom man bliver mere og mere Liebhaber af de beste Øl=Sorter, vil den og til deres des hastigere Klaring med Tiden endnu meere blive nødvendig. Selskabet udsætter derfor fremdeles for dens Forfærdigelse hos os følgende Premier: For den fineste, hvideste og beste Prøve af Huusblas, forfærdiget af Torske= eller andre beqvemme Fiske=Blærer (men Fiske=Blærer allene) ved noget Fiskerie enten i Norge, eller paa Island. For den største Mængde ikke mindre end 4 Pund, 20 Rdlr. For næste Mængde ikke mindre end 2 Pund, 10 Rdlr. Premierne udsættes særskilt for Norge for sig, ligesom desuden for Island. Der udsættes saa høi en Premie for saa liden en Mængde, fordi Selskabet ved Begyndelsen af denne Flid seer meere paa Varenes Egenskab end paa deres Mængde. Premierne æskes til Udgangen af Aaret 1789. 81. Da Kalk er en uundværlig Artikel ved gode Steen huses Bygning, saa udsætter Selskabet følgende Premier for Kalkbrænding af Muslingskaller i Island. Den Bonde, eller anden, som beviser, ved Tørv eller Svartebrand at have brændt den største Mængde Kalk af Muslingskaller, giver Selskabet en Premie af 20 Rdlr. For den næste Mængde 15 Rdlr., og for den derefter 10 Rdlr. De Æskninger, som indsendes efter December Maaneds Udgang i et Aar, bliver ikke bedømte førend i det følgende Aar. Æskningerne maae indkomme inden Udgangen af Aaret 1789. 82. For enhver, som i Island opdager Kalksteen, paa Steder, hvorfra den lettelig kan føres og blive Jndbyggerne til Nytte ved deres Steenhuses Opsættelse, udlover Selskabet sin første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Anmeldelserne derom til Selskabet maae være geleidede med omstændelige Attester om Opdagelsens Rigtighed, og de derved anførste lykale Omstændigheders Sandhed. De maatte indkomme inden Udgangen af Aaret 1789. Af Kalkstenen maae medfølge Prøve. Til Efterretning for de Søgende anføres, at Kalksteens Kjendemerker ere at den bruser med Skedevand, og naar den er brændt i Jlden, drager Vand til sig, hvoraf den hedes og derefter opløser sig til et Støv i Luften. 83. Rovdyrs Udryddelse er bleven anseet for noget af det første fornødne saa got som fra Skabelsen af Den Ødeleggelse, de anstiller paa sine Steder i Norge, og den Frygt de mangensteds der holder Nordmanden i ja tvinger ham derfor til at holde flere Tyende end han ellers behøvede, er Aarsag at Selskabet ved følgende Premier vil søge at afhielpe, saavit mueligt, noget af dette Onde. De Udyr, til hvis Ødeleggelse der sigtes, bliver: Bjørne, Ulde, Ræve og Ørne, og regner det, for des lettere at bestemme Premien, 2 Ulve eller 3 Ræve eller 3 Ørne mod en Bjørn, og saaledes udsætter følgende Premier. For Ødelæggelsen ved een Person, af ikke mindre end 4 Bjørne og 2 Ulve eller saa mange af bemeldte Rovdyr, som efter det bestemte Forhold kan regnes derimod, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For ikke mindre end 2 Bjørne og 1 Ulv, eller saamange af de andre Rovdyr, som kan svare til det foranførte Forhold, Selskabets anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. For ikke mindre end 1 Biørn, og 1 Ræv eller 1 Ørn, eller saamange af disse Rovdyr samtlig, som udgjør Forholdet, 5 Rdlr. For Ødeleggelse af Unger af disse Udyr kan man og indfinde sig til Æsknirg, da 3de Ungerfregnes mod et Dyr af samme Art. For Ødelæggelse af disse Rovdyr selskabsviis, vil Selskabet give overordentlige Belønninger. Vedbørlige Attester maae gotgiøre Rigtigheden af det Hele, som sædvanlig efter Forerindringerne ved Selskabets Liste. Premierne udsættes særskilt for ethvert af Norges 4 Stifter, og kan æskes til Udgangen af Aaret 1788, og udsættes for flere Aar. Dersom mange Æstende skulde indfinde sig til de udsatte Premier, vil Selskabet. desuden tilstaae Belønninger, ligesom og med Fornøielse paa en ærefuld Maade anføre og omtale dem, som med Skydegevær eller paa anden Maade understøtter den fattige Almue til denne Hensigt. 84. For den eller dem, som i et Aar, fra Skibene, er gaaet fra Jsland til Æskning skeer, i eller uden Selskab, skyder, fanger eller paa anden Maade ødelægger Ræve der paa Landet, ikke mindre end 80 Stykker, 20 Rdlr. For ikke mindre end 60 Stykker, 15 Rdlr. For ikke mindre end 40 Stykker, 10 Rdlr. For ikke mindre end 20 Stykker, 5 Rdlr. Med troeværdige Attester vil det bevises, at Rævene ere ødelagte i den omskrevne og ikke i længere Tid. Dersom nogen maatte anvende Flid paa at oplede Rævereder og ødelægge Ungerne, da kan Vedkommende anmelde sig ved PremieÆskning paa samme Vilkaar som de andre og i Kap med dem, allene at 3de Unger regnes mod en voxen Ræv. Æskningen kan indsendes til ethvert Aars Udgang, da Premien bliver udsat for flere Aar. 85. At Sælhundenes Mængde omkring de danske Strandbrede, især imellem Øerne, er Fiskeriet til meerkelig Afbræk, er noksom bekiendt, ligesom at deres virksomste Ødelæggelse kunde blive Fiskerierne og de Fiskende til betydelig Fordeel. For derfor, saavidt Selskabet. mueligt, at befordre dette sidste, udsættes følgende Premier: a. For den eller dem, som selv, eller i sluttet Selskab, beviisliggjør for Selskabet, paa en eller anden Maade med Garn, Harpuner eller andre Jnstrumenter, at have fanget eller dræbt de fleste Sælhunde, enten i aabent Vand eller paa deres Baad, eller paa Jsen om Vinteren, at regne fra denne Premielistes Bekjendtgiørelse til midt i December 1788, udsætter Selskabet. følgende Premier. For et Antal, ikke mindre end 60 voxne eller store Sælhunde, eller 100 smaae og unge Dito, Selskabets anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 40 store eller 70 smaae, Selskabets første Sølvmedville eller 20 Rdlr. For den næst største Mængde, ikke mindre end 25 Stykker store eller 40 smaae, Selskabets anden Sølemmedaille eller 10 Rdlr. Paalidelige Attester maae medfølge Premie=Æskningen, at den angivne Mængde er fanget af Vedkommende efter Premie=Materiens Forskrift, og ikke af andre de Premie Æskende overladt for at vinde Premie. Selskabet vil tillige tage i Betragtning, hvorledes enhver veed at benytte sig af sin Fangst, deels ved at bevare og forhandle de Skind, som falder af Sælhundene, deels ved at vinde den største Mængde Tran mueligt i Forhold til Sælhundens Antal, Størrelse og Egenskab, til hvilken Ende enhver, som æller bemeldte Premier, desuden maae angive og beviisliggiøre, hvad Tran han haver vundet, eller hvor mange Skind, han enten haver vel vevaret i Behold, eller afsatte, samt hvorledes og for hvilke Priser begge Deele ere solgte: hvortil desuden vil føres af hvad forskjellig Art Sælhundene ere, da nogle, skjønt de es Størrelse ere lige, giver ulige Mængde af Tran, paa hvilke samtlige Omstændigheder Selskabet vil see ved Premie=Tilkjendelsen. De Proprietærer, Forpagtere, Jagt= og Strandbetjente, eller andre, som understøtter og bedrager til, at ovenmeldte Hensigt opnaaes, vil Selskabet ved en ærefuld Erindring om deres Fortienester, eller ved Belønninger i Medailler, erklære sin Opmerksomhed. Disse Premier kan af een og samme Person ikke vindes oftere end 3de Gange, og ingen, som eengang har vundet nogen af dem, maae indfinde sig til Samæsk ning, med mindre han har et høyere Antal Sælhunde at fæske Premie for end det Antal var, hvorfor samme Person tilforn er bleven givet Premie. Æskningen med tilhørende Beviser og Anmeldelser maae, i Følge foregaaende, indsendes til Selskabet til Midten af December Maaned 1788, eller i det seeneste inden samme Maaneds Udgang b). Og da det er nyelig bleven Selskabet berettet, at ingen skulde have bedre Leilighed til Sælhunde Fangsten, end Fiskerne i mellem Kjøbenhavn og Helsingøer, som bruger Hornfiske=Garn, naar de derhos vilde tillægge sig et Sælhunde Garn, bundet saaledes, at Sælbunden kunde faae sit Hoved ver igjennem Maskerne derpaa, men ikke Kroppen; saa tilføjer Selskabet i Anledning heraf: At de Fiskere, som i indeværende Aar 1788. hermed gjør de lykkeligste Prøver, vil Selskabet, foruden at de kan vinde bemeldte Premier for Sælhunde=Fang steen, i Forhold til deres bevidnede Flid med bemeldte Garn desuden belønne. Brugen af Sælhunde=Garnet er bekjendt: Naar Hornfisk Garnet er ud at haver man allene at ophænge dette Sælgarn imellem Pælene i Gie Tove eller Liner, og saasnart man mærker Sælhunden, som ofte skal indfinde sig i Hornsiske=Garnene, saa løsner man kun Linen, saa at Sælhunde=Garnet falder ned for Mun ingen af Bund=Garnet. Hunden søger derved strax sin Udflugt og farer saa i Sælgarnet, bliver liggende der, som i en Sæk, og følgelig er til Priis. 85. Som man og haver erfaret, at Grønlænderne, ikke saa nøye paapasser deres egen Fordeel ved at lægge sig efter den for dem saa meget vigtigere Sælhunde=Fangst, som samme er een af deres visseste og meest fornødne Næringsveie; saa udsætter Selskabet følgende Premier: Forden indfødte Grønlænder, som med egne Garn fanger, de fleste Sælhunde, ikke mindre end 12 Stykker, 6 Rdlr., for næste Mængde, ikke mindre end 8 Stykker, 4 Rdlr., for den nest derefter ikke mindre end 5 Stykker, 2 Rdlr., og for den næst derpaa, ikke under 3 Stykker, 1 Rdlr. Selskabet vil ved Premie, Tilkjendelsen tillige tage i Betragtning den Leilighed, som i Henseende til lokale Omstændigheder ved Kolonierne maatte gjøre Fangsten lettere eller vanskeligere, ligesom den Fangendes Evne og Vilkaar, samt Fliden og Vindskibeligheden han har anvendt i Forhold derefter, hvilket derfor maatte anføres i de Attester, som fra Kjøbmændene, Præster eller andre troeværdige Personer der paa Stederne indsendes til Selskabet om den hele Fangst inden November Maaneds Udgang. Premierne udsættes for trende paa hinanden følgende Aaringer, og maae det tillige være de Premie Æskende tilladt, under et at beregne deres Fangst, baade for det Aar i hvilket Æstningen indsendes og det nestforegaaende. 87. Da man ligeledes veed, at Grønlænderne ikke ere saa paavassende i Henseende til at anskaffe sig den fornødne Vinter Forraad imod muelig Mangel, som det vel var at ønske, at de maatte være, saa udsætter Selskabet følgende Premier, For den indfødte Grønlænder eller grønlandske Familie, som af egen Fangst haver forskaffet sig, i Forhold til egen Fornødenhed, den største Mængde af tørrede Helleflyndere, samt tørred Kjød til Vinter Fade, enten i Henseende til een eller flere af disse Fornødenheheder tillige. For den største Mængde heraf, 5 Rdlr. For nestfølgende, 4 Rdlr. For næste derefter, 3 Rdlr. For næste derpaa, 2 Rdlr. For næste endnu, 1 Rdlr. Fisken vil beregnes efter Tal, og de øvrige Sorter efter Vægten. For det hele, hvorfor Premie æskes, maae medfølge troeværdige Attester, ligesom for næst forrige, Premier, og vil de lokale Omstændigheder, og enhvers Evne, Flid og Vindskibelighed ved et hele komme i nøieste Overveielse ved Tilkjendelsen af Premierne, Premierne æskes til samme Tid og paa samme Maade som næst forrige, og giøres Regningerne ligeledes for forrige Aar medberegnet, og udsættes for 3de Aar. For begge Priismaterier erlægger Selskabet Betalingen, ligesom Premierne vindes, til den kongelige Direction for den grønlandske Handel i Penge, hvilke den igien i Handelsvare lader Vedkom mende udbetale. 88. Da Selskabet har erfaret, at Norge har ikke nær saa duelige Tømmermænd, Smede, Muurmestere og Snedkere, som de ofte behøves, og Landets Jndfødte maaskee snarest skulde finde Lyst og Leylighed til at erhverve sig de fornødne Jndsigter i disse Haandværker hos andre, saa udsætter det følgende Premier: For den Norge indfødte Tømmermands Smede= Muurmester eller Snedker Svend, som med paalidelige Attester beviisliggjør efter Bekiendtgjørelsen af dette at have opholdt sig det mindste i tvende Aar udenrigs, og virkelig der har staaet i Arbeide for at erhverve sig Jndsigt og Færdighed, til sit Haandværks Fortsættelse, og som derefter har vundet Borgerskab og paa samme Konst nedsat sig i en af de norske Kjøbstæder, og til den Tid, da Premien æskes, der i det mindste har været boesiddende i 6 Maaneder. For den meest fortjente Selskabets første Guldmedaille eller 100 Rdlr. For den dernæst fortiente, Selskabets anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For den næst efter, Selskabets trede Gulvmedaille eller 25 Rdlr., og forden derefter Selskabets første Solmedaille eller 20 Rdlr. De Attester, som Selskabet forlanger om de Æskendes Duelighed, maatte saavel være fra de Steder, hvor Personen udenrigs har opholdt sig, som ogsaa fra det Sted, hvor han er boesindende. Ved Æskningernes Bedømmelse, vil Selskabet især paasee Dueligheden, men naar alting er lige, ogsaa tillige Tiden og fornødne Bekostninger udenrigs. Premierne udsættes særskilt for Norge søndenfields og nordenfields; dog bliver Christiania i Henseende til Vedkommendes Udreise herfra undtagen. De æskes i Aaret 1790, og Æskningen indsendes inden December Maaneds Udgang samme Aar. 89. For den Bonde paa Kjøbenhavns Amt, Fogderne undtagne, som efter denne Listes Bekiendtgjørelse udflytter sin Gaard til Ugjorderne længst fra den Bye, hvori han boede, og som efter den beste Plan inddeler, opdyrker, og med største Vindskibelighed forbedrer sin fra alt Fælledskab indhegnede Jordlod, en Premie af 100 Rdlr. Attesterne herom maatte indsendes inden 1ste November, 1788, og tydelig bevidne Gaardens Størrelse samt de gjorte Forbedringers Vished og Betydelighed. Denne Premie udsættes af Hans Excellence Hr. Geheimeraad og Amtmand Scheel von Plessen. 90. Da det overflødige Vand paa mange Steder i Færøe giør største Slade især paa Engene, hvorved ei allene sammes naturlige Produkter forringes, men endog Faarene, som ere Landets Styrke og Rigdom, lider me ger, ja tildeels af en saa kaldet Vattersot bortdøer, og da man er overbeviist om, at der for Fremtiden kan raades Bod paa dette store Onde, allene ved at aflede Vandet, ved tilstrekkelige Grøfter, saa udsættes følgende Premier: For den Odels eller Kongsbonde i Ferøe, som fra denne Listes Bekjendtgjørelse indtil Efterhøsten 1789 graver de fleste forsvarlige Grøfter til staaende Vands fornødne ogtienlige Afledning fra Agre, Enge eller Myrer. For den største Mængde, 30 Kroner. For den næste, 16 Kroner. For den næste, 12 Kroner. For den følgende, 8 Kroner. Og endelig for den næstfølgende, 4 Kroner. Udi Attesterne, som 4 maatte være nøjagtige og paalidelige og sendes med Host skibene 1789, ventes fuldstændig Efterretning ei allene om Grøfternes Længde, men og om deres Brede og Dybde, samt om det fra Vand befriede Stykke Lands ongefærlige Størrelse, og hvortil man samme herefter agter at bruge. Naar flere Lodsejere, hvis Navne og Antal i Attesterne tydeligen maae meldes, med forenede Kræfter arbeider herpaa, kan de efter Omstændighederne og Sagens Vigtighed vinde enten hver sin eller og tilsommen een Premie, som da bliver at deele imellem dem i Forhold til enhvers Andeel i Arbeidet. Attesterne maae tillige forklare, at der ved slige Arbeider dog er sørger for at beholde eller indrette de for Kreaturene fornødne Vandingsteder i Markerne, paa det ingen Vandmange herved i Tiden skulde foranlediges. Disse Premier udsættes af Hr. Etatsraad Wilhelm August Hansen, 91. For den Bye i Aætrup Sogn, under Carlsfelts Gods paa Falster, hvis Rugsæd hidindtil merkelig har været befængt med de saa kaldede polske Vikker (en Art meget skadelig og der i Lander mere og meere overhaandtagende Ukrud), og som herefter saaledes lægger Vindpaa at udrydde samme, deels ved at anskaffe sig reen Sæderug, deels ved at udluge dette Ukrud af Agrene, i Fald det enten skulde have indsneget sig i Sædekornet, eller ligge forborgen i Gjødningen eller Jorden, at der i den hele Byes Rug Mark ikke findes nogen polsk Vikke, paa den Tid de blomstrer, nemlig i Julii Maaned 1788, udsættes en Premie af 20 Rdlr. For at kunne nyde Deel i denne Premie maatte hver Mand i Byen i det mindste have saaet 2 Tønder Rug. Premien æskes inden December 1788. Denne Premie, hvilken Hr. Pastor Bjering i Mosebye paa Falster, som et Agtelsestegn af Selskabet haver erholdet, bliver her igien af ham udsat. 92. For den Gaard= eller Huusmand i Lister Provstie i Norge, som indeværende Aar avler, og til at kunne spindes, tilbereder den største Mængde Liin eller Hør, udsættes fremdeles en Premie af 20 Rdlr. Prøver af Hørren, ikke mindre end 4 Pd., maae indsendes til Selskabet inden 31 De ember1788, og da Hørrens Godhed fornemmelig ved PreinieTildømmelsen vil komme i Betragtning: saa maae den, som indsendes til Prøve, allene være vel brudt men ikke heglet; ligesom Premie=Æskningen maae være geleidet af troeværdige Attester, der bevidner saavel Mængden af den avlede Hør, som Prøvens Overeensstemmelse med den øvrige Avl. Huusmænd kan samæske med den halve Deel mod Gaardmænd. Det er Hr. Provst Bugge til Vandsøe, som udsætter denne Premie. 93 For at opmuntre Høravlen og Spindeskolers Anlæg i Vorvingborg Amt, andre til Exempel og Efterfølgelse, udsættes følgende Premier. a For enhver af Øebierregaards Bønder, der med Attester for Selskabet beviser at have været en af de fire første, som i Aaret 1788 om Foraaret haver besaaet deres hele Brakmark med Hørfrøe, og siden efter Omstændighederne enten ladet den avlede Hør bringe til Hørmøllen i Kiøng for der at brages og skjettes, eller og solgt den paa Marken, udsættes en Premie af 25 Rdlr. b. ForHørberederen Jens Pedersen Munck i Kiøng, naar han med Attester for Selskabet beviser, at han af hver Tønde Hørfrøe, som saaes paa Øebierregaards Marker, kan levere paa Møllen 1 Skpd. reen skiettet Hør, udsættes en Premie af 25 Rdlr. Foruden de lædvanlige og ved For erindringerne foreskrevne Attester vilde de Æskende fra Hr. Christian Gottfried Vielker, paa Øebierregaard, førsyne, sig med Attest om deres Anmeldelses Rigtighed. Attesterne indsendes inden 31 December 1788. c. Ligeledes udsættes 100 Rdlr. for enhver af de første 5 Læse og Spindeskoler, som i Aarene 1788 og 89 vorder af nyt opbygte paa Vordingborg Amt, helst af Grundmuur eller og af Bindingsverk, dog med Vilkaar, at Skolebygningen bliver af den Størrelse som Skolebygningen i Kjøng, naar der i den Bye, hvor Skolen anlægges allerede er en kongelig Skole; men naar ingen kongelig Skole er der, da som Skolen i Ring. Desuden maae Bygningen være forsvarlig og varig, staae paa et beqvemt og tørt Sted, og Spindestuen være saa stor, at deri kan rummes 40 til 50 Spindersker. Indretningen maae saaledes i alle Henseender skee efter Ørbierregaards Spindeskoler, hvorom Vedkommende vilde melde sig hos Hr. Vielker, sammesteds, for at faae al fornøden Oplysning, og i sin Tid ved de sædvanlige fornødne Vidnesbyrd tillige erhverve hans Attest og, at Skolerne ere saaledes, som meldt, indrettede, samt at der intet andet bliver spundet end Hør og Blaar, da Hørren er en af de vigtigste Vexter, som den siellandske Grund i nærværeede Forfatning kan frembringe, og Hør=Spinderierne bliver altid de nyttigste paa Landet. Disse Premier æskes inden 1 December 1789, og kan vindes af Præster, Bønder og hele Byer, eller af hvem der er saa ædelmodig at bringe saa nyttigt et Verk i Stand. d. Endelig udsættes for den af disse 5 Skoler, som først bliver færdig og med det fornødne Jnventarium er forsynet, 50 Rdlr. aarlig i 10 Aar efter hverandre, hvilke blive at anvende deels til Hielp til Skolemesterens og Spindelærerskens Løn, deels til andre for Skolen fornødne Sager. Disse 500 Rdlr. kan æskes, naar det med Sognepræstens og bemeldte Hr. Voelkers Attest bevises, at Skolen er færdig; at der villigen haver indfundet sig 30 Pigebørn for at lære deres Christendom, Læsning, Skrivning og Spinden, samt at Spinderiet er begyndt og fortsættes paa samme Maade, som i Øebierregaards Spindeskoler, Alle disse Premier udloves af en oprigtig Fædernelandets Ven. 34. For den Bonde eller Bondebye i Assens og Hindsgauls Amter, som foreviser Selskabet Prøver af vel brændte Muursteene fra et nyt anlagt Landsbye=Teglbrænderie, hvis Indretning svarer til den af Hr. Provst Dyssel i hans bekjendte Afhandling foreskrevne Omgangsmaade, udsættes en Premie af 10 Rdlr. Prøver med Attesterne af kyndige Mænd, som ere paategnede af Stedets Præst og Øvrighed, indsendes inden December Maaneds Udgang 1788. Det er Hr. Kammerjunker og Landsdommer de Cederfeld, Simonsen til Erholm og Sondergaard, som udsætter denne Premie. 95. For den fattige Bønde i Aranæss Repp i Borgefiords Syssel i Island, som der haver de fleste levende Børn, og best haver sørget for disse og sit hele Huus i Dyrtiden 1784 og 85, samt best rygtet sin Jord, en tillige rigtigen svaret alle Afgifter og Paabudde til 2de Vedkommende, udloves en Premie af 12 Rdlr. Med Æskningen maatte til Selskabet inden December Maaneds Udgang 1788 indsendes troeværdige og bestemte Attester, forsynede med Hr. Amtmand Stephensens og Sognepræstens Paategning. Denne Premie, som Hr. Amtmand Stephensen har afvundet Selskabet for Kaalrødders Avl, bliver paa ovenmeldte Maade af ham igien udsat. Kiøbenhavn, den 1ste Junii 1788. Efter Selskabets Ordre. D. Diderichsen, p. t. constituered Secretair ved Selskabet. 4 Subskriptionsplan. Den for nogle Maaneder siden ved uddeelte Subskriptionsplaner averterede Oversættelse af Romanen Carl von Carløberg eller over den menneskelige Elendighed af Salzman, er nu under Pressen; og da jeg haver tilkjøbt mig Forlaget af heele Verket, saa forsikrer jeg herved det ærede Publicum om den hastigste Udgave som muelig af dette nyttige og moersomme Skrifts samtlige Deele. Bogen er langt fra ikke skreven i den Hensigt at afskildre Verden som en Grædedal; men Forfatteren har søgt at vise, at der i den borgerlige Forfatning, i Criminel Love og Straffe, i den sædvanlige Opdragelse, i almindelig antagne Fordomme, Skikke og Sædvaner ligger Grund til endeel Elendighed, som maaskee er et smerteligere Saar for de menneskelige Selskaber, end al den Elendighed, Krig, dyr Tid og offentlig Kassemangel foraarsager. Denne falder Embedsmanden, Ministeren og Regenten i Øynene, og derfor arbeyder man derimod; men hiin er meere skiult i den Oprindelse, Fremgang og Virkning, og tillige meere fortærende. Forfatterens Hovedøyemed er da ikke allene at gjøre hans Medmenneskeer opmerksomme paa disse lønlige Sygdomme, der udbrede Mørke over Livet, dræbe Lyksalighed og Glæde; men og saavidt man i et saadant Skrift kan fordre det, at angive Midler til Helbredelse og Lægedom. For at giøre dette Æmne moersomt, behageligt og læseligt for enhver, blev Verket en Roman. Den bestaaer hidtil ikke af mere end fem Dele, hvoraf den anden med første udkommer, og koster Subskribenterne ligesom den første 4 Mk. Samme Priis bliver for de følgende Deele. Subskription modtages hos Bogtrykker Simmelkiær paa Adressecontoiret. 1/2 Hallods lykkelige Aften er nu færdig fra Pressen, og kan afhentes hos mig. Skriftet, fuldt af de ypperligste Stats regler, foredragne i en delig Stil som Roman, sælges for 1 Rdlr. paa Trykpapir og 8 Mk. paa Skrivpapiir. Bogtrykker Simmelkiær paa Adresse=Contoiret. 1/2 Baron Totts Efterretninger om Tyrkerne og Tartarerne, indeholdende deres Sæder, Vedtægter, Regieringsform a., er at bekomme for 10 Mk. paa Trykpapiir, indb. 2 Rdlr., ligeledes haves nogle saa Exemplarer paa Skrivpapiir, hos Bogtrykker Simmelkiær paa Adresse=Contoiret. 1/2 Tidens nyttige Anvendelse paa Syge= og Dødssengen, forfattet af Mag. Lilienthal, sælges bestandig hos Bogtrykker Simmelkiær paa Adressecontoiret for 5 Mk. Dette Skrift recommenderer sig ved sine jævne gudsfrygtige Ord, og fortiener at eyes af enhver tænkende Christen. 1/2 Af Ringen, en kommisk Historie ved Forfatteren af Siegfried von Lindenberg, har jeg foranstaltet en dansk Udgave, deels for at fornøie mine Læsere med dette muntre og moersomme Skrift; deels og for at skaffe mine Landsmænd et fuldstændige dansk Oplag af alt det, som den ypperlige Johan Gottwerth Müller giver i Trykken. Stykket sælges for 24 s., indb. 2 Mk. Bogtrykker Simmelkiær, paa Adressecontoiret.