JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-04-14
Den 8de April publiceredes endvidere den 33te Bulletin, om en ny, for de østerrigske Vaaben seierrig Kamp ved Gödøll. F. M. L. Schlick havde taget en fast Stilling ved Godølle, hvorfra han, indtil Forstærkninger ankom, observerede Fjenden, som havde samlet betydelige Stridskræfter imellem Gyugiøs og Hatvan. Feltmarschal Windischgräz beordrede en Division under F. M.L. Chovie at indtage en fast Stilling ved Godølle og befalede Ban Jellachich at rykke frem med det første Armeecorps og vedligeholde en Forbindelse med Greven af Schlicks Corps. Den 3die og 4de April var Feltmarschallens Hovedqvarteer i Gödøll og Assod. Ved Tapio-Visce angrebes Ban Jellachich af Jnsurgenterne. De østerrigske Tropper kastede i et Bajonnetangreb den fremstormede Fjende tilbage og fratog ham 12 Kanoner. Den 5te April foretog Feltmarschallen et Angreb paa den overlegne Fiende ved Hatvan. Angrebet kronedes med et glimrende Resultat.
Viborger Samler, 1849-04-14
Fra den moldauiske Grændse meldes under 22de Marts, at det moldauisk wallachiske Anliggende skal være paa venskabelig Maade udnævnet imellem Porten og Rusland. Kongeriget Preussen. J velunderrettede Kredse i Berlin vil man vide med Bestemthed, at den baierske Regjering har protesteret imod Keiservalget. Fremdeles skal Østerrig have fremsendt en ny Note, hvori Østerrig erklærer ei at ville udelukke sig af Tydskland.
Viborger Samler, 1849-04-14
Berlin, den 7de April. Justitsminister v. Rintelen har afgivet sin Portesenille. Man mener, at Udenrigsministeren, Greven af Arnin, ogsaa vil udtræde af Ministeriet. Man vil vide med Bestemthed, at den russiske Fyrste Galitzin har overbragt Kongen af Preussen en Skrivelse fra Keiser Nicolaus, i hvilken Skrivelse Keiseren erklærer, at han er Keiseren af Østerrigs troeste Allierede, og at han, i Overeensstemmelse med Tractaterne fra 1815, vil stille til dennes Understøttelse sit Riges Stridskræfter imod ethvert Forsøg paa at indskrænke Østerrigs Rettigheder. - Anvendelsen af dette Jndhold med Hensyn til den tydske Keiserkrone ligger nær nok. En Cabinets=Coureer fra St. Petersborg, der ankom til Berlin Natten mellem den 6te og 7de April, savnede sine Depescher i det Øieblik, da han skulde aflevere samme. Coureren troer at have glemt dem paa en Station ved Frankfurt an der Oder. For Enhver, der veed paa hvilken Maade Depescher opbevares af Cabinets-Courerer, maa sammes Tab synes høist gaadefuldt – saaledes melder Const. Zeit.
Viborger Samler, 1849-04-14
Geheimeraad Bunsen har nedlagt sin Post som Gesandt i London fra Centralmagten.
Viborger Samler, 1849-04-14
Man har om Kongen af Preussens Svar til Frankfurterdeputationen følgende interessante Meddelelser: "Den berygtede "Kreuzzeit.", de Sorthvides Organ - siger "D. R. 3. meddeler, at Kongen har i sit Svar ogsaa sagt, at Kongen var beredt til at overtage den ham overdragne Værdighed som Overhoved under den Betingelse, at de andre tydske Fyrster gave deres Samtykke dertil. Det stod nu til Fyrsterne at bidrage hvad der stod i deres Magt til definitivt at ordne dette Anliggende, og Hs. Majestæts Regjering vilde i saa Henseende tilbyde sin Mægling. Denne Passus mangler i den officielle Text. Der har Kongen udtrykt sig paa en anden Maade. Privatbreve, som vi have erholdt fra Berlin, løser Gaaden: Den Tale, saaledes som Friederich Wilhelm virkelig holdt den i Frankfurter-Deputationens Audients om Tirsdagen, var et Product af hans egne ulykkelige Overveielser samme Dags Morgen, da han atter, saaledes som allerede saaofte, vaklede. Antydningen i "Kreuzzeit." svarer til den Aftale, der var truffen med Ministrene. Hermed stemme ogsaa de Erklæringer, som fra Cabinettets Side gaves om Mandagen i Kammeret, Og i en Correspondence fra Berlin af 3die April hedder det: "v. Vinke har - saaledes forsikkres der med største Bestemthed - hørt det kongelige Svar, som igaar udarbeidedes af Ministrene, og Udkastet tilfredsstillede ganske v. Vincke. Jdag - da han erfarer det af Kongen virkelig givne Svar, er han ligesom rammet af et Slagtilfælde og udraaber: "Det er jo ganske det Modsatte af det Svar, man har oplæst for mig!" Enten har altsaa Kongen - saaledes som allerede oftere – ganske uden at raadføre sig med sine Ministre, udtalt sine egne indvidnelle Følelser – og det tør ingen constitutionel Konge - eller og have hans Ministre handlet tilTrods for begge Kamres Anskuelser og til deres høitidelige, i Kamrene afgivne Erklæringer – og det tør constitutionelle Ministre ikke gjøre. Saaledes har man her atter et Beviis derpaa, at Friederich Wilhelm den Fjerde ikke kan være en constitutionel Konge."
Viborger Samler, 1849-04-14
Fra Frankfurt haves ingen Nyheder. Forhandlingerne aabnes først den 11te April. De ville tilvisse blive stormende.
Viborger Samler, 1849-04-14
Af de preussiske Journaler synes man at kunne uddrage den Slutning, at Prindsen af Preussen er misfornøiet med sin kongelige Broders Svar til Frankfurterdeputationen. Fra Frankfurt (d. 7de April) melder Deutsche Zei.,at der paastaaes, at der allerede er Udsigt til at erholde et stort Locale for den om kort Tid sammentrædende Fyrstecongres, og allerede anføres Navnene paa de fyrstelige Personer, som skulle bivaane samme. Fremdeles forsikkres, at Kongressen skal i Forening med Rigsforsamlingen skabe en ny Rigsmagt for hele Tydskland.
Viborger Samler, 1849-04-14
Jndenlandske Efterretninger. Rigsforsamlingen begyndte i Onsdags Aftenmodet, Forhandlingen af de første § 464 66) i Grundlovsudkastets 7de Afsnit, som handle om Religionens og Gudsdyrkelsens Frihed og Rettigheder – efter Udvalgets Jndstilling komme disse er til at udgjøre et eget Capitel – og tillige § 2, hvis Forhandling var opsat, fordi den staaer i naturlig Forbindelse med dem. Af Ministrene deeltog Madvig og Clausen, af Forsamlingen Mynster, Tage-Müller, Ørsted, Grundtvig, J. A. Hansen, Schack og Ordføreren (Hall) i Debatten, der førtes for temmelig tyndt besatte Bænke. – J Torsdagsmødet er samme Forhandling fortsat og sluttet. De egentlige Gjenstande, for Drøftelsen vare tvende af Udvalget gjorte Forandringsforslag, hvoraf det ene gaaer ud paa, at de, der ikke ville yde personlig Afgift til noget anerkjendt kirkeligt Samfund, skulle svare samme til Folkekirken (i Stedet for, som Udkastet vil, til Skolevæsenet) og det andet paa et Forbud mod, at Kirkens, Skolens og milde Stiftelsers Midler tør anvendes til fremmede Øiemeed. De fornævnte Talere førte væsentlig ogsaa Forhandlingen hiin Dag. (Fdl.) Paa allerunderdanigst Forestilling fra Ministeren for Kirke- og Underviisningsvæsenet Madvig), har det under 10de Marts sidstleden behaget Hs. Majestæt Kongen allern, at forhøie Gagerne for Adjuncterne ved de lærde Skoler, ved et Reglement, som træder i Kraft fra dette Aars Begyndelse, saaledes at for de 12 ældste Adjuncter normeres fast Gage 800 Rbd., de 14 næste 700, de 16 næste 600 og de 20 næste 500, alle de øvrige 400 Rbd. aarlig, hvorhos Hs. Majestæt har behaget at tilkjendegive, at herefter de aarlige Jndstillinger om midlertidige Understøttelser til Adjuncterne bortfalde. Krigsminister Hansen er i Tirsdags Aftes ankommen til Kbhavn med Dampskibet Ægir". Med samme Skib ankom hertil 11 tydske Fanger, hvoriblandt en würtembergsk Officier v. Weindt, som ikke er bleven tagen tilfange i nogen Fægtning, men ved at antage de danske Forposter i Sundevidt for tydske faldt i vore Hænder. Passagerer med Ægir fortælle iøvrigt, at de danske Forposter den 9de stode ved Dyppel og at Brohovedet i Sundevidt holdtes stærkt besat af Vore. (Flpst.)
Viborger Samler, 1849-04-14
Jfølge indkomne Rapporter saavel fra Generalmajor v. Krogh som fra Generalmajor v. Rye af 8de og 9de, er Jntet af Vigtighed forefaldet ved Armeens forskjellige Hovedafdelinger. Destoværre maae vi beklage Tabet af tvende brave Officierer, Premierl. v. Jahn og Secondl. v. Kohl, begge til Tjeneste ved 3die Reservebataillon, der ere faldne i Fægtningen ved Uldstrup den 6te. Fra denne Fægtning indbragtes til Lazarethet i Sønderborg 122 Saarede, men hidtil er ikkun en Navnefortegnelse over Officiererne iblandt disse meddeelt. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1849-04-14
Commandeur Thomsen er efter Forlydende udnævnt til Chef for Linieskibet "Skjold." (Fdl.)
Viborger Samler, 1849-04-14
Marineministeriet har modtaget en Rapport fra Commandeurcapitain Paludan, dateret Eckernførde den 5te April, altsaa om Aftenen strax efter Catastrophen. Den er derfor aldeles foreløbig og indeholder ei anden Oplysning end den af ham udtalte Formening, at omtrent 200 Mand ere sprungne i Luften med Linieskibet. (Bl. Tid.
Viborger Samler, 1849-04-14
Lieutenant Ulrich, der var ombord paa Linieskibet "Christian den Ottende" og almindelig ansaaes for død, er i Tirsdags Eftermiddags Kl. 6 ankommen hertil med Dampskibet Ægir". Hans Frelse ligner et Underværk. Han blev sat i Land ved Eckernførde, netop i det Øieblik da Christian den Ottende, sprang. Ved de Stumper, som fløi ind paa Bredden og sloge ned opstod der en stor Forvirring iblandt Tydskerne, hvoraf han benyttede sig forat smutte væk. Efterat have løbet igjennem Byen Eckernførde og fundet Leilighed til at gjøre sin Uniform ukjendelig, kom han i Kast med nogle Preussere, hos hvilke han gav sig ud for at være en Slesvigholsteener. Efter mange Farer og eventyrlige Hændelser traf han paa en dansk Mand og var ved ham endelig saa heldig at komme ombord i Ægir". Ved sin Ankomst til Kbh. fandt han sin Familie i Sørgedragt. - Lieuten. Ulrich forsikkrer, at ved hans Afgang fra Skibet vare Capitain Krieger og Lieutenant Marstrand, der ogsaa ere blevne nævnte som døde, begge ilive; ere de altsaa dræbte, maa det være skeet ved Sprængningen.
Viborger Samler, 1849-04-14
Af et paalideligt Brev fra en paa Gesion ansat Læge see vi, at "Gesion havde 25 Døde, 28 haardt Saarede og 70 –80 lettere Saarede. Alle Officierer og Cadetter paa "Gesion", med Undtagelse af Lieutenant Skibsted, der har faaet et Brud af Laaret, ere aldeles uskadte. Samtlige Officerer, Cadetter og Mandskab bleve den 6te transporterede til Rendsborg. Vore Læger forblive i Eckernførde hos de Saarede. (Berl. Td.)
Viborger Samler, 1849-04-14
Om den ulykkelige Hændelse i Eckernførde Fjord kunne vi endnu meddele Følgende efter paalidelig Meddelelse. Fjendens Forskandsninger have paa den nordre Side ved Louisenberg været temmelig aabne og ere som Følge heraf snart bragte til Tavshed; derimod findes sønden for Byen en lang Række af Høie, henved 50–80 Fod over Fjorden, som af Naturen danne de ypperligste Skandser, og bag en af disse Banker, som ikke kunne ødelægges ved Kanonskud, har hiint søndre Batteri været opkastet, hvilket vore Skibe umulig kunde faae Bugt med. Dette Batteri har været dobbelt, et ved Høiens Fod, som imidlertid ikke længe kunde holde sig, og et bag selve Jordvolden, hvoraf der kun faaes Skydehullerne, medens baade Kanoner og Mandskab vare aldeles sikkre og trygt kunde vedligeholde den meest levende Jld. Ogsaa ved Byens Skibsbro var der opkastet en Skandse, som imidlertid ikke benyttedes, sandsynligviis fordi man ikke vilde paadrage sig et Bombardement. Desuden op kjørtes flyvende Batterie af Nassauer og andre Hjælpetropper henimod Middag ved Chausseen, som gaaer langs med Vandet, nedenfor Høiene. Men heller ikke disse kunde staae sig imod Linieskibets og "Gesions" Jld, saaat det igrunden kun var hiint bag et lille Bjerg skjulte Batteri, som uafladeligt fortsatte Kampen. Christian den Ottende havde allerede hen paa Eftermiddagen bortskudt største Delen af sin Munition, saa at efter Kl. 5, da Tydskerne saae, at de havde fanget Skibene i en Fælde, Modstanden fra Linieskibet var yderst ringe. Explosionen Kl. 3/4 har heller ikke været saa meget voldsom, som man er tilbøielig til at forstille sig, eftersom Krudtforraadet ikke var meget stort. Gesion havde allerede om Formiddagen lidt betydelig, da den var kommet i en saa uheldig Stilling, at den kun kunde bruge sine faa Agter-Kanoner mod det nordlige Batteri og den stærke Østenvind forhindrede den i at vende. Trods al denne Modgang og Skibenes fortvivlede Stilling have vore Sømænd viist det meest uforfærdede Mod og en beundringsværdig Opoffrelse for hverandre. Tydskernes hele Heltegierning er at have skudt det paa Grund liggende Linieskib ibrand bagfra et Bjerg, hvor Jngen kunde ramme dem. (Dvk.) Medens Seilskibenes Antal ved ny Udrustninger snarere forøger end formindsker sig efter Ulykkes=Affairen ved Eckernførde, bliver Savnet af 23 store stærke Krigs dampskibe daglig føleligere, og var der ifjor gjort Jndkjøb af disse, saa vare "Chr. d. 8de" og "Gesion bleven frelste. Hvor sildigt det endog nu er at tænke paa saadanne Damperes Anskaffelse, om end blot egnede til Bugsering, saa var det dog nok muligt, at Savnet ved en rask Udførelse kunde afhjælpes i Løbet af 6 Uger. Hensyn til Besparelse af Penge kunne ikke meere komme i Betragtning. De tvende kostbare Skibes Forliis har viist, hvad en saadan Besparelse fører til, og mener Nationen det alvorligt med sig selv og Fædrelandet, saa baade kan og bør den hurtig skaffe de fornødne Penge frivillig tilveie. (Dvk.)
Viborger Samler, 1849-04-14
Kherre F. Neergaard, Amtmand i Præsto Amt, er efter længere Tids Sygdom ved Døden afgaaet.
Viborger Samler, 1849-04-14
Svendborg. Ved Træfningen i Fredags i Sundeved udmærkede sig isærdeleshed 3die Reservebataillon, 3die Reservejægercorps og Dinesens Batteri. Desværre maa vi melde, at vor brave 3die Reservebat, i denne Kamp leed et temmelig betydeligt Tab, navnlig blandt dets Officierer. Lieutenanterne Kohl og Jahn ere faldne; Compagniecheferne Castonnier og Dons saaredes, den Første erholdt flere Kugler og den Sidste en Kugle i Benet; Lieutenant Seehusen blev paa et Tilbagetog truffet af en Kugle i Knæet og styrtede, Lieuten. Fahr ner forsøgte at redde ham, men blev derved ligeledes saaret og Begge faldt i Fjendens Vold; Lieuten. Willemoes fik et Streifskud i Panden og Lieuten. Volquarts et Skud i venstre Arm. (Svb. A.)
Viborger Samler, 1849-04-14
Af flere forskjellige Beretninger fremgaaer det, at Træfningen i Sundeved den 6te er maaskee den meest haardnakkede der endnu er leveret i dette og forrige Aars Krig. 4 Batailloner Danske, der, saa at sige, ikke før have været i Jlden, kæmpede denne Dag i omtr. 7 Timer moden i Antal betydelig overlegen fjendtlig Magt. Rigstropperne forsøgte tilsidst at kaste Vore ved et Bajonnetangreb, men det viste sig denne Gang som tidligere, at de Danske heri ere Tydskerne overlegne, idet disse overalt kastedes tilbage.
Viborger Samler, 1849-04-14
En fra den lovløse Landsforsamling i Hertugdømmerne til Kongen af Preussen afsendt Deputation, bestaaende af Bargum, Falck, Steindorf, Rathaen og Lorenzen er ikke bleven modtagen af Kongen. - Ogsaa fra Hamborg meldes at den fra den saakaldte Landsforsamling i Hertugdømmerne til Berlin afsendte Deputation ei har kunnet erholde Audients hos Kongen af Preussen. Først efter to Dages Tøven erholdt Deputationen det Svar, at Hs. Maist. ei kunde modtage Deputationen som saadan, men gjerne vilde give de enkelte Medlemmer Audients og indbyde dem til sit Taffel. Men hine Medlemmer formeente ei at turde afvige fra deres Hovedhverv, og tilstillede Minister Arnim en Erklæring, hvoraf ikke erfares, at Hs. preussiske Majestæt har villet indbyde dem til Taffels. – Tydskerne vide imidlertid at trøste sig; thi allerede vil man have Underretning om at hiint Afslag mere er at ansee som et Resultat af Ministeriets Beslutning end af Kongens eget Ønske.
Viborger Samler, 1849-04-14
J de forskjellige Beretninger, de nyeste Hamborgeraviser meddele om de stedfundne Træfninger tillands imellem de Danske og de tydske Forbundstropper, indrømmes, at de Danske have havt Fordelen paa deres Side, vel ikke paa Grund af deres udviste større Tapperhed og deres fortrinligere Ledelse, men paa Grund af deres store Overlegenhed over de tydske Stridskræfter. (?)- I Hanover har Efterretningen om de store Tab, de hanoveranske Stridskræfter have lidt i Træfningerne af de Danske, gjort et smerteligt Jndtryk Som enkelte Træk under Kampen ved Haderslev den 3die April fremhæves, at Menig Christian Wissing, der havde faaet sit Gevær beskadiget af en Kugle, udsatte sig for Fjendens heftige Jld, for at tage Geværet fra en Menig, som var falden i Nærheden af ham, og at Undercorporal Leerbækhuus, kun ledsaget af 3 Husarer, styrtede sig paa 7 fjendtlige Dragoner, af hvilke 2 bleve fangne, i saaret og 3 Heste tagne. (Flyst.) Fra Kiel berettes, at Hr. Edv. Lehmann (Broder, til Amtmand Orla Lehmann) er beskjeftiget med at ordne og offentliggjøre de Augustenborgske Papirer, som manhar lagt Beslag paa
Viborger Samler, 1849-04-14
Hamborg, d. 9de April. Paa stedfunden Forespørgsel hos den danske Regjering, om efter Blokadens Jndtrædelse de engelske, imellem Hull og Hamborg farende Dampskibe tør fortsætte deres sædvanlige Farter, er der fra Ministeriet svaret, at de efter den 12te April ville blive tilbageviste. (Man tør altsaa vel antage - siger Børsenhalle – at fri Fart ei vil tilstedes nogetsomhelst Dampskib med Undtagelse af Postdampskibene.)
Viborger Samler, 1849-04-14
Den tydske Vexelret skal ifølge Rigsloven" træde i Kraft i "Slesvig=Holsten" fra 1ste Mai d. A. Tydskland skal have isinde at sætte en tydsk Prinds af et af de mindre Fyrstehuse i Spidsen for den schleswig holsteinske Regjering. (Fyens Av.)
Viborger Samler, 1849-04-14
Ribe, den 9de Apil. En Mand fra Skrave, der kom hjem den 5te om Aftenen fra den forhen omtalte Ægtkjørsel, og hvis Udsagn er fuldkommen at stole paa fortalte, at da han forlod Slesvig i Onsdags Middags, var der næsten slet ingen tydske Tropper i denne By, men i flere Dage iforveien var der næsten uafladelig baade Nat og Dag marscheret en stor Mængde Forbundstropper, nordpaa. J to Dage havde han talt omtrent 100 Kanoner, der ogsaa kjørte nord paa. Forresten vare de fremmede Tropper og navnlig især Bairerne, hvem han havde bedst Leilighed at kjende, ganske nedslagne, og viste stor Ulyst til at kæmpe mod de Danske. Benævnte Mand havde meldt sig syg og stillede saa store Fordringer til Vogn mesteren, at denne fandt det bedst at lade ham drage, hjem. Der var ialt omtrent 1000 Vogne i Slesvig fra Nordslesvig. Han meente, at de snart bleve kjede af a beholde disse Vogne, da de blive dem for kostbare; th foruden at underholde baade Heste og Folk, saa maatte de ogsaa afholde alle Reparationer paa Vogn= og Hestetøi, som uafladelig maae repareres paa Oprørernes Regning, og medens en saadan Reparation stod paa, maatte Vognene ofte ligge stille i flere Dage. (Ribe Av.)
Viborger Samler, 1849-04-14
Kolding, den 10de April. Jgaar bleve her 5 Personer arresterede som mistænkte for Spioneri. Den ene af dem er fra Horsens og var ifjor gaa et med det frivillige Corps derfra, men gik senere over til Fjenden; nu kom han anstigende i Sømandsdragt, men blev gjenkjendt af den vagthavende Underofficier og sat ved Vingebenet. En Anden af bemeldte Personer er velbekjendt fra ifjor, da han sagdes at have een og samme Metter baade for de Danske og Tydskerne. Mange Flygtninger fra Haderslev By og Amt, navnlig flere Borgere fra Haderslev, ere komne hertil. De fortælle, at de havde kun Valget imellem: at føres til Rendsborg i Forvaring, eller at begive sig til Danmark. Ogsaa Pastor Hansen (fød i Flensborg), Capellan i Tyrstrup, befinder sig her som Flygtning. For at faae ham fat, var der udsendt en Commando med den bestemte Ordre at gribe ham, hvor de kunde faae fat paa ham, om det endog var i Kirken; men da Hr. H. tide var bleven underrettet derom, begav han sig hertil – Eftermiddag Kl. 4. Vore yderste Forposter staae idag Syd for Vonsyld. De Fjendtlige have i Stepping reqvireret Ærter, Flesk, Gryn m.m. Man formoder derfor at deres Armee, i det mindste en Deel af den, vil bevæge sig i vestlig og nordvestlig Retning; i saa Fald gjælder, det formodentlig Jylland. (Fædrl.)
Viborger Samler, 1849-04-14
Fæstningen Fredericia er nu atter armeret, ligesom ogsaa hele Øen Als kan betragtes som en stærk og vel forsvaret Fæstning af 1ste Rang. (Fædrl.)¬
Viborger Samler, 1849-04-14
J flere Kjøbstæder vil den ugentlige 4-Skillings-Subscription paany blive sat i Gang.
Viborger Samler, 1849-04-14
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. den 5te April: P. G. Carstensen fra Sønderbo til Thisted med Ballast. - Udg. den 2den April: S. Christensen fra Nykjøbing til Norge med Kornvarer, C. Ottesen fra Kril til dito med dito. Den 4de: S. A. Braxen fra Thisted til London med Havre. Den 6te, P. K. Mortensen fra Krik til dito med dito, O. T. Olsen fra Nykjøbing til Mandahl med Kornvarer, C. O. Pedersen fra Struer til Christiansand med dito, N. Jversen fra dito til dito med dito, P. Gundersen fra Krik til dito med Kartofler, Thisted, den 10de April. Den vedholdende Østenvind staaer fast som en Passat, og har næsten ganske standset Seiladsen, her paa Fjorden, thi paa Løgstøers Grunde skal kun være en Alen Vands Dybde og ved Agger Kanal er Vandet ogsaa meget lavt. (Thist. Av.)
Viborger Samler, 1849-04-14
Jndsendt.)Der siges for Tiden heri Byen at være paatænkt en Subskription til Bedste for Marinen i Anledning af det Tab, den nylig har havt. Jndsenderen indseer ikke ret Nødvendigheden eller Hensigtsmæssigheden heraf, men formener derimod, at den ugentlige 4 Skillings Subskription uden Ophold atter burde aabnes. Skibe mangle vi ikke, ei heller er der øieblik lig Trang for Penge til deres Udrustning; men de Faldnes Efterladte og de fangne Tropper trænge til Trost og Understøttelse.
Viborger Samler, 1849-04-14
Paa 1ste Søndag efter Paaske prædiker og confirmerer Hr. Pastor Bruun i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Hindberg. (Gudstjenesten begynder paa Søndag og fremdeles i begge Kirker Kl. 9).
Viborger Samler, 1849-04-14
AVERTISSEMENTS. Danmark har lidt et Tab. Den for Landets Søværn allerede forhen saa skjebnesvangre Skjærtorsdag berøvede os to af vore skjønne Skibe og mange af vore tappre Søkrigere. Disses Tab er det sørgeligste, men allerede see vi, at den gamle Kjærlighed til Søen og til Kampen paa Havet lever i de danske Hjerter i sin fulde Kraft. Talrige strømme Frivillige til, i det Haab, snart at kunne med deres Hjerteblod hævne det Tab, som kun ulykkelige Tilfælde og ei Mangel paa gammel dansk Tapperhed har tilføiet os. Men det er ikke blot Mennesker, vi skulle have erstattede; det er ogsaa Skibene. Vi, som blive her tilbage, lad os, medens Andre føle Kald og Evne til at offre Livet for Fædrelandet, vise, at det timelige Gods ikke er os kjærere, end Livet er dem. Lader og gjøre, hvad der staaer i vor Magt, for at erstatte Fædrelandets materielle Tab, saa at vi snart paany see Dannebrog, vare paa Skibe, som kunne træde i de tabtes Sted. Vi Undertegnede tillade os derfor at opfordre hver den, som elsker Danmark, til efter Evne at give Fædrelandet sin Skjærv for at erstatte de to tabte Skibe. Medundertegnede Kjøbmand G. Boye i Viborg modtager de indkommende Bidrag, som uopholdelig ville blive tilstillede Søkrigsministeren, og hvorover Lister ville blive offentliggjorte. Viborg, den 12te April 1849. G. Boye, L. Bretton, P. D. Bruun, Buch, Kjøbmand. Stiftamtmand. Præst. Overretsassessor S. Buchwaldt, F. Everlin, S. Hagemann, J. A. Hoff Kjøbmand og Herredsfoged. Kjøbmaad. Districtslæge,
Viborger Samler, 1849-04-14
Rigsdagsdeputeret. C. Krogh. Th. Munch, F. C. Ølsen. J. Reis, Jnstitutbestyrer. Skrædermester. Rector. Adjunct. A. W. Sandberg, A. S. Wesenberg, H. Wissing, Overlærer. Kjøbmand. Bogtrykker. Medlemmerne af Viborg Læseselskab indbydes. herved til et Møde paa Raadhuset førstkommende Tirsdag den 17de April, Eftermiddag Kl. 5. Bestyrerne.
Viborger Samler, 1849-04-14
Domkirkens Regnskab for Aar 1848 er fremlagt paa Raadstuen i tre Uger fra Dato hver Sognedag fra Kl. 2 til 4.
Viborger Samler, 1849-04-14
Jnspectionen for Viborg Domkirke, den 14de April 1849.
Viborger Samler, 1849-04-14
Stedfortræder søges. En ugift frifødt Stillingsmand paa 2328 Aar kan strax antages til en høi Betaling. C. Krogh, Commissionair, En Parapluie, med en Perlemoers Knap, hvori stor Bogstavet, er bortkommet. Dersom Nogen kan give Oplysning om denne, bedes de godhedsfuld at henvende sig til Bogtrykkeriet. Varme Posteier faaes imorgen (Søndag) Formiddag hos H. P. Høyer, Conditor, Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg
Viborger Samler, 1849-04-16
Viborg Stifts=Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. 77 Aarg. Mandagen den 16de April 1849. Nr. 63.