JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Admiralitets- og Commissariats=Collegium, d. 16 Maji 1812. Da Cancellie-Patent, angaaende Jndskrænkning af Forbudet mod Handel med Krudt af 25 Sept. 1807, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen i Henseende til Handel med Krudt at resolvere følgende: "Det under 26de Sept. 1807 bekjendtgjorte Forbud imod Handel med Krudt i Hertugdommerne Slesvig og Holsten indskrænkes saaledes, at alle de, som førend bemeldte Forbuds Bekjendtgjørelse. have været berettigede til at handle med Krudt, ogsaa for Fremtiden maae sælge Krudt, dog ikke i større Partier end et Pund paa eengang, og under Iagttagelse af de fornødne Forsigtighedsregler i Henseende til Fare af Jld. J Fæstninger maae ingen paa engang have i sin Boelig eller i noget andet privat Gjemme mere end ti Pund Krudt liggende, hvilke skal gjemmes i en tillukt Kasse af Blik eller Kobber, og ophænges under Taget ovenover Hanebjelkerne. Derimod skal det være dem, som der handle med eller bruge Krudt, tilladt, at lade saadant forvare i de Kongelige Krudttaarne eller Magaziner, hvorfra de efterhaanden, som de sælge eller bruge det, kunne lade det afhente. aabne Byer og Flekker, saa og paa Landet, maae det vel være tilladt at have større Forraad af Krudt, i Huset, men det skal paaligge Eieren at sørge for, at slige Forraade omhyggeligen gjemmes øverst i Huset paa et Sted, hvor ingen kommer med Jld eller Lys. Hvo som forseer sig herimod, belægges med en Pengemulct fra 10 til 100 Rdlr. Og skal enhver, som handler med Krudt, herefter to Gange om Aaret, under Mulct af 10 Rdlr., gjøre Anmeldelse om saadan Handel til vedkommende Brandvæsens Foresatte i Districtet, som skal holde en særskilt Fortegnelse over disse Handlende. Forommeldte Bøder tilfalde Justitsfondet. Forestaaende allerhøieste befaling bekjendtgjøres. herved for alle Vedkommende til vedbørlig Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Det Kongelige Slesvig-Holstenske Cancellie i Kjøbenhavn, den 12te Maji 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Onsdagen den 20de Maji om Formiddagen behagede det Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, Hs. Durchl. Prinds Wilhelm til Hessen og Hs. Durchl. Prinds Georg til Hessen, ledsagede af Hr. Major v. Brock, Over=Adjutant, Hr. Capitain Greve v. Bentheim Steinfurt, Hr. Capitain v. Bülow og Hr. Capitain v. Wagner, at lade sig forevise Tugt-, Rasp- og Forbedringshusets mildere og haardere eller strengere Fængsler, tilligemed det af Fangerne forrettede Arbeide, saavel paa Spindestuerne som de nyoprettede Værksteder, og at tilkjendegive Deres Tilfredshed dermed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Ved Auction paa Børsen den 20de Maji solgtes: god Hamp til 278 Rdlr. 3 Mk. a 290 Rdlr. 3 Mk. Skippd., havareret dito 202 Rdlr. Skippd., Svinebørster 14 Mk. 8 s. a 17 Mk. 9 s. Pd., Tælle 16 Rdlr. a 16 Rdlr. 24 s. Lispd., gl. Maatter 9 Mk. Stkt., Terpentin-Olie 20 Mk. 8 s. pr. 1 3/4 Pd., fine Kapers 2 Mk. a 2 Mk. 4 s. Pd., Propper 27 Rdlr. a 28 Rdlr. 3 Mk. 1000de, Chinesiske Qvinter 26 Rdlr. Bundtet, Spanskrørs Stokke 32 Rdlr. 2 Mk. 8 s. 100de, alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
J Gaar havdes her ved Stranden en, ved Frederiksort fanget Halstør, som veiede 10 Lpd. 6 Pd. Den blev udhugget og solgt i Stykker paa 3 til 4 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Under Carsortis Direction er nu paa Vesterbro aabnet et Sommertheater, af Størrelse og Indretning det første, man hidtil har seet hertil Lands. Det maa noget nær kunne rumme ligesaa mange Tilskuere som det Kongel. Theater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Blandt Liniedanserne udmærker især Jfr. Carsortisig, der under hendes Faders Ophold her for endeel Aar siden, allerede som Barn var under for sin konstige Dans paa den stive Linie. Adskillige af de Balanceerkonster, som her vises, fortjene Beundring, og tjene til Exempel paa, hvilken Færdighed det menneskelige Legeme i den Henseende er istand til at forskaffe sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Mariboe, d. 21 Maji. Den 18 d. M. faaes fra Nødby i S. V. en Coffardieslaade samt nogle store og mindre Krigskibe, der efter Skjønnende kunde være omtrent 10 i Antallet. Henimod Kl. 9 1/2 om Aftenen hørtes en svær Canonade. Brændende Laterner saaes i Toppen af Masterne og Jldraketter stege af og til op i Luften. Den paafølgende Morgen omtrent Kl. 3 lettede 3 af Krigskibene. De øvrige ligge endnu formedelst Modvind for Anker. - En Skipper er for nogen Tid siden funden død i en Baad det var opdreven ved Hjelm. Efter de ved ham forefundne Papirer at slutte, havde han bestemt sig til at seile fra Nakskov til Nyekjøbing. Formodentlig er han pludseligen død af Apoplexie. - Den 16 d. M. fandtes en død Soldat tanddreven ved den saakaldte Holm under Engestofte. Hr. A. Bugge har solgt sin Eiendomsgaard, Adamsgave i Branderslev Sogn til Kammerherre m. m. v. Hardenberg Reventlov for 46,000 Rd. D. C. (Marib. Av.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
(Af Hamb. Corresp.) Wien, den 9 Maji. Efter et Ophold af 8 Dage er Greven af Gottorp afreist herfra. - Til Deres Majestæters forestaaende Reise træffes allerede Anstalter. Prindsesse Leopoldine Caroline Josephine ledsager sine durchl. Forældre. Over 20 Vogne staae allerede færdige til Reisen. Overkammerherre Grev Wrona, Greven af Metternich, Minister for de udenlandske Anliggender o. s. v. vilde være i Deres Majestæters Følge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Fra Sachsen. Hs. Maj. Kongen af Roms Fødsel er ogsaa besjunget i det grædske Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Stockholm, d. 8 Maji. J forrige Aar ere 221 Fartøier passerede igjennem Trolhatta-Canalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Paris, d. 13 Maji. Hs. Durchl. Fyrsten af Neuschatel ledsager Hs. Majestæt Keiseren paa sin Reise. Deres Excellencer, de Herrer Marchaller, Mortier, Hertug af Treviso, og Bessieres, Hertug af Jstrien, ere ogsaa afreiste til den store Armee. Damerne, der ledsage Hs. Majestæt Keiserinden, ere: Fru Hertuginden af Montebello, Dame d'Honneur; Hertuginden af Bassano, Grevinden af Bauveau, Dames du Palais.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Frankfurt, den 13 Maji. Deres Keiserlige Majestæter ere i Dag Morges Kl. 6 1/2 indtruffen hertil. Allerhøistsamme modtoges under Klokkernes Ringning og Canonernes Torden af Stadens høieste Embedsmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Wien, d. 14 Maji. J Dag tiltraadte Deres Keis. K. Majestæter Reisen til Dresden, hvor paa samme Tid Deres Keis. K. Majestæter fra Frankerig ligeledes ville indfinde sig. - Fyrst Dolgorücki er, kommende fra Neapel, indtruffen hertil. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Paris, d. 16 Maji. Hs. Majestæt Kongen af Neapel afreiste den 12te fra Paris, og tog Veien til Maintz. - J April Maaned ere 123 Skibe indløbne til Emden, 109 udløbne. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Fra den saxiske Grændse d. 18 Maji. Den 16de om Aftenen ere Deres Keiserl. Majestæter af Frankrig ankomne over Würtzburg og Bamberg til Dresden. Kongen og Dronningen af Saxen vare kjørte Allerhøistsamme imøde til Freiberg. Efter Forlydende er ogsaa Storhertugen af Würtzburg indtruffen i Dresden. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Posen, den 16 Maji. Den 13de om Eftermiddagen kom Hs. Keis. Høihed Vicekongen af Jtalien hertil og afreiste igjen samme Dags Aften. i S. Bl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Amsterdam, d. 16 Maji. Den 12te ere her begge Fregatterne, Trave og Weseren, og den 9de i Rotterdam Fregatten Jahde, lykkeligen løbne af Stabelen. - Fra Genua meldes, at ogsaa der den 3 Maji. løb en ny Fregat, la Galatee paa 44 Canoner, af Stabelen. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Berlin, d. 19 Maji. J Gaar Morges gik Hs. Excellence Rigsmarschal Hertugen af Treviso(Mortier) herigjennem, uden at opholde sig, og fortsatte sin Reise over Küstein videre. (S. Bl.) Junsbruch, d. 10 Maji. Da efter officielle Beretninger fra Neapel af 27 April et Corps Kal Tropper har erholdt befaling til Opbrud saa forvente vi samme mod Enden af Junii. De neapolitanske Aviser ommelde ei, hvor stærkt dette Corps er. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Paris, d. 15 Maji. J Bryssel har en Dreng paa 14 Aar myrdet et Pigebarn af samme Alder med en Kniv. Han havde længe paa det heftigste elsket en ung Pige, han gik i Skolen med. Han fattede derfor den Beslutning, at myrde hende paa et Bal, til hvilket begge vare indbudne, og havde til den Ende drukket sig fuld. Men i sin Drukkenskab overfaldt han et andet Pigebarn, der lignede hiin i Vext, og Paaklædning, og stødte hende en Kniv i Hjertet. Assiseretten har dømt dette unge Uhyre til 20 Aars Fængsel. - Ved et Keis. Decret er Torveprisen paa Korn i Departementerne, bestemt til et Maximum af 33 Franes for hver Hectolitre. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Udenlandske Efterretninger. London, d. 22 April. (Fortsættelse af Regjeringens Erklæring, see No. 41.) Desuagtet vedbleve de americanske Stater at være utilfredse, og deres Misfornøielse forøgedes end mere ved et af Fienden, ulykkeligviis med alt for gode Følger, anvendt Kunstgreb. Fienden paastod nemlig at Berlin= og Mailand Decreterne vare ophævede 5); skjøndt der aldrig er udstædt noget Decret som indeholdt denne Ophævelse, skjøndt Tilkjendegivelsen, af denne foregivne Tilbagekaldelse tydelig udviste, at den vilde komme til at afhange af Betingelser, som (hvilket Fienden vel vidste) Skorbrittanien aldrig kunde antage, og skjøndt talrige Exempler bevise at disse Decreter endnu stedse ere i Kraft 6).(Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
(Moniteurens Anmærkninger til den engelske Regjerings Erklæring, see forr. No.)(Forts. af Anm. 2). Naar Hr. Monroes hidtil seierrige Argumenter ere blevne gjendrevne, da ville vi see om der endnu kan være noget at tilføie, for at gjøre den americanske Ministers sunde Lære gieldende. J det Engelland fordrer, at den neutrale Handel igjen skal erholde sin sædvanlige Gang, mener det, at det kunde betjene sig af de Neutrale, for ved dem at vinde nogen Jndflydelse paa sin Fiendes Muncipaltaris; at de Neutrale skulle nøde Frankrige til at antage de engelske Vare, og hielpe Engelland at forbinde Universalsouverainiteten, til Lands med den paa Havet. Hr. Monroes Svar paa en saa underlig Fordring har en saadan Characteer af Styrke og Sandhed, at vi intet vide at tilføie. - De Neutrales Grundprincip, er: Flaget beskytter Varene; deraf følger, at engelske Vare under americansk Flag ere americanske. Men det er ikke en Følge deraf, at de engelske Vare, der ere blevne ameritanske, have andre Rettigheder end de americanske Vare. Nu ere de americanske Vare, underkastede de franske Toldlove, ligesom de franske Vare ere underkastede de americanske Toldlove. Vilde man nu forlange, at de engelske Vare, fordi de ere under americansk Flag, skulde ophøre at være underkastede den franske Toldlovgivning, saa vilde man gjøre en urimelig Fordring. Vi have det i vor Magt at behandle de engelske Vare, der ere blevne americanske, saaledes som de franske Vare blive behandlede i London. Disse Vare staae under begge Landes Love, men saalænge de ere paa Havet nyde de det Flags Uafhængighed, som de føre, og kunne ikke være underkastede nogen Lovgivning. Engelland har Ret til ikke at indføre hos sig de franske Vare, som det americanske Flag gjør americanske; men det har ikke Ret til at hindre et americansk Skib at igjennemstreife Havet med disse eller hine Vare, da det neutrale Flag beskytter Varene, og Krigen ikke kan give nogen Magt Ret over de Neutrale. 3) Hs. brittiske Majestæt vilde vel af Medlidenhed med Europa sætte Grændser for do
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Jndskrænkninger, som Conseilbeslutningerne lægge paa de Neutrales Handel. Ethvert Ord i denne Paragraph opvækker Uvillie. Var det i Storbritannien, i dets Besiddelser, paa dets Strømme, at de Neutrale skulde underkaste sig Conseildeslutningerne fra St. Jnnes Nidet var paa Occanet. Occanet tilhører altsaa den brittiske Krone, da den underkaster det sine Love, og da de Fartøier, som beseile det, skulle lyde dens Conseilbeslutninger. Hvor er den Act, hvor den Autoritet, der har overgivet Oceanet til Engelland, Man har seet, at der er gjort Fordringer paa indelukkede Have, f. Ex. det sorte, det baltiske Hav men aldrig har man hørt, førend i vore Dage, at Ottanet tilhører Engelland ligesom Themsen, og at alle Skibe i Verden ere underkastede dets Forordninger, dets Jndskrænkninger, som om de førte engelsk Flag. Jegen Magt, med mindre saa er, at den har opgivet al Følelse af eget Værd, vil underkaste sig disse Forbringer. Der vilde i Sandhed være bedre, at erklære Kongen af Engelland for Universalmonark. - 4) Det er meget rigtigt, at alle i Frankrige incorporerede Lande, eller de, som det ved sine Armeers Nærværelse har i Besiddelse, blive behandlede fiendtlig af Engelland. Disse Lande kunne ei ansees for neutrale. Men hvad har denne uomtvistelige Ret at gjøre med Ottomannerne og Americanerne? Ere Tyrkiet og America integrerende Dele af de franske Besiddelset, Ere de besatte af franske Tropper, Man begriber ikke, hvorfor en Erklæring er bleven opsat, der i hver Linie forkynder de engelske Fordringers uhyre Absurditet og dets Sags Uretfærdighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
5) Berlin og Mailand=Decreterne ere med Hensyn til America høitideligen tilbagekaldte uden Clausuler, uden Jndskrænkninger. Det beviser: 1) Stor Dommerens Brev af 2den Nov. 1810, 2) Finantsministerens Brev af samme Datum, 3) Decreter af 28de April 1811. Virkningerne ere umiddelbar fulgte paa denne Tilbagekaldelse, og de Skibe, som, ifølge Berlin og Malland=Decreterne, vare lagte under Beslag, ere frigivne. Bevæggrundene til denne Tilbagekaldelse og dens Udførelse ere bekiendte i Europa. Dhrr. Pinkneys og Monroes trykte Noter have med ligesaamegen Kraft som Logik, gjendrevet Engellands uretfærdige System; de Forenede Staters Lovgivning har lagt Forbud paa den engelske Handel, Kysterne ere forsvarede og Washingtons Beboere føle med Uvillie det Bly aag, Engelland vilde paalægge dem, og ere beredte til med Vaaben at haandthæve deres Rettigheder. Fra det Øieblik af vare de ikke mere i et Tilfælde, hvor disse Decreter kunde anvendes paa dem. 6) Det er Usandhed, Jkke et eneste Exempebeviser, at disse Decreter endnu ere i Kraft, naar man ikke maaskee vil erklære for americanske Skibe hiin Mængde, som, ladede for engelsk Regning, og forsynede med alle falske Documenter, løbe ud fra London, og vise sig under americansk Flag i Østersøen. Disse Skibe komme ikke America ved, der ikke vidkjender sig noget Skib, som farer under engelsk Convoi, antager befaling af den engelske Admiral, og seiler i Linie med hans Eskadre. Convoiens Flag maae nødvendig være den Commandants der fører og beskytter den. Messina, d. 11 April. (Gazetta Britannica.)J en Tidspunkt, da Kornfrugternes Sieldenhed og høie Priis giver Anledning til saa mange slette Handlinger, er det vel ikke upassende at give vore Læsere at forstaae, hvor ønskeværdigt det var, om de frivilligen afholdt sig fra Brugen af Posteter og Postebagværk, og overhoved fra alle Retter, hvortil Meel forbruges. Denne Undværelse kan for de Rige indtil næste Høst kun være meget ringe, og har den Fordeel at forringe Melets Forbrug og lindre Elendigheden, som ellers alle de lavere Classer have at udholde. Slige Undværelser og Opofrelser ere ogsaa i ufrugtbare Aar tagne i Engelland, over hele Kongeriget, og der er opstaaet meget Godt deraf. (Hamb. Corresp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Blandede Efterretninger. (Af den svenske Handelstidende.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
En lærd irlandsk Antiqvarius har opdaget en Mængde paa gammelt Jrlandsk skrevne Digte, deels af ubekiendte Skialde, deels af den i sin Tid navnkundige Thuddus Ruddy, som levede for mere end 200 Aar siden. Han agter at paatage sig det vanskelige Arbeide, at oversætte samme i Ossiansk Metrum paa Engelsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
En Skotte, John Melise, gjennemreiser, nu de forenede americanske Stater, for grundigen at lære at kiende disse vidtløftige Lande, ikke allene i Henseende til Clima, Jordbund og Naturhistorie, samt Oeconomien i Almindelighed, men i Særdeleshed til de Konster og Manufacturer, som udøves og drives der. Han har allerede undersøgt de store vestlige Søer, og er enig med den bekjendte Volney angaaende Spørgsmaalet om de i Nordamerica herskerskende Vinde. Han troer, at den fra Hudson til Søen Erie foreslagne Canal er ganske muelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Reisebeskrivelsen, som snart vil udkomme, indeholder især mange Oplysninger for Mechanici og Manufacturister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
J Anledning af Spørgsmaalet om det sorte og caspiske Havs Forening har en Sagkyndig viist, at dette ei paa anden Maade kan iværksættes end ved Floderne Batums og Kurs Forening i Egnen af Alchalzyk, af hvilke Floder den sidste, som leder sit Udspring fra Høiderne under 59 Graders Brede, strømmer paa den anden Side omkring, Bjerget Caucasus langs hele den Caucasiske Linie, igjennem Grusinien og Districtet Schuschir, og i det den endeligen forener sig med Floden Ara, ved Salian udløber i det Caspiske Hav. Da alt Vandet løber nedad, og ei opad, kan man, naar det tydelig viser sig, at Kur begynder sit Løb under 89 Graders Brede, og fortsætter det til meer end 65 Sr. i en Strækning af omtrent 2000 Verst, bestemt sige, at det sorte Hav er høiere end det Caspiske. Derfor kan og Floden Batum, som løber ud i det sorte Hav, meget let forenes med Kur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
J Provindsen Massachusets i Nordamerica gaaer en Bro af Jernkjeder over Marenakstrømmen, 3 Mile ovenfor Newburuhaven. Denne Bro bestaaer af en eneste 244 Fod lang Bue. Begge Enderne af Kjæderne ere dybt nedgravne og befæstede med tunge Stene. Broen er 15 Fod bred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
En i Port Jackson boende Franskmand har gjort Forsøg med at dyrke der adskillige Slags Bomuld, især den, hvoraf Nankiner forfærdiges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Af Humboldts Reisebeskrivelser, er nu de sid este Dele med mange Kobberstykker udkomne. Jndholdet deraf har en stigende Jnteresse. J Anledning af den stærke Sukkeravl, som drives i Ny Spanien til egen Forbrug, forsikkrer Humboldt, at de Vestindiske Øer allene levere Sukker til Europa for 200 Millioner Francs. Tilførslen af denne Artikel til samme Verdensdeel fra de americanske Provindser, samt fra Asien og den 5te Verdensdeel, stiger til en Værdie af omtrent 100 Millioner aarligen. Saa vidt som bekjendt er, tilhører Cochenillen, som lever paa Vexten Nopal, Ny Spanien allene. Efter Humboldts Opgivelse beløber den Cochenille, som aarligen derfra udføres til Europa, sig til 3 1/2 Mill. Piastre. J Almindelighed vurderer han alle de Naturproducter, som Ny Spanien eller Mexico aarligen frembringer, til 145 Millioner Francs. De Geistlige i denne Provinds have 222 Millioner i aarlige Jndkomster. Bergværkerne i Mexico levere 2 1/2 Millioner Marker Sølv og 7000 Marker, Guld om Aaret. Værdien deraf i Penge kan regnes til 22 Mill. Piastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
De bekiendte Sølvgruber ved Potosi vedblive at levere et godt Udbytte, skjønt ikke saa betydelig som i Begyndelsen. Fra Aaret 1644, da disse Gruber opdagedes, indtil nærværende Tid, have de leveret Sølv for 5750 Millioner Francs Af dette Blad, udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdommerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 16 Mk. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 15 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enk
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. hos Ras RodgaaNiende Aargang. No. 44. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 39 Maji 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Skriftlæsning i Almue=Skolerne. Af T. M. B. Galskiøt, Sognepræst for Hyllested, Vændsløb og Holsteinborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Jndenlandske Efterretninger. Viborg Stifts occonomiske Velfærds=Selskab, vedbliver ved Præmier at opmuntre til almeengavn. lige Handlinger. Saaledes har det for Aaret 1812 udsat Belønninger for Skovelskning, Høravl, Anlægget af Frugthaver og Planteskoler, for hjemmegjorte Tøiers Forfærdigelse af indenlandsk Hør og Uld, Kartoflers Dyrkning, Bistaders Overvintring, Opdyrkningen af Hedeland eller Overdrev paa de sandige Egne, og Mergels Opdagelse og Benyttelse som Gjødnings Forstærknings Middel, Sumpers og Englods Oprensning ved passende Grøfter, Dynd eller Leers Benyttelse til Jorders Forbedring, og ved Kartoffelavl og Græsarter at gjøre sin Lod frugtbringende, Tyres Tillæg, Faareracens Forbedring ved spanske Faar, Piles og Elles Plantning omkring Gaarde, Marklodder og Hauger (ikke mindre end 400 Stkr.), for den Sivleholder, som, foruden at passe sine Pligter, flittigst giver Almuen, især Ungdommen, Sommerunderviisning, og bibringer den brugbare Kundskaber om Agerbrug og Haugedyrkning, og desuden, ved sin Kone, øver og lærer de skolesøgende Pigebørn i deres Fritimer i at spinde, knytte, og, om mueligt, at væve, for Kirsebærtræers Plantning &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Hs. H. Hr. Biskop Hjort har stiftet en Søndagsskole i Ribe, som med det første skal aabnes under hans Bestyrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Af Professor Olufsens Anviisning til Ham pens Dyrkning er gjort et nyt Oplag, hvoraf 6000 Exemplarer efter Kongelig befaling ved Orconomie- og Commerce-Collegiet uddeles i begge Rigerne, for at befordre Udbredelsen af denne vigtige Plantes Dyrkning. Af dette nye Oplag har Hr. Hofboghandler Schubothe Exemplarer til Salg. Paa en Tid, da Klagen over Tienestefolk er saa almindelig, er det mærkeligt at læse en Bekjendtgjørelse fra Hr. C. D. Hempel om hans Pige Mette Lindegaards Dødsfald, som havde tjent ham med sjelden Flid, omhyggelighed og Troskab i 37 Aar. Hun opnaaede en Alder af 75 Aar. Ved Auction den 28de Maji solgtes: hvide Havannah Sukkere til 2 Rdlr. 1 s. a 2 Rdlr. 4 1/2 s. Pd., hvide Brasilie Sukkere til 2 Rd. 2 s., Gurkemeye 2 Rdlr. 15 s. Pd., fremmed Raffinade 16 Mk. a 16 Mk. 4 1/2 s. Pd., Kbhavnsk Sirup 60 Rdlr. 1 Mk. a 61 Rdlr. 5 Mk. 100 Pund, Mahognietræe 19 Mk. 10 s. Qv. Fod, Cassia Lignea 7 Rdlr. 4 s. a 7 Rdlr. 12 s. Pd., Mary lands Tobak 7 Mk. 4 s. a 7 Mk. 14 s. Pdt., allerbedste sort Steenkul 23 Rdlr. a 24 Rdlr. L. Mk. Tdn.; alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-30
Odense, d. 22 Maji. J Dag slaaes Qvæget paa Græs her ved Odense. Sommermelken, det Gavn Borgeren har direkte af Byens Jorder, koster nu ikke ubetydeligt, nemlig i Græspenge 9 1/2 Rdlr. for en Koe, naar man hertil regner en Malkekone (thi til at gaae ud at malke ere vor Tids Piger meget for gode) at lønne med Penge og Føde, holder man ikke en Koe i Sommermaanederne under 25 Rdlr., foruden Renter af Kjøbesummen og hvod den udmalkede Koe har tabt i sin Vær ble, som ofte er mere end det Dobbelte. (Hempels Av.) - J Kjøbenhavn har man nyligen, som Udgiveren kan bevidne, maattet betale i Kost og Tæring for en Ko, som var indtil videre indsat i en Kro uden for Byen, og som ikke havde staaet der længer end fra Søndag Eftermiddag til Torsdag Formiddag, 10 Rdlr. og 1 Rdlr. i Drikkepenge til Karlen!!