JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
De amerikanske Blade anmelde Dødsfaldet af en Mand, der hørte til de rigeste Handelshuse i Verden. Stephan Girard døde, 85 Aar gammel, i Filadelfia, hvor han havde levet i mere end et halvt Aarhundrede. Født i Perigneaur af fattige Forældre, der ikke altid lod ham vederfares den bedste Behandling, gik han ombord som Skibsdreng i et Skib fra Bordeaux hvilket han igjen forlod i Newyerk. Tidligt udviklede sig i ham Talentet for Handelen, og hans Birksomhed, Oeconomis og Forretnings=Kundskaber, erhvervede ham efterbaanden uhyre Formue. Han efterlader nu 19 Millioner Dollars. De Legater som han har stiftet ere ligesaa mærkelige som hans Levnets Omstændigheder. 2 Millioner Dollars til et Collegium for Staten Pensylvanien med den udtrykkelige Betingelse, at aldrig nogen Geistlig, ligemeget af Dollars testamenterede han Staden Newyork, fordi han herførste Gang havde betraadt Amerikas Grund. Hans øvrige Formue testamenterede han Staden Filadelfia med Undtagelse af 400000 Dollars som han bestemte for nogle Frænder af hans Hustru. Girard var en Særling, men agtet og elsket af alle. Flere end 3000 Mennesker vare i hans Brød. Som Eier af den største Træplantage af Filadelfia, pleiede han selv sine Træer med største Omhyggelighed. Frugterne lod han falholde paa Torvet og bestemte altid, selv Priserne paa samme.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
En Polak, ved Navn Adam Kasperowki, har opfundet en ny Plov, der, selv i den haardeste og sværeste Jord, ikke behøver mere end halv saa megen Kraftanstrængelse, som der udfordres til at trække en af vore nu almindelige Plove. C. F. Horn og Ernst v. Vegesaack arbeide paa Oprettelsen af en i Sverrig længe savnet Pakkepost=Indretning: formedelst et Actie=Selskab. Befordringen skulde skee ved Deligencer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
Blandede Efterretninger. Den Jldebrand i Lyngby som fortærede sal. ProfesorKuhlaus samtlige Aandsproducter menes at have bidraget meget til hans tidlige Død.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
Som Recensent af de trende Skrifter og Provindsialstænderne i dansk Litteraturtidende har Redacteuren, Profesfor J. Møller, R. af D. nævnet sig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
(Jndsendt.) Herr Oberst Tscherning siger, at Jyden ei bør have særskildte Provindsial=Stænder, fordi han vil have et andet Toldsystem indført, dette tilstaaer jeg er sandt, men det er ogsaa sandt, at han har dette Ønske tilfælleds med Beboerne i alle cuktiverede Lande, de nordamerikanske Fristater, kanskee undtagne; men maaskee confunderer den gode Herre, Consumptionsvæsenet med Toldvæsenet, da har han meere Ret. Denne af saamange indlysende Grunde forhadte Skat, eller maaskee rettere forhadte Maade hvorpaa den hæves, ønsker enhver Jyde af Hjertet hævet, men ogsaa Sjællænderen og Fyenboen siger vist Amen dertil. At Jyden fortrinlig ønsker fri Brændeviinsbrænding, dertil er han bleven ledet af Opsynet selv, som skulle have forhindret saadant; thi havde dette været, hvad det burde have været, ville den ulovlige Production aldrig have taget saadan Overhaand, hvorunder Kjøbstæderne lide saa meget. Et talende Beviis for, at et virksomt Opsyn kan udrette meget, haves i denne Tid Toldvæsenet i Sæbye skal, for ganske nylig, paa egen Haand, aldeles uden Beskyttelse, have foretaget Jnqvisition paa Landet efter utilladelige Brænderier, og confiskeret paa 4 forskjellige Stæder. Fortfare disse med lignende Jver at opfylde denne deres ei uvigtige Pligt, og andre Toldstæder ville følge deres Exempel, vil snart Brænderierne ophøre overalt paa Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
Hvorvidt for Resten Forbudet mod fri Production af Brændeviin, der er bleven saa undværlig, er gavnlig eller skadelig, er jeg ikke competent til at bedømme, men det ved jeg, saalænge det er en Lov bør den nøiagtig overholdes, og vedkommende Embedsmænd, som negligere denne deres Pligts Opfyldelse, miste deres Embeder. Ved det at Jylland fik en særskildt Stændeforfatning ville maaskee vi stakkels Jyders almindelige Ønske, om Opfyldelsen af det os givne Løfte om Fillial=Bankers Oprettelse, snarere realiseres. Et Gode, der, hvis det havde været skeet for længere Tid siden, vilde have reddet mange Familier fra Undergang, der nu, at Mangel paa Pengelaan, have seet sig nødsagede til at lade deres Eiendomme realisere til ødelæggende Priser. At Embedsmænd, som Herr Grev Holsten yttrer, ikke bør vælges til Repræsentanter, derom er vel i Almindelighed kun een Mening, dog synes det, som der, hvad Oppebørsels=Betiente angik, kunne skee Undtagelse. Flere med mig ansee en vis saadan Embedsmand for den meest qvalificerede til det saa saare vigtige Hverv. Herr Obersten synes for Resten ikke at være nogen Ven af Jyderne, hvis Land han siger at have bereist, naar han antager det som nogen Mulighed, at Jylland ville kunne, som Kielerne, engang med Tiden ansee sig som ikke henhørende til Danmark. Mindst ville vel Jylland combinere sig med Hertugdommene. Greverne Johans og Geerts Fremfærd mod Jylland mindes endnu, dertil kommer, at disse endog den Dag i Dag er, hæve sig alt for meget overos stakkels Jyder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
Ei uden Jnteresse læse vi af og til i de offentlige Blade, at den vigtige Sag om Provindsial=Stænder drøftes, maatte saadan Drøftning kun blive almindeligere og Tiden til Sagens endelige Realisation ei længe udeblive, dette er ogsaa et almindeligt Ønske i vort fjernere Vensyssel. Med Glæde have vi læst Herr Professor Sibberns Yttringer og Gavnligheden af særskildte Provindsial=Stænder for Jylland, hvad den fra Embeds=Virksomhed udtraadte Oberst Tscherning anfører derimod, synes at være ganske uden Vægt. Efter mine Anskuelser vilde man gjøre vor gode Konge Uret naar man nærede den Tanke, at fordi Jylland fik den foreslagne Rettighed, Han derfor ville præjudicere Undersaatterne af Landets øvrige Deele. Der er jo kun Spørgsmaal om raadgivende Stænder, Kongen har jo aldrig givet Stænderne Løfte om nogen afgjørende Stemme. Jylland bør vel have særskildte Stænder, thi man kan dog ei nægte Sandheden af Professor Sibberens Yttringer, at Jylland længe nok har været regjeret fra Kjøbenhavn, ved Mænd, der kun grumme lidet kjendte dets sande Forfatning. Jylland er tildeels med sine ringere Jorder og sit ei saa fordeelagtige Clima høiere Skyldsadt end Sjælland; omkring Kjøbenhavn haves 8 Tdr. Land til 1 Tde. Hartkorn, da derimod i Øster Hanherred skal gives Stæder der ei have stort mere end 3 Tdr. Land, ligeledes finder omtrent det samme Forhold Sted i den midterste Deel af Kjær Herred og muligt flere Stæder; hvortil nytter et stort Stykke Overdrev naar saadant enten er oversvømmet med Vand den meste Tid af Aaret, eller bestaaer af Gruus eller Flyvesaand, tyndt bevoxet med kort Lyng? Hartkornet er endog som det er, mere ligelig fordeelt paa Eiendommene i Sjælland, end i Jylland. Landmaalerne have ved Parcelleringer af større Eiendomme nær Hovedstaden, som er Sædet for alle Regjerings=Collegierne, ei turdet begaae de Rænker, som saa ofte begaaes paa Stæder, saa langt fjernet fra disse som Jylland. Jeg siger Rænker, thi hvorledes kan det vel være rigtigt, at en Parcel=Gaard, Skalborg, i Nærheden af Aalborg, med et Areal af 170 Tdr. Land, kun er skyldsadt til 9. Skpr. Hartkorn (vide en Annonce i Aalborg Avis Nr. 28). Omtrent lignende Exempler gives hyppig i Hiørring, Amt, saavel ved adsplittede Herre, som Bøndergaarde. Den sjællandske Landmand har mange Resoureer, som den Jydske, ganske mangler, han kan afsætte sine Producter til høiere Priser i det alt opslugende Kjøbenhavn og til alle Tider mod rede Penge, det kan Jyden ikke og det er ham til stor Fortræd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
Jndsendt.) Til Manden med de 3 Hingste. Den Mand, som har de tre uskaarne Heste Til Springning, troer jeg, gjorde vist det bedste Med ikke Præstestanden at bemøie Hans Hingstehold en Præken at vedføie, Det støder Øiet, naar man seer Avisen, Dog muligt, Manden indseer ei Sottisen. Men vil han have det bekjendt i Egnen, Dend sig til Sognets Foged eller Degnen Og tyve Skilling Sagen kan klarere, Naar han behager, Brevet at frankere. Mads Tut i Vensyssel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
(Forlangt Jndrykkelse.)¬ J Aalborg Stiftstidende Nr. 38 for d. A. læses at Stykke, som af Dagen skal være optaget, og da jeg, blandt det Meget, som i vore Dage fremføres mod Sandheden af dens hadske Fiender, et længe har læst noget saa uretfærdigt Angreb paa hvad der bør være hver god Christen og dansk Borger det dyrebareste, saa har jeg, ifølge min Stilling som Præst her i Byen, som fungerende Biskop her i Stiftet, anseet for Pligt at drage det Usande heri frem for Dagen, ei for de tænkende Sandhedsvenners Skyld; thi de ville letteligen kjende det for hvad det er, men for at mindre tænkende eller eenfoldige Christne ei skulle forføres, og agter jeg fremdeles hver Gang sligt i denne Tidende indrykkes, at gjøre det samme.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
Bekjendtgjørelser. Min gode gamle höistagtværdige Svigermoden Frue Kirstine Elisabeth Hesselholdt, födt Holm, Enke efter forhen afdøde Cancellieraad, Landfoged Hesselholt her paa Læsøe, behagede Gud at bortkalde fra dette Liv, den 19de d. M., i hendes 79de Aars Alder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
Dette bekjendtgjöres herved sörgeligst paa samtlige den Afdødes fraværende og nærværende Börns Vegne. Læsøe, den 20de Marts 1832. H. Söeborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
Strandings-Commissionair L. P. Af Sommerkasketter. i alle Facons er et stort Assortement færdigt, og sælges samme til billige Priser hos Undertegnede. C. W. Hermann, Bundtmager i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
Tvende Børn, af honette Forældre, helst Piger, kan faae Kost og Logis hos Gulds. Holstes Enke i Slotsgade Hvor en ny fiin Præstekjole, med tilhørende Vinger og en ny Pibekrave, er at faae tilkjøbs, anviser Stiftsbogtrykkeriet. Nogle Tønder god Vaarhvede, tjenlig til Sæd, er at faae paa Rødsleth.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
Forskjellige Sorter sorte og hvide Bobbinetter, Blonder, Dito, samt Linong, ere nylig ankomne hos S. A. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
En bekvem Leilighed for en liden Familie, er at faae til Leie til Paaske Flyttetid. Stiftsbogtrykkeriet anviser. Af Undertegnede er til førstkommende Paaske Flyttetid, Huset Nr. 420, i lille Rygade, at faae til Leie. Chr. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
Min paa denne Kjøbstæds Nyegade beliggende Gaard med Hauge og Gaardsplads, agter jeg, formedelst anden Bestemmelse, at bortsælge og Eiendommen kan strax tiltrædes. Hjørring, den 17de Marts 1832. Niels Giønderup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-26
Auctioner. Fredagen den 6te April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Enkemadame Kallesen, i Bispensgade, formedelst Bortreise, ved Auction bortsælge endeel Boehave, saasom: 1 Skatol, 1 Dragkiste, 2 Commoder, Stole, Borde, Sengesteder, Sengeklæder, 1 Kobber=Grubekjedel, noget Kjøkkentøi m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 26de Marts 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Jtalien. Det Væsentlige af de fra dette Land indløbne Efterretninger gaaer ud paa, at de Franske endnu holde Ancona med hosliggende Citadel besat, og at det just ikke lader til, at de saa meget snart igjen ville forlade det; - at Paven vedbliver at protestere og hans Statssecretair nylig atter har tilstillet den franske Gesandt tvende Noter, hvis Jndhold siden summarisk skal anføres; - endelig, at der finde beydelige Bevægelser Sted blandt de østerrigske Tropper i Lombardiet, hvilke nogle ville tilskrive Muligheden af et Fredsbrud, uden at der dog derom endnu kan sige noget Bestemt. Fra Vien skrives rigtignok, at de italienske Anliggender daglig blive meere indviklede, og at det eneste Haab som Fredens Vedligeholdelse beroer paa Muligheden af de Franskes hurtige Tilbagetog, fremdeles hedder det og, at Paven skal være tilsinds at true den franske Konge og hele det franske Folk med Jnterdict, hvis han ikke faaer Satisfaction; imidlertid kan man endnu ikke vide, hvorvidt dette maatte være meer end blot Formodning og Rygte. Derimod forsikkres det som vist, at Paven ikke alene har befalet Militairpersoner, men i det hele alle Embedsmænd, at forlade Ancona. Fra Paris høres intet Synderligt om denne Sag. Oppositionsbladene paastaae rigtig nok, at Regjeringen skal, ifølge den engelske Regjerings alvorlige Forestillinger, have besluttet at lade de i Ancona landede Tropper sætte over til Africa, for der under General Cubieres Anførsel at tage Deel i en Expedition mod Constantineh, men det halvministerielle Blad Messager erklærer denne Paastand for falsk, og forsikkrer, at Ancong ikke vil blive rømmet, før Østerrigerne drage bort, Cardinal Albanis barbariske Edict tilbagekaldes og et Slags frie Jnstitutioner indføres i Legationerne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Af de tvende forhen omtalte Noter fra den pavelige Statssecretair til den franske Gesandt indeholder den Første, at 3die Marts, kun almindelige Besværinger over det stedfundne Factum, samt en Fordring paa Satisfaction. Det Jnteressanteste i denne Note er en Protest paa Pavens Vegne imod en Paastand af den franske Minister, nemlig at Paven paa en Maade skulde have givet sit Samtykke til denne Occupation. Denne Paastand grunder nemlig Ministeren derpaa, at Statssecretairen, da der tidligere underhandledes om Muligheden af et saadant Skridt, skal have yttret: at de romerske Paver oftere have været nødt til at give efter for Magten. Den franske Minister betragter denne Yttring som en Indvilgelse i det som siden skeete, men den pavelige Statssecretair vil ikke lade den gielde derfor. -
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Den anden Note, af 5te Marts, indeholder adskillige nye Besværinger. Trods General Cubieres Proclamation - hedder det i denne - og hans gjentagne Forsikkringer om ikke at ville blande sig i den pavelige Bestyrelse, at ville beskytte Embedsmændene, skaffe Lovene Lydighed og holde de Urolige i Ave, har Major Pales givet Ordre til, provisorisk at sætte tvende politiske Fanger i Frihed. J een i Theatret opført Opera blev, efter franske Officerers Forlangende, en Frihedssang indskudt, som opvakte den største Euthusiasme hos den oprørske Faction, der tillod sig paa Gaderne fjendske Raab imod Hs. Helligheds Regjering, uden at disse straffedes. Man seer uafbrudt paa offentlige Steder skrevne og trykte Opfordringer til Revolution, og Personer, som af Paven vare forviste og ere udelukte fra det forrige Aars Amnestie, seer man nu spadsere frit omkring i Ancona, ledsagede af de samme Officerer, som kaldes sendte til den pavelige Autoritets Understøttelse." Fremdeles klages over, at de Franske ikke har villet tillade de pavelige Tropper at medtage deres Caserneeffecter, deres Vaabenforraad, Heste o. s. v.;men man kan dog vel formode, at de Franske ikke har i Sinde at betragte disse Ting anderledes end som et Depositum, som de agte at tilbagelevere, naar de engang igjen drage bort. En engelsk Escadre, bestaaende af en Fregat og tre mindre Krigskibe, er indløben i Havnen ved Ancona; om sammes Bestemmelse haves meget forskjellige Formodninger, idet Nogle mene, at dens Hensigt er at understøtte de Franske i deres Bestræbelser hos Paven, Andre derimod, at faae dem bort derfra.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
J Grenoble var den 12te og 13de Marts nogle Spektakler, foranledigede ved et Masketog, der forestillede en Procession til Frygtens Alter. En af de deeltagende Personer forestillede en høi Person, andre Ministrene, Deputerede o. s. v., Alt i Carricatur. Den første Dag gik det nogenledes roligt af, men da Processionen den følgende Dag, gjentages og havde begivet sig udenfor Staden, ledsaget at en stor Deel Mennesker, lod Commandanten Portene lukke. Da nu den udvandrede Skare kom tilbage og fordrede Porten aabnet, overtalede Præfecten og Mairen Commandanten, til at lade dette skee. Men den tilbagevendte Hob tillod sig adskillige Uordener; Generalmarschen blev slaaet, men kunfaa Nationalgader indfandt sig, som ikke vare Spektakel magerne voxne, og disse toge derfor - latterligt nok - baade Præfecten og Commandanten til Fanger. Saaledes beretter Constitutionel Sagen; andre Efterretninger ere lidt afvigende, men dog ikke i det Væsentlige.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Jfølge de seneste telegraphiske Efterretninger var det roligt i Grenoble, men Commandanten Lespinasse var bleven afsat og ogsaa den commanderende General i Departementet var bleven afløst. - Ogsaa i Carcassonno har der været urolige Bevægelser i Anledning af at en Præst sammesteds, der havde viist sig opsætsig mod Biskoppen, var bleven suspenderet efter en Ordre af Underviisnings Ministeren, hvilket Almuen ikke kunde lide. Det kom ved denne Leilighed til Haandgribeligheder og selv den commanderende General d'Arnand blev saaret. Lignende Scener hører nu engang i Frankrig og England til det daglige Brød, saa at sige, som de Folk, der vil have frie Forfatninger, maae lære at finde sig i.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
J Toulon har man tredie Gang opdaget et Forsøg, paa at stikke Arsenalet i Brand. Flammen havde allerede begyndt at gribe om sig, men blev dog endnu i Tide opdaget af Havnevægterne. Endnu har man ikke kunnet komme paa Spor efter Ophavsmændene til dette skammelige og haardnakket fortsatte Project.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Choler af begynder nu at gribe om sig i London; den 19de Marts angrebes 86 Personer. Det hele Antal paa Syge var den Dag 1030, paa Døde 538.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Kjøbenhavn. Forleden Middag holdtes Karoussel=Ridning i Ridehuset, paa Christiansborg Slot. Deres Kgl. Høiheder Prindserne Frederik Carl Christian og Frederik Ferdinand behagede selv at deeltage i disse ridderlige Vaabenøvelser, der, akkompagnerede af en vakker og effektfuld Musik, frembød et interessant og behageligt Skue for de i saa stort Antal, som Lokalet kunde rumme, forsamlede Tilskuere.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Reservemedikus S. Ballin, som for Øieblikket opholder sig i Prag, og Bataillonschirurg Thune, hvilke, som bekjendt for at undersøge Cholera-Epidemien, paa kongelig Bekostning have bereist en Deel af Tydskland, Preussen, Polen, Østerrig og Ungarn, ventes i Løbet af næste Maaned hertil.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Den 20de Ds. passerede her forbi, igjennem Jndredybet, nordfra, en svensk Orlogs=Fregat, som gik sydefter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Vodum og Rund Sognekald i Aarhuus Stift, 320 Rd. - Det residerende Capellanie i Kjøbstaden Thisted og det dermed forenede Sognekald til Skinnerup i Aalborg Stift, 93 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Under Rentekammeret: Amtsforvalter= og Huusfogedtjenesten paa Ærs; Caution 7200 Rbd. i Kgl. 4 pCt. Oblgt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Et Consumtions=Controlleur-Embede ved Portene i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 7de Marts er Cand. chirg. J. Rørby beskikket til Reservechirurg ved det chirurgiske Academie; den 9de, Sognepræst for Borum og Lyngby Menigheder samt Provst for Framlev, Sabro og Vester=Liisberg Herreder under Aarhuus Stift og Amt, C. M. Olrik, til Sognepræst i Corsøer og for Taarnborg Menighed sam til Provst for Slagelse Herred; Cand. theol. og Adjunct ved Metropolitanskolen i Kjøbenhavn, P. A. Plum, til Sognepræst for Valløby og Taarnby Menigheder under Valle Stift; personel Capellan for Dure og Veistrup Menigheder i Fyen, H. J. Potter, til Sognepræst for Helle næs Menighed i Fyen; Cand. theol. H. N. K. Rørdam til Sognepræst for Harboøre og Engberg Menigheder i Ribe Stift; den 14de, Birkedommer og Skriver ved Grevskabet Hardenberg=Reventlovs østre District og ved Baronet Guldborg, land paa Lolland, A. Trap, til Cancellieraad; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Rudkjøbing, H.J. Dreyer, til Sognepræst for Tryggeløv og Fodslette Menigheder paa Langeland; residerende Capellan i Thisted, og Sognepræst for Skinnerup Menighed i Aalborg Stift, J. H. Rosenkilde, til Sognepræst for Vesterulslev Menighed i Lolland; Cand. theol. P. C. la Cour til personel Capellan for Faxø Menighed i Sjælland.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Kjøbenhavns Torvepriser, den 23de Marts. Hvede, Td. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 8 Rbd. 2 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Rug, Td. 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 3 Mk. 8 s. Byg, 2radet Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Byg, Gradet, Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. 2 Rbd. - Mk. 12 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre, Td. Ærter, Td. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 6 Rbd. 5 Mk. - s. Røg. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 12 s. Grøns. Flesk, Lpd. 2 Rbd. - Mk. 12 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. - Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. Smør, Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Æg, Snesen. - Rbd. 1 Mk. 5 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 6 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 23de Marts. Hamborg 2 M. - a vista 214. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 154 a 154 1/2 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 1/4 a 45 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90490 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 84 a 84 1/2 i Banco. Nationib. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 i r. S. Ditto Ditto 107 1/2 a 108 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 102 1/2 a 103 Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 998 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 9100 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsolg. 59 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 61 1/2 a 65 L. St. Hamborg, den 23de Marts. Bourdeaux 188 1/2. Petersborg 93. London 2 M. 13 Mk. 11 1/2 s., k. S. 13 Mk. 12 3/4 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45 1/2. Lissabon 44 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 20, k. S. 35. Kjøbenhavn 214. Species 3 danno. Disconto - pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Aarhuus, den 23de Marts. Med forrige Post modtog vi den glædelige Efterretning: at Hs. Majestæt vor høitelskede Konge vil indtræffe hertil, næstk. 5te Junii. Paa samme Tid vil den sædvanlige Troppesamling finde Sted her.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Copulerede i Aarhuus. Birkedommer og Hospitalsforstander Rasmussen og Jf. C. Winther Skibe under Ladning i Kjøbenhavn, bestemte til Aalborg. N. Nissens og N. C. Schougaards.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Døde. Skriver J. N. Ferry, Kammerfrue hos Hs. M. Dronningen B. M. Weimann, Jfr. M. R. Santesson, 60 Aar; Jfr. C. Jensen, 21 Aar; M. M. Petersen, f. Hellemann, 89 Aar, (Citadellet Frederikshavn); Arbeidsmand ved Toldboden N. Hansen, alle i Kbhvn. Pastor emr. J. S. Pingel, 85 Aar, til Farum Præstegaard. O. Hviid, f. Nees. i Middelfart. Smedemester F. C. Madsen, 44 Aar, i Odense. Underdegn L. Nielsen, 51 Aa, i Randers. - Told assistent C. v. Bergen, 49 Aar, i Elmshorn. Komd. A. Petersen, 70 Aar, i Lügumkloster. Enke=Oberstlieut. M.M. v. Normann, f. Kannengiester, 88 Aar, i Preetz. Forhenv. Apotheker F. A. R. Brünner, 64 Aar, i Rendsborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-28
Hals Skibsliste. Den 22de Marts afsilet: J. C. Houmark af Aalborg til Altona med Ballast. Den 23de indkom: L. Ellersen af og fra Østerriisøer, med Trælast. Den 24de indkom: J. H. Pokker af og fra Neustadt med Ballast. H. C. Korsholm af Aalborg fra St. Ybes med Salt. - Afseilet: N. F. Larsen af Rudkjøbing til Corsøer med s. Sild. N. Villadsen af Rudkjøbing til Callundborg med s. Sild. Den 25de indkom: J. Hermansen af og fra Lillesand med Trælast. J. C. Petersen af Aalsgaard fra Helsingøer med Salt og Steenkul. N. Søstrøm af Fiskebekskihl fra Østerriisøer med Trælast. N. Marcusen af og fra Læss med Stykgods.