JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-10-18
Efter Skifterettens Foranstaltning, bliver den Skræder Jensens og afdøde E. Hustrues fælleds Boe tilhørende Gaard Nr. 650 paa Klingenberg, som bestaaer af 5 Fag 2 Etager Forhuus, et Sidehuus paa 4 Fag, 2 Etager, et lidet dito til Tørvehuus a., samt Gaards og Haugeplads, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes : første Gang Torsdagen d. 3 November, anden Gang d. 17 November, hver Dags Formiddag tredie Gang d. 1 December, Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, men den tredie selve Gaarden. Dette bekjendtgjøre, herved, ifølge Pl. af 22 April 1817. Odense, den 3 October 1831. Reimuth. i følge Forlig og derefter passeret Execution, bliver den Gaardmand JørJgen Albrechtsen tilhørende, og paa Avedøre Mark i Glostrup Sogn beliggende Gaard med tilliggende Jorder af Hartkorn 5 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., stillet til 3de Auctioner, som afholdes saaledes :a 1ste Auction Fredagen den 4de November d. A., Formiddag Kl. 10, 2den - - den 18de - og 3die den 2den December De 2de første Auctioner afholdes paa dette Birks Contoir i Frederiksberg, Byes Smallegade No. 13, og 3die Auction paa Eiendommen selv. Auctions Conditioner, Pantrattest og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, ere forinden til Eftersyn paa Birke=Contoiret. Dette tiener Vedkommende til Efterretning, i Penhold til Bestemmelserne i Placaten 22de April 1817, Kiøbenhavns Ants søndre Birk, den 12te October 1831, Holstein. Favning. domas Thomsen Bruun, Kongelig Majestæts Canelliesecretair og Herredsfoged i Sunds Gudme Herreder; Giør vitterligt: At for mig haver Procurator La Cour af Svendborg andraget, hvorledes han, som befalet Sagfører for Gaardfæster Jørgen Larsen Fuglesang af Egeskov ifølge ham forundt benenciun paupertatis, og paa Grund af dertil med deelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 13de September dette Aar, skal erhverve Mortificationsdom paa en af fornævnte Jørgen Larsen Fuglesang til Peder Nellemanns Enke, Maren Kirstine Hansdatter af Egeskov, Qverndrup Sogn, under 11te Juni 1823 udstædt, og inden Sund Gudme Herreders Ret den 26de f. M. tinglæst, men hende frakommen Obligation, stor 125 Rbd. Sedler, hvorfor er givet første Prioritets Pante, rettighed, lige med andre 200 Rbd. Sedler, i den Debitor tilhørende Jordlod paa Hundtofte Mark, af Hartkorn Ager og Eng 4 Skpr. 2 Fdkr. Thi indstævnes derfor herved, med Aar og Dags Varsel, den eller de, som mueligen enten maatte have fornævnte Obligation ihænde eller formene sig til samme at have nogen Ret, at møde inden Sunds Gudme Herreders Ret, som holdes paa Svendborg Raadhuus, den sidste Torsdag i December Maaned 1832, som bemeldte Ret holdes til sædvanlig Tingtid, for dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil beviisliggjøre, da Citanten i anden Fald, og i Medhold af bemeldte allernaadigste Bevilling, vil paastaae og forvente denne Obligation ved Dom mortificeret, saaledes at en Udskrivt fa Pantebogen kan træde og gielde i den bortkomne Originals Sted. Alt efter hans nærmere Demonstration og Paastand.
Berlingske Tidende, 1831-10-18
Forelæggelse og Laugdag er ved Forordningen 3die Juni 1796 afskaffet Dette til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Sunds Gudme Herreders Contoir i Svendborg, den 30te September Bruun. (L. S.) vre elen.
Berlingske Tidende, 1831-10-18
Jndkaldelse.
Berlingske Tidende, 1831-10-18
Arvingerne og Creditorerne i Stervboet efter afdøde Aftægtsmand Johan Friderich Sembach af Nørre Ørsløw, indkaldes herved med anordne Varsel, de første for at legitimere deres Arveret efter den Afdøde, og de sidstnævnte for at anmelde deres Fordringer paa Boet for undertegnede Skifteforvalter. Som Arvinger ere ved Boets Registrering opgivne, Parcellise Christian Ditlev Sembach i N. Ørsløw, Else Elisabeth Lehmann sammesteds, Cai Borger Sembach og Christian D. Sembach, hvis Opholdsteder ei vides, Karen Kappel, givt med Degn, Melchior i Taagerup, Caroline Dorthea Sembach, givt med Forstraad Lund i Kirkeværløse, Charlotte Amalie Sembach, ugivt opholdende sig i Saxkøbing, og Hansine, i Ægteskab med Doctor Kreusbach i Wilster i Holsteen. Boets Vedkommende tilkiendegives, at en Skiftesession for dette er berammet til Afholdelse her paa Contoiret, Onsdagen den 23de November i A., om Eftermiddagen Kl. 2, for at tage Beslutning angaaende de regstrerede Effecters og Creaturers Realisation. Falsters Birk, den 14de October 1831. C. G. Kruger,
Berlingske Tidende, 1831-10-18
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands 1803 - 1830 4 31. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De som maatte have Noget at fordre i afgangne Snedkermester Jacob Willing og forhen afdøde Hustrue Christian Willing, fød Lind, deres fællede Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte=Commissionen af anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arvere og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissioi Kiøbenhavn, den 18de October 1831. Scheel.
Berlingske Tidende, 1831-10-18
Præste=Enken, Madame Ellen Maria Bang, født Holm, som hensaadi uskiftet Boe efter hendes tidligere afdøde Mand, Pastor Hans Pete Bang, Sognepræst for Sdr. Kirkebye og Sdr. Alsløv Menigheder paa Falster, er ved Døden afgaaet, her paa Gaarden, den 1ste September sidstleden, og Boet extraderet de myndige Arvinger. - Endskiøndt det ikke vides eller formodes, at nogen Giældsfordring hviler paa dette Boe, saae indkaldes dog de muelige Creditorer med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede, Arvingernes Mandatarius, at anmelde og legitimere deres Fordringer. Ourupgaard pr. Nyekiøbing paa Falster, den 6te October 1831. H. W. Ferrall.
Berlingske Tidende, 1831-10-18
ved Proclama af 3die dennes, som er læst inden Grevskabet Langeland, 2 Birketingsret og snarest muligt vil vorde læst inden vedkommende Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde grevelige Selveier Han Christensen Søndenbroe under Grevskabet Langeland paa Bagenker, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819 indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres Tranekiær, den 4de October 1831. J. A. H. Dencker. helle de, som formene sig at have Noget at fordre i efternævnte Boer A under Aagaards Godses Skifte=Jurisdiction, nemlig : Efter afgangne Boelsmand Hans Jochumsen af Kirkedelsinge, - Bodil Poulsdatter, Enke efter tidligere afdøde Huusmand og Smed Peder Pedersen af Bierre. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvaltet. Aagaard pr. Slagelse, den 15de October 1831. Sønnesen.
Berlingske Tidende, 1831-10-18
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling, saalidende : i Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de B Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter LandsOverrets= samt Hof= og Stadsrets=Procurator Hans Ferdinand Paynak, hans for Handelshuset Belfour, Ellad, Rainals 5 Comp, af Vo Kiøbstad Helsingøer i Vort Land Siælland, herom allerunderdanigst gjort, Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Handelshuus ved Proclama, sub poen præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Stat tidende, Kiøbenhavnske Adresse-Comptoirs Efterretninger og den Altonaisk Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formen sig at have noget at fordre enten hos Handelshuset og sammes Firmeeller dets afdøde ældste Associs Thomas Ellad, med deres Fordringer, forsaavidt de ikke efter et ifølge Bevilling af 5te Februar 1819 udstædt Priclama maatte være præscriberede, at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for efternævnte Handelshuus i Helsingøer at anmelde og beviisliggiøre, dog Umyndiges Tiltale til de efter levende Associes i Fremtiden, efter Forordningen af 20de Februar 1717, forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesagyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses ved Bytinget i Vor Kiøbstad Helsingøer, og ved Vo Lands=Over- samt Hof= og Stadsret. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Sivet i vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 23de September Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1831-10-18
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Bentzen. Bevilling for Handelhuset Belfour, Ellad, Rainals & Comp af Helsingøer, til ved Proclama i Aviserne at indkalde alle dem, der formene sig at have noget at fordre enten hos Handelshuset og sammes Firma, eller dets afdøde ældste Associe Thomas Ellad. Allerunderdanigst læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn og protocolleret Mandagen den 26de September 1831, N. C. Petersen. Allerunderdanigst læst inden Helsigøers Byetingeret den 10de October 1831, og derefter behørigen protocolleret. Knudsen. Spies. indkaldes herved, paa den i Bevillingen fastsatte Maade, med Aar og DagVarsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring til undertegnede Handelshuus og Sammes Firma, eller paa dets nyligen afdøde ældste Associe ThomaEllad, til med saadanne deres Fordringer, saavidt disse ikke ved det, ifølge Kongelig Bevilling af 5te Februar 1819, fra Huset udstædte Proclama maatte være præscriberede, inden den foreskrevne Tids Forløb at fremkomme, og Samme for Firmaet at anmelde og beviisliggiøre, alt under Forbeholdenhed af vor Ret, ifølge det nævnte Proclama. Helsingøer, den 14de October 1831. N. Ellad. Belfour, Ellad, Rainals & Comp. i følge Kongelig allernaadigst Bevilling af Dags Dato, som vil blive læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, indkaldes herved Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre i Sæbefabriqveur Thønnes Johan Thønnesens Opbudsboe her af Staden, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, til enten for os som allernaadigst beskikkede Commissarier i Boet, eller og for bemeldte Hr. Thønnesen, om Boet forinden skulle blive ham extraderet, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 13de October 1831. Peter Evald Beyer, William Dantzfelt, Cancellieraad og Lands Overrets samt Grosserer og Directeur for CentraHof= og Stadsrets Procurator, Kassen, boende i store Kongens boende ved Vestervold No. 206. gade Nr. 249.
Berlingske Tidende, 1831-10-18
Enhver, som maatte have noget at fordre efter afdøde Gaardmand Ander Nielsen og ligeledes afdøde Hustrue Maren Rasmusdatter af Barpeløv, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Giorsløv pr. Storehedinge, den 14de October 1831. Dorph.
Berlingske Tidende, 1831-10-18
Enhver, som maatte have noget at fordre i afdøde Gaardmand Christen E Andersens og efterlevende Enkes Bodil Jensdatters fælleds Bo. i Varpeløv, under Søeholvis Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsetil for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Storsløv pr. Storehedinge, den 14de October 1831. Dorph. Jee, der maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Gaardmand Christian Andersen og ligeledes afdøde Hustrue Johanne Jens datter i Varpeløv, under Giorsløv Gods, blive herved med 12 Ugers Varsel indkaldede at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Giorsløv pr. Storehedinge, den 14de October 1831. Dorph.
Berlingske Tidende, 1831-10-19
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-10-19
London, den 14de October. De nyeste Engelske Aviser indeholde en Beretning om de Anstrængelser, som Hr. Augustus d'Este, Hertugen af Sussers Søn, giør for at faae sin Fødsels Legitimitet erkjendt, ved en foregaaende Doms Kuldkastelse. Sagens Sammenhæng forklares i The Age at være følgende: "J Aaret 1792 kom en catholsk Dame, Lady Dunmore, hvis Mand dengang var Gouverneur paa Ba hama Øerne med sine to Døttre til Jtalien, hvor de opholdt sig indtil 1794. Hertugen af Susser, som paa samme Tid levede i Rom, gjorde Bekjendtskab med disse Damer; Følgen heraf var, at han friede til den ældste Datter Lady Augusta Murray og ægtede hende. De bleve vide i Rom, af en catholsk Geistlig en Ægtevielse, der, mellem en Protestant og et catholsk Fruentimmer, efter de engelske Love er ugyldig. Lady Mutrai blev svanger og vendte tilbage til England; Hertugen ligesaa. Efter hendes og hendes Venners Tilskyndelse fandt her en anden Vielse Sted. J St. Georgs Kirke blev regelmæssigen lyst for Hertugen og Ladyen fra Prædikestolen - en Forpligtelse, hvorfra i England blot Personer af det Kongelige ere befriede, - og den 6te December 1794 bleve de, efter den engelske Kirkes Ritus, viede under Navnene August Frederik (ikke Hertug af Susser) og LadyrAugusta Murray, ved en Præst af Episkopalkirken. Om Præsten har vidst hvo, Bruddommen var, er ikke oplyst. Saasnart Vielsen var kommen til den forevigede Kong Georg Ildies Kundskab, indgav han i sit eget Navn en Nullitetsklage til den Erkebispelige Ret i Canterbuen, hvori Han paastod, at dette Ægteskab skulde erklæres ugyldigt, fordi en Parlamentsact, udstædt i Hans første Regjeringsaar, udtrykkeligen forbyder, "at ingen Mandsperson af den Kongelige Familie maa gifte sig uden Parlamentets foregaaende Samtykke". Hr. Hesseltine, som Kongen havde valgt til sin Advocat, lod Lady Murray indstevne for Retten; Geheimeconseilet var i to Dage beskjeftiget med at undersøge de med hiint Ægteskab forbundne Omstændigheder. - Augustus deste blev født den 13de Januar 1794 og Dommen i den af Kongen anlagte Sag faldt den 8de August 1794 og blev offentligen kundgjort. Den erklærede hiint Ægteskab imellem Hertugen af Susser og Lady Muray for aldeles ulovligt og ugyldigt. Lady Murray døde kort derefter og efterlod en Søn og en Datter. - Intet uden en ny Parlamentsatt (en Gunst der neppe vil erholdes) mægter at opfylde Hr. August destes sangvinske Forhaabninger og kuldkaste hiin Dom."
Berlingske Tidende, 1831-10-19
Paris, den 13de October. Krigsbriggen Le Curassier, som forlod Sierra-Leone den 18de August, ankom til Brest den 28de September. Coloniens Sundhedstilstand var fuldkommen tilfredsstillende. Hensigten af Briggens Reise var, at forvisse sig om franske Skibe gave sig af med Slavehandelen, men efterat have udforsket hele Kyster, imellem Santa -Maria og Calabar, og foretaget Undersøgelser i Sierra-Leone, forskaffede Briggens Fører sig Vished om, at intet fransk Slaveskib havde, i dette Aar, været enten ved den sydlige eller nordlige Kyst af Sierra=Leone. Slavehandelen skal i næste Aar afværges ved en Eskadre, bestaaende af en Fregat og kre andre Krigskibe, der skulle stationeres ved Africas Kyster.
Berlingske Tidende, 1831-10-19
Et mærkeligt Skrift "De Timpossibilite de faire und guerre serieuse" er nys udkommen, der gjør Sensation. Som Forsatter nævner sig Grev Latour d'Auvergne, et i den franske Krshistorie og Literatur hædret Navns Arving. Han er afskediget Capitain ved Generalstaben; i sine yngre Aar fægtede han ved Elben og ved Kulm for sit Fæderneland, og siden 1816 ved forskellige franske Armeecorps; under Villeles Ministerium nødtes han til at tage sin Afskeed. J hiint Skrift søger han, at bevise Umueligheden for Frankrige at føre en alvorlige Krig imod de udenlandske Magter, af tre Grunde: 1) fordi Armeen endnu er ufuldstændig; 2) fordi den fattes al Disciplin, og 3) fordi den mangler duelige Generaler. - "Hvo er den Marskalk, den Generali Frankrige - spørger Forfatteren - der tør rose sig af, at besidde Armeens Tillid? Hvo af dem vover, at paastaae, at hans tidligere Adfærd og den nuværende, fortjente Soldaternes Hengivenhed og Agtelse? De have stedse hyldet det Partie, der havde Magten. - Forfatteren paastaaer, at den franske Hær ikke en Tre Hundrede Tusinde Mand stærk. - "Den exemplariske Disciplin - siger han - som i lang Tid var herskende, har Revolutionen i Aaret 1830 aldeles forstyrret; thi neppe var hiin udbrudt, før de Generaler, der stode i Spidsen for de offentlige Anliggender, ved Parolbefalinger og - hvad endnu var værre - paa Tribunerne dadlede de Tropper, der bleve deres Pligt troe og havde adlydt deres Chefer. Jndisciplinen i Armeen er nu saa stor, at en krigserfaren Soldak, der kjender Tjenesten, ingen Tilbøielighed kan føle til at træde ind i den, thi det er for Krigsretten meer end een Gang beviist, at en Officeer har nægtet sin Foresatte Lydighed, naar hans egne politiske Anskuelser ikke stemmede overeens med dennes Befalinger.
Berlingske Tidende, 1831-10-19
Berlin, den 13de October. Man tør antage for vist, at den russiske Keisers milde Charakterfasthed inden føje Tid vil heldigen fuldende, hvad hidtil ved hans Armees Anstrængelser ikkun halvt er lykket; Polens Fremtid vil faae en varig, beroligende Grundvold. Amnestiet skal, som man erfarer, aldeles ingen Undtagelser bestemme; Constitutionen skal gjenoprettes og den Polske Nation har da intet andet Tab at beklage end det, som Kampen, deels umiddelbart og deels formedelst de den ledsagende, Forstyrrelser har anlediget, Keiseren ærer Polakkernes Heltemod, selv i de Vildfarelser, hvortil de henreves, og Krigen har indgydet Polakkerne en høiere Agtelse for Russerne, der førte den med hæderværdig Tapperhed. - Medens vort Blik mod Østen saaedes beroeliges, trække i Vesten mørke Skyer op. Uroelighederne i Frankrige vedvare og give Bevægelserne i Belgien, i Schweiz og tildeels i Tydskland, Næring. J Berlin føles tilfulde, at vi Preussere bør være aarvaagne og beredte paa Alt, og at vort Ønske og Fredens Vedligeholdelse ikke maa skuffe os i Henseende til Tingenes fande Stilling. Alle tydske Kræfters Eendrægtighed er ogsaa for Preussen det tryggeste Værn, og vi troe, at den vil være virksom, naar Øjeblikket nærmer sig.
Berlingske Tidende, 1831-10-19
Wien, den 4de October. I hele Ungarn have indtil den 27de September 265,000 Choleratilfælde yttret sig; 102, 657 Cholerapatienter ere helbredede og 122,244 døde.
Berlingske Tidende, 1831-10-19
De paa den Østerrigske Grændse, henad Ungarn, anordnede strænge Forholdsregler mod Choleras Indtrængen ere allerede, i Henseende til Quarantainens Varighed for Reisende og Varer, meget formildede, og skulle nu, efterat Sygdommen, til Trods for Cordonen, er trængt ind, og har udbredt sig i Wien og Nedre=Østerrige, ophæves som uhensigtsmæssige, saa meget mere, da man her ved mange Erfaringer troer sig overtydet om, at denne Sygdom ikke forplantes i samme Grad ved Smitte, som den epidemisk udbreder sig og i Særdeleshed angriber dem, der med en svagere eller sygeligere Disposition, gjøre sig skyldige Diætseil, paadrage sig forkjølelser, eller paa hvis irritable Nervesystem Vrede eller Frygt yttre en skadelig Virkning. Det er vanskeligt, at bestemme, hvorvidt denne Sygdoms Natur, som vi hidtil blot kjendte af Historien, er miasmatisk eller kontagiøs, ogsaa vore Læger kives herom. Sandsynligviis er den baade miasmatisk og kontagiøs. J alt Fald ville de strækkelige Ødelæggelser, som ledsage Cholera, ikke være frugtesløse for vore Efterkommere, og vor Tids bittre Erfaringer lære at værge sig derimod. Ligesaa ere jo de nu Levende beskyttede mod den græsselige Koppesygdom, om hvilken man i det attende Aarhundrede troede, at ethvert levende Menneske engang maatte udholde den, og som for Kokoppernes Jndførelse bortrev en stor Deel af hver Generation. Der er stor Liighed i Henseende til den Maade, hvorpaa vi ere blevne bekjendte med begge Slags Sygdomme. Kopperne bleve imod Slutningen af det sjette Aarhundrede indførte fra Æthiopien til Arabien og kom i det 7de til Ægypten, hvorfra de udbredte sig i Orienten. Først ved Pillegrime og ved Krige hentede Europæerne dem derfra; til Tydskland kom de i Aaret 1495 ved de fra Krigen tilbagevendende, saakaldte Landsknægte. Hvergang Kopperne ved Smitte kom tilet af dem hidtil forskaanet Land, forvoldte de rædsomme Ødelæggelser, indtil de bleve endemiske og mildere. Er det samme ikke Tilfældet med Cholera? Skylde vi Tydskere og Ungarer ikke Krigen i Polen den! Didhen bragtes den af Russerne, der havde hentet den i den Persiske Krig. Ere Choleras første Anfald ikke de meest morderiske og antage de ikke, ligesom Kopperne, med Tiden en mildere Charakter,
Berlingske Tidende, 1831-10-19
Efterretninger af blandet Jndhold. Richaelismessen i Leipzig har dennefinde ikke været af Vigtighed. I de Egne, hvorfra de betydeligste Kunder komme did har deels den der herskende Cholera forhindret deres Reise til Leipzig, eller deres Ankomst er forfinket flere Uger ved de Quarantainer, som de have maattet udholde. Det Sachsiske Quarantaine væsen overholdes, som et saadant bør, naar det skal være hensigtsmæssigt, meget strængt. Messen blev vel, i Betragtning at Omstændighederne, forlænget fjorten Dage over den sædvanlige Tid; men denne Bevilling var uvirksom: Polakkerne, Orier talerne o. s. v. tilkjendegave deres Handelsvenner i Leipzig, at de mangfoldige Vanskeligheder, som Spærrelinierne lægge dem i Vejen forbøde dem, at komme til Leipzig, og nødte dem til at blive hjemme.
Berlingske Tidende, 1831-10-19
Paa Børsen i Hamborg var den 14de October meget LivReformbillens Forkastelse i det engelske Overhuus havde her ingen Indflydelse paa Forretningerne.
Berlingske Tidende, 1831-10-19
Udenlandske Efterretninger Skagen, den 9de October. I Gaar Aftes indstrandede paa Revet en engelsk Brig, kommende fra Petersborg, lastet med Hørfrøe. Skibsbesætningen, 12 - 12 Mand, foruden Capitainen og hans medhavende Kone, alle sunde, forlode i MorgeSkibet, der sandsynligviis bliver et Vrag. - Saavel Skibets Folk, som de fra Landet, der bjergede hine, ere lagte under Quarantaine.
Berlingske Tidende, 1831-10-19
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 18de Octbr. 1831. Hamborg 2 M. - a vista 212. - Species 211. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 10 1/2 s. Konge I lige Obligationer uden Renter i Bank. 81 ½ a 83. Dito uden Renter i Sedler 86 ½ a 87. Nationalbanks=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 Rbd. Dito i Sedler 107 1/2 Rbdlr. Norske Speciessedler 162 1/2 Rbd. Svenske Sedler 45 a 45 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt.
Berlingske Tidende, 1831-10-19
Engelske Laan ved Wilson et Comp. 60 1. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 102 a 102 1/2. Dito til 4 pCt. 97 ½ a 98. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 99 a 100. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer lydende paa Norske Species - 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar 100 1/2 a 101 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-10-19
Kiøbenhavn, den 19de October. Dampskibsposten fra Kiel, som i Dag hidkommer sidste Gang i dette Aar, var, ved Statstidendens Slutning, ikke ankommen Statstidendens Redaction har fra den Kongelige Commission til Undersøgelse af Grønlands Østkyft i Dag taknemmeligen modtaget følgende Udtog af Hr. Capitainlieutenant R. af D. Graahs Indberetning angaaende en Expedition, der i flere Henseender har saa stor Jnteresse.