JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-12
Kjøbenhavns Børs, den 6te August. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Specier 238. Spec. solgtes til 14 Rbmk. 4 4/5 s. Disconto 5 pC. 4 pC. Kongl. Obligationer (uden Renter) 89. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, 4 Febr. 1820, uden Renter) 101 Rbdlr. r. S. eller 120 3/4 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. red Sølv. Epilog, Fremsagt af Hr. Bigum, ved Skuespillet Clementine af PorcellaSaa har vi kunstens skjønne Værk opstillede J Scenens Billedsahl for Folkets Blik, Dog snevre Ramme ei det høie Billed, Udfolded, som fra Skialden det udgik Et ydre Glands det Scenen kunde give Kun i dets simple Skjønhed stod det her, Men at det, ædle Folk, Dig maatte blive Et yndigt Skue; Kunstens Venner kjer, Det var vort Haab. Derfor vi frem det satte. Skjøndt Rammen ei det Hele kunde fatte. Men Hæderskald, med Sølverlokker hvide. Du, som saa til for Dannerfolket sang; Hvis Ynglings-Sange, mellem Evalds blide, Guldharpetoner, løb i Danmarks Vang, Du, som os tillidsfuld, Dit Værk henrakte At stille frem for Dannerfolkets Blik, Tilgiv, hvis er Din Phantasie opvakte Den Kunstneraand, som fra Dit Værk udgik Kun - hvis vor Stræben maa Dit Bifald finde Vi vunden har, hvad her vi haabed vinde. Heel underligt, i vores Jndre luer, Den høie Følelse og Kunstnersands; Med bange Svimlen vi mod Himlen skuen Hvor Stjernen funkler klar i fuldest Glands, Vi stirre, ei dens høie Løb vi fatter, Liig Haabets Stjerne skuffer den os her i Naar nærmest synes den, den svinder atter, Og straaler skuffende, snart fjern, snart nær, Saa var i Flammeglands den nys oprunden; Men ak! bag Nattens Skye den er forsvunden, Dog held Os! i vort Bryst der blier tilbage, End da, naar Stjernen staaer i TaagestrømEn venlig Trøst, der tryller til os Svage, Om Eders bifald, som en himmelsk Drøm. Og Held os, ja J huldrig stedse lønner Vor Kunstnerstræben froe med Bifaldsmill, Hos Evnen skaanselsfuld J Villien skjønner Opvækker Fryd og skaber rastløs Jil, Huldt om vor Bane, Agt og Venskab freder - Vor Løn er stor vor Vinding Salligheder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-12
Avertissement. Hvor en Capital af 1000 Rbdlr. Sedler kan erholdes tillaan, mod lovmæssig Sikkerhed, til næstkommende 11te December 1824, anviser dette Blads Udgiver. Dherr. Subscribentere, som endnu ikke har erholdet 2den, 3die og 4de Deel af Hs. Høivelbaarnhed Hr. Amtmand Ridder Fayes litteraire Arbeider, ville gunstbehagelig lade samme afhente hos Undertegnede, inden denne Maaneds Udgang, da jeg til den Tid skal tilbagesende Oplaget og aflægge Regnskab for Jncasationen. Thisted, den 9de August 1824. Berthelsen. paa Amtscontoiret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
foBjergskakten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
Anecdot. En Matros havde været borte fra hans Kone i tre Aar, imidlertid havde hun ved hans Tilbage, komst skaffet ham en Dreng paa tyve Maaneder, Hør, hvad er det for et Barn, du der har spurgte han Jhl svarede hun, det er et som Gud har sendt mig i din Fraværelse. Nu vel, jeg vil beholde det, siden Gud har sendt mig det men hvis der kommer et til paa denne Maade, saa skal han den Onde 221 i mig, beholde det selv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
Udenlandsk. En Mr. Thomas Rudkin fra Mountsorrelreiste nyelig til Hest fra hans Faders Huus i Grantham. Da han passerede forbi en Vogn 3 Mile fra Waltham, løb en Hund, som formodentlig tilhørte Kudsken, ind mellem Benene paa hans Hest, og forsøgte at bide den i Næsen, og da den gjentog Forsøger, slog Mr. R. den med en Stok. Uheldigviis var han just ved det første Spand Heste; Synet af Stokken bragte dem til at flyve ud af det sædvanlige Spor, hvorved Rudkin blev kastet fra sin Hest, og Vognhjulet gik over ham; han stod ikke destomindre op, steeg strax til Hest, og reed de 3 Mile han havde tilbagetil Waltham, og standsede ved det Værtshuus, hvor han og hans Fader pleiede at tage ind, her fortalte han Værten sit Uheld, som i Begyndelsen, troede det var hans Spog. Men inden kort Tid følte han sig meget upasselig, klædte sig af og gi til Sengs. En Chirurg blev strax hentet, og et Bud afsendt til hans Venner; men desværre! alt var forgiæves; thi tidlig næste Morgen, endnu førend hans Venner ankom, var han død.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
Ved Branden i Marstrand skulle 3 til 400 Huse være lagt i Aske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
J Berlin har atter et Par unge Forlovede, der ikke maatte faae hinanden for Pigens Forældre, taget den ulykkelige Beslutning at gjøre Ende paa deres Tilværelse og tilsammen tømme Dødens Kalk. De kjørte begge ud til Potsdam, spiste der til Middag i en Gjæstgivergaard, og spadserede siden ud i en, den afdøde Fyrst Hardenberg tilhørende, Skov. Her fandt man dem begge skudte. Hos Pigen var Kuglen gaaet lige igjennem Hjertet, Kjæresten laa ved hendes Bryst med Hjerneskallen knust af et Pistolskud. Begge vare festlig klædte; hun ganske hvid med en Rosenkrands i Haaret, han i en ny mørkeblaa Klædning med en Rose i Knaphullet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
Jndtil Aaret 1817 vare blot 4000 Bøger trykkede i Rusland, et Antal, som ikke overstiger, hvad der findes ved et aarlig Marked i Leipzig. Aaret 1820, indeholdt Videnskabernes Selskabs Bibliothek i Petersburg 3000 originale russiske Værker, blandt hvilke 150 Romancer, for nærværende Tid er der mere end 8000 originale Værker i det russiske Sprog. J Moscau ere 9 Bibliotheker og 10 Bogtrykkerier; i Petersburg 7 Bibliotheker og 15 Bogtrykkerier, i Wilna 4 Bibliothek og 5 Bogtrykkerier. Stæderne Reval, Dorpar- og Thatkou have hver 1 Bibliothek og 2 Bogtrykkerier; og i det hele store Rusland ere 8 eller 9 Skriftstøberier. Dette Foraar har været meget frugtbar for en Forpagter, kaldet Aslet, som boer i Old Down: Hans Kone er kommen ned med Tvillinger, ethvert af hans Faar har faaet 2 Lam, og 1 Soen extra ordinair Yngel; hvad der er endnu mere forunderligt, en af de unge Grise har to Hoveder, tre Øine, to Ører, to Næser, to Tunger og to dobbelte Rader Tænder (saa at Manden gjerne uden Skade kan skjære Næse og Øren af sin egen Afkom.) Ved at fælde et huult Træ i Connecticut fandt en Arbeider henved 8000 Skovsvaler liggende Dvale i Stammen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
Da jeg var i London - fortæller en bekjendt Reisende - førte Hr. Schuter, en berømt Skuespiller, mig for Curiositets Skyld hen i en Spisekjælder, hvor Districtets Tiggere havde deres Tilhold. Pigen, som tog imod os, satte gesvindt, Stigen til; men tog den atter bort, saasnart v. vare nedstegne, for at ingen af det noble Selskab skulde løbe bort uden at betale. Vi fandt i Kjælderen 10 reenlige Borde, hvorpaa der laae Knive og Gafler, som hang ved lange Kjæder. Maden, som bestod af Kjødsuppe, Kjød og Bud ding, var meget god. Hvem der vilde have sin Skjorte vadsket, overleverede den før Maaltidet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
til en Vadskerkone, som efter ophævet Taffel bragte den igjen baade vadsket og tørret. For det Hele, med Jndbefatning af den promte Vask, betaltes 2 Pence pro Persona. Da vi havde leiet os en passende Garderobe, saa gjorde man os den Ære at ansee os for Betlere eller Tyve fra et andet Sogn. Enhver af Staadderne talte sin Gevindst efter, og der var ingen iblandt dem, som jo havde erhvervet dobbelt eller tredobbelt saameget, som den flittigste Haandværksmand kunde fortjene en Dag. Efterat Finantsvæsenet var bragt i Rigtighed og Maaltidet tilende, lod Enhver sig give Porter, og drak paa alle barmhjertige Sieles Sundhed. Siden blev der sjunget, spillet og dandset, og mange, som om Dagen, havde været lamme og Krøblinger, bortkastede Krykkerne og dandsede rask med. Man drak, varm Porter med Rum i, læste Aviser og tilbragte Tiden til Kl. 3 om Morgenen ved Øllkruset og Politicering om Ministeriet og Parlementet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
J Warwick-Strædet i Londen hændtes det forleden, at der sammenstyrtede tvende Bygninger med stort Brag. Den ene Bygning var ubeboet, men i den anden boede en Skræder, der dog lykkeligviis reddede sig og Familie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
J Niederneunforn, i Tanton Thurgan, har man havt det mærkelig Tilfælde, at en Hest, som var bleven bidt af en gal Hund, efter 4 Ugers Forløb ligeledes har faaet Vandskræk. - Ogsaa i Paris ere Folk i denne Tid blevne bidte af gale Hunde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
De Oversvømmelser, som ved heftige Regnskyl ere blevne foraarsagede paa flere Steder i Tyskland, have ogsaa strakt sig til Rusland. J Mosolsk (i Gouvernementet Kaluga) faldt den 26de Juni om Aftenen Kl. 11 en heftig Pladsregn, der vedvarede i 3 hele Timer, og saaledes svulmede den igjennem Staden løbende lille FlodMojaik, at den traadte over sine Bredder og ren 10 Huse bort med sig, henved 30 Mennesker omkom i Bølgerne. Saa hurtig som Vandet steeg, saa hurtig faldt det ogsaa. Efter 4 Timers Forløb var Floden igjen i sit gamle rolige Løb.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
Ved at nedbryde Beenhuset ved en Landsbykirske i Breisach har man fundet inde i et Dødnings hoved 600 Mynter fra det 16de Aarhundrede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
Fra Nord=Caroline meldes, at Ormene havde der iaar afædt det Halve af Mais= og Hvede Sæden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
Indenlandsk. Den Kongelig Portugisiske Charge de Affaires ved vort Hof, Hr. Chevalier Christopaa Pedro de Moreas de Sarmento er ankommen til Kjøbenhavn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
J en Grøft imellem Mæhrn By og Høvdingsgaards Mark, i Vordingborgs nordre Birk, er den 16de Mai funden et nøgent Liig af en ihjelslaaet Mandsperson, som ikke af nogen er gjenkjendt; men dog formodes at være en Kniplingskræmmen fra Egnen af Haderslev.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
Fra Ringkjøbing haves, i et Brev, et Exempel til Advarsel imod Uforsigtighed med Geværer. En Mand Toldcontrolleur der i Byen bad en Anden at forvare et ladet Gevær, som han havde sat fra sig i Stuen. Denne lod det beroe med at blæse Fængkrudtet af En Dreng tager siden Geværet, i den Tanke at det ikke var ladet, og vil vise en yngre Broder, hvorledes et Gevær aftrykkes. Han lægger an dermed i Vinduet, og skyder en Kone i Gaarden ihiel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
Kjøbmand Schlüter i Lauenburg, der før har gjort opmærksom paa, at det danske Smør kunde blive en bedre Handelsartikel, naar dertil brugtes luneborger Salt, har nu formaaet den Hannoveranske Saline-Direction til at bevilge danske Undersaatter en Rabat af 12 Rbd. rede Sølv pr. Læst, paa 12 Tdr. eller 24 Sække, paa alt det lundborger Salt, som fra Stechnitz over Lübeck afskibes til Danmark.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
Som Deeltagere i det i Fyen opdagede Selskab af falske Bancoseddel=Fabriqueurer sidder der nu arresteret 15 Personer. En gammel Bondekone, som trolig havde bekjendt, hvad hun var vidende om, angaaende Penges og Redskabers Nedgravelse, der Alt befandtes rigtigt efter hendes Opgivning, har siden aflivet sig selv. Banden skal have Deeltagere i flere Provindser, og have brugt en meget snild udtænkt Fremgangsmaade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
De Kjøbenhavnske Badehuses Eiere fralægge sig offentlig det ufordeelagte Rygte, at et Menneske skulde være druknet i Badehuset.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
Af Randers Avis, under Rubrikken Jndsendt. J et af vore Tidsskrifter læser man følgende Fordring til Præstestanden. Dens Lemmer bør, for at kunde gjøre godt, frasige sig Tobak, Brændeviin, Thee, Kaffe, Sukker og Viin. - Forfatteren maa ikkun kjende lidet til bemeldte Stand, da han ei veed, at Mangfoldige i den alt længe have opfyldt hans Fordring, ingenlunde for at gjøre godt; thi dertil levner deres Sparsomhed dem ikke det Ringeste; men for at undgaae at betie, og for at bevare Navnet af ærlige Mænd. Det var at ønske, at Enhver, som beklæder Embeder i Staden, vilde leve saa indskrænket, som Præsterne i Almindelighed, og sætte Tæring efter Næring; da vilde Landets Kasser blive i Behold, og Landets Fader være befriet for talløse. Bekymringer. Man har bestandigt skreget i de senere Tider med megen Succes, over Præstestandens lykkelig Forfatning, og Skriget har virkelig Sandhed til Grund; thi, da de komme Guderne nærmest, som behøve Mindst, saa har Pluraliteten af Præsterne, ved at gjøre sig saa faa Fornødenheder, som muligt, sat sig i en Forfatning, der ligner Gudernes. Lad dette være os nok, mine Embedsbrødre! Vor store Lærer havde ikke det, han kunde helde sit Hoved til; vi have dog Mere, og maae vi endog sætte een Kjephest i Krogen efter den anden, der bliver dog altid een, vi kunne ride paa til Graven. Overalt behøve vi slet ikke at ride, vi kunne jo gaae: dette er, efter Lægernes eenstemmege Forsikkring, den fundeste Bevægelse af alle. Forenet med Kildens Krystal gjør den Legemet smekkert og smidigt selv i den graanende Alder. u. s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
Kjøbenhavns Kornpriser den 13de August. Rug 2 Rbd. 1 Mk. a 2 Rbd. 3 Mk., Byg 1 Rbd. 5 Mk. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Havre 1 Rbd. 3 Mk. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 pr. Td.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
Kjøbenhavns Børs, den 13de August. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Specier 238. Spec. solgtes til 14 Rbmk. 44 s. Disconto 5 pC. 4 pC. Kongl. Obligationer (uden Renter), 91 a 91 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 a 100 1/2 Rbdlr. r. S. eller 119 a 119 1/4 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-19
Avertissement. Da jeg som Konstdreier har etableret mig heri Byen, saa tager jeg mig den Frihed at recommendere mig hos Dem, der ville forunde mig deres Søgning. Min Boepæl er hos Jørgen. Baun paa Nørregade. Thisted, den 17de August 1824. Lindholm.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-26
Efter hans Begravelse bragte Fader Ambrosius, som i ham tabte sin bedste Ven, er Testamente for Lyset, som han længe før sin Død, uden Sønnernes Vidende havde nedlagt i Klosteret. Heri befalede han nu, at Arvingerne i Fællesskab skulle besidde de Godser, der havde til hørt ham, og at samme ogsaa skulle drive Bjergværket i broderlig Eendrægtighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-26
Foruden dette Testamente havde Berthold endnu givet Ambrosius en Commission, som kun angik Erich. Han havde nemlig skjult en stor Skat af Guld og Sølv under Alteret i Kapellet, hvorhen han haabede at Avind og Ondskab ikke skulde naae; og denne Skat bestemte, han for Erich, naar hans Brødre forfulgte ham og ville berøve ham hans Arvedeel, eller ogsaa, naar, som han frygtede for, da den hvide Hel havde vist sig, et eller andet Uheld skulle standse Bjergværkets Drift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-26
Ridder Berthold var neppe bragt til sit Hvilested, saa begyndte hans Sønner at føre et ganske nyt Liv. Selv Otto vendte tilbage til den fade lige Borg for, som den ældste af hans Brødre, ganske at omdanne Alt. De store Summer som Berthold havde sammensparet vare snart fortærede og for at opfylde denne Aabning, bød Otto, der ikke allene havde anmasset sig Herredømmet over sine Brødre, men over Alt hvad de eiede, at et større Antal Bjergfolk skulle antages for at hugge nye Gange og skaffe flere ædle Metaller tilveie. Nu blev ogsaa virkelig Guld og Sølv funden i Mængde, langt mere end i Bertholds Levetid, og det gik nogen Tid ret godt. Men da nu i Bjerget den ene Lystighed efter den anden fandt, Sted, og Leer- og Tinkaar bleve ombyttede med Sølvkar, saa bragte Bjergmesteren en Dag den Efterretning: at den hvide Hest igjen havde ladet sig see. Den havde som første Gang, majestætisk svævet gjennem Gangene og ingen havde seet hvorfra eller hvorhen den var kommen. Men Otto og hans Brødre agtede ikke derpaa, ligesaalidet som paa Erichs Advarsel, der bad dem at vogte sig for Himlens Hevn, derimod dreve de det endnu værre, end forhen. Erich havde efter sin Faders Død undertiden, igjen besøgt Møllen, dog var der, næsten endnu mindre Haab om at forene sig med sin Gisla end forhen. Han deeltog ikke i deres øsle Liv og blev derfor saameget desmere forhadt af dem, og de lode ingen af de Summer Berthold havde samlet eller Bjergværket afgav, komme ham tilgode. Nu havde de ogsaa faaet udinsket, at det ikke var hans Barndoms Pleiemoder, men vel hans Legeføster den skjønne Gisla, der drog ham til Møllen. De spottede ham ikke allene for hans Valg, men bestræbede sig endog for, da det smukke Møllerbarn gefaldt dem alle vel, at gjøre hendes Troskalvaklende. Dog hos Gisla fandt alle deres glatte Ord intet Jndpas, og de rige Foræringer som man bød hende, afviste hun med Standhaftighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-26
Enhver Bøn af Erich om at faae noget af sin Formue i Hænde var forgiæves, og han maatte haabe paa en bedre Fremtid med Taalmodighed. Pater Ambrosius havde let kundet hjelpe ham, af sin Nød; men han ansaae hans Kjerlighed til Gisla; som en Vanære for ham som Adelsmand, og tang med hans Hemmelighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-26
Udenlandsk. J Norge er udfærdiget en nye Lov angaaende Told- og Consumtions-Væsenet. Blandt andre forandrede Bestemmelser indeholder denne Lov følgende; Hverken brændt Kaffe eller anden Slags brændte Værter maa mere indføres; den Bestemmelse, at Jndførselen af spanske, franske og portugisiske Vine, samt Rom ikke maa skee uden directe fra Steder, hvor de produceredes, er aldeles ophævet; Egelast er tilladt at udføres, Tiden, hvori Varer maae henlægge paa Criditoplag, er forlænger fra 1 til 2 Aar. Jstedetfor at Straffene for Comsumtionssvig hidtil have været de samme, er dette derhen forandret, at videre Straf, end at Varerne forbrydes, ei for Consumtionssvig anvendes. Paa adskillige Artikler er Jndførsels= og Transit Tolden, noget forhøiet, saasom paa Brændeviin og Rom, Gryn, Byg og Havremeel, Kaffe, Kjød og Flæsk, Hør, Kartofler, Viin og Tobak; hvorimod den paa andre Artikler er nedsat, saasom paa Dreieler og Lærreder. Udførselskolden er noget forhøiet paa Fiskevare, Rogn og Tran. I hele sidste Uge, skrives der fra Amsterdam af 14de D., har her været meget Liv i Kornhandelen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-26
Den danske Vestindiefarer J da, Capt. A. P. Schrøder, bestemt med Rom, Sukker og Kaffe til Kjøbenhavn, er i Natten til den 8de Dennes forulykket paa Goodwinsand, men Mandskabet og Endeel af Ladningen bjerget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-26
Da den berygtede spanske Røver le Barbu, kaldet Jayme, blev henrettet i Murcia, skal han, idet han blev ført til Galgen, have bekjendt: at han med egen Haand havde myrdet 120 Personer, og deriblandt et ungt Fruentimmer, som han begrov levende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-26
Indenlandsk. J forrige Uge indtraf i Kbhavn, en ulykkelig Hændelse. En Kone paa Christianshavn bad en Formiddag sin lille Datter at hente nogle krampestillende Draaber paa Apotheket til sin mindre Søster, der havde en voldsom Krampe. Pigen blev paa Veien overkjørt af løbske Heste, og da hun om Middagen blev bragt næsten død hjem, var Barnet imidlertid død. Moderen, der var høifrugtsommelig, nedkom af Skræk for tidligt med et dødfødt Barn, og den ældste lille Pige døde kort efter. Moderen, hvis Liv selv ikke er uden Fare, mistede altsaa paa een Dag 3 Børn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-26
En Bonde i Vilsund ved Thisted har nyelig hængt sig selv, og hvad der er meest besynderligt, paa det samme Sted som Konen for nogle Maaneder siden hængte sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-26
J en Høi i Hundborg Sogn ved Thisted, er en Kiste med et stor Beenrad funden. Kisten bestod af store hugne Steen, hvori Beenraden heel og holden laae.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-26
Kjøbenhavns Kornpriser den 20de August. Rug 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s., Byg 1 Rbd. 5 Mk. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Havre 1 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 pr. Td.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-26
Kjøbenhavns Børs, den 20de August. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Specier 238. Spec. solgtes til 14 Rbmk. 4 1/4 s. Disconto 5 pC. 4 pC. Kongl. Obligationer (uden Renter)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-08-26
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 a 100 1/2 Rbdlr. r. S. eller 119 a 119 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-09-09
Om Navnkundighed, Beundring, Applaus o. de l.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-09-09
Det er en meget rigtig Anmærkning, at af de Handlinger, som fortjene vor Opmærksomhed, ere ikke altid de meest glimrende de Største; thi Navnkundighed, Beundring og bifald vindes som oftest ikke uden ved udvortes og tilfældige Omstændigheder, der til ere aldeles adskilte og forskjellige fra Dyd og Heltemod. En ophøiet Stilling i Livet, Storheden af en Handlings Følger og alle Lykkens Gunstbeviisninger maae forene sig for at kunne frembringe noget Stort i Publikums Øine da derimod, den der handler med Standhaftighed, Aandstyrke, Flid og Taalmodighed; men er berøvet dette glimrende Udvortes, skrider ubemærket forbi Mængden og lider og handler, i hvorved med samme Aandstyrke og Standhaftighed, saa dog alligevel uden Medynk og uden Roes. Denne Anmærkning kan udvides til enhver Ting i Livet. Jntet maae bedømmes efter den Virkning det gjør paa Mængdens Øie og Øre. Tusende Elændigheder gjøre et stille usynligt Anfald paa Mennesket, og Hiertet, føler utallige ængstelige Slag, som aldrig udbryde i Klager.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1824-09-09
Vore Fornøielser ere maaske ogsaa for Størsteder, len hemmelighedsfulde og bæres for det Meste med en Slags taus Tilfredshed, en Slags indvortes Bevisthed, et Slags skjult Haab, en særegen Forestilling man gjør sig om Ting, der aldrig meddeles andre; men som man forbeholder sig selv til lønlig Overveielse i eensomme Timer. Størstedelen af vort Liv er en Kjæde af smaae Hændelser og Ubetydeligheder, af Attraae efter Gjenstænder som ikke ere langt borte, at Smerte over feilslagne Forhaabninger uden slemme Følger, af intetsigende Ærgelser som foraarsage os Smerte, flyve forbi os og forsvinde igjen, af intetbetydende Sladder som surre en Stund for vort Øre og høres aldrig mere, af Glæder, der som et Luftsyn dandse foran os og adspredes, at Komplimenter, der glide forbi Sjælen liig al anden Musik og ere lige hurtig forglemte af dem der gjorde dem og af dem, der modtog dem. Blandt saadanne er det i Almindelighed, at ethvert Menneske har at vælge sin jordiske Lykke. thi ligesom Chymisterne fortælle os, at alle Legemer lade sig opløse i de Bestanddele hvoraf de bestaae, og at den uendelig Forskjellighed af Ting, reiser, sig af de Forhold hvori de meget faae Hoved Bestanddele staae til hinanden; saaledes udgjøre. nogle faae Smerter og nogle faae Glæder alt det Materielle i det menneskelige Liv, og af disse ere deels den større eller mindre Deel tildeelte os af Forsynet og deels overladte til Fornuft og Valg. Eftersom man befinder sig vel eller ikke vel, er Mennesket for det Meste lykkelig eller ulykkelig: thi meget Faa ere indviklede i store eller vigtige Tildragelser, af hvis Traad, heele Nationers eller Armees Skjebne afhænger; og endog dem, der synes at være aldeles beskjæftigede med offentlige Affaires, og hævede over hine smaae Sorger og ubetydelige Glæder, tilbringe en stor Deel af deres Tid i deres Families huuslige Kreds, fra disse fremtræde de igjen for Publikums Øine, og ere atter igjen tilbagekalde til disse ved Lidenskaber og Følelser der ikke lade sig undertrykke; i disse finde de Belønning for deres Møie, og til disse vende de slutteligen for bestandig tilbage. Maalet for vor Klogskab, er at gjøre hine Timer, som udvortes Glands ikke kan forgylde og Frydeskrig ikke forskjønne, hine lykkelige Mellemrum af utvungne Fornøielser, i hvilke Manden, træder tilbage til hans egne naturlige Forhold, og lægger de Prydelser eller den Maske tilside, som han i sit private huuslige Liv blot føler at være en unyttig Byrde, at gjøre disse Øieblikke saa lykkelige som muligt. At være lykkelig hjemme, det er det endelige Resultat for al vor Ærgjerighed, det Øiemed hvortil vil sigte med alle vor re Foretagender og Møie, og som ethvert Ønske paaskynder Udførelsen af. Visselig, ethvert Menneske maae man lære at kjende hjemme, naar man vil fælde en rig tig Dom enten om hans Dyd eller Lykke. Th. Smiil og Forestillelse kunde paatages gandske leilighedsviis, og er Menneskes sande Tænkemaade er ofte skjult under en Maske af sminket Ære og forestilt Godmodighed.