JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Ved Auctionen i Onsdags blev Mullerup Hovedgaard i Fyen med tilliggende Bøndergods, uden Besætning eller Jndventarium, solgt til Hs. Excell. Hr. Geheimeconferentsraad Grev Moltke til Moltkenborg i for 566,000 Rbd. N. V. og en Prioritets=Overtagelse af 20,000 Rbd. S. V.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Den bekiendte farlige Tyv, Stokkebek fra Fyen som saa ofte er udbrudt af vore Fængsler, og hvis Transport har kostet langt mere end han er værd, skal atter være paagreben i Hamborg, og kan altsaa ventes nok engang her til Lands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Af vor fortjente Statistiker, Etatsraad Thaarup, kan man med det første forvente en Beskrivelse over det Lauenborgske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Skriftet: Amrus secretes de Napoleon Bonapareete, bliver ogsaa allerede oversat paa Svensk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Theater-Efterretninger fra Khvn. Endnu en nye Sangerinde er fremtraadt; Jfr. Løffler er Kunstnerindens Navn, der tegner til med Tiden at blive en, om just ikke udmærket saa dog meer end middelmaadig Sangerinde. Nylig udførte hun Lephises Partie i Renaud d'Ast. - Den 17de d. gaves Zemire og Azor, der ei heller i mange Aar har været opført. Sangerinden Jfr. Walther vinder alt mere og mere Publikums Yndest. - Næstk. 4de Novbr. opføres til Bedste for Hr. Jnstructeur og Ridder Rosing, Dhlenslægers Hakon Jarl, hvori Hr. Rosing udfører Au duns Rolle. Galeotti, det khynske Theaters ærværdige Balletmester, omtales i Tydsklands elegante Tidende med den største Roes hvormed en Udlænder nogensinde kunde hædre en Danmarks Kunstner. (Anmelderen er den fra sit Ophold i Khvn Vinteren 1813 bekiendte Prof. Schuz i Halle, der med sin som mimisk Konstnerinde hele Norden gjennemreiste Kone, gav adskillige Forestillinger paa det khvnske Theater). Taknemmeligen - siger han - tæller jeg hiin store Kunstners Navn blandt de interessanteste Bekiendtskaber og Beskuelsen af hans Balletter til de høieste Kunstnydelser, som ere vordne mig til Deel paa hele min nordiske Kunst reise. Nu en Olding paa over de fire Snese af Aaringer har han i 35 deraf uafbrudt forestaaet det danske Korps de Ballet, der ved ham ustridigen er bleven til det fortrinligste næst det Pariser. Endnu gløder i ham paa det meest levende hans sydlige Naturs hele aandrige Jld. (Han er født i Verona). Ja hans genialske Kompositioner: Ring, Romed, Lagertha og Blaaskiæg har han, som bekjene først skabt i disse sidste Aaringer, og er nu beskieftiget med en nye tragisk Ballet Makbeth, der sandsynligen blandt alle hans mesterlige Frembringelser endnu vil blive den kunstrigeste. Bournonville og Mad. Schall kalder, han deri, et sandt mimisk Kunstnerpar i Ordets høieste Betydning, f. Ex. at see begge som Romeo og Julie, gaaer over al Beskrivelse, og han sætter denne vor Kunstnerinde i Henseende til hendes sielsudtryksfulde Mimik, fuldkommen ved Siden af det Pariser, Theaters første Dandserinde. Ning fremsættes som hendes høieste Triumf. Schalt kalder han med Hensyn til Pantommernes musikalske Komposition. een, Galeottis Genius, nærbeslægtet Mester i Tonekunsten. Ogsaa de øvrige Dandsere og Figurantere ro fer han meget. - Et Forsøg af Rolf Blaasklægs første Aft har i Breslau gjort overordentlig Lykke. Det Berliner Publikum glæder sig forventningsfuld til vor Galiottis Løfte, paa et Halvaarstid at komme der, fer paa hiint Theater selv at lade et var Balletter indstudere. Lader dette sig realisere - siger Schutz fremdeles - da kan jeg ikke noksom tænke mig den Enthusiasme, hvormed det dannede Berliner Publikum vil hilse denne Kunst, der upaatvivleligen maae betegne en gandske nye Epoke i Tydsklands theatralske HistoKours den 24de Octbr. - 630. - Specier 38. a 38 Rbmk., Commits. 72 pr. 100; Oblig. 3000. Norske Sedler 56 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Ved den 943 Trækning i Altona er udkommen følgende Nummere: 3. 49. 77. 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Paa Søndag prædiker til Høimesse Hr. Provst Bechmann til Aftensang Hr. Pastor Studsgaard. J Fruekirke til Høimesse Hr. Studsgaard, til Aftensang Hr. Jahnsen, Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Bekiendtgiørelser. Førstkommende Onsdag den 1ste Novbr. bliver General Qvartal-Forsamling i Polgbymnias Selskabelige, Section om Eftermiddagen Kl. 5 Slet, hvortil Mødet, ønskes saa talrigt som mueligt. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Da Selskabet Polphymnia behøver en Vert til i næstkommende 1ste Mai 1816, saa vilde De, som attraae saadant, skriftlig og Portofrie melde sig derom Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Auction. Min Gaard, som i denne Avis No. 101, 105, 112, er beskreven, bliver næste 14de November stillet til offentlig Auction om Formiddagen Kl. 10 her paa Stedet, og, om nogenledes antagelig Bud skeer, bortsolgt. Ondrup den 10de Octbr. 1815. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Auction. Mandagen den 30te October førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver foretaget og holdt offentlig Auction hos Snedkermester H. Bostrup uden for Mindeporten, over endeel Meubler, bestaaende af : 4 Skatoller, smaae og store Dragkister, en Kommode, Speile, en stor Deel Borde, en stor Deel smaae og store Skabe, en god nye beslagen Vogn med Age skriin, som er god til Kiøbmandsbrug, Kobber, Tin, Messing, to Kar, nogle Gangklæder, en stor Deel Flasker og Glas, et Hjørneskab med Skienk, en Kegle bord med 9 Kegler og to Kugler m. m. Thi ville Libhaverne behage at møde bemeldte Tid og Sted hver Konditionerne skal blive dem bekiendtgjorte. Da det er mig ubekiendt, hvor min efter høie Oprigheds Bevilling, fra Bord og Seng separeerte Hustrue Anne Anchersen Høst opholder sig, og de 3de Aar som Skilsmissebrevet lyder paa, med den 28de November d. A. udløber, saa bliver hun herved, med 6 Ugers Varsel, indkaldt til, for Stedets Øvrighed og mig, at give sit Opholdsted tilkiende, for saasnart hiint Tidsrum er tilbagelagt, at modtage den Forligs prøve og øvrige lovbestemte Behandling, der skal forud gaae vort Ægteskabs aldeles Oplysning. Aarhuus den 16de October 1815. Hans Svantemann, Borger og Kobbersmedmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Løverdagen den 14de Octbr. sidst kom en aldrende Mandsperson gaaende syg til Randlev, hvor han hos en Udflytter døde Mandagen næstefter. Foruden hans ringe Klæder havde han kun hos sig 3 Skilling 2 Nøgler og et gammelt Skudsmaal. Af dette sidste seer, man, at hans Navn var Rasmus Christophersen Fromberg, og at han efter Faderens: Skomager Christopher Frombergs Død i Horsens, har arbeidet 8 Aar som Skomagersvend for Moderen, Kirstine sal. From bergs, sammesteds. Skudsmaalet er dateret 31te Aug. 1783, og paategnet samme Dag af Præsten Frimodt. Hans Alder synes at have været omtrent 60 Aar. de senere Tider veed man at han har ernæret sig deels ved at tiene som Rygter, og deels ved at vandre omkring paa Skoflikkerie. Kommissionen for Fattigvæsenet har her besørget hans Jordefærd. Saavidt man har kunnet opdage havde han kun en tom Kuffert, og Urein a 2de Gan naantlig af A. F. Elmquist. et maadeligt Skrin, fuldt af gamle ubrugelige Lædestykker - til hvilke tvende Møbler, som opdagedes forskiellige Nabosogne, de ommeldte 2 Nøgler pas Ligesom denne Bekiendtgiørelse tiener til Efterretnifor den Bortkaldtes Paarørende som Nogen gives) sa maa jeg tillige bede mig underrettet af dem, der maate have Kundskab enten om hans videre Efterladen skab, eller Tilgodehavende - ifald Noget af disse - imod Formodning - skulde have Sted. Randlev den 24de Octbr. 1815. Blicher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Natten imellem den 5te og 6te October er fra Chri Natten imellem den 5te og 6te October er fra Christian Mortensen i Frolstrup Bye, Lading Sogn, Frysenborg Gods, bortgaaet tvende Bæster, en sort Hoppe med en Stierne i Panden, en Klokke om Halsen, brændt paa begge Forfødder med J. M. S., det venstre Bagbeen er tykkere end det høire, hun er 10 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
En rød Hest med nogle graae Haar i Panden, 6 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Hvo der kan give nogen Oplysning om disse Bæster, loves en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Fra Undertegnede er bortkommet en aarig Plag Med en hvid høire Bagfod, og en hvid venstre For fod. Hvilken Aftegning gaaer noget over fellingstederne paa begge Fødder. Samme blev mig solgt paa sidste Skanderborg Marked. For Tilveiebringelsen eller Underretning om samme, loves en Douceur og Omkostningernes Betaling. Malling den 24de Octbr. 1815. Rasmus Nielsen, Udflytter af Malling paa Wilhelmsborgs Gods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Et Sølvuhr med udgraveret Yderkasse og Tombaks kiede med Nøgle, er i Onsdagsaftes tabt paa Kom medien, for hvis Opdagelse loves en Douceur naar det meldes paa Adressekontoiret. Jeg agter at tage imod det Selskab, som dandsede i Fior hos mig; De behage at melde sig snarest mueligt hos Madame Detke, boendes i Skolegyden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Fra Wedelslund er bortløben en graae Tyr, liden hvid over Panden samt stiernet, er indsavet i Hornene med Skurer, for Tilveiebringelsen udloves en Douceur. C. Hollesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Skipper Rasmus Hamborg, agter at afseile herfra om 4 a 5 Dage til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
En Pige søger formedelst indtrufne Omstændigheder Condition til 1ste Novbr. Adressek. anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-27
Formedelst Giftermaal er til førstkommende Flytte a tid en Tieneste ledig for en skikkelig Pige, Adresse J contoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
No. 131. Aarhuus Stifts. Aar 1815. arlollegerede: Kongelig allene os Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 28de October. Loverdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
Blandinger. Den Respekt - hedder det i en engelsk Officiers Skrivelse fra Northumberland - man endnu stedse viser Napoleon, er meget stor. Han og hans Ledsagere omtale Fouchee bestandig med Afskye. Det var paa hans Forestilling - siger Napoleon - at jeg til Fordeel for min Søn frasagde mig Tronen. Han stod bestandig i hemmelig Brevvexling med de Allierede. En anden Gang hørte man N. sige om Wellington. Jeg havde ikke ventet, at han vilde buden mig et Slag, men meget mere trukken sig tilbage for at oppedie Russernes Ankomst. Jeg glædede mig, da Led B. atte unddrog sig Slager og var Sejeren vis. Jeg bemærkede Preusernes Fremtykken; men holdt det ikke for afgiørende. Nogle af mine Generaler have forraadt mig. Den almindelige Bestyrtelse blandt mine Tropper som medens Mørket greb dem, gjorde mig det umueligt igjen at samle dem; ved Mørket og Forvirringen blev jeg revet bort med og nødt til, selv at redde mig ved Flugten. En andengang sagde han, at han skulde have dødt den Dag han rykkede ind i Moskau, thi siden dette Øieblik havde han kun oplevet Ulykker. Han tilføiede, at han i Dresden havde sluttet Fred, hvis ikke Hertugen af Bassano (Ma ret) saameget havde fraraadet ham det. Jeg foretog Jnvasionen i Rusland - vedblev han - paa Talleyrands særdeles Forlangende, der bestandigen havde anholdt derom. - Napoleon mører sig for det meste ombord med at spille Skak og Vingteun. Admiral, Cockburn staaer paa en meget venskabelig Fod med ham. Alle synes at være forsynede med deres tilkommende Opholdsted, undtagen Generalinde Montholon, der lider af Melancholie. General Bertrand er Napoleons troeste Ven, der endnu aldrig har forladt ham, hverken i Lykke eller Ulykke. Han er en Mand, paa nogle og 40 Aar, en duelig Officier og en interessant Omgangsmand. Det var ham som byggede Broen over Donau fra Øen Lobau, der reddede de Franske efter Slaget ved Aspern. - Hans Kone, Madame Bertrand er født paa Martinique og opdraget af Jrlændere. Hun er smuk, overmaade munter og snaksom, og hænger som hendes Mand meget ved NapoMan synes overordentlig omhyggelig for Napoleons Helbred, thi nogle duelige Læger og en Apothekeskulle ufortøvet afgaae fra Engelland til St. Helena, Den berømte Russiske Stad Kasan er ved Jldspaasættelse bleven Flammernes Nov. Huse og Vare. oplag i tusindeviis samt 300 Kirker ligge i Aske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
J Anledning af Væddegangeren Wilson, der som bekiendt blev standset paa sin Bane, er i London udkommet et oftligt Japrompen, der paa Dansk omtrent vilde lyde saaledes:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
J Rom at læse nu tillades ikke, Man ei eengang i Frankrig tale maae. Dog hos Os selv vi finde værre Skikke, J Engelland det Brøde er at gaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
En Frue Seihold i Darmstadt har faaet Doctor graden i Gjorbemoderkunsten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
J Slesv. Holst. Prov. Beretninger føres for Tiden en Strid angaaende Embedsmændenes Lønning, som En vil have forhøiet, den Anden derimod bestaaende, ved det Gamle, paa Grund af: "at jo bedre Embedsmænd lønnes, jo slettere arbeide det. - Dette Raisonnement, hvorved Forf. vil bevise, at Byernes lønnede Embedsmænd ikke giøre deres fulde Pligt som i fordums Dage, er stundom moersom nok. Saaledes siger han ersteds: "Natvægterne synge paa mange Steder ikke mere, (Politiet har jo jaget vor Herre, Christus bort af Gaderne); Gjordemødrene ville ikke mere gaae til Fods, som før, Skolemesterne holdt i forrige Tider længer Skole; Præsterne prækede oftere, og længere", og bedre han, naar han taler om Skaden af Embedernes Forbedring, siger han: "Jeg fingter for Embedet, naar Embedsmanden kan leve allene deraf, og leve anstændig. Natvægteren vil vorde ovnig, naar dan ikke mere behøver Folkes Velvillie, Gjordemoderen kommodig og knipsk, fordi den staaende, Geruhr er en Smaating; Skolemesteren stolt og ondlunet i Skolen af den fine Verdens Nydelser, og udenfor Skolen vil han springe Bønderne for Fødderne; (?) Præsten vil tabe sig i verdslige Forretninger, det kunde han vel ogsaa nødes til af Trang?) eller i Omgangen med den fornemme Verden, hvortil han har den tilstrækkelige Jndtægt; de andre Embedsmænd, ville blive efterladte, naar deres Jndtægt ikke længer beroer paa deres Virksomhed og Accuratesse. Summa, jeg troer, Embederne blive ikke trolig forvaltede, naar de forbedres." (Saaledes kan man troe i Holsteen, hvor Embedsmændene lønnes i Sølv, her vil nok Jngen frygte for, at Embedsmændene skal faae formeget.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
Af alle Danmarks Stæder har i Forhold til Størrelsen neppe nogen viist større Veldædighed i Anledning af Kronningsfesten, end Kiel. Efter ovenanførte Sl. Hol. Prov. Beretninger uddeeltes Dagen før Festen, til 1074 Fattige og Trængende, ligesaamange Portioner, enhver bestaaende af 2 Pd. Kiød, 1 Pd. Brød, 1 Pd. Riis, 1 Flaske Viin, og 8 Ls. i Penge. Hvilket alt hos os neppe kunde været anskaffet under 4000 Rbd. N. V.) Undres maae man imidlertid over, ja beklage, at en Bye af Kiels Folketal 7000 kan have saa mange Trængende: Hr. R. Fenger, Præst ved vor Frelseres Kirke i Kiøbenhavn, anbefaler i Statstidenden som et fortrinligt Middet imod gale Hundes Bid. 1) at Saaret, bliver godt udrenset strax, og 2) forbundet med en Salve, der kiøbes paa Apothekerne under Navn af Theriaca Andromachi. - - - Denne Salve kaldes saaledes efter dens første Opfinder. Andromachus, der var Livlæge hos Keiser Nero. Efter Dr. Ludwig Vogels Formel eller Recept-Lexicon skal ovenmeldte Salve bestaae af 74 Slags. Efter den danske Pharmacspæa af 1772 af 69 Slags; men efter Pharmacopæen af 1805 kun af 12 Slags. J Venedig blev den fordum offentlig tillavet med den største Høitidelighed. Alle de Slags nemlig, hvoraf den skulde sammensættes, bleve offentlig udstillede til Skue i 3 Dage efter hinanden i meget ziirlige Kar og paa en til dette Øiemed smagfuldt udpyntet Plads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
Den 4de Dag traadte de anseeligste og berømteste Læger og Apothekere tilsammen, og undersøgte Alt paa det omhyggeligste, hvorpaa hver enkelt Slags blev paa det nøiagtigste afveiet, pulveriseret, blandet o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
Passerede fra Aarhuus til Callundborg. Studenterne Lund, H. Estrup og P. Estrup, Jfr. Bruun, Skibscapt. Kopperholdt, Handelsbet. Møller, Stud. S. W. Gjerg, Candidaterne Th. Gjern, Gjerulff og Baas gaard, Mad. Madsen. Fra Callundborg. Jfr. Galschiøt, Handelsm. Liisberg, Capt. Gorm, Generalkrigsk. Marcussen, Stud. Lillelund, Mad. Green, Skræderm. Knust, Kiøbm. Bay, Staalfabrik. Fleron. Døbte. Den 27de Octbr. 1815, lod Hr. DistrichsChirurg Ernst Peter Weis døbe en Søn, Andreas Severin; Fadd. Frue Bull, Barnets Moder, Dhr. Proprietair, Sielle, Viinhd. Fulling, Fuldm. Jensen, Lic. Medic. Francke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
Copulerede. Den 26de Oct., Handskemager svend Anders Hansen Wibe og Pigen Mette Marian Zier
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
Bekiendtgiørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
Politie-Placat. J Overeensstemmelse med Anordningerne om Veivæsenet og til Afskaffelse af de Misbruge, hvori en Deel af denne Byes Jndvaanere hidtil har gjort sig skyldige, bliver herved til almindelig Jagttagelse bekiendtgjort: 1) Jngen maae paa Byens Grunde grave efter Sandeller Leer andre Steder, end hvor det fra Mark Directionen anvises, og aldeles ikke ved Siderne enten af de større eller mindre Veie til eller omkring Byen, eller til Skade for tilstødende Diger, eller Grunde; hvorhos tillige de, som egenraadig i denne Sommer har gjort sig skyldige i denne Misbrug, advares om, uopholdelig at lade opfylde og jevne de af dem kastede Grave eller Huller, dersom dette ikke ved leiede Folk paa deres Bekostning skal iværksættes. Jngen Møgdynger, Bygningsgruus, Fylding eller anden Ureenlighed maa henlægges uden for Byens Porte, eller ved Siderne af de dertil førende Landeveie nærmere, end 12 Alen fra Veien, og skal alle slige Dynger, som nu findes ved Byens Veie nærmere, end som anført, under daglig Mulct af 1 Rbd. S. V. være af Vedkommende bortført inden førstk. Novbr. Maaneds Udgang. 2) Jngen maae paa egen Haand udføre paa Veien nogen Slags Fylding uden i Forveien at have anmeldt det for Politiet. 4) Da Havet stedse borttager mere og mere af Grunden, uden for Middelgades Port, hvorved Landeveien maae befrygtes tilsidst at bortskylles, saa forbydes det gandske at grave Strand Sand fra bemeldte Port af og indtil paa den anden Side af den høie Klint under Riiskov. 5) Ligesom ingen er berettiget til paa egen Haand at giøre Tømmerpladse paa Byens Grunde, saa skal det og for Fremtiden være aldeles forbudt, til Hinder saavel for den for Fodgiængere ved Siderne af Veiene nødvendige Passage, som for Vandets Afledning fra Veiene, ved disses Siden at henlægge eller opstable Tømmer, Fiele eller andet Træe, og hvad heraf paa saadanne Steder nu findes, skal under daglig Mulct af 2 Rbd. S.V. være bortført inden 3 Uger fra Dato. Det samme gielder ogsaa om Tømmer eller Brædestab, ler ved Havnen, forsaavidt disse om endog med Vedkommendes Villie, maatte findes noget Huus. nærmere, end 12 Alen, som er nødvendig til frie Passage i paakommende Ulykkes Tilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
Skulde imod Formodning nogen ikke holde sig ane Placats Bydende efterrettelig, maa Overtræderen ate sig tiltalt ved Politieretten til Strafs Undgielse. Aarhuus Politie=Contoir d. 28de Oct. 1815. I. L. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
Søndag opfører det Steinerske Selskab, paa Dansk, Skuespilleren imod sin Villie og de Sandsesløse. - Mandag: Lanassa, et Sørgespil. - Tirsdag: Gatningen, eller ved List seirer Kjerlighed. Sidste Rat Kl. 12 behagede det Forsynet ved en rolig Død at bortkalde Mad. Holleborg Hansen, Enke efter sal. Hr. Pastor Fædder i Skanderborg: der herved bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner. Aarhuus d. 26de Octbr. 1815. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
Den 29de Sept. sidst bleve nedenstaaende 10 Skolelærere, som af mig i Forening med min Søn St.St. Blicher vare blevne veiledede til fornøden Embedsduelighed, her i Præstegaarden fremstillede til en ofsimlig Prøve, hvorved dem bleve tilkiendte Karakte. rer saaledes, som følger: Frich Christian Müller. Udmærket brav. Meget brav. Fohannes Plesner Peter Jørgensen Drum gerne Mogensen Vinter . Poul Gam Jens Jensen Gjern . fars Sørensen Gjern . ens Hansen Hallerup. sørgen Jespersen Skou. . Brav. sens West Lindrup. Randlev d. 17de Oct. 1815. N. Blicher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
Den under 19de d. M., averterede Samling i Randers Amts-Huusholdnings=Selskab, der var berammet til den 30te d. M., finder, formedelst indløbne Hindringer ikke Sted, førend Mandagen den 6te Ro meer. Dette bringes herved til almindelig Kund Randers d. 23de Oct. 1815. Therchilsen, Selskabets Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
Auction. Mandagen den 30te October førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver foretaget og holdt offentlig Auction hos Snedkermester H. Bostrup uden for Mindeporten, over endeel Meubler, bestaaende af : 4 Skatoller, smaae og store Dragkister, en Kommode, Speile, en stor Deel Borde, en stor Deel smaae og store Skabe, en god nye beslagen Vogn med Agt skriin, som er god til Kiøbmandsbrug, Kobber, Tin, Messing, to Kar, nogle Gangklæder, en stor Deel Flasker og Glas, et Hjørneskab med Skienk, en Kegle bord med 9 Kegler og to Kugler m. m. Thi ville Libhaverne behage at møde bemeldte Tid og Sted hvor Konditionerne skal blive dem bekiendtgjorte. Tirsdagen den 31te Octbr. næstkommende, vorder paa Rosenholms Birketingstue om Formiddagen Kl. 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
ifølge Bestemmelse af den respective Direction for Aarhuus Cathedralskole, holdt offentlig Auction til Bortsælgelse af trende Jordlodder, Schiørring Kirkejord, kaldet, beliggende paa Karlbye, Søebye og Bendstrup Marker, som Mad. Weilbye sidst har havt i Fæste, Aarhuus Cathedralskole tilhørende. Conditionerne erfares ved Auctionen benævnte Tid og Sted, og kan forinden, tilligemed Kortet over Eiendommen faaes til Eftersyn paa Clausholm Skriverstue. Clausholm den 17de Octbr. 1815. Bay, Const. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
Onsdagen den 1ste Novbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver efter Begiering af Strandings kommissionair L. Lund i Skagen paa Vedkommendes Vegne foretaget offentlig Auction paa Raaberg Strand ved Skiveren ved den derværende Vagtrælt over den bjergede usolgte Deel af Ladningen fra Briggen Charlotte kaldet, som blev ført af Kapitain Carl Christian Kruger, kommen fra Stokholm, bestemt til Porto, indstrandede Natten til den 12te October f. A. paa Raaberg Strand omtrent 3 Mile Vesten Skagen, bestaaende af følgende: 3115 Stænger fladt Jem, og 339 Skpd. 12 Lpd., 344 dito, fiirkantet Jern, og 57 Skp. 6 Lpd. 147 dito kort bredt Jern, vog 17 Skpd. 15 Lpd. 8 Pund. 6, dito langt bredt Jern, og 15 Skp. 19, Lpd. 8 Pund. 187 Bundter Baandjern, og 82 Skpd. 17 Lpd. 8 Pund. 478 dito Sømjern, dog 72 Skpd. 5 Lpd. 8 Pd. 86 dito Spigerjern, vog 40 Skpd. 19 Lpd. 8. Pund. dito Boldtjern, vog 25 Skpd. 15 Lpd. 259 Dunker Staal. 23 Tdr. Berg. Efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet verder bekandeig, hvoriblandt er denne, som her forud til Liebhavernes behagelige Efterretning bekjendtgiøres: at, da Varene ligge under aaben Himmel og ei efter Auctionen kan henligge, maa Kiøberne være betænkte paa, strax efter Auctionen, saasnart Udleveringen kan finde Sted at kunne imodtage deres Kjøbte, og enten for samme at deponere Beløbet, eller stille tilstrækkelig Sikkerhed for prømte Betaling til den Tid Conditionerne bestemme, thi indbydes Lysthavende til fornævnte Tid og Sted. Fladstrand d. 12te Octbr. 1815. Hansen, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-10-28
Tirsdagen d. 7de Novbr. førstk. om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Aarhuus Raadstue ved offentlig Auction i større og mindre Partier bortsolgt nogle Tu finde Pd. gode Kaffebønner, 4 a 5000 Pd. middelsort og 3 a 900 Pd. fiin Raffinade, 2 a 3000 Pd. til Huusholdningsbrug, særdeles godt russisk Sæbe, alt efter de Prøver som ved Auctionen forevises og paa de Conditioner som der bekiendtgiøres. Aarhuus d. 28de Oct. 1815.