JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Offentlige Foranstaltninger. Hs. Majestæt har allernaadigst bifaldet, at det i Nyelars paa Bornholm oprettede Skolelærer-Seminarium for det første maa stilles i Bero, da der for nærværende Tid haves et tilstrækkeligt Antal oplærte Seminarister, samt derhos behaget at lade tilkjendegive Sognepræsterne Hr. Hjorth og Grønbech, Allerhøistsammes Velbehag og Tilfredshed for den af dem udviste Flid og Nidkjerhed, som Forstandere for og første Lærere ved bemeldte Seminarium.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Ved allerhøieste Reskript af 7de Juni er det allernaadigst bestemt, at Frue Sogn ved Roeskilde, som hidtil har henhørt under Leire Herred, maa afgives fra bemeldte Herred til Ramsøe=Thune Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Ved Reskript af samme Dato til Biskoppen over Aarhuus Stift er det, efter derom indgivet Forslag, bifaldet, at den hidtil sammesteds gieldende Gudstjeneste med Skriftemaal og Altergang den 1ste Fredag hver Maaned, herefter maa bortfalde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Tildragelser. Paa Læsøe har været særdeles stærkt Tordenveir den 21 f. M. Lynet slog ned forskjellige Steder og traf paa tvende Bygninger, den ene Kancellieraad Landfoged Hesselholts paa Klitgaard, hvor det dog ikke tændte, men en Piges Hovedklæde blev paa tvende Steder svedet; den anden hos Distrikschirurg Kønig, hvor det tændte og afbrændte endeel af Bygningen, som var et Udhuus ved hans Gaard. Endnu Dagen efter laae store Hagel paa Jorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Blandinger. Hr. Provst Krarup i Veirum ved Holstebroe har ved Staldforring og hensigtsmæssig Behandling bragt det saavidt med sit Skjæferie af spansk Race, at han i disse Dage har solgt til en Klædefabrik i Viborg 63 Lpd. Uld a 10 Rbd. 4 Mk. Lispundet. Hans Faareflok siges at være 400. Ogsaa Proprietair Stabell paa Allingskougaard i Aarhuus Stift har en forbedret Blandingsrace af 600 Faar, der rigelig betaler sig, En god Opmuntring for Landmanden, til at drage Fordeel af sine Jorder ved de lave Kornpriser!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Jntet Hestemarked har i flere Aar været saa godt som det sidste i Randers, hvor et betydeligt Antal gode Heste blev opkjøbt af Holstenere. De gjænse Priser for gode unge Heste vare fra 60 til 80 Rbd. Fortrinlige betaltes i endog med 110 a 120 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Fra Kjøbenhavns Politiekammer anmodes Vedkommende, som ere istand til at give Oplysning, hvorvidt der i Decbr. 1823 eller Januar 1824 maatte pludselig være blevet savnet en Mandsperson, dermed at melde sig, da det er at Vigtighed under en for Tiden under Behandling værende Justitssag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Det er forbi - siger Viborger Samler - det fatale, mageløse, svindsotagtige Snapsting. Domklokkens Sørgelyd bragte det til Graven. Sørgeparrene vare utallige; thi i Aanden fulgte mange Hundrede den Hensovede der bragte Kummer i Hjerterne og Tomhed til Arvepart. Af Fremmede, hvoraf Byen i gamle Dage havde saa store Jndtægter i Terminen, saaes næsten Jngen. Af Handlende vare mange - Modehandlere og Galanteriehandlere gjorde vel det bedste Marked. - Fiskeriet har i mange Aar ikke været ringere end i Aar, da Vi hverken see store Brasen, Laxørter o. s. v. Selv i Laxstaden Randers er en stor Tomhed for Lax &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Det i den Viborger Samler først indførte Spørgsmaal: hvor høit Man maatte være oppe i Luften, for om Natten Kl. 12 at kunne see Solen, besvares i Kjøbenhavns Skilderie saaledes, at Man maatte stige omtrent 13 1/4 Miil lodret op i Luften, naar Solen laae under den nordlige Horizont. Derimod bliver bemeldte Høide ved Vinter-Soelhvervstid nærmest 719 Mile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Befordringer og Afgang. Under det Slesvig=Holsteen=Lauenborgsk
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Kancellie. Den 17 Juni er Auscultant i Politieretten Kiel, C. F. Christensen, tilordnet hans Fader som Politieassistent; Amtssekretair L. H. v. Dorrien i Tøndern foreløbig endnu paa 3 Aar konstit. som Landfoged paa Østerlandsføhr, -Under General-Toldkammer- og KommerceKollegiet: Den 22 Januar er Kopiist T. Schrøder udnævntil Fuldmægtig i det tydske Fag under Kollegiet. Den 5 Febr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Told- og Konsumtions=Underbetjent i Kjøbenhavn, J. C. Tidemann, entlediget med Pension, og er i hans Sted allernaadigst udnævnt forhenværende Premierlieutenant B. Friis. Den 8de, Told- og Konsumtions=Jnspekteur i Vordingborg, Kammerraad Berg, i Naade og med Pension entlediget, og i hans Sted udnævnt forhenværende Premierlieutenant C. C. Haderup. Den 15de, Toldkasserer i Bandholm L. S. Welleius til Tolder, og Strand=Toldkontrolleur S. R. Lindemann til Toldkontrolleur sammesteds. Den 18de, Kommandeersergeant A. Schmidt til Told- og Konsumtions-Underbetjent i Kjøbenhavn. Den 20de, J. F. Voigt til Toldkontrolleur i Krempe. Den 19 Marts, J. G. Herzog og M. C. Sønnichsen til Kopister i det tydske Fag under Kollegiet, og Fuldmægtig i Frederiksnagor C. F. C. Mansbach entlediget fra denne hans Post. Den 5 April, Kopiist under Kollegiet A. F. F. Andersen til Sekretair og Bogholder under Administrationen for Havnevæsenet i Kjøbenhavn. Den 15de, Kammerraad W. A. Uldall til Told og Konsumtionskasserer i Nestved. Den 7 Mai, Fuldmægtig under Kollegiet H. G. Weber til Toldforvalter i Uetersen, og forhenværende Sekondlieutenant P. Lund til Told- og Konsumtions-Underbetjent i Kjøbenhavn. Den 10de, GeneralKonsul i Genua, A. Morellet, Ridder af Dannebrogen, til General=Konsul for alle til Kongeriget Sardinien henhørende Lande. Den 17de, C. N. Ørkenholt til Fuldmægtig ved Pakhuset paa Toldboden i Kjøbenhavn, med Prædikat af Pakhuusskriver. Den 27de, Fuldmægtig ved Kjøbenhavns Politieret, Politiesekretair H. C. Knudsen, til tillige at være Kasserer ved Administrationen for Havnevæsenet i Kjøbenhavn. Den 4de Juni, forhenværende Kapitallieutenant af Søe-Etaten, B. R. B. Wigelsen, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, til Skibsmaaler i Kjøbenhavn, og Kand. pharm. J. M. M. Bull til surnumerair Told- og Konsumtions=Overbetjent i Aarhuus. Den 7de, Kopiist C. F. C. Schleyer til Fuldmægtig i det tydske Fag under Kollegiet, og P. A. Petersen til Told- og Konsumtions=Underbetjent i Kjøbenhavn; samme Dag ere Kontrolleur ved Maleværket i Kjøbenhavn, Westergaard, samt Told- og Konsumtions-Underbetjenterne sammesteds J. Andersen, P. Hansen og Krogstad, i Naade og med Pension entledigede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Valancer. Under det danske Kancellie: Kontoirchefs=Posten som Sekretair ved Kjøbenhavns Fattigvæsen, 750 Rbd. Sølv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Kjøbenhavns Torvepriser den 8 Juli 1825. Rug. . Td. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Hvede . . Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. - 5 Rbd. 4 Mk. - s. Byg . . Td. 1 Rbd. 4 Mk. - s. - 1 Rbd. 5 Mk. - s. Havre . . Td. 1 Rbd. 3 Mk. - s. - 1 Rbd. 3 Mk. 12 s. Røget Flesk Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. - s. - 1 Rbd. 5 Mk. - s. Grøns. dito Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. - s. - 1 Rbd. 2 Mk. - s. Smør Fjerdingen 10 Rbd. 2 Mk. - s. - 13 Rbd. 1 Mk. - s. Æg . . Snesen Rbd. 1 Mk. 2 s. - - Rbd. 1 Mk. 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Avertissements. Min Svigermoder, Cecilia Margrethe Knutzen, fød Fischer, Enke efter Tallotterie=Kollecteur og Træknings Jnspekteur Friderich Knutzen, er den 10 dennes ved en stille og rolig Død henkaldet i sit Alders 96de Aar; hvilket herved bekjendtgjøres for fraværende Paarørende og Venner. Odense den 11 Juli 1825. M. Knuten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Efter 9 Aars smertelige Sygeleie bortkaldte det alvise Forsyn den 24 Juni ved Døden Plajor Joachim David v. Grappe i sin Alders 77de Aar. Paafølgende 2 Juli overgik ligeledes hans Enke, Frue Majorinde Ane Sophie Grappe, fød Møller, til de evige Boliger i sit 84de Aar, efter et langvarigt Sygeleie. Hvilket herved tilkjendegives fraværende Slægt og Venner, under Frabedelse af al skriftlig Bevidnelse, om deres Deeltagelse, ved de Afdødes sørgende Svigersøn. Nyborg den 5 Juli 1825. C. D. Oxenboe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
De, der have Bøger til Laans af Odense Kathedralskoles Bibliothek, ombedes at aflevere samme inden den 25 Juli til Skolens Rektor eller til Brohm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
5000 Rbdlr. ønskes til Laan førstkommende Decbr. Termin, mod særdeles paalideligt 1ste Prioritets Pant i en Eiendom i Fyen. Det nærmere erfares hos Prokurator Rasmussen i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Af en aldeles uforsaltet Race spanske Merinos fra det Kongelige Skæferie, kan i Nærheden af Odense bekommes Væddere og Faar tilkjøbs. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Bekjendtgjørelse. Jfølge Udlægshaverens Begjæring, stilles det Hans Henriksen i Strandbye tilhørende og sammesteds beliggende Boelsted, med derunder liggende Hovedparcel, der staaer for 2 Tdr. Hartkorn, samt den derpaa staaende Afgrøde tilligemed Korntienden af Jorden, til 3 Auctioner, nemlig: 1ste Gang Tirsdagen den 2 August, paa Assens Raadstue, 2den - Tirsdagen den 16 - om Formiddagen Kl. 11, 3die - Tirsdagen den 50 f. M., i Stedet selv, om Formiddagen Kl. 10. Konditionerne erfares ved Auctionerne; hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Plakaten af 22 April 1817. - Baag Herredskontoir Gundorph. i Assens den 6 Juli 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Extra fiin Vanille-Chokolade, af Rees Fabrique i Aarhuus. Prisen herpaa er fortiden : 4) I enkelte Pund, saavel ved Fabriqven som ved alle Oplagene 3 Rbmk. Tegn. 2) 1 Partier til Forhandling 10 Sk. Banco som kan betales med Sedler til 210 pCt. Aarhuus den 28 Juni 1825. J. H. Ree & Comp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Fra 1 Novbr. 1825 agtes følgende Boepæle paa Baroniet Brahetrolleborg underhaanden bortleiede: Brahetrolleborg Læderfabriks Hovedbygning, beliggende tæt ved Trolleborg Lystskov og Hovedlandeveien til Faaborg. Bygningen bestaaer af 21 Fag Grundmuur med en Qvist og Tegltag, og indeholder følgende Værelser: 1 Sal, 2 rummelige Dagligstuer, 1 Sovekammer og 5 smaae Kamre, der alle ere gibsede og malede, samt et Kjøkken og et Spisekammer, og i Qvistbygningen 3 Gjæsteværelser. Endvidere en grundmuret og straaetækket Bygning, indrettet til Brygger= og Bagerhuus, Pigekammer, Borger, stue, Rullestue, Brænde= og Tørvehuus, samt Svinestie og Hønsehuus med en indhegnet Hønsegaard. Til Bygningen hører en meget god og smuk Hauge paa omtrent 3 Skpr. Land med adskillige gode Frugttræer, og deriblandt nogle fortræffelige Espalie=Træer. J Dagligstuerne og de 2 Gjæsteværelser følger 4 Jernkakkelovne som Jnventarium, og om Leieren attraaer det, kan der forskaffes Græsning og Foder, til 2 Køer. b) En Boepæl, beliggende i den saakaldte Harehave tæt ved Trolleborg og Hovedlandeveien til Faaborg. Denne Bygning bestaaer af 11 Fag Bindingsværk med Straaetag, og indeholder en Storstue, en Dagligstue, et Sovekammer, to Gjæstekamre, Kjøkken, Spisekammer og Bryggerhuus, samt Staldleilighed til 2 Heste og 2 Køer og fornøden Huusrum til Brænde og Tørv. Til denne Boepæl hører en meget god Have paa omtrent 1 Td. Land, med en betydelig Deegode Frugttræer, ligesom der ogsaa med Leien følger Græsning og Fodring til en Koe. De Lysthavende ville behagelig snarest mueligt henvende sig til Forvalter Lorenzen paa Brahetrolleborg, der paaviser ovenmeldte tvende Boepæle, samt underhandler om Vilkaarene, hvorefter samme bortleies. Det bemærkes at, om Vedkommende ønske det, kan den sidstanførte Boepæl strax modtages.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
At Proprietair Henrich Thomsen, Eier af Ørnfeldtgaard, efter Amtets Ordre, paa Grund af Sindsvaghed, er erklæret umyndig, og hans Broder Jacob Thomsen af Taarup gaard beskikket ham til Værge, bekjendtgjøres herved af Friestedt. Odense den 24 Juni 1826.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Robilards veritable Pariser Rape bekommes hos J. F. Petersen. paa Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Hvidt raffineret Puddersukker, guul og hvid engelsk Sæbe, ægte hollandsk Rulletobak, VarinasKanaster og Portorico, sine Karduns-Tobakker tilligemed alle Sorter gode Urtekram= og Farve Varer, bekommes hos J. F. Petersen. paa Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Fredagen den 22 Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 111, bliver den af Anders Madsen sidst beboede hoverie gjørende Fæstegaard i Martofte Bye under Baroniet Schelenborg, med fornøden Besætning, samt den i Jorderne nedlagte Sæd, ved offentlig Auction opbuden til Bortfæstning paa Livstid. Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 16 Skpr. og har et Tilliggende af circa 45 Tdr. Land geometrisk Maal. Auctionen afholdes i selve Gaarden; hvilket herved bekjendtgjøres til fornøden Efterretning for Lysthavende. Schelenborg Birks=Kontoir den 7 Juli 1825. C. C. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Da Kludesamler Magnus Nielsen her af Staden ved Døden er afgaaet og hans Efterladenskaber taget under Skifterettens Behandling, saa blive de, som i Boet maatte have noget at fordre, ifølge Plakaten af 26 October 1792, herved indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde deres Fordringer, for Skifteretten. Odense Raadstue den 30 Juni 1825. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Da Frisnedkermester Jens Christian Larsen her af Staden har overgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, til Deeling imellem hans Kreditorer, saa bliver disse herved, paa Grund af Boets Uformuenhed, med 12 Ugers Varsel indkaldte til at melde sig for undertegnede Skifteret. Odense Raadstue den 30 Juni 1825. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Kreditorerne i Stervboet efter afdøde Kjøbmand Andreas Andresen blive herved, i Overeensstemmelse med Plakaten af 26 October 1792, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for Undertegnede at anmelde deres havende Krav paa Boet. Odense Raadstue den 30 Juni 1825. Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
De, som maatte have noget at fordre efter den her i Byen, afdøde forhenværende Kjøbmand Johan Bernhardt Warenborg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, ifølge Plataten af 26 October 1792, til at melde sig for Undertegnede. Odense Raadstue den 30 Juni 1825. Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Samtlige Kredi= og Debitorer i efternævnte under min Behandling som Skifteforvalter i Sunds Gudme Herreder værende Stervboer, nemlig: Efter afgangne Sognepræst for Qværndrup Meenighed, Hr. Rasmus Lassen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-12
Efter afgangne Jomfrue Softe Dorthea CastorineWerchmester af Oure. 5) Efter afdøde Johanne Larsdatter, Selveiergaardmand Frands Jensens Kone paa Ryslinge Mark. 4) Efter den under 15dennes henrettede Hans Jacob Jensen Slagter af Tvede. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at melde dem hos mig, i de Første for at beviisliggjøre deres havende Krav og de Sidste, for at betale hvad de til de nævnte Boer maatte være skyldige. Herredskontoiret i Svendborg den 30 Juni 1825. C. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-14
No. 99. 54 Aargang. Fyens Stifts. privilegerede: Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af 14 Juli 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-14
Torsdagen den. Aldskilligt Tyrkisk Grusomhed og Retfærd. Da Sultan Mahomed II havde overdraget Grækeren Christodulos at bygge en Moschee, der skulde overgaae de andre, blev Sultanen forbittret paa Bygmesteren og lod begge hans Hænder afhugge, fordi han havde bygt Moscheen lavere end Aja Sophia og havde tillige beskadiget to af de skjønneste Støtter. Dagen efter gik Bygmesteren, ledsaget af sin klagende Familie, til Dommeren i Konstantinopel og forlangte Ret. - Dommeren indstævnede Sultanen; denne mødte virkelig for at vise sin Lydighed mod Loven, dog stak han en Stridskølle i Beltet. Han vilde sætte sig, men Dommeren foreholdt ham, at Parterne skulde efter Loven staae. Efterat Bygmesteren havde foredraget sin Klage og Sultanen havde forsvaret sig med, at Hændernes Afhug ning var billig Straf for Granitstøtternes Lemlæstelse, erkjendte Dommeren for Ret: Var end Moscheen bleven lav ved Bygmesterens Feil, var den dog altid passende til et Bedehuus, og vare Støtterne end meget kostbare, vare de kun Steen, ikke Kjød og Blod; at den kyndige Bygmester ved denne Behandling var hindret fra at ernære sig og sin Familie, hvorfor deres Underhold burde falde Sultanen til Byrde, med mindre han efter Giengieldelsens Lov vilde lade sine Hænder afhugge. Sultanen tilstod Bygmesteren 20 Asper daglig, hvormed denne var fornøiet. Efterat Alt var endt, beviiste Dommeren Sultanen den ham tilkommende Ære og undskyldte, at han ikke kunde gjøre det saalænge han haandhævede Ret. - Du har handlet rigtigt, sagde Sultanen, og see der, havde du givet mig Ret, saa havde jeg dræbt dig med denne Kølle. Dommeren svarede: havde min allernaadigste Herre og Sultan ikke underkastet sig min Dom, da havde jeg kaldt denne Rets tjener til Hjelp. Ved disse Ord løftede han Teppet op hvorfra en Giftslange skjød sig hvæsende frem mod Sultanen, men tæmmet af Dommeren, krøb den strax tilbage under Tæppet. Sultanen kyssede Dommerens Haand og begav sig, styrket ved Retfærdighed, hjem til sit Slot.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-14
En tyrkisk Beskrivelse af et Jordskjælv i Aaret 1511. Den første Dag i Maaneden Dechemastilew mel var en Skrækkens Nat, da den fjerde Sphæres Herre (Maanen), Himmelens Lampeudbredte sin Glands over Jordens Beboere, og Øienmanden (Øiestenen, hvilede gjemt i Menneskets Øie, da Maanen netop havde bøiet sig til Nedgang paa den høie Himmel, og Stjernernes Øie aarvaagent ventede paa Verdens Begivenheder, kundgjorde Skaberen, som har plantet de høie Bjerge til Jordens Grundpiller, sin Storhed og Magt ved et stort Jordskjælv; Verden zittrede og Elementerne kom i Uorden ved dets Bulder. Den med Ulykken svangre Nat frembragte underlige Ting af Jntets Skjød paa Jordkredsen; Tid og Rum, Sted og Time zittrede, Jordens Deele rystede og Konstantinopels Bygninger styrtede sammen. Mangen Kirke, der maalte sig i Høide og Fasthed med Himmelens Tempel, blev lige med Jorden, Murene tog Skade paa de fleste Steder, Taarne og Bolværke styrtede ned, selv den gamle Kone, Verden, sammenfoer forfærdet over denne Begivenhed, der fleste Mennesker flygtede ud af Bygningerne og søgte sig Ophold under aaben Himmel, - da deres Hjerter ængstedes af Alkoranens Trudsel: Et lidet Jordskjælv er en stor Ting. Saasnart Dampvognene ere komne rigtigt i Brug, vil Erfaringen lære os mange Ting, som Theorien endnu lader os i Uvished om. Af deres Bevægelses Hurtighed og Lethed kan Man med Vished slutte sig til, at Hurtigheden, af selv den gesvindteste Kommunication, vi hidtil have kjendt, vil blive fordoblet. Vi ville med dem dagligen kunne reise 100 danske Mile, med al den Magelighed, vi nu have i Dampskibe, uden Fare for at brændes op eller at drukne eller blive søsyge. Følgerne af denne ubeskrivelige Lettelse i al Kommunikation lade sig neppe beregne. Amerikanerne med deres karakteristiske Varme for alle Forbedringer indsamle nu i Engelland omhyggeligen alle Efterretninger og Jernveie og lokomotive Maskiner, og for dem ere disse Opfindelser af ganske uskatteerlig Værdie. Det er virkelig en herlig og majestætisk Tanke, at netop i det Øieblik, da de gigantiske Republiker i den nye Verden begynde deres Tilværelse, ogsaa Menneskenes opfindsomme Gene frembragte nye moralske og mekaniske Kræfter, for at sammenbinde og fastknytte deres store og fjerne Leed med hinanden, og derved skjænkede Menneskeslægten alle Velgierninger af en mere udvidet og fuldkommen Civilisation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-14
Dampskibet Trenton, som i April Maaned sattes i Fart mellem Philladelphia og Trenton, ansees for at være det første blandt alle de Nordamerikanske Dampskibe. Det tilbagelægger 11 til 11 1/2 engelske Miil (næsten 3 danske Miil) i Timen. Det er bygget efter en ny Plan. Damp kjedlerne ere anbragte paa Siderne af Skibet, hvorved Dækket bliver fuldkommen frit til Passagerernes Afbenyttelse; det Rum, som ellers indtages af Dampkjedlerne, er forandret til pyntelige Værelser, og dersom noget Tilfælde, skulde indtræffe ved Kjedlerne, vil Vandet kastes i Søen, og ikke, som før, i Skibet, og beskadige de Reisende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-14
Den ubehagelige Varme, som i andre Dampskibe er til Hinder i de Dele af Skibet, der ere nær Kjedlerne, mærkes ikke her.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-14
Apotheker Fischer i Frohburg anvender med Fordeel Steenkul til Gjødning. Han tilbereder Steenkullen, paa en hensigtsmæssig Maade til dette Øiemed og sælger Centneret af saadan Steenkulgjødning for 3 Rth. Kour.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-14
Paa de Steder, hvor Steenkullene findes, kan Man, efter Fischers Mening, have dette Gjødningsmiddel for ligesaa let Priis som Coaks. At Steenkul kan være et af de kraftigste og meest nærende Gjødningsmidler beroer paa følgende Grundsætning: det elementare Grundvæsen i Planter og alle Produkter af Planteverdenen er Kulstof. Forbunden med den atmosphæriske Lufts og med Vandets Elementer, danner dette Kulstof alle Slags af Plante substants. Da nu Steenkul staaer øverst blandt de raaNaturlegemer, som i det mindste Rum indeholde den størst mulige Mængde Kulstof, saa er det ogsaa meest skikket til at være et godt Gjødningsmiddel; men i dets naturlige raa Tilstand vilde det ingenlunde kunne bruges dertil, fordi det hverken kan angribes af den at mosphæriske Luft eller af Vand; derfor maa det først tilberedes ved Kunst til dette Brug, og saa kan Man slutte fra Steenkullenes stærke intensive Kraf som Brændsel til en lige stærk intensiv Kraft som Gjødning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-14
Skuespillerinden Jomfrue Thilo havde i Live mang Tilbedere, som ogsaa efter hendes Død kappedes om at besynge hende i rimede og urimelige Vers paa Tydsk og paa Dansk. En lignede denne unge Thalias Yndling ved Jona Kikajon, som blev ormstungen og visnede, til Harme for den magelige Præst Jonas, en Anden irettesatte ham for dette ormstukne Græskar o. s. v. Forfatteren af den bortsnappede Jomfrue Fikke, Hr. Prahl, smaaloe over disse mekaniske Staaddere i følgende løierlige Riim: O! Død, Du grumme Død, som sparede Kong Eiechiam i femten Aar, som vi i Skriften læse! Hvi sparede du ei vor skjønne Jomfru Thi lo, som paa nogle Aar saa meget Godt stak i 2 Gak, fromme Læsere, med Skjønsomhed og Eftertanke og denne Skrivt paa Thilo's Kiste hefter: At baade Elskeren og Haderen af Jonæ Kikajon sig gjør til Narre begge To2 til 3000 Pariser Fiskerkoner, som i Hofsproget kaldes Hallens Damer, holdt nylig en Slags Rigsdag, for at raadslaae om, hvo af dem der skulde føre Ordet ved den store Fest, som Staden Paris vilde give Kongen. Man kan forestille sig, hvilken frygtelig Allarm saa mange snakkende, skrigende og hvinende Væsener maatte afstædkomme. Tilsidst vandt Damen Badicon, med det stærkeste Hoved den kraftigste Arm og den slebneste Tunge i hele Hallen, Seier. Denne Dame har alt forhen ved flere Leiligheder ført Ordet, og er den Samme, som efterhaanden komplimenterede Ludvig VI. Præsidenten i den konstituerende Nationalforsamling, Robespierre, Direktoriet, Konsulen, Keiseren, Ludvig den VIII, Usurpatoren, Kongen af Rom og Hertugen af Bordeaux.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-07-14
J Neapel veed intet Menneske det allermindste om den Reise, som to Amerikanske Vovehalse, efter tydske Aviser, skulde have foretaget sig med to afrettede Ørne gjennem Luften over Messinafjorden til Vesup.