JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
Aalborg, den 21 December. Udi afvigte Kirkeaar ere i Aalborg Stift copulerede 697 Par; Fødte Drenge 1317, Piger 1273, deriblant 136 Uægte, tilsammen 2590; Døde Mandkiøn fra til 10 Aar 461, fra 10 til 20 Aar 50, fra 20 til 30 Aar 41, fra 30 til 40 Aar 60, fra 40 til 50 Aar 56, fra 50 til 60 Aar 86, fra 60 til 70 Aar 116, fra 70 til 80 Aar 149, fra 80 til 90 Aar 63, fra 90 til 100 Aar 7, fra 100 Aar og derover ingen, tilsammen 89, døde af begge Kiøn 2166. Altsaa ere i hele Stiftet 424 fler fødte end døde. Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde. Jblandt de Fødte: 12 Par Tvillinger, 71 Børn dødfødte. Jblandt de Døde: J Tolstrup Sogn 1 død, medens han sad og talede. Ligeledes hastig døde 1 i Aalborg, 1 i Hellevad, 1 i Nyekiøbing, i ved Hiøring. Ved Aalborg 2 druknede. Ligeledes i ved Tolstrup druknet. J Niettrup Sogn druknet i en Brønd. J Schallerup Sogn i gammel Kone druknet af Vaade. Ved Hiøring 1 Mand omkommen i en Aae ved Besvimelse. J Tolne Sogn i gammel Kone død paa Marken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
J Liørslev 1 forvildet og frøs til Døde. J Nyekiøbing 1 qvalt under et Læs Tørv. J Schinnerup Sogn i Karl, ihielslagen i en Brønd, ved det at en Spand faldt ned paa hans Hoved. J Solberg 1 død ved at kiøre en Vogn. J Maarup Sogn 1 Mand dræbt ved løbske Heste. J Thorslev Sogn 1 Mand slagen til døde ved løbske Heste. J Albech Sogn 1 hængt sig i Raserie. J Flade et Par Ægtefolk, den ene 85, den anden 86 Aar gammel, begravne paa een Dag. J Flade og Aalsted Sogne 35 døde af Børnekopper. J Rhær og annecterede Sogne adskillige af Skarlagens Feber. J Aalborg Provstie, 2 døde i Barselseng.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
Kiøbenhavn, den 28 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
Vinden. 21 Decbr. Kulde. N. N. V. S. V. Varme. S. O. N. V. V. N. V. N. V. Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36 faaes følgende Bøger, Revolutions-Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gøtringer franske og tydske Futteral Calendere, samt Musen Calender for Aaret 1796 i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Kiøbenhavns Aar. No. tur. ning. Post-Tidende Lade nu Fredagen, den 1 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Jtalien, den 8de December. Den franske General Laharpe er med 4000 Franske allerede indrykket i Novi, en Grændsestad mellem det Genuesiske og Lombardiet. Den franske Armee under General Scherer er over 60000 Mand stærk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Haag, den 8de December. Endnu hviler det Haab, at bevæge de dissenterende Provindser til at samtykke et Nationalconvent, kun paa meget svage Grunde. Den paa ny bestemte Udsættelse fra 9de til 30te December, hvoraf man i Begyndelsen lovede sig den Virkning, at Provindserne midlertid skulde overlægge de frygtelige Følger af deres Vægring, synes at løbe ligesaa frugtesløs af. Provindsen Friesland har paa ny erklæret sig aldeles derimod. Den didskikkede Commission, i Spidsen, for hvilken Lestevenon staaer, er nu gaaet til Grønningen, for at forsøge, om det vil lykkes bedre med denne Provinds. Deres Hiemvey toge de over Leuwarden, for endnu eengang at forespørge dem om Frieslands Beslutning. Denne Provinds skal være besluttet, før aldeles at overgive sig til Frankerig, end at samtykke Nationalconvent; men Frankerig synes ikke villigt at bifalde dette Forehavende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Fra alle Sider klages, at man fattes Penge til at bestride Landets Omkostninger. Krigscommissionen forlanger 12 Millioner, til at bringe Defensionsvæsenet i Stand. Det vestindiske Compagnies Direction anholder indstændigst om een Million til de nødvendigste Udgifter. Hollands provisoriske Repræsentanter have ved en Publication paa det alvorligste formanet Provindsens Jndvaanere at betale deres Deel i det tvungne Pengelaan, og tillige berettiget Finants- og Opsyns-Committeen, paa det eftertrykkeligste at efterspore dem, der endnu ikke have opfyldt denne Pligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Hr. von Spiegels Proces fortsættes bestandig, men holdes meget hemmelig. Repelaer skal være uden Fare; derimod frygter man for Grev Bentink, og for Benlarts fra Dortrecht.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Paris, den 14de December. J Forgaars og i Gaar bleve talrige Detachements Gensdarmerie posterede paa den Plads, der støder til Børsen, for at hindre Agioteurerne, der ellers samlede sig her. Alting gik roeligt til, og gav dette Anledning til det Rygte, Børsen, var spærret. Da i de 500s-Raad Anklagen forekom mod Mariette, Chambon, og Cadroy, tog Jsnard Ordet: Det var ikke, sagde han, Cadroy, men mig, som, da Borgerne i Aix vægrede sig ved at drage mod de daværende Terrorister, siden de ingen Vaaben havde, gav til Svar: Her, hvor J staae, ligge eders af Terroristerne myrdede Brødres Been jordet; fattes J Vaaben, da opgraver disse Been, og væbner eder med disse. Den hele Forsamling studsede med Skræk over denne Diærvhed, som gandske gienkaldte dem den Mand, der under 31te Mays Opstanden vovede, som Præsident, at sige det insurgerede Parises Udsendinge, at, hvis de ikke vare roelige, skulde den Tid komme, at den gysende Vandrer med Rædsel paa Seinens Bredder skulde søge det Sted, hvor Paris havde staaet. At imidlertid denne hans Tale ikke tiente til at bringe Levningerne af Biergpartiet ud af den Meening, at der i Sønden vare forefaldne Grusomheder mod ægte Patrioter, og at han og hans girondistiske Middelpunct, havde havt Deel deri, er meget begribeligt. Ogsaa er det desværre en sørgelig Sandhed, at Partieaanden langt fra ikke er neddysset, men tvertimod ulmer skrækkelig under Asken, og synes kun at vente et lidet Vindstød, for at blusse op i høye Luer. Directoriet synes at være de saa kaldte Patrioter fra 1789 bevaagent, og ansætter flittigen af de fængslede og forfulgte jacobinske forhenværende Deputerede; i Femhundredes=Kammeret er Seieren snart paa den ene, snart paa den anden Side; kun i Oldingskammeret synes hidtil Bierget at have været svagest, hvortil nok især de nyvalgte af de tvende forrige Lovgivninger bidrage meget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
En vis Gracchuus Baboeuf, der udgav den royalistiske (skal nok være terroristiske) Journal Folkets Tribun, skulde været hæftet i Sectionen Champs Elisees; men undslap, efter at have slaaedes en halv Time med Manden, der bragde ham Hæftelsesordren. Han har nu i en anden Journal ladet indrykke et Stykke, hvori han opfordrer alle Patrioter til Modstand mod Undertrykkelse, da Crisis er bragt til det yderste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
General Hoche har under den 1ste December fra Hovedqvarteret i Nantes ladet udgaae en Adresse til Vendeerne, hvori han giendriver det Rygte, at de, efter at de vare afvæbnede, skulde marchere til Grændserne. Dette vil aldrig skee, siger han, Republiken har Soldater nok til at paabyde deres overblevne faa Fiender Fred. Den forlanger intet andet af eder, end at J roelige skulle vende tilbage til eders Markarbeide. Ogsaa har næsten hele Venden nedlagt Vaaben; derimod skulle Chouannerne i Egnen om Vannes, i Anjou, og en Deel af Normandiet, være frygteligere end nogensinde. Skrækkelig er forresten den Jndberetning, Finantsministeren Fanpoult for nogle Dage siden har forelagt Directoriet, og der skal have givet Anledning til Forslaget om det tvungne Laan, Følgende – siger han tilsidst – er i fire Linier den offentlige Skats Tilstand, Borger-Di rectorer. – Skatten er 72 Millioner rede Penge skyldig, og har ikke en Skilling til sin Raadighed; tyve Millioner i Papiir paa Spanien fra Magon de la Ba lue, behøve Tid til at anbringes. Hundrede Millioner Asignater daglig have hidtil ikke forslaaet til den tredie Deel af Fornødenhederne. 1500 Millioner, som i de næste 10 Dage skulle betales, ville kun giøre en ringe Sensation. Dette, Borger=Directorer i er det sørgelige Skilderie, jeg maae giøre eder. Der maae nødvendig tages Forholdsregler, for at giøre Ende paa denne skrækkelige Tilstand, og jeg overlader det til eders Viisdom at bestemme, hvad J ansee tienligst til at frelse Almeenvellet. Min Pligt var, at vise det Hastende i Omstændighederne. Jeg er reede at bevidne eder min Hengivenhed for eders Ære, og især for Frieheden, som J forsvare; men da jeg ingen Hielpemidler kan skaffe, hvor ingen ere, har jeg maattet tale Sandheds og Aabenhiertigheds Sprog.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
London, den 10de December. Af americanske Breve fra Charlestone, Baltimore, og Philladelphia, af 6te, 8de og 9de November sees, at den med Engelland sluttede Tractat er der meget forhadt. Præsidenten skal ikke fra nogen eneste Stad have faaet en Tak- og Bifalds-Adresse for den. Borger Randolph er endnu Statssecretair. General Washington skal ved denne engelske Tractat have gjort sig saa ilde liidt, at han er i Begreb, at nedlægge sit Præsidentskab, hvorvel hans Bestalling gaaer til Marts 1797.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Efter Kongens Befaling er fra Krigsdepartementet bekiendtgjort, at Armeen skal reduceres til Fredsfod, Cavalleriet til 71, og Jnfanteriet til 80 Regimenter. Jkke desmindre tvivle dog mange paa, at det er Pitts Alvor at giøre Fred. Skulde de østerrigske Nederlandes, samt de sardiniske Landes Tilbagegivelse, og Arvestadtholderens Jndsættelse i forrige Herligheder være Engellands Fredsvilkaar, kunde det vel næsten ligesaa gierne sige reent ud, det vilde fortsætte Krigen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Midlertid smigre Ministerialbladene sig, at en Contrarevolution snart vil udbryde i Holland; de havde ogsaa bebudet, at Charette og Stofflet havde forenet sig, og slaget Hoche, og at derfor Artois og Emigranterne skulde blive paa Jsle Dien, men Fregatten Anson, der i Gaar kom til Portsmouth, medbragde, istedet for Bekræftelse herpaa, den Tidende, at alle baade brittiske og emigrerte Tropper vare indskibede, og paa Hiemveyen til Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Altona, den 29de December. Med en Stafette indløb i Gaar fra Cøln den vigtige Nyehed, at der den 20de d. M. er sluttet en Vaabenstilstand imellem de franske og keiserlige Armeer, og at alle Fiendtligheder Dagen derpaa ere ophørte. Denne Beretning findes paa følgende Maade bekiendtgjort Magistraten i Cøln fra det franske Generalitet: "Sambre- og Maass-Armeens første Division. Cøln, den 1 Nivoisse (21de December) Kl. 1 om Natten. Cayla, Generaladjutant og Chef, til de Herrer Borgemestere og samtlige Magistratslemmer i den frie Stad Cøln. Jeg troer, jeg vilde handle imod min Pligt, mine Herrer, dersom jeg ikke ufortøvet meddelede Dem det gode Nyt, jeg i dette Øyeblik har faaet fra Divisions-Generalen Lefebure, som nu er i Bonn, og hvoraf jeg erfarer, at der er sluttet en Vaabenstilstand imellem den franske Republik og Keiseren. Den formelige Fredsslutning vil formodentligen snart paa følge. Fra dette Øyeblik ophører al Fiendtlighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Man vil ogsaa have Efterretning, at de keiserlige Uhlaner, Rothmanntler, og Friecorps, som den 18de havde villet bemægtige sig Staden Trier, ere af Franskmændene gjorte til Fanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
London, den 18de December. Det kongelige Assent, som man i Gaar havde ventet paa begge Ministerens Bills, og som man troede, Kongen paa den sædvanlige ceremonielle Maade selv vilde givet, blev, til Hs. Majestæts større Sikkerhed, og for at forebygge oprørske Forsamlinger, overdraget til en af Kongen dertil beskikket Commission, hvortil da Underhusets Taler ogsaa var kaldet. Om Middagen Kl. 2 kiørte Kongen og Dronningen uden Escorte fra Dronningens Palais til St. James. Der skal ved denne Leilighed være hørt adskilligt, som man ikke gjerne hører, ja eet af vore Blade fortæller, at et Fruentimmer har paa en spottende Maade viist Kongen et Brød, da han kiørte hende forbi. Ministeren Pitt og Taleren i Underhuset bleve, da de reed igiennem St. James's Park, forsvarligen udpeebne; og man raabte efter dem: "ingen Kriig, ingen Pitt, men Brød, Brød!" Lorderne af Oppositionen have til Overhuset indgivet to Protester imod Ministerens Bills angaaende oprørske Forsamlinger. Den eene er undertegnet af Hertugerne af Bedford og Norfolk, samt af Marquis Lands down og 5 andre Lords; den anden, endnu alvorligere, blot af Hertugen af Bedford, og Lorderne Landerdale og Albemarle. Da imidlertid ey allene begge disse vigtige Bills ere saa hovedkulds drevne igiennem, men ogsaa hele Finantssagen er bragt i Rigtighed, saa og MutinyBillen, der efter Skik og Brug aarligen maa bevilges, allerede er forelagt Underhuset, saa kan man vel saa omtrent slutte sig til, at Parlamentet snart vil feriere. Dog troer man, at Ferierne denne Gang i det høieste kun ville vaere i 5 Uger, og at Freden maaskee imidlertid kunde komme i Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Man har ellers det ubehagelige Nyt, at den under Admiral Christian til Vestindien afseglede Flaade atter er blevet overfaldet af en stærk Storm. J Forgaars indløb der for det første 3 Linieskibe og 1 Fregat, alle uden Master, til Portsmouth. Et Coffardieskib er gaaet gandske under, og kun 2 Mand af Besætningen ere blevne reddede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Admiral Cornwallis er med 6 Linieskibe kommet tilbage til Portsmouth fra sit Krydstog.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Wien, den 19de December. Alle private Beretninger fra Jtalien klinge fremdeles meget ubehageligt. Skulde det være sandt, at Franskmændene have bemægtiget sig Staden Ceva, saa ville Turin, Alessandria, og Tortona, derved staae en stor Fare.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Kiøbenhavn, den 1 Januarii. Førstkommende Mandag den 4de Januarii bliver Apartement ved Hoffet, som begynder Kl. 6 1/2 Slet, og derefter hver fjortende Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Den 30te October er Examinatus Juris, Johan Herman Knopper Buch, forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over- og Underretter i Norge. Den 6te November er Examinatus Juris, Jsaach Briand, confirmeret at være Birkedommer og Skriver ved Moltkenborg Birk i Fyen. Den 13de er Examinatus Juris, Lauriz Offer Hansen, confirmeret at være Birkedommer og Skriver ved Hesselager Birk i Fyen. Sognepræst Hr. Hans Jacob Schmidt beskikket at være Sognepræst for Leuthen Præstegield i Aggershuus Stift. Sognepræst Hr. Hans Gude ligesaa at være Sognepræst for Elverum Præstegield i samme Stift. Hører, Jonas Henrich Stenersen, ligeledes at være Sognepræst for Nittedals og Hakkedals Præstegield i samme Stift. Student Morten Wendelboe Münster ligesaa til residerende Kapellan for Aas Præstegield i samme Stift. Student Hans Nicolai Rønne ligeledes at være residerende Kapellan for Rødøens Præstegield i Trundhiems Stift. Student Andreas Jacob Lund confirmeret at være Personel Kapellan for Hofs og Wasaas Præstegield i Aggershuus Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Den 20de er Birkedommeren ved Grevskabet Muckadel, og Friherskaberne Lehn og Brahetrolleborg i Fyen, Andreas Toftegaard, confirmeret at være tillige Birkedommer og Skriver ved Thorsinge Birk. Samme Dag er Johan Peter Pflugmacher forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker paa Christianshavn. Den 27de er Skibspræst Hr. Johan Christian Holm beskikket til Præst ved Garnisonen paa Fæstningen Christiansøe. Missionær Hr. William Alexander Meyer ligesaa til Sognepræst for Sønderhaae og Horsted Meenigheder i Aalborg Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Student Peder Sølling ligeledes til Sognepræst for Gad berg, Lindballe og Ringgive Meenigheder i Ribe Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
Den 4de December er Stads-Physikus i Kiøbenhavn, Doctor Medicinæ Christian Elovius Mangor, beskikket at være tillige Secretær ved det Kongelige Collegium Medicum. Samme Dag er Student Friderich Christian Stæhr confirmeret at være Sognepræst for Kierte Meenighed i Fyen. Den 11te er residerende Kapellan Hr. Peter Ditlev Faber confirmeret at være Sognepræst for Joenshoved Meenighed i Sielland. Den 18de er Student Hans Gram Bechmann confirmeret at være Sognepræst for Hvirring og Hornborg Meenigheder i Aarhuus Stift. Sognepræst Hr. Niels Blicher beskikket til Sognepræst for Randlev og Bierreager Meenigheder i Aarhuus Stift. Hof- og Universitets Bogtrykker, Johan Friderich Schultz, beskikket at være Directør over det Kongelige Bogtrykkerie. Compagniechirurgus, Peter Ulrich Wilhelm Knauer, ligesaa at være Landchirurgus paa Bornholm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
J Tallotteriets 731 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36 faaes følgende Bøger, Revolutions-Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral Calendere, samt Musen-Calender for Aaret 1796 i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere. Sammesteds faaes: Schleswig Holsteinischer, Schreib-Calender auf das Jahr 1790 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-01
AVERTISSEMENT. Torsdagen den 21de Januarii førstkommende om Eftermiddagen Klokken imellem 2 og 4 Slet bliver Gaarden No. 278 paa Hiørnet af Stormgaden og Volden ved første og eneste Auction opraabt, og om antageligt Bud skeer, til den Høystbydende bortsolgt. Denne Gaard bestaaer af 5 Fag til Stormgaden og 12 Fag til Volden, 3 Etager høyt med Kjælder under, alt Grundmuur, og beqvemt og smagfuldt indrettet. Conditionerne ere forinden at faae til Eftersyn hos Eieren Hof=Conditor Raae, boende hos Brygger Jansens Enke i Amalie-Gaden No. 71 Littr X. hos hvem tillige Gaarden imidlertid underhaanden kan faaes tilkjøbs.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-04
Kiøbenhavns No. Aar ustning stian. lantningen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-04
Post-Tidende. at MulutninMandagen, den 4 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-04
Constantinopel, den 10de November. Den engelske Gesandt Liston er den 4de d. M. reyst tilbage til London. Da han, imod Sædvane, ingen Afskedsaudience har havt hos Storviziren, saa slutter man sig deraf til en Slags Misforstaaelse. Jblandt andet vil man viide, at den tyrkiske Gesandt i London ey er blevet saaledes modtaget og begegnet, som han havde ventet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-04
Den her begyndte Vinter har ey kunnet faae Bugt, med Pesten, der endnu raser lige slemt. Man veed intet Exempel paa, at den, saaledes som denne Gang, har vedvaret 7 til 8 Maaneder i Rad. Porten mister derved, til sin store Græmmelse, mangen brav Soldat, som med stor Møye og Bekostning var bleven exerceret paa enropæisk Viis. Vel har man bragt i Forslag, efter andre Staters Exempel at anordne Qvarantainer; men vore Ulemas eller Lovkyndige, som grue for alt det, der er Nyt, have stedse sat sig derimod. Dog haaber man, at Storviziren, der synes at have foresat sig, for Alvor at udrydde al gammel Slendrian, ogsaa her vil vinde Seier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-04
Venedig, den 8de December. Greven af Provence, som vexelviis har opholdt sig snart her, snart i Verona, skal, som man troer, nu være i Begreb med, for bestandig at forlade den venetianske Stat, og at gaae til Prindsen af Condes Armee i Tydskland. Postillionen med Brevene fra Basel er funden myrdet imellem Basel og Lugano. Brevsækken laae aaben ved Siden af ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-04
Paris, den 18de December. J Forgaars stod i Palaiet Egalite opslaaet en Politieanordning, der, under Straf af at arresteres, paabød, at ikke flere end fire Personer maatte staae der sammen, og tale om deres Affairer. Det hedder ogsaa, at Vexelcoursen nu virkeligen skal sættes af de dertil af Regieringen udnævnte Vexel agenter; til hvilken Ende disse skulle forsamles hos een af deres Colleger, og derfra sende Coursseddelen til Banquererne og de offentlige Embedsmænd. Ønskeligt var det, om denne nye Jndretning maatte have nogen god Jndflydelse paa de vigtigste Fornødenheders overdrevne Priser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-04
Krigsministeren, som i sin hele Virkekreds vil indføre al muelig Sparsomhed, vil nu overlade alle Leverancer af Levnetsmidler til Entrepreneurer, hvis Forhold skal bedømmes af en særskilt Commission af retskafne og kyndige Mænd. Merlin fra Diedenhofen har offentligen modsagt det udspredte Rygte, at han havde ladet sig optage som Medlem af den Klub, der har sine Sammenkomster i Pantheon. Han erklærer, at han elsker Constitutionen, Lovene, og Retfærdighed alt formeget dertil, at han skulde ville gaae ind i et Selskab, som bestaaer af Anarkister, og hvis Hensigt gaaer ud paa, igien at indføre Revolutionsregieringen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-04
Søeministeren har tilmeldt Directoriet, at den til Hellwoetsluis indløbne franske Kaper Vengeance, efter 33 Dages Krydstog, har erobret 20 engelske Coffardieskibe, af hvilke de fire vare for den engelske Regierings Regning ladte med Skibstømmer, og de øvrige med Korn, Meel, Brændeviin, Hamp, Olie og Segldug. Cormartins Proces er endnu i fuld Gang, og Folket strømmer daglig i stor Mængde derhen, for at høre Udfaldet. Otte andre Chouans-Chefer ere, tilligemed ham, under Anklage. Cormantins Actor har nu ogsaa trukket Lanone, Boisgoutier, Gazet, og Delahaye ind under Processen, da de have været hans Agenter. - Dag er Sagen imod Exgeneralen Tureau ogsaa igien begyndt. Man beskylder ham for, at han har havt en stor Deel i den ødelæggende Vendekrigs Forlængelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-04
Endnu i Gaar var den toscanske Gesandt Carlettiher, men det hedder, at Directoriet har paa nye ladet ham alvorligen betyde, at han ufortøvet, og uden ringeste Ophold, skulde forlade Staden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-04
Haag, den 26de December. Moreau, Nordarmeens General en Chef, har under 24de d. M. fra sit Hovedqvarteer Gorinchem tilsendt den her residerende franske Gesandt Noel følgende Depeche: "Borger Minister. Jeg iler med at tilmelde Dem den gode Tidende, jeg nylig har faaet fra Sambre= og Maas=Armeen. Den 20de meldte jeg Dem, at Jourdan, da hans høire Division var bleven forceret, saae sig nødsaget til at forlægge sin Position fra Simmern til bagved Simmerfloden, for at dække Trarbach, som truedes af Fiendens venstre Fløy, og hvor vi havde betydelige Magaziner. Den 15de gjorde Fienden et Angreb langs med den hele Linie, uden dog at kunde trænge igiennem. Den 18de vovede Fienden atter et meget stærkt Angreb, men blev med et Forliis af 3 Kanoner og 600 Fanger drevet tilbage. Paa samme Tid forsøgte han ved Bacherach at gaae over Rhinen, for at afskiære Jourdans Communication med Coblenz, og var allerede landet paa den venstre Strandbredde, da General Kleber angreb ham, og vang ham til med et ikke lidet Forliis at tye til sine Fartøyer. – Actionen den 18de var almindelig, og Fienden er fuldkommen slagen og jaget tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-04
Endnu veed man ikke Udfaldet paa Uenighederne imellem de fire Provindser, som stemme for vor Nationalconvent, og de tre, som ere den imod. De Friess landske Stater vedblive, uagtet den dem tilsendte Mæglings-Commission, deres forrige Vægring, og ville heller lade det gaae med Unionen som det kan, end give sit Samtykke til Nationalconventen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-04
Guadeloupe, den 23de September. Endnu krydser der en fransk Flotille udenfor Barbadoes, og skiller Engelskmændene jævnligen ved adskillige rigtladte Skibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-01-04
Vi have nu her henved 2000 engelske Fanger. Vore Kræfter og Hielpekilder tiltage daglig, hvorimod de engelske Øer ere i en tvetydig Forfatning, da de ere blottede for Tropper, og lide Mangel paa alle Slags Levnetsmidler. Vi haabe, at det trefarvede Flag snart skal vaye fra Grenada, Martinique, ja selv fra Jamaica. Vore krydsende Fregatter gaae paa Spoer efter en meget riig Convoy, som man allerede længe har ventet fra Engelland.