JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-26
Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Kjøbmand Hansen; Provisor Harder, Jomfru Petersen. Med Dagvognen: Hr. Schierning; Jomfru Schierning; Dhrr. Lippe, Kølle, Hansen, Hansen; Candidaterne Tregner og Falch; Dhrr. Taarup, Sørensen, Levisohn, Bartolin; Skolelærer, Nielsen med Kone. Udenfor Posterne: Mad. Biørnsen; Papiirhandler Culmsee; Fuldmægtig Buch; Adjunct Dons; Biskop Møller; Grosserer Top med Familie; Adjunct Trøyel; Student Colbiørnsen; Jomfru Schiernuff, Edvard Bentzen; Cand. Rathie; Mad. Berg; Major v. Schlegel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-26
Efter Ankomsten til Liselund fordeelte Selskabet sig igjen i forskjellige Partier, som leirede sig eller lystvandrede, hvor dem syntes bedst og som gave det delige, ellers saa eensomme og høitidelige Haveanlæg et høist livligt og broget Udseende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-26
Man glædedes her igjen ved at møde de 2 hæderkronede Landsmænd og bragte saavel den alderstegne Konstner som Digteren, der for over 20 Aar siden besang Danmarks eneste Fieldt sin Hylding i nedenstaaende Sang. Ogsaa Stedets ædle Besidderinde, som Natten forud, ved Dampskibets Ankomst fra Kiøbenhavn, havde havt den store Opmærksomhed, at lade Klinten ved Landingstedet oplyse med Beegkrandse, bragte man et begeistret: Leve. J en lang Allee var dækket et Middagsbord paa omtrent 200 Couverts for dem, som dertil havde ladet sig tegne. Paa forskiellige andre Steder i Lystskoven og Haven blev der drukket Kaffe eller Thee, eller spist i større eller mindre Selskaber. Men overalt blandt Børn og Gamle, var Glæden Giest. Udenfor Schweitzerhuset dandsedes af Landfolkene. J en liden Afstand derfra arrangeredes ogsaa en Dands af Reiseselskabet. Oppe i Skoven improviserede en blind Fiolinspiller over sin Øes Skjønhed. Kort, der vexlede en riig Mangfoldighed af idylliske Scener. Og mod Slutningen overraskedes man af et lille smukt Fyrværkerie, som oplyste den lune blaa Luft, afspeilede sig i Cascaden under Vaaningshuset, og modtoges med lydelige, gientagne Bifaldsraab. Hvorpaa Selskabet lidt efter lidt adskiltes og den for saa livfulde Scene tabte sig i Stilhed og Nat. De Reisende fra Lolland og Falster indskibede sig i Stege, mellem Kl. 12 og 2. Saasnart Daglyset gjorde Sømærkerne kiendelige, lettedes Anker og Kl. 7 steeg man fra Borde ved Grønsund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-26
Med Hensyn til den opkomne Dissents, angaaende Dampskibets Forpligtelse til at bringe lollandske og falsterske Reisende til Klinten, istedetfor til Stege, da synes det at Skylden (hvis den kan tilregnes Nogen) kun kan tilregnes Skibets Fører og Anmelderen meener at Enhver, der har glædet sig som han, vil være saavel dem, der først fattede Jdeen til denne smukke Reise, som Enhver der med Uleilighed og Forekommenhed bidrog sit til at fremme og forskjønne den, af gandske Hierte taknemmelig. Mel. Kong Christian lægger ned sit Sværd. O Konstnerpar velkommen vær J Mestere foruden Lige. Og begge Konger i eet Rige, Som ei af denne Verden er. Hvo vil ei gjerne følge eder Fra denne Verdens Herligheder. I eders Billedverden ind? Ei høit mod Nord den Danske boer, End mindre nær mod Sydens Lunde; Men J har ført til Danmark Sunde Det skiønne Syd, det høie Nord: Om Nordens Guder Sangen klinger - Og Gratiens hvide Marmorsinger, Paa Rom og Hellas peger hen. Tak for hver Sang, Tak for hvert Syn! Hil Dig, som Siæl i Marmor tryller! Hil Dig, som Hiertet mægtigt fylder Og tænder det med Sangens Lyn! De Marmorguder evig unge, De Sange paa den danske Tunge Forjette Eder evigt Liv. Til Hr. Cand. theol. Rørdam i Kjøbenhavn. Et Selskab af Herrer og Damer fra Kjøbenhavn, som afvigte 19de dennes foretoge en Lyst=Reise til Møens Klint med Dampskibet "Dronning Maria, udstædte gjennem Lollands Falsters Stiftstidende en Jndbydelse til disse Øers Beboere, om at deeltage i Touren. Som Selskabets Entrepreneurer navngav Rygtet 3de Herrer Studenter, hvis Familier vare bekjendte her og man ansaae sig derfor garanteret med Hensyn til Reisens Arrangement; hvorvidt imidlertid Forventningerne bleve opfyldte, er det ikke min Hensigt her at undersøge. Een Omstændighed har jeg dog fundet i den Grad indignerende, at den egner sig til offentlig Omtale. En Hr. Cand. theol. Nør dam fra Kjøbenhavn fandt sig nemlig blandt andet beføiet til at hilse en Herre her fra Øen med de Ord: "Det gjør mig ondt Hr. . . at træffe Dem i et saadant Selskab med disse Øeboere. Da jeg troer at Hr. Rordam var ædrue og da han tillige skal være en temmelig gammel Candidat, har man Grund til at fordre mere Besindighed af ham, end af andre ungdommelige Mennesker og jeg kommer derfor vistnok et almindeligt Ønske imøde ved, paa dette Selskabs Vegne, at opfordre ham til at afgive en Commentar til denne Yttring. Under den af Hr. Rordam fremkaldte Ordstrid bemærkede han endvidere, at der blandt dette af ham saaledes medtagne Selskab ikke fandtes nogen Gentleman; det Feilagtige heri vil han formeentlig selv have indseet derved, at han undgik de følelige Ubehageligheder, som denne Ubesindighed under andre Forhold sikkert vilde have fremkaldt. For at gjengive Hr. Nordanhans Yndlings-Theorie, kan jeg ikke slutte uden at tilføie: "Jeg beklager det Selskab, der finder en saadan Mand i dets Midte, den Forening, der afbenytter hans Talent som Ordfører, og den Gentlemans-Classe hvorunder han forterer. Skjørringe den 22de Juli 1839. S. L. Müller. Et Par Ord og Skolevæsenet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-26
Naar der i den sidste Tid i dette Blad har været Tale om det Ønskelige og det Gavnlige i, at en Realskole maatte oprettes her i Stiftet, synes det i Sandhed underligt, at netop Enkelte af Lærerstanden heraf har taget Forargelse. At Underviisningen i Borgerskolerne paa mange Steder drives med Iver og Dygtighed, har Jngen nægtet; at disse Skoler kunne danne gode Borgere og gode Contoirister, trænger vist heller ikke til at oplyses; de rette Vedkommende, nemlig de Forældre, der ønske deres Børn underviiste overeensstemmende med Tidens Fordringer og have Evne dertil, vide ret vel, hvad de skulle dømme og Borgerskolerne, de vise det i Gierning; thi de bruge dem slet ikke. Det er ubilligt og urigtigt, naar der er sagt, at disse Skoler kun passe for dem, der ville vorde Dagleiere. Borgerskolerne have og ville altid have Tilgang af de mindre dannede og mindre formuende Folks Børn og i en renset Tilstand ville de kunne bruges i endnu videre Omfang, hvad ogsaa paa flere Steder skeer, i det tillige privat Underviisning for moderat Betaling kunne benyttes til den egentlige Skoletid. Man har søgt paa enkelte Steder at bøde paa Borgerskolernes Mangler ved Oprettelse af saakaldede Realclasser og disse have maaskee skadet den gode Sag mere, end man muligen vil troe; man bildte sig ind, at man havde Sagen, fordi man havde Navnet. Sæt nemlig, at en By med Opoffrelse opretter en saadan Classe, hvad har den da vundet? Meer end een, kan der i Reglen ikke blive Evne tilden maa da enten optage Børn af enhver Alder – og hvo seer dog ikke, hvad Frugt en saadan Underviisning kan bære, hvor der omtrent er ligesaa mange Partier, som Elever eller fordre en vis Deel Kundskaber af de Børn, der skulle optages og hvorfra skulle Børnene faae dem, Den egentlige Borgerskole kunne og ville de ikke benytte. Mon da ikke hele Nytten af Realclassen reduceres til, at Enkelte, der ikke bekymre dem om, at lade deres Børn undervise i Elementerne i Borgerskolernes blandede Selskab, nu paa hele Byens, eller rettere paa de Formuendes Bekostning faae en saadan Underviisning til deres Børn, som de efter det ringe Bidrag, de i Almindelighed yde, aldeles ikke ere berettigede til at fordre medens hine slet ingen Gavn have af det kostbare Skolevæsen, Vilde man indvende, at det samme gjælder og Fattigvæsenet, hvor ogsaa de Formuende maae betale meest, da passer Exemplet ikke; thi de Fattige skulle vel underholdes, men ikke prægtigen beværtes. Det synes ubegribeligt, at nogen sand Ven af Oplysningen kan mene, at det endnu ikke er paa Tiden at handle, da dog endnu dagligen Spørgsmaalet fremsættes: Hvor skal jeg sætte min Søn i Skole? Hvor mange Børn blive ikke ligesom tvungne til at studere, fordi andre Underviisningsanstalter mangle? Man maa dog vel spørge, hvorpaa skal der ventes, Eller skal man maaskee blive til Lollands Stift faaer 530,000 Jndbyggere, for at det da kan blive istand til at levere 40 Elever til en Realskole? Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-26
Bekjendtgjørelser. At vor kjære Fader og Svigerfader Professor Thomas Trojel, forhen Rector ved herværende Cathedralskole, efter flere Aars tiltagende Svagelighed ved Døden er afgaaen Natten imellem den 23de og 2de dennes, bekjendtgjöres sörgeligst for fraværende Slægt og Venner. Nykjøbing paa Falster den 25de Juli 1839. Hanne Mackeprang, M. Chr. Mackeprang, født Trojel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-26
Fra Pressen er udkommet: Erindringer. mit Ophold paa de Nikobarske Øer &c. D. Rosen, forhenværende Missionær i Ostindien. Bogen (17 Ark stor, ledsaget af 15 lithographerede Blade) erholdes til 2 Rbdlr. pr. Exemplar paa Bogtrykkeriet i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-26
Eieren til en stor rød Vandhund, der sidste Markedsdag kom tilløbende, vilde behage at henvende sig til Adressecontoiret, hvorfra Hunden anvises.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-26
Til Ballet i Bangsebroe den 1ste August faaes billetter hos Kjøbmand Bønnelycke. Directionen. 11. Den Huusleilighed, som Hr. Boghandler Berggreen, med Familie benytter i min iboende Gaard, er til October Flyttetid at erholde tilleie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-26
Gode Rugtvebakker, Kieks og Sukkerkringler kunne anstundende 1ste August erholdes hos mig. Nykjøbing den 25de Juli 1839. J. H. Knust. 100 Rbd. Sedler af Gedsøergaards Overformynderies Midler, ere mod anordnet Sikkerhed at erholde tillaans. Fibiger. Gedsøergaard den 24de Juli 1839. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Lollands, 11 Falsters Stifts Tidende. No 86.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Søndagen den 28 Juli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Udenlandske Nyheder. England. Urolighederne i Birmingham have atter givet Torierne Anledning til at angribe Ministrene, hvem de beskyldte for ikke at have opfyldt deres Pligt. Greven af Warwich aabnede Angrebene og blev understøttet af Hertugen af Wellington, der erklærede, at Birmingham var bleven behandlet som en erobret Bye. J Ministrenes Replic blev Greven af Warwich, der er Lord Lieutenant i Warwich, hvorunder Birmingham hører, gjort opmærksom paa, at det vistnok var mere stemmende med hans Pligt at blive i det Grevskab, hvor han er ansat, end at holde Taler i Parlamentet mod de Uroligheder, som forefaldt i hans Fraværelse. Urolighederne ere aldeles dæmpede og der et kun Spørgsmaal og hvem der skal erstatte den anrettede Skade, som vurderes til 30,000 Pd. St. Da en betydelig Deel af Parlamentsmedlemmerne nu forlade London, mener man at Parlamentet med det Første vil blive prorogeret, og efter flere vel underrettede Journalers Yttringer er der Grund til at antage, at Parlamentet strax derefter vil blive aldeles opløst. Efterretningerne fra Ostindien vedblive fremdeles at lyde gunstige for Englænderne, der nu atter have gjenvundet deres tabte Jndflydelse i Herat. Fra Canada og Jamaica hører man i denne Tid aldeles Jntet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Frankrig. Den usædvanlige Stilhed, som har fundet Sted lige siden den bekjendte Ministercrisis, der endte med Mai=Ementen, og kun for en kort Tid blev afbrudt ved Processen for Pairskammeret, er nu atter indtraadt. Deputeretkammeret holder vel endnu Møder, og af og til forefalder der vel og Debatter, men disse ere dog kun af meget ringe Jnteresse, og om endog Udfaldet undertiden er mod Ministrenes Ønsker og Forslag, forandres herved dog aldeles Jntet i Forholdene. Rygterne og en Ministerforandring og om Hertugen af Orleans Reise til Algier, circulerer atter i Paris, uden dog at finde synderlig Tiltro. Spanien. Fra Espartero og Maroto hører. man endnu Jntet, derimod har General Valdez angrebet og total slaget Greven af Espana, der end- og skal være bleven saaret i Laaret. Denne Fægtning vil dog rimeligviis ikke have andre Følger, end at Greven af Espana i nogen Tid vil blive hindret fra at udføre flere Grusomheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Rom. Paven har atter i Cardinalcollegiet, holdt en Allocution, hvori han protesterer mod Erkebiskoppen af Gesens Domfældelse og Afsættelse fra hans Embeder. Efter at han nemlig har forudskikket en historisk Fremstilling af de religiense Stridigheder i Preussen, kommer han til det Resultat, at Ærkebiskoppens Sag er den verdslige Øvrighed aldeles uvedkommende, og da Erkebiskoppen som Geistlig, kun har opfyldt sine Pligter, saa erklærer Paven, ifølge sin apostoliske Magtfuldkommenhed, at han endnu stedse anseer den afsatte Erkebiskop som den eneste rette Ærkebiskop for Gnesen, og Posen, og at Menighederne skulle som saadan ene adlyde ham. At denne Allocution ikke vil tjene til at fremskynde en endelig Afgjørelse af de religiøse Stridigheder indsees letteligen, imidlertid kan man paa den anden Side trøste sig med, at denne Allocution dog neppe nu vil have saa skadelige Følger som om den tidligere var bekjendtgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Servien. Den unge Fyrst Milan er død og Servierne have nu sendt en Deputation til den detroniserede Fyrst Milosch, for at anmode hans yngre Søn Michael om at overtage Regjeringen. Det er imidlertid meget tvivlsomt og Faderen vil give sit Samtykke til at denne unge Prinds, der er hans kjæreste Søn, forlader ham; ligeledes begynder man at være i Tvivl om den nye Sultan og vil samtykke i at Regjeringen i Servien, bliver arvelig i Milosch's Familie. Milosch selv har sendt en Proclamation til Constantinopel og St. Petersborg, hvori han erklærer, at kun Trudsler mod hans Liv har bevæget ham til at resignere, og beklager han sig tillige stærkt over den russiske Generalconsul.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Tyrkiet. Skjøndt Bladene ere opfyldte med Beretninger fra Constantinopel indeholde de dog kun meget lidet af Betydenhed, da deres Jndhold for største Delen er en Critik over hvad den nye Sultan alt har gjort og Formodninger og hvad han vil eller bør gjøre i Fremtiden. Af hvad han har gjort vinder det almindeligt bifald, at han har beholdt alle sin Faders gamle Raadgivere, og deriblandt ogsaa Sald Pascha og hvem det tidligere blev sagt at han var henrettet. Om Forholdet til Ægypten veed man endnu intet med Bestemthed, dog paastaaes der, at Sultanen kun vil indrømme Mehemed Ali Arveligheden over Ægypten mod at han giver Slip paa Syrien og Arabien. Saaledes er de orientalske Anliggender endnu lige forviklede. Efter et saavel i Constantinopel som Alexandien almindeligt udbredt Rygte havde Jbrahim Pascha besluttet at levere Tyrkerne et Slag, den 21 f. M., men om dette Slag er leveret og om dets Udfald veed man Jntet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Fædrelandet. Natten mellem den 9de og 10de dennes opkom Jld i Stueetagen i et Huus i St. Pederstrædet i Kjøbenhavn, medens Beboerinden, (Enken) Madame Nissen var fraværende. Denne Person, som paa Grund af den mod hende opstaaede Mistanke var arresteret, har nu bekjendt, at hun har kjøbt en hos hende i Tjenesteforhold staaende Bondekone og dennes Søn til at paasætte Jlden, og da disse ligeledes have tilstaaet deres Udførelse af Jldspaasættelsen, vil der nu blive anlagt criminel Action mod dem alle Tre for Mordbrand. Var Jlden ikke betimeligen bleven opdaget, vilde Husets samtlige Beboere 30 i Tallet sandsynligen være blevne indebrændte. Bemeldte Madam Nissen har i sin Tid været gift med den bekjendte Dr. Witting der blev dømt for Qvaksalveri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Aarhuus Avis bebuder en Valfart til Himmelbjerget fra flere af Jyllands Egne den 1ste Aug. næstkommende. Til samme Tid ventes at Dampskibet Dronning Maria atter vil gjøre en Tour herover.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
En fra Nyborg Fæstning undvegen Slave, Svend Olsen Svendsen, er den 18de de bleven paagreben af Politiet i Aalborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Den Comitee som i Aalborg var udnævnt til Drøftelse af Spørgsmaalet og Aggerkanalens Lukning eller Vedligeholdelse, har nu, efter at have foretaget locale Undersøgelser i Forening med Co mitterede fra de forskjellige andre ved Fjorden beliggende Byer besluttet at indgaae til Regjeringen med motiveret Forslag til Opdæmning af Landtungen mellem Harboøre og Agger, samt til Kana lens Lukning. Formodentligen vil en Commission blive nedsat til Sagens endelige Afgjørelse. Den af Kiel. Correspd. Bl. tidligere anmeldte Entreprise af det rothschildske Huus at anlægge en Jernbane mellem Altona og Kiel mod at Regjeringen i 20 Aar garanterede Entrepreneurerne Renterne af Anlægs-Capitalen formener den Berl. Avis beroer paa en Misforstaaelse, da intet Tilbud derom er skeet fra bemeldte Huus, hvorimod Forslaget er bragt paa Bane af et stort Handelshuus i Frankrig, og formoder man at Garantien skal udstrække sig, foruden til de aarlige Renter, og til visse Procenter aarligt Afdrag, som forlods tages af Jndtægten indtil Capitalen er afdragen, og at Jernbanen da uden videre Godtgjørelse overlades til Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Forsamlingen af de nordiske Naturforskere er bestemt til næste Gang at holdes i Julii Maaned 1840 i Kjøbenhavn, men senere kun hvert andet Aar. Forbedringshuus=Fangen Gustav Schmidt, der har dræbt en af Opsynsmændene ved Forbedringshuset og derfor var dømt til at miste Hovedet (tidligere omtalt i denne Tidende), er i Tirsdags bleven henrettet paa Amager. En stor Mængde Tilskuere vare, som sædvanligt ved slige Leiligheder, tilstede. Forbryderen gik sin Død med tilsyneladende Rolighed imøde. Et skrækkeligt Uveir med Torden, Lynild og Hagel har den 8de de hjemsøgt Grinsted i Ribe Amt og ødelagte størstedelen af Rugsæden. Præstegaarden blev stærkt ramponeret og 92 Vinduesruder itusloges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Af en Beretning fra Dresden, i allg. Zeitung, erfarer man, at Danmark for Eftertiden ikke meere vil blive repræsenteret ved det sachsiske Hof, men de muligt forekommende diplomatiske Anliggender, som Danmark maatte have at afgjøre med Sachsen, blive besørgede af den til kongl. dansk Consul i Leipzig nylig udnævnte Banquier Frege den Yngre. Hr. v. Coopmanns, der har været dansk Charge d'Affaires i Dresden, men allerede i længere Tid bestemt i samme Egenskab til Brüssel, har hidtil privatiseret i Dresden, hvorfra han nu om nogle Dage agtede at tiltræde sin nye Post.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
(Hamb. Correspd. Hr. Assessor Reiersens Beslaglæggelse af det No af den Frisindede, som indeholdt et Uddrag af Rottecks Verdenshistorie, er bleven stadfæstet af Cancelliet. (Den Fris.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Som man erfarer, er Rosenkildes Stykke den dramatiske Skrædder i Fredericia bleven udvebet, da det tilchenske Selskab sidst opførte det. (Hemp. Av.)J denne Saison er i Dyrehaven foreviist et Maleri, som skal forestille Thisted Oversvømmelse Her sees Mennesker og Dyr, svømme om i Vandet, medens en heel Deel Bygninger ere styrtede i Bølgerne, og Kirketaarnet truer med at falde. Man kan med Sandhed her sige: "Tillusion vant quelque fois realite!" - Ogsaa Speculationsaanden er bleven vakt ved Stormfloden; thi den bekjendte Bondepoet fra Vibymark, der har digtet en Sang i Anledning af Oversvømmelsen, har selv i egen høie Person gaaet omkring og solgt den, og afsatte saaledes, efter eget Sigende, paa afvigte Thisted Marked for 16 Rbd. (Thist. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Foranlediget af den Klage, som Handelstidenden indeholdt mod Dampbaaden Bellevue, er denne nu bleven undersøgt af den til at undersøge Dampmaskiners Jndretning nedsatte permanente Commission bestaaende af Søelieutenant Grove, Professor Dyssel og kongl. Maskinmester Murdock, der have erklæret, at der Jntet var at erindre mod Brugen, af dette Fartøi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Den tidligere i flere Blade omtalte 12-aarige Valdhornist Wilhelm Schneider har under Kongens Ophold i Rendsborg havt den Ære at foredrage flere Stykker, der fandt de høie Tilstædeværendes Bifald, hvorpaa hans Majestæt har indbudet den unge Kunstner at komme til Kjøbenhavn, for at drage Omsorg for den høiere Uddannelse af hans skjønne Talent. Held den Stat, hvor ogsaa Kunsten har fundet et Fædreland, tilføier Jtzeboer Wochenblatt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
No 63 af det i Kiel udkommende Corresponden blatt fremviser henimod halvanden Side in blanco, hvis Jndhold altsaa naturligviis ene er kommen til vedkommende Censors Kundskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
En Husarrecrut skjar nylig Halsen over paa sig i Kassernen paa Jægersborg. Der fortælles, at han i længere Tid havde klaget over sin Stilling og yttret, at han ikke kunde holde det ud. Nogle Kammerater sagde ved en saadan Leilighed for Spøg, saa skulde Du skjære Halsen over paa Dig. Det troer jeg ogsaa er bedst!" svarede han og fulgte Raadet Dagen efter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
En fornærmet Elskerinde har ladet følgende Avertissement indføre i Commissions-Tidenden. Den Herre, hvis Navn begynder med N. Chr. M., som forlovede sig i 1836, bedes at afhente sin Ring med Mrk. C. M. den 17de Septbr., da Vedkommende ikke reflecterer mere paa den. J modsat Fald bliver Navnet bekjendtgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Af Adresseavisen for idag erfare vi, at ikke alle danske Læger og Naturkyndige ere vendte tilbage med Malm, men kun omtrent Halvdelen, de øvrige ere, som vi høre, tagne over Land og kunne den 24de eller 25de Juli ventes til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Ved en inden Frederikshavns Byeting under 17 dennes afsagt Dom er Justitiens Ret reserveret mod Procurater Hansen i Frederikshavn fordi han har foretaget Radering i et ham fra Retten udlaant Document.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Med Hensyn til Neue Zeitungs Efterretning om, at vor Regjering nu vil anskaffe Dampskibe til Flaaden, siger Dagen, at, saavidt vides, skal ikkun et stort armeret Dampskib af 160 Hestes Kraft anskaffes og bygges paa Holmen i Kjøbenhavn; men Maskineriet dertil vil ankomme fra England. Det vil blive færdeles stærkt armeret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Det hedder fra Malmøe den 2den Julii. Den danske Digter H. C. Andersen, med hvis geniale Producter den største Deel aff vore Læsere har gjort Bekjendtskab, har i nogen Tid opholdt sig her og aflagt Besøg paa flere Herregaarde. Sidste Søndag var han i Malmø om Aftenen og reiste til Kjøbenhavn Dagen efter. Uagtet han har gjennemreist en stor Deel af Europa og ligeledes besøgt det nordlige Sverrig, havde han dog hidtil ikke seet Skaane. Han skiltes derfra med Længsel; thi han yttrede, at han overalt havde mødt saa megen og saa ventet Venskabelighed af alle dem, som han var Gjæst hos. Andersen er for nærværende Tid Danmarks meest productive Forfatter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Nykjøbing. Vor tidligere Liste over de Godseiere der have frigivet Natural-Hoveriet er nu forøget med Hr. Kammerraad Wilhelm til Øllingsøegaard, der har hævet det paa sit Gods mod 5 Rbd. Sølv aarlig pr. Tde. Hartkorn, og med Reservation af Gjødningens Udkjørsel, at Bønderne aarligen udskibe hver 15 Tdr. Korn til nærmeste Kjøbstad, og hjemskove enten 1 Læs eller Favn Brænde. Øllingsøegaards Gods hører og til de Godser, som ved en indsigtsfuld og human Administration er i kjendelig Opkomst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Blandet. Hertuginden af Braganza er fra Sverrig ankommen til Hamborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-07-28
Jfølge en Meddelelse til Aalborg Avis have tre unge hamborgske Commister ved dette Aars Trækning af det polske Serie=Lotterie vundet Hovedgevindsten af 100,000 Mk. H. Bco. Paa Hamborgs Børs havde denne Begivenhed vakt saa meget større Opsigt, som Lykken denne Gang har tilsmilet 3 vakkre unge Mænd, der hidtil ikke havde været deelagtiggjorte i Plutus's Goder.