JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
J Dag er den store Friehedsfest holdet, dog ikke efter Directoriets første Forskrift, men efter et nyt, hvortil indenlands Ministeren Benezech havde udstædet Program. Terroristerne ville gierne sætte et nyt Blad, under Navn af den franske Decius i Omløb, for derved at opægge Mængden til at fremme deres Planer, og frelste Drouet, hvis Skjæbne nærmes sin Afgiørelse. Dog frygter man ikke meget deraf. Derimod have Parises Sectioner næsten ikke valgt andre til Præsidenter og Secretairer til de forestaaende Valg, end dem, der i Fior Vendemiaire beklædde denne Post. Saa hedder det og, at alle de, der efter daværende Opstand fældtes ved Militaircommissions Dom, skulde faae Opreisning, og Vaublanc tage sit Sæde i Lovgivningen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Moniteuren benægter i det americanske Committees Navn, at der ved den americanske Friehedsfest var bestemt nogen ledig Plads til Fayette.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Schvaben, den 29de Julii. Det udspredte Rygte, at de Franske alt vare i Ulm, har endnu ikke stadfæstet sig; midlertid er det meget at formode, at de have det i Sinde, og den keiserlige Armee synes gandske at drage sig ud af Schvaben. Den 25de var Erkehertugens Hovedqvarteer i den liden Rigstad Aalen, og man troer, at hans Colonne derfra vilde gaae over Nies til Overpfalz. Den Colonne paa omtrent 30000 Mand, der drager sig gjennem Ramsthal, skulde den 25de komme til Ulm og den omliggende Egn, og drage sig tilbage ad Leihfloden. De keiserlige Generaler, Frøhlich og Wolf drage sig over Aschhausen, Stockau, og Uberlingen; Lindau og hele Breisgau er rømt af de østerrigske Tropper, der drage sig ind i de forarbergske Lande, at dække disse for et fiendtligt Overfald, og betrygge Tyrol fra denne Side. J Constant ventes de Franske hver Time.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Bamberg, den 5te August. J Eftermiddag er General Wartensleben med sit Hovedqvarteer ankommet her, men har efterladt et stærkt Corps i den af Naturen alt faste, og ved Forskandsninger endnu befæstede Post, ved Zeil. Derfra streife Østerrigerne til en halv Miil fra Scheinfurt, hvor den 27de og 28de ere forefaldne levende Skiermydsler, hvori de Franske have mistet nogle hundrede Fangne. Den hambergske Fæstning Pforchheim, have Østerrigerne besat med 1200 Mand, lade ogsaa der 2000 Mand arbeide paa Fæstningsværkerne, og have ved Staden ladet afstikke en Leir paa 20000 Mand. J Bøhmen sættes Fæstningen Eger i største Hast i Forsvarstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
De nurnbergske Deputerede have af Jourdan faaet det Svar, han vilde, naar han rykkede ind, behandle Staden med Skaansel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Frankfurt, den 2den August. Den 30te Julii have de Franske under den hæftigste Jld, besteget Høyen Nettenstein, som for en Deel bestryger Fæstningen Chrenbreitstein, og havde østerrigsk Besætning, der deels blev nedhugget, deels fanget. Nu beskyde de og Fæstningen derfra. Derimod have Østerrigerne i Forgaars gjort et Udfald fra Castel ved Maynz, drevet det hidtil endnu svage franske Beleiringscorps tilbage, og bragt meget Qvæg fra Naboestæderne ind til Castel. De Franske skal herved have mistet 300 Mand, og 7 Kanoner. J Dag have de Franske der indtaget en Skandse for Hochheim med Storm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Wesel, den 3die August. Efter vor Tidende torde den Tidspunkt, da de østerrigske Armeer aldeles havde rømt det tydske Rige, snart følges af en stor Forandring i Europas politiske Stilling, og deraf flyde en almeen Fred paa det faste Land, som man paastaaer, skal bygges paa Grundvolde, der lade haabe, den ikke i lang Tid vil blive forstyrret (?)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Wien, den 30te Julii. Skulde ikke snart Freden paafølge, og den franske Krigsmagt virkelig ville trænge frem mod de keiserlige Stater, skal Keiserinden, af Rusland have meddeelt vort Hof den Forsikkring, at hun, i Følge de bestaaende Tractater, vil strax lade 60000 Mand marchere til at dække de bøhmiske og østerrigske Grændser. Midlertid bliver det almindelige Ønske om Fred her stedse indstændigere og lydeligere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Mayland, den 18de Julii. Alt siden den 14de er Mantua af den franske Beleiringssarmee, som man har forstærket til 50000 Mand, paa det frygteligste blevet beskudt med 30 Mørsere og 90 svære Kanoner. Alt over 800 Bomber ere kastede ind i Staden, og det har brændt paa adskillige Stæder. General Massena staaer paa Tyrols Grændser for med 28000 Mand at dække Beleiringen, og hindre Østerrigerne fra at bryde frem. (Det er følgelig saa langt fra, at Wurmser alt skulde have havet denne Beleiring, at han tvertimod paa Grund af, at Jtaliens Luft ikke bekommer ham vel siges at vilde nedlægge Commanden, som General de Vinsigien vil paatage sig).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Jtalien, den 20de Julii. Man troer i Mayland, at Mantua vil give sig, da det sidste vovede Udfald er mislykket (de seeneste Tidender fra Paris meddele en Beretning fra Buonaparte, i Følge hvilken Staden af Berthier den 18de er opfordret, men har afslaaet at give sig, hvorpaa Trencheen den 19de kom fuldkommen i Stand; og den 23de alle Batterier skulle spille.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Florenz, den 15de Julii. Den 9de lod en engelsk Flode paa 17 Krigskibe med 2000 Mand Landtropper sig see uden for den toscanske Havn Portoferrajo; den 10de satte den Tropperne i Land, og opfordrede Staden at indlade dem med Erklæring, at da Storhertugen havde overladt de Franske Livorno, Engelland med lige Ret kunde forlange, at besætte denne Havn. Da Commandanten ikke var belavet paa nogen Beleiring, lod han Portene aabne for de Engelske, som i øvrigt forsikkrede, de roeligen vilde drage bort, saasnart de Franske rømte Livorno.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
London, den 2den August. For nogle Dage siden sagde man, Pitt vilde resignere og Marqvis Land down være i Spidsen for det ny Ministerium; men i Dag forsikkrer man, at alting bliver paa den gamle Fod, og man vil giøre Fred, naar Keiseren forlanger det, da man herefter intet videre Laan kan tilstaae ham. Efter Forlydende har den forhenværende Kongelige Minister i America Hr. Hammond befaling at giøre sig færdig at reise til Curhaven, at negotiere Fred, naar Keiseren forlanger det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Regieringen har befalet, at alle Emigranter paa Øerne Jersey og Guernsey skulle begive sig til Engelland, for ikke at falde som Slagtoffere, om de Franske skulde foretage en Landgang paa disse Øer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Den sidste Coureer fra Spanien har kun tilbragt 8 Dage paa Reisen fra Madrid til Falmouth. Reisen fra Corunna gjorde han i 64 Timer; hans Depecher skulle være af yderste Vigtighed. Den franske Premierminister skal, efter Sigende, af det spanske Directorium indstændigen være anmodet, at bryde med Engelland, i hvilket Tilfælde de spanske Colonier vilde være i megen Fare. (Andre Tidender bebude dette Brud, som overhængende, ja Schirach angiver endog Tiden, da Gibraltar vil blive beleiret, midlertid forsikkres tillige, at den spanske Flode aftakler i Cadix).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Kiøbenhavn, den 12 August. J Tallotteriets 609 Trækning i Altona, den 9de August, udkom følgende Nummere: Bidrag til General-Admiral-Lieutenant Greve Friderich Danneskiold Samsøes Levnetsbeskrivelse med Grevens Portrait, og et Kobber over Dokken, samlet af Hr. Professor Treschov, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 3 Mk., hæftet 3 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus Kirken, derefter i Garnisons Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 24 Sk., og hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-12
Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring; halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 8 Sk. uindbunden, og heftet 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Kiøbenhavns Sal. haa ka Ha Aar. No. In alle nuar. autionen. mann,
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Post-Tidender. Juanuar. gl. Mandagen, den 15 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schuld.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Prag, den 31te Julii. Dags Avisen mælder, at i de tyrkiske Provindser herske mangehaande Bevægelser, og stor Tilbageholdenhed hos Grændsebeboerne. Spørger man om den store Armee ved Adrianopel, faaer man til Svar, den er sammendraget for Rebellerne. Spørger man og Rebellerne, saa veed ingen, hvor de ere. Saameget har man midlertid faaet ud, at Tyrkerne med det første vilde i Widdin have en Leyr paa 60000, og ved Sophia paa 100000 Mand. Alt i May skal anseelige Corps være gaaet til Moldau og Wallachiet, og ligeledes i Bosnien ventes Tropper endnu.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Lissabon, den 12te Julii. Den engelske Admiral Vandeput er med et Linieskib og to Fregatter kommet her i Havnen. En af de Prindser, der stride om Marokkos Krone, har, efter Forlydende, taget den marokkanske Havn Saffia i Besiddelse med en Søemagt, og borttaget alle Skibe, der vilde gaae derfra med Korn til Lissabon.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Venedig, den 20de Julii. Da der i Verona, hvor de Franske have besat de tre Broer over Adige Floden, er vanket blodige Pander mellem dem, og de venetianske Soldater, har vor Regiering sendt alle disse Soldater til Corfu, for at forebygge videre Uordener.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Wien, den 27de Julii. De tildeels ubegribelige Vanheld ved begge vore Rhinarmeer, deres Svækkelse ved Fanger ved Afgangen af saa mange Rigstropper, og de talrige Besætninger, man maatte kaste i Maynz, Mannheim, Ehrenbreitstein, og Philipsburg, og endelig Tabet af adskillige store Magaziner, foranledigede alt for nogle Dage siden Afsendingen af den befaling, at Overrhinarmeen skulde committere sig endnu mere, drage sig til Donauwirth, og søge, at holde sig ved Øvre Donau. Hovedmagazinerne ere i største Hast fra Ulm og Günsburg blevne bragte længere ned af Floden. Man seer ogsaa her Flygtninge fra Ulm og Regensborg. Fra begge Stæder ere alt flygtede Effecter ankomne til Vands. Den tilsyneladende truende Fare uagtet, seer man endnu ikke der føyes overordentlige Sikkerhedsregler for vort Arnested, og dette opliver særdeles Fredsforhaabningerne paa ny. Man løber her i Byen med det Sagn, at Keiseren til en vis Cavalleer har erklæret: at Freden ikke mere er langt borte, men tvertimod gandske nær. Vist er det, at Almeenraabet efter Fred stedse bliver lydeligere og indstændigere her. At denne ved en Fredscongres i Nürnberg skulde erholdes, som Rygtet her gaaer, er ikke sandsynligt, da de Franske alt tilforn have yttret deres Ulyst til en formelig Fredscongres(Og siges der, at de Franske ikke nu ville handle om Fred, uden i Paris).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Regensborg, den 28de Julii. Vor Stilling bliver hver Dag mere critisk. Hele Dagen igiennem vrimler det paa Veiene af Flygtninge fra Franken og Schaben, og ogsaa herfra flygtes meget. Over 400 Emigranter have begivet sig herfra. Den chursachsiske Gesandt Grev Hohenthal, og andre, ere reiste herfra med deres Archiver. Af Klosterne og Stifterne er alt meget bragte bort. J Aften samle alle øvrige Rigsdagsgesandte sig, at raadslaae om den sig alt mere nærmende Krigsfare.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Mannheim, den 30te Julii. Hidtil er hverken Mannheim eller Philipsborg bloqvert; man haaber end- og, at det ikke skal skee, da de franske Armeer bestandig drage fremad i Hælene paa de tydske, og som man troer, fra Donau af vil bringe os Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Sachsen, den 3die August. Anstalterne til at forsvare Churfyrstendommet, hvis Grændser Krigstheatret saa meget har nærmet sig, ere overordentlig levende, den hele Armee sættes i marchfærdig Stand, og en stor Deel af den er virkelig allerede underveis til Grændsen, hvorhen og General Gersdorf, der fører Overcommanden, allerede er afgaaet fra Dresden. Armeen deler sig ved Grændsen i to Corps, hvoraf det første under General von Rechtens Commando besætter det tyringske, og det sidste under General Malmbergs Commando den neustadiske Kreds. En tredie Reservecorps kommer endnu til at staae dybere ind i Landet. Efter Churfyrstens befaling er General Lindt med det chursaxiske Riigscontingent ogsaa allerede i Færd med at marchere tilbage til Sachsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Paris, den 29de Julii. J Marseille have ved de sidste Municipalitetsvalg den tyvende været store Uroeligheder, og adskillige Borgere ere blevne myrdede. Morderne ere derpaa med det Skriig, leve Bierget, leve Constitutionen fra 1793 løbet igiennem Gaderne. Anmældelse sende i 500s-Raadet den 28de ved Simeon, og gav Anledning til saa stormfulde Debatter, at Præsidenten maatte bedække sig, for at bringe Roligheden tilbage. Viket paastod nemlig, at ligesom den 21de Jacobinerne i Marseille, saaledes havde ved Valgene i Lyon Jesus= og Sielecompagn ernes Emissarier – man lod han ikke tale ud; besluttede at æske af Directoriet en Forklaring over, hvad i Marseille var forefaldet, og hvad Anstalter der vare føyede, for at hindre Blodsudgydelsen. Viket vilde, man skulde fordre en lige Beretning om Valgene i Lyon; hvilket ikke decreteredes. Skrækkelige skal Tidenderne være fra Marseille.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
De jacobinske Mordere skal giennemstreife alle Sectioner hobeviis, man talte 38 dødelig saarede og 10 dræbte Borgere, og blandt disse den 74 Aars gamle Fabrice, der blev myrdet ved sin Huusdør. Festen den 27de fandt mange ikke glimrende nok. Klokken 10 droge de parisiske Municipaliteter med Børne= og Oldings-Grupperne, Senredepartementets Medlemmer, samt Domstolens og Politiets, med Musik og Ærevagt, til den Plads, hvor Bastillen havde staaet, hvor Departements-Præsidenten holdt en Tale, og derpaa under Sangen ca fra plantede en trefarvet Fane med Paaskrift: Den reiser sig ikke mere. Derfra gik Toget escortert af Nationalgarder, og en Deel af den indre Armee til Carrousel-Pladsen hvor et Baal var opreist med Kongedommets og Lehnsvæsenets Attributer. Dette tændte Præsidenten under Marseiller Hymnens Sang, og plantede en Fane med Paaskrift, den tiende August afskaffedes Kongedømmet i Frankerig, og det hæver sig aldrig mere. Nu gik Toget til Remonspladsen, hvor et Baal med Anarchiets Artributer var opreist, som Præsidenten ligeledes tændte. Klokken 1 kom Directorerne med Ministrene i Costume. Carnol holdt en Tale, og tændte derpaa under Hymnen til Frieheden, Friehedens Jld paa Fædrelandets Alter. Derpaa svoer Directorerne og øvrige Embedsmænd paa ny Constitutionen af 1795, og Festen sluttedes med en Generalsalve, samt med Trompeter og Trommer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Paris, den 31te Julii. (Buonapartes Brev til Directorium, dateret Hovedqvarteret i Castilionna den 4de Thermider 22de Julii "Borgerdirecteurer, den 16de Julii marcherede 1500 Mand af Mantuas Besætning giennem Cereser-Porten, imedens paa samme Tid 3000 Mand rykkede ud af Porten Pradella. Vore Forposter droge sig tilbage. Fienden befandt sig kun et Pistolskud fra vore Batterier, hvilke han alt troede at besidde; men den tappre 5te Grenadeer=Bataillon var paa Stedet. Generalerne Fiorella og Dallemagne ordne deres Tropper, benytte det gunstige Øyeblik, angribe Fienden, bringe ham i Uorden, og følge ham efter en 2 Timers Fægtning lige indtil Stadens Pallisader. Fiendens Tab er 5 til 600 Mand. Den 17de Julii vilde jeg lade indskibe 800 Grenaderer, og havde Haab at bemægtige mig en Port; men Vandet faldt inden 24 Timer henved 3 Fod, og jeg var nødt at opgive mit Foretagende. Den 18de Julii, Klokken 11 om Aftenen, beordrede General Serrurier, General Murat, og Generallieutnant Viguelle, at angribe den høyre Fløy af Fiendens forskandsede Leier, medens General Dallemagne i Spidsen af en stærk Colonne anfaldt sammes venstre Fløy. De udførte dette deres Foretagende, og udbredte Skræk og Uorden imellem de fiendtlige Geledder. Jmidlertid iværksatte Chasseloup, kun 80 Toiser (Favne) fra Fæstningen, og under den fiendtlige Carteschild, Løbe Gravenes Aabning. Tillige spillede uophørlig Batterierne St. George, Pradella og Favorite paa Fæstningen. De to første vare besatte med 6 svære Kanoner, som skiøde gloende Kugler, og 6 store Mørsere, det sidste med 8 Artilleriestykker, og bestemt til at afbryde Communicationen mellem Titadellet og Byen. Ti Minuter derefter saae man Brand i alle Hjørner af Mantua. Børsen, Palladset Colloredo og forskiellige Klostere ere lagte i Aske. Fienden foreenede en Deel af sin Magt, og forsøgte under en skrækkelig Jld fra Voldene, at giøre et Udfald; men trak sig strax med uforrettet Sag ilende tilbage". (Med Brevet følger tillige Opfordringen fra Buonaparte i Divisionsgeneral Berthiers Navn til Commandanten i Mantua Grev Canto d'Yrles af 18de Julii. Hans Svar var kort og godt: "Baade Ærens Love og min Pligt byde mig at forsvare til Yderste den Plads, som er mig anbetroet. Jeg har den Ære o. s. v.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Paa nogle Dage udbredte Røderer og Snard den Efterretning, at Buonaparte vilde giøre sig uafhængig i Jtalien, og havde desaarsag nægtet flere Millioner Penges Afsending til Paris, men Poultier (Forfatteren til den saa bekiendte Caracteer=Skildring af Buonaparte) har lykkeligviis indseet, hvorfra disse Beskyldninger kom, og Buonaparte vedbliver endnu, som forhen, at slaaes og seire i Jtalien. Sildigere Efterretninger anmælde et nyt Angreb paa Mantua den 19de Julii. Det begyndte ved Midnat, og varede til Klokken 4. Franskmændene havde med Hielp af mere end 100000 Sandsække opkastet Batterier, hvorfra de med 40 Kanoner beskiøde Porten Ce rosa, og 6000 Frievillige skulde vove en Storm, saasnart der var skudt Breche paa samme. Breve fra Verona sige, at Øieme det næsten var lykkedes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Maynstrømmen, den 6te August. Efter et offentligt Blads Forlydende samlede Folket i Wien sig nylig udenfor en vis Ministers Huus, og skreeg: Fred, Fred, Kun Militair-Patrouller formaaede at skille dem fra hinanden. Jmidlertid forsikkrer man i et Brev fra samme Bye, den 28de Julii, at alle Ting opbydes til at kunne fortsætte Krigen, og at Armeen uden al Snakken skal forøges med 150000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Haag, den 6te August. Det store Spørgsmaal om den herskende Religion er i Gaar endelig afgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
J den bataviske Republik skal herefter ingen privilegeret Gudstieneste have Sted, og Stat og Kirke altsaa ikke længere ansees som sammenhængende Væsener.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Brüssel, den 4de August. Hæftelsen af Deeltagerne i den nylig opdagede Sammensværgelse vedvarer endnu, det var, som man kan begribe, Munke og Nonner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Frankfurt, den 4de August. General Jourdan var i Fare at blive fangen ved en Recognosceren i Egnene omkring Würtzburg. Han ligger nu syg af et Anfald af Colii, hvorved dog ingen videre Fare er at befrygte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
London, den 5te August. Understats Secretair, Hammond afreiste i Onsdags med Hr. Tailor og tvende Statsbud. Man troede deraf, at vor Regiering endelig var sindet at giøre Directorium i Paris et Fredsforslag, men Hr. Hammond ankom den 8de i Hamborg, og gik til Berlin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Kiøbenhavn, den 15 August.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Barom. V. N. V. 15 1/2 Varme. 8 August. V. N. V. S. O. N. V. Uvis. N. O. Bidrag til General-Admiral-Lieutenant Greve Friderich Danneskiold Samsøes Levnetsbeskrivelse med Grevens Portrait, og et Kobber over Dokken, samlet af Hr. Professor Treschov, faaes hos Directeur Schultz Skindergaden No. 36 for 3 Mk., hæftet 3 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus Kirken, derefter i Garnisons Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 24 Sk., og hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring; halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 8 Sk. uindbunden, og heftet 10 Sk. De meest indlysende Fortrin ved den guddommelige Religion som Christne bekiende, udviklede i en Prædiken til Aftensang paa første Pintsedag 1796 i Frue Kirke af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 6 Sk., heftet 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36 faaes følgende Bøger, Revolutions Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gøtringer franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere. Sammesteds faaes: Schleswig-Holsteinischer Schreib-Calender auf das Jahr 1796 med Kobbere, rød, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk. Brand Ordning for den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn og Christianshavn af 9de May 1749, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-15
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb, skrevne ypperlige Bog: Livets Ord i Dødens Stund, eller de syv Christi Ord paa Korset, udi syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-19
Kiøbenhavns MiniAar. No. huun. nihuus latitud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-19
Post-Tidender, som Huse. paa Fredagen, den 19 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-19
Philladelphia, den 8de Julii. J Følge Breve fra Philladelphia var den 23de Junii General Vayne, der saa lykkelig har tilendebragt Krigen med Jndianerne, ankommet did, og blevet hilset med Kanonskud fra Fæstningen. Sammesteds havde man den sikkre Efterretning, at de Engelske havde rømt Detroit, Niagara, o. s. v. og kun til de foreenede Staters Garnisons Ankomst, ladet lidet Mandskab blive der tilbage. For nogle Dage siden er ogsaa Captain Levis ankommet her fra Qvebek, og har medbragt vor Præsident Afskrifter af de befalinger, Lord Dorchester har givet, i Henseende til Forternes Rømning, o. s. v.