Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-15
Blandede Efterretninger. Revolutionen i Neapel har i Palermo, Siciliens Hovedstad, yttret sig paa en blodig Maade. J to Dage, fra d. 16 til 17de Juli, omkom ved denne Leilighed 2000, efter nogle Efterretninger 3 til 4000 Mennesker. Almuen bemægtigede sig under Urolighederne Fortet og Arsenalet, og bevæbnede sig i Masse. De Kongelige Tropper vilde igjen tilveiebringe Rolighed, og der opstod en blodig Kamp, hvori de den første Dag beholdt Overhaand, men den næste bleve de angrebne af bevæbnede Bønderhobe, der fra alle Sider vare komne til Palermo, og som understøttedes af Borgerne, der fra Husene kastede Stene og Bjelker ned paa Tropperne. Antallet af de paa begge Sider Saarede lader sig ikke bestemme, og Overanføreren, General Church, blev paa det skrækkeligste, mishandlet og reddede med Nød og Neppe Livet. Garnisonen bestod af 5000 Mand. Adskillige af de fornemste Embedsmænd afgik den 19de med Efterretningen herom til Neapel. Ved deres Afreise herskede endnu den største Uorden i Palermo. Denne skjønne Stad er berømt for sin Handel og tæller 100,000 Jndb., foruden de talrige Geistlige, da den er Sædet for en Erkebisp. Her findes 18 Abbedier og 71 Munke og Nonneklostere. Den deles af to Gader, der gjennemskjære sig i Retvinkler, i fire Dele, og der, hvor de gjennemskjære hinanden, udgjøre de en velbygt Quadrat, fra hvis Midte man igjennem alle de fire smukke Gader kan see lige indtil Stadens 4 Hovedporte. Havnens Jndløb forsvares af to Citadeller. Næsten midt i Havnen er et lidet Fort, og ved Enden af Havnen en liden Fæstning. Bagerst ligger Arsenalet, med store Magaziner, Galeier og adskillige Bygninger. Paa Ruinerne af Persepolis og Tschehilminar findes de bekiendteste og talrige Mindemærker med kjølleformig Jndskrift, hvoraf en Deel, men dog ikke fuldstændigen, af adskillige Lærde, blandt andre Niebuhr, ere blevne aftegnede. Engellænderen Gordon har i Susas (nu Schuus's) uhyre Ruiner fundet en Kjølleskrift, der ligner den babyloniske, i Forbindelse med ægyptiske Hieroglypher. Han havde af den persiske Konge faaet Tilladelse, at føre dette mærkværdige Oldtidsminde til Engelland. Men Landets Jndbyggere, der troede derved at miste een af de vigtigste Talismaner, reiste sig, efter de nyeste Beretninger, i Masse, og styrtede, da de intet andet Redningsmiddel saae, Mindemærket i Floden. Da nu Gordon ikke i Forveien havde aftegnet Jndskriften og kun flygtigen har copieret nogle Prøver af de foregivne Hieroglypher, saa er det gaaet ham som Sir Gore Ousely, der lod et opdaget Mindemærke, hvorved det af Niebuhr omtalte kunde suppleres, hugge i to Stykker, uden i Forveien at aftegne Jndskriften. Dog ere ved hans Uforsigtighed kun i hver Linie 3 1/2 Tegn blevne forstyrrede, som ved Lebruus tro Aftegning endnu er at bøde paa, men Gordon er Skyld i, at et heelt vigtigt Monument, som man byggede saa meget paa, nu for stedse synes tabt. Caillands Beretning om hans mærkværdige Opdagelser i Ægypten vil med det første udkomme i Paris. Ved en lykkelig Hændelse fandt han, ikke langt fra Bjerget Zabarah, den berømte Smaragdalube, som man kun kjender af de Gamles Efterretninger og Arabernes Fortællinger. Han traf dem næsten i den Tilstand, som Polomæernes Arbeidsfolk havde forladt dem. Han fandt en Mængde Huler og underjordiske Gange, hvoraf nogle ere saa store, at 400 Mennesker paa eengang kunne arbeide deri. J Gruberne opdagedes forskjelligt Verktøi, og den hele Indretning gav Leilighed til at gjøre sig et tydeligt Begreb om de Gamles Bjergbygning. Cailland lod selv arbeide deri og overrakte Paschaen, af Ægypten sex Pund Smaragder. J Nærheden af Gruberne sees Levningerne af en liden Stad, som sandsynligviis har været beboet af Bjergfolkene. Under Ruinerne findes Resterne af nogle græsk ægyptiske Templer med Jndskrifter. Cailland ledsagedes ved sit andet Besøg i Zabarahs Gruber af et stort Antal bevæbnede Mænd, Bjergfolk og Arbeidere, som Paschaen havde stillet under den Reisendes Opsigt. - Paa hans Reise til det røde Hav iagttog han nøie de Bjerge, der skille Nilen fra Havbugten, ligesom og den kalk agtige Bjergart og Bjergkjæderne, imellem Nilen og Oaserne. Han undersøgte adskillige gammel ægyptiske og nyere Bygninger, og opdagede adskillige gamle Hvælvinger, varme Kilder &c. Blandt de græske og latinske Jndskrifter, han paa sine Vandringer fandt, var en paa 20 Linier og henved 900 Bogstaver, som han afskrev i 3 Dage. Paa hans Vei til Smaragdgruberne kom han over en af de fordums Handelsveie til Jndien. Han saae her Skiftesteder, Jndhegninger til Beskyttelse for Caravanerne og Vandgrøfter. Araberne fortalte ham, at denne Vei fører til Ruinerne af en stor Stad ved den arabiske Havbugt, omtrent under 24 Sr. Br., ikke langt fra Bierget Elbe. Senere blev dette Bjerg besøgt af Belzoni og Beechy. Vor Reisende kom i afvigte Aar med rige Samlinger tilbage til Paris. Kongen har kjøbt disse Skatte. Oldsagerne ere blevne afleverede til det Kongel. Mynt- og Antikcabinet, og Tegningerne stikkes nu til Reisebeskrivelsen, som udkommer i 2 Foliobind. - Cailland reiste snart derefter igjen til Ægypten, og ankom i Nov. f.A. i Bony Sney, 26 Mile fra Caird. Han var i Begreb med at reise til Fayum og videre tilScivas Hasis. Jkke langt fra Saccaras Pyramide steg han ind i et Hypogeum (underjordisk Hvelving), der var Apis helliget, og hvor han i et Slags Labyrinth opdagede adskillige Stude, der opbevaredes her som Mumier.