Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-07-17
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. J det Engelske Underhuus Møde den 26de Mai bragde Hr. Marvell den Colonie paa Bane, som den bekiendte Hr. Oven har anlagt i Lanark, og som gaaer ud paa at afskaffe Ploven og at lade alt Markarbeide forrette med Spaden, for derved at afhielpe Trangen og Næringsløsheden i Landet; Hr. Marvell var af den Mening, at Huuset skulde lade denne Colonies Tilstand undersøge for derefter at overveie om Lovgivningen burde tage Anledning deraf til derpaa at grunde nogle almindelige Benemmelser. Men herimod erklærede sig Marqvien af Londonderry, han troede ikke, at den burde befatte sig derved, men lade det være en privat Sag, heri stemmede Oppositionen med ham, og Forslaget blev eenstemmigen forkastet. – Nu aabnede Hr. Wilberforre en Debat om Slavehandelen, og udviklede deri med megen Veltalenhed, hvorledes uagtet de Traktater, som Marqvien af Londonderry havde afsluttet med forskiellige Europæiske Magter, dog denne skammelige Handel ligefuldt bliver drevet af fleere Nationer; det skeer især under Fransk og Portugisisk Flag; hvorfor det var hans inderlige Ønske, at den Engelske Regiering vil paa nye gjøre disse Magter Forestillinger desangaaende og at den, dersom disse skulle være frugtesløse, vil anvende kraftfuldere Midler til at giøre en Ende paa denne barbariske Handel. Han roeste meget Marq, af Londonderrys Bestræbelser i denne Henseende, og sagde, at han havde haabet, at de andre Magter vilde saameget meere have overholdet de indgaaede Forpligtelser, som England har givet Spanien og Portugal saa store Pengesummer i Forskud til en Godtgiørelse for det Tab, som de maatte lide ved Slavehandelens Ophævelse. Han haabede, at de nu frie Spanier og at Englands Handelsvenner Nederlænderne ville afholde sig fra denne Handel. Men om Portugiserne havde han ikke dette Haab, med mindre der nu hos dem, ved det indførte Friehedssystem, skulde foregaae en Forandring deri, ville Portugiserne ikke holde den afsluttede Tractat, saa gives der intet andet Middel, end at alle udenlandske Magter forbyde Jndførselen af Portugisernes Colonialproducter. Nordamerikanerne fortiene i høi Grad at roses, hvilke tilforn havde de største Fordeele af Slavehandelen, og nu derimod haveerklæret den for en Criminel Forbrydelse og giort den lige med Søerøverie; som er underkastet Dødsstraf. Men vi ere blevne skrækkeligt bedragne sagde Hr. Wilberforce af en anden høihjertet og tapper Nation, og fortalte nu nogle rædsomme Begivenheder som vare passerede paa Franske Skibe, som havde Negerslaver ombord; f. Ex. at da den Engelske Capitain Collier visiterede et Fransk Skib, saa fandt han der to unge Negerpiger, som vare skiulte i en Tønde og der næsten qvalte. Paa Skibet le Rodeur vare Slaverne blevne angrebne af en Øiensygdom; man bragde dem op paa Dækket; men de to første Negere, som kom derop, omfavne de hinanden og sprang udi Søen; da man nu frygtede foren Opstand, saa bleve nogle Negere skudte og andre hængte. Øiensygdommen udbredte sig derpaa til Mandskabet selv; 39 Negere som vare blevne blinde kastede man i Søen. Hr. Wilberforce foreslog tilsidst, at Huset skulde overlevere en Adresse til Kongen, for at udvirke den Ret til at visitere alle Skibe i aaben Søe, som det eneste Middel tilat giøre Ende paa Slavehandelen. - Marqvien af Londonderry roeste Hr. Wilberforce for den Varme, hvormed han talte den lidende Menneskeligheds Sag, og sagde, at han ikke havde noget imod Adressen, naar den kun blev betragtet som en Anmodning om at formaae alle Europæiske Magter til at gjøre fælleds Sag med Englænderne i dette Stykke. Amerikanerne vilde han ikke rose saameget da de holde kun to Krydsere ved de Afrikanske Kyster og denne Nation er netop den eneste, som aldrig samtykker i at deres Skibe blive visiterede. Den Engelske Regiering har gjort Forestillinger til de Spanske Cortes og den Franske Regiering. Portugal har forlangt for Slavehandelens Ophævelse en Godtgiørelse af England, som strider mod den sunde Fornuft. Man maatte imidlertid udvise nogen Overbærelse ved den ulykkelige Stilling, hvor Brasilien nu befinder sig. - Adressen blev derpaa eenstemmigen antaget af Huset.