JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-24
J Østs Archivs nyeste Hefte anmelder Dr. G. L. Baden, med Kjøbenhavns Polities Tilladelse, de bekjendte tvende Skrifter af Dr. Clausen og Pastor Grundtvig; og ender saaledes: "Jeg ender denne Anmeldelse med at bemærke en Underlighed i Fortalen til dette Stridsskrift. Thi som overalt for den i Ortodoksten Uindviede Fortalens Slutning fra Pag. VIII. & kunde synes at røbe en forstyrret Hjærne, saa forsikkrer dog Pastor Grundtvig her, at han først nylig er kommen til klar Erkjendelse af hvad der er den christelige Kirkes urokkelige og uforanderlige Grundvold. - Og dog har Hans Velærværdighed i flere Aar staaet som Bulbider i Kirkens Vingaard. - Endnu maa jeg dog gjøre den Bemærkning: at disse to hinandens store Antagonister dog ere enige i, at deres Medchristne skal lænkes i Christendommens Præsteaag ved den med Jesu blide Lære saa ganske kontrasterende til Jnqvisition og Kætterbaal ledende Kirkedisciplin. Kun ere disse Guds Mænd uenige i, om Lænkerne skal hentes hos Smeden eller hos Rebslageren, og vil vist og engang i sin Tid blive det, om Kætterbaalet skal lue af Mahagonitræe, eller den simple Bøg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-24
Den Klage, man saa længe har hørt over Kjøbenhavns Adresseaviss utydelige Tryk, er nu hævet, og i Mandsminde har denne for Hovedstaden saa høist vigtige Tidende ikke været saa læselig, som i den sidste Tid. Aarsagen til hiin saa heldige Forandring er, at dette Jnstituts Direction, med en Bekostning af 12000 Rbd., har anskaffet sig en Presse af nordamericansk Opfindelse fra England. Den trykker 1000 Aftryk i en Time, og de 6000 Exemplarer, Oplaget bestaaer af, leverer den i sex Timer, uagtet der kun behøves et Par Mennesker til at sætte den i Værk. J Henseende til Afsætning er Addresseavisen nu det første Blad i Danmark, uagtet denne dog næsten indskrænker sig til Kjøbenhavns Volde. Dette meest indbringende Blad i Danmark var engang saa ubetydeligt, at dets oprindelige Entreprenører, Agent Holck og hans Handelsfælle J. Andersen, tabte i det første Aar 80 Rd. derved, skjønt hele Aargangen kun kostede 8 Mk. J Begyndelsen udgik kun et halvt Ark ugentligen, men efterhaanden steg Arketallet indtil 4, og omsider til 1 1/2 Ark hver Søgnedag. J den nyeste Tid har man ofte, af Mangel paa Bekjendtgjørelser, kun kunnet lade udgaae, med Undtagelse af enkelte Dage, eet Ark. Dog synes i den sidste Maaned Avertissementerne atter at have tiltaget, da man jevnligen har seet 1 1/2 Ark udkomme. Muligen har Artiklen Huusleilighed, som ønskes og tilbydes, bidraget sit dertil.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-24
Ved Bombebøssens 22de Aabning, den 6te Dennes, fandtes i Samme 47 Rbd. 80 sk. r. S. og 40 Rbd. 76 s. S. og T. Jalt var Jndtægten i dette Qvartal 369. Rbd. 91 s. r. S. og 71 Rbd. 76 s. S. og T., hvoriblandt 25 Rbd. Sedler, indkomne for Skriftet "Pastor Thisted i og Officiererne af Søetaten. - "Fra Norge kommen tilbage, siger Hr. Commandeur Sølling i den Beret holde mine Følelser ved at see Bygningen (nemlig den for ning, som ledsager Regnskabet, "kunde jeg ikke tilbageBombebøssens Regning kjøbte Gaard paa Hjørnet af Dy Stand uden og inden, at man ret maa glædes derved. Kun den Ting fandt jeg ikke rigtig, at vi, for at faae Jndtægter af det halve Huus, endnu ei kan bønhøre de mange gamle Trængende, som anraabe om Hielp for de faa Leveaar, de have tilbage efter et daadfuldt og besværligt Liv paa Søen, og maa taale at see en Høkerbod og et Skræderskilt i den ene Ende af Bygningen. Bort med dette, - tænkte jeg, - Tallet 50 fyldt, og lad saa Manden med sin Lee komme naar han vil - saa er jeg færdig at følge ham. Det skee. - Sø-Etatens Bidrag sees i Regnskabet 2 Gange om Aaret; Selskabets til Musikens Udbredelse ogsaa; alt dette er stort, Een Stand gives dog her i Landet, lige saa nær i Forbindelse med Søemands standen som Hine, men hvoraf hidtil kun Enkelte have lagt - hvad jeg kalder - Mærke til denne i 5 Aars Tid opvoxne, nødvendige Stiftelse. Skulde denne Stand for Alvor blive enig om at tage fat med, saa ere vi snart færdige.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-24
En saa mild October, som den indeværende, har man længe ikke havt. J Rosenborghaves Blomsterparquetter staae mange Blomster i fuld Flor. Endog Myrter og Heliotroper blomstre her i fri Jord, som om det kunde være Midsommer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-24
Blandinger. Fra førstkommende Nytaar agter Hr. Literatus BlodTøren, ifølge Kongelig Bevilling, at udgive i Altona et dansk Ugeblad, under Navn af Hamborgerpost, hvortil Afsendelsen er ham forundt med de danske og norsksvenske Brevposter fra Hamborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-24
Den 16de October om Eftermiddagen gjorde Dampskibet. Jylland en Lystseilads med saa mange Herrer og Damer, som det kunde rumme, først forbi Riis Skov og siden tilbage, op under Marselisborg; men havde ogsaa paa denne Tour det Uheld, at Maskineriet tog noget Galt ved, saa at de Lystfarende maatte sættes iland i Nærheden af Stampemøllen og derfra spadsere hjem. J Mandags Morges Kl. 8 skulde Dampbaaden igjen have retourneret til Kjøbenhavn; men maatte, som en følge af Gaarsdagens Uheld, ligge over. - Dampbaaden Jylland er nok den mindste af sine Sødskende hertillands; den er kun af en Jagts Størrelse. Fragten for Passagerer er fastsat saaledes: 1ste Plads 8 Rbd., 2den Plads 5 Rbd. og Dækket 3 Rbd. Sølv; altsaa meget dyrere, end hvad det vil komme til at koste med det andet, større Dampskib, naar Samme først kommer i Gang. (Randers Avis No. 128.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-24
Om Krammarkedet, som er holdt her i Randers i disse Dage, lader sig ikke Stort sige. Sælgerne klage som sædvanligt; men fandt de ikke deres Regning derved, Regentskirken, og 225 Rbd. r. S. fra Dhrr. Flagmænd bleve de nok hjemme, hvorved der da heller Jntet var tabt da Krammarkedernes eneste Hensigt nutildags synes at være den, at udbrede Luxus, og hvor høilig trænge vi derimod ikke til at lægge Vind paa Sparsomhed? (S. Bl., Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer. dens og Sqvaldergaden) i min Fraværelse sat i saadan Den 22de October. Jndel., H. Christensen fra Mariager med Brænde. J. C. Friis fra Sæbye med Skibstømmer. B. Evensen og K. Hansen fra Østerriisøer med Trælast. J.P. Flørnes fra Drammen med Bræder, Jern og Bouteiller. J. Olsen fra Porsgrund med Jern og Baandstager, P. Poulsen fra Helsingøer, ballastet. P. G. Hay og S. P. Hansen, fra Kjøbenhavn med Stykgods. L. Gregersen fra Læsøe med levende Gjæs og Lam. R. Andrews fra Lynn, ballastet B. Christensen fra Kjøbenhavn med Hvede, Tjære og Stykgods, - Udel., P. Poulsen til Helsingøer med Smør. J. C. Friis til Sæbye, ballastet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-24
Bekiendtgjørelser. At det igaar Morges behagede det alvise Forsyn at bortkalde fra dette til et bedre Liv, min retskafne, gode Kone Massen, Andreasdatter Mildrup, i hendes Alders 65 Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst fraværende Slægt og Venner. Aalborg den 24de October 1825. Jens Thomsen, Skomagermester.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-24
Skipper F. G. Kron agter at afseile til Altona i Begyndelsen af næste Maaned, medtager Fragtgods.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-24
Skipper Anders Holm, beliggende ved Snorren, agter at afseile herfra til Kjøbenhavn sidst i denne Uge, hvortil medtages Fragtgods og Passagerer. Aalborg den 24de October 1825. Undertegnede modtager Bestillinger med at forfærdige nye Præstekraver samt vaske og opsætte samme. Habilt Arbeide og billig Behandling forsikres. Ane Ravn. Formedelst indtrufne Omstændigheder ønsker en Pige, der er forsynet med gode Skudsmaal, Tjeneste til 1ste Novbr. Addresse-Contoiret giver Underretning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-24
Auctioner. Onsdagen den 2den November næstkommende og paafølgende Dage bliver, efter Begjering af Skiftecommissionen i Proprietair Thestrups Boe paa Viffertsholm, afholdt en Løsøre Auction, hvorved agtes bortsolgt Sengeklæder og Dækketøi af særdeles god Beskaffenhed, andet Linned, Porcellain, Kjøkken tøj, Stole, Borde og mere Huusgeraad. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 10. Duegaard den 22de October 1825. Muhle.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-24
Onsdagen den 9de og 23de November samt 7de December d. A., Kl. 10 Formiddag, opbydes ved Auction paa Tingstedet i Nibe, til Salg til Eiendom, ifølge i passeret Udlæg for resterende Kongelige Skatter og offentlige Afgifter: 3 Parceller af Sohngaardsholms Eiendomme, omtrent 16 Tdr. Land, beliggende imellem Hans Bosses Jord paa nordre og Proprietair Kraghs Huus paa søndre Side, og 3 Parceller i Lusholms Eng, af Hartkorn 11 Fdkr., alt beliggende under Nørretranders Sogn i Fleskum Herred, Aalborg Amt, tilhørende Kjøbmand Mads Galthen i Aalborg. Nibe den 6te October 1825. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Bayern. Kong Maximilian Joseph den Første er tillle Bayerns største Bedrøvelse uventet bortkaldet til det dre Liv efter henved 70 daadfulde Aar. Om Aftenen su 12te, som var hans Navnedag, bivaanede han et Ba denne Anledning, foranstaltet af den Russiske Minister. kan gik fuldkommen frisk og rask tilsengs, men fandtes om Forgenen den 13de ligge død af et Slagflod. Han var lidt den 27de Mai 1756, blev Fyrste til Zieybrücken den ste April 1795 ved Arv efter sin ældre Broder Carl den uden. Kurfyrstendømmet Bayern arvede han den 16de lebruar 1799 efter sin Fætter Kurfyrst Carl Theodor. Ved i Franske Krige i Tyskland bleve hans Lande betydeligt ud dede og han antog Kongetitlen den 26de December 1805. Den nuværende Konge Ludvig den Første er født 5de August 1786, og er Broder til Keiserinden af Øster 3 og til Kronprindsen af Sverrigs Svigermoder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Grækenland. Fra Triest skrives efter Breve fra Corfu af 18de Sepmber, at Jbrahim Pascha havde endelig rømt det JndreMorca og paa sit Tilbagetog ganske ødet Landet. J de ørste Dage af September kom han igjen til Navarin, hvor da han var i Mai Maaned rykket ud med det mest glimren le Sejerhaab. Strax efter Ankomsten tog den Tvist ganske Overhaand, som allerede paa Tilbagemarsen havde besyndt at yppes imellem ham og hans Næstbefalende, Hus rin Bej, som havde tilført ham Forstærkninger fra Can lig, hvorudover det endog var kommet til Haandgemæng mellem Tropperne fra Candia og de egentlige Egypter. Jbrahim Pascha og Hussein Bej kom i en hæftig Ordstrid, sen første affyrede en Pistol paa Hussein Bei og strakte sam derved paa Stedet død til Jorden. Denne Tildrasom meldes overeensstemmende i flere Breve, skal gjort et saadant Indtryk paa Tropperne fra Candia, paa ingen Maade meere ville tjene under Jbrahim cha, men blot adlyde de med dem fra Candia komne fjer. Græske Breve, som rigtignok ikke kan sættes stor Liid til, ville endog vide, at en Brodersøn af Hussein Be af Hævn har ved Snigmord skudt Jbrahim Pascha ihjel, men dette synes dog noget ligt efter Digt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Blandinger. Hr. Clapperton, der foretager sin anden Reise i det Jndre af Afrika, har endeligen indskibet sig i Portsmouth. med Capitain Pearce og to Chirurger, Wilson og Marison. Fra Benin ville de Reisende begive sig til Sokatoo til Sultan Bello. Men her vil de skilles ad. Hr. Clapperton vil nemlig gaae til Tomboctu, imedens Hr. Pearce vil besøge Søen Tad, og paa den fortsætte sin Vei til Abyssinien. Benævnte Sultan Bello, der residerer i Sokator er et berømt Overhoved, der i nogle Aar har bemægtiget sig hele Soudan. Han har tilbudet sig at forskaffe Hr. Clapperton Veivisere, og at anbefale ham hos de andre Fyrster. Hvorover vil man ikke undre sig, naar man kjender Enkelthederne i Clappertons første Reise. Denne, og hans ulykkelige Medreisende, Dr. Ondney, har i denne Deel af Afrika, som vi kalde barbarisk, fundet Overhoveder, som ere saa oplyste, at de ønske at komme i Forbindelse med Europa. De Reisende modtoge ogsaa hos dem talrige Beviser paa et ædelt Gjæstevenskab. - Major Laing begiver sig fra en anden Retning, nemlig fra Tripoli til Tomboctu. Saaledes bliver altsaa en Browns, Cailland's, og selv Clappertons Arbeider fuldstændige, og Nord=Afrika, gjennemskaaret af 5 til 6 store Linier, bliver undersøgt paa en Maade, der ikke blot fyldestgiør Nysgierrigheden, men ogsaa beriger Videnskaben. Men hvor liden Deel er det af Afrika, og hvilken Mangel af Sammenhæng imellem de 20 eller 25 Hovedlinier som betegne deres Veie der have bereist Afrika. Man kan ansætte det Rum af Afrika, som berømte Reisende have undersøgt til 28000 Quadratmile. Da nu hele Afrika omfatter 1400000 Quadratmile, saa er det endnu kun 1/6 af dette uhyre Fastland, hvorover vi have meere eller mindre autentiske Efterretninger.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
I Liverpool har man i denne Sommer faaet en ny Kirke færdig, hvori alle Pillerne, de hvælvede Buer, Portene, Dørrene, Vindueskarmene, Prædikestolen, samt alle ind- og udvendige Ornamenter ere af støbt Jern. Dette er ikke første Gang at de Engelske anvende støbt Jern i Architekturen. En stor Mængde af de Piller, i den reneste antike Stiil og af det fuldkomneste Arbeide, som den Fremmede beundrer paa de Riges Landsteder og Herresæder, og de ligeledes derværende yderst kunstige gothiske architektiske Zirater, ere af støbt Jern, og siden ved Overstrygning bragte til at ligne Steen eller Bronze. Foruden Arbeidets større Varighed medfører denne Byggemaade flere andre occonomiske Fordeele; thi naar man f. Ex. blot har Modellen, til en enkelt Pille, et Vindue eller en Dør o. s. v. færdig saa behøvedes ei videre, for, uden Billedhuggernes Hjelp, at reproducere saa mange andre af samme Slags, som man behøver; da dette iværksættes med lige Fuldkommenhed at Jernstøberen, og med en overordentlig Hurtighed, imod naar et hvert Stykke for sig skal forarbeides. J de Lande, der have Overflødighed af Jern, burde man nu ei see en Mængde slige Bygnings=Arbeider forfærdigede af Steen eller Træe o. s. v., det sidste stundum beklædt med Kobber, og dog altsammen med større Bekostning og af mindre Varighed, end om det forfærdigedes af støbt Jern, hvilket man nu har lært paa saa mange Maader, ved Forgyldning, Fertinning, Bronzering, Fernissering o. s. v. at sikkre baade mod Veirliget og Luftens Paavirkning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Kjøbenhavn. Jndbyrdes Underviisning er nu og indført i Aalborg Amt i Aars, Skørbek, Vester Hornum, Vognsild, Overlade, Steenild, Farsø, Brorstrup, Ravnkilde, Haverslev og Rørvek Skoler, efter Jndstilling af Kammerherre, Stiftamtmand Moltke og Amtsprovst Bering.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Kjøbenhavns Torvepriser, den 21de October: Rug 2 Rbd. 5 Mk. a 3 Rbdlr. 1 Mk.; Hvede 3 Rbd. 3 Mk. a 3 Rbd. 5 Mk.; Byg 2 Rbd. 1 Mk. a 2 Rbd. 2 Mk.; Havre, 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s.; Ærter 3 Rbd. 1 Mk. a 3 Rbdlr. 3 Mk. Tønden. - Røget Flesk 1 Rbd. 4 Mk. a 1 Rbdlr. 5 Mk.; Grønsaltet dito 1 Rbdlr. 1 Mk. a 1 Rbd. 2 Mk. Lispundet. - Smør 14 Rbdlr. 3 Mk. a 20 Rbd. Fjerdingen. - Æg 1 Mk. 6 s. a 1 Mk. 8 s. Snesen. Cours den 21de October. Hamb. 2 M. - , a vista 207. Specier 210. - Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. - Bank-Disconto 5 pC. - Norske Speciessedler pr. 100 Specier 191 a 191 1/2 Rbd. Sedler. - Svenske SedlerinRdlr. Rigsgjeld 51 3/4 a 52 Rbs. Tegn. - 4 pCt. Konge 1. Obligationer (uden Renter) 88 1/4 a 88 3/4 Rbdlr. Sedler Dito Dito 85 1/4 a 85 1/2 i Bco. - Nationalbank-Obligat. (af Laanet 4de Februar 1820) 102 Rbd. r. S. - Dito Dito 107 1/2 a 107 3/4 i Sedler. - Hamborger Laan af 1819 Bmk. 3000 99 1/2 a 100 Banco. - Dito Dito Bcomk. 4000 99 1/2 a 100 Banco. - 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 104 1/4 a 104 1/2 i Banco. - 4 pC. Dito nye 96 1/2 a 97 i Banco. - Asiatiske Actier - i Sedler. - 3 pC. nye danske Obligationer, - L. Sterling. 1 L. Sterling beregnet til 14 Bmk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Cours: Hamborg den 21de October. Bordeaux 25 3/4. - St. Petersborg 9 1/4. - London 35, 11. - Cadiz 92 3/4. - Lissabon 36 3/4. - Amsterdam k. S. 106. - Kjøbenhavn k. S. 207. - Specier 2 5/8 A.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 12te October er Bataillons-Chirurg C. S. C. Westergaard beskikket til Districts-Chirurg i Kjøge District; BataillonsChirurg F. C. J. Weis til District Chirurg i Holbek; Overkrigscommissair H. L. Fischer til Chef for Secretariatet ved Kjøbenhavns Fattigvæsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Under det Slesvig=Holsten=Lauenborgske Cancellie: Den 4de October er Underretsadvocat J. D. T. Prehn i Broacker meddeelt Tilladelse til at besørge Notarialforretningerne. Den 12te.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Over- og Landrets=Auscultant Grev F. v. Reventlow i Glückstadt, beskikket til Landraad i Hertugdommene Slesvig og Holsten.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Ribe, den 18de October. En Enke i Mølbye, omtrent 2 Mile sønden her for, som i en 3 Aar var vanvittig, men dog arbeidede og gik hvor hun ville, fik om Aftenen den 27de September sidst, da hun var kommet i Seng, det uhørte Jndfald at udrive sine Øine med hendes egne Fingre uden andet Jnstrument, og begyndte Udførelsen af denne rasende Beslutning. Paa hendes Skrig kom imidlertid Folk ind i Kammeret. De fandt da det venstre Øie allerede udrevet og heenkastet paa Gulvet, og Enken ifærd med at udrive det høire, hvilket blev forhindret af de Tilstedeværende. Dagen efter blev Lægen hentet til hende, men hun maatte fra den Tid af holde Sengen, og døde i Fredags om Aftenen Kl. 9. - En anden sørgelig Begivenhed tildrog sig i Løverdags Aftes ikke langt udenfor Byens søndre Port. En vakker ung Mand fra Raahede der, tilligemed sin gamle Fader, havde været herinde paa Handelens Vegne, og kjørte herfra imellem 6 og 7, havde det Uheld at vælte i en Grøvt tæt ved Aaen. Den unge Mand vilde springe af Vognen, men kom derved under den og blev qvalt. Uagtet han strax blev bragt paa Sygehuset og Lægerne anvendte al deres Kunst for at bringe ham til Live, saa var og blev han dog død. Han efterlader sig Kone og Børn. Den gamle Mand, Faderen, derimod blev uskadt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Viborg, den 24de October. Det Beckerske Skuespillerselskab, der her opførte adskillige Stykker, i hvilke Konstens Kiendere og Yndere erkjende dets Flid og Talenter, er herfra i Onsdags reist til Aarhuus.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Mortensdagsmarkedets Priser i Fredags vare: Rug 15 a 16 Mk. Tdn.; Byg 9 a 10 Mk.; Havre 1 Rbd. 8 s. a Mk.; Kartofler 1 Rbd.; Smør 16 a 17 s. Pundet; dst 6 a 8 s. levende Gjæs 60 s. slagtede Dito 32 a 40 sk. Stkt., ferske Sild 48 s. Oelen; Helt 12 s. Parret; Hørlærred 28 a 30 sk. Alen; Blaarlærred 20 a 24 s.; Vadmel 48 s.; Æbler 2 a 3 Mk. 8 s. Skjeppen. Af tør Fisk var kun 2 Læs, næsten allene læssede med smaa Haaer (Hayer) og Rokker.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Aarhuus den 21de October.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Det Beckerske Skuespillerselskab er indtruffen hertil fra Viborg, hvor det en Tidlang har givet Forestillinger. Paa Veien havde det et stort Uheld: Ved en af Vognenes Velt ning er Mad. Becker bleven saa forslaaet, at hun som halvdød blev kjørt hertil, hvor hun nu ligger under Badskjærs Haand. Forrige Gang det kom hertil, var det i Havsnød, og blev, med stort Forliis af Garderobe &c. frelst ved nogle Baade fra Norsminde.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Det Panorama, som er at see her i denne Tid, skal efter Kienderes Dom være meget fortrinligt, og det bedste som man har seet her i Jylland. Aalborg Jgaar fandt her igjen en Høitidelighed Sted af det Slags, som yderst sieldent foregaae. Man mindes, at en Planter i Herrens Viingaard den 9de Søndag efter Trinitatts d. A. her festligholdt et halvtredsindstyveaarigt Embedsførsels Jubilæum. Nu kom Tidsfølgen til vort Stifts høiærværdige Bisp, Hr. Rasmus Jansen, Commandør af Dannebrogen og Dannebrogsmand, som ogsaa nu i 50 Aar har røgtet det hellige Kald, at lære Christendom fra sig. Mange af Stiftets og Nabostiftets geistlige og nogle verdslige Embedsmænd vare komne her. Disse, saavelsom Stedets Geistlighed og mange Honoratiores baade af den civile og af den militære Stand indfandt sig Klokken 11 hos Jubellæreren, og ledsagede ham i en højtidelig Procession fra Aalborgs smagfuldtbygte Bisperesidentstil den ligeoverforstaaende St. Budolphi Kirke, hvor Amts provsten i Hals aabnede Høitideligheden ved en Tale, som holdtes for Alteret. Efter fornøden Sang besteg den højærværdige Jubellærer Prækestolen og talede, efter 1ste Mose Bogs 32, om Patriarchen Jacob og sig selv, og dette med den for Videnskabsmanden og Religionslæreren saa vel passende Beskedenhed. - Af hans Levnedsløb tillader Anmelderen sig her følgende Skizze: Rasmus Jansen er født i Horsens af velhavende, men ikke bemidlede Middelstandsfolk, som bestemte ham fra hans Barndom af til Studeringer. Faderen døde, da Sønnen kuns var otte Aar gammel og endnu ikke kjendte Forskel imellem Høire og Venstre. Moderen holdt ham siden i Skole, og ved Flid og Tarvelighed, som mindes af gamle Folk at have været større fordum, end nuomstunder, bragte han det til en hæderlig Attestats. Vor berømte Horrebow tog sig derefter af ham og Jansen blev Observator ved Kjøbenhavns Observatorium i nogle Aar. At Mathematikkens Studium ikke har staaet ham an, sees af hans Erklæring om at de Aar, han i Løbet af disse Forretninger tilbragte, vare spildte. Han blev siden Capellan i Holstebro, havde Ubehageligheder med Sognepræsten, søgte derfor og fik et andet Kald, nemlig Flade, Fladstrand (efter den nyere Terminologi, Frederikshavn, og Gjærum. Siden kom han til Nykjøbing, Lødderup og Elsø paa Mors og var der i 10 Aar. Han søgte imidlertid engang et andet Kald, som han ikke fik, og dette er den eneste Ansøgning, som han har i sin Levetid indgivet uden at erholde i allernaadigst Bønhørelse. Strax efter blev han kaldet til Stiftsprovst i Aarhuus, hvor han var i 13 Aar og forestod Bispetjenesten i fem Fjerdingaar. Derfra blev han for omtrent 19 Aar siden kaldet til Bisp i Aalborg. Han har aldrig i sin Levetid levet i Uenighed med Nogen (Holstebro undtagen), men i Aarhuus derimod profiteret meget af daglig Omgang med Stedets Lærde, hvoriblandt især i de Tider Stiftamtmanden den berømte Geheimeraad Guldberg, var en af de anseeteste, og som meget opmuntrede ham til Fremgang i Studeringer, saaledes at han der gjenoprettede den Tid, som han i Kjøbenhavn i Candidataarene havde spildt ved at befatte sig med Allotria.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Som Biskop her stod han først i Embedsforbindelse med den retskafne, charakterfaste, for nogle Aar siden afdøde Geheimeconferentsraad von Pentz, og derefter med vor uforglemmelige Geheimeconferentsraad von Moltke, en Stjerne af første Rang blandt Embedsmænd. - Hans Høiærværdigheds første Hustru bragte ham 14 Børn, hvoraf 6 nu leve, og heraf en Efterslægt af 60. Hans nuværende Frue er en Datter af den i vor Literatur berømte Arithmetiker, den yngre Cramer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-10-26
Efter Prædiken læste Hs. Høiærværdighed Dr. Th. Claudi, som selv snart kan blive Jubellærer, en Collect, indrettet til Dagens Lejlighed. Høitideligheden vedvarede til Klokken 1.