JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1806-10-26
Wraae Hovedgaard beliggende i Vensyssel 2 1/4 Miil fra Kiøbsteden Aalborg, hvis Hartkorn Ager og Ener 78 Tdr. 2 Skpr. 1 Fk. 1 Ald- og Artal Ager og England 1400 Tdr. samt Fælled og Mose 740 Tdr. gro metrisk Maal er afsadt i Parseller saaledes: 1) EnHovedparsel hvortil er, Agerland 154 Tdr., England 300 Tdr. Fælled og Mose 350 Tdr. og hvorpaa er Hart torn omtrendt 28 Tdr. 2) En saa kaldet Mølleparter, hvortil er Agerland 153 Tdr., England 293 Tdr. Fælled og Mose 140 Tdr., Hartkorn derpaa 25 Td. paa denne Parsel er en Vandmølle bygget paa hollands Facon hvorpaa er Hartkorn Mølleskyld 1 Td. 4 Skpr. 3 Fkr. 3) En Parcel paa den saa kaldede Skov mart hvortil er Agerland 54 Td., England 111 Tdr. Fælled og Most 42 Td. Hartkorn derpaa 9 Td. 5 Sk. 3 Fkr. 2 Alb. 4) Det øvrige af Eiendomme bliver saa hastig Kornhøsten i dette Aar er til Ende, gisadt i omtredt 50 mindre Parseller hver paa 12 og 3 Skpr. Hartkorn Disse gode Eiendomme tilligemed Gaardens betydelige og gode Bygninger der bestaaer af deels Grungmuur og deels Ege Bindingsvært, som ligger i en behagelig Egn, kan underhaanden erholdes tilkiøbs eller Forpagtning paa billige Vilkaar(hvoriblandt denne i Tilfælde af Salg at den største Deel af Kiøbesummen kan blive staaende i Eiendommene uopsagte i nogle Aar) enten hele Gaarden samlet eller enhver Parsel for sig selv og kan tiltrædes naar forlanges ligesom Libhavere ønsker det, ligesaa kan Vindmøllen hvortil er god Maling faaes uden Jord eller med saa megen Jord af den saakaldede Mølleparsel som maatte forlanges i Fald der gaves Libhavere dertil, som ikke vil have hele Parsellen, med Møllen. Ligeledes kan det til Wraae endnu henhørende og usolgte Bøndergods hvoriblandt er en stor Deel Huusbeboere, faaes baade i det hele med Hovedgaarden og i enkelte Dele med Parsellerne. Libhavere vilde behage at melde dem hos undertegnede, for at erfare de Vilkaar, hvorefter forberørte Eiendomme kan faaes, samt det videre fornødne om selve Eiendommene. Wraae den 29de August 1806 Svanholm,
Jyske Efterretninger, 1806-10-26
Tirsdagen den 14 October førstkommende bliver foretaget og holdet offentlig Auction i Sønder, Præstegaard paa Thyeholm under Aalborg Stift over en Deel Kirkebloe, og Kampestent ved Sønberg Kirke hvor Conditionerne nærmere skal blive de Lysthavende bekiendtgjort. Lauritz Høier, Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1806-10-26
Sæderug kan faaes tilkiøbs paa Restrup af Ægidius.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
og udgives 2 Ganet ugruli. Tirsda¬
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Denne og forrige Postdags Beretninger og Feldtslaget mellem Preusserne og de Franske have netop samme Spiedne, som de der ifior foreløbigen gaves om Slaget mellem Russerne og Franskmændene. Det er, de modsige hinanden gandske.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Fra Berlin selv skrives nu under 18 October, at en Koureer var Dagen før ankommen de til fra Valpladsen ved Auerstadt ti Sachsen), og at derpaa en trykt Bekiendtgiørelse blev opslaaet, af Jndhold: "e Kongen har tabt en Bataille. Den første Borgerpligt er Rolighed. Jeg (Gouverneur) opfordre alle Berlins Jndvaanere, hertil. Kongen og hans Broder lever. Siden underrettede flere trykte Sedler, som en Time efter en anden opsloges paa Gadehiørnerne, Publikum om hvad det havde fornøden at vide, og opfordrede det til at være rolig.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Dronningen var den 17de ankommen til Berlin og afreist igien derfra den 18de af Custrin til, hvorhen ogsaa den berliner Kasse skulle bringes. Kongen var arriveret til Charlottenburg.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Frue Arveprindsessen af Sachserweymar var afreist derfra til Petersborg.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
De mange om denne høistvigtige Begivenhed, indløbne Privatberetninger indeholde væsentlig følgende: Slaget gik for sig den 14 October ved Auerstadt, eller ved Landeveien mellem Naumburg og Erfurt. Allerede Kl. 3 Morgen horde man i Leipzig den frygteligste Kanontorden. Angrebet skede fra fransk Side. Paa begge Sider fegtedes med stor Bravour og Forbittrelse. Hertugen af Brunsen P. F. Wandal. October. vig fik strax i Slagets Begyndelse et Skud over Næren ved Øiet, i det han tog Fienden i Kikkerten, og maatte bringes bort. Slaget blev detuagtet heftig fortsat. Kongen selv førde Tropperne mod Fienden, og to Heste bleve skudte under ham. Hele Rader af Krigere straktes mod Jorden. Det fra ske Rytterie kunde ikke hamle op imod det perussiske og kastedes allevegne overende; men de Franske Jnfanterie var overlegent i Antal, det fornyede stedse Angrebene, og bragde Preuserne der værgede sig med Bajonetten som Lover endelig til at vige, især da dets kommanderende Officerer blive skudte vek at de øvede franske Skarpskyttere, der, som det syntes, kun sigtede efter disse. Jnfanteriet blev altsaa tilsidst næsten uden Kommando, hvorfor det Rygte, at adskillige Korps vare omringede, er meget land synlig. Kl. 5 Eftermiddag kom Marstal Ney tilllinde med 10,000 Md. friske Tropper, der, efter Bonapartisk Maade, havde i Baghaanden naar det behøvedes, og disse gjorde da det fulde Udsag. Det hele af de franske Operationer derigerede Katseren selv. Begge Armeers Styrke angives til 200,000 Mand, og Tabet paa bigge Sider til 40,000, da Slaget var meget mordisk. Møllen dorf og Kalkreuth ere hverken døde eller saarede. Den første var ikke i Jlden, og den sidste trak sig sammen med Prindsen af Würtembergs Reserve korps, for at dekke Bagagen. General Blücher, skal være skudt, Grev Tauenzien saaret, GeneralRüchel ligesaa. Det preussiske Artinene skal være reddet. Paa fransk Side skal Prinds Murat være dræbt og Bernaadette haardt saaret. Dronningen af Preussen forlod først Hovedqvarteret, da Slaget begyndt, men Lord Mordpeth forblev der endde indtil Centrummet gav sig til at vige. Dronningens Dragoner bleve næsten ganske ødelagte. Endeel af de preussiske Tropper trak og af Magde, borg til og andre til Halverstadt; de Franske trak mod Leipzig og Dresden. - Endeel af Hoffet i Brunsvig var den 18de afgaaet til Schwerin, atterat Hertugen var hiembragt saaret.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Om Fyrsten af Hohenlohe har man ingen vil Efterretning, og følgelig heder ikke om at han skulde have slaget det høire franske Fløi. Sachserne havde indret et skiult Batterie, som gjorde de Franske stor Skade. Oven Auerstadt stod under Slaget i lys Lue. De Franske skulle have jordet Prinds Louis meget anstændigt og høitideligt. Om Fagtningen, hvori han mistede Livet, meldes endnu, at han al 4 a 5000 Franske blev lokket fra sin Post ved Broen, ind i en Skov, hvor der vare skiulte Batterier og et deelt fransk Armeekorps, og han var altsaa forloren for han tankte derpaa. De Franskes Officielderretning siger at de tillige erobrede 32 Kanoner. Førend Keiser Napoleon brød op mod Preusserne, betalede han, at alt sygt og udmattet Mandskab skulde forlegges til Depoterne; alt Pakkage, der er var uundgaaelig nødvendigt, desligest Qvinder og alt hvad der betunger Armeer, skuldt bortskaffes, saa at Armeen kunde blive saa let og bevægelig som muelig. Ogsaa skulde Generalerne forvisse sig om at hver Soldat havde 50 Patroner og 2 Par Skot i Tornystret at der ingen Bajonetter manglede, og at de alle vareel god Stand o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Den 6te October udstedde den franske Keiser fra Hovedqvarteret i Bamberg en Proklamation til sin Ager, forfattet i saadanne heltige Udtrykke, som ikke lod vante, at man endnu vilde forsone sig paa Valpladsen. Den siges at være et sandt Kontiastykke til det pecutsiske Maniiest og et vigtig Attstykke til Historien. Den endes med de Old det store Folks Fiendskab er strækkeligere, end Otanets Storme.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
J Franken er alting tæret op, og man frygtet for Hungers nød.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Frankrig. Lord Landerdalk er af den engelske Regiering tilbagekaldet, og har alt tiltraadt sin Hiemreise.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Alle i Paris tilbageblevne Tropper have faaes Ordre at bryde op til Armeen. Ogsaa dettraars Reserver ert afmarscherte. Et nyt engelsk Forsøg, at opbrænde vor Fløtille, ved Boulogne, er slet ikke lykket.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Jtalien. Den 18 Sept. kom 4 franske Linie stid. fra Toulen til Genue og tog det der bygte 74 Kanonskib, Genueseren, med sig. Man miner, de ville gaae til Carthagena, hvor 20 spanske Linieskibe ligge seilfærdige.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Til Kongeriet Nrapel er der nu ankommen en Forstærkning af 16000 Franskmænd, saa at de Jlddesindede nu ville have deres Rolle udspillet.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
General Regnier har i Calabrien opreven 3 ficilianske Regimenter og et stærk Korps Rebeller. Resten af Sicilierne samt Englænderne have sagt Catabrien, Farvel.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
England. Efterat et stort Statsraad var holdet den 7de, blev Basilico sendt til Paris, for at hiemkalde Lord Lauderdale. Dengang var altsaa endnu ingen Preussisk Bataille holdt.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Adm. Hvod er nu hiemkommen med de fire franske Fregatter, men kun med een Arm; den anden byttede han, som bekiendt, bort for Fregatterne.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Man formoder, at den russiske Armee, som maa scherer igiennem Wallachiet og videre ind i Tyrkiet, er bestemt til Dalmatien og Jtalien.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Jndenlandske Efteretninger. Efter Beretning, skal Kanonaden i Sachsen mellem Preusserne og Franskmandene have været saa hettig, at den endog hørtes ind i Holsten, og det 4 Dage efter hinanden fra d. 14de til 17de October. Et indenlandsk Blad siger, i Anledning af den atter begyndte frygtelige Kamp. Snart vil det opklares hvad Anvendelse man kan giøre af følgende en tydsk Sangers pathetiske Udraab: Naar Fædelandet Heltestokken kræver, og Kierlighed til Fyrsten Folket dandt, naar Broderblod høit raabet Havn, da svæver Triumf foran, og Ret og Frihed vandt. Mere om Luftreisen. Da Professoren kom over Lidøe nær Herregaarden Ædelsgave, kastede han Anker, men da det ikke vilde fæste, og nogle Folk, der kunde have hiulpet ham, undløb, fortide troede, det var En, det vilde giøre dem Ondt, gik han videre og dalede omsider i en stor Tørvemose. Nogle Heste, som gik for Plov, bleve lødne nogle Huusmand bleve bange og lod deres Vei Men en Gaardmands Søn, som nylig var hiemkommen fra Holsten, og havde seet saadant noget, sprang til, da han faae Luftsel eren kaste Liven udraabde paa de andre, og hialp ham ubeskadiget nedEn Bondekone fortaldt hendes Veninder, at det runde Glimrende, der faldt ned fra Himlen derhenne i Mosen, ikke kunde være andet end et Englehoved, rimeligen afhugget en Engel, eer var kommen for Skade og havde syndet. Plasten paa Stedet, som ogsaa kom til, talede Professoren til paa Latin. En Udflytterbonde laante sin Vogn at føre Balle nen paa, uden at forlange Betaling, og Konen satte paa Bordet for Professoren alt hvad Huset formaaede. Han betalte imidlertid alle dem, der barde hiulpet ham, og vilde sig overalt meget høftig. kan har tilstaaet, at han ingensteds havde saasnart og villig faaet Bønderne til sig, som her, end ei i Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Prof. Robertson forsikrer, at Kiøbenhavn seer meget deilig ud fra Skyen af.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Man har anmærket, at de mange Hoveder, som stak frem igjennem Huustagne i Khavn, for at faae Ballonens Opfart at see, var et billede paa de Hoveder, som pleier at opslaaes paa Seraillets Mure i Konstantinopel, kun at de kiøbenhavnske Hoveder vare levende, da de andre demmod ere døde.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Dagens Udgiver har med Udskrift af Toldbøgerne, imod Byefoged Viborgs Paastand beviist, at Otter dagsuhrmage iet paa Bornholm er Aar efter Aar tiltaget. Saaledes var der udført i Aaret 1801 - 604 Stkr. Uhre, i 1802 - 674 Stkr., i 1823- 16 Stkr. og 1804 - 846 Stkr., hvis Værdie, 16 Rdr. pr. Stk., udgiør for disse Aar 46,400 Rd., Futterahrne iberegnede. Byeskriver Barclai i Rønne roses for at have med Pengeforskud, Opmuntring og Hielp fremskyndet Uhrmagernes Flid og Kunstduelighed.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Aalborg Byenyt. Kopulerede. Den 24 October, Vognmand Michel Mortensen og Karen Larsdatter; Enke efter afgangne Vognmand Bertel Jerg. Begraved. Paa Almeen Kirkegaarden. Den 24 October, Madame Marie Borup, fød Dyrreborg, 76 Aar 3 Maaneder gammel. Hendet Mand alg. Kiøbmand Niels Borup, samt 3de, al den nu levende Hr. Kiøbmand N. Borups Børn, der fra Frue Kirke var uddragte, bleve ligeledes samme Dag nedsatte i Graven hos Hende.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Paa Onsdag prædiker i Budolphi Kirke Hr. Roth. Paa Torsdag i Hospitalet Hr. Klauen. Paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Tallotteriet. Til den 919 Trækning i Kiøbenhavn udkom følgende Nomre.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Til den 920 Trækning sammesteds kan faaes Lotterie=Sedler indtil den 3 November førstkommende, dog inden Middag den Dag og herefter, hos Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Avertissements. I Hans Alders 53 Aar 11 Maaneder og 8te Dage døde den 24 i denne Maaned, Thomas Wedel Harre; Kammerherre, Oberste, Genersladjuient og Cheff for det nordre Jydske Landevein Regiment.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Dette bekiendtgjøres vemodigst herved fraværende giensidige Slægt og Venner, fra kans efterladte dybt sörgende Enke og eneste Datter, der med mig begiæder det uoprettelige Tab, af den retskafneste værdigste Mand og Kierligste Fader, al skriftlig Bevidnelse frabedes af Louise Sophie Wedel Sparre söd Comtelse af Wedel Jarlsberg.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Min uforglemmelige Kone Marie Elisebeid fød Rixelsen har Gud borttalte fra mig til de tregBoelizer den 26 October i sit Alders 55 Aar, dette for mig de 6 efterlevende Pran smertelige Tød, kan jeg ei undlade at tilkiendegive saavel nærværende som fraværende Slægt og Venner frabedende mig ald Condolense. Aalborg den 28 October 186. Jver Koesbølle.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Torsdagen den 23 October sidstafvigte, behagede det den alvise Gud, at bortkalde vores elskede Moder, Maren Christine Gols, fød Vilberg; Enke efter afrangne Bundtmager Andreas Gols, i sit Alders 52. Aar. Hun efterlader sig 5 Børn, hvoraf 3 ere smaae og umyndige; hvilket herved bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner. Aalborg den 27 October 1806. Jonas Gols.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Jndtil videre bliver Bye og Raadstueskriver Contoiret holdet udi den ved min iboende Gaard liggende Leveraaning, hvortil Indgangen er i Adelgaden lige over for Thomas Slagters Port. Brorson.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Mandagen den 3 November førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver paa Aalborg Raadstue, ved Auction opraabt til Bertleir i 10 paa hinanden følgende Aar fra næstkommende Mortensdag af de 3 Sønderste Parceller i Vestermarken, som afgangne Kiøbmand Richel Jerg sidst af Byen har havst i Leie, og hvoraf hver indeholder 9 Tdr. 4 Skpr. 3 Fr. Land geometrisk Maal, og kan de til der Ende affattede Conditioner forinden Auctionen bekommes til Eftersyn hos Magistraten. Aarore den 25 October 1806.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Stiftet efter afgangne Ulden og Linnedtiytter Bertel Jensen Lomholt i Aalborg bliver fortigget i Stervboestedet 30 Dagen den 5 Rovember er 5 Ugersdagen den 17 November samt 12 Ugersdagen den 29 December 180 hvortil de som under Stifter maat at have noget at erindre behagelig ville indfinde sig.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Ligeledes ville de, der i bemelte Stervboe maatte have Garn eller Tøiet som til Farvning eller Trok ning ere indleveret, indløst og afhente samme hos Kattuntrykter Peter Høiber Schiellerup som besørger udleveringen og anmærtes tillige : at hvad al disse Garn og Tøier der er inden 12 Ugersdagen den 29 Decbr. 1806 ere affordret, bliver daretter ved offentlig Auction bortsolgt. Aalborg d. 27 Octbr. 1806. Hornsyld. Søstild. Jkke faae af de til Betaling i sidste Snapsting. forfaldne Regninger fra Klædehandler Hans Winthers Auction den 8 Martii d. A. staaer endnu uafgjorte, og ligeledes endeel Regninger fra samme Auction, forfaldne til Septbr. Maaned; og da jeg ei hermed kan give længere henstand, anmodes Vedkommende at præstere Betaling forinden 14ten Dage fra Dato. Ved denne Leilighed bringes tillige flere Restancer fra andre Auctioner her i Byen i Erindring, til Algiørelse uden længere Ophold, om Søgt maal skal undgaaes. Aalborg den 27 Octob. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Tirsdagen den 11 Rovember Formiddag Kl. 10 lader Skipper Nicolai Larsen af Hals hvide Auction udi og over hans eiende er af Kiøbmand Søren Hjort sidstbeboende Sted paa nordre Side af Skolegaden her i Aalborg, til absolut Bortsælgelse uden flere Auctioners Holdelse; Stedet kan af Kiøberen strax antages til Beboelse, og bestaar af et Forhuus til Gaden 6 Fag med en Qvist paa 4 Fag, 2de Halvtage i Gaarden, med Gaardsrum og Hauge er i god Bygningsstand og vel indrettet til Boepæl for en liden Familie af Middelstanden. Derefter bliver ved samme Auction bortsolgt endeel Kiøbmandsvare, samt Boehave af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Borde, Stole, Speile, en Dragkiste og 3 andre Kister, m.m. Amborg den 21 Ostober 1806. Bøstild. 2den og 3die Auction til absolut Bortsælgelse om nogenlunde antagelig Bud skeer foretages udi min og boende Gaard i Aalborg Tirsdagen den 9 og Onsdagen den 10 December førstkommende hver Dags Formiddag Kl. 10 over den mig tilhørende Avlsgaard Nordahl eller Ferdinandinersdahl, her ved Aalborg dritigende, hvis Hartkorn er frit Hovedgaardstaxt 5 Tdr. 1 Skpr. 3 Fkr. og ufrie Jord 7 Skpr. 3/4 Alb. Areal over 400 Tdr. Agtrjord, foruden Eng, Kier og Skudtørviged og Udsæd 24 Tdr. Vinterrug, 66 Tdr. Byg og 170 Tdr. Havre, samt Hørgal 160 a 182 Læs, og Belætning til Græs og Foder 20 a 24 Bester, 130 Færkreature og 100 a 152 Stkr. Faar, Bygningerne ere alle i god og vel vedligehvidt Stard og Borgergaardshusen af nye Grundmuur med Steentag. En ugiagtigere Beskrivelse over denne Gaard og Eiendom læses i dette Aars Aalbore Jydste Efterretninger No. 41 og 51, Jversens Jynste Alvettiffementer Nr. 82, 100 og 107, samt AarhuusStiftstidender No. 41 og 51, og bruden kan enhver virkelig Lysthaver blive Eiendommene foreviist. Skulle imod Øaste og Forventning ingen Salg ster, bliver Eiendommen ved sidste Auction den 10 Detemder opraabt til Bortforpagtning paa 6 Aar fra 1ste Mai 1som at regne. Conditionerne baade til Sal og Bortforpagtning bliver billige og i Tilfælde at Salg kan den største Deel af Kiøbesummen blive staaende prioriteret i Eiendomment. Salg underhaanden kan og sker, naar den Lysthavende behager at henvende sig enten til mig selv eller Hr. Cancellitrand Bogtild her i Aalborg, saa betids, at Auctionerne kunde tilbagekaldes i Avilerne til Efterretning for andre Lysthavende. Aalborg er 227 Octobet 1306. A. M. sal. Jess.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
I Klubben Harmonien er Onsdagen den 29 October om Aftenen Kl. 6 en extraordinair Generalforsamling for at ballotteres paa nye Medlemmer; hvilket herved bekiendtgjøres, saavelsom og at de fore havte Forandringer med Indretningen nu er færdig. Directionen. Bogtrykkerici kan anvise, hvor der kan faaes : 2 3 Værelser med eller uden Meublemang til beqvem Lotte paa et beleiligt Sted i Aalborg og skulle nogen Udenbyes søge et saadant Logit faa kan der tillige faaes Staldrum til 2 a 4 Heste samt Loftstum til Fourage og Staldkammer.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Endnu er mit iboende Sted i Kattesundsgade itte bortfølgt, og da jeg attraaer anden Boepæl ønskede let jo før jo hellert at kunne sælge, og derfor for dyder samme Sted for en billig Priis og paa rimelte ge Viltaar for enhver som derom ville handle enten med mig selv, eller Hr. Cancellieraad og Byefoged Bøggild paa mine Vegne. Aalborg der 27 Octbr. 1806 Jens Schieltved, Skipper.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Fra Undertegnede er Natten imellem den 21de og 22de October, paa Sohngaardsholms Mark, bortkommet 3 Bæster, nemlig 1 sort og bruunblakket Hoppe, 1 ganske sort Hoppe, og 1 sort Hest, som tilforn har været Rytterhest. Hvem om ovenmeldte 3de Bæster kan give nogen Oplysning, kan vente sig en passende Douceur, naar de snarest muligt melder det til Eieren Pettersen, Forpagter paa Sohngaardsholm.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Paa Landeveien fra Nørresundbye til Knudstit er tabt i Patte i Boxdug og forinden Popilt, hvorudi var et Stykke brugt stribet Atlast Finderen af samme ville bedage at livert den i Bogtrykteriet imod en passende Douseur af Eieren som derfra anvises. Aalborg den 27 Octbr. 1806.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Hos mig undertegnede kan faaes alle Slags moderne Bundtmager Vahre af beste Bonitet, og for billig Priis, saasom færdige Russer, Pallatiner, acligemandt sælger jeg for billig Priis Jobel og andre Stind. Min Byepæl er i Urbansgade i No. 141, i Stuen paa Venstre Haand. Aalborg den 21 Octo der 1809. Benjamin Kratschmer. Bundtmager. 5 Engparseller og 4 Agerparseller af Gaarden Øst berg i Hammet Sogn, Kier Herred, Aalborg Amt af forskjellig Størrelse og alle af hos Beskaffenhed stilles til offentlig Auction næstkommende Torsdag der 30 Ottober Eftermiddag Kl. 2 udi Langbroekroe, hvor de Lysthavende altsaa ville ladstade sig.
Jyske Efterretninger, 1806-10-28
Da jeg er flyttet i Skolegaden i de Værelser Hr. Krogdahl forhen har beyder, kan af min Datter antages honette Forældres Pigebørn til Jnformation i ald Slags Lingsdivning, Stritaine mom. Aalborg den 27 Octbr. 1806. Horeiden Cathrine Krabet. Ente af Contioleur Bruun.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Uderlandske Efterretninger. Tydskland. De Franske vare d. 21 Octbr. ankomne til Treuenbrizen og til Potsdam, og d. 22de ville de indtraffe i Berlin, hvor Alt var i den uroligste Spænding, og Gaderne stedse fulde at Mennesker. Sagerne paa Slottet vare i største Hast indpakkede og forsendte over Stettin af Colberg til. Ogsaa var den Kongel. Skat, Arkivet, Stats kancelliet m.v. bortført derfra, og Tøihuset udtømmet. De ved den kgl. Kasse ansatte Embedsmand havde faaet deres Sage forud betalt for 3 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Til Berlin ankom daglig mange Vogne med Møller o. s. v. fra Landet, for at bringes der i Sikkerhed.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Til Sachsen antoges hverken Passagerer eller Per ge mere. Varetilførselen fra Schlesien var stoppet.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Kongen skal være gaaet til Stettin, Ministrene ligelaa. Fyrsten af Habfeld havde, ener den herlin ske Magistrats Begiering, stillet sig i Spidsen for den. J en Bekiendtgiørelse af 19de, siger han: a Det vilde være utidigt at dølge for Berlins Jndvaanere, at de Franske muligt besætter Berlin om en føse Tid. Orden og Røelighed er absolut nødvendig, og Wienernes Opførsel ifior i en lige sørgelig Stilling, maatte lære Berlinerne at Overvinderen kun ater rolig mandig Hengivelse Mykken. Ved Resten af Garnisonens Afmarsch, maatte Borgerstadet besætte Posterne i gien. Jngen Skrigen og Sammenløb paa Gaden, dermaatte finde Sted o. s. v.v. Alle Udbetalingen fra de offentlige Kasser vare suspenderte indtil lykkeligere Tider. Den 19de, Kl. 10 Form. skal Marquis Luche, fini, med en Trompeter og 3 Feldtjægere være i største Hast afreist fra Potsdam til det franske Hovedqvarteer. Men ingen Vaabenstilstand var endnu kommen i Stand.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Krusemark var allerede kommen tilbage til Berlin fra Petersborg, og det hedte, at den russiske Armee havde faaet Ordre, at fortsætte dens Marsch med al mulig Hast.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Om Slaget ved Auctstadt d. 14de meldes endnu, at Kongen af Preussen gjorde det første Angre med Grev Schmettaus Korpe. Generalerne Blader og Richel tøge Økel i Slaget paa den venstre Fløi. Feldtmarskal Møllendorf blev i Slaget saaret tregange. De to første Gange lod han sig forbinde, vendte hestemmedig tilbage ind i Jlden og paa tog sig Kommanden efter Kongens Afreise. En svensk Officeer var tilstede ved Slager, og rei de derefter hjem for at sige hans Konge Beske Et Brev fra Magdeborg af 18de aaer : a Staget, som Kongen tabte den 14, 15 og 16de ved Weymar, Korsen og Naumburg, har ødelagt vor Arme. Den 17de blev Relerven under Hertug Engen af Würtemdrig slagen mellem Halle og Lauchstadt af Marskal Davoust og trak sig tilbage med stort Forlis. Vore første Generaler ere dræbte med 30000 Mand. Steden Magdeborg er opfyldt med preussiske og sachiske Soldater.