JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-23
Vinteren vedbliver at være trist og mørk, Europa at være saa fredelig; det bliver tilsidst tømt paa Nyheder i vor Verdensdeel, lad os derfore see os lidt omkring i de øvrige. Man har hørt fra China, at en Revolution er forefaldet i dette Land, og at Keiseren Kia King er stødt fra Thronen. Man har omtvivlet denne Efterretnings Sandhed, da man endnu ikke har faaet den i England; men romerske Blade bekræfte den og fortælle, at den tatariske Hersker-Stamme er bleven udelukt fra Thronen og at den gamle chinesiske Keiserfamilie er bleven indsat paa den. (De Mantscheniske Tatarer erobrede nemlig China i Aaret 1644. Den dengang regierende Keiser Tschong-Tsching tog sig selv af Dage, og Schuntschi, den første Keiser af denne nye Familie besteeg Thronen. Men siden den Tid giærede ogsaa bestandigt hemmelige Uroeligheder i dette uhyre Rige, og Prinser af den gamle Keiser slægt opholdte sig skiulte i Landet; i de sidste Aaringer har, som bekiendt, et frygteligt Oprør raset).Man siger at den nærmeste Aarsag til Kia-Kings Afsættelse skal have været, at han har ladet sig forlede af sine Ministre og Gildinger til at afvige fra den strenge Overholdelse af Rigets Forfatning og Love; et Land, hvor man ikke vil vide noget til nogen Forandring eller Forbedring, hvor Menneskenaturen er gaaet i Staae, og hvor alting vedbliver at veere som der har været i Aartusinder.) At Keiseren havde ladet Afgudsbillederne i sit Familie Tempel bedække med et Slør, betragtede alle rettroende Chinesere med Afskye. Disse Efterretninger ere bragte til Rom ved pavelige Missionairer, som ere hiemkomme fra Canton i China. Man har længe vidst at en Sammenrottelse var i Værk i China, i 1818 udkom i London et engelsk Skrift, som var en Oversættelse af det Chinesiske, heri findes blandt endeel Stykker af den Pekiner Tidende, som Missionairen Morisson har oversat, en Efterretning om Secten Tien-Lee, som havde det til Formaal at afsætte Keiseren; man formodede i China at hans egen Broder stod i Spidsen for de Sammenrottede; Keiseren var engang i den yderste Fare til at blive afsat. Til England er, som det er anført, ingen Efterretning indløbet om Keiserens Afsættelse, derimod meldes derfra, at den engelske Gesandt Lord Amberst er den 16de Juli f. A. afseilet fra Macao til Staden Tien Sing ved den gule Søe, da Keiseren har erklæret sig villig at modtage hans Sendelse og har tilbudt sig at sende et Detaschement chinesiske Tropper til anførte Sted, for derfra at ledsage ham til Peking.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-23
Dette Gesandtskab har til Formaal, at befæste og udvide Storbrittaniens Handelsforhold med dette Rige, især fra Ostindien, og tillige at forebygge de Misforstaaelser, som kunne opstaae imellem det ostindiske Kompagnie og den chinesiske Keiser, ved det at hiints Besiddelser stedse maae udvide sig mod Norden, og især ved Erobringerne i Napoul, hvorved de ere komne i Forbindelse med de Lande som staae under Keiserens Herredømme. Napoul er nemlig et stort og biergfuldt Land, som ligger nord for Bengalen, og imellom Britternes ostindiske Besiddelser og Thibet. Rajahen af Napoul, som er af de Goorkablis Familie, der siden Aaret 1768 har regieret i dette Land, kom i Aaret 1793 i Strid med Lamen i Thibet; den chinesiske Keiser tog dennes Partie og en chinesiske Armee trængte indi Napoul; Rajahen blev nødt til at slutte en over let Fred, og chinesiske Tropper holdt Landet i en Afhængigheds Tilstand, vel havde Rajaden anmodet Regieringen i Bengalen om Undestøttelse, men denne vilde ikke blande sig med væbnet Haand i Sagen, for ikke at fortørne den chinesiske Keiser, men den tilbød sin fredelige Mellemhandling; en Oberste Kirkpatrik blev i anførte Aar sendt som engelsk Gesandt til Rajadens Residensstad Cath mand, han har i een i London i Aaret 1811 udgivet stor Bog beskrevet denne sin Reise; han fandt et frygtelig biergfuldt Land, næsten utilgiængeligt for en Armee og et tappert Hindu-Folk, men som var erfarent i Krigsvæsnet; dengang stod Compagniet i det bedste Forhold med Napoul og en fordeelagtig Handelstractat blev sluttet. Men i 1814 opkom en Stridighed imellem dem, ved det at Napouleserne bemægtigede sig nogle Districter, som vare i Compagniets Besiddelse, da den engelske Regiering forgiæves søgte at bevæge Rajaden til at give dem tilbage, saa lod den Oberste Richardson rykke ind med nogle Tropper for at tage dem med Magt; han gjorde det og indsatte Compagniets Betientere, men saasnart han havde forladt Distrikterne med sin Armee, kom Napouleserne tilbage, indtoge Landet og mishandlede Embedsmændenne, nu besluttede General-Gouverneuren at føre Krigen ind i Napoulesernes eget Land, uagtet dets naturlige Beskaffenhed giør det saa vanskeligt forer Armee at trænge derind. Fire Armeekorps rykkede derind; men Hovedarmeen under Gen. Marluforblev aldeles uvirksom; Anføreren for en af disse Armeer den meget tapre Gen, Gillespie ankom ved en mislykket Storm paa Fortet Kalunga, allerne Gen. Ochterloup med sin Armee havde en heldig Fremgang og nødte Napouleserne til en for Compagniet fordeelagtig Fred; men denne Fred varede ikke længe, Napoulesernes General Umar=Siug begyndte Krigen paa nye; General Ochterloup maatte atter marschere mod dem, ved en overmaade dristig Marsch trængte han rask frem til Raadens Hovedstad Cathmand, og nødte ham til at stadfæste den. De sidste Efterretnenger melde at Napouleserne have nu opfyldt Fredsbetingelserne og den 10de April f. A. overleveret Fortet Nagree til Englænderne; disse have derved udbredet deres Besiddelser meget imod norden, og betydelige Landstrækninger ved de Floder, som nordfra falde i Ganges, ere komne under deres Her forlægges. redomme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-23
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Bør d. 21. Januar. Cours. Hamb. 2 M. 610, a vista 625. Amsterdam, 2 M. , a vista 565. – London 2 M. 27 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. Rbdl. s. Spec. 630. (J Fjor d. 21 Januar 700. - Specier solgtes til 37 1/2 a 38 Rbmk. (J Fior 41 1/2 Rbmk.) For Committe sedler blev givet (med Rente) 92 a 93. (Jftor 80 a 81 pr. 100. Obligat. (uden Rente) 78 a 79. Norske Sedler 22 a 23. (Jstor 40 a 44.) Svenske Sedler 9 Mk. Disc. 10 Proc.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-23
Kiøbenhavns Torveprise. den 17. Januar. Rug, Tdn. 24 Rbdlr. Mk. a 26 Rbdlr. 3 Mk. Hvede, Tdn. 40 Rbdlr. Mk. a 45 Rbdlr. M. Byg, Tdn. 18 Rbdlr. 3 Mk. a 19 Rbdlr. Havre, Tdn. 11 Rbdlr. Mk. a 12 Rbdlr. M. Ærter, Tdn. 18 Rbdlr. Mk. a 21 Rbdlr. 9. Grønsaltet Flesk, Lpd. 5 Rbd. 3 Mk. a 6 Rbd. 1 Mk. Røget Flesk, Lpdt. 7 Rbd. 1 Mk. a 8 Rbd. 1 Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-23
Befordringer og Afgang. Den 7de Januar er Procurator ved Over- og Underretterne i Danmark, de i Kiøbenhavn undtagne, L. B. Franck, efter Ansøgning, i Naade entlediget. Den 8de: Direkteur ved Søeqvæsthuset, Grosserer C. Thomsen, beskikket til Justitsraad. – Den 14de December f. A. er Lieutenant C. Eyben udnævnt til Landmaaler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-23
Af Børsenh., Hamb. Corr., indenl. og udenl. Journ. OSSISCHE
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-23
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 27de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes, paa Slagelse Raadhuus, offentlig Auction over det afdøde Justitsraad Christensens Arvinger tilhørende og ved Lovegades Port beliggende Vænge, som har Areal 4 1/3 3/4 Tdr. Land, enten til Salg eller Bortleielse, og efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir. Stabel. Herved indkaldes, med 6 og 12 Ugers Varsel, enhver som maatte have noget at fordre i Hattemager Peder Dandanell af Særsløv, paa Universitetets Gods i Hol dets Amt, hans Opbudsboe, at anmelde og beviisliggiøre saadant for mig, som Skifteforvalter; og anmodes vedkommende Creditorer at tage Møde her paa Skriverstuen Onsdagen den 29de d. M., om Eftermiddagen Kl. 2, for at afgjøre Maaden paa hvilken Boets Eiendeele fordeelagtigst realiseres. Universitets=Godsets=Skriverstue i Ringsted, den 15de Januar 1817. T. 2. Gruner, Prokurator og Universitets Forvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-23
En examineret Pharmaceuticus attraaer Empløi til 1ste Maj. Skriftlig Anmeldelse skeer desangaaende til N. Krag i Faxøe pr. Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-23
Undertegnede, som i flere Aar har tjent som Forvalter ved Jordgodser, ønsker sig en Plads i samme Fag til 1ste Mai d. A., udmærket gode Anbefalinger kan forevises fra de forrige Tienester. Ebeltoft i Jylland, den 17de Januar 1817. L. C. Grønlund, Prokurator.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-23
For en Brygger=Pige, som forstaaer hvad hun bør, er en god Tieneste ledig paa en Herregaard til 1ste Mai. Ligeledes ønskedes et aldrende Fruentimmer, som kunde paatage sig en liden simpel Huusholdning paa Landet. De melde sig i Avis=Expeditionen i Slagelse. Tilkiøbs er, paa Slagelse Byes Bredegade, en smuk og rummelig Gaard, med stor Frugthauge, lidet Vænge og 2 1/2 Td. Land i Marken, eller, i Mangel af Salg, til Leie til Paaske=Flyttetid. Man behage desangaaende at henvende sig til Hr. Krigs-Assessor Prysi Slagelse. Til Paaske=Flyttetid er en Stue, Kammer, og Kiøkten at faae til Leie hos J. Jørgensen, Skræddermester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-23
Tvende Værelser med Kiøkken, ønskes til Leie til første kommende Paaske=Flyttetid. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-23
Trykfeil i No. 9.4 Spalte, Lin. 16 fra neden, hun, læs: han. 6 Spalte, 5 Liin, afdøde, læs: nu afdøde; Lin, 23, komiske, læs tragiske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. landske Historie. uden, og indenfor vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. - Trykt og forlagt af Peter Magnus. 3de Aarg. Løverdagen, den 25. Januar 1817. No. 11. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. (Fortsat.) Ligesom Englænderne have maattet føre Krig i den nordøstlige Deel af Jndien, saaledes har de og saa maattet føre den i den nordvestlige, en Armee fra Præsidentskabet Bombay, under Obersterne Cast- og Barlay, har bragt de røveriske Nationer i Landet Cutch til Lydighed. - Ogsaa paa de indiske Øer have Englænderne maattet føre Krigen for at holde Jndvaanerne i Lydighed. Paa Øen Celebes har de, under Major Daltons Anførsel, leveret de indenlandske Fyrster en stor Bataille, som varede i 5 Timer, hvori disse bleve aldeles slagne og 7 af dem saarede eller dræbte. Paa Øen Sumatra maatte de føre Krig med en Mængde af Søerøvere. Men i det Jndre af Jndien selv fandt betydelige Uroeligheder Sted. Saaledes forefaldt et Oprør i Provinsen Rohilcund, som kostede megen Blodsudgydelse inden det blev standset. En Englænder, ved Navn Leiester, blev myrdet. De Pindarrs, marattiske lette Tropper til Hest, plyndrede i stor Mængde de engelske Besiddelser og vare vanskelige at betvinge. Hvad der hialp Englænderne meest var, at de marattiske Fyrster, deres mægtigste og farligste Fiender, vare ikke indbyrdes enige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
General-Gouverneuren Lord Mofra sluttede en fordeelagtig Tractat med den marattiske Fyrste Scindigh. En anden Fordeel var det, at Rajahen. af Nagpoor, hvis Besiddelser ligge i en meget biergfuld Egn, indgik en saare venskabelig Forbindelse med Compagniet, og Rajaden Bhov Beyum testamenterede det store Pengesummer og en kostbar Skat i Diamanter. Man siger forresten at det ostindiske Compagnie og General-Gouverneuren have forskiellige Meeninger og Sagernes Bestyrelse i Jndien; thi imellem Maratternes og Englændernes Besiddelser ligge en Deel mindre Stater, som ere udsatte for disse Pindarers Angreb, Compagniet (som maaskee selv frygter for at Englændernes Rige i Jndien skal blive for stort, vil vedligeholde disse Staters Uafhængighed; men Lordmajoren søger at anlægge Fæstninger i deres Lande, og især at bevæge Rajahen af Berar tilat optage brittiske Tropper i sit Rige. Englændernes Magt i Jndien synes bestandigt at tiltage og at blive mere fast grundet; og desuagtet kan dog ingen Magt være meere usikker end det brittiske Rige i Jndien. Der er kun 50,000 Englændere i denne Verdensdeel, og det synes i sig selv at være unaturligt, at disse, saalangt borte fra deres Fødeland, skulle beherske 42 Millioner Mennesker i en fremmed Verdensdeel. Der behøves ingen Jndmarsch af russiske Tropper igiennem Persien; ingen indbyrdes Forening imellem de indenlandske Fyrster, ingen Opstand af en ærgierrig General-Gouverneur, for at kuldkaste denne store Magt, de hører blot et Oprør til iblandt de 100,000 Seapoys, eller indfødte Krigsfolk, som ere i brittisk Sold, og dette glimrende Meteor er gaaet over, og er ikke meere til.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
See vi hen til de engelske Besiddelser i Vestindien, saa høre vi, at General Leith, Gouverneuren paa Øen Barbados, er død; han havde gjort sig meget fortient af at stille det farlige Neger-Oprør paa denne Øe. – Vi har nyelig hørt at den franske Regiering har gjort et Forsøg paa at indlade sig i Underhandlinger med Kong Henrik paa St. Domingo; men som ere aldeles mislykkedes, ligesom de, som den for nogen Tid siden gjorte hos Pethion. Begge Deele af Øen, den republikanske, som staaer under denne, og den monarchiske, som staaer under hiin, ere i en frygtelig Forsvars-Tilstand. Hver Mand er Soldat og forsynet med Vaaben. J hvert Huus og hver Hytte, som alle ere af Træe, staaer over Døren en Beegfakkel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
Naar en Mandsperson bliver 14 Aar indrolleres han til Soldat, og maae da giøre Eed paa, at han vil, saasnart en fiendtlig Magt betræder Hayti, strax tænde Jld paa sin Hytte, og med Kone, Børn og Eiendomme, begive sig til de utilgiængelige Biergfæstninger i det Jndre af Landet. Jntet kan bevæge Negerne til at lade sig igien giøre til Slaver paa Livstid. Henrik er arvelig Konge, og Pethion General en Chef paa Livstid; men de tør dog ikke tyrannisere Folket aldeles, og frygte for Udbruddet at dets Vrede; man kan derfore betragte Domingo som uindtagelig. Uagtet Negerne ere blevne dovne siden de ere blevne frie, og uagtet man paastaaer, at Øen er nu ikke nær saa vel dyrket, som den var i ældre Tider, saa fører dog Kong Henrik en Pragt og giør saadanne Udgifter som han havde de største Jndtægter. J Bremen og i andre Handelstæder ere betydelige Jndkiøb gjorte for Dronningen, i Servicer, Brillanter og Perlestads, til høie Priser, og ere blevne strax betalte, og i Staden Bielefeld ere store Bestillinger gjorte, for Hoffet i Hayti, i Lærreds- og Damast=Fabrikerne, saaledes nyelig et Dækketøi, af det kostbarste Slags, hvorpaa Kongens Vaaben maatte anbringes, og hvori de Ord læses paa Fransk: "Gud, min Sag, og mit Sværd! "
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
Det synes som Lord Ermouths glimrende Seier ved Algier har frembragt at den Virkning som man, efter Omstændighederne, kan forlange; i det mindste har den bekiendte Fiende af Barbareskerne, Admiral Sir Sidney Smith, forsikkret i det antipiratiske Selskabs Møder i Paris, at der forØieblikket ikke gives christne Fanger i Barbariet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
Freden med Algier tiltraadte strax, paa Lord Exmouths Opfordring, Beyerne i Tripolis og Tunis; de gave paa Øieblikket alle de christne Slaver, som de havde i deres Vold, deres Frihed, og den sidste Transport, som bestod af 88 romerske Undersaatter, blev afsendt til Civita Bechin, hvorfra de bleve indførte i Rom med mange Høitideligheder. Derimod har, som man hører, Kongen af Neapel vægret sig ved at tiltræde den imellem Spanien og Nederlandene afsluttede Forsvars-Tractat imod Barbareskerne. Det kommer nu an paa hvorlænge Barbareskerne ville holde sig roelige; thi Røvernaturen stikker i dem og det falder dem vanskeligt at forsage den. J October bemægtigede Tripolitanerne sig et preussisk Skib og bragte det op til Tanger i det Marrokanske. De tunesiske Kapere viste sig af og til i Søen. Uagtet Englænderne havde ødelagt den algierske Flaade, saa undgik dog enkelte Krigskibe, som just vare i Søen, denne Ødelæggelse; disse plyndrede vel lidt paa Søen paa egen Haand, men Deien sanctionerede ikke deres Foretagender. Selv er han i en saare vanskelig Stilling; hans Janitscharer og Undersaatter, som ikke selv have Lyst til at arbeide, kunne ikke godt finde sig i at undvære Slaver og at give Slip paa deres Søerøverier, og vare nær udbrudte i et Oprør mod Deyen, som han kun med Møie har forebygget. Han er forresten en saare virksom og klog Mand, og arbeider af alle Kræfter paa at faae sin Bye og sin Flaade opbygget; han skal allerede have en Escadre paa 3 Fregatter, fra 24 og til 30 Kanoner, og 12 Kanonbaade; og han kiøbte nyelig en nordisk Todækker med hele Ladningen, som bestod af Bielker, Bretter og Tiære, for 50,000 Piaster, og lod Skibet strax udrede til en Fregat. Naar han nu først faaer sin Ma rige i tilbørlig Stand, saa kommer det an paa hvorledes han vil forholde sig. - Selv Keiseren, af Marokko, som man hidindtil har holdt for at være saa fredelig, har havt Stridigheder med Enropæerne. Hans Kapere have taget to hollandske Skibe; men da den nederlandske Admiral von Capeller strax derefter fordrede Erstatning derfor, saa gav Keiseren efter, udbetalte 200,000 Piaster i Godtgiørelse og skal endog have sluttet en Alliance med den nederlandske Regiering.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
Jndenlandske Efterretninger. Af et Privatbrev fra Aalborg Egnen. Før Juul kom til Nordstrand 30 Stkr. norske Fartøier, hvoraf nogle kunne fore 300 Tønder, for at kiøbe Korn, hvorpaa der er skræksom Mangel i Norge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
De arme Nordmænd medbragte Vahre, Sølvtøi, og Klædningsstykker, for at faae Kornet. Kornpriserne ere nu her: Rug Tønden 24 a 26 Rbdlr., Byg 13 a 15 Rbdlr., og 9 Skpr. hved Havre 8 Rbdlr. Mange har solgt Korn for at klarere Renter og Skatter, som i Marts vil komme til at kiøbe baade Sæde= og Fødekorn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
(Riber Avis.) Viborg, den 16de Januar. For at opfylde Hr. Jversens Ønske i hans Avis No. 4, meldes herved den der omskrevne Røver-Tildragelse, som den herer bekiendt: "En fra Rendsborg undløben Slave havde vidst at forskaffe sig et Udflytterhuus, i Nærheden af et Krat ei langt fra Hobroe, til Boepæl. Her levede han en Tidlang, med Kone og Børn, Koe og Faar, samlede i een Stue; to bidske Hunde holdte Vagt udenfor. Manden var den omliggende Egns Skræk, og Beboerne torde ei nægte ham hvad han forlangte, hvorfor det endog var unødvendigt for ham at stiele. Omsider blev Herredsfogden, Byefoged Jansen i Hobroe, opmærksom paa denne Familie, og vilde bemægtige sig Manden, ved Hielp af Herredsbønderne. Men alle Forsøg, mislykkedes, fordi Hundene stedse advarede ham, og han da strax undløb i Krattet. Nu erholder den drivlige Herredsfoged en Commando Dragoner fra Randers, der kom til Hobroe og Eftermiddagen, og indqvarteredes der om Natten, med Vink og ganske anden Bestemmelse. Men i den mørke Nat bryder Commanden pludselig op, med Herredsfogden og sikkre Veivisere i Spidsen, og besætter Hytten saa pludselig og saa tæt, at Manden ei denne Gang kunde undslippe, uagtet Hun dennes bidske Aarvaagenhed. Konen kom næsten nøgen i Døren, med den Forsikring, at hendes Mand var bortgaaen til en anden Bye; men da Herredsfogden ei saaledes vilde lade sig narre, ei heller vilde lade nogle af Commanden sidde af, af Frygt for at den udlærte Voldsmand da skulde finde Leilighed til at undløbe, spurgte han Dragonerne, om nogen af dem kunde slaaae Jld, og da de svarte ja, forsikkrede han at han vilde forsvare at sætte Hytten i Brand, om hun ei vilde skaffe Hundene bundne og lade Hytten frit randsage. Nu fandt Manden ei raadeligt at holde sig der længere, men overgav sig, med det Tillæg, at 2 Minuters længere Frist ville have reddet ham. Han blev da ført til Hobroe og derfra til Randers, hvorfra han maaskee allerede er afleveret til Rendsborg. Saaledes lyder Fortællingen her, efter Kilder, der synes paalidelige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
(Viborg Samler.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
Udtog af en Skrivelse fra det Holsteenske af 16de Januar. Det Kieler Omslag begynder nu snart at nærme sig sin Ende, og flere af Landets Proprietairer og Capitalister, som have indfundet sig der, tænke nu paa at vende tilbage til deres Hiem. Uagtet man allevegne har klaget overPengemagel, saa ere dog Pengeomsætningerne gaaede deres sædvanlige Gang. For Rapsæd, Slagteqvæg og Korn, ere mange Penge komne, ind i Landet, hvilket ogsaa har havt en fordeelagtig Jndflydelse, og bidraget til, at Debitorerne, saavidt vides, hidindtil have efterkommet deres Forpligtelser. Phara- og Rouge et noirBordene findes sædvanlig omringet af talrige Dyrkere, og man seer der et talende Beviis paa Lykkens Ustadighed og dens Gunst. Frostveiret indtraadte kun for en saare kort Tid i December Maaned 1816 og afvexlede strax med Tøeveir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
Da Skibsfarten altsaa endnu ikke egentlig kan siges at være stadset, stige Kornpriserne endnu bestandig. – J de Lauenborgske Skove ere 3 Vildsviin blevne skudte, som ville blive sendte til Kiøbenhavn, og skulle ankomme der inden denne Maaneds Udgang. J den nyere Tid er dette upaatvivlelig det første Vildt, af denne Slags, som er bleven fældet i de kongl. Stater. – Toldforvalter Schlosfeld i Apenrade er nyelig afgaaet ved Døden, og derved et Toldforvalter-Embede bleven vacant.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
(Khavns Skilderie.)¬ J den 917de Wandsbecker Trækning udkom følgende Nummere: 84. 63. 86. 33. 6. Af Børsenh., Hamb. Corr., indenl. og udenl. Journ.) si
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
Slagelse dramatiske Selskab. Fredagen den 31te Januar opføres, til Bedste for Huusarme. Den hiemkomne Nabob, eller uden hetsind, ingen Sandsroe, Comoediei f. Acter. Den bestemte Priis for, hver Billet er 1 Rbdlr. N. V. De Medlemmer, som ville bidrage hertil, ombedes, inden Onsding Middag, at afhente de Billetter, da de efter den Tid overlades til hvem der maatte forlange dem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
Hos Selskabets Kasserer forefindes en Liste, hvorpaa de, som attraae at give mere end den bestemte Priis, ville behage at tegne sig, Corsøer dramatiske Selskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
Tirsdagen den 28de Januar opføres: Frierne og Kieresten, Comoedie i 3 Acter af Falsen, og Planen eller Soldater og Bönder, Comoedie i 1 Act af Arresto. Herved indkaldes, med 6 og 12 Ugers Varsel, enhver som maatte have noget at fordre i Hattemager Peder Dandanell af Særsløv, paa Universitetets Gods i Holbeks Amt, hans Opbudsboe, at anmelde og beviisliggiøre saadant for mig, som Skifteforvalter; og anmodes vedkommende Creditorer at tage Møde her paa Skriverstuen Onsdagen den 29de d. M., om Eftermiddagen Kl. 2, for at afgjøre Maaden paa hvilken Boets Eiendeele fordeelagtigst realiseres. Universitets-Godsets-Skriverstue i Ringsted, den 15de Januar 1817. T. L. Gruner, Prokurator og Universitets=Forvalter. Auction, hos Land-Jnspecteur Søndergaard. paa Smedegade, kan til alle Tider gives. De ville derfor, som have meldt sig, behage som snarest, fra idag af, at indlevere, at Auctionsdagen derefter kan vorde bestemt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
En Bondegaard, paa Gimlinge Mark imellem Slagelse og Skielskior, med tilliggende Jorder af bedste Slags, som bestaaer af 70 Tdr. Agerland, foruden 10 Tdr. Land Engbund, og betydelig Tørveskiær. J Jorden er nedlagt af Vintersæd 4 1/2 Tdr. Rug og 3 Tdr. Hvede; ligesom der er brakket til 14 a 16 Tdr. Byg, og kan desuden besaaes med 13 a 14 Tdr. Havre. Denne Eiendom er strax underhaanden at faae tilkiøbs paa billige Vilkaar, naar man desangaaende henvender sig til Kiøbmand Hr. M. Jørgensen i Slagelse eller til Eieren paa Stedet. Gimlinge, den 24de Januar 1817. Henrich Plan.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
Til førstkommende Paaske=Flyttetid er en beqvem Boepæl, beliggende paa Byens Smedegade, for en honet Familie at faae tilleie; hvor tillige, om forlanges, Staldrum til 2 a 4 Heste og Plads til Foder kan erholdes. Det Nærmere afhandles med Vognmand Strudsberg, i Garvergaarden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
Hos Undertegnede ere 2 Tønder Land at faae til Leie. Tin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-25
Hos Bogtrykker Magnus er at faae tilkiøbs: yn : a.