Berlingske Tidende, 1796-05-09
London, den 26de April. Endelig har Regieringen faaet den sikre Efterretning, at af de under Admiral Christian til Vestindien bestemte Tranportskibe ere overhovedet 70 Skibe med 3330 Soldater efter andre 7200, ankomne paa Øen Barbades, og 2000 fra Gibraltar paa de øvrige vestindiske Øer. Blot de 2de Transportgibe, Sussanne og Belfast med 150 Soldater, ere blevne tagne af de franske Fregatter i Vestindien. - Den ordentlige Hoftidende for i Løverdags indeholder adskillige Depecher fra Vestindien, som gaae til den 10de Marts, og i det væsentlige melde følgende : "Paa St. Vinden er et fransk Angreb paa Millars=Høiene bleven afslaaet med et stort Forliis for de Franske, Paa engelsk Side tæller man kun 24 Døde og 34 Saarede. Derimod have de engelske Tropper paa Grenada den 29de Febr. maattet forlade Posten Pilotshill, af Mangel paa drikkeligt, Vand. Den franske Fregat, Peteante paa 20 Kanoner og Mand, som den 6te December f. A. udløb fra Rochelle, er ved Jamaica bleven erobret af Admiral Parters Fregatter. fra Jamaica melder Lord Balcatras, at Marcontrigen nu er ganske endt. Allerede December lovede Rebellerne at overgive sig, og udlevere de til dem flygtede Negre; men de tøve, de indtil den 14de Januar, da nye Tropper bleve sendte imod dem, og 33 overgave sig, saa at overhoveder kun 24 Rebellere med omtrent 63 Qvinder og Børn og henimod 180 flygte de Negre holde sig skiulte i Skovene. Commoder Pelem. har paa de franske Kyster erobret 2 store frande Fregatter, hver paa 36 Kanoner og 30 Mand, og sendt dem til Plomouth. Det heder og, at han har borttaget 30 fra Brest udløbne Transportskibe. Commodere Warren har ogsaa taget en fransk Corvette paa at Kanoner, som han har sendt til Falmouth. Vore Ministre skulle have Efterretning om, at General Rochambeau er den 6te afseilet fra Rochelle til St. Domingo med 2 Linieskibe, 7 Fregatter og et stort Antal Tropper. Forordningen, angaaende Hundestaaen, er i Gaar bleven udsat paa 3 Maaneder. Hr. Sheridan angreb Hr. Dent, som først havde foreslaaet den, med megen Vittighed. og bidende Lune. At paalægge Statter, sagde han, var egentlig Ministrenes Pligt, som ved deres undvendige Krigs gjorde dem nødvendige; men den nærværende Billviste, hvorlidet de forstøde Tarationenstemmet. Billen Kulde tiene til at beskytte Undersaatterne for det Onde, som kunde reise sig at Hundenes alt for stærke Formerelse. Han derimod troede, at Pundene ofte bevogtede bedre baade deres Herrer Personer og Eiendomme, end de, som bleve vel betalte derfor af Staten. Denne Parlementsart indførte en aabenbar Uretfærdighed; thi det skal staae enhver frit for, at skyde en utareret Hund, en ler anvende den til sit eget Brug. Dersom denne Grundsætning skulde blive udstrakt til andre Paalag, saa maatte det ved engang falde nogen ind, at begegne det Hoved, som var bestraet med Haarpuder, og derfor ikke havde betalt Stempeltarten, ligeledes som Hundene. At billige og befordre, at Hunden, disse vore værdige Allierte, som i nærværende bær derlige Krig havde staaer og saa trolig bie i at vedligeholde Ro. lighed og god Orden i Vestindien, han sigtede til Historien, om Blodhundene paa Øen Jamaien mod Maronerne bleve ihielstaaede var den største Utaknemmelighed af Verden. Den nerasende Vrede skulde blot udøves mod de fuldaarige Han og Hanhunde; men hvorledes skulde man da begynde med at bestemme Alderen, med mindre der ved Kirkerne blev holdt er Slægt og Abneregister paa Hundene, som paa Veddeløbs bestene, Dersom Staten fordrede en Skat paa Hundene, saa ønskede han at den blev lagt paa vis Klasse af Mennesker, Hr. Windham misvilligede det Billen men og tillige den Maade, paa hvilken Hr. Sheridan talede imod samme DePenton haabede, at man ikke vilde afmaale Paataget efter Hundens Størrelse; thi eller skulde han, som var Huse, notsom beriendt, og velde i Pund mere end en adel Lord i Overhuset, vist komme til at bære det største Paalæg i Rige, Hr. Courtner saade: at Ør Den som fornemmelig for de stattels Faars Skyld som Hundene vilde rivendel havde indbragt denne Bille var maaster en Pothagerer, og troede at han forhen selv havde været et landant Der. - Dr. Plet, som ikke vilde gierne lade dette Paalægtere, lovede at forslaae der i en Subsidie Committe dog en forandret Stiftelse.