Københavns Adresseavis, 1794-06-18
Ved den ordentligste Behandling af Tørvemosen, forstaaer Selskabet, at Gravene føres aarligen paa rallele og i lige Linie tvers over hele Mosen, saavidt mueligt være kan, at Vandet enten afledes ved Grav, ning, Øsning eller nogen Maskine, at enhver Grav nyttes i Dybden paa en Tørv nær, at Grønsværen, Affald og Smulinger af Tørven igjen nedkastes i Graven, naar den ganske forlades, for at befordre Vexten af Vandplanterne og nye Tørve=Jords Tilvext i Tiden, m.v. Ved Attesterne maae Omgangsmaaden, Mosernes Størrelse og Beskaffenhed, og Mængden af den opskaarne Tørv oplyses og bevises, og end videre forklares, om man der i Egnen forhen har behandlet Tørvemoserne ordentligen eller og man nu først dermed har begyndt, hvilket alt ved Bedømmelsen, vil komme i Betragtning. Enkelt Mand vil komme til at samæske med enkelt Mand og Bye med Bye. Æstningen maae indsendes i December 1796. Disse Premier udsættes for Jylland og Fyen, særskilt, og særskilt for de øvrige Øer. 48. J Heeder, Overdreve, Skove og paa andre Steder findes mange Moser, hvilke kommer til ingen eller megen liden Nytte enten som Græsning og Engbund eller som Tørveskier betragtede Selskabet udsætter i denne Henseende følgende Premier For Besaaningen eller Beplantningen af de største eller fleste af ovenmeldte Moser med Elle Vidier eller andre i fugtig Grund voxende Busk og Træe Sorter efter Bekiendtgiørelsen af dette, den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For de største og fleste Moser derefter, den anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. For de derefter, den tredie Sølv=Medaille eller 5 Rdlr. Disse Premier kan ei æskes for December 1798, og Attesterne maatte forklare, at besaaningen er skeet 1794, og at de unge Planter i August eller September 1798 befandtes i god Stand. Ligeledes maae forklares Mosernes Størrelse, udi Tønder Land, og Planternes ungefærlige Mængde. De udsættes som næst forrige særskilt for Jylland og Fyen, og for de øvrige Øer ligesaa Dersom Selskabet skulde blive underrettet om nogen mærkelig og stor Flid udi saadanne Mosers besaaening, da vil det efter Omstændighederne forhøie disse Premier. 49. For den største Mængde, ikke mindre end 50 Fierdinger, i de norske Farvande fangen, og i lukt Fartøi strax virket og bedst nedsaltet feed Høst Sild, Selskabets første Guld=Medaille eller 100 Rdlr. Premien maatte æskes inden sidste December 1795, og i det mindste maatte af forbemeldte Mængde til Selskabets Eftersyn og Undersøgning nedsendes 5 Fjerdinger. Attesterne maae ei allene formeligen og ordentligen godtgiøre, at Silden er fangen i benævnte Farvande, samt ganet, virket og nedlagt i et saadant Fartøi, som forhen meldt er, men de maatte endog tydeligen bevidne, at Fangsten og Behandlingen er foranstaltet af danske eller norske Redere, samt at den hele Mængde virkeligen er fisket ved et og det samme Fartøi. Ved Æskningernes Bedømmelse vil den have Fortrinet, som, naar alle øvrige Omstændigheder, ere lige, tillige meddeler en ordentlig og tilforladelig Efterretning om den brugte Maade i at fange og behandle Sildene, som og om det dertil anvendte Redskab, saavelsom om Fartøiets Størrelse og Beskaffenhed, samt og hvor, og hvor langt fra Kysten Fangsten er skeet. 50. For den største Mængde bedst røgede Sild beviisligen fra et Silde=Røgerie i Norge, inden eller udenrigs afsat, giver Selskabet sin tre, die Guld=Medaille. For den næste Mængde derefter, den første Sølv=Medaille. For den næst paa følgende, den anden SølvMedaille. Mængderne lader Selskabet til videre ubestemt. Premierne, som æskes til Udgangen af Aaret 1795, udsættes kun for Stæderne og deres Borgere, og maae ikke ved noget andet Selskab være asket. Premier for samme Sild. Prøver i det mindste af 100 Stykker nedsendes med Attester om deres Lighed til Resten. Dersom der med Æskningen følger Efterretning om den Jndpakningsmaade, som man har anseet at være den bedste, og Oplysning om, hvorvidt man kunde kiende og ved Erfaring have prøvet Forskiellen. imellem den holsteenske Silde=Røgningsmaade, den Varmouthske, som det Bergenske nyttige Selskab, har bekiendtgjort, og den hollandske, vil saadant være Selskabet behageligt, og naar Resten er lige, ved Premie Tilkiendelsen tages i Betragtning. 51. Da Selskabet med Fornøielse har erfaret, at Drivgarn vedbliver at bruges med Fordeel i Jsefiorden; saa udsætter det atter for Fiskerierne der, drevne paa samme Maade, følgende Premier, nemlig: For den eller dem, som inden Aarets Udgang 1794 godtgiør, med Drivgarn at have gjort den største Fangst af Sild eller andre i Jsefiorden, faldende Fiske=Sorter, 20 Rdlr. For næste Mængde 15 Rdlr., for den derefter 10 Rdlr. og for den derpaa 5 Rdlr. Selskabet lader med Villie Mængderne ubestemPremierne æskes til hvert Aars Udgang. Den første Premie kan af een og samme Person ikke vindes meere end een Gang, og til de ringe, re Premier kan man ei sammæske uden med større Mængder af Værdie, end dem, hvorfor Premie forer vunden. For saavidt Fangsten er skeet uden forGabet, vil Selskabet tage den dermed forbundne større Besværlighed i Betragtning til at forhøie Premien. De Æskende maae ei allene tilføie deres Æskninger den fangede Mængde, men og Prisen Fistene ere solgte for, samt Stedet, de især ere solgte paa 52. Svartfuglen *) fanges i Almindelighed i Jsland og paa Færøerne paa en Maade, som gierne er forbunden med Livsfare. Omkring Drangøe i Skagefiorden i Island fanges den derimod paa en Maade, som er ikke mindre end færlig, hvilken Maade det kongelige Rentekammer ved en trykt Afhandling i det danske Sprog har ladet bekiendtgiøre paa Færøerne, for der at efterfølges. Da denne af Hr. Lektor Olavsen beskrevne Maade er meget sikker, og kan blive enhver, som bruger denne Jagt, til merkelig Tieneste, og Svartfuglens Fangst er ikke een ubetydelig Nærings Green der paa Øerne, saa udsætter Selskabet til Befordring af det Høilovlige Rentekammers priselige Hensigt følgende Premier. For den, som omkring Færgerne lykkeligst betiener sig af den drangerske Maade at fange Svartfuglen paa, 30 Kroner. For den, som dernæst gjør den lykkeligste Fangst, 20 Kroner. For den derefter, 10 Kroner. Dersom lige Fangst anmeldes, faaer den Fortrinet, som først har betient sig af det bekiendtgjorte Middel. Æskningen, som maae geledes af troeværdige Attester og Sagens Rigtighed, og anføre baade Fuglenes Mængde og Tiden de ere fangede udi, indsendes inden Udgangen af Aaret 1795. 53 At Dannemark ikke skulde kunne naae Fremmede i den Konst at giøre Most, det kan saa meget mindre tvivles paa, som man haver allerede gode Prøver, som forud lover det, og flere vil upaatvivlelig findes, især om Mostens Brug blev ikke agtet for ringe for vore Borde. For derfor at see denne Hiemviin bragt i Erindring, og Vedkommende som tillægger sig den, belønnde, udsætter Selskabet følgende Premier: For den bedste Most af Æbler eller Pærer, samt Ridsviin, frembragt i Dannemark af dette eller tilkommende Aars Frugter, giver Selskabet. sin første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. For næst bedste derefter, den anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. 7) Ved Svartfuglen forstaaes under et almindeligt Navn, de 4 Arter, (i Almindelighed saa kaldede Alker) som efter Professor Brynnichs Navngivelse i hans Ornith boregl, kaldes: Alca TordaA. unisulcata, og Uria Lomvin, og U. Troille, egentlig 2 Arter af Alker og 2 Arter af Lomvierhos ham. See Olavsens og Povelsens Reise 1. D. C. 527. S. 355. Selskabet vil for det første ikke see saa meget paa Mængden som paa Godheden. En 4 Flasker, vel forkede, og forsynede med Harpix, vil indsendes til Selskabet til fornøden Prøve, og troeværdige Attester bevidne, at Mosten er her i Dannemark gjort og af indenlandske Frugter, allene. Æskningen skeer inden Udgangen af Aaret 1795, og Premierne udsættes for flere Aar. 54. For den Borger, som fra en af de danske Kjøbstæder uden for Kjøbenhavn inden Udgangen af Aaret 1794, tilsender Selskabet den beste Prøve, ikke mindre end 8 Flasker af Øl Sorter, bryggede hos ham selv af Malt, som han enten selv har gjort, eller som er gjort paa Steder, hvor han boer. Samme Øl maae og være brygget, for offentligen at sælges. For den beste Sort og tillige største Mængde, som deraf er brygget, Selskabets anden Guld=Medaille. For den næste i Godhed og Mængde, Selskabets tredie Guld=Medaille. For den derefter, den første Sølv=Medaille. Øllet maae ikke være tilsat noget Slags Kryderie, og allene bestaae af Malt og Humle foruden dets Vand og Gjer. Malt=Spiren maae ei heller være anvendt ved Øllet hverken ved Maltet, da det derfra bør renses, ei heller derefter for at give det en bruun Colleur, som slet ikke vil blive paaseet Det vil og blive bedømt efter sin indvortes Godhed mere end efter sin Mængde, da hiin især her paasees, hvor Egenskaber kunde være i Strid med hinanden. Mængderne som kan brygges, bestemmes ikke, fordi det for nærværende bliver Selskabet meest om Godheden at gjøre, og udsættes Premier for flere Aar. Øl=Sorter kan indsendes af Værdie fra 2 Rdlr. til 8 Rdlr. Tønden efter enhvers Behag; men Priserne, hvortil Øllerne kan sælges, maae følge med de merkede, vel forkede, eller med Staaltraad forsynede og numerede, Flasker, som desuden geleides af Attester, at Prøverne svarer til den angivne Mængde, der haves hiemme, er brygget til samme Tid. Uklaret Øl kan det ikke nytte at indsende. At Øllet kan klares som Viin, ved Brissel (Huus blas opløst i Viin eller Øl) i større eller mindre Mængde efter Øllets Styrke anvendt, og omklaret dermed, naar Øllerne ere af de stærke Sorter, er bekjendt. Ved Bedømmelsen vil tillige blive paaseet Priserne, Øllerne kan sælges til, og Tiden de kan holde sig udi, hvorfor og Brygnings=Tiden da Ølles er bleven brygget, maae med Priserne anmeldes. J Anmeldelsen maae tillige tilføies, og ved Attester, bevises, om noget, og da hvor meget af Øllet, er udskibet til fremmede Steder, tillige med den der erholdte Priis. For dem, som ellers maae have Lyst at lære Bryggerkunsten fra Grunden af og blandt andet indsee Fornødenheden af Thermometeres Brug saavel ved Maltgjøren som ved Brygning anmerkes, at et Skrift under Tittel, The Theory and Practiceof Breving by Michael Combrune, Brever, trykt til London 1762 i Qvart og siden i Octav, forhen anmeldt, giver derom en Underretning, som enhver Brygger her i Landet med Føie kan sætte høieste Priis paa Hr. Bergraad F. V. Heun har og især betjent sig deraf i hans Versuch alle Arten Bier nach englischen Grundsatzen zu brauen, 1ster Th. 800, som faaes paa vore Boglader. 55. Da det er bekjendt, at Holland for Handelens Skyld paa Opindien aarligen gjør anseelige Leverancer til Dannemark og Norge af JeneverBrændeviin; men det dog ikke kan feile, at Dannemark jo ligesaavel som Fremmede maae kunne distilere Jeneveren, hvortil Norge desuden haver Enebærene i Mænde; saa udsætter Selskabet. For den beste Prøve af dansk eller norsk Je never, af Smag og Coleur liig den Hollandske, ikke mindre end 5 Tønder, hvoraf en Pot inden 1ste December i Aaret 1794 fremsendes til Selskabet, sin tredie Guld=Medaille eller 25 Ridr. For den næst beste Sort, ikke mindre end 3 Tønder, Selskabets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Med Proverne maae følge troeværdige Attester, at det hele, som indsendes til Selskabet, saavel Brændeviinet selv som den paasatte Enebær, er brændt og destilleret her i Rigerne og af danske og norske Produkteer. 56. For beste Sødmelks=Oste gjorte i Dannemark efter Bekjendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 2 Skippund, Selskabets tredie GuldMedaille eller 25 Rdlr. For beste derefter, ikke mindre end 1 Skippund, Selskabets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hver geistligt Stift, og æskes inden næste Aars Udgang. (Slutningen følger.)