JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1786-09-15
Fra det Brandenborgske den 29. August. Den høisalige Konges Fødder have de 2 sidste Dage i hans liv været ganske sorte, og den store Monark har altsaa tydelig stet hans Livs Ende nærme sig. Endnu den 13 troede man, at der var endnu Haab til Bedring, da Vandet begyndte af sig selv at trænge sig ud af Fodderne; men herpaa fulgte en saadan Afmagt, at Kongen faldt i en Art af Døsighed. Den 15. om Morgenen ditterede han endnu en vel overlagt Depesche, og meddeelte General=Lieutenant v. Rohdich Dispositionen til en Manøvre med en fuldkommen rigtig og passende Anvendelse paa Terreinet: en Disposition, som var Seiervinderen ved Molwitz værdig; men tabte strax derefter Bevidstheden. Da han den 16. havde tabt Mælet, søgte han endnu ved Tegn at gjøre sig forstaaelig; men om Aftenen efter Klokken 10, hørte og dette op, og ved 3 Slet og Morgenen blev Legemet forladt af den store Siel. J Monarkens sidste Leyedage var Stats- og Cabinets=Minister, Friherre af Hertzberg, den eneste, som var Monarken til Selskab, og den eeneste Statsmand, som han saae hvem han og, uden Afladelse, gav de største Beviser paa hans Agtelse, hans Tilbøielighed og Tillid, ligesom han og nogle Dage for Døden forærede Ministeren en prægtig Porcelains Tafsel=Service. Altsaa var og denne Minister den, der saa at sige, har tillukket den høisalige Konges døende Øine: han var det og, der saa strax gav Hans Majestæt, den nu regierende Konge Efterretning om Kongens dødelige Afgang. Den nye Konge komstrax, og blandede sin Graad med Stats Ministerens og alle Nærværendes. - Da den nye Konge den 18 om Morgenen forlod Potsdam, sagde han til de forsamlede Officerer; Mine Herrer: "jeg anbefaler Dem Subordinationen, Disciplinen, og i Besynderlighed, Menneskelighed."
Jyske Efterretninger, 1786-09-15
Den anbefalede Liig=Text over H. M. Kongen af Preussen, er af 1. Krømk. B. 17 Cap. 9. Vers. Jeg har været med dig, i hvor du haver gaaet, og haver udryddet alle dine Fiender fra dit Ansigt; og gjort dig et Navn, som de Stores Karn, som er paa Jorden.
Jyske Efterretninger, 1786-09-15
Af en Skrivelse fra Thisted den 8 September. Jkke uden med sand Veemodighed maae jeg mælde den Ulykke heele Thyeland og Mørsøe blev hiemsøgt med Mandagen den 4 September sidstafvigte, som begyndte om Morgenen med Blæst af Øst=Sydost, og nærmere mod Middagsstunden drog Vinden sig til Synden Sydvest, hvor der da begyndte med saadant Uveir, Storm og Rign, som vedvarede over 4 Timer. Enhver tænkte, at alt skulde have undergaaet, og Elendigheden var uden Lige, utallige Gaarde ere blevne ødelagde, og Tilstanden overalt er den sletteste. Her i Byen er vel ingen Huse kastet overEnde, men alle derimod af Uveiretsaa forrevne at den største Deel af Tagene er bleven for det meeste ødelagt. Paa Landet er det endnu langt værre, ingen kan see det uden med taarefulde Øine. Heele Gaarde og Huse ere omkastede, hvoraf den allerede mældte Deel bedrager sig fra 4 til 500 Stkr. og de tilbagestaaende saa forrevne, at det med Ynksomhed maae betragtes. Herregaardene og Præstegaarden har ikke undgaaet dette Uveir at jo ogsaa endeel af Huusene ere omkastede og de øvrige stærk beskadigede, af Kirker er endeel beskadigede og Wangs Kirke er reent nedslagen. Den hastige Voldsomhed, harog nogle Mennesker stærk beskadiged, og endeel Creaturer bleve ødelagte for Folkes Øine, uden at de kunde frelse noget deraf Mangfoldige Huse er for dette Uveir blevet et Offer, mange Mennesker store og smaa ere blevne foraar mede, og mange blandt disse ganske bragte til Bettelstaven. En stor Deel af Thye og Morsøe er saaledes en sørgelig Steenhob for disse ulykkelige, og Følgerne for dem af denne Tildragelse kan endnu ikke oversees. Det velsignede Korn som endnu staaer paa Marken, deels opskaaren og deels groede, ere og paa en unkelig Maade tilreed, men dog (Gud være lovet) ikke nær saa hardt, som Orcanen og Uveiret ellers var stærk til. Hvad Skade der paa Vandet er skeet, har man endnu ikke hørt noget fra Havsiden, men herved Thisted laae for Anker en Galiase paa en 400 Tønder, der blev dreven i Land og slaget i tusinde Stykker, og Folkene med stor Livs Fare bierged.
Jyske Efterretninger, 1786-09-15
Aalborg den 15. September. Efter Forlydende er Studiosus Brandt, Jnformator ved det Kongelige Waisenhuus, af Hans Excellence Hr. Geheimeraad Scheel Plessen, kaldet til Sognepræst for Bierregrav og annecterede Meenigheder i Viborg Stift. Hr. Justitsraad og Professor Hirschfeld i Kiel (der er bekiendt overalt at sine Skrivter) er derfra kaldet til Cassel som Jnspector over den saa kaldede hvide Steen, med en aarlig Gehalt af 1800 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1786-09-15
Fortsættelse af Forordningen angaaende Brændeviinsbrænden og Kroehold paa Landet i Danmark. (See forrige No.) 10. Til Lettelse og Sikkerhed for dem, som deslige Forbrydelser paa anden Maade kunne opdage, vil H. M. hermed ydermeere have befalet: at, naar nogen, være sig enten udi Kiøbstæderne eller paa Landet, skrivtligen anmælder for vedkommende Herredsfoged eller Birkedommer, at een eller anden, som boer under hans Jurisdictions District, haver uberettiget enten brændt eller solgt Brændeviin, holdt Kroe, eller i andre Maader handlet imod denne Forordning, og tillige navngiver tvende eller flere lovlige Vidner, som Gierningen er bekiendt, skal samme Rettens=Betient være pligtig at behandle Sagen paa Giesterets- og lige Maade, som for de Sager, der angaae Comsumptions=Svig, ved Forordningen af 15de October 1778, dens 15de Kapitel, befalet er, ligesom og, hvad Dommer eller Skriver i deslige Sager forrette, strax gives beskrevet. Og, som disse Sager, med hvad deraf dependerer, maae angives, føres og skrives paa ustemplet Papiir, saa betaler Angiveren, for enhver saadan Sag ikkun, saasom: til Dommeren i alt 16 s. samt til Skriveren, naar Domsacten ei er over trende Ark, tilsammen 32 s. og er den over 3 til 10 Ark, da for hvert Ark 10 s. men overstiger den 10 Ark da ikkun for de første 10 Ark, at Ark 10 s. og ei videre. - Skulde nogen Rettensbetient enten vægre, eller utilbørlig opholde, nogen Angiver med hvis her foreskrevet er, skal han derfor være undergiven General-Fiskalens Tiltale til vilkaarlig Straf efter Sagens Omstændigheder; dog skal enhver Angiver være pligtig at anmælde deslige Forseelser strax, eller i det seeneste inden Aar og Dags Forløb, efter lat de ere begaaede, saafremt han vil vente at nyde af sin Anmældelse de ved foregaaende 7de Artikel for ham fastsatte Fordeele; da Angivelser og utilladeligt Brændeviinsbrænden eller Kroehold, som for længere Tid siden maatte være forøvet, ikke skulle antages til Paatale, ei heller geraade den Anklagede til Fornærmelse eller Penges Udgivt i nogen Maade. (Fortsættelsen følger.)¬
Jyske Efterretninger, 1786-09-15
Man hører fra alle Kanter her omkring store Ødelæggelser, den ere foraarsagede ved sidste haarde Veir den 4 Septembr. i sær Vester op i Landet, hvor mange Huse, i sær Lader, ere omblæste, baade Vesløsgaards og Ullerupgaards Lader. Der er ogsaa skeet stor Skade paa Kornet, der deels var omhøstet, og deels endnu stod ved Reden, og formedelst det vedholdende Regnveir, er Hosten endnu paa mange Steder meget vanskelig og overmaade besværlig, saa man frygter for at Kornpriserne vil ikke blive lettere i Aar, end de vare i det forbigangne Aar. - Paa Nibe Marked den 13. Sept. kostede Sæde=Rugen fra 3 Mk. 4 s. til 6 s. Skieppen, for Honningen blev givet 2 Mk. 8 s. for Kanden, for Smørret 8 til 10 s. Pundet, Gæs 20 til 24 sk. Stykker, et Par Ænder 20 sk. - Ligeledes have og Priserne været her paa Markedet i Gaar. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1786-09-15
Den 9 hujus blev Hr. Wandall leveret fra en Søefarende, som anbefaler sig under Guds naadige Varetægt og Førelse paa sin Reise Den 14 befandtes ved Cassens Aabning i Papiir med Hosskrivt: Fra en Fader og Moder, som takker Gud for deres trende Børns Befrielse udi Børnekopperne fra Skade paa Syn og Lemmer =J lose Penge For hvilke paa de Fattiges Vegne allerskyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1786-09-15
Døde. Den 5, hujus i Nibe Peder Jensen Gielstrup, 60 Aar. Den 8. Jens Nielsen Færch, af Kopper, 8 Aar. Den 7, i HasseriisEnkekonen Karen Willadsdotter, 75 Aar, som i mange Aar havde været Jordemoder. Den 12 paa Aastrup Hr. Cancellieraad Sveistrups Hustrue, Frue Anne Magrethe Guldberg, 44 Aar. Den 7, hujus her i Byen Skoelikker Christen Jensen, Wittrups Søn, Jens Christensen, i sit 7 Aar. Den 10 Nicolai Elsner af 2det Geenadeer Compagnie hans Datter, Caroline, af Kopper, 4 Aar. Den 11 Anne Sophie hendes Søn, Gottfried af Kopper, halvandet Aar. Den 13. Grenadeer Scheites Dotter, af Kopper, et trefierdedeel Aar. Den 14, Grenadeer, Naalers Søn, trefierdedel Aar.
Jyske Efterretninger, 1786-09-15
Bekiendtgiørelse. Det Andet Binds 1ste Hefte af de Patriotiske Samlinger 8 1/2 Ark udkommer i Morgen og kan afhentes hos den residerende Capellan Hr. Wandall. Samme indeholder: Bør vel en Forfatters Navn være bekiendt, naar han selv vil holde det skiult: - Afbilding af nogle enkelte Caracteer=Træk af den nu værende Konge i Preussen. Noget i Anledning af de 3 første Numere i de Patriotiske Samlingers 4de Hefte. - Historisk Efterretning om Greven af Saint Germain. - Noget om Annibal Stie pan, eller Prinzen af Albanien. - Emilie til Cleon. - Grans Kirker paa Hadeland. (Et Forsøg i den malende Poesie.) - Nogle natlige Betragtninger i Julii Maaned d. A. - Om den Preussiske Cammeral-Forfatning. - Noget om Veiene. - Noget om den afdøde Konge i Preussen. - Et kort Piekast paa Bog Forfatteriet i Tydskland. Det første Binds 4re Hefter er complet at faae endnu til Kiøbs paa Trykpapiir for 10 Mark og nogle saa paa Skrivpapiir for 2 Rdlr. naar der tillige subscriberes paa de følgende Hefter.
Jyske Efterretninger, 1786-09-15
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af følgende Jndhold: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormaren, Dytmersken og Olden, borg. Giøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Claus Bang Provst i Holmans Herred og Sognepræst for Piedsted og Gaars, tef Meenigheder i Riber Stift, som Skifteforvalter efter afgangne Provstinde Margaretha Høstmarck, fød Suhr, af bemældte Piedsted, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, ved Proclama lub pæna præJusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger Samler samt Altonaiske Mer tur, 3 Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemældte afgangne Provstinde Høstmarck ligesom og Arvingerne efter hende, de første for saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb og de sidste for deres Arveret at anmælde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade, at tage Vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 25. August 1786. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Provst Hr. Claus Bang, Bevilling at maae som Skifteforvalter i Aviserne, indkalde afgangne Provstinde Høstmarcks Creditorer og Arvinger. Jndkaldes herved, sub pæna præclusi & perpetui silentii. med Aar og Dags Varsel, afgangne Provstinde Margarethahostmarck, fød Suhr, hendes Arvinger og Creditorer, de før se for at bevise og iagttage deres Arveret, og de sidste for at enmælde og beviisliggjøre deres Fordringer, da enhver skal ve erfares Ret. Og tiener til vedkommendes Efterretning, at en skiftesamling er berammet, at holdes i Stervboet den 25. Oc løber næstkommende. Piedsted Præstegaard ved Fridericia den H. September 1786. C. Bang.
Jyske Efterretninger, 1786-09-15
En stor Bilægger med 6 messing Knapper anvises til Kiøbs i Bogtrykkeriet, ligeledes anvises der et Huus med 3 Stuer, lokken, Loft, Gaardsrum, frisk Vand og lidet Haveplads for en Familie.
Jyske Efterretninger, 1786-09-15
Jos Klokker Milling tages imod Subskription paa Smøllers bestaaende af Bordblade, blaa og hvide Platminacer, afer til Aalborg er ankommen et Partie Schlesviger Fasance, lange og runde Terriner, Vandfade med Kander, Urtepotter, Stinkepotter, Siebøtter, Smørkander, og smaa Fliser til Borde af adskillige Sorter; ligeledes alle muelige Sorter Rensborger Steentøi, aflange og runde Terriner, Ponsche=Bollie, Fadde- og Tallerkener, Siebotter, Stinkepotter, Platmenacer, Urtepotter og Sukkerdaaser, Smørkander, Skrivertøi, Blæk= og Sandhuus. Manden som har dette til Forhandling, logerer hos Heyle Larsens Enke i Slotsgaden. Rammes, vorder førstkommende 5. October om Formid Skiftet efter afgangne Mette Marie Kolding, sal. Knud dagen Kl. 10 foretaget i Mygdal Skolehuus af Schierup. Vertshuusmand John Erichsen Holm, være fleere Credi Skulle der til Stervboet efter her i Byen afdøde Borger og torer, end de som allerede sig anmældet haver, ville samme fremkomme med deres Krav ved holdende Skiftesamling udi Stervboets Gaard 6 Uger fra Dato, førstkommende 25. Octobr. om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, da Skiftet samme Tid ventes at vorde sluttet. Aalborg den 13. Septembr. 1786. syder Hofmans her i Vien, den strue, indkaldes herved at møde ved Skiftets forventende Slutning udi Stervboehuset førstkommende 24. Octobr. om Eftermiddagen Klokken : Slet, enhver sin Ret at iagttage. Aalborg den 12. Septembr. 1786.
Jyske Efterretninger, 1786-09-15
Natten imellem den 22 og 23. Julii sidst er ulovlig undvigt Al fra sin i Fæste havende Halvegaard, Mogensbeck i Bindslef Sogn af Baggesvogns Gods Fæstebonden Michel Sørensen, ved Undvigelsen var han iklæd en blaa Vadmels Vest med metal Knapper, et Par gule skind Buxer, et Par blaa Strømper paa Benene og et par Træskoe, samt en gammel Hat paa Hovedet; thi bliver bemældte Michel Sørensen, der ikke kan forevise Pas eller Skudsmaal, uden det er falsk, herved efterlyst med tienstligst Anmodning til alle Forekommende, at de behagentlig ville anholde ham og mig derom med Posten pr. Aalborg eller Hiøring meddeele Efterretning, da jeg strax skal fore Anstalt til hans Afhentelse, og de ved hans Anholdelse foraarsagede Omkostninger betalt. Baggesvogn den 29. Julii 1786. M. Gleerup. sen af Aalborg Hospitals Godses Reserva Mandskab, navnlig E Niels Espensen Sierup, som tiente Jens Kalstrup i Freylef, er den 25. denne bortrømt. Denne Bortrømte, som var 61 og en halv Tomme høi, og foerlemmet, havde et langagtigt rund Ansigt og hvidegraa Haar. Ved Undvigelse var han iklædten hvid Vadmels Trøie med metal Knapper, en stribet Undertrøie med dito Knapper, et par hvide Vadmels Buxer og et par uldene Strømper; hvilket var alt hvad han af Klæder eiede. Paa Fødderne havde han Lær= eller Træ=Skoe. Enhver, som enten maatte kunde give nogen tilforladelig Oplysning om denne Undvigte, som er 22 Aar, hans Opholdsted, eller og antræffe ham, ville i første Fald meddeele mig denne Underretning, og i sidste Tilfælde anholde ham, og tilmælde mig hans Paagribelse, hvorefter jeg skal føie hurtigste Anstalt til hans Afhentelse, og de ved hans Anholdelse foraarsagede Omkostningers Betaling. Aalborg den 30 Augusti 1786. Trap. Haurs Laursen fra Læsøe, der foer med et af Hr. Kiøbmand 2 Lars Larsens Skibe fra Kiøbenhavn, skal efter Beretning være død udi Marseille i Januarii Maaned f. A.; hans her efterladte ringe Stervboe er af mig strax taget under lovlig Skiftebehandling, til Deeling imellem hans Enke Maren Pedersdotter og deres i Ægteskab sammenavlede Søn, Lars Laursen; men da den sidste er og i nogle Aar har været Landet fraværende, formodentlig farer til Søes; saa indkaldes han herved til Møde ved Skiftets Foretagelse i Fogedgaarden Klitgaard den 28. September og 12. October førstkommende, for selv under Skiftet at iagttage sin Ret. Til samme Tid og Sted ville og Stervboets Credi= og Debitorer møde. Klitgaard paa Læsøe den 1. Augusti 1786. Hesselholt.
Jyske Efterretninger, 1786-09-15
Nandagen førstkommende den 2. October Auction. M. og følgende Dage, bliver der i Konsted, Præstegaard, Nørhald=Herred, holdt offentlig Auction, paa endeel Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Trævahre, Borde, Stole, gode jernbundne ege Kister, Skabe, Sengesteder, og Sengeklæder, Linnet og Gangklæder a., gode Bester, Køer, Faar, Lam og Sviin, Vogne, Plove, Harver, Hestetøie, noget nyt erge Tømmer, med et temmeligt Antal Bøger af forskiellig Sprog m.v. Alt salig afdøde Hr. Provst M. Marcusen Marqvardts Stervboe i Konsted, tilhørende, de Lysthavende vilde derfor til samme Tid og Sted, behagelig indfinde sig, da Auctionen begynder imellem Klokken 9 og 10 Slet, og AuctionsConditionerne nærmere blive bekiendtgjorte. Tvede den 30. August 1786. Lars Blichert.
Jyske Efterretninger, 1786-09-22
Blandede Sager. Da Provsterne og Jnspectorerne paa den samtlige Lutherske Geistligheds Vegne, ønskede den nye Konge af Preussen Lykke til Thronbestigelsen m.v., gav H. Majestæt dem et meget naadigt Giensvar, og lagde denne Forsikring til: "At høisamme altid vilde have alvorlig Omsorg, for Religion og Christendom, og tillige stedse have de Fattige i Erindring. J det Gemak, hvori den høisalige Konge døde, stod det bekiendte skiønne Uhr, som har dette Paaskrivt: Diem perdidi. (jeg har tabt en Dag) tilligemed Keiser Titus's Statue. Uhret løb udtil lige den samme Tid, da Kongen for sidste Gang hav Øinene opslagne. (Titus Vespasianus sagde disse Ord engang om Aftenen ved Maaltid, da han kom i Tanke om, at han den Dag ingen Velgierning havde forrettet. Naar kunde Kongen sige det samme?) Da Finantzministerne havde deres første Audience ved den nu regierende Konge, skal Monarken, iblandt andet, have udladt sig saaledes Mine Herrer, jeg veed, at Souverainerne ikke altid ville høre Sandhed; thi denne er undertiden ikke behagelig; men jeg vil plat ud vide den; og De giøre mig en Fornøielse, saa ofte De sige mig samme. Jeg giver Dem mit Kongelige Ord: at jeg ikke vil være veed derover., J Henseende til Kirker og Skolevæsenet har Kongen ved en vis Leilighed yttret følgende Dom: "Jeg vil, at den christelige Religion skal haandhæves; thi den er Statens Støtte. Vi ere Christne, og have Aarsag at takke Gud, at vi ere det. Jeg er tolerant, og vil ikke have, at nogen for sine egne Meeningers Skyld skal forfølges; men paa christelige Prædike= og Lærestole bør og være christelige Lærere. Jeg vil ikke, at mine Undersaatter skulle hengive sig til Overtroe og Sværmerie; men ligesaa lidet vil jeg, at Frietænkerie- og Socinianismus skal tage Overhaand., Overalt staaer Morgenen af Kongens Regiering en herlig og bliid Dag. Staden Biserta, som hører til Tunis, og ligger 15 Mile nordvest derfra, er i de sidste Dage af Julii Maaned ved Bombardering af den venetiansk Flode, næsten forvandlet til en Steenhob. Endog de Europæiske, besynderlig de Franske Kiøbmænds Huuse og Magaziner, ligge i Aske.
Jyske Efterretninger, 1786-09-22
Det Russisk Keiserlige Hoffes Plan, at bringe 33. Millioner Rubler, Papiirpenge i Omløb, er bragt i Fuldbyrdelse. Af disse ere 22 Millioner bestemte til et Laan for Adelen, og 11 til et Laan for Borgestanden. Man mælder fra Paris den for de forenede Stater af America særdeles ufordeelagtige Anmærkning, at det fra NordAmerica hidtil komne Tømmer er formedelst dets hastige Forraadnelse befundet ganske ubrugbart til Skibstømmer. Ogsaa Skibet America af 74 Canoner, som bemældte Stater have foræret Kongen af Frankerige er allerede halv forraadnet, inden det blev brugt.
Jyske Efterretninger, 1786-09-22
Den indvortes Spliidagtighed i de foreenede Nederlande, vedvarer baade imellem Stat og Stat, og imellem de fleste Staters Jndbyggere indbyrdes. Blods Udgydelsen er allerede begyndt ved den lille Stad Elburg, som Staterne af Geldern ved militair Magt haver ladet indtage, hvorved efter Beretning de fleste af Jndvaanerne ere blevne uddrevne, af Staden (ligesaavel som og af Hat tem, men paa den anden Side en General og en Officeer, skal være blevne skudt, foruden andre døde og saarede.
Jyske Efterretninger, 1786-09-22
Staterne af Holland have og allerede taget nye og haarde Beslutninger imod Arve=Statholderen, hvorved den Oraniske Families Værdigheder og Rettigheder endnu meere krænkes og fornærmes.
Jyske Efterretninger, 1786-09-22
Paris, den 21. Augusti. Det var meget ønskeligt, om der ved alle Strandinger nøiagtigen og strængelig maatte udforskes og undersøges, om Skib og Gods var strandet af Forsæt, eller af Nød; thi det er at befrygte, at endeel Strandinger undertiden skee af første Aarsag: at maaskee Skib og Ladning undertiden er for høit assureret, og at maaskee og undertiden de Vahre ere assurerede, som aldrig have været i Skibet, m.v. Et saadant Tilfælde har man nyelig havt i Marseille, hvor en Kiøbmand, ved Navn Paseal Estuer, er bleven dømt til at pidskes og brændemærkes, samt være Galeislave i 30 Aar, fordi han tilligemed sin Skipper havde gjort det Anslag, at lade falske Vahre, som han havde ladet for høit assurere, undergaae tilligemed Skibet selv Skipperen skal udstaae samme corporlige Straf, men kuns gaae 5 Aar i Galei Slaveriet. - De, der ved et Tyverie af det Slags, berøve deres Næste, og tillige forstyrre den almindelige Credit i Handel og Vandel, fortiene vist en høi Straf. - J det geheime Raad er det nu besluttet, at Hoveriet i det ganske Kongerige, ikke skal finde Sted anderledes, end efter Penge=Taxt.
Jyske Efterretninger, 1786-09-22
Brüssel, den 28 August. Keiseren skal være findet, at drage det gamle Project, om at anlægge en Canal fra Antwerpen til Brugge, igjennem Landet Waes, igien for Lyset. Herved ville da Hollænderne endnu vorde unddragne de Fordeele, som Schelde=Flodens Tilsluttelse forskaffer dem.
Jyske Efterretninger, 1786-09-22
Kiøbenhavn, den 29. Augusti. Det er bekiendt, at den Kongelige Kasse ved den i de foregaaende Aaringer værende Indretning ved den Jis landske Handel, aarlig har maattet tilskyde noget anseeligt. Men ved den nedsatte og forlængst tilendebragte Commission har man dog befundet, ved at gaae ind i et nøiagtigt Detail, at Handelen, i og for sig, ingenlunde er ufordeelagtig, men at den meget meer, under en anden og meer passende Forfatning, kan bringe betydelige Fordeele baade for Jisland og for Entrepreneurerne af denne Handel, i de øvrige Kongl. Stater. En Erfaring af meere end 20 Aar har tilstrækkelig lært, at de Islandske Retour vares Udsalgspriis langt overstiger de derfor givne Cargaisonvahre, med de dertil regnede Fragt=Assecurantz, og andre nødvendige Bie Omkostninger. Derimod synes den Kongelige Kasses Forliis ene og alene at have sin Grund i de store Omkostninger, som altid ere forbundne med enhver Compagnie=Handels Førelse, og hvis blotte Sparelse give allerede en betydelig Vinding for den particulaire Handelsmand. Man paa staaer, at efter de Beregninger, hvilke herover ere forelagde Hans Majestæt Kongen, skulde denne Handel, efter Priserne under den nærværende Indretning, i og for sig have givet en anseelig Binding, naar man blot tænker sig Aministrationen i particulaire Kiøbmænds Hænder. Altsaa skal Gevinsten paa begge Sider endnu blive langt større, naar Concurrencen af Sælgerne forskaffenJslænderne Cargaison=Vahrene til lettere Priser, og naar en mere udbredet Fordeling af Retour Vahrene baade vil forøge deres Mængde og deres Godhed, og tillige bringe endnu fordeelagtigere Udsalgspriser tilveie. Dertil kommer den høistformodentlige Udbredelse af Fiskerierne, og det nye Liv, som denne tilbagevundne Green af den indenlandske Handel vil opvække i alle de Stæder, som der tage Deel; saa at de danske Stater af den Jslandske Handels Frigivelse, i Gierningen kunne love sig en stor National Vinding. Paa disse Grundsætninger synes det Vatent at være bygget, som nyelig er udkommet i iislandsk, dansk og tydsk Sprog, for at gjøre samtlige Kongelige Undersaatter i Europa denne Forandring, i Forveien bekiendt. -