Berlingske Tidende, 1770-04-02
Under 23de Martii sidstl. haver Hs. K. M. allern, behaget, igiennem Sit General=Land=Væsens=Collegio at udgive Forordning, angaaende Tieneste Folks Opstgelses og Skifte=Tid, med mere, paa Landet i Danmark. Det er Hs. M. allerunderd. foredraget, at det fast overalt paa Landet i Danmark skal falde heel vanskeligt at erholde de til Avlingens Drift nødvendige TienesteFolk; hvilken Vanskelighed og Mangel fornemmelig skal have sin Grund i en og anden Misbrug og Uorden, som Tid efter anden har indsneeget sig tvertimod Lovens Byden. de. Saaledes skal det paa visse Steder være indført, at Bonden hvert halve Aar maae paa nye fæste sin TienesteKarl, som, i Fald det ikke skeer, holder sig berettiget til, at fæste sig til en anden, uden enten i Forveyen at opsige sin Tieneste, eller at lade den Bonde, han tiener, vide noget deraf, førend han til Fardag forlader Tienesten; Ligeledes skal det paa andre Steder, tvertimod Forordningerne af 19de Februarii 1701 og 1ste Julii 1746, deres udtrykkelige Bydende, være blevet heel almindeligt, at Tieneste Karlene af Bonden baade paastaae og nyde Sæd i Løn, saa at den Bonde, som vægrer sig derved, og vil holde sig Forordningernes Bydende efterretlig, staaer Fare for, en ten ingen Tieneste Karl at faae, eller og at maae lade sig nøye med de sletteste, som de andre ikke ville have. Thi haver Hs. M. til Landvæsenets Forbedring, og til Undersaatternes, i sær Landmandens og Bondens Beste, allern. anordnet og befalet: 16. Skal herefter for Tienestefolk paa Landet i Danmark aarlig kuns være een Fardag, nemlig den 31te Decbr. De som skifte, skal da strax samme Dag begive sig i den ny fæstede Tieneste. Lønnen betales i hvor mange Terminer Huusbonden og Tieneste Tyendet derom ere forenede. 2 s. Dette begynder til indeværende Aars Mikkelsdag, saa at da bliver ingen Skifte= eller Fardag. 3 s. For hver Dag en Karl eller Pige over Fardag udebliver af den Tieneste, den lovlig har fæstet, bøder den 1 Mk. til lige Deeling imellem Huusbonden og Sognets Fattige. J Mangel af Betaling, aftrækkes Bøderne i første halve eller heele Aars Løn. Er det forrige Huusbonde, som har forholdt dem at gaae af Tieneste, da betaler han i deres Sted. 4 §. Opsigelse til denne Fardag skal skee vidnesfast imellem 22de Sept. og 6te Oct., begge inclusive; den Opsigelse, som skeer for eller efter, er ugyldig. 5 H. Efter 6te Oct. begynder Fæste Tiden. Jngen maa fæste sig bort til en anden, førend at have lovlig opsagt forrige Tieneste. 65. Den som ikke vil træde i den fæstede Tieneste, giver Fæstepengene tilbage, og bøder 1/2 Aars Løn til den Huusbond, som den havde fæstet sig til. Kan den ikke betal samme, arbeyder den i nærmeste Tugthuus 3 til 4 Uger efter Lønnens Størrelse. Har en saadan Person ingen anden Tieneste antaget, straffes den som Løsgængere. 75 Den Tieneste Karl, som fordrer Sæd til Løn, bøder derfor 1 Rdlr., til lige Deeling imellem Angiveren og Sognets Fattige. Tilstaaer Huusbonden ham saadan Fordring, da er den Forening ugyldig, og Bonden beholder sin Sæd og det derefter indavlede. Bonden udbetaler derimod i Penge Karlens Løn i et Aar, lige med andre Tieneste-Karles, hvilke Penge deles lige imellem Angiveren og Sognets Fattige, og Karlen tiener altsaa et Aar uden Løn. 8 s. Tvistigheder imellem Bonden og hans Tienestefolk om de her ommeldte eller andre Poster, som angaae deres Forhold i deres Tieneste, afgiøres af Herreds= eller Birke=Fogden som en Politie=Sag. - J øvrigt forbliver det ved Lovens 3 Bogs 19de Capitel. Biskopperne foranstalte denne Forordning læst af Prædikkestolene overalt paa Landet, 2de gange i indeværende Aar, neml. nu strax, og den 23de Septbr.