JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1801-01-05
J den Kiøbmand Hr. Niels Giørup tilhørende Gaard paa Mathisgade her i Viborg, som jeg af ham har leiet, bliver nukommende Maj en beqvem Lejlighed for en anstændig Familie at erholde for billig Leie, hvorom behagelig accorderes med mig. Ligesaa modtager jeg stadig Logerende, som tillige kunde faae Kaasten hos mig og er det Børn, da kunde de naar Forældrene attraae det, tillige nyde Underviisning i de Videnskaber jeg forhen nogle Gange har averteert, efter Planen for mine andre Elevers Underviisning, som hos mig er til Eftersyn.
Viborger Samler, 1801-01-05
Fra 1 Januari nukommende er ogsaa Entre for nogle faae Drengebørn til Underviisning med mine øvrige Skolarer. Og da det tillige, med Hensyn til denne Gaards beqvemme Beliggende midt i Byen, er mit Ønske, paa de for mit eget Brug overflødige Værelser, i tilkommende Snapsting at logere Reisende, saa bedes de højstærede Herrer, som endnu ei have abonneret de behøvende Leiligheder til den Tiid, behagelig jo før jo hellere at melde sig hos mig, da de vist ihenseende til Accordtens Billighed vilde finde sig tiente. T. Mørch.
Viborger Samler, 1801-01-05
Til Betryggelse og Veiledning for de Søfarende til og fra lille Belt og Stederne paa den jydske Kyst vesten for Samsø er foranstaltet, at Kirketaarnet paa Thuus, hvilket hidtil har været Sømærke, er ikke alene bleven hvidtet og forhøiet 10 Alen, hvorved det herefter vil sees paa en betydelig længere Afstand end tilforn, og altsaa ved Peiling tiligere tiene til at undgaae de Grunde, som ere i Farvander, men oven paa Taarnet er tillige bleven indrettet et Lampetyr, som begynder at brænde den 1ste Febr. 1801 efter de samme Regler, som de øvrige Fyr paa Rigernes Kyster, nemlig fra paaske til Mikkelsdag een Time efter Solens Nedgang, indtil den igjen om Morgenen opgaaer, men fra Mikkelsdag til Paaske en halv Time efter Solens Nedgang indtil dens Opgang.
Viborger Samler, 1801-01-05
Kiøbenhavn, i det Vestindisk Guineiske Rente= og General=Toldkammer den 18de December 1800. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenburg. Stoud. Kornerup. Fuldm.
Viborger Samler, 1801-01-05
Ved Registerings Forretning efter Selveier Gaardmand Anders Nielsens bortdøde Hustrue Else Christensdatter i Roum, blev anmeldt; at hun havde haft en Broder Niels Christensen, der ungefæhr for 38 Aar siden er reist her af Egnen, uden efter den Tiid at have haft nogen Underretning om hans OpholdsSted. Denne om han er i Live, eller haver efterladt sig Børn, indkaldes som eeneste Arving at møde eller møde lade, i Stervboestædet i Roum Sogn og Bye, Rinds Herred, Viborg Amt den 24 Decbr. førstkommende og 12 Februarii næstkommende Aar, for deres Arve ræt at observere. Til samme Tiider og Sted indkaldes ligeledes enhver, der maatte have noget under dette Skifte at erindre behagelig at anmelde samme. Hersom d. 2 Decbr. 1800.
Viborger Samler, 1801-01-05
Paa Skifteforvalteren Høi Velbaarne Hr. Kammerherre og Stiftbefalingsmand de Sehestedts Vegne, som Committeret. J. Muller.
Viborger Samler, 1801-01-05
God rød og hvid Hollandsk Klever=Frøe, af dette Aars Afgrøde, hvide Voxlys, Seltzervand, er at bekomme hos undertegnede i Viborg Chr. Giørup. udi Skravad Mølle i Roum Sogn, Rinds Herret, Viborg Amt er død d. 16 Decbr. sidst Jndsidder, Anders Nielsen Winther, hvis Efterkadenskaber. er, paa Dødsfaldets Anmældelse, strax taget under SkifteBehandling, hvor der da blev anmeldt, at den afdøde skulle have en Søfter navnlig Kiersten Nielsdatter Winther, tienende eller opholdende sig i Aalborg og 2de Søsterbørn som ingen vidste at angive ved Navn eller deres Opholdsteder; Thi bliver disse Arvinger og om flere er til, herved indkaldet, de myndige selv og de umyndige ved Formynder, at møde ved 30te Dags Forretningen i bemældte Schravadmølle d. 15de Jan. 1801 med lovlig Legitimation, eller til de Tider Loven bestemmer, deres Ret at beopagte. Til samme Tiider indkaldes og Stervboets Credi= og Debitorer, de første med lovlig Beviis for deres Fordring og de sidste at betale hvad de maatte skylde til Stervboet. Fiskerhuuset ved Restrup d. 19 Decbr. 1800. som Committeret Skifteholder. C. Klotrup. Den Gaard i Graven, vor der forhen haver været Bogtrykkerie, kan til 1ste Mai d. A. faaes samlet til Leie, naar vedkommende behager at accordere med Eieren Chr. Bram i Viborg.
Viborger Samler, 1801-01-05
Af de 5 Almue Oplysnings=Tabeller som Hr. Blicher i Randlev har overladt til mig, som Forlægger, ere de 3de mig leverede, nemlig en Moral Tabel, en Juridisk og en Heste- og Qvæglæge-Tabel, hvoraf den første nu er færdig fra Pressen og de andre 2 med passende Vignetter vil komme udom en føie Tid. For den udkomne Moral TabelsVærd behøves vel ingen anden Anbefaling, end den korte og fyndige Dom af en Nyerup i Lærde Efterr. No. 36. "Den er saare hensigtsmæssig." Man bør have den Tillid til de Herrer, Præster, som Almuens Venner og Lærere, at de befordre Tabellernes Afsætning til deres Sognefolk. Gierne ønskede jeg, at kunne uden Tab sælge dem Stykkeviis for 2 s., som jeg dog ej tør love; men dog lover jeg, at hvo der tager 48 Stykker skal faae dem for 1 Rdlr. og 100 for 2 Rdlr. mod promte Betaling. De blive fra nu af tilfals for 3 s. Stykket, i Randers hos Hr. Bogbinder Cortzen, og i Viborg hos Hr. Boghandler Just, og fleere Steder, hvor de kunne faaes, skal siden vorde bekiendtgjort. N. Lund, Bogtrykker i Aarhuus.
Viborger Samler, 1801-01-05
Fra Pressen er udkommen paa mit Forlag : Re"ligionen efter Fornuft og Bibel, i deres "Overeensstemmelse, især for Studeren 2de, dernæst ogsaa for Læsere som have vovelle i at tænke, af Dr. Georg Frid. Seiler. Oversat ved Jens Stochholm. Titelbladet angiver Forfatterens Gjemeed med Bogen. Hans Hensigt var at skrive en Bog, som Studerende med fortrinlig Nyttte kunne bruge under deres Forberedelse til Religionens Lærere, og vist nok ville ei nogen Höiskolens Lærer faae ilinde at erklære en Kandidat for ukyndig enten i den naturlige Religion eller Dogmatikens Grundsætninger, som havde studeret. denne Bog. Den naturlige Religions Lærdomme ere først fremsatte og derpaa den aabenbaredes, Forbindelsen er viist mellem begge, begges Fornuftrigtighed naar Moralitet og Moralitet Lyksaligheds Fremme har været Skaberens Gjemeet med at skabe Fornuftvæsener. Den strængeste Orden, og den tydeligste Korthed og Bestemthed hersker igiennem hele Bogen. Heratsees da, at Bogen ei aleene er en uundværlig Bog for den theologiske Studerende, da den er den eneste vi nu have i Modersmaalet som kunne tiene til dette Öiemeed, men tillige at den maae være af Vigtighed for enhver som enten have med Religionens Foredrag at giøre som Kaldspligt, eller selv önsker at kiende en Religionsbog af privat Lyst til Religionen, der fremstiller fra Begyndelsen til Enden den naturlige og aabenbarede Religions Lærdomme i deres Harmonie og skjönne Samfund til Sædeligheds Fremme. Bogens Indhold er da Fornuftreligionen og denkristelige Dogmatik, begge fremsatte saa korte som mueligt, men tillige saa udførligt som nødvendigt endog for den der er langt mere end Begynder i disse Videnskaber. Bogens Størrelse er 26 og et halv Ark, den koster 1 Rdlr. paa Trykp. og 7 Mk. 8 Sk. paa Skrivp. og bekommes i Randers hos Hr. Bogbinder Cortzen, og i Viborg hos Hr. Boghandler Just. Subskribentere ville behageligst lade deres Exemplarer afhente hos Velærværdige Hr. Barthmann for Subskriptionsprisen 5 Mk. N. Lund. Bogtrykker i Aarhuus. P. M. En vel ikke stor, men god og fra Fælledskabet. udskiftet Bondegaard paa Provstiets Gods, kan paa antagelige Vilkaar blive fæsteledig og til førstkommende Maj, ja vel nu strax tiltrædes, naar en retskaffen og fra Soldater-Tjeneste udfriet Bondekarl eller Mand, derom melder sig hos Undertegnede. Viborg den 20de December 1800. Astrup.
Viborger Samler, 1801-01-05
Siden sidste Mikkelsdag, har der gaaet ved mine Bæster paa Wellef Mark ved Aabroe, Haxholms Gods, en sort 5 Aars Hest, som for nogen Tiid siden paa Foder, er indtaget, uagtet denne er til alle forekommende, samt ved Frysenborg og Faurschou Birketing oplyst, har dog ingen Eiersmand indfunden sig; jeg ønsker bemeldte Hæstes rette Eier, ville indfinde sig hos mig, jo før jo kiærette, da det er dyre Tider at holde en Hæst, for paa lonlig Maade at vedkiende sig Hesten, imod alle anventeOmkostningers Erstatning. Vellef d. 19 Decbr. 1800. Peder Haussen, Gaardmand. Lundbyegaard, beliggende i Aalborg Amt, en Miil omtrent Østen for Aalborg, staaende for Hartkorn, med der tillagte, 15 Tdr. 3 Skpr. 2 Album, tilligemed sit tilhørende nær ved liggende Gods, i alt 18 Fæste gaarde og Huse, som har Hartkorn 43 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr., bliver formedelst Eierens dødelige Afgang, stillet til Auction paa Lundbyegaard, den 27 Febr. 1801. Kl. 10 Formiddag; Gaarden er særdeles smukt og got bygget af Grundmuur og resten af Muur og Bindingsværk, alt næsten nyt, og den har kommode Værelser saa vel til Beboelse for en honet Familie som Eier, som i Tilfælde for en Avlingsforpagter tillige, og forsynet med en Smeddie, et Maltgiørerie, en liden Vindmølle, og et Teglværk, Dens Jndmark er deelt i 13 Vange, hver paa omtrent 12 Tdr. Rugs Udsæd, og er hidtil bleven brugt med Fordeel til Rug, Byg, Havre og Kløver Sæd. Høeavlen er aarlig 50 a 60 Læs. Den tilhører et Stykke ung Skov af Eng og Hessel, m. m.; Godset er speciel udskiftet af Fælledsskab, og saavel Gaarden, som Godset ligger i en kornrig Egn, og har Skudtørvskier i saadan Overflødighed, at deraf kan sælges med stor Fordeel, en betydelig Deel aarlig, til Kiøbstæden Aalborg. Gaarden kan tiltrædes til 1 Mai 1801. Jordebogen er til Eftersyn at faae paa Lundbyegaard og hos Hr. Viinhandler Hals i Aalborg, Hr. Byefoged Brandt i Hiøring, Hr. Birkedommer Theil paa Torstedlund, Hr. Christian Giørup i Viborg, Hr. Niels Nielsen Bal Randers, Hr. Postmester Holm i Aarhuus, Hr. SøreSchmidt i Kiøbenhavn, Laxegaden Nr. 292 og paa først bemældte Sted kan Eiendommene og Conditionerne blive foreviiste. Hiørring d. 29 Novbr. 1800.
Viborger Samler, 1801-01-05
Tienestesøgende. Da jeg underskrevne formedelst Dødsfald er bleven tienstsøgende, saa ønsker jeg mig til næstkommende Majdag Tieneste enten som Prædike=Student eller Jnformator, de som kunde behøve mig, vilde herefter behage at henvende dem enten til Hr. Lauriz Hiersing i Viborg, eller Hr. Jens Hiersing i Aalborg eller og skrivtlig til mig selv. Lem Præstegrd. pr. Vi, P. R. Hiersing. borg og Skive d. 13de Decbr. 1800. S. S. Minist. Cand.
Viborger Samler, 1801-01-05
Hvem som vil have lange Buxer bunden af Uldgarn med hvad Slags Koleur der være maae, kan faaes bunden hos Søren Lysgaard Jndsidder hos Jens Nielsen Torv i Rind Bye Medelsom Herred ved Viborg. J Viborg kan Garnet aflægges og bestilles hos Hr. Kiøbmand Hybendahl. Rind d. 29 Decbr. 1800. Søren Lysgaard, Bedste Sort rød og hvid Hollandsk Kleverfrøe er at bekomme hos Niels Giørup. Den danske og norske Geistlighed har havt den Godhed at understøtte min i Juni Maaned udkomne Haandbog for den læsende Ungdom, i saadan Grad, at jeg paa 10 Uger solgte det første Oplag, som var 2000de. Denne sieldne Lykke, som ingen Bog lettelig kan vente sig her til Lands, har gjort mig det nødvendigt, at lade trykke et nyt Oplag af den, der nu er færdigt fra Pressen. Det sælges for samme Priis som det første, nemlig for Almuen, og til Skolebrug paa Landet (og i de Kiøbstæder hvor man forlanger 10 Exempl. af Gangen) for 16 s. i Materie og for 26 s. indbunden og planeret. Enhver geistlig eller verdslig, der ordinerer deraf, skal jeg snarest mueligt og imod kontant Betaling besørge dem tilsendte. Bogladeprisen er 32 s. i Materie og indb. 42 s. Viborg d. 15. Decbr. 1800. A. F. Just. Papir til de befalede Qvartal-Jndberetninger forBranddirectører med og uden Titler, kand faaes for 2 Mrk. Bogen paa Viborg Bogtrykkerie, naar det snart bestilles. Melanchtons Levnet 32 s.
Viborger Samler, 1801-01-05
Følgende nye Skrivter: Hallagers smaae Historier 34 s. Heglekræmmeren, en Fortælling af Spies, heft. 58 s. Nytaarsgave for Damer, 1801, heft. 74 s. Trkp. 58 s. Tillæg til samme, i Qvindekjønnets Rettigheder ved Maria Wolstoncraft, heft. 90 sk. Om Pesten, at Dr. Frankenau, 12 s.
Viborger Samler, 1801-01-05
Nyt Dansk Tydsk Lexikon, af G. H. Müller, med hosføiet kort dansk Grammatik, (sælges fra nu af til Paaske for 3 Rd. 64 s.) siden kofter den 5 Rdlr. Henrik Løve, en Heltehistorie overs. af S. Hempel 1 Rd. 32 s. Danske Cancellietalendere, 1801, med forg. Snit, 40 sk.
Viborger Samler, 1801-01-05
Tydske Tyrke=Almanakker og Natur=Almanakker, h. 10 sk. Danske Almanakker Charis 1801, h. 50 sk. Dichman, om Retskrivning. T. Bruus franske Grammatik. Flamings Liv og Levnet 4de og sidste Deel, h. 88 sk. Det ny geografiske Kart over Ringkiøbings Amt, 72 s. faaes hos A. F. Just.
Viborger Samler, 1801-01-12
Paris d. 23 og 24 Decbr. Endnu har man senere Efterretninger fra Ægypten med Brigadechef Netherwood (en svensk, som Kongen af Sverrig har tilbagekaldet) og som først gik ombord i Alexandrien den 20de November, og kom til Toulon efter en Reise af 20 Dage. Han har medbragt nogle Mamelukker, som Murad Bey har sendt til Bonaparte. Menon skriver med ham til Konsul Bonaparte: "at alting gaaer got, takker og for Udnævnelsen til Overgeneral, som han ved sit Mod og sin Redelighed vil giøre sig fortient til, han sender og endeel tyrkiske erobrede Fahner, 100 Toppe Sukker og Prøve af det Klæde, som Borger Conte fabrikerer, med Begjæring, at denne nyttige Mand maae, saavelsom de andre i Nationalinstitutet, anstændigen belønnes af Nationen. Han slutter med at berette: at de udsendte Lærde i Dendera have opdaget en anden Dyrkreds paa Himmelen, der vil giøre en mærkværdig Epoke i Verdens Aarbøger; da den omstøder alle hidtil brugte Tidsregninger. Netherwood siger: at man ofte faaer Efterretninger i Ægypten til Søes og over Afrikas Ørkener; man vidste f. Ex. at de 3 tydske Fæstninger vare i de franskes Hænder.
Viborger Samler, 1801-01-12
Monitøren indeholder officielle Beretninger fra Armeen i Tydskland og Jtalien. General Desolles melder fra Rhinarmeens Hovedqvarteer: Salzburg d. 16 Decbr. "at de franske, efter Overgangen ved Jnn, dreve de keilerl., der vare concentrede mellem Lauffen og Salsburg, tilbage og satte over Saalfloden den 13de med Lecourbes og Decaens Divisioner, at 3 behiertede Jægere, Kulden og Fiendens Skud uagtet, først svømmede over og hentede nogle Baade fra den anden Strandbred, hvorpaa 80 Mand satte over, fordrev de keiserl. og gjorde 200 til Fanger. Den 14de satte Grenier mod Richepansas og Grouchys Divisioner over ved Lauffen; da 500 Mand vare komne over, opstod en levende Fægtning. Lecourde fægtede til Kl. 2 om Eftermiddagen og den fremrykkende Decaen hialp ham og begunstigede Richepansas Opergang. De keiserlige retirerede i Hast den 15de om Natten, og om Morgenen den 15de rykkede de franske ind i Salzburg. De franske mistede den 14de 300de Mand, iblant disse var den tapre Brigadechef Ducheyron. General Schiner mistede en Finger ved en Kanonkugle, Overadiutant Mangin en Arm. De keiserl. havde 800 saarede, hvoraf en Deel bleve tilbage i Salburg. De mistede og 400 fangne og 1 Kanon. Den 16de fordrev General Richepanse dem fra Neumarkt og gjorde 200 til Fanger.
Viborger Samler, 1801-01-12
Angl. Overgangen ved Jnfloden meldes: at Lecourbe udmærkede sig især, og mistede et Stykke af sin Kiole ved en Kanonkugle, (hvorved han faldt af Hesten, og at han i 4 Timer, ved bestandig at lade affore 30 Kanoner, fik en ny Broe slaaet over Jnn.
Viborger Samler, 1801-01-12
Fra den italienske Armee melder General Berthier den franske Armees besværlige Marsch over Splagenberg til Chiavenna i Overitalien at den cisalpinske Republik. Ved de vel udførte Planer, har man aabnes Communicationen mellem Engadinerdalen og Veltelinover Bjerget Berning og Dalen Puschiava. Da Armeen var kommen over Spligen, omringede de keiserl. et Detaschement Fodfolk, og et Husarregiment, der og var til Fods, ved Byen Zuz; de franske værgede sig tappert og de keiserl. betalte dyrt de Fangne de gjorde. Det franske Reserveinfanterie kom dem til Hielp og de erobrede igien Byen Zuz. Armeen er derpaa rykket frem i Overeengadin til Ponte.
Viborger Samler, 1801-01-12
Fra Luneville meldes: at Grev Cobenzl, efter en Coureers Ankomst fra Wien, havde anholdt i Kejserens Navn om en ny Vaabenstilstand, og at Joseph Bonaparte havde sendt en Coureer til Paris med dette Budskab.
Viborger Samler, 1801-01-12
Man mener, der i disse Dage er sluttet Fred med Paven og den franske Republik.
Viborger Samler, 1801-01-12
Divisionsgeneral Rampon i Ægypten, er valgt til Medlem af Senatet. Han har før været gemeen Soldat og blev 1793 Batallionschef.
Viborger Samler, 1801-01-12
London den 23 Decbr. Der er endnu ikke offentlig paabuden Repressallier mod Rusland, endskiøndt det forhen blev fortalt i vore Blade. Det hedder derimod, at den bekiendte Sidney Smidt skal til Foraaret gaae med en Flaade til Østersøen og Lord Nelson til Levanten og Arkipelagus, for at tugte Rusland.
Viborger Samler, 1801-01-12
Man agter nu i Januar Maaned, at bage overalt her i London et Slags grovt Brød, da Hvede og hvad man istæden for Hvedebrød giver den fattige, stiger 80 til 100 Procent i Prisen. Man er, maaskee af gode Grunde, bange for, at give den Fattige Brød, istæden for Penge, da de ellers ville forvandle dem til Brændeviin. Dog er der megen Tilførsel af Hvede i denne Tid.
Viborger Samler, 1801-01-12
Den Halifaxer Avis siger: at en dansk Brigantine har angreben og erobret en engelsk Skonnert, hvorved den engelske Kaptain mistede Livet og Mandskabet. blev ført til St. Thomas. Den danske Kaptain angav til Grund for Angrebet, at han forhen var anholdt af en engelsk Kaper.
Viborger Samler, 1801-01-12
Man spekulerer her til Lands paa at anlægge 26 Smelteovne til Jern, for i Krigstilfælde med de nordiske Magter at kunne undvære deres Jern.
Viborger Samler, 1801-01-12
Wien den 24de Decbr. Hoftidenden melder officielt: General Kienmayers Korps har den 18de været i en heftig Træfning med de franske; da den var forbi, trak han sig tilbage til Vocklabruck og lod Armeen fatte Post ved Traunflodens høire Bred. Erkehertug Carl tog derpaa sit Hovedqvarteer i Kremsmünster den 20de. Da Fjenden bestandig angreb hans Arriergarde, gav han dem et Reservekorps til Forstærkning og overdrog Fyrsten af Schvartzenberg Commanden over det hele, imens han traf Anstalter til at bringe den af de idelige Strabadser udmattede Arme bag ved Enns. General Auffenberg har i Enga din den 8de ved at rekognoscere, sanget 334 franske, hvoriblandt 27 Officerer. J Jtalien har GeneralSchustek den 10de angreben og indtaget Stæderne Finale og Cente og derved fanget 210 Mand, hvoriblant 33 Officerer."
Viborger Samler, 1801-01-12
Uagtet man forsikrer, at Keiseren har afsendt undertegnede Fredspræliminærer herfra; saa har dog Overgeneral Moreau ei villet tilstaae os nogen Vaabenstilstand, men givet Coureren Reisepasse til Paris og erklæret, at han, indtil Coureren kom tilbage, maatte rykke frem. Som en Følge deraf, ere de franske og rykkede ind i Linz den 20de og have den 21de besat Enns og hele den 22de forfulgt de keiserlige til Amstetten, hvor der blev sluttet en Vaabenstilstand, paa 48 Timer, for at skaffe de saarede bort, da Kulden ellers ville giøre deres Saar dødelige. Keiseren har derfor under 24de December udstædt en Opfordring, til Undersaatterne, hvori han siger "at han lægger alvorlig Haand paa Fredsværket, træffer alle muelige Forsvarsanstalter især for Wien, vil selv stille sig i Spidsen af Armeen og har overdraget Statsminister Grev Lehrbach at besørge det fornødne til Wiens og Forstædernes Tarv. Endelig formaner han dem til, ei at spare deres Gods og Penge, men villig opofra det til Fædrenelandets Forsvar."
Viborger Samler, 1801-01-12
Endvidere hedder det: Erkehertug Carls Komme til Armeen, har ej kundet give Tingene en bedre Forfatning. Siden den 14 have de keiserlige tabt hver Dag, de have maattet forlade Traunfloden og retirere bag ved Enns, ja man siger endog til Amstetten. Jmod Tyrol have de franske hidindtil intet kundet udrette: Ved Kufstein have de 5 Gange løbet Storm og traadt paa deres Kammeraters opdyngede Liig; men have des uagtet intet udrettet.
Viborger Samler, 1801-01-12
J Linz have de franske faaet en heel Deel Skyts og Proviant, som Frosten hindrede i den Hast at fore derfra. Angesten i Wien er større nu, end da Bonaparte for halvfemte Aar siden, marscherede giennem Steyer mark løs paa Wien. Keiserinden, Kronprindsen, Dronningen af Neapel og Kurfyrsten af Colnu ville reise derfra til Osen; Kasserne og Skatkammeret er indpakket for at bringes til Olmütz. Den 24de marscherede 18000 Ungarer forbi Wien, for at forstærke Hertug, Carl, og 16 Batallioner blive paa Vogne sendte ham fra Jtalien over Karnthen og Steyermark. Nürnberg d. 25 Decbr. General Klenau. fik Ordre for de franske gik over Jnn, at marschere imod General Augereaus Korps, der giennem Overphalz havde i Sinde at falde ind i Bøhmen og dernæst trække den svage General Simbschen til sig. Klenau satte sig med 15000 Mand fra Regensburg mod Nürnberg i Marsch, afsendte et flyvende Korps til det Eichstædeske, forenede sig mellem Neumark og Cassel med Simbschen og rykkede derpaa i en Halveirkel fra Sulz bach over Altorf til Schwabach løs paa Augereausgallobataviske Armee. Augereau gjorde, endskiøndt hans Folk ei forsloge til det vidtløftige Terain, haardnakken Modstand; men blev tilsidst tilbageslaget paa alle Punkter og er nu i fuld Rettrade til Odenvald og Spessart. Augereau har maattet ophæve Beleringen for Vürtburg og sine Lazarether har han ladet bringe til Maynz og Hochst. Ved hans Korps skal være 4000 syge og saarede. Mange Hollændere desertere og fra ham og ynde ikke det franske Broderskab.
Viborger Samler, 1801-01-12
Wien d. 27 Decbr. Erkehertug Carl har meldet: at General Klenau den 17de havde angreben de franske ved Feucht paa det Nürnbergske Gebeet, dreven dem tilbage og forfulgt dem i den lange Skov i 4 Timer; da de franske der fik Forstærkning, saa indtog han igien Stillingen ved Feucht, for ey at afskiæres Foreningen med General Simbschen.