JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-04
Undertegnede forandrer Jldstæder af alle Sorter til Besparelse af Brændsel, og fritager ethvert Jldsted og Kakkellovne for skadelig Røg. De respective Huuseiere og Huus=Leiere i og ved Byen, vilde behage at mælde dem i mit Logie hos Herr Cancellieraad og Postmester Neumann paa Postgaarden, hvor mine Beviser ere til Eftersyn. Ribe, d. 30te Octbr. 1834. Wellejus, Mekanikus fra Kbhvn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
aller Kongelig Heprivilegerer. naadigst. tiftsRide Avis, Adresse og med Brevposten, som forsendes. og Hertugdømmene. overalt i Danmark, Fredagen den No. 89. 7de Novbr. ved N. S. Horhoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Portugal. Den sidstmældte Efterretning herfra er hverken bleven stadfæstet eller gjendreven, da in et Skib senere er ankommet fra Portugal. Man tvivler imidlertid og Rigtigheden, da en Correspondents, som Morning-Herald meddeler af en noget tidligere Dato, slet intet indeholder og betænkelige Symp romer, som dog rimeligviis maatte gaae forud for deslige Begivenheder. Med Hensyn til Dronningens Formæling mælder Morning-Haralds Correspondent, at Hertugen af Palmella, som selv har en elskværdig, ugift Søn, har gjort sig megen Umage for at føre hendes Majestæt til Gemyt, at hun nu jo ikke var bunden til sin Faders Villie, men kunde ganske følge sin Tilhøielighed og efter denne vælge blandt sine egne Landsmænd; men at Dronningen derpaa har erklæret i Statsraadet, at hendes Faders Villie var hende en Lov, og at hun vilde række Hertugen af Leuchtenborg sin Haand. – D. Miguel ankom d. 18de f. M. til Venedig; men om han vilde blive der, eller hvad han ellers havde ifinde, vidste man ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Frankerig. Alle Marskalk Gerards Bestræbelser for at udvirke en Amnesti for politiske Forseelser, ere strandede, og Pairskammeret har, som en Følge deraf, atter optaget den i nogen Tid henlagte vidtløftige Sag og paany begyndt sine Dommerfunctioner med at sætte omtrent 70 Personer i Frihed. En anden Følge af Marskalskens mislykkede Bestræbelser er, at han har forlangt og faaet sin Afsked. Vel har Moniteuren endnu ikke anmældt denne Ministerforandring; men i Paris tvivlede man saa meget mindre og Rigtigheden, som man med Vished vilde vide, at Marskalken havde givet sit Samtykke til, at den officielle Anmældelse om hans Udtrædelse af Cabinettet maatte udsættes, indtil hans Eftermand blev udnævnt Blandt Candidaterne til den ledige Post nævnes Brog lio, Dupin og Mole. Paa Børsen gjorde Efterretningen om denne Forandring intet Jndtryk, hvilket man finder let forklarligt deraf, at Marskalkens Jndflydelse paa de offentlige Anliggender har været ubetydelig eftersom den saakaldte penske immuable vedbliver udelukkende at lede disse. Et ret mærkeligt Sammentræf er det, at netop til selvsamme Tid, som Marskal Gerard opgiver sin Andeel i Regjeringen, fordi han ikke har kunnet sætte Amnestien, som han havde gjort til et Hovedmaal for sin Stræben, igiennem, indløber Efterretning om en Begivenhed, som viser, at i det Mindste en stor Deel af dem, for hvilke Marskalken har kæmpet, kunde fortjene den Gunst, han vilde udvirke for dem. J det berygtede Fængsel Mont St. Micheel, som især er fyldt med Junifanger fra 1832, og hvorfra man oftere har hørt Klager over den oprørende Behandling, disse maatte lide, opkom d. 22de Octbr. en pludselig Jldebrand, der greb om sig med en saadan Heftighed, at man ufortøvet maatte lukke alle Fangerne ud. - Uagtet det nu baade formedelst Stedets Fraliggenhed og Besætningens ringe Antal vilde have været let for disse at sætte sig i Frihed, benyttede dog Jngen sig af Leiligheden; tvertimod anvendte de alle deres Kræfter, udsatte sig endog for stor Livsfare, forat slukke Branden, og da dette Øiemed var naaet, indstillede de sig Alle igien. - Gen. Harispe, som commanderer Divisionen ved Pyrenæerne, har bekjendtgjort, at det er lykket et vigtigt Sendebud fra den carlistiske Commitide i Paris, Baron v. Bergen, at snige sig over Grændsen ind i Spanien, hvorfor Generalen opfordrer til den største Aarvaagenhed for at gribe ham, naar han kommer tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Man forsikkrer, at det er denne Person, der har givet Anledning til de mange Rygter om D. Miguel. Dog troer man endnu bestandig, at Sistnævnte har ifinde at liste sig gjennem Frankerig til Spanien, og derfor er der til alle sydlige franske Havne udgaaet befaling om at passe paa. Orientalske Anliggender. Om disse ere over Triest, Malta og flere Steder allehaande, ikke uvigtige Efterretninger indløbne. At Uroligheder atter skulle være udbrudte i Syrien, fremkaldte ved den oprørende Behandling, som Jbrahim og hans Tropper udøve mod Syterne; at Sultanen har samlet en Hær af 60000 Mand i Omegnen af Konjah, under Anførsel af Reschid Pascha; at Jbrahim, foruroliget herover, har skrevet til sin Fader; at denne har opfordret Sultanen til at fjerne sine Tropper fra Konjah, da han imodsat Fald vil ansee den i forrige Aar sluttede Overeenskomst for ugyldig og erklære sig for uafhængig; at denne Uafhængigheds Erklæring siden virkelig skal være fast besluttet af Mehemed; at Sultanen derfor fordobler sine Rustninger os. v.: alt dette synes at bebude vigtige Begivenheder; dog er det, man hører derom, endnu saa dunkelt og ubestemt, at det vel for det Første er for tidligt, hvad imidlertid Nogle synes at gjøre, at ansee den almindelige Fred i Europa for at blive truet fra denne Kant. - Pesten anrettede endnu store Ødelæggelser i Constantinopel; ja det hedte, at Antallet af dens Offere beløb sig til a 800 Mennesker daglig. - J Persien var Frygten for en Borgerkrig atter nogenlunde stillet, efterat Prinds Mahomed Mirza, en Søn af Abbas Mirza, var desinitivt bleven udnævnt til den regierende Schachs Efterfølger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Grækenland. Fra den 1ste Januar 1835 skal Residentsen forlægges til Athenen, hvor Kongen, Regentskabet, Hoffet, det diplomatiske Corps o. s. v. ville indqvartere sig saa godt, som de kunne, indtil bedre Leilighed kan tilveiebringes. Jndbyggerne i Nauplia ere meget ilde tilmode over denne Flytning, hvorved især Huuseiere ville lide et stort Tab. De Ældre blandt disse kunne imidlertid give sig tilfreds, da de allerede for største Deen have trukket en Leie, der langt overgaaer, hvad deres Huse have kostet dem; men de Mange, som først nylig have begyndt at bygge i den Speculation, at Regjeringens Sæde endnu i flere Aar vilde blive i Nauplia, faae et slemt Smæk, da de have kjøbt Byggepladserne meget dyrt. - Præsidenten i den, i Anledning af Oprøret i Messenien nedsatte, Undersøgelses=Commission, Hr. Zaimi, har ved Udførelsen af dette Hverv viist en saa tvetydig Opførsel og en saa paafaldende Partiskhed for Hovedmændene, at han har paadraget sig en slem Mistanke og vil formodentlig see en streng Undersøgelse indledet imod sit eget Forhold. – Det er i sin Orden, at man nu, da Maurer og Abel ere borte, beklaget at have mistet dem og roser de Fortjenester, de i deres korte Regjeringstid have erhvervet sig af Grækenland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Jndenlandske Efterretninger. Khvn. D. 28de Octbr. om Aftenen Kl. 6 behagede det Deres Majestæter, gjennem de smagfuldt oplyste Gader og under Folkets idelige Glædesraab at begive sig til det Kongelige Theater, hvor Deres Majestæter ved Jndtrædelsen i den kongelige Loge atter hilstes med Jubel af Publicum, og derpaa en af Hr. Prof. Heiberg i Dagens Anledning forfattet Sang blev afsjunget. Efter Opførelsen af "Klerkevænget," Syngestykke i 3 Acter, gjenlød paa ny den forsamlede Mængdes Jubelraab for den dyrebare Landsmoder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Paa vor elskede Dronnings Fødselsdag bespistes atter i Aar, ifølge Hs. Majestæt Kongens allerh. Befaling, samtlige Elever i de Directionen for Garn, sonsskolevæsenet underlagte Skoler med et godt og mættende Middagsmaaltid, hvori en 450 Personer glade og taknemmelige beeltege.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Det qvindelige velgjørende Selskab har, i Anledning af Hs. Majest Dronningens Fødselsdag, i Aar uddeelt 897 Rbd. i Præmier til 37 værdige Tjeneste tyender for lang og tro Tieneste. D. 1ste Novbr. endte den fuldstændige juridiske Examen. Af 27 Candidater, som havde underkastet sig den skriftlige Prøve, indstillede sig kun 21 til den mundtlige Exammen, af hvilke 10 erholdt Characteren Land, og 11 Haud ill. 5 af Candidaterne havde allerede tidligere underkastet sig Exammen. (Khp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
En lille laplansk Familie, bestaaende af en Laplænder med Kone, Datter og et gaarigt Barn, er kommen til Kbhvn, og agter at glæde det seelystne kbhvnske Publikum ved i Frederiksberg Aller at foretage en Kjøretour i en Vogn, trukken af et Rensdyr. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
D. 28de Octbr. hændtes udenfor Stevns den ulykkelige Begivenhed, at der udbrød Jld i en fra Rusland kommende engelsk Brig, der var lastet med Hamp og Talg, og hele Skibet afbrændte. Lykkelig viis reddedes Mandskabet ombord paa et andet Skib, der siden skal have bragt det til Helsingør. Jlden formodes at være opkommen derved, at Hampen ved Fugtighed har antændt sig selv. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Flere Læger, Studerende og Beundrere af den afdøde Tode opfordre i den berlingske Tidende, Publicum til, ved et lidet Bidrag at redde Johan Clemens Todes Gravminde paa Assistentskirkegaarden, da det, hvis Skjødet paa Gravstedet ikke inden Aars Forløb fornyes, ellers ifølge derom udstædt Bekjendtgjørelse, borttages. Ved denne Leilighed anmærkes: at Ewalds Gravsteen, rigtignok ofte grøn af Mos, dog har staaet et halve Aarhundrede urørt paa Trinitatis Kirkegaard; og at det vel ikke var noget ubilligt Ønske, om det Samme maatte skee med Todes, endskjøndt Man vel ikke kunde forlange, at Kirkens Værge paa egen Haand skulde tillade det.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Den i Rendsborg nedsatte Overkrigscommission har nu paakiendt og erholdt kongelig Stadfæstelse paa sin Dom i Sagen mod de ved den foretagne Undersøgelse om misligt Embedsforhold, Bistikkelser a. under 1ste slesvig-holsteenske Landkrigscommissariats District aggraverede Personer. Ved denne Dom er Oberstl. og Landkrigscommissair i benævnte District, v. Zepelin, bleven dømt til at hensættes i 3 Aar paa Fæstningen Frederiksort samt til at have forbrudt sin Charge og den ham tildeelte Orden som R. af D. (Kbr.) kemvig. Ogsaa her blev vor elskede Dronnings og Kronprindsesses høie Fødselsdag med hjertelig Glæde høitideligholdt paa Raadhuset, hvor et Selskab fra Byen og Omegnen havde samlet sig til et Aftensmaaltid, under hvilket Festens Skaaler udbragtes med inderlige Ønsker og frydelig Jubel. Festen sluttedes med et livligt Bal, der endtes ved Morgengry. Ringkjøbing, den 31te Octbr. Løverdagen d. 31 ds. endtes da Valgforhandlingerne for Nørre Jyllands Kjøbstæders 11te Valgdistrict, nemlig for Kjøbstæderne Varde, Ringkjøbing, Holstebroe og Lemvig, hvorved blev udvalgt Stiftamtmand Rosenørn i Aarhuus til Deputeret med 68 Stemmer, og Bye- og Herredsskriver Heilmann i Warde til Suppleant med 48 Stemmer. En Deputation, bestaaende af en kongelig Embedsmand og en Kjøbmand, afgik næste Dag til Aarhuus for at overbringe Hr. Stiftamtmanden Communernes Ønske, og er i Dag hjemkommet med forønsket Besked om Valgets Antagelse. Lignende Besked skal være modtaget fra den anden Valgte. Stiftamtmand Rosenørn har – som bekjendt - i sin Tid været Byefoged i Varde, og er en Broder til den høit agtede, for tidlig ved Døden bortkaldte Peter Otto Rosenørn, som var Amtmand her i Amtet i henved 14 Aar. Bye- og Herredsskriver Heilmann, forhen Borgmester i Ribe, ansees ligeledes for vel bevandret i Kjøbstædernes Anliggender. Varde Kjøbstad, som har en stor Overvægt af Stemmegivende, gjorde aldeles Udslaget. Næstefter de anførte Mænd havde Justitsraad og Amtsforvalter Skjerbek i Holstebroe, Kjøbmand og Postmester Andrup i Lemvig, Overrets procurator Møller i Viborg, samt Bye- og Herredsskriver Schow i Holstebroe de fleste Stemmer. (Aar. A)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Den 26de October, er i Kjærgaard Strandlehn Hjerting nordre Tolddistrict, indstrandet Barkskibet, Gratierne hjemmehørende i Frederiksstad og kommende derfra med Trælast bestemt til Dieppe. Mandskabet er bjerget. - Under 21de og 22de October, er i samme Tolddistriet, opdrevet adskillige Foustager med Viinædike, Viin, Rom og Cognac samt nogle Kasser med Tobak og Cigarer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Ved Tallotteriets 1274 Trækning i Altona udkom: No. 89. 34. 88. 43. 76.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Ribe. 24de Søndag efter Trinitatis prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Sitftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge; i Cathrinekirke Hr. Pastor de Thurab. Curiosum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Under Christian den Fjerdes Regjering har Rigsraadet 1593 afsagt følgende Dom: Chr. 4 &c. Vider, eftersom J underdanigst have givet os tilkiende, hvorledes for nogle Dage siden i Eders Bye skal en Karl, som indsidder her sammesteds i Hægte, ved Navn Harder Jepsøn, om Natte Tider med draget Værge, Husen, og Skrigen, handlet og skikket sig meget utilbørligen paa Gaden, og efterat han af Vagten skal være paagreben, og den haver taget hans Værge og Daggert fra ham, skal han dog alligevel siden med smaa Knive ynkeligen, slemmeligen og uden al given Aarsag have ihielstukket tvende af Vægterne, hvorfor han og strax er antastet og udi Fængsel indsat. Og J derfor underdanigst ere begierende gode Raad og bemerkende hvorledes samme modvillige og fast uhørlige Manddraber skulde straffes, da, efterdi det er en meget slem Sag i sig selv, som ikke uden stor og synderlig Straf vel burde at straffes uden al Naade, saa den slemme Manddraber billig burde at stødes med Hjul fra Neden op, andre saadanne modvillige Kompaner til en Afskye, Advarsel og Exempel, dog paa det han udi saadan svar Pine ikke skulde falde udi Mishaab og Fortvivlelse om en Guds Naade og Barmhiertighed, om han ellers vil hjertelig angre og fortryde sin Synd og slemme Gjerning, have vi naadigst bevilget, at, endog han skal rettes med Hjul, da skal han dog først støde ham Halsen udi sønder, saa han derved strax kan betage ham Livet, og han ikke alt for meget skal pines, og siden lade støde hans Lemmer udi sønder, og saa lader parere ham og lægge ham paa fire Steiler og Hovedet paa en Stage, saa hver kan see sig udi Speil paa hans onde og slemme Gjerning, og med hvad Straf den er straffet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Hvad den anden er anlangende, som J og haver fængsligen ladet indsætte, og iligemaade haver modvilligen overfaldet Vagten med blottet Værge paa Gaden, og dog ligevel ingen Skade gjort. derom kunne J lade gaae Ordel og Dom efter Eders Stadsret og Privilegier, efterdi han har ikke gjort nogen Skade. Dermed skeer vor Villie; thi haver J Eder herefter at rette. Skrevet paa vort Slot Kjøbenhavn d. 7 Febr. 1593. Under vort Signet. Høistbemeldte vor allernaadigste Prinds og Konnings tilforordnede Regjeringsraad. Niels Kaas. Ped. Munck. Jør. Rosenkrands. Hack Ulftand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Til os elskel. Borgemestere og Raadmænd udi vor Kjøbstad Ribe. Denne strenge Dom contrasterer med hvad der 2 Aar tidligere passerede paa Herredagen i Kjøbenhavn, da Chr. 4 i sit 14de Aar sad i Retten, hvor der i Anledning af, at 3 Brødre af Frisernes Slægt havde overfaldet en anden Adelsmand af Skrammernes Slægt i Wiborg, da han gik Værgeløs paa Gaden, og afhugget ham den høire Haand, skulde fældes Dom. Da Kongen bemærkede, at Dommerne vare tilbøielige til at afgive en lemfældig Kjendelse, og derfor spurgte, om Loven Jntet anordnede derom, fik han det Svar, at efter den skaanske Lov skulde den, der afhuggede Hænderne paa en Træl bøde sine 3 Mark, men de tilføiede, at Loven kun talte om Trælle, gjældte kun i Skaane og Gierningen var skeet i Jylland. "Sal da, udbrød Kongen, "en Træl i Skaane have større Ret, end en Adelsmand i Jylland, Gjerningsmændene skulle miste deres Ære og bøde deres 3 Mark." Rigsraadene beundrede og fuldførte den Dom, Kongen havde fældet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
(Meddeelt.)--RTISSEMENTS.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
For omtrent 14 Dage siden er bortkommen fra Undertegnede en sortbrun Hoppe, 1 Aar gl., med lidt hvidt paa den ene Bagfod. Tilveiebringeren loves en passende Douceur. Hjortvad, Calslund Sogn den 7de November 1834. Hans Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Bekjendtgjørelse. Da Valgene for de indske Kjøbstæders 10de Valgdistrict eller Kjøbstæderne Fredericia, Kolding og Weile, nu ere tilendebragte, bliver, overeensstemmende med Forordningen af 15 Mai d. A. § 43, herved kundgjort, at jeg har berammet Valgenes endelige Afgjørelse og Bekjendtgjørelse til at foretages paa Weile Kjøbstads Raadstue Torsdagen den 13de næstkommende Kl. 12 Middag. Weile Amtscontoir den 4de November 1834. Hoppe. De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Huusmand Jens Eschildsens Enke Karen Pedersdatter af Eschelund Mark Brørup Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Gjording Malt Herreds Contoir Endrupholm d. 28de Münster. Octbr. 1834.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-07
Undertegnede har indtaget paa Foder en forthielmed treaars Qvie, som Eieren kan erholde udleveret mod at opgive dens Kiendemærker, betale Foderløn og Omkostningerne ved dens Oplysning. Seem d. 7de Novbr. 1834. Niels Jacobsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-11
aller Kongelig So privilegeret. naadigst Stifts der. v i 8, og Adresse med Brevposten, som forsendes. og Hertugdommene. overalt i Danmark, Tirsdagen den No. 90. 11te Novbr. ved N. S. Hophoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-11
Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-11
Spanien. General Mina har gjenvundet sin Helbred. Den 27de f. M. ankom han til Bayonne. men reiste efter et Par Timers Ophold atter derfra, og man formoder, at han allerede i den følgende Nat er passeret over den spanske Grændse. Efter Gazertens Beretning stod i Elisondo, som nu var undsat, og hvis Garnison var forstærket, et Corps paa 4000 Md., færdig til at modtage Generalen, som i Bayonne havde faaet 400,000 Fr. udbetalte. Efter nogle Beretninger fra Madrid skal Rodil være indstevnet for en Krigsret; efter andre skal han i Burgos have forefundet befaling til at begive sig til Fortet St. Marie i Arrest. Hvilke beskyldninger man fremfører imod ham, er endnu ubekiendt. Den 21de Octbr. skal Oberst Amor, efter en heftig Kamp med Zumalacarreguy i Nærheden af Logrono, være bleven nødt til at trække sig tilbage. Dronningens Tropper skulle ved denne Leilighed have mistet 300 Md.; Carlisterne 170. Jfølge Efterretninger fra Madrid var Processen, imod de Borgergaardister, som beskyldtes for Deeltagelse i Mordscenerne d. 17de Juli, begyndt; men da Fiscalen havde erklæret, at det ikke var lykket ham at udfinde de egentlige Skyldige, ventede man, at de Anklagede vilde vorde frikiendte. - Forresten haves ingen Nyheder fra Madrid; thi, hvad Temps beretter om, at den af Proceres og Procuradores sammensatte Finantskommission skulde med en Majoritet af 1 Stemme have forkastet Anerkjendelsen af det gueb, hardske Laan, ansees for en falsk Efterretning Tyrkiet. Fra Constantinopel mældes under 11te Octbr., at Reschid Pascha havde faaet befaling til øieblikkelig at begynde Fiendtligheder imod Jbrahim, dersom han skulde faae i Sinde at opstille et Troppecorps paa denne Side af Floden Seckan, ved hvilken det omtvistede Adana ligger. Da man nu vidste, at Jbrahim kun ventede paa Forstærkninger fra Alexandrien, for at udføre et saadant Foretagende: saa frygtede man et nær forestaaende Fredsbrud. J Syrien overstege de ægyptiske Troppers Udsvævelser alle Forestillinger; de agtede og skaanede Jntet, og de kunde, ustraffede, begaae de skammeligste Gjærninger. Det lod næsten som om Jbrahim Pascha lagde an paa ret at udfuge og plage de arme Syrere, for at betage dem alt Mod og al Kraftfølelse. Forbittrelsen var derfor stegen til den høieste Grad; den truede hvert Øjeblik med at bryde løs paany, og derpaa syntes Sultanen især at regne. De fremmede Diplomater opbøde vel Alt, for at stemme Sultanen til Fred; men man tvivlede om, at de vilde udrette Noget. Komme Fiendtlighederne til Udbrud, vil det vist blive en Kamp paa Liv og Død. Seire Ægypterne, vil det see misligt ud for Porten; ligge de derimod under, vil sandsynligviis Mehemeds Rige gaae tilgrunde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-11
Tydskland. D. 30te Octbr. præsiderede Gresv. Münch Bellinghusen første Gang igjen i Forbundsdagens Møde og skal da have fremlagt Meddelelser af stor Vigtighed. Om disses Jndhold er intet Nærmere bekjendt; men velunderrettede Folk ville vide, at den Hessen-Darmstadiske Landdags Oplysning hænger nøie sammen med en nærforestaaende Offentliggjørelse af en Deel af Wiener-Conferentsens Beslutninger, om de Forholdsregler nemlig, som skulle tages, naar Regjering og Stænder ikke kunne enes. - Storhertugen af Hessen-Darmstadt har iøvrigt i en offentlig Kundgjørelse angivet Grunden til sin Beslutning, at opløse Landdagen. Det hedder deri, at forbryderske Rænker havde havt en fordærvelig Jndflydelse paa Valgene, saaat uagtet hans kongelige Høiheds velmeent udtalte Forventninger, Majoriteten i det tidligere opløste Kammer fremgik, med faa Undtagelser, igjen af de nye Valg; at Høistsamme desuagtet hengav sig til det Haab, at Erfaringen maatte have lært Vedkommende Viisdom og Maadehold; at dette Haab imidlertid blev aldeles skuffet; at Andragender paany fremførtes, hvis Realisering tidligere var af Regjeringen erklæret for umulig; at hiin Majoritet atter hengav sig til den beklagelige Jndbildning, at Landets Vel og Stændernes Kald bestode i, paa enhver Maade at indskrænke Landsherrens Rettigheder og udvide Kamrenes Myndighed; at endelig et Medlem af det andet Kammer (som bekjendt, Hr. v. Gagern) havde i det offentlige Møde tilladt sig de meest fornærmende Udfald mod Regjeringens høibetroede Mænd; at Majoriteten ved at frikjende dette Medlem for Brøde have taget Deel i denne svære Fornærmelse; at derved et System var opstillet, som gjorde Kammeret til en Tumleplads for ustraffede Udbrud af Lidenskabelighed og Tøilesløshed, et System, hvis Conseqventser maatte føre til Anarchi, at derfor intet Middel var tilbage, uden det, atter at opløse Stændernes Forsamling. Storhertugen gjør dernæst det andet Kammers Majoritet ansvarlig for al den Ulempe, en saadan Forholdsregel medfører, hvorhos han "landsfaderligen og velmeent, men tillige alvorligen" formaner Vælgerne til at overveie, om Folkets Jnteresse vil kunne befordres ved et Kammer, hvis Medlemmer med afgjort fiendtligt Sind træde op mod Regjeringen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-11
Jndenlandske Efterretninger. D. 2den Novbr. indviedes Hs. Høiærværdighed Hr. Confessionarius Dr. Mynster til Biskop over Siellands Stift. Hs. H. Stiftsprovst Clausen intimerede. Hs. Høiærværdighed biskoppen prædikede. Jndvielsen og Talen vare af Hs. H. Biskoppen til Laalands-Falsters Stift, Dr. R. Møller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-11
J denne Tid er i Frue Kirke i Kiøbenhavn bleven opsat et, af den siellandske Geistlighed bekostet, af Professor Freund udført, Mindemærke over salig biskop Münter, nemlig et Basrelief i Marmor, forestillende den afdøde i siddende Stilling, omgivet af Bispeinsignier og Lærddomsattributter. Nedenunder er anbragt følgende Jnscription. In memoriam Frederici Münteri.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-11-11
episcopi Selandiæab an. MDCCCVIII ad an. MOCCCXXX hun lapidera posuit pieras cleri Selandici.