Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-14
Af offentlige Spadseregange har Berlin egentligen kun een, die Linden i Lindenstraste, thi de øvrige Promenader fortjene ikke denne Benævnelse, og besøges ogsaa kun lidt. Men ikke vilde jeg bortbytte vor smukke, i den sidste Tid saa meget forskjønnede og hver Sommer i Yndighed tiltagende Rosenborghauge mod die Linden, hvor meget Nyder end gaaer af samme. Lindennalleen er for Berlin hvad Jungfernstieg er for Hamborg - paa den skjønneste Tid af Aaret en Samlingsplads forAlt, hvad der kun har Fødder at gaae paa. Alleen bestaar af tredobbelte Rader af høje Lindetræer, som have givet den sit Navn, og ligget midt i die Lindenstrasse. Paa begge Sider ere brolagte Kjøreveie, der kunne betragtes som Gader, mod hvilke den beskyttes ved en Række af Granit pæle, der ere forbundne med hverandre ved Jen stænger. Om Aftenen oplyses den ved Reverbeerlygter, der hænge i Midten i Reb, befæstede ved to ligeoverfor hinanden staaende Jernstøtter, Den er forsynet med Bænke, og temmelig skyggefuld. Men hvor meget man end har gjort, lor at jevne den ved Kiessand, saa lider den dog af Berlins almindelige og ulægelige Brøst en utaalelig sandet Bund. Den hele Lindenstrasse er 4000 Rhin. Fod lang og 160 Fod bred, og Alleen 50 Fod bred. Men Udsigten herfra, skjøndt kun byelig, om jeg saa maa udtrykke mig, er pragtfuld. Paa den ene Ende ser man det skjønne Operahuses Porticus og Slottet, paa den anden den berømte Brandenburger Port. Man kan frit paastaae, at der i Europa nok neppe gives en skjønnere Port end denne. Den er bygt efter Propylæum i Athen, men meget større, i Aaret 1789 af Langhans. Den forestiller en Colonnade af tolv store Søiler af 44 Fods Høide hver, og atten mindre, af 24 Fods Høide. De første 5 Fod og 7 Tommer og de sidste 3 Fod i Gjennemsnit. Ovenpaa staaer den berømte Qvadriga (Fiirspændervogn) hvori Seiersgudinden med Jernkorset i den ene og den preussiske Ørn i den anden Haand, hver af Hestene er tolv Fod høi. Denne Gudinde gjorde, som bekjendt, efter Napoleons Befaling, en lille Reise til Paris, hvor hun, tilligemed sit Kjøteløj, befandt sig indtil Freden. Men da hun vendte ham Ryggen, og Hestene vare kjede af den franske Kost, trak de i fuld Gallop hjem igjen med hende til Berlin. Her staaer hun nu paa sit gamle Sted og synes at tilraabe Enhver, eigner Herd ist Goldes werth Den hele Brede af Brandenburger Tohr er 195, Fod 9 Tommer. Ved denne Leilighed fortjener det at bemærkes, at til det kostbare Sølvtaffelservice paa 60 Couverts, som har kostet en halv Million hollandske Gylden og som den nuregjerende Konge af Preussen har foræret Prinds Fridich af Nederlandene, i hvis Palais i Haag det gjemmes, hører en Platmenage, der forestiller Brandenburgerporten med dens Nuadriga. - Paa høire Side af denne Port er Consumtionscontoiret og paa den anden Vagt stuerne, af en sjelden Zirlighed. De ere prydede med atten Søiler, hver 20 Fod høi. Paa Portens Bielkeværk er anbragt et Basrelief, forestillende Markgreve Albrecht Achilles, som med egen Haand erobrer en Fane fra Nürnbergerne. Om Sommeraftenen er den Deel af Staden, hvor die Lindenstrasse ligger, den meest besøgte. Jkke allene vandre de Spadserende her hen til die Linden, men ogsaa til Restaurationerne der i Nærheden. Men da Pladserne ere saa store og Gaderne, saa lange, saa fordeles Folkene for meget og jeg kjender ikke en eneste Gade i Berlin, hvor man seer en saa uophørlig bevægelig Menneskestrøm, som hos os paa Østergaden. Paa det nær at den virkelig store Befolkning af henved 200,000 Mennesker saa at sige smelter hen paa det store Fladerum af næsten 2 1/2 geographiske Mile, hvorpaa den bevæger sig, antager ellers Alting her en stor Stiil. Staden er en sand Antipode af Hamborg; thi ligesom det meste i denne Hansestad er gammelt, saaledes er næsten alt i hiin Kongestad nyt, og, i det Hele, er der nok neppe nogen Stad i Europa, der i den Henseende har mere Lighed, med Kjøbenhavn, naar man fraregner de ældgamle Bygninger, som Jlden 1795 og Bomberne 1807 have leveret os. Dog har man den Behagelighed hos os, endnu at kunne sammenligne det Gamle med det Ny, som Børsen og Rosenborg med Domhuset og Fruekirke. Men dette er aldeles ikke Tilfældet med Berlin. Alting er der ligesom støbt i een Form og de private Bygninger ere saa eensformige som et Regiment Grenaderer. Hvor meget man end ved mange Bygninger har stræbt at efterligne den antike Stiil, saa har det Hele dog et alt for theatralsk Udseende, der tilsidst trætter Øiet.