JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1792-12-07
Da Manufacturet i Moss for nærværende er forsyned med alle Sorter moderne Coleurer af Klæder, til høyere og lavere Priser efter Klædernes Bomtet, saasom høyrøde, carmoisin craprodt, paille, høide, sorte, bouteille, bouteille med adskillige Sorter Melange, Sort med Hvidt melered, graat melerede adskillige løse Coleurer, Staalblaat, Thee=Colleur, Søegrønt, Sargrønt, Mørk og Mellemgrønt, Mørke og Lyse, blaat m.m., og da vinningen Oplager have i Kiøbstæderne, saa anmodes det Høystærede Publicum, især der i Norge, at reqvirere deres Klæder herfra, som det eneste Anlæg af dette Slags der i Norge, og som nu først efter 3 Aars megen Møve og Bestræbelse ved at oplære norske Folk, har bragt det saavidt at man sikker kan producere Vare saa gode som nogen anden. stæds i Klæderne kan faaes i Stykkeviis, som bliver regnede fra 20 Alen og derover, paa samme Vilkaar som fra Kiøbenhavn og kiebhavere, som ville reqvirere til en Kiole eller mindre, saae det for det allernøyeste som mueligt, nemlig kuns saa meget over, at Transporten kan besørges til det Sted, hvortil det bliver ordinered, saaledes at naar nogen tilskriver Manufacturer. og ordinerer noget lidet eller meget til et bestemt Sted, enten Laurvig, Tønsberg, Holmestrand, Drammen, Christiama Friderichstad, Friderichshald, da behages at lægge en liden Prove i Brevet, som udviser Coleuren, og Boniteten beskreven, da skal det ey manquere at blive sendt til Fornøielse godt, og Coleuren saa nøie, som den her haves, og vel indpakket. Til den Ende vil Manufacturet ogsaa forsyne og med Chalonger og Silke og andet dertil hørende, for at efterkomme alle muelige Ordres. Kiøbere, som man har den Ære at tiende, kunde sende Betalingen ved forefalden Leylighed, men de man ikke har den Ære at kiende ville behage at lade følge, enten Penge eller Anviisning til Betaling der paa Stæder, da Klædet altil skal passere for den mueligste villigst Priis og altsaa det øvrige tilbage, om Kiøberen har remitteret for maaet. Manufacture, smaarer sig med at faae Afsætning paa an Vare, som det virkelig giør sig al Umage for at forbedre dets Producter i Forhold til de Engelske, som af Mængden troes at være de beste at hele Verdens Klæder.
Berlingske Tidende, 1792-12-07
Kongelig Majestæts Stiftamtmand over Jsland.
Berlingske Tidende, 1792-12-07
(180) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads Ret den 19de og i Siellands Landsting. den 21de November 1792, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Capitain af Jnfanteriet, Poul Ertmann Jsert, der har været overdraget at anlægge en Colonie for Kongelig Regning i Guinea og der sammesteds tilligemed hans Hustrue Dorothea Elisabeth fød Plum, ved Døden er afgangen, deres falleds Stervboe, indkaldede med Tolv Ugers Varsel, at made udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission. for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes ere og det Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel for at anmelde bevise deres Arve=Ret og lagttage deres Tarv under Skiftet. (345) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 19de og i Siellands Landsting den 21de November 1792, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Elisabeth Erichsdatter Tanne og forden afdøde Mand Graver til Frue Kirke her i Staden Christian, Bruun efter hvem hun i Følge oprettet resiprogne Testamente har hensindet i nskiftet Boe, deres fælleds Stervboe, indkaldet de med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel for at anmelde og bevise deres Arveret og lagt. tage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1792-12-07
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 19de og i Siellands Landsting. den 21de November 1792, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Myndtling Rudolph Bernhardt Müllers Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes er og den Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel, for at anmelde og bevise, deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1792-12-07
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof=(afes, og Stads=Ret den 19de og i Siellands Landsting. den 21de Novbr. 1792, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Portner og Øltapper Ernst August Thilmanns og forhen afdøde Hustrue Anne Peders Datters fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes ere og de Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel, for at anmelde og bevise deres ArveRet, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1792-12-07
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 12te og ved Siellands Landsling den 21de November d. A., ere Credito, rerne i afgangne Kongelig Garderobe=Tiener Christian Wilholm. Brochmans Stervboe, indkaldede at melde sig hos Undertegnede paa Christiansborg Slot her i Staden, som allernaadigst bevilgede Executores af den Afdødes Testamente, inden 12 Uger fra Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato, for at beviisliggiøre deres paa Bort havende Fordringer. Hansen, Torv. Kongel. Holskriver. Kongel. Kammertiener.
Berlingske Tidende, 1792-12-07
Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet Mandagen den 29de October og ved Siellands Landsting. den 21de November, indkalde Arvingerne efter afg. Peter SmidForbøder ved det Kongl. Generalitets og Commissariats Collegium, og hans forhen afdøde Hustrue Anne Maria Henrichsen, alle dem som formene sig at have nogen Fordring til Boet, inden 12 Uger fra denne Bekiendtgiørelses sidste Dag at regne saadan deres havende Krav at anmelde og beviisliggiøre for Overanditeur Kanten, der er boende i Lille Strandstrædet No. 101. Ligesom og Boets Debitorer inden fornævnte Tild anmodes til bemeldte Hr. Knuten at erlægge hvad de til Boet maatte skylde.
Berlingske Tidende, 1792-12-07
Ved Proclama, som er læst i Siællands Landsting den 21de Novbr. 1792 og udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 3die Decbr. næstefter, er Creditorerne udi forrige Graver ved St.Petri Tydske Kirke i Kiøbenhavn afg. Jens Nøragers og nu af: døde Enke Hedevig Elisabeth Wohlers fælleds Boe med 12 Ugers Varsel indkaldede at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte Commistion, for at anmelde og bevise deres Fordringer, samt deres videre Tarv under Skiftebehandlingen at iagttage.
Berlingske Tidende, 1792-12-07
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stadsretten den 29de October sidst og i Siellands Landsting den 24de November. næstefter, ere Creditorerne efter forrige Kongelig Laquar afg. Peter Jørgensen, indkaldede med Tolv Ugers Varsel for at anmelde deres Fordringer hos Hof= og Stads Rets Procurator Bronlund i store Kongensgade No. 32 og 4. som paaa Arvingernes Vegne udbetaler enhver hvad dem i den afd. Stervboe beviisliggen maatte komme tilgade.
Berlingske Tidende, 1792-12-07
(29) Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting. den 21de November, og i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 3die December 1792, ere alle de som maatte harde noget at fordre udi afg. Capitain i Søe=Etaten Georg Joachim Bielkes Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at mode i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. (a) De som maatte have noget at fordre udi forrige, Materiale Forvalter ved det Laurvigske Jern Magazin, men nu alg Pensionist Wilhelm Bille, hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og beviis deres Arveret samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (232) De som maatte have noget at fordre udi Tieneste, vige Charlotte Kirstine Støe, som er det paa Kø sten Guinea, hendes Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets SkifteCommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1792-12-07
De som maatte have noget at fordre udi Peder Jor hansen Warwilk, der som Matros i Aaret. 1786 er udgaaet fra Grønland med et at det grønlandske Han dets Sælskabs Skibe, og en siden indfunden sig, hans Boe indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer : ligeledes indkaldes med lovlig Varsel bemelte Peder Johnsen Warwick, om han endnu skulde være i Live, eller andet Fald hans Arvinger, for at beviis hans Død, og deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Stiftet. lagtet jeg ikke formoder, at min sal. Fader, Borger og Farver Johannes Backsmann, efterlader sig nogen Gield, saa finder jeg dog fornøden herved 3de Gange at indkalde alle dem. som formeene sig efter bemeldte min Fader at have noget at fordre, dermed at indfinde sig hos min af Magistraten mig som mindreaarig beskikkede Curator, Rodemester Stephan Ringsted, boende i Langebroegaden paa Christianshavn, inden 12 Uger, Forløb fra denne Jndkaldelses sidste Bekiendtgiørelses Dato, Ligeledes indkaldes de, som maatte skylde til min sal. Fader, at betale. deres Gield. Christianshavn, den 29de November 1792. Carl Bucksmann. Sidmoderen, en original Comoedie i 5 Acter af P. T. Wan Saal er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pillenrade for 1 mk.
Berlingske Tidende, 1792-12-10
Bolega, den 13de November. Efter Breve fra Genua har den hele franske Flaade forenet sig i Havbugten ved Spezzia. Den bestaaer af omtrent go store Krigsfartøier. Endnu andre 12 ventes fra Tousen med 16000 Mand Landingstropper. Efter Rygtet bil ter der leveret i Genua over 2000 Oxer og en stor Mængde Frebakker til denne Eskadre.
Berlingske Tidende, 1792-12-10
Coblenz, den 23de November. Et fransk Streispartie, har skilt sig fra den Kellermanske timer, er rykket frem over Hundsrücken, og har formofentlig sat sig fast i Trarbach, en Zienbrückisk Stad ved Nesel. Det foruroeligger der den hele Egn, og har tillige lerede borttaget nogle preussiske sværladte Fourageskibe. anskmændene, som uforhindrede spille Mester der i Eg leie, have endog vovet sig paa den anden Side af Mosel, udovet samme Voldsomheder i den churtrierske Stad Man scheidt. Ogsaa her i Egnen hører man den Alstand af 11 2 Mile dagligen deres Streiserier; men saasnart de preuke Forposter nærme sig, begive de sig strax bort. Men sin vil føle alvorligere Anstalter, for at bringe dem til at legge deres Haandværk. Kongen af Preussen og Hertuaf Braunschweig ere igjen her. Man taler om en hastietid, og anfører endog allerede Betingelserne, som ere sine gjorte Nationalconventen.
Berlingske Tidende, 1792-12-10
Fra det Brandenborgske, den 1ste December. En anden Armee, bestaaende af 28 Batailloner og 30 adroner gaaer nu ufortøvet til Rhinen. Der blive og de de alvorligste Anstalter til at sætte Grændser for Franskandenes Fremtrængen. - Det udspredte Rygte om en march af Preussiske Tropper i Pohlen, for at besætte medskaberne Posen, Kalisch og Snesen, er ugrundet.
Berlingske Tidende, 1792-12-10
Afen Skrivelse fra Brussel, den 23de Novbr. Der arbeides allerede ivrig paa at oprette adskillige Natiotilloner, og man antager dertil de unge Belgier, som villig tilbyde sig, og de Aalrige østerrigske Deserteurer.
Berlingske Tidende, 1792-12-10
Østerrigerne have den 20de forladt deres Post paa Jern Bierget ved Løwen, fordi Dumourier i Spidsen af 3 stærke Colonner marcherte frem, for at omringe dem, og afskiære dem Tilbagetoget. General Bourdonnave er med 15000 Mand stødt til ham, og en Deel af denne Armee vil nu angribe Citadellet i Antwerpen, i hvilket Grev Staran, med 4000 Mand og Proviant for 8 Maaneder, vil forsvare sig til det yderste. Dumourier lader fore 300 Vogne med Kugler og Bomber til Antwerpen, for dermed at beskyde Citadellet. Det namurske Citadel struer med en ligesaa heftig Modstand, og dets Commandant, den østerrigske General Mottel, har gjort sit Testamente, saasom han før vil døe, end han vil overgive sig.
Berlingske Tidende, 1792-12-10
Af en anden Skrivelse fra Brüssel, den 23de Novbr. General Dumourier har i Spidsen af et anseeligt Corps d'Armee, efter Østerrigernes hastige Tilbagetog fra Lø men, uophørlig foruroeliget dem lige indtil i Nærheden af Tirlemont, hvor det da den 21de om Aftenen kom til en blodig Fegtning mellem hans Corps og Arriergarden af den østerrigske Armee, hvilken paa begge Sider skal have kostet meget Folk. Følgen deraf var, at Franskmanden den 22de om Morgenen rykte ind i Tirlemont, hvorfra de fortsatte deres March mod Lüttich. General Dumourier har derom sendt General Moreton følgende Beretning: Tirlemont, den 22de Novbr. "Jeg tænkte allerede i Gaar at sove i Tirlement. Østerrigerne ere Skyld i, at jeg maatte tilbringe Natten under Gevæhr; men det har kostet dem 400 Mand. Jeg har haft, den Lykke kun at miste 4 Mand. J Morgen vil jeg blive Natten over i St. Trond, og den 26de i Lüttich; eller Østerrigerne maatte da ville opholde mig endnu een Dag, og forbeholde mig nok een Seir. De see, Ven! at jeg ikke er tilbageholdende. J dette Fald vil jeg først den 27de være i Lüttich. Dumourier. Østerrigernes Tilbaget og fra deres Forskandsninger ved Løwen tilskriver man for en stor Deel den skrækkelige Desertion, som vedvarer i deres Armee. I Lømen havde skiule sig over 300 af dem, hvilke ved Franskmændenes Jndmark kastede deres Kasquetter i Luften; omtrent ligesaamange skulle være fundne i Tirlemont. Ungarerne, som eller ere de kiendte som de troeste Soldater, gaae over ligesom de andre, vi see endnu stedse deels enkelte, deels hele Flokke af dem at ankomme hertil.
Berlingske Tidende, 1792-12-10
I det provisoriske fuldbordende Raad er den 16de No. der bleven raadslaaet over det Forhold, som de franske meer skulle iagttage i grobrede Lande, og fornemmelig gien. En Medlem anmærkede: 1) At alle Jndstrand. ger som Skibsfarten og Handelen hidindtil have lig Schelde, saavelsom paa Maastrede tvertimod Nantene Grundsætninger, som Franskmændene havde lod haandhæve. 2) At giøbernes Løb var en fælleds og nal. lig Eiendom for ane de Egne, som bleve andede at sam og at ingen Nation kunde tilegne sig uden at braaae Urtildighed, en udeluttende Ret til samme. 3 Ar den fra Republik, Ærandfordrede, at Friheden blev overaltertet, hvorden beskyttelsen af dens Vaaben strakte sig. . Tyrannier blev fuldkastet. 4) At man ved at forskabe belaiske Nation ved de franske Vaaben andnu den Fordi en fri Skibsfart og Handel skulde deels overtyde denne tion om, at den ikke mere kunde frygte for sinegen Ungenhed og deels om den franske Republiks uegenneTænkemaade. Herpaa har Tønseilet besluttet, at Bin sen en Chef over de franske Armeer i Belgien skulde tilholdes :et føie de virksomste Anstalter, og begge alle de Midler, som et i hans Magt, til at eftergiøre Skibsfartens og Trans portens Sikkerhed paa Scalde og Maal.
Berlingske Tidende, 1792-12-10
Metteran, den 28de November. General Castine er nu paa 3 Sider omringet af Fienden. Paa den høire Side staae i Hanau 6000 Hesser; i Giessen. 6000 Darmstadtere, og lige for og paa hans venstre Side i Limburg, Die, og Eilmer er der overalt fuldt af Preussere, som vente hvert Øieblik Ordre til at brække op og angribe.
Berlingske Tidende, 1792-12-10
Mose, den 1ste December. Efter at Staders Magistrat ved Expresse fra Stiftet var given kundgjort Hr. Kongel. Høihed vor naarige Kron prindses høie Gemahlindes lydelige Medkom med en Prind. lesse, har Glades Pierelser allevegne udbrødet sig, saatte allene Kind Selskabet, der bestaaer af det Kongel. Jager, Corps og de fleste Stæders respective Jndvaanere, paa dennestefterfølgende og bestemte Kinde og Koneridag, sidstleten 29de November, have taget første Anledning paa deres sedvanlige Samlingsted, ved udmarkede igitideligheden, af Concret, Barog Jllumination, under Panter, Tromvitters og Kanoners Lud, erindret hvistbemeldte Hs. Kongel=Hørbede med det Kongel. Huses Velgaaende, samt der ander erindret Stæders Fattig men Duens Magistrat, Kongel. Embedsmænd og Borgerskab have og Dagen derpaa øvet et Val og Aftensmaaltid paa Stædets Raadstue Sahl. hver, efter Jndbydelse, deeling saavel det Kongel. Jager, sens, som de flere distinaverede Saands og conditionere. te Personer i og uden for Byen, til hvilken HøitideligheSelskabet samledes Kl. 5 Slet Eftermiddag, da ved Jnd langen til Sahlen var anbragt en Obelisk paa hver Side hvorudi brændte i Transperent Hs. Kongel. Høibeds med die Gemahlindes Liffeel, ved Indgangen i Salen faaes i din øverste Ende udi Midten et Alter, hver paa en Obelisk en derudi anbragt Deres Kongel. Høiheders Tistre, en Transperent, med deroveret alleende Øie, som nedstraalede til de høie Navne, samt neden under: Den 19de No. lember 1792. Jtem paa Siderne anbragt de Danske og neske Vaabener, med dertil passende Jmerictioner. - en Selskabets Samling saluteredes af Kanonerne, hvorefter Ballet tog sin Begyndelse og vedvarede til Kl. 10 Slet. da et Fyrværkerie blev anbragt, hvorunder, blant andet, Frandte Deres Kongel. Sørheders Ciffee. Under Aftens Manlidet blev Deres Kongel. Høiheders og det Kongel. Huen Vegaaende under Kanoners Lysning, samt Pankere og Krømpeters Lyderinder, samt nogle og 20 Studere Fatliggender aparte Værelse besviist, og de Syge, som itte kunI tomme tilstæde, et forglemte. Den hele Bye var illumikiet, og Ballet continuerede efter Aftensmaaltid indtil Kl. 3 Slet om Morgenen ligesom et aparte Selskab henved 60 Personer af Byens anden Classes Borgerskab Langen vare hemmede ved Ball og Aftensmaaltid, m.v., samt ved Ka hendes Lysning lig foran paa Byens Torv udmærk de ligekaane deres Glæde over Deres Kongel. Høiheders og det ganske Kongel. Huses Vel, for hvilket meget anstændige og ordentlige Selskab Stadens Under foged var Bestyrer. Pa det ved Byen liggende samt bekiendt betydelige Jernværk var ikke efterlade Deeltagelse i Festiviteten; thi foruden Jlluminationer, var og Selskabs=Samling, hvorved den blev erindret.
Berlingske Tidende, 1792-12-10
Helsingøer, den 10de December. Fra den 4de hujus til i Dag ere i alt 105 Skibe passerede Sundet. Den 7de og 8de hujus havde vi en overmaade størt Storm af V. N. V., som foraarsagede, at mange Skibe dreve for deres Ankere.
Berlingske Tidende, 1792-12-10
Kiøbenhavn, den 10de December. Udtog af en Skrivelse fra Frankfurt, den 1ste November.
Berlingske Tidende, 1792-12-10
J Forgaars berørte de Franske at afhente vore Kanoner, fra Tøihuset til deres Brug, men Borgerskabet satte sig dermed, og derved skede er Oplod, hvori Adjutanten hos den stands Commandant, General van der Helden, blev saare Den unge Hr. Derdmann den Søn af en stor frantfortinBanterer, søgte at bevæge Borger skabet til at overgive Fanonerne, ogsaaden Jngen fransk vil sitterlig bidt et Stor te af dem; men han blev næsten staaetiltel af Borgerne.
Berlingske Tidende, 1792-12-10
Samme Dag som Vieneral Ansine under en stærk Fiorte, Cavallerie til Byen, og vil strax med et stort Antal Officerer til Randhuset. Da hele Byen var i Bevægelse, saa udbahan sig for sin egen Sikkerheds Skyld en Vagt af de stantforiske Grenaderer. Han forsikrede Magistraten, at har ette forlangte Kanonernes Udlevering, og bad, at man skulde søge at tilfredsstille Borgerne. Derefter vilde han tale til Folket, men ingen vilde høre ham, ingen tog Hatten, at for ham, og Borgerne vendte ham Ryggen. Da lønneralen saae, at der var intet at udrette, ved han bort. - Dag har allerede de hessiske Husarer nærmet sig Staden, og et maae vente alvorlige Optrin. Man siger, at Preusserne staae ved Homburg 3 Mile herfra. Vort Borgerskab er meget uvilligt og opbragt imod de Franske. J Dag skar en Snedter Redene over paa en af de Franskes Karduskarre og Kanoner, han blev derved greben, men strax af Borgerne sat i Frihed igien. De franske skylde allerede Byen 60 og Gylden for Proviant &c. E. St. J dette Øieblik fik viden sikkre Efterretning, at den lille Stad Bergen ved Frankfurt er bleven indtagen ved Storm af den hessiske OberstSchreber, og at 4 franske Officerer og 60 Gemene ere derved gjorte til ganger. Udtog af en anden Skrivelse fra Frankfurt, den 3die December.
Berlingske Tidende, 1792-12-10
I Gaar Kl. 8 om Morgenen blev den frindbergske Port angrebet og bestormet af de hessiske Grenaderer, og Petieningskudt. Grenadererne bleve understøttede af Jægerne og Grenadergarden. De Franske gjorde den tapperste Modstand, fra en Gade til anden, og de hossiske Caravinerere under Seneral Dalvig nedhuggede et stort Antal af dem. J Barenhausen tog den franske General v. d. Helden paa nye Posto men Grenadererne angrebe ham igien, og da de bleve understøttede af Cavalleriet, bleve de Franske adspredte, over 100 nedhuggede, og 1000 gjorte til Fanger. Den øvrige Deel af disse Tropper mødte paa Rettraden fra Saxenhausen er Corps Hesser, som kom fra Hanau og Rumpenhelm, og blev paa nye angrebet af disse og slaget. J det Øieblik at Hesserne havde erobret Staden, og myrdede med Bajonet og Kaarde, kom Kongen af Preussen til Frankfurt. Borgerne raabte høie paa Gaden : "Længe leve de tappre Hesser, Landgreven og Preussernes Konge. Ved Stormen er Prindsen af Hest sen=Philipsthal og Capitain Cohørst blevne saarede, og Capitainerne de Clairs og Wolf dræbte. Man siger, at Preusserne marchere til Hochst, for at angribe General Castine, hvis Tropper staae nu imellem Hochst og Konigstein, 9 Batailloner Hesser ligge nu i Frankfurt, og jeg beder Dem ikke at troe, hvad Aviserne sagde om de frankfortske Borgeres Tænkemaade og Meninger i den Tid, de Franske vare hos dem.
Berlingske Tidende, 1792-12-10
Under 26de Sept. sidstl. har Hs. Majestæt allernaadigst forundt Landvæsens=Commissair Peder Bech til Callundborg. Ladegaard, Rang med Kammerraader, og den 21de Novbr. allernaadigst udnævnt Eieren af Sædegaarden Ask ved Bergen, Examinatus Juris Johan Lauson Koren, til virkelig Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1792-12-10
Fra Stadens Raadstue er den 5te December d. A. bekiendtciort: At det allernaadigst har behaget Hs. Kongelige Majestæt, under 7de Julii d. A. at slutte en Convention med Hans Durchlauchtighed Margareven af Baden, angaaende en giensidig Ophævelse af den Afgivt, der hidtil har fundet Sted ved Capitalers Udførelse, imellem de samt ige Kongelige Stater, og de Margarevelige Badenske Lande, for saavidt samme indflyder i den Kongelige eller Margaredelige Casse, hvilket i Følge det Kongelige Danske Cancellies Skrirelse til Magistraten af 24de Novbr. sidstleden og i Continuation af Placaten af 23de Januarii d. A. herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Barom. Therm. Vinden. 3 Decbr. 28. 6. og 11 Kulde. S. O. 28. 2. 3 3 Varme. V. N. V. . - - N. V. N. V. Kulde. N. V. 9 27. 11. o. 41 Varme. V. Avnerissair 18. Til største Sorg for mig er min Kone C. P. Nicoline Stephansen Natten imellem den 8de og 9de, efter omtrent 14 Dages Sygdom, ved Døden afgaaet. Hendes og mine Paarørende og Venner ville behage at antage denne min Bekiendtgiørelse. Kiøbenhavn den 10 Decbr. 1792. Sigvart Urne Rosenwinge, Capitainlieutenant i Søe-Etaten.
Berlingske Tidende, 1792-12-10
At det har behaget den Allerhøieste, efter et Aars svagelig Helbred og 16 Dages Sygeleie, i Gaar Eftermiddag Kl. 3 1/4 Slet, at bortkalde ved en salig Død min i Livet høist elskede kiøre Mand Niels Hutfeld Christian Bagge, Birkedommer og Ober=Jnspecteur udi Grevskabet Frysenborg, en Alder af 67 Aar, har jeg paa egne og Børns Vegne be sørgeligst at bekiendtgiøre for fraværende Slægt og Venner. Forsikret og enhvers Deeltagelse i denne for os saa billig Sorg, frabede vi os skriftlig Forsikring derom. Frysendahl, den 29de November 1792. Kirstine Colding sal. Bagges.