Berlingske Tidende, 1794-06-27
For de nederlandske Grændser, den 19de Junii. Efter at Fienden den 12te huuse havde paa nye indsluttet Staden Charteret, har han den 13de og 14de vovet tvende Storme, for absolut at bemægtige sig samme; men han er hver Gang bleven slaget tilbage med et brydelige Forme. Han har derfor dog ikke lader fore sit Forsær, thi den 15de løb han 3die Gang Storm. Dette Forsør kom ham endnu dyrere at staae, saasom Stædets Commandant, den fore Oberste som Reynige, gjorde med en Deel af Besætningen er Udfald og kom ham i Ruggen, ved hvilken Leilighed ham me stede mange Folk. Jmidlertid har Arveprindsen af Oranien nærmet sig med den allierre Armee til Stadens Undsætning, og den 16de i Dagbrækningen angrebet den fiendtlige Obsernations=Armee, som, i Besynderlighed paa Sletten at Fleurus, frembød en frygtelig Fronte. Her gjorde den østerrigske General, Alvinzy, Hovedangreber, og efter en meget blødig Fegtning slog de Franske. General Beaulte forrørre den fiendtlige høire Fløi. Ogsaa dem eredte Colonne, har tilfegtet sig glimrende Fordeele. Om Eftermiddagen Kl. var det fiendtlige Contrum og høire Fløt gandske adspredte, og Charleror blev undsat. 3 Colonner have forfulgt kienden paa hiin Side Sambre over Chavelet Portide=Laar a. Efter en foreløbende Officialberetning have de Franske mister 6 til 7000 Mand, 20 Kanoner, og over 20 Kong vogne, tilligemed 100 Artillerielleste. Den 4de allierte Colonde er vel af den franske venstre Flød bleven, efter en mordisk Fegning, nødt til at trække sig tilbage, og har den 16de om Aftenen befundet sig i enket Afstand fra Nivelles. Men da den samme Nar er bleven forstærket af Centrumer, saa harder man, at Seieren har den 17de været fuldkommen og at Fienden ogsaa paa denne Side er bleven drevet tilbage over Floden, saasom man paa denne Dag har hørt i Halle en nye og meget frisk Canonade derfra, og altsaa med Begiærlighed seer de nærmere Efterretninger i Møde. De Allierres Forliis den 16de, hvilken har været en af de blodigste Dage den hele Felttog, kan man endnu ikke bestemme, men det maae dog formedelst Forbittre sen paa begge Sider have været ligeledes betydeligt. Blandt de mange Saarede, som den 17de om Aftenen ere blevne indbragt til Braffel, har den hosandske General von Wartinekeben, og mange Officerer befundet sig. - J Flandern er Staden Yvern endnu ikke bleven undsat. Et for søg som Grev Ciatfalt gjorde derpaa den 13de, er ikke lykkes, og benævnte Stad bliver endnu bestandig beskudt. Besætningerne i Brage, Nienport og Ostende ere den 14de anseelig blevne forstærkede. Aamodt i Østerdalen, den 15de Maji. Ikke saamart var Tidenden om den ulykkelige Jldebrand, som den 26de Februarii ødelagde Kongeboeligen, indløbet til denne Fieldig, og med det samme bieren bekiendt de ædte Beslutninger vore danske Brødre havde fattet, førend Præstegieldes hele Almue af sig selv strax bestemte sig til at ville legge sin Troeskab og Hengivenhed for Kongen og Kongehuset for Dagen, ved at ade at frivillige Bidrag til en nye Kongeboelig, eller om Statsbestyrelsen vilde anvende det til de overordentlige Søendræstninger, som Nødvendigheden udkræver til Fredens Vedlig holdelse, Steens Selstændighed og Handelens Handhævelse. - Hovedsognets og An rets Almus havde er Sind og et Dække, de begierede derfor af deres Præst, at han vilde forfatte og omsende Indbydelse. til Subskription, hvorpaa enhver kunde tegne, baad han havde Villie at give og, efterat samme nu har circuleret, befindes Subskriptions Deløbet at være 527 Rdlr., som gi rer betalt inden Julii Maaned nestkommende, og derefter skal blive remitteret til behørigt Sted. Dette har man er villet undlade offentlig at bekiendtgiøre til velfortient Agtelse for disse brave og veltænkende Landboere, der have sammenskudten, efter de i dette Præstegield Gaard brugende lidet Antal, ikke ubetydelig Sum, og saaledes viist, at de skiønne paa, og takke Gud og Kongen for den Lykke de nyde under en fredelig Regiering, medens hele En opa sukker under en smertelig Følelse af Krigs og Oprørs gyseligste Ulykker.