JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
De franske Blade ere i den senere Tid fyldte med Efterretninger om Proceduren i en Sag angaaende et Mord i Efteraaret paa en riig Mand, Fualdes, i et Jomfrue huus i Rodez, hvorom der i sin Tid blev talt i dette Blad. Blandt flere hundrede Vidner som afhøres, giør især en Frue Manson stor Opsigt; hun skal have været forklædt, i Mandfolkeklæder tilstæde i Bordellen, da Mordet foregik, men har siden bestandig bundet Retten saa en saa en anden Udslugt paa Ærmet og aldrig villet bekiende eller vidne hvad hun vidste. Hun giør ved denne mystiske Hemmelighedsfuldhed en saadan Opsigt, at hun nyelig er buden 100,000 Franker, for at ville paatage sig at præsidere i et parisisk Kaffehuus, for at skaffe samme et stort Tilløb af nysigne Dagdrivere. J Alby drager man stor Fordeel af denne Proces, og der ere mangfoldige Parisere og Andre reiste did, og til disse har Øvrigheden ordentlig udleiet Stolestader i Tingstuen, saalænge denne Sag staaer paa Abonnenterne søge nu did, som ellers til et Skuespil, og da en Franskmand ikke let fornægter sin Natur, saa ere de og her ægte Franskmænd, der beklappe eller udpibe Vidnerne, alt eftersom de skille sig bedre eller slettere fra deres Repliker. (Franskmanden applanderer, eller piber gjerne allevegne, undtagen i Kirken, hvor han i dets Sted behofter Prædikanten.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
Over en fattig Mand i Würzen i Sachsen havde en baars Creditor nyelig taget Dom for 300 Rdlr. Aftenen for han skulde forlade sit Huus, sad han og hans Kone, kummerfulde og talege fortvivlende om den mørke Fremtid, der ventede dem. Pludselig træder en ædelmodig Ubekiendt ind, der siger, at han havde hørt om deres Forfatning og leverer dem de 300 Rdlr. De glade Frelste yttre Frygt, at denne pludselige Hielp kunde opvække Mistanke mod deres Redelighed hos Amtmanden. Den Fremmede svarer: "J kunne jo sige, at J have faaet Pengene af en Spidsbud og beder dem, at holde et Maaltid færdigt næste Aften for ham og to gode Venner, hvortil han kaster en Frederiksdor paa Bordet. Næste Morgen begiver den glade Skyldner sig til Amtmanden, (der i Tydskland, ogsaa i Lauenburg, er i een Person hvad hos hos en Herredsfoged og Amtsforvalter, og fortæller hele Historien. Amtmanden paalægger ham Taushed, og begiver sig med sine Skrivere og Karle næste Aften til Huset for skjult at passe paa Giæsterne. Men disse kom ikke. Derimod kom Amtmandens Pige med et Skrig, at den kongelige Casse var opbrudt og alle Penge der bortstiaalne. Hele Personalet skynder sig hiem og finder, at dets Bortfiernelse fra Amtmandens Bolig og et Tyverie af 5000 Rdlr. havde været Hensigten med den Comoedie, hiin Spidsbub Dagen før havde spillet. - Denne og hans to gode Venner ere allerede paagrebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
For kort siden omtaltes i dette Blad, hvorlunde et Landgods i Engelland, som giver et reent aarligt Udbytte af 5000 Pd. Sterling, solgtes imod kontant Udbetaling af 5 Pd. St. og intet videre nu eller siden, men Godset udleveres ikke førend efter 360 Aar. - Naar man seer hen til den ringe Kiøbesum, der kun udgjør en Tusindedeel af Eiendommens aarlige Netto=Provenne, saa skulde man jo synes at Sælgeren har handler som gal Mand. Va men derimed regne hvad bine 5 Pund med Rente og Renters Rente ere løbne op til i disse 360 Aar, saa finder man derimod at Kiøbesummen er mere end høi nok, thi 5 Pund er om 360 Aar til 4 Procent aarlig, steget til 6774000 Pund. Regner man derimod to Terminer aarlig og følgelig 2 Proc. hvert Halvaar i samme Tid, saa løber det op til 777,9000 Pund. (Denne Forskiel kunne give Stof til opbyggelige Betragtninger over det Tal som Kapitalisterne i Jylland lide ved kun at have een Termin om Aaret, imod at Siellandsfarer og Fynboer, have to.) - Omsættes Kapitalen og Renterne lægges dertil hvert Fierdingaar til 1 Proc., da løber det hele op til 834,1000 Pd. Til 5 Procent aarlig er 5 Pd. i 360 Aar, med en aarlig Rentebetaling, til noget over 212 Millioner, naar der gives to aarlige Terminer, 263 Millioner; og til en Omsætning hvert Qvartal, næsten 293 Millioner. Til 6 Procent 1 Termin aarlig, 6443 Millisoner, 2 Terminer 3744 Millioner, 4 Terminer 10230 Millioner og til en halv Procent maanedlig: 11390 Millioner. - Spørger man nu en Arithmetiker, hvem der har forhandlet sig, saa maae dog nok altid Svaret bliver Kiøberen, som gav 5 Pund strax for at faae 5000 om 360 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
Parisernes Yndling, den berømte Skuespiller Baron, havde forleden fornærmet Publikum ved sin trodsige Opførsel. Da han næste Aften kom paa Scenen, lod Publikum ham ikke komme til Orde, Alt raabte: Ned med Baron, ned, han skal bede om Forladelse! Baron meente at trætte Publikum, naar han flere Dage efter hinanden kom frem, uden at give efter, men han bedrog sig, thi Pariserne vidste at agte Kunstnerværd, men ogsaa at straffe Overmod. Saasnart Baron lod sig see blev Raabet: Ned med ham!" gientaget, og den overmodige Skuespiller hilset med Æbler og Citroner. - Endelig beqvemmede sig Baron til at saligsicere Publikum; Huset var propfuldt; Tæppet hævede sig halvt, og Baron treen frem i en ydmyg Stilling. Han vilde tale, men fra alle Kanter raabtes: "Paa Knæerne, paa Knæerne!" Han adlod, og lagde sig paa eet Knæe, dog ogsaa dette var de fortørnede Parisere endnu ikke tilfredestillende nok; befalingen: Endnu dybere, endnu dybere!" led fra Alles Munde. Og Baron fremstammede, liggende paa begge sine Knæe, en ydmog Bøn om Tilgivelse. Det engelske Afgivtsvæsen staaer i den besynderligste Modsigelse med den saa høit prise brittiske Frihed. Ved Accisen finder især en mageløs Strænghed Sted. En Lysefabricant f. Ex. har ikke engang Nøglen til sit Værkjed, denne er i Accisebetientens Forvaring. Hver Gang Fabricanten vil støbe Lys maae han nøie opgive Qvantiteten, afveie Tællen i Betientens Overværelse og under han Øine fuldfore Støbningen. Saa ofte det falder Actise betienten ind, kan han hos Giæstgiverne eller Kiøbmændenne undersøge hvert Fad. Accisen er saa høi, at Drikke varernes Priis næsten stiger til det Dobbelte. En Flaske Rom, som egentligen kun koster 1 Shill. 4 Pence, kom mer ved Accisen til at staae i 4 Shill. 6 Pence. Det samme er Tilfældet med Whisky og Viin. Sakker, Caffe og andre Colonialvarer maae ogsaa svare en høi Accise. Foruden denne gives der endnu en uhøre Mængde andre Afgivter, f. Ex. af Huse, hvad enten de ere beboede eller ei, Vinduer o. s. v. J hvert Huus ere 6 Vinduer fri, de være anbragte hvor de ville, men har et Huus 7 Vinduer, saa maae det betales aarligen 18 Shill, har det derimod 20 Vinduer maae det erlægge 11 Pd. 2 Sdl. 6 Pence, og saaledes forholdsmæssigt. - Stempelpenge betales i Ex. af 100 Pd. 5 Shill., som udgjør en Qvart pCt Afgivten af Kort og Tærninger er meget høi; af de sid 1ste betales 16 Sh. Af Hunde, Heste, Pudder, Jagtredskaber, Vogne (efter Hiulenes Tal, og en Mængde andre Gienstande, maae svares Skat. Afgivtolisterne faae me hvert Aar en Tilvext. Det synes som man tilsidst vil blive nødsaget til at paabyde en Afgivtsskat eller Skatteafgivt, af Mangel paa beskattelige Gienstande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
J Anledning af de to Jldkugler, der nyligen have varet seete i Kiøbenhavn (ser No. 52), bor det anmærkes at de Naturkyndige antage disse Meteorer for Virkninger af fede, olieagtige, antændelige eller blot lysende Dunster, der, kun i Henseende til Graden ere forskiellige fra saa kaldte flyvende Drager, Stierneskud o. s. v., endskiønt den er forbunden dermed en virkelig Antændelse, ledsaget at en Explosion. Chladni antager, at disse Phænomener ere Oprindelsen til de store jernholdige og forstakkede Masser, som paa forskellige Steder ere fundne i Overstaden af Jorden, saaledes som i Siberien, i Sydamerika, ved Aachen o. s. St., og hvoraf nogle veiede henimod 31. Centuer. Deres Størrelse er ligesom deres Afstand fra Jorden forskjellig. Efter anstillede Jagttagelser har ma antaget, at deres sande Høide over Jordens Overflade er 160000 til 200000 Skridt, og deres sande Giennemini3560 Fod. De udbrede en svovelagtig Lugt, og spring med et Knald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
Den Soelformørkelse som er indsort i Almanakker, men hvis Datum er udeladt, indfalder Tirsdagen d. 5te Mai, og begynder Kl. 6. 5 Min. Formiddag, er største Kl. 7, 52 Min, da næsten fem Tolvtedelt, som er noget mere end den Trediedeel af den sydlige eller nederste Kant af Solen er bedækket af Maanen. - Den sees i hele Europa og de nordligste Egne af Asien i den sydlige Part af Solen. Midt igiennem Asien sees Formørkelsen, ringformig; men i det sydligste af Asien og paa de ostindiske Øer sees Formørkelsen nordlig i Solen. Hos de stolte Chinesere og de grusomme Japanere sees den om Efterm. naar Kl. hos dem er 5 a 6. Epilog fremsagt paa Polvbymmas Theater efter Forestillingen til Bedste for Huusarme, den 26de April 1818. Sandt nok, vor Jord er mange Glæders Hjem; Men Sorgen sniger sig saa tit blandt dem, Og mangen vugges født i Lykkens Skiød, Jmedens Brødre vaande sig i Nød; Saa mangen sukker under tunge Kaar Og tør ei klage over Nøden haard. Tit kan en Faders Dagværk er forstaae, Til Brød og Lye for hungrig Flok af Smaae, Og mangen Moder med sin Flid og Daad Et tørre kan de Faderløses Graad. Held da enhver de Kummerfuldes Ven Som gier sin Skjerv til Armods Lindring hen! Som rækker til den stunkne Broder Haand, Og gyder Mod i den Forsagtes Aand! Ham rækkes skal i Dødens Øieblik, Til matte Læber Himlens Lædskedrik. Held ogsaa os, at vi i Aften gjød J Malurkvægret Honningdraaben sød, At qvæge Vandreren paa tunge Stie, Hav Tak enhver som villig stod os bil See Armod takker styrket ved sin Stav, Og Himlen skal velsigne hver som gav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
Bekiendtgiørelset. Efter Begjæring af Hr. Kiøbmand Brix i Blokhuus, som Commissionaie for det ved Rødhuus indstrandede Galease Skib Clementine destineret til Svinemünde bliver den ilandbiergede Ladning, bestaaende, af circa 2000 Buenos ves Huder 40 Tdr. Tran, samt 4 til 500 Tdr. norske Sild, tillig med Skibets Takkelage af Seil og Tourværket, Ankere og Ankertouge, altsammen nyt og godt, saavelsom Skibs Jnventarium, og Skroget ved offentlig Auction paa Strandingstedet bortsolgt den 18de Mai førstk. om Formids Kl. 10 hvilket herved til Lysthavendes behagelige Efterretning bekiendtgiøres Udekiendte eller Uvederhæftige maae være betænkt paa contant Betaling eller Selvskyldner Caution fra en veder hæftig Mand. Kier Hvetboe Herredets Contoir i N. Sundbye den Spies. 3die April 1818.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
Løverdagen den 9de Mai førstk. om Formiddagen kl. 10, bliver paa Rosenholms Birketingsstue afholdt : Licitation over Opførselsen af en Ladebygning paa 16 a 20 Fag, i næstanstundende Sommer, ved en Gaard i Balle, under Stamhuset Rosenholm. Hvilket bekiendtgiøres til Liebhaveres Efterretning. Balle d. 25de April 1818. Wengelboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
Torsdagene den 14de og 28de dennes samt Onsdagen den 10de Juni bliver foretaget, første, anden og tredie Auctioner over den Hattefabrigeur Hirsches Opbudsboe tilhørende Gaard paa det lille Torv her i Byen, bestaaende af 15 Fag tre Etager Vaaningshuus til Garen, 11 Fag til Gaarden samt sex Fag Halvtag. De tvende første Auctioner holdes paa Raadhuset og den sidste, ved hvilken Gaarden absolut bortsælges, i samme, hver Dags Formiddag Kl. 10. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos undertegnede Auctionsdirecteur. Aarhuus den 1ste Mai 1818. Deigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
Løverdagen den 16de dennes, Mandagen den 1ste og Fredagen den 12te Juni næstk., hver Dags Form. Kl. 10, bliver foretaget 1ste, 2den og 3die Auctioner over den Handelsmand Rasmus Sielles Opbudsboe tilhørende Gaard paa Fiskergaden her i Byen, bestaaende af 8 Fag et Etagehuus til Gaden, fem Fag Sidehuus og fem sag Halvtag, Gaardsrum, Pompevand og Haugeplads. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadhuuset, og den sidste, da Gaarden absolut bortsælges, i selve Gaarden. Conditionerne ere til Eftersyn hos undertegnede Auctesdirecteur. Aarhuus den 1ste Mai 1818. Deigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
Proclama. Jfølge en Kongelig allernaadigst Bevilling, som er læst for vedkommende Underrettet, samt i den Kongelige Landsoverret i Wiborg, saaledes lydende: Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Dannemark, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lau nburg og Oldenburg. Giøre vitterligt: at Vi efter os Elskelig, Cancellieraad Jacob Aagaard, Byfoged i Vor Kiøbstæd Grenaade, og Herredsfoged i Nørre Herred, og Christen Rasmussen Procurator i Aarhuus Stift, samt Hartvig Phillig Ree Kiøbmand i Aarhuus, deres, som af os allernaadigst befalede Skifte=Commissarier i Kiøb. mændene Musmann & Schwedlers sequestrerede og opbudne Boe i bemeldte Vor Kiøbstæd Aarhuus udi Vort Land Nørre Jylland, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade at bemeldte Skifte Commissarier ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altoniske Mertur samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem som formene sig at have noget at fordre i benævnte Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vo allernaad. B. villing læses for vedkommende Værneting samt ved den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 26de Marts 1818. Under Vort Kongelige Stigl. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling : Kaas. Cold. Monrad. Ørsted. Berner. Lassen. Hansen. Fischer. Dræbye. Bevilling for den befalede Skifte=Commission i Kiøbmændene Mussmann & Schwedlers seqvestrerede og opbudne Boe, til ved Proclama i Aviserne at indkalde bemeldte Kiøbmænd Mussmann & Schmedlers Creditorer, indkalde vi som Commissarier i Kiøbmændene Muss man & Schwedlers seqvestrerede og opgivne Boe, med Aar og Dags Varsel e, er sidste Bekiendtgiørelse at reger, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle dem, som formene sig at have noget at fordre i forbemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne TidsForløb for Os i Commissionen som holdes i den af bemeldte Kiøbmænd forhen beboede Gaard i Aarhuus paa Mindegaden, den første Mandag i hver Maaned om Formiddagen Kl. 10, at anmelde og beviisliggiøre. Aarhuus d. 21de April 1818. Aagaa1. H. Ph. Ree. Consepepapiir a 4 Rbd. 3 Mk. pr. Riis og dobbelt Format til 9 Rbd. Riset m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
2 Gaards-Avl i Brendstrup Krog kunde erholdes til Leie. Endeel af Jorden er pløiet. Adressekontoiret giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
Hos C. D. Frausing kan bekommes Lydsk Peberrod, sionsepepapiir a 4 Rbd. 3 Mk. pr. Riis og dobbelt format til 9 Rbd. Riset m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
Fra Slutningen af April Maaned kan paa Blocuholm i Sønderherved faaes i større og mindre Partier god toradet Sædebyg, ligeledes Boghvede, begge Deele tienlig til Sæd, saaog nogle lunde Alen gode Egetømmer 8 a 900 Alen skiære Eeg planker 12 Tommer, brede, 4 a 500 Alen Bøge ditto 12 Tommer brede, fra 10 til 18 Alens Længde, om det hele behager Liebhavere at handle med undertegnede Eier. Biørnholm pr. Grenaae d. 9de April 1818. C. C. Hanson. For at advare Endver ikke at rende grassat efter den anonyme Vaaben. Stempel, og Signerstikker m. m. som i Avisen No. 52 har sagt sig at Logere hos Thoboe ved den Nordre Side af Havnen, bekiendtgiøres at han ikke er der at finde, men er funden paa et andet Sted, af en Mand der havde givet ham Arbeide og lovet ham mere, men da han idag kommer er Jntet begyndt paa formedelst Mangel af Værktøi, som formodentlig betyder at han ikke er det han her udgikonsens. Non pereat. vet sig for. L. L. R. Aarhuus d. 2den Mai 1818. Den averterede Signetstikker anmodes om at opgive sit Navn samt hvad Landsmand han er, og hvor han Logerer da en Præst eller et Lem af den verdslige Øy righed mueligt kunne faae i Sinde at besøge ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
Et ungt Menneske af honette Forældte, ønsker sig Empløi hos et Herskab, eller anden Jordegods Eier for at naae fuldkommen Færdighed i Landvæsenet og alt dertil hørende, som og at udøve Jagtvæsenet, hvortil han har en medfødt lidenskabelig Lyst. Løn kommer ikke meget saa i Betragtning, som en god Omgang. Anviisningen skeer fra Avis Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
Dansk Hof og Stats Calender for 1818. Kongeligt aabent Brev, hvorved adskilligt, Rigsbanken og Danmarks Pengevæsen betræffende, kundgiøres. Tabel over Beløbet af Renten i det femte Aar efter Freden, til hver Termin nemlig til 11te Junii og 11te Decbr. 1818, faaes hos Boghandler Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
Sandheds-Ord i Anledning af Amtsprovst Stochholms Løsagtighed a. af L. C. Grønlund, er i Dag udkommet fra Pressen, og faaes for 24 s. hos Boghandler Jessen, saavelsom Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-02
Rettelse. I Brevet fra Jørgen Blytækkers Kone Følgeblade, No. 9) findes følgende Trykkel: 2den Svalte Lin. 11, spiller læs spilledes. 6te Spalte Lin. 22, i Qvinden læs i Grunden. Adgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-05
No. 55. Aarhuus Stifts. Aar 1818. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs. med Brevposterne. som forsendes : den 5te Mai. Tirsdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-05
Udlandet. Ostindien. Jfølge Efterretninger fra Bengalen var der i Midten af den indiske Armee udbrudt en smitsom Syge, som daglig dræbte nogle Hundrede Mennesker. Hver tolvte Aar bringer saaledes en vis stærk Storm fra Gangestodens Høie, en dødelig Galdesygdom med sig, som stundom i fire til fem Dage bortriver en Sneestusinde Mennesker. Ogsaa mange Engellændere vare dennegang omkomne derved. - En anden for Engellænderne ubehagelig Efterretning haves fra Ceylon, hvor en stor Opstand var udbrudt og Oprørerne ifærd med at sætte en Slægtning af den afsatte Konge paa Kandias Trone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-05
Sydamerika. Fra Krigen i de spanske Kolonier høres nu kun Lidet paalideligt. Aarsagen dertil er, som forhen anført, at man paa de engelske Øer i Vestindien i begynder at skye Forbindelsen med Jnsurgenterne i Venezucla siden Bolivar har givet alle de sorte og farvede at Landets Jndvaanere, borgerlig Frihed, og ved det, at Spanierne have forstærket deres Søemagt i hine Egne, holde Kysterne omkring Venezuela og selv Mundingen af Orinoko blokeret. - En Buenosayreskaper har taget et spansk Skib med 350,000 Piastre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-05
Nordamerika. Man formoder at det vil komme til Krig mellem Spanien og Nordamerika, og selv imellem denne Magt og Engelland. Expeditionen til Nordpolen. For dem som have Kundskab om Geographiens Historie er det bekiendt, at den 31de Grad N. B. hidindtil var den Grændse over hvilken ingen Søemand er trængt videre frem, og omendskiøndt den vestlige Kyst af Grønland er besat af curopæiske Missionairer, saa er dog Spørgsmaalet, om Grønland hænger sammen med det faste Land af Amerika eller det er en Øe, endnu uafgjort, saavelsom og om Bassinsbugten, som omgiver det med sine Bølger, er saaledes at man kan komme igiennem samme til Beringsstrædet (der skiller Amerika fra Asien) eller ei. Den Udrustning som nu er iværksat, bestaaer af to Afdelinger; den ene skal trænge ind til Bassinsbugten, for at undersøge Grønlands sande Figur, ligesom Mueligheden og Umueligheden af paa denne Vei at omskibe Amerika og at naae det store Ocean. Den anden Afdeling skal seile lige til Norden mod Spitsbergen, for saa meget som mueligt at nærme sig Nordpolen, men derpaa ligeledes styre mod Vesten til det store Occan. Aarsagen hvorfor man betragter den nærværende Tidspunkt, som især tienlig til at udføre Expeditionen, er det mærkværdige Naturphænomen, at de uhyre Jismasser i de nordlige Have, i Egnen af Grønland, have opløst sig, og synes at have gjort Vandet aabent; hvad enten det nu er en Følge af deres altid voxende Tyngde, eller af Jordskielv, eller af de vedholdende milde Vintre, eller af alle disse Aarsager tillige. Flere Skibe have i Aarene 1815, 1816 og 1817, truffet paa svømmende Jisbierge i det atlantiske Hav, i sydligere Egne end i de hvor de høre hiemme. Alle tale om de uhyre Jismasser som de have mødt, og som have bevæget sig fra en nordlig Kant til Syden. Efter Hvalfangernes Udsagn skal den ubeboede Østkyst af Grønland som for mere end 400 Aar siden var bleven utilgiængelig, igien være bleven synlig og maaskee tilgiængelig. Saavel Havets Strømme som det meget Drivtømmer, endelig ogsaa at man har seet Hvalsiske paa den nordvestlige Kyst af Amerika med Harpuner siddende i sig, gjør en Giennemfart sandsynlig. - For saameget som mueligt at erholde Efterretninger fra disse Expeditioner, have Skibførerne Ordre til Tid efter anden at kaste Flasker ud i Havet med Beretninger og Skibenes Tilstand, og med en i flere Sprog affattet Bog, at Finderen uopholdeligen ville tilmelde saadant enten sin egen Regiering eller og Admiralitetet i London. Expeditionen gik under Seil den 20de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-05
Engelland. J Liverpool har raset en stor Jldebrand hvorved mange Pakhuse ere lagte i Aske, hvori allene af Caffe befandtes over 400 Fade. Af Kolonialvare brændtes for circa 50,000 Pund. St. - Fra Skotland udvandre i denne Tid mangfoldige Bønder til Amerika.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-05
Frankrige. De nyeste Breve fra Paris bekræfte Efterretningen om Leqvidationsforretningernes Tilende bringelse. Saavidt man veed skal Fordelingen saaledes i gaae for sig: Østerrige faaer deraf 25 Mill. Preussen 56 en halv Mill. Spanien 17 Mill. Bayern 10 Mill. Hamborg 10 Mill. Hannover 10 Mill., &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-05
Jtalien. Det første Kong Carl 17de foretog sig ved sin Ankomst til Neapel var at bevidne den hellige Januarius sin Ærefrygt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-05-05
Norge. Ved den Norske Høiesteretsdom af 27de Octbr. 1817 er Capt. W. Nye, der tiltaltes for Mishandling af Skydsheste ved en Marsch i Aaret 1814, dømt til at udholde een Maaneds Arrest paa Aggershuus Fæstning i anden Grad, og har det under 3die April naadigst behaget Hs. Majestæt at forandre Straffen til Huusarrest, i ligesaa lang Tid. Den 3die April ere ved den Norske Søe-Etat udnævnte: Capt. Budde, Ridder af Sværdordenen og Dannebrog, samt Capt. Müller, Ridder af Sværdordenen og Dannebrog, til Commandeur=Capitainer; Capitainlientenant Didrichsen, Ridder af Dannebrog, Capitainlieutenant Dorn og Capitainlientenant J. Lund til Capitainer; Premierlieutenanterne P.J. Bøll, R. Bull og Mechtenburg til Capitainlieutenanter, Secondlieutenanterne M. Frederichsen, Horn, G. Hesselberg, Ridder af Dannebrog, og Weidemann, til Premierlieutenanter. der er udnævnt en Komittee for at undersøge det Spørgsmaal, om de norske Fæstninger kunne uden Storthingets Samtykke sløises eller sælges: Fædrelandet.