Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-28
Af en Skrivelse fra Paris. "Har Læseren hørt tale om et vist Befrugtelsesselskab, societe de fructification, i Paris, Faae vi paa dette Spørgsmaal et benægtende Svar, saa maae vi bekjende, at vi heller ikke vide meget mere om samme, end kiende dets anførte Navn; men hvor dets Sæde er og hvo Medlemmerne ere, have vi ikke kunne erfare, dog maa Selskabet virkelig existere, da et Maanedsskrift med lysegrønt Omslag fører den Titel Annales Europeennes et de la societe de fructification. Disse Annales Europeennes, som imidlertid endnu ikke ere blevne bekiendte i Europa, udgives af en forhenværende Ingenieur, ved Navn Rauch, maaskee er han selv for Tiden Selskabets eneste eller dog dets Hovedmedlem, og i saa Fald kunde man, med eller uden Ordspil, sige at Projectet gaaer op i Røg. Hvem Selskabet bestaar af gjør heller Jntet til Sagen; dets Formaal er det eneste som tydelig udtaler sig. Det hedder nemlig i disse Annaler: Man har i Frankrig i lang Tid intet videre gjort, end at presse Mennesker og Penge; med Bestyrelsesmaaden har det kun seet slet ud og af Jordbunden drager man langt fra endnu ikke den Fordeel, samme er i Stand til at yde. Mange Artikler maae derfor erholdes fra Udlandet, hvorved Frankrig taber aarlig 90 Millioner. Dette Onde vil Befrugtelsesselskabet afhielpe. Det vil dyrke 20 Millioner Morgen, Land, beplante 4 Millioner Morgen, besætte 60,000 Mile Floder, Søer og Parker med Fisk, og foretage Frugtplantninger paa alle Biveie. Ved disse udstrakte Anlæg, mener befrugtelsesSelskabet, vil det lykkes det, i en Tid af 15 Aar at omskabe Frankrig til et jordisk Paradis." Om dette Paradis nogensinde kommer i Stand, tør vi vel ikke borge for, imidlertid er Planen til dette Rauch'ske Paradis os dog altid behageligere end det Project, hvorefter det saakaldte jesuitiske Partie ogsaa vil omskabe Frankrig til et Paradis. Denne sidste Plan lyder ogsaa ganske anderledes end det respective Befrugtelsesselskabs. Jesuiterpartiet vil nemlig, at man skal frasige sig selv at tænke og raisonnere, og derimod, ligesom i den høit prisede Middelalder, bøie sig under Aaget og Næveretten, bortvise langt paa hiin Side Occanet al Tænke= og Pressefrihed, ikke bekymre sig om andet end hvad Statstidenden behager at lære os, betale Skatter og Paalæg, saa ofte og saa mange fordres, og 1 Øvrigt lade de Mægtige skalte og valte efter eget Tykke; fremfor Alt intet at læse, uden hvad de Herrer Patres have tilladt; da Underviisning opvækker Fornuften, og Fornuften forfører Mennesket. Naar alt dette skeer, da vil ogsaa for Frankrig, ligesom for andre Lande, som have underkastet sig denne læggende Kuur, fremstaae et Paradis, om ikke for Folket, saa dog i det mindste for den katholske Geistlighed og de privilegerede Kaster. For de Første var egentlig Befrugtelsesselskabets Paradis, da dette Selskab lover, at, naar dets Projecter ere udførte, vil derved fremstaae en saadan Tilvext af Levnetsmidler i Frankrig, som om 220,000 Oxer, hver paa 500. Pund, 1,833,000 Kalve til 60 Pund, 1, 100,000 Sviin til 100 Pund og 2,750,000 Faar til 40. Pund vare mere i Landet. Et Selskab, som vil forskaffe Landet 220,000 Femhundredepunds Oxer mere, bør dog altid berømmes fremfor det, der vil lægge Folket i Slaverie og opdrage Ungdommen i Dumhed. Gid at derfor Forsynet vilde give Befrugtelsesselskabet god Fremgang, og derimod henflytte det andet Selskab til Tyrkiet eller hvilketsomhelst andet lignende Sted.