JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Den almindelige Hvalfisk (Balgena mysticetus) er sjeldent større end 60 Fod, bevæger sig, sin Størrelse uagtet, i det den er 0,06 lettere end Søvandet, med en Hurtighed af omtrent 4 Mile i en Time, paa Flugten en kort Tid med over den dobbelte Hurtighed, men styrter sig, efterat have faaet et Saar, næsten ligesaa hastigen, med saadan heftighed ned i Havets Bund, at den ikke sjeldent ved Stødet mod samme brækker sine Kjævebeen. Af Unger føde de i Almindelighed een, sjeldent to, i Febr. eller Marts Maaned; de ere 10-14 Fod lange, og blive omtrent et Aar under den diende Moders Beskyttelse. Hendes Ømhed er saa overordentlig, at hun ikke, selv naar hun er saaret, forlader dem, og bliver derved et sikkert Bytte for Fiskerne. Hun tilsidesætter al Omsorg for sin egen Tryghed i Angesten for at miste sine Unger; styrter sig midt igjennem sine Fjender, foragter enhver Fare, der truer hende, og bliver hos sine Unger, selv efter adskillige Angreb paa hende med Fiskernes Harpuner." Der er noget overordentligt Smerteligt i Drabet af en Hvalfisk, naar den saaledes viser en Grad af Kjerlighed til sine Unger, der vilde gjøre et Menneskes høiere Forstand Ære, men Gjenstanden for Kampen, Værdien af Prisen, Fangstens Glæde kan ikke opoffres Medlidenhedens Følelser. - Mærkværdig er disse Dyrs store Varme. Blodet af en for halvanden Timer siden dræbt Hvalfisk befandtes at være 290 og af en anden nyligen nedlagt 31 1 R. - Hvalrossens og Sælhundenes Tal maa være overordentligt i disse Egne. De, som gaae ud paa Hvalfangst, pleie i Maaneden April at faae som Ladning 2000-3000 Stykker, men Skibe derimod, der fortrinligen, udløbe fra Weser og Elben, 40005000 St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Blandede Efterretninger. J Slutningen af April Maaned skal der være indløbet til det engelske Admiralitet Efterretninger, der vække gode Forventninger om det heldige Udfald af Opdagelsesforsøgene angaaende en nordvestlig Gjennemfart. Fiskerbaade fra Kamtschatka og de aleutiske Øer paastaae nemligen, at have seet de engelske Søfarende paa Høiden af Jskap ved Jndløbet til Behringsstrædet. Vedkommende russiske Øvrighed, hedder det, har spurgt hver Skibsfører for sig, og fundet alle Efterretningerne overenstemmende. Nærmere Stadfæstelse ventes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Hvorvidt den literariske Ondskab kan gaae, har man et Beviis paa i Glovers Skrift: Göthe als Mensch und Schriftsteller, Braunsch. 1823, hvori Forf. vil tillægge Göthe et lidet juridisk Skrift: Dissertatio de er, quod justum est circa Spiritus familieres feminarum h. e publice, som han skal have ladet trykke 1768 i Frankf. a. Main, og anfører Steder deraf, for at bevise Göthes frivole Yttringer og Anskuelser, saavelsom juridiske Bommerter - uagtet denne Afhandling beviisligen har været trykt henved halvfjerdesindstyve Aar førend Göthe var rødt, og har O. P. Zaunschliffer til Forfatter, som første Gang udgav den 1686.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Kjøbenhavns Børs, d. 8 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1823) 77 1/2 a 77 3/4 Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 16 1/2 a 15 1/4 Rbd. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Sedler 61 s. - Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-08
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 2000000 Roc - Tyvende Aargang. No. 55. Udgivet, redigeret og forlagt af. S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 Juli 1823. Endnu nogle Ønsker for Geistligheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-12
Modsigelser. Hvor vanskeligt det er, at bedømme Manden efter sit Udvortes, bevise adskillige Exempler. Descartes var stum i Selskab, og Thomas sagde om ham: han havde sin Tanke evne i Sølvstænger, ikke i gangbar Mynt. Lasontaine, Mesteren i skriftlig Fortælling, var mundtligen ikke istand til at fortælle den mindste Historie, den store Corneille var kjedsommelig i sin Tale, og begik den ene Bommert oven paa den anden. En ikke mindre beklagelig Rolle spillede Rousseau, efter hans eget Sigende, i Selskaber. Marmontel var ligeledes kun en maadelig Selskabsbroder, og Buffon førte endog, istedetfor Pragtsproget i sine Skrifter, Pæleborgersproget fra St. Denisgaden i det daglige Liv. Knigge fortæller og Reynal, at han engang vilde over Bordet fortælle et Jndfald, men fortalte saa slet, at ingen af Selskabet kunde finde den mindste Vittighed deri. En af de Tilstedeværende paatog sig at fortælle det om igjen, og hele Selskabet brast i Latter. (Jevn. Dictionnaire des proverbes francaldes, Paris 1821.) Gravskrift over en Nattergal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-12
Skilderiets ærede Udgiver meddeelte mig en ham sendt, latinsk, saare vakker Gravskrifover en Nattergal – funden, efter Afsenderens Opgivende, i Rom for omtrent 120 Aar siden og ønskede til Bladet en Oversættelse af samme. Da jeg hist og her anede Smaamangler i Afskriften, bad jeg Universitetsbibliothekaren, Hr. Doctor Bloch, at opspore os en, om muligt, rigtigere Afskrift; og med velvillig Godhed tilstillede han mig følgende, udskreven af Frants Hessels Fortale (S. 9) til Værket Antiqvæ inscriptiones tam Græcæ qvam Latin, olim a Marquardo Gudio collectæ, nuper a Jo. Koolio digeste hortatu J. G. Grævii, nunc a Francisco Hesselio editæLeovardiæ 1731. DIS. AVIBUS. LUSCINIA. PHIIUMENE. EX. AVIARIO. DOMITIOR SELECTE. VERSICOLORI. PULCERRIM. CANTRICI AVISS. OMNIBUS. GRTIS. AD. DIGITUM. PIPILANTI N. POCULO. MERRINO. CAUT. ABLUENTI INFELICITER. SD MMERS. H. MISELLA AVICULA. HINC. INDE. VOLITABAS. TOTA GARRDLA. TOTA. FESTIVA. LATITAS. MODO. INTER. PULLA. LETYNIS. LOCULAMENTS. MPLUMIS. FRIGIDULS. DELICIAE. SUAM. IN. SINU. PASTILLIS. ALEBAT IN. PROPRIO. CURICULO. AUMNAE. RARISS. LACROMANS. Pos HAVE. AVIS. ICUNDISSIMA. AE. MIII. VOLANS. OBVIA. BLANDA. PERSONANS. ROSTELIO. SALVE TOTIES. CINISTI. CAVE. AVIS. AVIA. AVERNA VALE. ET. VOLA. PER. ELISIUM IN. CAVEA. PICTA. SALTANS. AUAE. DLC. CANEBAT MTA. TENEBROSA. NUNC. IALET. N. CAVEA2 Den sendte Afskrift har delectæt. - Scheller anfører i sit store latinske Lexicon først Catullus og dernæst dette Sted som Auctoritæter for Ordet pipilo. - Den sendte Afskrift føier til: "clausis ocellis", og begynder derpaa igjen med et scinia Philumena. Helliget. Fugleskyggernes Guder! Over Nattergalen, min Elskede. Den var af alle Domitiernes Fugle mig den ene udkaarne; var spættet, delig,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-12
den blideste Sangerinde, og fløi med venligst Ynde pippende mod min Finger; men som i Skaalen af Myrtha den vadsker sit Hoved, druknende døer den Ulykkens Død, Ak, stakkels lille Fugl. Du flagrede hid, Du flagrede did, altid qvidrende, altid den glade; og nu er Du gjemt i Leptynes Gravsted, det dunkle, fjerløs, liigkold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-12
Brudstykker af Las-Cases's Memorial fra St. Helena. Napoleons personlige Farer. Efter Overgangen over Mincio og da alle Forholdsregler vare anordnede og Fienden blev forfulgt i alle Retninger, dvælede Napoleon i et Slot paa den venstre Bredde. Han havde Hovedpine og tog et Fodbad. Da kom et stærkt, vildfarende fiendtligt Detachement op af Floden Dig, hendes Glæde; Dig, hun med Smaakrummer klækkede op i sin Barm, paa sin egen Stue; Dig, sit kjære Fosterbarn, satte grædende hun dette Minde, Farvel, Du min Vænnefugl, der fløi mig imøde og kjælende sang med Dit Ræb, det lille! Thi være Dig Hil for hver Gang Du har sjunget. Undfly, Fugl, de Afveie alle i Dødens Rige dernede. Lev vel og Clysium flyve Du igjennem Dandsende sang født den i malede Buur; mørknet er Buret, hvor stum den nu ligger F. Høegh Guldberg. indtil Slottet. Napoleon var næsten allene deri; Skildvagten ved Porten blev der kun endnu saa længe, at han kunde lukke den og raabe i Gevær, og saaledes var den italienske Armees General midt i Seiren bragt saavidt, i een Støvle og strømpeløs paa den ene Fod, at undflye giennem Haugen. Var han blevet fangen, førend Rygtet havde indviet ham, saa vilde de geniale Handlinger, han begyndte med, aldrig have været for den store Hob andet end lykkelige og lastværdige Ubesindigheder. - Den Fare, som den franske General var undgaaet i en Omstændighed, der ved hans Operationsmaade ofte kunde fornye sig, var Oprindelsen til Guiderne, som havde det Hverv, at bevogte hans Person. Siden bleve disse efterlignede i de andre Armeer. Napoleon kom i samme Feldttog i en ligesaa stor Fare. Wurmer, der var blevet tvunget til at kaste sig ind i Mantua, og pludseligen brød frem paa en Slætte, erfarede af en gammel Kone, at den franske General havde for faa Øieblikke siden ganske allene holdt uden for hendes Dør og i Østerrigernes Aasyn selv taget Flugten. Wurmser sendte strax en Mængde Ryttere ud i alle Retninger, og tvivlede ikke paa, at han vilde gjøre denne kostbare Fangst. Man maa lade ham vederfares den Ret, sagde Keiseren, "at han udtrykkeligen befalede, ikke at dræbe mig, eller at tilføje mig ellers nogen Fortred." Lykkeligviis reddedes den unge General ved sin Hests Hurtighed og sin lykkelige Stjerne. Da engang over Taslet i Longwood forskjellige Krigsbedrivter kom paa Bane, sagde Stormarschallen, at det, som i Keiserens Livhavde været ham meest paafaldende, var det Øieblik i Eylau, hvor han befandt sig ene med nogle Officierer af hans Generalstab, da en russisk Colonne, bestaaende af 5000 Mand, næsten var kommet ham ligge paa Livet. Keiseren var tilFods; Prindsen af Neuschatel lod strax Hestene føre frem. Keiseren saae med et bebreidende Blik paa ham, uddeelte befaling, at lade en Bataillon af hans Garde, der var temmelig langt tilbage, rykke frem, blev ubevægelig, og gientog, ligesom Russerne rykkede frem, adskillige Gange de Ord: "hvilken Dristighed, hvilken Dristighed!" Ved Synet af Gardegrenadeurerne bleve Russerne ganske ordentligen staaende. "Det var meer end Tid, sagde Bertrand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-12
Keiseren havde ikke rørt sig, Alting omkring ham skjælvede. Keiseren havde hørt paa denne Fortælling, uden at gjøre nogen Anmærkning derover. Men siden sagde han, at et af de skjønneste Manøvres, han mindedes, var udført af ham ved EckMühl. Ulykkeligviis sagde han intet mere derom, og indlod sig i ingen Omstændeligheder. J Krig", vedblev han, beroer Alting saa meget paa Øjekastet og Øjeblikket, at det saa fuldstændigt vundne Slag ved Austerlitz var blevet tabt, dersom jeg havde angrebet sex Timer tidligere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-12
Russerne havde der fortræffelige Tropper, som man siden aldrig har truffet mere; den russiske Armee ved Austerlitz havde ikke tabt Slaget ved Mostwa. Marengo", vedblev Keiseren, var det Slag, i hvilket Østerrigerne have fegtet bedst. Deres Tropper viste sig der beundringsværdige, men deres Tapperhed blev der begravet; man har siden den Tid ikke fundet den igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-12
Preusserne have ved Jena ikke viist den Modstand, som man ventede af deres Berømthed. Jøvrigt vare Hobene fra 1814 og 1815 kun Skrab imod Marengos, Austerlitz's og Jenas sande Soldater. Keiseren sagde, at han Aftenen for Slaget var kommet i stor Fare, han havde, saa at sige, kunnet forsvinde, uden at man havde erfaret noget angaaende hans Skjebne. Han havde nemlig i Skumringen nærmet sig de fiendtlige Bivouaker, for at recognescere dem, og der var kun nogle Officierer hos ham. Den Jdee, man gjorde sig om den preussiske Armee, holdt Alting vaagen; man troede, at Preusserne vare tilbøieligge til at gjøre et Angreb om Natten. Da Keiseren kom tilbage, skjød den første Skildvagt i hans Leier paa ham. Det var et Løsen for den hele Linie. Der blev ham intet andet Middel tilovers, end at lægge sig ned paa Maven, indtil man var kommet efter Vildfarelsen. Hans hele Frygt bestod især deri, at den preussiske Linie, der var ganske nær, vilde gjøre det samme. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-12
Blandede Efterretninger. J Leipziger Literat. Zeit. for April d. A. recenseres de paa det Schultziske Forlag udkomne Supplement-Tafeln zu Johann Hübners genealogischen Tabellen, ørste Lieferung. Ved al den historiske Literaturs Rigdom hos de Tydske, siger Rec., er dog forholdsmæssigt Genealogien, som i de første Aartier af det forrige Aarhundrede sysselsatte saa mange Penne, i den nyere Tid kun blevet lidet dyrket. Vel har der ikke ganske manglet paa Værker, der fortsatte denne historiske Hielpevidenskab; vi behøve kun at bringe Koch og Voigtel i Erindring; men altid bliver det fortjenstligt, at forskaffe denne Videnskab et nyt og frisk Liv, og for dem, der tilbørligen vide at sætte Priis paa den gamle vakkre Hubners Fortjeneste af Genealogien, vil en Fortsættelse af hans Tabeller i saa omhyggeligen udarbeidede Supplementer, som de ovennævnte, være saare velkommen. Har end Beskedenheden paa Titelen fortiet Fortsætterens Navn, saa fremlyser overalt deraf i det Hele et grundigt Studium af Videnskaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-12
Det fortjener at bemærkes, at Trykken er en sand typographisk Skjønhed, og Indretningen af Tabellerne saaledes, at Øjet hverken stødes af for smaa Bogstaver, eller Hukommelsen overfyldes med den paa een Tabel sammentrængte Masse. Efter den fyldestgjørende Begyndelse af dette Supplement seer Rec. med Længsel Fortsættel. sen og Slutningen af samme i Møde, og lover sig af en ligedan Udførelse af det Hele en sand Vinding for Videnskaben." Cavaliere Rosa i Brescia har med meget Held forsøgt, at saae tørret Riis fra China. Af sex Korn, som han havde faaet over Wien fra Sr. Marcantaio Fe, spirede vel kun fire, men disse gave 58 Ax, hvoraf han fik 2680 Korn. J samme Grad givtig var Udsæden fra 1821. En Engellænder siger i sin Dagbog over hans Fodreise fra Manchan paa Øen Hainan til Canton, efter at have omtalet den usle Beskaffenhed af Chinesernes Vaaben og Skyts, især deres Canoner, at det er en stor Lykke for dem, at deres Lands geographiske Stilling og deres eiendommelige indere Forfatning har hidtil bevaret dem mod Fremmedes Jndfald. Men naar dette engang finder Sted, saa vil ogsaa Landet blive en saare let Erobring; man kan med temmelig Bestemthed paastaae, at 10,000 M. brittiske Tropper med Lethed vilde udføre den, uagtet China, efter de nøieste Beregninger, i Antal langt overstiger hele Europas tilsammentagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-12
Kjøbenhavns Børs, d. 11 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1823) 77 3/4 a 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 61 1/2 s. - Disconto 5 pC. Hæders- og Æressabel!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-12
Saaledes har i Skilderiets No. 51 d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-12
en anonom Anmelder benævnet den Sabel, mine Vaabenbrødre have værdiget at skjænke mig, Saa velstemt for mig end Herr Anmelderen maatte være, saa byder dog den alt for store Offentlighed, denne Sag har faaet, mig, for ei ved Tavshed at kunne beskyldes for, ligesom at bryste mig ved en Gave af en slig Hæders og Æres Natur, at erklære, at ligesaalidet som det kan have været mine brave Vaabenbrødres Hensigt, at ville give mig en Hæders- og Æres sabel, jeg i ingen Henseende kan have fortjænt, hvortil og Enhver af dem var lige saa nærsom jeg, ligesaalidet har jeg ussel Forfængelighed nok, til at ansee denne Gave for andet, end det den er en velmeent - mig usigelig kjær - Yttring af Deres Tilfredshed med mit ubetydelige Vinterarbeide, det jeg sandeligen allerede havde haft Løn nok for i den overbærende Godhed, der under Foredraget skjænkedes mig. C. Høegh Guldberg. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-12
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-12
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-15
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet er, under 8 d. M., for Hertugdommene Slesvig og Holsten udfærdiget en Placat, saa lydende: "Hans Majestæt Kongen har allernaadigst resolveret: 1) at Jndførselstolden for Mahagonitræe skal ansættes til 2 1/2 Rbs. pr. Cubikfod, 2) at for Transitvarer skal, naar samme henligge indtil Udgangen af det næste Aar, efter hvilket de ere indførte, baade Afgiften af 2/5 pCt. maanedlig efter §. 166 i Told forordningen af 8de Juli 1803, og Pakhuus leien særskilt for sig betales, men naar Ingen, inden benævnte Tid, melder sig som Eier eller Commissionair, for at berigtige de omhandlede Afgifter, bliver Forskriften i Toldforordningens 170de §. at anvende, samt 3) at Forseglingsgebyhret for Fartøier, som komme fra et fremmed Sted eller ere derhen bestemte, erlægges, naar de ere indtil 4 Commercelæster drægtige, med 26 Rbs., fra 4 til 8 Commercelæster med 40. Rbs., og af 8 Commercelæster og derover for hver Commercelæst 6 Rbs., foruden 12 Rbs. for hver senere Forsegling, som under Lossen, og Laden bliver nødvendig, tilligemed Forhøielsen af 50 pCt. efter Placaten af 3die Jan. 1816; hvorimod for Fartøier, som komme fra indenlandske Steder, eller ere derhen bestemte, ikkun Halvdelen af dette Forseglingsgebyhr skal erlægges."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-15
Ved Dionysti Landemode, 2 Octob. f. A. i Roeskilde, bleve 2 Afhandlinger oplæste, een af Biskoppen, Primordiæ ecclesiæ Africanæ, og een af Dr. Larsen i Holbek: Anmadversiones criticoexegeticæ in Colloqvium Nicodemi subnesumqve Commentarium Johannis. (Af Landemodsacterne.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-15
Brudstykker af Las-Cases's Memorial fra St. Helena. (See forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-15
Krigsbegivenheder. Keiseren talte om adskillige af hans Officerer og Adjutanter, og tildeelte i Forbigaaende enhver af dem Dadel eller Ros; han kjendte dem fra Grunden af. "To Omstændigheder", faade han: "som rørte mig meest paa Valpladsen, vare den unge Guberts og General Corbineaus Død." En Canonkugle havde i Abukir heelt gjennemskudt den førstes Bryst, uden at han dog strax opgav Aanden. Keiseren havde, efterat han havde talet adskillige Ord med ham, seet sig af sine Følelser tvungen til at forlade ham; den anden var ved Eylau lige i Keiserens Paasyn blevet aldeles knust af en Canonkugle, da denne netop var færdig med at meddele ham Befaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-15
Keiseren talte ogsaa om de sidste Øieblikke af Marschal Lannes Liv, der med saa stor Ret kaldtes Armeens Roland, og den af Keiseren paa sin Dødsseng Besøgte syntes at glemme sin Stilling, for kun at sysselsætte sig med den, han elskede høiere end Alt. Han var, faade Keiseren, længe intet uden en Hugaf; men han blev et Talent af første Rang." Een af de Tilstedeværende yttrede, at han nok gad vide, hvorledes denne havde tet sig i den sidste Tid. Vi have, sagde Keiseren: "lært, aldrig at sværge paa Noget; imidlertid troer jeg ikke, at det havde været mueligt, at see ham svigte Ære og Pligt. Jøvrigt bør man troe, at han ikke havde været til. Tapper, som han var, er det ei at tvivle paa, at han jo i den sidste Tid havde valgt en frivillig Død, eller været tilstrækkeligen saaret, for at være trukken tilbage udenfor Anliggendernes Middelpunkt og Jndflydelse. Endeligen var han, naar han havde kunnet handle, eet af de Mennesker, der, ved sin egen Vægt og sin egen Indflydelse, kunde forandre Tingenes Skikkelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-15
Blandede Efterretninger. Dr. L. F. Naumann, der grundede sin mineralske Dannelse under Werner, gjorde i forrige Aar en Reise, i Særdeleshed for at erhverve sig, ved Selvbeskuelse, hvad uden den intet Studium kan forskaffe. Norges Fielde i Vesten og Norden Søndenfields forekom ham at tilbyde en passende Leilighed hertil, fordi der Iagttagelser kunde anstilles over en næsten ganske ubekjendt Deel af den skandinaviske Alpestrækning, og saaledes bidrage til, i det mindste for en Deel, at udfylde et Hul i Kundskaben om den nordiske Natur. Efterretninger om denne sin Reise udkomme i næste Aar, under Titel af: Beytrage zur Kentnise Norwegens, zumalingeognostischer und physicalischer Hinsicht, gesammelt auf Wanderungen in den Sommermonathen der Jahre 1821 und 1822. Vel var det, hedder det i Forlæggerens Anmeldelse af dette Værk, især geognostiske og physicalske Tagttagelser, som Forf. nedlagde i disse Bidrag; men ogsaa mange andre bemærkninger over den nordisk alpinske Natur, over Beboerne o. s. v., gjøre det Hele interessant for det større Publicum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-15
J Leipz. Lit. Zeit. for April d. A. læses en Recension over Cl. Harms Predigten christologische, Kiel 1821. Med Forf. Skriftfortolkning i den første Præken, der har til Overskrift: christelig Sprogbrug, er Rec. ikke fornøiet. At der findes deri, siger han, hist og her fine, ogsaa den upartiske Exeget og bibelske Dogmatiker velkomne, endskjøndt, saavidt de ere sande, ingenlunde nye bemærkninger, vil vel Ingen nægte. Derimod vil alligevel det ubeskrivelige Flade og Forvirrede, som findes i det Hele af den her opstillede Hermeneutik, hvortil rigtig nok en Præken ikke var Stedet, og i saa mange her forekommende Forklaringer af enkelte Bibelsteder, hvor imponerende og lærd end Forfatteren fremtræder i det Kieler theologiske Facultets Aasyn, ikke undgaae nogen rolig Iagttagers Opmærksomhed. Fremdeles siger Rec.: "Gjerne vil man tilgive Hr. H., blandt de af ham fremstillede Fortolkningsregler, at Hjertet har sit eget Sprog, som kun Hjertet formaaer at forklare men vil af den Grund ikke betragte Forstand, og Hjerte, som et Par mod hinanden fjendtligen virkende Principer, af hvilke Forstanden, stedse maa have Uret, og skjøndt tilsyneladende vittig, saa er dog billedet i de Ord: Forstanden, kan ei andet end vrangt fatte saadanne af Hjertet i en egen Sands udtalte Ord, og giør som naar Mad kommer i Luftrøret; den gjøres Vold paa, den søger at støde den fra sig, kalder Hjertets Udtryk Følerie, Overspændthed, Sværmerie, Usands, for Usands erklærer den den dybere Betydning."Med Tilladelse, siger Rec., det gjør paa urette Sted ikke Forstanden, men Uforstanden. Virkelig Usands tør man vel upaaanket kunne kalde saaledes. Ogsaa er Vittigheden kun her for saavidt passende, som den netop er et Beviis mod Forfatteren, thi Luftrøret forretter en meget rosværdig og til legemligt Livsophold høist nødvendig Forretning, i det den støder det Uvedkommende, som vil trænge sig did, fra sig, og saaledes i Sandhed ogsaa Forstanden, forsaavidt den borthoster de qvælende Dampe og væmmelige Cruditeter, hvormed Mysticismen og ubibelsk skolastisk Christologismus truer det aandige Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-15
Kjøbenhavns Børs, d. 15 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1823) 78 a 78 1/2 Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 128 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 61 1/2 s. - Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-15
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-15
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.