JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Pressefriheden allene bevarer Borgerne Rettighederne og enhver nyder Retfærdighed efter Fortjeneste. Man sige, hvad man vil, i den Selskabs tidsalder, hvori vi leve, giver Pressefriheden de faste Grundstøtter for Thronen og Alteret. Francois Auguste, Vicomte de Chateaubriand er født 1769 i Combourg, Samt Malo=Arrondissement. Han blev 1786 Underlieutenant i Navarre-Regimentet; reiste 1790 til Amerika, da han ankom til de forenede Stater, gjennemtrængte han det Indre af Landene, vendte derpaa tilbage til Europa ved Efterretningen om den udbrudte Krig, førte Vaaben mod Frankrig, under Emigranternes Banner, blev saaret i Thionvilles Beleiring, tyede til Engelland; kom efter d. 18 Brumaire tilbage til Frankrig, blev 1804 Minister plenipotentaire i Valliserland, fik 1805 sin Afsked efter Hertugen af d'Enghiens Død, reiste 1806 til Jerusalem, gjennemdrog Grækenland kom over Afrika og Spanien 180, tilbage til Frankrig, bestemtes til at afløse J. Chenier i Institutet; reiste sig i sine Optagelsestaler mod hans Formand, som ikke havde beundret hans Værker holdt i sin Reise til Jerusalem en Lovtale over Napoleon, yttrede ganske andre Meninger i sit Skrift 1814 om Bonaparte og Bourbonnerne; fulgte Ludvig XVIII til Gent, blev Statsminister og Pair af Frankrig samme Aar, Medlem af det franske Academie 1816, udgav sit Skrift om Monarchiet efter Chartet, udlukkedes 1817 af Ministernes Tal, lod adskillige Artikler om Dagens Anliggender indføre i Archives phil. pol. & litter; overgav Hertuginden af Berry en Flaske med Jordans Vand i det Øjeblik, Hertugen af Bordeaux skulde døbes, blev kort derefter Minister plenipotaire i Preussen, forsvarede ved sin Tilbagekomst til Frankrig 182, Pressefriheden i sine Skrifter; blev Minister plenip, hos Leo XII 1828, vendte; efter Pavens Død, tilbage til Frankrig. Chateaubriand har tilbragt to Aar blandt de Folkeslag, der leve af Jagt i den nye Verdens Skove. De stærke Jndtryk, som disse vilde Egne gjorde paa ham, havde megen Indflydelse paa hans Talent, og paa hans Fremstillingsmaade, og gav ham en særegen Stil. Skriftet Christendommens Genius og Digtet "Martyrerne betragtes som Mesterværker. Han har, som Skribent, megen Lighed med Rousseau; kun at den sidste er mindre Sværmer. Hans Værker passede sig ganske for den Tidsalder, hvori han skrev dem, naar man undtager hans Skrift om Pressefriheden. J den nyeste franske Revolution spillede han den tredie Act af sit mærkværdige politiske Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Jndenlandske Efterretninger. Nogle Pøbeloptøier har i Hovedstaden fundet Sted i et Par Aftener. De begyndte Mandagen den 13de September om Eftermiddagen, da endeel Mennesker havde samlet sig udenfor og paa Pladsen i Kristalgaden, hvor den nye Synagoge bygges. Af Drenge bleve adskillige Ruder indslagne i den paa Pladsen værende Bygning, ligesom og en Mosait blev slaaet af Pøbelen, dog uden at han derved erholdt nogen Beskadigelse. Disse Uordener hæmmedes strax af Politiet, og Roligheden blev senere aldeles ikke afbrudt, uagtet der til ud paa Aftenen vedblev at være endeel Folk forsamlede i Gaden. J Læderstræde og tilstødende Gader samt paa Østergade bleve denne Aften hos forskjellige Mosaiter nogle Ruder indslagne af Drenge, der havde samlet sig i Sværme, men strax bleve adsplittede af Politiet. Den paafølgende Aften begyndte Pøbelen omtrent Kl. 9. under Støien at samle sig i Skarer paa Østergade og senere i Læderstræde samt i nogle flere Gader, hvorved den, under Skjul af de Nysgierrige som omgave den, fandt Leilighed til paa enkelte Steder at indslaae nogle Ruder. Af Politiet bleve imidlertid disse Folkehobe strax jagede fra hinanden, og omtrent Kl. 11 var det aldeles roligt overalt. De senere Aftener ere aldeles ingen Uordener forefaldne. Adskillige Deeltagere i Uordenerne, meest Drenge, ere af Politiet arresterede, og iblandt dem er een Person, der ansees som Hovedophavsmanden til Uordenerne i Kristalgaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Historiske og linquistiske Misceller. Meddeelte.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Det er bekjendt, at Kong Christian d. 3die som en Ynder af Tarvelighed, lod i Aaret 1559 skjære de saakaldte Pludderhosen i Stykker paa nogle Herremænds Legemer, og pleiede at kalde denne Dragt von Huus von Hoff. Tøiet af disse Pludderhosen, som ogsaa kaldes Pumphosen, var lagt i saamange Folder, at der til et Par brugtes 130 Alen. (J Danmark tog man dog, efter Holberg og Pontoppidan, kun 80.) En Diaconus i Frankfurt an der Oder holdt allerede 1555 en skarp Præken mod dette Sags Beenklæders Forfængelighed og Usømmelighed, og da, paa den næste Søndag kaade Mennesker ophængte et Par Pludderhosen i Kirken ligefor Prækestolen, holdt General-Superintendent i Mittelmark og Professor i Frankfurt Musculus derover en eftertrykkelig Straffepræken, som udkom i Trykken under Titel af: der Hosenteuffel. Musculus fortæller, at en from Mand kom til en Maler og bestillede et Malerie, der skulde forestille den yderste Dag ret skrækkeligen. Maleren forestillede nu paa sit Billede Dievelen paa det allergrueligste, men havde givet ham Pludderhoser paa, som vare den Gang i Mode. Da kom Satan og gav Maleren er vældigt Øresigen, og sagde, at han havde malet ham som en Skjelm, da han dog ikke har saa afskyelige og græsselige Pludderhoser, som han var skildret med. Heraf drages da den herlige Lære; at denne Dragt ikke kunde tjene til Anseelse eller Pynt, siden selv den urene og skidne Dievel skammede sig ved den." Mere om denne Præken, som er trykt, har man nyelig faaet i sidste Hæfte af Tritogenia. Hr. Witt v. Döring siger i 1 Deel af hans Levnet, (Leipzig 1830) Da mange af mine Recensenter finde Behag i, at berøve mig Alt, endog min Smule Kundskab, saa tør jeg maaskee, uden at fortjene Bebreidelsen for forfængelig Anmasselse, bemærke her, at det dog ikke kan have været saa aldeles slet bevendt med min Dygtighed, naar Europas første Philologer og Oldgrandskere f. Ex. en Hermann og Kreutzer, nedlode sig til en Brevvexling med den sextenaarige Primaner, og en Mand som Neissig selv offentligen i sin Fortale til de Aristophaniske Nubes, omtaler mine Skolearbeider paa det hæderligste. - Efterslaaer man nu Reis sig's (ikke Neissigs) Fortale, saa finder man om Hr. Witt og den hæderlige Omtale af hans Skolearbeider ikke et Ord, med mindre Hr. W. vil have de Ord: "Nam alias quoque intelligas multum nocere claro doctori absurdos discipulos anvendte paa sig. Hvorledes er det vel fat med den Hermannske Correspondenz?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
En anden Forfatter siger i Anledning af Yttringerne i de Wienske Jahrbucher, hvor glade vilde vi være om vi blot kunde anføre ikke et lidet Bind, men kun en Linie Celtisk - en Linie maaskee nok. J Cæsars de bello Gallico skal staae: Quam teribilesunt Britones quando dicunt: torre Ben de Cesar (frange Casaris caput) s. Dumoulin, Grammatica Latino Celtica, Prag 1800. 8. Fortale S. 7. Dette besynderlige Sted hos Cæsaer aldeles ikke at finde, og dets Paaberaabelse altsaa sandt Vindmagerie af Forfatteren. (Hermes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Kjøbenhavns Børs d. 17 September 1830. Hamburg 2 M. - a vista 210. Species 210 Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1553 156 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. - Rbs. Tegn. - Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 91 4 Rbd. Sedle Dito over 2000 Rbd. Stk. i Banco. Dito Dito. . . . . 86 1/2 Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 18 Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. . . 107 1/2 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 1/2 103 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 100 100 1/2 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . 100 - i Banco. - Rd. Bang. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 65 3 pCt. nye danske Obligationer L. Sterl. Asiatiske Compagnies Actier 87 i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. HaandcommanSyvogtyvende Aargang. No. 76. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-21
Vor Opmærksomhed hæfter sig nu paa Kjøbmanden, der paa egen Risiko, for egen Regning, gjør Ind- og Udførsler. Med Øiet paa Afvexlingerne i Varepriser i Udlandet og hjemme, træffer han sine Foranstaltninger, for at benytte den Stigning, de ham tilhændekomne Efterretninger, eller hans erhvervede Erfaring og Kjøbmands Duelighed lade ham forudsee; men hvor sikkre hans Efterretninger end maae være, hvor gamle end hans Erfaringer, slaae dog hans Speculationer ikke ind, men ende med uundgaaelige Tab. Jo mere han troer paa sine Regningers Rigtighed ved hvilke han undlod at tage den forandrede Maalestok af Valuta i Anslag – jo mere ærgrer han sig over alle kjedsommelige Tvivl, og indbilder sig, at det ej stedse kan blive saaledes; men derved blive hans Tab kun større og vissere. Naar omsider hans Øine aabnes over de vedblivende Uheld, saa indstiller han pludseligen alle sine Operationer, og søger kun at redde, hvad han af det foruderhvervede kan redde. Men disse Alternaliver af Feber og Slagflod angribe Statens vena porta som Bacon kalder den, og Legemet tager nu ei mere Næring til sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-21
Efter Kjøbmanden kommer Kommissionærerne, Mæglerne, Detailhandlerne, hvilke repræsentere en talrig Klasse, og have ei mindre bittre Klager at føre end Agerbrugerne og Handelstanden. Dog har deres Forretningers Masse og deres Remunerations Ansættelse ikke formindsket sig; men da de førstes Provisioner og de sidstes Gevinst have Forhold til rede Valuta, og denne Valuta har lidt saa stor Forringelse, saa lide deres Jndkomster derved, og Afgivterne, som hvile paa de reducerede Emolumenter, foraarsage dem de største Forlegenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-21
Rhedere og Spediteurer, som besørge Vare Transporter i det Jndre, og fra Nation til Nation, ere ikke mindre ilde farne, formedelst den uhyre Nedsættelse i Land- og Sø-Fragten. Følgende sammenlignende Oversigt viser dette. Under Krigen. Nu. pr. Ton. pr. Ton. Fragt imellem England og Calcutta . . 30 til 35 Pd. St. 3 til 4. Antillerne . . 10 til 15 - Nordamerika. 7 til 9 - 1 3/4 22. Endeligen slutter Kapitalisten med fortrukket Ansigt det sørgelige Tog. Ved Handelens idelige Misligheder opvækket af en farlig Sikkerhed, og paa sin Bekostning belært, at den Dæmring af Hæld, som fra Tid til Tid vises, kun er Forbud paa et større Mørke, udtrækker han sine Fonds af Handelen, ligesom om denne var en til Priis og Tilintetgjørelse overgiven Stad. Dette forklarer hvad der syntes at være Anomali, at Renter, som man maatte tro skulde stige, under det at Penge blive sjeldnere, derimod falde stedse mere. Kapitalisten seer sig i det Virkelige berøvet sine bedste Kunder, i det de producerende Klasser ikke længere give ham Sikkerhed nok. Han venter forgjeves paa, at man skal søge Fonds hos ham, og skjønt han strax, mere og mere, nedsætter Renterne, bliver dog en stor Deel af hans Kapitaler ubenyttede og han seer derefter Tid fra Tid sine Hjelpemidler betydeligen indskrænkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-21
London klage saavel Banquiers som alle øvrige Pengefolk over Kapitalernes Løbs Standsning; i Banken ere nu syv til aatte Millioner Pd. Sterl. ledige, og i Provindserne hører man paa en og samme Tid en forvirret Blanding af Klagelyd om Penge=Mangel og Overflod af Kapitaler. Under den almindelige Nød, som Stigning af rede Penges Værd forvolder, ere dog Rentenereren, Pensionisten, den af Staten lønnede Embedsmand, hvis Jndkomster vare fastsatte førend de ædle Metallers Stigning, de eneste, som have Nytte af denne Tingenes Stilling. Deres Penges Bytteværdie har i de sidste 20 Aar næsten fordoblet sig, imedens de producerende og industriøse Klasser føle, at Byrden af det Forbigangne har i lige Forhold formeret sig for dem. De additionelle Nydelser, der vindes af de første, ere Tab for de Andre, og denne Berøvelse vil vedvare, saalænge Aarsagerne ikke ophøre at virke. Dette var da nogle af Følgerne af den ved Bjergværkernes formindskede Udbytte foraarsagede Stigning af rede Penge. Denne Aftagelse i Udbyttet vil gjøre mere eller mindre Skade, eftersom man iagttager og overskuer den. Er denne Aarsag til vore Trængsler først beviist, saa spørger man: Er dens Indflydelse paa Priserne forbi, eller vedbliver den, og, i dette Tilfælde, vil dens Virkning ophøre, og atter hvilke Midler skulle være de muelige, der lade sig forene med vor nærværende Stilling? Vi kunne ikke andet end sige, at Hovedaarsagerne til den store Prisforringelse, siden 1811, endnu for den nærværende Tid vedblive at virke, skjøndt mindre energisk. Handelen har uden Tvivl nyelig faaet paa ny mere Liv. Priserne af nogle Vare, nemlig Bomuld og Uld have bedret sig; og næsten lige saa meget som de i de sidste tolv Maaneder vare faldne. Men denne Stigning bør man dog ikke ansætte for højt. Søgningen havde i forrige Aar været saa svag, at det umueligt længe kunde blive saaledes. Nu da den igjen hæver sig en Smule, finder man Forraaderne forringede, og Productions-Virksomheden udmattet. At saadanne Forhold maa bevirke nogen Prisforhøielse er vel ikke at undres over. Naar i Tiden Forraaderne og Søgningen af de ædle Metaller, ere i Ligevægt ville de nye Forhold imellem disse og andre Vare blive uforstyrrede, og Priserne dog blive de samme; men skulde Udbyttet rask tiltage og overstige Søgningen, saa ville de ædle Metaller synke, og Varernes relative Værd maatte stige. Det gaaer altsaa blot ud paa at vide, i hvilket af begge Tilfælde vi nu befinde os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-21
Det aarlige Udbytte er for nærværende Tid omtrent som følger: Pastre. Europa og det nordlige Asien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-21
Det orientalske Archipelagus. Afrika, Amerika sandsynligen mindre end 17,000,000. alt 28000,000 Paa den anden Side kunne vi vel ikke bringe Søgningen ringere i Beregning end til 45 til 50. Millioner; altsaa en aarlig Mangel af 20 Mill.; ifølge hvilket Varepriserne i rede Penge maatte stige i en Bekymring opvækkende Grad. Hvor lang Tid endnu vil hengaae, lader sig umuligen forud bestemme. Hr. Ward har, efter vor Formening, spændt sine Forventninger alt for højt naar han antager, at de mexikanske Bjergværker i Aaret 1826 maae have givet lige saa stort Udbytte som førend 1810, det vil sige 26 Millioner Piastre. Vi ere overtydede om, at en Tilvært af omtrent 13 Millioner Pastre, paa hvilken han gjør Regning, ifølge syv engelske, en tydsk, og to nordamerikanske Bjergdriftsselskabers Virksomhed, ikke vil finde Sted. Prisen paa de anglo nordamerikanske Selskabers Actier, et temmelig sikkert Barometer paa slige Foretagenders virkelige Værd, berettige ingenlunde til den Forudsætning, at Bjerg værkernes Udbytte saa hurtigt og saa betydeligt skulde voxe. Den sørgelige Stilling, hvori Mexico og de sydamerikanske Stater ere, vil endnu i lang Tid hemme denne Industriegreens Udvikling. Hvad angaaer en mere fjernet Fremtid, ville vi gjerne holde os til Hr. Wards Forudsigelser. Vi troe ingenlunde, at de amerikanske Bjergværker ere udtømte ved den forløbne Tids Drift, ja vi holde det endog for sandsynligt, at Grubernes Udbytte, under gunstigere Omstændigheder, ville vorde lige med de tidligere Tiders, ja vel endog overgaae samme. Saadan Begivenhed vil finde Sted, det være sig nu om ti eller tyve Aar, eller maaskee endog efter længere Tid, og med den redeunt Saturnia regna, og de billige Priser, de fordeelagtiSpeculationer, Formindskelsen af de offentlige Byrder, Forbedring i de producerende Klassers Stilling. Denne Forhaabning, der sikkert vil gaae i Opfyldelse, maa imidlertid være en Trøst i vore Trængsler, og en Støtte for os. Hvad Midlet angaaer, at fremskynde en saadan Stilling i Tingene, da staaer et os til Raadighed, nemlig at være de nye Nationer behielpelige i, snarest mueligt at bringe dem ud af det sørgelige Anarchie, der ødelægger dem. Ogsaa kunde vi vel imidlertid noget lindre Skaden, naar vi med Discretion vendte tilbage til Creditsystemet, hvilket vi saa uforsigtigt og saa utidigt gave Slip paa. (Af Lit. Bl. d. B. H., hvis Kilde er Qvarterly Revien.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-21
Jndenlandske Efterretninger. Fra Metropolitanskolen dimitteres i Aar til Akademiet, Candidater; fra Odense Cathedral Skole, sex fra Aalborg Cathedralskole sex, fra Horsens lærde Skole ser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-21
J Aarhus Domkirke er et Oldtidsminde opdaget og undersøgt. Det er nemlig Biskop Peder Wagensens eller Vognsens murede Grav. Efter en paa den fundne Kiste værende latinsk Indskrift er han død 1204. Historieskriverne vare forhen uenige om denne Biskop og hans Dødsaar. Det er ham som har begyndt bemeldte Domkirkes Bygning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-21
Blandede Efterretninger. Over det russiske Riges Historie og Statistik er udkommet et Skrift: Essai d'une Statistique generale de Pempire de Russie, Par J. H. Schnitaler. Paris & Strasburg. 1829. XXIXI. 490 S. 2 Rthl., der kan anbefales Enhver, der ønsker grundig Kundskab om Ruslands nyeste Tilstand, som det bedste Skrift i den Henseende. Forfatteren, der er født i Strasborg, og der opofrede sig Studiet af Klassikerne, kom derefter som Huuslærer til Rusland, og levede to Aar i Rigets to Residentsstæder, og lige saa længe i de russiske østersøiske Provindser. Som i sin Tid den fortjenstfulde og berømte A. L. v. Schloger, henvendte han sine Blik paa den russiske Historie og lærte det russiske Sprog; og efter saaledes at være bleven nøje kjendt med Landet, og Beboernes Sæder og Skikke har han udgivet dette Skrift, der vidner om megen Flid og Lærdom. Denne Bedømmelse er Resultatet af en udførlig Recension over Værket, som en Mand, Ph. Strahl, der i flere Aar har opholdt sig i Rusland, og stedse beskjæftiget sig med de europæiske Staters Historie og Statistik, har givet over samme i Hall. allg. Lit. Zeit. Junius Nr. 1013.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-21
- Over den preussiske Stat er et godt statistisk Værk udkommet under Titel Versuch einer Statistik des preussischen Staates für Freunde der Wissenschaft, Geschaftsmanner und høyere Unterrichtsanstalten von Traug. Gotth. Vog tel, Oberbibliothekar u. Profess. der Geschichte an der Universitat zu Halle. 3weite umgearbeit. u. mit einer Hand-Generalkarte des preussischen Staats versehene Ausgade. Halle 1830. gr. 8. 1 Rthl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-21
Forfatteren er meddeelt Bidrag fra flere af de preussiske Hr. Statsministre og andre høje Stats Embedsmænd, men især af den virkelige Hr. Geheime Regjeringsraad Hoffmann, Director over det statistiske Bureau i Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-21
- Om de preussiske Rhinprovindser er et grundigt og efter de bedste Kilder udarbeidet Værk udkommet, nemlig: TopographischStatistische Beschreibung der kongl. preussischen Rheinprovinzen. Von F. v. Restorff, kon preuss. Oberstlieutenant. Berlin u. Stettin 1830. gr. 8. anmeldt i Politz's Jahrbücher. Oct. d. A. - At selv en meget hæftig Angribelse af Lynild og en saare udbredt Ambustion ikke altid have Døden til Følge, viser et i det norske Tidsskrift Eyr 5 B. 2 H. fortalt Tilfælde. Paa Gaarden Brunlaug i Faaborg Præstegield, Christians Amt, slog Lynilden ned d. 21 Juni f. A. bortrev først en stor Deel af Taget, splittede Svalegangen i tusinde Stykker, foer derefter ned af, sprængte i en Stue i nederste Etage Døre og Vinduer, og tog sin Vei ud i Stalden, hvor den blev udladt i Jorden. Ved denne Leilighed blev Huusmanden, Ole Olsen, som da havde staaet ude paa Svalegangen slagen af Lynilden. Man fandt ham iblandt Svalegangens Ruiner, uden Sands og Samling, uden tydelige Livstegn, nøgen, da alle hans Klæder, paa Huen nær, der blev henslængt i 30 Skridts Afstand ud paa Marken, vare ituslidte, sønderrevne, forbrændte, forkullede, som Lin-Klude, ja endog Skoene vare smaahakkede. Hele hans Legeme var sort, formodentlig af de forbrændte Klæder, og overalt gik Huden med Lethed af ved Berørelse; Haaret paa hele Hovedet var ganske afsviet; men paa de Steder af Legemet, hvor Branden havde fundet Hindring, som ved Skjorte kraven, Ærmelinningen, Buxelinningen o. s. v., var Virkningen gaaen dybere, da her var frembragt dybere Saar end paa de andre Steder. Den venstre Side var dog meest medtagen. J denne Tilstand blev han indbaaren paa en Seng; Bevidstheden begyndte først efter tre Dages Forløb at vende tilbage, da man endnu bemærkede Lamhed i venstre Arm, Side og Fod; han gav da og saa Tegn til Smerte, kunde dog endnu ikke tale. sagde blot, Torden, Torden. Manden kom sig efterhaanden, dog langsomt, uden Læges Hjælp, allene ved Huusraad, iblandt hvilke dog maa nævnes en Blanding af Kalkvand og Linolie, og nyder nu, paa betydelige Ar nær, en lige saa god Helbred som forhen. Paa hans Kone, der opholdt sig inde i et Værelse i samme Huus, blev den venstre Arm forbrændt, og Skoen istykkerreven. Jngen af Gaardens øvrige Beboere bleve beskadigede. Tildragelsen er meddeelt af Præstegieldets Klokker, Oldingen C. Bjørnsgaard, og Corpslægen Kjølskad i Kjøbstaden Lillehammer. De forenede Staters Congres Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-21
Denne Forsamlingssal er forskjellig fra Underhusets i Engelland, saavel ved sin Bygning, som ved Maaden, Forretningerne forhandles paa. De Deputerede i London holde deres Møder i en gothisk, langagtig Sal, man kan høre dem, uden at de tale høiere end i sædvanlig Samtale, og deres Bænke staae bag ved og over hverandre, medens Tilskuerne ere sammenpakkede i et lidet Gallerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-21
Repræsentanternes Forsamling i Washington derimod befinder sig i en smuk, stor og halvrund Sal af 40 Fods Høide og 96 i Omfang. Den er omgiven af 14 Marmorsøiler, der hæve sig indtil Kuppelen, og prydet med røde Draperier. Salleriet til hvilket Publicum har Adgang, findes 20 Fod over Gulvet, bag Søilerne. Under dette Gallerie og midt i Halvkredsen staaer Talerens Stol. Fra dette Punct udgaae, ligesom Straaler, sex Gange, der igjennemskære de Deputeredes Rader. Hvert Medlem har et godt Sæde og en Pult for sig, paa hvilken der findes Pen, Blæk, Papir etc. og en Skuffe. Søilerne ere, formedelst en bred Gang, skilte fra den øvrige Deel. Ved hver Søile staaer en Sopha, hvor de Fremmede, som Taleren har tilstedet Adgang, sidde, paa Damer nær, der kun faae Plads paa Galleriet. Det diplomatiske Corps sidder bag Taleren, hvor ogsaa de Pladser findes, der ere Journalisterne forbeholdne. Denne majestætiske Sal, eller rettere dette Amphitheater, er ikke fordeelagtigt indrettet for Hørelsen; Taleren eller Præsidenten allene kan høres tydeligen fra sit Sæde. Jeg talede med adskillige Deputerede derom, siger en græsk Reisende, og een af dem svarede mig: "De maae ikke bebreide America, at det maaskee første Gang, har opoffret det Nyttige for det Skjønne.