JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
J en anden Beretning hedder det at Divisionen under General Duvernet er trukken til Lyon, og paa Krigsministerens befaling indtil videre skal forblive den til Rolighedens Vedligeholdelse. Royalisterne skulle være i fuld Anmarsch mod denne Stad. En Streif hob af 8000 Pimontesere, Østerrigere og Engellændere skulde være trængte frem over Mont Cenis ind i Provence. Derimod er Bordeaux i Napoleons Hænder, hvor den bekiendte Laine stod i Spidsen for det Kongelige Partie. Hertuginden af Angouleme som selv lod Tropperne passere Revne, græd bitterlig at Smerte over at de ei vilde raabe Kongen leve. Hun udstædte adskillige Proklamationer, men alt uden Nytte. General Clause, der paa Napoleons Vegne skulde overtage Stadens Kommando marscherede fremad. De fra Bordeaux afsendte Gensdarmer som skulde forhindre ham Overgangen over Dordognefler den, forenede sig med ham. Ogsaa Fortet Blayes Besætning plantede den trefarvede Fane. Den 1st April indtraf General Clauzel i la Bastide. Medens alt dette ilede Hertuginden af Angouleme rund omkring for at opmuntre til Modstand. Hun gik fra Kaserne til Kaserne og opbød alt for at bevæge Soldaterne til at slaaes. Men da alligevel alle Forsøg, mislykkedes lod hun de ligeoverfor Bastide i Slagorden i forsamlede Frivillige passere Revne, og derpaa fore paa Gen. Clauzel. Men da hun saae, at Linietropperne blev ved i deres Haardnakkenhed og tvertimod kuurrede, saa forsvandt hun. Nu skiød de Frivillige, af hidtil endnu ubekiendte Aarsager, paa hinanden selv. Endeel bleve saarede og en Kapitain dræbt af sine egne Folk. General Clauzel lod ikke gjøre et Skud. Da Hertuginden saae, at alle hendes Anstrængelser, vare forgiæves, entledigede hun sine Tilhængere fra deres Eed, og forlod Staden, indskibende sig samme Aften Kl. 8 fra Pouillac. Den 2den April trak Gen. Clauzel ind i Staden. - Siden den 22de Marts manglede i Paris alle Posterne fra det sydlige Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Proclamation. Vi Maria Theresia af Frankrige, Rigets Datter, Hertuginde af Angouleme, til Bordeauxerne, til Girondes Jndvaanere og til Søldaterne af alle Grader og Vaabenslags. Bordeauxer, Jndvaanere af, Gironde! Det er Nødvendighed for mit Hierte at frembringe Eder min fuldkomneste Tilfredshed, hvortil J daglig give Anledning. Med glade Følelser kom jeg med Hertugen, af Angouleme hertil for iblandt Eder at feire hiin skiønne Aarsdag den 12te Marts. Jeg troede, at eders Kierlighed og Hengivenhed ikke kunde stige høiere; og dog hæver Efterretningen og Frankrigs truende Fare eders ædle Hierter til endnu kierlighedsfuldere Hengivenhedsfølelser. I Eder brænder Begierligheden efter at redde Frankrige efter at see eders Tapre i Tilintetgiørelseskampen mod Menneskehedens Fiende. Beroliger eder, uden at efterlade i eders Iver; vise og hurtige Forholdsregler ere tagne. Enighed og Redelighed være eders Styrke. Bordeauxer, Jeg kiender eders Jver, med inderlig Glæde saae jeg eders tapre Nationalgarder trænge sig frem for at ile til Kampen. En fød Glæde vil det være mig engang hos Kongen at kunne aflægge Beviset og hans gode Stad Bourdeaux's troe hengivenhed. - Generaler, Officierer og J Soldater, værdige eders brave Anførere, modtager ogsaa J mine Følelsers taknemmelige Udbrud. I have til mig aflagt eders fornyede Troskabsted; I have været Vidner til dens Virkning paa mig. Fædrelandet trues! Eders Familiers Jnteresse og Sikkerhed kalder Eder. - Ære, Konge og Fædreland kalde eder. Jeg stoler paa Eder. Jndslutter Tronen med kraftig Haand. Forsvaret ved Hærens Tapperhed og Nationens Kierlighed, staaer den Maria Theresia. urokkelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Jtalien. Hs. Hellighed Paven havde den 22de Marts forladt Rom og var den 25de indtruffen i Florenz, hvorfra han efter et kort Ophold begav sig til Bølogna, hvor han indtraf den 27de. - Kong Murat stod ifølge de nyeste Efterretninger i Pesaro, hvortil den østerrigske Grev Reipperg var afsendt i en meget vigtig Mission og med definitive Ærinder til bemeldte Fyrste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Polen. Ved den fra Wien afsendte polske General Kruckswieki havde man i Warschau sidstl. 4de April den Efterretning, at Kongeriget Polens Existentse endeligen var bleven afgjort. Kongerigets Grændse bestemmelse var endnu ubekiendt. Glæden var almindelig over dette Budskab. Staden var illumineres og overalt hørtes Raabet: Keiser Alexander leve!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Sverrig. Angaaende de svenske Rustninger melder Hamborger Avis efter de nyeste tilforladelige Efterretninger fra Sverrig, at det kun er 20,000 Mand National- tropper som dette Aar er bestemt til at kampere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Udskrivningen i Pommeren har alt for længe siden været befalet. Blot 3 Fregatter og 3 Brigger skulle fordet første udrustes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Fædrelandet. Hs. M. Kongen vil ikke som forhen meldt, tage over Berlin, men lige igiennem det nordlige Tydskland, 3 her tilbage til fine Stater. Den ved det Berliner Hof residerende kongl. danske Gefandt, Hr. Baron v. Eyben, vil i Magdeborg komme Hs. Majestæts Befalinger imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Teglmester Lars Jensen paa Sophiendal ved Aalborg, bringer det i Aalborg Stiftsavis til almindelig Kundskab, at han er den klogeste Teglmester i udi ganske Jylland, Hertugdømmet Slesvig og Holsteen, og hele Anguls Land." - Muligt findes heller ingen - i det mindste ingen med Fornuft og Delikatesse - der vil giøre ham Rangen stridig!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 14de April 663. - Specier solgtes til 40 a 11 1/2 Rbmk. - Committeesedler 67 3/4 pr. 100. Oblig. 275.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Efter en behagelig Marts har vi en temmelig kold 4 April. - J de sidste Dage har det her baade sneet, 1 haglet og frosset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
J Aarhuus Arrest er i disse Dage indbragt en Person som skal have voldtaget et 11 aarig Pigebarn, forleden fandtes i Skoven udenfor Byen en død frem) med Mandsperson; mellem Fridericia og Veile blev i forrige Uge en Reisende af den mosaiske Troesbekiendelse anholdt af en Spitsbub og frataget for omtrent 500 Rbd. Varer. bortgaae sarbeerceeraccor¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Bekiendtgiørelser. Alle Sorter Haugefrøe nyligen hiemkommen fra Braunichweig kan bekommes hos Hr. Major Guldbergs Gartner paa Brøberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
En Student eller i Mangel deraf en Seminarist, ønskes i en Præstegaard for at undervise til 3 a 4 Børn. i Læsning, Skrivning. Kristendom og Geographie. Pladsen kan tiltrædes strax og Addressekontoiret giver Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Proclama. J Følge Placaten af 26de Oct. 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel saavel i de Berlingske Aviser som Stiftets offentlige Tidende, alle de der maatte have noget at fordre efter de paa Thyrsbech ved Døden afgangne: 1) Gartner Christian Bade og 2) Staldkarl Friderik Busta, for paa lovlig Maade at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Med lige Varsel indkaldes og de afdødes Arvinger at ligitimere: deres Arveret og iagttage deres Tarv under Skifternes Behandling. De der maatte være noget skyldig til de anførtes Dødsboe, tilholdes og at indbetale samme til mig undertegnede. - Paa Hans Hovelbaarenhed Hr. Gen. Krigscommissair v. Bechers Vegne. Thyrsbech, den 13 April 1815. Marcussen. Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
En konfirmeret Dreng, helst fra Landet, kan af Undertegnede anvises Plads ved Handelen, i Kiøbenhavn. Fulling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Gode franske Svedsker, og dito Vineddikke er at faa Peter Galthen. hos Stedet No. 6 paa Vestergade indrettet til Beboelse, for en liden Familie er at faae tilkiøbs, i Mangel af Salg underhaanden, stilles samme til Auction sidst i denne Maaned; om Prisen accorderes med. Kuursmed J. Frandsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Formedelst Forpagtnings Fratrædelse bliver paa Rosenholm, Fredagen den 28de April førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bortsolgt ved offentlig Auktion, endeel Gaards- og Avlsredskaber: bestaaende af Vogne, og deriblandt en holsteensk Postvogn, Plouge, Kiøretøier m. m. saa og nogle Sengesteder, Folk Sengeklæder og Lagener, en Jern Vindovn og en Bilægger Kakkelovn, et Smederedskab samt nogle hundrede AlBirkeplanker, tienlig til Snedker= og Stolemagerar beide, med andet mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Løverdagen den 22de April førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet bliver, efter vedkommende Ej Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. ers Begjering, ved een eneste Auction, som afholdes paa Raadhuset, bortsolgt Gaarden No. 378, beliggende paa denne Byes Nørregade, og hvilken Gaard bestaaer af 11 Fag grundmuret Forhuus til Gaden, 2 Loft høi, med 7 gibsede Værelser, Kielder og Port 10 Fag Sidehuus vesten i Gaarden 2 Loft høi, samt 9 Fag Halvtag og et Brændeskuer, 10 Fag Bagh. i Gaarden 2 Loft høi, og 4 Fag Halvtag østen i Gaarden; i Gaarden er en Brønd med Pumpe=Redskaber, samt til Gaarden en betydelig og smuk Han ge. Conditionerne skulle paa Auktionsstedet vorde Lekiendtgjorte, og kunne forinden erfares hos Undertegnede. Thi indbydes Liebhaverne at møde bemeldte H. F. Carøe. Sted og Tid. Auktionsdirekteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Onsdagen den 26de April næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver ved offentlig Auktion i Gieding Bye under Ristrup Gods borstolgt, Efterladenskaberne efter Gaardfæster Jens Frandsens Enke, bestaaende af Borde, Stole, Kister, Kaaber, Tin, Messing og Sengeklæder, samt Kiøer, Faar og 1 Griis, Soe m. m.; thi ville de Lysthavende benævnte Tid og Sted indfinde dem. Ristrup, den 18de April 1815. Paa Auctionsdirekteurens Vegne H. Møldrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
Til de Brandlidte i Weilbye ere følgende Gaver mig leverede: Fra Hr. C. og J. B. 5 Rbd. - Mk. - s. En Unavngiven. . . 5 N. K. B. Kiøbmand J. P. Schmidt 50 - . - . Skolebørnene i Hr. Wildings Skole til de Brandlidtes Børn Summa 154 Rbd. 3 Mk. 10 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-18
For disse aflægger jeg herved paa de Brandlidtes Vegne min varmeste Taksigelse, særdeles til de gode Børn i bemeldte Hr. Windings Skole. Held den Stat, hvor Læreren indprenter sine Elever, fra første Ungdoms Tid Religionens hellige Følelser, og hvor Forældrene stræbe at rødfæste og vedligeholde dem. C. M. Aspach, Præst i Weilbye. Elensborger Tagsteen, norsk Meelkalk, Freder, 3 Toms Planker, Bielker, Rotsker, Fisk, Riga reen og Pass. Flamp, Hampeblaar, fiint og stort Salt faaes hos Mussmann & Schwedler. (Hermed Folgtibladet No. 9.).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
No. 48. Aarhuus Stifts. Aar 1815. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 21de April. Fredagen Napoleon og de Allierede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Napoleon har paa nye afsendt en Koureer til Østerrige, men som i Schwaben skal være bleven tilbageviist. Giennem Brüsselvasserede d. 8 April en Rapoleonsk Koureer, til Stokholmuld meget vigtige Depescher, desaarsag han var bleven det et uden mindste Ophold at fortsætte i samme Dag ankom en ligeledes fra sin Reise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Napoleon afsendt Koureer til London med nye Fredsforslag. Prindsregenten lod strax holde et Kabinetsraad, og den 9de afreiste igien Koureren som man troer, Den fra Napoleon til Wien afsendte uden Svar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Hr. Monteron befinder sig endnu sammesteds, og logerer endog hos Talle i rand. Det var ham der overdragte Napoleons Deklaration, hvori han tilkiendegiver sin Tilbagekomst til Frankrige og sin Trones Gienbestigelse, og lover, at regiere efter gandske andre Grundsætninger end forhen, at afstaae fra alle Krige og Erobringshensigter, erkiende Pariserfreden og ene og allene beskieftige sig med Frankriges indre Lykke. Eftersom man forsikrer, vil Kongressen heller ikke afgive noget Svar herpaa. - Eftersom man skriver fra Paris vil Napoleon efterligne hiint skiønne Træk af Philip August før Slaget ved Bovines og nedlægge sin Krone i Midten af Folkeforsamlingen paa Maypladsen. Til denne Nationalfest bygges der paa bemeldte Plads af alle Kræfter en Sal som kan rumme 20000 Mennesker. - Blandt adskillige Rygter fra selve Frankrige heed det: at Napoleon vilde nedlægge Keiserværdigheden og igien lade sig udnævne til første, samt Carnot og Lebrun til begge de andre Konsuler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
- Giennem Lausanne passerede den 4de April tvende høie Personer fra Paris til Neapel. Marskal Machdonald har ifølge Ansøgning, erholdet sin Afskeed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Marskal Suchet er afreist til Lyon. - Paketfarten mellem Calais og Dower er endnu aaben. - Atde engelske Krigskibe ved Bordeaux skulde til Ven. skabstegn ligeledes have heiset det trefarvede Flag, er nok ogsaa kun et blot Rygte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Først nu meddele offentlige Blade det af Napoleon under 12te Marts fra Lyon udstædte Dekret, hvorved han lover almindelig Amnestie, dog med Undtagelse af 13 navngivne Personer, blandt hvilke ere: Mairen Lynch, Hertugen af Ragusa, Prindsen af Benevent, Rochesaulkault, Bourrienne, GrevBournanville, Hertugen af Dalberg og Abbed Montesqvion. - J et andet Dekret befales, at alle Civil og Militair=Agentere som have taget Deel i Urolighederne i de sydlige Departementer, skulle dømmes efter Straffeloven. - Napoleon har eftergivet Jndvaanerne i Champagne, der ved den sidste Krig især havde lidt meget, Halvdelen af alle Skatterne. Da mange Mennesker i Paris ere satte ud af Virksomhed, saa har han befalet, at 4000 Arbeidere skulle ansættes ved de offentlige Bygninger. General Desair Statue er igien opsat paa Victoirepladsen. Endnu var Keiserinden ikke ankommet, men Folket forventede hende Dag fra Dag. - Adskillige Personer ere forviiste 10 Lieues bort fra Hovedstaden, og paa andres Godser er lagt Beslag, deriblandt Hertugen af Feltres og Prindsen af Wagrams.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Napoleons Gemalinde Marie Louise har endnu ikke været at formaae til at samtykke i sin Skiismisse med Napoleon og Keiserindetitelens Afstaaelse. Efterat Keiserhoffet anden Paaskedag havde bivaanet Gudstienesten i St. Stephanskirken, fortiener det at bemærkes, at en af hendes Huusofficierer ankom til Kirken, for (som han udtrykte sig i den franske Keiserindes Navn at spørge, til hvad Klokkeslet der blev holdt Messe om Eftermiddagen. Prindsessen indfandt sig til bestemt Tid og forrettede sin Andagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Prinds Engen er fulgt med Kongen af Bayern, til München. Der var altsaa intet om hans Ansættelse som russisk Oberst. Han skal have givet sit Æresord paa, at han for at unddrage sig enhver Mistroe, saalænge Urolighederne i Frankrige vedarer, vil opholde sig i Baireuth. - En Koureer, som Kongen af Würtemberg har ladet anholde, skal have givet Anledning til at flere høie Fremmede i Wien ere blevne arresterede, nogle Statsmænd komprommitterede, og selv i Minister TallenrandsHuus er der skeet nøie Undersøgelser, hvis Resultater man endnu ikke kiendte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Naar hele Krigshæren som de Allierede agte at stille i Feldten mod Napoleon, kommer sammen, saa vilden udgjøre over en Million Mennesker, hvoriblandt 200,000 Mand Kavallerie og over 4000 Kanoner; den største Stridsmagt som siden Terres Tid har været stillet i Feldten. - Ogsaa Sverrig skal nu have tiltraadt det store Forbund. Bayern stiller 51 Bat. Jnf., hver Bat paa 1000 Mand; 10 Reg. Kavallerie, og 110 Kanoner. - Ved Landau og Saarbrücken, samle sig tvende franske Observationskorps. Ved Basel oprette de stærke Batterier. - De tre store Monarker ville personligen gaae til Hæren. Blücher, passerede den 12te dennes gjennem Halberstadt; Lord Wellington befinder sig i Brüssel. Her var det allerede kommet til Smaaskiermydsler paa Grændsen hvori der gjortes adskillige Fanger som dog imidlertid, strax efter bleve tilbagesendte, fordi der endnu ikke var udstædt nogen Krigserklæring. Det hedder at Wellington skal have befaling til i alle Allieredes Navn snarest muelig at udstæde et Manifest til den franske Nation, hvorved den bestemmes en vis Frisk til at udlevere Napoleon og vælge sig selv en lovmæssig Regiering. - Jndvaanerne i Grevskabet Lingen og Amtet Bevergen have ikke fulgt de andre preus. Undersaatters patriotiske Exempel, men ere i Skareviis udvandrede til Holland. J mange Menigheder ere kun Oldinger tilbageblevne og Husene øde. Da ingen Forestillinger, Trudsler eller Fængslinger kunne standse dette Onde, saa har Militairgouvernementet nu til Straf befalet, at de Undvigte, som igien blive udleverede af Hs. Nederlandske Majestæt, aldrig skulle nyde den Ære at følge deres tapre Landsmænd i Krigen, men være bestemt til Fæstningsarbeide. De have desuden forbrudt deres Ret til at bære Nationalkokarden, Borgerret, Titler og Næringsbrug. Deres Eiendomme skulle konfiskeres. Deres Huse nedrives, og ethvert Spoer af dem udslettes; deres efterladte Familier hensættes i offentlige Arbeidshuse a. - J de preusiske Provindser mellem Elben og Weser er Enthusiasmen anderledes. Skareviis ile Frivillige til Fanerne. - J Amsterdam havde man den 11te Beretninger, at Dunkirchen andengang skulde have bortjaget den sig for Napoleon erklærede Garnison, atter heiset det hvide Flag paa Taarnene, og forlangt Engellændernes Bistand, der i Jilmarscher rykkede den til Hielp. - Keiser Alexander har opgivet sin Reise til Prag, for ikke at aarsage noget Ophold i Operationerne. Da Man i Wien erfoer Napoleons Landgang, skal hiin Monark have sagt de betydningsfulde Ord: "Sagen er ubetydelig, naar vi kun ikke ansee den for ubetydelig." - Førend Monarkerne afreise til Rhinen, ville de tydske Stater formeligen lade Keiseren af Østerrige tilbyde den tydske Keiserkrone. Napoleon og Royalisterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Den royalistiske Armee i det sydlige Frankrige er voxet til 26000 Mand, (efter engelske Blade 60,000) som ere deelte i 2 Kolonner. Hertugen af Angouleme, der for en Deel synes at stole paa Spaniernes Bistand, befandt sig efter kongelige Beretninger i Grenoble. Royalisternes Forposter strøifede allerede i Nærheden af Lyon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Skrivelse fra Lyon af 5te April. Royalisterne ere i Anmarsch. De skulle allerede være i Vienne, 2 Mile herfra. Styrken den rykker frem med angives af nogle til 7000 af andre til 14000 Mand. Her har man ingen 2000 Mand at stille dem imod. Nogle Tropper ere sendt ud imod dem, og man forventer at en Affaire her i Nærheden vil afgiøre Lyons Skjebne. En anden af samme Dato Vor Stad er erklæret i Beleiringsstand. Jnden faae Timer maa Broerne over Rhonen være afbrudte. Der udstædes Proklamationer paa Proklamationer, og tages meget strænge Forholdsregler. Grenoble er i Royalisternes Magt. Royalisternes Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Marseille, Montpellier, Toulouse, Nimes, Avignon a. have oprettet en Royalistisk Konfoderation. At Massena skulde have plantet den trefarvede Fane i Marseille, høres ligesaa lidet om, som om hans Overgang til Bourbønnerne. Hertugen af Bourbon, som det heed havde indskibet sig, befinder sig gandske incognito i Egnen af Bourdeaux. - J Joulouse udgives en royalistisk Moniteur. Endog i Paris selv udgives en covalistisk Journal under Titel af: Lillien. Nylig anmeldtes deri, at de Allierede den 18de Marts havde udstædt endnu en anden Dettaration fra Wien, hvori de erklærede, at de ville indstille deres Marsch, saasnart Bonaparte var bleven udleveret; alle Officierer, som forhen havde voret Kongen Troskabsted, og siddenefter vare gaarde over til Bonaparte, skulde hvis man fik fat paa dem, springe over Klingen, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Ifølge Reisendes Udsagn samler der sig ogsaa i Belgien om Ludvig den 18de en Armee som vil drage, i Krigen for ham, og som formodentligen vil giøre fælleds Sag med de allierede Hære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
General Gronchy er i Spidsen for et betydeligt Troppekorps rykket frem mod Syden, hvor Hertugen af Angouleme har udnævnt sig selv til Generalgoverneur, ja en og begyndt at paalægge Kontributioner. Det er 13000 Marseillianerne som under en General Merles Anførsel ere marscherede mod Grenoble. - Ved Montelimari skal Royalisterne have erholdt nogen Fordeel, men paa en høist nederdrægtig Maade, hvis det er sandt: En Bat. Frivillige nærmede sig nemlig udmunderet som Linietropper, til en Bat. Nationalgardere som stod ved en Broe, og lod den trefarvede Fane vaje, men i det Nationalgarden ilede frem, og vilde modtage dem som Brødre, fremstak gine pludselig den hvide Fane, og - gav Jld paa dem. - Staden Gap stal af de fremtrængende Marseillanerne være bleven opbrændt. - Hinsides Garonnes, Bredder skal hele Strækninger være i fuld Opstand. Fra Fæstningen Perpignan, og langs hele den spanske Grændse, vajede derimod den trefarvede Fane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Jtalien. De Efterretninger man nu atter dennegang har om Kongen af Neapel lader just ikke til at være saa aldeles fordeelagtige for de Allierede. Vel har han ikke ligefrem taget sit Ord tilbage, om at giøre fælleds Sag imod Napoleon, men hans hurtige Fremrykken, den hellige Faders og alle hans Venners Flugt, Forpostfægtningen ved Forli, Roms Besættelse i Kongen af Roms Navn og endeligen de franske Blades jublende Trods, at Kong Joakim staaer midt i Jtalien med 70,000 Mand, synes at vise andre Hensigter, Man trøster sig imidlertid endnu med at det ikke, er hans Alvor, og stoler paa den store østerrigste Hær han faaer imod sig. - Kong Joachim selv befandt sig ifølge de nyeste Efterretninger i J molal; men hans Tropper strakte sig indtil Bologna. - Østerrigerne vare i fuld Marsch, og havde allerede naaet Florenz Hs. Pavelige Hellighed var ankommen til Malland, hvorfra han agtede sig til Venedig. Storhertugen af Toskang er taget til Pisa. Lucian Bonapatte til Gens. Kongen af Neapels Gesandtere ved Wienerkongressen ville, hedder det i en Skrivelse fra Wien, uagtet deres diplomatiske Karacterer, mueligen vorde tilbageholdte som Gidsler, da deres Konge uden al Krigserklæring har begyndt Krigen, som han desuden synes at vil føre paa temmelig revolutionair Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Viener=Kongressen. er nu sluttet og dens Resultater under Pennen. Med hver Dag seer man nu den tydske Komittees Giengadning imode. Man mener at ogsaa Danmark vil komme til at tiltræde den formedelst Holsteen. Alle de fremmede Bonarker reise nu bestemt hjem inden 14 Dag. Kongerne af Preusen og Danmark belavede sig allerede til Afreisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Preusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-21
Hs. Maj. Kongen af Preusen har fra Wien under 7 April udstædt følgende Opraab til sit Folk: Da jeg i Farens Tid kaldte Mit Folk til Vaaben, for at kjempe for Fædrelandets Frihed og Selvstændighed, da drog hele Ungdommen kappendes til Fanerne for med glad Forsagelse at bære uvante Besværligheder, og selv fastbestemte at gaae Døden imode; da traadte Folkets Styrke uforfærdet i Mine tapre Soldaters Rækker, og Mine Feltherrer førte med Mig en Heltehær i Slaget, der have viist sig værdige deres Fædres Krigerhæder. Saaledes erobrede Vi og vore Allierede, ledsaget af Seire, Fiendens Hovedstad; vore Faner vajede i Paris, Napoleon frasagde sig Herredømmet; det tydske Fædreland blev tilbagegivet Friheden, Tronen Sikkerhed og Verden Haabet om en varig Fred. Dette Haab er forsvundet; vi maa paa nye drage i Kampen. Hiin Mand, der igjennem ti Aar udbredte saamegen Elendighed over saamange Folkeslag, har Forræderiet ført tilbage til Frankrige; det bestyrtede Folk har ikke kunnet modstaae hans væbnede Tilhængere, sin Tronafsigelse agter han for intet; han staaer i Spidsen for meeneedvordne Soldater, som ville forevige Krigen; Europa er atter truet; det kan ikke taale den Mand paa Frankrigs Trone som lydeligen forkyndte Verdens herredømmet for sine Kriges Hensigt. Altsaa paa nye i Kampen, Frankrige selv behøver vor Hielp, og hele Europa er forenet med os. Med Eders gamle Seiersvaabenbrødre, forstærkede ved nye brave Kammerater, gaaer J brave Preusere, med Mig, med mit Huses Prindser, med hine Feltherter der saa ofte førte Eder til Seire, i en nødvendig og retfærdig Krig. Sagens Retfærdighed sikkrer os Seieren. - Saaledes træde vi væbnet med hele Europa, endnu engang i Skrankerne mod Napoleon og hans Anhang Opdal med Gud for Verdens Rolighed, for Orden og Sædelighed, for Konge og Fædreland Frederik Wilhelm.