JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
Fra Gothenborg skrives under 10 Januar, at det mindre heldige Udfald af sidste Høst i Sverrig har foranlediget betydelige Opkjøb af Kornvarer saavel i Kjøbenhavn som i de danske Provindser. Henved 11,115 Tdr. vare alt fra Danmark komne derover, af hvilket Qvantum kun 1366 Tdr. indførtes i danske Skibe, de øvrige i svenske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 9 Januar er Cancelliesecretair og Cancellist under Cancelliet, Licent. juris A. L. Casse, udnævnt til surnumerair Assessor i Lands-Over- samt Hof= og Stadsretten; Cand. juris, J. L. Schmidt til Copiist i Revisionskontoiret for Lehnenes og de komplette Sædegaardes Overformynderie under Cancelliet, Under det Slesvig-Holsten-Lauenborgske Cancellie: Den 6 Januar er der meddeelt Over- og Landrets=Advocat R. J. C. Reuter i Apenrade Bevilling til at drive Notarialforretninger. Den 9de er Kammerherre og Verbitter for det adelige Kloster i Jtzehoe, Grev C. A. F. Rantzau, R. af D., udnævnt til Landdrost i Hertugdømmet Lauenborg med Titel af Gouverneur. - Under Rentekammeret: Den 19 Decbr. er Landvæsenscommissair i Thisted Amt og Tiendecommissair, for Morsøe Land, F. H. Stadel, udnævnt til virkelig Kammerraad. - Under General-Toldkammer- og CommerceCollegiet: Den 2 Januar er Controlleur i Krempe, W. Bagger, udnævnt til 4de Elbtoldskriver i Lauenborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
Ledigt Embede. Under det danske Cancellie: Bregninge og Bjergsted Sognekald i Sielland, 440 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
Dødsfald. K. Møller, f. Kragh, 64 Aar; Mad. L. P. Kelly; T. G. Minke, 51 Aar, Kleinsmedmester J. Flinch, 67 Aar ; M. Hambro, f. v. Halle; Cand. theol. G. F. A. Hindberg, 26 Aar; Cancelliesekretair L. Balling, 68 Aar; K. Schioldann, f. Hendriksen, 70 Aar; C. Steffensen, f. Lund, 65 Aar; Majorinde M. Holm, f. Holmelin, 81 Aar, Majorinde A. B. H. Krag, f. Hjernøe, 48 Aar; Contreadmiral C. P. Flensborg, R. af D. og Dormd., 66 Aar. Alle i Kbhavn. - Brændeviinsbr. P. Hassing, i Aalborg, 80 Aar; Enkemadame E. Reimer, i Randers, 72 Aar; Sognepræst C. L. Sinding, i Bregninge Præstegaard, 61 Aar; Forvalterenke, L. Holm, f. Mølleboe, paa Løvenborg, 81 Aar; P. Wetter boe, f. Spendrup, i Sæbye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
Middelprisen, af Fyens Stifts Capitelskjøb paa Afgrøderne af Aarene 1828-1837. Rug 1 Tønde. 3 Rbd. 5 Mk. 51 s. Sølv. Byg 1 Tønde. 2 Rbd. 4 Mk. 328 s. Havre 1 Tønde. 4 Rbd. 4 Mk. 92 s. C. L. Ostenfeld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
Prædikanterne paa 5te Søndag efter hellig 3 Kongersdag: J St. Knuds Kirke, til Høimesse Hr. Cand. theol. J. S. Langhoff til Aftensang Hr. Pastor Wiberg. - J Frue Kirke: Hr. Pastor Steenbuch. - J St. Hans Kirke: Hr. Pastor We steengaard. - J Hospitalet: Hr. Pastor Wiberg, Kl. 8 1/2. (Forlangt indrykket.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
Snee-Øsning. Da de Reisende daglig og paa mangfoldige Steder maae erfare en saadan Forsømmelse med Sneekastning, og en saadan Skjødesløshed ved Afviisninger over Grøfter og Gjerder, at selv de bedste Kjøretøier spoleres, til betydeligt Ophold og Ulempe i Passagen, saa spørges, om vedkommende Sognefogder, Herreds- og Birkefogder paa saadanne Steder ere dispenserede fra Pligter, Reglementet af 20 December 1799 foreskrive?
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
AVERTISSEMENTS. Siden sidste Anmeldelse i Avisen Nr. 18 har Committeen, havt den Glæde at modtage: a) i Penge: Fra Hr. Apotheker Krüger 3 Rbd. r. Sølv. 2 Guldsmed Petersen. 2 - W. 2 Rbd. Sedl. 2 N. M... 2 7 Hr. Hattemager Dorch. 2 - Justitsraad Jørgensen. - Kjøbmand Petersen, Overgade. 2 - 5 Justitsraad Friestedt. Kjøbmand N. Chr. Nielsen. Thrane. Tilsammen 5 Rbd. r. Sølv og 29 Rbd. Sedl. Tilbud om Brændsel: Fra Hr. Kjøbmand P. Petersen junior . 1000 Stkr. Tørv. Dhrr. Brodersen & Tychsen. 2400 - Desuden var i første Anmeldelse glemt at anføre en Gave fra Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Dr. Faber af en Favn Brænde og 1000 Stkr. Tørv. S. Hempel. Odense den 2 Febr. 1833. Nylig har forladt Pressen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
Om den nu herskende Næringsløshed, og Midlerne mod samme af R. Knudsen, Procurator i Odense. Hr. Forfatteren søger udi dette Skrift at godtgjøre, hvoraf Næringsløshed tildeels hidrører, nemlig: J Pengemangel; de Næringsdrivendes hyppige Mangel paa tilstrækkelig Duelighed og Kraft til behørig at drive deres Haandtering; i den herskende Næringstvang; i den tiltagne Haandværksdrift paa Landet, og i Mangel paa Fabrikdrift og i vor Handelstands almindelige Mangel paa solid Handelscapital. Bogen, 6 Ark stor, som er udkommen ved Understøttelse af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, faaes indb. i Papbind for 3 Mk. 8 s. paa Bogladerne i Kjøbenhavn, i Provindserne hos derværende Boghandlere, og i Odense hos Forlæg J. Mile. geren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
Paa Adressekontoirets Boglade faaes: Muster=Predigten jest lebender Kanzelredner u. s. v. Herausgegeben v. Dr. Schott. Fortgesest v. Dr. Schuderoff. Hoved Register til den Fogtmannske Reskriptsamling, eller kortfattet Repertorium over samtlige Reskripter, Resolutioner og Collegialbreve i den nævnte Samling fra 16601830, ved T. A. Ussing. 122. Hefte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
Samling af Forordninger, Reskripter, Resolutioner og Collegialbreve, som vedkommer Geistligheden. Tredie Udgave, besørget af Kolderup-Rosenvinge. 13. Hefte. Subskription paa Fortsættelsen af begge disse Skrifter modtages.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
En Eenspænder=Kane er tilkjøbs hos Chr. Seidenflod, Odense Vestergade Nr. 251. og Fod-Jæger=Corpsets Bal J Anledning af Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag, bliver Søndagen den 11 Februar, Aften Kl. 7, afholdt det sædvanlige Raadstuebal af Fod-Jæger-Corpset her i Staden, hvortil herved indbydes. Adgangskort a 3 Mk. pr. Stk. erholdes hos Dhrr. Kjøbmand P. Petersen jun. paa Vestergade og Skomagermester Holst paa Gravene. Odense den 29 Januar 1838. Balcommitteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
Theatret i Odense. Søndagen den 4de Februar opføres (anden Gang): Farinelli, Lystspil i 3 Acter med Sange og Chor til Musik af forskjellige Componister. Efter det Franske og tildeels til Originalens Musik, oversat af Professor J. L. Heiberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
Onsdagen den 7de Februar opføres: En Criminalproces, nyt Lystspil i 3 Acter af Roster, oversat af J. L. Heiberg. P. J. Tirchen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
Torsdagen den 8 Februar bliver, efter Directionens Bestemmelse, afholdt den anden af de fori Vinter fastsatte Assembleer paa Nyborg Postgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
Tømmer-Handel. Fyrretræes Bielker, Sparrer, Brædder og Lægter, af forskjellige Sorter, tillader jeg mig at anbefale til de billigste PriJ. H. C. Wecke, boende lige over for St. Hans Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
Blaamand-Tobak, hollandsk rødt og sort GTobak, og Foustage-Tobak i Foustager til 3 og 6 Pd. samt i 1 Pds Karduser bekommes hos Odense d. 30 Jan. 1838. J. Hagenstrøm Enke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
J Paulsens Bryggerie sælges Mask og Spøl Tilkjøbs anviser Commissionair H. Ortesen i Odense et Huus paa 4 Fag, 1 Etage, og en holstensk Vogn. Til Leie. er tvende Værelser med Sovekammer, Kjøkken, Spiiskammer og Plads til Jldebrændsel at erholde for 25 Rbd. halvaarig i C. W. Fahrenholz. Klaregaden Nr. 634 hos Den til Jndrykkelse i Avisen bestemte Beskrivelse over Festiviteten den 28 Januar i en af Provindsens Kjøbstæder er af et saadant Jndhold, at Redactionen troer at gjøre Jndsenderen selv en Tjeneste, ved at lade den blive skjult for Verden, af hvilken Grund Man heller ikke vil betegne Stedet. Beklage, maa Man vistnok, naar Dagens selvskabte og meest høirøstede Ordførere ei engang kunne omtale en Nationen saa kjær og hellig Dag, uden at gribe Leiligheden til at nære indbyrdes Had og Forfølgelse, naturligviis ved at stikle og Prostituere Embedsmanden. Det var sikkerlig ikke den Almeenaand, vor eiegode Konge har villet plante blandt sit Folk. J al Fald frasiger dette Blad sig een foralle Gange den Ære, at medvirke til at udstrøe denne evindelige Misnøies og Utilfredsheds Sæd. Dertil vil det alligevel ikke mangle paa villige Organer. Skal der endelig løbes Storm imod alt Gammeldags, ville de Bedresindede dog aldrig række Haand til at haane og spotte det gode Gamle, eller agte det for en Fordom, at hylde gammel dansk Sindighed, dansk Beskedenhed og dansk Broder Redaktionen. kjærlighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
Jdag er udkommet:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-02
Bidrag til Tidshistorien. Et Ugeblad. Ne 5. Jndhold: De nylig ophævede Spillehuse i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
Ne 21. 67 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig ene sant Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avi overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
Redigeres, trykkes og udgives i Odense 5 Februar 1838. Mandagen. Jndhold. Politisk Oversigt. Storbrittannien (Roebucks Tale i Underhuset til Fordeel for Canadierne). Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
Spanien (Frygt for Opstand i Madrid, Portugal. Jldsvaader. Fædrelandet. Kongehuset. Offentlige Foranstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
Videnskabelighed. Tildragelse. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
Politisk Oversigt. Storbrittannien. Jfølge et Brev i Morning Chronicle skal det af opsnappede Breve nu være oplyst, at der har existeret en over hele Nedrecanada forgrenet Sammensværgelse, der først skulde udbryde den 17 Decb., over 30,000 Mennesker skulle have deeltaget i den og deres Plan var ved Overrumpling at bemægtige sig Montreal i Nedrecana og Toronto i Øvrecanada. Planen mislykkedes, da Sir Colborne betimeligt, om end ikke fuldstændigt blev underrettet om samme. - J Underhusets Møde den 22 f. M. kaldtes Hr. Roebuck for Skrankerne i Egenskab af Agent for Nedrecanadas Repræsentant huus. J Begyndelsen af sin Tale bad han Forsamlingen om at tilgive ham de heftige Udtryk, hvortil hans eiendommelige Stilling muligen kunde forlede ham. Han maatte anklage Ministrene for Statsforbrydelser, men vilde ikke fornærme dem i deres Egenskab som Medlemmer af Huset. Huset var her Dommer mellem tvende Parter, nemlig mellem Dronningens Ministre og Nedrecanadas Forsamlingshuus. Straffelove og Tvangsmidler vare proponerede og af hvem af de Skyldige, og over hvem, over de Uskyldige. Hver Beslutning af den canadiske Forsamling var retfærdig, hvert af dens Skridt rigtigt, og nu stod det engelske Parlament i Begreb med at give en Lov, der mere passede til Ostindiens slaviske Beboere, end tilStorbtittanniens frie Colonister. Efter denne Jndledning gik Taleren over til at meddele en Udsigt over Cana das Historie og over de Krænkelser, dette Land havde døiet. - Ogsaa fra Nyfoundlands Forsamling ere Afsendinger ankomne til London, for at føre Besværinger, af hvilke det synes at fremlyse, at denne Provinds er bleven ligesaa slet bestyret som Canada. Fankerig. I Deputeredekammerets Møder er endnu Jntet forefaldet, der har kunne tiltrække sig særdeles Opmærksomhed; Forhandlingerne have mestendeels indskrænket sig til Petitioners Jndbringelse og Afviisning. Saaledes afvistes Hr. Boucher=Ducoursons om at Carl Ks jordiske Levninger skulde føres til Frankerig, hvorimod den af Hr. Guizot indbragte, vakte mere Opmærksomhed: den indeholdt de parisiske Boghandleres Klager, over de belgiske Eftertryk samt deres Forlangende, at der maatte forelægges Deputeredekammeret et Lovforslag, der forbød al Jndførsel af Bøger, som vare affattede i det franske Sprog. - Man venter, at flere afhængige Deputerede i de næste Møder ville forelægge Ministrene Spørgsmaale angaaende, den kostbare Soldatercomoedie, der spilledes i Anledning af den luxemborgske Skovstrid. Ved den usædvanlig strenge Kulde lide de Fattige, Paris overordentligt: Hospitalsraadet har imidlertid udbetalt 12,000 Fr. til de Fattige, Communalraadet 22,000 Fr., og Jndenrigsministeriet og Kongen tilsammen henved det Dobbelte, Sørgeligt lyde Beskrivelserne af Vinteren, saaledes fandt en Postillon, der kjørte fra Mezieres, midt paa Landeveien en Gruppe af 3 ihielfrosne Børn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
Spanien. Jfølge Beretninger af 23 Jan. fra Bayonne skal Marquien af Boveda med fire carlistiske Batailloner være ankommen til Estella, hvor han venter endnu tvende andre; ligeledes fortælles der, at der til Dou Carlos i Durango ere ankomne Befuldmægtigede fra de nordiske Magter, for at underhandle med ham om en Amnestie. Uhindret gjennemstrøifer Basilio Garcia Provindsen Toledo: den 19 forlod han Hebenes, for at forene sig med Palillos. Da han rykkede ud af Byen, drog Ulibarriderind og naaede ham saaledes ikke. J Madrid havde Regjeringen faaet Kundskab om det sørgelige Udfald af Deputeredekammerets Debatter angaaende Spanien, men Folket vidste Jntet endnu Man frygtede for Uroligheder saasnart disse Efterretninger bleve bekjendte, Valgene i Madrid ere faldne ud til Fordeel for Bevægelses partiet: Seogne, Arguelles, Lopez, Cantero, Mendizabal og Cordova ere blevne valgte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
Portugal. Der er Tale om, at de azoriske Øer som nu kun indbringe Regjeringen Ubetydeligt, skulle sælges til Engelland; de vurderes til 600,000 Pd. Sterling, Ildsvaader. Det synes ikke at ville faae Ende med disse Ulykker. Den 26 Jan. udbrød i Gotha Jld i det skjønne hertugelige Palais, som beboedes af Ludvig Philips Svigersøn, Hertug Alexander af Würtemberg. Flammerne grebe saa hurtigt om sig, at det høie Par neppe fik Tid til at frelse Livet. Den øverste Etage er afbrændt, paa de nogne Mure nær, og Bygningens italienske Kobbertag for en stor Deel smeltet. J Antwerpen og i Pesth ere disse Steders største Sukkerraffinaderier ligeledes blevne et Rov for Luerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
Fædrelandet. Kongehuset. Overalt i Danmark har Folket feiret, sin Konges Fødselsdag. Paa det kgl. Theater i Kjøbenhavn opførtes den 29 Januar "Herthas Offer, en Composition af Balletmester Bournonville, samt Eventyrcomoedien "Fata Morgang af Prof. Heiberg. Saavel paa Veien til Theatret, som ved Jndtrædelsen i samme, hilstes Deres Majestæter af talrige Jubelraab. Derpaa istemtes en af Prof. Heiberg forfattet Sang, efter hvis anden Strophes Slutningslinier: Saa ton da, vor Jubel, idag fra vort Bryst, Frederik lever, han hører vor Røst, gjentoges de Tilstedeværendes Jubelraab, som atter gjenlod da Hs. Majestæt forlod Theatret. J Dagens AnledNeede ning havde Hs. Majestæt skjænket Artillericorpsets Ungdom(60 Underofficeerselever samt 123 Børn) et Festmaaltid, ligesom og glædet Børnene (1050 i Tallet) i Søetatens Skoler med et godt og mættende Maaltid. Hs. M. Dronningen havde i samme Anledning skjænket 50 Børn af trængende Forældre en fuldstændig Opklædning. - J Dagen har Grundtvig paa en værdig Maade udtalt det Ønske, som finder Gjenklang hos hele Nationen, at Kongen maa komme til at fylde 80, ja 90 Aar. Smukt siger derpaa Digteren, hentydende paa den af ham fornylig nydte kongelige Naade: Tænker Du, den gamle Fugl Her for høit sig svinger. For den tredde Dag i Juli. Løste blev hans Vinger, Løste af den Kongehaand, Som vil løse alle Baand, Hjertet ei velsigner, Om saa var, det var med Grund, Thi det gier Fornuften: J sit Es er Skjalden kun, Fri som Fugl i Luften; Dog urimelig er blot Hvad sig ei kan rime godt, Siger Modersmaalet!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
Offentlige Foranstaltninger. Ved allerhøieste Rescript af 7 d. M. er der tillagt Chefen for JngenieurCorpset, Oberst F. B. v. Prangen, Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Ordre at indtræde som Medlem af Commissionen angaaende Vandvæsenet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
En Prøveprocutator vil blive ansat i Randers Amt med Forpligtelse at tage Bopæl i Grenaae. Ansøgninger kunne indleveres til Cancelliet i Løbet af 6 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
Under 9 Dec. f. A. er der meddeelt Cand. juris T. C. Dahl Tilladelse til at procedere paa Prøve ved den Kongelige Lands-Over=Ret i Viborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
Hs. M. Kongen har ved Rescript af 26 Januar foranstaltet Directionen for Fattigvæsenet i Kjøbenhavn udbetalt 2500 Rbd. Sedler til Uddeling blandt saadanne Personer, som formedelst den tiltagende Vinterkulde maatte ansees særdeles trængende til Understøttelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
Hr. Politieretsassessor Reiersen havde, efter Kjøbenhavnspostens Beretning, fundet sig foranlediget til hos Cancelliet at forespørge, om et af Overretsassessor Algreen=Ussing forfattet Skrift om en Forening af begge de danske Stænderforsamlinger og nogle flere Forandringer i Stænderforfatningen kunde tillades at passere. Denne Forespørgsel var ikke fremkaldt enten ved Skriftets Form eller Jndhold, men derimod foranlediget ved den kgl. Resolution af 22 Septbr. 1835, der udkom umiddelbart for den Roeskildske Stænderforsamlings Sammenkaldelse og fastsatte, at Jntet, Stændernes Forhandlinger angaaende, maa optages eller indrykkes i andre Tidsskrifter eller Dagblade, end i Stændertidenden. Cancelliet har imidlertid strax paa denne Forespørgsel svaret, "at hiin Resolution ikke findes anvendelig paa det ommeldte Skrift."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
Videnskabelighed. Jfølge Dagen af 16 Jan. ventedes Ole Bull ikke for det Første til Kjøbenhavn, men Rygtet sagde, at han er reist over Berlin til St. Petersborg; derimod ventedes en anden meget bekjendt Violinist til Hovedstaden, nemlig Hr. Heinrich Wolff. Geburtsdagsstykket "Fata Morgang, er bleven udpebet, Efter "Dagen" er Prof. J. L. Heibergs Eventyr=Comoedie et phantastisk Værk, hvori Digteren dramatisk og med ligesaa megen Sindrighed som Dristighed, har udviklet en philosophisk Jdee; et Værk, der især glimrer ved en henrivende skjøn Lyrik og dyb Betydningsfuldhed." Samme Blad skyder Skylden for Udpibningen paa en, som Anfører i denne Slags Folkeforlystelser bekjendt, "Logehøker i tredie Etage."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
Ved den af Capelmusicus Drewes den 4d. givne Aftenunderholdning paa det kgl. Theater vilde - efter, Dagen. - Hr. Gebhard Foersom heraf Byen synge en Basarie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
J den af Trykkefrihedsselskabet den 31 f. M. afholdte extraordinaire Generalforsamling antoges, med 264 Stemmer imod 133, Principet i Repræsentantskabets første Jndstillingspunkt, at den lovgivende Magt i Selskabet for Fremtiden udøves af et af hele Selskabet valgt Repræsentantskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
J indeværende Qvartal have 14 Candidater underkastet, sig den theologiske Embedsexammen, af hvilke 6 erholdt Charakteren land., 6 hand illand, 4 non contemnendus og 1 forlod den mundtlige Prøve J det af Assessor Algreen=Ussing nylig udgivne Skrift, indeholdende et Forslag til en Forening af begge de danske Stænderforsamlinger siger Forfatteren, at det er hans Agt, at forelægge den næste Roeskildske Stænderforsamling et saadant Forslag og ligeledes at foranledige, at et lige Forslag bliver forelagt den jydske Forsamling. Efterat have gjendrevet den Jndvending, at Nørre-Jylland, har sine særlige og lokale Jnteresser, som ikke er fælles for Øerne, og at disse igjen have Jnteresser, som Jylland ikke deler med dem, gaaer han over til at omtale det, der er Hovedpunktet i nærværende Sag: at der nemlig ingen tilstrækkelig Grund er til i Danmark at have to særskilte Stænderforsamlinger. Hans Ord derom ere: "Hvad Christian den Femte siger i Fortalen til Danske Lov, at Landets Undersaatter, som have een Gud, een Tro, een Konge i eet Rige, ikke bør være ligesom adskilte ved sær Lovbøger og Rettergang, men ogsaa bør have een fælles Lovbog, det gjelder i forhøiet Grad om Stænderinstitutionen, efterat Lovgivningen nu i over halvandet hundrede Aar har været den samme for alle Dele af Riget. Jylland, og Øerne udgjøre ikke to forskjellige Provindser, i dette Ords rette og egentlige Betydning. De udgjøre tvende, ved et mellemliggende Vand adskilte, Dele af et fælles Rige, der have Alt tilfælles: Sprog, Religion, Lovgivning, Regjeringsform, Næringsveie, Sæder, Skikke og Tænkemaade. Jylland er ikke meere forskjellig fra Øerne, end af disse indbyrdes Sielland igjen er forskjellig fra Fyen, eller Lolland fra Bornholm. Efter, som Ulempe ved de dobbelte Stænderforsamlinger, at have anført den Kostbarhed og det Tab af Kraft og Tid, de medføre, betragter Forf. deres fjernere Følger og formener da, at de doppelte Stænderforsamlinger nødvendigviis maae slappe den Almeenaand, som Kongen netop har villet vække, med en her i Landet sjælden Jnteresse fulgte Folket de Roeskildske Jnteresser, men denne Jnteresse kunde ikke vedligeholdes i samme usvækkede Grad under den jydske Forsamlings Forhandlinger. J enhver Sag var der allerede i Forveien sagt omtrent Alt, hvad der kunde siges baade for og imod, og de enkelte nye Gienstande, der bleve bragte paa Bane i den jydske Forsamling, havde ingen saa almindelig Jnteresse, at de kunde bøde herpaa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-05
Den jydske Stændertidende er saaledes i det Hele kun en Gjentagelse af, hvad der allerede indeholdes i den Roeskildske Stændertidende. Da den jydske Forsamling næste Gang vil komme først sammen, vil Bestifternes Forsamling, komme i samme Tilfælde som forrige Gang den jydske; ed den vil have at drøfte paany og med andre Ord at sige det om igjen, som den jydske Forsamling allerede vil have sagt paa en i og for sig tilstrækkelig Maade. Hvor meget Folkets Jnteresse for Stænderinstitutionen og alle offentlige Anliggender derved vil sløves, behøver ingen yderligere Udvikling. Efterat have motiveret og foreslaaet de, nærmest som en Følge af en saadan Forening, ønskelige Forandringer i Stænderindretningen, slutter Forf. med at proponere, at de forestaaende Stænderforsamlinger for Destifterne og Nørrejylland indgaae med en Petition til Hs. M. Kongen om, at der maa blive forelagt den næste Stænderforsamling til Betænkning et Lovudkast, hvorved Stænderinstitutionen for Danmark i 12 Punkter forandres og nærmere bestemmes, af hvilke Punkter vel især følgende ere de vigtigste: at der istedetfor de tvende Stænderforsamlinger indføres een almindelig Stænderforsamling, for hele Riget; at denne Forsamling skal bestaae af 80 Medlemmer; at det nærmere fastsættes, hvor stort et Antal af Deputerede, der bliver at vælge af Kjøbenhavn, af Rigets øvrige Kjøbstæder o. s. v. og at Valgdistricterne for Kjøbstæderne og de mindre Landeiendomsbesiddere, i Overeensstemmelse hermed, undergaae den fornødne Forandring; at Antallet af de Geistlige, der, som saadanne, skulle have Sæde i Forsamlingen, bestemmes til 2 for Destifterne og 2 for Nørrejylland og at disse for Fremtiden vælges af Geistligheden selv; at det allernaadigst maa bestemmes, at for Fremtiden ingen af Hs. M. Kongen udnævnt Grundeier skal have Sæde i Forsamlingen; at Sognepræsterne paa Landet i denne Egenskab og uden Hensyn til Størrelsen af deres Præstegaardsjorders Hartkorn tillægges Valgret og Valgbarhed i de mindre Landeiendomsbesidderes Klasse, og at der tages, under Overveielse, om ikke alle Landsbyskolelærere, ligeledes uden Hensyn til Størrelsen af den dem tillagte Jord, kan tillægges Valgret; at ogsaa Medlemmer af den mosaiske Tro tillægges Valgbarhed; at Stænderforsamlingen for Fremtiden skal holdes i Kjøbenhavn og sammentræde hvert andet Aar i October, samt endelig at det Lovudkast der i Overeensstemmelse med det Foranførte maatte blive udarbeidet, maa blive forelagt de næstforestaaende Stænderforsamlinger til Overveielse saa betimeligt, at den forandrede Tingenes Orden kan træde i Kraft efter Udløbet af de 6 Aar, for hvilke de første Valg ere skeete, og de særskilte Stænderforsamlinger for Destifterne og Nørre-Jylland saaledes ophøre med de nuværende Deputeredes Afgang.