JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-23
Lovgivning. Placat. Hs. Majestæt har ved allerhøieste Reskript under 28de f. M. allernaadigst befalet, som følger: Da den i Vor Forordning af 27de Oct. 1810 under §. 3 paabudne Tarifafgift ikke staaer i lige Forhold med de siden den Tid stegne Vartpriser, saa ville Vi med Hensyn dertil og i Betragtning af øvrige Omstændigheder allernaadigst have paabuden en egen Tillægsafgift, som ved Siden af Tarifafgiften skal erlægges i Toldspecies af følgende Varer, forsaavidt disse herefter enten vedCondemation eller Confiskation indføres til Vort Rige Danmark, nemlig: for raa Sukker 4 s. Toldspecies pr. Pd.; for hvide dækkede Sukkere 8 s.; for raffinerde Sukkere 10 s.; for Thee af al Slags 10 s.; for Caffe 10 s.; for Jndigo 16 s.; for Cochenille 32 s.; for hvid Peber 12 s.; for sort Peber 4 s.; for Cassia lignea 10 s.; for ægte Cancel 16 s.; for Nelliker 20 s.; for Muskatnød der 10 s.; for Muskatblomme 32 s. Toldspecies pr. Pd. - For at opmuntre Toldvæsenets Betjenter og andre Vedkommende til at vise Aarvaagenhed og Paapassenhed, ville Vi derved allernaadigst have bestemt, at i alle Confiskationstilfælde skal 3/4 eller 25 Procent ikke alene af denne Tillægsafgift, men ogsaa af den ved foranciterede Forordning paabudne Tarifafgift, tilfalde den eller dem, der bevirke Confiskation, tilligemed den ved Anordningerne bestemte Andeel af de confiskerede Varers Værdie. - hvilken allerhøieste befaling hermed bekjendtgjøres. til Vedkommendes Efterretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-23
Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammer, den 10 Junii 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-23
Placat, angaaende indskærpet Tilsyn med, at ingen utilladt Brændeviinsbrænden foregaaer paa Landet i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-23
Med Hensyn til de høie Kornpriser, som sidste Høst maadelige Udfald har foranlediget, har Hs. Kongel. Maj., for end mere at forekomme det fornødne Brødkorns utilladelige Forødelse, ved aller høiest Resolution af 4de i denne Maaned befalet: at Amtmændene i Kongeriget Danmark skulle vedHerredsfogderne og Birkedommerne, samt ved Sognefogderne eller hvilke andre, de dertil maatte sade skikkede, lade nøie baade vaage over og efter Omstændighederne inqvirere om, at ingen u illadt Brændeviinsbrænden imod Forordningen af 2den Augusti 1786 foregaaer paa Landet, ligesom alle Vedkommende, hvilke nysnævnte Anordnings Overholdelse. er paalagt som Pligt, skulle paasee sammes Efterlivelse med fordoblet Jver og ved alle i Anordningen foreskrevne og til Hensigtens Befordring tjenlige Foranstaltninger; hvilket herved bekjendtgjøres for alle Vedkommende til Efterretning og nøieste Efterleveise. - Rentekammeret, d. 13 Junii 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-23
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-23
Jndenlandske Efterretninger. Ved Auction paa Børsen d. 22 Junii solgtes: Corender 111 Rdlr. a 125 Rdlr. 3 Mk. 100 Pd., Trykpapir 98 Rdlr. Ballen, Melis 16 Mk. 11 s. Pd., Cassia Lignen 7 Rdlr. Pd., hvid Jngetær 15 Mk. 1 s. Pd., Calmar Tjære 45 Rdlr. Td., dobbelt tyk Tjære 36 Rdlr. 3 Mk. Td., allerbedste Sort Steenkul 18 Rdlr. a 18 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Td., Havre 24 Rdlr. a 24 Rdlr. 4 Mk. Ton., Erter 34 Rdlr. 3 Mk. Td., alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-23
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-23
(Af Hamb. Corresp.) Bucharest, den 6 Maji. Fra Storvizirens Hovedqvarteer ere følgende Efterretninger indløbne: Den forrige Capitain Pascha er indtruffen med 6000 Mand til Tirnova. Et Janitscharcorps er ankommen til Schumla. Det følger et andet Janitscharcorps, der er indskibet i Constantinopel tilWarna. De asiatiske Tropper ere allerede passerede gjennem Hovedstaden, og tykke i Jilmarscher til Schumla, hvor man med første forventer albanisk Jnfanterie. Alle Agas i Romelien forsamle sig ligeledes ved Nicopolis og Widdin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-23
Prag, d. 6 Junii. J Gaar var her Hds. Majestæt Keiserinden af Frankrigs Ankomst udmærket ved de største Høitideligheder. Deres Majestæter, vore Durchl. Souverainer, vare kjørte Allerhøistsamme imøde til St. Margaretha. Det var en almindelig Fest, følgen af en almindelig Enthusiasme. Over 80,000 Mennesker toge Deel i Glæden. J Dag indtraf Deres Keis. Kongl. Høiheder Erkehertuginderne Caroline, Leopoldine og Clementine, og Erkehertugerne Carl, Johan og Rudolph hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-23
Newyork, d. 6 Maji. Vi holde inde med vor Avises Trykning for endnu at melde den Efterretning, at en stærk engelsk og indiansk Magt befinder sig i de canadiske Dele af Floden Niagara, sandsynlig i den hensigt at angribe den americanske Deel. Der er strax derpaa afsendt Depescher til Lemvistown ved Niagara til General Hull, Gouverneur i Grevskabet Ontario, at han strax bringer den hele Milits under Vaaben. Compagnierne i denne Stad ere allerede færdige, og skulle paa første Ordre marschere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-23
Leipzig, den 31 Maji. Tre og tyve Timer efter Keiser Napoleons Afreise fra Dresden var den forhenværende Svenske Generalconsul i Paris Hr. Signeul kommen til Dresden, og tilte strax efter Keiseren ad Veien over GogauPosen, d. 10 Junii. General Vincent Axamitowski er paa befaling af Keiseren af Frankrig, udnævnt til Høistcommanderende over de mellem Weichsel og Oder liggende Lande, istedet for Divisionsgeneral Desoller, der har faaet en anden Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-23
London, d. 4 Junii. Et efter en kort Seilads fra America til Liverpool kommet Fartøi bringer den vigtige Efterretning, at de forenede Staters Regjering har fattet den Beslutning, at bemestre sig al engelsk Eiendom i America og anholde alle engelske Undersaatter, som nu befinde sig der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-23
Man tilføier, at man endnu har taget strængere Forholdsregler, udgivet Caperbreve, og befalet andre Repressalier mod engelsk Eiendom. Bladet Alfred anmelder denne Begivenhed saaledes: Vi erfare, at den americanske Regjering har sat sig i offentlige Fiendtligheders Stand mod Engelland. Den har givet en Lov, som authoriserer de forenede Staters Krigskibe, at bemestre sig, enhver Capitain i en fremmed Magts Tieneste, der har anholdt en americansk Matros, eller presset ham, og til den Ende givet Cheferne paa de americanske Krigskibe, Ordre at krydse paa Kysten. Hr. Maddison har udstædet en Proclamation, hvis Jndhold er fiendtligere end alt hvad der fra hiin Regjering hidtil et udkommet. Fremdeles indeholde Aviserne to i Senatet og Repræsentantkammeret indbragte Biller af lignende Jndhold, en meget krigersk Parolbefaling til de Frivillige i Tearsee, og endelig, hvilket gjør meget sandsynligt, at Krigen ikke blot er vis, men begyndt, en i Repræsentantkammeret antaget Bill om Repressalier for de americanske Matrosers Priisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-23
Fra Berlin meldes under d. 16 Junii, at under 24 Febr. d. A. er imellem Hs. Majest. den Franske Keiser og Hs. Maj. Kongen af Preussen, sluttet en Alliance-Tractat, som ved den paafulgte Udvexling af Ratificationerne den 5 Martii d. A. har erholdt sin fulde Kraft. (Denne Tractat skal meddeles i næste No.) - Berliner=Tidenderne indeholde ogsaa en under d. 10 Maji d. A. i Paris sluttet Convention angaaende Udvexlingen af begge Armeers Deserteurer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-23
Udenlandske Efterretninger. Ørebro d. I Junii. Et Tillæg til Riksdags Tidningen indeholder Hs. Kongel. Majestæts naadige Proposition til Rigsstænderne. angaaende Toldvæsenet. Givet i Ørebro Slot d. 13 Maji 1812. Undertegnet af H. M. Kongen og saa lydende: "J det Hs. Kongel. Majestæt med uafbrudt Opmærksomhed har søgt at erfare Virkningerne af de Forandringer i Rigets occonomiske Administrations Grundlag, som i Overeensstemmelse med Rigstændernes anmeldte Beslutning eller deres af Hs. Maj. i Naade bifaldte Ønsker, i de sidstafvigte tvende Aar ere blevne indførte, har Hs. Maj. blandt de Æmner, som herved fremstillede sig, i Særdeleshed udmærket og overveiet det, som angaaer Rigets Toldvæsen. - Saavel i Henseende til deres Egenskab, som til deres Beløb, udgjøre Toldindkomsterne de vigtigste Artikler af Rigets indirecte Skattevæsen. Stillede i en afmaalt Proportion til Vareværdien og Tilførslen, skulle de under en fuldstændig Control i Forvaltningen endnu nærmere opfylde deres egentlige Bestemmelse, saasom Skatterne af Forbrugningen i Landet selv ogsaa tillige virke fordeelagtigen paa Rigets ydre Forhold, om Afgivterne, ikke meer uforanderlige, lignedes efter Statsinteressens og Politikens Fordringer samt andre Nationers omvexlende Handelsrelationer med dette Land. Ofte ere saadanne Omstændigheder af stor Vigtighed, men tilfældige og uden Varighed, og ingen Hindring, for deres Afbenyttelse burde, især da Spørgsmaalet er om, ved nedsatte Priser paa Importartikler at forekomme en overdreven Consumtion og dermed tillige forbinde en i saadant Forhold aldeles ikke mærkelig, uagtet ofte betydelig Jndtægt for Staten, saa meget mindre finde Sted, som ingen fremmed Magt undlader at drage Nytte deraf. - Den overdrevne Gevinst, som den, der begaaer Toldsvig, høster af lykkelige Forsøg, giver ham paa eengang Mod og Midler til at vove nye. Men hans Dristighed gaaer især da over til uforskammet Lovforagt, naar Modstanden er svag eller uberedt og naar Lovens Mellemkomst, uden Fuldbyrdelse, kan gjøkkes under Paaberaabelse af hellige Rettigheder. Den korte Mellemtid, som er forløben siden Hs. Maj., efter Rigets Stænders underdanige Ønske, ophævede Forordningen af 1799 om Visitationer i Huse, Magaziner og Kramboder, har noksom godtgjort, hvor meget denne Tillid til Medborgres Lydighed mod Lovene og Agtelse for det almindelige Vel, som fremfor alt foranledigede dette Skridt, er bleven misbrugt, hvorledes tøileløs Forbrydelse mod Toldanordningen udøves og hvorledes derved Nationalindustrien undertrykkes, Næringsveiene komme i Forfald og Pengevæsenet trues med Uorden. - Hs. Maj. har troet det var Tid, at raade Bod herpaa, og vil i Naade lade Rigets Stænder, vide, at Hs. Maj. agter paa en med Grundloven overeenstemmende, skjønt med visse Forbedringer og en fra utilbørlig Forurettelse befriet Maade, at sætte de Anordninger, der lede til at standse Smuglerie og Toldsvig, i fuld Kraft og Virksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Nyeste Sal, Gesbetieaf Klodenhavn. 20 Rds Om Niende Aargang. No. 52. Udgivet og forlage af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 27 Junii 1812. Tilfulde overtydede om, at intet værre undergraver Statens Velstand, end den Yppighedslyst, som gjør skatskyldig til Fremmede; at intet er mere stridende mod sand Nationalaand, intet mere undertrykkende for den fremstræbende Vindskibelighed, end en uhældig herskende Forkjærlighed for at fremmed Frembringelse; have Vi siden Vor Regjerings Tiltrædelse paa flere Maader stræbt at sætte Grændser for et Onde, der er saa indgribende i hele Borgersamfundets og hver Enkelts Vel. Vor Forordning af 14 October 1808, Vor Opfordring af 14 December f. A., Placaterne af 24 Januarii 1809, 10 November 1810, 29 December 1810, Vor Forordning af 11 Junii 1811, Placaten af 20 September 1811 og flere af Os allernaadigst givne befalinger sigte alle til dette Øiemeed. Vel have disse saaledes trufne Foranstaltninger ikke manglet Virkning, men samme have dog langtfra ikke svaret til hvad Vi ønskede, og hvad Vi med Rette kunde have ventet af Opfordringer og Lovbud, der nærmest havde Vore troe og kiere Undersaatters eget individnelle Gavn til Formaal, Landsfaderlig Pligt har desaarsag opfordret Os til i en senere Anordning af 23de f. M. at anvende skjærpede Forholdsregler mod forbudne Varers Jndsmaaling og Handelen med disse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Ved Vore Lovbud og de iværksættende Embedsmænds alvorligste Anstrængelser for at overholde samme, vil imidlertid Øiemedet aldrig ganske kunne opnaaes, saalænge Fleertallet af Landets formuende Jndvaanere ikke skamme sig ved, at gjøre en saadan Anvendelse af de Midler de besidde, at vind syge Contrabanditer med deres Anhang af Hjelpere finde Fordeel paa den for Staten skadelige Vei ad hvilken de søge samme. Saalænge disse for Statens Velstand farlige Personer see sig istand til at indhøste den skjændige Vinding de hige efter, formedelst Fleres usle Lyst til, ved fremmed Prunk og Overdaad at erstatte, hvad en straffende Selvfølelse maae tilsige dem, at de mangle i eget Værd, saalænge er det ikke at vente, at de skulle lade sig afskrække fra, med tilvant Frækhed, at tilsidesætte Lovene, saalidet ved Tanken om den Straf der bier paa dem, som ved Forestillingen af den Ulykke de stifte, idet de undergrene Familiernes Velstand, de Yppiges umiddelbart, de tarvelige Vindskibeliges middelbart. Skal det Onde udryddes fra Grunden af, som det bør, da maae det skee ved en hensigtssvarende Medvirkning af Almeenaand og Nationalfølelse, som i denne Henseende trænger til at vækkes. Den der, af forfængelig Stolthed, søger ved dyrkjøbt fremmed Pragt at fængsle en tankeløs Hobs intetsigende Beundring; den, hvis ørkesløse Ladhed ikke kan finde sig tilfredsstillet uden ved Beqvemmeligheder, som hentes fra Udlandet paa den indenlandske Vindskibeligheds Bekostning; den, hvis forvænte Nydelseslyst stedse vil vrage mellem kostbare fremmede Overflødigheder og Overdaadigheder, medens Tidsomstændighederne nedsætte utallige brave Medborgere til den meest indskrænkede Nydelse af Livets første Fornødenheder; kort, enhver som beriget af Lykkens Gaver, troer sig derved berettiget til al selvvalgt daarlig Nydelse, uden at staae i nogen Forpligtelse til Konge, Stat eller Medborgere for Midlernes Anvendelse dertil, maae den almene Stemning, frembragt og vedligeholdt af Nationens skjønsomme og bedre Deel, paaminde om at hvis det end maatte lykkes en eller anden at undgaae Lovenes Straf, vil det dog ikke blive muligt for nogen at prange med den forbudne Overdaad, uden at møde den Foragt, som bør falde paa hver og en, der har saa liden Borgeraand, at han underordner Statens og Medborgeres Velgaaende, under Tilfredsstillelsen af egne personlige Særheder, Lyster og Lidenskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Den almene Stemning maae henvise hver Formuende til at gjøre det ædlere Brug af sine Midler, at indenlandsk Flid og Viindskibelighed kunne finde Opmuntring og Hielp ved samme. Den maae overtyde hver, som har Ævne til at anskaffe sig Overflødigheder om, at ene den Vished, at Frembringelsen er et Foster af Flid og Vindskibelighed som er fremmet og understøttet i Landet selv, formaaer at ophøie udvortes Pragt til at blive nogen fand Prydelse, medens endog den meest fuldbragte Finhed og Skjønhed af udenlandsk tilkjøbt Overdaadighed, ikke er istand til at overslette det dermed adskilleligen forenede Begreb, at Anskaffelsen har været forbunden med Tilsidesættelse af Pligter, hvis Ringeagt nedværdiger Medborgeren og Medborgerinden, endog i sit private Forhold som Huusfader, Huusmoder eller Familielem. Vi tælle blandt Nationens Mænd saamange tænkende og virkeligen oplyste Fædrenelandsvenner: Vi erkjende hos den større og bedre Deel af dens Fruentimmer, en saa varm og ædel følelse for alt hvad der angaaer Fædrenelandets Vel, at Vi intet Øieblik kunne tvivle om, at en saadan ønskeligere almeen Stemning, der vilde hæve egen Flid og Vindskibelighed op til at erkiendes for hvad den virkeligen er, Statsborgerens største Hæder, Statsborgerindens skjønneste Prydelse, maatte blive den gieldende og herskende, naar Tænksomhed, sand følelse for Fædrenelandet og oprigtig hengivenhed tilOs, faaer afvrisket Modeslaverne og Pragtdaarerne de usle Latterlighedsvaaben, hvormed de hidtil ene have vidst at tilsnige sig et Herredom over Tænkemaaden, som haaner Tarvelighed, lænkebinder Vindskibelighed, og fortærer Velstand. Hver Mand i Vore Kongeriger og Hertugdømmer, som føler sig at være Fædrenelandets Mand hver ædel Tvinde der har Følelse for Statsborgerindens høiere Kald og Pligter; hver Vog Embedsmand og Statstjener, som erkjender, at hvo ærligen vil tjene sin Konge og sit Land, bør troligen arbeide paa at fremme Fædrenelandets og Med borgernes Vel - hvert Samfund af fædrenelandske Mænd og Qvinder, hvis Formaal er at udbrede Held og Gavn være derfor af Os, som Konge og Landsfader, høitideligen opfordret til, saavel ved eget Exempel, som ved Opmuntring, Tilskyndelse og Jndvirkning paa andre, af al Ævne at bidrage og samvirke til, at det for Fædrenelandets Vindskibelighed og Velstand saa høist vigtige Maal kan vorde opnaaet: at Brugen af fremmede Frembringelser i Almindelighed indskrænkes til det allerundværligste, og at den af fremmed Overdaad og Pragt i Særdeleshed, aldeles ophører, som banlyst ved den offentlige Mening.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Da Vi især af de Vore Statscollegier, Departementer og Embedsmænd til hvilke Vi allernaadigst have anbetroet Udførelsen af Statsbestyrelsens enkelte Dele, med Føie kunne vente den an stængede Medvirkning for dette Anliggende, som de hidindtil i intet almeentvigtigt Tilfælde have ladet Os favne, saa ville Vi herved have Vort danske Cancellie allernaadigst paalagt, at meddele ethvert af Vore Collegier og Departementer, samt alle Over= og Underøvrigheder, civile og geistlige Embedsmænd, hvad der i denne Henseende er Vort Ønske og Vor Villie, hvilket saaledes ogsaa maatte bringes til offentlig Kundskab for alle Vore kjære og troe Undersaatter. Vi have den tilfredsstillende Overbeviisning, at de, saavel i deres Famikiekredse og private borgerlige Stillinger, som og i Særdeleshed forsaavidt de maatte være Medlemmer, af et eller flere af de gavnvirkende Samfund, hvis Forenings Aarsag og Formaal er Borgeraand og Borgerheld; ville lade sig det være en kjær Pligt, at udøve og vaage over Udøvelsen af de Tarvelig heds og Nøisomheds Dyder, som Tidsomstændighederne saa bydende fordre, og uden hvilke Kjerlighed til Fædrenelandet og Hengivenhed til Os, kuns er tomt Mundsvær. - befalende Eder Gud! Givet paa Vor Slot Frederiksberg den 15de Junii 1812. Frederik R. Til Vort danske Cancellie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Jndenlandske Efterretninger. Cancellie=Patent, angaaende de til Reisendes Transport bestemte Pladser paa Hertugdømmet Holstens Elb=Kyst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Det Kongelige Slesvig-Holstenske Cancellie i Kjøbenhavn, den 28 Maji 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Placat. Efter Hans Majestæt Kongens Allerhøieste Resolution under 16 Dennes skulle herefter Jndførselstoldafgivterne af eensfarvet Steentøi ansættes til 3 1/2 Rdlr. Toldspecies pr. 100 Pd. - Hvilken allerhøieste befaling hermed bekjendtgjøres til Vedkommendes Efterretning. - Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammer, den 18 Junii, 1812. nede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
J Følge Hs. Majestæts allerhøieste Resolution af 13 d. M. skal i Hertugdømmerne betales for den beviislig i Altona forfærdigede Chicoriecaffe i Jndførselstold istedet for 1/4 s. i Fremtiden 1/2 s. pr. Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Hs. Maj. Kongen har allernaadigst d. 23de Junii reskriberet Commissionen til at indhente og modtage Oplysninger om Kjøb og Salg af Banco &c., saaledes: "Vi ville herved allernaadigst have Commissionen paalagt og bemyndiget til, at affordre de Handelsberettigede i Kjøbenhavn Opgivende af de Summer i Dansk Courant, som Fremmede eller Jndvaanere i Vore Hertugdommer hos dem have staaende til Disposition. Disse Opgivender blive, under Vidkommendes Ansvarlighed for sammes Rigtighed, at indsende til Commissionen Fredagen d. 26de dennes, og skulle være saaledes indrettede, at det nøiagtigen, dog ikkuns i runde Summer af 100 Rdlr. D. C., opgives, hvormeget der saaledes staaer til Disposition for hver enkelt Fremmed eller Jndvaaner i Vore Hertugdommer."J Handelen med Colonialvarer er i denne Tid en Bevægelse, som hidtil under hele Krigen har været uden Lige. Caffe er betalt med 27 Mk. Pd., hvid Havanna med 14 Mk., Candis med 19 a 20 Mk., Georgia Bomuld med 16 Mk. 8 s., Sirup 96 Rdlr. pr. 100 Pd., Virginia Tobak 13 Mk. Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Ogsaa consignable Statsfonds ere stegne betydeligen, nemlig til 400.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Den før ommeldte Gravhøi, som sidste Vinter blev funden i Svanninge, ved Faaborg, har en Høide af 4 1/2 Alen og en Omkreds af 170 Alen. Den indvendige Huulhed er fra Østen til Vesten 6 3/4 Alen, fra Sønden til Norden 3 3/4 Alen og Høiden 2 1/2 Alen. J Omkredsen dannes den af 9 store Stene, over hvilke ligge som Tag 2 andre. For at opfylde de Aabninger, som ere imellem de store Stene, og hindre Jorden fra at falde ind i den indvendige Huulhed, er der bag ved disse opstablet Tavler af Kampesteen, hvis Tykkelse er fra 1 til 3 Tommer, og hvoriblandt findes enkelte Stykker af kornet Qvarz. J de Vinkler, som Sidestenene danne med hinanden, stode Urner med Aske, hvori Benene vare opstilte. Fra denne indvendige Huushed gaaer lige imod Søndergen Gang, som er 12 1/2 Alen lang, hvoraf de yderste 8 Alen ere opfyldt med Jord, de inderste 4 1/2 Alen derimod uopfyldt og 1 1/2 Alen høi og 1/2 bred, for denne har Hr. Grev Bille Brahe, paa hvis Grevskab bemeldte Høi ligger, ladet sætte en Dør, hvortil Nøglen er i Forvaring hos den Gaardmand, i hvis Tofte Høien ligger, og til hvem Enhver, som ønsker at seenden, kan henvende sig. - Det som gav Anledning til dette Gravsteds Opdagelse var, at Bonden ved at pløie paa Høien havde adskillige Gange stødt paa de Stene, som udgjøre Dækket, og da en Steenhugger ønskede en stor Steen, for deraf at gjøre et Par Ledpæle til Greven, gav Bonden ham Anslag paa denne Høi; han bad da Bonden at grave noget Jord bort, for at han kunde faae at see hvor stor og af hvad Beskaffenhed den var; dette gjorde han og, men traf just paa det Sted, hvor begge Stene stødte sammen, og da der var blevet en Aabning paa Graven, opsteg af samme en Røg som af en Skorsteen. Siden undersøgte man Graven, og fandt da man kom ned den ovenmeldte Gang. J Grav selv fandtes foruden Urner og Been intet uden nogle Knive af Flintesteen og en 4 Tommer long Steen i Form af en Hjørnetand med Sirater paa. Efter nogle Beens og Urnernes Antal at dømme, har en 9 af 10 Mennesker der været begravet. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Mariboe, d. 18 Junii. Jmellem Femern, Nysted og Rødbye ligge 2 fiendtlige Rangskibe, en Fregat og en Kutterbrig. - Paa Falster har Hr. Baron Sælbye allerede opført et Jordhuus og har et andet under Arbeide. (Mariboe Av.) 13 21. dis, Aske omtreJgjennem det Vestindisk Guineiske Rente- og General=Toldkammer, er underede 24 Junii 1812. udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Hs. Kongelige Majestæt har ved allerhøieste Resolution under 22de Dennes allernaadigst befalet, at søe og landvært Udførsel af Rapsæd fra Hertugdommene Slesvig og Holsteen til fremmed Sted indtil videre aldeles skal være forbuden. Dog er Generaltoldkamret tillige bleven allerhøist autoriseret til, i specielle Tilfælde at meddele Tilladelse til Udførsel af Rapsæd mod en Recognition af 32 Ls. pr. Tønde. 2 Gan