JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-01-07
J det et og halvfjerdsindstyvende Møde foretoges Assessor Algreen-Ussings Forslag om Foreningen af begge de danske Stænderforsamlinger til endelig Behandling og afgjordes saaledes, at Petition skulde indgives. – J det to og halvfjerdsindstyvende Møde oplæstes og vedtoges 1) Udkast til Forsamlingens Betænkning over Udkastet til en Forordning angaaende det offentlige Kasse og Regnskabsvæsen i Almindelighed; 2) til Forsamlingens Betænkning over den samme forelagte Paragraph af Udkastforordningen angaaende det under det kongelige General-Toldkammer- og Commerce-Collegium henhørende Kasse og Regnskabsvæsen; 3) til Forsamlingens Petition om nærmere Bestemmelse angaende den almindelige Pantsætning, og 4) til Forsamlingens Petition angaaende en nærmere Bestemmelse af de Deputeredes Functionstid. – J det tre og halvfjerdsindtyvende Mode (den 21de Decbr.) bemærkede Præsidenten, at der foruden fire foreløbigen behandlede Sager endnu vare tolv uafgjorte Sager tilbage og foreslog derfor at undlade Foretagelsen af følgende tre Sager, der maatte antages at ville foranledige vidtløftige Discussioner: Sagerne og Trykkefriheden, om jordløse Huse og Jordens Afbenyttelse og om Aagerlovens Ophævelse. Commiteebetænkningerne vilde, naar disse Sager, som man kunde forudsætte, kom for i næste Forsamling, kunne tjene til Materiale. Den kongelige Commissarius overlod det til Forsamlingens Afgjørelse, hvorvidt den vilde indlade sig paa den af Præsidenten foreslaaede Forandring; men med Hensyn til Trykningen af de trende Commiteebetænkninger var han tilbøielig til at troe, at de ham med Hensyn til Stændertidendens Redaction paaliggende Pligter gjorde det nødvendigt, at han maatte modsætte sig Trykningen af Commiteebetænkningen i Pressesagen, da han frygtede, at den vilde blive altfor imposant, naar den ei ledsagedes af de Jndvendinger, med hvilke Commissarius ved Sagens Behandling agtede at fremkomme. Præsidenten lod nu afstemme over, om Committeebetænkningen i Trykkefrihedssagen skulde indføres i Stændertidenden, om end Sagen ei kom under Behandling, hvilket Forsamlingen antog med 34 mod 29 Stemmer. Derpaa lod Præsidenten discutere og afstemme over Spørgsmaalet først om denne Sag skulde foretages i Forsamlingen. Den kongelige Commissarius yttrede det Ønske, at Forsamlingen vilde tage sin Beslutning, som om Betænkningen ikke kunde blive meddeelt i Stændertidenden og erklærede sig endskjøndt han ei havde forberedt sig derpaa, at være villig til, at den strax toges under foreløbig Behandling. Ved Afstemningen vedtoges det med 37 mod 26 Stemmer, at den ikke skulde tages under Forhandling. Det andet Spørgsmaal, om Sagen angaaende jordløse Huse og en friere Benyttelse af Jorder skulde foretages, besvaredes benægtende.
Viborger Samler, 1839-01-07
Det tredie Spørgsmaal, om Sagen angaaende Forandring i Aagerlovene skulde foretages, foranledigede Proponenten Agent Bruun til at erklære sig for dens Udsættelse, hvorpaa Jngen androg paa dens Foretagelse. Det fjerde Spørgsmaal, om Commiteebetænkningen angaaende jordløse Huse og en friere Benyttelse af Jorder i ethvert Tilfælde ønskes optagne i Stændertidenden, besvaredes benægtende; men det femre Spørgsmaal, om Commiteebetænkningen i denne Sag skulde optages, hvis Betænkningen i Trykkefrihedssagen bliver meddeelt i Stændertidenden, besvaredes bekræftende. Derpaa foretoges til foreløbig Behandling følgende Sager: 1) Justitsraad Skibsteds Forslag om Lovbestemmelser angaaende Vandsteders Udtørring og Afdæmning. 2) Cancellieraad Hempels Forslag angaaende de endeel Brændeviinsbrændere, i Odense tilkommende Rettigheder, hvilket Forslag med Forsamlingens Samtykke toges tilbage. 3) det af Agent Bruun indbragte Forslag om Oprettelsen af en Livsforsikkringsanstalt, der ligeledes toges tilbage. 4) det af Sognefoged Frederik Jørgensen indbragte Andragende og Nedsættelse af Bropengene i Nakskov, toges ligeledes tilbage. 5) det af Assessor Ussing indbragte Andragende fra adskillige Hosekræmmersvende og Lærlinge om Adgang til at vinde Borgerskab som Hosekræmmere. 6) Professor Finn-Magnussens Forslag angaaende den islandske Handel. 7) det af Amtmand Tillisch indbragte Andragende fra nogle Jndvaanere paa Færøerne om Adgang til at erholde Actier i den kongelige Handel paa disse Øer. Petitionscommitteens Referent berettede, at sex til Committeen afleverede Andragender af denne vare gjennemgaaede og med dens Betænkning henlagte i Læseværelset. Disse Andragender bleve henlagte Bankdirecteur Haagens Forslag om Tallotteriets Ophævelse foretoges til endelig Behandling og afgjordes saaledes, at Petition bliver at indgive.
Viborger Samler, 1839-01-07
Til Hs. Majestæts Fødselsdag skal være bestemt at opføres paa det kongl. Theater: "Eventyret paa Maskeraden, eller: "densorte Domino, Syngestykke af Scribe, med Musik af Auber.
Viborger Samler, 1839-01-07
Hs. Majestæt har allern, udnævnt den svenske Viceadmiral Greve af Klint til Storkors af Dannebrogen, som Beviis paa den Tilfredshed, hvormed Hs. Majestæt har modtaget et Exemplar af den ypperlige Samling svenske hydrographiske Karter, som Admiralen har tilegnet Høistsamme.
Viborger Samler, 1839-01-07
Under 18de December d. A. har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst behaget at udnævne Chefen fordet slesvigske Curasseer-Regiment i Horsens, Generalmajor og Kammerherre J. v. Flindt, Commandeur af Dannebrogordenen og Dannebrogsmand, til Storkors af Dannebrogordenen; og Dr. Philosophiæ L. J. Trede, Rector ved den lærde Skole i Pløen, til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse. Til Thorwaldsens interimistiske Museum er der bleven indrømmet 11 Værelser paa Christiansborg Slot.
Viborger Samler, 1839-01-07
Fra 1ste Jan, skal der ingen Fanepost staae uden forStadthauptmandens Bolig i Kbh.; men Faneposterne beholde deres hidtil havte Gage. Med Tiden vil denne nyttige Forandring bevirke en Besparelse af henved 1000 Rbd. (Aalb. Av.) Brødrene Tourniaire vise virkeligen fransk Hof lighed mod Publicum i Hovedstaden; af en Annonce i Berl. Tid. erfares, at "Circus opvarmes og at Logerne belægges med Tepper.
Viborger Samler, 1839-01-07
Madame Legat er kommen til Kjøbenhavn med et Menagerie af udenlandske Dyr. Uagtet de skjærpede Lovbud mod Mishandling og voldsom Medfart have søgt at hæmme Misbrug af Magten, finde slige Misbrug dog endnu Sted. Saaledes have vi erfaret, at en Avlsforvalter paa et af Godserne ved Holbek har mishandlet en Huusmandskone (som han traf paa Veien fra Hovskoven med en Dragt Brænde, hvilken hun med Herskabets Tilladelse havde hentet der) i den Grad, at hun efter Lægens Syn og Attest er bleven en Krøbling. Konen er Moder til 9 Børn. (Sjællandsposten.)
Viborger Samler, 1839-01-07
Natten mellem den 30te og 31te Decbr. Kl. omtrent 11 1/2 vaktes Callundborg Byes Jndvaanere ved Brandraab og Trommehvirvel; man ilede til Brandstedet, men den frembrudte Jld var heldigviis slukket ved ringe Anstrængelse og betids Hjælp til stor Lykke for Byen, der ved den stærke Storm var udsat for megen Fare. At Riddingshaand ogsaa her har været virksom var øiensynligt, thi Gavlen paa det gamle ud til Stranden vendende Sted, hvori Jlden var udbrudt, var omvunden med Blaar og Tjære og antændt Halm laae underneden. (Sjællandsp.) Efter den nye Toldtatif for Hertugdømmerne er det bestemt, at af alle Transitvarer, som søværts udgaae fra Østkysten af Hertugdømmerne eller landværts gaae til Østkysten og i en østlig Retning transiteres igjennem Landet, svares i Transittold af hver 100 Pd. Bruttovægt 10 s. Slesv. Holst. Courant, derimod af Transitvarer, der søværts udgaae fra Vestkysten af Hertugdømmerne eller landværts gaae til Elben eller Vestkysten og transiteres i den vestlige Retning igjennem Landet, svares i Transittold 5 s.S. H. Cour. pr. 100 Pd. Bruttovægt. Disse Bestemmelser ere nu efter et kongl. Reskript af 22de Decbr. forandrede derhen, at Transittolden i begge Retninger, baade østlig og vestlig, skal være eens, nemlig 5 s. Cour. for hver 1000 Pd. Bruttovægt. Besynderligt nok har Capitan Møller, Foreren af Skonnerten die Elbek, allerede engang tidligere været overrumplet af spanske Fribyttere i den biscaiske Havbugt. Han var nemlig i Aaret 1823 afgaaet med Vine fra Bordeaux, bestemte til Helsingør og Kbhavn, da han pludselig bemandedes af spanske Kapere, der erklærede Ladningen for god Prise; men til hans Held øinede Kaperne en Seiler, hvis Erobring gav Haab om rigere Gevinst og forlode Møller, imedens de dog lode 3 Mand blive tilbage paa hans Fartøi. Capitainen var imidlertid snild nok til omsider, ved Hjelp af gode Bourdeaux Vine, at faae Bugt med Spaniolerne, som han lod kneble og lægge ned i Lasten, hvor man i denne Tilstand lod dem erholde deres fornødne Føde. Capitainen styrede derpaa Coursen mod Nord og, efter at være kommen i Nordsøen, løslod han sine Fanger, da disse i det fremmede Farvand havde indseet Nødvendigheden af at opgive enhver Tanke og Flugt og villige fandt sig i Skjæbnen. Saaledes ankom Capt. Møller med sine spanske Gjæster til Kbhavn, hvor Assurandeurerne betalte ham en honorabel Douceur for den Aandsnærværelse og Condulte, hvormed han havde frelst baade Skib og Ladning fra Røveres Vold. Capitain Møller er noget tillaar, men endnu en rask og rørig Sømand. (J Ove Thomsens Avis, hvori findes en med Ovenstaaende overeensstemmende Meddelelse, hedder det, at Capt. Møller ikke er ukyndig i det franske Sprog; hans fingerede Ukyndighed var altsaa anvendt paa rette Sted.) Man er iøvrigt her af den Mening, at Capitainen saavelsom de Udvandrede ville erholde deres Tab erstattede ved den spanske Regjering, med hvilken vor Regjering jo staaer i venskabelig Forstaaelse. Den danske Consul vil formodentlig alt have gjort de fornødne Skridt i saa Henseende. (Fra Aarhuus meddeelt til Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1839-01-07
Viborg. J Nat Kl. henimod 5 reiste sig en frygtelig Storm af Sydost med Snebyger. Dette Veir vedblev til Kl. henved 9, da Stormen sagtnede noget og Tøveir, indtraadte. Barometret er faldet stærkt. – Posten fra Kjøbenhavn er udebleven idag.
Viborger Samler, 1839-01-07
AVERTISSEMENTS. Af Undertegnedes Gaard er i sidste Markedsdage bortkommen en noget brugt engelsk Sadel, som er aaben paa Fordelen, med dertil hørende Pakpude, Pakremme og Rumpe rem, Alt af bruunt Læder, samt sølvpletterede Stigbøiler. Ligeledes er bortkommen et Bidsel af bruunt Læder, med sølvpletterede Stænger. – Hvo som herom kan give nogen Oplysning bedes at anmelde samme for Undertegnede, som derfor betaler en passende Douceur. Randers, den 30te December 1838. J. Klem. Farverie i den gamle Amtstue.
Viborger Samler, 1839-01-07
Jdet jeg paabegynder Drivten af det fornylig af Kjøbmand Salmonsen nedlagte Farverie, undlader jeg ikke at bringe dette til de ærede saavel inden, som udenbyes Boendes Kundskab, forsikkrende dem, der ville forunde mig deres Søgning, reel og god Behandling, hvilket alletider skal være Formaalet for mine Bestræbelser. Viborg, den 19de December 1838. P. Buch.
Viborger Samler, 1839-01-07
Rullegardiner med paamalede Landskaber, hvoriblandt ere Prospecter af 1) Synet af Rom, 2) Albani i Staden Newpork, 3) det kongelige Slot i Amsterdam, 4) Corfu, 5) Oxford, 6) Bingen, 7) St. Marcus=Pladsen i Venedig, 8) Stores ved Windermere Søe, 9) St. Angelos Broe, og Castel, 10) Vatikanet og Petri Kirke i Rom, m. fl., forfærdigede af Undertegnede, ere at faae tilkjøbs. Viborg den 18de Decbr. 1838. J. Gjørup. boende hos Guldsmed Mulvad i Gravene.
Viborger Samler, 1839-01-07
Fra Pressen i Kjøbenhavn er udkommet: Erindringsblomster paa Nytaarets Altar. (Med Kobber af Viborg Stænderhuus og Domkirke samt Figurerne til Fingersproget.) Jndhold: Erindringer fra Viborg Søe og Hroas Kilde. – Declamationsdigte (Flugten til America, Kyssets Salighed, Spisesedlen, Mads Madsen &c.). – Sange (af Jød inden, Brama og Bayaderen, Capriciosa &c.). – Fingersproget (med 27 kobberstukne Hovedfigurer). Sælges for3 Mk. pr. Exemplar hos Boghandler Kabell i Viborg.
Viborger Samler, 1839-01-07
Fra Pressen i Kbhavn er udkommet: Den nye Sybille Damernes Cabale. Sybille indeholder ved Kort, Blomster, Linier i Haanden, Figurerne i en Kaffekop og et Glas Æggehvide, at spaae sin tilkommende Skjæbne og Giftermaal, Rigdom &c. – Cabale er et interessant Damespil (ogsaa bekiendt under Navn af Napoleons Cabal), hvorved man ved at oplægge Kort efter visse Regler, kan tænke sig et eller andet Ønske. – Sælges for 1 Mk. hos Boghandler Kabell i Viborg.
Viborger Samler, 1839-01-07
Den Leilighed i min Gaard i Viborg, som beboes af Hr. Guldsmed Andkiær, er til 1ste Mai 1839 at faae til Leie. Bjørnsgaard, den 5te December 1838. J. Louring.
Viborger Samler, 1839-01-07
En meget duelig og honet Forvalter, af agtet Familie, der kan forevise den allerbedste Anbefaling om sin Duelighed, ønsker sig Condition paa en stor Gaard til 1ste Maidag. Anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1839-01-07
En Huusholderske, der i mange Aar har forestaaet store og galante Huusholdninger, og kan forevise de allerbedste Anbefalinger, ønsker sig anbragt paa en stor Herregaard eller Præstegaard til 1ste Mai. Hr. Skrædermester Hammer giver nærmere Oplysning om den Søgende.
Viborger Samler, 1839-01-07
Vildtskind. af alle Slags kjøbes af G. Boye.
Viborger Samler, 1839-01-07
Extra god Peberrod. faaes hos G. Boye.
Viborger Samler, 1839-01-07
Chemiske Svovlstikker i Kasser, faaes hos G. Boye. Hvedemeel. af fineste Sort, er nu igjen at bekomme paa Skive Mølle. Carl Ring.
Viborger Samler, 1839-01-07
En hvid Vandhund, med brune Øren og en bruun Plet paa Ryggen, halt paa det ene Forbeen, er sidste Søndag kommen løbende til Sygestuen i Viborg. Dens Eier bedes snarest at afhente samme, imod Erlæggelse af havte Omkostninger.
Viborger Samler, 1839-01-07
Efter passeret Udlæg for resterende Skatter, bliver Bagermester Baggesens eiende og iboende Gaard, som er beliggende i denne Byes St. Mathiasgade, under nyt Assurance No. 251, med tilliggende Gaardsplads og Have stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner som afholdes paa Viborg Raadhuus: Tirsdagen den 29de Januar 1839, hver Dags Tirsdagen den 12te Februar f. A., Formiddag og Tirsdagen den 26de f. M. f. A. Kl. 11. Conditionerne erfares ved Auctionerne og ere forinden til Eftersyn paa Auctionscomptoiret. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Efterretning for samtlige Vedkommende i Overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Viborg, den 31te December 1838. E. Selmer, const.
Viborger Samler, 1839-01-10
No. 4. 67 Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Samler, Viborger Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. 10 Januar 1839. Torsdagen den Redigeret af E. Nerenst. Udgives fra det Donssiske Officin.
Viborger Samler, 1839-01-10
Udenlandske Efterretninger. England. De canadiske Beretninger (over Newvork af 9de Decbr.) om nye Angreb fra den americanske Grændse af, om 1500 Bevæbnede under polske Officierer, om 500 Rebeller, der i Michigan have samlet sig mod Canada, om et Nederlag, som de allerede skulde have lidt ved Malden o. s. v., bør for det Første ikke staae til Troende, da ingen newvorker Blade give nogen sikker Efterretning af dette Slags, men alle kun omtale Rygter. Anmeldelsen om polske Officierer tyder hen paa absolutistiske Jntriquer, der fra altfor mange Sider meldes fra England, Frankrig og America, til at de ganske skulde være uden Grund. Ogsaa er allerede den russiske Consul i Boston hæftet paa en Reise til Montreal, men dog, da Franskmandens, Baron Fratelins Klage ikke lod sig juridisk bevise, igjen sat paa fri Fod. Af større Betydenhed er den Efterretning, at tvende Dommere i Quebe have erklæret Suspensionen af habeas corpus-Acten i Quebees District for lovstridig og have udstedt en Arrestbefaling mod Oberst Bow les, der uden videre havde ladet flere Mistænkte arrestere. Obersten er flygtet ind i Citadellet under Troppernes Beskyttelse, og Sir John Colborne har suspenderet Dommerne fra deres Embede. Denne Begyndelse til en lovlig Modstand er skikket til at vække en større Sympathie i England og America, end de hidtil stedfundne bevæbnede Opstande, og kan have vigtige Følger.
Viborger Samler, 1839-01-10
Jfølge Beretninger fra ombay af 1ste Novbr. antage Forholdene til Birma en fredelig Skikkelse, hvorimod Stemningen i Nepal stedse bliver meere fjendtlig og truende; Nepaleserne synes kun at vente paa den engelske Expeditions Afmarsch mod Afghanisten for at begynde Fjendtlighederne. – Den 28de Novbr. skulde Generalgouverneuren i Firozvore være truffen sammen med den mod Afghanerne bestemte Hær og med Rundschit Singh, for at underhandle med Maharadschaen om Gjennemmarschen gjennem hans Ge bret over Lahore og Altock til Kabul.
Viborger Samler, 1839-01-10
Jfølge Beretninger fra China fra Begyndelsen af August Maaned var Admiral Maitland seilet op ad Bocca Tigris, for at forlange Fyldestgjørelse, fordi chinesiske Autoriteter havde beskudt og visiteret en engelsk Baad.
Viborger Samler, 1839-01-10
Hr. v. Bülows Afreise fra London den 26de Sept. og Forkyndelsen af flere andre ved Conferencenansatte Diplomaters Afreise beviser, at Conferencen forØieblikket har afbrudt sine Møder.
Viborger Samler, 1839-01-10
Blandet. De sidste Efterretninger fra Montevideo over Havre bekræfte Jndtagelsen af Den Martin Garcia af Franskmændene og fortælle om et mod Folkeretten stridende Angreb paa en bevæbnet fransk Baad, der lagde an ved Montevider; Angrebet skeete af de derværende Tropper og tvende franske Matroser saaredes derved. Den franske Admiral havde strax fordret en glimrende Satisfaction, men endnu intet Svar erholdt. Der indløbe forskjellige Rygter til Alexandria om Paschaens Reise til Sennaar; dog synes det, at han virkeligen er ankommen til Kartun, en Stad i Sennaar ved Sammenløbet af den hvide og den blaa Flod, og at han maaskee vil fortsætte Reisen til Fasokel. - Vel udbredte der sig nylig det Rygte, at han led af en heftig Dysenterie og derfor var paa Tilbageveien. Den 5te Decbr. hed det i Alexandria, at han allerede var kommen tilbage til Cairo i en meget syg Tilstand; men dog synes alle disse Rygter at være opfundne i Alexandria, endskjøndt de i og for sig ikke lyde usandsynlige. Jntet er lettere end at blive syg paa en Reise til Sennaar og høist sandsynligt er dette ved en gammel 70aarig Mand, der er saa fuldblodig som Mehemed Ali.
Viborger Samler, 1839-01-10
Den forrige danske Chinafarer, Fregatskibet Frederik den Sjette, som er solgt til norske Handlende, er nu bestemt til at overføre norske Udvandrere til Amerika. Skibet, som er drægtigt 550 C. Læster, med 3 faste Dæk, og fortrinlig skikket til saadan Fart, vil først i Maimaaned afseile fra Drammen. Fragten er 30 norske Spdlr. for hver Person uden Proviant, og 50 Spd. med Kosten ombord. Familier tilstaaes en passende Nedsættelse i Fragten.
Viborger Samler, 1839-01-10
Gadefeier-Corpset i Paris er organiseret paa en militair Fod; hver Maaned lader man det passere Revne, og hver Morgen i Parademarsch defilere forbi Raadhuset. Dets Organisation har det Eiendommelige, at ogsaa Fruentimmer optages deri. Enøiede, Halte, Pukkelryggede, kort sagt Folk med Enhver physisk Lidelse befinde sig deriblandt kun ingen enarmede; thi for at blive Gadeseier, maa man nødvendigviis besidde to fuldstændige Arme. En ung Kunstner, Hr. Tavier, har paa en aandrig Maade tegnet disse Balayers de Paris.
Viborger Samler, 1839-01-10
Jndenlandske Efterretninger. No. 56 og 57 af den roeskildske Stændertidendes anden Række indeholde Fortsættelsen og No. 58 Slutningen af Sagen No. 31 angaaende Underretsprocuratorernes Kaars Forbedring. Jndstillingen gaaer ud paa, 1) At Minimum af det Procuratorerne ved Underretterne i Medhold af Frogn. 24de Octbr. 1806 tilkommende Salarium som Actores og Defensores i Justitssager ved Lov maa bestemmes til 6 Rbd. Sølv for Actor og 3 Rbd. Sølv for Defensor. 2) At de dem ifølge Placaten af 21de Marts 1800 i offentlige Sager tilkommende Diæter maa foroges til 1 1/2 Rbd. Sølv. J samme No. er paabegyndt Sagen No. 32 angaaende Kjøbmand Sidenius's og Capitainlieutenant Reckes Forslag om Kjøbstæd haandværkernes Beskyttelse i deres Rettigheder. Denne Sag er fortsat i No. 59, 60, 61 og 62 og sluttet i No. 63. Da samtlige specielle Jndstillingspuncter vare forkastede eller bortfaldne, blev ingen Petition at indgive. Fremdeles er i samme No. paabegyndt Sagen No. 33, betræffende Justitsraad Salicaths Forslag angaaende nærmere Bestemmelser om almindelig Pantsætning. Denne Sag er sluttet i No. 63. og Forsamlingen har indstillet: "At der maa blive Forsamlingen forelagt et Lovudkast, sigtende til at forebygge de Misligheder, hvortil Pantsætning af rørligt Gods giver Anledning." J Sagen No. 31 angaaende Capitain Herforths Forslag om en nærmere Bestemmelse af de Deputeredes Functionstid har Forsamlingen henstillet: "At Functionstiden for samtlige nuværende Deputerede maa ansees udløben ultimo Decbr. 1840, og indstillet: "At Valgene af de Deputerede stedse maa foretages og tilendebringes i Løbet af de forhen Valgtes Functionstid, eller, i alt Fald, saafremt den 3die ordentlige Forsamling maatte ende saa seent, at dette ikke bliver muligt, da umiddelbart efterat denne er tilendebragt, og at Functionstiden for de nyvalgte Deputerede regnes fra den efter Udløbet af den foregaaende Functionstid paafølgende 1ste Januar. J samme No. paabegyndtes.
Viborger Samler, 1839-01-10
Sagen No. 35 angaaende Farver Svanes Forslag om bestemte Regler for Politiets Myndighed til at foretage Huusundersøgelse. Denne Sag er fortsat i No. 64 og endt i No. 65. Jndstillingen anholder om: a) At det tages unde allerhøieste Overveielse, om der ei, til Betryggelse af uberygtede Borgeres Huusfred, maatte være at udarbeide et Lovudkast om de Betingelser, under hvilke Huusinqvisitioner, udenfor de nu lovbestemte Tilfælde, alene kunne foretages hos saadanne Borgere, i Overeensstemmelse med de ovenfor angivne Grundsætninger, som Forsamlingen tillader sig at anbefale til Deres Majestæts allerhøieste Opmærksomhed. b) At der i ethvert Fald maa blive udarbeidet et Lovudkast om de Former, som bør iagttages ved Afgjørelsen af Spørgsmaal og saadanne Visitationers Anvendelse og ved disses Udførelse udenfor de allerede lovbestemte Tilfælde."J dette No. er paabegyndt Sagen No. 36, betræffende Udkastet til en Anordning angaaende Behandlingen af en bortebleven Persons Formue. Meddelelsen af denne Sag fylder No. 66 og 67 og sluttes først i No. 68. Dette No. indeholder Begyndelsen af Sagen No. 37, betræffende Udkast til en Forordning angaaende Journalføringen ombord i danske Skibe, hvilken Sag er fortsat, men endnu ikke sluttet i No. 69.
Viborger Samler, 1839-01-10
Fra 1ste Januar d. A. tiltræder Etatsraad Adler, der som bekjendt har en ikke uvigtig Andeel i den norske Constitutions Affattelse, det ham allernaadigst forundte Embede som Theaterdirecteur i Stedet. for Etatsraad Kirstein, for hvem denne i sig ikke behagelige Post visseligen ikke har været rosenstroet.
Viborger Samler, 1839-01-10
Theaterpersonalet er sikkert et vanskeligt Folkefærd, og Publicums Fordringer her saa meget sværere at tilfredsstille, som i Smags Anliggender næsten Hver har sin Mening og hver Mening gjør lige store Prætensioner paa at respecteres. Hertil kommer endnu, at Theatrets Virksomhed ikke kan glæde sig ved det grønne Bords og de lukte Dørres gemytlige Fred, men i Ordets mest udstrakte Forstand ligger aabent for hele Verdens Kritik, samt endelig at Damerne, der i alle andre Forhold ere Conservative quandmeme, i Theateranliggender som oftest høre til Oppositionen. Det er derfor vistnok en vanskelig Post, Hr. Etatsraad Adler har overtaget, og vi ville onske, at han ikke paa denne maa formindske den Popularitet, for hvilken han engang maatte kunne faae en langt betydningsfuldere Brug. (Kbhp.) Det i Ny-York udkommende nordamericanske Blad. The Sun, for 10de November 1838, anmelder vor "Thorvaldsens Ankomst til Kjøbenhavn, (saaledes er Artiklens Overskrift), i en Beretning om Modtagelsen paa Rheden, om de med talrige Flag og Blomsterkrandse (slags und guirlands) smykkede Baade, om det afsjungne Digt, om hvorledes Folket, da Konstneren var kommen i Land, spændte Hestene fra Vognen, og trak ham i Triumph gjennem Gaderne. Derpaa slutter Beretningen saaledes: "En Mand, med Thorvaldsens ædle Sind, maa have følt sig ydmyget ved denne Servilitet af hans Landsmænd. - Den Serenade, der bragtes ham om Natten ved Fakkelskin, var en langt mere passende Hylding til ham, som indgød det kolde, ubesjælede Marmor Livets Varme og Lidenskabens Aand.