JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Den bekiendte Caspar Hauser er nu af den rige Lord Standhove, der ikke har Børn, adopteret som Barn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Lorden er nu reist med Hauser til London. Den spanske Prinds Sebastian af Beira og den neapolitanske Prindsesse Maria Amalia skal formæles i nu anstundende Foraar. Den høie Brud har ikke endnu opnaaet det fjortende Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Fra London skrives, at den 14de f. M. udbrød i Glasgow en skrækkelig Jldebrand, som anrettede en Skade til et Beløb af 150,000 Pd. Sterl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Præsterne i Belgien skal nu, efter Regjeringens Befaling, hver Søndag oplæse fra Prædikestolene hvorledes Statspapirerne staae. Det hedder da: "Saa skulde jeg ogsaa, mine andægtige Tilhørere, ikke undlade at melde, hvorlunde det ny Laan af 1831 er faldet 3 Procent siden i Søndags; hvorimod de hollandske Bons ere gaaede 1 3/4 i Veiret, parisiske Rentesedler falbudne til 97, preussiske Statsgjælds=Beviser søges til 95. Amen!" Hamborg og Omegn er nu erklæret fri for Cholera. Der skal afholdes Takkefest i alle Stadens Kirker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Tirsdagen den 14 Februar 1832. Den første Cholera=Syge i Charlottenborg (ved Berlin) var en Skipper, der i 6 Uger havde lidt af den sædvanlige Cholera, og som døde faa Timer efter at den asiatiske Choleras Symptomer havde viist sig. Spærring fandt nu Sted, og af Frygt vilde ingen beqvemme sig til at begrave den Døde. Endelig leiede Man, for en uhyre Betaling, 4 Mennesker dertil. J den Overtro, at Drik var det bedste Præservativ mod Cholera, drak de alle Fire sig fulde, bragte i denne Tilstand Kisten med Liget ombord i en Baad, denne kantrede, og Tre af dem druknede. Kisten med Liget svømmede ned ad Spreen, ind i Havelfloden og blev opfisket ved Pichelsdorf. Nogle Fiskere aabnede den og fandt et Liig. En frugtsommelig Kone døde af Skræk derover, og Fiskerne bleve, for deres ulykkelige Fangst, underkastede 20 Dages Qvarantaine, Kongen af Preussen, der, som bekjendt, ved Cholergens Udbrud i Berlin tog ud til Charlottenborg, forlod efter hiin Begivenhed nu ogsaa dette Sted; men vendte kort Tid derefter tilbage igjen. formodentlig med den Overtydning, at det vilde være vanskeligt at finde en Residents, som var garderet for Cholera.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
5 af Hovedmændene for det sidste Oprør i Bristol ere dømte til at henrettes og 14 til Transportation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Oberst Brereton, som commanderede i Bristol, var arresteret for Malconduite og sat under en Krigsrets Tiltale, har af feig Fortvivlelse over den Vending, som Undersøgelsen havde taget imod ham, dræbt sig selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
J en Bekjendtgjørelse fra en Høker, som havde forandret Bopæl og var flyttet ind i en Leilighed ligeover for det Sted, hvor han før boede, læstes nylig: "Jeg boer siden Paaske ligeover for mig selv, og beder om Søgning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
En Handskemager lod omtrent paa samme Tid bekjendtgjøre: "Hos mig bekommes Handsker for Herrer af Bukkeskind." Dødsanmeldelse: "Min elskede Søn er ved Døden berøvet mig. Blidt hvile hans Aske, der berettigede til store Forhaabninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Jndenlandsk. Af den danske Missionair Hr. Henke, – der for faa Aar siden af det saakaldte danske Missionsselskab i Kjøbenhavn (et Privatsamfund), paa dets Bekostning sendtes til Guinea, efter at være bleven ordineret til Præst af sal. Biskop Münter – er i Tidsskrivtet: "Der evangelische Hestenbote, som udgives af Directionen for det evangeliske Missionsselskab i Basel, 5te Hefte 1831, følgende Brev indrykket. – "Siden Begyndelsen af Marts Maaned 1830 har jeg, i Følgedet kongel. danske Gouvernements Anmodning, paataget mig, at være Catechet og Skolelærer ved det danske Establissement paa Kysten Guinea. Jeg underviser hver Søgnedag 6 Timer i Skolen, som besøges af 85 Børn. Desuden holder jeg hver Søndag Catechisation med Mulatterne og prædiket hver anden Søndag. Sidste Pindsedag confirmerede jeg 19 unge Mulatter, som jeg i 1 1/2 Aar daglig havde underviist i Christendommen. - Mulatter og Negere, af hvilke ogsaa nogle besøge min Skole, nemme ingenlunde saa vanskeligen, som Man troer i Europa. Jeg kan forsikkre, at største Deelen af de ovennævnte døbte unge Mennesker ikke staae tilbage for de almindelige Confirmander paa Landet i Europa, men deres Moralitets sørgelige Beskaffenhed afpresser mig mangen et Suk, og det Værste er, at disse Ulykkelige ofte af deres egne Forældre sælges til Synden. Mulatterne ere alle tilhobe en høist fordærvet Menneskeclasse og ligesaa uvidende og ryggesløse, som Negerne; de forene alle disses og Europæernes Laster, og desværre bære dog de fleste af dem Christennavn!" (Hr. Henke har i f. A. som erfares af Befordringslisten i Statstidenden – erholdt kongeligt Kaldsbrev som ordineret Catechet ved bemeldte Establissement.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Ved sidste Omslag i Kiel var ved Hr. Landinspecteur Gudmes hæderlige Bestræbelser foranstaltet en Kunst og Jndustri=Udstilling, indeholdende 216 forskjellige Gjenstande. Samme ere leverede af 39 indenlandske Fabriker eller Værksteder og bestaae af Malerier og Kobbere, musikalske og mechaniske Jnstrumenter, Uhre, Guld- og Bijouteri=Arbeider, Fajance, støbt Jern, Kniplinger, Tøier, lakerede Sager, Sadelmager-, Kleinsmed, Snedker- og Bogbinder-Arbeider, o. s. v. – Udstillingen opfylder. eftersom det er den Første af dette Slags, alle billige Fordringer, og er et Beviis paa, at Man i vort Land ikke mangler behændighed og Kunstflid. Den ringe Deeltagelse, som Publicum synes ogsaa at vise dette nyttige Foretagende, der visseligen kunde bidrage meget til Oplivelsen af indenlandsk Jndustri, er lidet glædelig. Dr. Valentiner fra Husum staaer i Begreb med at tiltræde en Udenlandsreise, for at gjøre sig nærmere bekjendt med Choleraens Natur og Helbredelsesmaade. Efter Forlydende har han dertil erholdt 1,500 Species aarlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Dr. Thomsen, der har gjort det polske Feldttog med og derved erhvervet sig Ordenen virtuti militari, er nu igjen vendt tilbage til Holsteen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
J flere Nummere af Kjøbenhavnsposten læses nogle bemærkninger i det tydske Sprog om Theodor SteinsReise og Modtagelse i Tydskland og Danmark i Aarene 1829, 30 og 31 af Faderen. Samme indeholder de bittreste Klager over dem, der ved at nedsætte Sønnens Kunstnerværd have forbittret hans Ophold her i Landet og bringe ham til, saa snart som muligt igjen at afreise. "Er dette – vedbliver han - Danmarks Villie, saa skal jeg; men i det mindste vil jeg gjøre et Forsøg paa, at beskytte mig imod de Enkeltes Jntriquer, som ei engang ere Danske." Den otteogtyvende Januar 1832.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
(Efter Aalborg Avis.) Motto: Wahrheit, selbst vor Königsthronen; – Bruder, gilt es Gut und Blut: – Dem Berdienste seine Kronen, Untergang der Lügenbrut! – Schiller. Dagen gryer, og Millioner bede: "Gud beskjærm vor Frederik, vor DroteOver hele Danmark hersker Glæde, J hver Hytte, som i Borg og Slot. Ham, som selv Orcanens Tordener prise, Seer paa denne Stund med Velbehag. Verdens store Mester! O Alvise! Skjænk end Danmark mangen saadan Dag. Snart maaskee at Krigens Lue flammer Over Land og over vilde Hav; Og Europa føler Tvedragts Jammer, Sørger tungt ved Millioners Grav. Dog, i Danmark evigskjønne Dale. Fredens, Friheds, Borgerdydens Hjem, Fredens Genius os skal husvale, Thi vor Konge gaaer med Viisdom frem Eller - Revolutionens Torden Styrter maaskee mangen mægtig Stat; Skabe vil den Alt i modsat Orden, Skabe Fredens Dag til Jammers Nat. Men - hvor Folkets Hjerter evigt flamme Høit for Gud og Drot og Fødeland, Der Nationen stedse er den Samme, og saaledes er den danske Mand! – Og, saaledes staae de Danskes Hjerter, O, min ædle Konge, kun for Dig! Dele Dine Glæder, Dine Smerter, Føle sig ved Dig saa lykkelig! – Og forbaust Europa paa Dig skuer, Ærer Dig, som Fader for Dit Land, Som, selv under Tvedragts vilde Luer, Tilbedt elskes af hver Dannemand. Dannerkonge! Gid Du længe leve, Tilbedt af Din tro, Din fri Nation; Alles Ønsker sig for Dig skal hæve Til Seraphens Skabers Region! – Gid Dig Kronens Vægt ei tung maa blive! Gid velsignet være hvert Dit Fjed! Gid saalænge Du end er ilive Skue maa Dit Danmarks Held og Fred! - Usel Smiger - Drot! – min Pen ei førte, Smiger ikke yndes kan af Dig. Kun Dit Fadersind mit Hjerte rørte, Konge! – meer end Konge var Du mig, Mig Taknemmelighed, Troskab binder Til min Fyrste, til min Fødestavn, Og til Livets sidste Suk hensvinder, O min Konge! signer jeg Dit Navn, K. L. v. Münnich, Lieutenant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Den 8de Februar solgtes Species paa Kjøbenhavns Børs til 12 Mk. 9 1/2 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Bekiendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Auctioner. Ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes Onsdagen den 29de d. M., samt 7de og 14de Martii d. A., om Formiddagen Kl. 10, opraabes til Bortsælgelse den afdøde Jens Albrechtsens Stervboe tilhørende Hovedparcelgaard af Gaarden No. 4 i Vester Kippinge Bye, af Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 1 Fdk. 3/4 Alb., i Forening med Jordparcellen No. 2 af 3 af Gaarden No. 13 i Østerkippinge Bye, med Hartkorn Ager og Eng 4 Skpr. 1 Fdk. 2 3/4 Alb., samt Kongetienden af Hovedparcellens Hartkorn. J denne samlede Eiendom af særdeles gode Jorder, der udgjøre et Areal af circa 27 Tdr. Land Agerjord og 2 Tdr. 1 Skpr. Land Engbund og Tørveskiær, og hvortil hører 33 Fag Huus, kan, foruden den perpetuerede kongelige Capital, den halve Kjøbesum forblive indestaaende mod anordnet Sikkerhed for Umyndiges Midler. Første og anden Auction afholdes paa Falster Virks Tinghuus ved Nykjøbing og tredie Auction paa Hovedparcelgaarden i Vesterkippinge Bye. Hvortil de Lysthavende herved indbydes. Falsters Birk, den 9de Februar 1832. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Onsdagen den 22de dennes afholdes Auction, der begynder Kl. 11, over en Deel Ege- og Bøgetræer, for største Deelen til Tømmer og Gavntræ, paa Nagelsti og Thoreby saakaldte Skovlodder, her tæt ved Færgestedet. Sundby, den 15de Februar 1832. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Kjøng Fabrik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Efter Begjæring af Commissionen for Øbjerggaard og Kjøng Fabrik bliver Løverdagen den 25de dennes, Formiddag Kl. 10, paa Mariebo Raadstue, afholdt offentlig Auction over en betydelig Deel Dækketøi, Dreiler, Dynevaar, Lommetørklæder, Blaargarn og circa 4,000 Alen blegede og ublegede Lærreder. Disse Varer, paa hvilke vederhæftige Kjøbere kunne erholde 3 Maaneders Credit, ere Dagen forinden Auctionen til Eftersyn paa Raadstuen. Thi ville de Lysthavende indfinde sig til fornævnte Tid og Sted. Mariebo Byfogedcomptoir, den 10de Februar 1832. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Creditorerne i Stervboet efter Enken Maren Hansdatter af Høyreby og hendes forhen afdøde Mand, Huusfæster Rasmus Hansen Due sammesteds, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Gammelgaard, den 1ste Febr. 1832. J. Find.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen ved Døden afgangne Bogbindersvend Rasmus Larsen indkaldes herved, i Følge Pl. 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes fraværende og ubekiendte Arvinger, med Aar og Dags Varsel, til at møde og bevise deres Arveret. Nakskov Skifteret, den 2den Februar 1832. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Tallottericollecteur Johan Christian Høyers Enkes og forhen afdøde Mands til Skiftebehandling opgivne fælleds Bo indkaldte, med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret. at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Rakskov Skifteret, den 2den Februar 1832. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Creditorerne i Stervboet efter Skomager Niels Johansen Jacobsens Enke Johanne Nielsdatter og forhen afdøde Mand her i Byen indkaldes herved, i Følge Pl. 26de October 1792, med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. deres Fordringer. Nakskov Skifteret, den 2den Februar 1832. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Creditorerne i Stervboet efter Dagleier Hans Jørgen Eriksen her i Byen indkaldes herved, i Følge Pl. 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskov Skifteret, den 2den Februar 1832. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Creditorerne i Stervboet efter Muursvend Andreas Boug og Hustrue Christiane Marie Berthelsdatter her i Byen indkaldes herved, i Følge Pl. 26de October 1792, med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskov Skifteret, den 2den Februar 1832. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Creditorerne i Stervboet efter Huusmand Rasmus Rasmussens Enke Bodil Mikkelsdatter i Raarup og forhen afdøde Mand indkaldes herved, i Følge Pl. 26de October 1792, med tolv Ugers Varsel, til for mig, som den ordinaire Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskov, den 2den Februar 1832. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Ved Proclama af Dags Dato, der læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Jomfrue Maren Ebbesen i Egebølle, DannemarSogn, indkaldte, med tolv Ugers Varsel, til for mig som den ordinaire Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov, den 2den Februar 1832. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Skifte-Tillysning. At der Fredagen den 2den Marts d. A., om Formiddagen Kl. 10, og fremdeles indtil videre den første Fredag, i hver Maaned, bliver paa Søeholt afholdt Skiftesamling i afdøde Kammerherre v. Bertouchs og Frues Stervboe, bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Skiftecommissionen i fornævnte Boe, den 5te Febr. Wichfeld. Jbsen. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Ved Proclama, som vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, der maatte formene sig at have nogen Fordring paa min afdøde Mand, Apotheker i Stubbekjøbing, Christian Thøgla Aamodts og mit fælleds Bo, af hvad Natur samme end maatte være, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for min i dette Tilfælde antagne Laugværge, Landsover- samt Hof og Stadsrets=Procurator Christian Wilhelm Haagen, boende i Klædeboderne No. 102 her i Staden, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krev, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 14de Januar 1832. Som Laugværge Eva Magdalene Aamodt, Chr. W. Haagen. født Lauritzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Tjeneste ledig. En confirmeret Dreng, af god Opførsel, som vil lære Hattemager=Professionen, kan blive antaget i Lære enten strax eller til førstkommende Paaske hos R. Lange i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Tilkjøbs. Tildeels nylig arriveret frisk og godt Nakskov, inden, og udenlandsk Haugefrø kan fra nu af daglig bekommes hos Undertegnede, hvorover trykte Priis-Couranter gratis kunne udleveres, ligesom Bestillinger paa alle Sorter Frugt- og Plantage-Træer ogsaa af mig besørges. M. Røepstorff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Tilkjøbs ønskes. Avisexpeditionen anviser Kjøber til 300 Stkr. Lægge Asparges-Rødder i dette Foraar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Skuespil i Nykjøbing. Onsdagen den 22de Febr. opføres, til Benefice for Hr. Sørensen og Kone, Kjærlighed paa Nicolai Taarn, eller: Hvad siger Parterret, original hervisk Vaudeville i 2 Acter af Andersen. Derefter: Skjændegjæsten, eller: Den drillede Doctor, P. J. Titchen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Lystspil i 3 Acter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-14
Ved Tallotteriets 1359 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 22. 42. 30. 61. 72.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-17
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Sexogtyvende Aargang. Nummer 14. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-17
Udenlandsk. Østerrig. En Afdeling af de keiserlige østerrigske Tropper har forenet sig med de pavelige og rykkede den 28de f. M., uden at finde Modstand, ind i Bologna J Følge en egenhændig Skrivelse fra Keiseren til Hofrigsraadet skal den paabegyndte Reduction af Armeen ophøre og derimod alle 12 Jæger-Batailloner complet teres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-17
Frankrig. Der er atter i Paris opdaget en betænkelig Sammensværgelse. Af Meddelelserne herom uddrage vi Følgende: J Slutningen af f. M. forhørte nogle Folk hos en Vært i Rue des prouvaires, om han kunde anrette et Maaltid paa 200 Opdækninger: Han undskyldte sig med sit indskrænkede Locale; men den 1ste dennes, om Aftenen Kl. 7, gjentoges Begjæringen, med Tilkjendegivende, at et talrigt Selskab vilde spise der til Aften. Henimod Kl. 10 indfandt sig 100 Personer. Under Maaltidet blev ikke engang talt om politiske Gjenstande; men da Kl. var 12 indbragtes en Mængde Vaaben af alle Slags, som fordeeltes iblandt de Tilstædeværende. J samme Øieblik viste Øvrigheden sig, der i nogle Dage havde været underrettet og Alt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-17
Da Stats-Sergeanten opfordrede Selskabet til at overgive sig, blev han besvaret af en vis Poncelet med et Pistolskud igjennem Hovedet, hvoraf han siden døde. Nu opstod der Kamp, men snart bemægtigedes af Politiet Morderen og hele Banden, ved hvilken Leilighed der forefandtes Listen over de Sammensvorne, mange Vaaben, Penge, Nøglen til Louvre, m.m. Samme Tid havde 3400 Mennesker samlet sig paa Bastille Pladsen. Af disse paagrebes omtrent 40 Personer, hvoriblandt en vis Courteille, Søn af en forhenværende Politi-Commissair. Klokken henimod 3 om Morgenen, meldtes en Sammenrottelse ved Observatoriet. Politi Agent Vincent førte en talrig Afdeling Soldater derhen i civil Dragt; men paa Veien stødte de paa en Hob Mennesker, som bleve skuffede ved Forklædningen. An Fredagen den 17 Februar 1832. føreren for Banden spurgte Politi=Agenten: "Hører J. til os 22 – "Ja! (svarede hiin) Løsningsordet?" Ære, Fædreland!" – "Hvorhen gaaer J." – "Vi ere afskjaarne; der staaer Cavalleri." – "Kom med os (svarede Agenten) vi skulle føre Jer." De fulgte med ham til Pladsen St. Michel, hvor der var tilstrækkelig Forstærkning til at bemægtige sig dem Alle. Ved denne Leilighed paagrebes over 50 Mennesker. Een af de Sammensvorne faldt og flere bleve saarede. Paa en anden Plads blev ogsaa en Hob urolige Mennesker adsplittet. Blandt de Paagrebne var en Hr. Kersaust, som var anholdt af to Politiagenter, men endnu truede dem med spændte Terzeroler; han kaldte sig afskediget Cavalleri-Capitain. De Sammensvornes Hensigt skal have været at oprette en Forening til Omstyrtelse af det nu bestaaende, Sammenkaldelser af Primair-Forsamlinger og Overdragelse af Beslutningen angaaende den Regjeringsform, der skulde vælges. Carlisterne nævnes som Ophavsmændene til det paatænkte Oprør. Paa Listen over de Sammensvorne skulle findes 15 til 20,000 Personer. Een af disse, en Skomager Poncelet, der i sin Tid var tildeelt Juli Decorationen, og nu stod i Spidsen for et Complot, har tilstaaet for Retten, at der sigtedes til Kongens Undergang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-17
Portugal. D. Pedro har nu, ombord paa Fregatten "Dronningen af Portugal, under 2den dennes udstædt et Manifest, hvorved han retfærdiggjør den at ham aabnede Broderkrig. Dette mærkelige Document lyder i det Væsentlige saaledes: "Jeg fulgte mine ædle Forfædres Exempel, satte Folket i Besiddelse af dets Rettigheder, i Følge min Faders Proclamation af 31te Marts 1823, gav Landet et constitutionelt Charte og Cortes. Ved Giftermaal med en portugisisk Prinds fandt jeg det rigtigst at befæste disse Bestemmelser, og mit Valg (ulykkelige Valg!) faldt paa D. Miguel, som jeg havde troet, efter sin ædle Slægtnings Exempel (i Wien), vilde have begrebet Helligheden af den Tillid, jeg som Fader viste ham. Mange ulykkelige Slagtoffere have imidlertid med mig begrædt dette Valg; thi derved fremkaldtes den ulykkeligste Epoke i Portugals Historie, Neppe havde han aflagt sin Eed paa at ville opretholde Chartet og i sin Tid overgive Dronning Maria Tronen, for han bryder den, sammenkalder ulovligt de 3 Stænder, lader disse hans Creaturer afgjøre det Spørgsmaal: om Tronen ikke egentlig skulde tilfalde ham i Stedet for mig? Dens Usurpation var saaledes skeet. Mine Gesandtere i Wien og London protesterede og Protester besegledes med Blod. Et Skridt paa Voldsomhedens Bane medførte flere; Skafotter reistes og Fængler fyldtes (her opregnes de alt for vel bekjendte Kjendsgierninger. Paa Grumheden fulgte Afbrydelse af alle diplomatiske og commercielle Forhold. Ene Terceira blev ved Forsynets Styrelse tro, og her aabnedes et Asyl for den portugisiske Frihed. J det jeg yder Regentskabet der min Tal overtager jeg paa dets Anmodning det Hverv, der som Fader og Formynder paaligger mig, den af samme udøvede Authoritet, indtil min Datters legitime Magt er gjenoprettet i Portugal, og de sammenkaldte Kamre, have afgjort, om jeg længere skal beholde den. De slaaer Frelsens Stund for det undertrykte Portugal Hævn af Brødre kan ikke frygtes; Jngen, som med Rædsel seer Usurpationen styrte, skal frygte for at blive straffet paa Ære, Liv og Gods, eller paa en saa uhørMaade, som de Mænd, hvis Forbrydelse bestod i Lands lovens Forsvar. En bestemt Amnesti vil jeg udfærdige, og intet Angiveri laane Øre til. Med Jver vil jeg sørge for Portugals Ære og Velfærd, knytte de afbrudte politiske og commercielle Forhold, erkjende al lovlig Stats gjæld, ophjælpe den offentlige Credit saavel hjemme som ude. Den Deel af Hæren, som forlader Tyrannen og slutter sig til Befrielseshæren, vil finde hos mig god Modtagelse; de Militser, som ei ville forsvare ham, skulle ufortøvet faae Tilladelse at drage hjem i Familiekredse. At mine velmeente Yttringer vil gaae enhver Portugiser, som elsker sit Fødeland, til Hjertet, er mit Haab, som det overalt ikke er min Hensigt at fremkalde Borgerkrigens Rædsler, men tilbagekalde Fred, gjenindsætte den lovlige Herskerinde og opfylde de civiliserede Nationers Ønske."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-17
J Lissabons Hoftidende læses derimod Følgende: "Portugal vil hellere synke i Gruus, end taale den Haan, at see en Haandfuld Eventyrere fra forskjellige Lande at bemægtige sig dets Religion, dets Konge, dets Uafhængighed, og slutter med den Forsikkring: "at, naar de komme, ville de være vis paa Torrios's og hans Kammeraters Skjæbne."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-02-17
Spanien. D. Carlos er ansat som Høistcommanderende over den Armee, der skal samles paa Portugals Grændse, hvorfra den skal rykke ind i Landet, saasnart D. Pedros Escadre vines paa Kysten.