JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
– J Hamborg er den 9de Juni forefaldet nogle Uroligheder, hvorved Borgermilitairet maatte opbydes. All rede i flere Dage hørte man hyppigt tale om, at nogle havde til Hensigt at foranstalte et Opløb, Udenfor Stiinporten havde denne Dags Aften talrige Folkehobe forsamlet sig, og det kom ved Jndtrædelsen, af Portspærringen til slemme Voldsgierninger, og under Raabet: "Bort med Spærringen!" kom det til meget alvorlige Angreb, og en uhyre Menneskemasse trængte ind i Porten. Vagten selv, og det lige overfor liggende Accisehuus bleve stormede, og kun med Møie kunde Mandskabet undgaae de største Mishandlinger; Officeren reddede sig med Nød og Neppe gjennem Vinduet. Man saae kort efter Jl slaae ud af Vagtstuen og Accisehuset, Borgermilitser maatte nu lægge sig imellem og bringe Rolighed til veie blandt den raae Masse der nærede og vedligholdt Jlden. Talrige Arresteringer have fundet Sted Paa Hat er atter udbrudt en Opstand, en Kamp mellem de Sorte og Farvede, foranlediget af at den sorte Præsident Soulouque havde erklæret den farvede General Ardon for en Landsforræder og lade ham arrestere, store Hobe af bevæbnede Farvede rykkede nu ind i Port at Prince, for at afsætte Præsidenten; men den Sidste marscherede dem imøde, og det kom til en Fægtning, hvori der blev dræbt mange Fjender paa begge Sider. De Farvede tabte, og de Sorte skulle have tilladt sig mange Grusomheder mod hine. Strax efter Kampen i Port at Prince udbrød en Opstand i Syden af Landet og en anden i Mirazuane, men som begge bleve undertrykte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Jndenlandsk. Med Hensyn til flere svenske Troppers Ankomst da er det sandsynligt, at idet man skriver dette, maa et betydeligt Antal af samme været ankommet, thi Aftenbladet, siger, at svenske Tropper af Svea Garde og Cavalleriet indskibedes igaar Middags (den 15de Junii Malme og skulle endog være afseilede til deres Bestemmelse, men vare forhindrede ved Modvind Den 14de Juni krydsede en svensk Krigsflaade, bestaaende af 5 Fregatter, 1 Brig og 1 Skonnert henimod Kjøbenhavns Rhed, men skulle Dagen derpaa være afgaaet directe til Fyen. "Helsingb. Av." af 16de melder, at man der havde den Glæde, at see den først Transport af norske Tropper, nemlig 3 Dampskibe med 1000 Mand Jægere, som derpaa afseilede til Malme Samtidig med disse vare i Tirsdags 8 Transportskibe med Artillerie og andet Materiale afgaaet fra Christiania, hvilke Dampskibene i længere Tid havde havt paa Slæbetoug, men som de havde maattet slippe paa Grund af det haarde Veir. Efter at have landsat Tropperne i Malm, skulle Dampskibene atter retournere til Christiania for at fortsætte Transporten indtil samtlige 3000 Mand vare overførte. Som Mærkelighed anføres i Göthed. Hand=Tidn." at den med Kronoborgs Regiment til Malmø ankomne Regimentspastor Grumstedt, nu i en Alder af nogle og 60 Aar gjør sit tredie Felttog, og det er saameget mærkeligere, som han hver Gang har været med i forskjellig Egenskab; i 1808 deeltog han i Krigen som Fændrik, i 1812 som Læge og nu som Præst. - Fra Kjøbenhavn skrives under 15de Juni, at Hs. Maj. Kongen agter om nogle Dage at begive sig til Odense, der siges tillige at Kong Oscar paa samme Tid vel gjæste Fyen. Den 16de Juni havde man intet egentligt Nyt fra Krigsskuepladsen, men efter sikkre Kilder hedder, det at de Danske ikke agte for det Første at gaae offensivt tilværks med mindre de skulle blive angrebie; de ville i denne Henseende oppebie et bestemt Tidsrun, der skal være fastsat. Fjenden synes at have samme Hensigter. Jmidlertid sætter den sig fast ved Bau og i Omegnen af Flensborg, og hans Avantgarde, der bestaaer af Brigaden Bonin, staaer bag en Linie, der gaaer fra Atbøll til Warnitz. Fra Flensborg skrives derimod, at alt tyder paa at Wrangel forbereder sig paa en større Krigsoperation. "Slesvig Holst. Jeitung, er meget vred over, at Damerne i Stade dandse med derværende danske Officerer: af Medlidenhed for at adsprede dem i deres Fangenskab." Der skal være givet Ordre til saa hurtig som mulig at udbedre Fredericias Fæstningsværker. Natten til den 14de Juni vare passerede Syd paa to Divisioner af den paa Horten udru tede Bataillon norske Kanonchalupper.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Det nørrejydske Armeecorps er blevet forøget med 4 Liniebatailloner, samt 1ste Jægercorps, hele Flankecorpset, commanderes af General Bülow og hele Cavalleribrigaden af Oberst Juel Den 10de Juni rykkede Armeecorpset atter over Kongeaaen, og den 11te om Eftermiddagen blev Hader lev igjen besat af vore Tropper, en lille Fægtning faaet Sted i Nærheden af Christiansfeldt, de Fjendtlige maatte retirere, og de Danske gjorde 46 Fanger. J Fredags Nat skal en betydelig Mængde danske Tropper være ankomne over Snoghøi, som bivouakerede nordost for Kolding. 1ste Pintsedag saaes et Dampskib med flere Jagter paa Slæbetoug, som havde 5te og 10de Bataillon og 1 Fricorps ombord. Med disse Tropper fulgte General Schleppegrell. Mandag Morgen faaes atter Skibe i Lillebelt, som udskibede Tropper paa Kysten ved Aarøesund. Alle disse Tropper udgjøre i Alt 10,000 Rand, hvilke danne det høire Flankecorps. Den borgerlige Sangforening har bragt, Schleppegrell en Serenade; han skal være mageløs forvoven, men Soldaterne troe, at han er skudfrie Ved Retiraden Onsdag Nat skulle en tydsksindet Bonde have villet forbyde de Danske Passagen ved et Leed, og prøvede at vælte Vognen, men Officeeren huggede Armen af ham. - General Hedemann har overtaget Commandoen over Corpset norden for Fjenden, der skal have taget Stilling i og ved Apenrade; Oberst Juels Forhold ved Affairen den 7de underkastes en Undersøgelse Samtlige af Jylland udredte Reqvisitioner anslaaes til en Pengeværde af 300,000 Rbd., hvoraf neppe stort mere end 1 falder paa Nibe, Skanderborg og Aarhuus Amter, men paa Veile Amt. - Selv Hamborger Blade anslaaer nu de døde og saarede Tydskeres Antal den 5te de til 500. J Hospitalerne i Flensborg, ligge 600 Md. saarede Tydskere, og desuden er General Wrangel og hans Stab med 3000 Md. Tropper der i Staden. Vedkommende i Hamborg, der sørge for at faae Bidrag tegnet til den tydske Flaade, kom saaledes ogsaa til en gammel Lærer, der var beskjæftiget med at undervise endeel Børn. Han beklagede at han ei saae sig istand til at yde Noget, men henviiste dem med deres Anmodning til Børnene. De ere smaa, det kan ikke nytte noget, blev der indsendt. "Jeg mener dog, at det kan nytte", svarede Lær ren, naar den tydske Flaade er færdig, saa ville disse Børn være gamle Folk - Den 3die de om Morgenen berettes der fra Rendsborg - er det Tannske Fricorps, fuldstændig uniformeret og organiseret som regulere Tropper, rykket nordpaa. Det skal danne Kjærnen af det Corps, hvori samtlige Friskarer nu forene sig og som antages at ville blive bragt til 1200 Mand. Major v. Tann vil føre Commandoen over denne Afdeling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Den russiske Keiser, som tilligemed til Land i den senere Tid har maattet taale mange grove Krænkelser af det nu dominerede lærde Parti i Tydskland, har, med Englands Bifald, sluttet en Alliance med Sverrig, Norge og Danmark og at forsvare det sidste nævnte Land mod Tydsklands Overfald og opretholde den bestaaende Orden i Norden. Keiseren har foreløbig sendt en anseelig Krigsflaade, der tæller 19 Rang- og Linieskibe, med et anseeligt Antal Landingstropper, til de danske Farvande for er at understøtte Kongen af Danmarks Sag i Slesvig, Holsteen, og Lauenborg. Flaaden commanderes af Keiserens Søn, Storadmiral Storfyrst Konstantin, som i Anledning af sin Sendelse aflagte, tilligemed den svenske Prinds Oscar nylig et Besøg i Kjøbenhavn OmStorfyrstens Operationer vil snart høres behagelige Nyheder. Englands Billigelse af Krigens Fortsættelse til Lands og Vands og den Taalmodighed, hvormed det seer hele dets Handel standset i Sommer i Østersøen, paa Hamborg og øvrige tydske Havne i Vesten o. s. v., maa ikke alene tilskrives den Forpligtelse, dette Land har til at forsvare Danmarks Besiddelse, af Slesvig, men ogsaa dets Misbag over at høre Tydskland raabe paa Oprettelsen af en egen Marine. Et Patent af 31te Mai d. A. befaler at alle Bestallinger, Benaadnings- og Confirmationsbreve skal med Ansøgning om Confirmation indsendes for at erholde Bekræftigelse, ledsaget af en allerunderdanigst Ansøgning og en rigtig Gjenpart af det Brev eller Document, hvorpaa Confirmationen ansøges. Tiden inden hvilken saadanne Ansøgninger dør være indgivne til vedkommende Authoriteter, er bestemt for dem, der boe i selve Kongeriget Danmark til 1ste Octbr. indeværende Aar, og for dem, der boe udenfor samme til 1ste April 1849. Ved en Kundgjørelse af 6te Juni d. A. befales at alle gjennem det kongl. danske Cancellie udfærdigede Expeditioner (Bevillinger) skulle inden den i fornævnte Patent anførte Tid, indsendes til Justitsministeriet, for ligeledes ad mandatum at blive confirmerede, nemlig Apotheker-Bevillinger, Gjæstgiver-Bevillinger, Bevillinger som Translateur, Bevillinger som Strandingskommissionair og Bevillinger til Handel paa Landet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
De Natten mellem den 6te og 7de ds. ved Hop trav faldne ser Danske Husarer og een Jæger bleve om Dagen af ædelsindede Haderslevske Borgere bragte her til Byen, indlagte i Hr. Truels Erichsens Huus og i Torsdags Eftermiddag Kl. 6 meget høitivelig stædet til Hvile. Hver af de 7 Kister var under Proessionen til Kirkegaarden bedækket med en Dannebrog og Blomsterkrandse. J Spidsen for Toget gik 12 hvidt og 12 fortklædte Borgerdøttre samt det borgerlige Musikkorps. Det talrige Følge bestod af c. 300 Personer, saavel lydsk, som danskindede. Næst efter Ligene fulgte 8 Preusiske Gardegrenaderer, Reconvalescener fra det her efterladte Lazareth, den Preusiske Or Westphal, herværende Provst Jansen, Pastor Strodtmann, der begge talte ved Gravene, Senator Petersen, og flere ansete Mænd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
- Den viborgske Stænderforsamlings Adresse til Hæren lyder saaledes: "Vi samles til Fredens Værk; men Eders Mod sikkrer vor Gierning og opmuntrer vort Sind; J ere Rigets Børn og Folkets Stolthed. For dem af Eder, der vender hjem med Seier, har det taknemmelige Fædreland Hæderens Løn. For dem af Eder, der falde i Kampen, blomstrer Mindets uvisnelige Krands; de skulle vorde deres Æts uforglemmelige Hæder. Foruroliges Nogen iblandt Eder ved Tanken om, hvad der skal blive af hans Kjære, hvis han, Forsørgeren, falder; saa tænke han kun strax igjen, at han lader dem ikke hjælpeløse; men han giver Danmark dem i Arv, og det er en Arv og Gjæld, som aldrig skal gaaes fra, saalænge der er Ærlighed og Taknemmelighed i Dannemænds Bryst. Samme Taknemmelighed skal bære sin Frugt for den, som Krigen har gjort udygtig til Fredens Gierning. Herren være med Eder, Anførere og meenige Krigere, Værnepligtige og Frivillige, Alle ere J Eet i Fadrelandskjærligheds og Tapperheds Aand. Gud give os og endmere dem, hvis Valg vi skulle forberede, at bygge Danmarks Huus herhjemme med samme Ære, som J forhverve ved at staae som dets Gjærde, at her kan være godt for Eder at boe og bygge, naar Gud giver Eder Held til at bringe os Fred, Ved en kongl. Resolution er det nu bevilget, at Nationalbanken opretter en Filialbank i Odense, der berettiges til, som et Nationalbanken underordnet Bank institut, at imodtage Jndlaan, bevilge Udlaan mod baandfaaet Pant, besørge Discontering, samt Kjøb og Salg of Vexler, aabne Folier, samt modtage Deposita af Penge og Obligationer &c. Ligeledes er det tilladt Balcontoiret i Aarhuus at aabne Folier og imodtage Deposita af Penge og Obligationer paa de samme Vilkaar og under de samme Betingelser, der ere fastsatte for disse Forretninger ved Hovedbanken.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Den preussiske Skonnert "Paraguay, som lagde sig selv under Embargo paa Helsingøers Rhed, er atter frigiven og afgaaet til Engelland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
- Under et stærkt Tordenveir, der rasede den 13de de i Store Belt, slog en Lynstraale ned i Nærheden, af Postdompskibet med en saadan Kraft, at Fartøiet, efter Søfolkenes Udsagn stak en Fod dybere. Nogle Blaar fandtes svedne i et Aflukke, og det blev antaget, at en Green af Lynstraalen havde bevirket dette. Samme Dag slog Lynilden ogsaa ved i en norsk Brig. i Hornbeksbugten. Straalen splintrede Storstangen, slog 3 Planker op af Dækket og kastede Besætningen bedøvet paa dette. Da Folkene atter kom til Besindelse var Skibet drevet Lover til Sverrig, hvor det nær havde totalt forliist. Den paafølgende Dag bragte Dampskibet Ophelig Briggen atter unner Seil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Udnævnelser. Hs. Majestæt har allernaadigst udnævnte Cand. theol. T. L. C. A. Warming til ordineret Catechet og Førstelærer ved Borgerskolen i Æreskjøbing. Cand. theol. P. S. Sinding til ordineret Cathechet og Førstelærer ved Borgerskolen i Nysted. Cancellist under Justitsministeriet F. C. Bech til Fuldmægtig og Cand. juris A. F. Bülow til Cancellist under bemeldte Ministerium. Procurator ved Underretterne i Lollands=Falsters Stift C. P. Schmidt til Byfoged og Skriver i Kjerteminde, samt Herredsfoged og Skriver paa Hindsholm.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Agger Canals Skibsliste. Indg. den 13de Juni Thomsen" H. Nissen fra Sønberboe til Thisted med Ballast. Den 14de: "De 2de Brødre H. J Hansen fra Hjerting til Nykjøbing med dito, "Regina, N. H. Antonsen fra Sønderhoe til truer med dito. Lovise, H. H. Nielsen fra Newcastle til Lemvig med Steenkul "Die Anna Dorthea" P. Carstensen fra Sønderhoe til Thisted med Ballast. Anna" H. J Ankersen fra Hjerting til dito med dito. "Henriette Kirstine", J. Clemmensen fra London til Nykjøbing med dito. Udg. den 13de: "Caroline Henriette" C. Brockdorff fra Struer til Hull med Kornv. "Christine Maria Petersen fra Thisted til London med dito. "Ane Kirstines Haab, 2 Bentsen fra Nykjøbing til Mandal med dito. Den 15de De 2de Brødre" S. K. Svendsen fra Krik til Hull med Kreaturbeen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndk. den 17de Juni, "Johanne Marie", P. Danielsen fra Kjøbenhavn med Stykgods. "Ora & Laborg, A. C. Larsen fra Bergen med Salt. Den 19de: "Familien J. Osmundsen fra Mandal med Trælast. "Jørgine Dorthea N. A. Larsen fra Christiansand med dito. Peter & Ane" N. A. Pedersen fra dito med dito. "Søeblomsten", L. Thomsen fra Mandal med dito. "Forsøget" Jens Githmark fra Grimstad med dito. Den nye Prøve", J. Heskjær fra Christiansand med dito.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Udg. den 17de: "Speculationen", G. Jversen til Christiansand med Kornvarer. "Lydia" Ole Aanensen til til dito med dito. Den 19de: "Forsøget" Jens Githmark til Norge med dito. "De tvende Brødre" H. J. Hansen til England med dito. "Anna Dorthea" P. Carstensen til dito med Havre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Døde. Kjøbenhavn: Forhenv. Kjøbmand i Flensborg, Henning Lorenz Paulsen, 80 Aar; Josepha Ernestine Heegaard, f. Durckheim, 21 Aar; Jnger Johanne Claudine Hansen, f. Plum 63 Aar; Uhrmager Hans Friedebeck; Skomagerm. Carl Ch. Eggert; Hovedkasserer ved Tivoli, "Fuldmægtig Lorenz Peter Nicolaysen, 40 Aar; Drago: Lodsoldermand Heick Meinerck, 80 Aar. - Vemmeltofte Frøkenkloster: Frøken Henriette Wormskjold. - Als: Capt. i 1ske Linie=Bat. Georg Julius Hauch v. Bentzon, 40 Aar (han blev haardt saaret den 28de Mai ved Forskandsningen ved Dyppel); Secondl. ved 4de Bataillon, Niels Rothenborg Muus, 27 Aar, (faldt den 5te Juni i Slaget paa Sundeveg); B. F. P. Arctander (Ligesaa.) Ribe: Gundertine Andrea Tybring, 10 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Reisende med Pakkeposten. Afgaaede den 16de Juni, Til Nykjøbing, CommisBrinkmann. Til Viborg: Overkrigscommissair Bülow. Til Randers, Proprietair Skibsted. Til Aarhuus, Handelseler Brinkmann og Kjøbmand Jacobsen. - Ankomne den 19de Juni, Fra Randers, Proprietair Skibsted og Farver Asch. Fra Viborg, Overkrigscommissair Bülow, HandelscommisMetz og Dreier Schuster. Fra Skive: Hr. Gjørup. Afgaaaede samme Dag: Til Aalborg: Underofficeer Westergaard og Commis Metz Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Af en Soldats Brev, dateret Sønderborg den 11te Juni 1848, hidsættes følgende Uddrag: "Saalænge der er Liv og Blod, er der ogsaa Mod. Viere ikke fornøiede, om vi skal miste vore Forfædres Navn og Rygte, om vi skulle være slagne for de tydske Forrædere. – Naar Gud er med os, hvad kan da deres Hærs Mangfoldighed skade os, – Mandagen den 5te Juni havde Preusserne rigtig lavet os et Gilde men jeg troer ikke de skal rose dem af Spillet. Wrangel havde lovet sine Folk, at naar de nu kunde slaae tappert og komme over til Als, saa skulde de aldrig komme i Slag meere (den Beretning har de preussiske Fanger givet) Det beviste de ogsaa, at de gjorde deres Flid, thi de stormede bestandig løs paa os med et frygteligt Hurra=Raab, og vi maatte retirere til Dyppel Mølle bag Batterierne. - Men det kan nok være, at disse gav dem det vigtige Knæk; de fyrede flere hundrede Salver, det fjendtlige Artillerie blev skudt i Sænk og deres Colonner bleve adspredte. Nu maatte de smukt retirere igjen til deres gamle Qvarteer Gravensteen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
- General Wrangel skal have givet Høiforræderen, Hertugen af Augustenborg til Trøst: "Nu kan jeg ikke komme til Als, om jeg saa end havde Diævlen til Hjælp og alle hans Troldunger, og da skal Høiforræderen have forladt ham med grædende Taare.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Avertissements. At det behagede Forsynet at hjemkalde til et bedre Liv vor kjære, elskelige lille Datter RoseJulietta, den 12te Dennes, ved en blid og rolig Död, bekjendtgjöres herved frandrende Slagt og Venner af hendes dybtsörgende Fordldre. Thisted den 13de Juni 1848. C. W. Kirchheiner, C. P. Kirchheiner, født Hjorth. Priin. & Branddirect,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
J det Man herved bringer til offentlig Kundskab, at Udbyttet af den den 13de Juni foretagne Bortlodning blev: 166 Rbd. 1 Mk. 8 s. som ere indsendte til Krigsministeriet, kan Man ikke undlade at bringe de ærede Deeltagere oprigtig Tak for deres ved denne Leilighed gjorte Opoffrelse. Thisted den 17de Juni 1848. A. Michelsen. J. Michelsen. D. Werner. E. Lütshøft. C. Jørgensen. G. Schnitiger. Asylets Beholdning efter indeværende Termin udgjør en Panteobligation paa . . . 500 henstaaende i Sparekassen. . 35 - 3 s 10 s. Jalt 5353 s 10 sk. Dette bekjendtgjøres herved. Thisted, den 19de Juni 1848, Michelsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Alle til Dame=Skræddersyning henhørende Arbeider udføres efter de nyeste Moder af Louise Wedøe, boende hos Skræddermester Seerup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Skippere, som vil lade med Muursteen til Kjøbenhavn, kan strax blive expederet fra Kiøe Teglværk. Martin Steinthal. Ubleget Prima Tvister a 23 Mk. Pakken og 2 Mk. 10 s. pr. 8, samt Tvist-Lærreder, fra 8 til 14 s. Alen faaes hos Jacobsen & Dessauer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-20
Uldne Mousseliner og Sirtser til nedsat Priis hos Jacobsen & Dessauer. En Aars gammel Orne, af fortrinlig Race, staaer til Salg paa Jølbyegaards Mølle paa Morsøe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-22
Nr. 74. Thiste. Aar 1818. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis. Avertissementstidende, og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 22de Juni Redigeres, trykkes og udgives i Thisten af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-22
Udlandet. Berlin er bleven enhver Uordens og Revolutionens Vugge: den 14de Juni er det igjen kommen til alvorlige Spectakler, man havde hængt et Gitter i Slotsportalen, mod dette rettede Folkets Uvillie sig, og mod Middag bemægtigede man sig det og bortførte det under et larmende Tog til Universitetet, hvor man nedlagde det under Studenternes Beskyttelse: en af Fløiene kastede man i Spree floden. De simplere Klassers Opmærksomhed havde ogsaa været henvendt paa Slottet, fordi det heed, at man der ville indpakke alt Sølvtøi og alle Kostbarheder og føre dem bort, og man havde derfor rottet sig sammen omk ing Tøihuset og omkring Syngeacademiet, hvor Nationalforsamlinger holdtes, og hvor man discuterede meget hæftig om et Lovforslag om Folkeopløb, ved Tøihuset stode truende Hobe og forlangte Vaaben; det lykkedes tildeels at faae Pladsen foran Syngeatademiet rømmet, men i Gaden bag om Tøihuset reev man Steenbroen op, og man maatte derfor foretage et Angreb med fældet Bajonet for at sikkre Husene, Nogle Anførere for Oprørerne raabte at man have skudt paa dem fra Tøihuset, hvilke var aldeles falsk, en stor Heb med en rød republikansk Fane i Spidsen nærmede sig den vagthavende Officeer, og da Anføreren ikke kunde opgive sin Hensigt, blev hele Hoben med Bajonetten drevet fra hinanden. Jmidlertid begyndte man at indsee, at alt dette anarkiske Uvæsen ikke kunde vedvare, især fremkaldte det skjændige Angreb paa Ministeren Arnim og den Deputerede Pastor Sydomen almindelig Jndignation, Stadens Authoriteter og Commandanten for Borgervæbningen befalede af Pladsen foran Syngeacademiet skulle være frie, og alle Skjænkeborde paa Gaden borttages, ogsaa blev der udstædt Forbud mod Sammenrottelser. Efterret: ninger fra Berlin den 14de om Midnat melde, at Kl. 8 om Aftenen havde en saa stor Masse Menne: sker forsamlet sig om Tøihuset, at den der kommanderende Major Benda blev nødt til at give Jld udaf Vinduerne, og der faldt 7 a 8 Skud, hvorved nogle Mennesker bleve dræbte og andre saarede. Mængden flygtede, men Massen samlede sig igjen, slog Vinduerne ind i Tøihuset, brækkede en Port op. Mængden trængte nu ind og bemægtigede sig Vaaben, og Munition, og da man i de Militaire saae et Vaaben til en Reaction, maatte de i Hovedstaden, værende Regimenter om Natten forlade Berlin. Flere private Bygninger bleve demolerede, og betydelige Ødelæggelser anrettede. Der fortælles at Kongen af Preussen skal have søgt Keiseren af Ruslands Hjælp mod sine oprørske Undersaattere og der meldes fra Kønigsberg, at 100,000 Russere rykke frem mod Posen, at Garden concentreres 30 Miil fra den preussiske Grændse, og at den i Polen sammendragne russiske Hær udgjør 240,000 Mand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-22
Allgemeine Zeitung vil endog vide, at Russerne uden videre ville strax rykke ind i Tydskland, i 3 Armeer; Centrum under Keiserens Befaling imod Wien, høire Fløi under Orlow mod Berlin, og venstre Fløi under Paskewitsch skal besætte Krakau og den schlesiske Grændse. Fra Posen skrives under 11te Juni, at paa Grændsen der i Staden Kalisch er indrettet paa det hurtigste en russisk Leir paa 100,000 Mand; de russiske Tropper rykke frem i Jilmarscher, fra Lithauen, Podolien og Wolhynien; man er i Posen i den største Bekymring for en russisk Jnvasion. - Fra Warschau skrives, at paa offentlige Gader, er der bleven forkyndt, at Keiseren ville udstæde en Erklæring, der overtræffer selv Polakkernes dristigste Forventninger. Det er mærkeligt hvad der skrives fra Lemberg, at i Egnen af Jbrue; (en Grændseflod, mellem det sydlige Galizien og Rusland) gaaer det Rygte, at de russiske Geistlige og Embedsmænd formane Bønderne til ikke at frygte for Tyrkerne, naar de see dem marschere gjennem Podolien, da de ikke komme som Fiender, men som Forbundne. Det hedder at de russiske Soldater marschere paa denne Kant til den tyrkiske Grændse, for at modtage Tyrkerne som Venner og føre dem ind i Rusland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-22
Prag i Bøhmen er i fuld Oprør, da en Demonstration af Tichecherne mod det Mil taire var den 11te slaaet Feil ved den Fasthed Commandanten Fyrst Windischgratz viste, saa blev en ny Opstand forbered Efter en høitidelig offentlig Gudstjeneste begyndte man at opkaste Barikader, og Folket trængte frem til Commandanturboligen, hvor Soldaterne vare opstillede og lige for dem begyndte man at bygge Barrikaderne, Fyrsten lod dem sige, at hvis ikke Barrikaderne vare bort inden en Time, lod han dem nedskyde. Et Skud fald imidlertid og dræbte Fyrstens Gemalinde, der stød ved Vinduet, da lod Fyrsten Soldaterne rykke frem og for paa Mængden og Cavalleriet hug ind i Masse, et heelStudentercorps skal være hugget sammen. De Militaire skulle Kl. 11 om Aftenen have beholdt Overhaand, er af Fyrstens Sønner skal have faaet Benet skudt istykker. Opstanden skal have kostet uhyre Blod.