JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Ifølge Hs. Majestæts naadigste Bevilling, saalydende :J Carl, af Guds Naade Konge til Sverrig og Norge, de Venders og J Gothers &c. &c. a., Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn og Ditmarsken, Greve til Oldenborg og Delmenhorst &c. &c.; giøre vitterligt: at Vi, efter Stadshauptmand Tønder og Grosserer Simmen Biørn, som beskikkede Skifte=Commissarier i Boet efter i Kragerøe Bye, i Vort Rig Norge, afdøde Madame Bendtler og efterlevende Mand Kiøbmand J og hann Bendtler, deres herom underdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, naadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade at bemeldte Stadshauptmand Tønder og Grosserer Simmen Biørn, ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silent 1, med Aar og Dags Varsei den norske Rigstidende, Christiania Intelligentssedler, den danske Statstidende, Altonair Mercur og Hamborger Correspondent, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for dem, som beskikkede Skifte=Commissarier at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; dog skal denne Vor naadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig underdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Christiania, den 13de April 1815.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
Bevilling for Executorerne i afgangne William Ashtons Bo, ArtourCooper, George Cooper, William Smith og Thomas Hill, at maa ved Proclama, som læses ved Retterne, og indrykkes i Aviserne, indkaldalle afgangne William Asytons samt forrige Handelshuus Aston er Smiths Creditorer. Læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Statsret i Kiøbenhavn og protoculeret Mandagen den 7de August 1815. N. C. Petersen. Paa Grund af ovenanførte allernaadigste Bevilling indkaldes Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring, af hvad Navn nævnes kan, enten mod afdøde William Asyton selv, eller forrige Handelshuus Willian Aston & Smith, dermed at fremkomme i Boets Sessioner paa det forheri St. Croix Gagets averterede Sted i Byen Christianstæd, og paa lovlig Maade beviisliggiøre samme, alt lub poena peciusi et perpetui silentii nemlig de i Kongens Riger og Lande, samt Udenlands Boende, med Aars og Dags Varsel, og de paa de Kongelige danske vestindiske Eilande boende eller sig opholdende Creditorer, med 3 Maaneders Varsel, fra den i Bevillingen foreskrevne Tid. Christiansstæd paa St. Croix, den 4de Mai 1818.
Berlingske Tidende, 1815-08-18
(25 1814 & 15) Ved Proclama som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Jomfrue Jngeborg Marie Røbels Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel for at anmelde og bevise deres Krav i Skiftecommissionen. Ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel, for at anmelde og bevise deres Arve i ret og lagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stabrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 14de August 1818. Stendrup. Nøllerup.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Paris, den 10te August. For kort Tid siden ere adskillige Kanoner igien blevne plantede for Tullerierne. J Paris, som overhovedet i hele Landet, hersker stor Giæring.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
- General Vandamme er den 4de d. ankommen til Limoges med sin Stab, og han lader til at ville blive der. Jngen har vovet at bringe den ham tilkiendte Heftelse i Udførelse. Han givet sig Udseende af ikke at staae paa Proscriptionslisten. Civilautoriteterne ere derfor i stor Forlegenhed med ham.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Man forsikkrer, at Labedoyere i de sidste Forhør har gjort vigtige Tilstaaelser angaaende de Aarsager og Personer, som i forrige Marts Maaned have bevirket Napoleons Tilbagekomst fra Øen Elba til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Hieronymus og Joseph Bonaparte skulle igaar være blevne arresterede her i Paris, hvor de hidtil havde holdt sig skiulte hos en Dame.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
- Den preussiske Armees store Hovedqvarteer og Fyrst Blücher, forlade imorgen Rambouillet, og begive sig til Caen. Alle de Vaaben, som vare deponerede mellem Nevers og Briare i Mairierne, ere bortførte af Østerrigerne.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
- Den idag udkomne officielle Tidende indeholder en Beretning fra Politieministeren Fouche om Nødvendigheden af at udelukke de offentlige Blade fra Trykkefriheden. Herpaa har Hs. Majestæt det creteret: 1) at alle Journaler paa ny skulle søge om Tilladelse til at maatte udkomme; 2) Alle periodiske Skrivter skulle underkastes en af Politieministeriet udnævnt Commissions Undersøgelse.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
- Marschal Macdonald, Hertugen af Tarent, har den 1ste August i Bourges overtaget Commandoen over Loirearmeen. Han har derpaa kundgjort Følgende: Armeen underrettes om, at Marschal Hertugen af Tarent, der af Kongen er bleven udnævnt til at afløse Marschal Prindsen af Ecknuhl (som har forlangt og erholdet sin Afsked), er ankommen til Hovedqvarteret i Bourges. Hs. Excellence overtager idag Commanden over Armeen. Marechal de Camp Baron Huldt, der er udnævnt til Chef for Generalstaben, er ligeledes ankommen, og tiltræder idag sine Functioner. Armeens nærværende Organisation behødes indtil videre under følgende Modificationer: General DelcambreChef for Generalstaben ved 1ste Corps, skal modtage befalingerne, og besørge deres videre Befordring; General Bertezene skal commandere det 4de og General Lefol det 3die Corps; Gardens Jnfanterie skal staae under Grev Morands, og Gardens Cavallerie under Genetal Gupots Befaling; Corpset paa venstre Fløi skal anføres af General Ambert. Hovedqvarteret den 1ste August 1815. Undertegnet. Marschal Hertugen af Tarent, Macdonald.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Hovedqvarteret Bourges, den 2den August. Proclamation. Soldater, Jeg er i dette Øieblik ankommen til Eder. Det er mig behageligt igien at befinde mig hos mine gamle Vaabenbrødre. De Ulykker, som ere komne over vort skiønne Fædreneland, og de Byrder, det bærer, kunne lindres ved Orden, Disciplin og ved Eders oprigtige og redelige Hengivenhed for Kongen. Hans ved Folkets tunge Lidelser martrede Hierte behøver Trøst. Det er behageligt for Hs. Minestæt at erfare, at hans Undersaatter, som beboe Bredderne af Loire, Rhone, Cher og Floden Allier, lide blot ved den sammenpressede Mængde af de i disse Egne værende franske Tropper. Soldater, I det jeg beskieftiger mig med Eders Fornødenheder, maa jeg, for lettere at anbringe Tropperne, lægge dem længere fra hverandre Udtreder i Eders Cantonnementer hiin gamle Troskabs- og Hengihedsaand for Eders retmæssige Souverain, hvorved de Franskes Katakteer fordum saa fordeelagtigen udmærkede sig. Maatte vore Vaaden for Fremtiden blot føres til Kongens og hans Trones Forsvar! - For at giengielde det Giestevenskab, hvormed J vorde behandlede af Eders Landsmænd, bør J tilbyde dem Eders Arme, for at være dem behielpelige ved deres Markarbeider, og J ville ved et saadant Forhold fortiene Eders Monarks Velvillie og Eders Medborgeres Agtelse. Undertegnet, Narschal Hertugen af Tarent, General en Chef for Loirearmeen, Macdonald.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Endnu den 30te Juli havde Eskmühi udstædt en skarp Befaling, imod Loirearmeens Udsvævelser.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
- Af Breve fra Lyon af 4de d. erfare vi Følgende fra Avignon"Marschal Brune blev strax kiendt ved sin Ankomst til denne Stad. Strax omringede Folket ham, og overvældede ham med Trudsler. Dog lykkedes det ham at komme til en Giestgivergaard. Strax derefter erfarede man, at han var død. Øvrighederne bleve kaldte til, og nu saae man, at han havde skudt sig en Kugle giennem Hovedet. Hans Liig blev mishandlet og kastet i Rhone. Dog synes denne Efterretning at trænge til nærmere Stadfæstelse.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Hidindtil har man endnu ikke erfaret, at Savary og Lallemand ere blevne udleverede til vor Regiering. Marschal Ney skal være bleven arresteret i Schweiz og ført til Frankrig. Ex Kongen Murat synes ikke at have indskibet sig, som nylig meldtes. Da han forlod Toulon, tog han, forklædt og under et falsk Navn, sin Rettning til Biergene. Han tider paa en slet Hest, og hans hele Følge bestaar af to Betiente. Efterat han har erfaret, at Napoleon har overleveret sig til Engellænderne, er han ganske forsvunden. I Digne ere adskillige af Bonapartes Commissairer blevne arresterede, og under stærk Bedækning førte til Barcelonette. J Troyes hindre Øvrighederne ikke at oprorske Sange blive sungne paa Gaderne; Politiet haandhæves slet, og de Kongel. Proclamationer og Forordninger blive ikke altid opslagne.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
- To franske Artillerietrains paa 45 til 50 Kanoner ere afgaaede fra Lucignan til Rochelle.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Idag er det russiske Cavalleriecorps under General Winzingerodes befaling ankommen hertil og i Omegnen. - Et temmelig betydeligt Antal franske Officerer skal have ifinde at gaae i russisk Tieneste; mange Kunstnere skulle heller ikke være utilbøielige til at forplante deres Kunstflid til Norden.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
London, den 11te August Den ministerielle Tidende the Courier leverer følgende nærmere Efterretninger og Bonapartes endelige Afreise til St. Heleng: De befalinger, ifølge hvilke Bonaparte skulde føres ombord fra Bellerophon paa Northumberland, overbragtes af Lord Lowther og Hr. Littleton. Bellerophon og Lord Keiths Admiralskib, Tonnant, forlode Plymouths Rhed i Fredags, da Regieringen, formedelst den Mængde Baade, som vare der paa Rheden, og de Ulykker, som allerede vare indtrufne, hvorved endog Adskillige havde tilsat Livet, havde givet Ordre til at Bellerophon skulde begive sig længere bort. Skibet. Northumberland seilede ligeledes samme Dag fra Portsmouth, og forenede sig i rum Sø med Bellerophon og Tonnant. Samtlige Skibe gik til Ankers noget fra Torbay. - General Bertrand gik først ombord paa Tonnant, hvor han spiste til Middag med Lord Keith og Sir George Cockburn. Han er en Mand paa 50 Aar, og har et skiønt Udvortes. Under Maaltidet tilkiendegav Sir Georg ham det almindelige Jndhold af sine Jnstructioner angaaende Bonaparte. Bertrand ivrede heftig mod den Beslutning at sende Keiseren (som han bestandig kaldte ham, til St. Helena, da hans Ønsker og Forhaabninger vare gaaede ud paa at kunne leve rolig i Engelland, under de engelske Loves Beskyttelse. Lord Keith og Sir George Cockburn indlode sig ikke i videre Discussioner over denne Gienstand. - Efter Maaltidet gik de begge i Følge med Bertrand ombord paa Bellerophon. Førend deres Ankomst havde man, ikke uden stærk Jndsigelse fra de franske Officerers Side, frataget Bonaparte sine Pistoler og Vaaben. Nu bleve de, som ikke fik Tilladelse at følge med ham, sendte ombord paa Fregatten Eurotas. Denne Skilsmisse kostede megen Møie, især vilde de polske Officerer nødig til at forlade ham. Bonaparte tog Afsted med enhver af dem. Fornemmelig ønskede den polske Oberst Pitowsky meget at blive hos ham; han havde faaet sytten Saar i Bonapartes Tieneste, og sagde, at han gierne vilde tage med som Betient, naar man kun vilde tillade ham at følge med. Men Ordren at skille alle polske Officerer fra ham var bestemt, e og Pitowsky blev ifølge deraf bragt ombord paa Eurotas. Savar og Lallemand vare dog ikke blandt dem, som bleve sendte til denne Fregat; men de forbleve paa Bellerophon.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Skibskammeret i Northumberland er fortreffelig indrettet. Bon partes Seng er meget skiøn. Hans Toilette er af Sølv. Blandt Andet bemærker man en prægtig Tobaksdaase, hvorpaa er anbragt en Krone og en Guldørn, som flyver over med den fra Den Elba til den franske Kyst. Alle de, som omgive Bonaparte, kalde ham altid Keiser.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Bellerophon, Tonnant og Fregatten Eurotas ere forrige Torsdag komne tilbage til Plymouth. Endnu kunde man fra Plymouth see Northumberland, der ventede paa adskillige Ting fra Landet. Næste Dag, den 9de August, vilde den afseile til sin Bestemmelse. Jntet Skib er i lang Tid bleven udrustet saa rigelig med alle Fornødenheder som Northumberland. De fortreffeligste Vine, levende Slagteqvæg, mange Fierdyr, de kostbareste Meubler og andre Saget ere paa samme. - Bonaparte spiller ofte Kort med Bertrand &c. Af rede Penge har han omtrent medtaget 2000 Pund Sterling; han medfører ogsaa et lidet skiønt Haandbibliothek. - Han skal holdes som Statsfange paa Øen St. Helena. Fremmede Skibe bliver under visse Betingelser Adgang til Den forbuden, - Madame Paterson, forhen Hieronymus Bonapartes Gemalinde, er ankommen fra America til Liverpool, hvor hun blev meget godt modtaget. Hun reiser til Frankrig i Privatanliggender.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Brussel, den 12te August. Tilforladelige Breve fra Paris melde, at de tre Fæstninger Lille, Met og Strasburg, ifølge de allierede Souverainers udtrykkelige Forlangende, ufortøvet skulle modtage Garnisoner, som bestaae af allierede Tropper. Man tilføier med stor Bestemthed, at lille skal besættes af Engellænderne, Met af Russerne og Strasburg af Østerrigerne. Enhver af disse Fæstningers Besætning skal i det mindste bestaae af 14000 Mand. Man siger ogsaa, dog med mindre Bestemthed, at Dunkirchen ligeledes skal have en engelsk Garnison. Iøvrigt tage alle de i den sidste Tid landede engelske Tropper deres Retning til det franske Flandern, hvorved ovenstaaende Efterretninger paa en Maade stadfæstes.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Kongen af Frankrig har antaget den ham forelagte Underkastelse fra Commandanten i Conds, samt fra denne Fæstnings Garnison og Jndvaanere.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Hanau, den 13de August. J Cassel er følgende Territorialovereenskomst bleven sluttet mellem Preussen og Chur=Hessen : Chur=Hessen afstaaer til Preussen til Mageskifte med Hanover følgende tre i det Hoyaiske liggende Amter, nemlig Uchte, Anburg og Frendenberg, samt Herskabet Ples og Neuengleichen ; endvidere afstaaer det til Arrangement med RassauGrevskabet Aabenellenbogen, og til Arrangement med Sachsen Weimar Staden Vach med Amt og omtrent 11,000 Jndvaanere ved Ulsteren, hvorimod det af Preussen erholder den største Deel af Fyrstendommet Fulda.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Frankfurt, den 12te August. Fiendtlighederne vedvare endnu i Elsag, nemlig ved Neu=Breisach- og Hunningen.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Den preussiske under Fyrst Blüchers Befaling staaende Armees Tab fra 15de til 23de Juni bestod i 5,770 Dræbte, 16,350 Saarede og 11,000 Fangne eller Savnede, ialt 33, 120 Mand.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Stockholm, den 11te August. Jurikes=Tidningarne for idag meddele de Taler, som ved Rigsdagens Slutning den 9de d. holdtes til Hs. Majestæt af Landmarschallen og Stændernes Ordførere, samt Kongens Svar paa samme. Efterat have skildret Sverrigs nærværende Stilling, endte Land marschallen, Hs. Excellence Overstatholder a. Grev Carl Mørner, sin Tale saaledes :
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Agerdyrkningens, Haandværkernes og Handelens gienvundne Flor og Landets Velstand skulle fuldkomme det svenske Folks Lykke, og den eneste Ære, Ridderskabet og Adelen forlange, er at kunne have bidraget dertil ved deres Raad. Med den Forsikkring, at vore Arme altid skulle være rede til Fædrenelandets Forsvar, og at vore Hierter stedse skulle tilhøre Deres Kongel. Majestæt og Deres Søn og Sønnesøn, indslutte Ridderskabet og Adelen i Underdanighed sig i Deres Kongel. Majestæts stedsevarende Naade og Yndest. Erkebispen, Doctor Jacob Axel Lindblom, forsikkrede paa Præsteskabets Vegne, at denne Stand med den Allerhøiestes Bistand vil giøre Alt, hvad der ligger indenfor Kredsen af dens Kald og Evne, for at fremme Hs. Majestæts landsfaderlige Hensigter. Mod Talens Slutning bad han Gud, endnu længe at opholde Kongen, styrke hans Kræfter, lette Aarenes og Kronens forenede Byrder, og give Lykke og Velsignelse til alle Hs. Majestæts Bestræbelser for Landets Vel. Borgerstandens Ordfører, Directeur og Ridder Hans NiclasSchmann, yttrede blandt Andet, at Alle ved Rigsmødets Begyndelse oplivedes af Haab om en varig Fred, hvilket Haab ogsaa ved Forsynets Bistand og Hs. Majestæts Viisdom var bleven opfyldt for Sverrig, medens Ærgierrighed og Urolighedsaand foraarsagede i flere af Europas øvrige Riger en Krig, der vel ikke var af lang Varighed, men dog kostede meget Blod og herjede de frugtbareste Landskaber. Taleren ønskede, at den kommende Tid maatte vorde ligesaa fredelig, rolig, god og velgiørende som den svundne har været urolig, krigersk, revolutionair og ødelæggende, samt at den Dag seent maatte indtræffe, paa hvilken de troe Undersaatter skulle savne en god og retviis Konge. Ordføreren for Bondestanden, Ridder Lars Olsson, takkede Hs. Majestæt for den faderlige Kiærlighed og Omsorg, han har viist demeStand, ved at deeltage i de Lidendes Besværligheder, tilfredsstille Mange, huusvale Alle; han endte sin Tale med de varmeste Ønsker for Kongens Vel.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Kiøbenhavn, den 21de August. Torsdagen den 17de August holdtes Kiøbenhavns Universitets høitidelige Fest i Anledning af Deres Majestæters Kongens og Dronningens Kronning; hvorved de academiske Høitideligheder sluttedes, der vare begyndte den 27de Juli, og siden den 3die August vare fortsatte ved daglige Disputationer i Regentskirken. Festen beæredes med Hs. Majestæt Kongens, Hs. Høihed Prinds Christian Frederiks og Deres Durchlauchtigheder Hertugen og Prindsen af Augustenborgs høie Nærværelse. Kl. 12 forsamlede sig i Trinitatis Kirke Universigtetets Direction og samtlige Professorer, og efter Jndbydelse indfandt sig de Kongelige Ministre, og de fleste af Statens Hæders= og Embedsmænd. Kl. 12 1/2 begyndte Høitiden ved Hs. Majestæts Ankomst med en Cantate, hvortil Ordene vare af Ridder T. Thaarup og Musiken af Professor Zinck. Derpaa besteeg Rector Magnisicus, Professor Saxtorph, den foran Choret oprettede Talestoel, og udviklede i en latinsk Tale "det Betydningsfulde for Regenten og Folket i Deres Majestæters Kronnings- og Salvings=Act." Efter denne Tales Slutning fremstøde efter hinanden de fire Decaner, og ereerede ved en kort Tale 10 Doctores og 2 Licentiatet i de forskiellige Faculteter.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Professor Dr. P. C. Müller creerede de fire theologiske Doctorer, Professor, Ridder B. Thorlacius, og Professor P. K. Meyer, Sognepræsten til Kiøbeløb paa Lolland, Ridder R. Møller, og Capellanen til Frue Menighed i Kiøbenhavn, Ridder J. P. Mynster. Conferentsraad Ridder Schlegel creerede: Deputeret i det Kongel. danske, Cancellie Etatsraad, Ridder og Dannebrogsmand, A. S. Ørsted, hvem det juridiske Facultet havde tilstillet et Æresdiplom, og Professor M. H. Borneman ; og proclamerede Notarius i det juridiske Facultet I. L. A. Kolderup Rosenvinge som Licentiatus Juris. Statsraad Ridder Bang ereerede til medicinske Doctorer, F. G. Howitz og H. Gartner, og proclammerede C. C. Bruun som Licentiat. Justitsraad Professor Schom crerede til Doctores Philosophie: F.C. Petersen og E. G. Thune. Mellem hver Creation blev en liden Cantate under Musik afsungen. Endelig besteeg den første af de creerede Doctores, Prof. Thorlacius, Talestolen, og fremsagde i samtlige Promoveredes Navn en efter gammel Vedtægt metrisk forfattet Taksigelse, og nedbad i en kort Bøn Himmelens Velsignelse over Kongen, Dronningen, Kongehuset og Tædrelandet, hvorpaa et Slutningschor endte Festen.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Ved Kieleruniversitetets Fest i samme høitidelige Anledning udnævntes 13 til Doctorer. Blandt de Fraværende, som tildeeltes Doctorgraden vare: Cancelliedeputeret A. S. Ørsted, Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand, Professor Øehlenschlager, Ridder, af Dannebrog, Cantsler von Kruck i Slesvig, Cantsler von Brockdorff i Glüchstadt, Brødrene Stollberg og den bekiendte Niebuhr i Berlin.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
J alle Danmarks Egne helligholdt man Høitidsdagen, og ikke mindre paa Landet end i Stæderne kappedes Landets Børn om at tolke det elskede Kongepar deres Følelser af Kiærlighed og Taknemmelighed. Af de talrige Efterretninger, som ere indkomne om de paa hiin uforglemmelige Dag anrettede Festligheder, meddeles her følgende, som et Vidne om Maaden, hvorpaa man søgte at tilkiendegive Verden, at Danmarks Konge og Dronning have hengivne Undersaatter:
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Tøndern, den 5te August. Den 31te Juli er med Glæde bleven helligholdt af denne Stads Jndvaanere. Om Morgenen tidlig forkyndte den for sine patriotiske Bestræbelser bekiendte Stadsmusicus, Ruslaed Dagens Høitidelighed med en skiøn Musik fra Kirketaarnet; derpaa blev af den herværende ridende Frederiksgarde, anført af dens Chef, Kammerraad og Amtsforvalter Clausen, holdt Caroussel og Ringriden, og til Slutning af hele Corpset under Pauker og Trompeter et 3 Gange igientaget Vivat udbragt og besvaret af det tilstedeværende Publicum. Om Aftenen var hele Byen illumineret, hvorved Raadhuset og nogle private Huse udmærkede sig. Dagen derpaa vare samtlige Kongel. Embedsmænd, Byens Øvrighed og Geistligheden forsamlede, og i et Selskab af over 100 Personer bleve Alles Ønsker for det elskede Kongepars høieste Velgaaende frembragte i en Sang, forfattet af den heldige Digter Candidat Jacob Juhl. Høitidsdagen endtes med et Bal.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Cancelliet har allerunderdanigst andraget for Hs. Majestæt, at deamtsprovstlige Forretninger paa Lessøe maatte overdrages Biskoppen over Viborg Stift, og det har behaget Hs. Majestæt, under 23de Juni, allernaadigst at bifalde dette Forslag. Under 6te August er den ved den Kongelige Chatol=Kasse hidtil ansatte Copiist, A. Treschou, udnævnt til Fuldmægtig ved bemeldte Kasse.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Den 8de samme Maaned er L. Andersen meddeelt Bevilling til at drive Giestgiverie i Kiøbenhavn, og den 11te Commissionair V. T. Ferrini til at drive Giestgiverie paa Østerbroe.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 8de August er Justitsraad samt Birkedommer og Skriver ved Halsnes og Frederiksværk, P. Budde, beskikket til virkelig Justitsraad, og surnummerair Assessor i den Kongel. Lands Overret samt Hof= og Stadsret, C. L. Thorlacius, til virkelig Assessor i bemeldte Ret.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Under Oeconomie- og Commerce-Collegiet: Den 31te Juli ere følgende udnævnte til virkelige Commerceraader: Revisor ved de militaire Fabrikers Secretariat, P. M. Petersen; Commerce secretair J. Suhr, Bogholder og Kasserer ved Usserød og Brøndholmsdals Værker; samt Commerce-Assessor Kopp, Lagerforvaltet ved de militaire Fabrikers Hovedcontoir. Samme Datum til Agent, med Rang No. 7 i 6te Klasse, Farver og Dannebrogsmand L. Holmblad; til Agent, med Rang Nr. 4 i 7de Klasse, Borgercapitain i Roeskilde J. Brünnich. Til Commercesecretair, Bogholder og Correspondence-Chef ved de militaire Fabrikers Hoved-Contoir, F. Platou. Den 8de August er Commerceraad og Secretair ved den Kongelige Fabrik=Direction, T. P. Thortsen, udnævnt tillige til Administrator ved den Kongelige Lands=Fabrik= og Spindeskole=Direction.
Berlingske Tidende, 1815-08-21
Fra den 14de til den 19de August ere igiennem det Kongel. General Landets Oeconomie= og Commerce=Collegium udfærdiget algierske Søpasset for Skibene: Sophia, stort 47 Com. Læster; Anna d. Catharina, stort 59 Com. Læster ; Brillant, stort 47 ½ Com. Læster ; Najaden, stort 56 Com. Læster; Bonaside, stort 21 Com. Læster ; St. Jacob, stort 22 Com. Læster ; den nye Prøve, stort 23 Com. Læster ; Estafetten, stort 50 1/2 Com. Læster; Hanna, stort 50 Com. Læster; Jo 6, hannes, stort 69 Com. Læster; Aucora, stort 80 Com. Læster; Biekude den, stor 18 Com. Læster.