Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-23
Luxusartikler, som man nu betjener sig af, "for at være Folk lig, da kan man vel bestemt svare: "Danmark er ikke det Land, hvor Fløies, Bomulds= eller Silke=Manufacturer kunne trives; thi ei at tale om, at vi maatte hente de raa Materialier, fra de Lande, hvor saadanne Manufacturvarer nufabrikeres, vilde vi heller aldrig kunne holde Priis med disse, der have Arbeidslønnen saa meget billigere, som de Arbeidende kunne leve der lettere Beviser ere her unødvendige. J Frankrig og Engelland gjør man sig al muelig Umage for at levere Manufacturartikler til saa billige Priser, at de fleste andre Landes Manufacturer ikke kunne afsættes. Ogsaa har man i hine Stater flere og større Midler til at drive Manufacturerne i det Store. - Foruden disse occonomiske hindringer, for store Manufacturers Opkomst i vort Fædreneland gives der ogsaa adskillige vigtige physiske, som en Følge af Climaret. Vore korte Vinterdage, næsten tre Fjerdedele af Aaret; Arbeidernes Trang til mere og grovere Føde, især af det dyriske Slags, her i Norden, fremfor i sydlige Lande *), hvor Luftens blidere Temperatur desuden ansporer til Arbeidslysten. - alt dette er vigtige og uovervindelige Hindringer for Manufactur væsenet. Man sammenligne engang den Portion Føde, som en Arbeider her til Lands maa have dagligen, med den, en Arbeider behøver i sydlige Lande, og man vil ikke undres mere over, at man der baade kan frembringe flere Producter og levere dem til billigere Priser end hos os. Man behøver kun om Sommeren at see vore Bønderfolks Frokost, Middagsmaaltid, Vesperkost og Aftensmaaltid, med alle deres Jntermezzer af Øl- og Spiritus (Brændeviins) Nydelser, for at faae en beskuelig Jder om, hvor meget en Arbeider hos os behøver til Livets simple Ophold. At en sjællandsk Appetit betyder noget ganske andet end en fransk, det er noksom bekiendt. Man vil maaskee indvende: Engellands Climat er jo ikke meget blidere end vort, og desuagtet er Storbrittanien dog Fabrikernes Hjem, Men hvorpaa kan svares: dersom Engelland ikke havde saa mange indvortes Hielpekilder; dersom dets Skibe ikke beseilede alle Verdensdele; dersom dets store politiske Magt ikke havde forskaffet dets Handel saa store Fordele, saa vilde dets Fabriker heller ikke have naaet den Pynt, de staae paa. Det er bekjendt nok, at Alt hvad der forfærdiges i eller hentes fuldfærdigt fra Engelland, er overordentlig dyrt. Kun Arbeidets og Materialets større Fortrin bevægede hidtil andre Lande til at foretrække de engelske Manufacturartikler. Men i de senere Aar have de franske Manufacturer opnaaet en Fuldkommenhed, der gjør de engelske Rangen stridig. Paa mange Steder foretrækker man endog nudde franske Artikler, fordi Prisen er lettere, og Formen i Almindelighed Prof. J. D. Herholdt har i sin berømte Afhandling: "om Climatets Jndvirkning paa Menneskets Organisme, tilstrækkeligen og videnskabe ligen godtgjort, hvorfor en stærkere Appetit og Lyst til dyrisk Fode er Menneskene egen i de kolde Climater, medens de derimod i varmere Himmelegne enten ganske eller for største Deel kunne leve af Planteriget allene. smagfuldere. Havde det lykkets Napoleon at udføre sit System, saa er der ingen Tvivl om, at de franske Manufacturer med Tiden havde nedtrykket, for ikke at sige aldeles fortrængt de engelske. Endog nu allerede ere alle udenlands Markeder opfyldte med engelske Varer, men da de fleste af dem ere dyrere og mindre smagfulde end de franske, finde de langt fra ikke mere den Afsætning, som tilforn *). Det synes temmelig afgjort, at Frankrig er det sande Fabrikland. J vort Fædreneland har man nu i en Række af henved 80 Aar eller lige fra Christian d. 6tes Tid bestræbt sig, i større eller mindre Grad, forat ophielpe Manufacturer og Fabriker, ei at tale om, at allerede Christian den Fjerde anlagde en Taptifabrik i Kjøge og et Silkemanufactur i Silkegaden, som derefter har sit Navn. Man har anvendt betydelige Summer for at drage udenlandske Konstnere og Manufacturister herind; man har tilstaaet Fabrikanlæggere store Friheder og anseelige Forskud; man har søgt at fremme Manufacturers Opkomst, ved at give strænge Forbud mod udenlandske Varers Jndførelse, og fastsætte alvorlige Straffe for enhver, der befordrede den, eller falholdte og forarbeidede de indsmuglede Varer **); man har ved udlovede Belønninger og et oprettet Varemagazin opmuntret indenlandske Fabricaters Udførsel, men alle disse Bestræbelser, uagtede, have Fabrikerne sjeldent kunne lykkes eller 7) "Med en til Ødselhed grændsende Rundhed udsatte Belønninger og udstedte Patenter, saavelsom ved andre hensigtsmæssige Foranstaltninger, opmuntrede Buonaparte Konstfliden. De franske Konstfrembringelser ere unægteligen komne til en saadan Grad af Fuldkommenhed, af stadigt Værd, at de ikke allene kunne staae ved Siden af de udenlandske, nemlig de engelske, men endog overgaae dem (i det mindste i Henseende til den smagfulde Form), en Omstændighed, der endnu vedbliver at virke skadeligen paa den engelske Handel. See F. L. Wehles dertraute Briese uber Frankreich 1. Leipz. 1815.