Berlingske Tidende, 1785-08-22
(See Tillægget Nr. 66.) 1) Hvorledes Landmanden paa den korteste og letteste Maade kan erfare to eller flere Steders relative Høide, for sat bedømme derefter til hvilken Side Vandet paa den mindste bekostelige og virksomste Maade kan afledes, som bør forklates ved Profittegning af Grundens Stigende og Faldende. 2) Hvorledes saavel Afledningst eller Hoved Grøfterne, som Bigrøfterne, efter Vandets Mængde, i Henseende til redde og Dybde bør indrettes. 3) Hvorledes Hovedgrøften best forfærdiges uden at behøve alt for til Rensning, og hvorledes den især paa fordeelagtigste Maade gjøres tæt og fast, naar den føres igjennem svampagtig eller iøs Jord. 4, Hvorledes best forekommes, at de omkringliggende Marke eller Enge i tørre Aaringer ikke mangler den fornødne Fugtighed, som de forhen havde af de tilgrændsende sumpige Steder. 5) Om og hvorledes disse Grøfter med den derudaf opkastede Jord kunde tillige anvendes til Agrenes og Engenes Jndhegning. 9) Hvorledes man paa den korteste Maade giør Overslag over de til en Vandlednings Anlæg udforderlige Bekostninger, samt hvorledes man beqvemmeligst erfarer den paa et sumpigt Sted antrufne Jordarts Beskaffenhed, for derefter at kunne gjøre Sammenligning imellem Omkostningerne af Vandledningen og Jndkomsterne af Jordbunden, naar den først er bleven forvandlet til brugbar Jord. 7) Hvorledes de skiulte Vandledninger til Jordbundens Besparelse best kunde anvendes, J hvilke Tilfælde de egentlig ere brugbare, og hvorledes de best og med mindst Bekostning indrettes, samt Beregning over deres større Fortrin frem for aabne Grøfter. Afhandlingerne indsendes inden October Maaned 1785. 39. Ligeledes udsætter Selskabet endnu sin anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. for en tydelig og paa sikre Erfaringer grundet Afhandling om, hvorledes en udgravet Mose eller et sumpigt Sted best, hastigst og med mindst Bekostning kan forvandles til nyttigt Brug, og indbringe sin Eier den største Fordeel. Ved de til den Ende foreslagne Midler maatte haves Hensigt til Beliggenheden og til de i Moserne antrufne Jordarters, Planters og Rødders Forskjellighed, som kan gjøre sammes Forbedring meer eller mindre vanskelig, og altsaa maatte den hele og beste Behandlingsmaade i ethvert Tilfælde nøje bestemmes; ligesom og hvilke Sæde=, Græs eller Træearter eller andre Planter der med største Fordeel efter de forskjellige mødende Omstændigheder, og i hvilken Orden de best kunde dyrkes eller opelskes. Stilen ønskede man saa fattelig, at denne Afhandling kunde tjene Landalmuen til sikker Veiledning. Afhandlingerne indsendes inden October Maaneds Udgang 1786. 40. Foren nøiagtig Beskrivelse over en beqvem, virksom og lidet bekostelig Maskine til at rense de forskjellige Kornarter paa Loen, strax efter at de ere udterskede, Selskabets anden GuldMedalje eller 50 Rdlr. Da Selskabets Hensigt med denne Priismaterie er at give Landmanden i Almindelighed et Verktøi i Hænderne, hvorved Arbeide og Tidspilde bespares, og i det mindste samme Hensigt vindes, som den sædvanlige Rensning forskaffer, saa maatte Forfatterne have de af disse Omstændigheder flydende Bestemmelser for Øjne. J øvrigt anmoder Selskabet Forfatterne enten, om mueligt, at indsende der Maskiner, som de foreslaaer, gjorte i det Store, eller og at geleide deres Beskrivelse med fuldstændige Arbejdstegninger, hvorefter det kan lade forfærdige Maskinen, for dermed virkeligen at kunne giøre Prøve. Afhandlingerne, eller Maskinerne med deres Beskrivelse, tilforn, udsat Premie for, indsendes inden October Maaneds Udgang 1785. 41. Omendskjønt Selskabet har havt Leilighed til at belønne en praktisk Afhandling om Meel=, Malt og Grynmøllers Indretning og Bygning, saa udsætter det dog fremdeles følgende Priismaterie: For den, som i en tydelig og grundig underrettende Afhandling viser, hvorledes Meel Malt= og Grynmøller, hvad enten de sættes i Bevægelse af Vandet, Vinden eller Heste, bør indrettes og bygges, for at gjøre deres største og fuldkomneste Virkning, Selskabets første Guldmedalje eller 100 Rdlr. Forfatterne, der agter at vinde Premien ved deres Afhandlinger bør i Forve en udvikle den rette Teorie for saadanne Maskiner, ikke blot grundet paa Reglerne for Ligevægten, men meget meere paa dem af Bevægelsen selv, saaledes, at de bevægende Kræfters Natur og Beskaffenhed, samt Delenes Rivning paa hverandre derved tages i Betragtning, og det hele grundet paa fuldstændige og oplysende Forsøg, samt Reglerne beviste, saa at de Maskiner, som derefter bygges, bliver til Hensigtens Øjemeed paa det fordeelagtigste sammensat. Ligesom Selskabet da herved paa den ene Side sættes i Stand til at bedømme de i saadan Afhandling angivne Reglers Fortrin for andre Skribenteres, maae Forfatteren selv paa den anden Side, deraf nøiagtig udlede Bestemmelserne for alle til en af de forhen nævnte tre Slags Mølleværker fornødne Dele, og vise deres Fortrin for de almindelige sædvanlige. Menda Resultatet af saadanne Undersøgelser vilde uden Tvivl blive uforstaaeligt for dem, som Selskabet agter at tjene med saadan en Afhandling, saa bør Forfatteren oplyse sin nedlagde Teorie med Tal=Exempler, og i den praktiske Deel forklare Anvendelsen deraf, alt i fattelige Udtryk og et almindelig tydeligt Sprog. Ligeledes maae Forfatteren, for desto mere Tydeligheds Skyld, geleide sin praktiske Deel med de tilhørende Grund og Opstals-Tegninger af Mølleværkerne og de res Deles Sammensætning i et af ham antaget Tilfælde hvori tillige maae gives Anviisning til at rense Kornet, samt at sigte Meel. Tegningerne forfærdiges efter en tydelig Ska le, og hvor mindre Dele af Verkerne bliver utydelige eller skjulte, aftegnes de for sig selv. (Fortsættelsen følger).