JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1790-05-17
Auction. J Slet Formiddag og følgende Dage, bliver paa Asmild=Kloster Hovedgaard Halds Amt, foretaget og holdet offentlig Auction over sammesteds afdøde salig Hr. Capitain Braems gode Ind- og Udboe, bestaaende af Pretiosa, Guld- og Sølv Medallier samt andre Myndt stykker, omtrent 1100 Lod forarbeidet Sølv, deels af Moderne og deels Gammeldags Arbeide, saa og endeel Kobber, Messing, Tin, Jernfang, fiine Dækketøier, andet got Linnet, og Sengeklæder, Sengesteder, Dragkister, andre Kister, Skabe, Borde, Stole, Speile, Porcelain, Glasse og Boutellier &c. Kiøkken og Bryggers=Redskaber, hele og Fierdings Ølltønder, Træe Melkebotter og andre Træekar; en Chaise, en Jagtvogn, en Arbeidsvogn med andet mere Gaards Redskab, et Gang sort Læder Hestetøi til 6 Bester, et dito af hvid Læder til 2de Bester, 7 Stkr. gode Køer, nogle Tønder Korn, fr. Rug, Byg, Havre og Boghvede, 10 a 12 Tønder godt Malt, og andet mere, som ikke for Vidtløftigheds Skyld her kan opregnes, men nærmere bliver at erfare af de derover trykte Cataloger, som henimod Auctionstiden ere at faae til Eftersyn hos Hr. Andreas Haarboe i Aalborg, Hr. Kiøbmand Sørensen i Hobroe, Hr. Raadmand og Postmester Stabell i Randers, Hr. Laurs Juul, i Skive, Hr. Apotheker Nielsen og Hr. Veiermester Giørup. i Viborg, samt hos Hospitalsforstander Niels Bertelsen ibid Lysthavende ville behage bemeldte Auctionssted og Tid at indfinde sig.
Viborger Samler, 1790-05-17
De Niels Madsen Kier, barnfød i Soelberg paa Morsøunder afg. Hr. Conferentsraad og Stiftamtmand Hauch i Viborg hans Gods, hvorfra han i Aaret 1783 har erholdet Frihedspas, hvilken han igien har overleveret mig som baandfaaet Pandt for rede laante Penge 32 skriver To og Tredive Rigsdaler, ved at udgaae fra sin Tieneste hos Hr. Provst Jansen i Nyekiøbing, tillige har absenteret sig ganske her fra Egnen, i steden for, efter Aftale, at indtræde i min Tieneste til sidstafvigte Michaelis 1789, saa seer jeg mig herved nødsaget, 3de Gange efter hinanden at lade bemeldte uden Pas herfra undvigte Karl efterlyse og tillige indkalde til at møde hos mig, for at clarere bemeldte sin Debit, ligesom alle og enhver forekommende ærbødigst anmodes, imod Betaling og en raisonabel Douceur, at tilkiendegive mig hans Opholdsted, for derefter at føje nærmere Anstalt. Det tiener til Efterretning at Karlen var 28 til 30 Aar gl., høi og klein af Statur, har blaa Øine og brunagtig og tynd HaarJølbyegaard paa Morsøe den 8 Martii 1790. Niels Tøfting. Niels Christensen Øster og Peder Jensen Heede, begge N af Reesen Sogns Strøelæder, som for nogle Aar siden ere uden Tilladelse bortreiste, uden at man siden har kundet erholde Kundskab om deres Opholdsteder, blive herved 3de Gange i Rad efterlyste, og paalagte at give personlig Møde til den i Forordningen af 20de Junii 1788 befalede Session for Schodborg Herred Bønfling Amt, da i Tilfælde af Udeblivelse, Følgerne blive for deres egen Regning. Tiden naar Sesionen foretages, bliver i den Viborg Samler bekiendtgjort. Orgaard og lille Heedegaard i Resen Sogn d. 22 Apr. 1790. Abreth Nielsen, Jeppe Christensen, Lægdsmænd. a Huusmand Thomas Christensen Beck, som beboede et udi Øls, beliggende udi Aalborghuus Amt, Hindsted Herred, min Svoger Kammerraad Ferslew paa Friisholt og mig undertegnede tilhørende Huus, den 23de Martii sidst ved Døden er afgangen, uden at have efterladt sig nogen Livs Arvinger, og da hans efterladte Enke Else Hansdatter ei har kundet opgive nogen i Live ham beslægtet, bekiendtgiøres desaarsag dette Dødsfald trende Gange i Rad udi den Viborger Samler, eftersom Stervboens fattige Tilstand ikke formaaer anden Jndkaldelse eller Proclamas Udstedelse, med Anmodning, at saavel Arvingerne, om nogen skulle være til, som og Stervboens Credi- og Debitorer til 6te og 12te Ugers Dagen efter Dødsfaldet, ville indfinde dem udi Stervboestedet hvor Skiftet videre forerages og fremmes. De 2de første, for at observere deres Ret, og tillige at fremkomme med saadanne Beviisligheder, som Loven befaler, og de sidste, at betale hvad de ere pligtige. Hobroe den 26 April 1790. Søren Sørensen.
Viborger Samler, 1790-05-17
En Skriverkarl som kan fremvise gode Attester om sin Opførsel og Duelighed, søger Condition som Foged, i Mangel deraf som Skriverkarl, enten nu strax eller til St. Hansdag. Anviisningen giver Klokker Randrup i Viborg.
Viborger Samler, 1790-05-25
Jndsendt fra Fyen.) Tordi dette Aar har frembragt en usædvanlig mild ) Vinter, mon det derfor kan blive Beviis, at Naturen ikke er svækket, da i hvor usædvanlig mild end Vinteren har været, er dog ikke en eneste Bøg seet udsprungen for nogle Dage op i Maji, da derimod saadant, i en mere frossen Vinter i vor Tiid er skeet den 12 April og som deres Bøger, der aarlig har optegnet Veierligget, noksom kan bevidne; men ligesom een Svale giør ingen Sommer, saa bliver det og en Følge, at dersom Naturen igien vil tiltage i et mildere Væsen, saa kan flere slige Vintere her S. 290 s. efter ogsaa fornemmes, men hertil skal andre Asspecter, da dette eene Exempel i ingen Maade kuldkaster Skriftens Ord: at Jorden ældes som et Klædebon, thi fordi et mildere Aar af og til kan indfalde, deraf følger ikke, at Naturen igien tiltager i gammel Frugtbarhed, men dersom man kan opleve at fremvise nogle Aars continuerende Væsen i samme, saa har man bedre Grunde til sin Formodning. Den som forhen har yttret sig med den Meening, at Verden er i sin Aftagelse, og som med adskillige Beviser da er lagt for Dagen, bærer endnu største Tvil, at slig Aar, som dette, skal i en continuerende Række maaskee ikke saa hastig igien opleves, da dog saadant i forrige Tider ikke var saa usædvanlig, og om afvigte milde Vinter vil afføde et meere frugtbar Aar, det lærer Tiden, men til dette som er skrevet, vilde den Wiborger Samler lægge Mærke, da han maaske om faa Aar igien faaer en langt anden Meening, end den, han tilforn har yttret sig med. Nok er det, at Tiden vil lære, hvor mange Vintere vi faaer i Rad, som vil efterligne forbiegangne, og naar dette ikke skeer, bliver Skriftens Ord noksom stadfæstet, at Jorden ældes som et Klædebon, og meere behøves ikke at indvende for den Tvivlende, der ikke troer noget uden hvad han selv seer, og om han end her kan noksom faae Troen i Hænderne, saa forbliver han dog i sin Vantroe, indtil han anderledes af egen Erfaring bliver overbeviist.
Viborger Samler, 1790-05-25
(Jndsendt.)¬ J Samleren Nr. 20. Side 284 og 285. læser manen Elegie, foranlediget ved Frue Stiftamtmandinde de Schouboes Død den 5te Maji, hvis Motto er: Qvis desiderio sit pudor ant modus Tam care capitis: Om Hr. Forfatteren nu første Gang viser sig som Bardens Søn, er mig aldeles uvitterligt; men næsten nødes jeg at troe det; da han heele Verset igiennem ytter en Samling af høitstigende og lavtfaldende, ja ofte meeningløse Tanker, formodentlig alt for meget stolende paa den kiere Madames Licentiæ poeticæ Gunst. Det er sandsynligt, at vores Hr. Autor, blot kiender berørte agtværdige Dame af Navn, uden ret at kiende hendes virkelige Carakteer, og de Betingelser, under hvilke hun rækker hielperige Hænder til den synkende Barde, saavidt jeg har den Ære at kiende denne Dame, saa tillader hun allene sine sande Høiagtere og Yndlinger, efter Omstændigheder at forkorte, sammendrage eller afbryde Ord eller Stavelser, dog saaledes at den væsentlige Meening aldrig tabes; men aldrig tillod hun, at man frembragte tankeløse og meningløse Udtrykke, for at faae udpint en selvvalgt Endelse eller et særfindet Versemaal Enhver Deel af de skiønne Videnskaber, og enhver enkelt Deel af den hæderfulde og næsten guddommelig Digtekunst, have sine uryggelige Grunde i Naturen, hvorpaa de ere og maa være byggede. Hvor Grund støtterne mangle, for en opførende eller allerede opført Bygning, der bliver i første Fald ingen ordentlig, og i sidste Fald en urigtig, svag og faldefærdig No 292. N. Dette forudsat, som aldeles afgjort og Bygning. vende vi os nu til Betragtningen over unægtelig, Elegier og deres Natur. En Elegie er og bør efter sin Natur være en høitidelig Sang, hvori den Syngende udtrykker stærkt, tydeligt, høit og passende hans Siels sørgelige Følelser. Malerierne i samme maae ei være overspændte til Meningløshed, mindre satte paa Skruer, i begge Fald ere de unaturlige, urigtige, og Beviis for, at Maleren ei vilde skildre det, han virkelig følede; men det han sværmende troede sig at føle, og vilde paabyrde andre, at han følede. Saaledes er den, for os havende og anførte Elegie, ganske meningløs, fuld af overspændte og urigtige Lignelser, uforstaaeliggjort ved Parentheser uden Parenthesers Tegn, Commata, Raabs= og BeundringsTegn urigtig brugte: Kort, heele Stykket er under Critiqve, og skulde aldrig være den værdig, naar det ei skede for at hædre og rense Wiborg Samler(som et agtværdig Periodisk Skrift) fra slige umodne og ufordøielige Sager.
Viborger Samler, 1790-05-25
Kiøbenhavn den 11te Maji. Efter Forlydende vil Hans Kongelige Høihed Kronprindsen atter foretage en Reise til Holsteen, efterat Exerceertiden er til Ende, som begynder med Junii Maaned, og hvortil Nationalerne ere blevne indkaldte.
Viborger Samler, 1790-05-25
Vor Observations Escadres Bestemmelse er endnu ubekiendt. Det heder, at den med det første skal giøre et Krydstog i Nordsøen, og herefter ligge i Sundet. a 300 Altona, den 14 Maji.
Viborger Samler, 1790-05-25
Efter en over Holland i Dag indløben Skrivelse fra Madrit, bleve Søerustningerne i de Spanske Havne drevne saa stærkt, at en Flaade af 30 Linieskibe skulde i Slutningen N. 203 E af Maji Maaned være seilfærdig. Det største Skib iblant de allerede seilfærdige er Verdens Forløser paa 120 Kanoner. - Den nye Afgivit af 5 Procent i de Spanske Havne, imod hvilken man klagede, er bleven nedsat. – J alle Engelske Søhavne har man paa det ivrigste begyndt at presse Matroser. Natten imellem den 4de og 5te hujus, da Presningen begyndte, fik man allene i London 2100 Matroser. Frivillige Hvervehuuse ere og aabnede i alle Havne.
Viborger Samler, 1790-05-25
Hamburg den 15de Maji. Følgende er Anledningen til de Tvistigheder, som formodentlig ville foraarsage et Fredsbrud imellem Storbrittanien og Spanien.
Viborger Samler, 1790-05-25
J Aaret 1786 bleve 2 Skibe udrustede fra Bengalen, for at giøre Opdagelser paa de nordvestlige Kyster af America, og der at drive Handel. Det eene af dem har man aldrig hørt noget til, siden det forlod China. Det andet, hvorpaa Hr. Mears, en indsigtsfuld Engelsk Officeer, befandt sig, kom, efterat det nogle Maaneder havde opholdt sig ved Americas nordvestlige Kyster, og havde en tidlang været indspærret i Jsen, tilbage til China med en anseelig Ladning af Pels verk. Hr. Mears havde paa denne Reise seet nok, for at overbeviise sig om, at man paa denne Kyst kunde drive en temmelig fordeelagtig Handel, da Jndvaanerne vare venskabelige og færdige til, at begynde en Handel.
Viborger Samler, 1790-05-25
J Aarene 1788 og 89 bleve 4 Skibe udrustede fra China, for at fortsætte de af Hr. Mears paa den første Reise havte Fordeele og gjorte Opdagelser; Handelen blev dreven med den beste ele, og blev vigtig for Nationen. Hr. Mears fandt ogsaa en Plads, som var skikket til Skibsverf, og byggede og udrustede virkelig et Skib, som var det første Forsøg af dette Slags i hin Verdendeel. Skibet skulde udforske Archipelagus ved St. Lazarus og Sundet ved Juan de Fucca. -J Midten af forrige Aar var denne Handel ved Hr. Mears Virksomhed og kloge Bestræbelser bleven saa blomstrende, og havde udbredt sig saa meget, at man begyndte der, ligesom i Hudsons Bay, at oprette Factorier og Handelshuuse, og gjorde flere Opdagelser i adskillige Egne af samme Kyst og i Sundene af det der værende Archipelagus, hvorhen endnu ingen Europæer havde vovet sig. J Nootka Sund var næsten en Colonie indrettet, som et Faccorie til Handel, da en liden Escadre af Spanske Krigskibe, som en Søe-Officeer og en Mand af høi Rang commanderede, borttog To af Skibene, og sendte Mandskabet af samme, uagtet alle Forestillinger, til Mexico. - Hr. Mears var den Gang lykkeligviis i China, og da han havde faaet Efterretning om alle Omstændighederne, kom han for nylig med det ostindiske Skib, Ganges tilbage til Engeland, og forelagde Hr. Grenville en Beretning om Sagen, som har ladet den komme til Hs. Storbrittaniske Majestæt.
Viborger Samler, 1790-05-25
Hamburg den 18de Maji. Man har erholdt den bekræftede Efterretning, at ei aleene den Lybske Skipper Lange, som har 12,000 Rdlr. Contant om Borde, men og Skipper Hasse med 9000 Rdlr. Contant, ere blevne tagne af de Svenske. Begge Skibene ere afgangne, førend man havde erfaret det mindste af den Svenske Erklæring, at Penge vare at ansee som Contrebande.
Viborger Samler, 1790-05-25
Fra Stockholm berettes paa ny, at der skal være forefalden en Træfning imellem Russerne og de Svenske, i hvilken de sidste skal have havt endeel Fordeele, men Kongen være bleven blesseret paa sin venstre Arm. Den Russiske General Denisow skal være død.
Viborger Samler, 1790-05-25
Høiesterets afsagde Domme. Torsdagen den 22 April 1790. Rosenstand. No. 200.
Viborger Samler, 1790-05-25
Kammerherre Hans Helmuth, von Lüttichau med flere, c. Uldall.
Viborger Samler, 1790-05-25
Proprietair Jens Nellemann med flere. Commissariernes Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr. E. 295 s.
Viborger Samler, 1790-05-25
Løverdagen den 24 April. Schønheyder. No. 91. Cancellieraad Jacob Bilsted, c. General-Adjutant Thøger Aboe. Uldall.
Viborger Samler, 1790-05-25
Naar Cancellieraad Jacob Bilsted inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse til General Adjutant Thøger Aboe erlægger saavel de i Følge Brevet af 9 Maji 1788 for de omtvistede Eiendomme udlagde 6170 Rdlr. som hvad General Adjutanten siden den Tid i Anledning af bemeldte Eiendomme mere end indtaget, haver udgivet; det sidste saaledes som han i Mangel af Beviis delig vil bekræfte og alt med 4 proCto. aarlig Rente fra Udlæggenes Dato bør General Adjutant Aboe efter eget Tilbud til Cancellieraad Bilsted paa dennes Bekostning udstæde lovlige Skiøder paa Eiendommene og aflevere ham disse i tilbørlig Stand; hvorimod han for Cancellieraadens videre Tiltale i denne Sag bør frie at være. Men saafremt Citanten ikke inden foreskrevne Tid præsterer ovenmeldre Betaling, bør Contra Citanten for hans Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1790-05-25
Mandagen den 26 April. Rosenstand. No. 153. Agent Conrad Hansen, cont Henrich Wædell. Uldall. Landstingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Proces Til Justitskassen betaler Citanses Omkostninger ophæves. ten som Tabende 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1790-05-25
Tirsdagen den 27 April. Sorenskriver Christen Tobiesen, c. Wivet. No. 40. forrige Actor Proc. Henrich Bull. Brorson. Commissariernes Dom bør ved Magt at stande. Onsdagen den 28 April.
Viborger Samler, 1790-05-25
No. 143. Hof=Bogtrykker Nicolai Møller og Viinhandler Johan Erich Glas Schønheyder. sing, contra Christiana Fridericha Frisch, afgangne Hof-Conditor Uldall. Møllers Efterleverske.
Viborger Samler, 1790-05-25
Afgangne Hof-Conditor Johan Matthias Møllers 9 Børn af første Ægteskab, bør være berettigede til af fornævnte deres Faders Boe at erholde de omtvistede af det Kongelige Admiralitets- og Commissariats=Collegio til Eieren eller Jhændehaveren udstædte 9 Stkkr. Obligationer i alt til Beløb R. 296 s. 3600 Rdlr. som deres særskilte Eiendomme Forlods udleverede, tilligemed de for samme fra Faderens Dødsdag den 10 April 1788 indkomne Renter. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Contra-Citantinden som Tabende 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1790-05-25
Torsdagen den 29 April. Capellan Hr. Christian Schandorff No. 190. Aagaard. contra Byefoged Tolstrup og SogUldall. nepræst Hr. Christian Fabricius.
Viborger Samler, 1790-05-25
Den paa Byefoged Ulrich Christian Tolstrups Reqvisition den 3 Febr. 1789 effectuerede Udlægs Forretning, for saavidt ham ved samme er givet Udlæg for sin Fordring hos Sognepræsten i Schanderborg Hr. Christian Fabricius i dennes Andeel Korn og Qvægtiende af Schanderup og Stilling Sogner, bør uefterrettelig at være, og ikke blive Capellanen Hr. Christian Schandorff til Hinder i at nyde betalt sin tilgodehavende Løn. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Byefoged Tolstrup som Tabende 5 Rdlr. Aagaard. No. 191. Dito contra Dito. Uldall.
Viborger Samler, 1790-05-25
Den paaankede Kiendelse af 9 Martii 1789 bør uefterrettelig at være, hvorimod Capellanen Hr. Christian Schandorff bør være berettiget til, i Sognepræst Hr. Christian Fabriciusses Andeel Korn- og Qvægtiender af Schanderup og Stilling Sogner at erholde lovlig Udlæg for sit tilgodehavende efter Birketings Dommen af 19 Febr. 1789 næstefter hvad der endnu maatte staae ubetalt tilbage af den Summa, paa hvilke Herredsfoged Kier den 23 Aug. 1788 i bemeldte Tiender haver faaet udbetalt. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Byefoged Tolstrup som Tabende 5 Rd. Løverdagen den 1ste Maji. No. 261. Procurator Rasmus Lange efter Kongelig befaling, contra Deel. Haagen. Jørgen Olsen. De ergangne Domme bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Jørgen Olsen bør arbeide i fire Maaneder i Tugthuuset. No. 262.
Viborger Samler, 1790-05-25
Procurator Caspar Gottlob Schmit efter Kongelig befaling, c. DelinWivet. qventen Mads Pedersen. Mads Pedersen bør hensettes til Arbeide i Wiborg Tugthuus i 4 Aar. c. 297 s.
Viborger Samler, 1790-05-25
No. 266. Secreterer Peter Hersleb Aagaard efter Kongelig befaling, contra Rosenstand. Del. Jan Olsen. Raadstue-Rettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Jan Olsen tillige bør erstatte Værdien af det Stiaalne, efter den Priis, de Forurettede, under deres Eed trøster sig derpaa at sætte. No. 267. Proc. Caspar Gottlob Schmidt, efter Kongelig befaling, contra Lange. Delinqvent Andreas Normann. Raadstue-Rettens Dom bør ved Magt at stande.
Viborger Samler, 1790-05-25
Dødsfald. Den 23 Maji paa Hostrup, Madame Kirstine Tolstrup, fød Sundbye, i sit 72de Aar.
Viborger Samler, 1790-05-25
Bekiendtgiørelse. øverdagen den 15de denne Maaned, om Aftenen Kl. 9 1/2 Slet, har det behaget Gud, ved en sagte og rolig Død, herfra at bortkalde min i Livet høist elskelige Svoger, Høiædle og Velbaarne Hr. Christen de Linde, som opholdt sig herpaa Gaarden, hvilket jeg, paa den nu brugelige Maade, herved giver mig den Ære at bekiendtgiøre den Afdødes, mine Paarørende og Venner. Bidstrup den 18de Maji 1790. K. R sal. Lichtenberg.
Viborger Samler, 1790-05-25
Da nogle have behaget at giøre mig til Forfatter af det i dette Aars Samler No. 9, S. 108 o. f. om Qvægsygen Jndrykkede, saa skulle jeg ikke undlade herved at melde, at samme med de deraf følgende Stridigheder, er mig aldeles uvedkommende. Wiborg, den 21 Maji 1790. Rogert, M. D.
Viborger Samler, 1790-05-25
Ved Proclama, som er bekiendtgjort for Nørre Jyllands og Rinds Gislum Herreders Ret, ere Credi og Debitorer efter ved Døden den 9de i denne Maaned afg. Mette Christensdatter, Selveier Willum Jensens Hustrue af Ertrup udi Fieldsøe Sogn, indkaldede at indfinde sig til de i Loven befalede Tider, efter allernaadigste Placaten af 26 Martii sidst, hvorhos tillige er bestemt en Skiftesamling paa mit Contoir førstkommende 6te Julii Kl. 10 Formiddag. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Wiborg den 21 Maji 1790. N. Sehestedt.
Viborger Samler, 1790-05-25
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling dat. Christiansborg Slot den 3die April 1790, og læst for vedkommende Ober= og Underret, indkaldes herved 3de Gange efter hinanden alle de, som i nogen Maade have noget at fordre eller afgiøre i afg. Hr. Anders Raarup, forhen Sognepræst for Ølsted Meenighed og Provst i Hatting Herred, Aarhuus Stift, hans Stervboe, at de sub poena præclusi & perpetui silentii, inden Aar og Dag fra høibemeldte allernaadigste Bevillinge Dato anmelde for den Geistlige Skifteret i Hatting Herred og beviisliggiøre deres muelige Fordringer og Mellemværende. Vedkommende Myndige og Umyndiges Værger have sig selv at tilskrive, om de fortie deres og deres Myndlingers Ret; thi efter den allernaadigst befalede Tids Forløb er hverken Skifteretten eller Stervboets Arvinger ansvarlig for noget Krav, der kunde flyde af den Afdødes 40 Aars Provste Embeds-Førelse eller hans øvrige Ansvar. De som ikke kunde møde eller lade møde ved de forefaldende Skiftesamlinger, som ei endnu kan berammes, ville behagelig henvende sig til den Geistlige Skifteforvalter i Hatting Herred, Hr. Provst Schandorff i Tyrsted Præstegaard ved Horsens.
Viborger Samler, 1790-05-25
Endskiønt Vi ikke have Grund til at formode noget Ankrav til os i Anledning af det os allernaadigst anfortroede Raadmands Embede, have vi dog, for at forekomme Fordringer og Ansvar i Tiden, allerunderdanigst ansøgt og erholdt følgende allernaadigst Bevilling. Cytimus 4 Rdlr. H. i Christian den Syvende, af 179 C. Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, c. 299 s. Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi efter Raadmændene Christian Tolstrup, Christian Klein og Thomas Wissing af Vor Kiøbstæd, Viborg, udi Vort Land Nørre-Jylland, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Viborger Samler og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle og enhver, som maatte formeene sig at have noget hos dem at fordre, der maatte reise sig fra det dem allernaadigst anbetroede Raadmands Embede, for den forbigangne Tid indtil forrige Aars Udgang, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn den 22de Januarii 1790. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen.
Viborger Samler, 1790-05-25
J Kraft deraf bliver hermed paa bevilget Maade alle og enhver, som maatte formeene sig at have noget hos os i forberørte Anledning til afvigte Aars Udgang at fordre, indkaldede sub poena præclusi & perpetui silentii, inden Aars og Dags Forløb fra undertegnede Dato for os at anmelde og bevise saa Wiborg den 10de Maji 1790. dant deres Krav. Tolstrup. Klein. Wissing.