JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
Den 20de Mai er Præsten ved Weysenhuset i Kiøbenhavn, Doctor og Professor Theologi Hr. Andreas Birch beskikket til Sognepræst ved Domkirken i Roeskilde, samt Provst over Byen og Sømme Herred i Sielland. Student Ole Borch ligesaa til Sognepræst for Giødvad og Balle Meenigheder i Aarhuus Stift. Den 27de May er residerende Kapellan Hr. Christian Rieffestal confirmeret som Sognepræst for Munkeboe Meenighed i Fyen. Residerende Kapellan Hr. Claus Pavels beskikket til Sognepræst for Hirschholms Meenighed i Sielland. Residerende Kapellan Hr. Friderich Nislev ligesaa til Sognepræst for Agerschou Meenighed i Ribe Stift. Student Andreas Søeborg ligeledes til Sognepræst for Neuling, og Sinding Meenigheder i Ribe Stift. Hører Christian Cramer ligesaa til Sognepræst for Røgen og Spo rup Meenigheder i Aarhuus Stift. Student Friderich Arenz Krog ligesaa til residerende Kapellan for Eidangers Præstegield i Aggershuus Stift. Jens Paludan, Jnformator ved Weysenhuset i Kiøbenhavn, ligeledes til residerende Kapellan for Rachestads Præstegield i Aggershuus Stift. Student Hans Mossin Schiødt ligesaa til residerende Kapellan for Thunøe Præstegield i Aggershuus Stift. Hof- og Stads Rets Assessor Adam Gotlob Müller ligeledes til Assessor i Kiøbenhavns PolitieRet. Den 3die Junii er Commandanten i Citadellet Friderichshavn, Generalmajor Hinrich Ernst von Peymann udnævnt til Medlem af Over Brand= og Vand Commissionen i Kiøbenhavn. Samme Dag er Student Simon Jacob Oman confirmeret som Skibspræst paa et af det Kongelig octroierede danske asiatiske Compagnies til China eller Ostindien bestemte Skibe, og Student, Ole Bech Moss ligesaa som Kapellan pro Persona til Hofs Præstegield i Aggershuus Stift. Den 10de Junii er Brandmajor Johan Peter Bøye Junge, efter Ansøgning i Naade entlediget fra hans hidtil havte Embede, som Brandmajor i Kiøbenhavn, samt derhos udnævnt til Medlem af Over-Brand= og Vand-Commissionen. Samme Dag er Herredsfoged Jesper Jespersen beskikket til Fuldmægtig ved Raadstueskrivercontoiret i Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-17
J Tallotteriets 739 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Kiøbenhavns No. Aar at uansk tenant.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Post-Tidender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Juli. nihuus. ne. Mandagen, den 20 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Jnspruck, den 29de Mai. De lønnede Embedsmænd og Studenterne have endnu ikke faaet Tilladelse at torde drage ud; men skalde Krigsfaren, blive stor, vil man ogsaa opfylde disses Almeenønske, at torde stride for Fædrelandet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Jnspruck, den 1ste Junii. Hver Dag drage her nye Sogne med Skarpskytter og Milice i Feldten. Der er Folk, som Klipper deriblandt. Jngen Rang, iagttages derved, midt iblandt Bønderne ere adelige Embedsmænd og Studenter. Alle Herskaber giøre Militairtieneste og Hovreiser med deres Heste. J Dag er her trykt følgende Bekiendtgiørelse: Kiære tyrolske Landskab. Den Jver, hvormed hver troe Tyroler for den bedste Keiser og for Fædrelandet griber til Vaaben, har alt ofte rørt mig til Taarer, og jeg ønskede at være riig nok til at belønne alle disse fortreflige Mænd. Men da jeg er for uformuende til at giøre dette, vil jeg dog, som Medstand, og Jndbyggerinde af Tyrol, efter min Ævne, lægge nogen Forraad af Guld- og Sølv-Uhre, Tobaksdaaser, Knivsbestik, og Medailler sammen, og efter fuldbragt Kriig med egen Haand overgive disse, som et Tapperhedsminde, til dem, der især have udmærket sig. Lad de samtlige Skarpskytter og øvrige Landsforsvarere dette vide, med Forsikkring, at jeg hos Hs. Majestæt Keiseren, min kiæreste Brodersøn, med al Eftertryk vil vide at rose deres Mod og Troeskab. Maria Elisabeth.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Jtalien, den 28de Mai. Lombardiets Jndvaanere have adskillige Stæder gjort Opstand mod de Franske, hvilke Uroeligheder have givet Anledning til alvorlige Optrin. Buonaparte maatte derfor i største Hast vende tilbage til Mayland, og marcherede selv med et Corps Tropper mod Jnsurgenterne. J det lidet, men faste Sted Bucosto, skiød Jndvaanerne paa de franske Tropper, der efter megen Blodsudgydelse tilsidst beholdt Overhaand, og stak Byen i Brand. J Pavia gjorde Jndvaanerne endnu stærkere Modstand, og modtoge de Franske med en Steen- og Kugleregn. J Mayland udstædde derpaa Commandanten Despinøy den 23de den Befaling, at ingen ved Nattetider maatte gaae ud af sit Huus, eller sin Bod; at alt Sammenløb paa Gaderne skulde være forbudet, og Opæggerne inden 24 Timer straffes med al militair Strænghed. Ogsaa udstædde Buonaparte en meget alvorlig Bekiendtgiørelse. Da Religionen tiener til Paaskud for disse blodige Optrin, har Ærkebispen af Mayland i egen Person begivet sig til de insurgerte Stæder, for at tilbagebringe Roligheden, samt i et Hyrdebrev erklæret, at den franske Republik har erklæret sig Lombardiets Ven, og lovet den catholske Religion bestandig Baskyttelse; hvorfor Præsterne skulde formane Folket til Troeskab. Da May lænderne ogsaa ere misfornøyede over de store udskrevne Contributioner ere Terminerne noget forlængede. Mayland er der hæftet over 70 Personer, som Stiftere af disse Uroeligheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Paris, den 3die Junii. Uagtet Feldttoget ved Rhinen nu ogsaa er aabnet, vedvare dog Rygterne om redsunderhandlinger med Østerrig, og en nærforenye F. staaende Fred med denne Magt meget levende, og synes ikke ugrundede. (Maylands Erobring - siger et privat Brev derfra – synes at tvinge Keiseren til Fred, og er man her gandske ærligen redebon dertil; men alle Gemytter have derimod en stærk og øiensynlig Tilbøyelighed til Krigens Fortsættelse med Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Kaminier, den 12te May. Fra Constantinopel, har man Efterretning, at der er foregaaet en Forandring, i Ministerio. Rachid Effendi, som alt eengang har beklædt en Reis Effendis Post, og er bekiendt af sit fredelige og moderate Sindelag, har faaet denne Post paa ny. Da Reis Effendi, som Minister for de udenlandske Anliggender, har stor Jndflydelse paa det tyrkiske Statsystem, er det at vente af denne Ministers Sindelag, at Porten ikke indlader sig i nogen Krig. Alt, hvad man har udspredt om misfornøyede Polakkers Jndfald Ukraine, og et paa den forhenværende polske Confæderationsraad Scotnick beganget Mord, og en ny Confæderation af disse Misfornøyede, er aldeles (?) ugrundet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Wien, den 1ste Junii. Efter Forlydende har Keiseren af Arvelandenes høye Adel og Geistlighed æsket en frievillig Gave paa 20 Millioners Gylden, som overordentligt Bidrag til Krigsrustningerne, og det saa, at de første 5 Millioner inden 15 Dage skulle afdrages. Republiken Venedig har sendt tre Senatorer til Buonaparte, for at slutte en formelig Neutralitete Tractat, og vil tillige sammendrage alle sine Tropper, de nødvendige Garnisoner i Verona, Bergamo, Brescia, Vicenza, og Chiuso undtagen, i en Leir ved Padug, for at give deres Neutralitet mere Vægt; hvorom og til vort Hof alt er gjort en Erklæring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Neapel, den 21de May. Prindsen af Belmonte, der var sendt til Genua, hos den derværende franske Gesandt Faypoult at fornemme den franske Regierings Sindelag, i Henseende til en Fred med Neapel, er kommen tilbage derfra; og er derpaa i Kongens, Dronningens (!), og Ministeren Actons Nærværelse bleven holdet et stort Statsraad, hvori det Forslag, at indlade sig i Fredsunderhandlinger med Frankerig, forkastedes, og det yderste Forsvar blev besluttet. Nu føyes i al muelig Hast de største Krigs- og Forsvars-Anstalter. Uagtet vor Krigsmagt alt beløber sig til 30000 Mand, skulle dog saa hurtig som mueligt 40000 Mand udskrives og væbnes i begge Sicilierne. Adelen og Geistligheden ere opfordrede af alle Kræfter at medvirke til Rigets Forsvar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
(Efter andre Tidender skulde 130000 deels Lazzaronis, deels andre Jndvaanere, have tilbudet sig at gribe til Vaaben. Et uventet Særsyn i et Land, hvor man for revolutionaire Forseelser har fundet det fornødent at hæfte 14000 Personer).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Rastadt, den 3die Junii. Mere end 20000 Mand fra de keiserlige Armeer ved Rhinen begive sig med for certe Marcher til Tyrol, for at giøre de Franske Jndrykningen stridig, de erstattes ved et lige Antal, der den 20de eller 25de Mai sætte sig i March fra Gallizien, som en her fra Lemberg ankommen Coureer mælder. Ogsaa ere fra Bannatets, Sclavoniens, Croatiens og Ungerns Grændser 12 Batailloner marcherede at forstærke General Beaulieus Armee. Forresten troer man, at disse Anstalter ere ufornødne, og Fredsunderhandlingerne i bedste Gang. Fra Basel skriver man, at Grev Collorede den 30te Mai er reist igiennem denne Stad, og har taget sin Vey til Paris, ligesom man paa den anden Side veed, at Grev Metternich er reist til London. Man troer, at han af Keiseren har Fuldmagt til at slutte Fred paa det nyeste af Directoriet gjorte Forslag. (Ovenstaaende Beretning om de 20000 Mand, der fra Rhiinarmeen, hvor de dog langt fra ikke synes overflødige, rykke til Tyrols Forsvar, samt de 500, endnu brugelige Jnvalider, som fra Wien sendes derhen, contrasterer paa en høystpudseerlig Maade med følgende). Roverede, den 31te May. Alle Tyroler ere besiællede af en almeen Enthusiasme til Landets Forsvar; især bidrage Studenterne meget dertil. Foruden Grændsebesætningen støder endnu en tyrolsk Armee paa maaskeet.) 50000 Mand til Beaulien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
London, den 10de Junii. Ministeriet skal i Gaar ved Telegraphens Hielp have fra Deal faaet Efterretning om de ved Rhinen begyndte Krigsoperationer; men efter Ønske maae de vel ey have været, siden man ikke har bekiendtgjort noget derom. Oppositionsbladene ansee det som afgjort, at Keyseren maa slutte en Separatfred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Vore Fonds befinde sig ved denne Leilighed ikke saa gandske vel. af Af private Breve fra Compagniets Betiente har man efterstaaende Bekræftelse paa de forhen indløbne ubehagelige Beretninger om et Slags Oprør imellem Militairet i Ostindien. Den 25de Bataillon Seapoys skulde nemlig indskibes til Batavia, men vægrede sig. Generalgouverneuren befalede, at den skulde aftakkes. Den vilde ikke strække Gevær. Han beordrede altsaa den 29de Bataillon Seapoys med skarpe Patroner, for at afvæbne de Modtvillige, som endelig maatte krybe til Korset. Nogle Dage derefter vægrede 4 Batailloner Jndfødte sig ved at gaae til Ganjam, hvorhen de vare commanderte; og paa stode, iblandt andet, at den 29de Bataillon skulde først straffes, fordi den havde skudt paa den 25de.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Efter de nyeste Depecher fra Bengalen var denne Jnsurrection endnu ikke hævet; hvorfor Regieringen af Forsigtighed havde maattet sende det i Dum-Dum liggende Artilleriedepot til Fortet Caleutta. Man vil endog meene, at der hersker stor Misfornøyelse imellem Officererne i Compagniets militaire Tieneste, og at de correspondere over hele Landet med hinanden. Generalgouvernementet skal i en udfærdiget Proclamation have erklæret at det ventede et trøsteligt Svar angaaende Officerernes Avancements, og at enhver af dem, som, enten for Upasselighed eller af private Aarsager, ønskede at gaae tilbage til Europa, skulde faae Tilladelse dertil, og ligefuldt beholde Løn og Rang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
J Jamaica-Avisen fra 16de April bekræftes det, at den Expedition af 4000 Engelskmænd, som den 22de Martii vilde angribe Franskmændene i Leogane paa St. Domingo, er dreven tilbage, og havde den 25de maattet seyle derfra igien. Derimod skal en engelsk Fregat ved Øen Desinde have erobret et franske Transportskib med 500 Soldater, der vare bestemte til Guadeloupe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Stockholm, den 7de Junii. Regieringen har udfærdiget en Taksigelses Proclamation til Jndvaanerne i Finland, hvilke ved den øiensynlige Krigsfare havde med saa megen Fædrelandskierlighed frievilligen tilbudet sig at gribe til Vaaben. Af de idelige Conferencer, som Baron Budberg har med de fornemste Lemmer af vort Ministerium, slutter man med god Grund, at den gode Forstaaelse mellem begge Hoffer igien er fuldkommen bragt i Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Maynstrømmen, den 11te Junii. Man seer nu hvor Dag det Hovedslag imøde, som skal afgiøre de ulykkelige Lahn-Egnes Skjebne. Franskmændene have besat Dillenburg, Herborn, og Weilburg. J sidstmeldte Stad forefandt de et keiserligt Magazin, som Østerrigerne ved deres Bortmarch vilde opbrændt, men som efter Borgernes indstændige Begiering blev skaanet. Neuwied er ligeledes besat af de Franske, som have frataget General Fink 12 Kanoner og 4 Faner. Witzlar har endnu keiserlig Besætning. Fæstningen Ehrenbreitstein er vel indspærret af Franskmændene, men da den har en Garnison af 4000 Mand og 9 Maaneders Proviant, saa har den intet at befrygte, med mindre Vandet skulde blive den afskaaret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Et Rygte siger, at de til Jtalien beordrede 30000 Mand fra den Wurmerske Armee have faaet befaling at forblive ved Rhinen. Den forskandsede Leyr, som Grev Wurmser til Manheims Beskyttelse har formeret ved Mundenheim, bliver 20000, og en anden ved Schwetzingen 15000 Mand stærk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Nederelven, den 17de Junii. Den engelske Paketbaad med de Londonske Breve af 3die Junii er, efter Capitain Ackergreens Udsigende, taget af den franske Kaper Republicain, og opbragt til Viessingen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Af de i Dag indløbne Breve fra Paris af 9de Junii sees, at Directoriet havde forkyndet Femhundredesraadet, hvorlunde Sambre= og Maas=Armeen paa begge Sider af Rhinen agerede offensive, havde slaaet Østerrigerne paa Hundruck, vare gangne over Siegfloden, og havde uddrevet Fienden af alle hans Positioner, hvorved han havde mistet 2400 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
J Constantinopel har den franske Gesandt Verninag den 26de April havt en meget brillant Audience hos Storherren, ved hvilken Leilighed Gesandten har holdet en til Tidernes Tarv passende Tale, som blev besvaret af Storviziren i Storherrens Navn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Frankfurt, den 11te Junii. Østerrigerne samle sig af al Magt paa den høyre Side af Rhinen, og det lader, som Erkehertug Carl vil giøre alt mueligt, for at holde den fremilende Fiende tilbage. Den hele østerrigske Armee, som fra Frankfurt til Lahnen kommer til at staae imod de Franske, bliver over 80000 Mand stærk, de 12000 Mand iberegnede, som Greve Wurmser har afgivet. Denne Armee skal agere offensive. General Werneck staaer med sit Corps paa hiin Side Homburg og Friedberg. To Mile herfra er der afstukket en keiserlig Leyr, imod hvilken der er protesteret, siden det er paa hessisk Grund. De franske Forposter gaae fra Wetzlarkanten lige til Braunfels og Aften. Det fra Lahnen fremrykkende franske Cavallerie er ypperligt, og Franskmændenes Forhold er overalt, hvor de komme frem, særdeles godt. Worms, Speyer, Neustadt, og den hele venstre Rhiinbredde lige til Maynz, ere i Franskmændenes Vold. Greve Wurmser er ogsaa med den største Deel af sin Armee gaaet over Rhinen ved Manheim, gade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Hanau, den 8de Junii. Fra alle Kanter meldes paa ny, at Fredsunderhandlingerne ere i fuld Gang, og at Præliminarierne maaskee blive underskrevne, førend man efter nærværende Udsigter kunde ventet det. Der skal virkeligen være reist en Greve Colloredo igiennem Basel til Paris, og private Breve fra Basel forsikkre, at hans Sendelse angaaer Freden, som man nu synes overbeviist om at være det tienligste af Alt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Kiøbenhavn, den 20 Junii. Under Dato Frederichsberg Slot den 27de Mai er udkommet en Placat, som bestemmer, at de fra Aaret 1764 af udmyntede danske og norske Species-Rigsdalere skulle i Kongerigerne Danmark og Norge gaae og gielde lige med de nyere Species-Rigsdalere, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Under samme Dato er udkommet et Patent, hvorved Antagelsen af de mindre Afdelinger af den danske Species=Mynt i Hertugdømmerne Schlesvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg, Grevskabet Ranzau og Staden Altona, bliver befalet, og tillige Værdien bestemt af de ældre siden 1764 udmyntede danske Species-Dalere til 1 Rdlr. 12 Sk. lybsk, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-20
Barom. 1 Varme. 13 Junii. S. S. V. V. N. V. V. S. V. S. S. V. V. N. V. V. N. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
Kiøbenhavns icke No. Aar. Huus, atinat, ann. Post-Tidender, samt Almisse. ling. Fredagen, den 24 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
London, den 10de Junii. Ved det endnu stedse vedvarende Valg for Vestmynster, erhvervede Hr. Forsig i Tirsdags megen bifald ved sin Tale, hvori han paa det eftertrykkeligste dadlede de Udsvævelser, som Pøbelen Aftenen tilforn havde tilladt sig mod Admiral Gard ner, der havde maattet flygte af sin Vogn, og med Kaarden i Haanden bane sig Vey ind til et Huus, hvor han fandt Skiul. Alle Udsvævelser, sagde For, ere paa eenhver Tid i høyeste Grad dadleværdige; men i et almindeligt Valgs Dage ere de ikke blot en Overtrædelse af Lovene i Almindelighed, men og af Valgfriehedslovene i Særdeleshed, hvilke dog maae ligge alle saa høylig paa Hierte. De kunne ikke nære det Haab, at faae deres Rettigheder og Frieheder igien, naar de ikke agte andres Frieheder og Rettigheder, og Friehedens Sag, saa hellig den er, kan aldrig triumphere, naar ikke Verden seer, at dens Tilhængere ogsaa ere Venner af den gode Orden. De vide alle, at jeg ikke understøtter den tappre Admiral, som Candidat for Vestmynster, men, skiøndt jeg ikke billiger hans politiske Forhold, maae vi dog erindre, at han har en meget god privat Caracter, og er en fortient Officeer, der ikke maae fornærmes. Men var han end det Modsatte, vilde dog en ny Fornærmelse være en Uretfærdighed. Ogsaa Hr. Hornetooke yttrede Misnøye over de Admiralen tilføyede Fornærmelser, men talte ikke om dem paa en Maade, der kunde forebygge dem for Fremtiden. Jsær forlangte han, at Admiralen skulde forklare sig, hvad han forstod ved en ærefuld Fred, som han havde lovet at udvirke. Forstaaer Admiralen derunder, spurgde han, Godtgiørelse for det udgydte Blod, og de ødslede Skatte, eller at Despotismen igien skal oprettes i Frankerig?
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
J Forgaars gav Admiralen herpaa til Svar, at han herved forstod en Fred, ingen havde at skamme sig ved. Herover angreb Hr. Hornetooke ham igien, og søgte at bevise, han holdt enhver Fred for ærefuld, som Ministeren holdt for god. Ogsaa Hr. For gjorde herover den Anmærkning, at det glædede ham, at selv Ministrenes Venner fandt det nødvendigt at tale om Fred, for at giøre sig popalaire ved Folkevalgene; thi herved erklærede de, at de vel vidste, at Krigen var forhadt. Dog skulde man ikke lade sig neddisse ved deslige Løfter, men spørge Candidaterne, hvad de vilde giøre, for at fremvirke Freden, Ministrenes Fald vilde først bringe dette tilveye, om de da vilde søge at udvirke dette? Den, der tiltroer Ministrene Duelighed, maae af den Maade, hvorpaa de nyelig vilde begynde en Fredsunderhandling, slutte, de ikke meente det oprigtig; men hvo der tiltroer dem Oprigtighed, maae deraf see, de ingen Duelighed have. Men jeg – sagde Hr. For - tiltroer dem hverken det eene eller det andet. Viiser altsaa nu, ved at stemme for mig, at J oprigtigen ønske Freden, Jeg har fra Begyndelsen af modsat mig Krigen, og jeg kan sige, J føle, jeg har handlet, som en ærlig Mand, ja med Stolthed tør jeg tilføye – med nogen mere Viisdom, end Ministerne. Ved den Forsikkring, at Folket var mod Krigen, raabte enkelte Stemmer Nei; men den store Mængde et høyt, og gientaget Ja. J Eftermiddags havde for 4088, Gard ner 4069, og Tooke 2338 Stemmer; denne sidste synes altsaa ikke at naae sit Maal, men vil dog ikke opgive Valget, for Skridt for Skridt at kunde giøre Hof candidaten det stridigt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
De Franskes forunderlige Fremskridt i Jtalien opvække i den herværende handlende Verden de største Bekymringer. Man frygter, at de Engelske tilsidst i det middellandske Hav langs de italienske Kyster ingen Havn beholde, ja, at de vel endog torde tabe Corsicas slibrige - Krone. Udførselen af det engelske Bomuldstøy, Lærred, Staalarbeid, o. s. v. vil lide meget derunder, og Jndførselen derfra af Silke, Frugter, Kornvare, Viin, Olie meget standses, og vore Manufacturer faae et nyt og farligt Stød. Blot paa Salernos Torv allene er hidtil sædvanligen blevet solgt for henved 2 Millioner Pund engelske Manufacturvare; men den Koffardieflode, som i denne Maaned skulde gaae did fra Falmouth, maae nu, formedelst Tingenes betænkelige Udseende, blive liggende paa Engellands Kyst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
Det ny Laan paa 4 1/2 Million til Keiseren negotie res allerede under Haanden, inden endnu Parlamentet har givet sin Stemme dertil, og det ligesom forrige Aar, ved Anticipationvexler, der accepteres af Skatkammeret her. Schweits, den 4de Junii. Det lader, som de Franske søge et Paaskud til at bryde med Toscana; blandt andet have de anmodet Storhertugen at forvisse Abb. Bonniez, der er en Emigrert, og opholder sig hos den russiske Minister i Florenz, af sine Stater, hvilket er bleven afslaaet. De engelske Kiøbmænd, der have nedsat sig i Livorno, lave sig til at bortsende deres Ef sekter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
Paris, den 5te Junii. Da man nu intet har at fortælle om Krigsbegivenhederne, morer man sig med Planer til det, de skulle udvirke. Saaledes paastaaer man nu Directoriets politiske Plan gaaer ud paa at nøde Engelland, eller Keiseren til en Separatfred, og da fortsætte Krigen med den tilbageblivende Deel. (May lands Tab – siger et privat Brev fra Paris - formodes med Føye at vilde nøde Keiseren til Fred, men derimod er her den almindelige og umiskiendelige Stemning, for at fortsætte Krigen med Engelland. Kan Freden med Keiseren blot tilkiæmpes med Vaaben, vil man gjennem en Deel af Tyrol trænge frem i Bayern, tillige agere offensiv ved Basel giennem Schwaben, og ved Dusseldorf, og faae de keiserlige Armeer midt imellem de Franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
J Henseende til Jtalien siges Planen at være, at giøre Kongen af Sardinien til Konge af Lombardiet, imod at han afstaaer benævnte Øe, give Moden til Parma (?) og giøre Bologna og Ferrara, der nu ere Dele af Kirkestaten, til en uafhængig Friestat. Kongen af Sardinien staaer det frit at lade Monsieur og Artois Gemalinder blive i Turin, siden de ere hans Døttre, dog paa Vilkaar, at de bortskikke alle hos dem værende franske. Den førstes Gemalinde har imidlertid ikke vildet modtage dette; men har heller vildet begive sig til sin Mand til Condes Armee, (hvor man jo heller ikke vil tilstæde ham at være) hvorfra Chevalier Viriaer sendt hende imode.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
Gesandten Verninge i Constantinopel har faaet den Jnstrux, at, siden vi nu beherske Jtalien, kunne vi nærmere indlade os med Porten, de polske Anliggender angaaende (Utinam!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
Paris, den 13de Junii. Med Sammenrottelsen, er det paa nogle Dage temmelig stille. Man forsikkrer, at Politieministeren er gandske roelig for dens Følger.