JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
J det paa patriotiske Monumenter saa rige Bayern er ved Undersaatternes frivillige Bidrag atter fremstaaet et nyt Mindemærke, i Nærheden af Stamslottet Wittelsbachs Ruiner, et Par Miil fra Augsburg. Det er en Obelisk med den Jndskrivt: "Det tro Bayern til Wittelsbachernes tusindaarige Herskerstamme."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Den 23de Juli afbrændte 122 Huse med 185 Sidebygninger og den store nylig opbyggede Kirke i den store ungarske Landsby Nazy-Lueska, og Natten mellem den 27de og 28de afbrændte den gamle, i Ungarns Historie Tirsdagen den 2 September 1834.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
fra ældre Tider som en Formuur imod Tyrkens Jndfald og fra nyere som Fangestad for saa mange Offere for politiske Omvæltninger berømte Fæstning MunkatschHospitalet og de øvrige under Fæstningen liggende Huse samt Krudttaarnet bleve reddede, og lykkeligviis omkom der intet Menneske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Hr. v. Blücher, en Neven af den berømte preussiske Feldtmarschal, har nylig i en Duel ved Strassborg, dræbt Grev d'Aubroe, Søn af en fransk General.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Den 15de August skulde en Fart finde Sted fra Paris til London i en Luftballon af ganske ny Jndretning. Denne Ballon, kaldet Ørnenes Luftskibs, har en Længde af 130 og en Høide af 45 Fod. Den er forfærdiget af en Sort Lærred og overtrukken med Fernis, samt desforuden omsluttet af et Net, der er flettet af Seglgarn. Den bliver fyldt med Gasluft. Skibet, som Passagererne bestige, er af flettet Træ, og meget let bygget. Det har en Længde af omtrent 90 Fod; men Bredden udgjør dog kun 6 Fod. Fire Lufthjul og tvende Roer ere befæstede paa Samme. Hjulene ere formedelst en Mechanik saaledes indrettede, at Man kan stille dem, for at bevirke Ballonens Op- og Nedstigen og Bevægelsen til Siderne. Naar Man vil standse, nedsænkes en Person med et Anker, og dette befæstes da ved en eller anden Gjenstand. Opfinderne love, at at gjøre Reisen fra Paris til London i 2 Timer, naar Vinden er god, i modsat Fald troe de at bruge 6 Timer. Skulde Ballonen under Veis faae et Hul, vil Man uden videre Ophold kunne stoppe det. 17 Personer, hvoriblandt tvende Damer i deres Mænds Selskab vilde gjøre denne Reise med, og Man imødeseer med den største Spænding Udfaldet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
J Algier har Man nylig afkjøbt en Jndfødt tre Diamanter, der ere fundne i Guldsandet af Floden Gumel, i Provindsen Constantine forsaavidt en Mærkelighed, som Man hidtil aldrig havde fundet Diamanter i Africa Jndigo Planten trives ypperligt i Algier En Fisker fra St. Valery, ved Somme i Frankrig, har nylig i sit Garn fanget en Havfrue. Det er et Slags Søkalv, hvis Hoved og Bryster have saa meget Lighed med en menneskelig Skabning, at naar den med den halve Krop hæver sig over Vandet, maa Man i nogen Afstand nødvendigviis antage den for et Fruentimmer. Det af Fiskeren fra St. Valery fangne Exemplar er sendt til det naturhistoriske Museum i Paris, hvor Man haabede det vilde indtræffe endnu levende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
En fader- og moderløs Pige har nylig i Rom gjort en mærkværdig Lykke, hvorpaa hverken hendes ringe Herkomst, Fattigdom eller hendes fuldkomne Mangel paa Skjønhed havde kunnet gjøre Fordring. Fyrsten af Buoncompagni, Broder til Fyrsten af Piombini, er Mand af uhyre Formue, men ældgammel, lod sig nemlig en Dag anmelde hos Jnspecteuren af Vaisenhuset og bad ham forestille sig Husets samtlige Piger, der vare 16 Aar. Uden længe at vælge, udsøgte han sig een, og lod sig endnu samme Dag vie til hende, for paa een Gang at gjøre en Ende paa de Stridigheder, der vare opstaaaede i hans Familie om hans Efterladenskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Den unge Fyrstinde skal fortræffeligt vide at finde sig i sin nye Stilling, og den gamle Herre øiensynligt forynge sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
J Belgien har nylig tildraget sig en Begivenhed, der vidner om, hvilket Culturtrin Almuen der til Lands endnu staaer paa. En Kone fra Tuillies, der almindelig gjaldt for en Her, var forleden tilfældigviis tilstæde i et Huus i Castillon da et Barn sammesteds døde, og da samme Kone kort efter igjen kom til Castillon, blev et Barn af samme Familie sygt. Nu kunde følgelig ingen Anden end "Heren fra Tuillies have forgjort det Forhaanelser og Skjældsord strømmede ned paa hende; Man forlangte at hun øieblikkelig skulde løse Trolddommen, der bandt den Syge til Sottesengen, og da hun bevidnede sin Afmagt i saa Henseende, besluttede de dumme Mennesker at brænde Heren. Et Slags Baablev opført af Riiskipper og Halm; bevæbnede med Forke og Møggrebe stillede sig en tæt Række af Bønder deromkring, og den Ulykkelige blev stødt ind i Kredsen, hvor Man endnu en Gang opfordrede hende til at løse Trolddommen, men da hun ei var i Stand dertil, antændte Barbarerne virkelig Baalet. Snart sloge Luerne i Veiret omkring den Ulykkelige, hvis Klæder dog heldigviis vore af uldent Tøi, som ikke let antændtes; flere Gange forsøgte hun, dreven af rædsom Smerte, at trænge sig igjennem Kredsen, men Forke-Rækken stod ubevægelig; endelig, da Smerterne havde udtømt hendes Kræfter, styrtede hun bevidstlos ned, og blev af sine Bødler kastet ud paa Landeveien, hvor en medlidende Forpagter fandt hende og bragde hende hjem. Man frygter for hendes Liv. Regjeringen har indledet en Undersøgelse i denne Hereproces fra det nittende Aarhundrede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
De spiselige (indianske) Fuglereder, som begjærlig kjøbes og nydes af rige Lækkertande, ere Frembringelser, af en i Ostindien levende Svale, der kaldes Salangaanen (hirundo esculenta), er mindre end en Gjerde konge, oventil bruun, nedentil hvidagtig, men aldeles hvid paa Spidsen af Halen. Rederne ere af Størrelse som et halvt Andræg, veie 1/4 til 1 Lod, ere hvide, lyse, gjennemskinnende som Huusblas, udvendigt rynkede, behængte med nogle fine Fiær, men ofte aldeles mørke, fulde af Fjær og Ureenligheder. Massen, hvoraf de bestaae, er af en eiendommelig Beskaffenhed, og staaer midt imellem Gallert og Æggehvide. Fuglen menes at bygge den af et ved Strandbredden forekommende gallertagtigt Legeme, Agal-Agal (Søgræs), og af et blødt, klæbrigt, grønt Stof, som findes paa de Steder paa Klipperne, hvor Vand ster ned. Missionairen Hausel formoder, at Fuglen dertil benytter den Fugtighed, som findes paa den nicobariske Ceders Frugt, da undertiden hele Skarer af dem omsvæve dette Træ, ligesom Bierne en blomstrende Plante. Dog synes det nu at være afgjort, at Fuglen tilbereder det gallertagtige Legeme i særegne Kirtler i dens Mave, og derpaa giver det, ved et Slags Brækning, fra sig, ofte blandet med noget Blod. Bruger Svalen Reden anden Gang, bliver den fortagtig; udtørres den af Solen, bliver den rød. De hvide og gjennemsigtige agtes meest og ere næsten de eneste, som forsendes. Begge Slags forekomme i Æsker paa omtrent 20 Pd., men forfalskes hoppigt i Jndien. De ægte fordampe aldeles paa et varmt Knivsblad, og udbrede derved en stærk, behagelig Lugt. Fuglerederne agtes som et pirrende, kraftigt Næringsmiddel, og spises sædvanligen i Suppe. De findes i stor Mængde over hele Ostindien, ilæt paa Øens østlige Klipper. Paa Nicobarerne samlede Hansel ofte paa een Excursion 2,000 Stkr., eller 50 Pd. Batavia udsender en uhyre Mængde til China, hvor de søges meget; til Europa komme ikkun faa. For nogen Tid siden kostede paa Batavia halvandet Pund hvide Reder 710 Dollars, i England pleier Pundet at sælges til 3040 Shilling. Gruithuisen har udregnet, at Jorden allerede har staaet i 1,440,201 Aar, og endnu vil bestaae i 1,050,000 Aar, førend den falder tilbage i Solen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
En Toldbetjent i Leicester solgte for nylig sit femtenaarige Barn til en Porcellainshandler for et Par Karrehjul og en Vognstang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Den svenske Øvelses-Eskadre har maattet ligge i 14 Dage for Modvind i Skjærgaarden udenfor TulgarnDen 11te Aug, lykkedes det den omsider at komme under Seil. J Danzig ventede Man hver Dag Eskadren, og forberedte sig paa at modtage Kronprinds Oscar med de Æresbeviser, der tilkom hans Rang. (Fra Stokholm har Man imidlertid Efterretning om, at Hs. kgl. Hbd. den 20de er ankommen dertil med Eskadren, og vilde, efter aflagt Besøg hos Kongen og Dronningen, afreise til Drotningholm til Kronprindsessen og de kongelige Børn.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Vi have nu Efterretninger fra Gothenborg indtil den 18de Aug., som i det Væsentlige gaae ud paa, at det er meget stille i Skibsfarten og Handelen i det Hele. De danske Læger og Pharmacenter vare samme Tid ankomne og modtagne med Glæde. Cholera-Sygdommen syntes noget mildere; men de Dødes Antal anslaaes dog til 1656 Jndivider. J Udevalle vare 5 Personer døde af Cholera; i Vennersborg 135 i Jønkjøping, indtil den 17de, 60. Tilstanden paa Landet i Egnen af Gothenborg er sørgelig. Lægerne erklære nu, at Sygdommen har antaget en saa mild Characteer, at den ikkun maa betragtes som den sporadiske Cholera; men desværre bortrykkes endnu talrige Offere blandt den bedre Classe en Kjendsgierning, der er ligesaa foruroligende som uforklarlig. Blandt de Døde nævnes Chefen for det vestlige Lodsdistrict, Oberstl. C. J. Hjerta, og Kjøbmand Thorburn Bilquist. – Paa Sygehuset i Haga gjordes den 15de Aug. en meget vigtig Opdagelse. En ung Mand, ved Navn Helstenius, som tilsyneladende allerede var død af Cholera, blev igien bragt til Live. Han var allerede kold og sorteblaae; men ved nøiere Undersøgelse sporede Man nogen Bevægelse i Hjertet. Derfor blev han først besprøitet i Hjertekullen og i Ansigtet med koldt Vand, og da den Skindøde derefter gav en Lyd fra sig, saa blev et Damp Apparat anbragt paa Brystet, hvilket havde den lykkelige Følge, at den Syge foer op med krampagtige Bevægelser. Han blev pleiet paa det omhyggeligste; den følgende Dag kunde han allerede tage Næring til sig, og hans Helbredelse er nu sikkret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Jndenlandsk. Hr. Generalmajar v. Castonnier, Stork. af Dr. og Drid., Chef for det fyenske Jnfanteri-Regiment, commanderende General i Nørre-Jydland, er allernaadigst udnævnt til Generallieutenant, og Hs. kgl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian til Commandeur for Hs. Exc. Hr. Generallieutenant v. Castonniers Regiment i Fredericia.¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Det har under 24de Aug. allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at udnævne Adjutant hos Hs. kgl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian, PremierLieutenant af Husar-Regiment Ernst v. Holstein, til Ridder af Dannebrogordenens fjerde Classe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Et talrigt Selskab af Herrer og Damer var Fredagen den 22de August, om Eftermiddagen, af Hs. kgl. Høihed Prinds-Gouverneuren indbudet til det yndige Carolinelund ved Odense, hvor der beværtedes med Thee og opførtes Musik af det borgerlige Jægercorpses Musikpersonale. Den glade Nydelse i Naturens Skjød, forhøiedes endmere ved den ædle Fyrstes venlige Nedladenhed, og Jngen nærmede sig Kilden uden at velsigne den Hulde, hvis Navn den bærer. Om Aftenen fortsattes endnu Samlingen paa Slottet, hvor blandt flere behagelige Underholdninger opførtes i Haven Musik af Regimentets Musikcorps, og en Deel Underofficierer gave Prøver paa deres Færdighed i Sang. Ogsaa lod den unge Pianist Hr. Mortier Fontaine sig høre paa Fortepiano og vandt for sin sjeldne Færdighed udeelt Bifald. (Hp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Vi have nu og faaet et dansk Penning Magazin til nyttige Kundskabers Udbredelse, udgivet af Hr. E.L. Thaarup. Det første Nummer er udkommet Løverdagen den 24de Aug. og udstyret med 4 Afbildninger, hvoriblandt Kronborg og Tordenskjold. Hver af Ugens Dage findes betegnet med en vigtig Begivenhed i Fædrelandets Historie. Hvermand kan i dette Tidsskrivt have en underholdende og almeennyttig Læsning til den særdeles billige Priis af 4 s. Arket, hvorfor Man sikkert ikke forgiæves ønsker Udgiveren Held til sit Foretagende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Et lidet Skrivt, betitet: "Afdøde, forrige Eskadrons chirurg, Udgiver af Bladet Raketten Mathias Winthers Levnet og Hændelser, tildeels efter hans egne Papirer, har nylig forladt Pressen. Efter en kort Beretning om M. Winthers Levnets-Omstændigheder, sluttes det med følgende korte og, saavidt Man har havt Leilighed til at erfare, sanddrue Characteristik af den Afdøde: "Winther havde en ganske ualmindelig Characteer, og var, hvad Man almindelig forstaaer ved et godt Hoved. Havde hans Opdragelse været saaledes som den burde, og var han som ungt Menneske bleven holdt til at studere og lære noget Nyttigt, havde Staten sikkert faaet i ham en nyttig og brav Videnskabsmand; men, i sin Ungdom forsømt, for det meste overladt til sig selv, stod han ved Faderens Død, som en Yngling paa 16 Aar, ene i Verden uden at have lært Noget. Nu skulde han først begynde at studere; men hans Ustadighed, hans Lyst til at gjøre Vers, læse og skrive Romaner, Eventyr og Satire, gjorde ham uskikket til, for Alvor, efter en bestemt Plan, at dyrke Videnskaberne, og saaledes tog hans hele Liv en aldeles urigtig Gang. Han besad mange gode Egenskaber, ved Siden af mange slette, saaledes var han godmodig, velgjørende, tjenstagtig og Fattiges og Nedtryktes ivrigste Forsvarer, men tillige hævngierrig, mistroisk, ikke oprigtig og meget lettroende. Occonom var han i største Grad, dog vilde han gjerne pynte sig. Han var ellers meget let at tilfredsstille hvad Levemaaden angik; thi han var ingen Fraadser eller Lækkertand, og Spiritus eller Viin nød han sjelden eller aldrig. Han var en kjærlig Fader imod sine naturlige Børn; men derimod nok det Modsatte imod de i sit Ægteskab fødte, i det mindste talte han sjelden eller aldrig om dem. Hans Skjæbne var vistnok høist ublid, og var han ikke i enhver Henseende hvad han burde være, eller handlede han ikke alle Tider efter Pligt og Samvittighed, leed han ogsaa nok. Da Dødens velgjørende Arm omfavnede ham, blev han først lykkelige Gouverneuren over de vestindiske Øer St. Thomas, og St. Jan, F. L. C. P. Rosenørn, Ridder af Dr., er, paa sin Reise til Danmark, den 16de Ang. død i Hamborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Fra Altona meldes General-Superintendent Adlers dødelige Afgang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Den 26de Aug. er Kjøbmand H. M. Lihme i Svendborg erkjendt som svenske norsk Viceconsul sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Den 27de Aug. ankom paa Kjøbenhavns Rhed Syd fra den keiserlige russiske Orlogscorvet "America."J Følge Beretning fra Helsingøer af 20de Aug. er det, efter 5 Dages Seilads, fra London dertil ankomne finnske Skib "Atlas, Capitain Wallrost, bestemt til Bjørneborg, bleven lagt under Qvarantaine, da en Matros er død underveis, sandsynligviis af Cholera.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Den 9de Aug. indstrandede paa Sandene ved Bogestrømsløbet, Stege Tolddistrict, Jagtbaaden "Lykkene, drægtig 13 1/2 Commercelæst, ført af Skipper H. P. Fix, fra Kjøbenhavn bestemt til Hjemstedet Stege med Trælast &c. Folkene og Ladningen ere bjergede, Fartøiet derimod er Vrag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Med kgl. allernaadigst Tilladelse foreviser Hr. Paulsen i denne Tid i Horsens magiske og magnetiske Kunststykker, eqvilibriske og gymnastiske Øvelser, Positurer, Pyramider og Ballanceerkunster, kunstige Dandse &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Søndagen den 17de Aug., Kl. imellem 1 og 2, paa en Tid, da de fleste af Varde Byes Jndvaanere havde lagt sig til Middagshvile, udbrød pludseligen Jldløs i Skomagermester H. C. Nielsens Sted i Grydergaden. Efter den lange Tørke og ualmindelige Hede kunde Jlden være bleven saameget desfarligere, som Hedetørv vare oplagte paa Loftet, og de tilgrændsende Bygninger vare opfyldte med Halm og Hs. Jmidlertid lykkedes det Brandcorpsets Raskhed, ved Hjælp af de gode og vel vedligeholdte Stukningsredskaber, at blive Herre over Jlden inden den greb videre om sig, saa at ikkun Overrømmeret og en Deel af Loftet paa Forhuset blev fortæret af Luerne. Efter det optagne Brandforhør formodes Jlden at være opkommen ved uforsigtighed med Bagning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
J Nærheden af Viborg rasede den 18, 19 og 20de Aug. et stærkt Tordenveir, der hver Gang begyndte om Eftermiddagen. Den første Dag slog Lynilden ned i den 3 1/2 Miil derfra liggende Vrone Præstegaard, dræbte Præstens Spigerdatter, Jomfru Frederikke Bjarnesen, der endnu ikke havde fyldt sit 20de Aar, og afbrændte et Udhuus. Tredie Aften slog Lynilder, ned igjennem en Skorsteen paa Dybmosegaard i Jernved Sogn, omtrent en Miil fra Nibe, og dræbte er Dreng, som sad i Stuen ved Kakkelovnen, hvorimod en Karl og en Pige, der sadde paa den modsatte Side af Ovnen, bleve uskadte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Bekjendtgjørelser. At min kjære Mand, mine 3de Børns ømme Fader, Justitsraad og Consumtions=Kasserer Jacob Møller, ved Døden blev mig berøvet i Gaar Eftermiddags Kl. 5, i hans Alders 76de Aar, undlader jeg ikke sørgeligst at anmelde for fraværede Familie og Venner. Mariebo, den 1ste September 1834. A. M. Møller, født Feilberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
At min kjære Kone, Karen Magrethe Jessen, født Sparrevohn, efter flere Aars tunge Lidelser, indgik til det Bedre den 26de August, i sit 38te Aar, bekjendtgjøres hermed med dybeste Veemod for fraværende Slægt og Venner. Knuhtenborg, den 2den September 1834. P. Jessen. Paa indgiven Ansøgning fra Eieren af Rise Mølle i Sandby Sogn, om Tilladelse til at bruge sit Grubbe værk til Meelmaling, har det kgl. Rentekammer under 24de August d. A. svaret: at da det ei er godtgjort, at Mølletrang finder Sted der i Egnen, og der heller ikke fra vedkommende Eiere af de inden een Miils Distance fra bemeldte Rise Mølle liggende Møller er med deelt Samtykke til det attraaede Brug, kan det Ansøgte ikke bevilges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Jndsidderske Anne Hansdatter, Enke efter Gaardmand Rasmus Jpsen i Dannemare, indkaldte med tolv Ugers Varsel til for mig, som den ordinaire Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov, den 28de Aug. 1834. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Condition onskes. En confirmeret Dreng ønskes anbragt i Handelslære. Addressecontoiret anviser den Søgende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-02
Ved Tallotteriets 1223 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 89. 79. 62. 71. 30.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-05
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Otteogtyvende Aargang. Rummer 71. Trykt, forlagt og udgivet af C. C. Schultz's Enke; redigeret af J. C. Larsen, Procurator. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-05
Udenlandsk. Portugal. Don Pedro aabnede Cortes den 15de August. Han holdt ved denne høitidelige Leilighed en Tale, som synes at have tilfredsstillet Alle. Fra Londen skrives, at denne Tale vil sætte Verden i Forundring ved dens Liberalisme, da den, blandt Andet, forkynder Kongeriget Portugals uindskrænkede Pressefrihed og dets Emancipation fra den romerske Stol. Paven maa allerede have Underretning herom; thi hans General-Vicar har 3 Dage efter hinanden holdt Bøn i St. Maria Kirke i Rom, for at anraabe Himlen om at afvende de Lidelser og Krænkelser fra Kirken, som i den sidste Tid true den i flere Lande. Fra selve Jtalien yttres Frygt for, at Paven mister den porenæiske Halv J ovennævnte betydningsfulde Tale fremsatte Don Pedro tillige Spørgsmaalene, om Regentskabet skal fortsættes i hans Person, og om hans Datters, Dronningens Formæling med en udenlandsk Prinds. Den omhandler ogsaa Grændserne for Ministrenes Ansvarlighed, og Stabilitet i Landets Credit. Endelig giver den Vink om Nødvendigheden af at holde en betydeligere Armee, end Fredstilstanden udfordrer, for det Tilfælde, at Anliggenderne i Spanien mueligen medfører en Jntervention. Saa meget er vist, at de variser Tidender af 24de Aug. have Meddelelser og portugisiske Troppers Jndmarsch i det spanske Estramadura, for at bidrage til at dæmpe Opstanden i de nordlige spanske Provindser. Dog drager den londonner Courier dette i Tvivl Lissabons Jndvaaneres almindelige Glæde yttrede sig hiin mærkelige 15de Aug. meere levende, end ved nogensomhelst tidligere Leilighed. Kl. 1 ankom Don Pedro med sin Gemalinde, Dronningen og Jnfantinde Jsabella, ledsaget af Finants-, Justits- og Søministrene. Efter Aabningshøitideligheden forlod den keiserlige Familie Forsamlingssalen. Paa Hjemveien hørtes overalt bifaldsyttringer og om Aftenen hilsedes den ophøiede Familie i Theatret med megen Enthusiasme. Endskjøndt JubeFredagen den 5 September 1834. len paa Gaderne vedvarede hele Natten, forefaldt der ikke mindste Uorden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-05
Spanien. General Rodil er af Dronningen udnævnt til Marquis von Rodil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-05
Forfølgelserne mod Præsteskabet i Madrid er ikke endnu dæmpet. Ved forefaldende Leiligheder myrdes der Geistlige paa den meest grusomme Maade. Jngen Præst vover at gaae ud ved høi lys Dag uden militair Ledsagelse. Barbastro, Arragoniens anden Stad, ved Castiliens Grændse, skal have overgivet sig til Carlisterne og det siges, at Landet omkring Staden er ivrig stemt for Don Carlos. Det franske Blad, Journ. des Debats indrømmer desuden, at Carlisterne ere i Besiddelse af mange Midler til at trække den opstaaede og for Landet saa ødelæggende Krig i Langdrag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-05
J Proceres-Kammeret har Hr. Martinez de la Rosa den 8de Aug. foredraget en Beretning om de udenlandske Anliggender, hvorefter Dronningen er erkjendt af Frankrig, England, de forenede Stater, Belgien, Grækenland og Marocco.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-05
Frankrig. Den 20de og 21de Aug, holdt Politiet i Paris det meest aarvaagne Øie med alle Reisende, og selv Svadserende, og sidste Dag blev den berygtede spanske General Moreno fængslet. (Det var formodentlig for hans Skyld, Polititiet havde truffet de strænge Forholdsregler.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-05
Fyrst Talleyrand er ankommen til Paris og skal have medbragt Tillægget til Quadrupel-Tractaten, hvis nærmeste Øiemeed gaaer ud paa, saa strængt som muligt at vaage over, at den spanske Prætendent. Don Carlos, paa ingen Maade erholder Tilførseler til Søes. Denne Forpligtelse har især Frankrig og England paataget sig, men dersom en vigtigere Jetervention ansees nødvendig, tilkommer det Portugal at være virksom Marschal Gerards vedbliver med Besparelser i Krigsdepartementet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-09-05
Adskilligt. J Øvre-Ægypten er udbrudt en Opstand mod Ali Mehemed.