JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Udenlandske Nyheder. Spanien. Christinerne have lidt et totalt Nederlag ved Bonal, 10 Mile fra Valencia. Carlisthovdingen Cabrera, som i længere Tid har ligge syg af flere Saar, havde detascheret Forcadell paa et Streiftog med 4000 Mand til Egnen om Valencia. Den 18de f. M. stødte Christinerne 2000 Mand stærke under Brigadeschefens, Oberst Cahuets Commando paa Fienden. Kl. 8 om Morgenen begyndte Fægtningen og Christinernes Avantgarde blev strax baade i Centrum og i Flankerne angreben med saadant Held, at den hurtigt greb Flugten, og drog de efterfølgende Colonner med sig i største Uorden Brigaden er ganske opløst og adsplittet i alle Retninger. Alene Cavalleriet lykkedes det at undkomme uden Tab. J Valencia hersker den største Bestyrtelse. Forcadell synes imidlertid ikke at ville forfølge sin Seier, da han med sit rige Bytte har søg Bjergene ved Cenia. J Madrid frygtede man forat D. Carlos uopholdeligen vilde sende en ny Expedition over Ebro, for at bemægtige sig den næsten værgeløse Hovedstad. – Forfatnings-Commissionen har fuldendt dens Arbeider. Forslaget, som allerede har været forelæst i Cortes, gaaer ud paa Jndførelsen af et Tokammer=System, hvorefter der skal oprettes et Senat og et Repræsentantkammer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Jfølge Breve fra St. Sebastian er Gome skud den 17de f. M. efter Prætendentens Befaling, fordi han tilligemed 3 andre Officerer, der ligeledes ere skudte, havde gjort et mislykket Forsøg paa at flygte fra sit Fængsel i Bergara. Sveits. Den 25de f. M. førtes den forrige svenske Konges Gustav den IV. jordiske Levninger fra St. Gallen til Prinds Wasas Godser i Mähren. Siden den 25de Octbr. 1833, havde den Afdøde levet i St. Gallen i den strængeste Jncognito. Han gik sjeldent ud, og beskjæftigede sig for det Meste med Literatur, Correspondence og sine Memoirer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
J Octbr. 1835 indfandt sig de første SygdomsTilfælde, men han vægrede sig ved at modtage Lægehjælp. Fra December Maaned f. A. forlod han ikke sit Værelse. Kuns skriftlig confererede han med Lægen, og tillod aldrig at denne besøgte ham. Jndvortes Midler vilde han ikke bruge, først de sidste Dage lod han sig sætte Blodigler. Hans Søn, Prinds Wasa, gjorde alt muligt for at lindre den ulykkelige Monarks Skjæbne, men han foretrak alle tænkelige Savn for at modtage Noget endog af sine nærmeste Slægtninge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Belgien. Under Discussionerne over Krigs Budgettet den 1ste dennes, yttrede Krigsministeren, blandt Andet: At han havde paalidelig Kundskab om, at den hollandske Armee for Øieblikket er 40,000 Mand stærk, og at den har indtaget en for Belgien meget truende Stilling. Alle Dispositioner vare trufne til ved første gunstige Leilighed at rykke ind i dette Land. Han ansaae det derfor aldeles nødvendigt, at ogsaa den belgiske Armee blev sat paa en respectabel Fod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Baden. Som Beviis for hvilken uhyre Gevinst Spillebankerne kaste af sig, anføres, at den forrige Entrepreneur for Spillehusene i Paris, Benatet, der taxeres til 5 Millioner Fres, har af Regjeringen forpagtet Conversations=Huset i Baden, hvor der spilles Hazard-Spil, paa 15 Aar, mod en aarlig Afgift af 40,000 Fl. foruden 5000 Fl. for foretagende Forskjønnelser. Dertil overtager han endnu den paa Bade=Fondet heftende Gield til Beløb 120,000 Fl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Tydskland. Rygtet om de politiske Fangers Forflytning fra Frankfurt til Mainz, havde næsten tabt al Tiltroe, da man pludseligen hørte, at 12 af dem virkeligen vare bortførte Natten til den 28 f. M. saa hemmeligen, at selv de, som ifølge deres Stilling maatte vide Beskeed derom, intet vidste førend i Udførelsens Øieblik. Allerede Aftenen forud bleve alle Frankfurts Porte lukkede, og Jngen tillodes hverken at komme ud eller ind. Militair Patrouiller gjennemdroge alle Deele af Staden. Kl. mellem 2 og 3 bleve Fangerne afhentede fra Fængslet, ved 2 store Jil Vogne, 6 i hver med lige saa mange Bevogtere. Man paastaaer, at Fangerne vare sluttede i Lænker, og flere af dem maatte man sætte ind i Vognen med Magt. Toget skreed langsomt gjennem Gaderne og satte sig først i stærkt Trav udenfor Byen. Kl. 4 Eftermiddag ankom man til Mainz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Grækenland. Efter 15 Dages Overfart, ankom det kongelige Ægtepar lykkeligen paa Høiderne af Piræus den 15de f. M., og holdt endnu samme Dag deres Jndtog i Athen under Folkets Jubelraab. Endnu ombord paa Portland blev Kongen hilset af Statskantsleren, Grev v. Armansperg og de kongelige Ministre, og bevilgede strax Statskantsleren den af ham for 8 Maaneder siden ansøgte Entledigelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Fædrelandet. Under Overskrift: Practisk Løsning af den vanskelige Opgave at forhindre Skindødes Opvaagnen", læses i Kbhpst. Følgende: Det vil maaskee forekomme Læserne forunderligt, men er dog ikke destomindre sandt, at der i den senere Tid, paa høiere befaling, er druknet mange uskyldige Mennesker i Slagelse; og denne Skjæbne vil enhver faae, der ikke bryder op itide. Her gielder ei det gamle Ordsprog: "Den druknes ei som hænges skal, thi om de endogsaa hænges, skal de dog druknes. Kortsagt, her hielper ingen Moerlille, Staven er brudt over enhver Nøler. Men hvorledes kan dette rime sig - hører jeg den ærede Læser spørge - Slagelse ligger dog i et christeligt Land, og netop i et Amt, som er omgivet af en saa glimrende Nimbus, Ganske rigtigt, men det kan nok rime sig med Sandhed alligevel; thi, for ikke at jage Folk af Skræk fra Slagelse, maa jeg i al Hast tilføie: at det ikke er levende Mennesker, man drukner, men kuns de Døde, og da Enhver veed, at disse ikke kunne faae Vandskræk, saa haaber jeg at den første Forskrækkelse strax vil tabe sig, ihvorvel det indsees, at Læserne med billig Afsky for alt Bedrageri, kunne finde det høist urigtigt, at man lover de Døde christen Jord for dyr Betaling at hvile i, og spidser dem af med uindviet Vand, som de dog faae gratis. Denne, til Forebyggelse af Skindødes Opvaagnen, nyttige Jndretning skal have en Stifter, hvis store Formaaenhed til sine Yndlingers Gavn, stedse vil leve i frisk Minde hos den sildigste af deres Efterslægt, og, hans jordiske Levninger kunne sikkert vente et kjærligt Asyl hos de Døde paa Slagelse Assistentskirkegaard, naar Legemet engang skal renses og Taarepilen plantes ved hans Hovedgjerde. Hele Jndretningen er ganske simpel, men net, og skal efter Sigende, kuns have kostet circa 5000 Rbd. hvorfor de Døde endnu have den Fordeel fremfor de Levende, at de altid have rislende Kildevand, inden Dørre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Det sidste Nr. af Collegial=Tidenden meddeeler en høist mærkelig Oplysning om det bestandigt tiltagende Antal af Justitssager ved Høiesteret. Høiesteretsaaret 1815 var Antallet 148, i 1820. var det steget til 190; i 1825 til 191, i 1830 til 216, og i det afvigte Høiesteretsaar 1836 har Antallet været 369. J Løbet af 20 Aar er Antallet af Justitssagerne altsaa voret til langt over det dobbelte, og i de sidste 5 Aar er det steget med 123 paa et Antal af 216, altsaa forøget netop med en Trediedeel. Skal Justitssagernes Antal paa lige Maade, tiltage i hver følgende Qvinqvennium, indsees det ikke, hvorledes Høiesteret skal faae Tid til at tilendebringe disse Sager, eller naar civile Sager skulle kunne blive foretagne. Det er derfor en Gjenstand, der vistnok maa fremkalde de alvorligste Betragtninger. (Kbhpst.)Hr. Gram anfører i Randers Avis et Brudstykke af en officiel Erklæring af Hr. Ludvigsen, Formand for de eligerede Borgere i Randers; Vi kunne ikke tilraade Forlængelsen af . . .... forpagtningscontracten for N. C. fordi hans physiske Karakteer ikke har den fornødne Temporisering i Henseende til Oppebørselen." Blel Byes Beboere (i Skanderborg Amt) takke i Horsens Avis Amtsprovst Ridder Schmidt, fordi han i 1835 eftergav enhver af Sognemændene 1 Rbd. 3 Mk. og i 1836 1 Rbd. af Tiendeafgifterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Pastor Børresen har i Ugebladet: den danske Bondeven gjort opmærksom paa en Sort Havre, der kaldes nogen Havre og ikke er indhyllet i nogen Skal, men let lader sig udtærske, ikke behøver at males og uden videre Forberedelse kan bruges til Gryn. Den faaes for 2 Mk. Pundet. eller 7 Rbd. Skjeppen hos Gartner Hansen paa Bjerglundsgaarden ved Hylstrup i Alsted Sogn ved Sorøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Af en Privat-Skrivelse fra Slagelse meddeeler Kbhpst. de nærmere Omstændigheder ved det i f. Nr. omtalte Mord paa tvende gamle Ægtefolk paa Holsteinborg Gods, efter den nu opdagede Morders rie, Niels Enevoldsens egen Tilstaaelse. Efter forudlagt Plan gik nemlig Niels Enevoldsen den 28de August sidstl. om Eftermiddagen fra sit Hjem, medtagende en lille Øre i en Pose, (foregivende til sin Kone, som hun siger, at vilde samle Klude og have Øxen sleben) til Gierningsstedet, et Huus i Biere, hvor de myrdede Folk, der vare bekjendte for at have Penge, boede, og levede af Væverie, og begiærede at overnatte hos dem, hvilket de indrømmede. De de havde spist tillaften sammen, gik Konen, 70 Aar gl., iseng, og Niels Enevoldsen og Manden, 40 Aar, gik derimod udenfor Huusdøren. N. Enevoldsen, som havde stukket Øxen ind under Trøien, vilde da strax have gjort det af med Manden udenfor, men da han frygtede, at han skulde kunde faae Leilighed til at skrige, tænkte han, at det var bedst at blive dermed til de kom ind igjen. Da de atter vare komne ind, satte Morderen sin Støvle over Dortrinnet som omhan vilde have den af, for at gaae tilsengs og derved foranledige, at Manden kom og satte Tøfler til ham. Dette skeete, som beregnet, og da nu Manden bukkede sig med Tøflerne, tog N. F. Øren frem og slog ham i Baghovedet dermed og siden i Panden, saa at han strax døde. Konen derimod, fortæller Morderen, var forbandet seiglivet. Hun havde mærket, at den Myrdede og Morderen tumlede noget sammen og spurgte hvad det var, hvortil Morderen ganske rolig svarede, at det var kun ham og hendes Mand der legede, men hvorpaa Morderen strax gik hen og slog hende for Panden, men hvormeget han end pryglede løs paa hende i Hovedet, kunde han dog ikke faae Livet af hende, førend han havde slaaet Brystet i Stykker paa hende. Han blindede derpaa Vinduerne med Dyner og Puder, tændte Lampen, som var gaaet ud, og som han længe ikke kunne faae tændt, og plyndrede derpaa de Dræbte, tog de Penge, han kunde hitte og blandt andre af deres Ting: den Dræbtes Frakke og Beenklæder, hvilke sidste han senere gav til en Kammerat, som nu ogsaa sidder arresteret for Deelagtighed i begaaede Tyverier, hvorimod han selv beholdt Frakken og befinder sig under Arresten i den. Efter endt Gierning tørrede Morderen den blodige Øxe af i den myrdede Kones Skjørt, og gik derpaa hjem til Landsgrev med Kosterne, hvorhan fortalte sin Kone at have slaget Folkene ihiel, ligesom han ogsaa senere fortalte det til bemeldte sin Kammerat og Medfange. Hans Kone, vilde siden efter have, at han skulde gaae til Alters med hende, men det vilde han ikke i lang Tid indrømme, men tilsidst lod han sig dog overtale dertil, men drak dog først, som han siger, for at Præsten ikke skulde gjøre ham blød om Hjertet og for at han kunde holde tæt, 3 gode halve Pæle Brændeviin Hans Kone sidder nu ogsaa arresteret som Hælerske og det er iøvrigt oplyst, at han har begaaet mange Tyverier og blandt andet stiaalet 7 a 8 Lam.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Ved Rescript af 28de f. M. er den kongelige africanske Consulat-Direction hævet fra 1ste April 1836 at regne og de under samme henhørende Sager henlagte under Departementet for de udenlandske Sager der af de samme anviiste Fonds vil have at udrede de for det endnu vedblivende Consulat Personale bestemte Gager og øvrige Udgifter; hvorimod det hidtil i samme Øiemed for den africanske Consulat-Direction Reglementerede, aldeles bespares.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Ribe. Den 18de f. M. opdrev paa Hoe Sogns Strand, indenfor det saakaldte Graadyb, det friske Liig af en temmelig høi svær Mand mellem 40 og 50 Aar gl., iført blandt andet en meget fiin oliven Frakke. Om denne forulykkede Mand har havt Papirer, Penge eller Uhr, da han opflød, er ikke bekjendt, kun det er bekjendt, at da Strandopsynet ankom, forefandtes Lommerne afrevne, hvilket synes at antyde, at Man efter Sædvane – har udplyndret ham."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Skibsefterretning. Generaltoldkammeret bekjendtgjør til Efterretning for de Søefarende, at Lygten paa Hammershuus eller Hammerens Fyrtaarn, paa Nordhukken af Bornholm i Østersøen, vil i indeværende Aars Sommer blive ombygget, da det derværende Steenkuls Blusfyr skal forandres til et stillestaaende Lampefyr. Medens dette Arbeide, der omtrent vil begynde med Juni Maaned, udføres, vil Hammershuus Fyr lygte midlertidig blive oplyst om Natten med Lamper, til Veiledning for Skibsfarten Norden om Bornholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Befordringer og Afgang. Residerende Capellan for Tikjøb, Hornbek og Hellebek Menigheder i Sjælland, F. V. Gamborg, beskikket til Sognepræst ved Trinitatis Kirke i Fredericia og for Anneret Veilbye i Ribe Stift; Sognepræst for Sønderomme og Houen Menigheder i Ribe Stift, J. A. Sørensen, til Sognepræst paa Bogøe under Lollands=Falsters Stift; Cand. theol. P. D. Blicher, til personel Capellan for Understed og Karup Menigheder i Aalborg Stift; hidtilværende Volontair under Kjøbenhavns Magistrat, Exam. juris F. V. Salchon, udnævnt til Secretair, Byefoged og Byeskriver i Nysted, J. Schwensen, beskikket til tillige at være Birkedommer og Skriver ved Grevskabet Christiansholms Birk, Kjøbmand H. Sørensen i Libau, beskikket til Consul sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Bekjendtgjörelser. J den senere Tid ere Tyverierne paa Falster, i Særdeleshed paa den nordlige Deel af Landet imellem Gaabense og Guldborg, paa en forhausende Maade udøvede, saaledes blev paa VennerslundsKornmagasin ved Guldborg forrige Aar flere Gange begaaet Jndbrud og bortstiaalet forskjellige Kornvarer, hvorefter der blev foranstaltet Randsag ning og ved Assistance af Godsforvalteren med Sognefogeden, blev det omsider opdaget, at i Nærheden af Rasmus Rasmussen Lollekes Parcel i Alstrup, paa hans Lod tæt ved Huset, fandtes nedgravet i Jorden 2 Sække med omtrent 1/2 Td. Rug i hver Sæk, der blev oplyst at være stiaalet fra bemeldte Kornmagasin. For om muligt at forebygge gientagne Jndbrud og Tyveri, blev der ved den nordre Side af Magasinet opbygget et Locale, hvori 2de Karle kunde ligge om Natten, og en Seng deri opsat med Klæder, men da disse for kort siden vare inde i Færgegaarden, for at spise Aftensmad, blev Dørren dertil, som var forsynet med Laas, opbrudt, og Klæderne med Lagen fandtes bortstiaalne da de kom tilbage, men Gierningsmanden blev efter det anstillede Forhør ikke opdaget. Kort for denne Tid blev hos en i Nærheden af Guldborg boende Huusmand, gjort Jndbrud igjennem et Vindue og bortstiaalet alt Flæsket m.v. af et fedt slagtet Sviin omtrent 5 a 6 Lpd. Hos Gaardmand Jørgen Christensen Boesen i Brarup, blev for nogle Nætter siden af hans Skorsteen bortstiaalet, det der til Røgning hængende Kjød og Flæsk, og afvigte Tirsdags Nat blev af Sangladet, hvorpaa Sangsskjærerne daglig skjære Tømmer, paa Wennerslunds Tømmerplads bortstiaalet 7 Stkr. Stangjern af omtrent 1 Alens Længde, Mærket C. G., uagtet Ladet med disse har staaet i Godsets Skove mere end 20 Aar urørt, saa man lever i den største Frygt for Udsættelse af Tyverier og andre muelige farlige Forbrydelser. For imidlertid om mueligt at see disse Tyverier og Forbrydelser opdagede, udloves herved en Belønning af 25 Rbd. til Den eller De der kan opdage og anmelder et af disse Tyverier, saaledes at Gierningsmanden kan blive afstraffet, og 50 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
for samtlige Tyveriers Opdagelse og efter Omstændighederne Navnet fortiet, naar man herom melder sig paa Wennerslund hos Undertegnede. Vieth. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for pestartig smittede, ere: a) Tripolis, b) Alexandrin. c) Damierte. d) Constantinopel. e) Tunis. ) Marocco. 3) Smyrna. b) Øen Candia. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre: a) Alle tyrkiske og græske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester, d) De nordamerikanske Havne. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende kongl. danske Consuler eller disses Vice-Consuler. Alle andre Havne og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som umistænkte. Kjøbenhavn, i den kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne, den 8de Marts 1837. H. Holsten. Thonning. Steinmann. Bræstrup. Skibsted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Nakskov. Nyelig tildeels fra Udlandet arriveret, frisk og paalideligt godt Havefrøe, forskjellige Sorter Sukker= og Skal=Erter, samt Snittebønner, ligesom flere Sorter Blomsterfrøe bekommes i dette Foraar som sædvanligt, hos Kiøbmand M. Røepstorff, hvor tillige modtages Bestillinger paa alle Sorter Frugttræer, fra en god Plantage ved Kiøbenhavn. W. J. Fiin Vanille-Chocolade, ostindisk Soja i 1/2 Fl., lybsk Pølse, Sweitser=Ost, Stolzer-Ost, Eidammer=Ost, nye Appelsiner og Citroner, Hay san Thee, Krakmandler, Confectrosiner, engelsk Senop i Glas, syltet Jngefær, Lemonasier, Figen, tørre Kirsebær, Voxlys a 6 Stkr. pr. Pd., tilligemed flere Sorter Urtekram, bekommes til billigste Priser hos Stubbekjøbing den 9de Marts 1837. W. Jacobsen. Bedækningen. ved Fuldblodshingsten Clandesley tager sin Begyndelse den 20de d. M., for de Hopper, hvis Eiere ere i Besiddelse af Frilodder. Bedækningsdagen vil behageligst kunne erfares hos Undertegnede. Pederstrup den 9de Marts 1837. F. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Auction. Onsdagen den 29de Marts 1837 Formiddag Kl. 10, bliver hos Sognefoged Peder Lund i Vesterborg ved offentlig Auction bortsolgt endeel Heste, Qvæg, Faar og Sviin, tilhørende Forskjellige, og imod Credit til Mikkelsdag d. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Det tillades Enhver at indsætte Kreature til Bortsalg ved Auctionen og Jncassator indestaaer Sælgerne for rigtig Betaling til Forfaldstiden; ligesom der og er truffen den Foranstaltning at de Sælgere som ønske det, strax efter Auctionen kunne erholde Auctionsbeløbet udbetalt, alt efter de Conditioner som vil erfares paa Auctionsstedet, og som forinden ere til Eftersyn hos Undertegnede, som antagen Jncassator.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Ved herhos at indbyde saavel inden, som uden Jurisdictions=Sælgere og Kjøbere, lades det ikke ubemærket, at det kan forventes at endeel Hestehandlere fremstille Heste af fortrinlig Godhed til Bortsalg ved Auctionen, og at man har troet at træffe Fleres Ønske ved paa denne Maade at aabne beqvem Leilighed til Omsætning. Pederstrup den 2den Marts 1837. F. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Arvefæstegaardmand Erik Rasmussen Snedker i Hobye i Gloslunde Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Gloslunde den 9de Martii 1837. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Creditorerne i Stervboerne efter følgende Afdøde under Grevskabet Christiansholms Skiftejurisdiction, nemlig: 1. Gaardfæsterske Karen Steffensdatter, Mads Johansen Bruns Enke af Sløsserup Bye i Thorebye Sogn. 2. Aftægtsmand Hans Olsen Brænder af Tokkerup Bye, Kjettinge Sogn. 3. Huusmand Jørgen Jørgensen af Wanthore Bye, Nysted Sogn. indkaldes herved i Overeensstemmelse med Anordningerne, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Grevskabet Christiansholms Skifteret, Christiansholm den C. Møller. 9de Marts 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-17
Lollands-Falsters No. 32. 31te Aargang. Tidende. Stifts Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Trykt i Wilhelm Laubs Officin i Nykjøbing. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Bulletius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-17
(Af 12te Marts.) Hs. Maj. Kongen har i afvigte Nat sovet 6 Timers vederqvægende Søvn og Allerhøistsammes Befindende bedres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-17
(Af 13de.) Hs. Maj. Kongen har i afvigte Nat havt 5 Timers vederqvægende Søvn, og Allerhøistsammes Befindende bedres(Af 14de.) Hs. Maj. Kongen har i afvigte Nat havt flere Timers Søvn, og Allerhøistsammes befindende er som de senere Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-17
Fædrelandet. J Kbhpst. læses følgende Udtog af et Brev fra Hr. Kolb, kongl. Würtembergsk Consul og Charge d'assaires i Rom til Hr. Gross. Puggaard i Kbhvn. dat. Rom den 18de Febr. 1837. "De maae vide, at Thvorvaldsens og min Reise er bestemt til at gaae for sig Paaskedag eller et Par Dage efter. Formodentligen vil det først blive nogle Uger senere, men alle Forberedelser ere gjorte, ja selv Kufferten færdig, saa at jeg nu for Alvor troer, at vi komme afsted. Jeg ledsager ham til München eller Frankfurt, og derfra reiser han alene. – J Gaar talte jeg med ham, angaaende Jndbydelsen til et Museum for hans Værker og jeg kan i hans Navn og efter hans udtrykkelige Begjæring forsikkre, at han, naar han kommer til Kjøbenhavn, vil fremme Foretagendet saa meget som det staaer i hans Magt. Det var ham øiensynligen en stor Glæde, at et saadant National foretagende skeete til Ære for ham, og han fortalte mig flere Træk af den Modtagelse, han nød, da han sidst var i Kjøbenhavn, idet han derhos tydede hen paa det smukke Sted i Jndbydelsen, hvor der taltes om den Modtagelse, han tør vente at finde, Fredagen den 17de Marts 1837. naar han kommer der igjen. Det er i Sandhed ogsaa et Nationen værdigt Foretagende. Jeg misunder Dem en saadan Landsmand som Thorvaldsen er, og tilføier endnu kun, at jeg om faa Dage vil modtage Storkorset af den würtembergske Frederiks Orden, som min Konge har givet ham. Det vil være en Festdag for os alle, naar jeg overleverer ham denne Orden og jeg tænker det vil fornøie ham, ligesom det glæder mig, at min Konge er den Første, som har udmærket Thorvaldsen paa en saa usædvanlig Maade. – Jfølge Hs. Maj. befaling er der udfærdiget Brev til Thorvaldsen, med det Tilbud, at en Orlogs-Corvet i dette Foraar skal afgaae til Middelhavet for at afhente de Konstsager, han agter at hjemsende til sit Fædreland, og for tillige at modtage Konstneren selv, saafremt han maatte ønske at benytte den for sin egen Person. – Beløbet af Bidragene paa de hidtil indkomne Subscriptionslister er nu 36,000 Rbd. Antallet af de Konstnere, som have tilbudt at levere Arbeider er steget til 62.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-17
Den mod Overlærer Hage af Justitsr. Blechingberg som befalet Actor, for Høiesteret indankede Sag, som er bleven behandlet skrivtligt, og i hvilken Jndstævnte selv har skrevet sine Defensionsindlæg, er, efterat være udprocederet af Parterne, Fredagen den 10de Marts optagen til Circulation iblandt Rettens Medlemmer, og kan saaledes snart ventes paadømt i sidste Jnstants.