Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-11
Oversigt af Dagens udenlandske Nyheder. Dagers mærkværdigste Nyehed er Murats Fangenskab og Død; det har bekræftet sig at han er fanget af Neapolitanerne, og den officielle Efterretning er indløbet, at Kongen har ladet ham styde. Om ham gielder det, hvad Bonaparte engang har sagt om en Fransk General, som faldt i Arabernes Hænder, da han førte Krigen i Ægypten: at han havde bemærket, at naar et Menneskes Død var bestemt, saa skulde han begaae en dum Streg, som skulde giøre Ende paa hans Liv, trods alle fornuftige Forestillinger modhans Foretagender. Murat havde faaet den Østerrigske Keisers Tilladelse til at tilbringe sine Dage i hans Stater, og dog indlod han sig paa et Foretagende, som, om det var lykkedes, dog havde været frugtesløst, hvor kunde han have haabet anden Gang at formaae det Neapolitanske Folk til at prøve Lykken mod den Østerrigske Magt. han havde jo engang forsøgt sin forrige Krigshærs Svaghed. Privat Efterretninger melde forresten at han døde med Mod; nogle Efterretninger sige: at han ikke engang lod binde for sine Øine; ufortøvet hørte han sin Dødsdom, otte Kugler traf ham og han faldt død til Jorden. Tiden imellem sin Dødsdom og Executionen anvendte han til at skrive til sin Gemalinde, og at anbefale hende og sine Børn til den Østerrigske Keisers Naade. – Den Neapolitanske Krigsminister har indberettet d. 18de Octbr., at Murat havde paa Corsica samlet 400 Nisfornøiede Neapolitanske Officerer, giort dem store Løfter og indbildt dem, at han havde et stort Parthie i Calabrien, Keiseren af Østerrig søgte at forebygge disse Uroeligheder, sendte en Mand ved Navn Maccroni til ham, lod ham tilbyde Passer for at reise til hans Stater, og indbød ham til at afseile paa en Engelsk Fregat fra Bastig til Triest. Murat tog imod Passerne men vilde ikke gaae ombord paa Fregatten. Det skeete d. 28de Sept. samme Nat afseilede han med 200 Mand paa 6 flade Skibe; Dagen tilforn havde han foretaget sig en Avancement imellom fine Officierer. Den 9de Octbr. landede han i Staden al Pizzo med GeneralFrancischini og 50 bevæbnede Folk, han begav sig hen paa Torvet og raabte: jeg er Joachim, raaber alle leve Konge Murat. Han fik Heste og begav sig til Monte Leone. Men nu samlede den Neapolitanske Procurator Alcala en Tror Bevæbnede, forfulgte Murat, og lod raabe: vivat Ferdinand; da Murat saae at han blev forfulgt, vilde han slaae sig igiennem til Strandbredden; men efter et kort Haandemæng, hvori blot Capt. Peruice, en født Corsicaner, blev dræbt, blev han overmandet og bragt i Arrest paa Slottet. Da hans lille Flaade bemærkede hvor galt det gik ham, saa vilde den stikke i Søen; men Kapt. Cassiero bemægtigede sig med de Neapolitanske Kanonbaade to af dem, hvorpaa der var 48 Officerer og Underofficerer, alle bevæbnede; kun disse to Skibe af de sex Murat havde, ere tagne og med 79 Mand. Man fandt hos Murat et Keiserligt Østerrigsk Pas, contrasioneret af den Engelske Gesandt i Paris, efter hvilket han skulde seile til Triest, under Navn af Hertugen af Lipano (Napoli); et Decret, hvori han havde erklæret alle Kong Ferdinands Ministre udenfor Lovens Beskyttelse, og afsat alle nuværende Magistratspersoner i det Neapolitanske, og en trykt Proclamation hvori han opmuntrede Folket til Oprør. En Standret blev strax holdet over ham under Forsæde af General Runziante, denne dømte ham eenstemmig til Døden, og den 13de Octbr. Kl. 7 om Aftenen blev Dommen fuldført. Murats Foretagende skal ikke eet Sted have forstyrret den offentlige Rolighed. Murat var født den 25de Marts 1771 i Bastide i Frankerige, hans Forældre havde bestemt ham først til at være Præst; han var siden den 20de Januar 1800 gift med Bonapartes Søster, Maria Annunciade, og efterlader sig to Døttre og to Sønner, som hedde Achilles og Lucian. En saadan mærkværdig Skjebne har den Bonapartiske Familie; man fortæller at Bonapartes Moder, Lætitia Ragniolini, bad i Aaret 1788 den daværende Kongelige Pension til sine 8 faderløse Børn; man bemærker nu at disse faderløse Børn bleve siden saa rige, og Premieminister, Erkebiskoppen af Brienne om en at de giorde igien saa mange tusinde Børn faderløse.