JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
Den bekiendte Engelske Speculant og Patriot Hr. Owen har saaledes udregnet, at 200 Arme med Maskiner kunne i et Aar spinde saamegen Bomuld, som ellers 20 Millioner kunde have spundet i 40 Aar uden Maskiner, og at der i det mindste vilde udfordres 400 Millioner Arbeidere, til foruden Maskiner at levere de Fabrikater, som England nu aarlig producerer ved Hielp af sine Maskiner; af en saad an enorme Usurpation af Fornuftens Virksomhed over Legemets, lader sig Mavens aabenbare Opstand mod Speculationen godt forklare, og alle Luddisters og Reformisters Optøier, tilligemed Fabrikationens Tilvært over alle Grændser og Rigdommens Opdyngelse i enkeltes Hænder; imedens Mængden, nedstyrtes i Fattigdom og Fortvivlelse. Tager Besiddelsen af Jord-Eiendommene desuden den uheldige Vending i et Land, at de sammenhobe sig hos enkelte Mennesker, og at de blot komme i Mængdens Brug ved Forpagtninger og Underforpagtninger, saa udbreder den almindelige Forarmelse sig ved Siden af nogles uhyre Rigdom, da et Folks Velfærd og Velbefindende bedst betrygges ved en i det hele jevn og passende Fordeeling af Eiendommene, at Landeiendommene blive for store i England har længe været een af de Forfatteres vigtigste Klager, som have skrevet Betragtninger over dette mærkværdige Land. Man tæller f. Ex., som der siges, paa Veien fra London til Portsmouth, som udgiør en Strækning af 12 Danske Mile, kun 12 Personer, som ere Godsbesiddere, een af disse store Landeiendomme, som udgjorde en Strækning af 40000 Engelske Acres, og var fordeelt i 200 Avlsgaarde, solgte Grev Cholmondelen i Aaret 1817 for 195,000 Pund Sterling for endnu at anbringe sine Capitaler høiere i udenlandske Laan. De høie Forpagtninger og de svære Skatter udholder. kun den Engelske Landmand eller Forpagter ved en fortsat høi Priis paa Kornvarerne, hvilken billen mod Jndførelsen af fremmede Kornvarer, naar deres Værdie synker under et vist Minimum, holder opret; ligesom denne bill kun selv holdes opret trods Kiøbstædsbeboernes Modstand og Klager, vedJordeiernes Overvægt i Parlementet. Denne ulige Fordeling af Jorderne er endnu meere trykkende i Jrland end i England, hvor de 3 rige Familier, Ponsonby, Forster og Beresford næsten besidde den halve Øe. Saavel i Jrland som i Skotland leve de store Godseiere sielden paa deres Godser, men fortære deres Penge i Hovedstaden; deres Godser, forpagte de bort til enkelte General-Forpagtere, eller til et heelt Selskab af saadanne Forpagtere, som igien forpagte Eiendommene bort til smaae Forpagtere, og søge derved at drive Afgiften op til de høieste Priser; mangfoldige af disse opsiges nu i de nyere Tider for at bruge Jorden til store Skæferiers Anlæggelse, da Fabrikernes Drift giør Uldens Production fordeelagtig; dette Sving tager især Landbruget i det nordlige Skotland; hvorved mangfoldige Mennesker blive brødløse og maae søge deres sidste Retirade i Udvandring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
Forandringen i Staternes Velfærds Tilstand udspringer vel for den største Deel af indvortes successive Udviklinger i Statslegemet selv; men de udvortes Forandringer, Menneskelivets Afvexlinger i det Hele, befordre Staternes Sygdomme; ligesom Luftens tilfældige Paavirkninger og Veirligets pludselige Forandringer beskynde de Criser, som foregaae i det menneskelige Legemes Sundheds Tilstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
Man har sagt, at Napoleon har ved ContinentalSystemet undergravet Storbrittaniens Velfærd, da han derved tvang alle Fastlandets Nationer til at anlægge Fabriker; Erfaringen synes at bekræfte det; thi der gives neppe nogen af Fastlandets Stater, som siden den almindelige Fred i Europa, i hvormeget der endog klages overalt over Fabrikernes Forfald, dog have bragt det saavidt, at nogle af disse nye Jndretninger holde sig vedlige, og at de have giort saa store Fremskridt i Fabrikationen i Sammenligning med Tilstanden før Krigen; saa at de ere paa en banet Vei til at arbeide sig videre frem deri, saasnart de udvortes Omstændigheder ville favorisere det. Om intet Land gielder dette mere end om Frankerige selv; hvorfra man mindre end fra noget andet Steds hører Klager over Næringsløsheden; og som ved Fremgangen i sin Konstflid stedse meere samler Kraft til at bekæmpe sin berømte Meddeiler. Hvorvidt de Franske har bragt det i dette Stykke har bedst viist sig, ved den store Konstudstilling i Aar i Louvre. Den skal have været udmærket pragtfuld, og have overgaaet enhver Forventning, Udstillingen af de skiønne Konsters Værker, skal derimod slet ikke have distingueret sig; saa de Franskes Jnteresse synes at henvede sig meere paa det solide end tilforn, de følte sig ogsaa selv saa levende overbeviiste om den Fuldkommenhed i Jndustriefaget, som de have opnaaet, at de opstillede Engelske Fabrikater ved Siden af deres egne, forat godtgiøre, at de ikke længere staae tilbage fordenne af sin Konstflid saa berømte Nation. J det Hele, hedder det i et Brev fra Paris, er her nu langt meere Talen om Jndustriens Produkter, og om de mechandske Konster, end om Maler og Billedhugger-Konstens Værker, som vil blive en Fordeel for det hele dannede Europa; thi Englænderne, som i mange Henseender have hidindtil været vore Medbeilere, ere nu næsten ikke i nogen Ting meere vore Mestere, og have intet forud for os, uden Mængden og Fuldkommenheden af deres Maskiner, men som giøre dem større Skade end Fordeel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
De Lyonner Silkefabriker skulle fornemmelig være komne i et ypperligt Sving, saavel i Fortieneste som i Fabrikation. Afsætningen til Amerika skal især være betydelig. Ogsaa Viin vien giver Frankerige for Tiden en stor Vægt i Handelen, og dens aarlige Viin Udførsel anslaaes i et Middeltal til 120 Millioner Franker. Ligeledes paa de Tydske Messer begynder man at giøre den Erfaring, at de indenlandske Fabriker forstaae med Hæder at soutinere deres Post, man paastaaer at vide det med Sikkerhed, at alle de Engelske Uldmanufacturer skulle i det sidste Aar have liidt et betydeligt Stød, og at i Tiden affet Aar, regnet til Udgangen af Marts 1819, skal der allene i Leeds været blevet fabrikeret 20000 Stykker Klæde og Kasimir mindre end i det forrige Aar. Til Beviis paa at de Tydske Fabrikker vide tildeels at holde sig i stor Drift, kan anføres, at afde Sachsiske Fabriker, beskiæftiger det Krausiske over 2000 Mennesker, og at det Gosselske har 50 Maskine Væverstole i Gang. At Afsætningen paa de Tydske Messer desuagtet ikke bestandig have et godt Udfald, ligger ikke altid i, at Fabrikvæsnet, staaer tilbage og at det fortrænges af Udlændinger; men ogsaa Tidernes Tryk, Pengemangelen og Statsindretningernes Beskaffenhed; saaledes tilskrives det Preussiske nye Toldsystem, at den sidste Naumburger Messe fik et saa slet Udfald; ogsaa den sidste Frankfurter Messe skal have været høist maadelig. De Tydske Kiøbmænds Klager gaae især ud paa (som ogsaa er bekiendt af deres indgivne Forestilling til Forbunds-Forsamlingen) Skadeligheden af de Tydske Staters giensidige Toldsystemmer; som ved et Rige, der er deelt i saamange smaae fra hinanden uafhængige Stater, føles langt mere byrdefuldt end i store Stater, som Frankerige, hvor Toldlinierne ere trukne omkring dets udstrakte Grændser. - Jsær besværer Staden Frankfurt sig over de Jndskrænkninger, som dens Handel er udsat for ved alle Naboe-Regieringers Foranstaltninger, og fornemmelig over at Churfyrsten af Hessen, søger at hæve den nærliggende Landsbye Bockenheim, til en anseelig Handelstad, ved at tilstaae den betydelige Privilegier. En Hovedaarsag til Klagerne over Handelens slette Tilstand, saavel i Tydskland, som i andre Lande, er formodentlig ogsaa den, at de Handlendes Speculations=Aand har under Krigen taget et urigtigt Sving, som ikke passer sig til fredelige Tider, og som derved drager skadelige Følger efter sig. Dette Onde vil nu efterhaanden, dersom Freden varer, bortfalde, og Speculationen vil med Tiden lære at blive naturlig og jevn, sindig og solid. – Schweitz er ligeledes i Henseende til sin Handel en indeklemt Stat, især føres bittre Klager, derfra over de Jndskrænkninger det maae lide fra de Sydtydske Staters Side, som grændser til det. (Fortsættes).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Da Fyrsten Camillo Borghese var endnu Statholder for Buonaparte over det Jtalienske Departement, pleiede ogsaa de militaire Aucthoriteter høitidelig at celebrere hans Navnedag. Nogle Spøgefugle benyttede denne gamle Sædvane og opdigtede Jndbydelseskaart til de samtlige Overofficerer af den Sardinske Armee, til at møde ved en stor Parade paa dette Aars Camillusdag. Om Morgenen Kl. 6 saae man nu Tropperne forsamle sig paa Vaabenpladsen og Rytter-Regimenterne at rykke ud af Naboregnen og nærme sig Turin. Skrækken hos de øverste Auctoriteter og hos Jndvaanerne var ikke ringe, indtil Gaaden opløstes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
J den Pekinger Hoftidende for 1818 læstes følgende: Den 13de Mai reiste sig en Storm, som formørkede Himmelen og som hvirvlede Sand og Støv op i Luften. Keiseren ængstede sig ualmindelig, og sammenkaldte Statsministerne, for, ved at overlægge med dem, om mueligt at kunne udgrunde Aarsagen dertil. Han dadlede i et offentligt Manifest sine Stiernetydere, for at de ikke havde forudsagt ham Dagen hvorpaa Orkanen skulde udbryde; de havde dog, hedder det, for 3 Dage siden, berettet ham, at en heldbringende Stierne skulde udgyde sin lykkelige Jndflydelse over hans Person, og forsikret ham om et langt Liv og Velgaaende; men det var alt tilsammen kun Smiger og Sladder; hvad Ondt der var i Vente, kunde eller vilde de ikke sige ham. Tre af disse Viise have yttret, at Afsættelsen af den forrige Premier-Minister, Sung-Ta Osching, er Aarsagen til denne Storm, og at det var godt, at kalde ham tilbage. Men Hs. Majestæt er langt fra at give denne Tanke sit bifald. Han lod meget mere give disse Raadgivere en Jrettesættelse, fordi de vilde blande sig i hans Keiserlige Rettigheder. Det mathematiske Amt afgav ogsaa sin Mening: "Naar dette Slags Orkaner holder ved en heel Dag, med nedfaldende Støv, betyder det et rænkefuldt Forhold, og en uenig Raadslagning imellem Herskeren og hans Ministre, ogsaa bebuder det en stor Tørke og Korndyrhed. Blæser Vinden Sand i Veiret, og er der megen Allarm derved, saa er der Oversvømmelser i Vente. Falder Støvet kun i een Time, saa kan det foraarsage en Pest i Sydvest, og i Sydost maae den halve Deel af Folket blive sygt. - Hoftidenden omtaler Hs. Majestæts smertefulde Bedrøvelse over den vedholdende Tørke, og at Keiseren har udsendt sine Sønner, for at faste, at bede og at ofre til Himmelen og Jorden og til Vindens Gud.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
Den 20de May skulde det være en høitidelig Fastedag, og paa Offerdagen skulde Rigets fornemste Mænd (The Kings), de Adelige, Statsministerne a., vise sig alle med aparte Huer og Klæder, til Tegn paa en dyb Anger. - J en adelig Familie af Keiserlig Blod, have nogle Personer antaget den Portugisiske eller Europæiske (katholske) Religion, men Keiserern fortæller i Hoftidenden, at de havde for længe siden igien afsværget den, og traadt Korset med Fødderne; han befalede ogsaa, at alle de billeder og Kors, som angaae denne Religion, og endnu ikke ere ødelagte, skulde strax opbrændes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
(J en Chinesisk Bog: "Om de Udødelige og om Guderne," findes ogsaa iblandt andre en meget slet og fabelagtig Fortælling om Jesu Levnet. Hr. Morrison, som har meddeelt disse Udtog af den Chinesiske Hoftidende, troer at det er et Makværk af Jesuiterne). - Der skrives fra Constantinopel. under 10de Aug. Siden de sidste Uroeligheder iblandt de gjenstridige Janitscharer, er Regieringen nu paa det virksomste beskiæftiget, med at lade Stifterne til Uroelighederne opsøge. Nogle holde sig skiulte i denne store Hovedstad, og andre ere flygtede. J de sidste tre Uger ere daglig Henrettelser forefaldne, og selv flere Officerer bleve qvalte. Jmellem Janitschar=Agarn og den frygtelige Capitain Pascha, hersker den bedste Forstaaelse. Den sidste har, formedelst sin uforsonlige Strenghed imod alle Fiender af den offentlige Rolighed, oftere været i Livsfare. Der blev for nyelig igien skudt paa ham fra en Ladningsplads, men begge Gierningsmændene bleve strax grebne og i Øieblikket qvalte. J den sidste Uge har Pesten betydelig tiltaget her, og er af det værste og hurtigstdræbende Slags.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
Der er kommen et Skib fra Charlestovn i Nordamerika til England, efter den hurtige Fart af 22 Dage, som melder: at den Nordamerikanske Regiering i Forventningen af et Brud med Spanien, foretager store Udrustninger. Skibene sættes i Stand i alle Søehavnene. Krigs- og Marine Departementet ere i den største Virksomhed; og Handelstanden giør sig store Forventninger om det heldige Udfald af denne Krig. – Uroelighederne som ere udbrudte i Provindsen Texas ere en Begyndelse dertil; de Spanske Jndvaanere skulle allerede tilforn have yttret det Ønske, at blive indlemmede i Friestaterne; de have nu plantet Friehedsfabnen; 350 Nordamerikanere under en erfaren Officeers Anførsel ere rykkede ind i Landet til deres Understøttelse, og Antallet voxer dagligen; de haabe i kort Tid at blive Herrer over Stæderne St. Antonio, Labode og Monterey, hvor Spanierne kun have svage Garnisoner. – De Franske Blade sige, at der hersker en almindelig Forbauselse over, at Kongen har ikke ratificeret Tractaten om FloridasAftrædelse; at den Skade, som de forenede Stater ville kunne tilføie Spanien vil blive uhyre, at Sydamerikas og Mexicos Uafhængighed er saa godt som afgjort, hverken Casa Brujo eller Onis have overtraadt deres Fuldmagter, og at siden Tractaten desuagtet blev forkastet, saa maae en mægtig udenlandsk Kraft drive de politiske Hiul. – Man paastaaer vel, at den Engelske Minister i Madrid skal have erklæret den Amer kanske Hr. Forsyth: at han ikke paa nogen Maade har søgt at lægge Hindringer i Veien for Spaniens og Friestaternes indbyrdes. Rettigheder; men tillige, at der skal existere en Traktat imellem Spanien og England, hvori den første Magt har forbundet sig til ikke at aftræde nogen af sine Besiddelser i Amerika uden imod et betydeligt Eqvivalent, hvortil Ministeren kunde holde sig. - Det hedder nu, at Tractatens Forkastelse skal have foraarsaget en Tvist i det Spanske Cabinet, da Majoriteten af Ministerne have stemt for Ratificationen; ligeledes, at der skal tilstaaes Engelske Skibe Licencer for at føre Mellemhandelen imellem Spanien og sine Colonier, hvilket vilde bliven en sand Guldmine for England. – Den store Expedition ligger imidlertid stille formedelst Pesten, den bestaaer af 5 Orlogskibe, hvoraf det mindste er paa 74 Kanoner, af 7 Fregatter, 12 Brigger, 30 Kanonbaade og 90 Transportskibe; Skibene maae lægge ud fra Landet og afholde sig fra al Forbindelse dermed. Tropperne cantonnere omkring Cadix. Efterretninger i Hamborg fra 24de August melde vel, at Sygdommen kun er udbredet til Jsle de Leon og ikke til Cadix selv, og at 244 Mennesker kun vare syge af den til den 20de August; men nyere Breve i London af 27de melde: at Sygdommen griber og sig, saavel der, som i Naboegnen; og det hedder fra Bayonne, at Frygten derfor udbreder sig i hele Spanien, og at man taler allerede om Grændsecordon paa Fransk Side.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
Det hedder i en Skrivelse fra Bremen, Overeenstemmende med det roesværdige Exempel, hvormed Magdeburg og Oldenburg har for nogen Tid siden foregaaet os, har nu ogsaa her, foranlediget af de flere Gange og tilforn yttrede Ønsker, og af nogle Opfordringer som ere udgaaede ved Organet af et Tidsskrift her i Byen, Fleertallet af de dannede Jndvaanere forenet sig om i Fremtiden at ville aflægge den Skik, at tage Hatten af paa Gaden og Spadseertoure, og istedet derfor blot at hilse med at lægge Haanden paa Hatten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
Litteratur-Efterretninger. Paa St. Ferdinands-Dagen blev i Madrid Bog Forbudet oplæst fra alle Prædikestole. De 40 forbudte Bøger vare inddeelte i 3 Klasser. J den 1ste vare de anførte, som selv de Personer ikke maatte læse, som ellers blive noget mildere behandlede af Jnqvisitionen i denne Henseende. Dertil hører Essai sur lenseignement en general et sur celui des mathematiques en particulier S. E. La croix, Citateuren af Pignault Lebun; Lavallees Historie om den Spanske og Portugisiske Jnqvisition. Morale universelle, Brevene fra Greve Cabarrus til Jovellanos om de Hindringer som Naturen, Meningerne og Lovene lægge i Veien for Nationernes Lykke o. s. v. J den 2den Classe, som ere alle dem forbudt, som ikke har faaet en speciel Tilladelse af Jnqvisitionen til at læse dem, blive opregnede Lorentes Annales de linqvisition (ikke histoire critique de linquisition af denne Forfatter) &c. Bøgerne i den 3die Classe skulde revideres og det Stødende i dem udslettes. J det hele ere de næsten lutter Franske Værker som Bandstraalen, traf. Hvo som overtræder dette Bog=Forbud bliver sat i den store Kirkeband og maae betale en Mulct af 200 Ducater. Lucian Bonaparte, Prinds af Canino, har udgivet et nyt Heltedigt, Kerneiden. For at forstaae denne Titel maae man erindre sig, at Øen Corsica blev af de Gamle kaldet Kernes, og at den i det 12te Aarhundrede blev indtaget af Sarazenerne og at disse Barbarer bleve igien bortjagede længere hen i Tiden. Prindsen af Caninos Digt er saaledes bestemt til at besynge hans Fædrelands Roes, for nogle Aar siden udgav han Heltedigtet: Carl den Store.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
Paschaen af Ægypten, fortæller den Florentinske Tidende, har ladet sig seende 5 til 6000 Bøger, fornemmelig om Politik, den gamle Historie, Ægyptens Historie, Bonapartes Feldttog, og om den Lancasterske Methode, som han haaber at faae at passe til den Arabiske Litteratur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
Hr. Carl Ludvig Metzler-Giesecke, Kongelig Storbrittannisk Professor i Mineralogien paa Universitetet i Dublin, Commandeur af Dannebrogordenen, og som er hædret med St. Patriks=Medaillen, besøgte paa Tilbagereisen fra Wien, hvorhen han var bleven kaldet, i Følge en speciel Opfordring af Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig, sin Fødestad Augsburg, hvor han blev modtaget med mange Æresbeviisninger. Hans Beskrivelse over Grønland, hvis Udgivelse blev forsinket ved hans Fraværelse fra Dublin, som næsten varede i 2 Aar, vil nu udkomme imod Enden af dette Aar. Det 1ste Bd. indeholder Geographien over det faste Land af Grønland, og de nærliggende Øer fra den 60 til 76 Grad nordlig Bredde, Beskrivelsen over Vegetationen og Klimatet, hvorved han meddeler de meteorologiske Tabeller, som han har ført uafbrudt i 7 Aar; endvidere en troe Skildring af de Jndfødte, deres Sprog, Levemaade og deres øvrige Forhold, endelig Historien om Landets Befolkning ved Jslænderne, Normannerne og Esquimauerne, nemlig forsaavidt det kan udledes af authentiske Kilder. Det andet Bind bliver indskrænket til Landets Naturhistorie, forsaavidt den Reisende selv kunde undersøge det. Dog vil han ogsaa an og naturhistoriske Gienstænde, som udfordres til føre andres Beretninger, men altid kun som saadanne. Det 3die Bind skal levere Udtog af hans Dagbog, som han førte i 7 1/2 Aar, forsaavidt disse kunde være af nogen Jnterresse for Publikum. De Kaart Prospecter, Aftegninger af Redskaber, dette Værk skulle følge i 3 særskildte Hefter af en større Format,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
Beltpassage. Fra den 22de til den 26de September ere udreiste: Til Sielland. Mad. Oppermann med Søn og Juveleer Lindbach. Dyrelæge M. Schjøn. Fuldmægtig Formann med Tiener. Cand. Theol. Poulsen. Jfr. Schydte og L. Bechmann. Frøken F. Lützau. Jfr. Petersen. Candidaterne Wagner og Lindhardt, Handelsmand Jacobsen. Disciplene C. Paludan og H. Bagger. Frøken Lønborg, og Jfr. Krüger. Kapitainerne v. Schiern og J. v. Dass. Ritmester, Grev v. Rantzau. Mad. Mogensen med Barn og Kudsk. General Krigskommissair Ulrich. Frue Østergaard med 2 Børn. Hofjægermester Carl Greve af Schimmelmann med Betiente. Frue Grevinde Fanny v. Schimmelmann med Jomfrue. Mad. Gross med 5 Børn. PremierLieutenant v. Raude. Handelsbetienterne J. og M. Heimann. Grosserer Wallich. Candidat Bendz. Toldbetient Sand. Jfr. Fischer. Capitain v Blicher. Kapitain Lieutenant v. Cederfeldt. Demoiselle Lund. Til Fyen, Frøken Albrecht. Marchandiser Schiønning. Organist Jørgensen. Handelsmand A. C. Wandahl. Viinhandler Bech. Mad. Trunnerup. Justitsraad og Herredsfoged Knutzen. Jfr. J. Birch, Klosterfrøken C. v. Falkenskjold. Kapitain v. Euben. Kammer=Assessor Linde. Politiemester Jessen. Etatsraad Hopp. Frøken v. Wic kede. Mad. Fogh med 3 Børn. Mad. Jpsen og Jfr. Andersen. Jfr. Bauditz, Kjøbmændene Mai rin og Valier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 24de September. Tirsdagen den 21de September, om Morgenen Kl. 5. Slet, blev klemtet for Huusild, som var opkommen i Gaarden No. 128 i Løvstrædet, Bogtrykker Brünniche tilhørende, og der blev allerede afkimet for Jldens Stadsning Kl. 6 samme Morgen. Paa Forhuset afbrændte 7 Fag Spærreværk, og i Sidehuset: Kiøkken=Trappen og 3de Etager samt Spærreværket, ligesom og Spærreværket i Baghuset over Bogtrykkeriet, som, med Jnventarium, aldeles blev reddet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
For faa Dage siden bleve Hovedstadens Jndvaanere ogsaa forskrækkede ved Brandraab, da der var gaaet Jld i een af de Trangrave, hvori man ved det herværende Trandcompagnie tilbereder Tranen. Den kunde imidlertid ikke, ifølge de passende Jndretninger paa det Sted, hvor den ved Uforsigtighed var opkommen, gribe videre om sig, og blev snart dæmpet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
Professor og Ridder Thorvaldsen kan nu hverDag ventes her til Kiøbenhavn, efter en Fraværelse af 24 Aar, Det var 1794, i en Alder af 22 Aar, at han, efter at have vundet den store Guldmedaille i Billedhuggerie, ved Konstacademiet i Kiøbenhavn, reiste til Jtalien, hvor han opholdt sig lige indtil nu, og arbeidede med overordentlig Berømmelse. J Rom er han almindelig bekiendt under Benævnelsen il cavaliere Alberto (Bertel scultore danese, og kappes med den store Canova om Forrangen. Til hans berømteste Værker høre hans Niøbe, og Alexanders Triumphtog en Basrelief, hvilket sidste han forfærdigede for Napoleon. Han giftede sig for ikke længe siden med en engelsk Dame. J Aaret 1810, benaadede Hs. Majestæt ham med Ridderkorset af Dannebrogordenens 4de Classe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
Som en Mærkværdighed har i et af Skilderiets foregaaende Numere været anmærket, at i Holland blomstrede Frugttræerne paa nye. Det samme er Tilfældet med et Blommetræe, som staaer i Hr. Jsenkræmmer J. Winslows Gaard, No. 8 paa Vestergaden, i Kiøbenhavn. Træet har baade faaet nye Blade og Blomster. (Skild.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
Skolelærer Topp i Helsingøer har forfærdiget en smuk, og af kyndige Mecanici erkiendt hensigtsmæssig Modell til en Vogn, som kan kjøres med, uden Heste; hvormed han troer at kunne kjøre 4 Personer, paa almindelig Vei, med en Kraft af 10 Pd. og paa tung Vei, forholdsmæssig; men som dog ikke overstiger 20 Pd. Han bruger en ganske anden Jndretning ved Hiulene, end hidtil har været anvendt ved slige Maskiner. Da Manden, med Held har forfærdiget flere mecaniske Arbeider tør man ogsaa love sig Nytte af dette. Han søger nu Subscription, hvortil han haabentlig ikke vil mangle Deeltagere. (Dagen)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
Mariboe, den 16de September. Forleden løb et Par Heste løbske i Skoven med en Gaardmand, fra Paarup under Grevskabet Knuthen borg, hvorved han blev ganske og aldeles lam eller paralytisk i Nedrekroppen. - Regn Regn, er endnu daglig et fromt Ønske. Paa Markerne er næsten ikke et frisk Græsstraae, som en Følge heraf stiger Smørret i Prisen og er meget vanskeligt at erholde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-09-28
- For et Par stegefærdige Kyllinger forlanges ikke mindre end 2 Rbmk. 8 s. - Den 14de dennes afseilede Dampskibet Caledonia fra Ovrebye. Over 100 Mennesker seilede med det til Bandholm, hvor det indtog Passagerer. Da det lagde an ved Durebye havde det 40 Passagerer ombord, der agtede at seile med det til Kiel; men som bleve indskibede i et der ved liggende Fartøi, for at afgaae til deres Bestemmelse.