JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-12
Den for sin Skjønhed saa beundrede Pige fra Dalarne, Karin Ersdatter fra Leksand, der har gjort en saa mærkværdig Epoke i det Stockholmske Selskabs livs Annaler, er nu vandret hjem til sin Fødeby, for om kort Tid at knytte Hymens Baand med sin Trolovede, som allerede var vandret forud. Den skjønne Dalkulla medbringer ei alene en for hende dyrebar Skat af Gaver og Souvenirer, men ogsaa et Testimonium vit, undertegnet af saa vakkre og fornemme Hænder, at sikkert aldrig for hende nogen Dalkulla er traadt for Brudeskamlen med en slig Medgift, og sandsynligviis aldrig nogen efter hende kommer til at gjøre det. For sin Afreise nød hun end- og den Naade, at forestilles Hs. M. Kongen samt D. K. H. Kronprindsen og Kronprindsessen. Jfølge en Beretning fra Kbhvn til Alt. Merkur agter Capitain James Ross at foretage en Sydpols=Expedition. Han staaer her i venskabelig Forbindelse med en entreprenant Mand, Hr. Kall, der har havt Leilighed til i Grønland at vise ham Tjenester. Denne agter i nysnævnte Land at oprettet Privat=Establissement, og lover sig af den hidtil endnu ubekiendte Egn, han har valgt dertil et fortrinligt rigt Udbytte. Kjøbmændene interessere sig meget for dette Foretagende, ligesom overhovedet Handelen paa Norden og især paa Jsland, efter at den er bleven fri, har vundet meget i Omfang og Betydning. Børsenhalle bemærker, at Capitain Ross paa sin Reise gjennem Hamborg der har yttret, at han agtede i Norden at engagere Søemænd, der forstode Grønlandsk, da han atter vilde foretage en Fart til de nordlige Polaregne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-12
Aarhuus. Hs. Majestæt Kongen behagede i Gaar Aftes allernaadigst, tilligemed Deres Kongl. Høiheder Prinds Frederik Ferdinand og Høisammes Gemalinde Prindsesse Caroline, ledsaget af den hele kongl. Generalstab og øvrige Sulte, at bivaane et Bal i Selskabet Polyhymnias Lokale, der var talrig besøgt, og særdeles smukt arrangeret af sammes Directeurer (Hr. Kammerjunker v. Bauditz, Major v. Tersling og Kom. Meulengracht). Ved Hs. Majestæts allerhøieste Jndtrædelse i den med Emblemer og Festons festligt smykkede Balsal, blev Allerhøistsamme, af de paa begge Sider af Salen i fleerdobbelte Rækker opstillede Damer og Herrer, modtaget med følgende Sang Lyd Glædessang vor Konge staaer Huldsalig her. Vel er den Elskte, hvor Han gaaer, J Glædens som i Sorgens Kaar, Mens tro det Danske Hjerte slaaer, Os Alle nær. Dog mægtigst strømmer Glædens Elv, Naar Drotten stander blandt os selv, Som her.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-12
Af klare Perler Drotten god Sig vandt en Krands. De Perler dybt i Hjerterod fik Næring af det Danske Blod, Og straale gjennem Tidens Flod Med evig Glands. De voxe under Tak og Bøn; Guldkronen selv er ei saa skjøn Af Glands. Bær Drot den Krands, Dig Himlen gav Om Kronens Guld! Den lyse skal bag Tid og Grav. Vind Palmen om Din Herskerstav, Elsk Folket mellem Sund og Hav Som Fader huld!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-12
Saalænge Danske Bøge groe, Slaae Danske Hjerter, Kongen troe Som Guld. Ley længe blandt Dit Folk i Nord! Lev til vort Held, Lev, mens hvert Træ, Du planted, groer. Og skyder Rod i Danmark Jord, Paa det Din Fryd maa vorde stor J Aftenqvel! Fra Borg til Hytte veed Enhver, At Danmarks Flor og Hæder er Dit Held. hvorefter Huset rungede af Fryderaab. Hs. Majestæt behagede derpaa allernaadigst Selv at aabne Ballet med Fru Majorinde v. Tersling. Allerede en Timestid derefter behagede Allerhøistsamme at forlade Ballet, men selv dette Øieblik Nærværelse iblandt os vil blive uforglemmeligt. For D. Kgl. Høiheder og den kongl. Suite var der ved den paafølgende Souper arrangeret, et særskilt Taffel. Hs. Maj. Kongens Skaal blev udbragt med en grændseløs Jubel, derefter tømtes Skaaler for Hs. M. Dronningen, for de tilstedeværende Kongl. Høiheder, for Fædrelandet, a. Den hele Fest vidnede fra først til sidst om den inderligste Kjærlig hed og Hengivenhed for Kongen og for Kongehuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-12
Jndsendt. Det har behaget en Jndsender i sidste No. af denne Tidende at fremkomme med Jndsigelser mod det tidligere fremsatte Ønske, at det maatte blive Hr. Ølbr. og Brændeviinsbr. Jensen heri Byen tilladt at anlægge et Valseværk hvorpaa han kunde male sit Malt. Den nævnte Jndsender synes at være lidt vel meget interesseret for Møllerens Sag og har endog tilladt sig at udvide det tidligere af nærværende Jndsender brugte Udtryk "Malt, til Korn, hvilket ei har været min Mening. At den afdøde Møller Guldagehar været villig til at indrette et saadant Valseværk i sin Mølle, er vel ei aldeles usandt, men de Betingelser Hr. Guldager herfor havde, gjorde det umueligt for Hr. Jense allene at indlade sig i saa Henseende. Forøvrigt, angaaende den omtalte dyrtkjøbte Eneret til Aarhuus Byes Maling, da tillader jeg mig at bemærke, at denne Eneret sandsynlig viis er givet af vor allernaadigste Regjering, og saalede vist neppe for dyr, og er den derimod kjøbt, som før meldt "dyrte, af en privat Mand, da maatte man vel nærmere være berettiget til at fordre Hjemmel for en saadan Eneret. Til Slutning kan det vel ikke være Tvivl underkastet, at saafremt en saadan Eneret lovmedholdelig existerer, det de i det mindste var billigt, om ei Pligt for Mølleren, at anskaffe et hensigtsvarende Valseværk til Formaling af Malt, og derved forebygge, at ikke enkelt Mand eller flere skulle være Tab underkastet formedelst den Mølleren allene begunstigende Eneret, og i modsat Fald ville det vist være retfærdigt og billigt, at den Mand, hvis eneste Levevei er dependent af hans Producters gode eller mindre gode Behandling blev tilladt at anlægge et som foranmeldt hensigtsvarende Valseværk til Formaling af Malt til eget Forbrug Er det sandt, hvad man i disse Dage læser i Aviserne, at den engelske Regjering har anmodet vores at overlade si 8 Constructeurer i Krigskibsbygningskunsten, – da er det vistnok en mærkværdig Omstændighed! – og et Beviis paa at Skjønhed og Lethed ei alene er det Bedste, som Engelænderne formodentlig har erfaret af de Skibe, de erhold af os 1807, – saa at disse nu foretrækker danske Skibet Varighed og Dygtighed i at maneuvrere, hvilket sidste meget maa glæde enhver dansk Søemand. – Og enhver dansk Landmand maa tro og glæde sig ved, at det er og vil blive samme Tilfælde i bemeldte begge Henseender med Heste af ægte gammel dansk Race, uden Blandning af det her til Jylland hidindtil komne engelske Fuldblod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-12
Bekiendtgjørelser. Det har behaget det allvise Forsyn, Natten mellem den 14de og 15de dennes, efter 7 Ugers Sygeleie, at bortkalde til et bedre Hjem, mine Børns omme Moder, min i 20 Aar trofaste Livs-Ledsagerinde, min uforglemmelige Hustrue, Sophie Elisabeth Jer min født Wolf, i hendes Alders 40de Aar. 3de Børn modtage den Forklarede i Evigheden; 5 Sønner og 4 Døttre begræde Tabet af den bedste Moder. Forvisset om inderlig Deeltagelse af Alle, som kjendte hende og hendes Værd som Hustrue og Moder, bekjendtgjøres for deeltagende Familie og Venner, dette formig og Mine saa saare smertelige Dødsfald. Ausumgaard, den 24de Mai 1834. Th. J. Jermiin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-12
At vi idag have fristet den haarde Skjæbne at miste vores lille Søn, Holger, 1/2 Aar gammel, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Familie og Venner. Rosenholm, den 9de Juni 1834. A. D. Rosenkrantz, H. H. Rosenkrantz, født Comtesse Fædder. At Bøsbroe, paa Veien fra Randers igjennenHaulberg Herred, er under Hovedreparation, og ikke kan passeres, bekjendtgjøres herved af Thommesen, Birkedommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-12
Torsdagen den 26de denne Maaned, Kl. 10 Formiddag, bliver paa mit Contoir her i Byen foretaget offentlig Licitation over Udvidelsen og Jstandsættelsen af Herredsveien imellem Wenge og Nørrevissing Byer. Overslaget og Conditionerne hvorefter Arbeidet skulle udføres kunne erfares paa mit Contoir 8 Dage førend Licitationen. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 9de Juni 1834. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-12
Herved har jeg den Ære at anbefale mit Oplag, bestaaende af: fine Brunels og Fidtlæders Dameskoe & Støvler, og endeel lette Herrestøvler, for hvis Godhed indestaaes, samt flere til Skomagerarbeide henhørende J. Ludvigs, Sorter. Skomagermester, Middelgaden Nr. 61.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-12
En Gulduhrkjæde med Signet og Nøgle er tabt, sandsynligviis paa Veien fra Exerceerpladsen uden om Byen gjennem Mølleporten til Gaarden No. 656, (gl. No. 64) paa Vestergade. For Tilveiebringelsen loves en passende Douceur af Th. Funder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-12
En mørkebruun Silke Paraply, forsynet med en Elfenbeens Pibe i Haandgrebet, er af sin Eier forglemt etsteds i Byen. Vedkommende anmodes om at oplyse den paa Adressekontoiret, og skulde den blive falholdt bedes saadant meldt sammesteds, imod en Douceur for Tilveiebringelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-12
En god brugt Holsteensk Vogn ønskes tilkjøbs; Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-12
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elm uist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
Junii. den 12. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. Den 25de Mai var en Coureer fra Constantinopel passeret gjennem Belgrad med Depescher til den franske og engelske Regjering, som derved underrettes om, at et russisk Armeekorps var gaaer over den persiske Grændse. Og directe Privatbreve fra Constantinopel melde, at der var foregaaet vigtige Begivenheder ved den østlige Grændse af det tyrkiske Rige, samt at der herskede en overordentlig Travlhed i Bureauerne hos de fremmede Gesandter i Constantinopel. Fra St. Petersborg meldes, at Hs. M. Keiseren tiltræder i disse Dage en Reise til Krimm, man siger for at inspicere den russiske Flaade i Sortehavet. Denne Flaade, tilføies der: bliver forøget i samme Forhold som den brittiske i Middelhavet.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
Den pyrenæiske Halvøe. Det bekræftes allevegne fra, at D. Miguel har erklæret sig overvunden. Da Miguellisterne efter Slaget ved Asseiceira havde rømt Santarem og trukket sig langs med den sydlige Side af Tajofloden, bleve de uafladeligt forfulgte af Dronningens Tropper, af hvilke det var lykkedes en Division at afskjære Miguellisterne fra Søe kysten, og en anden ligeledes fra Elvas, hvor deres Hu stod til. Saaledes slagne, forfulgte og omringede forlangte de først en Vaabenstilstand, og da denne blev nægtet dem, beqvemmede de sig til at strække Vaaben. D. Miguel havde endelig, da hans Tropper ikke meere vilde lystre ham, givet efter for Nødvendigheden, og paa det ham givne Valg: enten at lade sig transportere som Fange, eller strax forlade Landet, indgaaet det sidste. Den engelske Fregat Nimrod havde faaet Ordre til at tage baade ham og D. Carlos samt deres Familier ombord. Den portugisiske Regjering, havde gjort endnu en Betingelse førend D. Miguels Afreise, nemlig: Kronjuvelernes Udlevering, og visse Garantier med Hensyn til begge Jnfanternes Tilbagekomst. Hos Admiralen paa det engelske Linieskib Asia var gjort Forespørgsel, om D. Carlos kunde vente at finde Beskyttelse under det brittiske Flag uden iforveien at underskrive bestemte Betingelser. Svaret var endnu ikke bekjendt. Jfølge Londonneravisen, the Courrier vil D. Miguel faae en aarlig Pension af 60 Contos Reis (16 a 17000 Pd. St.), hvorimod han skal forpligte sig til, ingensinde mere at blande sig i Portugals Anliggender, samt aldrig mere at betræde den pyrenæiske Halvøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
Om Slaget ved Asseceira erfares nu endvidere, at D. Miguels Tropper bestode af 7000 Md. Jnf. og 700 Md. Cavallerie, og at Træfningen begyndte med tre Kavallerieangreb paa Pedroiterne, der kun havde 5000 Md. paa Kamppladsen, og hvis Kavallerie endnu var svagere end Fjendens. En Flankebevægelse, som Hertugen befalte, efter at det tredie Angreb var bleven afslaaet, havde sat Fjenden i en paanisk Skræk, som endmere forøgedes ved Efterretningen om, at D. Pedro's Landsenerer vare indtrufne paa Kamppladsen. Efter en 3 Timers Jld blev Miguellisternes Flanke omgaaet af et Regiment, og nu opstod en frygtelig Forvirring; Kavallerie og Jnfanterie styrtede sig, imellem hverandre, ud i Tajofloden, hvori Vandet just var saa lavt, at der kunde vades over. Pedroiterne satte ud efter Flygtningerne, og slæbte mange af dem igien tilbage som Fanger. D. Miguel befandt sig under hele Slaget paa en Høi ved Chamusca, hvorfra han med sin Kikkert kunde see Alt hvad der passerede. Næste Morgen rykkede Dronningens Tropper ind i Santarem, hvor Miguel listerne, inden de vare dragne bort, havde fornaglet alle Kanonerne. Tre Timer efter holdt D. Pedro og General Saldanha deres Jndtog i Staden. To Dage efter overgaves ogsaa Fæstningen Abrantes. Derimod var der gjort et frugtesløst Angreb paa Faro, hvor en 17 Timers Træfning havde kostet mange Menneskers Liv paa begge Sider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
Jfølge Breve fra Aranjuez af 24de Mai havde den preussiske Gesandt allerede forladt Madrid, og den russiske forlangt sine Passer. Stænderne vare nu officielt sammenkaldte til den 24 Juli. Forordningen er udfærdiget i den lille Dronning Jsabellas Navn, hvem man deri har givet alle de gamle Titler af Dronning til begge Sicilier, Sardinien, Corsika, Jerusalem, Ost- og Vest-Indien, Erkehertuginde af Østerrig, Hertuginde af Burgund og Mailand, Grevinde af Habsburg, o. s. v. Mødet skal skee i den herviske Stad Madrid. – Enken efter den paa Ferdinand VII befaling skudte General Torrijo var bleven indført til Hovedstaden i Triumph. - Engelske Aviser melde om et Anslag paa D. Pedro's Liv, som lykkeligviis er mislykkedes. Paa Veien mellem Lissabon og Lystslottet Ramalhao var der nemlig 2 Gange bleven skudt efter ham, uden at man havde kunnet opdage Forbryderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
Engelland. Det Greyske Ministerium har overstaaet en farlig Krisis. Som bekjendt var Tienden i Jrland, ifølge den ny irske Tiende Bill, bleven ophævet og forvandlet til en Pengeafgivt. Men hverken denne, eller overhovedet al Kirke-Eiendom i Jrland, kommer Katholikernes Geistlige tilgode; den tilfalder allene den anglicanske Kirke, der i Jrland, skjøndt den kun omfatter 1/2 Deel af Befolkningen (de 2/3 Parter af Folkemængden ere Katholiker) formedelst det engelske Overherredømme, lovlig betragtes som den herskende Kirke. Spørgsmaalet var nu skal den nye Kirke-Jntrade og overhovedet hele Kirkeformuen fra nu af for stedse tilkiendes den anglicanske Kirkes Geistlige, som Eiendom, eller skal den deles blandt Præsterne i Forhold til deres Sognebørns Antal, saaledes at de anglicanske Geistlige kun faae en Sjette part af Jndkomsterne. Det syntes at være en stor Uretfærdighed i det første, hidtilgieldende System, og af denne Mening var da ogsaa den største Deel af Ministeriet. Kun to af dets Medlemmer: Stanley og Graham, holdt haardnakne ved det gamle System, og paastode, at hverken Regjeringen eller Parlamentet vare berettigede til, i saa betydelig Grad at indskrænke den anglicanske Kirkes gamle Rettigheder. Herover opstod et Schisma i Kabinettet, og af dette Spørgsmaals Afgjørelse afhang ei allene Ministeriets Existence, men Jrlands, ja maaskee hele Engellands Rolighed. Over halvandethundrede af Underhusets meest uafhængige Medlemmer sendte Grey en Adresse, hvori de tilkjendegave ham deres urokkelige Tillid og oprigtige Ønske, at Hs. Herlighed fremdeles vilde forblive paa sin høie Post. Stanley, Graham, Lord Goderich og Hertugen af Richmand forlangte deres Afsked, og erholdt den. Kongen lod strax efter sammenkalde et Geheime-Statsraad, ifølge hvilket der blev udnævnt følgende nye Ministre: Greven af Carlisle, som Geheime-Seglbevarer; Hr. Th. Spring-Rice som Statssecretair for Kolonierne; Lord Aukland som første Admiralitetslord; og Hr. Ch. Thomson som Præsident for Handelskammeret. Den Krisis, der truede det greyske Ministerium, synes saaledes at ville stille det paa en endnu fastere Grundvold end før, og betage det den vaklende og usikre Caracteer, som det paa den senere Tid ved flere Leiligheder havde lagt for Dagen. - Til Plymouth var kommet Ordre fra Regjeringen, at deri største Hast skal udrustes endnu 10 Linieskibe paa 100 a 120 Kanoner, for derpaa strax at afgaae til den allerede meget imposante brittiske Flaade i Malthas Farvande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
Tydskland. Den øverste Militairkommando i Fristaden Frankfurt er nu bleven overgivet til den østerrigske General Piret. Det hedder, at den franske Regjering har sendt Forbundsdagen en Note af særdeles Vigtighed. J München har man hos en arresteret Student fundet Papirer, ifølge hvilke han af de forbudne Studenterforeninger ved de tydske Universiteter var bleven valgt til Reise=Commissair for at skaffe Forbundet Tilhængere, og dertil var bleven forstrakt med store Pengesummer. Paa Grund heraf vare atter 26 Studenter blevne arresterede. -J Frankfurt a. M. er bleven arresteret en riig Kjøbmand som havde sendt Penge til politiske "Umtriebes" Understøttelse i en tydsk Residentsstad. J samme Fristads Skove har været en stor Jldebrand, paasat paa 5 Steder. - Hs. M. Keiseren af Rusland ventes i Sommer til Preussen, for der at bivaane en stor Troppemaneuvre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
Fædrelandet. Rhvn, den 9de Junii. Af det hollandske Linieskib er bleven udtaget 48 Kanoner og 1100 Kugler, og det formenes nu at kunne passere Drogden. Vinden er i Dag contrair. Hvis gunstig Vind ei forinden skulde indtræffe, skal, efter Forlydende, Dampskibet Frederik den Sjette være bestemt til, paa Onsdag at bogsere det ud(Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
Onsdagen den 4de Juni, Kl. 10 om Aftenen, bemærkedes Jld fra Taget paa den det kgl. Raket korps tilhørende Laboratoriebygning, beliggende i Nærheden af Frederiksværk. Ved Allarmskriget ilede Alle til Hielp, og, da Corpsets eget Personale, der, som de Nærmeste, først var kommet til Brandstedet, med Dristighed og Aandsnærværelse havde udbragt alt farefuldt Materiale og Jnventarium, tog den tililende Folkeskare ikke i Betænkning at yde virksom Hjelp, uagtet Brandstedet var omgivet af Træbygninger med farlige Beholdninger. Til Lykke blæste det ikke. Ved de Militaires og Haandværkernes rastløse Virksomhed blev Alt nedrevet og slukket omtrent i 2 Timer. Betænker man, hvad det vil sige at slaae Vinduer ind- og sprænge en brændende Dør for at komme ind i et Huus, paa hvilket Taget brænder, for derfra at udbringe Kasser med Krudt, Satser, Granater og lignende Sager, saa kan man ikke andet end glæde sig over, at Raketcorpset har flere Jndividuer, der have gjort dette. Alle tale om, at den ved Laboratoriet ansatte Fyrværker skal have viist en sjelden Rolighed ved først at faae alt Farligt bortskaffet og dernæst ryddeliggjøre Huset saalænge, indtil hans Capitain sagde til ham, at han skulde gaae ud, fordi det brændende Loft nu truede med at styrte sammen. - Brandskaden skal være ubetydelig. Jldens Opkomst er ubegribelig; saameget mere, som Jld ikke havde været brugt i Laboratoriet siden Torsdag i forrige Uge. (Khop.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
J Fredags Aftes gaves paa det kgl. Theater, første Gang og for fuldt Huus, vor unge geniale Digter Palludan Müllers Skuespil: "Kjærlighed ved Hoffet." Fremstillingen af dette Kunstværk, der er saa rigt paa groteske Skjønheder, var særdeles fortrinlig. Hr. Jnstructeur Nielsen udførte med en henrivende Beggeistring Fyrstens Rolle, og det smukke Sammenspil i Scenerne imellem ham og M. Holst, hvis Ydre vistnok ogsaa stod i den heldigste Samklang med den skjønne Skildring, Digteren har givet af Stykkets Heltinde, hørte til de meest effectfulde Momenter i denne Fremstilling. Hr. Dr. Ryges mindre betydelige Rolle hævedes ved den Betydning, som denne Kunstner altid veed at lægge, endog i de mindste Partier, medens vort Skuespils Primadonna, Md. Wexschall, med en fuldendt Ynde udtrykte den idealiserede Qvindelighed i Prindsesse Mathildes Characteer. Hr. Phisters lette humoristiske Pierrot, givet med Kunstner-Routine, fremtraadte især i Scenen med Hr. Rosenkilde, paa hvem man ret saae den Glæde, hvormed han udførte den gamle Pelican, og med Jfr. Jørgensens fortræffeligt udførte forældede Kokette. Det øvrige spillende Personale udgjorde et ret heldigt Ensemble. – Det dannede Publikum, som denne Aften havde samlet sig i Skuespilhuset, viste i det Hele en levende Deeltagelse under Stykkets Forestilling, og var ikke sparsomt med Bifald, saavel under Spillet, som efterat Tæppet var faldet, uagtet man vel neppe kan nægte, at Digtet meere virker og staaer ved sine skjønne Enkeltheder, end ved at frembringe noget egentligt dramatisk Totalindtryk. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
Den 3die Sommerforestilling paa det kgl. Theater er bestemt at gives paa Mandag. Det valgte Stykke er Beaumarchais's udmærkede Lystspil: "Figaros Giftermaal," og Forestillingen aabnes med en af Prof. Heiberg forfattet Prolog (i Anledning af dette Stykkes Gjenopførelse paa vor Scene) som fremsiges af Fru Heiberg. Den 4de Forestilling bliver Schillers Sørgespil: "Røverne."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
– Capt. J. Chr. Grove i Søe=Etaten, Ridder af Dannebrogen, er her i Staden ved Døden afgaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
Slagelse, den 7de Junii. Hestevæddeløbene bleve overordentligen begunstigede af Veirliget, som foruden Sagens egen Jnteresse, havde draget flere tusinde Mennesker her til Byen. Det var en udmærket Hæder for denne Fest, at Hs. D. Hertugen af Augustenborg beærede den med sin høie Nærværelse. Paa det nær, at en Hest, det er ubekjendt hvad der gav Anledning dertil, brød ud af Banen, hvorved en Mand blev beskadiget, mødte intet Vanheld. Munterheden og Jnteressen hos Tilskuerne var meget stor, og denne sidste forøgedes derved blandt Byens Beboere, at een af deres Medborgeres, Hr. Brændeviinsbrænder Petersens røde Hoppe Herodia, vandt den høieste Priis, og blev desuden erkjendt for at være den fortrinligste blandt alle de fra Rigets forskjellige Egne concurrerende væddeløbende Heste. (Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
Altona, den 9de Junii. Som formodentlige Medlemmer af den nye Provindsialregjering nævnes blandt Andre, Kantsler Spies, som Præsident; Conferentsraad Rist i Altona og Etatsraad Kraus i Flensborg, som dirigerende Regjeringsraader; Amtmand Grev Reventlow i Flensborg, samt Overretsraaderne Heintze og Engel, m. Fl. som Regjeringsraader. C. C.) Dagen efter at Forordningen angaaende Provindsial-Stændernes Jndretning i Danmark var af Amtmanden for Veile Amt, Hr. Stiftamtmand Ridder v. Hoppe, som Valgdirecteur modtaget, bekjendt, modtog dHr. Valgdirecteurer Forordningen tidligere med Brevposten, mødte, efter Jndkaldelse af ham, Grundeierne i Veile Kjøbstad paa Raadhuset, hvor han kundgjorte og meddeelte dem Forordningens Jndhold, der af den talrige Forsamling under et af Stiftamtmanden udbragt: "Længe leve dens ædle Giver Sjette Frederik, Danmarks Fader modtoges med hengiven Taknemlighed, og den Deeltagelse og Jnteresse den naturligen maatte vække.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
Rhyns Børs-Cours den 10de Juni 1834. 207 - Species 12 Mk. 6 3/4 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
Aarhuus. Hs. Majestæt har endvidere behaget, at tage alle Byens øvrige offentlige Indretninger i allernaadigst Øiesyn. J Gaar Eftermiddags lod Allerhøistsamme det borgerlige Artilleriekorps præsentere for Sig paa Havnebatteriet. J Morgen Formiddag holdes den sidste Troppemaneuvre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
Vox berømte Violinist Hr. Wexschall er kommen hertil tilligemed hans udmærkede Elev Schramme og vil, efter Forlydende, i næste Uge give en Concert her i Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-13
Reisende. Fra Aarhuus til Kallundborg, Proprietair Bracht med Frue og Børn, Jfr. F. Hald, Skovrider Nielsen, Contoirist Rothe, Major v. Thuesen, Handelsbet. Hein, Student Prytz, Propriet. Neergaard, Jfr. Flor, Fra Kallundborg til Aarhuus: Legationsraad Ponsning, N. og D. M., Capitain og Grosserer Suhr, Pastor C. A. Schmidt med Pleiedatter, Enkefrue Kipnasse, Repetiteur Werschall og hans Elev Schram, Stud. juris Overgaard, Jfr. Chr. Schandorff, Student Lyngbye, Jfr. L. Dorph.