JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-10
Det bifald, hvormed Forfatteren af dette Apparat har udført Skrive-Underviisningen i flere Skoler og Jnstituter her i Byen i endeel Aar, og den ualmindelige Jndsigt og Dygtighed, han derved har lagt for Dagen, har ledet Undertegnede paa den Tanke, at Forskrifter, udførte af en saadan Haand og godt lithographerede, vilde finde bifald og Brug i en videre Kreds af Landets Skoler. Jdet jeg herved forelægger et æret Publicum dette 1ste Hefte af et complet Skrive=Apparat, bestaaende af 21 Blade i Ato dansk Skrift, anmeldes tillige: at 2det Hefte, indeholdende 11 Blade større dansk Sammenskrift, 12 a 13 Blade med engelsk eller latinsk Skrift og 1 Blad Fractur med 3 Alfabeter, er under Arbeide og vil snarest muligt udkomme. Prisen for dette 1ste Hefte er i Omslag 3 Mk., og for Kjøberen af dette bliver Prisen paa 2det Hefte (25 Blade) 4 Mk., altsaa begge Hefterne, indeholdende 46 Blade, 7 Mk. Opklæbet paa Pap i 4to, med farvet Papir bag paa og paa Kanterne, koster dette Hefte 6 Mk. Ditto, opklæbet paa Pap, gjennemskaaret i 86 Stk., der udgjøre 6 Afdelinger, hver med et lille Fouteral og et større Ditto til at conservere dem i, 9 Mk. J. Milo. Odense den 26de April 1846. Forlæggeren, som har tilstillet os Expl. af Hr. Jastraus Skrive=Apparat, har ønsket, at vi vilde ledsage Arbeidet med vor Dom. Vi opfylde med Fornøielse denne Anmodning, da vi ikke blot kunne henholde os til det, som Øiesynet selv vidner om Trækkenes Reenhed, Skjønhed og Fasthed, men tillige kunne beraabe os paa de flere Aars Vidnesbyrd, i hvilke det med stort Held er brugt i Odense Cathedralskole, i Odense Realskole og Jnstituter, saavelsom private Kredse, hvor Jastrau er Skrivelærer. De glædelige Frugter af dets Anvendelse have opmuntret Forlæggeren til, ved Lithographens Hielp at gjøre Apparatet let tilgængeligt, og vi tvivle ikke paa, at Apparatets Brug selv vil stadfæste den anbefalende Dom, som vi herved meddele det. N. Faber, Biskop i Fyen. C. Heiberg, C. Hald, Struer, Svitzer, Stiftsprovst og Provst for Odense Provst i Odense Herred Provst for Bjerge og Aasum Herreder, Provst for Lunde, Skam og Skouby Herreder. Sognepræst i Kjerteminde. Kjøbstad. Plesner, J. A. Lassen, J. L. Selmer, Seidelin, Provst for Vindinge og Gudme Provst for Langeland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-10
Provst for Baag og Bends Provst for Sunds og Salling Herreder. Herreder. Herreder. Anmodet om at yttre min Mening angaaende Hr. Jastraus Apparat til Underviisning i dansk Skrifter det mig kjært herved at kunne underskrive ovenstaaende fordeelagtige Bedømmelse af dette hensigtsmæssige Arbeide. Brammer. Aarhuus Bispegaard den 11 Mai 1826. Opmærkt Holberg, F. A. Udvikling af Balles Lærebog til Brug ved Catechisationen, 8vo, 29 Ark smukt indb. 2 Rbd. Lütken, O. D. Læsebog for Almueskoler nes 2 Klasse. 4 Oplag. 20 Ark, indb. i stærkt Skolebind. 4 Mk. Frank, J. Læsebog for den yngre Skoleungdom og Almueskolernes 1 Klasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-10
3 Oplag. 7 Ark, indb. i stærkt Skolebind, 2 Mk. 8 s. Holm, H. C. Fuldstændigt Aftryk af den indbyrdes Underviisningsmethodes Tabeller i Læseskolen, samt nogle af Regnetabellerne indb. 12 s. Hansen, P. Geographie over Kongeriget Danmark, eller en geographisk, statistisk og topographisk Beskrivelse over Kongeriget Danmark, med tilhørende tydske Provindser, Colonier og Bilande. Jndb. 7 Mk. Jensen, N. Regnebog for Borger= og Almueskoler, eller Materialier til grundig Underviisning i Regnekunstens Ele. somhed: menter. 1 Afsnit, 2 Oplag, indb. 2 Mk. 2 Afsnit, indb. 28 s. Jensen, N. Regne-Apparat for Begyndere til Brug i Borger= og Almueskoler. 1 Afsnit, 2 Oplag, opklæbet paa Pap og i Fouteral, 7 Mk. 8 s. Ditto, 2 Afsnit, 6 Mk. 8 s. Facitliste til Opgaverne i Regnebog for Begyndere, 2 Oplag, heftet 1 Mk. Schønberg, H. A. T. Erindringstavler i dansk Grammatik for de første Begyndere i Borger= og Almueskoler. 2 Oplag. Koster pr. 10 Stk. 1 Mk. J Stykkeviis 2 s. Regnetabeller for Skoler. Koster pr. 100 Stk. 2 Rbd. J Stykkeviis 3 s. Sangbog, især til Brug i Almueskoler. Udgiven af det i Fyens Stift værende Samfund til Sangens Fremme. Heftet i Papbind 8 s. Melodier, udsatte 1, 2 eller Bestemmig til Sangbogen. Heftet 2 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-10
Paa mit Forlag er nylig udkommet: Morgenpsalmer og andre Skolesange til Brug for de lærde Skoler, 2 1/2 Ark 800, indheftet i stivt Bind, 24 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-10
Odense, Juni 1846. J. Milos Bog= og Papirhandel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
Torsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
Jndhold. Udlandet. Sverrig. - Fædrelandet udlandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
Sverrig. Göthaborgs Handelstidende meddeler nu følgende Details: "Corvetten Carlskrona", som den 9 August f. A. afseilede fra Carlskrona, er den 2 Mai sidstleden, to Dage efter dens Afreise fra Havanna paa Hjemreisen til Fædrenelandet, kantret og gaaet totalt under i de vestindiske Farvande, omtrent 20 Sømtil Nord for Matanzas. En Philladelphiatidning indeholder om denne beklagelige Begivenhed følgende Details: Corvetten overfaldtes af en Byge, som kastede den om paa Siden, hvorved Kanonerne løsnedes fra deres Sur ringer og rullede paa Lavetterne over Dækket, hvorved Skibet kom til at vende Kjølen i Veiret. Jnden nogle faa, frygtelige Øieblik sank Skibet uden at lade nogen Udvei aaben til at redde Besætningen, som udgjorde 131 Mand, med Undtagelse af nogle faa Rundholter, der flød omkring, og Barkassen, som ligeledes kastedes op med Kjølen i Veiret. Den Scene, som nu tildrog sig, var ubeskrivelig rædsom, men varede kun kort, da de fleste af Besætningen, Commandeuren med, neddroges i den Hvirvel, som dannedes, da Skibet sank, uden at Nogen af dem kunde gjøre mindste Forsøg paa at frelse sig. - Af 131 menneskelige Væsener, som nogle faa Minutter i Forveien havde været glade og lystige ved Tanken om en snar Tilbagekomst til Hjemmet, hvorfra de omtrent havde været 9 Maaneder borte, var der kun 17, som vare istand til at faae fat i Barkassen og ved Hjelp af den at holde sig oven Vande; omtrent 30 Timer. forbleve de i denne Stilling, udsatte for Bølgernes Raseri og en brændende Sol, uden at have en Bid Mad. at spise eller en Draabe Vand at slukke deres Tørst med. Ud af denne rædsomme Tilstand frelstes de af Sluppen Swan", hvis Opmærksomhed blev vakt ved Synet af en fjern Gjenstand, som i Førstningen antoges for et Sørøverskib. Sluppens Capitain, som heed Snell, tog de Ulykkelige ombord i sit Skib omtrent Kl. 4 Søndag Eftermiddag den 3 Mai paa 250 11 N. B. og 790 4 V. L. og ydede dem beredvillig al den Hjelp, han kunde. Ved Ankomsten til New-Orleans, hvorhen Capitainen førte dem, tog den svenske Consul der, Hr. R. D., Seldner, sig af dem og forsynede dem med Klæder og andre Fornødenheder, som de vare aldeles blottede for, da de optoges. Nogle af dem vare endnu ei komne sig af Følgerne af de Lidelser, de havde udstaaet. - Navnene paa de af Officererne og Mandskabet, som bleve frelste, ere følgende: Næstcommanderende F. A. Tersmeden, Secondl. Ringheim og Dahlstrøm, Underofficererne Sandwall, Hanson og Petersen, Matroserne Frick Lindqvist, Hallberg, Nymann, Lundberg, Jngelstrøm, Appel, Steinbach, Make og Mellberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
Man vil vist endnu erindre, at ved Korvettens Afseiling fra Carlskrona, der egentlig var bestemt til den 7 August f. A., tildrog sig ombord paa samme et Ulykkestilfælde, som kostede en Mand Livet, medens tillige en anden svært saaredes. Ved nogen Uforsigtighed af det ved Dæksstopperen og Paastiknings=Seisingerne placerede Mandskab, kom nemlig Kjettingen til at fare los og Ankeret gik til Bunds, hvorved to Matroser, som skulde hugge Katten, kastedes overbord. Af dem druknede den Ene strax, og den anden reddedes, ilde tilredt 11 Juni 1846. landinger. Odense. af Kjettingen, og bragtes paa Sygehuset. Derved opstod et Ophold, som nødte Korvetten til at blive liggende i en meget farlig Stilling Natten over, da en svær Storm med Regnbyger opstod, hvorved der meget godt kunde være afstedkommet en stor Ulykke. Vi høre sandelig ikke til dem, som ville, støde til Vognen, naar den helder, allermindst under saadanne Omstændigheder som de, hvori Sagerne angaaende den sidste Ulykke ere; men vi kunne dog ikke undertrykke den Tanke, at der har været nogen Uforsigtighed med i Spillet, i det Mindste forsaavidt som Korvettens Kanoner ikke have været surrede fast nok, saa at de ved en Krængning rullede over tilden anden Side, bragte Skibet ud af dets Ligevægt og fremkaldte den ovenfor meddeelte sørgelige Hændelse En officiel Rapport vil vel snart bringe meere Lys i denne Begivenhed, som vi til den Tid alene ville dybt og inderligt beklage, da den har berøvet Fædrelandet saamange af dets Sønner og kostet Staten et Orlogskib, hvis gode Egenskaber ogsaa Amerikanerne beundrede. befalingshavende paa Korvetten vare: Capt. E. Klint(Chef), Capt. Tersmeden (Næstkommanderende), Premietl. C. Schwerin og Sekondl. Bildt, Bergenstræle, Roser qvist, Palm, Ringheim, Arnoldson, Aftelius, Daltrøm, Klamb, Rahm, Heidenstam, Ham mar, Lidman, Anckarkrona, samt 4 Styrmænd, 4 Konstabler, 4 Skippere, 1 Læge, 1 Proviantsforvalter (Kammerskriver Ringheim) og, om vi ei tage feil, omtrent 100 Mand, Baadsmænd, Marinere, Matroser osv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
Fædrelandet. Blandinger. Alt længere Tid havde Studentersang foreningen i Kjøbenhavn paatænkt en længere Ud slugt end de sædvanlige Skovtoure, og paa en Generalforsamling i Aar vedtog Man at tage til Møen. Man leiede dertil Dampskibet "Sultan", og et Antal af 78 Medlemmer af Sangforeningen samt ligesaa mange andre Herrer, Studerende og Jkke=Studerende, tog i Loverdags Morges Kl. 7 fra Kjøbenhavn og anløb først Malm, hvor Man havde haabet, at den lundensiske Studentersangforening var stødt til Selskabet, hvilket imidlertid ikke skete. Efter et to Timers Ophold der, hvorunder Man gjæstfrit beværtedes i "Tivolie, forlod Man derpaa under Hurraraab fra den talrige Folkemængde paa Strandbredden, der besvaredes fra Dampskibet, denne By og ankom til Møen Kl. 6 Eftermiddag. Med et Musikkorps i Spidsen drog Man derpaa, ledsaget af en Deel af Øens Beboere, op til Liselund, hvor Man indtog et Aftensmaaltid og tilbragte den øvrige Deel af Aftenen med Sang, Dands og Spadseretoure i den nærmeste Omegn. Søndag Formiddag foretog Manen Udflugt til Klinten, med en Frokost ved Dronningestolen og senere om Eftermiddagen spiste Man til Middag paa Liselund. Sange og Skaaler afvexlede ved Bordet, og efter at have spiist, sang Man igjen i Skoven og dandsede paa flere Steder; Kl. 11 forlod Man Liselund. Beboerinden af Slottet havde viist Selskabet den Opmærksomhed at lade Veien gjennem Skoven til Dampskibet oplyse med Beegfakler, hvilket frembød et interessant og imponerende Skue. Stedets Skjønhed, det herlige Veir, den Forekommenhed og Ligefremhed, Man mødte hos Beboerne, som havde indfundet sig i talrig Mængde, samt den Omhu og Dygtighed, hvormed Festcommitteen havde arrangeret det Hele, alt dette bidrog til, at en god og gemytlig Tone herskede paa hele Reisen, der vist vil efterlade et varigt og velgjørende Jndtryk hos alle Deeltagerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
J Anledning af den indgivne Ansøgning fra flere forhenværende Medlemmer af det borgerlige Artillericorps i Rendsborg, Fr. Beseler, H. F. L. Schmidt, B. C. v. Benzen &c. dersteds, i hvilken der er bedet om en Tilbagekaldelse af det i allerhøieste Reskript, af 20 April d. A. med bemeldte Korps udtalte allerhøieste Mishag og om Meddelelse af en ærefuld Afsked, har Hs. Majestæt under 27 f. M. befalet, at det skal gives Supplikanterne tilkjende, at det i alle Punkter, skal have sit Forblivende med det allerhøieste Reskript af 20 April d. A., og at den af Samme indgivne utilbørlige Ansøgning kun har tjent til end mere at bestyrke den i hiint Reskript udtalte, paa de optagne Forhører grundede, allerhøieste Dom over det nu opløste Korps.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
Om Landmandmødet i Odense. (Sluttet; see Gaarsavisen). Af Sekretairen, Lector Bergsøe, blev givet en omhyggelig Fremstilling af det Standpunkt, hvorpaa Kreditforeningssagen fortiden befinder sig, og hvorefter dette vigtige Jnstitut, hvis Fremkomst vil udgjøre en saa væsentlig medvirkende Betingelse for det almene Agerbrugs Opsving, endnu synes at have flere Fataliteter at kjæmpe med, hvorom ogsaa dets længere Tids Hvile i Regjeringsskollegierne synes at vidne. Forhaabentlig vil det imidlertid lykkes Kommitteens Udholdenhed at fore denne Sag til et gunstigt Resultat, der, naar Sagen er passeret den kollegiale Korrespondence, vistnok ogsaa fra Hs. Maj. Kongens Side tør formodes paa enhver fra Regjeringssiden mulig Maade at ville nyde Fremme. - Udenfor de almindelige Møder blev ogsaa af flere Medlemmer holdt Foredrag over forskjellige landvekonomiske og forstvidenskabelige Æmner. J Forsamlingens Slutningsmøde blev tillige af Hr. Kjøbmand Jul. Ree af Randers holdt et Foredrag om Land produkternes bedre Forædling til Handelsvarer: et Æmne, der i høi Grad turde fortjene ikke blot den almene, men ogsaa de specielle landvekonomiske Foreningers Opmærksomhed, og som ogsaa af Randers landvekonomiske Selskab er gjort til Gjenstand for Jndbydelse til et Priisskrift. - Vi have søgt af Diskussionen, at fremhæve de væsentligere Momenter af Landmands forhandlingerne og de Talere, som ved særskilte Leiligheder have taget Deel deels i Ledelsen deels i Diskussionerne. Foruden disse og som dem, der baade ved selvstændige Foredrag og meddeelte lærerige Oplysninger berigede Forhandlingerne, have vi endnu at nævne Dhrr. Provst Valentin, vistnok Forsamlingens meest begavede Taler (som ogsaa til Præsidentvalget havde endeel Stemmer), Dr. Arrhenius fra Upsala, hvis Foredrag modtog gjentagne Bevidnelser af Forsamlingens bifald, Professor Maschmann fra Christiania, den fratrædende Præsident, Kammerraad Krarup til Haraldslund, Capitain Buchwaldt til Annebjerggaard, Justitsraad Fielstrup til Sindinggaard, Kammerraad Frederiksen til Fuglsang, Gaardmand Christensen fra Voldum, Kammerjunker Castenschjold til Borreby gaard, Lektor Tscherning, Capitain Jespersen til Grønnebjerggaard, Pastor Poulsen fra Thisted Amt og Flere. Med Hensyn til Forsamlingens Organisation og de herfor ved den tidligere Forsamling antagne Love eller Vedtægter - der i sig selv, da Forsamlingen intet sluttet Selskab udgjør, ikke kunne være absolut bindende Norm for følgende Forsamlinger - turde udentvivl en Omændring allerede ved nærværende Møde have været ønskelig, idet Præsidiet, efter de for gjældende anseete Vedtægter, er i Besiddelse af en næsten uindskrænket Magt over Forhandlingerne, hvilken efter det sidste Præsidentvalg modtog en næsten større Udstrækning, ligesom der heller ikke, i den endnu ledige Tid som det første Møde hertil frembød, blev aabnet nogen Leilighed for Forsamlingens Medlemmer til herover at udtale sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
Efter den, om Man saa vil, bestaaende Indretning har Præsidenten ikke blot den universelle Ledelse af Forhandlingerne og Bestemmelsen af disses Gjenstand næsten udelukkende i sin Magt, men han er, istedetfor at være Forsamlingens administrative Formand, dens næsten afgjørende Majoritet, idet han udnævner Sekretairen, som med ham og Vicepræsidenten er Bestyrelsens Medlem, og udnævner Medlemmerne af de Kommitteer, der blive at vælge, og hvis Sammensætning altid kan betragtes som bestemmende for en Sags Udfald. Man vil maaskee indvende, at en Forsamling, der som nærværende sammentræder for at diskutere landvekonomiske Æmner, ikke behøver den administrative Stringents og kan lægge en høiere Grad af Magtfuldkommenhed i en human Præsidents Haand, men paa den anden Side vil Man ogsaa allerede have erkjendt Vigtigheden af en Form, der ogsaa ved disse Forhandlinger, saavel for deres Styrelse ialmindelighed, som navnlig for Principet i Forretningsgangen, gjør det særdeles vigtigt, at Forsamlingen ikke mister sine parlamentariske Prærogativer og Raadigheden over de Resultater, som hertil kunne knytte sig og som lettelig i mange Tilfælde kunne udeblive naar der er indrømmet Præsidenten en Art uindskrænket Herredømme eller dog en hertil nær grændsende Over-Jndflydelse over Forhandlingerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
Efter et af mange Medlemmer yttret samstemmende Ønske blev ogsaa til den Ende af Red. Ree indgivet et forslag, til en Revision af Forsamlingens Vedtægter, der gik ud paa, deels at gjenindføre Sectionsinddelingen med Dirigent for hvert af de agronomiske Fag, deels gjøre Sekretairens Beskikkelse til Gjenstand for Forsamlingens eget Valg, samt adskillige andre Punkter, deriblandt en Forhøielse af Kontingentet fra 3 til 5 Rbd. Da den attraaede Diskussion om Forslaget ikke aabnedes i indeværende Møde, blev efter Proponentens Anmodning nedsat en Kommittee, hvortil Præsidenten udnævnte: Vicepræsidenten Hr. Hofmann (Bang), Capit. Buchwaldt og Provst Valentin. Af den Sidstnævnte foredroges tillige i Slutningsmødet et Forslag om at lade Forsamlingen selv bestemme de Spørgsmaal, der under hver kommende Forsamling skulle principaliter forhandles.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
Fra Ribe skrives under 8 Juni, "J de sidste 3 a 4 Dage have vi her havt en 1618 Graders Varme med nordvest Vind og med en ubehagelig tør Taage, der gjør Luften meget trykkende. Jgaar var det temmelig stille og denne Taage saa stærk, at Man ikke var istand til at see Byer og Huse som ligge en Fjerdingvei fra Byen, og tillige medførte den en temmelig stærk Lugt af Tørverøg. J varme og tørre Somre ere slige Taager hyppige. Jdag er Veiret klart med nogen Blæst. Sæden staaer her paa Egnen meget godt og Engene skulle ogsaa være vel groede; imidlertid kunne vi snart trænge til Regn, som vi ikke have havt i de sidste 4 Uger. - Om 10 a 12 Dage vil det Müllerske Skuespillerselskab, bestaaende af 12 Medlemmer, indtræffe hertil for at give nogle Forestillinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
Odense. Hr. Lacoppidan i Svendborg har i disse Dage solgt sin Gjæstgivergaard til Hr. Cand. Pharm. Wandall for 15,000 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
Jnd- og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer. Jndgaaede, den 10 Juni, N. A. Nielsen af og fra Tvedestrand, Sluppen Svanen med Trælast: den 11te, N. Christensen af Aalbeck, fra Aarhuus, Baad med tør Fisk. Udgaaede: den 10de, L. S. Eldrup af Tvedestrand, til Norge, Sluppen Lilleput med Korn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
Kjøbenhavns Børs-Cours den 9 Juni 1816. Hamb. 2 M. - k. S. 199. Bank-Disconto 4 pCt., ditto paa Banco=Vexler 4 1/2 pCt. 4 pCt. Kgl. Oblig. (uden Rente) 101 1/4 a 104 3/4 Rbd. Sedler. 3 pCt. engelskedanske Obligationer 86 1/2 a 86 3/4. Nationalbank-Actier 173 1/4 a 173 3/4 Rbd. r. Sølv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
Odense Kirkenyt. St. Knuds Sogn. Døbte: den 1 Juni, Arbeidsmand R. Kjellerups Søn: Niels Peder Emil Julius Kjellerup; Fadd. Mad. Hansen, Jfr. J. Jørgensen, Arbeidsmændene R. Knudsen, R. Pedersen og R. Jespersen. Den 2den, Barbeer J. F. Pranges Søn: Ludvig Prange; Fadd. Mad. Hansen, Jfr. G. Clausen, Smedem. K. Eibye, Snedkerm. Barth og Maler Prange. Den 5te, Kjøbmand Tychsens Datter: Nielsine Tychsen; Fadd. Mad. Rammeskow, Jfr. A. Rasmussen, Lieuten. v. Lützen, Propriet. Berg, Jernstøber Allerup Brygger Kruger og Kjøbmand M. P. Petersen. Den 7de, Spinderibestyrer F. W. J. Hansens Datter: Christine Antoinette Elisabeth Hansen; Fadd. Barnets Moder, Mad. Thrane og Barnets Fader. - Ægteviede: den 3die, Skomagerm. Christian Christopher Hansen og Pigen Karen Dorthea Peder, sen. - Død: den 10de, Gaardmand Hans Christiansens udøbte Datter, 12 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
Frue Sogn. Døbte: den 1 Juni, Slagterm. A. H. Wol lers Datter: Hansine Caroline Amalie Woller; Fadd. Mad. Drue, Barnets Moder, Slagterm. Larsen og Lütjohan. S. D., Dagleier C. E. Böckmanns Søn: Niels Edvard Böckmann, Fadd.: Dagleier O. H. Christiansens Kone, Pigen W. S. Hansen, Dagleier O. H. Christiansen, Tjenestekarlene H. Hansen, og C. C. Mader. S. D., Kludesamler C. Schjøtts Søn Christian Theodor Edvard Schjørt; Fadd.: Skomagersv. M. J. Langkantz's Kone, Pigen K. M. Petersen, Skomagersv. M. J. Langkantz, Arbeidsmand M. Petersen og Barnets Fader, Den 5te, Kirkeværge, Sæbesyder J. G. Valentins Søn: Conrad Valentin, Fadd. Barnets Moder, Frøken M. Paludan, Propriet. Luders, Pastor Steenbuch, Kjøbmand C. Bang og Handelsfuldm. P. Bang. Den 7de, Skomager A. Poulsens Datter: Gjertrud Cathrine Beendtine Wilhelmine Poulsen, Fadd. Mad. Spøhr og Petersen, Naalemager S. Nielsen og afsked. Stabstrompeter Knudsen. Den 10de, practis. Læge S. C. J. Heins Datter: Christiane Sophie Charlotte Hein; Fadd. Enkefrue S. M. Hein, Jfr. M. Andresen, Oberstlieutenant v. Schöller. R. af D., til Margaard, Cancellieraad Apotheker Andersen, Adjunct Koefoed-Hansen og Landoeconom F. Hein. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
Ægteviede: den 5te, Klodsemager Niels Johansen og Pigen, Karen Petersdatter. - Begravet: den 5te, Smedem. C. Madsens Datter, Lovise Frederikke Caroline Madsen, 18 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
St. Hans Sogn. Døbte: den 5 Juni, Vagtmester N. Hansens Søn: Carl Christian Nielsen; Fadd. Mad. Jensen, Jfr. C. Petersen, Vagtmester P. Aunslev, Korporalerne R. Jensen og C. Nordenbroe. Den 7de, Skræderm. P. J. WichsSøn: Edouard Herløw Wich; Fadd. Mad. Schroeter og Jürgensen, Kjøbmændene P. Richardt, M. P. Petersen og C. F. Larsen. S. D., Arbeidsmand L. Nielsens Datter: Mathilde Christine Laurentine Nielsen; Fadd.: Jfrr. Sætter og Jensen, Kjøbmand Hvalsøe og Conditor Seebach. S. D., Spisevært, H. Jørgensens Datter: Mathie Caroline Amalie Jørgensen; Fadd. Mad. M. Spøhr og H. C. Mühldorff, Spækhøker N. Løngreen, Kobbersmed m. Bruun og Beendreierm. F. Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
AVERTISSEMENTS. Beemodigst bringer jeg herved Slægt og Venner det Sorgens Budskab, at min inderlig elskede Kone Ulricka Sophie, fød Müller, idag Morges er indgangen til den evige Hvile. Jkkun opnaaende en Alder af 37 Aar, endte en blid Død hendes i lang Tid tiltagende Svagelighed. Odense den 8 Juni 1846. P. Petersen, Guldsmed, At vor høttelskede, trofaste og kjærlige Moder, Ane Nielsen, Enke efter for 9 Aar siden afdøde Jørgen Mathiesen, den 6 dennes bortkaldtes til et bedre Hjem, i hendes 51de Aar, efter nogen Tids Sygdom, er det Sorgens Budskab, som herved bringes fraværende Slægt dybtsørgende Børn. og Venner af hendes Husemose den 8 Juni 1846.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
J den Hempelske Boghandel faaes: Danische Justande, augehelli in Litteratur Briesen, nebst Bemerkungen uder die Aussprache des Dänischen von Constant Freiherrn DirckinckHolmfeld. 8 Mk. Jeg kan ikke undlade at være mit eget Hjertes Tolk, hvorfor jeg og herved offentlig udtrykker den høie Grad af Taknemmelighed, hvilken jeg føler at være mit naadige Herskab skyldig. Thi det fortjener visselig min varme Paaskjønnelse, at Hr. Kammerherre og Lehnsgreve Wedell Wedellsborg i Efteraaret 1814, da en ulykkelig Jldebrand ødelagde min paaboende Fæstegaard i Huusbye, strax hialp mig med Gaardens Opbyggelse paanye, og med stor Bekostning lod denne Gaard udflytte til Hovedlodden; og ei alene dette, men ogsaa fremdeles siden den Tid har vedbleven med at forunde mig Understøttelse og Lettelse, saa at jeg med Sandhed kan sige, at Hr. Greven har viist sig som en sand Velgjører imod mig, og derfor staaer han i mit Hjerte indskreven som et Mønster paa en god, mild og veltænkende Huusbond og Godseier. Huusbye Mark, under Grevskabet Wedellsborg, den 9 Juni Lars Jørgensen, Fæstebonde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-11
Efterlysning. Værnepligtig af Svendborg Amts 11de Lægd No. 272 Niels Jensen, født i Hundstrup, en Søn af Jens Christensen Bødker, 28 Aar gl. og liden af Væxt, som ulovlig har forladt Lægdet, uden at hans Opholdsted vides, efterlyses herved, med tjenst ligst Anmodning til Enhver, som maatte kunne give Oplysning om hans Opholdsted, derom at meddele mig Underretning. Svendborg Amthuus, Nyborg den 10 Juni 1846. F. Sporon.