JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
9de Kapitel. Den lærde Lastdrager. Christian udgiver 35 Bind af Maanedskrivtet: Almeen unyttige Samlinger til Smagens Fordærvelse, Flavhedernes Udbredelse, og stundom til Søvnens Befordring, De ere - under al Kritik. Det Mærkværdigste i de 35 Bind er, at Christian selv til det hele fra alle Kanter og Ender sammenstiaalne og braaget sammenflikkede Vaas ikke har bidraget mere end - en stor stilet Fortale paa 4 Oktav=Sider. Hans Nathuer blive hele og holdne, og i det høieste kuns opslidte i Sengen. 10de Kapitel: Christian bliver Æresmedlem i et dramatisk Selskab, avancerer til Hansvurst, siden til forste Direkteur, og vorder endelig som saadan i Mester Bavians Rolle i Lystspillet: Giengieldelsen - udpebet 11te Kapitell: Den udpebne Mester Bavian bliver aa og fabrikerer i sin Fortvivlelse en Tingest, Drammaturgikaldet, efter Stil og Jndhold skrevet for - Æfler og Afbekatte. 12te Kapittel, Thalia kroner ham for denne Bemøielse: Christian faaer et konstigt, engelsk Paryk med 2 Piske. 13de Kapitel: Christian har sig Næse allevegne: han lister sig paa Tæerne til FilosoftensForgemak, og vil kige derind, men kommer i Klemme mellem Døren og slipper derfra med en ynkelig knuset Næse. - Filososien koster ikke sine Perler for Svinene. 14de Kapitel, Roman=Helten bliver stedse mere incorrigibel. Den ulykkelige Stierne, under hvis Jndflydelse han er født, virker, jo ældre han bliver, stedse frygteligere paa ham. Christian Nidding bliver midt i Vinteren, hundegal, bliver Recensent, stolprer over en Journal, falder, slaaer sin Wid=Tand i Halsen, taber i Faldet det bemeldte Paryk med 2 Piske og fremviser for al Verden et tykt Skaldehoved med 2 store, lange, stadselige Æselsørne. De Forbigaaende see og lee og raabe leende: See, See, Bavian ) har Æselsørne. -(Fortsætttes ved Leilighed.) e) Bavian - torde her (dersom denne Benævnelse ellers ikke ved Udpibningen i den saare berygtede Rolle er bleven mere brugelig og gængse end Christians eget Navn) maaskee snarere skulle hedde Midas, der, som bekiendt, i en Konststrid mellem Apollo og Pan, og Satyrens Partie. recenseerte Musernes Gud, fældte en Æsels dom, og blev af denne, til velfortient Tak regaleere med 2 superbe Æselsørne, men som han saa konstigen vidste at skiulle, at de kuns bleve aabenbarede hans Parykmager (tonsori). Hvorledes denne nu skulde tie og ikke kunde, gik hen, grov en Grube og raabte ind i samme: "Midas har Æselsørne- og hvorledes der af denne Grube opvoxte Siver, som ved den sagteste Vind tilhviskede enhver Forbigaaende. Midas har Æselsavne. - Alt dette og endnu mere er uden Tvivl i Hvermands friske Minde. - Stakkels Midas Men hvorfor tog han ogsaa den malictense Skovdrævels Partie - Si tacuisser, Philosophus mansisset. Meget lærde Nore, af Jndsenderen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Avertissements. det Odenseiske Sukker=Raffinaderiets Leiser ere som følger: a Pundet fiin fiin 40 sk., fiin Raffinade 30 sk., Rassinade 37 s., fiin Melis 36 s., ordinair Melis 34 sk., Lompen 33 s., hold Candis 41 s., lysegnia Candis 386, lysebrun Candis 36 s., brun Candis 34 s., markebrunesandts 32 sk., hvid Pudersukker 27 s., guul Puddersukker 24 s., brun Pudersukker 20 sk., mørkebrumPudersukker 18 sk., hvis Strup a Pundet 19 sk., brun Strup100 Pund 11 Rd., Dito a Lispand 1 1 Mk. J forrige Uger er i Komoediehuset funden en Paraplye, som Eieren imod at angive dens Kiendemmerker kan faae anviis fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
erved bekiendtgjøres, at Hr. Jens Brandt i Bogense, agter 2 formedelst hans Kones Død og hans aarende Boepæls Forandring ved offentlig anstun den 4de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og følgende Dage at lade bortsælge: a) Hans store riende Gaard med tilliggende Hauge, meget beqvem og tæt ved gat rindende Vand; den er afdeelt til 3de Gaarde, til hver Jndkiørsel, Gaardsrum, Haugeplads, Side= og Baghuse a. alt i god Stand, det meste 2 Etager høi. 5) Endeel Jorder, beliggende paa alle Byens Marker, 3de Gaardeler kaldet: c) En stor Deel Mobilier, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, af alt i Mængde, Jernkakkelovne, en stor Deel Jern, Blik= og Trætøi, sidste bestaaende af store og smaae Skabe, Skatoller, Dragkister, Borde, Bænter, Stole, Sengesteder, med og uden Omhæng, fornyet, en Deel Fustagier, Tønder, Fierdinger, Kar Siebotter a. En stor Drei Linnet bestaaende af Duge Servietter, Haand, klæder, Lagener med en Deel Sengeklæder, en Deel Speile, en Deel Porcellam og Steentet af Fade Tallerkener m.m. En stor Deel Kiøkkentøi og anden Huustraad af alle Slags d) En stor Deel tørre Fielle af Fyr og Gran, som tylteviis sælges, Tømmer, Grænde a. Hilket alt er her i det Hele for vidtløfra at opregne, men at de udstædende Kataloger, som faaes i Odense paa Adressecomtoiret. i Middelfart hos Hr. Postmester Brandt, og i Bogens hos mig vil det nærmere Bestemte og Nøragtigere erfares og Conditionerne, som ere til Efterson hos mig, vise de lokale Omstændigheder. N. T. Bang, Bogense den 14de Novbr. 1797. Auctions Direkeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Sidst afvigte 3 Novbr. er fra sin Arrest her i Stadens RaadShuus undvigt, en der for Tyverie indsat Arrestant, navn lig Peder Andersen af Roeslev, al 16 Aar. Han var ved Undvigelsen iklævt en brunagtig Trøve med blaa uldne Ærmer, lange Lærredsburer, Støvler og en graae Huus med blaat Klos. Hvem som maatte antreffe denne undvigte ombedes at anholde ham og mig derom underrette, da han strax skal blive afhentet og de paa ham foraarsaarde Omkostninger erstattet. Faaboeg den 10 Novbr. 1797. Dedlau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Fra Weilegaard er bortløbet en hvid og guulplettet Støver, *) vald, et halv Aar gammel; de som kan tilveiebringe samme loges foruden Omkostningerne en billig Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Jtalien. Republiken Genun, som (maaskee ei uden Grund frygter samme Skjøbne, som Venedig, har for at afværge, samme sendt 3 Gesandtere, en til Buonaparte, og begge de andre til Paris og Rastadt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Den cisalpinske Regiering har tager en for den beqvemt liggende Øe i Pofloden (Bosco Parmigiano kaldet) i Besiddelse. Hertugen af Parma har lige til dette Øieblik troet, at denne Øe tilhørte ham og ikke Cisalpinerne; men de sidste have herved givet ham en anden Troe. Næsten lader det til, som de endnu ogsaa ville søge at betage Kongen af Sardinien den Vildfarelse, at Piemontilhører ham. I det mindste indeholder den Maylænder officielle Journal for nyelig en i haarde Udtryk forfattet Artikel under den Overskrivt: Piemontesisk Frihed, hvori den taler om Fordringer, som Cisalpinien har paa nogle Piemontesiske Provindser, ja endog paa en fuld Forening af de Sardiniske Stater med den cisalpinske Republik, hvis Grændser udtrykkelig skulle naae til Alperne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Buonaparte har befalet det cisalpinske Direktorium, at forelægge ham en Fortegnelse paa værdige Patrioter af hvilke det lovgivende Korpses tilkommende Lemmer, skulle udvælges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Den tilkommende Besætning i Mantua skal Halvdelen bestaae af Frynzoser, Halvdelen af eisalpinske Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Franzoserne trække sig stedse meere hen at til det Pavelige og Genuesiske, og lade blot i Egnen af Venedig endnu anseelige Korpser tilbage. (Efter et løst Rygte skulde de Keiserlige allerede den 14de Novbr. rykke ind i Venedig, men dette behøver endnu stor Bekræftelse.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Kommandanten for den keiserlige Marine i Miniatur Obrist=Lieutenant Williams, skal med heele Flaaden og 10 Batailloner og Bord seile fra Triest til Venedig. Triest befæstes paa nærværende Tid ganske overordentligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Lovgivernes ærværdige Korps har nu engang igien - ganske i de gamle Franzosers Karakteer - hyldet Frankerigs qvindelige Genius, Modegudinden, og Gud veed hvor til allerede, givet et nyt vigtigt Dekret til et nyt Kostume for begge Raadene Af et ganske andet Slags er den nye Plan, som Roe ger=Martin har forelagt 500 Raadet til den offentlige Underviisnings Organisering. Efter samme ville de 2 første Klasser i Skoleunderviisningen allene koste Regieringen 6 Millioner 545,000 Livres aarlig. Nemlig for 10,000 Primairskoler, hvori Børnene blot lære at læse, skrive og de første Begreber, hver med 150 Livres for Skoleværelset og 250 Livres aarlig Løn for Skolelæreren; 300 Sekondalskoler, hver til 3,000 Livres og 4, Contralskoler, hver til 35,000 Livres. Over Jagttagelsen af de republikanske Indretninger, som saa ganske forsømtes i Clichianernes Epoke, holdes nu paa det strængeste. Ministeren for det Indre har sendt en Cirkulaire til alle Bestyrelser, hvori han indskiærper den samme paa det eftertrykkeligste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Den fornemmeste Corcle Constitutionel har for en opkommen Tvistes Skyldeholdt inde med sine Forsamlinger. kland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Rigsfredsskonaressens Møvarelse ville nu allerede Nogle udsætte lige til Paaske. God Ting vil have Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
J Basel var den 18de tilsagt en almindelig Jllumination formedelst Buonapartes Ankomst, og en Deputation af det høivise Raad var reist Generalen imøde, men disse Herrer maatte ansee deres Reise for en bloRekognoscering, ikke heller bleve Lysene denne Gang antændte, thi Buonaparte udeblev.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
En fransk Regieringskommissair bereiser med 2 Generaler den venstre Rhinbrede for at departementisere den saasnart som mueligt. Det faaer stedse mere Anseense af som om den venstre Rhinbredde skulde aftrædes til Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
I det Østerrigske ophæves mange Abbedier og Klistre, paa det at de Belgiske Emigrantere kunne kiøbe dem og meralgodser sælges i Ungarn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Foruden de 12,000 Keiserlige, som ere trukne i Vin boesætte sig i Landet. J samme Hensigt skulle flere Katerqvarteer i Egnen og Ulm, trækker Hoveddelen af den keiserlige Armee sig fra Schwaben til Bayern, Holland. Planen at hæve 8 Procent af Jndvaanernes Jndkomster til Flaadens Jstandsættelse, er forkastet i Konventen med en Fleerhed af - 2 Stemmer. Der skal nu udfindes andre Midler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Fra alle Sider ere nu afgivne Official=Beretninger, saavel over Aarsagerne til Flaadens Udløb, som over Søeslaget. Efter en authentisk Liste har den hollandske Flaade havt 540 Dræbte og 620 Saarede, som for de 16 Skibe den bestod af er et overordentligt Antal J Konventen er forelæst en latinsk Notifications=Skrivelse om Hs. svenske Majestæts Formaling, adresseret til National=Forsamlingens Borgere, og samme igien besvaret paa Latin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Spanien. Den fra Paris til Madrid ankomne Grev Cabarus(Borgerinden Talliens Fader) indlades til mange geheime Konseiler, men har ikke antaget den ham tilbudne Finantsministers Plads, og bragt Don Priate, Broder, til den afdøde Minister, som sluttede Freden med Frankerig i Basel 1795, i Forslag dertil. - Disse Omstændigheder giendrive tilstrækkelig Rygtet om et forestaaende Brud mellem Spanien og Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Den brave Admiral Mazaredo skal af Misfornøielse over, at man lader den store Flaade i Cadix lide Mangel paa Alting, have anholdt om sin Afsked.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Blandede Efterretninger. Kosciusko har af Regieringen i Philladelphia faaet et Stykke Land samt en Sum Penge for den Tieneste han i Krigen har gjort de forenede Nordamerikanske Stater. Pengeforæringen, hvilken regnes som hans tilgodehavende Gage, skal med Renterne beløbe sig til 20000 Dollars. Kosciusko som har opofret Alt i sig Fædreland, har antaget beg le, I den skiønne Opera Horarius Cocles, som den 16de Novbr. blev givet i Paris, indstyrtede en paa Theatret anbragt høi Broe, paa hvilken blev forestillet en Fægtning. De sægtende Soldater faldt samtlig ned, 4 af samme bleve saarede og Horatius Cocles (Skuespiller Adrien) fik en Kontusion paa Foden. Alle Tilstæde varende viste den meest levende Deeltagelse og fra alle Sider ilede man de Saarede til Hielp blot tre Tilskuere i Orchestret, hvoriblant især en temmelig aldrende Mand, gjorte sig ved en høi og græsselig Latter foragtelig for Publikum, og yttrede ved den Anmeldelse, at Stykket finkunde udspilles, en Glæde, som ikke lod den mindste Tvivl tilbage om disse sorte Sieles Nid. diævelske Menneskefiendskhed og skadefro Ondskab. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Den indstyrtede Broe havde for 4 Aar siden udholdet Fægtningen 16 Gange, og Dagen tilforn var den prøvet 4 Gange paa samme. Jndstyrtningen kom blot deraf. at Soldaterne trængte sig allerhen til eet Sted paa Broen. College de France (tilforn College=Royal) har den 18de f. M. om Aftenen holdt sit første Møde i Paris, som var meget talrigt. Den berømte Mathemmatiker, Laalande erklærede, at den i Aar opdagede Kommet er den 90de hvis Kredsløb er bleven beregnet af Jordens Beboere. Fremdeles sagde han, at hans Broderdatter, og hendes Mand Leformais nu overhovedet have lagttaget 42,700 Stierner og snart haabede at bringe det til 50,000, men at dette endnu ikke var andet end en Begyndelse, da Tallet paa de samtlige Himmellegemer maatte beløbe sig til flere Millioner. Man tænke sig alle disse beboede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Den 16de lagde Præsidenten i 500 Raadet Grundstenen til den nye Tallerstoel i dette Raads nye Sal, hvorved adskillige Medailler bleve med nedgravne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
J. Berlin, have Militairmusiken og Skuespillene allerede begyndt igien den 24de f. M. (8 Dage efter Kongens Død). - Det er efter Kongens egen kort førende hans Hengang givne Forordning, at Hofsorgen for den afdøde Landsfyrste fra nu af ikke skal vare længer end i 6 Uger, og overhoved et ikke giøres saa mange Omstændigheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
J Brussel ere 3 Soldater og 2 Borgere, som vare Medlemmer i en Spitsbube= og Morder=Bande, dømte til Døden; men 2 af dem bleve i Fængslet deres egne Bødler og den tredie var, da man kom, for at hente ham til Galgen, just ifærd med, at skiære sin Skiorte, itu og forfærdige sig en Strikke deraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Borger Poultier fortæller: Jndvaanerne i Pays de Vand (det til den Berner=Kanton hørende saa kaldte franske Schweitz) ere utilfreds med den Berner=Regiering, og den franske Republik, som nu er traadt i de forrige, Hertugers af Savoyen Sted, hvilke Pays de Vand har tilhørt til ind i det 16de Aarhundrede, kan let blande sig i dette Lands Anliggender. Ved Efterretningen om Freden skulle i Lausanne de paa Raadhuset opslagne Forordninger være blevne overklistrede og blot Bjørnen, som det Berner=Vaaben, være bleven aaben, hvorhos man læste den Underskrivt: "Skulde man ikke snart skaffe sig dette Dyr af Halsen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Den franske Laftskipper Garnerin (som for ikke lange siden nedlod sig paa Jorden formedelst Faldskiermen) vil holde sin 7de Luftreise paa Fredsfesteen, og lover, naar Vinden er gunstig, i 24 Timer at reise fra Paris til Østerrig. Han vil ogsaa forsøge en Luftreise over Kanalen til Engelland, over hvilket Forsøg alt eengang Pilatte de Nogler forulykkedes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Hertugen af Modena vil ende sine gamle Dage i Vendig. Hans Datter og Svigerson (C. H. Ferdinand) skulle i hans Sted tiltræde Regieringen over Breisgau, som skal ophøies til et Hertugdom og keiserligt Tron=Lehn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
J Paris er den berygtede Gadesynger Pitou, som 10 Gange er bleven arretteret og igien frigivet, endelig dømt til Deportation. Ved de af ham selv forfattede modrevelutionistiske Gadeviser, som han ogsang paa de offentlige Pladser, pleiede han, saa ofte han nævnte Republiken eller Republikanere, til de velopdragne Aristokraters store Glæde, stedse at føre Haanden og til Bagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
De Riger=Skuespillere have givet en Benefice=Forestilling for deres brandlidte Kammerater i Kønigsberg, hvortil den brave Direkteur Meyerer lod male et eget For dække, som forestilte det Köninsberger=Skuespilhuus i Aa skee. Beneficen indbragte 450 Rdlr., som bleve tilkikkede de ulykkelige Skuespillere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Det er nu ganske uden for al Tvivl at Thomas Payne ikke er i Amerika men i Paris; thi for nogle Dage siden blev han sammesteds sat i Vagten, fordi han om Aftenen Kl. 11 en smule beruset gik uden Borgerkort paa Gaden. Men den følgende Morgen beviste han, at det var Payne, og blev frigivet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Ved det giennoprettede Theresianske Ridder=Akademie i Vien er den ved sin nye Hovedtheorie berømte Doctor, Gall ansat som Huuslæge, og man lover sig nu af hans nye Konst, at det vil være ham en let Sag, af den dumme ste unge Herre, om han ogsaa i øvrigt slet intet vilde lære, i det mindste at giøre en - gammel Pasqvillant, Den i London afdøde Spiller, Richard Hodges, har efterladt sin Søn en Formue paa halvtredie Tønder Guld med den Betingelse, at han aldrig i sit Liv maae spille.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Den franske General Salcette er kommen til Rom, for at underhandle med Paven i et besynderligt Anliggende. Det hedder, at Frankerig giør nye Fordringer til Neapel og den hellige Fader. - Hans Hellighed skal have udgydet Glædestaarer ved Fredsefterretningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
I Tillægget til No. 190 af den Hamborger Korresvon dent anmeldes en almindelig forlangt Bog: "HarlekineReiser og Eventyrer med Harleking veltrukne billede paa Subskription; saa skal ogsaa udkomme et andet Verk med den besynderlige Titel: "Litteratur, blandet med Viin. -¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
J Paris gaaer Rygtet, at en Kommer Traktat med det første skal Auttes mellem den franske Republik og en viis nordisk Magt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Det franske Direktoriums Livgarde er bleven forøget med 32 Musikantere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Siden Taxen paa Uhrene ere i London over 300 Uhr magere satte ud af Næring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
I det sidste Søeslag opflammede Kapitain Drury paa det engelske Skib Powerfull sine Matrosers Mod ved følgende Tale: ere alle slette Karle og fordømte Oprørere; jeg vil snart see, om J have Mod. J see den hollandske Skib for Eder, som J skal vove en Dyst medbringer I det ikke inden 40 Minuter til at stryge Segl, saa vil jeg vide, hvad man har at tænke om Eder. Gaae nu paa Eders Poster. Det betegnede hollandske Skib, maatte stryge Segl inden 20 Minuter, Efter Affairen kom Matroserne paa Dækket og spurgte Kapitainen, om han endnu havde slette Tanker om dem, "Nei, sagde han, og der have J min Haand paa, at J ere brave Karle, Han bliver siden den Tid næsten forgudet af Mandskabet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Baron Degelmann skal gaae som keiserlig Gesandt til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Marqvis Gallo, hidtil Reapolitansk Ambassadeur i Vien, skal blive Vicekonge af Sicilien, og Kongen af Neavel have besluttet, slet ingen Ambassadeur mere at holde i Vien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Det hedder i Vien, at de Neapolitanske Tropper have besat det Pavelige Hertugdom benevento, og 10,000 Md. viste Lyst til endnu at besætte mere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
J Rastadt skulle nogle Pharaobanker etablere sig forden Tid Fredsunderhandlingerne vare. Paatagerne af denne ædle Underholdning skulle for 2 Værelser betale 20 Louisdorer Leie maanedlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Buonaparte er ei engang den 22de ankommen til Rastadt, og blev ikke ventet for den 25de. Det hedder at denne Feldtherre skal faae det Tilnavn: ltalique (den Jtalienske), ligesom Rommeren Scipio fordum fik Tilnavnet Afrikaneren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Abbediet Schutteren i Breisgau er den 13 Novbr. ved Domestikernes Uforsigtighed næsten ganske afbrændt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Hamborg, den 1ste Decbr. J Dag træder Schrøder igien op, første Gang efter en Pause af 2 Aar, og det som Oberst Harvitz i det af ham selv forfattede Lystspil Fændriken. Ve kunne ansee dette uventede Skridt som en Følge af vores forbigangne Theater=Revolution, og maaskee vorder det Anledning til en nye. Begge Partier ere spændte paa det høieste, og De kunne ikke forestille Dem, hvad der især i Dag er bleven skreget og prædiket derfor og derimod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Ved Børstiden i Dag blev hosliggende Extra=Kompedie=Plakat budt faal paa alle offentlige Pladser. - (Den er i stor Folio med rød Farve aftrykket, indfattet med en Ramme af eventerlige allegoriske Misfostre, og indeholder i et lavt Pøbelsprog de groveste beskyldninger imod Schrøder.) - Man taler om et Kompagnie Soldater, som ved Theatrets Aabning skal trække og for Skuespilhuset og i fornøden Fald kommanderes til en Attaque mod Stamperne og Piberne. Alting er nysgierrig efter at erfare Udfaldet paa denne Komoedie i Komoedien. De skulle næste Gang faae den omstændelig at vide. (Synderligt, at nu, da Revolutionerne paa den store Verdens Skueplads nærme sig deres Ende, samme udbryde i Skuespilhusen. og - true med at ryste Jordkloden i dens Grundvold - 1)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Jndenlandske Efterretninger. De franske og hollandske Kapere, som denne Sommer have krydset i Nordsøen, ere nu alle seilede hiem. Nogete engelske Krigskibe, som vare stationerte ved Kysterne af Norge, ere ligeledes vendte tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Mellem de af franske Kapere til Bergen opbragte Skibe, befinder sig ogsaa et russisk Koffardieskib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Sammenhængen af det i disse Aviser meldte Kiøbenhavnske Rygre i Anledning af flere tusende M. Russer, som skulde være marscherede til de svenske Grændser (se No. 90 og Bidraget til No. 91), er nu oplyst. Nogle russisk Officerer bleve arretterede i svensk Finland som Konerebanderer. Keiser Paul, der ikke vil have sine kontrebanderende Officerer behandlede som andre Kontrebande, rer, beordrede, for at understøtte sin Paastand om Satisfaktion for denne Tort, nogle tusende Mand at rykke imod Grændsen. Men Sagen er nu mindelig billagt i Petersborg, og Officererne løsladte. - Og altsaa var dette Rygte, hvorom endogsaa Rahbeks sidst udkomne Minerva=Hefte meldte, ikke saa aldeles urigtig, som en vis Avis, der fortrød, at den var kommen for silde og intet kunde melde derom, med gravitætisk Vished, vilde forsikre Ogsaa det i No. 93 meldte Kiøbenhavnske Rygte - om Let Slags bestagtig Sygdom, som skulde befinde sig paa et til Helsingøer ankommen Skib (men ikke Helsingøer selv, hvorom, som man ved Eftersyn vil finde, Talen slet ikke var), og hvis Udbredelse Qvarantaine Kommissionens Aarvaagenhed vilde vide at forhindre - stadfæster sig nu for saa vidt, at bemeldte pestagtige Sygdom virkelig var paa et strandet amerikansk Skib, hvilket satte 6 syge Matroser i Land ved Gilleleie (en Landsbye ved Helsingøer), som strax døde, efter nogles Mening af den saa kaldte gule Feber. - Den visse Avis ladet derimod ligefrem i Helsingøer og Gilleleie selv grassere en epidemisk Syge hvoraf Menneskene (som knap skeet i den stærkeste Pest) pludselig falde om og dør! - Dog saaledes gaaer det, naar man ikke kan lade sin gamle Vaa ne: at sætte sine Læsere Blaar i Øiene. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-04
Præsten Hr. Brochner til Karbye paa Mors er i Naade entlediget fra sit Embede og i hans Sted kaldet Hr. Ober, residerende Kapellan for Vesenberg i Fyen.