JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-30
Beltpassage. Fra Nyborg. Den 20 Jan. Thomsen fra Middelfart, Negociant Gerard, fra Frankerig, Gres fra Odense, fransk Præst vilerus fra Hamborg, Koureer Polenz fra Tydskland, v. Hedeman fra Flensborg, alle til Kbhvn. Randrup fra Jydland til Sorøe. Den 21de: Proprietair Rolofsen og Knutzen til Lolland. Den 23de Kiøbmændene Wølner og Lorenzen samt Pastor Meyer fra Flensborg, Archiater Svadicant fra Augustenborg, alle til Kbh. Raadmand Trojel fra Odense til Ringsted. Den 25de: Mad. Bladt og Jfr. Petersen fra Flensborg til Kbhvn. Schlichting fra Bremen og Skipper J. Bach fra Randers til Sverrig. Fra Korsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-30
Den 21 Jan. Skipper D. Jansen til Bremen, Sprogmester F. Marchan til Hamborg, Boutellier H. Rasmussen til Colbing. Den 25de: 5 Hollandske Matroser til Hamborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-30
Den 27de Kiøbmændene J. Botin og E. Hedendahl, tydske Handelsmænd C. Effendi og A. Effendt, Marokkunsk Handelsmand A. R. Alt, alle fra Kbh. til Hamborg. Kiøbmandskarl J. Schirmhoff til Flensborg, Hr. N. Hesselberg til Jyd. land, Hr. Chevalier de Chamillard til Hamborg, Kiøbmændenne N. Aabye og E. Agerscon til Jydland, Handelsbetient T. C. Wasse til Colding, Cand. Theol. E. Rosendahl til Sønderborg, Proviantskriver P. Zimmermann til Haderslev, alle fra Kbhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-30
Odense den 29de Januar. Hans Kongelige Majestæts Fødselsdag er paa en sand Maade bleven hædret af Stiftsbefalingsmanden Kammerherre, Rosenørn, ved en Gave af Eet Hundrede Rirdaler, som blev sendt Commissionen for Fattigvæsenet i Odense, til Uddeeling efter beste Skiønsomhed blant Byens meest Nødlidende; hvorfor Commissionen nedlægger sin pligtskyldigste Tak, og den vedergvægede Elendigheds Glædes=Taare vel signe ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-30
Døbt. Den 23 Jan. Bøssemager T. Linds Datter, Sophie Friderica. Fadd. Jfr. A. A. H. Lind, Jfr. M. Lind Handskemager H. Braadt, Landmaaler Bonnesen og Sander, Den 25de: Vertshuusholder P. Rasmussens Datter, AnneMarie, Fadd. Kirsten Larsdatter, Marie Cathrine Christiansdatter, Urtemand P. Henriesen, Esqvadrons=Sadelmager F. G. Ollmutz, Gaardmand K. Povelsen, Tømmersvende P. Nielsen. Dagleier Niels Madsens Søn, Anders Fadd. Jens Larsens og Morten Hansens Hustruer, Vertshuusholder N. Nielsen, Gaardmand N. Hansen og Rasmus Hansen. Den 26de : Dragon J. M. Gerhards Datter, Maren Cathrine Schrøder, Fadd. Oberstlieutenantinde Schöller, Comresse Rantzau, General Ahlefeldt, Oberstlieutenant Holm, Major Schiern, Kammerraad Holm og Borgemester Lindved. Skomagersvend Jens Petersens Datter, Ane=Cathrine, Fadd. 1/2 Sara Mejer, Giertrud Marie Hansdatter, Peter Huus, i Matthias Gamradt og Michael Mejer. Den 29de : Dragon H. Larsens Datter, Marie Sophia, Fadd. Cathrina Maria Hansdatter, Marie Sophie Simonsdatter, Vagtmester Reimer, Hans Nielsen Holt og Peder Povelsen. Kopuleret. Den 23 Jan. Handskemager Carl Christian Holm og Ane Cathrine Knudsdatter, Død. Den 17 Jan. Niels Hansen i Skibhusene, 70 Aar. Marie Christensdatter, 40 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-30
Begravet. Den 24 Jan. Tømmersvend Niels Nielsens Datter, 11 Uger. Den 25de: Skomager Frands Pommers Datter, Hansine Friderica, 7 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-30
Velmeente Spørgsmaale og Erindringer. Spørges Vedkommende ved Afsistentshuset, hvor man har at henvende sig og Gotgiørelse for Klæder, der ere pantsatte, og ved Indløsningen befindes fortærede af Muus; Eller om det er en Risiko, man der er udsat for, uden at kunne vente nogen Erstatning, Spørgeren ønskede sig saa meget mere oplyst herom, som det just traf i hans Lod den 19de huj. at finde næsten hele Kraven fordærvet paa en indløsKiøel, hvilket i paakommende Tilfælde kan med Eed bekræftes. Yderlig opfaldende maae det være Enhver, at see Vold skytten, som er ansat for at holde Volden ryddelig fra Hunde ved at myrde disse, selv at føre en stor broget Hund med sig overalt paa Volden. Mangen en Hund, som gaaer paa Gaden, kan, ved at see denne, løbe op paa Volden til den og paa denne Maade lokkes til at blive skudt, da Skytten dog rimeligviis er ansat, blor for at forebygge, at Hundene ei skal beskadige Volden, og ei, for at lokke dem til sig og skyde dem far Pladser. Ligeledes spørges, om Møllernes Hunde have Privilegium frem for alle andre, da man har seet ham skyde andre, og lade disse gaae, unde man ikke udfinderen Mand, hvorpaa Folk, som blive tilsagte at møde ved Forligelseskommissioner, ikke skulde blive opholdt en 2 a 3 Timer over den tilsagte Tid, Mange, som ellers staae og myrde deres Tid i en Forstue, vilde herved blive tiente. Det er bekiendt, hvor ivrige Medvirkere der findes i andre Lande, til Koppernes Udryddelse; ogsaa har det været talet adskilligt og at formindske denne Pest, formedelst Koekoppers Jndplantning. Det bemærkes derfor, at man i et Engelsk Værk, som er trykt 1795, allerede finder den mærkværdige Efterretning: at Køerne i Glaucestershire hyppigen faae en Hævelse paa Yverne. Det Menneske, som dette Onde bliver meddeelt, faaer vel en Bylde paa Haanden og en Hævelse paa Armen med en Feber, som dog altsammen snart forgaaer igien; men derimod kan denne Person aldrig smittes af Koppegiften.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-30
Den tydske Lærde, Hr. Leng, Medarbeider ved Opdragelses=Jnstituter i Schnepfenthal, har ogsaa nylig ved sit Ophold i Paris indgivet en Adresse til Direktoriet og Koppernes Udryddelse. Denne Mand er ikke Læge, men har ofret sig med saa sielden og varm Virksomhed for Menneskehedens Sag. at han har gjennemstuderet over 5000 Værker i alle Sprog, hvori forekommer een Linie om denne Materie, og fortiene desuden for sine Reiser i samme Henseende med Rette Navnet af den anden Howard. Endnu bør det anmærkes, at denne ædle Mand, foruden sin Plads ved Jnstitutet, hverken har selv Midler, eller Pensioner - Menneskeheden giver ingen Pensioner! - eller noget deslige, til Understøttelse med sine mange Opofrelser for den gode Sag; men at han ganske maae forskaffe sig selv Midlerne til sit Øiemeds Opnaaelse. Følgende giver i Engelland et ypperligt Foer for Arbeids beste. Man skiærer Toppen af Burgunder Roer, vaske dem, støder dem smaae i et Trug, og blander det i Hakkelsen, som man giver Hestene at æde. En ædel Handling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-30
Da den mig i et anonymt Brev tilsendte Bekiendtgjørelse om en Forvalter, som i en Landsbye paat og sig at være Hundeslagter, og derfor nær var kommen til at smage Smedens Forhammer, ikke qval ificerer sig til det Slags Bidrag, som jeg har lovet at indføre gratis, saa bliver samme liggende utrykt hos mig, indtil Vedkommende enten lader det afhente, eller tilsender mig 1 Rd. for Jndrykkelsen. Da hverken Person eller Sted er nævnet, seer jeg vel ikke, at noget Jnhividuum kan fornærmes ved Jndrykkelsen, dog kan Jndsende. ren giøre Regning paa den strængeste Taushed, om det tillige maatte behage ham at opgive mig sit Navn. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-30
Endnu har jeg med sidste Post modtaget følgende Forlangte Jndrykkelse fra en Mand i Hovedstaden; Efterretningen og en Realskoles Oprettelse, og denne Jndretnings heldige Fremgang i Deres Fødebye, er sandelig ikke det uinteressanteste i Extra=Billaget til Nr. 8 af Deres Tidende. – At see nyttige Kundskaber og Almeenoplysning spire frem mellem den halvvisne Vankundighed og Overtroe, er glædeligt. - Kun blev min Forventning skuffet, da jeg giennemlæste den ellers ret artige Cantate, afstunget at Eleverne paa Stiftelsesdagen. At see der, Gnisten tændes til en Flamme, som i sin Tid kunde brænde for vort Fædreneland, var det jeg ventede. Kierlighed til Fædreneland, Frihed og lovbunden Vælde, kunde maaskee neppe ved nogen bedre Leilighed være bleven grundlagt i disse unge Danskes Hierter, Jeg vilde, at man ikke lod nogen Anledning gaae ubrugt forbi, hvorved man kunde indskærpe Ungdommen disse Dyder, Herved vilde Velfærd fremmes i Land og Rige, og en eneste Mand, udrustet med disse Dyder, vilde kunne virke meere til Dannemarks Frelse i Nødens Tid, end heele Skarer af Leiesvende, udspyede over vore Slætter af det store tydske Rige. De tillade, at jeg tager denne Leilighed, for at ønske Dem til Lykke med Deres Bekiendtgiørelse i Hovedstadens Adresseavis, hvori De lover at modtage nyttige og moerende Bidrag. Jeg er overbeviist om, at dette vil end meere forøge den Værd, dette Deres Blad fra dets Begyndelse har havt over andre lignende i disse Kongeriger. Lad den Overbeviisning: at have gavnlig Jndflydelse paa Deres mindre oplyste Medborgeres Kultur. beskærme Dem for enhver ubehagelig Følelse af Riddingens avindsfulde Skelen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-30
AVERTISSEMENTS. I Herrested Sogn, Nyborg Amt, er for kort Tid siden, ved Døden afgaaen, Jndsidder Jacob Hansen, uden Livs Arvinger; Boen blev strax registeret og vurderet, til videre Skiftets Fremme af mig underskrevne, som committeret paa den høie Skifteforvalters S. T. Hr. Kammerherre og Amtmand v. Schumachers Vegne, og derpaa udsadt til 6 Ugers Dagen den 19de denne Maaned, der ved Budsendelse blev samtlige Arvinger bekiendt; Men de fleste af samme udeblev, bemeldte 19de Januar blev Skiftet endvidere udsadt i 6 Ud ger nemlig: til den 2den Martii d. A. da samme atter foretages paa Skriverstuen her paa Raunholt. Til hvilken Tid den Afdødes samtlige Arvinger, der ere: 1 Broder Ole Hansen i Maare; 1 Søster Maren Hansdatter i Søllinge; 1 dito Friderica, været gift med 1 Skiøtte paa Thøistrup, død og efterladt sig en Deel Børn; 1 Søster Anna Maria Hansdatter, som har været gift med Anders Gregersen i Kirsendrup, død og efterladt sig 1 Datter Karen, der skal være i Odense, 1 Søster Mette Maria Hansdatter, gift med Dragon Baci Odense, nok en Søster Ana, gift med Kroemand Hans Krug i Odense. Hvilke samtlige Arvinger, og om flere skulde være herved, ifølge Placaten af 26de Octbr. 1792, indkaldes at møde ovenmeldte Dag, da Skiftet, uden længere Udsættelsee, vorder sluttet. Raunholt den 24de Januar 1799. Kier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-01-30
Da Sognepræsten Hr. Willads Krebs, til Giislef og Ellested, den 23 dennes, ved Døden er afgaaet, og Stervboen strax taget under lovlig Behandling; Saa bliver herved alle De, som formeener sig til Arv berettiget, indkaldet at møde ved Boets Aabning den 11 Febr. førstkommende Formiddag Kl. 9 i Giislef Præstegaard; De Myndige Selv eller ved Fuldmagt, de umyndige med Værger, for at lagttage deres Tarv. Ligeledes indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer, sig inden den i Loven fastsatte Tid at melde, de første med lovgyldige Beviser, og de sidste for at betale hvad de ere skyldige, da Enhver skal vederfares Ret efter Lov og Forordninger. Gudbierg den 26 Jan. 1799. Wamberg. C. N. T. Fredagen den 1ste Februar opføres: Solens Præstinde, Skuespil i 5 Optog af Kotebue. Mandagen den 4de: Barsell stuen, Kommedie i 5 Atter af Baron Holberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Krigskuepladsen i Jtalien. De tydske Beretninger om Neapolitanernes nye store Seier og Gienkomst til Rom bliver nu gienkaldet fra alle Sider, og derimod ere de sidst anførte franske Privatskrivelser, som saae saa overdrevne ud, tilfulde stadfastede ved en officiel Depesche fra General Championet af 4de Januar. Franzoserne ere nemlig Herrer af begge de Neapolitanske Landskaber Abruzzo ultra og citra, og staae alt saa langt inde i Terra di Lavoro, at deres Hovedqvarteer, den Gang var i Calvi, og at de holdt Capua indsluttet, hvor General Mack giør alle Forsvars=Anstalter og Franzoserne have besluttet at gjøre et Hoved=Angreb, saasnart Tropperne blive samlede. Fra Capaa kunne de da gaae lige løs paa Hovedstaden Napel. - De franske Tropper have paa deres Marsch ind i det Neapolitanske trodset alle Hindringer, som Naturen og Fienden lagde dem i Veien Neapolitanerne maatte efterlade 80 Kanoner i deres forskandsede Positioner paa Gariglianoflodens Bred, hvorfra de bleve fordrevne af General Macdonald. Paa samme Tid trængte General Rey frem til Terracina, borttog Batterierne mellem Fondi og Jtri, lod Fæstningen Gaatabeskyde, og tvang derved Garnisonen paa 4000 Md. til ubetinget Overgivelse, uagtet Pladsen blev forsvaret af 70 Kanoner 23 Mørsere og var forsynet med Proviansfor et heelt Aar. Mange Transportskibe, 20,000 Flinte 100,000 Pund Krudt bleve her Franzosernes Bytte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
J Pescara som General Monnier bemægtigede sig, forefandt de ligeledes umaadelige Magaziner, 44 Kanoner, 2 Millioner Patroner a. a. Paa Grund af Armeens nærværende Stilling vil Championet nu kalde den Armeen af Neapel. General Mack har ladet Championet foreslaae en Vaabenstilstand, for at skaffe Armeen nogen Hvile; men denne har afviist samme med det Svar at da den franske Armee alt havde overvundet alle Møisommeligheder med sin sædvanlige Taalmodighed, saa fattedes den nu ikke meere, end at fuldende Neapels Jndtagelse og hævne den Forhaanelse, det havde udviist mod Frankerig, ved at lade Kanonskud gielde for en Krigserklæring. Macks Adjutant Pignatelli (som altsaa lever endnu skal endog, efter Sigende, have tilvudt at reise til Paris, og i Kongens Navn tilbyde en Off= og Defensiv=Allianz imod Engelland, at afstaae alle Neapolitanske Skibe til Frankerig a.; men hans Tilbud er bleven anseet som en Krigslist til at vinde Tid. J Neapehersker i øvrigt den største Bestyrtelse. Kongen med sin hele Familie er (efter en Ragusansk Skibskapitains Udsigende) den 26 Decbr. paa Admiral Nelsons Skib ankommen til Palermo (paa Øen Sicilien), hvorhen mange adelige Familier have fulgt ham paa Transportskibe, en af de unge Prindser paa 10 Aar skal være død paa Overfarten af Søesyge m. m. Mack skal være yderst forhade af de Neapolitanske Officerer, kort: Forvirringen er ubeskrivelig. Nogle Pariser=Journaler ville alt vide af en nye Hovedsægtning at sige, hvori Resten af den Neapolitanske Armee er bleven ganske adspredt, dog kan man endnu ingen sikker Efterretning meddele herom. GeneralChampionet har erklæret alt det Bytte, som giøres i Neapel for National=Eiendom og forbudt Soldaterne at beholde noget deraf for sig selv, da de nok skulle blive belønnede. – J den indtagne Rommerske Stad Vi ter bo har General Kellermann skiænket Jndvaanerne Livet, men derfor paalagt dem en høi Kontribution. Til Livorno er ingen nye Engelsk Flaade ankommen, og de afseilede Neapolitanere ere landede paa Øen Elba. - 5000 Franzoser under Serrurier rykkede den 2den d. fra Pistoja ind i Lucca. Endskiønt de ikke kom som Fiender, blev dog strax fordret en Kontribution af 5000 Zechiner inden 3 Timer og 2 Millioner i 2 Maaneder foruden Repub. likens hele Munition og Artillerie. De have besat Tøihuset og Voldene, og saaledes gjort Lucca til en Vaabenplads.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Frankerig. 2 De evige Klager over Kapernes Røverier er endelig trængt til Direktoriets Ører, som i et Budskab den 1ste d. har anmodet 500 Raadet om at revidere Priselovene, og overlade Regieringen den endelige Afgiørelse af Priser nes Gyldighed eller Ugyldighed. Direktoriet udvikler meget tydelig de skadelige Følger, det franske Kaperie har havt, saavel for den franske Handel og Marine som for de Neutrales saa uomgiangelig fornødne Handel paa Frankerig, Republikens indvortes Velstand, og Kredit udenlands. - Denne forandrede Tænkemaade vil være af største Vigtighed for de handlende Nationer, og uden Tvivl igien skille Engelland ved mange af de Fordele, som det har høstet af hine Voldsomheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Jtalien. Den Cisalpinske Republik har nu ogsaa besluttet at erklære Kongerne af Neapel og Sardingen Krigen; ligesaa vil den Liguriske Republik understøtte Franzosernes Opera. tioner imod Engellænderne og Neapolitanerne af alle Kræfter. - Opstanden i det Piemontesiske er atter dæmpet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Den 22de var da, som besluttet, Parlamentet forsamle og hørte det Kongelige Budskab om Jerlands Foreninmed Storbrittannien forelæses, og Dagen derpaa vilde Hr. Pitt foreslaae en Takadresse til Hs. Majestæt og fremsætte de Grundsætninger, hvorefter denne Forening burde iværksættes. J Dublin og den største Deel af Jrland vedvarer Giærin. gen over denne Union og truer med en nye frygtelig Borgerkrig; Grevskabet Clare er alt i fuld Oprør og Jnsur. genternes Antal sammesteds skal beløbe sig til 12000 Md. dog melde nyere Breve, at de igien ere Slagne og adspredte af de Kongelige Tropper. Vicekongen har seet sig nødt til at afsætte Kantsleren i det Jerlandske Skatkammer, fordi han har yttret sig imod Unionen; Taleren i det Jerlandske Underhuus skal heller ikke hylde Ministerens Grundsætninger i denne Sag. Saaledes vil man ogsaa vide at Unionshistorien har været Aarsag til at mange nye Piker ere blevne forfærdigede a. a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Paa det Engelske Etablissement i Honduras=Bay i Vestindien skal af Spanierne i afvigte August Maaned være gjort et frugtesløst Angreb med 33 Skibe, hvorpaa befandt sig 2 til 3000 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Blandede Efterretninger. Tydskland. Franzoserne vedblive endnu at indfintte Ehrenbreitstein tættere, og have opstillet Poster hver300de Skridt rundt omkring Fæstningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Den 20de Jan. løb i Rastadt det høist usandsynlige Rygte, at de franske Tropper havde angrebet Østerrigerne i Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Den 9de Jan. var den franske Gesandt endnu i Hamborg, dog ikke meere i denne Egenskab men som Privatmand. Det hedder at Kreds=Direktoriet ikke vil fælde nogen Dom i de sammesteds hæftede Jerlænderes Sag. Kurfyrsten af Pfalzbayern har nu nedsat sin første Fordring til Geistligheden (paa 15 Millioner) til 5 Millioner. Georg den Tredie har nu ogsaa forbudt Hannoveranerne at læse Fichtes og Niethammers silososiske Journal, som et Skrivt, der indeholder høist farlige Grundsætninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Frankerig. De franske Soldater have borttaget 10,000 Sølvmedailler, som Kongen af Neapel havde bestemt til Tapperheds=Belønning for sine Soldatere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
J Redakteuren misbilliges den Beslutning af Championet, hvorved han har erklæret alle Magasiner m.v. i Rom, hvorpaa det Napolitanske Segl befandtes, for god Prise som stridende mod Folkeretten. Generalen skal ogsaa have gienkaldet denne Beslutning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Herefter skulle Statsforbrydere ikke meere deporteres til Caienne, men til Øen Oleron, over for Rochefort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
J Paris er paa nærværende Tid 293 Boghandlere, 134 Bogtrykkere, 221 Kobberstikkere og 15 Skrivtstøbere. - Gid vi havde en af de sidste i Danmark, som kunde forsyne os saaledes, at vi ikke behøvede at forskrive vore Bogstaver fra Fremmede, hvilket altid foraarsager megen Tidspilde, ei at tale om de store Udgivter til Fragt, Told a. som Vedkommende da kunde spare Den Russiske Hoftidende frakiender nu Buonaparte alle militairske Talenter, og erklærer dem for bestukne eller frygtsomme eller uvidende Folk, som tilskriver denne Hærfører nogen fortrinlig Forstand!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
I Helvetien staae for nærværende Tid overhovedet, 56,000 Franzoser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Jtalien. Foruden de Russer, som ere bestemte til at erobre Corfu, venter man endnu en anden Afdeling til Neapel. - De første komme, saasnart de haardnakkede Franzoser have overgivet hiin Øe, og de sidste mener man kunne ventes først i næste Maaned, dersom ikke hele Neapel inden den Tid er i de Franskes Hænder, eller Kongen. har faaet en Fredsslutning udvirket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
J Piacenza afbrændte den 24 Decbr. det nye og prægtige Hovedtheater saa reent, at intet uden de blotte Mure blev staaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Engelland. Endskiønt man skal have fundet et Anbefalingsbrev fra en fangen fransk Officeer til Direktor, Barras hos den arretterede Lord Cammelford, hvori han skildres som en Ven af Friheden og Republiken, forsikres dog i Ministerialbladene, at han i Forhøret ganske har retfærdiggjort sig over Hensigten af sin forehavende Reise til Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Hertugen af Rusland (som nu tager Sæde i Overhuset) gjorte den 4 Jan. et ualmindeligt stort Giestebud i Anledning af sin opnaaede Myndighed. De Kongelige Prindser, alle Ministre og den hele høie Adel vare indbudte til samme. Sølvservicen, hvorpaa blev spiist, har kostet 100,000 Rdlr., og hele Festen lige saa meget. Blant Deserterne vare 60 Ananas, som hver havde kostet 10 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Den berømte Fodgjænger Spillard, som har gaaet over 18000 Mile til Fods, er ankommen til London, hvorfra han agter sig til Amerika. Mellem Lord Bridport, som kommanderer Kanalflaaden. og Admiral Kingsmill vil det sandsynligviis komme til Proces om Andelen i de franske Skibe, som Sir Warren tog i Fior ved de Jerlandske Kyster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Paa Bierget Portsdown ved Portsmouth skal oprettes en Søetriumf=Oblisk, 135 Fod høi, til Erindring, af de i denne Krig vundne Søeslag. Paa hver Side skal anbringes Admiralernes Howes, Duncans, Vincents og Nelsons Hoveder, omvundne med Laurbær. Paa Piedestalet. skulle Skibenes, Kommandeurernes a. Navne indgraves Fra London skrives, at Kongen af Spanien har af slaaet det franske Direktoriums Begiering, om at lade 86,000 Md. marschere igjennem Spanien til Portugal. I en Konferenz mellem nogle Jndianske Gesandtere og Raadene i Virginien udtrykte de første deres fredelige Sindelang i følgende Ord Tykke Fædre, maatte den store Aand polere Venskabskiæden mellem vore Stammer, og maatte Fodstien mellem os vedligeholdes saaledes, at en Barn kan finde den, naar Solen sover i sine Dyner under de vestlige Vande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Endeel prægtige Landbygninger i Engelland forvandles nu til Nonneklostere for de franske udvandrede Nonner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
En Friseur, som maatte give 150 Rd. i den nye Skat" trøstede sig med, at dersom de Hoveder, som han nu har at frisere, vare blevne afhuggede, vilde hans Jndtægter, ikke have været saa store En Mand har opfundet en Maskine, hvormed man, ved Hielp af 3 Heste og 6 Personer, kan i tolv Timer oprykke 120 store Træer med Roden af Jorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
I et engelsk Tidskrivt læses følgende yderst vigtig J. agttagelse, som det tilkommer Lægerne at prøve nærmere: Et Barn leed saa forskrækkeligt af Konvulsioner, at alt Haabom Redning var opgivet, da en Pige faldt paa det Jndfald at rive Fiærene af Brystet paa en levende Due, og holde samme i Hiertekulen paa Barnet. Lidt efter lidt kom det til sig selv; men Duen derimod fik saa hæft tige Konvulsioner, at den døde paa Stedet, og viiste derved, at den havde trukket Sygdommen ud af Barnets Legemet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Preussen. Direktor Achard i Berlin har fundet paa at taage et meget reent og født Slags Sukker af Tornipse (en Sort store Roer). - Gid denne Opfindelse i sin Tid maatte gjøre bedre Kiøb paa Sukkeret!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Jndenlandske Efterretninger. Posten ankom først til Kiøbenhavn i Mandags Nat Kl. halv tree.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-01
Den 15de Decbr. afseilede Fregatten Najaden fra Flekkerøe med en Konvoy af 7 Koffardieskibe, og passerede Dover den 20de Decbr., hvorfra den fortsatte sin Reise med god Vind. Foruden Skibet Lovisa Augusta, tilhørende Kammerherre Anker i Kristiania, ere Skibene Norge og unge Christian ogsaa forliste ved de Engelske Kyster i Decbr. Maaned; dog er Mandskabet lykkeligen reddet. Ligesaa har Skibet Ørnen mistet Roer og Mast i Søen, og er derpaa indbragt til Plymourh, efterat Mandskabet havde forladt det og reddet sig i en BaadEn Engelsk Krydser har igien taget Skibet Anna Dorothea fra en fransk Kaper, og indbragt det til Falmouth.