JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Ved holdte Registerings og Vurderings Forretning efter ved Døden afgangne Enke Maren Jørgens, som var Inderste hos Huusmand Jens Nielsen i Brandelow Bye paa Holmegaards Gods i Sielland, blev anmelt 30te Dagen den 24de Novbr. sidst, at denne Afdøde havde en eeneste Datter navnlig Sidse JacobDatter, der efter Beretning skal opholde sig i Stubberup Bye paa Draxholms Gods i Aads=Herred i bemelte Sielland; hvorfore dette Dødsfald 3de Postdage efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender til de Vedkommendes Efterretning herved bliver bekiendtgjort, da Stervboets fattige Formue, der neppe er tilstrækkelig til Begravelses og denne Tillysnings Bekostning ey taaler anden Proclamation at bekoste, ligesom og at Skifter bliver foretaget og sluttet paa Holmegaards Skriverstue Fredagen den 5te Januar. 1781., Formiddagen Kl. 10 Slet; til hvilken Tid og Sted benævnte Datter med Formynder, og andre Vedkommende, paa lovbydende Maade ville indfinde sig, da dennem lovlig Ret skal vederfares. Holmegaard, den 27de Novbr. 1780. C. Poleles. Ved holdte Forhør over een her paa Gaarden arresteret Delinqvent, som paa adskillige Steder har begaaet dristige og grove Tyverier ved Jndbrud om Natten, har han forklaret, at der have været 2de andre Personer i Complot med ham ved disse begangne Tyverier i sidste November=Maaned, hvilke af ham ere beskrevne saaledes: Den ene at være en Deserteur af Hans Kongel Høyhed Prints Frederichs Regiment, af Navn Peder Pedersen, middelmaadig af Høyde, tyk og føer af Lemmer, breed af Skuldrene, stærk af Been, stort og rundagtig Ansigt med sort Haar og Øynebryne, samt mørke Øyne, omtrent 38 Aar gammel, og skal være klædt i en blaae Klædes Overkjortel med KammeelhaarKnappe og en smalstribet Vest eller Trøye, sorte Manchester Buxer, hvide uldenne Strømper og Støvle, og paa Hovedet er sort lodden Hue. Den anden af Navn Niels Nielsen skal have lært Skoemager Haandværk, liden og klein af Lemmer, har brun Haar, omtrent 28 Aar gammel, lædt udi en blakket Klæde Kiol og Vest med Kammelhaars Knapper, gule Skind=Buxer, Strømper og Støvle, og paa Hovedet en Hat; begge skal være Holsteenere og tale baade Dansk og Tydsk, den første skulde have paa sig et Guld=Uhr med derudi et blaat Baand, som han skulde have stiaalet fra en Præst paa Falster, og den anden skulde omtrent have 300 Rdlr. af stiaalne Penge; den første havde intet Pass, og den sidste skulde allene have et Beviis fra en Herregaard i Lolland, hvor han havde været at arbeyde, udgivet af en ved Navn Edelmann, deres sædvanlige Tilholdsted skal have været paa Bønders Høe Stænger, men undertiden komme de og til Kroehuse efter Føde. Saadant bekiendtgiøres herved offentlig ey paatvivlende, at enhver, som maatte antræffe disse Personer, til egen og almindelig Sikkerhed, angriber og anholder dem, og derefter giver mig det tilkiende, da de skal blive afhentede og de anvendte Omkostninger erstattede. Billesborg, den 9de Decbr. P. Rosted, Stifts=Forvalter ved det Kongel. Stift Walløe.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Magistraten i Kiøge, som Skifte=Forvaltere, lader herved bekiendtgiøre, at sidstafvigte 23de Novbr. er her i Staden ved Døden afgaaet Borger og Kleinsmed Niels Pedersen; thi bliver med denne Bekiendtgiørelse indkaldet bemelte Afdødes Creditorer, saa vel som den Afdødes Arvinger, der er angivet at være følgende: udi den Afdødes første Ægteskab en Søn Peter Christian, der skal være Borger og boende i Saxkiøbing i Lolland; og i den Afdødes andet Ægteskab 1) en Datter Marie Elisabeth, opholdende sig i Kiøbenhavn, og 2) en Datter Anne Christine, der opholder sig her i Byen, med 6 og 12 Ugers Varsel fra denne sidste Bekiendtgiørelse at regne, at møde eller møde lade med behørig Legitimation om deres saa vel Kravs Rigtighed som ArveRettighed, da et lovligt Skifte efter den Afdøde til fornævnt Tid paa Kiøge Raadstue skal vorde foretaget.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Magistraten i Kiøge, som Skifte=Forvaltere, lader herved bekiendtgiøre, at da her paa Stedet sidstafvigte 28de Octobr. ved Døden er afgaaet, forhen afdøde Borger og Slagter Rasmus Bertelsens Enke Kirstine, saa indkaldes herved bemelte Afdødes Creditorer, om nogen, imod Formodning, skulle være med 6 og 12 Ugers Varsel fra denne sidste Bekiendtgiørelse at regne, at møde eller møde lade, med behørig Legitimation om deres Kravs Rigtighed, da et lovligt Skifte efter den Afdøde til fornævnte Tid paa Kiøge Raadstue skal vorde foretaget.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Magistraten i Kiøge, som Skifte=Forvaltere, lader herved bekiendtgiøre, at her paa Stædet er den 3die Decbr. 1780. ved Døden afgaaet Borger og Vertshuusmand Ole Hansens Hustru Johanne Cathrine Hans Datter; thi indkaldes herved, med 6 og i 2 Ugers Varsel, bemelte Afdødes Creditorer, fra denne sidste Bekiendtgiørelse at regne, at møde eller møde lade, med behørig Legitimation om deres Kravs Rigtighed, da et lovlig Skifte efter den Afdøde til fornævnte Tid paa Kiøge Raadstue skal vor de foretaget.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
et af Hr. Professor Johann Gottlieb Tøller forfatte Skrift, under Titul: Mine Overbeviisninger, er trykt paa Dansk hos Brødrene Berling og faaes sammesteds til Kiøbs saa vel som hos Boghandlerne Pelt og Mumme paa Børsen for 24 s.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Genua, den 25de November. I Breve fra Carthagena meldes, at en hæftig Storm har skilt 4 Skebekker, 1 Fregatte og 1 Galere fra den foreenede Franske og Spanske Flode, som løb ud fra Cadix, just i det Øyeblik, da samme vare i en Trefning med 3 store barvariske Fahrtøyer, og nær ved at maatte overgive sig; alligevel skal de 2 Skebekker have været saa lykkelige at undkomme: den enes Fokkemast var bleven skudt i Stykker, og maatte kaste 12 Kanoner over Bord, for at lette sig; den anden havde kun ganske lidet Artillerie, eftersom den ligeledes for største Deelen. havde kastet samme i Havet, paa det den ey skulde strande paa Kysten af Afrika, hvor den endnu lod en anden Skebekke blive tilbage. J Følge ovenmeldte Breve vidste man i Carthagena endnu intet om den 4de Skebekke og Fregatten; men ved see mere Efterretninger har man her faaet at vide, at denne Fregatte, som heder Magdalena, har efter Trefningen med de 3 Algierske Pinker reddet sig ved Palma paa Øen Majorka.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Constantinopel, den 1ste December. Pesten yttrer sig endnu ofte her og der; men i Adrianopel, skal den, som man hører, rase meget stærk, saa at kun faa Folk komme sig igien, som blive angrebne af den. Desuden ler her ogsaa stor Mangel paa Vand, som reyser sig af det oversmaade tørre Veyrligt, saa at samme uddeeles til Folk i Portion viis. De Tyrkiske Penge skulle nedsættes, saa at den nye Mynt falder 5 Procento i sin indvortes Værdie; dette skeer, som det heder, af den Aarsag, at man desto snarere kan betale den Russiske Fordring, eftersom der allerede have lyttret sig Tvistigheder imellem Tyrkerne og Russerne, baade langaaende denne og andre Sager.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Constantinopel, den 5te Novbr. Det er bekiendt, at der allerede har været nogen Misforstaaelse imellem Rusland og Porten, angaaende Hr. v. Lascastoffs Udnævnelse til Russisk Consul i Moldau, og at der i denne Henseende ere vexlede adskillige Breve imellem begge Hofferne; men nu veed man, at den her residerende Russisk Keyserl. Gesandt, Hr. von Stachief, ey allene har erholdt Svar fra sit Hof angaaende Portens Væggring om at ville antage bemeldte Consul, men endog at samme ved sin Tolk har ladet det Ottomanniske Ministerio bekiendtgiøre dette Svar, som skal indeholde en fast Beslutning fra Keiserinden, at Høystsamme vil have en Consul i bemeldte Fyrstendomme, og at just Hr. Lascaroff skal indsættes dertil, samt at Hendes Minister skal anholde om Portens Jndvilligelse herudi. Derpaa har bemeldte Minister selv personlig været hos det TyrkiskeMinisterio, og har, som man forsikkrer, allerede havt adskillige Conferencer med samme, angaaende denne Sag. - Vel veed man ey endnu Udfaldet af disse Samtaler; men man formoder dog, at Porten vil blive fast ved den Beslutning, som den engang har fattet, nemlig: ey at afvige fra det, der er bleven fastsat i den sidste Freds=Slutning, som er, at Rusland saavelsom andre Europæiske Magter kan indsætte Consuler i alle Stapelstæder i Levante, men ikke i Fyrstendom merne Moldau og Wallachiet. - Man er endnu meget bekom ret for Storvizirens Liv, omendskiønt samme, formedelst Lægernes utrættede Omsorg, finder megen Lettelse i sin Vattersot.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Bayonne, den 25de November. Vi have her et meget stormagtigt Veyrligt, og vente hverDag vigtige Efterretninger fra Søen. Dette Øyeblik er meget vigtigt for Nationen. Græv d'Estning var den 11te huj. 40 Miile paa hiin Side Cap St. Vincent, og Engellænderne vare den 7de ej. lige over for Cap Finisterre. Man har al Aarsag til at troe, at begge Floder ville komme til at støde paa hinanden.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Paris, den 4de December. Man har faaet saa meget at vide af Vicomte von Rochambeans Depecher, at han har udbedet sig 15000 Mand Forstærkning til sine Operationer for tilkommende Aar. Den 28de October, da han gik fra Rhode-Jsland, var alting sammesteds i god Rolighed og i god Orden. Af de 5332 Mand, hvoraf den Armee bestod, som stod under hans Fader, Grævens af Rochambean Command, vare kun 40 døde og 60 laae syge i Hospitalerne af Skiørbug. Tropperne havde sammesteds førend hans Afreise faaet frisk Vand og Rom; man havde Overflødighed paa alle Ting, og man havde baade til Lands og Vands sat sig i Sikkerhed imod alle Angreb. Det synes, at man endnu har i Sinde at føre Krigen mod de Antilliske Øer og paa det faste Land i Nord=Amerika. J dette Stykke synes Hr. von Castries at blive ved sin Formands Plan, og altsaa kan man forsikre, at Freden endnu er langt borte.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Paris, den 5te Decbr. En til St. Sebastian indløben Goelette melder, at den paa Høyden af Corunna har seet Græv d'Estnings heele Flode. Altsaa har Græven hverken truffet Admiral Darby paa sin Station ved Cap Finisterre, eller ved Cap Ortegal. Hvis den sidste har skyet den store Flode i den Henseende, at han ubehindret kan naae Gibraltar, saa torde han tage meget fey i sin Regning, eftersom man veed, at 36 Spanske Krigsskibe krydse ved Strædet.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Lissabon, den 11te November. Man giør den Anmærkning, at den Division Russiske Krigskibe, som har forladt vore Søer, for at gaae til Livorno, er endnu ikke løben ind i nogen Spansk eller Fransk Havn; og man troer, at den vil giøre det samme i den Middellandske Søe. Hensigten af denne Udrustning er denne, som man hører, at beskytte og udvide den Handel, som Rusland forer paa Levante. Man har allerede seet, at denne Magt har sendt nogle Tropper til Georgien, hvor den syntes at have Sinde at oprette et fast Establissement. Et saadant Establissement, Handelen paa det sorte Hav, og de Crimmiske Tartares Uafhængighed kunne ligeledes giøre det fornødent, at Rusland maae holde en Søemagt i Storherrens Søer. - Marquis von Pombal har for nogle Dage siden været Døden meget nær.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Lissabon, den 12te November. De Russiske Krigskibe: Ezechiel paa 78, Spiritow og Prinds Wlodimir paa 66, samt Fregatten Alexander paa 32 Kanoner, som udgjøre en Deel af Ridder Palibins Escadre, og have geleydet Admiral Borrissows Escadre til paa en vi Høyde, ere igien komne her tilbage. Det 4de Krigskib, Daris paa 66 Kanoner, er seylet til Engelland, for der af repareres. Det har en Summe Guld om Bord for de Engelske Kiøbmænds Regning. - Et Portugiesisk Koffardieskib har den 1ste hujus mødt den Engelske Flode under AdmiraDarby paa Høyden af Cap Finisterre, og Capitainen melder at Equipagen paa et Engelsk Krigskib har sagt, at de samme steds oppebiede den Franske Escadre.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Mahon, den 3die November. Den Rolighed, som vore Fiender hidtil have ladet vores Øe og Kapere have, var saa overordentlig, at den ey kunde vaere ret længe. Breve fra London forsikkre os, at det Engelske Ministerium har erholdt Efterretning fra den StorBritanniske Gesandt i Toscana, at Frankrig havde gjort et Udkast til at angribe vores Øe: Gesandten skal allerede have Brettet adskillige Omstændigheder desangaaende. Vores Gouverneur har allerede paa nye ladet alle Fæstnings=Værker de besigtige, og man giør den Anmærkning, at han allerede har fra Hoffet erholdt de fornødne Jnstructioner i Henseende til vore Fienders Forehavende. Man venter nu til den Ende adskillige Skibe med Munitioner og Tropper fra Engelland Vores Handel paa Levante og den Middellandske Søe vilde lide særdeles meget derunder, hvis denne Øe, som er den seneste Beskyttelse for samme, skulde blive os frataget.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Haag, den 8de December. J en Privat-Skrivelse fra Paris under 30te i forrige Maaned meldes følgende fra Paris. Det sees tydeligt at udskillige Beretninger, at det vil falde vanskeligt, at GrærEstaing ikke skulde støde paa den Franske Flode, ja man forsikkrer endog at den Engelske Flode har befaling at angribham. Man er her meget uroelig herover. Den Engelske Flode skal være 34 Linieskibe stærk, hvoriblant ere 13 Tredækkere. Den Franske Flode bestaaer vel af 38 Skibe; men 3 a samme maae detacheres for at bedække Convoyen, og den har ey meere end 4 Skibe med 3 Dækker. Heele Overmagten er altsaa paa Engellændernes Side, og man forsikkrer, at den Spanske Escadre, som løb ud med vores Flode fra Cadix, har forladt samme ved Cap St. Vincent. Vi vente altsaa endnu adskillige Tildragelser.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Havanah, den 6te Seprember. Fra Presidenten i Guatimala er den Efterretning indløben, at Engellænderne ere gaaet ind i Fløden St. Juan, og have erobret et lidet Fort af samme Navn. Formodentlig vilde de derfra trænge ind i den store Søe Nicaragna; men Presidenten har allerede gjort de fornødne Anstalter derimod. Indgangen til Søen er spærret med en stor Kiæde, og paa begge Strandstanterne ere oprettede Batterier. Han har ogsaa et anseeligt Antal Tropper og Milicen under Vaaben. Desuden ere der i Egnen ved Floden St. Juan ved Siden af Nordsøen; adskillige Krigskibe og andre bevæbnede Fahrtøyer, hvilke skulle afskiære Fienden Tilbagereysen ud af Floden og al Tilførsel af Proviant og Succurs, saa at man troer, at ikke en Mand skal komme hiem af Engellænderne, som have gjort Landgang paa denne Deel af det Spanske Amerika.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Wien, den 6te December. Afvigte Søndag, den 3die huj. blev Hs. Majestæts, den Høysalige Keiserinde Dronnings, Maria Theresias afsiælede Legeme bragt til sin Hvile i det Keyserl. Begravelse i en Liigvogn med 6 Heste for, med et prægtigt Følge, hvorved Milicien paraderede, og under Ledsagelse af den heele her værende Geistlighed. Det høye Liig havde været offentlig at see fra den 1ste hujus under et sort Baldachin i en aaben Kiste, som stod paa et Castrum doloris, der var 4 Trin høyt: ved samme stode et Sølv=Bægger, hvori Hiertet laae, og en Kiedel, hvori Jndvoldenne vare indsluttede: paa begge Siden af Liget vare 6 sorte med Guldbroderte Puder, paa hvilke den Reyserl. og de Kongel. Kroner, samt Jnsignialaae, og bag Hovedet Ordens=Tegnene. - Efter Liget fulgte: Hr. Majestæt Keiseren, Hs. Kongel. Høyhed Erkehertug Maximilian, og endelig Hs. Kongel. Høyhed, Hertug Albret af Sachsen, Tetschen; efter disse høye Personer kom de høye Embedsmænd, Ministre, Geheimeraader a. alle bare brændende Voxfakler, og vare i dybeste Sorg. - J Kirken forrettede Hs. Eminence, Cardinal Erkebispen de sædvanlige Ceremonier, hvorpaa 12 Kapuziner=Guardianer nedsatte Kisten i den Keyserl. Kongel. Begravelse. Fyrsten af Schwartzen burg, som Oberhofmester, aabnede derpaa Kisten, fremviste det høye Liig for de omkringstaaende Guardianer, og overleverede Nøglen til Kisten til Guardianen for det her værende Convent, med Ordre, at han skulde bære største Omsorg derfor, hvilket han og med Ærbødighed lovede. Den anden Nøgle blev sendt til den Keyserl. Kongel. Hof=Skatmester, Hr. von Schuppe, at han skulde bevare samme i Skatkammeret. - Med første vil Landet neden for Ems hylde Hs. Majestæt Keiseren. - Den Høysalige Keiserinde, faldt kort førend hendes Død i en Søvn, af hvilken hun undertiden opvaagnede, og de sidste Ord, som Hun talede, vare disse: Er der forefalden noget Ont under min Regiering, saa har det ey været min Villie; thi jeg har alletider meent det got. - Hs. Majestæt har ogsaa testamentert heele Milicien fra den Øverste til den Nederste en Maaneds Sold. - Høystsamme har og Dagen førend Hendes Død sendt en fremmed Kunstner en Guld=Daase og en brillant Ring.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Thuringen, den 9de November. Den 28de i forrige Maaned blev den høye Formæling imellem Arveprindsen af Schwartsborg=Rudolstadt og Prindsesse Friderike Lovise, den ældste Datter af Prinds August til Roda, høytidelig fuldbyrdet.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Frankfort, den 9de December. J Wüchtersbach er den regierende Hr. Græve Ferdinand Casimir Græve til Ysenborg og Budingen, den 1ste huj. død i sit Alders 29 Aar, til største Bedrøvelse for det Høygrevelige Huus og hele Land.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Tronhiem, den 25de November. Den Ladning Hvede, som Skibet de Jonge Hilmar, Skipper P. A. Dreyer, bestemt fra Archangel til Lissabon, havde inde, er nu næsten udlosset, og Skibet kan snart igien blive reparert. Det andet Skib, som her ligger, Haabet kaldet, ført af Skipper Kruse, ligeledes fra Archangel til Lissabon, er kommen ind til Waldeshau, 30 Mile herfra, lidet beskadiget. Et Engelsk Skib, destinert til Grenock, er bragt i en Havn her i Nærheden uden Master, og 1 stort Hollandsk Fløytskib paa 250 til 300 Læster, ladet med Talg, Tiære, Hørfrøe, Lys, Jern, Rug og Hamp, er af nogle Bønder, bragt ind i en Havn: disse havde funden det kantret i Søen. Der var ingen Matroser paa samme, uden en død, som laae bunden fast ved Baaden. Meere end 1000 Tønder Tiære og nogle Stykker af et i Søen sønderslagen Skib ere drevne i Land paa Smøln, Hittern &c., og efter en hertil ankommen Skots Skippers Beretning, ere disse Ting formodentlig af et Skots Skibs Ladning, som bestod af 3000 Tønder Tiære, med hvis Skipper han talte i Søen. Man har og seet et meget stort Skib, hvis Master vare kappede, hvilket Lootserne formedelst den stærke Storm ey have kundet bringe ind. Der tales endnu om andre Vrag, som man har seet uden for Landet. Overhovedet kan man med Sandhed sige, at næsten ingen Archangelfarer er sluppet uden Skade, og de som ey ere strandede, have dog maattet giøre Haverie.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Helsingøer, den 22de December. Af de Skibe, som den 18de hujus udgik af Sundet til Nordsøen, kom det Kongel. Danske Asiatiske Compagnies Skib Kronprindsen, Capit. Birk, Didrichsen og Dahl med deres Skibe til Ankers 1 Miil uden for Cronborg. Den 19de huj. ankom fra Østersøen 3 af og fra Stettin til Engelland, 5 Svenske fra Pommern til Engelland, Holland og Gothenborg. Samme Dag afseylede de 4 ovenmeldte Danske Skibe. Den 20de huj. ankom fra Østersøen 4 af og fra Danzig til Engelland og Jrland, 3 Engelske fra Memel til Jrland, 4 af og fra Stettin til London. J Havnen liggenSkipper Colberg for contrair Vind, her af Byen ladet med Stykgods.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Kiøbenhavn, den 22de December. Den 8de September 1780 er Claus Holmer Green forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator for alle Ober= og Under=Retter i Nørre=Jylland. Den 8de Novbr. er Studiosus Jørgen Wederkinch confirmeret at være Sognepræst for Lunde og Outrup Meenigheder i Riber Stift. Capellan Hr. Hans Winther Claussen, ligesaa til Nordbye Meenighed paa Samsøe, naar samme ledig vorder. Den 22de Novbr. er Studiosus Jacob Christian Finchenhagen confirmeret at være Capellan pro Persona til Leuthens Præstegield i Aggershuus Stift. Capellan Hr. Frantz Rosenstierne Krag ligesaa for Taagerup og Thorslunde Meenigheder i Lolland, Sognepræst Hr. Peder Schwane Bang beskikket at være Sognepræst for Strøms Præstegield i Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Skibs=Præst Hr. Otto Stub ligesaa til Hitterøens Præstegield i Tronhiems Stift. Capellan Hr. Bendt Bendtsen ligesaa at være residerende Capellan til Strøms Præstegield i Aggershuus Stift. Den 29de Nov. er Studiosus Thomas Flensborg confirmeret at være Sognepræst for Eltang og Wilstrup Meenigheder i Aarhuus Stift. Studiosus Johan Lorentz Schiøtt beskikket at være Sognepræst for Hirtzholmens Meenighed i Aalborg Stift. Hans Buhl ligesaa at være adjungeret og succederende Byefoget i Fridericia samt Herredssoget i Elboe Holmans og Brusch Herreder. Secreterer Friderich Diderich Sechman Fleischer ligesaa at være surnumeraiAssessor i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret. Den 6te Dec. er Capellan Hr. Jacob Møller beskikket at være Sognepræst for Øllstrup og Hower Meenigheder i Riber Stift. Capellan Hr. Hans Morell, ligesaa at være Sognepræst for Tødse og Eerslef Meenigheder i Aalborg Stift. Raadmand Han Christian Klingenberg ligesaa at være tilligemed Politiemester i Trundhiem. Den 18de Dec. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Regiments=Qvarteermester Severin Ahl man til succederende Amtsforvalter paa Ærrøe.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Næstkommende Søndag den 24de Decbr. bliver anlagt Hofsorg for den Romerske Keiserinde Maria Theresia, som bæres i 4 Uger. J forbemeldte Tid bæres tillige og endes den forhen bestilte Hofsorg. Cavaliererne bærer de første 14 Dag sorte Klæder med silke Knapper og Knaphuller, blank Kaard- og Spænder, Manschietter med Fryndser og sorte silke Strønper, og de sidste 14 Dage med Kniplings Manschietter og hvide silke Strømper. Damerne bærer 14 Dage sorte sikKlæder med Francer og sorte Baand, 8 Dage med sorte og hvide Baand og 8 Dage med brogede Baand og Kniplinger.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Den 27de December er Ordensdag for Ridderne af Elephant= og Dannebrog Ordenen.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Fra tilstundende Aars Begyndelse af skal Posten imellen Ribe og Hadersleb den ene Gang om Ugen befordres til Vogns, nemlig den Post, som afgaaer fra Ribe til Haders leb om Onsdagen og tilbage om Torsdagen, hvilken agende Post, foruden Brevsækken, medtager Reisende, Pakke med videre til den agende Post henhørende, og forholdes paa denne Posttour imellem Ribe og Hadersleb, som er 6 Mile saavel i Henseende til Taxeringen som i øvrigt, efter Plakterne under 21de Junii og 19de September 1777. Hvilke herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. General Post=Amtet, den 19de Decbr. 1780.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Det Russiske Orlogskib og en dito Fregat, som laae herpaa Rehden, er i Dag lagt ind igiennem Bommen. S. bet Elisabeth Magdalena, som føres af Capitain Lorenzen, er gaaet til Vestindien med Provisioner.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Den 20de December var Candidaten Johann Carl Miklertz til Examen Pharmacenticum & Chymicum, og en holdt Characterem Laudabilem.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Ved Tal=Lotteriets 182 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 85, 31, 26, 55, 71.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
J foregaaende Nr. 101 af disse Tidender skal der i Artikler Lissabon den 8de November, staae 30 Koffardie i Stæde for Linieskibe, som var en Trykfeyl.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
Døde. J Christiania den 5te Dec. Mad. Gundel Christine Nicolay, Possementmager Niels Møllers Kiæreste, 53 Aar. Kiøbenhavn den 8de huj. Mad. Kirstine Nielsdatter Deck, Vertshuusholder Thomsens Hustrue, 31 Aar; den 20de huj. Mad. Anna Catharine Meyerer, fød Bruun, 80 Aar, Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften.
Berlingske Tidende, 1780-12-22
AVEn TISSEMENTS. hos Godiches Arvinger paa Gammel-Torv Nr. 141 er at beI komme Samlinger af smukke Nyeaars=Ønsker for Aaret 1781, til fornøylig Tidsfordriv, saavel i Mandspersoners, som Fruentimmers Selskaber, inddeelte i smaa Pakker, med 30 Billets i hver, a 12 s. Ligeledes tydske dito, med 20 Billets i hver Pakke, a 12 s., og Familie=Ønsker paa et heelt Ark med 12 Billets, a 8 sk. Disse Familie=Ønsker, hvorunder man kan skrive sig Navn, kan ogsaa bekommes enkelt efter enhvers Behag, a 1 s. hver Billet.