JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-11-17
Corsøer, den 9de November. Jndkomne: Den 3die November Kammerherre Røm ling fra Holsteen til Kiøbenhavn; den 4de hujus Frue Baronesse de Brockdorff med Følge fra Scheelsborg til Kiøbenhavn, Provstinde Top og Jfr. Dotter fra Odense til Slagelse, Lieutenant von der Weyde fra Fyen hertil Byen; den 6te hujus Kongelig agende Post 13 Læs; den 9de hujus Grev Schack junior med Frue Grevinde og Følge fra Schacken, borg, samt Kammerherre von Krogen med Frue fra Fyen, alle til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
Udgaaede: Den 3die November Grev Reventlau af Husarerne til Holsteen, Justitsraad Berger til Jylland, Hofraad Eggert til Holsteen, alle fra Kiøbenhavn; den 5te hujus Kongelig agende Post 2 Læs, Consul Classen med Følge til Marocco, Lieutenant von Grappe til Nyborg.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
Kiøbenhavn, den 17de November. Den 8de September er Sognepræst Hr. Peder Hegelund, beskikket at vare Sognepræst i Nexøe og dets Anner Boelskiæpaa Bornholm; Jesper Holst beskikket at være Skriver ved Jnqvisitions=Commissionen i Kiøbenhavn. Den 29de tjusdem er Ferdinand Anthon Huusher confirmeret at være Birkedommer ved Svenstrup Birk i Sielland. Den 27de October er den ved Livgarden til Fods hidtil staaende Premierlieutenant Hans Henrich August, Greve af Rantzau til Breitenborg, bestilt til Capitain à la suite ved det Kongswinger ske gevorbene Jnfanterie=Compagnie. Den 3die November er Skibspræst Hr. Jens Breum beskikket at være Sognepræftil Brande Menighed i Riber Stift; Sognepræst Hr. Carsten Christiansen ligesaa at være Sognepræst til St. Laurenti Menighed paa Vesterlandsfohr.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande for Aaret 1786. (See No. 91.) 34. J øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslige Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor de troer det best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtig Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selbabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og allene til, at Almuen vilde med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring, i hvilken Hensigt Selskabet og, efter Kongelig allernaadigst Tilladelse, nu har begyndt at meddele LandAlmuen især en og anden nyttig Huusholdings Regel, eller anden Oplysning, saavidt Rummet vil tillade det, i de aarlige udkommende Almanaker, hvorfor Selskabet tillige ved denne Leilighed ønsker at enhver, som haver nogen Jndflydelse hos Almuen, ogsaa vilde see Almanakens Brug i denne Henseende paa beste Maade til den anbefalet, og saa meget mere for dette og Aaret 1787, som Selskabet atter under No. 23. blant de praktiske Materier i denne Liste udsætter Premiet for den der fremdeles opmuntrede høifornødne Flid, Engenes Vanding angaaende. Premierne. For Teoretiske Materier eller Afhandlinger. Kongelige Premier: 1. Om en Efterretning angaaende Hør= og Hamp-Avlens Tilstand i Fyens= og Aarhuus=Stifter. 2. Om Bøndergaarders tjenligste Størrelse. 3 Om et Jordbrugs beste ekonomiske Jndretning og Drift. Selskabets Premier: 4. Om Korn Tiendens beste Erleggelses=Maade. 5. Om Beskrivelser, over enkelte Landstrækninger i Rigerne og Førstendømmene. 6. Om en Beskrivelse af Jsland. 7. Om velgrundede Efterretninger, som viser Mueligheden igjen at beseile det forlorne Grønland. 8. Om hvorvidt de danske Jordegodsers nærværende Værdie er statsnaturlig. 9. Om den beste Maade for Landgods-Eiere at befordre deres Bønders borgerlige Frihed. 10. Om den beste Arve=Fæste Kontrakt af Jorde godse. 11. Om den beste Forpagtnings Kontrakt af samme. 12. Om den beste Forvalter-Jnstrux, eller Kontrakt med ham. 13. Om at bestride en stor Gaards Avlings Drifmed egen Besætning uden Hoverie. 14. Om den Klogskab, som udfordres til et Jordegodses beste Forvaltning. 15.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
Om en god Huusmoders vigtigste Pligter mod alle og overalt i sit Huus. 16. Om den erfarede Nytte af Felledskabets Ophævelse. 17. Om den beste Maade at befordre Fredningen paa udskiftede Jorder. 18. Om den beste Maade at fede Sviin, og tillægge Faar og Gies, hvor Felledskabets Ophævning er derimod. 19. Om en Agerdyrknings=, Have og Skov=Kalender for Dannemark og Norge. 20. Om Gjødningens beqvemmeste Bevaring mod Veierligets skadelige Jndflydelse. 21. Om Mergel og Kalkjord, tjenlig til Agerdyrkning i Dannemark og Norge. 22. Om Høstpløiningens Fordeele eller Skadelighed søndenfjelds i Norge. 23. Om Hampens beste Dyrknings- og Behandlings Maade. 24. Om Kraprodens beste Dyrkning, Tørring og Maling. 25. Om den beste Dyrkningsmaade af Tobakken. 26. Om Fordelen af Handels= og Manufaktur=Planters Dyrkning i Ligning med Kornavlen 27. Om Fordelen af Foder. Urters, visse Rødders og Roers Dyrkning og deres Anvendelse i Qvægavlen, sammenlignet med Avlen af Korn 28. Om tjenlige Maader at føde Heste og Qvæg, samt Smaae=Kreature og tamme Fugle paa. 29 Om en Qvægavls=Katekismus for Dannemark og Norge. 30. Om Tyeboe=Ostes Egenskaber med videre. 31. Om norske vilde Bærs beste Brug og Anvendelse. 32. Om norske vildvoxende Planters Tjenlighed til Føde, grundede paa Forsøg. 33. Om Planter ved Elven og Vester=Havet, beqvemme til at afværge Jordens Bortskyllelse. 34. Om Rygten og Omgangen med Planter, som kan dempe Flyve=Sanden. 35. Om Veilers Jnddigning. 36. Om nyttige Vexter for Fær verne. 37. Om Faarenes beste Klipnings=Maade her i Riget. 38. Om Prøve af Hr. Konferensraad Fleischers Omgangsmaade ved Bieavlen. 39. Om Fiskeriernes nærværende Tilstand og muelige Flor. 40. Om Hummer=Fang stens Jndflydelse paa de andre Fiskerier. 41. Om Midler mod Tanglopper i Limfjorden og andensteds. 42. Om fordeelagtige Fiskebankers Opdagelse paa Kysterne. 43. Om beste Anstalter til Befordring af Vands Afledning fra Mosen og sumpige Enge. 44. Om udgravede Mosers beste Anvendelse til Brug. 45. Om en lidet bekostelig Maskine til at rense forskjellige Korn-Arter med paa Loen. 46. Om beste Indretning af Meel=, Malt= og Gryn=Møller. 47. OmMaltgiøren paa Landet. 48. Om Brygning sammesteds 49. Om Ølbrygning i sin fulde Udstrækning. 50. Om Bagning paa Landet. 51. Om Arnesteders beste JndretningsMaade til Varme og Kogning. 52. Om indenlandske uldne Manufaktur=Vares Sammenligning med Fremmedes. 53.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
Om den beste Maade at raffinere de raae Sukkere paa. 54. Om de beste Anstalter til Kludesamling for Papiir=Møller. 55. Om de danske Kjøbstæders Opkomst i Almindelighed 56. Om de danske Kjøbstæders Opkomst ved bestemte Næringer i Særdeleshed. 57. Om Teglbrænderiers Jndretning og Anlæg. 58. Om Maaden at befrie Tran fra sin skadelige Stank. 49. Om norske Mineraliers Opdagelse. 60 Om Brøndegravning til Nytte ved Saltverker. 61. Om dansk Mynts, Vægts og Maals Forhold mod Fremmedes 62. Om Hindringer for Stædernes, især Kjøbenhavns, umiddelbare udenrigske Handel. 63. Om Handels=Historier af egne Handels=Havne. 64. Om den fordeelagtigste Huusholding og Handel med Landets Hornqvæg og de deraf faldende fede og andre Vare. 65. Om Bever-Avlens mulige Befordring i Norge. 66. Om Æderfuglens Fredning : Grønland. 67. Om indenlandske Produkters og Vares Dyrkning og Tilberedelse for Vestindien.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
(Fortsættelsen følger i Tillægget.)
Berlingske Tidende, 1786-11-17
Ved Tal=Lotteriets 491 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 69, 33, 40, 19. 26.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
Den 15de November lagde det asiatiske Compagnies Skib, Juliana Maria, som føres af Capit. J. Tørsløv, ud paa Reden, og er destinert til Canton i China; Skibet Christian Frederich, Capit. N. Nielsen, gik til Livorno med Salpeter, Beeg, Tiære, Fisk og Tømmer. Den 16de hujus gik Skibet, Det gode Haab, Capit. R. Schmidt, og den 17de Skibet Anna, Capit. N. M. Mørch, til St. Croix i Vestindien med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
Vacancer: Det residerende Capellanie til Domkirken i Wiborg, 130 Rdlr.; Sognekaldet til Woss i Bergens Stif, 500 Rdlr.; Sognekaldet til Reendalen i Agershuus Stift 160 Rd.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
Fra den 28de October til 11te November d. A. ere her i Staden copulerte 59 Par, fødte Drenge 60, Piger 51, tilsammen 111; døde Mænd 34, Qvinder 36, Drenge 20, Piger 26, tilsammen 116; er altsaa 5 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 7, Apoplexie 1, Barselseng 4, Blodgang 1, Blodstyrtning 1, Brok 1, Brystsyge 19, Druknet 2, Dura løb 1, Feber 3, Forkiølelse 1, Forraadnelses=Feber 9, Gicht 1, Halsyge 1, Hidsig Feber 1, Jnflammation 1, Kopper 3, Krampe 2, Nærvesyge 1, Skiørbug 1, Slag 17, Svindsot 2, Tænder 4, Tærende Syge 19, Uangivne Svagheder 9, Vattersot 4. Copuleret. Birkerøe den 27de October Hr. Bye og Raadstueskriver, Gelmuyden fra Fridericia og Jfr. Sophia Friderica Pauline. Dypuget.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
Døde. Roeskilde den 27de October Hr. Albreth Cruusberg. Universitets-Forvalter, 68 Aar. Pløen den 3die Novbr. Hr. Kammerherre von Knuth.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
Vexel=Cours, den 14de November. London 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 90 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 22 3/4 sk. pr. Liv. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 134 1/2 14 Dages Sigt 135 1/2 Dito i Courant 2 Maan. Dato 130 1/2 a 32 1/2 pr. Cent. 14 Dages Sigt 131 1/2 3/4 Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 1391. 14 Dages Sigt 140 1/2 Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning Kl. 10, ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
Aver SSETS. Jen 5te Deel af Miss Clarissa Harloves Historie i en Samling af Breve af Sammel Richardson, er nu færdig fra Pressen og leveres til Subskribenterne for 4 Mk. 8 sk. paa Tryk= og 1 Rdlr. 12 s. paa Skrivpapiir, som efter Planen er 2 s. Arket for Tryk= og 3 s. for Postpapiir. Desom endnu ville eie dette fortræffelige Skrift for denne moderate Priis, kunne bekomme disse og de følgende 3 Dele, naar de melde sig inden dette Aars Udgang hos Agent Gyldendal, i Silkegaden No. 66. Prædikener over alle Søn, og Festdags Evangelier af Johan Martin Weinreich, forhen Sognepræst for Frederichsberg= og Hvidovre=Menigheder, ere nu færdige fra Trykken, og leveres til Subskribenterne for 10 Mk. paa Tryk= og 13 Mk. paa Skrivpapiir. For andre Kiøbere er Prisen 2 Rdlr. for et Exemplar paa Tryk= og 15 Mk. for Skrivpapiir hos Agent Gyldendal i Silkegaden No. 66. Saler over det Spørsmaal. Hvilken af disse fire Un& dersaatter, Handelmanden, Agerdyrkeren, Krigeren eller den Lærde meest væsentlig tiener Staten &c. sælges hos Kongel. Universitets=Bogtrykker Schulz i store Færgestræde No. 75 for 2 Mk. paa Trykp. og 2 Mk. 8 s. paa Postpapiir.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
En Landmands Betragtninger over Bondens Frihed, - og den Maade, paa hvilken den kunde virkes uden Proprietærens Tab, faaes for 12 s. Trykp. og 16 sk. Skrivpapiir hos Kongel. Universitets=Bogtrykker Schulz store Færgestrædet Nr. 75.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1786. (See No. 92.) 68. Om Aarsagerne, hvorfor de danske medisinske Urte ikke indsamles i vedbørlig Mængde m.v. 69. Om den beqvemmeste Karre eller Vogn med brede Felger til Skaansel for brolagte Gader. 70. Om Kunsters Forbedring for Rigerne i Almindelighed. 71. Om mineralske Sundheds=Vande, som kan opdages her i Rigerne. 72. Om Brændevinens og Vinens Nytte og Skadelighed for Mennesket og Staten, Private Patrioters Premie: 73. Om Rydnings Befordring i Norge. For Praktiske Materier eller for Næring og Bjerring. Kongelige Premier: 1. For Tobaks=Avlen af Kjøbstæd-Jndvaanere i Dannemark. 2. For Høravlen i Dannemark og Norge. 3 For Hampavlen i Almindelighed. Selskabets Premier. 4. For Felledskabets Ophæhævelse i Dannemark. 5. For Proprietærer, som paa deres Godser befordrer borgerlig Frihed og Eiendom. 6. For Land=Almuens Underviisning i Ager= og Havebrugefter Selskabets trykte Underretninger. 7. For smaa Laane, Biblotekers Anlæggelse paa Landet i Dannemark til Almuens Tjeneste. 8. For Skoleholdere paa Proprietær Godser, som lærer Bønder-Drenge, bestemte til Bondestanden, saavidt fornødent for et huusligt Bogholderie, at skrive og regne. 9 For Vands Afledning fra Ager og Eng i Dannemark og Norge. 10. For samme paa Amager. 11. For Jndsamling af Jslandske og andre Mos=Arter i Norge. 12. For Aaemosens Forbedring ved Grøftning og Rødning. 13. For levende Gjerders Plantning i Dannemark og Norge. 14. For Torne-Plantning i Dannemark. 15. For Steengjerders Reisning i Norge og Dannemark, samt i Jsland, og paa Færøerne. 16. For Steengjerder i Amtet Hütten. 17. For Grene af Gran eller Furu anvendte til GjerdersStaure i Norge. 18. For Klever=Avl i Dannemark. 19.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
For indenlandske Græsarters Udsaaning og Dyrkning i Dannemark. 20 For Handel med Frøe=Sorter tjenlige for Bonden i Dannemark. 21. For Sommer=Stald=Forring, med de fleste Kjør af en Gaards Besætning. 22. For Kreaturers Forring med Roer og Rødder i Dannemark. 23. Forde beste Jndretninger til Engenes Vanding i Dannemark, 24. For Forings forsynligste Brug i Norge. 25. For Høravl paa Amager især. 26. For Hør= og Hampe-Avl paa Jsland. 27. For Humles Plantning i Dannemark og Norge, samt i Slesvig og Holsteen. 28. For merkeligste Forbedring i Agerbruget paa Bornholm. 29. For Jndsamling af Karve eller den vildvoxende Kummen i Norge. 30. For Jndsamling og Salg af medisinske Urter og Rødder, her i Rigerne. 31. For Neglike=Rodens Dyrkning. 32. For Pile og andre Træers Plantning i Dannemark og Norge. 33. For Plantningen af Piletræer omkring Limfjorden. 34. For sandige Overdreves og Heders Besaaning med Naale og andre Træer i Dannemark. 35. For Furu, Gran= og andre Skoves Anlæg i Jsland. 36. For Patete= eller Kartoffel Dyrkning i Norge og paa Jsland. 37. For Kartoffel=Dyrk nings Befordring paa Jsland. 38. For samme paa Færøerne. 39. For Kaalrødders Avl i Jsland. 40. For dem, som befordrer Have=Dyrkning hos Land=Almuen i Dannemark eller Norge, 41. For Bønder og Huusmænd i Norge, som selv viser Flid i Have=Dyrkning. 42. For Frugttræers Opelskning i Dannemark. 43. For Frugt=Træe=Skolers Anlæg i Dannemark og Norge. 44. For den beste Peberrod, liig den Tydske, avlet i Dannemark. 45. For HesteAvlen i Jsland. 46. For Pløining og Kjørsel med Stude. 47. For Jydske Staldøren, overfødte i Marschen, deres Jndførelse til Kjøbenhavn. 48. For den talrigste FaareHjord med fineste Uld i Dannemark, Norge, samt Slesvig og Holsteen. 49. For norske Øers Besætning med vilde Faar. 50. For Faareborge i Island. 51. For beste Anvendelse af Rensdyret og dets Vare, samt dets Paasætning, hvor det ei endnu findes i Norge, 52. For Biestader med vel overfødte Bier i Dannemark og Norge. 53 For Saae ning og Plantning af Vexter, hvoraf Bier kan trekke. 54. For beste Behandling af Tørvemoser i Dannemark. 55. For unyttige Mosers Besaaning eller Beplantning med beqvemme Busk- og Træe=Sorter sammesteds. 56. For norsk Silde=Saltning paa hollandsk Maade. 57. For norsk Silde Saltning paa ubestemt Maade, dog kun for Sild fangne og virkede i lukte Fartøier. 58. For den største Mængde best røgede Sild afsat fra et Silde=Røgerie i Norge. 59. ForKarpers Udførsel til Norge, Sverrig og Østersøen. 60.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
For Tyeboe=Ostes Jndførsel til Forhandling i Kjøbenhavn. 61. For Fiskerier i Jsefiorden med Drivgarn. 62. For Fangsten af Tantejen eller Makrel=Størejen. 63. For smaa Hummers Udsætning i Søen ved de norske Hummer=Fiskerier. 64. For Tillæg af Æderfuglen i Island og paa Færøerne. 65. For Svartfuglens Fangst omkring Færøerne. 66. For den beste Most. 67. For beste Sorter Øl, bryggede til Salg i de danske Kjøbstæder uden for Kjøbenhavn. 68. For et Jnstrument, hvorved ethvert Øls Styrke og Værdie kan udfindes. 69. For Destilering af beste Jenever=Brændeviin. 70. Forbeste søde Oste. 71. For Spind af Drengebørn paa Landet. 72. For Uld=Spinderierne i Kiøbstæd derne. 73. For Spind i visse kjøbenhavnske Hospitaler og Skoler. 74. For linned Strømpe=Binden paa Landet i Dannemark og Slesvig. 75. For ulden Tøj til BønderKlæder af Uld farved af Naturen selv. 76. For Saale= eller Pundtlæder barket i Dannemark eller Holsteen paa engelsk Maade. 77. For Jugters= eller Ryslæders Tilberedning i Norge, 78. For Forbedring af Bornholms Uhrverker. 79. For beste Sorter Staal, forfærdigede her i Rigerne. 80. For beste Huusblas i Norge eller paa Jsland. 81. ForKalkbrænding af Musling=Skaller i Island. 82. For Kalk, steens Opdagelse sammesteds. 83. For Rovdyrs Ødelæggelse i Norge, 84. For Ræves Ødelæggelse i Jsland. 85. For den beste Selhunde=Fangst omkring de danske Øer. 86. For Selhunde-Fangst i Grønland. 87. For Vinter=Forraads Anskaffelse for Familier sammesteds. 88. For norske Tømmermands, Smede=, Muurmester= eller Snedkersvende, som udenrigs forbedrer deres Kunst, og siden nedsetter sig derpaa i deres Fæderneland. 89. For Tjeneste Tiendes troe Tjeneste i Jsland. Private Patrioters Premier, 90. For den Bonde, som udflytter og paa beste Maade dyrker sin Jord paa Kjøbenhavns Amt. 91. For det overflødige Vands Afledning fra Enge og Moser paa Færøerne. 92.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
For polske Vikkers Udryddelse i Aastrups Sogn under Carls felds Gods paa Falster. 93. For Høravl i Lister Provstie i Norge. 94. For Høravlen og Spindeskolers Anlæg i Vordingborg Amt. 95. For den Bonde i Ørum Amt i Thye, som leverer den beste Hingst til Stutterie=Kommissionen i samme Amt. 96. For velbrændte Muursteen fra et nyt anlagt Landsbye=Teglbrænderie i Assens og Hindsgauls Amter.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
Selskabets Priismaterier og Premier. Teoretiske Materier: 1. J Følge Hans Majestæts Kongens allernaadigste Ordre til Selskabet behager Allerhøistsamme atter igjennem Selskabet selv allernaadigst at udsætte disse Premier: Forden beste Efterretning om Hør= og Hamp Avlens Tilstand, Fyen, hvormeget der omtrent saaes og avles, samt i hvilke Herreder, ja Sogner, den især drives, 25 Rdlr. For den beste Efterretning af lige Jndhold om Aarhuus Stift, 25 Rdlr. Efterretningerne, tilforn udsat Premie for, maae indsendes til Selskabet for 31te October dette Aar. 2.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
Videre bliver efter Kongelig allernaadigst Foranstaltning ved det høilovlige Rentekammer følgende Selskabet overdragne, Premier atter udsatte: For en fuldstændig og grundig Afhandling om de tjenligste Størrelser for Bøndergaarde i Dannemark, saavel i Henseende til Statens som til Eiernes og Brugernes Fordeel, udsættes en Premie af 100 Rdlr. J saadan Afhandling maae tages i Betragtning den Jndflydelse Bøndergaardernes Størrelse har paa Folkemængden, Kontribusionernes Udredelse og Oppebørsel, Gaardenes Drift, Beboernes Tilstand saavel i Almindelighed, som ved indfaldende Misvært, Qvægsyge o. d. Der maatte tillig af gode Grunde vises: om det er nyttigt, at alle Gaarde i en Provinds eller Egn ere lige store, eller om det kan agtes tjenligere, at de haver noget forskjellige Størrelser. De adskillige Bestemmelser, som kunde foraarsages af Gaarde, nes Beliggenhed i forskjellige Provindser, nær eller langt fra Kjøbstæder, maatte ikke forbigaaes, saavelsom andre Omstændigheder, som her kunde gjøre nogen Forandring, saasom: om det er Selveier= eller Fæste Gaarde; om de gjøre Hoverie eller ikke; om de ere i Fælledskab eller haver sine Jorder udskiftede paa et eller flere Stæder; om Bruget er indrettet efter 3 eller flere Marker; om Bonden tillige har andre Næringer af Fiskerie eller deslige o. s. v. Det overlades Forfatteren at vælge hvilken Maalestok han finder beqvemmest til at bestemme Gaardenes Størrelse efter, saasom efter visse Ploug=Spænd, efter Kreaturers Antal o. d.; men der maa tillige vises, hvorledes den virkelige Strækning af Ager, En og Græsning derefter omtrent kan bestemmes paa god, middelmaadig og slet Grund. Man ønsker, at den, som foretager sig at afhandle denne Materie, maae have gjort sig bekjendt, hvad derom forhen er skrevet hos os og andre: han maae og tillige nødvendigen besidde Erfaring nok i Landvæsenet til at skille de Virkninger, som væsentlig og nødvendig flyder af Gaardenes Størrelse, fra dem, som deels ikkun ere formodentlige og ved andre Midler kan hindres eller befordres; deels ere ganske tilfældige og beroer paa Gaardbrugernes Egenskaber. Skulde herover indkomne Afhandlinger, som vel ikke havde al den, til at vinde Hoved=Premien udfordrede Fuldkommenhed, men dog indeholdt særdeles vig tige og paa fuldstændige Erfaringer og Jagttagelser grundede Anmerkninger eller Oplysninger i denne Materie, kan Forfatterne vente Belønninger efter Afhandlingernes Værd fra 20 til 50 Rdlr. Afhandlingerne, hvorfor Premier i forrige Aaringer er udsat, indsendes til Selskabet inden 31te October 1786. 3. Paa samme Maade udsættes følgende Premie: For den beste og grundigste Afhandling om et Jorde brugs Indretning i Henseende til Markernes Jnddeeling og Afvexling med Sæd=Arter, Høeavl, Græsning og videre, saaledes at den største og varigste Fordeel af et saadant Jorde brug var at udbringe, udsættes en Premie af 100 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1786-11-17
De adskillige Brugsmaader, som deels endnu ere vedtagne, deels i de nyere Tider ved ekonomiske Skrifter foreslagne. maatte med deres Følger tydelig beskrives, og af grundede Erfaringer og paalidelige praktiske Forsøg forklares, hvorie des den eller de Jndretninger, som agtes meest fordeelagtige med Nytte og Sikkerhed kunde anvendes her til Lands under forskjellige mødende Omstændigheder af Jordbundens Beskaffenhed og større eller mindre Beqvemhed til visse Sæde=Arter, af Græsnings Mangel eller Overflødighed m.m. Betragtningen maatte henvendes saavel paa Hovedgaarde, der ere forsynede med tilstrekkeligt Hoverie, som paa mindre Gaarde eller Jordlodder, der drives ved egne Folk og Heste, samt derhos anmerkes, hvorvidt Dyrkning af Handels Planter, som Hør, Hamp, Krap og Tobak kunde med Fordeel for Ejerne saavelsom for Staten finde Sted ved de beskrevne Brugsmaader. (Fortsættelsen følger.)¬
Berlingske Tidende, 1786-11-17
J Kraft af en Kongel. allernaadigste Bevilling, saa lydende: . Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre vitterligt: at Vi, efter derom indkomne allersarierne efter Chefen for Vores Viborgske Regiment, afg. ladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Skifte=Commis underdanigst Ansøgning, allernaadigst have bevilget og til General=Major Jobst Gerhard von Scholten, maa med 6 indkalde dette Stervboes Credi= og Debitorer, hvilken Jnd Ugers Varsel for de indenlandske og 12 for de udenlandske, kaldelse, naar den 3de gange efter hmanden er publiceret nede Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, den Altonaer Merreur og den Wiborgske Samler, Vi hermed allernaadigst gi sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage va ve et lovligt Proclamatis Kraft; hvorefter Vedkommende re. Skrevet paa Vort Slot Christiansborg i Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 23de Septbr. 1786. Under Vort Kongelige Signet (L. S. LR. . Efter Kongel. allernaadigste Befaling. Ahlefeldt. Schulze. Pentz. General=Major von Scholtens Credi= og Debitorer. Friis. Bevilling med 6 og 12 Ugers Varsel, at indkalde afg. Bliver herved af os undertegnede allernaadigst beordrede Skifte Scholten, alle og enhver, som formene sig at have nogen For Commissarier efter afgangne General Major Jobst Gerhard von dede inden foreskrevne peremtoriske Frist af 6 Uger for Jndenlanddring til forberørtes Stervboe, 3de gange efter hinanden indkalCreditorerne at producere deres lovgyldige Beviser, og af origiske og 12 for Udenlandske her for Commissionen at møde lade. nal Documenterne for Professions=Protocollen at efterlade vidimerede Afskrifter, Debitorerne derimod inden forbemelte Tid at betale hvad de kunde være Boet skyldige; Vedkommende have at melde sig med deres Fordringer hos mig undertegnede, af det Auditeur Rambech; de til Actuariatet indkommende Brev Kongel. General=Auditoriat constitueret Actuarius Regiments maae være Portofrie; enhver som dette angaaer, haver sig herefter at rette og for Skade at tage vare. Viborg, den 9de Novbr. 1786. von Hornemann, von Strupe, Rambech, Major, Capitain, Auditeur, alle af det Viborgske Regiment.