Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-02-18
J Fieschi=Processen ere Vidneforhørene endte og Generalprocuratoren Hr. Martin har nedlagt sin Paastand, hvori han anholder om, at samtlige 5 Anklagede maae erklæres for skyldige. Fieschi skildres der som et Redskab for Pepin og Morey. Han syntes at finde meget Behag i Generalprocuratorens Yttring, at Fieschi vilde, naar han havde været begunstiget af Omstændighederne, være blevet et overordentligt Menneske. - Vidnernes Udsagn imod Pepin og Morey vare just ikke af stor Betydenhed. Boireau, der ved Processens Begyndelse ansaaes for en Biperson, er nu ved egne og Vidners Udsagn ei alene overbeviist om megen Deelagtighed i Attentatet; men han er tillige bleven sat under Tiltale som mistænkt i et andet Attentat paa Kongens Liv, ifølge hvilket H. Maj. skulde have været myrdet paa Veien til Neuilly. Tretten andre ere indviklede her. Jblandt de Vidner, som i denne Sag skulde optræde imod ham, nævner man Fieschi, hvem hiin dengang skal have gjort det af denne ikke antagne Forslag, at tage Deel i dette Forsøg paa at ombringe Kongen. Det vil imidlertid blive et Spørgsmaal, om Fieschi vil kunne optræde som Vidne; thi det hedder, at Regjeringen alt har truffet Foranstaltninger til at lade ham henrette Dagen efter hans forventede Domfældelse. At han selv skal nære Haab om at blive benaadet, er næppe sandsynligt. Tvertimod yttrede han nyligen i et af Forhørene, at døden nu var hans daglige Tanke, den var bleven ham kjær, og var traadt istedetfor hans - Maitresser. Under Forhørene søger han at vække Opmærksomhed ved at gynge stærkt frem og tilbage paa Stolen, snuse ivrigt Tobak, ofte tage Ordet med affecteret Vigtighed o. s. v. - Om Boireaus halve Tilstaaelser yttrede han: "Boireau er som et Barn; har han engang tilstaaet Halvdelen, hvorfor bekjender han da ikke det Hele! Her duer ingen rette Middelvei(juste milien)!" Da et qvindeligt Vidne udsagde, at hun havde fraraadet Boireau at omgaaes med en saadan Nidding, meente Fieschi, at han just ikke havde været meget galant imod Damerne; men en Ridding maatte de ikke kalde ham, hvorhos han tillod sig at efterabe Damens Stemme. - Samtlige Deeltagere i det Middagsmaaltid hos Pe pin, hvori Fieschi vilde have hørt stærke Yttringer imod Kongen, navnligen af en Deputeret (Hr. Levaillant), bleve afhørte; de benægtede paa det Bestemteste hine Yttringer, og Jngen mindedes at have seet Fieschi der. Opbragt derover udbrød han: "Hvad skal jeg vel sige, Man har trukket mig 20 Beensplinter ud af Hovedet og dog har jeg endnu meer Hukommelse end alle de Andre tilsammen. De glemme Alt!" – En Raritetsamler lod ham i Retten overlevere et Portrait af Fieschi, med den Anmodning, at han vilde skrive et Facsimile derunder. Han skrev da Hvor jeg er hæslig! Fieschi." Man bød Eieren 20 Louisd'orer for Portraitet, Spanien. Endeligen erholder man over England nogle nærmere Beretninger og Fægtningerne den 16 og 17 f. M., hvoraf man seer, at General Evans havde, efter Aftale med Cordova, gjort et Angreb paa Carlisterne med den brittiske Legion, og trængt Fienden tilbage; men da Cordova derpaa i tre Dage lod ham aldeles i Stikken, var han kommen i en yderst kritisk Stilling og havde maattet trække sig tilbage med noget Tab af Døde og Fanger, iblandt hvilke Sidste nogle Fruentimmer, som sendtes aldeles nøgne tilbage. J ne den brittiske Legion herskede stor Forbittrelse imod Cordova, som med en Deel af sine Tropper og den franske Fremmed legion var brudt op til Pampelona, hvorhen Britterne skulde følge den 31 f. M. - Efterretningen om Kamrenes Opløsning var i Provindserne modtaget med meget bifald.