Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-09-05
Engelland. Anklagen imod Dronningen indeholder endvidere følgende Puncter: Paa et Giæstgiversted i Venedig har en Opvarter seet, hvorledes Dronningen i engang efter Middagsmaaltidet, da hun troede sig ene med Bergami, der som sædvanlig stod bag ved hendes Stoel, tog en Kiæde af sin Hals og hang den om Bergamis, at han igien løste den af sin og hang den om Hs. Majestæts, og hun igjen om hans, osv. Nogle af Dronningens Piger ville bevidne, at Bergamis Seng i stundom saae ud til at have været benyttet af to, men Dronningens af Jngen, ja deres Beskyldninger gaae saa vidt, at de paastaaer hun lod et Bad tillave, hvori hun indelukte sig med ham. J Karlsrude vil en Kammerherre have seet Dronningen sidde paa Bergamis Seng! og omfavnende ham, medens han laae deri. Hendes Benævnelser naar hun talte med ham: Ven, Kiære, ja endog Hierte paastaae Flere at have hørt. Efter baands forvandlede hun Bergam til Kammerherre, Baron, Excellence og Chevalier. Hs. Majestæt kiøbte et Gods til ham, som gaves Navn af Baroniet Bergam; her opførtes Skuespil, hvori Bergami næsten altid spillede Dronningens Elsker, og forefaldt Optrin, passende for et Bordel; en medbragt Tyrk ved Navn Muhamed, morede sin Herskerinde med de vellystigste Dandse. Hun tog Bergamis Søster, et gemeent, uopdraget Fruentimmer til sig som Selskabsdame og gav hende Titel af Grevinde Oldi. Da Hs. Majestæt besøgte Hoffet i Palermo, ledsagedes hun af Bergami, iført en prægtig Husaruniform. Saaledes afløste det ene forargelige Optrin det andet. Under Opholdet i Catania sad engang tre Kammerpiger noget sildigere oppe end sædvanligt, og saae Dronningen afklædt komme ud fra Bergamis Værelse med en Hovedpude under Armen, som hun altid sov paa. Bergamis Barn, som hun havde taget til sig, kaldte hun selv, den lille Prindsesse. Endydermere lægges Dronningen til Last, at hun siden Bekiendtskabet med Bergami har afholdt sig fra al protestantisk Gudstieneste, og med ham besøgt katholske Kirker, knælet der osv. -Man maae tilstaae, dette er et svært Synderegister, hvis det troværdigen kan bevises, hvorom Nationen dog meget tvivler. - Endnu var man til den 24de ikke kommet videre med Forhøret end til de sex anførte Vidner. Brougham, Dronningens Sagfører, holdt et Efterforbør over Theodor Majocei, som dog var snue nok til at vare det sædvanlige: det kan jeg ikke buske, losv. saa Tolken ingen Vei kunde komme med ham. Sa meget fik Brougham dog ud at Vidnet, at han ligefDronningens Tieneste var gaaet i Lord Stewarts (Castreages Broder), hvilket lader formode, at han har være dennes Spion hos Dronningen. Men det var umuelig at afpresse ham Tilstaaelsen om, at han tilforn har ta særdeles fordeelagtigt om Dronningen og udladt sig med at der var ham lovet en betydelig Sum og et godt Lei brod, før at vidne imod hende. Bladet Times sige Anledning af Majocci, at han er fremdraget og lønn af den daværende engelske Charge d'Affaires i Wien, Lo Stewart, en Mand af lige saa ringe Herkomst som Begami og maaskee ikke saa megen Forstand." Denne B. skyldning har Lorden modsagt offentlig, hvilket giør sin Opsigt i London, siden det staaer i Modsigelse med Vinets eget Ursagn. Gartano Paturio, det and Vidne, spurgtes af Hr. Denman, Dronningens and Sagfører: "Hvad faaer De for, at De er kommen hid? 1800 Dollars maanedlig." (Dette Svar vakte almindelig Forhauselse.) Har De havt Reiscomkostninger af betale?"Nei, thi jeg fulgtes af en Koureer. J. er bleven tvunget til at komme; Ministeren henvendte sig til den engelske Konsul, der sagde mig, at hvis jeg ik godvillig gik, saa lod Regieringen mig tvinge dertil. Blev De examineret i Malland? – ", Ja. - Er De bleven examineret siden De kom til Engelland?"JaEr De bleven examineret for De kom i dette Huus, 1. Ja." - - Disse ere alle de Nyheder man denne Postdag har fra London, der efter en offentlig Tidendes Bemærkninger mere end beleiret, mere end omringet, den er fuldproppet af Soldater, og saavel Kongens Pallai, som Castlereaghs Hotel ere spærrede. Betræffende Processens Udfald, anfører man tre Maader den kan endes paa frikiendes Dronningen, da rammer Ha og Hævn hendes Forfølgere; fordømmes hun, vi Folket oprøres til det yderste; afvises Proceduren, de styrtes Ministeriet. (Dette var dog vistnok den mindste Ulykke af de tre?) - Kongen bliver hver halve Tin giennem Tilegrasen underrettet om, hvad der passerer Parlamentet: Cracau. Ogsaa i denne lille Fristat giærer det, og her har paa eengang været en Bondropstand og et Sidenteropløb, som dog begge ere dæmpede.