Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-30
Udenlandske Efterretninger. Stockholm; den 22de Junii. Da Høisal. Hs. Kongl. Høihed Kronprindsens Liig i Forgaars indførtes til Staden, forefaldt et Optrin af den meest voldsomme Beskaffenhed, hvis Følger kunne have bleven farlige, hvis ikke kraftige Forholdsregler i Øieblikket vare blevne tagne. Hs. Kongelige Høiheds Dødsfald havde opvakt modsigende Rygter om Dødsaarsagen hos Almuen, som dømmer hastigere end den undersøger. Adskillige Personers Navne bleve, uden anden Grund end den blotte Mistanke ved den almindelige Sorg over det store Tab, indviklede i disse for det svenske Navn saa krænkende Rygter. Jldesindede Personer betjente sig af denne Sindstemning for at befordre deres forbryderske Hensigter, der gik ud paa at frembringe en almindelig Forvirrelse. Hs. Excellence Rigsmarskalken, Hr. Greve Axel von Fersen, blev et Offer for denne Ondskab. Da han, i Følge hans Embede, fulgte Hs. Kongel. Høiheds Ligvogn ved: Jndtoger, bleve første Vinduerne indslagne i den Karet hvori han kjørte, paa store Nygade, af en forvildet og oprørt Pøbel, og Hs. Excellence Hr. Greven nødsagedes at søge et Fristed i et Huus nær Ridderhuustorvet. Men derfra blev han strax udslæbt, og blev han da paa Torvet mishandlet, udplyndret og tilsidst ynkeligen myrdet. En Forbrydelse af denne rædselfulde Beskaffenhed, hidtil ukjendt i Sverrigs Aarbøger, var ei forudseet, blev altsaa heller ikke forebygget. Garnisonen blev samlet i største Skynding, og General Adlercrents, som nys var ankommen fra Haga til Hovedstaden, tog befalingen over Tropperne. Store Folkemasser sværmede omkring paa Gaderne og Gjæringen vedblev. Ved første Underretning herom tog Kongen ind fra Haga, og følgende Proclamation blev udstædet, for at tilkjendegive Hs. Majestæts faste Forsæt at gjenoprette Rolighed og Orden. Carl af Guds Naade Sverrigs, de Venders og Gothers Konge &c. Med den inderligste Smerte have Vi erholdet den for Os saa uventede Tidende, at, ved et Tilfælde da en almindelig Sorg, forbunden med Rolighed og Orden, burde være det høieste Værn om den ædle Fyrstes Skygge, hvis uoprettelige Tab Vi med hver trofast Undersaat begræde, nogle Personer, med Tilsidesættelse af Lovene og alle med borgerlige Pligter, paa grusomste Maade have udøvet et Mord, der er krænkende for det svenske Navn. Det svenske Folks Ære, Vore troe og lydige Undersaatteres indstændigen yttrede Ønsker, samt Vor Kongelige Pligt at fremme Orden og Sikkerhed, inden Rigets Enemærker, og at hævde Lovenes Hellighed, kræver at Vi med al den lovlige Magt Os tilhører, forebygge lyderligere Optrin. Vi formane derfor Vort troe Borgerskab og samtlige denne Stads Jndvaanere, hver paa sit Sted, at bidrage til Ordens og Rolighedens Vedligeholdelse, samt vaage over deres Tjeneste- og Arbeidsfolk, og saaledes medvirke med Os til Opnaaelsen, af dette, for hver lydig Undersaat, saa vigtige Formaal, Vibefale dernæst at holde Huusportene lukkede efter Kl. 11 om Aftenen, samt at ingen maae vise sig paa Gaderne. Den herværende militaire Magt have Vi befalet ved tætte Patrouiller at vaage over Roligheden og Sikkerheden, samt først med Lempe at formaae enhver mueligen forefaldende Folkesamling at adskilles, men derefter, hvis den vægrer sig, at adsprede den med Magt. Enhver har saaledes at tilskrive sig selv de ubehagelige Følger hans Forhold paadrager ham. Ve forvente med Tillid af Vort troe Borgerskab, der ved dette, ligesom ved alle Tilfælde, giver Os saa usvigelige Prøver paa Troskab og Hengivenhed, Vi forvente af hver og en af Vore Undersaattere, som indsee Faren af at Samfunds Ordenen og den personlige Sikkerhed trues med Vold, at de med Hørighed og Lydighed ville gaae vore velmeente Hensigter imøde. - Stockholms Slot, den 20de Junii 1810. - Carl. - J. A. Bortzel.