JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-12
Under 10de Febr. er Etatsraad og Raadmand i Kiøbenhavns Magistrat, J. H. Mundt, R. af D. og D. M., tillagt allerhøieste Ordre, endnu i 4 Aar at være occonomisk Directeur ved Frederiks Hospital. Instructeur Nielsen agter iaar, ligesom ifjor, at foredrage berømte ældre og nyere Forfatteres Taler. Disse Foredrag ville, som man erfarer, komme til at bestaae af: en Tale af Demosthenes, een fransk og forøvrigt engelske Tale, blandt hvilke nævnes Broughams som Slave=Emancipationen, Forsvaret for Dronningen" og (Kbhvnsp.) som Folkeopdragelsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-12
Cichorie-Fabricanterne Ottens og Wulff i Itzeboehave bestemt at anlægge et Sukkerkogerie af Runkelroer, hvilken Jndustriegreen fortiden gjør saamegen Lykke i Frankerig og Tydskland. Kieler Correspondents blad, tilføier, at 3 Holstenere allerede ere reiste til Bayern og Preussen, for at lære Runkelroe=Sukkerets Fabricationsmaade. (J Preussen lægge Godseierne sig stærk efter Runkelroe=Avlen, og en eneste skesisk Mag nat opkiøbte forleden Dag Runkelroefrøe til 250 Morgen Lands Besaaening. Et Pund Frø kostede for i Berlin kun 10 Groschen, nu er det stegen til 1 Rdlr. (Rand. Av.) og 10 Groschen.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-12
Den 26de Febr. om Aftenen, afbrændte en Fæstegaard i Horreby, under det classenske Fideicommisses Godser paa Falster. Af Besætningen indbrændte 17 Stykker Heste og Qvæg, og desforuden alt Korn og Fødeforraad, uden at Noget af det Brændte var assureret. Af Jndboen blev derimod Størstedelen reddet. Paa denne Ulykke fulgte allerede Morgenen efter, imellem Kl. 5 og 6, en anden af samme Art, idet Luerne ligeledes saa aldeles lagde en Selveiergaard i Øster-Kippinge i Aske, at Levningerne kun ere vurderede til 15 Rbd. Af Kreaturerne indebrændte en Ko og et Føl; men det Meste af Jndbo og Inventarium er reddet. Jlden opkom paa begge Steder i et af Udhusene, uden at Aarsagen hidtil har været at (Lollands-Falsters Stiftstd.) opdage. Omtrent 1 1/2 Miil sydlig for Drags er fundet et Vrag. Jfølge de derhos opgivne Data er Vand=Dybden omkring Samme 4 Favne, enkelte Steder 1 Fod mindre, og paa selve Vraget, af hvilket Bugsprydet, med Æselhovedet staaer lidt over Vandet, 2 Favne, samt paa Bedingsstøtterne ikkun 7 Fod. (Hals. T.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-12
Fra Randers skrives: J lang Tid har intet af vore Hestemarkeder her været saa maadeligt, som det igaar tilendebragte. Man faae næsten kun daarlige Heste og faa Kjøbere; de fleste af disse vare fra Sælland, blot to fra Holsteen. Af de solgte Heste, hvis Gjennemsnitspris var fra 60 til 120 Rbd., gik Størstedelen til Sønderjylland. J Kobler udførtes over Sønderbro 328 Stk., iberegnet dem, hvormed jydske Hestehandlere droge til Lügumkloster Marked.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-12
Ved Høiesteret er Arrestantinden Ane Olsdatter, der var sat under Justitiens Tiltale for begaaet Mordbrand, dømt til Forbedringshuusarbeide i to Aar, at udrede Actionens Omkostninger og i Erstatning til Landets almindelige Brandeasse 760 Rbd. Ved Under- og Overretten var hun dømt til at have forgjort sin Hals og derefter at steiles. (Arrestantinden havde sat Id paa og aldeles afbrændt sin Madmoders Gaard i Bjeverschou. Som Motiv har hun, om hvem det er oplyst, at hun er meget enfoldig og tungsindig, opgivet deels det Ønske at komme hjem til Moderen, deels Attraa efter at hævne sig paa hendes Madmoder, fordi denne oftere havde revset hende og navnligen Dagen for Branden skjændt paa hende). - Forhenværende Gaardeler I. F. Hunæus er for begaaet Meeneed dømt til at bøde 50 Rbd. Sølv til Fattigkassen. (Ved Underretten var han dømt til Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage, og ved Unverretten til at straffes paa sine to Fingre). - Uhrmager A. F. Madsen i Slagelse er, for paa voldsom Maade at have aftvunget Contoirist Rieper en Qvittering, hvilken han derpaa til sin Fordeel har fremlagt i en mod ham anlagt Gjældssag, dømt til Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage. - Arrestantinden Sophie Pedersdatter er, for at have ombragt sit Foster, dømt til at miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage. - Klædefabrikant AM. Hartig er, for dobbelt Pantsætning og forsætlig Tilintetgjørelse af de pantsatte Effecter m.v., dømt til simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 20 (Hp. Av.) Dag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-12
Fra Byfoged-Contoiret i Svendborg bekjendtgjøres nu atter i den hempelske Avis: at Beløbet af de tidligere omtalte støbte, falske Ligsbanktegn, ifølge tilveiebragt Tilstaaelse og øvrige Oplysninger, neppe overstiger nogle faa Rigsbankdalere. Kaadhed og Eenfold paa den ene Side, hedder det benyttet af Listighed og Underfundighed paa den anden, synes at have fremkaldt denne Brøde."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-12
I Hempels Avis No. 36 læses under Indsendte følgende, dateret Rudkjøbing den 26de Februar 1836. Den 25de d. M. havde vi her i Byen et af de Tilfælde, hvorover den offentlige Mening kun har udtalt sig med een Stemme paa alle Steder; en tilsyneladende ved Angivelse foranledige Huusinqvisition hos en af Byens Kjøbmænd. Toldvæsenet begav sig nemlig strax til Stedet, hvor Varene laae, uden at indlade sig paa videre Søgning, der rigtignok for omtrent et Aar siden fandt Sted hos samme Mand, uden at afgive noget Resultat for de Søgende. - Indsmugling af stempel pligtige Varer er lovstridig og ganske mod Statens Interesse, kan derfor ikke undskyldes nogetsteds; men meget taler dog til Undskyldning hersteds fremfor andre Steder. Ærøes Nærhed, med andre Toldlove, letter Jndsmuglingen og tillige gjør den nødvendig, for at erholde sine Varer til en Priis, der kan concurrere med de paa Landet omstreifende ærøiske Handels=Missiongirer; thi det er ikke fyenske Herrer allene der række Langelænderne tjensivillig Haand ved Anskaffelsen af deres Klæder &c. Vi ville imidlertid slutte med det Haab, at vores saa længselfudventede nye Toldlov, maatte være af den Beskaffenhed, at dens Emanering vilde hæve Tilfælde af lignende Art, som det her anførte. En practiserende Læge anpiser i Aarhuus Avis Vaccinationen, som et Middel imod Gigt. En af arvelige Gigtsmerter lidende Dame var for omtrent 50 Aar. siden bleven inoculeret med naturlige Kopper, og havde havt disse meget stærkt. For kort siden blev Lægen kaldt til hende, for at vaccinere hendes Tjenestepige. Fruen leed just selv af et hæftigt Gigtanfald i den høire Haand; den var svullen og smertede meget. Derhos befandt hele Systemet sig i en feberagtig Tilstand. Med hendes Samtykke inoculerede Lægen noget af Materien i den lidende Haand, i den Hensigt at erfare, om hun vilde vorde angreben af Kokoppe-Sygdommen, og hvad Virkning dette vilde have paa Gigten. Med glad Overraskelse bemærkede han da, at hun ikke blot fik de ved denne Leilighed sædvanlige Sygdomstilfælde; men svulsteen og Smerten forlode umiddelbart derpaa hendes Arm, og kort efter befandt hun sig fuldkommen vel. Det tilbageblevne Arr er af den sædvanlige po(Rand. Av., reuse Natur.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-12
Udtog af et Brev fra Morsøe: Et ikke uvigtigt Skridt til Hoveriets Afskaffelse, er i disse Dage foregaaet her, i det Eieren af Frøslevgaard, imod at erholde Bevilling til at inddrage circa 2 Tdr. Hartkorn Bondeskyld, under Hovedgaarden, har forbundet sig, b. a., till: "Jngensinde paa nye at contrabere om Hoverie af Gaarde til Frøslevgaard, saa at altsaa denne, naar de nu hoveriepligtige Fæstegaarde blive fæsteledige, aldrig mere maae drives med Hoverie af gaardbrugende Bønder;" og derom udstædt en Declaration, der er læst ved Retten. - J Slutningen af forrige Maaned, saaes paa flere Steder i Liimfjorden omkring Morsøe, Flokke af Vildænder, i en saadan Mængde, som man ikke veed forhen at have observeret. Man antog dette som Forbud paa tilbagevendende Fiskerie, og har funden dette glade Haab stadfæstet, i det der i denne Tid paa flere Steder i Fjorden, i Særdeleshed, ved Ottesund og Sallingsund, er fanget Sild i usædvanlig Mængde, saa at man flere Gange har erholdt 120 Ol Sild i eet Dræt. - Silden har altsaa funden Veien igjennem Kanalen ved Agger, og denne vil saaledes i dobbelt Henseende blive af yderste Vigtighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-12
Kjøbenhavns Børs den 4de Marts 1836. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 203, Species 202; Specier solgtes til 12 Mk. 1 s.; B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Speier 181 a 181 1/2 Rbd. i Sedler; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 47 3/4 a 48 Rbs. Tegn; 4 pCto. kongl. Obligationer (uden Renter) 91 a 91 1/2 Rbd. i Sedler.; (– a 89 i Bco.) Nationalbank-Obligationer (af 4de Februar 1820) 102 1/2 a 103 Rbd. i r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-12
Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-12
Jndk. Den 3die Febr., Mads Neergaard af Horer fra Aalborg til Thisted med Stykgods. Den 18de, C. Davidsen af og fra Ditto til Ditto med Brændeviin. Den 26de, C. Davidsen af og fra Ditto til Ditto med Rug. Den 1ste Marts, J. J. v. Holt igjennem Agger Canal m. Ballast. Den 2den, Chr. Nielsen af Hou paa Langeland fra Aalborg, med Rug og Hvedemeel. Den 9de, Chr. Madsen af og til histed fra Aarhuus med Rug. C. Davidsen, af og fra Aalborg med Stykgods.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-12
Udg. Den 20de Febr., B. C. Pedersen af Vixøefra Fæbbersted Strand til Christiansand med Havre, og Smør. Chr. Davidsen af og til Aalborg fra Thisted med Ballast. Den 25de, M. Neergaard fra Thisted til Aalborg med Dirto. Den 29de, C. Davidsen til Aalborg fra Thisted med Ballast. Den 2den Marts, J. J. v. Holt igjennem Agger=Canal til Hamburg med Smør og Uld. S. Pedersen af og fra Klitmøller til Altona med Uld, Huder, Skind og Smør. C. B. Pedersen af og fra Klitmøller til Altona med Smør og Uld. 3die, P. Hausgaard af og fra Klitmøller til Christiansand med Ærter Havre og Smør. Chr. Chr. Hausgaard af og fra Klitmøller til Christiansand med Ærter, Byg og Fjesk. 10de, C. Nielsen af Hon paa Langeland til Aalborg med Ballast. C. Davidsen til Aalborg med Ballast. Ved Tallotteriets 1430 s. Trætn. i Kbhvn. udkom: 93, 39, 37, 84, 31.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-12
AVERTISSEMENTS. Tirsdagen den 15de Marts førstkommende, Kl. 10 Formiddag, afholdes Auction i Vandetgaard over endeel Besætningsdele saasom, en Kaaber=Kiedel paa 1 1/4 Td. Rum, en Skorsteensplade af 1 Skpds. Vægt, en 2 1/2 og en 1 Skpds. Bielæggerovne, Borde, Bænke, Høe og Hjulbører, Høstredskaber, Spader, endeel Kreaturtøier, og over nogle Gangklæder m.v., hvortil Lysthavende indbydes. Thisted, den 3die Marts 1836. Lutzhøft Underhaanden agter jeg at bortsælge mit iboende Sted med 2de tilhørende gode Hauger, beliggende uden for Byens Vesterbom, de herpaa Reflecterende ville snarest muligt henvende dem til mig desangaaende. Thisted, den 7de Marts 1836. Thagaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-15
No. 31. Ao. 1836. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissememvildende, Den nordtimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 15 Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund. Fudrelandet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-15
No. 56 af Kjøbenhavnsposten indeholder. et Svar til Overlærer Hage og Provst Bentzon i Anledning af den Brodersenske Sag, betillet Hage & Bentzon. Blandt flere Puncter, med Hensyn til Handlemaaden mod Brodersen, spørges hvorfor Hjelpekassen ikke har bidraget mere end 20 Rbd. aarlig til en Hielpelærers Lønning, da dog Fundatsen udtrykkelig bestemmer, at Hielpekassen fornemmelig skal anvendes til at lønne Medhielpere til de Skoler, som maatte behøve samme, medens Bentzon bebreider Brodersen ikke at have givet mere end 20 Rbd. selv. Jndstillingen om Brodersens Entledigelse indgik den 27de April, i de selvsamme Dage begyndte hans nye Medhielper Nyegaard at fungere. Forfatteren i dansk Almeenlæsning No. 38 yttrer gjentagende, at naar denne Omstændighed var bleven indberettet i Cancelliet, ville Entledigelsen neppe være paafulgt, hvorfor har Provsten ikke indberettet den, Har Nordrup Skole virkelig staaet blottet for Lærer i 4 Maaneder, eller har Brodersen selv forestaaet Underviisningen i dette Mellemrum? Hvorfor fortier Provsten at Skoledirectionen i den bekjendte Resolution af St. Stephansdag 1835 havde gjort Commissionen det til Pligt, at reqvidere Fogdens Assistance mod Brodersen, Hvorfor lægger han Brodersen til Last, at han endnu lader sin Medhielper Nyegaard fungere, da dog Nordrup Skolecommission høitideligt har forpligtet denne til at vedblive sin Function til 1ste Mai. Hvorfor udmaler han den gamle Brodersens Forhold i den senere Tid med saa rædsom sorte Farver. Er Brodersens Forhold virkeligt saa lovstridigt og trodsigt, som han og nok Een behager at skildre det, det er ikke let at fatte, at denne Mand, der under sin 50-aarige Embedsvirksomhed har tjent under en Genenal-Superintendent, 4 Biskopper, 6 Provster og 10 Præster, stedse med hæderligt Vidnesbyrd, nu paa eengang skal være bleven saa balstyrrig, at han ikke lader sig nøie med nogen ringere Udsvævelse, end formeligt at gjøre Optøier" i Kirken. Nei,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-15
den Mand, der indtil sit 70de Aar vandrede Pligtens Vei i Troskab og Retsindighed, vil sandelig ikke unde sine Fjender den Triumph, at nedsynke til den moralske Usselhed, man nu søger at paabyrde ham. Vi see meget vel, at Skolecommissionen har været utrættelig i at anklage ham, hver Ugge, een Dag endogsaa to Gange, afgaae der Klager over ham fra Nordrup til Ringsted. Men spørger Nogen, hvorfor vedbliver han, da han dog allerede under 23de Juni er entlediget, Vi svare han vedbliver, fordi han har talt med Kongen, og Kongen har givet ham Haab, men saasnart han erfarer Kongens Villie, at det skal have sit Forblivende ved Entledigelsen, træder han øieblikkelig tilbage og ophører med enhver Embeds=Function. Vi skulle dog vel troe, at dette er lovmessig handlet, Brodersen har, i Forhøret den 13de Januar retfærdiggjort sit Forhold dermed, at Resolutionen som bekræfter hans Entledigelse, var ham communiceret. Han lyver, siger, Provsten. Men Provsten taler og Cancelliets Resolution, medens Brodersen taler om H. Majestæts. Hvorledes er slig Misforstaaelse mulig? - Den nærværende Sag har som de fleste, en dobbelt Side, hvorfra den kan betragtes, Provsten betragter den fra den juridiske LovmessighedsSynspunct, vi fra Humanitetens. Fra det første Synspunet vil man maaske finde, at de lovbestemte Former ere iagttagne, men fra de Sidste forekommer det idetmindste os stærkt iøienfaldende, at der i den hele Procedure savnes menneskelig Skaansel og Barmhiertighed. - Vi holde os kun til Hovedmomentet: med en Pension af 5 1/2 Tde. Byg og 30 Rbdr. maatte Brodersen nødvendig lide Nød paa sine gamle Dage, hvis ikke først Kongen, og siden saamange andre Menneskevenner havde forbarmet sig over ham.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-15
Pastor Pontoppidan i Damsholt siger endvidere i sin Afhandling i Kbhvns. No. 51 om Kirkens, Geistlighedens og Skolelærerstandens Kaar i Danmark; (See d. A. No. 28.) Det maae upaatvivlelig glæde enhver Ven af Fædrelandet, at den hædeværdige Provst Birch har talt Landsbyskolelærernes Sag i Stænderforsamlingen, og det almindelige Ønske, som i flere Aar fra mange Steder forgiæves har været yttret og med Varme forestillet Kongens Cancellie fra Landets forskjellige Skolecommissioner, vil dog nu, som jeg haaber, vorde opfyldt. Lykkes det da saaledes den ædle Birch at bevirke: at Skolelærerne paa Landet overalt i hele Riget erholde den reglem. Løn ude i Afdrag i Offer og Accidentser og dertil befrielse for Enkepension, og at de i deres Boliger faae en Stue og et Par Kamre mere end de paa de allerfleste Steder, have, erholde disse, i Sandhed, Alt hvad de behøve, og ifølge deres Stilling bør have, thi hvorlidet eller meget de saa end have, det have de uden synderlige Udgifter, og deele i den Henseende ikke Skjebne med Præsterne, som ofte maa give med den ene Haand, hvad de modtage med den anden. Jeg nævnede Præsterne, og kommer derved til at tænke paa den offentlige Reprimande jeg for flere Aar siden fik af en Skolelærer fordi jeg – som han udtrykte sig, ikke havde skammet mig ved offentligen at paastaae, at Skolelærernes Løn var større lend mange af Præsternes, og dog vover jeg endnu, efter saa mange Aars Forløb, at paastaae: at 1/2 Deel af Danmarks Præster have mindre Løn end mangen Skolelærer i Fyens, Lollands Falsters og Sjællands Stifter, subtractis subtrahendis, og tør her dristig kræve biskopperne i Ribe, Viborg og Aalborg, ja selv det kgl. danske Cancellie til Vidner i denne Sag. Det har derfor været mig paafaldende at erfare de mange Besværinger som ere indkomne til Stænderforsamlingen fra Skolelærere i disse Stifter. Jeg tilstaaer villig: at Skolelærernes Arbeide er møisommeligere end Præstens og ligesaa vigtigt for Stat og Samfund – men skulde Embedsmændene i Staten lønnes efter deres Arbeide, maatte Soldaten og Underofficeren lønnes høiere end Officeren, Copisten høiere end Contoirchefen, Amtsfuldmægtigen høiere end Amtmanden o. s. v. Naar Birchs Forslag lykkes, hvortil jeg ønsker al Held og Velsignelse, og Skolelærerne saa ikke gjøre sig Fornødenheder som overstige deres Stilling, Kaar og Bestemmelse, som Ral. 10 Febr. 1818 §. 4 paabyder, saa bør de eller ikke forlange mere. Vore Skolelærere, i Stæderne som paa Landet, maa ikke gjøre Prætensioner, som Forsynet ikke behøver at tilfredsstille. Men jeg kjender ogsaa Skolelærere - og desværre mange i Ribe Stift, hvis Løn ikke meget overstiger Dagleierens, og ønsker jeg derfor dette Stifts i høi Grad betrængte Skole ærere til Lykke med den for Kirke og Skole ualmindelig nidkjære Biskop, Forsynet skjænkede dem i den ligesaa elskelige som høiærværdige Tage, Müller, der foler stærkt og varmt for sit høie og hellige Embede, og visseligen ikke vil undlade at tale de mange fattige Skolelæreres Sag." (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-15
Ved Landsoverretten i Viborg er Ole Christensen, eller Ole Ladefoged af Randers, for forøvet Roveri, dømt til Forbedringshuusarbeide i 8 Maaneder. Smedemester N. V. Dollerup i Viborg, tiltalt for begaaet Blodskam med sine tvende Døttre samt for tyrannisk Bel andling imod sin Kone, er dømt til Forbedringshuusarbeide i 2 Aar, men iøvrigt for Actors videre Tiltale fri at være. Aftægtsmand Augustinus Thomsen, tiltalt for Overtrædelse af Lovens 6-1-12 samt for Qvaksalverie, er dømt i en Mulct af 20 Rbd. Sølv til Fattigkassen. Johan H. Klat, Kirstine, Larsdatter Freitag, Else Marie Winther og Maren Kirstine Gielstrup eller Jelstrup, Alle af Aalborg, der vare tiltalte, de tvende Første for Ruffer, de tvende Sidste for Løsgjængeri, samt for at have bedrevet. Utugt for Betaling o. s. v., ere dømte, de to Første til Forbedringshuusarbeide i 8 Maaneder, den Tredie til Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 4 Dage, og den Sidste til simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 20 Dage. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-15
Fra Jtzehoe skrives under 28de Febr.: Den oplivende Jndflydelse, Stænderforsamlingens Nærværelse udøvede paa vor Stad, er ophørt den 20de dennes. Paa denne Dag holdtes den sidste Session, i hvilken den kgl. Commissarius, efter at han havde ydet Forsamlingen den fortiente Erkjendelse af dens rastløse, for Størstedelen paa Gjenstande, der gribe dybt ind i det statsborgerlige Liv, henvendte Virksomhed, i Overeensstemmelse med Hs. Mes Villie, erklærede Forsamlingen for opløst. Efter nogle af den midlertidige Præsident Grev Reventlow-Criminil talte Slutningsord og et herpaa af ham udbragt og af Alle med Hjerte og Mund tre Gange gjentaget Vivat for Hs. M. adskiltes de Deputerede, for næst igjen at forsamle sig ved en Diner hos den kgl. Commissarius.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-15
Paa Gammel=Estrup skal der den 5te, 6te, 7de og 8de April foretages nyt Valg paa Deputeret og Suppleant for det 9de Landdistrict, da den Første er død, og den Anden har vægret sig ved at møde i den Viborgske Stænderforsamling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-15
Kjøbenhavnsposten gjør opmærksom paa en af Hr. F. J. C. Jensen, Gartner hos Hr. Etatsraad Ram busch i Corsøer, annonceret Blomsterfrø=Handel. Saavidt vides er Antallet af de Frosorter, han anmelder, over halvottende Hundrede Nummere. (Rd. Av.)er
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-15
AVERTISSEMENTS. Hos Undertegnede faars tilkjøbs; Flora, eller almeennyttig Haandbog for Blomsteryndere, Regler for Livet, af J. Milo, H.F. Skeels Samling af geistlige Rescripter Joh. S. Lund. m. m. m.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-16
No. 32. Ao. 1836. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsaviv og Avertissemmvidende, eller: Den nordeimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 16de Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-03-16
Politiske Nyheder. Spanien. Det engelske Blad Times melder fra Paris, at en Telegraph=Depesche af 6te Marts havde dertil bragt Efterretning om, at den 28de Febr. var en Colonne af de Christinos 600 Md. stærk, i de snævre Passe ved Olanea i Catalonien overfalden af 3000 Carlister og nedsablet, eller tagne til Fange; og den 1ste Marts ere de Christinos ved Ripoll blevne slagne af Carlisterne under General Bruso, hvorpaa de Sidstes Tropper have forenet sig med Tristanis carlistiske Bander. J Barcelona vare nye Uroligheder udbrudte. - En anden Depesche beretter, at den 5te Marts havde 4000 Carlister med 100 Heste viist sig ved den cataloniske Grændsefæstning Puncerda og truet dette Sted, Jndvaanerne flygtede skareviis over paa fransk Gebet. Paa Minas grusomme befaling skal en Moder af Jnsurgentchefen Cabrera være bleven skudt i Saragossa, for at hævne de af denne Bandit udøvede Grusomheder. Breve fra Vittoria af 22de f. M. forkynde som ganske vist, at General Mina skal istædet for Cordova overtage Hærens Overbefaling, dette Brev bekræfter ogsaa at Balmaceda er igjen indtaget af Dronningens Tropper, og det af Carlisterne der efterladte Skyts var indbragt til Vittoria. J Følge de sidste fra Madrid indløbne befalinger havde General Evans overtaget Commanden over Operationsarmeens venstre Fløi. Hans Underordnede vare Esparter og Espeletos Divisioner, saa at hans hele Troppemagt beløb sig til 18,000 Md. Jmidlertid vare i Legionens Organisation flere Forandringer foretagne, General Evans, hvis Sundhed har lidt meget vil opgive befalingen over sin Brigade, men forblive i Spanien; Brigadegeneral M'Dou gal træder i Spidsen for Generalqvarteermesterstaben; 4 Oberster forlade ganske Tjenesteen; 2 Regimenter have lidt saameget ved Sygdom at de maae indlemmes i andre Regimenter. Carlisterne havde viist sig i betydeligt Antal ved Portugalere, og man var bekymret fordenne Pladses Sikkerhed, hvorfor General Evans havde meddeelt Generalerne Espartero og Espeleto Ordre til at rykke frem med deres Divisioner i en Retning mod Portugalete. Don Carlos og hans Hof befandt sig i Durango. - J Følge de sidste Efterretninger fra Lissabon, havde der paa Øen Terceira fundet en Opstand Sted i Faveur af Dom Miguel. J Portugal var den financielle Forlegenhed saa stor, at Finantsministeren for at erholde et Laan af Banken, maatte pantsætte Silketøier fra Regjeringens Silkefabrikker; men uagtet dette, har det portugisiske Hielpecorps paa 10,000 Md., paa den meest indstændige, Anmodning fra den engelske og spanske Gesandt, faaet befaling til strax at trænge indi de baskiske Provindser. - Efterretninger fra Madrid af 26de f. M. melde, at Hr. Jsturitz havde overtaget Portofenillen for det udenlandske Ministerium, og at den franske Regjering havde meddeelt den Spanske sin Beslutning, at meddele 6000 Bjergbeboere af de fransk baskiske Provindser, Tilladelse til at træde i spansk Tjeneste. Beløbet af den spanske Nationalgield, anslaaes til 32 Millioner Pd. St.