JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
J Henseende til Mantuas Skjæbne havde Buonaparte hidtil intet afgjort. General Lahos har udstædet en Adresse til de mantuanske Patrioter, hvori han opfordrer dem at følge ham til Wien, og samtykker i deres Forening med den lombardiske Republik. Ogsaa de sveitseriske Landfogderier i det maylandske ville tiltræde den lombardiske Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Paris, den 4de April. Redacteuren af 2den April indeholder følgende: man taler paa nogle Dage meget om foregivne Fredsindledninger, Keiseren skal have gjort. Vi sige ikke, hvorvidt disse Rygter ere grundede; men sikkert er det, at de befalinger, der ere givne, at sleife Mantua, og fylde Triests Havn, maae rimeligviis nøde Keiseren, at lade os vide, hvad han tænker, og agter at giøre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
J Dags Redacteuren mældes fra Basel under 24de Martii, at det lader, som i Tydskland en ny Forbindelse var i Værk mellem nogle Fyrster, hvoriblandt særdeles Preusen, Hessencassel, Zweybrücken, Chursachsen, Brunsvig, Sachsen, Veimar, Botha, Baden og Würtemberg nævnedes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
General Moreau er kommet til Paris, efter Sigende, definitiv at aftale det nye Feldttog ved Rhinen. Han logerer hos Krigsministeren.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Man forsikkrer, at Buonaparte skal have skrevet til Directoriet: han holdt det for meget nyttigt, at vor Hær gik over Rhinen. Lykkes Overgangen – tilføyer han - hvilket jeg anseer for mueligt, saa gaaer jeg til Wien, lykkes det ikke, have vi et Par Batailler at levere; dem skal jeg vinde, og endda gaae til Wien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Kiøbenhavn, den 17de April. En Coureer skal have bragt Efterretning, at Erkehertugen er totaliter slaaet, og de Franske med stærke Skridt rykke mod Wien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Kiøbenhavn, den 17 April.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Barom. Varme. O. S. O. 10 April. S. O. O. S. O.S. O. V. S. V. 28. O. T. Confirmations=Bønnen, som efter Kongelig Befaling skal bruges ved Confirmations=Acten, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Sk., hæftet Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-17
Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes Landvæsens Forordninger for 1796 for sig selv udgivne til Brug for Landboen i Almindelighed, men for Bonden i Særdeleshed, hæftet 12 Sk. – Samt Forordning om Tolden og Kiøbstæd Consumtionen i Danmark og Norge, 4 Mk. 12 Sk., hæftet 5 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
Kiøbenhavns No. Aar. man int. Post-Tidende L. lille an, Fredagen, den 21 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
Kiøbenhavn, den 8de April. (Under dette Datum findes i hamborgske nye Tidende følgende synderlige Bekiendtgiørelse.)¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
J disse Dage er her udkommet i Trykken en Afhandling over Trykkefriheden og dens Love, der har den ved flere fortreflige Afhandlinger, især en om Adelberømmeligst bekiendte Capellan i Corsøer, Michael Gottlob Birkner til Forfatter, og opvækker megen Opmærksomhed. Forfatteren søger i samme, af de angaaende Trykkefriheden i de danske Stater udgangne Forordninger og Rescripter selv, at bevise, at Trykkefriheden aldeles ikke er til i Dannemark. Latterligere Udtog kunde der vel neppe gives af en Bog, der vel paa sin Vei ogsaa har viist vore saa kaldte Trykkefriheds Anordningers Ufuldstændighed, og overeensstemmelse, men hvis Hovedformaal dog var at bevise Trykkefrihedsrettighedens Uafhændelighed og Uforkrænkelighed, og hvis Resultat er: At det uden nogen Jndskrænkning maae og bør – være tilladt at rive om alt, om Constitutionen, om den lovgivende, dømmende, og udøvende Magts Handlinger, om Religionen, om offentlige Embedsmænds og private Folk offentlige Handlinger, i hvad Form, og paa hvad Maade, man vil, saalænge man afholder sig fra, directe at opfordre sin Medborgere til, med physisk Magt at kuldkaste, eller forandre Constitutionen, at modsætte sig Regieringens og de offentlige Authoriteters Handlinger, og saalænge man ikke blander sig i nogen privat Mands private Handlinger, eller huuslige Liv, da man derimod efter den hamborgske Anmældelse skulde antage det for et Skrift, Mage til det, hvori en nu afdød Capellan for nogle Aar siden foretog sig ikke blot at frasophisticere os den Trykkefriehed, vi i det mindste de facto nød, men og bortskræmme Regieringen fra, nogensinde at betrygge vore Rettigheder i saa Henseende. Ved denne Leilighed maae det og nævnes, at man i Onsdags Adresseavisen, i Anledning af det i et foregaaende Nummer af samme Avis skeete Opfordring til et offentligt Hædersminde for ovennævnte Forfatter, har til den fornødne Subskriptions Jndsamling foreslaaet en Mand, som det fra meere end een Side betragtet, neppe kan have været Alvor i denne Anledning at nævne. Saalidet nu Birkner trænger til anden Hæder, end den hans Skrift i alle oplyste og velsindede Medborgeres Hierte har vundet, eller til andet Minde, end selve hans ypperlige Værk, vilde det dog maaskee, da hiin Opfordring engang var offentlig skeet, være en uerkiendtlig Usømmelighed, om den ved et Spøg blev til intet. Det glædede derfor meget denne Tidendes Samler, da han i Torsdags Avisen saae, at en kiendt og agtet Medborger, Assessor Collet, havde tilbudt sig at modtage Subskription, og naar denne var tilstrækkelig, i Tiden fremlægge et Forslag, hvorledes man værdigen kunde hædre den Mand, der af Fædrelandet og Sandheden har erhvervet sig saa sieldne Fortienester.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
Haag, den 8de April. Constitutionsværket er nu fuldbragt med Undtagelser af de Artikler, der til en ny Affatning ere henviiste til adskillige Personalcommissioner, og som nu paa ny foretages. Først skal raadslaaes over de ny affattede Artikler og Menneske og Borger rettighederne og Pligterne. Heriblandt er og Artiklen om Trykkefriheden, da Conventen vel har decreteret: at Pressefriheden ikke skal indskrænkes, men tillige at der skal sættes en Commission til at angive Midlerne, at forebygge dens Misbrug.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
Fra adskillige Stæder er sendt Ansøgninger til Conventen med Forlangende, at der om Constitutionens Antagelse eller Forkastelse ikke maae voteres provindsviis, men Mand for Mand. Conventen har sendt disse Ansøgninger til en Commission, at undersøges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
J Gaar har Conventen ikke deliberert over Constitutionen; den gik i Committeesecret, og man troer, at her Talen har været om Fredsunderhandlingerne mellem Østerrig og Frankerig, hvorom Conventen ved den franske Minister Noel var blevet underrettet. Man kan herom intet sige med Vished; thi efter Dagens parisiske Breve fra fierde April synes det af Directoriets Budskab af tredie April at fremlyse, at man fra fransk Side var sindet at fortsætte Krigen med Eftertryk, da man ikke kunde bevæge Republikens Fiender at tiltræde de dem forelagte billige Fredsvilkaar. (Formodentlig har de ny seierrige Fægtninger, og de franskes derpaa følgende Frembrud gjort disse lettere at bevæge, ogsaa gaae allerede stærke Rygter og Fred, da især Wiens Jndbyggere ikke skulle vise synderlig Lyst til, efter deres ærefulde Forfædres Exempel i Ferdinands og Leopolds den førstes Dage, paa Wiens Volde at fægte for Religion, Fyrste, Fædreland, og Ære, og da det er blevet Fias med de 20000 Mand, der under en Guldsmeds Commando skulde drage ud mod Buonaparte).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
Stokholm, den 4de April. De offentlige Forretninger blive under Opsyn af den unge Monark, der med Jver søger at underrette sig, og selv giver det første Exempel paa Arbeidsomhed, besørgede med Jver og Virksomhed. Generalerne Baron Taube og Toll synes især at besidde hans Fortroelighed. General Klingsporn, der med et eget Ærende har været ved Hoffet i St. Petersborg, ventes nu om kort Tid derfra. (Erlangske Avis mælder fra Petersborg, at paa det dens Jndvaanere desnøyagtigere kunne vide Kroningens Øieblik, har Hs. keiserlige Majestæt befalet, paa hele Veyen fra Moskau til Petersborg : 109 tydske Mile paa hver Verstet russisk Veymaal, noget over en halv Fierdinqvey – at sætte en Kanon, og lade disse afbrænde een efter den anden. Hertil behøves 728 Kanoner.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
Wien, den 8de April. (De under denne Datum med Dagsposten indløbne Efterretninger omtale vel ikke det i sidste Nummer af disse Blade berettede Nederlag, men de tale dog om en retrograd March, samt at Ærke hertugen med Tab var trukket tilbage til Bruck, og nu havde en fordeelagtig Position bag Bruck – hvor de Franske i Følge Beretninger fra den schvabiske Grændse af 11te April skulle have erholdet nye Fordeele over dem, og at disse Fordeele ikke ere saa ubetydelige, tilkiendegiver noksom den Angest, man er i Wien, da man, saafremt Mandagen den 10de April ingen gunstige Freds efterretninger indløb, var sindet at sende Keiserinden, med Erkehertugerne, og Erkehertuginderne til Prag, hvorhen og de vigtigste Archiver skulde bringes; Keiseren vilde midlertid blive til sidste Øieblik. Den russiske, engelske, og portugisiske Gesandt lave sig ligeledes til i Alle Fremmede have uden Nødsfald at kunde reise. Forskiel faaet befaling inden tre Dage at forlade Wien, og begive sig til Bøhmen, Mæhren, og Gallizien. Forsvarsanstalterne fortsættes, Recruteringen ligeledes, og rammer især Herskabsbetienterne, og ere da fra Fyrsten af Lichtenstein tagne 20, og fra Fyrsten af Scharenberg 17 saadanne Dagtyve. Tirsdagen den 4de var Borgerskabet sammenkaldet, og foredroges dem af Regieringspræsidenten Grev Saurau, at Hs. Majestæt endnu ikke, i sine Bestræbelser at erholde en varig og ærefuld Fred, havde været saa lykkelig, som han havde ønsket, at tvertimod Fienden med en stor Magt var trængt ind i det Jnderste af Landet; men at han satte den Tillid til Wiens Borgeres Troeskab, at de, da det var umueligt, formedelst de store Forstæder, at forsvare Wien, vilde begive sig til de yderste Grændser, for at holde Fienden borte. Borgerne lovede godt, men anmærkede tillige, at Adelen ogsaa burde giøre noget, og give sine mange Tienere til Stadens Forsvar, og ikke, som nogle alt havde gjort, flygte af Byen; hvortil Grev Saurau ikke kunde svare andet, end at han for sin Part vilde gaae til Grændsen med Borgerne. Midlertid overlagde Borgerne Sagen bedre, og da en Prinds af Würtemberg, der var udnævnt til deres Commandeur, den 8de kom til dem paa Raadhuset, fik han den Beskeed, at de selv ikke agtede at stride uden for Wiens Linier, men de vilde gierne sende de fleeste, ja om det behøvedes, alle deres Folk til Grændserne, naar Hs. Majestæt kun vilde forsyne disse med Geværer, Munition og Proviant, og tillige love, at naar Fienden var slaaet tilbage, de ikke skulde videre staae under Stokken, men komme hiem, hvilket og af Keiseren blev dem bevilget. Ogsaa Studenterne ere blevne indkaldede, at giøre Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
Erkehertug Carl, som af Buonaparte blev indbudet, endelig eengang at giøre Fred, forlangte en Vaabenstilstand paa sex Uger, hvortil Buonaparte erklærede sig ubemyndiget, men derimod tilsendte Erkehertugen de franske Fredsforslag. Disse fandt Keiseren uantagelige, men tilbagesendte sine meget ærefulde Fredsforslag. Nu ventes Overbringeren Grev Meerfeld med Buonapartes Svar. J Haag vil man have Efterretning, at der om de østerrigske Nederlandes Afstaaelse ingen Tvivl er, men at Keiseren endnu har Betænkelighed ved at erkiende de ny italienske Republiker. Dog haabede man, at ogsaa denne Punct vilde finde sig, da Frankerig fra Porten har saa fordeelagtige Løfter, at Keiseren vel kunde finde sig beføyet at ile med Fredsslutningen. Ogsaa har Buonaparte givet ham siden nogle ny Motifs d'urgence. Midlertid har Landon i Tyrol besat Bozen og Brixen igien, og skulde, efter Sigende, de ved Sterzingen staaende Franske derved være blevne nødsagede at drage sig tilbage, og saaledes afskaarne fra Armeen i Steyer mark. Derimod skal den franske Armee i Steyermark være indrykket i Gratz, hvor den ventedes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
Til London har man sendt Courerer med Efterretning om de med Frankerig begyndte Underhandlinger).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
London, den 31te Martii. De længe spaaede Følger af denne ulyksalige Krig viiste sig en fra mange Sider. Pitt er selv i Knibe, og har to Timer maattet giøre Reede for sin Huusholdning i Parlaments Finants committeen, hvor især Sheridan giør ham og hans Livet suurt. Af Banken har han maattet udbede sig et nyt Forskud af 600000 Pund Sterling mod Skatkammersædler, da han ikke kan giøre noget ved det ny Laan paa 15 Millioner, inden Finantscommitteen er færdig med sin Jndberetning. Man spaaer, at hans Tid ikke mere er lang. Saavel Landsdown, som Suffolk bebudes at torde blive af Ministeriet; saa lægger man og Mærke til, at Prindsen af Wallis nys har givet sine længe forladte fordums Venner af Oppositionen, ForErskine, Russel, Moira, Bedford, Norfolk, og Devonshire et prægtigt Middagsmaaltid, hvoraf man slutter, at han er vendt tilbage til sit fordums Partie. En Hr. Pollin har lovet den 7de April at giøre Fordrag til en Adresse, med Anmodning til Kongen, enten at fornye Fredsunderhandlingerne, eller angive Aarsagen, hvorfor Krigen endnu skulde fortsættes (og vil da vel til den Tid Rygtet om Buonapartes Seiere være naaet til London, og lette hans Møye).J det irlandske Parlament vedvare Gjæringerne. Grattan og Ponsonby kiæmpe mandigen mod det overmægtige Ministerial=Partie. Til Hæder for Meenings Frieheden, har en Lord Bellamont mistet sit General Postmester=Embede, fordi han havde tordnet mod Ministerium. Man bebuder imidlertid, at Uroelighederne i det nordlige Jrland skulde være dæmpede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
Man har nu især Øye paa de spanske vestindiske Eiendomme, og skal Admiral Seymour gaae did med en Flode.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
Paris, den 6te April. Man seer, at Fredsunderhandlingerne mellem Keiseren og vor Republik opholdes, ved det Keiseren ikke vil erkiende den ny italienske Republik. J øvrigt har General Buonaparte faaet den befaling at blive ved sin første Jnstrux, ingen andre Forslag at høre, men paa det eftertrykkeligste fortsætte sit seierrige Feldttog. Ogsaa stadfæstes det, at Directorium har givet befaling at sleife Maylands og Mantuas Fæstningsværker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
Kiøbenhavn, den 21 April. J Tallotteriets 621 Trækning i Altona, den 18de April, udkom følgende Nummere: Confirmations=Bønnen, som efter Kongelig Befaling skal bruges ved Confirmations=Acten, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Sk., hæftet 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes Landvæsens Forordninger for 1796 for sig selv udgivne til Brug for Landboen i Almindelighed, men for Bonden i Særdeleshed, hæftet 12 Sk. – Samt Forordning om Tolden og Kiøbstæd Consumtionen i Danmark og Norge, 4 Mk. 12 Sk., hæftet 5 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
Fra Pressen er nylig udkommet 2det Oplag af O. J. Samsøes efterladte digteriske Skrifter, udgivne ved Prof. K. L. Rahbek; faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64. for 1 Rdlr., hæftet 1 Rdlr. 6 Sk., og indbunden 1 Rdlr. 1 Mk. Ribers Minde erindret ved hans Jordefærd den 1ste December 1796 i en Sørgetale af Biskop Balle, og en Sørgesang af Fr. Høgh Guldberg paa Seminariets Høresal, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
Hos Hofbogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 faaes følgende Bøger: Revolutions=Almanak for 1797, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calender for Aaret 1797 i Pergament med Futteral, 4 Mk. 4 Sk., saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte Kobber, 2 Mk.; røde, blaae, og sorte Kobbere, 1 Mk. 8 Sk., samt Stats-Calender for 1797, 4 Mk. 4 Sk., heftet 4 Mk. 8 Sk.; tillige faaes Tyrke=Almeenakker for 6 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus-Kirken, derefter i Garnisons-Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 24 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-21
Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet er udkommet Charis, Almanak for 1797, ledsaget af en Samling Digte fra adskillige af vore berømte, yndede, og bekiendte Digtere, udgiven ved K. L. Rahbek. Prisen er 3 Mark hæfter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Kiøbenhavns No. Aar. er de. miniliti. Post-Tidender. Jan. Miilis. lidt, Mandagen, den 24 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz, Tyrkisk Grændse, den 20de Martii. Portens gamle System forandres daglig mere, og Porten nærmer sig mere til de europæiske Magters Sædvane og Statsret. Saaledes er den persiske Gesandt, der i forrige Tider i det mindste var blevet beholdt, som Gidsel, blot sendt tilbage til sin Herre, der havde tilladt sig Trudsler mod Porten. Alting lader haabe en snart paa følgende Tilfredsstillelse af Persien til Ruslands og Portens Fornøyelse, mellem hvilke tvende paa de sidste to Maaneder synes at herske en fuldkommen god Forstaaelse. Man anmærker endog, at den franske Gesandt i dette Anliggende gaaer meget forsigtig til Værks. J Constantinopel fortsættes Arbeidet paa Bassinet, der bygges efter det toulonskes Mynster. Bestyrelsen af disse Arbeider har en svensk Officeer, ved Navn Ruiter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Russisk Grændse, den 3die April. Lieutnant Fedoseien, der efter Avisernes Beretning har offentlig prædiket Friehed, og derfor var overgivet til civil Domstolen, og har paa adskillige Stæder udspredt, at Keiseren var sindet at giøre Privatbønderne til Kronbønder, er nu, istedet for at straffes paa Livet, afsat fra sin Adel, derpaa straffes med Knuten offentlig i Petersborg, og nu sendt til Arbeid i de nereschinskiske Bierg værker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Den bekiendte Skoemager Kilinski, og Kiøbmand Kaposta, der vare friegivne af russisk Fangenskab, og komne til Warschau tilbage, have maattet forlade denne Stad igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Det nyere i Riga udkomne Censuredict siger: at alle Privattrykkerier, de undtagne, der med keiserlig allernaadigst Tilladelse ere oprettede, skulle være ophævede, da til de fornødne og nyttige Bøgers Trykning, de ved adskillige Skoler anlagte Trykkerier ere tilstrækkelige. Censorerne have at agte paa, at ingen Bøger vorde udgivne, der indeholde noget stridigt mod Guds Bud, Rigets Grundlove, og gode Sæder. Samme Undersøgelse underkastes og de fremmede Bøger, der indføres, saa at de deriblandt, hvori mod den guddommelige Naade, den souveraine Magt, eller Sæderne noget anstødeligt findes, skulle brændes. Senatet har at indskiærpe Oberpostdirecteuren, at i Henseende til Journaler, og andre periodiske Skrifter, som ved Postamterne forskrives, samme Regel bliver lagttaget. (Omar kom endnu kortere ud af det, da han i Alexandrien lod alle Bøger brænde; thi – sagde han - staaer der det samme i dem, som i Alcoranen, ere de til Overflod, og staaer der andet, ere de Løgn).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
J Petersborg er Opsynet over de tilbageblivende Storfyrster og Storfyrstinder, samt Commandoen over Tropperne overdraget General Buxhøvden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
(En Tidende bebuder, at mellem Rusland, Danmark, og Sverrig skulde være sluttet en væbnet Neutralitets Forening, som i 1780, til Handelens Beskiærmelse; en anden Tidende bebuder, at den russiske Gesandt Grev Gollowkin skal være afreist fra Stokholm, og hans Forretninger der, indtil videre, afbrudte).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Berlin, den 15de April. Fredsrygterne tage her alt meere og meere til, jo meere afgiørende Krigsoperationerne paa de østerrigske Grændser blive, og man vil paastaae, at med første en almeen Rigsfred med den franske Republik under Kongen af Preussens Mægling vil komme i Stand. Man troer, at Lucchesini alt ved sin Afreise til Jtalien – hvorfra han er kommet tilbage – har havt Ærender i denne Anledning; saameget er vist, at vort Ministerium med det franske Directorium staaer i bedste Forstaaelse, og at disse Forhold ved en Almeenfred vil blive af Vægt. (De parisiske Efterretninger tale om, at der ymtes om adskillige Forandringer, som i Tydskland torde blive foretagne, ifald den franske Republik virkelig skulde faae Rhinen til Grændse; hvorved da Afstaaelsen af de preusiske paa den franske Side beliggende Eiendomme vilde giøre en Skadesløsholdelse paa den anden Side fornøden).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Frankfurt den 11te April. Efterretninger fra Ehrenbreitstein af syvende mælde, at de Krigsanstalter, man bliver vaer, lade formode, at Vaabenstilstandens Opsigelse fra den ene eller den anden Side er nær for Haanden. Naar det ikke gaaer snart bedre i Jtalien og Tyrol, saa er det vel ikke at tvivle paa, at jo de Keiserlige drage sig gandske fra Rhinen, for at dække de keiserlige Stater, og da bliver sagtens Rigsfreden det første Skridt. Midlertid er skeet en Almeenopfordring i Schaben, og de schvabiske Tropper have faaet de dem i Fior fratagne Faner, Vaaben, o. s. v. tilbage. Staden Ulm har protestert mod de befæstninger, man der vil anlægge, men forgieves. Cøln, den 7de April. J Gaar præsenterede en Deputation af vor Magistrat General Hoche Æresviinen. Generalen bevidnede ved denne Leilighed, at det vilde være ham meget behageligt, naar man tilstod de i Cøln boende Protestanter lige Rettigheder med Catholikerne, og proclamerede en almeen Tolerance for alle Religioner. De Grunde, han angav derfor, vare saa vigtige, at de Deputerede gjorde Senater deres Jndberetning derom. Dette har i Dag raadslaaet hele Dagen derom, og vil i Dag give General-Svar. Man forsikkrer, det vil indrømme Protestanterne Jesuiterkirken, under den Betingelse, at deres Meenighed forstrækker Byen 3000 Louisdorer. Men om Liighed af Borgerrettigheder vil det tie gandske stille, og det af Stats grunde. Man er nu begierlig efter at see, hvorledes Generalen vil optage dette, og om han ogsaa vil tie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Maynz, den 10de April. Denne Fæstnings Proviantering er bortforpagtet til Jøder. J Dag fik Ho fra vedentrepreneuren med en Staffet den befaling Wien, at holde inde med alle fremdeles Jndkiøb og Accorder; da man nærer det sikkre Haab, at Freden om føye Tid vil være undertegnet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Prag, den 11te April. Efter Forlydende arbeides paa en Vaabenstilstand, som, man troer, efter Præliminairernes Undertegning vil komme i Stand. Midlertid vedvare Fiendtlighederne. Den franske Armee marcherer egentlig i 3 Colonner. Den ene holder sig ad høyre Side mod Croatien, Slavonien, og den østlige Deel af Steyermark, og er 30000 Mand stærk. Den anden eller Middelcolonnen bryder giennem Kærnthen mod det vestlige Steyermark, er den stærkeste, da den anslaaes til 50000 Mand, og anføres af Buonaparte selv. Den tredie Colonne i det Tyrolske er ligeledes 30000 Mand, og staaer under Massena. Disse tre Colonner skulle, efter Buonapartes Plan, stedse blive i Forbindelse med hinanden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Mayland, den 1ste April. Efter Breve fra Vicenza kom der den 25de en Bataillon med 600 østerrigske Krigsfanger, samtlig Polakker, som strax bleve stukne under den der oprettede polske Legion. De fra Frankerig til den italienske Armee bestemte Hielpetropper anslaaes til 30000.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-24
Den transpadanske Republik anspænder alle sine Kræfter, for at tilveiebringe en anseelig Magt. Man tæller alt 12 fuldkommen udrustede Nationalregimenter, 4000 Polakker, og et Corps af Piemonteser, som bestaaer af 6600 Mand, og daglig tager til. Tillige oprettes i dette Øieblik en schveitzer Legion.