JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-04
Indenlandske Efterretninger. Placat, hvorved Banktegn for 12 Rigsbankskilling og 6 Rigsbankskilling autoriseres til at gaae og gjælde i Kongerigerne. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge a., gjøre vitterligt, at Vi, med Hensyn til de Uleiligheder, som er forbundne med de mindre Pengesedler, hvilke i de seneste Tider have været satte i Omløb udi Vore Riger, og da Udprægningen af egentlig Skillemynt, saalænge en fast Cours ei kan tilveiebringes, er forbunden med betydeligt Tab og desuden ikke svarer til Hensigten, have besluttet allernaadigst at autorisere Rigsbanken til at udstede et Slags Bank tegn i Kobber, der, indtil dere, skal gaae og gjælde som Betalingsmiddel i Vore Kongeriger. J dette Øiemed befale Vi, som følger. §. 1. De Rigsbankstegn, som af Rigsbanken, udstedes, lyde paa 6 og 12 Rigsbandskilling; de ere concave og randede, og indeholde paa Avesen Rigernes og Hertugdømmernes Vaaben, og paa Reversen de Ord: Rigsbankstegn for 126) Skilling og Aarstallet 1813. §. 2. Disse Rigsbanktegn skulle være gangbare i alle, saavel offentlige som private, Betalinger i begge Vore Kongeriger, og uvægerligen modtages som Rigsbankpenge Navneværdie efter deres paalydende Sum, og som Rigsbankpenge Sølvværdie, i Forhold til den bankbestemte Cours, som til enhver Tid finder Sted. §. 3. Skulde nogen understaae sig at eftergiøre forommældte af Rigsbanken udstedte Tegn, da skal han straffes som for falsk Myntning og have forbrudt Ære, Liv og Gods. §. 4. Hvo som befindes, mod Opgjæld, enten at kjøbe eller sælge disse Rigsbanktegn, vil vorde anseet med en Pengemulct af Summens 4 til 8 dobbel Værdie efter Omstændighederne, og i Tilfælde af Forbrydelsens Gientagelse med Fængsel eller Forbedringshuusarbeide fra 2 Maaneder til 1 Aar. J alle Tilfælde confisqveres den Sum, hvormed slig ulovlig Omgang har fundet Sted, Halvdelen til Fordeel for Angiveren og Halvdelen til Stedets Fattigvæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-04
J Øvrigt vil det afhænge af Vedkommende at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene, saafremt de maatte ønske Saadant. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-04
For Cancelliet er andraget, at et imellem tvende Mænd om en Gaard paa Landet afsluttet Kjøb i Overeensstemmelse med Forord. af 5te Jan. sidstl. §. 83, er blevet ophævet, hvorfor Parterne have begjært den afsluttede Kjøbe=Contract udslettet af Pantebogen efter den Samme givne Paategning om Kjøbets Hævelse, men at vedkommende Birkeskriver har vægret sig herved, med mindre et lovformeligt Document om Handelens Ophævelse paa første Klasses stemplet Papiir fremlagdes. Hvorfor der er forespurgt, hvorvidt denne Paastand, maatte være lovgrundet. Collegiet har derpaa svaret, at Placaten af 10de August sidstl. §. 4 tydeligen viser, at i de Tilfælde, hvor et Kjøb i Overeensstemmelse med Forordningen af 5te Januar d. A. §. 33 og bemældte Placats Forskrifter gaaer tilbage, maa Paategning paa Kjøbe=Contracten træde istedetfor det i Forordningen af 9de Juni 1812 §. 3 foreskrevne Annihilations Dorument. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-04
Til Latinsk juridisk Embedsexamen have i dette Qvartal 15 Kandidater fremstillet sig. Følgende ere de til den skrivtlige Prøve opgivne Spørgsmaal: Af Natur= og Romerretten. 1) Ancofficia imperfecta in collisione officiis perfectis semper sunt postponenda? (Bør i Collisions Tilfælde ufuldkomne Pligter stedse staae tilbage for fuldkomne Pligter. 2) Num ex juris naturalis principiis homini licirum est existimationem vi defendere? (Er det, efter Naturrettens Grundsætninger, Mennesket tilladt, at forsvare sin Agtelse?) 3) Imperium quod leges civiles marito in uxerem tribuunt an juri naturæ convenit? (Er den Myndighed, som de borgerlige Love tilstaae Manden fremfor Konen, grundet i Naturens Ret?) 4) An et quarenus principi potestas officiales ab officiis ipsis mandatis removenda en principiis juris publici universalis tribui potest? (Om og hvorvidt kan man, efter Statsrettens Grundsætninger, tillægge Regenten Ret til at afskedige Embedsmænd?) 5) Quænam sunt juris Romani regulæ de plantatione et num illæ ad Jus patrium applicari pozsunt? (Hvilke ere den Romerske Rets Regler i Henseende til Plantning, og kunne disse finde Anvendelse efter Fædrenelandets Love?) Af danske Ret. 1) Kan Mandspersonen under 20 Aar og Qvindespersonen under 16 Aar tilbagekalde det ved Jaord givne Ægerskabsløfte, som er samtykt af Forældrene? 2) Har en Forbryder Regres til en anden Medskyldig, naar den ene allene har betalt Skaden? 3) Kan Odelsmanden, der solgte sit Odelsgods, indløse dette, naar det atter af Kjøberen er solgt til en anden? 4) Antager vor criminelle Lovgivning Forskjellen mellem den directe og indirecte Handling? 5) Er en Sag, under hvilken nogen ved Landsoverretten er tilkjendt Straf af 4 Dages Fængsel paa Vand og Brød, appellabel til Høieste Ret? Bogtrykker Lehman i Christiania har ladet bekjendtgjøre følgende: Efter Hans Høihed Prinds Christian Frederiks naadigste befaling, trykkes Almanakker for 1814, til Christianias, Christiansands, Bergens og Trondhjems Polhøide. De koste uheftet 7 1/2 Rbs. og heftet 8 Rbs. Stykket. Vedkommende, som ønske Almanakker, behage tilligemed Bestillingen at sende Pengebeløbet, hvorimod Undertegnede besørger dem tilsendte. Odense, d. 31 Decbr. Hvad der syntes utroligt ved at læse derom fra fremmede Lande, have Vi i disse Dage kunnet see med vore egne Øine i Odense, den saakaldte uforbrændelige Spanivl Gely Latour, som gaaer med bare Fødder paa gloende Jern, holder det i Munden og stryger sig dermed paa Arme, Been, Hoved, Tunge &c., ja endnu mere, han vasker Hænder og Fødder i smeltet Bly, kommer det i Munden og ligeledes kogende Olie. Ogsaa tilbyder han sig at ville gaae ind i en til 120 Grader ophedet Ovn med en Bedekølle i den ene og Æg i den anden Haand, og ikke komme ud før de ere kogte. Desuden stikker han sig en Kobbernaal igjennem Kjødet paa Armen, og bærer derpaa en Vægt af nogle Uhre. For Tilskuerne synes det Hele at gaae ganske naturligt til. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-04
Ribe d. 28de Dec. Natten mellem d. 12te og 13de dennes, ere 2 engelske Søefolk og en Kosak, alle Krigsfanger, brudt ud af Fangegaarden i Randers. Men haabentlig vil disse fremmede Personer snart vorde paagrebne af Landalmuen. (Riber Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-04
Kjøbenhavns Priis-Courant, den 31de December 1813. Høieste Priis. Rbdlr. Sk. Salt, Lyneborgsk, Tønden. Spansk, dito Engelsk, dito Humle, Brunsviger, Skippd. Jern, Svensk, dito Dansk Vaarsild, Touden Høffsild, dito Hør, Skippd. Hamp, dito Tjære, Tønden. Tran, Havkals, dito Sæbe, Otting. Tælle, Lispd. Viin, Rinsk, en Ahme. Nød, et Oxehoved Fransk, et dito Fransk Brændeviin, et dito Brænde, Bøg, Favnen. et Bondelæs Tørv, Snesen. Kul, Tønden. Høe, Lispd. Halm, Rug, dito. . Havre, dito . . Byg, dito Korn, Hvede, Siellandsk, Tdn. Lollandsk, dito Rug, Holsteensk, dito Dansk, dito. dito Byg, Havre, dito Ærter, dito 16. 64 Høieste Priis. Rbdlr. Sk. Malt, Tdn. . Gryn, Byg, Tønden, Havre, dito Boghvede, dit Kartøfler, Tdn. Flesk, røget, Lispd. II. grønsaltet, dito Smør, Holsteensk, Tdn. Fyensk, dito Siellandsk, dito Oste, Holsteenske, Skippd. Kalkuner, Parret. Capuner, dito Polarer, dito Høns, dito : Kyllinger, dito . . Ænder, dito Giæs, levende, Stkt. slagtede, dito. Æg, en Snees Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-04
Oxekjød, Pdt. af det bedste Pdt. af det ringere Et Grovbrød til 29d. Af dette Blad udkomme ugentlig to Nummere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-04
J Følge Kgl. allernaadigst Tlladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-05
Skeet i Kiel den fjortende Januar, Aar efter Christi Byrd Et Tusende Otte Hundrede og Fjorten. Edmund Bourke. G. Baron af Westerstedt. (L. S.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-05
Separat-Artikel. Hans Majestæt Kongen af Danmark, stolende fuldkommen paa Hans Svenske Majestæts og Hans Britanniske Majestæts bon officia, for snarest mueligt at gjenoprette alle fredelige og venskabelige Forhold mellem Hans Majestæt Kongen af Danmark og Deres Majestæter Keiseren over alle Russer og Kongen af Preussen, saaledes som de vare for Krigen, samtykker i, umiddelbar at lade alle Fiendtligheder ophøre mod disse Magter, der ere Allierede af Sverrig og Storbritannien. Alle de Priser, der maatte gjøres efter nærværende Tractats Undertegning, skulle gives tilbage, i det Hans Majestæt Kongen af Danmark stoler paa en fuldkommen Reciprocitet i denne Henseende. Nærværende Separat Artikel skal have samme Kraft og Gyldighed, som om den Ord for Ord var indrykket i den i Dag underskrevne FredsTractat, og skal til samme Tid ratificeres. Dets til Bekræftelse have vi Undertegnede, i Kraft af vore giensidige Fuldmagter, undertegnet nærværende Separat-Artikel og vedføiet samme Aftryk af vore Vaaben. Skeet i Kiel den fjortende Januar, Aar efter Christi Byrd Et Tusende Otte Hundrede og Fiorten. Edmund Bourke. G. Baron af Wetterstedt. (L. S.)(L. S.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-05
Jndenlandske Efterretninger. Placat. Det har behaget Hs. Majestæt Kongen, under 27 f. M., allernaadigst at resolvere: "at Sølvværdiens Bestemmelse for det næste halve Aar, i Betragtning af de særdeles politiske Conjuncturer, maa udsættes, indtil Allerhøistsamme, efter at have ladet sig nærmere allerunderdanigst, forelægge de Motiver, der i denne saa vigtige Sag kunne anføres saavel for som imod, har taget Samme under nærmere allerhøieste Overveielse, og at den nuværende Sølvværdie skal tages til Følge, saalænge indtil en ny bestemmes." Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-05
Kjøbenhavns Børs den 5te Februarii. J denne Uge solgtes her: Brun Candis 13 Mk., fransk Sukker 8 Mk., Georgia Bomuld 6 Mk., Kornbrændeviin 49 Rbdlr. pr. 30 Viertler, St. Ubes Salt 20 Rbdlr. Tdn., Haysanschin 16 til 16 Mk. Pdt., Brasiliesukker, 5 Mk. 1s., sort Peber 4 Mk. 10 s., Voxlys 16 Mk. 14 s., Cacao 6 Mk. 9 s., Hørfrø 18 til 27 Mk., Pibestaver 71 Rbd., guult Vox 9 Mk. 6 s., hvide Lærreds Sække 15 Mk. 4 s., graa dito 6 Mk. 4 s., halve Maatter 12 Mk. 8 s. pr. Bundt (10 i hvert), garvet Læder 6 Mk. 4 s. Pdt., Humle 280 Rbdlr. Skippd. (Alt i Ropenge N. V.). - Den 4de Febr. noteredes Speciecoursen 510. - Specier solgtes for 30 1/4 til 30 1/2 Rbmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-05
(Jndsendt.) Uagtet de ifølge Placaten af 8de Januar 1814 udstedte Committeesedler ved den i 6te §. tilsagte Sikkerhed ere tilstrækkeligen betryggede, saa ere de dog, formedelst adskillige Speculanteres Operationer, saa dybt faldne i deres Credit, at de ere solgte med 20 og flere Procents Tab. Anmælderen heraf tilraader enhver Jhændehaver af disse Committeesedler, ikke af utidig Ængstelighed, at skille sig ved dem, da han med Vished veed, at der inden føie Tid vil blive truffet Foranstaltninger, sigtende til at opretholde dem i deres Credit. Kjøbenhavn, Trykt, hos P. H. Heckes Enke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
Nyeste. Siden mod Godsets Tllevte Aargang. No. 3. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 8 Januarii 1814. Om Superlatinsygen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
(Jndsendt.) Vaar Hr. Professor Sander, i sit nylig udgivne Værk, Polyhymnia &c., klager over den synderlige Superlatipsyge, der nu hersker hos os baade i det daglige Liv og Litteraturen, saa har han, i Henseende til den sidste, ikke saa aldeles Ret. Neppe gives der en Tidsalder, da man var mindre tilbøielig, selv til Comparativsyge, end netop i vore Dage. Langt fra, at alt er blevet guddommeligt, synes tvertimod en Døsighed og Dorskhed, der maaskee snarere fortjener at kaldes mageløs end Fru Schntz, at have betaget de Fleste. Man bryder sig kun meget lidet om alt, hvad der ikke umiddelhar ligger under Sandselighedens Herredømme. Ligesom man eengang udsatte det Priis spørgsmaal, Hvorfor taler man i Selskaber saa lidet om Gud, saaledes kunde man, med lige saastor Føie, nu til Dags udsætte det Prisspørgsmaal: Hvorfor taler man i Selskaber saa lidet om Bøger, – Alt, hvad Hr. Forf. altsaa siger om Basunblæsen, beviser aldeles intet mod "den kraftfulde, selvstændige, sindig prøvende og upartisk dømmende Nordboe; thi der udfordres en Dommedagsbasun til at vække ham fra den litteraire Lethargie, hvori han synes nedsjunken. Overalt sporer den upartiske Læser i dette iøvrigt høist lærerige Værk alt for megen Forkjerlighed for ældre, og temmelig megen Fordom mod adskillige nyere Skribenter. Den Superlativsyge, som Forf., maaskee tildeels med megen Føie, laster hos adskillige af hans Medforfattere, synes han ofte selv ikke at være aldeles fri for. Naar han saaledes S. 423 siger: Samsøes (og nær havde jeg sagt vor Litteraturs) eneste Sørgespil, saa ligner det ganske hvad han laster hos dem, der kaldte Fru Schutz mageløs, og alvorligt kan det ikke være meent; thi det vilde være en ligesaa overdreven Beskedenhed som utidig Selv fornegtelse, dersom Forf. i et Værk, hvor man kun venter at høre den retfærdige Konstdommer, vilde nægte sin Niels Ebbesen, et Stykke, der i æsthetisk Værd langt overgaaer Dyvere, en Plads ved Siden af dette, ja endog ganske nedstøde det fra det Trin, hvorpaa det med saa megen Ret staaer, ved at erklære Samsøes Stykke for vor Litteraturs eneste Sørgespil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
En Udlænding, som læser saavel de to seneste Sanderske Værker, som vore nyeste Danske Læsebøger, skulde lettelig troe, at vor Litteratur, istedet for at gaae fremad, er gaaet tilbage. Deres Mønstre, især de prosaiske, ere næsten altid hentede et halvt Seculum tilbage i Tiden. Ere vi da virkelig saa fattige paa gode Danske Profaister, at man, saaledes som Tilfældet har været i Svada *), maa tage sin Tilflugt til Oversætdelser af det Tydske Den, som Friver disse Linier, er, Langt fra Svada eller theoret, pract. Anviisning til Betoningsskonsten, hvori blandt de prosaiske Stykker kun anføres Prøver af Sporon og Malling, og de øvrige af Herder, Liebeskind og Krummacher. at være Forfatterens Modstanden, tvertimod en af dem, der paaskjønner hans Fortjenester, og agter lige saa høit hans Smag og Jndsigter som hans prisværdige Nidkjerhed for det Danske Sprog og den Danske Litteraturs Hæder; men jo større Agtelse man føler for Forfatterens Fortjenester, desto mindre kan man bifalde de bestandige Sidehug til de nyere poetiske Poeter, de nophørlige Lovtaler over de saa kaldte forsvundne gyldne Tider, og da idelige Klager over Nutidens foregivne Basunblæsere. Man kan tilgive en Gienganger, at han vredes selv over den, der roser ham, blot fordi han roser flere end ham; men naar den, som ikke gaaer igjen, og lyslevende vandrer her paa Jorden, ligeledes laster den, som all tid har rost ham, fordi han synes at rose andre, som ikke fortjene det, saa maa en saadan Dadel forekomme enhver Apartisk høist underlig. Kunne de, som rose, møde en saadan Dadel, hvorledes vil det da først gaae dem, som reent ud laste, To Forbrydelser, den ene mod Politieanordningerne, den anden mod Moralloven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
(Jndsendt.) Nytaarskydningen og lavt Prangerie ere de Gjenstande, dette Stykke omhandler. At Nytaarsskydningen endnu kun faa Steder er afskaffet, derom vidner den idelige Paamindelse fra Hovedstaden, om Anordningerne derimod; thi denne Vendekaabe i Henseende til Moder og Skikke, har den ikke glemt denne Fortidens Unode, hvor meget mindre maa det da ventes i Kjøbstæderne og paa Landet? Det er i Hirschholm, dette Stykke skrives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
Jndkomne Bidrag til Dannerbærens Bedste. 100 Rdlr. Hr. Grosserer Donner Prof. Høegh-Guldberg, for Decbr. 100 A. H. Frue Admiralinde Lütken Hr. Theatercontrolleur Fabricius, Meubelhandler Sivertsen. Lysestøber Knudsen. Lieut. Sebbelow.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
Prof. Sommer Enkefrue S. Mad. D. H. L. W. . . . 100 –Hr. Marchandiser LynbyLærredshandler Nielsen Admiral Lützow, et Par Sølvstager, vog 24 1/2 Lod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
Bidrag til Dagens Historie. Den til sit Fædreland tilbagekomne Fyrste af Oranien Vilhelm 1., commanderede allerede i sit 22de Aar den Hollandske Armee, som var bleven uvirksom siden den achenske Fred, og ved at forganisere den paa ny bidrog han ikke lidet til de Allieredes Held i Sommeren 1793. Efterat han ivrigen havde modsat sig hvert Project at gjøre en Expedition mod Dunkirken og maatte bukke under foren overlegen Magt i Menin, førte han i god Orden Levningerne af sin Armee til Blocaden af Man bruge, hvormed dette Feldttog endtes. Efterat denne inge Prinds havde forenet sig den 16 April 1794 med Østerrigerne paa Forns Sletter, erobrede han Landrecies forskandsede Leir, beleirede denne Plads og indtog den, overtog Commanden overden østerrigske Armee, der var posteret ved Sam dre, og befriede Charleroi, efterat han havde tilfægtet sig en Seir ved Gosselies. Da han ikke, de Fordele uagtede hans Colonne havde tilfægtet sig, kunde forhindre Tilbagetoget fra Fleurs, gav han Østerrigerne den sidste Hielp i Slaget ved Waterlod, og drog med sine Tropper ind paa det hollandske Gebet, hvor der kort Tid derefter skede Jndfald, tildeels af at Floderne lagde til. Da han efter hans Faders, Arvestatholderens befaling havde nedlagt Commanden, indskibede han sig den 18 Jan. 1795 til Engelland og tog preussisk Tieneste som GeneralLieutenant. Han var med paa Toget til Nordholland 1799, men uden nogen Titel, der tillod ham at tage virksom Deel deri. - Den efter 7 Aars Fraværelse d. 21 Nov. f. A. til Cassel tilbagekomne
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
Churfyrste Wilhelm IX., er født den 8 Junii 1743 og kom til Regjeringen den 31 Oct. 1786. Han er altsaa nu en Olding paa henved 71 Aar. Hans Gemalinde er Wilhelmine Caroline, en Datter af Kong Frederik V. født d. 10 Julii 1745, altsaa kun 3 Aar yngre end han. Ved den Skadesløsholdelse, som de tydske Fyrster fik 1804, erholdt Hessen-Cassel over 8 Qvadratmile, hvorpaa 17000 Mennesker boe. Jndkomsterne anslog man til 60,000 Gylden. Det havde altsaa vundet 5. Qvadratmile, 11,000 Jndbyggere og 20,000 Gylden. Saae man hen til Erstatnings=Landenes Beliggenhed i Henseende til Hovedlandet, deres Frugtbarhed og en langt hensigtsmæssigere Benyttelse, saa havde Hessen-Cassel vundet 4 til 6 Gang saa meget som det havde tabt. For Revolutions krigen anslog man Fladeindholdet af Landgreven af Hessen-Cassels Lande til 157 Qvadratmile, paa hvilke der boede 457,000 Mennesker. Jndkomsterne vare 3, 160,000 Gylden. Lægges Erstatningen hertil, saa eiede Churfyrsten den Gang i den Hele 162 Qvadratmile med 468,000 Jndbyggere, og omtrent 3, 160,000 Gylden i Jndkomster. Som Landgreve blev han ved samme Leilighed udnævnt til Churfyrste. - Overanføreren for den store allierede Armee, Fyrsten af Schwarzenborg, som nyligen ved Hüningen er gaaet over Rhinen og rykket ind i Frankrige, tjente 1792, som Oberst lieutenant og Adjutant hos General Clairfat, og udmærkede sig især d. 1 Maji i Slaget ved Qvisperain, anførte i Feldttoget 1793 en Deel af Prindsen af Leburgs Avantgardt, og udmærkede sig atter i Julii mod Valenciennes, i Oct. i Osyi Estreux nær ved Landrecies, trængte frem mod Guise og indtil St. Quentin. D. 29 Maji 1794 bidrog han til at fremskynde Angrebet paa Cateau, og efter at han paa ny havde lagt den største Tapperhed og Jndsigt for Dagen d. 27 April i Affairen ved Bouchain og Cambray, fik han Maria Theresia-Ordenen paa Valpladsen. J hele Feldttoget udviste han Mod og Duelighed, og udmærkede sig fortrinlig i Slaget ved Würtzburg, og d. 16 i f. M. i Angrebet paa Dith. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
Spørgsmaal. Naar kan man vente det for adskillige Maaneder siden lovede Svar paa de Herrer Juncker & Schmidts Replik i Anledning af Afhandlingen om Klædemanufacturer, digst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
Udenlandske Efterretninger. Ved Aarets Begyndelse var Antallet af de tjenstgiørende Kongel. Danske Søeofficierer: 2 Admiraler, 1 Vice-Admiral, 12 Contre Admiraler, 8 Commandeurer, 16 Commandeur=Capitainer, 30 Capitainer, 34 Capitain-Lieutenanter, 62 Premier- Lieutenanter og 90 Second-Lieutenanter. - Ved Søe-Jndrolleringen og Lodsvæsenet: I Contre-Admiral, 8 Commandeurer, 1 Commandeur=Capitain, 4 Capitainer, 1 Capitain-Lieutenant. Søe
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
Viborg, d. 30te Dech. Af en i AarhuusAvis af Hr. Kammerherre Posenøen indført Bekjendtgjørelse seer man, et hans Søn, Lieutenant Rasenorn af det jydske Dragonregiment, blef den 6te Decbr. i en Affaire med Kosakkerne blesseret i venstre Arm og Haand. Men hans Fætter, Lieutenant Rosenørn af holsteenske Rytterregiment, et falden. - Natten til d. 14de Decbr. afbrændte i Framlev Bye, Aarhuus Stift, 3 Bøndergaarde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
Gaardmand Peder Sørensen leed isæt betydelige Tab, da hans Sølv og det meste af hans Ind- og Udboe blev et Rov for Jlden. (Vib. Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
Nye Sager til Doms i Landsoverretten samt Hof- og Stadsretten. H. og L. Eskildsen, c. S. Selboe. F. Pechule, c. O. Læger. S. Olsen, c. Schmetzer. Preben Bille Brahe, c. J. B. Eichel. Preben Bille Brahe, c. O. F. Lange. Søekrigs-Procureuren, c. Petresch. Lang og Simesen, c. J. C. Møller. Grev Schack, c. N. Christensen. Procurator Wilse, c. H. Høyers Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
Ved Auctionen d. 5 Jan. i Helsingøer, over en Deel af Ladningen af Priisskibet: de jonge Normann, indbragt ved Lieutenant Gandil, solgtes i Rbpenge N. V.; Rosiner 8 Mk. 18 s. til 7 Mk. 1s. Pundet, Vitriol 4 Mk. 18 s. til 4 Mk. 4 s., dito 3 Mk. til 2 Mk. 14 s., Allun 64 Rbd. 1 Mk. til 50 Rbdlr. 4 Mk. pr. 100 Pd., Melis, 14 Mk. til 12 Mk. 1s. Pundet, Lumpen 12 Mk. til 11 Mk. 8 s., beskadiget Toplukker 10 Mk. 6 s., Caffet 9 Mk. 5 s. til 10 Mk. Ls., Portorico Tobak 17 Mk. 4 s., Colliatur=Træe 20 Rbdlr. pr. 100 Pd., Farvetræe 22 Rbdlr. 3 Mk. pr. dito, Sirtzer, 10 Alen Stykker) 82 til 36 Rbdlr. 1 Mk. Stkr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
Kjøbenhavns Børs d. 2de Jan. Gaar solgtes her ved Auction: allerbedste Syrt, Steenkul 60 Rbmk. Td., Humle 433 Rbd. Skpd., Haysanschin 22 til 24 Rbmk. Pundet, Cassia Lignea 20 Rbmk. Pdt., Slibestene (2 a 8 Fods), 10 Rbdlr. 1 Mk. Stkt., dito 9 Rbdlr., finsk Tjære 24 til 22 Rbd. Tønden. - Specierne have i denne Uge varieret meget i Prisen. J Mandags vare de 56 a 56, i Tirsdags 52 a 63, i Onsdags 51 a 62, i Torsdags 48 og i Dag d. 3de, 26 1/4 a 46. Specieraursen hoteret 756,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
Udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
(Efter Statstidenden.) Cassel, den 22de November. Efter syv Aars Fraværelse som Curfyrst Wilhelm igaar tilbage hertil. Om Morgenen tidlig forkyndte allerede Kanonernes Torden hans Ankomst. Jndtoget skedte Kl. 1. Et stort Antal Statsmænd, Officerer, Borgere o. s. v. gik foran; derpaa fulgte mange med Blomsterkrandse festlig smykkede Piger. Folket havde spændt Hestene fra Churfyrstens Vogn, og trak den selv. Ved Siden af Vognen reed den russiske Stadcommandant Hr. Oberst v. Ratzen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Hoeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-08
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-11
Nyeste. Skilderie af Kjøbenh. 29de Ha Ellevte Aargang. No. 4. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 11 Januarii 1814. Svar til de Herrer Juncker & Smidt. i Anledning af Stykket No. 77 forrige Aar i Skilderiet.