JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-21
Det Avertissement, der findes indrykket i Følge bladet til denne Tidende No. 77, om Tuden og Skrallen paa Øen Endelave, er befundet at være et Product, af Junker Johan Schildknecht sammesteds. Neppe var det urimeligt, om man heraf sluttede, at samme Herre ogsaa maatte være Forfatter af den ældre Tudehorns Historie fra Endelave, som findes indrykket i dette Blads No. 46, hvilket jeg imidlertid ikke paasiger ham, da der er sørget for, at den rette Forfatter ei er at opdage. Men da disse Jndrykkelser, skjøndt de tildeels ere uforstaaelige, nærmest synes at tyde hen paa, at jeg eller Kone og Søn skulde have tudet og skrallet, for at haane en vis Mand ved hans Afreise fra Øen, saa erklærer jeg saadant, hvis dette skal være Meningen, for aabenbar og lav Usandhed. Jeg maa iøvrigt meddele den Oplysning: at der beroer hos mig et Horn, som blev anskaffet istedet foren Tromme, der i Krigens Tid blev røvet af Fjenden, hvilket Horn bruges som Signal i Taage og Mørke, naar nogle af Øens Beboere ere paa Havet, og ventes hjem, ligesom det er mueligt, at der ved min Gaard eller Have, er brugt en Skralle, for at bortskræmme Fugle eller sligt, men aldrig er dette skeet i en saa lav og taabelig Hensigt som den anførte. Endelave, den 15de Juni 1836. Hans Jensen, Sognefoged. Jeg finder det nødvendigt at bringe til offentlig Kundskab, at jeg ikke har hørt nogen Skrallen eller Tuden i Horn til Nogens Fornærmelse i den Tid jeg har opholdt mig paa Endelave, og at derfor den Yttring i en i Følgebladet til Aarhuus Stiftstidende No. 77. indført Annonce: "En geistlig Mands Haand kan vises for at en stærk Skrallen a. ikke kan hentydes paa mig, som ikke har havt, eller vil have det mindste med denne Skrallen, eller Skriveriet om samme at bestille. Endelave, den 28de Mai 1836. Lindhard, Sognepræst paa Endelave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-21
Følgende nye Bøger: Kortfattet tydsk Sproglære for Danske ved M. Meyer. 2 Mk. 8 s. - Det danske Fiir=Kløver af Grundtvig. 2 Mk. Til danske Medborgere, angaaende et vigtigt kirkeligt Spørgsmaal i en bevæget Tid, af P. A. Fenger. 24 s. - Nei, Vaudeville af Heiberg. - Kjøbenhavns allernyeste Veiviser, eller den nyttige, morende og satiriske Ledsager i Danmark Hovedstad. 3 Mk. - Die Lungenschwinducht heilbar, von Dr. Ramade, m. K. 1 Rbd. – Skandinavische Bibliotet, 1ser Band. 9 Mk. Faaes. Varberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-21
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
No 104. Onsdagen. den 22de Junii. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Viftsedende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
Fædrelandet. Den 14de ds. har Høiesteret afsagt Dom i en Sag imod 4 mandlige og Livindelige Arrestanter, der vare satte under Tiltale for Røveri, Tyveri m.m. Tre af dem ere blevne frifundne for Actors videre Tiltale denne Sag, 1 (Hans Nielsen) dømt til at have sit Liv forbrudt til Steile og Hjul, og de andre 2 at hensættes til Forbedringshuusarbeide i 2/3 og 2 Aar; samt alle de Anklagede at udrede Sagens Omkostninger og endeel i Dommen speciel anførte Erstatninger til vedkommende Forurettede. (Ved at anmelde denne Sag bemærker Khonsposten, at den omhandler de flere Overfald, som i sin Tid bleve begaaede deels paa Roeskilde og Holbeks Landeveie, deels i BorreveilSkov og flere Steder.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
Eieren af Gjedsørgaard, Justitsraad Friis, Deputeret for Sædegaardseiernes Valg Klasse i Lollands Falsters Stift, har ophævet Hoveriet til bemeldte Hovedgaard fra 1ste Mai 1837, imod en aarlig Godt, gjørelse af 6 Rbd. Sølv pr. Td. Hartkorn og Udkjørsel af Gjødningen fra Hovedgaarden. Dette Viderlag er saameget billigere, som Hoveriet til Gjedsørgaard er særdeles bebyrdende for Bønderne, og det hoveripligtige Hartkorn kun udgjør omtrent 160 Tdr. hvoraf Vederlaget neppe vil være tilstrækkeligt for Godseieren til derfor selv at lade Arbeidet udføre. Bønderne have ogsaa derfor Alle modtaget det dem herom gjorte Tilbud, og desangaaende oprettet en Forening Skipper Chr. Heinrich Kraft, der med sin førende Galease Mathilde af Rostock var paa Veien fra Liverpool til Lübeck, og havde passeret Dower den 3die Juni om Middagen, bemærkede den følgende Nat Klokken imellem 2 og 3 et Skib, som stod i lys Lue. Hannærmede sig det strax og sendte Styrmanden med 3 Mand i sin Baad for at bjerge Mandskabet. Dette lykkedes fuldkomment: 16 Voxne og 2 Børn bleve reddede, men da Baaden, efter flere Frem= og Tilbagefarter, atter lagde til ved det brændende Skib for at redde de Bjergedes Tøi, styrtede Ankeret, som hang for Boven af Skibet, ned i Baaden, der øieblikkelig sank, Styrmanden, som var Skipperens Broder, og en Matros druknede; de to Andre reddede sig fra Vandet og Jlden ud paa Bugsprydet. Skipper Kraft, satte strax sin store Baad ud, for at komme de Forulykkede til Hjelp; men den blev slaaet itu af Søen, og han maatte nu overlade dem til deres egen Skjebne, og seile videre. Det brændende Skib var den engelske Skonnert "Astræg, paa Reisen fra London til Hamborg med Stykgods. Den havde, som Passagerer, 10 danske Matroser ombord af Besætningen paa
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
det ved Macao overseilede Skib "Matador fra Altona, Capt. Schildknecht. 24 Timer efter Afseilingen fra London bemærkedes Jld i Skibet; da man aabnede Lugerne, for at slaae Vand i Lasten, stod Flammen op af Forlugen, og i et Øieblik var hele Skibet omspændt. - De 6 Voxne og 2 Børn, som hørte til det engelske Skib, afgav Skipper Kraft underveis, af Mangel paa Proviant, til en portugisisk Brig, der gik til Bergen. Den 11te Junii ankom Mecklenborgeren paa Helsingøers Rhed, og gjenfandt her de to Mand af sit Skibs Besætning, som han havde maattet forlade. Skipper H. Lembcke med Skonnerten "Augusta, ligeledes fra Rostock, var senere kommen til og havde taget dem ombord. (Helsingøers Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
Kiel, den 10de Junii. Justitsraad og Branddirecteur Detlef i Heide er formedelst Kassedefect &c. bleven suspenderet fra sit Embede, og Advocat Paulsen, foreløbigen ansat til Embedets Bestyrelse. (Jtzh. Av.)Der gaaer det Rygte - hedder det i samme Blad: at en Toldforvalter paa Vestkysten er bleven afsat og sat paa Vartpenge. Men det er umuligt, tilføies der: thi var han ligefrem bleven afsat, saa maatte hans Uduelighed som Embedsmand have viist sig, og i dette Tilfælde kunde man jo dog ikke ansætte ham igien, og følgelig heller ikke sætte ham paa Vartpenge. Randers. Søefolkene vare de Første som, festlig klædte, fra Master og Raaer, paa en ligefor Sønderbro henlagt Skonnert, hilsede Monarken ved hans Jndtog her i Fredags. Paa Storegade paraderede Borgervæbningen. Flere Tusinde af Omegnens Beboere, vare strømmede ind til Byen for at see deres kjære Konge. Under en Salut af 27 Kanonskud steeg Hs. Maj. af hos Amtmanden. Efter Taffelet behagede Allerhøists. at lade Sig forelægge Embedsmændenes Protocoller, tage Arsenalet i allernaadigst Øiesyn, inspicere den paa Ridebanen opmarscherede Borgervæbning, lade Sig præsentere Brandkorpset, derefter at besøge den lærde Skole &c. Om Aftenen havde der indfundet sig en talrig Skare Embedsmænd og Borgere udenfor Amtmandsgaarden, for at bringe den elskede Landsfader deres Hylding ved en Folkesang af Pastor St. St. Blicher. Under Sangen var Hs. M. med blottet Hoved traadt ud paa Altanen, og efterat Sangen var tilende, lød et tredobbelt begeistret Hurra fra den forsamlede Mængde. Derefter begyndte Jlluminationen, hvorved Raadhuset især udmærkede sig. Paa fl. Steder brændte Beegkrandse. Ogsaa Æres portene vare om Aftenen smykkede med couleurte Lamper &c. Veiret begunstigede særdeles denne Folkefest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
Hs. M. Afreise skete næste Morgen Kl. 7, hvorved Allerhøistsamme ledsagedes af Regimentets Officeerkorps, ligesom og ved Ankomsten af en Dragon-Eskorte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
Borgervæbningen havde under Monarkens Ophold i Byen nydt den Ære at afgive Vagten. (Af Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
Aarhuus. Hs. Majestæt Kongen ankom atter hertil i Gaaraftes Kl. 8 ½, under de samme Høitideligheder som ved Afreisen. Magistraten modtog Hs. Maj. ved Byens Grændse, Borgerskabet paraderede udenfor Porten, der ringedes med alle Stadens Kirkeklokker, og saluteredes med 27 Kanonskud fra Havnebatteriet; Garnisonens Officeerkorps reed foran Kongens Vogn, Gaderne som Hs. M. passerede igjennem vare bestrøede med Grønt og Blomster, og ved Indkjørselen til Kongens Gaard blev Allerhøistsamme modtaget af Stadens civile Embedsmænd og Honoratiores. Om Aftenen var hele Byen illumineret. J Morges Kl. 8. afreiste Hs. Majestæt herfra igien, under de samme Æresbeviisninger. Allerhøistsamme agter at overnatte i Horsens, og i Morgen tidlig begive Sig til Weile, for derved Byen at mønstre det Fyenske JnfanterieRegiment. Samme Dags Eftermiddag vil Hs. Majestæt begive Sig ombord paa det kgl. Dampskib Kiel, og dermed afgaae tilbage til Hovedstaden. - Gud ledsage Ham,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
Bekjendtgjørelser. Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter Handskemager Ove Poulsen Sybrandt, foretages Auction over det bemeldte Boe tilhørende Sted No. 464 paa Fiskergade, saaledes: 1ste Auction Mandagen den 27de Juni 1836, 4de Juli – 2den 11te Juli – 3die førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men 3die Auction i Eiendommen, der er bestaaende af 3 Fag Huus til Gaden, et Halvtag, Gaards= og Haveplads med fælleds Brønd. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, d. 20 Juni 1836. Nielsen, const. Auctionsdireteur. Paquetten. mellem Aarhuus og Kjøbenhavn, som, efter sin Bestemmelse afgaaer fra Aarhuus Torsdagen den 23de og fra Kjøbenhavn Onsdagen den 29de Juni, vil, formedelst Forandring i Dagvognenes Gang afgaae fra næste Maaneds Begyndelse fra Aarhuus Mandagen den 4de Juli Kl. 10 Aften, og fra Kjøbenhavn Tirsdagen den 12te Juli Kl. 10 Formiddag, og saaledes indtil videre regelmæssig fortsætte sin Fart hveranden Mandag fra Aarhuus og hveranden Tirsdag fra Kjøbenhavn, medtagende Passagerer, Heste, Vogne, Qvæg og Stykgods. For Passagerer er en rummelig, luftig og bekvem indrettet Kabytte med Sidevinduer, 8 Køier og 2de Kamre. For Heste og Qvæg ere særskildte Jndretninger i Lasten saa de kan fodres og vandes ombord. - Sendingsgods modtages og opbevares i Fartøiets Fraværelse paa Paquettens Pakhuse i Kjøbenhavn og Aarhuus omkostningsfrit, og Assurance paa Kreature og Gods kan, ved Jndskrivningen, tegnes paa Paquetcontoirerne i Kjøbenhavn og Aarhuus for gangbar Præmie, som fortiden er 1/2 pCt., ligeledes uden videre Omkostninger. Bört-Fart, imellem Aarhuus og Kjöbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
De hidtil paa Kjøbenhavn farende fire Jagter afgaae for Fremtiden regelmæssig saaledes, at der hver Onsdag Aften afgaaer et Fartøi fra Aarhuus til Kjøbenhavn, og ligeledes hver Tirsdag Aften et Fartøi fra Kjøbenhavn til Aarhuus. Fragten er betydeligt nedsat, og vil erfares ombord eller hos Undertegnede. - Gods kan til enhver Tid modtages, da der altid er Skib tilstæde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
Ved den hurtige Samfærsel, der ved disse fire Jagter vil kunne tilveiebringes, tør vi haabe at tilfredsstille Enhvers Ønsker, og anbefale saaledes denne Bort Fart til det Almindeliges Velvillie. Aarhuus, den 9de Juni 1836. N. Malling. J. F. W. Røse. Chr. Bang. C. L. Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
Skibsleilighed. Skipper H. Tanggaard med Bort-Jagten Adonis bliver bestemt seilfærdig til Kjøbenhavn Onsdagen den 29de Juni, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
Skiveskydning. afholdes med vedkommende Øvrigheds Tilladelse i Ebeltoft Tirsdagen den 28de Juni, Formiddag Kl. 9, over 6 Stkr. Sølvgevinster af circa 50 Rbdlrs Værdie; der skydes paa Point, med glatte Bøsser paa 80 Alens og med Jagtrifler paa 130 Alens Distance. De ærede Herrer, inden, og udenbyes, der ønsker at deeltage, indbydes herved. H. Hiernøe, Guld- og Sølvarbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
Undertegnede, der i Hr. Ølbrygger Larsens Gaard paa Søndergade har etableret en til Urtekran handelen i Særdeleshed velassorteret Boutique, forsynet med alle til denne Handel henhørende friske og gode Vare til de mueligst billigste Priser, tillader sig herved paa det bedste anbefalet, med den Forsikring at mine Bestræbelser stedse skal være at tilfredsstille Enhvers billige Fordringer, der godshedsfuld vil skjænke mig deres Tiltroe og beære mig med sin Handel. Horsens, den 15de Juni 1836. B. Chr. Meyer, Kjøbmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
At jeg Undertegnede har etableret mig her i Byen som Skræddermester undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for de Ærede som vil forunde mig deres Arbeide. Reel Behandling og hurtig Expedition skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. - Aarhuus, den 20 Juni 1836. H. Ræstrup. boende hos Slagter Ziegler paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
Den Leilighed i den øverste Etage af min eiende Gaard paa Klostergaden Nr. 815, som i nogle Aar har været beboet af Frue Majorinde Briand de Creveceur, er til næstkommende Michaeli Flyttetid at erholde tilleie. - Aarhuus, den 21de Juni 1836. Røgind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
Et ungt Menneske af skikkelige Forældre og moralsk god Caracteer, gode Fattevner, Lyst og Stadighed, kan blive antagen i Uhrmager=Lære. Den Søgende anvises fra Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-22
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-24
No 105. den 24de Junii. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus Kifts-ctende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-24
Nyheder fra Udlandet. Porten havde endnu ikke den 25de Mai givet efter for den engelske Ambassadeurs Paastand og flere høie Embedsmænds Afsættelse, hvilket dog enten maa skee, eller Lord Ponsonby forlade sin Post, da han var gaaet for vidt til at kunne med Ære trække sig tilbage. Den ulykkelige Engellænder som har givet Anledning til Striden, ligger saa dødelig syg, som Følge af de lidte Mishandlinger, at man tvivler omhans Liv. Jmidlertid har Lord Ponsonby ophævet af directe Forbindelse med Porten, og tilbageviist flere skriftlige Communicationer fra Reis-Effendi. Alle Britter i Constantinopel vare i den største Bestyrtelse. Det trækkes i Langdrag med Silistrias Rømning Garnisonen er tvertimod nylig bleven forøget med 20,000 Md. russiske Tropper. Man synes i Constantinopel ikke at bryde sig noget om den engelsk franske Flaades Bevægelser. Sultanen har sendt den russiske Udenlandsminister Grev Resselrode en Ordensdecoration i Brillanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-24
Beyen i Tunis har faaet Tilsagn om Frankrigs Beskyttelse mod de russisk- ottomanniske Jntriguer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-24
(Som bekjendt hedder det jo, at den nylig udløbne tyrkiske Flaade er bestemt til Tunis.) J Algier var bleven arresteret endeel af de anseeteste Maurer paa Grund af et opdaget Complot mod de Franske. Araberne samle sig i store Masser, og have efter al Tilsyneladende i Sinde at angribe den franske Leir ved Tafna, som nu har faaet betydelig Forstærkning og Tilførsel fra Søsiden af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-24
J Wien synes man at abne en vigtig Tingenes Vending i Spanien, og i denne Forudsætning er afsendt Kourerer til Paris, London og Berlin, for at træffe Aftale om muligt mødende Tilfælde. Jfølge Breve fra Toulon af 9de ds. var Dampskibet Sphini største Til afgaaet til den italienske Kyst for, som det hedte, at observere en karlistisk Expedition. Dampskibet Styr var samme Aften afgaaet til en anden ubekjendt Bestemmelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-24
J Spanien gaaer det skrækkeligt til. "Skibet omtumles nu uden Roer - hedder det i en engelsk Avis: paa de oprørte Bølger, og Gud veed, hvor det vil lande i de rundtom rasende Elementers Kamp." Ved Cordovas Tilbagetog er den brittiske Legion, som meldt, udsat for Carlisternes forenede Angreb, og de benytte sig af Leiligheden, man slaaes næsten hver Dag, og der gives ingen Pardon paa nogen af Siderne. Sex Engellændere og 3 Chapelgorris, som vare faldne levende i Carlisternes Hænder, bleve nogne smeddede i Jern ringe, hvorpaa man beskjød dem med Kugler i Underlivet indtil de døde. Ved Banom i Arragonien have Christinerne lidt et betydeligt og som det tillige hedder skjændigt Nederlag, da Carlisterne paa deres sædvanlige Bøddelviis havde ihielskudt 43 fangne Officerer. Et heelt Compagnie havde maattet springe over Klingen. Det hed i Madrid, at de tre arragoniske Provindser have under Minas Anførsel forlangt det Jsturizske Ministeriums Afsættelse. Dronning-Regentinden vil selv følge med Cordova for at mønstre sin Armee førend den indlader sig paa et Hovedslag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-24
I Paris træffes store Politieforanstaltninger til den forestaaende Julifest. Hertugen af Orleans skal ogsaa være kommet for sildig med sit Frierie hos den østerrigske Prindsesse Therese, thi nu er hun bleven forlovet med Kongen af Neapel, som var kommen til Wien i største Jil. Rossini er afreist med Hr. v. Rothschild til Bryllupet i Frankfurt, hvortil han har komponeret en Festmusik, som han selv vil dirigere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-24
Fædrelandet. Rhvn, den 21de Junii. Hs. Excell. GeheimeStatsminister Grev Otto Joachim v. Moltke er (B. Av.) den 17de de indtruffen til Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-24
Ved den chirurgiske Exammen have dennegang Følgende erholdt 1ste Caracteer med Føie: N. C. Carøe, M. Haar, Drachmann og C. Holm; og 1ste Caracteer: M. C. Lanng, J. Abraham, Bonnichsen, J. Hansen, Helweg, F. Lund, J. Møller, Saxtorph og Seidenschuur. Fire fik anden Caracteer med Fortrin, Fire(Kp.) anden Caracteer, og Een neppe anden. Kildetiden aabnedes i Torsdags, og Dyrehaven var den første Søndag uagtet det ugunstige Vei talrig besøgt. Skjøndt Antallet af lukkede Fjæleboder, i Aar er ualmindeligt ringe, mangler dog Bakken ingenlunde Præstationer af de frie Kunster, især findes der en Mængde af syngende, jodlende og spillende Virtuoser og Virtuosinder. Hver af de tre Conditortelte har saaledes sit musikalske Selskab. Det meest søgte er Hr. Monigattis, hvor 3 Sangere og en Sangerinde. fra Polen synge og jodle med megen Færdighed. (Kp. Handelen paa det Kaalundborgske Uldmarked, gik saa rask, at næsten Alt blev solgt den første Markedsdag. De fleste Partier vare fra Sjælland, 15000 Pd. fra Grev Lerche; dog ogsaa et Partie paa 4000 Pd. fra Fyen. Et Partie paa 784 Pd. udmærket reent vasket Uld gik endog til 7 Mk. 2 s. Pd. Det tilhørte Propr. Møller til Overberg. Den simplere Uld solgtes fra 2 Mk. 12 s. til 3 Mk. 8 s. Grev Lerches til 1 Rbd. 8 s. Pd. Resultatet af dette Marked kan saaledes siges at være faldet fordeelagtigt ud kun var det Skade, at aldeles ingen Uld kom fra Jylland, hvilket man ogsaa har forudseet. Den eneste Maade at trække den jydske Uldhandel til Sjælland, bliver unægtelig, at man ansøger og i Markedsdagene at faae Udførselstolden godtgjort eller fri. Som det nu er, forbliver den jydske Uldhandel aldeles i nogle faa jydske Kjøbmænds Hænder og disses Monopol. (Kp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-24
Toldinspectionen her i Staden er i Bladet Fædrelandet bleven beskyldt for, at den ikke tilbørligt, paaseer Tolds Erlæggelse af fremmede Kornvare som indføres til Forbrug. Vi begribe ikke - hedder det deri, hvorledes det kan være saa vanskeligt for Toldvæsenet at vaage over, at Tolden bliver rigtig betalt, og vi skulde næsten troe, at man ansaae det gavnligt for Landet, om denne Afgift omgaaes, thi at skjælne østersøisk Rug fra dansk er i de allerfleste Tilfælde saa let, at kun Den der ikke vil see, ikke kan see Forskjellen. Den Lemfældighed der nu vises fra Toldvæsenets Side er meget skadelig for Landet, i det Forbruget af østersøisk for en stor Deel ufortoldet Korn har trykket Prisen paa dansk Korn til Skade for Landmanden. Ogsaa i financiel Henseende kan Toldvæsenet ved denne utidige Lemfældighed ikke forsvare at unddrage Staten en betydelig Jndtægt. Vil man blot eftersee, om det virkelig er den paa Creditoplag tagne østersøiske Rug der udføres, og vil man med passende Strenghed undersøge Creditoplaget, saa tvivle vi ikke om, at Staten i Løbet af denne Sommer vil faae en ikke ubetydelig Jndtægt af fremmed Rug, hvoraf der sikkert, inden den nye Høst kommer ind, vil blive forbrugt i Khvn, over 20,000 Tønder."(Told-Jnspectionens Erklæring herpaa skal følge.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-24
Det Müllerske danske Skuespillerselskab har givet 10 Forestillinger i Gothenborg, alle med overordentlig bifald. De sluttedes den 10de dennes med Elverhøi, efter hvilket Stykke Hr. Müller og hele Selskabet fremkaldtes. Selskabet er nu reist til Halmstad, hvorfra det vil begive sig til Helsingborg, for der at give Forestillinger i Brøndtiden og under Væddelø(Kp.) bene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-24
Professor Heiberg og Frue ville opholde sig c. 3 Maaneder i Paris. Digteren H. Hertz redigerer Flyveposten saalænge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-24
J Adressavisen for i Gaar læstes følgende Opfordring: "Da det af endeel Herrer her i Staden er vedtaget, et for Fremtiden at tage Hatten af ved Møde paa Gaden, især for Helbredets Skyld, men blot gjøre Salut med Haanden til Hatten, saa anmodes Publikum om at deeltage i samme." Fra Pressen er udkommet: "Skomagerne Ziel feldt og R. Jørgensen, fremstillede for Publikums Domstol af J. Hansen, Skomagermester, Fra Sjælland. Den 17de Juni udbrød paa den bekjendte, Sorøe=Akademie tilhørende Hovedgaard Mørup, en frygtelig Jldløs, efter Sigende foranlediget derved, at et Tyende havde kastet gloende Aske paa Møddingen. Fra denne opsteg Jlden, og hvis Hjelp øieblikkeligt havde været tilrede, vilde rimeligviis den Ulykke, som paafulgte, være bleven forebygget. Det var just i Middagsstunden, og Folkene sov. Snart havde Jlden greben fat i Bygningens Tagskjæg, og nu fortsatte den, under en halv Storm, sit ødelæggende Værk, indtil den, al tililende Hjelp uagtet, havde lagt samtlige Hovedgaardens meget betydelige og kostbare Udbygninger i Aske. Kun med Møie lykkedes det, at frelse Vaaningshuset, hvis Gavle Jlden allerede havde angrebet. Forpagteren Hr. v. Bülow har lidt betydelige Tab; men især beklager man den forhenværende Assistent ved det mørup ske Agerdyrkningsinstitut, Hr. Gram. Han var, paa hiin ulykkelige Dag, bortreist med sin Familie; den heftige Vind førte strax Jlden paa den lille Bolig, som Akademiet, indtil videre, havde indrømmet ham, saa at Jngen kunde komme til at slukke, og Alt hvad han eiede, blev et Bytte for Luerne. Den værdige Sognepræst, Hr. Amtsprovst Flemmer, vil aabne en Collect for den ligesaa agtværdige som ulykkelige Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-24
Fra Odense meldes: J Dag (21de Juni) Formiddags ankom det fyenske Dragon-Regiment fra Maneuvren ved Aarhuus. Saavidt vides, er det hele Mandskab ved godt Helbred og Jngen kommen til Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-06-24
J Aalborg havde Hs. Majestæt i Søndags bivaanet Høimessegudstjenesten i Budolphi Kirke, hvor Hs. H. Biskoppen prædikede. Aftenen iforveien havde hele Byen været illumineret. Søndag Eftermiddag var holdt Revne over Regimentet. Ved Ankomsten til Exerceerpladsen, hvis Indgang var prydet med en saare smagfuld Æreport, hilsedes Monarken af 27 Kanonskud, ligesom og da Han forlod den. Mandag Formiddag anvendte Hs. Maj. til at eftersee Byens offentlige Indretninger, Embedsmændenes Protocoller, o. s. v. Samme Dag havde Hs. M. den Naade at bivaane et festligt Maaltid i Kredsen af sine Embedsmænd og Borgere paa Compagniehuset. Af Borgemesteren Justitsr. Schmidt udbragtes Togster for Hs. M. Kongen, Hs. M. Dronningen og den oldenborgske Kongestamme. Den første Skaal indledtes af en Sang, som var forfattet af Pastor St. St. Blicher. Efter dette festlige Maaltid, hvor den gladeste Stemning udtalte sig, behagede Hs. M. at tage Anlæggene udenfor Byen i Øiesyn. J Frederiksminde, hvormange Tusinde af Byens og Omegnens Beboere havde grupperet sig, serveredes Thee for Kongen og hans Følge. En Sang blev imidlertid afsjunget i tusindstemmigt Chor. Jllumination om Aftenen endte Dagens festlige Glæde. Tirsdag Morgen Kl. 6 afreiste Hs. M. fra Aalborg. (Uddr. af Aalb. Av.)