Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-25
Jeg opfordrer hver upartisk Læser til at erklære, om han kan være af Mening med Dem, at man meget betydeligen feiler, naar man anseer det foret uheldigt Forsøg, at der til et Skovanlæg valgtes en Jordbund, der, fordi samme har fra Overfladen til en Alens Dybde Al til Underlag, er af den uheldigste Beskaffenhed for Træavl, imedens utallige Jordstykker baade af den fortrinligste indre og ydere Beskaffenhed for Skovkultur laae fra den ene Ende af Landet til den anden, og, som jeg sagde, ventede og ventede forgjeves paa Planterens Haand – at der 2) efter et Misgreb gjordes et andet end misligere, valgtes en Træart til Anlæggene, der formedelst sine dybtløbende Rødder mindst fordrager Alen - og at der endeligen 3) uagtet de øiensynligste Følger af disse Misgreb, den blotte Penge- og Arbeidsspilde, dog fortsattes over 20 Aar paa den engang betraadte Vei. *) Ja jeg opfordrer fremdeles Læseren til 1) Og ei nok, at man her fortsatte, hvad der saa feil fuldt var begyndt, men man begyndte endog efter en Deel Aars saa uheldige Erfaring, under samme Omstændigheder, efter samme Methode, og altsaa og med samme Udfald, uden videre Anlæggene paa Randbøl og Norup Heder. at dømme, om man, efter alt dette, har synderlig Grund til at vente, at de senere Efterplantninger og nyere Anlæg med mere fladrodede Træer, hvis de endog, hvad der dog er meget uvist, lykkedes til temmelig Fuldkommenhed paa de Steder, hvor Alen er noget dybere nede, vilde nogensinde kunne erstatte alle hine 20 Aars spildte Bekostninger, saavelsom Alt, hvad der fremdeles vil mislykkes paa de Steder, hvor Alen er øverligere. Jeg yttrede i Nr. 75 af dette Blad, at om end Gran nen og lignende Træer vilde med deres Rødder løbende hen ovenad Alen kunde mod Formodning paa den fladere Alhede naae nogen Fuldkommenhed, maatte de dog med et saa fladt Rodfæste i en derhos løs og let Grund være udsatte for at blive et Rov for den første Storm fremfor Træer paa Siden af de af mig til Plantning foreslaaede Bakker med de imellem samme indsluttede Dale og Fordybninger. Naar D. V. derimod vil have Terrænet, hvorpaa bemeldte Plantasier ere anbragte, ansete for Bakker og Dale, og beraaber Dem paa, at selve Benævnelserne antyde det, gjælder det kuns om en Deel af samme, men ikke i Almindelighed, at det er noget bakket. Saaledes er jo f. Ex. den hele nyeste store Plantasie fra 1824 paa, jeg troer, 339 Tdr. Land en aldeles Flade. Naar man ved Plantasierne nævner enkelte Steder Bakker og Dale, er det med Hensyn til den øvrige flade Hede, ligesom man igjen i det Øvrige af Landet kalder de høieste Bakker, i Sammenligning med de mindre, høie Bjerge. Herfra Navnene Himmelbjerg, Busbjerg, Jynbjerg o. s. v. De vil, at der i Stendalgaards Plantasie skal findes Granner tjenlige til Bjælker. Her maatte været angivet til hvad Slags Bjælker, eller bedre, Træernes Omkreds maatte været angivet, at det kunde skjønnes, om D. V. har feilet, eller jeg og Andre, der i de enkelte bedst fremgroede 40 Aar gamle Granner endnu neppe finde en taalelig Sparre(Spændetræ) til et godt Bondehuus, imedens de første Granner, jeg plantede, der kuns ere 3 Aar ældre, og staae i Middeljord, holde ved Roden 2 1/2 3 Alen i Omkreds, og der af enkelte Fyr, Aar yngre end bemeldte Alhedens Granner, lod sig efter Udmaaling sauge, Fjæl af 5 Alens Længde og 9 Tommers Bredde. At de omhandlede Skovanlæg paa Alheden ikke ville lykkes i den Grad, at de kunne tilbagebetale de paa dem medgaaede og medgaaende Bekostninger, er den almindelige Mening. Paa en aldeles indlysende Maade at bevise det Modsatte, skulde endog det Modsatte imod Forventning vorde Tilfældet, vilde nok for Øieblikket falde vanskeligt. Jeg troer, som jeg sidst yttrede, at Tiden vil heri, som i saa Meget, blive den bedste Læremester. Jeg anførde sammegang en 1794 gjort Beregning, ifølge hvilken 500 Tdr. Land paa Alheden, anvendte til Skovplantning, skulde i 80 Aar indbringe Statskassen, 180,000 Rdlr. D. C. Hvad om jeg herimod gjorde en Beregning blot over hvad de af mig frembragte Træplanter maae i et lige Tidsrum kunne kaste af sig, for derved at oplyse, hvilke ganske andre Fordele de paa fornævnte 3 Heders Skovanlæg anvendte Bekostninger maatte kunne have bragt Staten, hvis de vare blevne anbragte til Træplantnings Fremme Landet over. Man tillade mig her at fremsætte en saadan Beregning: J de sidste 34 Aar har jeg deels uddeelt deels til Uddeling staaende ved 30,000 Frugttræplanter.