Viborger Samler, 1791-09-12
Bekiendtgiørelse. At den Kongelige allernaadigst ergangne Forordning af 17 1 April 1782, ved at nævne Blodgang og Sprinkler, til Exempler paa de Sygdomme, til hvis hastige Standsning og Udryddelse den sigter, tillige haver meent alle andre hidsige og om sig gribende Sygdomme, derom tvivler vel ingen Sag kyndig; men at det er nødvendig, at denne Forordningens væsentlige Meening bliver almindelig bekiendt, og derved almeennyttige re, derom troer jeg mig overbeviist, og dertil troer jeg mig efter min allerunderdanigste Embeds Pligt forbunden. Det tillades mig da herved at forklare, at til de forlige, befrygtende, smittende Sygdomme, hvortil den forberørte allernaadigste Forordning sigter, hører ei allene de ovenbenævnte; men enhver hidsig med Hud Udslet fulgt Feber, det være sig enten Sprinker, Scharlagen, Nelde, Frisel eller andet Hud Udslet, nok naar den med dette eller hiint Hud, U slet fulgte Feber er hidsig, besmittende og angriber flere Personer i eet Huus eller flere Familier i een Bye, enten saa Sygdommen først viser sig med Træghed og tyngende Trykken i alle Lemmer, eller med besynderlig smertende Trykken og Tyngde over Lenderne, med trykkende og smertende Tyngde i Hiertekulen eller MellemGulvet, fulgt enten af en haard rød eller haard bruun, sort grøn eller grøn, auul ureen Tunge, med eller uden kiendelig Ækkel og Brækning, med afvexlende ildelugtende Stoelgang, eller og med Forstoppelse og smertende Rivninger i Underlivet, med Undertrykkelse af Uinens Afgang, eller og med alt for overflødig vandagtig eller meikagtig Urins Afgang, med stærkere eller ringere brændende Hede i hele Legemet, besynderlig med smertende og brændende Pine over begge Øinene, fulgt enten af Træghed og mattende urorig men vedvarende Søvn, eller og af stivstaaende næsten ubevægelige Øine og en martrende Søvnløshed med Raserie, med eller uden Hud Udslet, eller kiendelige røde, rødblaa, blaa, eller blaasorte, gule, guulbrune, eller guulgrønne Pletter paa Huden, ja ikke sielden Halsens og Mundens indre Deeles Opsvolding, Lamhed i disse Deele eller en almindelig rosenartig Betændelse og koldbrandige Pletter i samme med Øreknuder, Axelknuder, Lyskeknuder, og ellers andre metastatiske Hævelser og Bylder, paa forskiellige andre Legems Deele, med eller uden almindelig eller ensidig Døvhed, med eller uden fuldkommen Blindhed, eller og med et taget og mørk Syn, foruden mange flere og ei saa almindelige Tilfælde, som for Rummets Skyld forbiegaaes. Der forstaaer sig selv, at ikke den heele Samling af Tilfælde kan søges ved enhver hidsig og om sig gribende Sygdom, ligesom man let indseer, at sammenflydende og ondarte Smaakopper, saavelsom ondartede og ofte dræbende Messlinger (omendskiønt de almindeligst ansees som nødvendige Onder) hører med til de Sygdomme, hvortil den meerbemeldte allernaadigste Forordning sigter. Viborg den 5te Septbr. 1791. H. Jeilitz, Districts Chirurgus. Cytimus 4 Rdlr., Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at eftersom Herredsfoged Anders Kier af HeedeMølle i Aarhuus Stift, udi Vort Land Nørre-Jylland, paa Borgemester Niels Rohde, samt Kiøbmændene Andreas Kaarsberg og Ole Sanne i Vor Kiøbstæd Aarhuus, som endnu levende Directeurer for een i bemeldte Aarhuus udi Aaret 1782 oprettet men siden efter igien ophævet Vestindiske Handels Selskab, deres Vegne, for Os allerunderdanigst haver andrager, at, efterat dette Selskab var bleven complet, bleve afg. Amtsforvalter Jens Thygesen fornævnte Borgemester Rohde og Kiøbmand Kaarsberg, samt Kiøbmand Niels Kieldrup valgte som Directeurer for samme og fornævnte afg. Amtsforvalter Thygesen tillige efter Selskabets fleste Stemmer udnævnt og antaget som Bogholder og Regnskabsfører, men da bemeldte Niels Kieldrup nogen Tid efter udgik af Selskabet, og Directionen, blev ovennævte Kiøbmand Ole Sanne efter Jnteressenternes fleste Stemmer igien udnævnt i hans Sted; Selskabet blev vel nogen Tid derefter ophævet formedelst mislykket Handel og tilstødt Søe-Skade, samt anden Tab, men imidlertid skal Amtsforvalteren som Bogholder have staaet for Regnskabet i det heele, og da han nu ved Døden er afgangen, skal de øvrige i Live værende Directeurer til deres og Jnteressentskabets Sikkerhed, have seet sig beføiede til, af de i den Afdødes Boe allernaadigst bevilgede Skifte=Commissarier Os elskelige Kammerraad og Byefoged Niels Erich Behr i Vor Kiøbstæd Greenaae, og nu afdøde Mynsterskriver Jens Linaae i Aarhuus, at fordre saadan Rigtighed, hvorved de kunde være befriede for det Ansvar, der maatte hvile paa dette Sterbboe, som de formene eene bør være ansvarlig for Regnskabet og Bogholdningerne deraf, siden den Afdøde allene har havt Kassen under Hænder; hvilken Rigtighed de dog ikke af Skifte-Commissarierne skal have kundet erholde; da ville Vi i Anledning af fornævnte Herredsfoged Kiers, paa forbemelte 3de Directeurers Vegne, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at disse ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel maa udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Jydske Efterretninger og den Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden, indkalde de Jnteressentere af bemeldte Handels Selskab og deres Arvinger, som i Anledning af samme Selskab maatte have noget at fordre i fornævnte afg. Amtsforvalter Thygesens Sterb boe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhøret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 8de Julii 1791. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongl. Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Borgmester Rohde af Aarhuus med flere endnu levende Directeurer for det sammesteds forhen værende men nu ophævede Vestindiske Handels Selskab, Bevilling, at Commissarierne i afg. Amtsforvalter Thygesens Sterbboe maae ved Proclama i Aviserne indkalde de Jnteressentere af bemeldte Selskab og deres Arvinger, som maatte have noget at fordre efter fornævnte Thygesen, for saavidt han ved bemeldte Selskab har været Bogholder og Regnskabsfører. Allerunderdanigst læst paa Aarhuus Raadstue Mandagen den 25de Julii 1791. Rohde. Risom. Hasselbalch. Samme Tid protocolleret for 433 af Risom. Lige allerunderdanigst læst inden Aarhuus Byetings Ret, Torsdagen den 28 Julii 1791. testerer N. Hviid. Og protocolleret af Risom. Allerunderdanigst læst og fremlagt i Skifte=Commissionen i Aarhuus den 10 Aug. 1791. test. Behr. Risom. Den betydelige Afgang af 3292 Rdlr. 3 Mrk. 3 s., som salig Provstinde Brasches Stervboe i Dybe Sogn, maatte lide udi sin Fordring i afg. Cancellieraad LillelundsOpbudsboe paa Øeland, vil foraarsage at velbemeldte sal. Provstinde Brasches sidste Villie ikke kan blive opfyldt, saaledes at de derudi benævnte kan vente at nyde det, hun ellers havde tiltænkt dem; dette uagtet, har dog Executores Testamenti ikke villet undlade herved at indkalde de af hende benævnte Personer, nemlig: 1) Hendes Søster Jomfrue Maren Laursdatter Kiær i Søndergaard i Dybe Sogn med Curator S. T. Hr. Provst Lund i Ferring Præstegaard. 2) Christen Snedker i Heltborg i Thye paa sine 4re Børns Vegne, navnlig: Giertrud Maria, Anne Magrethe, Ellen Kirstine og Anders Riber, 3) Forrige Sognepræst til Thiim og Madum Meenigheder afg. Hr. Severin Brasches Datter Elisabeth Brasch med Formynder. 4) Sr. Knud Friis Sognedegn til Faltring, og Trans paa sin Søns Jørgen Christians Vegne. 5) Afg. Degn i Dybe Hans Friises Enke Birgithe Johansdatter med Laugværge. 6) Afg. Poul Broes Enke med Laugværge i Stoch broe i Dybe Sogn paa sine 2de Børn Niels Poulsen og Bodil Jensdatter deres Vegne, 7) Peder Weie i Dybe paa sine 2de Søstre Ellen Pedersdotter og Kirsten Pedersdotter deres Vegne. 8) Thomas Piilgaard ibid, paa sin Søn Christen Thomsens Vegne. 9) Maren Pedersdatter Heerup i Niels Slettes Huus i Dybe Sogn. 10) Sognepræsten i Dybe, S. T. Hr. Jesper Schouboe paa Dybe-Sogns Fattiges Vegne. 11) Fæsteren af Søndergaard i Dybe Sogn Peder Jensen. 12) Else Kirstine Møller i Lemvig. 13) Jomfrue Lene Magrethe Brønsdorph i Søndergaard i Dybe Sogn, med Formynder; og 14) Tienestepigen Jnger Marie, som var i Stervboet, da salig Provstinden døde, med Formynder at møde eller møde lade ved en Skifte-Samling, som holdes paa Nørre-Winkel Torsdagen den 20 Octobr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, om de finder fornøden at blive underrettede og forestaaendes Rigtighed og den deraf flydende Boets Slutning. Nørre-Winkel ved Lemvig og Holstebroe d. 26 Aug. 1791. Søren Hasle, Andreas Grøn, Cancellieraad. Oberrets Procurator. Opbudsboes Gaarde. Hr. Peder Wellejuses. og Eiendomme i Horsens, nemlig: d) Hans Gaard, beliggende paa Byens søndre Gade ved Raadhuuset, grændsende fra Gaden lige til den giennem Byen gaaende Canal med en smuk Hauge og Udsigt til Stranden og omliggende Skove og Enge. Samme Gaard bestaaer af 91 Fag Huus, hvoraf de 15 Fag til Gaden bestaaer af Grundmuur to Etager høi, og under samme 2de geveldte Kieldere; de øvrige Bygninger ere Muur og Bindingsværk, vel indrettet for en Handlende. Men tillige er Gaarden beqvem for et Herskab til Beboelse, som beliggende paa Byens smukkeste og reelleste Gade og for faa Aar siden af Nye opbygt. 13 Boeder eller Leievaaninger i den saakaldede ProusteGyd. c) Et Pakhuus fra sidstmeldte Boeder lige til Canalen, som bestaaer af 16 Fag. Et dito Pakhuus i det saakaldede Vandborg, grændsende med søndre Ende til Aaen og bestaaer af 11 Fag. 4re Leie-Vaaninger ved sidstmeldte Pakhuus med Hauge til Aaen for de 2de Vaaninger. f) En Gaard grændsende til sidstmeldte Leie-Vaaninger med 6 Fag til Gaden, og 4re Fag Huus i Gaarden med Hauge og Gaards Rum. 3de Leie-Vaaninger vesten for Kiøbmand Monbergs Pakhuus med indhægnede Pladser indtil Raadstue Haugen.