Berlingske Tidende, 1769-07-01
S. D. Ved sidstl. Rigsdag har Capitain Winblad opgivet adskillige af ham forfattede Tegninger, til at opføre Steen= og Træhuse paa Landet med større Beqvemmelighed og mindre Omkostninger, end hidindtil er skeet, hvilke Tegninger han nu videre har forbedret og forøget, med Forbindelse, at, dersom de vunde Rigets Stænders bifald, og han blev sikker paa saa stor Afsætning, som kunne svare til hans Omkostninger og Møye, da ville han giøre dem almindelig bekiendte ved at lade dem stikke i Kobber og trykke, tilligemed Beskrivelse derover. - Rigets Stænder, hvilke noksom ere vidende om, hvorledes Almuen i de fleste Provincer, deels af Forfædrenes Sædvaner, og deels i Mangel af Kundskab, betiener sig af en Bygnings=Maade som en kostbar, uvaragtig og ødende for Skovene, have herved troet det at være værdigt til deres Omsorg, at Landmanden ikke efterdags maa savne Kundskab om den Maade, paa hvilken han med større Beqvemmelighed og mindre Omkostning kan sine Bygninger opføre. - Saasom da Rigets Stænder, til at opnaae dette Maal, have intet haft at erindre ved ovenmeldte af Capitain Winblad opgivne Tegninger, helst efterdi de meget mere bære Vidne om deres Forfatters Duelighed og Møye; hvorfor de og have anseet det at ville vorde nyttigt for mange, naar de giortes almindelige ved Kobberstik og Tryk, tilligemed Beskrivelse derover; altsaa have Rigets Stænder i Underd. anholdet hos Hs. K. M. At saavel de samtlige Landshøvdinger, som Præsteskabet i Riget, maa bekomme naadig befaling, at de ved tienlige Forestillinger søge at formaa Jndbyggerne i Provincerne til at prænummerere paa ovenmeldte Tegninger, hvorved disse kunne spredes om iblant Folk, og mange opmuntres til at bruge og følge dem ved forefaldende Behøvende. S. D. Hos Rigets Stænder har det Betænkende været under Overveielse, som deres Secrete Utskot under 20de Septbr. sidstl. har opgivet, angaaende hvorledes Rigets Myndt og Pengevæsen, som staaer i saa nær Sammenhæng, og Forbindelse med Bancoværket, maatte en gang kunne sættes i en saa naturlig og ordentlig Skik, som Nødvendigheden udfordrer, i Henseende til dets Jndflydelse paa Rigets Financer og Handel med andre Lande, samt paa alle dets indvortes Handteringer og Næringer. - Det er ikke uden Bekymring, at Secrete Utskottet har maattet erfare, at alle de Forfatninger, som til at hielpe og forbedre denne Deel af Finance-Systemmet kunne vedtages, blive deels unyttige og deels utilstrækkelige, saafremt ikke den høye, over Lov og Anstændighed opdrevne Vexel=Cours røddes af Veyen, eller i det mindste med saa kraftige Bommer indskrænkes, at den aldrig meere maa have Magt til at rase saa ubændig, som i de seenere Aaringer, da den har været opdrevet til 108 hver Rigsdaler, og saaledes hele 18 Daler Kobbermt. over al pari, eller den egentlige Værdie. - Det har ikke kunnet andet, end smerte Sceret Utskottet, at en saa ubillig opdrevet Vexel=Cours, eller rettere kaldet Opgelt, som allene bestaaer udi et Agio eller Mellemgift imellem Bancosedler og rede Penge har ikke allene gjort en betydelig Deel af Kronens Renter og Jndkomster, samt mangen stræbsom Jndvaaners med Sveed og Møye forhvervede Eiendom og Formue usikker, men og ofte i en Hast, paa en Dags eller Times Tid, borttaget saa meget deraf, som de fremmede Handlende, eller de indenlandske Aagerkarle, eller begge tillige, have til egen Baade og Binding villet trække til sig. Paa denne Maade har Kronens Behøvende paa udenrigs Stæder været dobbelleret i de sidst forløbne Aaringer. Heraf flyder for en stor Deel det anseelige Forkort, som trykker Statsværket, og som ikke lader sig oprette uden svar Byrde for det Almindelige. Banken har deraf maattet erfare et ikke ringe Tab ved Sølvs Jndkiøb og Renters Betaling af Capitaler i Specie Myndt. Kronens Løntagende, Gratialister, Pensionairer, Academie= og Skole=Stater, Kirker og Hospitaler, umyndige Børn, Eiere af contante Penge, ja de fleste enkelte Personer indtil Ryttere, Soldater og Baadsmænd, samt andre, som ingen Deel have haft i Gevinsten, have alle uskyldigen tabt en betydelig Deel af deres Løn og Penge, formedelst den Virkning, som Vexel=Coursens Raserie har haft paa den repræsentative Banco=Myndt. Og give den Mangel paa rede Myndter, hvorover udi alle Rigets Hiørner klages, samt Levnetsmidlers og alle andre Vahres Dyrhed, overflødige Beviis paa Fædernelandets Forlegenhed og almindelige Viderværdighed. - Saa øiensynligt som det nu er, at den høyeste Nødvendighed udkræver, at den svare Vexelcours, hvilken, foruden sin Høyde, ogsaa ved sin Ustadighed har virket en saa almindelig Forvirring og Usikkerhed i allehaande Haandteringer, den bør af yderste Kræfter begegnes, nedsættes og styres; saa angelegent har Secrete Utskottet derhos eragtet at være, at Coursens Needsættelse ikke skeer paa engang, men efter Haanden; og at, ligesom en langsom tilvoxet Dyrhed synes naturligviis at burde langsom aftage, bør og Coursens Sinkelse saaledes afpasses og lempes, at den aarlig formindskes visse Mark paa Rigsdaleren, da det en lers er at befrygte, at, om end Bankens Formue og andre Omstændigheder det tillode, Jevnheden i Coursen alligevel ikke længe kunne vedligeholdes: De rede Myndter kunne forsvinde saa fort som de bleve udgivne, og saaledes Coursen atter forhøyes: For Kronen, Statsværket, og alle private Gieldnere blev det et alt for føleligt Tab ved deres Gields Afbetaling: Da Vahre og raae Materier ikke saa hastig kunne falde. falde, som Coursen, skulle Fabriceringen blive umueligEn Handlende, som havde indkiøbt Gods ved den 90 Mks. Cours, og solgte det efter 36 Mk., skulle paa den Hande tabe omtrent 150 pro Cento. En Værks Eyere, som blev nødsaget til at afhænde sine Producter efter en mere end til Halvparten formindsket Priis, blev snart uformuende, vil dere at betale Kul, Malm, Takjern, Kornvahre, Arbedysløn og Kiørsel. Og en Fabriqueur, Manufacturist, Haandværker, indtil Agermanden, skulle alle, hver i sin Orden. heraf finde svare Virkninger. (Fortsættelsen følger.)