Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-10-29
Fra London berettes under 19de October: Grev Durham har besluttet at nedlægge sin høie Post som General Gouverneur over begge Canadaer. Denne vigtige Efterretning er bleven bragt hertil ved Dampskibet Great Western, der forlod New=York den 4de ds. Greven har fattet denne Beslutning, der maaskee kan blive meget fordærvelig for de nordamerikanske Provindsers Rolighed og Fremtid, ifølge Debatterne, som have fundet Sted i Overhuset angaaende den canadiske Indemnitets=Bill og dennes partielle Billigelse fra Ministrenes Side, hvorved han ligesom er bleven underkjendt og flere af hans tidligere Foranstaltninger, navnlig de Fangnes Deportation til Bermuda=Øerne, ere blevne erklærede ulovlige, Provindsernes Udvalgte, som just da vare forsamlede i Qvebek, overrakte ham en Addresse, hvori de udtrykte deres Beklagelse over hans Beslutning og endte med det Ønske, at han maatte forandre denne. Greven svarede herpaa baade skriftlig og mundtlig, og yttrede sig især meget bestemt i sit mundtlige Svar: "Han glædede sig over at have fundet blandt Provindsernes samtlige Udvalgte et Sindelag, nemlig at holde fast ved England; hvad Canada angaaer, saa havde han bestræbt sig for at vise Dronningen, at denne Provinds hørte til hendes Krones kostbareste Juveler, og at den hele Befolkning var besjelet af det bedste Sindelag. Alle hans Planer vare nu blevne tilintetgjorte ved Partieaanden. Dog vilde dette ikke have gjort noget Jndtryk paa ham; thi af Lord Brougham og de, som handlede med ham, havde han kun kunne vente Modstand, men ikke at hans Venner, Ministrene, i et saa kritiske Øieblik, vilde lade ham i Stikken. - Han antydede fremdeles, at han vilde forlade Canada, saasnart de officielle Depescher indløbe." Efterretningen om denne Lord Durhams Beslutning udbredte sig som en Løbeild gjennem hele Landet. J Qvebek, Montreal, Toronto og mange andre Stæder holdt man Møder, for at erklære, at Opretholdelsen af Forbindelsen med Storbrittannien afhang af den Politik, som Grev Durham havde fulgt, der i høieste Grad, havde gjort sig fortjent af Canada. J Qvebek udtalte den offentlige Mening sig meest afgjort. En uhyre Menneskemasse forsamlede sig i Gaderne, for in effigie at brænde Lord Brougham, hvilket den ogsaa udførte under det udraab: "Saa gaae det alle Storbrittanniens Fjender i Canada!" – Vilde man imidlertid af alt dette slutte, at Grev Durham i Canada havde været personlig populair, saa vilde man tage meget feil. Han var tvertimod, paa Grund af sit hovmodige Væsen, meget langt fra at være elsket men man havde Tillid til hans Redelighed, Fasthed, og klare Jndsigt, og man holdt ham for den eneste Mand, der var Øieblikkets vanskelige Omstændigheder voxen. Men medens de brittiske Jndvaanere i Canada i høi Grad ere bestyrtsede over disse Tildragelser, synes det franske og revolutionære Partie i Stilhed at hæve sit Hoved, og man imødeseer alvorlige Bevægelser til Vinter. Hvo der skal træde istedet for Grev Durham, synes endnu at være aldeles ubestemt. - Efterretninger fra Konstantinopel af 3die October melde: Det d. 24de f. M. her indtrufne franske Dampskib har overbragt hertil den største Deel af den af Paskaen af Ægypten indsendte Tribut, hvilket frembragte det gunstigste Indtryk paa det herværende Publicum og navnlig paa Handelsstanden, der begyndte at blive bekymret over de politiske Forholds Stilling i Orienten. - Den forenede tyrkisk engelske Flaade har siden den 22de f. M. ligget for Anker for Tenedos; den skal om kort Tid forlade hiin Rhed, for at foretage et Krydstog i det sydlige Archipel.