JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-20
Jfølge mindelig Overeenskomst stilles Gaarden Bendix holm i Wissenberg Sogn til offentlig Auction og opraabes ved 3 Auctioner, der afholdes Torsdagen den 29 Jan. og 12 Febr. paa Odense Herreds Tingsted, om Formiddagen Kl. 11, og Fredagen den 27 Febr. i Gaarden selv, om Eftermiddagen Kl. 2. Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. Odense Herredskontoir den 11 Januar 1824. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-20
Tirsdagen den 27 Januar næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, holdes offentlig Auction i Erneberg Gaard under Udberud Sogn over nogle Fag Huus til Nedbrydelse, noget Tørv, tørre Egeplanker, Bøgelægter og Spær, afhuggede Bøge til Gavntømmer, samt noget Boehave. Odense Herredskontoir den 15 Januar 1824. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-20
Efter Forlangende af vedkommende Udlægshaver, bliver Knud Pedersen Dyrups Gaard i Schalberg under Wissenberg Sogn, opraabt til Bortsalg ved 3 Auctioner, der afholdes Torsdagen den 29 Jan. og 12 Febr. samt Fredagen den 27 Febr. næstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 10: de 2 første Dage paa Odense Herreds Tingsted og den sidste i Gaarden selv. Eiendommen, der er vel bebygget, staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 3 Skpr. Odense Herredskontoir den 11 Januar 1824. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-20
Løverdagen den 51 Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes paa Middelfart Kjøbstæds Tingstue en Skiftesamling i Dødsboet efter afgangne Vognmand Niels Hansen her af Byen. Ved denne Samling anmodes Boets Kreditorer og Arvinger at møde, for med Skifteretten at overveie og beslutte, hvorledes med Boets Eiendeles Realisation m.v. bør forholdes. De Udeblivende antages at samtykke i, hvad Skifteretten med de Mødende beslutter. Stabell. Middelfart den 5 Januar 1824.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
No. 12. 65 Aargang. Fyens L. Stifts. privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og f. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Torsdagen den 22 Januar 1824.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
Adskilligt. Efter Hr. v. Humboldts Beretning er de Amerikanske Staters Størrelse og Folkemængde følgende: Jndbyggere. Mile. 1. Mexico og Nyspanien 75830, 2. Ny-Columbien: a) Venezuela . . . . . . . . . b) Nygranada og Quito . . . c) Guatimala . . . . . . . . 16,740. Peru.......... Chili . . . . . . . . . . . Buenos=Ayres . . . . 126,770. Brasilien . . . . . . . 256,990. De Forenede Stater 174,300 Summen af den nye Verdensdeels uafhængige Staters Folkemængde beløber sig altsaa nu til 30,205,000 Jndvaanere, hvoraf 15,985,000 boe i de fordum spanske Kolonier. Spanien besidder endnu paa de tvende Vestindiske Øer Cuba og Puertorico 4430 1 Mile med 800,000 Jndvaanere, hvis vedvarende Afhængighed af Moderlandet eller (som Handels- og Jndustrie=Tidenden, udtrykker sig) Stedmoderlandet imidlertid med Hensyn til det alt forefaldne ogsaa synes tvivlsomt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
Enhver af Brahmas Bekjendere maae, i det mindste een Gang hver Dag, bade sig i den. Ved deres Fester maae de offre Blomster, Fødevarer og Penge til den, og vor Landsmand var endog engang Øienvidne til, at en Moder kastede sit 3 Aars gamle Barn ud i den rivende Strøm, for at forsone Guderne for en af hende begaaet Forbrydelse. Det vilde have været forgiæves for Nogen, om Man end havde budet al Verdens Rigdomme, at redde Barnet; thi Hinduerne ville for lade deres Liv, end røre ved det til Guden bestemte Offer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
Med Sukkerpriser forudseer Man, at der vil foregaae en overordentlig Forandring, saasnart det store Spørgsmaal om de vestindiske og ostindiske Sukkere vil vorde afgjort i det engelske Parlament, ved dets næste Aabning. Naar de svære Afgivter, hvormed de ostindiske Sukkere ere bebyrdede til Fordeel for Planteurerne paa Jamaica bortfalde, er det aldeles ingen Tvivl underkastet, at Sukkerpriserne i hele Europa ville blive en Trediedeel lettere. Benares og Landet ved Ganges med sine 100 Mill. lioner er egentlig det sande Sukkerland, og det er nu indlysende beviist, at saasnart den engelske Regjering ophører med at opofre 100 Millioner Menneskers Fordeele i Hindostan for een Millions Fordeel i Vestindien, ikke allene det ostindiske Sukker, hvis Avl nu ligesom er i sin Barndom, med stor Fordeel vil kunne indføres til Engelland, selv kun som Ballast; men at ogsaa hele den afrikanske Slavehandel, som ved intet andet Middel ganske kan udryd. des, derved for bestandig vilde blive tilintetgjort. Et fransk Blad angiver Ruslands Befolkning til 15,271,496 Siæle, uden dertil at regne i Million vilde Folkeslag og 340,000 Adelsmænd. De mahomedanske Sekter Omar og Ali adskille sig ved at den ene begynder Afvaskningen fra Albuen og den anden fra Fingerspidsen. De ere saa siendske, at en af Albuens Tilhængere neppe har seet sin Reisekammerat eller hvo han kort forud har levet i broderlig Eendrægt med, at dyppe Fingerspidsene, før Freden strax er brudt, og denne er udsat for de meest rasende Udbrud af hans dødelige Had.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
En bekjendt Engellænder har ladet denne hidtil ubekjendte Anecdote angaaende sin Fader og Voltaire indrykke i Londons offentlige Blade: Lord L. kom paa sin store Vandring, ogsaa til Gens, og ilede at besøge Voltaire i Ferney. Den var paa en Tid da denne afviste alle Fremmede, alligever vidste Lorden ved en Foræring af nogle skjønne Kniplinger, at bevæge Voltaires Sødskendebarn, Mad. Denis, til at gjøre en Undtagelse, og hun vovede at føre den Fremmede i Onklens Kabinet. Denne, opbragt, vred og rasende, foer hen mod Lorden med det Udraab: "De vil see et sieldent Dyr, vel betragt mig, betal 12 Sous, og pak Den! Med disse Ord læste og skrev han fort uden videre at bekymre sig om Lorden, der med brittannisk Pflegma trækker sin Pung op og lægger i Shilling paa Bordet, sigende: Naar dette er Entreprisen for det sjeldne Dyr, godt, saa ligger her 24 Sous for tvende Gange, jeg kommer imorgen igjen. - Voltaire loe, og begge bleve de bedste Venner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
J Nørregade bekommes moderne Hatte og franske Blomster, som nylig er arriveret og moderne til Bal, Garnering til Kjøler med mere Damepyndt, som dertil hører. Hatte modtages at omsye efter nyeste Facon og hvide Hatte at farve sorte, Fjæder at kruse, hvide Fjæder og Tyldt at vadske, saa det bliver som nyt. Paraplyer bekommes af egen Fabrik, baade at Silke og Kembrids, gamle modtages at overtrække og reparere. G. Sillo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
Heglet og almalet Hør samt fine og gravere Blaar er : bekomme hos Kjøbmand Petersen i Overgade. En Smed, som forstaaer baade Grov og Kleinsmedarbeide, ønsker sig en Plads paa en Herregaard i Fyen til 1 Mai, eller før, om det skulde forlanges. Adressekontoiret anviser. Til Efterretning for Alle og Enhver som maatte ønske at sælge Heste paa Hestemarkederne til Remonte-Kommisnonen, bekjendtgjøres herved, at bemeldte Kommission indfinder sig til den Ende i næstkommende Februar og Marts Maaneder, for at indkjøbe Heste til Kavallerie-Regimenternes Remontering, paa Hestemarkederne og nemlig: i Randers den 18 Februar, og forbliver der Markedsdagene, i Odense den 1 Marts i Assens den 4 i Faaborg den 5 - i Haderslev d. 8 - i Svendborg d. 10 - i Weile den 17 i Flensborg den 23 f. M. Forøvrigt er at bemærke, hvilke Egenskaber disse Heste skulle have for at kunne ventes antagne, nemlig at Ruirasseerheste, skulle maale 10 Qvarteer og 2 Tommer, sjællandsk Anlægsmaal, Landseneer, Dragon- og Husarheste 9 Qvarteer 4 Tommer, og skulle de være ikke under 4 og ikke over 5 Aar gamle, de maa have et forholdsmæssigt Hoved, der er godt forenet med en velreist Hals, en høi, men skarp Manke, en velsluttet Krop, flade, fastliggende og kraftfulde Bove, lige Ryg og Lend, samt et tilrundet og nogenlunde lige Kryds, Benene, maa være velstillede og stærke, Fødskiftet let, lige og kraftfuldt. Har Hesten et tungt og grovt Hoved, en tyk bredstrubet Hals, fede, vaklende og slet stillede Bove, en hæslig svag Form, et tilspidset, smalt og stærkt afskydende Kryds, svage Been med skadelig Spat, Galle eller Overbeen i Forening med et meget snævert, flettende eller meiende Fodskifte, er den ubrugbar til Kavalleriehest. Kiel, i Remonte-Commissionen, den 26 Decbr. 1823. v. Thienen, v. Qvalen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
Kammerherre, Oberst og Præses Ritmester og Medlem i Rei Remonte=Kommissionen, monte-Kommissionen. Ridder af Dannebrog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
Jmod lovbefalet Sikkerhed, er her i Overformynderiet at erholde til Laans af Umyndiges Midler den Summa 538, Rbd. Sedler. Faaborg den 30 Decbr. 1823. C. Petersen. Jørgen Jacobsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
At jeg for denne Vinter er forsynet med alle Sorter Bundt magerarbeide, saasom: Foder til Kaaber, Besætninger til Kaaber og Peltse, alle Slags Vinterhuer, Pelts=Støvler og Skoe: Alt til billigste Priser; har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre Tillige bekjendtgjøres, at jeg kjøber alle Sorter, Skind, som Rævebælge, Hare=, Maar= og Odderskind, og betaler med de høieste Priser. H. Schwarzbrem, Bundtmager Vestergade No. 255. Christiansfeldter Lys, 6, 3, 10 Stykker paa Pundet, er at bekomme til 4 Rbd. pr. Lpd. hos Hans CapperBrandt i Svendborg, J Gaarden No. 12 paa Overgade her i Byen er StueEtagen, item Staldrum til 2 Heste, Vognremisse med flere, Beqvemmeligheder, til Leie at bekomme førstkommende Paaske Flyttetid. Jligemaade Kjelder Værelserne, tjenlige for en Handlende. Om Leien attorderes med Eieren, som over inde i Gaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
Forskjellige Slags Taffel og kommenhee, dres af eget Arbeide, faaes paa Overgade No. 5, hos Uhrmager Foersom Odense den 6 Januar 1824.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
Fra Udlandet er jeg forsynet med alle Clas Urte og Blomsterfrøe, nye og gode. J. J. sal. Nissen, Tirsdagen den 27 Januar næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, holdes offentlig Auction i Erneberg Gaard under Udberud Sogn over nogle Fag Huus til Nedbrydelse, nogen Tørv, tørre Egeplanker, Bøgelægter og Spær, afhuggede Bøge til Gavntræe, samt noget Boehave. Odense Herredskontoir den 15 Januar 1824. C. A. Falbe. Hovedgaarden Gyldensteen, under Grevskabet. Gyldensteen i Fyen, dens Avling, Hollænderie og en betydelig Huulehauge m.v., agtes bortforpagtet underhaanden, fra 11 Mai d. A. Gaardens Jorder, som er inddeelt i 10 Hovedmarker, foruden 8 Smaalykker, udgjør et Areal af imellem 5 a 600 Tdr. Land, der paa ubetydeligt nær drives ved fuldt Hoverie. Til Gaarden oppebæres Tiende af 15 a 1600 Tønder, Hartkorn, og medfølger en Qvægbesætning af omtrent 120 Køer. Konditionerne til denne Forpagtning ville senest 14 Dage. fra Dato kunne erfares hos høie Herskabet, hendes høigrevelige Naade Frue Grevinde Gyldensteen selv, paa Høisammes Boepæl i Odense, og hos undertegnede Forvalter. Gyldensteen den 14 Januar 1824. Efter høie Ordre, Freisleben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
Da Selveiergaardmand Hans Jensen i Broe Bye, udi Wends Herred i Fyen, der hidtil, ifølge Kongel. allernaadigste konfirmeret Testament af 1 Juli 1814, har hensat i uskiftet Boe efter hans i Aaret 1820 afdøde Hustrue Anne Cathrine Christensdatter, nu agter at indlade sig i et nyt og andet Ægteskab, og til den Ende til Deeling imellem den Afdødes Arvinger har til undertegnede Skifteforvalter afleveret : den Sum, som Testamentet omformelder, saa bliver ifølge heraf bemeldte den afdøde Anne Cathrine Christensdatters Arvinger, som ere opgivne at være : 1) en Broder Hans Christensen i Gyldensteens Mølle, død; hans Børn: a) en Søn, Johan Hansen, i Ubberud Sogn. b) en dito Niels Hansen i c) en dito, Jens Hansen, i Kjøbenhavn. d) en Datter, Caroline, i et Huus ved Kiersgaard. e) en Søn, Rasmus Hansen, der har boet i Odense og er død - hans Børn; og a) en Søster, Karen Marie Christensdatter, boende i Huusmose i Ubberud Sogn; tillige med de flere, der troe sig arveberettigede, herved med 12 Ugers Varsel lovligen indkaldte at møde til en Skiftesamling, som afholdes paa Wends Herredskontoir i Middelfart Torsdagen den 1 April 1824, Formiddag Kl. 10, hvor da Enhver, efter forud at have legitimeret sin Arveret, skal modtage den Lod og Deel, som ham kan tilkomme. Stabell. Middelfart den 4 Decbr. 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
Arvingerne efter afgangne Karen Steffensdatter og forud afdøde Mand, Hans Mathiesen, Huusmand i Bogense Bye og Sogn, Windinge Herred, indkaldes herved med lovlig 6 og 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter. Windinge Herredskontoir i Nyborg den 30 Decbr. 1823. G. H. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
Bekjendtgjørelse. Jfølge Foranstaltning af det Kongelige Rentekammer bliver de her i Baag Herred, Odense Amt beliggende Frederichsgave- og Flenstofte Hovedgaardes Avling, samt de tvende ved Friderichsgave værende Vandmøller opbuden til Bortforpagtning ved Auction, som holdes Mandagen den 2 Februar førstkommende, Formiddagen Kl. 11 slet, paa Assens Raadstue, hvilken Gaard bortforpagtes i 9 Aar, nemlig fra 1 Mai 1824 til 1 Mai 1833, Møllerne paa samme Tid og Flenstofte, enten samlet med Frederichsgave eller ene i samme Tidsmaal, at efter de Konditioner, som paa Auctionsstedet fremlægges og som forinden findes til Eftersyn i det Kongel. Rentekammer, paa Fyens Stiftamtmandskabs Kontoir i Odense, paa Baag, Herreds=Kontoir i Assens, samt paa Postgaardene i Middelfart, Nyborg, Veile, Ribe, Horsens, Aarhuus og hos Avlingsforvalter, Landvæsenskommissair Kjær paa Frederichsgave, som paaviser fornævnte Eiendomme. 1) Friderichsgave Hovedgaard har Hartkorn, frie Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 79 Tdr. 1 Fdkr. og Skovskyld 1 Td. 7 Skpr. 2 Alb., med et Areal af circa 580 Tdr. Land Ager, og 195 Tdr. Land Eng a 14,000 9 Alen pr. Td., hvortil haves Hoverie efter de indgaaede Hoverie=Foreninger. Med denne Forpagtning følger: Besætningen af 16 Heste, 200 Stkr. Hollænderie=Køer, foruden Tyre, Ungqvæg og Sviin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
Sæde= og Kornfrøe, samt den sidste Efteraar nedlagte Vintersæd, som er 37 Tdr. Hvede og 8 Tdr. Rug. Avlsredskaber af Vogne, Plouge, Harver, Seeletøi, m. m. til Avlingen henhørende Redskaber. Tærske= og Heste Hakkelsemaskinerne. Kjærneværket og alle til Meieriet fornødne Redskaber, samt Bøtter og Melkekjedler. Folke=Sengesteder, Sengeklæder og de betydeligste Deele, af de til Huusholdningsvæsenet hørende Redskaber, samt Kakkelovne. a) Flenstofte Hovedgaard staaer for Hartkorn Ager og Eng frie Hovedgaardstaxt 18 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 1 Td. 3 Skpr. 2 Alb., med et Areal af cirkantre Tdr. Land Ager og 22 Tdr. Land Eng til 14,000 1 Alen pr. Td.; hvortil haves Hoverie, saaledes som de indgaaede Foreninger bestemme. Under denne Forpagtning henlægges tillige: 5) Det saakaldte Aver næs, som har kontribuabelt Hartkorn Ager og Eng 17 Tdr. 6 Skpr., med et Areal af omtrent 150 Tdr. Land Ager og 20 Tdr. Land Eng a 14,000 2 Al. pr. Td., foruden omtrent 56 Tdr. Land Græsningsjord. Med Flenstofte og Avernæs Forpagtning følger: Korntienden, som oppebæres in natura, af circa 220 Tdr. enkelt tiendeydende Hartkorn. Besætningen af 6 Heste, 40 Hollænderie=Køer og 1 Tyr, alle i en Alder af 5 a 6 Aar og af Marskrace, Sviin og Faar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-22
Sæde= og Fødekorn, samt den sidste Efteraar nedlagte Vintersæd 7 Tdr. 6 Skpr. Hvede og 16 Tdr. 4 Skpr. Rug. Avlsredskaber af Vogne, Plouge, Harver, Seeletøi, m. m. til Avlingen henhørende Redskaber. Kjærneværket og alle til Meieriet hørende Redskaber, samt Bøtter og Malkekjedler. Folke=Sengesteder, Sengeklæder, samt de betydeligste Dele af de til Huusholdningsvæsenet fornødne Redskaber samt Kakkelovne. 4) Frederichsgave 2de Vandmøller, nemlig den saakaldte Slotsmølle og saakaldte Stampemølle; hvilke, foruden Korn og Meelmaling, tillige ere indrettede med Grubbe= og Gryn værk, har Mølleskylds Hartkorn 14 Tdr.; med disse Møller følger, foruden de ved dem værende Redskaber, den ved Slotsmøllen liggende Kjøkken= og Frugthauge og det Norden for liggende Vænge. Disse Eiendomme høre iøvrigt ustridigen til de fortrinligste i Landet, deels med Hensyn til Bygningernes beqvemme, særdeles nyttige og sjældne Indretninger, og deels i Henseende til deres bekjendte gode og under den bedste Drivt velopdykede Jorder. Hvilket saaledes herved bekjendtgjøres. Baag Herredskontoir i Assens den 15 Decbr. 1825. Cundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-23
55 Aargang. No. 13. Stifts Fyens Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og 77. J Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Fredagen den 23 Januar 1824.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-23
Jndhold. Brasilien (Kongressens Adsplittelse. Storbrittannien (Om franske Søe Rustninger i Bres). Spanien Frankerig (Erkebiskoppen af Toulvuses Hyrdebrev undertrykt. (Konstitutionens Afskaffelse i de Amerikanske Besiddelser). Soulignes Komplot). Udenlandske Blandinger,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-23
Fædrelandet Offentlige Foranstaltninger. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-23
Brasilien. Som Man kunde forudsee, er ogsaa her skeet en i nærværende Øieblik for de Amerikanske Anliggender høist vigtig Omvæltning, hvorom en Skrivelse fra Rio Janeiro af 27. Novbr. giver følgende foreløbige Efterretning: "Don Pedro, der hidtil regjerede som Brasiliens konstitutionelle Keiser og vedvarende Forsvarer, har pludselig grebet Forholdsregler, som ingen Tvivl levne om hans Hensigt: at sikre Besiddelsen af det rige Brasilien for sin Fædrene=Krone. For nogle Dage siden lod Prindsen den konstitutionelle Kongres opløse, og gav befaling til at hæfte de forderes liberal Principer meest bekjendte Medlemmer. De bleve grebne og bragte ombord paa et Transportskib, som strax afseilede, efter Foregivende bestemt til Havre. Men Nogle befrygte, at det er afseilet til Angola paa den Afrikanske Kyst. Det hele forrige Ministerium er strax derpaa bleven af sat og et nyt udnævnt, hvis Medlemmer for et Skins Skyld hidtil have gieldet for Republikanere. Hvilken Bestyrtelse denne Tidende har opvakt hos de Engelske Kjøbmænd, som handle paa Brasilien, er let at tænke. Man formoder, at Prindsen har vidst at faae Tropperne paa sin Side, og at Marinen ogsaa snart vil være omstemt, uagtet den anføres af Cochrane, som for ikke længe siden blev adlet til Marquis af Maranhao, i Betragtning af sine heldige Bestræbelser for at indføre den nye Forfatning i Para, Maranhao og flere Provindser. Sandsynligviis staaer den portugisiske Flaades Udrustning ogsaa i Forbindelse hermed, da Hoffet i Lissabon formodentlig en bleven underrettet om Prindsens forehavende ved de fra Rio tilbagekomne Kommissarier (S. 719 f. A.). Efterdenne Tingenes nye Vending vil en forehavende Expedition, som Keiseren skulde have overdraget Kapitain Taylor (ligesom Cochrane er Britter af Fødsel), for at bemægtige sig de portugisiskostindiske Kolonier, af sig selv bortfalde og Kapitainen neppe beholde den Orden, hvormed Keiseren, havde beæret ham, som et Beviis paa sin Tilfredshed forden Jver, bemeldte Taylor havde udviist i at tage eller ødelægge 17 Skibe af den portugisiske Flaade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-23
Storbrittannien. Siden Hr. Cannings Podagra igien er standset, har han hyppige Konferencer, snart med den russiske og snart med de nordamerikanske, franske, østerrigske og preussiske Ministre. Vigtigheden af disse forhøies ved Tidenden om len spansk Kabinetskoureers Ankomst til Paris, som skal have bragt formelig Ansøgning til de allierede Magter om at optræde som Mæglere imellem Spanien og dets Kolonier. Mærkelig er ogsaa under disse Omstændigheder Kourerens yttrede Ønske om, at den Engelske Gesandt i Paris maatte faae lige saa tilfredsstillende Oplysninger om de senere Rustninger i Brest, som om den foregaaende Indskibning af 1000 Md. til Martinique. og 800 Mk. til Guadaloupe. Om disse Rustninger har nemlig en Kapitain Spence berettet, at de skee i al Stilhed, men med slig en Jver, at der arbeides paa Værfterne om Søndagen med, og at i de 2 Maaneder, da han opholdt sig i Brest, vare ankomne 14 russiske, preussiske og svenske Skibe med Skibsmaterialier. Eskadren, som udrustes og snart er ganske tiltaklet, bestaaer af 8 Linieskibe, 119 Fregatter (hvoraf de 5 hver paa 68 Kanoner) og 8 i Brigger og mindre Fartøier. Mandskabet øves dertil daglig i Søe=Manøvrer. Vi ville - siger til Slutning Koureren - ingen Uroe opvække; men ligesom Vi for et Aar siden vedblev at forudsige Krigen, uagtet Frankerigs gjentagne fredelige Forsikringer lige til det Øieblik, da Ludvig VIII forkyndte Europa, at Hertugen af Angouleme i i Spidsen for 100,000 Md. vilde trænge ind i Spanien, saa skal det heller ikke undre Os, om Vi i Foraaret 1824. see lignende Planer udvikle sig, som hine i Begyndelsen, af 1823. Endnu tilføier samme Blad, at en fransk Koureer Natten til den 6 d. ankom paa en Baad til Dover, som strax ilede med sine Depescher til Londen, og da Mang bestormede Mandskabet med Spørgsmaal, formaaede Man blot at bringe de Ord ud af det: "Skibene ere afseilede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-23
Koureren kives ogsaa med Pariser Blade om Ruslands 1 Ret til Amerikas Nordvestkyst, som efter disse er meget aldre end Cooks Opdagelser. Koureren paastaaer derimod, at den kun strækker sig til den 59 Brede-Grad, da det Brittiske Nordvest=Kompagnie er i Besiddelse af den Strækning: fra 56, 30 Brede til de Forenede Staters Grændse under 180 Sr. Vel har Rusland anlagt Establissementet Sitkapaa Spidsen af Norfolk-Sundet under 57. Br.; men uden at Man nogensinde har indrømmet dets Ret hertil. De imod det Engelske Flag udviste Fornærmelser af en tunesisk Fregat har ogsaa spændt Opmærksomheden i høi Grad. Koureren tager deraf atter Anledning til at fornye det gamle Haab om hine Røverstaters Undertvingelse; men naar den spørger: om den Tugtelse, som Algier fik, da alt er glemte, svarer Stjernen ganske naivt: nia, netop fordi hiin store Kanonade ingen Revselse var. Lord Exmouth dræbte nogle hundrede Algierer og disse dræbte igjen nogle hundrede Engellændere, for Resten blev Alt ved det Gamle. Snart istandsatte Barbareskerne deres Marine, og endnu den Dag i Dag have de den Fornøielse at dræbe Kristne under tyrkisk Flag.