JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
Bruntrutt, den 18 Maji. To tusinde Bønder have i Gaar forsamlet sig i Landsbyen Cornot, og under Udraabet: "Nationen leve!" erklæret Landskabet Bruntrutt for frit, derpaa igien indsat de flygtende Deputerte i deres gamle Rettigheder, besluttet at give sig en nye Constitution, og til denne Ende bemægtige sig Slottet i Hovedstaden, hvor Stænderne i forrige Tider forsamledes. Da de under bestandig Raaden: "Frieheden leve, Nationen leve, vor Syndicus leve!" vare komne ind i Staden, forføyede de sig lige til Slottet; men Biskoppen afviiste deres Deputation, og begiærede at faae Syndicus allene at see. Folket derimod, som frygtede, at han skulde blive et Offer for dets Friehed, forlangede at der skulde formeres en Verbalproces. Da Syndicus, Ringgers Kareet, der var escorteret af fire med Gevær forsynede Personer, vendte om for at kjøre tilbage, bleve Slotsportene pludseligen aabnede, og der blev af adskillige Kanoner fyret baade med Skraa og af Haandgeværer paa de stakkels Bønder. En af de fire bevæbnede Personer nedlagde een af Fyrstens Garde, men to Patrioter satte Livet til, og endeel bleve farligen saarede. Bønderne maatte naturligviis retirere, og naaede ved Gienveie først om Aftenen til Delle. Syndicus, paa hvis Hoved Biskoppen, havde udsat en Præmie af 200 Louisdors, fik med megen Besværlighed reddet sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
Paris, den 25 Maji. Da der atter i Forgaars gik overalt det Rygte, at Kongen endnu samme Nat vilde forlade Hovedstaden, saa blev her i Gaar paa alle Hjørner opslaaet og med Begiærlighed læst et Brev fra Kongen til Municipaliteten. J dette Brev erklærer Kongen, at det nye foruroeliggende Rygte, om hans Bortreyse i Grunden er intet andet end den ondskabsfuldeste Manoeuvre af Vedkommende, for at ophidse og forvilde Folket. Jeg kiender, siger Kongen videre, alle deres øvrige Planer for at formaae mig til at forlade Paris; men jeg vil ikke forlade denne Hovedstad, og jeg sætter min fulde Liid til den Deel af Nationalgarden og Borgerne, som have givet mig saamange Beviser paa deres fortræffelige Tænkemaade. Paa denne Maade tænker jeg Hr. Ro bedst at faae Oprørstifterne demasquerte. manvillier, nu værende Generalcommandant over vores Nationalgarde, har givet Kongen Anledning til at skrive bemeldte Brev. Han havde nemlig, siden den 1ste Maji, af Maire Pethion faaet det Vink, at holde nøyere Øye med Kongen. Dertil var Pethion, som man forsikkrer, befuldmægtiget saavel af Opsynscommissionen som ved en hemmelig Ordre fra Nationalforsamlingen. Og dog bebreyder man nu Romainvillier, at han selv har underrettet Kongen om den Ordre, han havde til at bevogte ham nøyere. – J Dag hedder det, at Maire Pethion vil besvare det Kongelige Brev, og give vigtige Oplysninger om den forehavte Bortreyse. Desuden var den Dag i Forgaars ret en uroelig Dag for os. Da de Herrer Brissot og Gensonne denuncerede, den østerrigske Commission i Nationalforsamlingen, var der megen Tummel omkring Thuillerierne; Slotshaugen, var opfyldt med en utallig Mængde Mennesker, og man kunde ikke faae Adgangen til Slottet spærret. Jmidlertid. forebragte Denuncianterne, Brissot og Gensonne, deres Denunciation med megen Forsigtighed. De talede vel haardt imod Ex Ministrene Bertrand, Duport, Montmorin og Narbonne, men nævnede hverken Kongen eller Dronningen. Jacobinerne beklage meget, at man ikke har faaet disse Oplysninger for fire Uger siden. De Moderatere paastaae, derimod, at de Beskyldte ikke ville finde stor Vanskelighed ved at retfærdiggjøre sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
Jblandt de adskillige Tusinde, som i Forgaars indfandt sig i Thuillerie=Haugen, vare mange, som forgiæves ophidsede Folket til Excesser. En Boghøker, som udraabte et Skrivt til Hr. Robertspierres Forsvar, blev mishandlet af een af Nationalgardens Officerer. Folket bemægtigede sig denne, og vilde kastet ham i Vandet; men Nationalgarden lede til, fik Officeren reddet og indbragt paa Slottet, hvis Dørre bleve alle forsvarligen tilspærrede, imedens Hr. Brissac fik Kongens ridende Garde til Hest i Slotsgaarden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
London, den 25 Maji. J Nottingham og Birmingham har der i forrige Uge været Opstand, paa førstmeldte Sted formedelst Meelets høye Priiser, og paa det sidste over en Soldats dødelige Blessure i et Værtshuus. Paa begge Stæder maatte Milicen kaldes til Hielp. J Nottingham blev det strax roeligt igien; i Birmingham varede derimod Opstanden fra den 20de til den 22de, i hvilken Tid 7 Huuse bleve plyndrede og nedrevne. Dog fik man endelig Gemytterne bragt til Raison. Jmidlertid anseer Regieringen disse Excesser som en Funke, der let kunde blive til lys Lue, den lader derfor paa Heederne ved Bagshot afstikke en Leyr til 7000 Mand, for i fornødne Tilfælde at have Hielpen ved Haanden. J samme Hensigt skal der efter Sigende formeres to andre Leyre, endskiøndt man vil forsikkre, at dette skeer blot for at indføre den Preussiske Excercice blandt vore Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
Lord Thurlow har taget sin Afsked, fordi Ministeren Pitt havde erklæret Kongen, at han umueligen kunde tiene længer med en Mand, som i Cabinettet bifaldt hans Planer, men i Overhuuset satte sig af alle Kræfter imod dem. Kongen tilbød sig at skifte Forliig imellem dem; men Hr. Pitt truede med at nedlægge sin Post. Og nu besluttede Kongen at give Seglet i en andens Hænder. Den imod Oprør stiftende Skrivter udfærdigede Kongelige Proclamation er nu blevet Parlementet communiceret. Vore 3 Procent-Annuiteter vare i Gaar faldne ned til 87.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
Stockholm, den 25 Maji. J Gaar har Hofretten endelig fældet Dommen over Statsfangerne; men de have alle benyttet sig af den Ret, som efter vore Love tilkommer dem, nemlig inden 30 Dages Forløb at anholde hos deres Souverain om Pardon, og fremføre det, de kunde have at indvende imod Dommen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
Namur, den 25 Maji. Rochambeau, la Fayette og Luckner ere for nærværende Tid samlede i Valenciennes, for at aftale den nye Krigsoperationsplan. For at tilintetgiøre denne, kunde vore Østerrigere let fristes til at bemægtige sig Staden, Maubeuge, og derved afskjære Communicationen imellem Rochambenu og la Fayettes Armeer. Saameget synes man i det ringeste at kunne slutte af vore Troppers Bevægelser, at der med første vil passere Ting af stor Vigtighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
London, den 25 Maji. Det i Birmingham udbrudte Oprør har i adskillige Dage været temmelig alvorligt, og Tropperne have maattet fyre paa Tumultuanterne. Jmidlertid hører man ikke, at mange derved ere dræbte. Religionen har ikke denne som forrige Gang været Paaskudet til denne Tumult, men blot Slagsmaal i nogle liderlige Huuse gav Anledningen dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
Amsterdam, den 26 Maji. J Dunkirchen har den franske Fregat Bellona den 16de hujus opbragt det hollandske Skib Tritton. Man siger, at det har ført Middelburgsk Flag, som den franske Fregat formodentligen enten ikke har kiendt, eller som den maaskee har anseet for det Flandernske Keyserlige Flag, der omvendt har megen Liighed med det Middelburgske, Warschau, den 26 Maji.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
Saasnart Kongen i den sidste Session var blevet overdraget og eensstemmigen betroet General-Commandoen over Armeen, bleve de offentlige Afgivter strax fordobblede indtil Krigen igien faaer Ende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
Adskillige fra Petersburg indløbne Depecher ere forelæste i Rigsdagssessionerne, og de i Rusland, fornemmeligen i Petersburg, sig opholdende Polakker ere anklagede som Oprørere og Landsforrædere, der bringe fremmede Trop ver ind i Landet og lægge Planer til en borgerlig Krig, Der blev derfor decreteret, at alle i Fiendens Land værende Polakker skulde inden 3 Ugers Forløb vende tilbage til Fædrenelandet, og der giøre Rede for Aarsagen til deres Ophold udenlands, eller i manglende Fald erklæres for at have forbrudt Ære, Liv og Gods.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
Saavel her som i Provindserne gives anseelige Bidrag til Krigscassen. Endog mange i particulair Tieneste staaende Personer bringe Halvdelen af deres Løn som et frievilligt Offer, for efter Ævne at hielpe til at lette Krigens uundgaaelige Byrder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
Fra de Regimenter, som ere paa Marchen til Litthauen, indløbe meget behagelige Tidender. De vise alle den bedste Villie, og iagttage den strængeste Disciplin. Der er ey endnu deserteret en eeneste Mand, og de blive allevegne godt modtagne. Paa mange Stæder giver man dem Levnetsmidler omsonst. – Man forsikkrer, at Russerne den 18de, just Dagen, da Declarationen blev Rigsdagen leveret, ere rykkede ind i Pohlen; men at de betale alting contant, og øve ingen Fiendtlighed. – Hr. von Soltyk, Krakanisk Landbud, har ladet alt sit Sølvtøy bringe til Mynten. Man skatterer dette patriotiske Bidrag til 100000 Gylden. Hans Betiente følge hans priselige Exempel, og opofre, saalænge Krigen varer, Fjerdedelen af deres Gehalt til Statens Tieneste. Vor Banquerer, Hr. Cabrit, har skiænket Krigscommissionen 400 Heste. - Med Porten have vi ingen Alliance, og kunne altsaa fra den ingen Hielp vente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
Brüssel, den 27 Maji. Den 22de hujus har der i Løven været et Opløb af Pobelen, som tvang en udcommanderet stærk Patrouille til at give Jld paa den, hvorved 13 Personer have sat Livet til J Forgaars gjorde Erkehertuginden en Reyse til Mons, men kom samme Aften tilbage. Tropper, Krigsmunition og deslige transporteres dagligen herigiennem til Armeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
I Dag er ogsaa General Alvinzi ankommet hertil. General Greve von Starrays Seyer over det fra la Fayettes Armee detacherte Corps under Hr. Gouvions Commando imellem Florenne og Charleroi bliver fuldkommen bekræftet. Franskmændene have mistet 150 Mand og 3 Kanoner, og vilde ikke sluppet nær saa godt derfra, dersom de ikke havde trukket sig tilbage under Philippevilles Kanoner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
Haag, den 29 Maji. Den Svenske Gesandt, Greve von Løvenhielm, er igien kommet tilbage fra sin Reyse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
Til Ryssel var der den 21de ankommet en Bataillon Nationalgarde, som med et Schweitzer Regiment skal udgiøre Garnisonen sammestæds, Armeen bliver nu formeret ved Maubeuge, og man anslaaer den allerede til 57000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
General la Fayette er den 21de reyst tilbage fra Valenciennes til sin Armee ved Givet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
Kiøbenhavn, den 8 Junii. Førstkommende Søndag, den 10de Junii, bliver anlagt Hofsorg for den afdøde Romerske Keiserinde Marie Louise af Østerriig, som bæres i 3 Uger. Cavalierene bære sorte Klæder med Silkeknapper og Knaphuller, blanke Kaarder, og Spænder, 14 Dage sorte og 8 Dage hvide Silkestrømper. Damerne bære sorte Silkeklæder, 8 Dage Fryndser, og sorte Baand, 8 Dage sorte og hvide Baand, og 8 Dage braagede Baand og Kniplinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
Under Dato 1ste Junii er fra det Kongel. Rentekammer udgaaet en Placat, hvorved nogle Poster angaaende Handelen paa Jsland nærmere bestemmes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-08
Da 11te Junii Termin nu er for Haanden, at Livrenterne af de i Aarene 1747 og 1757 allernaadigst oprettede Livrente Societeter blive at udbetale, saa ville Vedkommende Jnteressentere behage deres forfaldne Livrenter Mandagen den 11te Junii førstkommende fra Klokken 9 til 1 om Formiddagen og saaledes de efterfølgende Søgnedage, Løverdagen allene undtagen, men i det længste inden Maanedens Udgang, at lade i General Postamtet afhente, og fraværende deres Kommissionairer med fornødne Fuldmagt forsyne. General Postamtet den 4de Junii 1792. Den aarlige Samling af de i Aaret 1791 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig=Holsteen trykte, er nu at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 4 Mk. 12 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Kiøbenhavns No. Aar. Aal. og 1792. Huus. huusk Plan. hun Post-Tidender. tillige Mandagen, den 11 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Constantinopel, den 25 April. Capitain Pacha er med 10 Linieskibe og 2 Fregatter den 19de d. M. seylet ud af vor Havn, og har sat Coursen til Archipelagus. Vort Gouvernement er nu alvorligen betænkt paa at forbedre Finantserne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Da Kongen af Spanien har afstaaet Fæstningen Oran til Deyen af Algier, saa har denne, til Beviis paa sin Underdanighed, tilsendt Sultanen Nøgelen til bemeldte Fæstning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Lissabon, den 3 Maji. Vores til det Middellandske Hav bestemte Escadre skal med første udløbe. Paa samme tiene Officerer af største Distinction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Den unge Prindsesse af Brasilien har for nogle Dage siden fra Dronningen af Spanien faaet den nye Spanske Dameorden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Stockholm, den 29 Maji. de Anne en Her er nyeligen ankommet en fransk Reisende, ved Navn Verninge de St. Maur. Man troer, at han vil melde sig som fransk Minister, for at træde i Chevalier Gossins Sted; men der forsikkres, at vort Hof ey vil erkiende ham i denne Qvalitet. Greve J. G. Oxenstierna, forhen Cavaller hos Kongen, da han endnu var Kronprinds, har faaet Exspectance paa en Oberkammerjunkers Post hos Hs. Majestæt, hvilken Post for nærværende Tiid beklædes af Generalmajor Eckebladt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Generallieutenant Baron Klingsporre, som bringer den af den afdøde Konge haarne Russiske Orden tilbage til Petersburg, er i disse Dage reyst herfra, og følge Greve Ruuth samt Baronerne Klingsporre og Wreede med ham som Cavaillerer paa denne Reyse. Baron Strømfeldt gaaer i samme Ærinde til Kiøbenhavn, og geleydes derhen af Kammerherre Greve Gyllenborg. Til Berlin gaaer Generallieutenant Greve Wachtmeister med Kammerherre Greve Rudenskjold.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Hofjunker J. Jennings er udnævnt til Ambassadesecretair i Petersburg, og den Kongelige Cabinetssecretair von Brinkmann til Legationssecretair i Berlin. Den Portugisiske Generalcommissarius Velho er reyst tilbage til Petersburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Hofrettens Dom over Statsfangerne er ey endnu offentlig bekiendtgjort. Jmidlertid siger Rygtet for vist, at Horn og Ribbing ville komme til at miste Haand og Hoved, parteres og lægges paa Steyler; Lilliehorn og Ehrenswærd ligeledes miste Haand og Hoved, men derefter begraves, og de andre dømmes til kortere eller længere Arrest efter Omstændighederne, Pechlin bliver saalænge siddende i Fængsel, indtil han tilstaaer sin Forbrydelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
London, den 29 Maji. Dagens Hoftidende leverer følgende Proclamation: "Da der er udbrudt Fiendtlighed imellem den allerchristelige Konge og Kongen af Ungarn, saa forbyder Hs. Majestæt ved denne Kongelige Proclamation (med hans geheime Raads Godtfindende) til Venskabets Vedligeholdelse imellem sig og bemeldte Majestæter, alle sine Undersaatter uden Forskiæl, saalænge denne Kriig varer, at paatage sig nogen Søe-Commission fra nogen udenlandsk Fyrste eller Staat eller deres Undersaatter imod en anden udenlandsk Fyrste eller Staat, som for nærværende Tid lever i Venskab med Hs. Majestæt. Tillige blive alle Hs. Majestæts Undersaatter formanede til, under Hs. Majestæts høyeste Unaade at adlyde denne Kongelige befaling og alt det, Lovens yderste Strænghed og Justicen i den Anledning byder. Og da den allerchristeligste Konge har anmodet Hs. Majestæt, at Høystsamme, i Følge den 3die Artikel af den under 26de September 1786 i Versailles sluttede Handels- og Skibsfarts-Tractat, vil lade det i bemeldte Artikel udtrykkeligen indeholdte Forbud fornye og bekiendtgiøre i alle Hs. Majestæts underliggende Lande; saa forbyder Hs. Majestæt herved sine samtlige Undersaatter paa det alvorligste, ey at befatte sig med nogen Commission til Søebevæbning eller Kaperfart og Repressalie-Breve fra nogen af Hs. allerchristeligste Majestæts Fiender, ey heller i Kraft af saadanne Commissioner og Repressalie-Breve at fornærme Hs. allerchristeligste Majestæts Undersaatter, tilføye dem ringeste Skade, eller udruste Skibe til Kapere, for med disse i saadan Hensigt at gaae i Søen, under haard Straf over Forbryderne, som desuden skulle forpligtes til fuldkommen at erstatte den Skade, de maatte have tilføyet. St. James, den 25de Maji 1792, udi Vor Regierings 32te Aar. Gud bevare Kongen!
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Storcanzleren har endnu Riigsseglet, og det er uvist, naar og om han mister det? – Kongen, siger man venter endnu at faae Sagen imellem ham og Hr. Pitt i Mindelighed afgjort, men Hr. Pitt vil ikke lade sig beqvemme til Forliig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
J Nottingham og Birmingham er nu alting igien roeligt. I Anledning af Rygtet, at den Lystleir, som efter Sigende med første skal formeres ved Bagshat, skulde fornemmeligen have til Øyemed, at indføre den Preussiske Excercice; have vore Oppositionsblade giort den Anmærkning, at man maaskee ogsaa vilde søge at give vor Constitution noget af den Preussiske Form.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Vore Actiers nyelige uformodentlige Fald har foraarsaget adskillige artige Bankerotter iblandt de saa kaldte Stockjobbers.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
J den afdøde Søehelt Rodnes Stæd er Lord Howe udnævnt til Storbrittannisk Viceadmiral.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
J Anledning af Premierministerens Hr. Pitts 32te Geburtsdag gav Hr. Dundas alle Cabinetsministrene i Mandags et stort Giæstebud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Paris, den 1 Junii. J Thuillerierne er der foregaaet en stor Forandring siden sidst. Kongens Huusgarde er sat ud af Virksomhed, og dens Chef, Hr. Brissat, er ved et Decret af Nationalforsamlingen, hvilket Kongen har besluttet at sanctionere, bragt som Statsfange til Orleans. Følgende ere de Omstændigheder, som foregik bemeldte uventede Begivenhed. Vigtige Opdagelser om overordentlige Farer havde allerede siden den 28de sat denne Hovedstad i den heftigste Bevægelse. Man talede om 30000 Contrarevolutionister, som forsamlede sig i Nærheden af Thuillerierne, og hvis Plan var at myrde baade Nationalforsamlingen og Nationalgarden, eller og, ifald dette skulde slaae dem feil, da at forskandse sig i Jnvalidhotellet. Dette Rygte satte alle omliggende Egne i Allarm, hvor man allerede var vis paa Mord og Plyndring i Paris, og hvor alt hvad der hørte til Nationalgarden greb til Vaaben. Under disse tvetydige Omstændigheder forblev Nationalforsamlingen, alle Clubberne, Departementet og Municipaliteten uafbrudt samlet i hele 48 Timer fra den 29de til den 31te sidstleden. Allerede den 29de marcherede et med Piquer bevæbnet Corps fra Forstæderne, da Huusgarden trak op, til Thuillerierne, plantede en Pique med Nationalslaget og en Frihedshue over Slottets store Portal, og een af Forstædernes Corps begyndte Handlingen med at give Huusgaarden de bitterste Bebreydelser, visende dem Piquen med Frihedshuen, som Tegnet paa Folkets Souverainitet, hvilken de skulde respectere. Huusgardens Cavallerister steeg ned af deres Heste, og nogle af dem plantede deres Hatte paa Flintene, og raabte med Folket: "Nationen leve!" Jmidlertid havde Borger-Volontairerne allerede fra Morgenstunden af bevogtet Huusgardens Stalde og Qvarterer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Om Eftermiddagen ved 3 Slet ankom 2500 Mand af den Parisiske Nationalgarde, hvorefter baade Officerer og Gemene af Huusgarden bleve afløste. Disse maatte uden Bajonetter marchere igiennem et Espalier af Nationalgarden, med opplantede Bajonetter Gardeofficererne fik Lov at beholde deres Kaarder, men maatte lade dem blive i Stederne – over Carouselpladsen og Constitutionsbroen. For og bag gik et stærkt Detachement af den Parisiske Nationalgarde. Og saaledes transporterede man den hele Garde til Jnvalidhotellet og Ecole Militaire. Allerede om Morgenen havde Nationalgarden besat alle Slotsposterne, og Thuillerierne forblev hele Dagen spærret. J Slottet selv herskede den største Uroe. Brissac blev om Aftenen Kl. 11 med en stærk Escorte bragt til Orleans.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Amsterdam, den 2 Junii. Breve fra St. Eustatius af 11te April berette, at man der under 7de samme Maaned har havt et skrækkeligt Uveyr, hvorpaa er fulgt en saa stærk Regn, at de ældste Folk ey kunne mindes dens Lige. Endeel Plantager ere i Bund og Grund ødelagte, meget Qvæg savnes, og Veyene ere giorte aldeles ubrugbare. J Bayen ere en stor Deel Pakhuusesatte under Vand, og nogle halv skiulte med Jord, hvorved mange Varer ere blevne fordærvede. Et Hiørne af Bierget, hvorpaa Fortet Drange staaer, er nedstyrtet paa to derunder staaende Pakhuuse, hvilke derved ere gandske knuste. Hele Skaden ved dette Uheld kunde ey endnu bestemmes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Haag, den 5 Junii. Fra Madrit meldes, at Greven af Arandas Uvenner arbeyde, som man længe har ventet, af alle Kræfter paa at faae ham bort fra sin Ministerpost. Hans mangfoldige Fiender, som Uvidenhed og Overtroe var i Stand til at skaffe ham, er nu ved den afskedigede Florida Blancas Tilhængere nu blevne utroelig mange, og han beskyldes ligefrem for at have antaget det fredelige System imod Frankerige, blot fordi dets nye Constitution giør Geistligheden og Munkene til en sand Bagatel, og at han har i Sinde at giøre det samme ved dem i Spanien. Saa grundfalske disse Beskyldninger endog ere, saa frygter man dog, at Hoffolkets og de Andægtiges Jntriquer ville staae dem troeligen bi, for at skille Spanien ved en Minister, der saa ivrigen arbeyder for Rigets sande Velfærd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Altona, den 8 Junii. HoMan melder fra Stockholm, at den hidtil ved Finants departementet sammestæds ansatte Hr. Peyron skal være udnævnt til Kongelig Svensk Minister ved den Nedersachsiske Kreds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Fyrstbiskoppen af Lüttich er den 3die hujus pludseligen ved Døden afgaaet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Barom. N. O. 141 Varme. 4 Junii. S. O.S. S. O.S. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-11
Udi afvigte Uge fra den 2den Junii til den 9de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 24 Par. Fødte Drenge 38, Piger 32. Tilsammen fødte 70 Døde Mænd 19. Qvinder 13, Drenge 9, Piger 6, af følgende Sygdomme: Alderdom 1. Apoplexie 1. Beenbrud 1. Brystsyge 7. Druknet 1. Falden til Døde 1. Galdefeber 2. Hidsigfeber 1. Hikke 1. Kopper 1. Langvarig Svaghed 1. Slag 10. Trødske 2. Tænder 3 Tærende Syge 6, Uangivne Svagheder 3. Ulykkelig Hændelse 1. Vattersoet 4. Tilsammen døde 47. Altsaa 23 flere fødte end døde. Mellemste Etage udi Gaarden No. 199 i Frederichsberggade, bliver til Michaelis ledig; samme bestaaer af 5 store Værelser og Kiøkken en Sutte, et Sideværelse til Domestiqver, kan og følge to Værelser udi 3die Etage, foruden Tiener= og Pulterkammer, i Qvisten, fælleds Vadskerkielder og Tørreloft, samt Afdeeling i Kielderen til Victualier, og Rum til circa 16 Favne Brænde; hvorom handles med Viinhandler Glasing paa Hiørnet af Vandkunsten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-15
Kiøbenhavns Aar. No. angrianilling, d. linnet, Post-Tidender. sitioner. ministii. Fredagen, den 15 Junii. Heraladset ugentlig ude Stakker, ved Panosiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-15
Lissabon, den 11 Maji. Saalænge Dronningen opholder sig i Quelus, har man lagt Mærke til, at hun efter Omstændighederne befinder sig bedre. Hun gaaer hver Dag en liden Tour i Nærheden af Slottet med nogle Damer og Doctor Willis. Fregatten Minerva og begge Brigantinerne, som krydsede paa Høyden af Gibraltar, for at beskytte vores og den svenske Handel, ere nu atter løbne herind.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-15
Madrid, den 15 Maji. J Feres, i Andalusien, har der været Opstand imellem Arbeyderne; dog havde man faaet den temmelig hastig stillet igien. Man troer, at Corrigidoren, som har villet tvinge Arbeyderne til at arbeyde over den bestemte Tid, vil blive tilbagekaldet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1792-06-15
En Hr. von Salinas, Exministerens Greve Florida bancas Brodersøn og Kongelig Minister i Florenz er gandske uventet hiemkalder, og Hr. Gardogni, den nye Finantsministers nitteenaarige Søn, gaaer igien som Charge d'Affaires til Florenz.