Berlingske Tidende, 1778-01-01
Ved Frederichsort ere 6 Mennesker forulykkede i en Baad, hvoriblant vare 5 Mænd af Artilleriecorpset. J Schneefeld i Amtet Rendsborg er en Mand og i Bramsted et ungt Menneske omkomme i Sneen. J nogle Sogne i Provstiet Münsterdorf ere adskillige Personer i den stærke Storm den 31te August deels druknede, deels siden efter drevne i Land. Fra Nicolai Sogn paa Øen Fohr ere 6 og fra Helgoland 31 Personer omkomne i Søen. J Segeberg har et Menneske af Uforsigtighed skudt en anden ihiel. J Kaltenkirchen i Provstiet Segeberg ere 2 gamle Folk om Natten forvildede paa Veyen, og siden fundne døde i en Mose. J Sognet Kellinghusen i Amtet Rendsborg er et Barn druknet i en Brønd, det samme Tilfælde er skeet i Ostenfeld i Amtet Husum, og i Leci Amtet Tøndern. J Schlesvig er en Kone og i Glückstad en Dreng bleven slagen ihiel af en Mølle. J Satrup i Amtet Gottorp er en Kone, i Schneefeld ligeledes en Kone, i Nortorf en Pige, i Burg i Syderdithmarsken en Mand, og i Heiligenstædten en Pige faldne til Døde. Paa Femern er et mange unge Folk døde af en grasserende Halssygdom, et ungt Menneske Menneske fik den om Formiddagen og døde alt henimod Aftenen, et andet ungt Menneske døde samme Dag og Time, da han skulde have været ægteviet. J St. Magaarrette i Provstiet, Münsterdorf har en Fader ladet begrave 3 Børn i een Liigkiste, 3 melancholske Personer have taget Livet af sig selv. J Schwaden i det slesvigske adelige District har en Kone født 3 Sønner paa engang. J Bornhøved Sogn i Provstiet Segeberg, har en Enke ikke længe efter sin Mands Død født 3 Børn. J Nordhacksted i Provstiet Flensborg har en Fader Natten forend den 12te October paa en meget grusom Maade myrdet sin egen Søn, som var 14 Aar gammel. Naar man vil sørge for sine Medskabningers Ophold og Vel I færdt, maae man nødvendig begynde med denne Omsorg fra det første Øyeblik, da Mennesket fremkommer paa Jorden. Den første Fare, der truer Mennesket blant sine Lige, er at blive jammerlig qvalt, eller lagt ihiel af sine bedste Velgiørere, sin Moder eller Amme, og det næsten i samme Øyeblik, da det begynder at føle Livet. Aarsagen dertil er den uforsvarlige Vane, som nogle Mødre, og næsten alle Ammer, have, at lade deres Pattebørn ligge heele Natten hos dem i Sengen. Det er bekiendt, at Børn gierne ville ligge længe ved Brystet; de ere og roelige, naar de maae ligge med Næsen ved den varme Barm, indtil de falde i Søvn. Men hvilken Ulykke forestaaer ikke Ammen og Barnet, naar den første endelig af Søvnen bliver overrumplet, og hun ikke meere erindrer sig sit Selskab, førend hun efter en lang vederqvægende Søvn vaagner, da imidlertid en eneste uskikket Vending allerede kan have ombragt den uskyldige Skabning, den man endog ved at ned svøbe Armene, (hvilket vist aldrig burde skee), har betaget at Muelighed, til at skaffe sig den Luft, som den endda efter sine Kræfter kunde have Ævne til. Vilde man sige: Ammen kunde staae op, og tage Barnet, paa Skiødet, hver gang det skulde have at die, saa maae dog enhver tilstaae, at foruden dette, at Ammen derved kan for kiøle sig, hvilket altid er farligt for Barnet, kan hun og let siddende falde i Søvn, og derved lade Barnet falde fra sig, Ogsaa Barnet selv kan umuelig have got af saa idelig at blive udsat for Forandring af Kulde og Varme, som tidt har dødelige Følger. De sørgeligste Exempler af slige ulykkelige Begivenheder, til Uheld for heele Familiers Roe og Lykke, ere, desværre, ikke saa sieldne, som man maaskee troer. Til Skræk og Afskye for alle Menneskevenner, vilde de endnu blive tiere bekiendte, naar man ikke vidste at opfinde Midler nok til at give slige hemmelige Mord en anden Farve, og i sig selv at kunne skiule de dødelige Pinsler af Ruelse over slig utilgivelig Letsindighed. Folk der have Ævne, pleye at lade deres Ammestuer forsyne med Varme, med Lys, ja endog med en Vaagekone, foruden Ammen, og endda have de savnet den forønskede Sikkerhed. Den Fattigere derimod maae, af Mangel paa alt dette, aldeles overlade sit Barn (tidt hans eneste Rigdom) til Skjæbnen. En Menneskeven i Florenz, som eftersvarede de mangPattebørns hyppige og tidlige Døds Aarsager, blev derved den veldædige Opfinder af det Florentinske Arcuccio; en Machine, som, til Ulykke for saa mange uskyldige Offere, ikke er bleven saa bekiendt og almindelig nyttig, som den burde og kunde være. Ved Hielp af denne Machine skulde en Moder eller Amme, saa tidt hun vilde, om Natten i Sengen, kunne give Barnet Die, og om hun end derved faldt i Sovn, dog ikke behøve at frygte for at qvæle eller ligge sit Barn ihiel. J Forent er ved en Forordning, under Straf af Landsforviisning, er presse befalet, at ingen Amme eller Moder maae understaae sig at give Barn Die om Natten, uden at betiene sig af denne Arcuccio, som vi paa dansk ville kalde Børnevogteren, J Wien, Berlin og fleere Stæder, har dens øiensynlige Nytte næsten udrettet meere end en befaling; men derved maae man dog erindre, at i Fald den i de Berlinske Mannigsaltig keitten, (et Ugeskrift) staaende. Tegning paa den Florentinske Arcuccio. ikke er urigtig, maae de i Florenz, særdeles i et Par Poster, derved ingen Vanskelighed have sunden, hvilke man dog her i vores nordlige Egne, helst ved lange mørke kolde Nætter, finder vanskelige. For altsaa at giøre denne veldædige Opfindelse meere almindelig nyttig her til Lands, har man ladet forfærdige en forbedret Florentinsk Machine, til at sætte over et Barn om Natten, naar man tager det i Sengen, medens det skal have Die, da for Resten Barnet, saavel sør, som efter, beholder Vuggen til sit rette Sovested. Men da man dog og saa derved endnu finder adskillige smaa Vanskeligheder, og man gjerne vilde have Børnerøgteren af den Beskaffenhed, at man kunde være aldeles uden Frygt, naar man overlod et Barn om Natten til Ammen, har man endnu ladet forfærdige i Odense en anden Machine, som tillige kan tiene Barnet til et eget Sengested om Natten, uden at behøve nogen anden Vugge. Dette sidste Slags, som altsaa kan kaldes den Odenseiske Børnevogter, er aldeles uden Fare, og virkelig med stor Nytte at bruge. Man kan lukke den til, for at være vis om, at Ammen ikke tager Barnet i Sengen uden Machinen. Den hænger foran, eller i Sengen, hvor man, i Stedet for at vugge, gynger Børnevogteren paa langs eller tvers stem og tilbage, hvilken Bevægelse vist er Barnet meere tienlig, end den Støden af en Vugge, som skumpler Hiernen. Hvor Hvorledes overalt denne Machine skal bruges, og dens Op hængen indrettes, viser nederstaaende Underretning. Af begge disse Slags Børnevogtere haver Frimurer=Selskabet. i Fyen og Jylland ladet besørge Modeller paa adskillige Steder, som daglig kan tages i Øyesyn.