JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-01
Auctioner. Mandagen den 11te, 18de og 25de Juni d. A. Formiddag Kl. 11, afholdes Auction paa Raadstuen her i Byen over det afdøde Frue Justs Stervboe tilhørende og i denne Byes Tilegade under Matr. N 173 Litr. b., beliggende Sted med Tilliggende. Hvilket herved bekiendtgiøres. Nakskov den 27de Mai 1838. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-01
Mandagen den 11te, 18de og 25de Juni d. A. Formiddag Kl. 11, afholdes Auction paa Raadstuen her i Byen over den afdøde Frue Just Stervboe tilhørende og i denne Byes Tilegade under Matr. . 208 beliggende Gaard med Tilliggende. Hvilket herved bekiendtgiøres. Nakskov den 27de Mai 1838. Sammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-01
Jfølge passeret Jndførsel samt efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver den Niels Rasmussen Hai tilhørende og i Harpelunde Bye i Lollands Nørre Herred beliggende Eiendomsgaard med tilliggende Jorder af Hartkorn 7 Tdr. 3 Skpr., samt den paa Gaarden værende Besætning bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes Tirsdagene den 3die og 17de Juli samt Onsdagen den 1ste August d. A. Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den sidste paa Gaarden selv. Conditionerne kunde forinden Auctionerne erfares hos Procurator Smidth her i Byen. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Hammerich. Nakskov den 24de Mai 3838.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-01
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-01
Ved Proclama, som vil blive læst ved vedkommende Retter, ere alle de som maatte have Noget at fordre efter afgangne Smedemester Georg Wilhelm Chantelaus og efterlevende Enke Ane Cathrine født Madsen af Wester Schjørringe under Grevskabet Christianssæde, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav; hvilket herved bekjendtgjøres. Grevskabet Christianssædes østre Districts Skifteret pr. Mariboe den 27de Mai 1838. J. M. Lysen. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Lollands Falsters Et Tiende. No. 65. Tirsdagen den 3 Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Udenlandske Nyheder. England. Ved Festligholdelsen af Dronningens Fødselsdag har i Nærheden af Tower urolige Optrin fundet Sted. Efter gammel Sædvane pleier nemlig Commandanten i Tover, for Tiden Hertugen af Wellington, at give Folket paa Regentens Fødselsdag nogle Tønder Øl, som ogsaa denne Gang bleve bragte til det ventende Folk, men strax igjen borttagne af Soldaterne, der nu gjorde sig tilgode ved Øllet. Forbittrede herover stormede Folket Tover, og først efterat flere Ercesser vare begaaede lykkedes det Politiet at standse Urolighederne. J Underhuset er det lykkedes Understatssecretairen ved Colonierne, Georg Grav, atter at faae det tidligere antagne Forslag om Negerlærlingernes Emancipation forkastet med en betydelig Majoritet. At et saadant Resultat kun kunde fremkaldes ved et glimrende Foredrag er naturligt, og et af Neger-Emancipationens kraftigste Organer erklærer ogsaa, at dersom Grays Tale var holdt for en god Sag, maatte den ansees som et Mesterværk. Jfølge Efterretninger fra Canada skal Oberst Sutherland have aflagt vigtige Tilstaaelser, hvoraf det erfares, at Øvrighederne i Canada endog have understøttet Jnsurgenterne. Fra de joniske Øer have endeel Jndvaanere ansøgt Regjeringen om at tilstaae dem Pressefrihed, hvilket dog Øvrigheden af al Magt søger at forhindre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Frankrig. Journalerne ere endnu ikke blevne kjede af at behandle det meget forældede Theema, om Ministrene ville resignere, eller ei, et sikkert Kiendetegn paa, at her ikke for Tiden findes noget Jnteressant. Endelig har Hubert og hans Medskyldige faaet deres Dom, der lyder paa Deportation for bestandig for Huberts Vedkommende, men for de andre til Fængselstraf fra 5 til 3 Aar. Da Hubert hørte de Eedsvorne udsige deres skyldig over ham, gjorde han et Forsøg paa at berøve sig selv Livet, men blev dog hindret heri af de vagthavende Gensd'armes, hvorefter han i meget usømmelige Udtryk tiltalte hele Retspersonalet, og blandt andet yttrede: "Canailler, skjændige Forførere, J have fordømt selve Uskyldigheden, og dog kalde J Eder Franskmænd, J Elendige!" Retten befalede vel at han skulde bringes bort, men da han satte sig til Modværge, og hans Medanklagede Demoiselle Grouvelle hængte sig fast ved, for at hindre Gensd'armerne i at tage fat paa ham, saa fandt en overordentlig Tumult Sted. – J den Erklæring Fyrst Talleyrand har tilført sit Testamente gjentager han sit tidligere Udsagn om, at han ikke har forladt nogen Regjering, for den selv havde opgivet sin Sag. Om Napoleon yttrer han sig med megen Erkjendtlighed. Mellem Frankrig og flere af de sydamericanske Stater vedbliver der endnu at herske et meget spændt Forhold, og der er udstædt Ordre til at sende nogle Krigskibe derover, for at give Frankrigs Fordringer den nødvendige Kraft. – Napoleons forrige Livlæge Dr. Antomarchi er død paa Cuba den 3die April efter et kort Jldebefindende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Spanien. Om Opstanden i Estella meddele nu ogsaa de carlistiske Blade Efterretninger, og skjøndt disse søge at fremstille den under saa formildende Omstændigheder som muligt, vise de dog fuldelig hvor betydningsfuld denne Begivenhed er.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Fra Krigsskuepladsen vedblive Efterretningerne endnu stedse at lyde gunstige for Christinerne, og skjøndt ikke store Fægtninger forefalde, vedblive dog Dronningens Tropper overalt at være seirige, hvilket ikke var Tilfældet i Begyndelsen af Jnsurrectionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Belgien. Endnu er Stridspørgsmaalet med Holland ingenlunde afgjort, og skjøndt man paastaaer, at de fem store Magter have antaget at de 21 Artikler, Udbyttet af de londonske Protocoller, skulle være Rettesnoren for disse Anliggenders Afgjørelse, saa mener man dog, at mange Vanskeligheder endnu ere tilbage at overvinde, og at Luxemburg og Limburg vanskeligen vil kunne skilles fra Belgien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Tydskland. For de sydtydske Blade ere endnu de colnske Anliggender en rig Kilde til Avisartikler, hvorimod man aldeles intet erfarer om dem fra de vedkommende Regjeringers Side. – De hannoverske Anliggender synes derimod nu at ville nærme sig en Afgjørelse da Committeen, der er nedsat for at gjennemgaae Udkastet til den nye Grundlov, nu snart er færdig med dens Forarbeider, hvorefter sikkert meget interessante Debatter ville finde Sted i Stænderforsamlingen, hvor den kongelige Commissarius i den senere Tid stedse har havt det Uheld at være blandt Minoriteten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Tyrkiet. Endelig har Sultanen givet Ordre til, at flere Tropper ikke skulle sendes til Lilleasien, og den Krig, man frygtede for mellem ham og ViceKongen af Ægypten vil vel saaledes endnu blive udsat i nogen Tid. J Ægypten ere Englænderne meget stærkt beskjæftigede med at ordne alt det fornødne til at føre den ostindiske Handel over Ægypten, og Vice-Kongen understøtter villig ethvert af Englændernes Ønsker i denne Henseende, fordi han venter, at denne Føielighed i Tiden skal bringe ham gode Frugter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Deres Majestæt er overbeviist om Nødvendigheden af Finantsernes Offentlighed, som vi tillidsfulde haabe at De vil give en til Stænderinstitutionens Hensigt svarende Form, uden hvilken Stænderne ikke ville være i Stand til vedbørlig at udføre det dem betroede vigtige Hverv. Med Længsel imodeseer Folket Beretningen om Finantsernes Stilling i 1836 og den bebudede Besparelsesplan. De Oplysninger, som Deres Majestæt maatte behage herom at bekjendtgjøre eller meddele Stænderne, ville de modtage med Taknemmelighed og efter Pligt og Samvittighed benytte til det Formaal, hvortil de stedse ville stræbe, Kongens og Folkets sande Lykke. Med dyb Alvor fornye vi vort Lofte, at vi i den betydende Virkekreds, hvortil vore Medborgeres Tillid har kaldet os, ville nytte al vor Erfaring, eendrægtige hæve vort Blik fra smaalige Hensyn og personlig Jnteresse, hen til det almene Vel, og ingen Anstrængelse spare, for at udfinde Hvad der er Ret, og Hvad vi da erkjende for Ret skal udtale sig i vore Ord med al den Aabenhiertighed, Styrke og Varme, der egner sig for den, der elsker sit Fædreland over Alt, men tilligemed den Ærefrygt og Beskedenhed, som kan fordres af den danske Mand, der taler for Folket til sin Konge. Da bliver vor Tale Gienklang af de bedste Borgeres Meninger i de Samfund, der have nedlagt deres Haab og Ønsker i vore Hænder, og den vil huldrigt høres af Landets Fader. Med hjertelig Deeltagelse have vi modtaget Efterretningen om Forbindelsen i den kongelige Familie, og med det hele Folk bede vi til Gud, at han vil tildeele den sine bedste Velsignelser og at den maa vorde en riig Kilde til Glæde for Deres Faderhjerte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Det beskjærmende Forsyn holde endnu længe sin Haand over Deres Majestæt og give Dem Kraft til at frede om det Træ, De med saa megen Kjærlighed og Omhu har plantet i Danmarks Have.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Af den Kgl. Commissarius er forelagt Udkast til en Anordning hvorved Frd. af 26 Oct. 1801 og Pl. af 14de Debr. f. A. angaaende Gjeldsforpligtelser, som indgaaes af Umyndige eller Mindreaarige, forandres; Udkast til en Ple. betræffende Omløben med Varer, og Udkast til en Forordning om Jagten i Danmark. Orla Lehmann, som i en udførlig Artikkel i Kjøbenhavnsposten, har underkastet den kongl. Bekjendtgjørelse sin Prøvelse, reducerer slutteligen den sidste Stænderforsamlings Hovedresultater til Følgende, større Communalfrihed, mindre Trykkefrihed, ingen Offentlighed i Stænderforhandlingerne, lange Udsigter for Finantserne, Jntet for Bondestanden, noget Lidet for Handelen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
En Sag, som ikke er uden Jnteresse for Kjøbstædernes Jndvaanere, er i disse Dage paadømt ved Slagelse Gjæsteret. Nogle af Byens Grund ciere, der vare affordrede Consumtionsafgift at deres i selve Byen beliggende Jorder, fandt dem nemlig foranledigede til i denne Anledning at anlægge Sag imod Consumtionsvæsenet; men ere ved bemeldte Dom aldeles frifundne. Spørgsmaalet, der saa sildigt er opstaaet, om Man er pligtig til at lade sig sætte under Control af Consumtions væsenet i sine huuslige Sysler, er saaledes paa en tilfredsstillende Maade afgjort, og Jndvaanerne kunne uden Frygt tage Smørret af Kjærnen, og Hønsene kunne med Glæde udkagle deres Æg. (Slag. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Den Deputerede fra Neustadt og Helliggenhafen, Hr. Senator Lorentzen, har modtaget en af de anseeligste Vælgere underskreven Takadresse, fordi han mødte i Eckernførde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Skibsefterretninger. Paa Jyllands Vestkyst er inddreven en Flaske hvori følgende Seddel: "Fortunatar, Lieutn. Hetting, fra Arendal bestemt til Havre de Grace, er sprunger læk i Nordsøen den 21de Marts. Mandskabet blev bjerget den 25de af en Grønlandsfarer fra Flensborg, men maa gaae med til Grønland. – Kjøbenhavn den 1ste Junii. Jdag ankom ved overordentlig Leilighed den Efterretning, at Dampskibet Nicolai den 1ste, Capt. Stahl, paa Reisen fra St. Petersborg til Lübek er blevet et Rov for Luerne. Skibet, som er afbrændt indtil Vandgangen, blev sat paa Grund paa den mecklenborgske Kyst, 3 Mile fra Travemünde. Passagererne, 132 i Tallet, ere reddede, men 2 Mand af Besætningen mangle. Aarsagen til Branden tilskrives Kullenes slette Beskaffenhed, da de udviklede for megen Røg til at Skorstenen kunde rumme den, hvorved Jlden slog tilbage og antændte Kullene. - Skibet den danske Eeg, Rabe, afseilede den 1ste April fra St. Helena til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Kjøbenhavns Torvepriser den 2den Junii. Rug Td. 6 Rbd. 8 s. a 6 Rbd. 40 s. Hvede 7 Rbd. 48 s. 5 8 Rbd. Byg 2radet 3 Rbd. 84 s. a 4 Rbd. 24 s. dito 6 radet 3 Rbd. 80 s. a 4 Rbd. 16 s. Havre 3 Rbd. 16 s. a 3 Rbd. 56 s. Erter 5 Rbd. 8 s. a 5 Rbd. 56 s. Flesk røget Lpd. 2 Rbd. 20 s. a 2 Rbd. 32 s. dito grønsaltet 1 Rbd. 68 s. a 1 Rbd. 84 s. Smør Pd. 20 a 26 s. Æg Snesen 18 a 19 s. sjællandsk Smør Fjerdingen 10 Rbd. 48 s. a 13 Rbd. 48 s. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Ved Tallotteriets 1336te Trækning i Altona udkom: Reisende. Med Dampskibet Frederik den 6te ankom den 1ste Juni fra Kjøbenhavn til Møen og Falster: Frøken Dreier; Mad. Gruner og Datter; Frue Buntzen; Jomfru Corvinus, Frue Schierbek med Søster, 3 Børn og Pige; Frue Klein med Sester og Datter; Froknerne Lund og Frelich; Cand. Tryde og Rossing; Exam. juris Buch; Polytechniker Barfoed; Studerende Thomsen, Ørsted og Schierning; Landmand Ree.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Ledige Embeder. Byfogedembedet i Assens og det dermed forenede Herredsfogedembede i Baag Herred. Schiødstrup og Elsted Sognekald i Aarhuus Stift, 250 Rbd. Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Trinitatis Borgerskole i Fredericia; Løn 400 Rbd., Høitidsoffer af Trinitatis Menighed, fri Bolig og 4 Favne Brænde til Skolens eget Brug. Skjørping og Fræer Sognekald i Viborg Stift, 350 Rbd.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Befordringer og Afgang. Grosserer og Deputeret Borger Jes Fæster beskikket til Veiermester og Brager i Kjøbenhavn; Secondlieutenant i den kongelige Livgarde til Fods, A. F. Jepelin og Secondlieutenant i den kongelige Livgarde til Hest, O. W. Jepelin, udnævnte til Kammerjunkere. (J Anledning af det i Stiftstidenden N. 48 af 20de April d. A. yttrede Ønske at Dampskibet Union maatte anløbe Nykjøbing, har Redact. modtaget nedenstaaende Skrivelse, med Anmodning at optage den her i Bladet.) Allerede i lang Tid har Trangen til at tilveiebringe en nærmere Forbindelse mellem de danske Øer og Hovedstaden, saavelsom Fastlandet været følelig, og da Dampskibsfarten frembod sig som det bedste Communications-Middel sammentraadte her og i Kjøbenhavn et Selskab til at indrette en saadan Dampskibsfart mellem Flensborg og Kjøbenhavn og forskjellige Steder paa Øerne. Da Samqvemmet med Øerne imidlertid hidtil kuns var ringe, og desuden Communicationsveien fra Kjøbenhavn over Kiel til Fastlandet, syntes langt fordeelagtigere end over Flensborg, fandt dette Foretagende i Begyndelsen kun lidet Bifald, og man havde at kjæmpe med mange Vanskeligheder for at bringe det til Udførelse. Dog seirede endeligen Udholdenheden, og man kan vel derfor medrette paastaae, at ikke Speculations-Aand, men Sandsen for Almeenvellet har bragt Sagen i Gang. Jhvorvel Hovedøiemedet fra Begyndelsen af var rettet mod Lolland og Falster, var det dog vanskeligt at finde en Anløbsplads, der var lige beqvemt for Skibet og Passagerer. Først valgtes Kragnæs, men da dette Sted er for ubetydeligt til at de Reisende der kunde finde en passende Modtagelse, besluttede man senere, at Skibet i dets Sted skulde anløbe Bandholm, hvilket Sted ikke ligger langt fra Saxkjøbing og Mariboe, og Afstanden fra Nykjøbing hellerikke er betydelig. Da Bandholm er Stabelpladsen for Mariboe, tør man vel vente, at Landsætningen der er beqvem. Anløbet ved Bandholm foraarsagede allerede Skibet en Omvei, af 2de Mile; en længere Omvei som f. Ex. til Nykjøbing, der vilde udgjøre 4 Mile, turde neppe være tilraadelig med Hensyn til de Reisende til andre Pladse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Det til nærværende Øiemed kjøbte Dampskib Union, er et særdeles beqvemt indrettet og hurtigseilende Fartøi. Paa 1ste Plads ere 3de Kahytter, nemlig et Soveværelse for Herrer, et Soveværelse for Damer og et rummeligt Forsamlings-Værelse; ogsaa paa 2den Plads finde Damerne afsondrede Soveværelser, og desuden er sørget for enhver mulig Beqvemmelighed ombord. Ligeledes er sørget for en god og billig Beværtning, Priserne paa Spise- og Drikkevarer ville ikke blive høiere end ved ethvert anstændigt Gjæstgiverie. Ogsaa Fragten er billig, nemlig mellem Bandholm og Kjøbenhavn, 1ste Plads, 2den Plads Bandholm og Flensborg, 5 Rd. 3 Mk. 2 Rd. 4 Mk. og Familler nyde en betydelig Rabat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Entrepreneurerne ville opbyde Alt for at gjøre Farten behagelig og billig, og vil det da beroe paa Publicum selv ved Freqvents at befordre og muligen end videre at udstrække dette. Flensborg den 27de Maji 1838. P. E. Thode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Bekjendtgjørelser. Fra Pressen er udkommen. Tidsskrift for Almueskolevæsenet, 4de Bind, eller Aargangen 1837, Subskriptionspriis 2 Rbd. Dette Skrift, udgaaer i Hefter, hvoraf hvert koster 3 Mk. og 4 Hefter udgjør et Bind. Nogle enkelte Explr. af de første 4 Bind ere endnu at erholde for Subskriptionsprisen. Udvalgte Vers af vor evangelisk christelige Psalmebog til Brug ved Religionsunderviisningen, især i Skoler, hvor den indbyrdes Underviisning øves, samlede og ordnede af en Skoleven, 10 s. indbunden i Papind, i Partier 8 s. pr. Explr. Taler ved Jndvielsen af Svaninge Kirke den 17de Decbr. 1837, med indledende bemærkninger, samt en Fremstilling af Præsten Hans Madsens Daad 1535 af Dr. N. Faber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Biskop over Fyens Stift R. af Dr. og J. F. Leth, Sognepræst i Svaninge. Skriftet udgjør foruden Jndledningen, 72 Sider stor Octav, og er ledsaget med en smuk litographeret Tegning af Søgninge Kirke. Jndbunden i Papbind med couleurt Omslag, 4 Mk. 8 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Disse Skrifter faaes paa de fleste Boglader i Danmark, i Nakskov hos Hr. Thierry og i Odense hos Forlæggeren. S. Hempel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Jnformation paa Fortepiano, Violin, Guittar, Flotte, Clarinet, Valdhorn m. m.; tilbydes for en særdeles moderat Betaling. Nykjøbing den 3die Juni 1838. Ærbødigst. Ernst Braase. N. A. Et ungt Menneske som har Lyst at lære Pharmaci- og besidder nogen videnskabelig Dannelse, kan strax blive antagen som Discipel i et Apothek, man behager desangaaende at henvende sig til Apotheker Mohr i Nyekiøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Skiveskydning. Fredagen den 8de Juni d. A. Formiddag Kl. 10 afholder Undertegnede en Skiveskydning paa Point i Bangsebroe Skov ved Nykjøbing. Gevinsterne blive 5 og indeholde circa 60 Lod Sølv, Et dobbelt M betales med 9 Mk. og et enkelt med 6 Mk. Lysthavende indbydes. Nykjøbing den 27de Maji 1838. P. Jespersen, Guldsmedmester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Auctioner. Mandagen den 11te, 18de og 25de Juni d. A. Formiddag Kl. 11, afholdes Auction paa Raadstuen her i Byen over det afdøde Frue Just Stervboe tilhørende og i denne Byes Tilegade under Matr. - 173 Litr. b., beliggende Sted med Tilliggende. Hvilket herved bekiendtgiøres. Nakskov den 27de Mai 1838. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Mandagen den 11te, 18de og 25de Juni d. A. Formiddag Kl. 11, afholdes Auction paa Raadstuen her i Byen over den afdøde Frue Justs Stervboe tilhørende og i denne Byes Tilegade under Matr. . 208 beliggende Gaard med Tilliggende. Hvilket herved bekiendtgiøres. Nakskov den 27de Mai 1838. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Jfølge passeret Jndførsel samt efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver den Niels Rasmussen Hai tilhørende og i Harpelunde Bye i Lollands Nørre Herred beliggende Eiendomsgaard med tilliggende Jorder af Hartkorn 7 Tdr. 3 Skpr., samt den paa Gaarden værende Besætning bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes Tirsdagene den 3die og 17de Juli samt Onsdagen den 1ste August d. A. Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den sidste paa Gaarden selv. Conditionerne kunde forinden Auctionerne erfares hos Procurator Smidth her i Byen. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 24de Mai 3838. Sammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Torsdagen den 14de Junii førstkommende i Middagsstunden bliver paa Hovedgaarden Juellinge afholdt offentlig Auction over nogle Heste og Vogne, m. v. Jblandt Hestene som vil vorde solgte forefindes 2de Hingster. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaveres Efterretning Pederstrup den 29de Mai 1838. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Fredagen den 8de d. M. førstkommende om Formiddagen Kl. 11, bliver i Hospitalets Lodder, afholdt offentlig Auction over en Deel Græs til Hoeslet. Mødestedet er paa selve Lodden. Nykiøbing den 1ste Juni 1838. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Da de Hindringer som forhen have forbudt Realisationen af det under Kiøbmand H. Lacoppidan her i Byen, hans Stervboe registrerede Schlupskib Phoenix, nu ere bortryddede, saa vil bemeldte Skib, der for Tiden er beliggende i Nakskov Kiøbsteds Havn og hvis Drægtighed er 22 1/2 Commercelæster, blive bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Byens Raadhuus Mandagen den 18de og 25de Juni samt 2den Juli d. A. Formiddag Kl. 11 1/2. Hvilket herved bekiendtgiøres. Nakskov den 2den Juni 1838. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Ved Proclama, som vil blive læst ved vedkommende Retter, ere alle de som maatte have Noget at fordre efter afgangne Smedemester Georg Wilhelm Chantelaus og efterlevende Enke Ane Cathrine født Madsen af Wester Schjorringe under Grevskabet Christianssæde, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav; hvilket herved bekjendtgjøres. Grevskabet Christianssædes østre Districts Skifteret pr. Mariboe den 27de Mai 1838. J. M. Lysen. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Lollands Falsters EftsTidende. No 64 Fredagen den 8 Junii. Modbemærkninger til Hr. Pastor Giessings Svar i Stiftstidenden N 62.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-08
Da Hr. Pastor Giessing i ovennævnte Svar erklærer, at han fuldstændigen vil udvikle sin Mening om hvorvidt Landsbypræsterne bør være valgbare i et Skrift, der for Tiden er under Arbeide, saa vil jeg opsætte at fremkomme med hvad jeg videre maatte have at anføre, indtil ovennævnte Skrift er udkommen, og gjør dette saa meget hellere, som jeg seer, at vi ere enige i Hovedsagen, nemlig at Bestyrelsen af de geistlige Anliggender bør mere end hidtil overdrages til Geistligheden selv, og at Nødvendigheden af Landsbypræsternes Valgbarhed derfor af Hr. Pastor Giessing kun er betinget af at dette ikke skeer. Nogle bemærkninger, hvortil der maaskee ikke senere vil findes Leilighed til at fremkomme med, maa jeg dog endnu gjøre, og i det jeg derfor gjentager, hvad jeg tidligere har anført om at der ikke er noget anglogt Forhold mellem Landsbypræster og Fæstebønder, vil jeg kun i denne Henseende endnu bemærke, at medens det ene beroer paa Fæstebonden selv, om han vil give Slip paa sin Besiddelsesret, er derimod Præsten i saa Maade afhængig af Andre, da nemlig Regjeringen jo er berettiget til baade at forflytte ham mod hans Villie, og til reent at afskedige ham. Man indvende ikke herimod at dette skeer sjeldent, thi Hovedsagen er, at Staten har denne Ret, og at den benytter den, og at dette virkelig undertiden skeer, derpaa give jo og den nyere Tid Exempler. Jeg maa endnu engang gjentage, at jeg ingenlunde er imod at Landsbypræsterne tillægges Valgret og Valgbarhed naar de nugjældende Principer for disse Rettigheder forandres, men alt hvad jeg har yttret angaaer kun dem, der netop af disse Principer ville vindicere Landsbypræsterne de nævnte Rettigheder.