Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-17
(Af Kongeriget Hollands officielle Blad.) Medens Engellands Magt paa Verdenshavet svækker sig, deele to store Magter Europas Fastland, Frankrige og Rusland. Mærkværdigt og vigtigt er det, at næsten ligesaa langt som Culturen hersker i de Europæiske Stater, byder ogsaa Frankriges Magt, medens det Russiske Scepter for det meste er udstrakt over Folkeslag, som endnu staae paa Culturens laveste Trin. Forskjellen er lige betydelig for Statsmanden og Philosophen, og frembyder en Kjæde af Følger, der naturligen flyde af Europas store Omdannelse. Jkke mindre interessant er det, at i Middelpuncten af Europa, hvor Lys og Mørke, Cultur og Barbarie forene sig, hvor Overgangen fra de cultiverede til de halveltiverede Nationer, fra det nittende til det tiende Aarhundrede findes, at der fra Middelhavet til Jishavet løber en uafbrudt Kjæde af særegne Stater (Tyrkiet, Østerrige, Preussen, Sverrig, Norge),der danne en Skillevæg mellem Verdens to mægtige Stater, befæste et Mellemrige, der værgeløst mellem begge, ligner et roligt Hav, trindt omgivet af Klipper. Fastlandets nye Fordeling, Tilsit Fredens Værk, er høitidelig antagen og sanctioneret. Dette Statskonstens Mesterstykke er det uforgjængelige Mindemærke, Europas store Skaber, har opreist sig selv, efter mange Feldtslag og talløse Seire. Overskuer man Europas Kort, saa forbauses man over Frankriges Magt: Paris i Midten af dette umaalelige Rige, ikke længer borte fra Lissabon end fra Warschau, Rigerne, under Tronens Beskyttelse, i Vesten, med 80 Millioner Sjele, næsten det Halve af denne Verdensdeels Befolkning. Som det Heles faste Kjærne staaer Frankrige i Middelpuncten af sine Rigslande, omgivet af trefolde Fæstningskjæder, mægtigere i sin egen Befolkning end ethvert Rige, der indbefattes under dets Herredømme, et klogt, aabent, utrætteligt Folk. J Vesten omfatter det Monarkierne Spanien og Portugal, begge knyttede til Frankrige, og skilte fra fremmede Forbindelser; i Østen, adskilt fra den Russiske Colos, har det en Formuur i en Mængde Stater, som paa det nøieste ere forenede med det. Kongerigerne Holland, Vestphalen, Sachsen, Würtemberg, Baiern, Rhinforbundets Stater, Schweiz, Jtalien, Hetrurien, Rom, Neapel ere evig forenede med Frankrige og ved tusinde Slags Jnteresse knyttede til den store Napoleons Trone. Baiern, Würtemberg, Sachsen, Vestphalen, Jtalien og Neapel skylde ham deres Storhed og Tilværelse, fire Troner besidde Førster af Bonapartes Huus, andre ere nøie beslægtede med det. Saaledes omgivet af trofaste Bundsforvandte har Frankrige en mægtig Jndflydelse paa de Europæiske Mellemriger (Preussen, Østerrige og Tyrkiet). Rusland og Frankrige bleve naturlige Bundsforvandte og have intet at befrygte af hinanden. Det Tab, Preussen og Østerrige have liidt, omskabte begge Stater til Formure for Rusland. Den sidste Stats Magt kan i Europa ingensteds udbredes uden i Tyrkiet. Derved vilde imidlertid Østerrige omringes og Rusland blive en umiddelbar Nabo af Jtalien. Begunstiget af sin Beliggenhed kan derfor Tyrkiet rimeligviis blive een af de Europæiske Magter. Denne Statskjædes Tilværelse, der skiller Rusland fra Frankrige, er nødvendig for begges Jnteresse. J en sund Politiks Øine maa for Fremtiden enhver Uenighed i disse Mellemstater være det samme som borgerlige og indvortes Krige. Engelland kan, naar det i Tide forlanger Fred, blive Borgen for disse Mellemstater, bliver denne Øe derimod halstarrigen. ved sin Paastand, saa afsværger Europa al Forbindelse med det, og overlader det til Barbarerne. Engellands Eneherredømme over Verdenshavet er og bliver uforeneligt med Europas Lykke.