JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1802-10-08
Fredagen den 15de October, om Formiddagen Kl. 9 Slet, 4 bliver ved Auction i Hr. Juveleer Lindbachs Huus No. 26. paa Hjørnet af Boldhuusgaden og gammel Strand bortsolgt nogle Mubler og Effetter, Sengeklæder og Gangklæder, Linned, Guld og Solv m.v., afgangne Grosserer Peter Frederich, Hansens Stervboe tilhørende, imod kantant Betaling ved Tilslaget, eller naar paafordres, til Boets Kurator Landvæsenskommissair Bay, boende i Frederichsberggaden No. 215, hos hvem de trykte Fortegnelser den 11te denne Maaned ere at erholde. Ligeledes bliver ved samme Auction bortsolgt 40 Par hvide, engelske Skind til Buxer og endeel pantsatte og uindløste Kramvare, bestaaende af Nettelduger, Sukerduner, Britagnes og Osnabrucker=Lærreder, samt 10 Stkr. forskellige Gulduhre, og 2 Semidors dito.
Berlingske Tidende, 1802-10-08
Credagen den 15 Octbr. bliver i Middagsstunden paa Børsen, hed ved Auction bortsolgt. 2 hele Piver Maderaviin 12 halve dito 4 Qvart dito Tilhørende Grossererne Neergaard & Jørgensens Boe, imod Betaling til Boets Kurator Søekrigsprocurør Weidemann, boende i Frederichsberggaden paa Hiørnet af Mikkelbryggersgade, som anviser Vinen 2 Dage for Auctionen.
Berlingske Tidende, 1802-10-08
Fredagen den 15de October, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver i ved Auction i Mørkole Bye i Glasare Sogn, Kiøbenhavns Amt, bortsolgt endeel Bygningsmaterialier, nemlig: 1) Tilhugget Egetømmer til 45 Fag Huus, uden Bielker, og Sparværk. 2) 3 Stkr. Ege Fodtømmer a 8 Alen lang, 3) 22 Stkr. dito dito a 6 Alen lang 4) 20 Stkr. dito dito a 5 Alen lang, 5) 51 Stkr. Stolper a 4 1/2 Alen lang, 6) 15 Stkr. Løsholter a 2 1/2 Al. lang, 7) omtrent 500 gamle Tagsteen. 3) circa 4500 Muursteen. afgangne Geheimeraad og Stiftamtmand Grev Knuths Stervboe tilhørende, imod Betaling til den, som paa Auctionsstedet nærmere bliver bekiendtgjort. De trykte Fortegnelser ere at bekomme hos Boets Curator Proc. R. Tov i Skidenstræde N. 163. Fredagen den 15de October førstkommende lader Mad. Hering. 1) i Roeskilde bortsælge endeel Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Tin, Messing, Jerntøi, Træevare, Heste, og Gaardsredskab, Linned og Sengeklæder, samt Kreature. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Fredagen den 15de October, Eftermiddag Klokken imeladlem 1 og 3, bliver i Følge Dom og Execution ved Auction 5te og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende absolut og uden videre Auctioners Holdelse at bortsælges, Brændeviinsbrænder Andreas Svanes tilhørende og i Prindsensgade under No. 368 Litr. B. beliggende Huus, som i Følge den over samme afholdte Vurderingsforretning bestaaer af følgende Bygninger. Forhuset til Gaden Grundmuur, 4 Fag 4 Etager høi med Vinkeltag og Qvistluge over de 2 mellemste Fag med Spids, samt Kielder under; til Gaarden Muur og Bindingsværk. J Gaarden et Sidehuus 4 Fag 3 Etager høi med Halvtag og Qvistluge over et Fag. Videre i Gaarden et Baghuus 4 Fag 3 Etager høi med Halvtag. J Sidehuset er Brændeviinsværket med indmuret Kobberkiedel paa omtrent Tønder med Mæskekar og Svaletønde, samt Kobberhat og Pibe, i Baghuset indrettet en Koestald til 4 Køer. Et Gaardsrum broelagt, hvori en Portion færsk Pompevand med Opstander og Jern Pomperedskab, en indmuret Kulkaffe med Lem over, en Bærmehoug som gaaer ind under Sidehuset, en Skarnkiste til Koeskarn og et Locum med muret Kiste. J Værelserne, som deels ere panelede, malede, betrukne og hvide Vægge, samt Lofterne gibsede, ere 3 Vindovne med Tromle og Rør og 8 Bielæggerovne. Husets Bygninger ere i Bradkassen forsikrede. Vurderingsforretningen og Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Wilse, boende i Gaarden No. 162 i Vimmelskaftet.
Berlingske Tidende, 1802-10-08
Torsdagen den 28de Octbr., om Formiddagen Kl. 9, bliver ved Auction i Gaarden No. 3 i Gothersgaden bortsolgt endeel Prætiosa, Guld og Sølv, deriblandt adskillige Guld- og Sølvmedailler, samt Gulduhre, saaog et stort Sølv Taffel Service, af Vægt omtrent 12000 Lod, tilligemed endeel oletteret Arbeide, afg. Geheimeraad og Stiftamtmand Johan Henrich Greve af Knuths Stervboe tilhørende, alt imod contanBetaling ved Udleveringen. Catalogi bekommes paa Auctionsstedet og hos Boets Curator Proc. Top i Skidenstrædet No. Ved Auctionen den 28de October 1802 over afg. Geheimeraad og Stiftamtmand Grev Knuths Stervboes Guld og Sølvtøi, bliver bortsolgt et nyt complet Ridetøi, Sadel, Stighøiler, Hovedtøi, Bringe= og Rumperim, Skaberak med Sølvtræsser, rigt besat med 238 Lod Sølv. Nontag den 8ten des kunstigen Novbr. Monaths h. a., Vor Vi mittags um 9 Uhr und følgende Tagen, sollen in den Pastorathanse No. 118 der Petristrate, anf Vergunstiguna Sr. Hochwurden des Herrn Superintendenten Doctor Marczoll. von mit dem Auctions=Assistenten Hornbech verauctionirt werden, eine zum Theil felten vorkommende Bücher-Sammung, wie anch mathematische und optische Jnstrumenten, melche der bey der Copenhagener teutschen Petri Schule, als Schreib undRechenmeister und zugleich als Jnspector und Revisionschef det danischen Lotto gedienet, Herrn P. N. Svensen, zugehørig. Wilche Bücher und Jnstrumente (anster cine bereits ans det Hand verkaufte - in ungefebr 300 Bander bestandene Jugendendschriftl. Smung) in nachfølgenden besteen, neml. intheologische, kaufmannsche, italienische Buchhaltungs, Assuranze, Architektische, Octonomische, Finanz, Cammeralwissen, schaften, Witwen, Waysen u. Armen Verpflegungs=Tontinen, Müntzwesen und Abbildung aller Münzsorten, Magia Natural oder Kunst, und Wunderschriften, Hand und Perspectiv=Zeich, nungen, Kupferstiche, Schreibkunste, Manuschripte, Land und Scecarten, eine Sammlung Mathematische, zum Theselten vorkommende Bücher, wie anch verschiedene mathematsche= optische Jnstrumente a., worunder eine grøse Gravesandsche Laterne matica mit einen 24zolligen Metallenen Brenspiegel und ubrigen Aparatu, und wobei 2 Kasten worinRahmen sauber Glasbilder mit anserleienen biblischen Geschichten c. g. Schopfung der Welt, Lagerung der Jfraliten i der Wüsten, Bethlehemittischer Kindermord, Christi Einzug Jernsalem, die Kleidung fremder Nationen, Commedien=Stil skee von Moliere, undviele andere perspecrivische Stucke, som Haag in Holland verfertiget find und mit den Unkosten agen Reichsthaler danisch jeden Rahmen gekostet haben. Der Catalogus ist bei mir in meinem Wohnhause in der VimmelschaNo. 18 (gegen 4 s. an die Armen) zu erhalten. H. Baagøe, Bogholder ved Universitetet, Redacten
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Af disse Tidende. von
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Skrivelse fra Genua den 18de September. Efter de sidste Breve fra Spanien ere Deres Katholske Majestæter ankomne til Barcellona den 12te d. M. Deres Reise har havt mange Ubehageligheder for dem og Følge formedelst den store Hede. Kongen af Etrurien er nu i Bedring, i Pisa og tænker om nogle Dage at indskibe sig i Livorno. Det hedder, at en Deputation fra den vestlige Deel af det Genuesiske skal være afgaaet til Paris for at bede den første Consul om, at Ligurien maatte blive forenet med den italisenske Republik. En af vore Tidender taler om en Plan, hvvorefter de Engelske skulle ved Maltas Rømning ville gaae hver til Morea for at besætte denne Provinds som dog falder stemmelig utroligt.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Skrivelse fra Lausanne den 25de Septbr. J Forgaars ankom 3 Elitbatailloner hertil for at støde tilden hertil flygtede Regierings=Armee. Krigssecretairen er reist til Paverne for at være Armeen nærmere. Han har faaet Borgerne Renger, Deflue og Lauther med sig som overordentlige Commissarier. Det hedder, at der allerede er given Ordre til at samle Nationer for de franske Tropper, som som kort Tid skal ventes hertil.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Skrivelse fra Schweiz den 27de September. Den nuværende Forfatning i Schweiz er beklagelsesværdig. J de fleste Cantoner hersker den største Uorden Hele Schweiz er nu ligesom inddeelt i 3 Partier. Regieringen, som er flygtet til Lausanne, kaldes, formedelst Bombardemen et paa Zrich, af Modpartiet Haubitzeregieringen. Planen til en almindelig Constitution for Schweiz, efter hvilken den skal danne en confordereret Republik under Navn afdet helvetiske Forbund, er trykt i Bern og indeholder følgende: 1) Cantonerne skulde have en Tid af en Maaned, i hvilken Tid hvert Canton skulde give sig selv en passende Regiering. 2) Saasnart dette var skeet, skulde hvert Canton sende sine befuldmægtigede Deputerede til en almindelig Landdag, for at organisere en Centralregiering, som kunde bifaldes ten de fentlidrene Berling. af de Magter, der ere allierede med Schweiz, og for at udnævne Medlemmerne af Centralregieringen. 3) Central regieringen skulde bestyre de udenlandske og politiske Sager, Handelsfaget, Militairet og Garantien for Cantons=Constitutionerne. 4) Den skulde være Dommer i Cantonernes huuslige Stridigheder og i de Uenigheder, som kunde retse sig mellem de enkelte Cantoner. 5) Den skulde faae de nødvendige Summer til at bestride de sædvanlige Udgivter med. 6 og 7) Hvert Canton gagerer sine Deputerede til Central regieringen. Disse Deputeredes Antal bestemmes efter Folkemængdens Størrelse. 3) De forrige souveraine Byers Borgerret tilstaaes enhver af Cantonernes Jndvaanere, naar han har en bestemt Landeiendom. 9) Uden denne Borgerret kan ingen komme paa Valg til Regieringsposter i de forrige aristocratiske Cantoner. 10) De nye Cantoner, som Thurgauo. s. v., kunne give sig en særskift Constitution, uden at forene sig med andre. 11) For at kunne opnaae denne almindelige Forholdsregel ved en constitutionel og forenet Form, bedes den franske Republiks Minister om hans Medvirkning.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Man læser endnu andre Punkter af denne Plan, i Følge hvilke Centralregieringen skulde være en permanent daglig Forsamling, som hver tredie Maaned skulde have en ny Præsident. Alle Schweizere skulde være Soldater, og ingen maatte faae Borgerret eller drive et Haandværk, naar han ikke kunde bevise, at han eiede en Flint, en Patrontaske og en Sabel.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Skrivelse fra Basel den 27de September. Aloys Reding er ankommen til Bern med meer end 3000 Mand Forstærkning Han antager General Kommandoen over Confoederations=Armeen og har besat det af Regierings tropperne rømte Lucern. Næsten i alle Cantoner ere Betienterne bleven afsatte. Daglig komme mange Landmænd, hvoraf endeel fra Canton Leman til Bern for at tage Tieneste ved Erlachs store Armee, Det hedder paa ny, at Borgeren Haller skal for at stifte Fred og Enighed komme til Schweiz som Director, Sagerne synes imidlertid at være komne alt for vidt til, at de skal kunne endes uden stor Blodsudgydelse.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Skrivelse fra Paris den 29de September. De Efterretninger, som ere indløbne hertil fra Schweiz, om den udbrudte Jnfurrection mod Regieringen, om Regieringens Rettrade og den franske Ministers Reise fra Bern til Lausanne, have givet Anledning til adskillige Conferencer, mellem den helvetiske Gesandt Stapser og Ministeren Talleyrand. Moniteuren vedligeholder endnu en dyb Taushed om Helvetiens Tilstand, men alle de andre Tidender have bekiendtgjort den Conveniton, hvorved Jnsurrectionen er kommet i Besiddelse af Hovedstaden Bern. En af vore Tidender paastaaer : "At den franske Minister Verninge vilde allerede have forladt Schweiz den 4de, da Dolder blev bortført fra Bern, men de fornemste Regieringsmedlemmers indstændige Bønner havde bevæget ham til at blive. Dolders Bortførelse blev, som bekiendt, udført af unge Borgere, men Politiministeren Tribolet og Senatoren Vonflue havde været underrettede derom, og Opførselen mod Dolder var Resultatet af en øiebliklig Forening mellem det oligarchiske og patriotiske Parti, som med Magt vilde tvinge Landamtmanden Dolder til at tage Afskeed, i den Forudsætning, at han var almindelig forhadt. Men da denne Revolutionsstreg opvakte den franske Gesandts og Senatets Fortrydelse, toge Tribolet og Vonslue Afsked, og Dolder kom tilbage til Bern" - En Coureer, fra Jtalien har allerede bragt den Efterretning, at Urolighederne i den helvetiske Republik have udbredt sig til Veltelinerlandet, som nu hører til den italienske Republik, og at meget alvorlige Bevægelser have yttret sig sammesteds, hvilke sigtede til at bringe Veltelinerlandet i sine forrige Forbindelser med Granbundterlandet.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Den tydske Skadesløsholdelsessag sysselsætter endnu Regieringen. Den keiserl. Gesandt Grev von Cobenzl og den churbaierske Gesandt have, hver for sig havt adskillige Conferencer med Ministeren Talleyrand. Brigadechesen Laurision er ankommet hertil fra Regensburg.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Den nu bekiendtgjorte Skildring over den italienske Republiks udvortes, indvortes, politiske, moralske og bekonomiske Forfatning, som Vicepræsidenten Melzi har sendt til det lovgivende Corps, indeholder ikke meget trøsteligt. Jblant andet hedder det der: "Den offentlige Mening er endnu meget vaklende. Modstridende Tænkemaade, falske Bedømmelser over de offentlige Sager, Uvished, Udestemthed, det er Oversigten over den moralske Forfatning, saaledes som den viser sig for den opmærksomme Jagttager. Jngen Enighed hersker mellem Folket, ingen Eenhed i de forskellige Authoriteters Handlinger. En sælsom Blanding af nye Grundsætninger, indpodede paa gamle Skikke, frembragte den største Forvirring. Det ene Departements Forvaltning var ganske forskellig fra det andets. Hvad der var tilladt i det ene, var forbudet i det andet; hvad der blev belønnet i det ene, blev straffet i det andet. Kort, en almindelig Skiødesløshed, Efterladenhed og Uvidenhed herskede i hele Republiken. Hvor vanskeligt gjorde ikke dette Financer nes Bestyrelse! Den italienske Republiks Udgivter overstig langt dens Jndtægter. Laan kunne ikke giøres. Disse kunne blot giøres af Lande og Forfatninger, som allerede have existeret længe og som have erhvervet sig Tillid. Der blive altsaa ingen andre Hielpekilder tilbage, end nye Paalæg og Nationaleiendommenes Salg." Skildringen slutter med at beklage Regieringen, at den ved nye Paalæg maae fordre flere Opofrelser af Nationen. Den siger derhos: Den Tider forbi, da den italienske Nation kunde finde en Belønning for sin politiske Uvigtighed ved at nyde en langvarig Fred.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Siden de europæiske Armeer atter have fundet Veien til Jtalien, maae vi erindre os, at Jtalien fordum har viist sine Soldater alle Veiene i den da bekiendte Verden. Men Tiderne have forandret sig meget. Jkkun Efterverdenen vil kunne bedømme den Genius, (Bonaparte) som gav det første Exempel paa en Erobrer, der midt under Vaabnenes Bulde dannede en Nation og skabte en Magt, som han overlader til sin egen Løbebane, ligesom en ny Commet, der overlades til sin Bestemmelses Løb. Samme Efterverden vil ogsaa fælde Dom over os, over os, som have saa væsentlig Deel i dette store Værk, og som kuns have Skiændsel at vente, dersom vi ikke erhverve os den Ære, at fuldende dette store Værk.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Moniteuren for i Dag melder, at det Departement, hvori Turin er Hovedstaden, stal, i Følge Senatusconsultum af 11te d. M. kaldes Departementet Po.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Forbudet mod de engelske Tidender er endnu ikke hævet; men deste begiærligere læses de enkelte Nummere, som snige sig igiennem, og af de meest bidende Artikler giøres Afskrivter, hvoraf en utrolig Mængde circulerer.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Journalen Bulletin de Paris og et Par andre Journaler, som for nogle Uger siden med allehaande Vendinger og paa en meer eller mindre skjult Maade yttrede det Ønske, at den første Consul vilde giøre sin Værdighed arvelig i sin Familie og oprette et nyt Dynasti, omtale nu slet ikke denne Gienstand, En Journal, som nylig er bleven forbudet, giver følgende Oplysning om denne Taushed: Man havde talet saa meget om Arvefølgen, dette System syntes endog saa meget bifaldet ved den første Consuls hemmelige Ønsker, at adskillige Statsraader troede, at kunne bringe dette Spørgsmaal i Erindring, i Anledning af Senatusconsulterne. Men hvor forundrede de, da den første Consul optog dette Forslag med Foragt og sagde til dem, "Jkkun Regieringens Avindsmænd, som vilde giøre den latterlig eller indskyde den en falsk Ærgierrighed, kunde forudsætte, at en saa afsindig Plan kunde falde Statens Overhoved ind. Han vi de vel vogte sig for, entive Frankerig efter sin Død til Priis for flere Medbeileres Fordringer. Jeg har taalet en Tidlang, tilføiede han, at ildefindede eller enfoldige Mennesker sysselsatte sig med slige Formodninger, men jeg forbyder det for Fremtiden.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Paris, den 1ste October. Moniteuren melder endnu intet om Schweiz. Den betegner i Dag en vis Collin som en af de mange rænkefulde Mennesker, der søge at blande sig i alle Forretninger, som Privatpersoner have at afgiøre med Regieringen, og som lade sig dyrt betale af Uvidende for en Jndflydelse, de slet ikke have. Denne Collin, som roser sig af at vide alle Regieringens Hemmeligheder, er nylig bleven bortjaget af Krigsbureauet for strafværdige Forstaaelser med Leverandeurerne. - J Anledning af det Rygte, at de herværende Escompte=Casser skulde ophæves eller sammensmeltes til een, har Commercial=Contoiret faaet den Forsikkring af Ministeren for den offentlige Skat, at det ikke var indbefattet med i denne Plan.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Skrivelse fra London den 1ste October. Man har nu virkelig sendt Ordre til Dover angaaende Saluteringen for den franske Ambassadeur Andreossy ved hans Ankomst dertil, og at der tillige skal gives ham en Ærevagt for hans Qvarteer. Den sidste Coureer fra Paris har imidlertid ikke medbragt Efterretning om den til hans Afreise bestemte Dag. - Hr. Calonne er igien reist herfra til Frankerig.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Sir Home Popham, som har været i Gesandtskaber for det ostindiske Compagnie hos endeel persiske og arabiske Fyrster, var i Junii Maaned ankommen til Cairo.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Den gule Feber vedbliver at henrive endeel Mennesker paa Jamaica.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
De ældste Landmænd i Engelland kan ikke mindes en saa velsignet Kornhøst, som i dette Aar, og dog vil Priserne ikke ret til at falde. Uagtet den usædvanlig gode Høebiergning og alle Slags Slagteqvægs Mængde paa Torvene vedblive Priserne alligevel at være høie.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Skrivelse fra Amsterdam den 2den October. Vort Statsdirectorium har siden dets Oprettelse taget en fast Gang og en Stilling, som aldrig lod formode Tilværelsen af et Modpartie; imidlertid bleve nogle Rygter satte i Gang i Begyndelsen af Junii Maaned, men en forestaaende Forandring i Regieringen. Disse forsvandt vel af sig selv; men nogle Maaneder derefter blev Rygtet igien almindeligt om store Reformer ved Armeen. Regieringen modsagde dem udtrykkelig, som usande. Den 28de Septbr. bekiendtgjorde Statsdirectoriet: at Fienderne af den offentlige Orden og Rolighed havde under Titel af Armeens Bulletin udspredt en Adresse, som sigtede til at bringe Armeen til Opstand eller i det mindste at giøre den tilbøielig til en ny Revolution, Statsdirectoriet har derfor udsat 1000 Guldgylden paa Opdagelsen af Forfatteren til bemeldte Bulletin. Det har tillige taget Sikkerheds=Forholdsregler, uagtet Roligheden slet ikke er bleven forstyrret. De i Bulletinen nævnte Generaler Daendels og Dumoncean skal mistænkes for at være Medvidere og have derfor faaet Ordre at begive sig til Haag. En Privatberetning fra Paris indeholder følgende Omstændigheder i Anledning af det Besøg, som General More an har aflagt i Morfontaine efter Politiministeriets Ophævelse. General Moreau havde i nogen Tid holdt sig i Stilhed, end ikke bivaanet Fredsfesten, endskiøndt han var bleven indbudt ved en egenhændig billet fra den første Consul Hans Huusselskab bestod af nogle Generaler, der ligesom han holdt sig tilbage. For kort Tid siden fik han et Besøg af Statsraad Dessolles og efter at denne i den første Consuls Navn havde meddeelt ham Efterretning om Ophævelsen af Politiministeriet og det dermed forbundne Spionsystem, som stedse havde mishaget Moreau, fandt Generalen sig meget rørt ved dette Agtelsesbeviis og lovede Statsraad Dessolles en Visite i Morsontaine, hvor han blev modtaget med største Agtelse af Joseph og Lucien Bonaparte, den første Consuls Moder og Ludvig Bonapartes Gemalinde, hos hvem Generalinde Moreau Dagen efter aflagde et venskabeligt Beseg.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Det hedder, at General Moreau skal blot for Formaliteternes Skyld blive Medlem af det lovgivende Corps, for at samme at blive udnævnt til Storofficier i Æreslegionen. Skulle han ikke ville modtage denne Hæderspost, troer man den enten vil blive General Murat eller Leelere til Deel. Man troer, at Forandringen ville længe før være skeet med Borgeren Fouche, dersom han ikke havde havt en ivrig Talsmand i den anden Consul Cambaceres.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Blandede Efterretninger. Frankerig. Havne=Arbeiderne blive paa ny fortsatte med overordentlig Jver i Cherbourg. 8 Forter, hvoraf 2 i Søen, skulle beskytte den derværende Havn.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
J Consularpalaiets store Audiencesal har Bonaparte ladet opstille Brystbilleder af store Mænd, i den gamle og nyere Smag i følgende Række: Kong Frederich den 2den; Pascal; Generalerne Joubert, Hoche og Prinds Engen; Admiral Ruiter; Colbert; General Dusalga, som faldt ved hans Vens Bonapartes Side for Acre; Kleber; Lavoister; Sully, Kong Gustav Adolph; Kanzler L. Hopital, General Marceau; Scipio, Africaneren; General Dampierre; Marlborougt; Lavignon; Mallechesbes, Ludvig den 16des Forsvarer og Admiral Tronin.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Den berømte engelske Maler Vest gav nylig her i Paris et stort Giestebud, hvorved de berømteste franske Malere og mange fornemme Engellændere vare nærværende. Den første Skaal var: stedsevarende Venskab imellem Engellands og Frankerigs Konstnere.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Engelland. J Sydhavet har Skibschirurgen Jackson paa sin Fart fra Botany Bay til China ombord paa Skibet. Hope opdaget en ny Øe den 22 December 1801. Den ligger under 28de Grad sydlig Brede og 163de Grad østlig Længde. Den er omtrent af halvtredie Miils Længde og Brede. Jackson gav den Navn af Shanks-Øen til Ære for Søekapitain Shank.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
I Pekin=Gazette seer man et officielt statistisk Udkast over China, som viser, at dette Rige nu er inddeelt i 16 Provindser, som har 155 Stæder af første Rang. 1312 af anden Rang og 2357 befæstede Pladser. Chinas Befolkning beløber sig til 55 Millioner Mennesker. To og Tyve forskiellige Familier have været paa den chinesiske Trone; den nu regierende nedstammer fra Tartarerne, som erobrede China i Aaret 1640.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
J Cambringe i Engelland har man for nogen Tid siden trykt en Homer, hvoraf Exemplaret kommer paa 1200 Pund Sterling. Denne pragtfulde Udgave er trykt paa LordBuckington og Hr. Greenvilles Bekostning. Den kommer ikke i Bogladerne, men bliver blot foræret bort. For at faae Leilighed til at stiæle blev der nylig raabt Brand af Lommetyvene ved et Skuespil i Stirbich. J den almindelige Forvirring og Trængsel mistede 6 Mennesker Livet; Spitshuberne nyttede imidlertid Tiden til at plyndre de Bortilende. Der er udsat 100 Guineer for Opdagelsen af den, som først raabte Brand.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Alderman Price er næsten eenstemmigen bleven valgt til Lordmajor i London.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Tydskland. Fyrstbiskoppen af Lüttich beregner de Jndkomster, han paa en 8 Aars Tid har tabt, til henimod halvtredie Million Gylden, og den Gjeld, som han har maattet giøre til næsten 2 Millioner. Ved Rigsdeputationen har han nu ansøgt om anstændig Underholdning for sig selv og sin Gields Betaling. Hertugen af Moden har nu ogsaa anholdt om en passende om ikke fuldstændig Skadesløsholdelse. Erkehertuginde Maria Beatrix har ligeledes forlangt Skadesholdelse for Massa og Carara.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Churfyrsten af Pfalzbayern har besluttet betydelig at forøge sin Armee. 6000 Mand ere allerede udskrevne og 9000 Mand noget længere hen. Hele Kavalleriet bliver øvet og ny munderet.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
J Nærheden af Prag have Røvere nylig plyndret Postsækken og borttaget alle Vexler, Penge og Breve.
Berlingske Tidende, 1802-10-11
Østerrig. Den ved sine Skrivter berømte Artillerie Oberstlieutenant von Vega har i et Anfald af Tungsindighed styrtet sig i Donau og der fundet sin Død. Hans Liig er fundet og jordet med Høitideligheder.