JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Blandinger. Det er et underligt Spil som Skjæbnen nu i 50 Aar har drevet med de franske Kronprindser; Tærningerne falde saa sælsomt, at Overtroen næsten synes naturlig. Tre Gange i vort Aarhundrede have umyndige, uskyldige Børn staaet ved Thronens Fod og grebet efter det Scepter og den Krone, som fordum gjaldt for at være den skjønneste i Verden. Og det ene af disse Børn saae sin Fader som Statsfange hensmægte paa en Klippe i Havet; det andet vandrer landflygtigt og stirrer forgiæves henefter de tabte Klenodier; et Tilfælde kaster det tredie Barns kraft fulde Fader i Dødens Arme. Det var som om Skjæbnen hvergang tilraabte Frankrig: Endnu er ikke Rolighedens, Fuldendelsens Time kommen!" (Hp. A.) Nogle Dage førend Ulykken var skeet med Hertugen af Orleans, havde Kongen, idet han ved Taffelet omtalte det Uheld der havde truffet Marqv. Waterford, idet han kjørte sin Gemalinde, ogsaa talt om den Fare, hvorfor man saa ofte var udsat ved at kjøre, og tilføiet, at det altid var tilraadeligst, naar Hestene blive skye, at blive siddende i Vognen og ikke, ved at springe ud deraf, gaae et temmelig sikkert Uheld imode. Hertugen af Orleans var af den modsatte Mening, og svarte Kongen, at han netop havde ovet sig i at springe ud af Vognen, for det Tilfælde, at en saadan Fare nogensinde skulde true ham. Han var ogsaa saa vant til, naar han komtil Neuilly, at springe rask ud af Vognen, næsten for den holdt, og inden Laquaien kunde faae Tid tilat aabne den. Sørgebudskabet havde truffet Hertugen af Nemours i det Øieblik han i Nancy holdt Revne over det 1ste Husarregiment, der havde Hertugen af Orleans til Chef. Præfecten havde faaet Efterretningen ved en Telegrafdepesche, som han paa Pladsen meddeelte General Villate, der paatog sig at underrette Prindsen derom, men da han nærmede sig denne, syntes det et Øieblik at mangle ham paa Kraft til at udføre det sørgelige Hverv. Hvad fattes Dem General, sagde Prindsen: Er De ikke vel?" – "O Monseigneur, stammede Generalen: Et frygteligt Budskab fra Paris!" – "Hal Jeg forstaaer Dem, Kongen er myrdet." – Nei, men Kronprindsen er død igaar!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Over hele Landet læses Sjælemesser for den Afdøde, og overalt seer man Folket klædt i den dybeste Sorg. Al Partiaand synes for Øieblikket glemt, og overalt i Paris seer man Sorgen udtrykt paa Borgernes Aasyn; det er ret ligesom om Enhver af dem havde i Hertugen af Orleans, der nød en stor Popularitet, mistet en nær og kjær Slægtning. Den 16de Juli er hans Testamente bleven aabnet. Det var opsat Dagen før han begav sig paa Expeditionen til Antwerpen. Senere er tilføiet en Codicil ved Toget til Algier. (Han har bestandig havt Ahnelse om en tidlig Død.) Bisættelsen skal finde Sted først i August.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Den 21de Juli var hele den kgl. Familie taget indtil Thuillerierne for at give en stor Condolencecour. Forat undgaae det Sted hvor Ulykken skeete, var man kjørt en lang Omvei. Da Dronningen traadte ind i Audientssalen brast hun i en stærk Graad. "Min Gud min Gud!" udbrød den ulykkelige Moder, og alle Omstaaende græd med. Hds. M. maatte forlade Salen. Den hele Ceremonie foregik med den største Taushed, hver enkelt Tilstedeværende gik forbi Kongen og bøiede Hovedet. Man fandt Hs. M. Træk meget forandrede. Forbrydelsens Annaler have sjelden en Gierning at opregne som den, der nylig er bleven opdaget i Compiegne og har bragt hele Staden i Oprør. En vis Dupain, Murer i Forstaden St. Lazare, havde i nogle Aar været forsvunden; man udbredte det Rygte, at han havde forladt sin Kone, med hvem han levede daarligt sammen. Dette gav i nogen Tid Stof til Snak, men senere beskjæftigede man sig, som sædvanligt er, ikke meere dermed. J Dupains Huus, som hans Kone beboer, er en Bagerovn, der synes at være til Brug for flere Beboere af Qvarteret. Nylig saae nogle Naboer, der netop bagte, en tyk Røg trænge ud af den Hvælving, der befinder sig under Ovnen og hvis Aabning var tilmuret. Frygten for en Jldebrand bevægede dem til at brække denne Aabning op, men hvor stor var ikke deres Forhauselse eller rettere af hvilken Skræk bleve de ikke grebne, da de under denne Bagerovn fandt et paaklædt Liig, der var lænet til Muren i en Slumrendes Stilling. Dette aldeles fortørrede Legeme er blevet erkjendt for at være Dupains, og Alt lader formode, at der er begaaet en frygtelig Forbrydelse. Konen er strax bleven arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Et Tyveri, der røber en næsten utrolig Dumdristighed, blev den 17de d. M. begaaet i Gaden St. Etienne i Paris. En Urtekræmmer, der i Løbet af Dagen havde nogle Udbetalinger, talte Penge ved sin Disk og opstillede dem i Ruller paa 100 Franes, da idet samme en Person kom ind i Boutiken og forlangte en Unze Peber. Urtekræmmeren standser med Tællingen og afveier den forlangte Qvantitet Peber; han vilde allerede til at helde Peberet fra Vægtskaalen ned i et Kræmmerhuus, da den Ubekjendte med Et greb fat i Vægtskaalen, og med Kraft slog hele dens Jndhold i Ansigtet paa Urtekræmmeren, dernæst kastede sig over Pengerullerne, styrtede dem i sin Kaskjet og løb sin Vei førend Urtekræmmeren kunde forhindre ham eller raabe om Hjælp, da Peberet baade var kommet ind i hans Øine og Mund, saa at han længe ikke kunde see og til samme Tid var nærved at qvæles. Efter en voldsom Hoste lykkedes det ham at faae Stemme til at raabe: Hold paa Tyven!"men denne var allerede langt borte, og har ikke siden været at faae fat paa. Hvilken skrækkelig Overtro der tildeels endnu her skeer i England, har atter viist sig for nylig. En Kone, der længe havde været syg, ansaae sig, som ogsaa hendes Naboer troede, for at være forhexet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Ved Slutningen af Maimaaned erfarede hun af en Veninde, at hun, saafremt hun kunde faae nogle Duer og brænde dem levende uden at sige noget Ord, vilde kunne løse den Fortryllelse, der hvilede paa hende, Konen forskaffede sig dernæst Duer, bandt dem parviis sammen ved Vingerne med Ryggen mod hinanden, antændte en stor Jld, og lukkede og tilstoppede Stuen saa godt som muligt. Paa nogle af de stakkels Duer skjar hun Brystet op for at deres Hjerte kunde brænde, medens de endnu levede. Sexten Duer bleve paa denne grusomme Maade et Offer for Overtroen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
En tydsk Forretningsmand, som i de sidste fire Uger har bereist de vigtigste Fabrikstæder i England og Skotland, har - ifølge en Beretning fra Hamborg i "Cøln. Zeit." – paa det Spørgsmaal, om det virkelig i England seer saa galt ud, som Bladens berette, med betydningsfuld Mine svaret: Endnu meget værre!" Modløshed og Bestyrtelse have grebet Store og Smaa, Fattige og Rige, og man imodeseer Vinteren med almindelig Bekymring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Fra Bonn meddeler man Følgende: En gjennemreisende Kjøbmand blev her betagen af den fire Jdee, at han havde en levende Frø i Livet, der endog forstod den Kunst at komme til næsten ethvert Sted i Legemet; thi efter den Syges Udsagn sporede han ofte Frøen i Maven, dernæst i Brystet, ja endog i Armene og Benene. Hr. Professor R., der havde denne Syge under Behandling, anvendte det ofte med Held forsøgte Middel at skuffe ham, idet han nemlig bibragte den Syge et lidet Snitsaar paa Underlivet, dernæst lod en levende Frø, som han havde holdt skjult, springe bort, og udgav den for den, der saalænge havde drevet sit Uvæsen i Legemet. Den Syge troede det ogsaa, men efter faa Øieblikkes Forløb sporede han samme Bevægelse i Maven, og han paastod derfor at Frøen maatte have faaet Unger, der nu fortsatte deres Uvæsen, og det var ikke muligt at bringe den Lidende fra denne Jdee; hans Melancholi tiltog tvertimod i den Grad, at han for nogle Dage siden ved en Jagtkniv gjorde Ende paa sit Liv. Marie Taglioni, der hører til Tidens øverste Gudinder, har i Petersborg til Afsked componeret en Galoppade, som hun ved sin Afskedsbenefice dandsede med 120 Piger. Det er neppe 4 Uger siden og bemeldte Galoppade har allerede oplevet 24de Oplag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
J London er udkommet en Pragtudgave af denne Galoppade, hvis Vignette er de 120 Piger med Taglioni i Spidsen. Dronningen har allernaadigst modtaget Dedicationen af dette Mesterstykke. Et Exemplar koster 2 s. St. (J München har en Componist fabrikeret en List=Doctor=Huth Waltzer og i Wien en Strausianer en "Welgerichtsschauerkluftenamabgrundedahiniagungs Polka.")"Wochenschrift für die gesammte Heilkunde fortæller et mærkeligt Tilfælde med en østpreussisk Embedsmand, i hvilket Døden bevirkedes ved at klæde en Haartour paa Hovedet. Den Ulykkelige, der havde flere skaldede Steder i Hovedet, var forfængelig nok til at skjule dette endog for sin Kone, og for at skjule sin Skaldethed, klædede han Haartouren paa med Snedkerliim, hvorpaa han gik ud i en Kulde af 16 Grader. Nogen Tid efter blev Lægen kaldet til den frygteligt Lidende uden at kunne forklare sig denne Sygdom, indtil endelig den Syge selv bekjendte sin forfængelige Svaghed. Efter at den paalimede Haar tour var skaffet bort med varmt Vand, befandtes Hjernehuden at være betydelig læderet. Den Syge opgav under store Qvaler Aanden nogle Dage efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Om Naturforskernes Ophold i Stockholm indeholder "Aftonbladet følgende Noticer: "Den 16de Juli gjorde Kronprindsen en Reise med dem til de saakaldte Jettegryder; den 17de vare de indbudne af Hs. K. H. til en Dampskibsfart til Gripsholm og Drotningholm; ved Selskabets sædvanlige Middagsspiisning den 10de forekom en lille Episode som vakte megen Sensation. Da nemlig nogle Retter vare serverede, reiste sig Generaldirecteur Eckstrøm og tilkjendegav, at alt Brød, der fandtes ved Middagsbordet, var af et nyt Slags, tilberedt halvt af Hvede og halvt af Kartoffelmeel, eller halvt af Rug og halvt af Kartoffelmeel, sidstnævnte tilberedt efter en ny af Adjunct Dr. Wallander opfunden Methode. Dette Brød kunde ikke skjelnes fra sædvanligt Rug og Hvedebrød. Den 19de Juli var hele Selskabet, til Middagstaffel hos Kongen paa Slottet. Selskabet. bestod af 500 Personer. Ved det i det store Galleri dækkede Taffel behagede Kongen at tage Plads imellem Bergelius og Ørsted. Den første Skaal som udbragtes, proponeredes af Kongen, og var for Videnskaberne, som Befordrere af Menneskehedens sande Oplysning!" Derpaa udbragtes Skaaler for Hs. M. Kongen af Sverrig og Norge (af Confr. Ørsted, for Hs. M. Kongen af Danmark (af Baron Bergelius, for Hs. K. H. Kronprindsen (af Prof. Schouw, for hvilken sidste Hs. K. H. takkede ved en smuk Tale, hvori han ønskede, at det Videnskabens Træ der spirede frem paa Skandinaviens Grund, maatte udbrede sine frugtbare Grene over de tre Broderfolk og bidrage til endnu nærmere at forene dem. J eet af Selskabets Møder blev af Prof. Regius foreviist en levende Taarig Dreng fra det sydlige Sverrig med monstreuse Hænder og Fødder. Hans Fødder havde kun to som en Hummerkloe sammenvoxede Tæer, og hver af hans Hænder kun tre Fingre, hvoraf de to vare sammenvoxede. Hele Naturforskerselskabet var indbudt til Upsalg af Universitetet. Ved Landingen modtoges det med en Sang af Studenterne, der ledsagede det til Staden, hvor en af Videnskabernes Selskab foranstaltet Souper ventede paa det. Et af Studenterne udbragt Hurra for Naturforskerselskabet besvaredes af Cfr. Ørsted med et "Leve Studenterne i Upsala!" Næste Formiddag havde Universitetet foranstaltet en Dejenner i Orangerisalen. Den sidste Middag tilbragtes hos den danske Gesandt Grev Moltke. Næste Aars Sammenkomst skal være i Christiania.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
En dansk Mosait, ved Navn Cantor, er forleden, ifølge Aftonbladet arresteret i Stockholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Bekjendtgjørelser. At vor inderlig kjære, gode og kjærlige Søn, Jens Christian Bursche, kuns 11 Aar gammel, efter et 18 Dages smerteligt Sygeleie, Torsdagen den 28de Juli er bortkaldt til et bedre Liv, bekjendtgjøre vi herved sørgeligst for fraværende Familie og Venner. Aarhuus, den 29de Juli 1842. A. M. Bursche. H. C. Bursöe. Uhrmager Jensens Enke, hvem det er overdraget at vedligeholde Domkirkens Uhrværk, har anmeldt, at dette, paa Grund af en nødvendig Reparation, vil fra førstkommende Mandag den 1ste August af at regne, i 3 a 4 Dage, blive nedtagen; hvilket jeg ikke undlader at bekjendtgjøre, med Tilføiende, at Uhrværket i vor Frue Kirke i denne Tid vil blive passet og stillet aldeles nøiagtigt Aarhuus Politikammer, den 30te Juli 1842. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Foranlediget af at Toldvæsenet i Aarhuus i dette Foraar confiskerede noget Affald fra mit Mjødblanderi, som det erklærede for Mjød, tillader jeg mig herved at offentliggjøre det Kongelige Generaltoldkammers Resolution, for derved at gjendrive de forskjellige Rygter, der have circuleret i denne Anledning: "Det høikongelige Generaltoldkammer og CommerceCollegium har under 9de dennes tilskrevet dette Toldkammer saaledes: Efter de med Toldkammerets Skrivelse af 26de Mai d. A. indsendte Prøver af de efter Consumtions=Anholdelses=Rapport M 7 for indeværende Aar fra Gaardeier Blach af Taastrup anholdte 2de Ankere Mjød, af Bestyrelsen for den polytechniske Læreanstalt er befunden at være af en saa ringe Qvalitet, at de maa betragtes som Affald, maa bemeldte Anholdelse herefter ophæves." Hvilket herved communiceres."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Aarhuus Toldkammer, den 19de Juli 1842. Bang, const. Clementsen. Til Gaardeier Hr. Blach i Taastrup. Taastrup, den 24de Juli 1842. 1. Bloch Theatret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Den til Torsdagen den 28de Juli averterede Aftenunderholdning er udsat til Mandag den 1ste August, da samme under alle Omstændigheder bestemt bliver given, med godhedsfuld Assistance af Skuespillerinde Jfr. Andersen og Hr. Skuespiller Cortes. - Første Afdeling: Sang og Declamation; Anden Afdeling: Supplicanton; 3die Afdeling: Smeden i Neumark, original Lystspil i 1 Act. Jmellem 2den og 3die Afdeling: Cachucha, spansk Nationaldands, udføres i Coustime af Jfr. Andersen. M. Wimmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Jfølge Begjæring af Auctionsholder Hertz bliver Onsdagen den 10de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, afholdt Auction i Gaarden 3 928 paa det store Torv her i Byen, hvor der attraaes bortsolgt: 1) Mahogni Skriverpult, Sophaer, Borde, Stole, Speile, Sengesteder, Sengeklæder, Kjøkkentøi, Linned, Dækketøi, Gangklæder, en Arveidsvogn, 100 Flasker Solbær=Cognac. 100 Flasker gl. Solbær-Rom, 3 Foust. Smyrna Rosiner, jydske uldne Sokker, Strømper, Nattrøier, samt Underbeenklæder, med meget mere. Hvilket til Lysthavendes Underretning herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 29de Juli 1812. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Løsøre Auction. Formedelst Fraflytning af Fæstegaarden Mariendahl. lader Hs. Naade Baronesse F. R. Guldencrone sammesteds, Torsdagen den 11te August førstkommende, ved offentlig Auction bortsælge endeel Besætning, Ud- og Indbo, bestaaende af Køer, Faar og Lam, 1 Postvogn, 2de Arbeidsvogne, Plov, Harve og andre Avls-Redskaber, 1 smukt Mahogni=Chatol med Speil=Opsats, Folkesenge klæder, Lagner, Haandklæder, Dækketøi, 1 stor Egekiste, i Kryderiskab, 1 Grubekjedel, noget Kobber- og Jernfang, m. m. m. Lysthavende ville behage at møde bemeldte Dags Formiddag Kl. 10. Vilhelmsborgs Birkecontoir, den 20de Juli 1842. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter Enken Ane Kirstine Nielsdatter af Ørsted og tidligere afdøde Mand, Huusmand Jens Christensen Udbye, bliver det Boet tilhørende Huus i Ørsted, bestaaende af 8 Fag med Haveplads, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Mandagen den 29de August, 12te og 26de Septbr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og 3die Auction, ved hvilken Boets Ind= og Udbo tillige vil blive bortsolgt, i Huset, der agtes solgt. Rongsøe &c. Herredscontoir i Randers, den 25de Juli 1842 A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst i vedkommende Under og Overret, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring paa Boet efter afdøde Boghandler Jens Worm Bruun heraf Staden, til med deres Paastande at fremkomme og deres havende Krav inden forbemeldte Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Aarhuus Skifteret, den 20de Juli 1842. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil blive læst i vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget Krav paa Boet efter afdøde Mariane Lerke født Terkildsen og efterlevende Mand, Bagermester Christen Lerke, indkaldte i Henhold til Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel til med deres Paastande at fremkomme og deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aarhuus Skifteret, den 20de Juli 1842. Da den fra Eveltoft Kjøbstæds og Omegns SpareFleischer. Engelsted. kasse, Kirsten Marie Nielsdatter for 100 Rbd. Sedler, meddeelte Contrabog A 424 er bortkommen, saa bliver med 12 Ugers Varsel Jhændehaveren af bemeldte Contrabog herved indkaldt, og hvis Jngen melder sig inden saadan Varsels Udløb, udbetales Summen med Renter til den paagjeldende Jnteressent, til hvem Contrabogen er meddeelt, uden at nogen tredie Mand, til hvem Contrabogen maatte være overdraget, derfor kan have nogen Tiltale til bemeldte Kasse, ifølge Pl. af 16de Septbr. 1828. Ebeltoft Sparekasses Bestyrelse, den 15de Juli 1842. Sinding. Bang. Cheltoft Kjøbstæds og Omegns Sparekasses BestyOpsigelse. relse opsige herved med 3 Maaneders Varsel de i denne Kasse indestaaende Jndskud, forsaavidt disse ere ældre end 1ste Januar 1833, til Udbetaling med Renter, i December Termin dette Aar, til Vedkommende mod behørige Qvitteringer og Contrabøgernes Extradition; dog kan Jndskuddene, om ønskes, blive staaende mod 3 pCt. Rente pro Anno, naar dette inden den 1ste Novbr. d. A. tilkjendegives undertegnede Bestyrere. Ebeltoft, den 15de Juli 1842. Bang. Sinding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Creditorerne i Boet efter afdøde Kirsten Jensdatter, og forhen afdøde Mand, Fæstehuusmand Frederik Christensen af Woldby, under Schjervad Gods, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav. Hessel, den 28de Juni 180. P. Laurberg. Hvor og hvorledes det bliver muligt, for 4 1/2 Species at kunne komme i Besiddelse af 260,000 Rbdlr. rede Sølv, derom meddeler Commissions=Contoiret paa Petri Kirch hof a 308 i Lübeck, uden Betaling, nærmere Efterretning. Contoiret tager imod frankerede Breve til i Begyndelsen af næste August i det længste, og skal med første Post meddele det Fornødne. Til Overflod anmærkes endnu udtrykkeligt, at det forstaaer sig, at det bliver hver og Een tilladt, efter Aasyn af den meddeelte Underretning, at anvende 4 1/2 Species eller ikke anvende dem, og at i det sidste Tilfælde Jngen har at udbetale noget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Lübeck, i Juni 1842.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Commissions=Contoiret. Petri Kirchhof a 308. Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. hvor og hvorledes det kan blive muligt, for 3 1/2 Species at erholde 260,000 Rbdlr., og for 10 a 8 s Rbk., at erholde 52,000 Rbdlr., derom meddeles uden Betaling, Anviisning af Commissions-Contoiret paa Petri Kirchhoff i Lübeck, ligesom og Anviisning meddeles, naar man behager at henvende sig til Chr. Haunstrup, Middelgade 3 133 i Aarhuus. Endnu kunne 6 a 8 Stkr. Lodder til Træk 12 ningen den 1ste August næstk. af det Storhertugelige Badenske Laan, faaes tilkjøbs for 4 Rbd. Sedl. pr. Stk., ligesom og nogle faa halve Lodder til 2 Rbd. naar samme snarest muligt afhentes hos U. Havien, const. Fæstemand. Halkjer Hovedgaard. i Aalborg Amt, Aars Herred, med circa 250 Tdr. Land, Ager og Eng, foruden Hede og Kjær med tilliggende Afbyggerhuse, Gods, Broer og andre Herligheder, kan underhaanden faaes tilkjøbs med Sæd og Avl, Besætning og Jnventarium, og hvorom med Eiøren, som boer paa Gaarden, kan sluttes Accord og Gaarden strax tiltrædes. De gode Mænd i Hasle, der afvigte Søndag hialp mig at paagribe Tyven Kield Andersen fra Sabro, der havde frastiaalet mig mit Uhr, aflægges herved min skyldigste Tak. Peter Blach, examineret Dyrlæge i Norring,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Dampskibet Tris Captain Sletting, ankommer hertil fra Kjöbenhavn Søndagen den 31te de, og afgaaer igjen herfra til Kjöbenhavn Mandag Morgen den 1ste August Kl. 6, medtagende Passagerer, Gods og Kreaturer. Mon behage at henvende sig til A. Thomsen, Aarhuus, d. 27de Juli 1842. Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Dersom Dampskibet Jris", Capt. Sletting, ankommer hertil fra Kjøbenhavn inden Kl. 6 Søndag Eftermiddag den 31te dennes, og Veiret tillader det, vil det en Timestid efter Ankomsten gjøre en Lysttour i Aarhuus Bugt, hvortil i saa Fald billetter a 3 ½ kunne erholdes hos Aarhuus den 27de Juli 1842. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
Madame Dømler opholder sig her til Mandag Aften og udsælger Alt hvad der henhører til Modepynt, til nedsatte Priser paa Tangen 862 hos Muurmester Møllers Enke. Ræset Randers Lax er atter arriveret. J. Kirkerup, Studsgade. R. 4 ps i gode, tørre og sunde Vare, kjøbes i større og mindre Partier af J. H. Agerup. ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
En Handelsbetjent, der i flere Aar har conditioneret ved Colonial-, Korn- og Tømmerhandelen, ninger, skriver en smuk og god Haand, og som og som tillige har megen Øvelse i Contoirforretikke er ukjendt med det tydske og engelske Sprog, ønsker sig strax eller næstk. 1ste November en Plads enten som Handelsbetjent ved en lignende Handel eller paa et Handels contoir. De bedste Anbefalinger kunne produceres, saavel for Duelighed som god moralsk Opførsel. Paa Lønnens Størrelse sees ikke saa nøie. Reflecterende ville behage at aflevere Billet paa Adressecontoiret i Aarhuus, mrk. A. 1. med Opgivende af Vilkaarene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
En duelig Smedesvend kan faae Tjeneste paa Wosnæsgaard til 1ste Novbr. 1842, naar han med paalidelige Anbefalinger snarest mulig henvender sig paa Gaarden. Flere smaae Leiligheder, bestaaende af 1 a 2 Værelser og Kjøkken, ønskes tilleie til Michaeli Flyttedag. Man behager at henvende sig til Chr. Haunstrup, Middelgade af 133.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-30
J Fredags Formiddag er paa Hr. Kjøbmand Røses Contoir en ny kuns ubetydelig brugt Filt-Hat, inden i med Stempel "Aabye i Horsens", bleven ombyttet med en gammel Hat; den Retsindige, som formodentligen ved Feiltagelse maatte have gjort dette Bytte, anmodes om igjen at levere Hatten hos Hr. Kjøbmand Røse til Ombytning mod den gamle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-01
832 No 134.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-01
Mandagen den 1ste August. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair J. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquist, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-01
Nyheder fra Udlandet. J Paris gjordes forrige Mandag alle Forberedelser til Kamrenes Aabning Dagen efter, og betydelige Forsigtighedsforholdsregler toges; alle Tropper vare beordrede til at holde sig parate i Casernerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-01
Paa Børsen var gjort det Væddemaal, at Guizot ikke vil være Minister længere end til 1ste Septbr. Rygtet gaaer ogsaa, at Thiers vil atter blive Minister. Kronprindsens Liigbegængelse skal finde Sted den 3die August, og Regentskabsloven forelægges Kamrene den 5te eller 6te. Dronningen og Hertuginden, ere næsten bestandig endnu hos Liget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-01
Gjæringen i England tager til i en høist foruroligende Grad. Henved 20,000 Kularbeidere havde forsamlet sig i Nærheden af Newcastle. Ogsaa i Pottemagerdistricterne var det meget uroligt. Regjeringen har befalet overordentlige militaire Forholdsregler. Fra alle Kanter høres og Jldspaasættelser. J Underhuset blev forleden Dag sagt af Hr. Duncombe, at "Folkets Nød var saa stor, at Jngen kan være sikker paa Landets Fred i 48 Timer."