Københavns Adresseavis, 1768-03-16
Dette Kongelig Slot ligger en halv Miil fra Sophienberg. Stedet har i gamle Dage været bekiendt under samme Navn af Hirsch eller Hjortholm, som det endnu fører, maae og udi sin Tid have passeret for en stærk og vigtig Fæstning, thi efter Historiens Lydelse har det i Aaret 153. været hart beleyret af den Oldenborgske Greve Christopher, men Peder Godske, den Kongelige befalingsmand paa Slottet, har ikke villet give sig, førend Ringmuurene, vare nedskudte. Men man maae tilstaae, at Stedet inter har beholdt af sit gamle Væsen uden allene det blotte Navn; thi alt det gamle er aldeles bortryddet. Ja, det som meere er, Situationen selv og Stedets Natur er ved Kunst saaledes forandret, at man ey kan merke det mindste Spor af det forrige. Biergene som laae i Veyen for dette vidtløftige Verks an værende Indretning, ere blevne sleiffede og Moradser og Dale med Biergenes Jord opfyldte. Hvor der tilforn var Agerland er nu plantet Skov, som allerede har naaet den Fuldkommenhed, at den kan ansees for naturlig Skov. Med et Ord: Naturen har gjort de mindste, men Kunsten det meeste og største til dette fortrefselige Steds Skiønhed; hvilket er saa meget meere forunderligt, siden kun saa faa Aar ere blevne anvendte til at bringe det i den nu værende herlige Stand. Kong Christian den 6te har allerede som Cron=Prinz været Eyere af dette Sted, og har den gang allerede begyndt at forøge det Bygninger; i sær blev en gandske nye Bygning lige for det gamle Slot opført, men samme var en fuldkommen ført Stand, da Hans Kongelig Høyhed som til Regieringen. Og, som Hirschholm i mange Aar har været Dronningerne til Eiendom overladt, saa forærede Hans Majestet, strax ved sin Regierings Tiltrædelse, Slottet med tilhørende Amt, til Hans Dronning Sophia Magdalena, som endnu har samme i Besiddelse. Derefter foretog Hendes Majestæt Dronningen sig strax at fuldføre det begyndte og som Stedet havde den Lykke, at Dronningen havde fattet en særdeles Behag og Pudest dertil besluttede Hendes Majest at lade den forommeldte Bygning, forandre, og saaledes forøge dens Pragt og Anseelse at den med Rette kunde svare til sin Opbygeres Høyhed og Majestæt. Alting blev færdig til den 14 Mai 1739, som var Høysalig Kong Christian den 6tes Høye Navne=Dag, paa hvilken begge Deres Majestæter med den gandske Kongelige Familie for den første gang indtage dette Slot, efter dets fuldkomne Forfærdigelse; ved hvilken Leylighed et ret Kongelig Festin var anordnet, hvorved alle inden og udenlandske Ministre og andre Høye Stands=Personer nød den Naade at indfinde sig. Der blev og til Erindring af denne herlige Bygning staaet en Skue=Penge i Guld og Sølv. Hendes Majestæt Dronningen lod ikke af at pynte og ziire dette prægtige Slot ved anseelige Forandringer, i sær besluttede Hendes Majestæt i Aaret 1743, at lade Hoved=Bygningen anden Etagie forhøye, som i Begyndelsen af Aaret 1744 blev fuldbragt, hvorudover den 14 Mai i dette Aar atter blev udvalgt til at indtage paa nye det forandrede Slot, da tillige paa samme Dag Høysalig Kong Christian den 6tes høye Navne=Fæst med stoer Pragt blev celebreret; ved denne Leylighed blev til Erindring atter slaaet en Skue=Penge i Guld og Sølv. Paa dette Slot findes en meget siver Sal, hvis Herlighed, Pragt og Majestet setter Øynene ret i Forundring og alle Sandser i Bevægelse. Denne Sal er lige høy med Slottets begge Etagiers Høyde og rundt omkring i den er et prægtig Gallerie. Gulvet er belagt med sorte og hvide Marmor=Fliser og i Midten sees en Fontaine, som giver en tyk Vand=Straale fra sig paa 20 til 22 Fods Høyde og under hver af Billed=Richerne paa de to lange Vegge, seer man en forgyldt Ørn, som giver Vand fra sig. Paa hver af bemelte lange Sider er en Camin med sort Marmor indfattet, over den ene af disse, sees Hans Kongelig Majestæts Høysalig Kong Christian den 6tes Skilderie efter Legems Størrelse, udi den Kongelige Salvings=Dragt, og lige over for Hendes Majestet Dronning Sophie Magdalen Portrait ligeledes i Legems Størrelse; derforuden findes her mange prægtige Skilderier. De Kongelige Vaanings Gemakker besidder al optænkelig Pragt. I Andientz=Gemakket ere alle Lister med massivt Sølv overtrukkne, Ramme stykkerne med Perlemor, Sølv, Jbenholt og andet rart Træe indlagt; Fyldingerne ere med folierede Speil=Glas besatte, Dør=Laasene ere af Sølv; Veggene ere rundt om besatte med Vægge=Piller, hvis Capitaler og Skaf=Gesimser, ere af Sølv; Resten af Væggene ere besatte med indlagt Arbeide af Sølv, Perlemor, og alle Slags slebne Chrystaller og andre Steene af adskillige Farver. Lige over for den Kongelige Throne, der er af rød Fløyel og med Sølv=Tresser rigelig besat, sees Hendes Majestæt Dronning Sophie Magdalene Portrait i fuldkommen Størrelse indfattet i en med riigt Bildhugger=Arbeyde ziiret og forsølvet Ramme; Loftet er i Stædet for Malerier besat med store folierede SpeilGlas, som bag paa meget net ere skildrede, at ingen kan see hvor Glassene ere sammen føyede; Gulvet er indlagt med rart Træe af alle Slags Farver; Bordet er en Con sule og tilligemed Gurridonnerne af Sølv; Ligeledes er og det store Speil i en Sølv Ramme indfattet. Conseil=Gemakket er ikke mindre værd at tage i Betragtning, og enhver, som seer dette Slots Gemakker, skal have Umage med at decidere, enten Pragten i sig selv eller den fortreffelige Gont, hvorefter alting er anordnet har Fortrinnet. Kirken er net og ziirlig og manaler intet hverken i henseende til Pragt eller Skiønhed. Midt paa Slots=Pladsen er anlagt en skiøn Fontaine, der af mange Figurer og billeder giver overflødigt Vand fra sig.