JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
J den Mellemste Etagerer Conversations Værelserne, og Consert-Værelset, Billard-Varelset; fra alle disse Værelser nydes den deligste meest fortryllende Udsigt. J det største Conversationsværelse saae jeg foruden andre musikalske Jnstrumenter, et Positiv og et lidet Bibli*) En Beskrivelse af dette Hjul findes i Nasse Zeitschrift für psychische Aerste. 1818, 4 Heft, paa ad kraftfulde hjertelige humane Jndvirkothek af pænt indbundne Bøger. Efterat have gjennemgaaet det indre af Stiftelsen blev jeg af Dr. Pienitz og hans Kone indbudet til Middag at spise hos dem. Man førte mig ind i et stort velmøbleret Værelse, i hvis Midte stod et stort veldækket aflangt Bord til 20 Personer. Jmedens jeg underholdte mig med Dr. Penitz og hans Kone, forsamlede Gjæsterne sig; efter deres Paklædning og Udseende alle dannede Mænd. Dr. Pienitz satte sig ved den ene Ende af Bordet, hans Kone ved den anden, og hans Søn i Midten. Gjæsterne sadde dem efter deres Couvert til Bord. Dr. Pienitzs Søn læste høit med Værdighed en passende Bordbøn. Alle Gjæster foldede Hænderne, alt var stille og andægtigt. Min Sidemand var en berømt Philolog fra B. (paa hvis anden Side hans Datter sad, der var kommen hid at besøge ham, ligeover for mig sad en russisk Oberst, til høire Side var en Senator og en Godseier, og skraas over for sad en meget udmærket Skuespiller H. fra D. Hos hver af Bordgjæsterne stod en Karaffel, med Vand og et Viinglas, og lige over for Dr. Pienitz og hans Kone stod en stor Karaffel med Viin. Syge=Opvarterne fungerte nu som Tienere. Dr. Pienitz og hans Frue skare for, Tjeneren bragte Maden omkring. Hver drak sit Glas Vand til Maden, indtil Dr. Pienitz spurgte En eller Anden, befaler De ikke et Glas Viin, Hr. N. N. Hvilken, naar han sagde ja, blev af Tjeneren præsenteret Vinkaraflen, hvoraf han selv skienkede i.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Dr. Pienitz, Frue og Søn vare her Sjælen i den hele Forsamling. De leddede Samtalen f. Ex., paa Kjøbenhavns Bombardemeent, paa Sundet, paa Hveen, og Tycho Brahe, og man maatte næsten troe, at man ikke var blandt Afsindige. Naar En eller Anden, f. Ex. Skuespilleren begyndte at svæve ud i Samtalen, behøvedes kun et Ord af Dr. Pienitz, "besind Dem gode Hr. H., Blodet stiger Dem lidt til Hovedet, drik Dem et Glas Vand", og saaledes bragte han dem tilbage, saa at de undskyldte dem eller bad om Forladelse. Efter Spiisningen blev serveret med Kaffe og Thee. Under Theedrikningen lykønskede En og Anden mig til min Hidkomst, med Forsikkring om, at jeg ville have al Aarsag til Tilfredshed, og af Lægen kunde vente den snareste Hjelp. Andre, da de hørte, at jeg kun i Besøg var kommen did, viste sig omhyggelige for at give den beste Anviisning saavel paa Veien, som til Værtshusene; de tilbød mig endog at forsyne mig med Vexler osv. Derefter blev foretaget Spadsertoure i den store vidtløftige Have, hvor Nogle morede sig med Keglespil, med Kjøren i en lille Vogn osv. Med Enkelte foretoges, ledsagede af Dr. Pienitz Søn, Spadserekjøretoure.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Her indfandt sig ogsaa en Deel af de mindre Rolige, som endnu havde Tvangstrøier, eller Tvangsbelter paa, og for at skiule det ubehagelige Syn, har Dr. Pienitz ladet indrette til enhver af disse Syge pæne Kapper af fint graaligt Klæde, saa at man ikke kan see, at han har en Tvangstrøie paa. Jeg saae saaledes en Greve spadsere med 2de af sine Tjenere. Hvad Opvartningspersonalet angik, fandt jeg adskillige vakkre Mænd som vare lønnede, og ikke afgivne fra Straffeanstalter. Det forekom mig, at Sidstnævnte var her en haard Nødvendighed, og i det første Aar undveeg Adskillige af dem. Jnstruxen for disse Opvartere er lige med den i Forsørgelses-Anstalten i Waldheim og som jeg siden skal tilføie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Dr. Pienitz med Familie har et lidet vel indrettet Huus nede i Byen ved Foden af Bjerget hvor Slottet ligger; her tager han en kelte Reconvalescenter til sig til Conversation; saaledes var jeg om Aftenen i et Theevandsselskab med adskillige interessante saavel fuldkommen helbredede som Reconvalescenter, af hans Patienter. Jkke langt fra hans Bygning har Præsten sin Bopæl, han er en fortræffelig elskværdig Mand, som viselig bidrager sit til den Syges Helbredelse ved Religionens velgjørende Jndvirkning. Kirken, som ligger nogle Skridt, fra Slottet, hvor der før har været en Bastion, er meget hensigtsmæssigt indrettet til Opbyggelse og Religionsøvelse *). De Afsindige have deres Sæder paa Gulvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Religions-Underviisning for Afsindige udkræver vistnok, at man maa være bekjendt med ethvert Jndivids Sindsbeskaffenhed, Aarsagerne til hans Afsindighed osv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Her maa altsaa Lægen og Religionslære ren troelig række hinanden Haanden.).*) Besynderligt er det, at de underste Hvælvinger af Kirken bruges til Magaziner for Korn og Meel op*) Om denne saa vigtige Gjenstand finder man den interessanteste og lærerigste Oplysning i G. I. Barrows Værk, Inquiry into certain errors rolativeto insanity. En god Oversættelse heraf findes i Nasse's Zeitschrift für psychische Arste 1820. 4 H.S. 793 u. f. - C. Voisin, Des causes morales. E physiques des maladies mentales, & Paris 1826. P. 33. Institutions religieuses.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Fremdeles maa jeg anmærke, at Dr. Penitz, naar det er ham mueligt, afgiver endnu ikke strax de af ham Helbredede som saadanne. Enten indlogerer han dem hos Præsten, eller i Byen hos sine Bekjendtere, hvor deres Familie kan komme til dem og leve i kort Tid sammen med dem. Og her besøge Dr. Pienitz dem som Læge og Ven og iagttager dem. Disse Reconvalescenter kalder Dr. PieniForlovede (Beurlaubte). Fremkommer der imidlertid nye Parorysmer, kunne de snart blive bragte tilbage til Anstalten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Da Waldheim er tildeels at ansee som et Depot for de Jncurable fra Sonnenstein, og er mere ene Forsørgelses- og Straffe-Anstalt, lagde jeg ikke Veien derhen, men desangaaende kan Du, saavel om dens ældre som nyere Indretning faae Oplysning i følgende Skrivter. I.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Dr. Pyls, Neues Magazin für die gerichtlichArzneikunde, 1ste Band, 1ste Stk., pag. 100 Aufforderung an Regierungen, Obrigkeiteund Vorsteher der Jrrenhauser zur Abstelluneiniger schweren Gebrechen in der Behandlung der Jrren, v. Dr. Hayner, Argt der Versongungsanstalt zu Waldheim in Sachsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Leipzig 1817. Jnstruxen for Opvarter-Persona let paa Sonnenstein og Waldheim er følgende: 1.) Man maae ikke modsige de Afsind ge naar de paastaae noget urimeligt eller galt for at undgaae Ordstrid og Trætte. Heden Syge falske Anskuelser, rettes saadant be af Lægen. 2.) De maae heller ikke ligefrem bestyrke den Afsindige i sine fire Jdeer, men heller søge at bringe ham i Samtale om andre Ting, som mueligen kunde drage hans Tanker derfra, og i det mindste ikke indlade sig vidtløftigen med ham. 3.) De maae heller ikke ligefrem bestyrke deres Jndbildninger, eller pirre dem til at fremkomme med deres gale Fagter og Vaner. 4.) Man maae ikke gjøre Nar af dem hverken under fire Øine eller i andres Nærværelse. 5.) (holdes for den vigtigste Paragraph) Man maae aldrig lyve for dem; Hvad der loves dem, der maae holdes. Og alt maae nøye og punktlig opfyldes. Det er ikke tilstrækkeligt nok, at disse Regler blive bekjendtgjort for Sygevogterne og Sygevogterinderne. De maae jevnlig indskærpes. Ved hver Overtrædelse af denne Jnstrux, maae Straffen paafølge hastig stræng, og ueftergivelig. Er Forseelsen meget stor, maae de ufortøvet af Lægen kunne afskediges og strax forlade Stiftelsen. Fast Na Den danske Almanak.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
(Meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Ved at tage Hensyn til, at Almanakken er et Skrift, der kommer i Alles Hænder, foren stor Deel Almuens Hovedlecture, og kunde være et ikke ubetydeligt Middel til dens Dannelse, synes det at beklage, at den danske Almanak er saa maadelig udstyret; det maae især være paafaldende for enhver der kjender Ferdinand Stiller's Schlesvig-Holsteinischen Gemeinnutzigen Almanach, som udgives i Altona, om denne Stiller's Almanak maae man tilstaae, at Udgiveren synes, at lægge det an paa, at den med hvert Aar skal anbefale sig mere; den er 4re Gange saa stor som den danske Almanak, 4 Ark i Duodes Format, indeholder mangen læseværdig lille Afhandling, meddeler ofte interessante Notitser, er net indbunden i colleurt Papir og koster næppe saa meget som den danske Almanak, 2 lybsk Skilling. uindbunden, da denne, om hvilken vel ogsaa enhver maae tilstaae, at den er meget for kostbar efter dens Omfang og Beskaffenhed, koster for Aaret 1828 det samme som for 1827 9 Rbs. altsaa 2 1/2 lybsk Skill., indhæftet, det vil sige, at dens faa Blade, et Ark i Sedez, ere bundne sammen, ofte slet nok, med et Qvarteer Traad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Om det astronomiske Taarn, til hvis Fordeel Almanakkerne her ere bestemte, nyder en stor eller lille Portion af de vist flere 1000 Specier, som Nettoprovennen af de danske Almanakkers Trykning, ifølge disses Beskaffenhed og Pris, sandsynlig maae beløbe sig til, er Anmelderen ubekiendt; men han tvivler ikke paa, at Regjeringen aldrig har villet, i det den søgte ved et Privilegium, at fremme et offentligt Gode, – de astronomiske Observationer, - at Almuens Tarv skulde saa ganske oversees; hvilket ogsaa er tydelig af Cancelliepromemoria af 24de Decbr. 1779, der omtaler, at landoekonomiske bemærkninger fra Landhuusholdningsselskabets Side maae tilføies Almanakken, istedetfor forhen Psalmer og Bønner; da ved Tilladelsen, hertil er tilføiet: "dog at Prisen paa Almanakken i ingen Maade forhøies, thi det vilde trykke Almuen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Jndenlandske Efterretninger. Aarhuus d. 13de Novbr. Natten imellem sidste Løverdag og Søndag var der en frygtelig Jldebrand her i Nabolavet. Hele Lyngbyegaard afbrændte, paa Stuehuset nær, som der ogsaa havde været Jld i, men ved uhyre Anstrængelse blev reddet. Forresten brændte Alt paa Gaarden saa aldeles, at der af Udbo, Korn, Avlsredskaber og Besætning ikke blev frelst det allermindste; kun det Korn, som stod i Hæsser, fik man reddet. Over hundrede Kreature og alle Gaardens Heste, tilligemed en gammel Kostgiænger, Erik Carlsen, omkom ynkelig i Luerne. Alle Gaardens Folk laae i dyb Søvn, da Jlden udbrød, først ved dens Bragen fornam man Ulykken, og saae den hele Gaard omspændt af Luer, som om Jlden kunde været udbrudt flere Steder paa eengang. Mens Gaarden brændte, udbrød der ogsaa Jld i Møllen, nogle Bøsseskud derfra hiinsides Skoven, og som ligeledes afbrændte saa aldeles, at man ikke fik synderligt reddet, og hvorved en Møllersvend forbrændtes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
J Viborg Avis af 10 Novbr. læses følgende: Tirsdagen d. 6te dennes om EftermidTheils i Taarup Sogn aldeles ødelagt af Jldebrand, tilligemed samtlige Bygninger, Jndbo og indhøstede Sæd af alle Slags. Gaardens Beboerinde og 12aarige Pleiesøn, bleve ogsaa et Offer for Luerne; deres forbrændte Legemer fandtes i Nærheden af Stuedøren, hvorigjennem de ventelig ville have søgt Redning, og deres Legemer kunde kiendes derpaa, at noget Klædemon, beskyttet af Legemet, ikke var opbrændt. Venteligen har Jlden overrasket dem da de sov til Middag. En Ungkarl, som skulde ægte Konen og som, da Jlden opkom, pløiede i Udmarken, tabte i Penge 200 Rbd. og 5 Læs Effecter, som han faa Dage forud havde ført til Gaarden. Jldens Aarsag er ei udfunden; men man gioner, at Konen om Middagen har været paa Loftet med Lys, og der har tabt en Gnist, som lidt efter lidt har fænget alt meer og meer, og naaet noget Foder, som befandtes i Stuehuset. umiddelbar op til det Værelse, hvori de omhandlede Personer toge Middagshvile. En Tieneste Karl fra den nærliggende Jordbro-Mølle slaaet. blev, ved at søge at dæmpe Jlden, slemt fordagen Kl. 2 blev den eenlig liggende Gaard
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Blandede Efterretninger. udkommet i London under Titel: Memoirs ofZeired din Muhamed, Emperor of Hindostaar witten by himsels, in the Jagatai Turki &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Nürnberg er en af de Steder i Bayern, som udmærket sig ved at have mange Stipendier, for Studerende at uddeele. J dette Aar er saaledes uddeelt til 120 Jndividuer en Sum af i alt 13554 Gylden, og man har, hvad der i Henseende til Goddædigheds Stiftelser er en saa høist vigtig Sag, udgivet Bekjendtgjørelse om Stivendierne og Stipendiaterne. (Hesperus, Sept. S. 848.) Liverpools Havn ved Merseyfloden, tre Mile fra dens Munding, har paa Flodens anden Side Chestershire, og Breden herimellem er omtrent 3/4 Mil. Den meget levende og vigtige Færsel her, imellem Grevskaberne Lancaster og Chester, og de Vanskeligheder og Farer, som ere forbundne med Seiladsen paa denne Flod, naar Storme inddrive oprørte Bølger fra Havet, hvorved Skibes Overfart ofte kan opholdes i nogle Dage, opvakte allerede for nogle Aar siden, J den at anlægge her en lige Vei, som den Brunel nu bygger under Themsen, men Ophavsmanden for denne Jdee vilde først oppebie det hældige Udfald af sidstnævnte Foretagende. J denne Sommer er Sagen paa nye kommet paa Bane og et Samfund er i den Anledning i Virksomhed. Hr. Beanisch, en af Jngeniørerne ved Thems-Anlægget, har bivaanet bemelte Samfunds sidste Møder, og forsikret, i Brunels Navn, at det ikke kan være Tvivl underkastet, at man her ved samme Hjelpemidler, som i London anvendes, vil kunne bringe en Alfare-Vej istand under Merseyfloden, at den vil kunne udføres med en Sum af i det høieste 200000 Pd. Sterl. hvorimod den efter et maadeligt Overslag, vil kunne afgive en aarlig Jndtægt af omtrent 15000 Pd. Sterl. Brunels Skjold har, ved det sidste farlige Tilfælde, da Themsen havde gjort et sex Fod bredt Huul, staaet sig, og et lignende Tilfælde vilde ved Mersey, hvor der er Klippegrund, ei være at befrygte, ibid. 924. Belzoni var fød til at gjøre Reiser, ligerviis som andre Mennesker til at være Digtere, Mekaniker, Sprogforskere. Han var fød i Padua 1778, og døde den 3die Decbr. 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
J sine yngre Dage gjorde han i Lissabon og og Madrid stor Lykke i Skuespilhusene, ved i en pantommisk Ballet at spille Samsons Rolle. Hans stærke Legemsbygning og Kæmpekræfter kom ham her tilgode. Det var især hans Reiser i Ægypten der gjorde ham berømt. Ved hans Død bleve de Frugter der for Videnskaberne ventedes af hans sidste Reise i Afrika tabte. Hans Levnet er givet af Depping i Annaire necrolo5 St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Bogtrykker J. J. Urkermann, Besidder af et anseeligt Bogtrykkerie, og en lithografisk Anstalt, opfundet en elastisk Masse, ganske forskjellig fra den som nu bruges ved Bogtrykkervaltserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Med bevægelige Typer forsynes Valtsen saaledes Græsærre, at den kan med megen Nytte anvendes ved MaJ Erfurt har den virksomme og duelige gig 1826 og derfra i N. Geogr. Ephem., 23 B. Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
en Mosaikafbildning af Leonardo da Vincis behold af 73 Qvdr. Miil, med 240200 Jndvaafl. St. (Mere i Hesperus ibid.) gaziner, i Pakhuse, ved Bøgers Stempling, maaske ogsaa i Kattun- og Farve Trykkerier o.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Hertugdømmet Brunsvig har et Flade-Jndnere altsaa Gjennemsnit 3290 Menneskeer paa en Qvadratmiil. Hertugdømmet er inddeelt i sex Distrikter. Staden Brunsvigs Folkemængde er 34000, Staden Wolfenbüttels 8100 Mennesker. (Mere i N. geogr. Eph. XXIII. B. 7 St.)J Wien forevises i denne Tid i en Kirk rømte Malerie Nadveren, af Originalens Storrelse, 29 Fod langt og 15 Fod høi, sammensat ved tolv Stykker, af Jtalieneren Rafaelli. 29.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-17
Kjøbenhavns Børs d. 17 November 1827. a vista 216 Dito Dito. . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 102 Dito Dito. . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier Species 221 Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 41 Rbd. Sedl. 50 Rbs. Tegn. 83 1/2 83 3/4 Rbd. Sedl. 777773 i Banco. Nationalbank Obligationer. - Rbd. r. S. 113 Sedler 3 pC. nye danske Oblig. Asiatiske Comp. Actier 4 pC. Dito nye . . . . 4 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. r. S. ved Hambro & Søn 105 106 1/2 i Banco i Banco. i Sedler - L. Sterl. merusaamer
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-20
tilden Fireogtyvende Aargang. No. 93. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 20 November 1827. de af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-20
Nyeste Den faldne Kjæmpe. En Sørgecantate, indsendt fra Landet. anKlager, tuder, hyler, brøler Du, der eller aldrig føler, Jordens matte Glands bebude Firmamentets Væsenskare: at, er Livets Olie ude, længe vil det da ei vare, inden blind, stum, dorsk og døve Kloden falder hen i Støv r. Uagtet den Besjungne lever i bedste Velgaaende, saa at kun et falskt Dødsrygte, i hvilket høiberømte Mænd saa tidt kom, har skuffet Forfatteren, synes Jndsenderen, for at vise sin Vens gode Villie i det cantate. mindste, dog ei at borde tilbageholde denne Sørge med de Fromme bland Din Graad Verden vorde gjennemvaad! Chor saa trøstende langs Himlen vandre, Aria I Verdener, som hist i Midnats Stund O, lever ei for Eder kun, men viser og Medlidenhed med Andre, Her var selskabeligt. Her var saa født Og nu, saa kjedsomt, øde, dødt Seer Øieblikkets Magt til at forandre! Og vil End leve vi, men dorske, lade Og vil.... Mod samme Maal hvert Blik var vendt, for samme store Sag hvert Hjerte brændte; selv Pogens Skoletid blev ei fuldendt, før alt sit Værd og sin Bestemmelse han kjendte. Det var. Det er ei meer! Det er forbiRegitativ. berøvede det sidste Værn, vi tidt eens kummerfulde Alle tænke, anvendte seiersæle, frelste, glade mod Vinterens langsommelige Skridt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-20
J Clubbers Sale, som paa Kippers Bænke, i larmfuldt Laug, som huusligt, fredsomt Hjem eens haardt, jo Stødet var, der ramte dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-20
Den faldne Kjæmpes lyse Eftermæle der aldrig ud paa en erkiendlig Jord! Fuga: Falden er Kjæmpen, Falden den Store! Faderløse omringe hans Grav. Ak! men der findes alene hans Stav, Aanden vi søge, men ikke den spore Regitativ. Hør hans Bedrifter, Vandrer, Du, som staaer Stærk var han og forstod at samle, i hellig Virksomhed til fælleds Maal. Forelskede, Børn, Fjender, Unge, Gamle, i dyben Stilhed snart, snart under vilde Viis var han inden tykkest Planke af Hjerneskal, der rummede høist Vind, han bragte Hær af Planer ind. de samledes mod hellig Kirkefest, frem toges han af Hylden, Alle tænkte. Den Kunst, hiin første, Brød i Ansigts lært og forglemt i Paradiis, den han saa tidt paa spøgfuld Viis. gjenlærte Ynglingen at finde. Sved at vinde, eet heelt Bibliothek han skjænkte; God var han, mangen Landsbydegn og Præst hvor aldrig forhen saaes Glimt af Tanke, Skraal. saa rolig, hvor en Jord om Dig forgaaer! Forbi." Føl Eders Tab, ufødte Siele! Det erforbi!" Grum Tanke, grumme Ord, at lokke han af Aagerkarlens Lomme; forbedret, om end lettere og, hjem. og Synderen gik da, naar Aftenen var omme, Det onde Guld forstod, trods Modstand, frem naar Uheld lynede fra Vest og Øst, og mildne Lykkens haarde Bryst. Snak, Vid og Latter let forlede. til Opstand mod den arme Næstes Ro han og dem forved sig i Vrede, og taust stod Viddet da, men Næsten fro. Han indgav blidest, frommest, roligst Qvind det kjekke Mod, med Ord at revse Mænd. - For evigt skilte han Ven og Veninde; aargamle Fiender han forligte dog igjen. - Umældt han i Gemakkerne gik frit, men fad som Ven og mellem Bønders Kruse. Børn under Prækener han kortede Tiden til og bragte Himlen need midt i Forbedringshuse. han, at han er ikke meer, Den ulykkelige Klode uden Haab ham blegnet seer, Ven, Velgjører! Glædens Giver! Sorgens Spredens Barnets Leder! Han, den Stærke, Vise, Gode, Duet: at vove med sin Haand en snedig Vending Han lærte kløgtig Siel i Rædslers Spænding, Tankers Amme. Helds Udbreder. Ynglings Virksomhed blev lønnet, Oldings Aften blev forskjønnet! Qvindens Hjerte dannet. Aagers Guld forbandet. Selskabskredsen sluttet. Vid betuttet. Himlen atter faaes dale i Forbedringshuse ned Alt er tabt, vort Haab, Jntet magter at husvale! Begge: Det var Det er ei meer, Det er forbi Og vid.... Chor Vi klage, viklynke. vi hæve, vi fryse, vi segne, vi synke, vi mindes og gyse, vi sukke, vi ynke, den kommende Slægt! Død er, hyler død Kløer Knægt Død Kløer Knægt! Død Alger Knæg!!! Timotheus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-20
Om Tobaksrygen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-20
J nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 78. og 79 d. A. har været indrykket et Stykke med Overskrift: "Tobakkens Vigtighed og Historie;" dette har givet Anm. Anledning til adskillige Reflectioner. At Brugen af Tobak især Tobaksryggen, uagtet de betydelige commercielle Fordeele den har bragt og fremdeles bringer enkelte Stater, staaer i aabenbare Modsigelse med en forfinet udvortes Cultur, som kjendelig har tiltaget i Selskabet i de civiliserede Stater, og, engang indført, vel snarere vil skride fremad end gaae tilbage, kan ikke nægtes, ligesom at denne Nydelse har saavel meget ælle og modbydelige som physisk og moralsk fordærvelige Sider, og dog seirer hidtil, i det ringeste i vort Fædreland, Lidenskaben og Vanen i denne Henseende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-20
J Spansken har 1ste Afdeling a, 2den ie foran Gerundiets Endelse do. Saaledes har i 1ste Afdeling: 2den Afdeling: Gerundium ando iendo. Imperat, sing. 2 Præs. conj. en Præs, ind. 2 Sing. as es 3 Sing. 2 e oftest. 3 plur. an en Impers, ind ava ia- oftest. De fleste Derivater (undtagen de paa enco, høre til første Afdeling. Perfecter paa se og re, samt passive Participier paa ide forekomme kun i anden Afdeling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-20
J Spansk og Jtaliensk synes en Jnddeeling efter Kiendebogstaverne ikke at være saa naturlig; her synes derimod de Underafdelinger, som Prof. Rask har dannet, at være grundede i Sprogenes Natur. J. H. Bredsdorff.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-20
Jndenlandske Efterretninger. Den 9de Novbr. feiredes Hs. høifyrstel. Durchl. Generalfeltmarskal og Landgreve Carl af Hessens 60aarige Jubilæum som Hertugdømmerne Schleswigs og Holsteens Statholder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-20
Blandt de mange Kjærligheds- og Høiagtelsesbeviser man ved denne Leilighed atter viste den høiærværdige Jubelolding, vare disse, at det Kielske Universitet forlenede Ham med Doctor værdigheden i alle fire Fakulteter, overrakte ved fire Professorer; at Staden Schleswig forærede Ham en stor Sølv Pokal med Jnskriptioner; og at der næsten fra alle Landets Stæder var sendt Deputationer for at lykønske den elskede Fyrste til Hans sjeldne Hædersdag. Hs. Durchl. indviede Fest=Pokalen ved at lade den fylde med Rhinskviin, og derpaa selv med den syrigste Enthusiasme udbringe Hs. Majestæt Kongens Skaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-20
Den paa Jyllands Vestkyst indstrandede franske Brig la Seine, hvis kostbare Ladning med megen Omhyggelighed er bjerget, havde blandt andet ogsaa 60,000 Flasker Champagner og en stor Mængde for den russiske Enkekeiserinde bestemt Damepynt ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-20
Hjøring, den 5te November. Af Havet er løst, inddreven paa de Kongelige Forstrande i Hvetbo Herred 62 Tønder Tran, 1 Kuffert med nogle Gangklæder og Papirer, hvoriblandt et Reisepas udstedt i Bergen den 23de October d. A. til en Forstandidat Edvard Thomsen af Hamborg, 21 Aar gammel, som har lært Forst videnskaberne paa Trolleborg i Fyen, ligeledes var i Kufferten hans Stambog og et Fruentimmer Portrait. Sagerne ere sikkert fra et Skib som er kommet fra Bergen og forlist i sidste Stormat imellem den 31te Octbr. og 1ste Novbr. Ligeledes er inddreven en kantret Norskbaad med noget Ege=Last, uden noget Mærke.