JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
J Paris har der dannet sig et ParaplyndlaaneActieselskab. Det vil i hver Gade af denne store Stad have et Oplag af Paraplyer, for at de som gaae paa Gaden, strax kunne finde Beskyttelse mod Regnen. Sammesteds existerer der et Assuranceselskab som sikkrer Vognenes Eiere Erstatning for Følgerne af deres Kudskes Uforsigtighed. Mod en Præmie af 30 Centimer daglig kunne disse nu uden videre overkjøre Folk paa Gaderne. To rige engelske Herrer reiste nylig i Skotland med to londonske Damer, som de levede i et nøie Forhold med. For Beqvemmeligheds Skyld udgave de dem nu og da for deres Koner, og navnligen i Huset hos en Præst, som de logerede i flere Dage hos. Men strax efter Hjemkomsten havde Damerne anlagt Proces mod deres Reisefæller, som efter Vidneforhørets Optagelse bleve dømte til at erkjende bemeldte Damer i alle en Hustrues Rettigheder. Selv meget betydelige Summer havde ei kunnet bevæge de grusomme Elskerinder, til at opgive deres Fordringer. Nu er ikke engang en Dødsattest Sikkerhed for Enker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
En Dame i Avesnes (i Frankrig) mistede sin Mand, ved Tilbagetoget fra Leipzig 1813. Hun erholdt paalidelig Dødsattest fra Osnabrück, sørgede et Aar og endnu et Aar, da giftede hun sig, og har nu Børn. Men forleden er hendes første Mand kommen tilbage, fra det fjerne Siberien, og nu spørges der, hvem tilhører Konen;
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
For nærværende Tid gjør en Soelskjærm megen Opsigt i Paris. Den forfærdiges for Keiseren af Marokko, har 18 Fod i Omfang, er af grønt Fløiel, foret med blaat Taft og udziret med Fryndser af det fineste Guld og med ligedanne Broderier af det skjønneste Arbeide. Skaftet er 6 Alen langt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Kongen af Neapels Broder, Prinds Leopold af Syracus, har i Anledning af sin Formæling med Prindsesse Filiberta af Savoyen, udbedt sig af Kongen den Naade, at hans ældre Broder, Prinds Carl, maa blive tilbagekaldt. Kongen har bevilget det, og en kgl. Brig er allerede afgaaet til Malta for at afhente Prindsen og hans Gemalinde, Miss Penelope (der altsaa ikke er død i Barselseng, som det hedte forleden). Sidstnævnte skal ophøies i Grevestanden, dog maa hun i Neapel ikke boe i samme Palais som Prindsen, hendes Gemaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Da en gammel fransk Jnvalid, der i flere Aar havde lidt af et incurabelt Onde, som Følge af hans i Krigen erholdte Saar, forleden mærkede at hans Time var nær, lod han Jnvalid=Hotellets Gouverneur, Marschal Moncey, bede, om han ikke maatte blive bragt ind i dennes store Sal, hvor der hænger et billede af Napoleon i Legemstørrelse. Man opfyldte hans Ønske, og med Blikket hæftet paa sin Keiser, udaandede Jnvaliden sin Sjæl Endskjøndt Mord ikke høre til Sjeldenhederne i Rom har dog et, som blev begaaet i Slutningen af Mai, vakt stor Opsigt ved den Offentlighed, hvormed det skeete paa et besøgt Sted. Der gives visse Steder, som fortrinsviis bruges af dem, der ville tage Livet af Folk, denne Gang foregik Udgaden paa Pazza di Spagna, et meget yndet Forsamlingsted i Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Ved lys Dag mødte en Qvæghandler, som nylig var kommet fra Galeierne, der sin tidligere Elskede, som nu var gift, men desuagtet endnu opflammede hans Skinsyge. Den forbittrede Elsker stødte hende pludselig Dolken i Halsen uden igjen at trække den ud. Fruentimmeret søgte Hjelp hos de Forbigaaende, men forgiæves; Alle flygtede; hun iilte ind i et Apothek, dog ogsaa der blev hun viist bort. Endelig satte den Ulykkelige sig udmattet paa et Trin af den Trappe, som gaaer op til Trinita de Monti, og opgav, endnu før det mørknedes, sin Aand. Gjerningsmanden havde imidlertid taget sin Tilflugt til en Kirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Nylig bleve tre Forbrydere fra Wales bragte til Kings=Bench=Retten i London, hvor de forlangte deres Frifindelse, fordi Retten i Wales af en Feiltagelse havde dømt dem til Landsforviisning istedetfor til Døden - og den høieste Domstol i Kongeriget blev nødsaget til at sætte dem i Frihed! Den dømte efter Lovens Bogstav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
En Dueliebhaver i Verviers havde i Aaret 1832 foræret en Ven i Turin et Antal Duer. For kort siden kom een af disse, efter 5 Aars Fraværelse, igjen tilbage til det hjemlige Slag. Allene i Fabrikstaden Birmingham ere, som en Følge af den indtraadte Handelskrisis, over 15,000 Arbeidere bragte til Bettelstaven. Den 1ste Junii blev der i London givet et glimrende Bal til Bedste forde arbeidsløse Silkevævere i Spitalfield. Næsten alle Damerne vare klædte i nye Silkekjoler af Spitalfjelds Fabriker. Ballet bivaantes af 3000 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Den første Fabrikant i Verden er udentvivl Cockeril i Serning ved Brüssel. Denne Mand eien nemlig en stor Maskinefabrik, der næsten ikke forfærdiger andet end Dampmaskiner, en Dampvogn=Fabrik, store Stav= og Blik=Valtseværk, Valtseværker, for Jernbaneskinner, en Smelteovn, 16 Puddings- og mange Flammeovne, et Smedeværksted med 80 Esser, et Modelleerværksted, et Attelier for Tegnere, et særdeles stort Værksted for Udbedring af Værktøi og Redskaber, 2 Steenkulgruber, en Ertsgrube, og endelig en Kradse= og Kartefabrik. Antallet af de i dette Etablissement beskjæftigede Arbeidere er 2,400. 22 Dampmaskiner, med 12 til 250 Hestes Kraft, sætte Værkets forskjellige Maskiner i Gang, og have tilsammen en Kraft af henved 1000 Hestes. Hele Anlægget, der bestaaer af mange enkelte massive Bygninger, er, alene med Undtagelse af Gruberne, indsluttet af en høi Muur, i Form af en stor Fiirkant, og gjør ved sine utallige, kæmpemæssige Skorstene, ved de af samme udslaaende Luer, eller uafladelige tykke Røg= og Damp skyer, samt ved Maskinernes forfærdelige Allarm, et ubeskriveligt Jndtryk. Men Cockerills Kæmpeaand har ikke ene indskrænket sig til dette, skjøndt mægtige, Establissement; desforuden eier han i Lüttich et stort Bomuldspinderi, i en colossalsk 8 Etager høi Bygning; et mechanisk Væveri, et Kamgarnspinderi og en anden lille Maskinfabrik, hvorfra alle de Maskiner udgaae, som han behøver til hans Fabrikers mechaniske Drift; fremdeles har han i Charlerois et Jernhytteværk, i Verviers og Aachen et Spin deri og Merinovæveri; i Ardenne ved Namur et Kattuntrykkeri med Cylindre og en Fabrik til Forfærdigelsen af det endeløse Papir, i Kotthuus i Preussen et Strygegarn=Spinder (til Fuglenet &c.); i Stoll berg et Zinkværk, i Priedborz i Polen en Klædefabrik, i Barcellona et Bomuldspinderi; i Surinamet Depot af Sukkermøller og Dampmaskiner. ForØieblikket anlægger han flere Dampmøller i Algier, og er desuden beskjæftiget med at indrette Hørspinderier og Væverier i Belgien. Endelig har han ogsaa for gandske nylig paataget sig Anlægget af en Jernbane fra Brüssel til Paris, paa hvilken man vil komme til at kjøre de 40 Miil imellem disse to Hovedstæder for 5 Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
En ung haabefuld Maler, Franskmand af Fødsel, har styrtet sig ned af det bekjendte Taarn i Pisa, fordi han, efterat have fuldført et til Priisopgave bestemt Maleri, havde faaet den Jdee, at han ikke vilde blive den Vindende. Faa Dage efter den Ulykkeliges Død blev hans Maler tilkjendt Prisen. I eet Aar er der død ikke mindre end 14 Generaler i den baierske Armee. (Gode Udsigter til Avancement!)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Den preussiske Politik har tidligere havt det Eiendommelige ved sig, at næsten alle Diplomaterne i sin Tid have været Officerer. Denne Tilstand var en naturlig Følge af Statens Udvikling, idet dens Magt og Anseelse ligesaa meget beroer paa Folkebevæbningen, den militaire Lovgivning og Opdragelse, som paa Arealstørrelsen. Paa denne Maade maatte altsaa Soldaterstanden blive den ærefuldeste, indtil Kundskaber og Videnskaber under den nuværende Konges Beskyttelse havde trængt sig frem og gjort sig gieldende som den militaire Glands's farlige Rival: Bernstorff og Ancillon søgte Begge i Diplomatien at gjøre det fremherskende militaire Element uskadeligt og at tilintetgjøre det. Man er nu spænd paa at erfare, om Hr. Werther, der tidligere har været Dragonofficeer, deeler sine Forgængeres Anskuelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Keiseren af Rusland har befalet Læreanstalterne for Ungdommen i sit Rige: ikke at blande de forskjellige Stænders Børn imellem hinanden og ikke overskride de bestemte Grændser for den aandelige Udvikling og Dannelse i hver Stand, for at der ikke skal komme Strid og Uovereensstemmelse mellem denne og den borgerlige Stilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
En af Londons meest anseete og hædrede israliter, Hr. Montefiore, er for indeværende Aar bleven valgt til Scherif for London og Middleser. Dronningen af Engellands Kronning kan ikke finde Sted før i Martsmaaned næste Aar, paa Grund af den i Hyldings-Eden optagne Reservation af det mulige Tilfælde, at Enkedronningen inden 9 Maaneder fra sin Gemals Dødsdag kunde nedkomme med en Thronarving.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Hertugen af Mecklenborg-Chwerin anseet sin Søsters Formæling med Hertugen af Orleans for en Mesalliance, fordi Kongen, hans Fader, kun er Borgerkonge, og ikke en Konge af Guds Naade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Engellands Adskillelse fra Hannover ansees for en heldig Begivenhed for begge Landene. En Fuldblodshingst og en Bondehoppe - hedder det: gaae ikke godt i Spænd sammen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Den nuværende Dronning af Hannover har været tregange gift: Aar 1797 blev hun Enke efter Prinds Ludvig af Preussen, og 1815 efter en Prinds Friederich af Solms-Braunfels. J 1815 blev hun trediegang formælet med Hertugen af Cumberland, (den nuv. Konge af Hannover). Hun er Søster til Storhertugen af Mecklenburg=Strelitz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
J Fortegnelsen over Studenterne i Bonn findes blandt flere Frederik Wilhelm, Arvehertug til Mecklenborg-Strelitz, Stud. jur.; August Ernst, Prinds af Sachsen-Coburg=Gotha, Stud. jur.; Albrecht Frantz, Hertug af Sachsen-Coburg=Gotha, Stud. jur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Fra Upsala Lehns nordre District berettes under 14de Junii, at Jndløbet fra Havet ved den derværende Skjærgaard endnu var aldeles spærret af Jis. Paa Landet laae Sneen endnu 3/4 Alen høi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Formedelst den svenske Minister Grev Wetterstedts dødelige Afgang har Hs. Majst. Kongen af Sverrig oversendt Seraphiner-Ordenens Jnsignier i Diamanter til sin forhenværende Adjutant, Marskal Gerard i Paris. Nordmanden Ole Bull giør, som meldt, ved sine underfulde Evner, en uhyre Sensation i den musikalske Verden. De hjertegribende Toner han aflokker sin Violin, beskrives saaledes, at den meest steenhjertede Barbar maa bevæges derved. Den bekjendte engelske Skribent, Capt. Marryat, har beskrevet en af hans sidste Concerter paa det kgl. Theater i London saaledes: Hans Efterligning af Sangen overgaaer Alt hvad vi hidtil have hørt; Tonerne ere saa fuldkomne som den bedste Sangers Stemme, fulde af Udtryk og Følelse. Hans Efterligning af Fløiten var saa fuldkommen, at da dette Jnstrument optog samme Passage, kunde man neppe mærke Forskjellen. Han har en forbansende Magt over sin Bue; Skjønheden og Længden af hans Toner holdt vore Øren graadigt aabne, spændte paa at snappe den sidste Lyd, og længe efter at den havde holdt op, lyttede vi endnu, og endnu syntes Tonerne at svæve for vort Øre. Hans næste No. var en Qvartet. Dette var et meget forbausende, hidtil uforsøgt Genre. Hans Efterligning af gle ran, de vaches" naaede til det høieste Punkt af hvad menneskelig Jndbildningskraft kan fatte. Man kan ikke tænke sig noget saa underskjønt lisligt. Det vakte det meest henrykte bifald. Hans sidste Stykke: Recitativ, Adagio amoroso og a Polacca guerriera. Han begynder med at beskrive Aftenen for Slaget; man hører en Trompet i det Fjerne, dernæst en Tromme, saa flere Trompeter; dette svulmer gradeviis til en fuld Krigsmusik, der marscheres til Slaget. Jmidlertid høres en Qvindestemmes blide Toner (paa Violinen), hun synes at beklage sin Elskers Fraværelse. Striden raser, men imedens den er paa sit Høieste, høres endnu Lyden af denne Qvindestemme; hendes forrig falde Klager gjenlyde endnu fra det Fjerne. Pludseligt bliver det stille. En gladere Lyd høres: det er den seierrige Hærs Triumphmarsch. - Den henrykte Applaus var uden Ende. Krandse, Bouquetter regnede ned paa den udmærkede Kunstner. Ved hvert Stykkes Slutning blev han fremkaldt, og da det sidste var endt reiste alle Tilhørerne sig op og hædrede ham med en tredobbelt Applaus. Hr. Bulls Musik er Sjælens Sprog, og som saadant fængsler den Alles Opmærksomhed og Sympathie, der have Sjæl til at føle og Hjerte til at elske." (Ole Bull er født i Bergen d. 5te Febr. 1810. I et fortvivlet Øieblik vilde han engang for nogle Aar siden have druknet sig i Seinefloden, men blev lykkeligviis reddet til Held og Hæder. Mere om dette hvist udmærkede Genie, der som Kunstner sættes ved Siden af Paganini, skal engang med det første blive meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Da Lysten til at udvandre til Amerika ogsaa begynder meer og meere at yttre sig i Danmark, vil et kort Uddrag af nogle Breve fra udvandrede Nordmænd, som Redactionen for den norske Rigstidende har bekjendtgjort, vist ikke læses uden Interesse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Rochester den 28de April. Her er et overmaade deligt og frugtbart Land; her voxer Hvede, indiansk Korn, Havre, Byg, Rug, Potates, Alt som fornødent gjøres til Menneskets Ophold, uden Gjødsel, det voxer deligt og bærer mange Fold. Da jeg kom hertil kjøbte jeg mig et Stykke Land, 50 Agre stort, Til en Ager udmaales med en Stang, som er 8 Alen 6 T. lang og kaldes en Rod. Sexten Rod i Længden og 10 i Bredden udgjør en Ager. Til en Ager udsaaes 2 Skpr. Hvede. Jeg saaede første Gang 1 Tde Hvede og plantede 1/2 Skp. indiansk Korn og 3 Skpr. Potates. Jeg høstede deraf 18 Tdr. Hvede, 6 Tdr. ind. Korn og 144 Tdr. Potates. J forgangen Sommer solgte jeg mit Land og fortjente 500 Daler i contante Penge derpaa. (En Daler her bestaaer sig i Værdie som de gl. danske Sletdaler.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Nu agte vi at flytte længere ind i Landet, hvor der er bedre Kjøb paa Jord, der kjøbes Landet for 5 Ort Ageren til Odel og Eie, ligesaa trygt, som en Mand vil gaae hen og kjøbe sig en Mark Tobak. Her veed man af ingen vrange Love, hvad man engang kjøber og betaler, beholder Enhver til sig og Sine, og har Frihed til at gjøre med som Enhver godt synes. Der hvor vi nu agte os hen, kjøbes alt Landet af Regjeringen, og det er Altsammen indsluttet og fastsat under den omtalte Priis, at det ikke skal overgaae for Nogen, der først kjøber af Regjeringen. Min Bestemmelse er, for det første at kjøbe mig 160 Agre, som kan betales med 200 Daler. Hver fjerde Aar vælges her en ny Forstander, og findes han retskaffen, god i sine Handlinger for Landets Vel, saa vælges han igjen, men aldrig Nogen mere end paa 8 Aar. J dette Valg, og flere, som er til Landets Nytte, har Alle lige Ret og Myndighed. Naar man opfører sig skikkeligt, kan man reise Landet rundt uden Pas, men hvo som befindes i lastefulde Handlinger, han gribes og straffes allevegne. Naar Dødsfald indtræffer, bruges der ingen Opskrivning eller Registrering. Enhver kan gjøre med sine Eiendele, som han finder forgodt, naar han betaler sin Gield. Ei heller gjøres her nogen Forskjel paa Børn i Ret, der Alle ere lige i Loven; ikke heller betales her nogen Told af de Varer, som føres til Byen, hverken til Lands eller til Vands af dem som virkes i Landet. En Tde. Hvede koster her 3 Daler, en Tde. Byg 1 1/2 Daler, Potates 2 Ort Tønden, Havre 1 Daler, osv. Vor Koe giver 6 a 7 Kander n. M. om Dagen, mange give mere. Vi koge selv vort Sukker til Huusbehov. J Martsmaaned, naar Saften begynder at løbe op i Træerne, hugges der paa en Kant af Træet og derunder sættes et Trug; af samme Træ udløber 2 til 3 Botter fød Saft om Dagen, og deraf koges Sukker, Sirup, Viinædike &c. Det tager lidt Arbeide, men ingen Bekostning. Her er ingen Skatter og Byrder, hvad man fortjener, beholder man. Jeg vilde ikke flytte tilbage til Norge, om jeg saa kunde faae en af de bedste Gaarde paa Stangeland til Odel og Eie for ingen Ting.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Hvo som vil reise hertil bør sælge Alt hvad de have og gjøre det i Penge, foruden Gangklæder og Sengklæder, og forsyne sig med Kost, som kan staae sig paa Søen. Jeg betalte 50 spanske Daler for mig og min Kone i Fragt og 12 for vor Søn. Fra Newyork reiste vi opad Hudsonfloden og tilbagelagte de 100 Mile i 18 Timer, hvorfore vi betalte 3 Ort pro Persona. Med Dampvognene og paa en Kanal gik Reisen videre ind i Landet, 260 engelske Mile, hertil (Rochester, som udtales Rodkister.")
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Jblandt de til Hamborg ankomne Fremmede findes anført Lieutenant P. L. Bering-Liisberg. Bemeldte Hr. Liisberg, dansk af Fødsel, dimitteret for nogle Aar siden fra Aarhuus Cathedralskole, skal efter Forlydende, ansat i belgisk Tjeneste, være kommet til Jylland for at opkjøbe Heste til den belgiske Regjering. Veile Av.) - Bemeldte Lieutenant Liisberg opholder sig for Tiden i Aarhuus. Han staaer i hollandsk Tjeneste, og er Lieutenant i et Landseneer Regiment, som ligger i Feltleir ved Breda. Petrus Janus Kruse, var födt den 19de Marts 1768 i Nykjøbing paa Falster, hvor hans Fader var Subrector. Aar 1786 blev han dimitteret fra Viborg Latinskole, hvorved hans Fader senere var bleven ansat. 1791 tog han Attestats, drog derpaa til London, hvor han var engageret som Hovmester for tre af Grev Wedel-Jarlsbergs Børn. I London giftede han sig med Christine Bolt, födt i Christiania. Ansat 1794 som Præst for Ræhr, Hansted og Vixe, naaede han som skibbruden Mand dette sit Bestemmelsessted med Kone og Barn. 1789 udnævntes han til Hospitalspræst i Randers, 1809 tillige til anden Capellan, 1812 til Amtsprovst, 1817. til Ridder af Dannebrogen, og 1819 til Sognepræst for St. Mortens Kirke, fra hvilket Embede Döden bortkaldte ham den 30te Juni 1837. Hans Hustrue og en Sön modtage ham i Evigheden. Sex efterlevende Børn begræde den kjærligste Faders Hedengang. (Ligesom intet Dødsfald her i Byen i lang Tid - hedder det i Randers Avis – har frapperet saameget som dette - thi Kruse var, skjøndt allerede rykket langt frem i Alder, endnu stedse en Mand med Ungdom Fyrrighed og Rasthed, forenet med en sjelden Forretningsdygtighed og rastløs Arbeidsomhed, og havde desuden kun i et Par Dage befundet sig upasselig, da et Rerveslag gandske uventet bortrykkede ham – ligesaa ualmindelig høitidelig var hans Jordefærd i Onsdags. En overordentlig talrig Skare fulgte hans Liig frivillig til Graven. Gentlige og civile Embedsmænd, Militaire, Borgerlige, kort sagt, af alle Stænder, udgjorde de circa 80 Par. Liigvognen blev ubenyttet, thi kiærlige Hænder kappedes om at bære Liget. Regimentets Musikkorps havde uvigtet stillet sig i Spidsen for Processionen. Taler holdtes ved Graven af Pastorerne Schønheyder og Budz i Thorsager. En utallig Mængde Mennesker var i Bevægelse ved denne Høitidelighed, og havde dannet formelig Spalier i Gaderne."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Bekjendtgjørelser. At min Kone Wilhelmine Theresia Høegh=Guldberg født Gebauer, den 5te d. M. ved Døden er afgaaet i sit 23de Aar, bekjendtgjøres herved Slægt og Venner. Tiltagende Brystsyge sønderret det Vaand, der knyttede os i 9 Maaneder sammen. Condolence frabedes, da dette kun vil tjene til at forøge min Sorg, over Tabet af et saa ædelt Menneske. Aarhuus, den 6te Juli 1837. E. L. Høegh=Guldberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Efter Begjæring af Hr. Major v. Flindt for den Kongel. Direction for Stutterievæsenet, foretages Auction her i Byen, Løverdagen den 29de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, over efternævnte fra det Kongl. Stutterie, for Tiden i Jylland stationerede Landbeskelere, nemlig: 1. Hingsten Barke, kastaniebr. 10 Aar gl. 10 Qv. høi. Sort, sort 13 – – 9 – 5 T. 3. - Quadratus, sort 14 – 10 – 4. - Mercur, graae 12 – 10 – 5. - Epsilanti, guuldr. 10 - - 100 - 2 - Mars, graae 14 – 10 – 2 Stedet hvor Auctionen bliver afholdt skal ved Trommeslag blive bekjendtgjort. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 28de Juni 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Jfølge Foranstaltning af Narkdirectionen bliver Onsdagen den 12te dennes, om Formiddagen Kl. 11, afholdt Licitation paa Aarhuus Raadstue, over Leveringen af Gruus, som bliver at paakjøre Brendstrup Veien; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 5te Juli 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Da de skeete Bud ved Auctionen den 21de f. M., over Bortleie af Fattigvæsenets 6 Gaards Avl, ikke bleve approberede, saa afholdes, ifølge Begjæring af Fattigvæsenscommissionen, ny Auction paa Raadstuen, Onsdagen den 12te dennes, Formiddag Kl. 10 slet, over benævnte Jorders Bortleie, hvortil Conditionerne ere til Eftersyn hos Fattigvæsenskasserer Bjerget. Aarhuus, den 4de Juli 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Efter Begjæring af Gaardmand Niels Michelsen i Wibye opraabes til Bortsælgelse ved een eneste Auction i hans eiende Gaard i Wibye Tirsdagen den 25de Julii næstk., Formiddag Kl. 9, bemeldte Gaard, bestaaende af 5 Tdr. 2 Skpr. Hartkorn, Ager og Eng, med indkjøbt Kongetiende. Paa Gaarden, der haver et Areal af henved 20 Tdr. Agerland og 8 Tdr. Engbund, samt Tørveskiær, kan holdes 15 Fæekreature, 6 Heste og 12 a 14 Faar. Den aarlige Udsæd er 6 Tdr. Rug, 14 Tdr. Byg, 12 a 13 Tdr. Havre, samt 3 a 4 Tdr. Erter; derhos kan avles 50 a 60 Læs Enghøe. Bygningerne, som ere af god Beskaffenhed, ere derhos vel vedligeholdte. – Saasnart Eiendommen er solgt, forauctioneres samme Dag Besætningen, Gaards- og Avlsredskaber og Jndboe af alle Slags. Lysthavende ville møde. Hads og Ning Herreders Contoir, den 28de Juni Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Efter Reqvisition fra Procurator Seidelin i Ebeltoft, paa Kammerraadvocatens Vegne, bliver den, den Kongelige Kasse udlagte Ørum Sogns Konge-Korntiende, af tiendeydende Hartkorn, Ager og Eng 156 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdk. 1 3/5 Alb., Skovskyld 4 Tdr., heri NørreHerred, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa denne Byes Raadhuus Mandagen den 31te Juli førstkommende 14de August Tirsdagen = 29de Dito hver Dags Formiddag Kl. 11. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Reqvirenten og her paa Contoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Lysthaven, des som Panthavernes Underretning, ifølge Placaten 22de April 1817. Nørre Herreds Contoir i Grenaae, den 4de Juli Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
Onsdagen den 19de Juli førstkommende, Kl. 11, Formiddag, bliver paa Thiirstrup Præstegaards Mark i Sønder Herred, Randers Amt, ved Auction bortsolgt Halvdelen af Afgrøden efter den i forrige Efteraar nedlagde Vintersæd, hvoriblandt Raps, efter Conditioner, som bekjendtgjøres ved Auctionen. Lysthavende indbydes. Sønder=Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 5te Juli 1837. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
At Boet efter afdøde Michel Kaae i Graae Mølle optages til Slutning, ved Møde paa Aarhuus Raadstue, Mandagen den 14de August 1837, om Formiddagen Kl. 10, og at Tiden som Stedet paa hvilken Repartitionen i dette Boe derefter fremlægges, ved samme Møde tillige bestemmes, bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Aarhuus, den 7de Juli 1837. Fleischer. D. Hald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
At Skifterettens Repartition vil vorde fremlagt i Kjøbmand R. H. Aastrups Fallitbo paa Randers Raadstue, Mandagen den 7de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og Boet, om muligt, paa den Dag vil vorde sluttet; saadant kundgjøres herved til Efterretning for Boets Vedkommende, i Overeensstemmelse med Placaten 21de April 1824. Randers Skifteret, den 5te Juli 1837. S. Poulsen. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-08
At Aabningsforretning i Stervboet efter forhenværende Strandtoldbetjent, Ludvig Bruun af Tebbestrup ved Randers, afholdes Torsdagen den 20de Juli, Kl. 2 Eftermiddag, bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 29de Juni 1837. Wesenberg.