Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-27
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Finantsministeren Hr. Humann, har forelagt Kammeret Forslaget angaaende Afgjørelsen af de nordamerikanske Fordringer, hvilket i det Væsentlige Jntet andet indeholder end det i forrige Aar af Kammeret forkastede, nemlig: 1) at Finants Ministeren bemyndiges til i hvert af Budgetterne for Aarene 183641 at optage de Summer, som udkræves for i 6 ligestore Terminer at udbetale de 25 Milioner Franker, som Frankrig har at godtgiøre Fristaterne, i Følge den mellem begge Magter afsluttede, Tractat; 2) den Summa af 1 1/2 Mill. Franker, som den nordamerikanske Regjering har lovet at betale til Tilfredsstillelsen af franske Borgeres Reklamationer, skal optages i Jndtægts Budgettet. Hertil er føjet som 3die Paragraph, at Udbetatingen af ovennævnte 25 Mill. ikke skal begynde, førend det et dokumenteret, at Staternes Regjering intet Skridt har gjort, som i nogen Henseende kunde skade Frankrigs Jnteresser. J sit indledende Foredrag sagde Hr. Humann blandt andet, at saavel de amerikanske Loves Aand som Bogstav berettigede det franske Ministerium til i den omtalte Adresse ikkun at see Yttringer af Præsidentens personlige Anskuelser, da Sanction af de tvende andre Geene af den amerikanske Statsmagt endnu ikke var blevet hint Attstykke til Deel, saa at man endnu ikke behøvede at gribe til de Forholdsregler, som Trudsler, eller Fornærmelser ellers kræve. Oppositionsbladene, finde med Rette en direkte Modsigelse mellem disse Ministerens Yttringer og Regjeringens Adfærd, da denne ved at falde sin Minister tilbage og fjerne den amerikanske har anseet Fornærmelsen for begaaet af den amerikanske Nation mod den franske. Den amerikanske Minister i Paris Hr. Livingstone synes ogsaa at ville vise ved sit Forhold, at hans Republiks Værdighed hviler paa en for fast Grundvold til at den kunde rokkes ved Manifestet i Monitoren eller ved Ministrenes Deklamationer. Thi skjøndt den Maade, hvorpaa hint Manifest tilbød ham Pas, ligner en Bortsendelse, som et Æg et andet, er han dog endnu bestandig i Paris og synes aldeles ikke at gjøre nogen Anstalt til at forlade Byen. Ved denne Adfærd giver han aabenbart tilkiende, at det ikke sømmer to fri Folk at komme i Uenighed for deres Regjeringers gjensidige Misgrebs Skyld. Han skal ogsaa have svaret Ministeren, som tilbød ham Passene, at han var kommen for at opretholde den gode Forstaaelse mellem begge Nationer, og vilde ikke forlade sin Post, førend han fik sin Regjerings udtrykkelige befaling dertil. Nogle amerikanske Blad misbillige ganske Præsidentens Adfærd, og isærdeleshed den Trudsel at ville bruge Repressalier mod en Nations Borgere, fordi man er misfornøiet med dens Regjering, hvilket ikke kan bestaa med Civilisationens nuværende Standpunkt, de men ej heller, at Repræsentanterne ville give deres Samtykke til slige Forholdsregler. - Det hedder, at flere Medlemmer af det franske Deputertes Kammer ville, i Løbet af de Debatter, som ville opstaa om de amerikanske Skadeserstatninger, forlange en Erklæring af Regjeringen om Sammenhængen af den Erstatning, som den russiske Regjering igjennem den sig nu i Paris opholdende Fyrst Lubeki skal have fordret af Franktig for Fordringer, som det forrige Storhertugdømme Warschau skal have paa dette Rige. For at ikke Regjeringen skal vise samme Eftergivenhed mod Rusland, som den har vist mod Amerika, skal denne Sag bringes paa Talle i Kammeret. Disse Fordringer skulle beløbe sig, 200 Mille; men Rusland vil viist møde den Jndvending, at Frankerig ikke kjender andet Palen end det ved en Art af Wiener Kongressen skabte Kongerige, og da dette nu ikke mere existerer i sin dengang garanterede Skikkelse, vil Rusland ikke kunne legitimere sin Ret til at gjøre sine Fordringer gieldende. - Den bekjendte ivrige Legitimist, Hertugen af Fit James, er kommen ind i de Deputeredes Kammer, valgt af Toulouse. - Cholecas Udbrud i Marseille har vakt stor Skræk i det sydlige Frankerig og især i Jtalien, navnligen i Rom. - Er Hertugen af Brunsvig har i denne Tid en Sag for Tribunalet i Paris, for hvilket han er indstævnet af Hr. Duvergier, som Sagfører for Hett. af Cambrige, Ex Hertugens beskikkede Curator. Denne vil nemlig, at de franske Love skulle respektere det anordnede Curatil uden vidte Undersøgelse og følgeligen foranstalte al Hertugens Formue udleveret til hans Curator. Da Hr. Devergier i sin Tale omtalte, at Hertugen var fordreven fra sine Stater erklærede Hertugen, som var tilstede det for er Usandhed og sagde, at han havde forladt sine Stater, Tilsidst oplæste Hertugen nogle meget vel skrevne Noter, hvori han blandt andet bebreidede sin Familie, at de forfulgte ham med uophørlige Processer, for at tvinge ham til at underskrive en Afsigelses-Akt, som hans Broder Hertug Vilhelm holdt for nødvendig til sin Legitimering, Sagen er endnu ikke paadømt.