Københavns Adresseavis, 1760-03-31
Kiøbenhavns Adresse Huie ego nee metas rerum, nee tempora ponoPaa den høire Haand saae man Dannemark og Norge knælende for et Alter, hvorpaa stod Pacis Conservatori. Paa venstre Haand Fyrstendommerne og Grevskaberne under en Figur for et Offer=Alter med den Paaskrift: Patri Patriae. Forbemeldte frie Mark var ziret med en ophøyet Indfatning, i hvis Midtel saaes Jani Tempel med tillukte Dørre, at betegne Freden Over Døren stod: Jano sacrum; og oven over: Noraperiatur. Paa begge Sider af Tempelen vare 8te Coupler, zirede med fire Pillere, hvorudi de Kongel Dyder ved adskillige Sindbilleder bleve forestillede, saasom: Godhed ved en Skæferstav, med Hosskrift: Et regit & servat. Gudfrygtighed ved en Soelsikke, med Hosskrift: Coelestes lequitur motus. Høyme. dighed ved et Fyrretræe, med Hosskrift: Reclasetollit in Altum. &c. Det ovrige var udziret med Galerier, Urter og Træer, og Fontaine=Stykker. Paa Landets almindelige Glæde Dag vor Stormægtigste Allernaadigste Arve=Herre og Konges, Kong Friderich den Femtes, allerhøyeste og for os saa dyrebare og uskatterlige FødselsFest den 31 Martii 1760. Blev disse ringe Tanker af en ulærd Persohns uhældige Per antegnede, hvis Norske Hierte ligesom hovmoder sig af den Lytte at han i allerdybeste Underdanighed kand kalde sig sin Konges troe Arve Undersaat og allerringeste Tiennere. J Buchhoff Stormægtigste Monarch, see hvilke Glædskabs Luc Antænder Hierterne paa denne store Dag, Hvert Øye talende Din Fødsels=Fest beskuer. Ja blot Erindringen er Sindets Manna=Smag Vi med Ærbødighed det Dage=Lys betragte, Vi ey vurdere kand det store Øyeblik, Da Rygtet smillende det søde Budskab bragte At nu gav Himlen os den Femte Friderich, Tro, milde Fader, ey allene Dine Sønner, Blant Klipperne og i Dit smukke Dannemark Forelsket er i Dig, men heele Verden skiønner, At Norden eyer een umistelig Monarch. En Kongerig paa Fred, og hvilken Himmel-Gave, At giøre Vel mod os er jo hans Øyemeed, Velan, med Jern=Stiil vi ind i Hiertet grave, At Kongen Kilden er til vor Lyksalighed. Jeg mangler Ord, ach, ja jeg kand ey Maaden ramme, Som synes nok beqvem at ære Kongen paa, Hver Siel i Rigerne sig gremmer for det samme, Selv Himlen Voldsomhed for Kongen taale maae. Hvis Kiæmpe=Kongerne i Norden kunde lige Af Høyene i Dag og see vor Zepter=Mand, Mon disse Helte ey eenstemmig skulde sige: At Tvilling=Rigerne er nu et Canaan. De skulde høre da hvor Fieldene modtage Det store Buske=Raab, som hen mod Himlen gik De vilde hielpe, naar Gienlyden kom tilbage, At raabe op igien: Lev længe Friderich, J Anledning af Allerhøystsammes høye FødselsFest har i Dag paa det Kongelige Slot Charlottenborg været at see de prægtige Glas fra den Norske Fabriqve, dernæst de forfærdigede Arbeyder ved Mahlerne Monsr. Thiloh, Monsr. Bruun og en Jøde, Billedhuggeren Monsr. Weidenhaupt, Architecturer. ne Monsr. Netz, Monsr. Hansen, Monsr. Rosenberg, Monsr. Soubert og Kleves. Jnscriptionen paa det af Monsr. Hansen forfærdigede Arbeyde var: Floreat res publica laanica & Iple rex in qvo &res publica & nos sumus. Bemeldtes forfærdie gede Arbeyde præsenterede Hans Majestæt siddende til Hest, dernæst Hans Majestæts Navn neden under Vaabenet, og derunder igien vare fire Dørre, to og to lige for hinanden. Over den eene Dør var følgende Jnscription at læse: Forsigtighed man maae begynde alting med. Om man vil tænke paa at det skal blive ved. Over den anden: Jeg var blandt fem det femte Aar, Da Femte Frederich vilde Uddeele Priis til Kunstners Floor. Gid vi Ham savne silde! Over den tredie: Hvo kunde ey opmuntres ved Saa stor en Konges Naade, Over den fierde: At øve Dyd og Kunster med, Stræb kuns, lad Kongen raade I Dag ankom her paa Rheden et Skib fra Vestindien, Rigets Ønske kaldet, som haver i Vinter ligget over i Norge, med en rig Ladning, samme Skibs forrige Capitain er død paa Reysen, men nu hidført af Hr. Capitain Johan Christian HowinLigeledes er og en Franskfarer ankommen, F. Schierning: Ri ons 2. dres