JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1815-12-07
En stor Thyboe=Ost, anvises tilkjøbs paa Bogtrykteriet. Sammesteds faaes stærk Viin- og Øl-Eddike, Hareskind saavel i Partier som Stykkeviis, kjøbes til allerhøieste Priser af undertegnede P. Farsøe.
Viborger Samler, 1815-12-11
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1815-12-11
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1815-12-11
London 28 Novbr. I Gaar Aftes var foranstaltet Jllumination paa de offentlige Bygninger i Anledning af den med Hr. Planta hidbragte Fredstraktat med Frankrig, en Fred, hvorved vi faae Skadesløsholdelse for det Forbigangne og Sikkerhed for det Tilkommende.
Viborger Samler, 1815-12-11
Man anmærker ved denne Jllumination "De offentlige Bygninger bleve, efter høiere befaling, illuminerede; men det var paafaldende at bemærke, at Borgerne ikke toge Deel i Jlluminationen. Næsten ikke et Privathuus blev oplyst. Paa Loyds, Kaffehuus begyndte man en prægtig Oplysning; men Kl. 7 1/2 var neppe den ene Side oplyst og de først tændte Lamper døde hen i søvnig Dunkelhed. Prindsregentens Pala (Carlton=House) var meget lidet tillumineret - Parlementsgaardenvarslet ikke oplyst og, overalt var Oplysningen ikke saa glindsende, som den pleier at være det.
Viborger Samler, 1815-12-11
Lord Castlereagh og Frue kom ikke for Dagen efter Jlluminationen. Ellers angives som Grunde for den Lunkenhed hvormed der oplystes, at Englænderne ere saare misfornøiede over den Forfølgelse Protestanterne i Sydfrankrig maae udholde af de fanatiske Katholiker, og at man vil gjøre Regjeringen Forestilling om, at den ville tale Protestanternes Sag kraftigen hos Kongen af Frankrig.
Viborger Samler, 1815-12-11
Man anmærker her, at Murats Henrettelse har gjort stort Jndtryk i Frankrig og anlediget Ministeriet til at vise meere Kraft og Alvor.
Viborger Samler, 1815-12-11
J Nordamerikas sydlige Egne planter man nu og med Held Sukkerrøret. Almuen er aldrig fornøiet med det Ny. Saaledes gaaer det med Gadeoplysning med Gas (brændbar Luft) og Dampmaskiner. Siden Constadts Sukkersyder, gik i Luften, og siden en nedsadt Commission her i London erklærede Gasoplysningen for farlig, er denne erklæret uanvendelig og om begge raaber Gadevisesælgerne "Hvor ere nu Eders Dampemaskiner og Gaslys, Vor Herre, vil ei have dem.
Viborger Samler, 1815-12-11
Man læser her et Brev fra Nismes i Frankrig, som fortæller at Hertugen af Angouleme, som ivrig Katholik, i Procession har gaaet barfodet gjennem Stadens Gader til Kirken - men dog yttret sin store Mishag over de forudgaaede Skandaler, da General Lagarde, fordi han var Protestant, snigmordersk var skudt af en Volontør der og adskillige Protestanter desuden dræbte i Kirken. J en Reformeret Kirke rev man Stolene og Orgelet ned og smed det uden for og brændte det. General Lagarde var en intim Ven af Ministeren Hertugen af Richelien.
Viborger Samler, 1815-12-11
England beholder Guadeloupe saalænge, indtil de Penge Frankrig skylder, ere betalte.
Viborger Samler, 1815-12-11
Paris d. 28de Novbr. Den 26 Morgen Kl. 2 blev Ney under Eskorte af 200 Mk. bragt til sit ny Fængsel i Palæet Luxemburg. Hans Proces er udsat til 4de Decbr., da nogle Vidner ei vare tilstæde.
Viborger Samler, 1815-12-11
Lavalette har appelleret sin Dom til Cossationstribunalet.
Viborger Samler, 1815-12-11
Politiet har allerede borttaget forfalskede Aftryk af Fredstraktaten.
Viborger Samler, 1815-12-11
Om det forargelige Optrin i Nismes d. 12te Novbr. veed man, at det havde Sted imens det holdtes Præken i den ene Protestantiske Kirke. Man aabnede kun een af Forsigtighed og lode de andre være lukkede, ja der blev ikke engang ringet, for et at gjøre Opsigt. Desuagtet stormede Pøbelen dog til Kirken og trængte derind, uagtet Præsten dog vedblev sin Præken. General Laaarde kom med Soldater og drev Pøbelen bort; man lukkede Kirkedøren og Præsten blev ved at præke. Da Tjenesten var endt, var Menigheden atter i Dødsangest for at komme ud, og de som vovede det, bleve paa skomme, lige Mander mishandlede. Da la Garde med Maa ville hindre dette Uvæsen, skjød en Katholik Borssen, ham ihiel med en Pistol. Nu spoleredes ganske deJndvendige af Kirken. Strax da Hertugen af Angouleme kom til Nismes, lovede han, de 2 Protestantiske Præster, som bade derom, Tryghed og Beskyttelse for Protestanterne. De tatholske Præster forlangte paatrængende af Hertugen at de fængslede Katholiker maatte løslades, der forhen havde været Skyld i de forrige Mordscener; men dette nægtede Hertugen dem ganske bestemt.
Viborger Samler, 1815-12-11
Politiministeren havde i Gaar beordret MarskaMassens Heftelse; men han var formodentlig derom underrettet; thi man fandt ham ikke og det hedte, at han 6 Timer for havde forladt sit Huus.
Viborger Samler, 1815-12-11
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1815-12-11
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) England. Man paastaaer Fouche skulle kaldes fra Dresden og stilles for Domstolen i Paris. Den amerikanske Præsident Madison skal have afslaaet at modtage Besøg af Joseph Bonaparte. Paa Øen St. Mauritius har en smitsom Syge i en 14 Dage ombragt 150 Mennesker.
Viborger Samler, 1815-12-11
Ved Genua havde man Natten til 15 Novbr. en gruelig Storm, der varede i 2 Dage.
Viborger Samler, 1815-12-11
Mad. Murat har ladet læse mange Sjelemesse for sin Mands Sjelero og desuden givet de Fattige 4000 Gylden.
Viborger Samler, 1815-12-11
En Jøde faaer Skyld for at have villet indføre en stor Deel i England myntede falske preussiske Firegroskenstykker i det Preussiske.
Viborger Samler, 1815-12-11
Hs. D. Prinds Friederich af Hessen kom til Bremen d. 30 Novbr. og gik strax videre fremad. Hs. H. Prinds Ferdinand af Danmark er de 3 Decbr. paa sin Hjemreise fra Paris, passeret Altona Wien. Murat er ikke gaaet Døden imøde med den Standhaftighed, som Aviserne først fortalte. Han bad om at maatte blive skudt i sit Fangeværelse, og dette blev ham tilstaaet.
Viborger Samler, 1815-12-11
Den engelske Prindsregent skal have kjøbt Bonapartes Reisekareth, som den Preussiske General Keller erobrede, for 3000 Pd. St. Caulincourt skal have sendt 2 Millioner Fr. til Amerika til at kjøbe Jorder for.
Viborger Samler, 1815-12-11
Ex General-Postdirectoren Lavalette er alden 22de Novbr. af Assiseretten dømt til Døden, og med Marskal Ney tegner det ikke til at ville gaae bedre. Lavalette er født i Paris og 46 Aar gammel. Den 19de f. M. begyndte hans Proces Den Anklagede var fortiklædt og har Æresictionen, Storkors, Reunions Ordenen og Jernkorset. J Antlage=Aften beskyldtes han for, at han den 20de Marts, endnu for Bonapartes Ankomst til Ports med General Sebastian i (som er slygtet til Engelland, var trængt ind i daværende General=Post director, og nuværende Statsministers, Grev Ferrands Kabinet med disse Ord: "i Keiserens Navn tiltræder jeg igjen min Post, at han nægtede Greven Postheste, for at begive sig til Kongen, forbød at bortsende Monitøren og andre Aviser med de Kongel. Forordninger i, og strax udsendte en Cirkulatre til alle Postdirectorer af følgende Jndhold: Keiseren vil være i Paris om 2 Timer og maaske før, hele Hovedstaden er fuld af enthusiastisk Glæde og ganske rolig: der vil ingen Borgerkrig blive Leve Keiseren!" Videre beskyldtes han for at have staaet i Brevvexling med Bonaparte (som han dog ikke vilde have anseet uden for et Hofligheds Brev med Nytaars=Gratulationer), og havt mistænkelige Sammenkomster med Madame Hammelin, Hertugin, den af St. Len og Hertugen af Bassano. Den 22de blev Forhøret fortsat, hvorpaa de Edsvorne raadsloge fra Kl. 7 til 12 om Aftenen, da de vendte tilbage og erklærede den Anklagede for skyldig Da Lavalette nu igjen blev indladt, har han hverken Ordener eller Dekorationer, og hørte rolig og med Fatning Juris Kiendelse oplæse. Da hans Advokat, Hr. Tripier, havde erklæret, intet at have at indvende imod Lovens Anvendelse, og var ganske rystet af Juris Kiendelse, tilraabte Lavalette ham Giv mig Deres Haand!" Retten trak sig atter en Øieblik tilbage, for at raadslaae. Lavalette saae i midlertid paa sit Uhr, stillede det efter Klokken i Salen og slog Øinene imod Himlen, da Retten kom tilbage og Præsidenten forkyndte ham Dødsdommen. Nu reiste Lavalette sig og tog Afsked fra sin Advokat. "Jeg seer Dem igjen" sagde Denne, hvortil Lavalette svarede: "Hvad vil De min Ven"! Det er et Kanonpuf;" Med Haanden hilste han derpaa de Postbetjente, der havde været Vidner og sagde: "Adien, Messieurs de la Poste. hvorpaa Mødet ophævedes og Gensdarmerne bortførte den dømte. Jmidlertid hedder det, at han næste Dag vilde appellere imod Assiserettens Dom.
Viborger Samler, 1815-12-11
Den 30 Octbr. faldt i Nærheden af Byen Chassigny ved Langres Meteorstene med heftige Todenskrald. Man har sendt Stykker af disse Sten til Paris, som Hr. Vauquelin nærmere vil undersøge.
Viborger Samler, 1815-12-11
Østerrig. Ved de Papirer, som man har fundet i det Neapolitanske hos Murat, skulle ogsaa mange Personer udenlands være kompromitterede. En Engellænder, ved Navn Griffiths, som har opholdt sig flere Aar i Wien, er paa samme Grund bleven hæftet af Politiet, og et Rygte siger, at selv MadamMurats Papirer ere forseglede, da hun ogsaa skal have tilraadet sin Mand den sidste Expedition. Vi ders hedder det, at hun har ladet den neapolitanske Regjering bede om at faae sin Mands Liig udleveret, og at Man for Henrettelsen skal have nægtet ham er Sax, hvormed han vilde atklippe sit Haar, for at sende sin Gemalinde det, samt cislaaet hans Begjæring, at blive skudt af nogle Soldater af sin fordums Garde, som vare i Pizzo.
Viborger Samler, 1815-12-11
Om det til Bonaparte med hans Hotel sendte Meublement, læses: Alt er af brittisk Stok; Siel og Borde af det skjønneste Egetræe, indlagt med poleret i Messing; Frokostservisen lyseblaae med hvid fremstaaende Deviser; Taffelcervicen hvid og forgyldt, i Midten af hver Tallerken og hvert Fad er et forskjelligt engelsk Landskab; Bordtøiet af det fiineste Damask, alle Meublerne ere betrukne med lyseblaat Silke og sorte Kanter. Ved Napoleons egen Klædedragt har man holdt sig til hans Yndlings farve: arøn. Blandt Jnstrumenterne har Madame Bertrand faaet et meget kostbart Fortopianosaavelsom og adskillige Pynteartikler. Jngen af det hele Følge er bleven forglemt. Sikkert vil man behageligen vorde overrasket, ved at finde saa mange Herligheder blandt Fjeldene paa Oceanets fierneste Øe Paa Øen Otabet i er ogsaa skeet en Thronforandring. Kong Pomare er stødt fra Tronen af sin egen Datter.
Viborger Samler, 1815-12-11
Frankrig. J Bourdeaux og Omcanen rasede d. 14de f. M. en frygtelig Orkan, som anrettede store Ødelæggelser paa Huse, Skibe, Træer & Den 16 Novbr. aflagdes i Stralsund Hyldings Eeden til Kongen af Preussen, efter gammel Brug, særskildt af Fyrst Puthus, som en Efterkomme af de gamle Rügenske Fyrster, og derpaa af de øvrige Deputerede fra det forrige Svensk Pommern. Denne og de følgende Dage celebreredes med prægtige Soupeer, Baller a. "Aldrig - saa ende Beretningen - vil Mindet om denne Dag udslettes, som for evig forenede os med den preussiske Sta og dens Beboere."
Viborger Samler, 1815-12-11
Hertugen af Wellington har bestemt, at det danske Troppekorps Forpletningsomkostninger skal beregnes efter den Tarif, som er fastsat i den i Foraaret sluttede almindelige Wiener Marsch Konvention for de allierede Tropper. Efter samme gotgjøres for en Soldat=Portion 6 1/2 for en Officeer 18 Kreutzer &c. Disse Omkostninger betales paa Stedet af den Kongel. danske Krigskasse.
Viborger Samler, 1815-12-11
Indenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske o. a. d. A.)
Viborger Samler, 1815-12-11
Kjøbenhavns Børs den 5 December. Cours. Hamb. 2 M. 630, a vista 638. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 26 1/2 Rbd., a vista - Spec 640. - Specier solgtes til 38 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 76 pr. 100; Oblig. 52 a 53. Norske Sedler 500 a 51.
Viborger Samler, 1815-12-11
Hs. Majestæt Kongen har, under 20de September allernaadigst behaget at befale: At de under Krigen udskrevne og nu hiemkomne Stykkudske for Fremtiden ikke alle forlods maae ansættes paa ny, men at de, som, efter Lægsrullen, ere 27 Aar og derover, maae fritages, længe det befalede Tal Kudske kan udredes af Mar fra 26 Aar og ned af, saa at der, naar Kudske regnireres til Tienesten, først udtages af de forhen tiente blom permitterede, under er Aars Lægdsrulle Alder, og, naa af disse ikke haves det fornødne Antal, udskrives samme af Massen fra 26 Aars Alder og nedad, dog har alle de som ikke have tient fulde 12 Aar, blive staaende i Lægds rullen, for at benyttes i paakommende Tilfælde.
Viborger Samler, 1815-12-11
Da det, formedelst den ved Forordningen af 5te Jan 1813 om Pengevæsenets Forandring givne Henstand med omskrevne Capitalers Udbetaling, undertiden var været vanskeligt, af de offentlige Stiftelsers Midler at forskaffede, ved S. 57 i Anordningen af 29de Juli 3dig for Almueskolevæsenet paa Landet, tilsagde Laan, til Stalelodders Kiøb, saavelsom til nye Skolers Opførelse, og de nuværende Skolers anordningsmæssige Udvidelse og Forbedring: og det mueligen kunde vorde for byrdefuldt for vedkommende Sognes Beboere, under nærværende Tid Omstændigheder, paa een Gang at udrede de til saadan Øiemed udfordrende Summer, saa har Cancelliet, under 21de Novbr., tilskrevet samtlige Amts Skoledirectioner at nye Skolebygningers Opførselse indtil videre ikke bliver at foranstalte, forinden Collegii Resolution, i et hvert en kelt Tilfælde, er erhvervet; og vil det da, forinden saadan Resolution kan forventes, være at oplyse: om Laan, i Overeensstemmelse med den nævnte s. i Skoleanordning gen kan erholdes, hvad Bygningens Opførselse i det høieste vilde koste, hvad særdeles Hielpekilder dertil maatte haves, samt hvad Byrderne, i denne Henseende, naar de lignedes paa Hartkornet, kunde blive for hver Tønde Hartkorn.
Viborger Samler, 1815-12-11
Hamborger Børsenhalle har fra Kjøbenhavn er meget omstændelig Beretning om nogle nye Spektakker af Fangerne i Tugt og Rasphuset den 24 og 25 Novbr., der først bleve dæmpede efterat Militairet havde opbrækket Loftet og truet derfra at skyde ned imellem Fangerne hvorpaa Formændene bleve udleverede og ufortøvet stillede for en Standret, samt To af dem halshuggede og Fem andre dømte til 27 Kat daglig i 2 Dage efter hverandre m.v. - Men da af alle Kjøbenhavnske Blade intet har noget Ord om dette Optrin, forbigaaes Beretninger selv, indtil nærmere Stadfæstelse om sammes Rigtighed, maatte erholdes.
Viborger Samler, 1815-12-11
Bekjendtgjørelser. Den undertegnede tilhørende Avlsgaard, beliggende Ølst Sogn paa Bruusgaard Hovedgaards Mark, Gran borg kaldet, kan underhaanden erholdes tilkiøbs. Det meeste og betydeligste af Eiendommen er en Parcel af Bruusgaards Mark, som altsaa er tiendefrie og har et betydeligt i god Drivt værende Areal. Derforuden tilhører og drives under Gaarden contribuabelt Hartkorn, Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., der bestaaer af godbærende En og Tørveskiær, med hvilket sidste Gaarden er godt forsynet. Paa Gaardens Mark er et meget skiønt Stykke ungt Fyrreskov, der nu haver den Vext, at det aarlig kan og bør udhugges. Gaardens Bygninger ere nye, gode og vel indrettede, samt assurerede i Brandkassen for 10,000 Rbdlr. S. V. Jordernes og Markernes Beskaffenhed ere saavel bekjendte, gode og frugtbare, og behøver derfor ikke videre at beskrives. Den paa Gaarden i sidste Aar holdte Besætning har været: 5 Heste, 4 Køer, 24 Stude og 24 Faar, og samme kan endnu meget udvides, især ved Staldforring, hvortil her er særdeles god Leilighed, da Gaarden ligger mid i Marken. Jorderne ere for det meeste indhegnede. Libkaberne til denne beqvemme og fordeelagtige Gaard, hvis Eiendomme paa Forlangende forevises af Avlsbestyreren, der seer paa Gaarden, og som kan erholdes paa særdeles favorable Pengeconditioner for Kjøberen, ville inden den ne Maaneds Udgang melde sig hos Hr. Landvæsenscommissair, Forstander Willadsen, der paa mine Vegne af andler det fornødne. Randers, den 7de December 1815. C. C. sal. Wellings.
Viborger Samler, 1815-12-11
I det dramatiske Selskab gives en Forestilling förstkommende Söndag d. 17de dennes, om Aftenen Kl. 6. Indgangen aabnes Kl. 5. Billetterne kunne behageligst at hentes hos Undertegnede samme Dags Formiddag fra Kl. 9. - 1. Viborg, d. 11te Decbr. 1815. Gundelach.
Viborger Samler, 1815-12-11
Det Kongelige danske Cancellie har, da det for samme er bleven anmeldt, at den ondartede Betændelsesygdom, som har viist sig blandt Hundene i Kjøbenhavn, og saa har yttret sig i adskillige Landdistricter, samt at lignende Sygdom endog er sporet iblandt Sviin og andre Landmandens Kreaturer, ladet udgaae følgende:
Viborger Samler, 1815-12-11
Bekjendtgjørelse. Vid af sunde Hunde kunne kun betragtes som farlige med Hensyn til Saaret allene, nemlig for saavidt det ha truffet ædle eller vigtige Dele af Legemet. Saadann, Saar behandles derfor blot efter Kunstens almindelige Forskrivter. Ved Bidet af en syg Hund, er derimod Frygten for tildigere Følger grundet paa, at dens Spyt (salivahar antaget en giftig Natur, og at derfor denne Vædske, bragt i Berørelse med Legemet, kan angribe hele Constitutionen, frembringe Nervetilfælde, Vandskræk og Død Under Behandlingen af deslige Saar bør Lægens Bestræbelser fortrinligen gaae ud paa om mueligt at tilintetgjøre Giften paa det anbragte Sted, førend den har foraarsaget almindelige Sygdomstilfælde, eller gjor Jndtryk paa hele Legemet. En Hund, som forstyrres i Parringen, irriteres, eller ængstes, kan, uden at der i nogen Mellemtid vise sig Sygdomstilfælde hos den, anfaldes af et øieblikkeligt Raserie, under hvilket dens Spyt vorder giftigt, saa at den ved at bide, eller slikke, kan frembringe de samme farlig ge Følger, som Bidet af en syg eller gal Hund.
Viborger Samler, 1815-12-11
Enhver Hundesyge, saasom Saar, Betændelse eller deslige, kan, især naar den er ledsaget af heftig Smerte eller Feber, gjøre Hundens Spyt giftigt, saa at denne Vædske, anbragt paa Mennesker eller Dyr, kan, efter paatidelig Erfaring, ligeledes foraarsage Vandskræk, uagtet den syge Hund ikke selv er vandskye. Alle betydeligen saarede eller syge Hunde bør derfor, saalænge nogen hvilkensomhelst Hundesyge er gjængse, betragtes som betænkelige og farlige. Forsigtighed byder altsaa, at lade dræbe eller bringe til Veterinairskolen eller nærmest Dyrlægge enhver Hund, der ikke har sin sædvanlige Aar vaagenhed og Mønterred, sin Lyst til Mad og Drikke hvis Aandedrat uden foregaaende Bevægelse er hastigt eller uordentligt, hvis Legemsvarme, især paa Hovedet, Sauden og Poterne er forøget, hvis naturlige Udkastelse, Exerementer og Urin) ere hyppigere eller sieldnere, hvis Øine ere røde, rindende, eller have en fordreiet Stilling, hvis Snude vædsker, hvis Mund fraader eller holdes anden med udhængende Tunge, hvis Øren ere slappe, hvis Hale holdes nedtrukken imellem Laarene, hvis hele Legeme slappes og udtæres, hvis venlige Aasyn og godmodige Characteer forvandles til Grumhed og Bidsthed, saa at den istedet for at loggre for sine Bekjendtere, sniger sig dørsk eller bevidstlos omkring, forlader banet Stie og løber an imod mødende Gienstande, vorder hæs, eller taber ald Lyd, og taus og lumskeligen anfalder uden Forskiel Fremmede eller sin Herre. Jo flere af disse Sygdoms Mærker der findes hos en Hund, jo mere maae man befrygte, at den med sit rimeligen giftige Spyt ved Bid eller Stik kan befænge Mennesker eller Dyr med Vandskræk, som den frygteligste af alle Sygdomme, var endeligen Vandskræk, som Hundesygens meest ræde selfulde Symptom, viist sig hos en syg Hund, saa at den kjendeligen skyer baade Vand og Drikke, da bør den, som et høist farligt Dyr for det Offentlige, behandles som fredløs, og, om end ingen andre betydelige Sygdoms tegn skulde vise sig hos den, ufortøvet dræbes; thi mod Vandskye, naar den først er frembrudt hos Menneskeet eller Dyret, eier Lægevidenskaben endnu intet paalideligt Middel Det er, især i nærværende Øjeblik, da Sygdom blandt Hunde har viist sig, paa flere Steder, farligt, at brugeHundehvalpe til at udpatte Melken af Barselkonner, hvis Børn enten ere døde eller ikke strax ville die. Det er og især for nærværende Tid, højst betænkeligt, at bruge nogen Deel af en død eller dræbt Hund, være sig enten Huden og Haarene eller Fistet.
Viborger Samler, 1815-12-11
Hvilken Bekjendtgjørelse, der er mig tilhændekommet fra Viborg Stiftamtmandskab, herved bringes til offentlig Kundskab.
Viborger Samler, 1815-12-11
Med Hensyn til Foranstaaende finder jeg mig desuden foranlediget at advare enhver Byens Borger og Huusfader om, at have dagligt og nøiagtigt Indseende. De med sine Hunde og andre Huuskreaturer, som kunne være som udsatte for en saadan Sygdom, og ufortøvet og under en Mulct af 10 Rbdlr. S. V. til Byens Fattigkasse, til mig Faat indberette, saavel naar noget Tegn til den beskrevne Sygdom skulde yttre sig hos nogen Hund, eller lignende Sygdom spores hos noget andet Huuskreatuur, der for samme kunde være udsat, som naar nogen Hund, end i de og uden at være syg eller derfor at ansees, maatte have Ko bidt noget Menneske eller Kreatur, for at de i ethvert of Tilfælde fornødne Foranstaltninger kunne vorde føiede. Og da der nyeligen skal være gjort Forsøg paa, til en af Provindserne at overføre nogle Hunde fra Kjøbenhavn, de saa bekjendtgjøres herved endvidere, til Efterretning for ve alle Vedkommende, at Enhver, som befindes, fra KjøKobenhavn her til Byen at have medbragt nogen Hund, der Fra ikke med Politietegn er forsynet, eller Enhver, som mod tager en saadan Hund, vorder anseet med en Mulct af 50 Rbdlr. S. V., hvoraf det halve tilfalder Angiverendere og det halve Byens Fattigkasse, hvisforuden Hunden øiegeneblikkeligen vorder aflivet. For sidstnævnte Mulcts Betaling og enhver Følge af Tra denne Forskrivts Overhørighed indestaaer tillige vedkommende Vært eller Huuseier. Viborg Politiekammer, d. 28de Novbr. 1817. Gundelach. skul Til Indvotering af foreslagne Medlemmer, holdeslumiOnsdagen d. 13de Decbr. Kl. 6 Eftermiddag, over J. ordentlig Generalforsamling i det dramatiske Sel gerr skab, hvortil talrigt Möde af Selskabets Medlem Den mer udbedes af Directionen. at og Bese
Viborger Samler, 1815-12-14
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1815-12-14
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Paris d. 27 Novbr. 6 Generallieutenanter og 18 Marechaux des Camp ere som Fanger bragte til Abbediet. - Hos GeneralBeliard har man fundet vigtige Oplysninger om de nylig opdagede Sammensværgelser. Generalerne de Dufour og Gilly er og under Eskorte indbragte te som Fanger.
Viborger Samler, 1815-12-14
Da Hs. M. Kongen efterat den omstændelige Fredstraktat var forelagt Kamrene, hørte Messen, blev Han ved Tilbagekomsten paa en sielden og udmærket Maade tilraabt Vivat af Folket - Præsidenten i de Deputeredes Kammer holdt en kort Tale til de Kongen, hvori han skatterer tilbørlig Hs. M. Optofrelser for at redde Staten, der var i saa betrængt en Tilstand, m.m. Kongen svarede derpaa Havde jeg været Konge i et andet Land, kunde jeg ha rive opgivet det Haab at redde Landet; men Frankrigs Konge maae ikke forsage med et saadant Folk som det Franske. Nationen er kun een og vore Uheld ville snart kunne afhielpes" Strax reiste alle Deputerede sig fra deres Sæder og raabde rørte og eenstemmig Kongen leve!
Viborger Samler, 1815-12-14
Det er offentligt forsikret, at der ved den ny Traktat ikke ere hemmelige Konditioner.
Viborger Samler, 1815-12-14
Til Fredstraktaten ere føiede adskillige Conventioner. En af dem fastsætter "De Joniske Øer skulle danne en fri og uafhængig Stat, under umiddelbar Beskyttelse af Kongen af Storbrittanien, 4 Jrland og hans Efterkommere - under Skytsgerrens Jndvilgning kan Staten organisere sig -
Viborger Samler, 1815-12-14
Den Engelske Konge har, som Skytsherre Ret til at anlægge Fæstninger i den Joniske Stat og holde Besætning der - Hs. M. Keiseren af Østerrig vil erkjende denne Stats Søeslag og modtage deres Consuler og Agentere.
Viborger Samler, 1815-12-14
Alle de Magter, som underskreve Parisertraktaterne af 30 Mai 1814 og 9de Juni 1815, ville indbyde Kongen af begge Sicilierne og den Ottmanniske Port til at deeltage i denne Convention.
Viborger Samler, 1815-12-14
J Paris ligger nu Hannoveranere og Preussere - General v. Ziethen har havt Audients hos Kongen. General Lagarde er dog endnu i Live. Hertugen af Angouleme har besøgt ham. - J Nismes er det nu ganske roligt.