JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1845-07-15
Frankerig. Journ. d. Deh. meddeler en Commentar til Moniteurens korte Text angaaende Udfaldet af Underhandlingerne med Rom. Det er omtrent 6 Maaneder siden, melder dette halvofficielle Organ, at Regjeringen ved gjentagne Beretninger fra Rigets General procuratorer, ved Modpartiets Aabenmundethed, ved offentlige Tilstaaelser, der løde næsten udfordrende, erholdt Vished om at Jesuitersamfundet reorganiserede sig over hele Frankerig, at denne Reorganisation tiltog med Kæmpeskridt, og at ikke mindre end 22 Huse af denne Orden constitueredes i al Regelmæssighed. Hvad Ministeriet under saadanne Forhold havde at varetage, kunde et være tvivlsomt. Kongerigets Love forbøde udtrykkeligen Tilværelsen af Jesuitercorporationen. Det var Regjeringens Pligt at forskaffe Lovene Agtelse; men tillige var det Regjeringen magtpaaliggende at anvende ethvert forsonende Overtalelsesmiddel, forinden den skred til den strenge Udøvelse af sin Ret. Desaarsag indlededes en Underhandling med Kirkens Overhoved, og et af Medlemmerne af det kgl. Conseil for den offentlige Underviisning erholdt dette Hverv. Regjeringen havde Tillid til Romerhoffets Viisdom og Klogskab; dens Tillid er ei bleven skuffet. Journalen PUnivers lamenterer over det Nederlag, der er tilføiet Jesuiterne. Denne Efterretning, udbryder den, har knust vort Hjerte, men ikke rokket vor Troe. Naar Rom befaler, ville Jesuiterne underkaste sig; den franske Kirke vil kæmpe uden dem, saaledes som den har kæmpet for dem. Jesuiternes Udvandring betager ikke Kirken en eneste af dens Rettigheder; den forøger kun de Kirken paahvilende Pligter." Oppositionsjournalerne spørge, og det – siger "Børsenhalle – med Grund, om de Tilstaaelser, som den franske Regjering paa sin Side har gjort Rom. Allerede taler en Morgenjournal om Standsningen af Michelets og Quinets Forelæsninger og en endnu mere vidt dreven Eftergivenhed i Universitetssagen og i Spørgsmaalet om Secondairunderviisningen. Forarbeiderne til Armeringen af Pariserfæstningsværkerne ere i fuld Gang. Overofficierer besigte Kanonstøberierne, og store Jndkjøb af Kobber ere realiserede.
Viborger Samler, 1845-07-15
Schweiz. Fra Basel meldes under 4de Juni at ved Appellen er Dr. Steigers og hans tre Befrieres Signalementer oplæste for Landjægerne, og Politiet paaligger det nu saaledes at paagribe de Fredløse. Desuagtet kan Dr. Steiger i fuldkommen Tryghed afreise til Basel, dersom han ellers har Lyst dertil.
Viborger Samler, 1845-07-15
Fra Zürich meldes under 7de Juli, at den ordentlige Landdag er aabnet samme Dag.
Viborger Samler, 1845-07-15
Kongeriget Preussen. Weser Zeitung melder fra Berlin (8de Juli), at Ministeren for det udenlandske Departement, v. Bülow, ogsaa skulde være entlediget. Men Wes. Zeit. Efterretninger ere meget ofte aldeles ugrundede.
Viborger Samler, 1845-07-15
Den af Königsbergerne de Herrer v. Jstein og Heckertilsendte Adresse, skal efter Augsb. Allg. Zeit. have frembragt et meget ubehageligt Jndtryk paa allerhøieste Sted. Kongen skal ikke have modtaget den til ham fra Staden, Königsberg i Anledning af Adressen sendte Deputation.
Viborger Samler, 1845-07-15
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1845-07-15
Kjøbenhavn. At Hs. kgl. Høihed Kronprindsen har Forkjærlighed for Søvæsenet, er en bekjendt Sag, men at denne Forkjærlighed ikke er et blot Liebhaveri, men yttrer sig i en alvorligere Stræben efter at tilegne sig Sømands Jndsigt og Dygtighed, derom vidne de Reiser, Høistsamme har foretaget sig i denne Sommer med sin Lystlutter. Man har almindelig antaget, at disse Reiser kun vare Forlystelsestoure; men efter Hvad vi fra paalidelig Kilde vide, har Gienstanden fornemmelig været at undersøge og opmaale de danske Farvande, da Hs. kgl. Høihed ønsker personlig at gjøre sig bekjendt dermed. Det er desværre altfor hyppigt, at fyrstelige Personer anvende det Otium, som deres Stilling skienker dem, til frivole Adspredelser, og det er derfor altid glædeligt naar man seer en Fyrste gjøre en Undtagelse derfra; dobbelt glædeligt, naar det eren Fyrste, der engang vil have en afgjørende Jndflydelse (Thoms. Av.) paa vort Fædrelands Skjæbne.
Viborger Samler, 1845-07-15
Ifølge Armeebefaling af 7de Juli skulle samtlige, Generalcommanden paa Sielland underlagte, Tropper indkalde deres Frifolk og Districtsheste, overeensstemmende med Planen, til at møde i de respective Standqvarterer, den 12te September. - Det 4de Dragonregiment og det andet Jægercorps indtræffe i et Cantonnement i Nærheden af Kjøbenhavn den 23de September, dog efterlader Jægercorpset i Garnisonen til Vagttjenestens Bestridelse et Detachement, hvis Styrke Generalcommanden har af bestemme. - De i Kjøbenhavn og Citadellet Frederikshavn garnisonerende Troppe=Afdelinger hjempermittere Fri folkene og Districtshestene den 3die October; hvorimod 4de Dragon-Regiment og 2det Jægercorps tiltræder Tilbagemarschen til de respective Standqvarterer den 4de October, og Dagen efter at være indtrufne i disse ligeledes hjemfende deres Frifolk og Districtsheste.
Viborger Samler, 1845-07-15
Med den for Architecterne til Guldmedaillen bestemte vanskelige Concurs=Opgave, et Theater, skal der efter Forlydende denne Gang tilsigtes en reet Nytte, idet der siges, at den Tegning, som tilkiendes Prisen, skal tjene til Model for at nyt Theater, som skal opføres paa Garnisonspladsen, eftersom den gamle snart maa ansees for brugeligt.
Viborger Samler, 1845-07-15
Nedenstaaende Annonce læses i "Berl. Tid. "Da det kongelige danske Cancelli har suspenderet mig som en Høiesteretsadvocat, men jeg naturligviis ønsker, at dette ikke mere forstyrrende end nødvendigt skal gribe ind i min Næringsvei, finder jeg mig derved foranlediget til at gjøre opmærksom paa, at Suspensionen ikke hindrer mig i at paatage mig de extrajudicielle Forretninger f. Ex. ved Boer, Eiendommes Kjøb og Salg, Testamenters, Contracters og andre Documenters Udfærdigelse o. s. v., som Medborgeres Tillid, maatte betroe mig. Hvad angaaer Spørgsmaalet om Engagement i Retssager til næste Høiesteretsaar, kan jeg kun anføre, at den mod mig reiste Action rimeligviis vil være endeligen paakiendt, forinden dette i Marts Maaned 1846 tager sin Orla Lehmann." Begyndelse. Efterat den nye Helligdagsforordning i henimod tre Maaneder havde foranlediget, at Underviisningen i Søndagsskolerne maatte indskrænkes til efter Kl. 4 om Eftermiddagen, er det nu blevet dem tilladt igjen at begynde til samme Tid som tidligere. Jdet denne Standsning ikke kan have været andet end skadelig for disse Skolers Virksomhed, eftersom Eleverne derved kun maatte være opfordrede til at søge Adspredelser af en lettere Art, og maaskee derfor nu vanskelig igjen ville lade sig samle tilden alvorligere Beskjæftigelse, saa afgiver denne Sag et nyt Exempel paa, hvor unyttigt og skadeligt det er at give Lovbestemmelser, hvis Overholdelse man selv maa underkjende, og hvorved der altsaa kun kan fremkaldes uklare Begreber om Lovens Betydning hos Folket, idet enhver Undtagelse fra Loven ikke kan andet end ansees som en Adkomst for alle andre til i lignende Tilfælde ogsaa at undtages. At derfor ogsaa herefter enhver til Dannelse og Forædling bidragende Beskjæftigelse om Søn og Helligdagen med al Føie maa ansee sig fuldkommen berettiget til at forlange paa samme Maade at undtages fra det i den nye Forordning indeholdte Forbud, kan der da heller ikke være Tvivl om; og ved en saadan almindelig Undtagelse vilde en af de væsenligste Jndvendinger mod hiin Forordning bortfalde. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1845-07-15
Som bekjendt er Concessionen til Klampenborg-Jernbanen kun given under den Betingelse, at Jnteressenterne selv maae sørge for, at blive enige med de vedkommende Grundeiere om Afstaaelsen af de til Banen fornødne Jorder. Man var forberedt paa Hindringer, eller idetmindste paa høie Priser; men Expropriationen skal være opnaaet under ret heldige Vilkaar, kun med Undtagelse af een Lodseier, Vognmandslauget, som hidindtil skal have vægret sig ved at afstaae et Vænge, hvorover Banen er bestemt at gaae. Selv om Lauget skulde vedblive at fremture i sin Halsstarrighed, vil det naturligviis ikke forhindre Banens Anlæg, og vi have hørt, at man agter at omgaae Vænget.
Viborger Samler, 1845-07-15
J alle Tilfælde vil der sikkert kunne erholdes kongl. Resolution om Expropriationslovens Anvendelse paa Banen, da det aldrig kan være Meningen, at en enkelt Mands Stridighed skulde kunne standse den. (Flyvep.)
Viborger Samler, 1845-07-15
Af Lieutenant Raasløff, R. af D. og Æreslegionen, der i Aarene 1840 og 41 deeltog i de Franskes Felttog i Algerien er udkommen et Skrift over denne franske Colone og de Krigsbegivenheder, Forfatteren sammesteds har bivaanet. Bogen fører Titel af "Rückblick auf die militairischen und politischen Verhaltnisse der Algerien, in den Jahren 184041, nedst einer geschichtlichen Einleitung"; den er tilegnet Hs. Maj. Kong Christian den Ottende og er forsynet med 2 Kobbere, hvoraf de 4, som ere colorerede, fremstille forskjellige franske og arrabiske Troppe-Arter i de algeriske Krige. Grev Raben til Slottet Aalholm har, efter Forlydende, Grev Raben til Slottet Aalholm har, efter Forlydende, tilbudt sine Bønder at gjøre dem til Arvefæstere paa samme Vilkaar som Grev Knuth sine; men hans Plan skal være strandet deels paa Familieforhold, deels hos Bønderne, som han havde givet Betænkningstid, men som skulle have viist sig aldeles utilbøielige til at entrere i Sagen. (L. Flst. St.) Ifølge "Loll. Falst. Stiftst." skal Kammerr. Jørgensen, til Søllestedgaard paa Lolland i dette Foraar have tilbudt sine Bønder deres Gaarde til Arvefæste, mod en Sum, der efter Nutidens Priis udgjør omtrent deres halve Værdi, fraregnet den aarlige Afgift, som er ansat til 3 1/2 Rbd. pr. Td. Hartkorn, under den Betingelse, at de tage Bestemmelse inden 1ste August d. A. Af Kjøbesummen fordres derhos intet udbetalt.
Viborger Samler, 1845-07-15
Odense. Skuespildirecteur Lange, som nu har leiet Theatret her for næstkommende Vinter, samler i denne Tid sit Selskab for at begynde med nogle Forestillinger i Helsingøer. Selskabet, som af Kiendere antages for et afde bedste, der nogensinde har givet Forestillinger i Provindserne, bestaaer af flere bekjendte gode Subjecter, hvoriblandt vi, foruden Directeuren selv, kunne fremhæve Hr. Cetti, forhen kongelig Skuespiller, Dhrr. Manzius, Petersen og Schmidt, Mad. Hendrichsen og Jfr. Sønderskou og Sørensen m. Fl. (Medd. til H. Av.)J Apenrade passerede i forrige Uge følgende før gelige Tildragelse: En Kone, der laa i Barselseng, fik en Aften sildig Opvartersken til at fjerne sig ud af Stuen; da hun kom tilbage, var Barselkonen borte. Hun gjorde strax Anskrig i Nabolauget, og efter nogen Søgning fandt man den Ulykkelige et lille Stykke udenfor Byen livløs i et Vandløb, hvorhen hun med bare Been og i det blotte Linned, ligesom hun var staaet op af Sengen, havde begivet sig.
Viborger Samler, 1845-07-15
Apenrader Ugeblad fortæller, at der sammesteds nylig skal være ankommen et Parti saakaldte slesvig-holsteenske Flag, da man har fundet, at Forraadet heraf ikke er stort nok. Som bekjendt, ere Vedkommende forøvrigt slet ikke enige om hvorledes det slesvig-holsteenske Flag egentlig skal see ud, vistnok det bedste Beviis for, at det aldrig før har existeret.
Viborger Samler, 1845-07-15
Pastor Hertel i Moltrup bekjendtgjør i "Dannevirke",at han gjennem Politiet i Haderslev har foranlediget Forfatteren til en ham fornærmelig Artikel i "Lyna, navngivet, for at kunne anlægge Sag imod ham. Hr. M. Schulz, Redacteuren af "Lyna", har angivet sig som Forfatter. J bemeldte Artikel kaldes Pastor Hertel en moersom Patron", samt beskyldes for at tale med dobbelt Tunge.
Viborger Samler, 1845-07-15
J Staden Haderslev er i denne Tid en Demonstration i Værk imod Festen paa Skamlingsbanke. Jdeen dertil skal være udgaaet fra Dr. Marcus, "Lynas egentlige Redacteur. Man har ventileret i mange Dage om dette Anliggende; men skal endnu ikke være kommen paa det Rene dermed. Enig er man imidlertid dog om, at der i Nærheden af Byen bør, paa samme Dag som Skamlingsbanke-Festen holdes, anstilles en slesvig-holsteensk Folkefest, hvorved man især vil operere med "Liedertaffel og nogle Dousin slesv. holst. Flag. Man haaber derved at bevæge Mængden til at foretrække Høitideligheden hjemme og tillige sikkre sig for Besøget af den varme dansksindede Befolkning, som strømmer til Høiskamling. (Do.
Viborger Samler, 1845-07-15
Kieler Correspondentsblad beretter, at der i Haderslev har dannet sig en, mestendeels af Bønder og næringsdrivende Borgere bestaaende, slesvig-holsteensk patriotisk Forening(Maaskee er dette den samme Efterretning med Variation).
Viborger Samler, 1845-07-15
Veile, den 12te Juli. Paa Grund af den ved flere Kiendsgierninger understøttede Formodning, at Jsland i sit Skjød gjemmer store Rigdomme af Metaller, har i Mesteren paa den herværende Strømpefabrik, vor Medborger, Hr. J. G. Eidam, udstedt en Jndbydelse til Actietegning til en mineralogisk Undersøgelse og et Bjergværk Anlæg paa Øen Jsland." Den hele til en saadan Undersøgelse fornødne Sum, deri indbefattet Reiseomkostninger og Lønning for Bestyreren, anslaaer Hr. Eidam til 1600 Rbd., hvilken Sum foreslaaes inddeelt i 100 Actier a 16 Rbd. Stykket. Hr. Eidam, der i sin Tid har havt megen Beskjeftigelse for Bjergværket ved Freiburg i Kongeriget Sachsen og netop i samme Egenskab som den her projecterede, er villig til at overtage Bestyrelsen paa nærmere bestemmende Vilkaar. (Veile Av.)
Viborger Samler, 1845-07-15
Fredericia, den 9de Juli. Her i Byen er i dette Foraar anlagt et Sildesalterie ved Lille-Belt af dHrr. Kjøbmand Ahlmann og Møller Lech, under Bestyrelse, af den virksomme og agtede Mand, Hr. C. W. Westergaard af Nibe. De agte ogsaa at anlægge en RøgningsAnstalt i det Større, paa samme Maade som i Cappeln. Det er naturligt, at en By som Fredericia, hvor Arbeids classen er saa talrig, maa vinde betydeligt ved et saadant Foretagende, og vilde det desaarsag være høist ønskeligt, hvis Omstændighederne ville begunstige dets Fremme og Varighed, og det gaves saadan Udvidelse som Localitetsforholdene rimeligviis egne sig for, og tør det haabes, at Jntet vil blive undladt, som kan og bør gjøres for saadant et Foretagende, af saa virksomme Mænd, som d'Hr. Kjøbmand Ahlmann og Møller Lech, paa hvilket ogsaa Begyndelsen efter en saa stor Maalestok tyder hen. (Ab. Av.)¬
Viborger Samler, 1845-07-15
J Ringkjøbing var Tordenveiret i Tirsdags Morges, ikke just stærkt, men vedholdende, og slog ned paa flere Steder, blandt Andet i Lønborg, hvor Lynet antændte en Gaard, der i meget kort Tid afbrændte. J Ulfborg skal et Huus være bleven antændt; men ved tililet Hjælp fik man det reddet. En Ko, som stod tøiret paa Sønder Nissum Mark, ihielsloges. (Rgk. Av.)
Viborger Samler, 1845-07-15
Ved Valget af flere nye Amtsraadsmedlemmer i Ringkjøbing den 6te f. M. mødte ingen Repræsentant fra Huusby og Søndernissum Sogneforstanderskab. Man har deri villet see Lunkenhed eller Ligegyldighed for Sagen; men Pastor L. Feilberg i Huusby, som Formand for Forstanderskabet, oplyser nu i Ringkjøb. Avis: at flere Forstanderskaber og deriblandt ogsaa ovennævnte, ikke i mindste Maade vare blevne underrettede om det stedfindende Valg. Han opfordrer i denne Anledning Amtet til at foretage en alvorlig Undersøgelse om hvem der i denne Sag er in culpa, og henstiller forøvrigt til høiere Afgjørelse, hvorvidt et Valg, hvorfra saa mange Valgberettigede ere blevne udelukkede, kan ansees for lovligt og gyldigt.
Viborger Samler, 1845-07-15
Da der nu indestaaer en faa stor Capital i Ringkjøbing, Sparekasse, at circa 5,000 Rbd., efter Statuterne, kunne anbringes i Udlaan til Private, vil Laanekassen blive aabnet næstkommende 1ste August; hvorom Directionen forden forenede Spare- og Laanekasse i Ringkjøbing under 7de De, igjennem Avisen underretter.
Viborger Samler, 1845-07-15
Randers Told-Jnspection udlover i Byens Avis en Belønning af 100 Rbd. til Hvem som kan meddele saadanne Oplysninger, at Gierningsmændene til det paa 2de Toldbetjente, Natten imellem den 7de og 8de ds., forøvede Overfald derefter kan opdages.
Viborger Samler, 1845-07-15
Ledige Embeder. Gjedsted og Fjeldsøe Sognekald i Viborg Stift, gammel Angivelse 200 Rd. Dette Kald nyder særdeles Lettelse i Skatter.
Viborger Samler, 1845-07-15
(Opslaaet vacant den 5te Juli.) - St. Ibs og Svanike Sognekald paa Bornholm, ny Ansættelse 240 Rbd. - Tversted, Uggerløse og Bindslev Sognekald i Aalborg Stift, gl. Angi- Byfovelse 376 Rbd. (Opslaaede vacante den 7de Juli).ged-Embedet i Stubbekjøbing paa Falster. Den, der beskikkes i Embedet, vil være pligtig at underkaste sig de Forandringer med Hensyn til dette, som kunne blive en Følge af en paatænkt Forandring af Jurisdictionsforholdene paa Falster. (Opslaaet vacant den 8de Juli). - Ordineret Catechet- og 1ste Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Kjerteminde. (Opslaaet vacant den 9de Juli). Pengeløn 219 Rbd. 54 1/2 s. samt in natura 23 Tdr. 3 Fdkr. Byg, 21 1/2 Gaas, 21 Snese Æg, 21 Par Kyllinger, Ostemælk af 253 Td. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/5 Alb. Hartkorn, 1/3 Part af Qvægtienden og 72 Pd. Brød af Annexet Drigstrup. Det bemærkes, at den ordinerede Catechet har Valget imellem disse Naturalier eller Vederlag i Penge, som for Formanden har været 81 Rbd. Fri Bolig erholdes i den Skolebygning, der for Tiden er under Opbyggelse, eller 20 Rbd. aarlig til Huusleie, endvidere 3 Favne Brænde til eget Forbrug og 20 Læs Tørv til Skolen; Sommergræsning til 2 Køer paa Byens Mark, hvorfor i de senere Aar er af Kæmnerkassen betalt en Godtgjørelse af 20 Rbd., og istedetfor Vinterfodring en Jordlod, der har været bortleier for 20 Rbd. aarlig, endelig c. 11 1/2 8. Ho og c. 17 L. Halm in natura af Drigstrup Sogn, foruden Høitidsoffer af Kjerteminde og Anneret. Den ordinerede Catechet er forpligtet til at forrette Gudstjenesten i Kjerteminde og Drigstrup Kirker paa de 6 Onsdage i Fasten, saalænge Sognepræsten ved bemeldte Menigheder tillige er Provst, dog at Sognepræsten forskaffer Catecheten fri Befordring til og fra Annexet. Jøvrigt skal den, der beskikkes til Catechet, være pligtig at finde sig i de Forandringer, der maatte blive foretagne med Hensyn til Skolevæsenet i Byen. Skovrider-Tienesten for det 2det kjøbenhavnske Forstdistrict; aarlig Gage 396 Rbd., 100 Rbd. til en Skytte og 200 Rbd. i Procenter af solgte Skoveffecter, samt Tjenestebolig med dertil hørende Jorder og i Deputat 8 Favne klovet Brænde, 24 Læs Tørv og 4 Læs Ærteriis. - Amtsforvalter Tjenesten for Hjørring Amtstuedistrict; Gage af Finantskassen 1150 Rbd., til Contoirhold 100 Rbd., Skriverpenge efter Forordningen af 14de Juli 1819. Caution 8000 Rbd. Forpligtelse til at underkaste sig de Forandringer i Amtstuedistrictet, der maatte blive ansete for nødvendige.
Viborger Samler, 1845-07-15
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 11te Juli. Hamborg 2 M. - a vista 200 1/2.4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Rente) 103 ½ a 104 Rbd. Sedl. Nationalbank=Actier 153 ½ a 153 3/4 Rbd. i r. S.
Viborger Samler, 1845-07-15
Handels- og Skibs-Efterretninger. Kjøbenhavn, den 10de Juli. Jgaar gjorde de tvende smukke af Hr. Kjøbmand Lundt i England indkjøbte og imandags hertil ankomne Dampskibe en Provetour til Klampenborg med Actiecierne ombord. Ved denne Leilighed viste de sig som særdeles gode Seilere, thi Dampskibet Hamlet", som gjorde Touren med, seilede de temmelig langt forbi, uden dog at anvende større Kraft end den til de sædvanlige Farter bestemte. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1845-07-15
Kjøbenhavns Torvepriser, den 12te Juli, Rug 4 Rbd. 3 Mk. a 5 Rbd., Hvede 4 Rbd. 4 Mk. a 5 Rbd. 1 Mk., 2rad. Byg 3 Rbd. 4 Mk. a 3 Rbd. 4 Mk. 8 s., Grad. 3 Rbd. 1 Mk. a 3 Rbd. 2 Mk., Havre 3 Rbd. 1 Mk. a 3 Rbd. 3 Mk., pr. Td.; røget Flæsk 2 Rbd. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s., grønsaltet 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 4 Mk., pr. L.; Smør 1 Mk. 7 s. a 1 Mk. 8 s. pr. L.; Æg 24 a 26 s. Snesen.
Viborger Samler, 1845-07-15
Viborg Torvepriser, den 12te Juli, Rug 4 Rbd. a 4 Rbd. 2 Mk., Byg 2 Rbd. 4 Mk., Havre 2 Rbd., gamle Kartofler 8 a 9 Mk. pr. Td., nye 7 a 8 Mk. Skp.; Oxekjød 8 a 10 s., Smør 16 s.; Ost 6 s. pr. K.; Æg 11 a 14 s. Snesen. Thisted, den 12te Juli. J et hertil ankommet Privatbrev fra Aalborg hedder det: Dampskibet "Hebe ankom i Torsdags hertil Kl. 12 Midd., og paa Grund af en Reparation, der foretages paa dets Maskinert, kan det ikke afgaae til Thisted for paa Onsdag. (T. A.)
Viborger Samler, 1845-07-15
Dueholms Gaard og Gods paa Morsøe er i Fredags solgt til Agent Nyholm for 165,000 Rbd.
Viborger Samler, 1845-07-15
Redacteuren af Thisted Avis har fra paalidelig Haand modtaget følgende til Jndrykkelse: "Med Udgangen af denne Uge kan man omtrent ansee Dampskibsfarten her paa Stedet for at være ophørt, som en Følge af den uheldige Bestemmelse Committeen har taget, ved at afskjære den directe Route paa Aalborg herfra. Efter de foreliggende Data viser det sig, at netop den directe Route Løverdag og Mandag given en Jndtægt i Juni af 102 Rbd., Kulforbruget for Omseilen hertil fradraget: et Netto Provenne af circa 54 Rbd., hvorimod den indirecte Route Onsdag og Torsdag kun har givet en Jndtægt af 44 Rbd., saa der fra den occonomiske Side betragtet, aldeles ingen Grund har været til denne Forandring, og det er let begribeligt, at Folk, som herfra ville reise til Aalborg, ikke ville tilbringe næsten 2de Dage ned og ligeledes op; thi da maae de jo hellere afbenytte Landtouren. Jblandt Publicum her og i Salling, har viist sig megen Forbittrelse i den Anledning, de have nu forsvoret al Dampskibsfart. Til Lyst touren havde ganske vist kommet over 50 Passagerer, naar igjen den uheldige Overnatten i Thisted ikke havde været. Resultatet vil nok vise at det ikke bliver i Skibenes Jnteresse, at afskjære et saa betydelig Opland som Salling og Morso fra at tage Deel i Farten!!
Viborger Samler, 1845-07-15
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. den 6te Juli. M. Pedersen f. Mandal til Nykjøbing, med Bord. Den 7de: A. Homme, fra dito til dito med Trælast og Egebark, T. Willumsen fra dito til Skive med Trælast. Den 8de: P. Poulsen fra dito til Nykjøbing med Bord, Chr. Jørgensen fra dito til dito med Bord og Egebark, W. Kielsen fra dito til dito med Bord, H. Møller fra dito til Struer med dito, F. Osmundsen fra dito til dito med dito, N. Nicolaisen fra dito til Lemvig med Træl., F. Andersen fra dito til Thisted med dito, J. L. Weigner fra dito til Krick med dito, J. Haab fra Blankenese til Thisted med Ballast. Udg. den 7de Juli. A. Jensen fra Thisted til London m. Havre, J. J. Warre fra dito til dito med dito, H. Hob fra dito til dito m. dito, M. J. Knudsen fra dito til dito med dito. Liggende i Canalen: N. A. Frost fra Struer og Lemvig til Altona med Uld, Smør og Æg, P. Bach fra Nykjøbing til London med Havre.
Viborger Samler, 1845-07-15
Døde, Kjøbenhavn: Enkefru Etatsraadinde Frederikke Christine Lange, f. Hellesen, 85 Aar; Anna Magdalene Wiigandt, f. Clausen, forhenv. Brændeviinsbrænder Andreas Sødering, 45 Aar; Jacob Bendahl, 44 Aar; Wilhelmine Woldeke, 24 Aar; Johanne Sørensen, f. Hansen Weilby, 58 Aar; Ane M. Thorngaard, f. Hallager, 80 Aar; Marie Freder. C. Mathiesen, 10 Aar. - Odense, Ole Hansen, 24 Aar.
Viborger Samler, 1845-07-15
Reisende med Dagvognen fra Ans til Viborg, den 14de Juli. Hr. Bentzen, Cand. theol. Faber, Student Callesen.
Viborger Samler, 1845-07-15
AVERTISSEMENTS. At mit Farveri er flyttet fra lille Sct. Hansgade til store Sct. Hansgade, bekjendtgjøres for Dem, som godhedsfuld ville forunde mig deres Søgning. Th. Schønau.
Viborger Samler, 1845-07-15
En Gaard som ligger 1/4 Miil østen for Viborg, ved Landeveien imellem Asmildkloster og Skousgaard, agtes underbaanden bortsolgt. Dens Hartkorn udgjør 1 Td. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. med et Areal af omtrent 40 Tdr. Land geometrisk Maal, hvoraf omtrent 30 Tdr. er indhegnet med et forsvarligt Dige, som tildeels er beplantet med Hvidtorn, 12 Tdr. er beplantet med Naaletræer, samme staaer i god Grøde, 2 Tdr. Mose og Eng, i samme haves fornøden Jldebrændsel. Mergel haves beqvemt, og en stor Deel er afbenyttet. Der kan holdes en Besætning af 2 Heste, 8 Køer og nogle Faar. Eiendommen forevises af Meieriforpagter Sander paa Asmildkloster, der tillige kan afslutte Handelen.
Viborger Samler, 1845-07-15
Min eiende og paaboende Gaard i Lysgaard Sogn og By, tilligemed den i Gaardens Jorder nedlagde Sæd, kan formedelst min høie Alder underhaanden faaes tilkjøbs. Til Gaarden hører et stort uopdyrket, men til Dyrkning tjenlig Arcal. Sr. Lysgaard, den 1ste Juli 1845.