JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Den 13de Junii d. A. er udgivet en Placat i det Tydske Sprog, hvorved de af 15de Sept. 1721 og 10de August. 1745 udstædte Forbude mod Udførselen af Egebark og Garverbark fornyes i den forrige Kongelige Andeel af Hertug, dommet Holsteen, og tillige extenderes paa den forrige Storfyrstelige Andeel af Holsteen.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Af Dato Christiansborg Slot den 13de Junii 1787 har Hs. Majestæt udgivet en Forordning om den Jslandske Handel og Skibsfart, som bestaaer af 3 Capitler: Første Capitel. Jgientager den ved Placaten af 18de August 1786 givne Handelsfrihed paa Island, saavel for Jslænderne, som for alle de andre kongelige Undersaatter i Europa, fra Begyndelsen af Aaret 1788. Udelukker aldeles Fremmede fra denne Handel. Dog maae Fremmede løbe ind i de islandske Havne, for at tage Vand, og for at undflye Storm eller Uveir. J første Tilfælde maae Skibet ei der ligge meere end i 24 Timer, i sidste dog saa kort mueligt, og under Øvrighedens Opsigt. Skulde desuagtet noget fremmed Skib der drive Dogge rie eller Handel, da skal Skibet anholdes til Confiskation efter foregaaende Dom. Jyderste Nød maae det forsynes med islandske Varer. Der maae ei findes for meere end 100 Rdlr. deslige meere over det til Provision fornødne. Den islandske Dommers Dom kan appelleres til Overadmiralitets=Retten i Kiøbenhavn. Have Rhederne ingen Deel i den ulovlige Handel, men den drives allene af Skibets Mandskab, da confiskeres allen Varerne, samt desuden saa meget som deres Værdie udgiør, betales i Mulct til Kongens Kasse.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Skulde fra et ulovligt handlende Skib noget udkastes, for at skiule saadant for de kongelige Krydsere eller andre Vise terende, da skal det, om det opsiskes, confiskeres, og Værden desuden erlægges i Mulct, desforuden skal Skipperen, betale 50 Rdlr. i Mulct. Han og Mandskabet, een for alle og alle for een, skal være for disse Bøder ansvarlige. Det skal og være Jndbyggerne paa Island og underliggende Øer, saavelsom det paa berettigede Skibe farende Mandskab. skab, forbudet, at drive Handel med uberettigede Fremmede, Nødstilfælde allene undtagen; handler nogen herimod da skal han, om han haver noget Embede, tiltales til Embeds Forbrydelse og desuden til vilkaarlig Pengestraf. En det nogen af de i Landet boesatte Handlende, eller af de til Landet seilende Skippere eller Factorer, skal han første Gang have forbrudt alle de tilforhandlede Varer, og desuden betale deres Værdie dobbelt; hvilken Straf efter Omstændighederne skal forhøies, naar Forbrydelsen begaaes oftere. Er det derimod nogen af Almuen, eller af de paa kongelige Undersaatters Skibe farende Mandskab, da skal alle de islandske Varer, de maatte findes i Begreb med at ville tilføre de Fremmede, som og de af Fremmede tilhandlede Varer, hvormed de maatte treffes, eller som findes i deres Huse, være forbrudte, desuden skal de Skyldige belægges med vil kaarlig Pengestraf efter Varernes Beløb og Sagens Omstændigheder, hvilke Bøder efter vedkommende Øvrigheds, Sigende afsones med Straf paa Kroppen, i Mangel af Bataling. Landets Jndbyggere, saavelsom Mandskabet paa de Skil be, der beseile Jsland, skulle ei allene anmelde for Øvrig heden, hvis dem om ulovlig Handel med Fremmede vorder vitterligt, men og giøre sig al optænkelig Flid for at opdage saadant. J Særdeleshed paaligger dette efter Eed og Pligt de kongelige Embedsmænd. Angiveren skal nyde en Deel af Bøderne, og det uden Forskiæl, hvem han end maatte være, saaledes at Øvrig, hedspersoner, naar de selv opdage saadan ulovlig Handel, nyde endog, foruden Betaling for deres Embedsforretninger, den samme Deel, som Angiveren ellers tilkom. Med denne Deel forholdes saaledes, at i Tilfælde efter 2den 5 skal Udsalgsbeløbet, efter at Omkostningerne ere fradragne, deles i tvende lige Deele imellem Angiveren og Kongens Kasse. J alle øvrige Tilfælde skal Varerne, efterat Bekostningerne ere fradragne, allene tilhøre Angiveren; og des uden nyder han af samtlige Pengebøder Totrediedeele. J de Tilfælde derimod, efter 7de og 8de §., skal de Skyldige selv betale Rettergangens Omkostninger, og af den Pengestraf, hvori de dømmes, nyder Angiveren Totrediedeele. Alle til Jsland seillende Skippere bør være forsynede med islandske Passer, og holde sig Forskrifterne for denne Seilads efterrettelige.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Naar de i Island boesatte Handlende ville lade deres Skri be indtage Ladning paa flere end et Sted, eller naar de, hos hvilke Rhederne i Europa have committeret Ladninger, lad saadanne Skibe tillade paa flere Steder, maae saadant skee uden nogen Hindring eller Ophold, og dettuden Forskiel, om Ladningen skal indtages i en Kiøbsted, eller paa et Udliggersted, eller paa noget andet Sted ved Kysten. Men Skipperen, som saaledes paa forskiellige Steder indtager Retourladning, bør til Øvrigheden opgive Carga over hvad han paa hvert Sted for sig haver ladet, og Skipperne indgive til vedkommende Øvrighed en Liste over de Varer, de have indhandlet paa ethvert Sted, hvor de have ligget og drevet Handel.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
J Følge Placaten af 18de August, dens 9de Post, i de følgende 20 Aar skal aldeles ingen Told i Island finde Sted; for det første skal og i bemeldte Tid de islandske Varer, der fra Jsland indføres, og de Varer, der til Jsland udsendes, nyde deni samme Anordning H. 9. 10. bestemte særdeles Frihed for Told 1 og øvrige Afgivter. Hs. Majestæt vil og allernaadigst, for saa meget mere at lette Handelen til Jsland for alle dertil berettigede Kiøbsteder, at alle engang ved Jndførselen til Oplag tagne Varer, som til Jsland i den befalede Orden udføres, maae paa Oplaget afskrives, og altsaa fri passere. Saa maae og overalt fremmede Varer toldfrie ind- og udgaae, naar de ved Jndførselen angives til Udførsel til Jsland, og derhen virkelig blive udførte, hvilke Varer imidlertid, indtil de derhen udføres, forblive under Toldbetienternes Opsyn.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Naar nogen Rheder, som udruster et Skib til Handelen i Jsland, bestemmer det i Forveien til at gaae derfra til Middelhavet, bør han, forinden Skibet seiler til Jsland, see sig forsynet med algierske Søepasse paa sædvanlig Maade, og i Henseende dertil holde sig Anordningen af 1ste Maji 1747. saavelsom de seenere Foranstaltninger desangaaende nøie efterretlig. Skulde det derimod hænde sig, at nogen Rheder først falder paa denne Speculation, efterat hans Skib var afseilet, eller at de i de islandske Kiøbsteder boesatte Handlende, for saavidt de formedelst deres Association med Handelshuse i andre Kiøbsteder vare beføiede dertil, vilde udruste Skibe til Middelhavet, saa kan Stiftamtmanden der i Landet meddeele dem algierske Søepasser. Paa samme Maade skal og forholdes med latinske Søe passer, for saavidt de i Krigstider eller og til Handelen paa Vestindien behøves. Thi endskiøndt det ikke tillades, at udruste Skibe directe fra de danske vestindiske Eilande og andre Colonier til Handel og Fiskerie under Jsland, saa bliver det dog uformeent, derfra at sende Skibe til Jsland, der som saadant findes for godt. Det skal og, saavidt Afsætning af Fiskevarer, saavelsom andre Provisioner, derved kunde befordres til fælleds Fordeel, være de til Vestindien bestemte Skibe tilladt, at indtage nogle Varer i islandske Havne, eller at bestemme de til Fiskerier eller Handel paa Jsland, udsendte Skibe til at gaae directe fra Søen, eller fra hvilken islandsk Havn de ville, til bemeldte Eilande.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Jfald de i Kongens Stater boesatte Rhedere, der udruste Skibe paa Robbe= og Hvalfangsten i Stratdavis og under Spitsbergen, skulde finde det fordeelagtigt at lade saadanne Skibe overvintre i Jsland, for derfra at lade dem afgaae saa meget tidligere om Foraaret; da skal saadant ingenlunde være dem til Hinder i at tage Deel i de denne Fangst ellers forundte Fordeele. De kunne altsaa, naar de forskaffe det fornødne Beviis og Skibets Udrustning paa saadan Fangst, endskiønt det tilsidst udløb fra en islandsk Havn, og der havde indtaget de fornødne Provisioner, vente for saadant Skib den udlovede Præmie af 15 Rdlr. pr. Commercelæst, forsaavidt den er tilsagt ved Placaten af 13de October 1784, eller herefter maatte bevilges.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Foruden de Friheder og Fordele, der ere tilsagte de til den islandske Handel og Skibsfart brugende Skibe i Placaten af 18de August dens 8de Post, kunne Rhederne ogsaa for den æske den Præmie og de øvrige Fordele, som ved Anordning af 6te Junii 1787 er bestemt for de paa Fiskeriet under Jsland udrustende Skibe.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Da og adskillige iblandt den hidindtil for Kongens Regning førte octroierede Handels Effecter formodes at kunne være nyttige for dem, der agte at drive Handel og Fiskefangst under Jsland; saa er Hs. Majestæt til Sinds, til saadant Brug at overlade forbemeldte Handels samtlige Eiendomme, Bygninger, Skibe, Jnventarier, Redskaber, Varebeholdninger m.v., for meget billige Priser, og paa taalelige Vilkaar, helst til dem, der ville nedsætte sig i Jsland, De Lysthavende kunne derom henvende sig til den til den islandske Handels Realisation allernaadigst anordnede Commission. Paa det at Kongens samtlige Undersaatter, og især de Handlende, kunne være saa meget sikrere paa at faae til visse Tider Efterretninger fra og til Landet, har Hs. Majestæt truffen den Foranstaltning, at det i denne Hensigt anordnede Postskib hvert Aar skal overvintre i Jsland, og siden giøre tvende Reiser, nemlig tidlig om Foraaret fra Jsland til Kiøbenhavn, hvorfra det saasnart som muelig igien skal expederes til Landet, og siden om Efteraaret i Begyndelsen af August Maaned til Christiansand i Norge, hvor det bliver liggende i 3 til 4 Uger, og derfra i det seenest den 14de Sept. antræder Reisen til Jsland. Og dersom Kongens Tieneste skulde udfordre, at Breve, Personer eller Sager bleve medtagne af et eller andet Skib, der gik fra andre Landets Havn end fra den, hvorfra Postskibet bliver expederet, da skal en hver Skipper være pligtig til uden Væggring at imodtage det som ham saaledes af Øvrigheden bliver befalet, samt være ansvarlig for sammes Aflevering efter Ordre paa det Sted, hvor han efter Rhedernes Jnstruction retournerer; dog at han eller Rhederne derfor efter Omstændighederne kunne vente en billig Godtgiørelse. For at befordre den islandske Communication, vil Hs. Majestæt foruden de allerede med Posten i Island gjorte Jndretninger at Posten i Jsland skal ligeledes i Julii Maane befordre Brevene omkring heele Landet. Derved ville de saavel de Handlende, som Landets øvrige Jndbyggere hav Leilighed til fra alle Landets Kanter at faae Breve og andre Ting befordrede til Danmark og øvrige Stater med Postskibet, endog om Foraaret, da samme i Følge den 21de §. af gaaer sidst fra Landet i Begyndelsen af August Maaned. Ligeledes skal de Breve og Expeditioner, som samme Skil medbringer til Landet paa det første, saavelsom paa dets sidste Reise, bringes omkring i heele Landet ved de efter deres Tilbagekomst i Maji og October afgaaende Poster.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
(Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Den 22de Junii er Studiosus Svend Tostrup Wessel confirmeret at være Capellan pro Persona til Aggerøens Præstegield i Trunhiems Stift; Sognepræst Doctor Theolog. Hr. Morten Smith beskikket at være Sognepræst til Ringsted og til Annexet Beenløse; Studios. Peter Adolph Knudsen ligesaa til Snoldelev og Thune Menigheder i Sielland; Raadmand Lorenz Peter Risom ligesaa at være tilligemed Bye og Raadstueskriver i Aarhuus; Byefoget Christian Holm Colding ligesaa at være Byeskriver i Saxkiøbing og Herredsskriver i Muse Herred i Lolland.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Fra det Kongelige Admiralitets= og Commissariats=Collegio er den 29de Junii 1787 udkommet en Placat af følgende Jndhold: For at befordre Arbeidets Fremgang ved de efter Hs. Kongelige Majestæts Allernaadigste Resolution, anlæggende Defensions Værker her paa Kiøbenhavns Rehd, og forekomme al Hinder og Uleilighed saavel for dette Arbeide, som for de passerende Skibe og Fartøier, blive herved alle Søefarende advarede: at de ikke passere over Revshalen, hvilket herefter, indtil videre, ikke kan tillades, men, at de i dets Sted gaae imellem Stubben og Revshalen; ligeledes at Sand=Prammene, som pleie at passere imellem Nyeholm og Lunetten ud paa Revshalen, skal, ved Ind= og Udseilling, efter Omstændighederne af Vind og Vand, holde sig saa langt fra Mudder=Prammene, som maatte ligge under Varpene, for ei, ved deres Roer, at fange samme.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Under 27de Julii er Fuldmægtigen Lars Fogh allernaadigst confirmeret Assistencehuus=Forvaltertienesten i den afdøde Forvalter Wiborgs Sted. Samme Dag er Captainlieutenant Galtrup beskikket til Enrollerings=Chef i Vester-Jyllands District i Steden for den afdøde CommandeurCapitain Hauch. Ligeledes er Studiosus Jacob Biørnsen confirmeret at være Sognepræst til Walløebye og Taarnebye. Menighed i Sielland; Sognepræst Hr. Søren Rømme ligesaa til Fialtring og Trans Menigheder i Riber Stift, Studiosus Jacob Hvalsøe ligesaa at være Sognepræst for Thorsted Menighed i Riber Stift; den ved det Holsteensk Rytter=Regiment som Second-Ritmester staaende GeneralAdjutant, Gustav Gruner von Schøller, bestilt til Second Major og Escadrons-Chef i bemelte Regiment; Premier, Lieutenant Hans Jacob von Hagemann bestilt til Stabs-Copitain ved det Fyenske Jnfanterie=Regiment.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Under Dato Christiansborg Slot den 1ste August d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udgive en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At Hans Majestæt allernaadigst har fundet for godt at tillade, at Smør, Flesk, Kiø- og Ost maae endnu til dette Aars Udgang til Christiansande Stift fra fremmede Steder indgaae mod den for Vare mellem Rigerne anordnede Told og at dertil fra fremmede Steder maae, ligeledes til dette Aars Udgang, indføres Erter mod 15 Skilling i Told Tønden.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Fra Stadens Raadstue er den 2den August d. A. bekiendtgjort, at det til Ophielpelse for Possementmager=Lauget heei Staden, og til Forbedring, samt nøiere Efterlevelse af dets Laugs=Artikler, allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestæt ved Rescript til Magistraten af 27de Julii sidst leden at bevilge og anordne: 1) At alt det Possementmager Arbeide, som her i Staden forferdiges, ei allene af Laugs Mestere, men og af Baand=Fabriqueurer, Frie=Mesters og Privilegerede, skal, i Følge Placaten af 24 December 1753, stemples af Oldermanden, som for hans derved havende Umage og Tids Spilde, samt for det til Stemplingen medgaaende Lak maae lade sig betale 2 Sk. for hver Stykke. 2) At det maae være Lauget tilladt at bruge de Kongelige Chiffre i dets Stempel. Og 3) At det i Henseende til prompte Assistence af Politiet imod uberettigede Fuskere, og utilladelig Handel med videre, skal i alt have sit Forblivende ved de derom udgangne Placater af 13 Januarii 1744, og 24 December 1753.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Den 3die August er Capellan Hr. Johan Henrich Wol confirmeret at være Capellan pro Persona til Mangers Præstegield i Bergens Stift; Studiosus Peder Outzen Bøyesen, ligesaa at være Sognepræst for Westerberg og Birchets Menigheder i Lolland. Under Under Dato Frederichsberg Slot den 3die August d. A. har det allernaadigst behaget Hans Majestæt at udgive en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At da Hs. Majestæt meget ugjerne har erfaret, at iblant nogle unge Mennesker af Allerhøistsammes civile og militaire Etat i den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn har reist sig saadanne Tvistigheder, som endog have udbredet sig saa vidt, at de have givet Anledning til udøvede Voldsomheder af et utilladeligt Sammenløb af Folk, saa, for at forekomme sligt strafværdigt og uanstændigt Forhold, der ikke kan andet end opirre Gemytterne paa begge Sider, og tilsidst vil udfalde til deres egen Fordærvelse. og Vanære, vil Hans Majestæt hermed alvorligen have budet og befalet, at ingen af Allerhøistsammes civile eller militaire Etat, af hvad Stand eller Condition han maatte være, maae understaae sig at fornærme hinanden, enten paa offentlige eller private Steder, hverken med Ord, Miner eller Gebærder, eller og paa anden nærgaaende og uanstændig Maade, saafremt de ikke vil vente, uden Hensigt til Person og Stand og uden al Skaansel med Strenghed at vorde anseet og straffet; Til hvilken Endede, som paa enten af Siderne maatte tilføies nogen Fornærmelse eller Overlast, have at vende sig til vedkommende Hs. Majestæts Collegier, som strax skal foranstalte Sagen paa det nøieste og paa lovlig Maade af vedkommende Retter undersøgt og til vedbørlig Strafs Lidelse paakiendt.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Fra den 28de Julii til 1ste September ere her i Staden, copulerte 55 Par, fødte Drenge 127, Piger 132, tilsammen 259, døde Mænd 86, Qvinder 73, Drenge 70, Piger 71, tilsammen 300; ere altsaa 41 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder, Alderdom 18, Apoplerie 1, Barselseng 5, Beenbrud 1, Blodgang 1, Blodstyrtning 1, Brok 1, Brystsyge 19 Colica 1, Durchløb 1, Feber 2, Forraadnelses=Feber 16. Frisler 1, Galdefeber 1, Gicht 4, Halsyge 2, Hidsig Feber 7, Hævelse 1, Jnflammation 4, Kighoste 1, Kopper 12, Krampe 2, Meslinger 2, Nærvesyge 2, Orme feber 3, Rørelse 1, Skarlagensfeber 38, Slag 57, Steen 1. Stikflod 1, Svindsot 1, Svulst 1, Trødske 1, Tænder 6 Tærende Syge 40, Uangivne Svagheder 36, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersot 7.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 29de Julii til 1ste September af Patienter indkomne 229, udgaaet 209, døde 15, af Barselqvinder indkomne 55, udgaaet 47, af Børn fødte 56. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Karl slaget over Lænderne af en Hest, en Musketeer knuset 2de Fingre med et Stykke Tømmer; en Kone faldet fra et Stellase og forslaaet sig; en Tømmersvend meget forslaaet sig ved det at endeel af en Bygning faldt ned; en Musketeer ligeledes forslaaet af et Stykke Tømmer, som faldt paa ham; en Matros nedfaldet fra Stor Mærset paa et Skib og brækket en Arm og et Been; en Dreng faldet fra en Stige og brækket et Laar, en Musketeer slager begge Benene af en Bielke, en Arbeidsmand nedfaldet fra en Stige og brækket et Been.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Deconomisk Haandbog indeholder: 1) Om Maling, Meel og Brød. 2) Om Øl, Edike og Brændeviin. 3) Om Ager og Markens Dyrkelse. 4) Om Lyst=, Kjøkken= og Frugt=Havers Dyrkelse. 5) Om Urters og Rødders Samling til Lægedom. 5) Om vilde Træer at udflytte, paa hvad Tid, og hvorledes i dem skal podes. 7) Om Astrologien og Hexekunsten. 8) Om occonomisk Bibliothek. 9) Om de til Huusholdningskunsten henhørende Videnskaber og Hielpe midler. 10) Om occonomiske uden og indenlandske Reiser.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
11) Om oeconomiske Huusregler, uddragne af gamle og nyere Skrifter, 12) Om Primstaven og dens Forklaring med et Kobberstykke &c. 48 s. Afhandling om Norske Akevitter, paa hvad Maade de af i Korn=Brændeviin kan tillaves lige saa gode som de udenlandske, saa og hvorledes Korn=Brændeviin kan tillaves udenDranke=Smag, og endelig om Norske Bær-Safter og sammes Tillavning, 16 s.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Tanker i Anledning af Spil og Bankerotter, Khavn 1787 & 6 s. Til Publicum om store og smaa Tyve. - ManValpurgers Betragtninger: a) Om Menneskets Siæl" b) Om Gud, hans Navn og Egenskaber, c) Om Lyset. d) Om Himmelen. e) Om den øvre Vandhvelving. f) Om Skyerne. g) Om Vindene, b) Om Englerne. ) Om Jorden. k) Om Vandet. 1) Om Uveir, Torden og Lynild. m.) Om Bierge, Klipper og Dale, fordanskede af Ole Berg, sælges for 1 Rdlr. Daglig Samtale med Gud, bestaaende udi en Deel Sang- og Bønner, med hvilke de Helligges Andagt dagligen kan omgaaes vor Herre, og aarle og silde holde en gudelig Samtale med den Allerhøieste, sælges indbunden for 16 sk. Danske og Engelske Connossementer, 4 paa Arket, indrettede i Særdeleshed for dem, der handle med Bord og anden Trælast. Ligesaa sælges Danske, Engelske, Tydske og Hollandske Connossementer, 6 paa Arket, hos A. Diurer, dahl.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Forestaaende Bøger ere tilkjøbs i Christiania hos Boghandler Diurendahl, saavelsom i Khvn. hos Bogtrykker Hr. J. R. Thiele. Korn. Rug, Holsteensk, Td. Rd. - Mk. - s. - Dansk, Td. 2 Rd. 5 Mk. a 3 Rd. - Mk. - s. Hvede, Holsteensk, Td. 4 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Lollandsk, Td. = = 4 Rd. 1 Mk. - s. Siellandsk, Td. . Rd. - Mk. - s. Byg Td. . . 1 Rd. 4 Mk. 8 a 12 s. Byg=Gryn Td. = 5 a 6 Rd. 2 Mk. - s. Malt Td. . . . 2 Rd. 5 Mk. - s. Havre Td. . - 1 Rd. a 1 Rd. 1 Mk. - s. Havre=Gryn Td. 6 Rd. 4 Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. = 9 Rd. - Mk. - s. Erter Td. = = 3 Rd. 2 a 4 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekjød Td. Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. - 1 Rd. 4 Mk. - s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 2 Mk. - s. Oste, Fyenske, Skpd. - Rd. - Mk. - s. = Holsteenske, 12 a 13 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 28 a 30 Rd. Mk. - s. Siellandsk, Td. 36 a 37 Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. 34 a 36 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd., 2 Rd. 2 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 2 Mk. 4 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Graasey, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. - s. . . tør, Skpd. 7 a 8 Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. = 11 a 12 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. a 4 Rd. 3 Mk. Jslandsk dito, Td. 6 a 7 Rd. - Mk. - s. dito tør Fisk Skpd. 14 a 15 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rd. a 3 Rd. 4 Mk. - s. = Høst=Sild Td. . 6 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. - -Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. 7 Rd. a 7 Rd. 3 Mk. - s. Tran Td. = 12 a 15 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. Lyneborsk Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk. Engelsk Td. . - Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Fransk Td. . Vine. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 40 Rd. Humle. Brunsviger) = 80 a 900 Rd. - Mk. - s. Garleber J Skpd. - Rd. - Mk. - s. Brabandsk ). = 90 Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = 12 a 13 Rd. - Mk. Slagtede Stk. 2 a 3 Mk. - Tiære Td., 4 Rd. a 4 Rd. 1 Mk. Hør Skpd. = 38 a 44 Rd.) efter dens Klipsk, Skpd. = 15 a 16 Rd. Mk. - s. Roen Hamp Skpd. 30 Rd.) Bonitet. Æg en Snees = = 1 Mk. Brænde. Favner Kliplanger Skpd. = 18 Rd. - Mk. - s. Pommersk Fyr, 3 Rd. 5 Mk. Pommersk Ell = = = 3 Rd. 4 Mk. - s. Pommersk Bøg = 4 Rd. 2 a 4 Mk. - s. Holsteensk Bøg = 4 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Jydskenkelt = = 4 Rd. 2 a 4 Mk. - s. Fyensk = = 4 Rd. 2 a 4 Mk. - Birk. - Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1787-08-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Rd. - Mk. Et Bonde=Læs, 1 Rd. 2 Mk. -Et Læs Tørv = 1 Rd. a 1 Rd. 3 Mk. - s. Kul Td. . Rd. 2 Mk. 8 s. Foering. Høe et stort Læs 2 Rd. 5 Mk. et mindre dito = = 2 Rd. - Mk. - Halm et Læs = = 1 a 2 Rd. - Mk. - Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret =Rd. - Mk. - .= = unge Parret 2 Rd. - Mk. - Capuner fede et Par - Rd. - Mk. -= = mavre et Par Rd. - Mk. - Høns gamle Parret. 3 Mk. 8 - unge Parret = = 3 Mk. - Kyllinger et Par 2 Mk. 4 s. Giæs levende Stk., Rd. Mk. - Ænder et Par = = 3 Mk. - Duer et Par = = 1 Mk. -
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Tidende. udgives.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Constantinopel, den 26de Junii. Porten sætter nu sin Marine i god Stand. Storherrer, saae nyelig et Skib paa 74 Kanoner løbe af Stabelen, hvilket den Franske Skibsbygmester, Hr. le Roi, havde bygget, og som derfore fik tilligemed de øvrige Officerer, der havde hiulpet ham, en smuk Pels til Foræring. - Fra Asien ere 8000 gode Cavallerister ankomne, som strax bleve sendte til Grændserne ved det sorte Hav. - Pachaen af Scutari, Mah, mud, er virkelig bleven slagen, og befinder sig nu i en af Tyrkerne beleiret Fæstning. 9 af hans Yndlingers Hoveder pryde i denne Tid Serailets Port.
Berlingske Tidende, 1787-08-03
Brest, den 13de Julii. Den 11te hujus kom en Coureer hertil fra Versailles med den Ordre, at Skibet, de tvende Brødre kaldet, paa 80 Kanoner, og endnu 5 andre, hvert paa 74 Kanoner, skulle i største Hast beslaaes med Kobber og udrustes. Selvsamme Coureer bragte og det Budskab at en hurtig seilende Brigantine skulde giøres færdig. Man paastaaer her, at denne Udrustning ikke har nogen krigersk Betydning ihenseende til Engeland.