JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-13
J den roeskildske Stænderforsamlings 16de Møde oplæste Landsoverretsassessor Christensen det af Kammerraad Drewsen og ham selv indgivne Andragende om Nedsættelse af en Kommission til at undersøge og gjøre Forslag om de Forhold og Vilkaar, under hvilke den danske Bondestand befinder sig m.v. Dette Andragende, der vakte en særdeles heftig Debat (see Stændertidenden Nr. 69-721), gik ud paa at Forsamlingen skulde petitionere Hs. Maj. Kongen om at Allerhøistsamme snarest muligt maatte forordne en hensigtsmæssigt organiseret Kommission til, under fuldstændig Offentligheds Kontrol og Bistand, at undersøge og derefter at foreslaae om de Forhold og Vilkaar, hvorunder Danmarks Bondestand i det Hele, og dens godsbundne Medlemmer i Særdeleshed for Tiden finde sig, med navnligt Hensyn til, hvad der endnu staaer tilbage at gjøre for denne Stands endelige og fuldstændige Emancipation for Person, Eiendom og Virksomhed til virkelig Frihed og Liighed med Statens øvrige Borgere, samt: at Allerhøistsamme derhos - med særligt Hensyn til det for denne Emancipation saa særdeles hæmmende i de nærværende Lehns- og Gods-Forhold - deels foreløbigen vilde ved de Midler, der maatte staae til Statstyrelsens Raadighed eller ligge indenfor dens Ressort, søge fremmet Fæsteforholdets Forandring til Selveiendom eller Arvefæste, og deels ved Suspension af de derhen hørende Lovbestemmelser standse al videre Oprettelse af Lehn, Stamhuse eller Majorater, indtil det ved den endelige Ordning af Landboforholdene i Almindelighed kan vorde afgjort, om, hvorvidt og hvorledes deslige Landbesiddelser, fremtidigt kunne tilstedes." Med Professor David. i Spidsen ankede flere Medlemmer over Brugen af Ordet Emancipation, hvortil Kammerraad Drewsen bemærkede: "Naar man idelig og idelig kommer tilbage til det Ord "Emancipation", som om dette absolut skulde forklares som en Frigivelse fra Trældom, saa skal jeg tillade mig at gjøre Forsamlingen opmærksom paa - hvad der forøvrigt allerede vil være en stor Deel af dens Medlemmer bekjendt , at hele den Tid den Sag forhandledes i England, hed det "Catholikernes Emancipation og mellem Catholikerne var der Lorder og Parrer af England, om hvem man dog ikke kunde sige, at de vare Slaver; jeg og min Collega have eiheller tænkt os Andet ved Emancipation, end hvad der dengang skete med Catholikerne, idet disse bleve satte paa lige Rettigheder med deres lutherske Brødre." - Andragendet blev afviist med 36 St. mod 26.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-13
Udnævnelser og Entledigelser. Under 7. ds har Hs. Majestæt allernaadigst resolveret, at Langensø Birk nedlægges og forenes med Lunde og Skam Herreder i een Jurisdiktion, samt derhos allernaadigst udnævnt Cand. jur. H. J. Hillerup til Herredsfoged og Skriver i bemeldte Herred, samt til Birkedommer og Skriver i Roepstorff Birk. Under f. D. er Sognepræst for Norup Menighed i Fyens Stift, O. M. Hoffman Bang, beskikket til Sognepræst for Lunde Menighed i samme Stift. (Besidderen af Stamhuset Raunholt, Kammerherre Sehested-Juel, udøver jus proponendi til dette Sognekald.) Under 8 de er hidtilværende const. Lærer, ved Odense Cathedralskole, Cand. theol. P. H. Kragh, udnævnt til Adjunkt ved bemeldte Skole. - Under 8. ds. er Rektor for Ribe Cathedralskole, Professor Dr. P. N. H. Thorup, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget, fra 1. Januar 1845 at regne. - Under 31. October er Conferentsraad C. F. Hansen i Kjøbenhavn entlediget i Naade og med Pension fra sine Embeder som Overbygningsdirekteur og Landbygmester i Hertugdømmet Holsteen. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-13
Ledigt Embede. Hylke Sognekald i Aarhuus Stift, gl. Angivelse 195 Rd. Dette Embede er iblandt dem, som er forundt særdeles Lettelse i Skatter. (Opslaaet vakant den 7. November. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-13
Efterretning om ledige geistlige Embeder: Vorbasse og Heinsvig Sognekald i Ribe Stift, gl. Angivelse 214 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Tienden af amtrent 159 Tdr. Hartkorn, Qvægtiende indbefattet, beløber sig til 74 Tdr. Rug. 2) Refusion for det forhenværende Colonidistrikts Tiende 9 enh. Rbd. 3) Landgilde af 2 Anner gaarde 16 Rbd. og Erstatning for nogle Præstationer med 6 Rbd. 4) Smaaredsel 1 Pd. Ost pr. Td. Hartkorn. 5). Offer og Accidentser 130 Rbd. Præstegaarden har 3 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 enfjerd. Alb. Hartkorn ny Matrikul og en tilkjøbt Eng af 1 Skp. 2 Fdkr. 1 trefjerd. Alb. Godt Jldebrændsel haves i Overflødighed. Kaldets Byrder ere: 1) Skatter c. 18 Rbd. 2) Expenser 10 Rbd. 3) Paa et Bygningslaan, stort 800 Rbd., afbetales eentyvendedeel aarlig foruden Renterne; Afbetaling er skeet for 11 Aar. 4) Kjøbesummen for den ovennævnte Eng, 230 Rbd., forrentes. 5) Præstegaardens Jndløsningssum er 500 Rbd. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-13
Handelsefterretninger. Hamborg d. 8 Novb. Hvede 2 Rd. 40 ls. a 3 Rd. 40 ls.; Rug 2 Rd. 36 ls. a 3 Rd. 6 s.; Byg 2 Rd. 24 ls. a 2 Rd. 40 ls.; Havre 1 Rd. 32 s. a 1 Rd. 40 ls.; Raps 90 a 110 Rd. Bco. Hvede gik kun til Stedets Forbrug. For Rug fordredes, mere; men da meget er ankommen venter man at Prisen vil dale. Omendskjøndt Byg var billigere blev denne Artikel dog mindre efterspurgt. Havre flan. Af Raps blev nogle smaa Partier solgte til billigere Priis. Smørpr. 221 Pd.: Holst. Stop. 40 a 42 Rd.; Jydsk 22 a 24 Rd.; Randers 31 a 32 Rd. Kour. - Oxekjød pr. 200 Pd. engl. 40 Mk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-13
Altona Kvægmarked. Den 4 Novbr. vare 1278 Stkr. stort Hornkvæg paa Markedet, hvoraf 951 solgtes. Handelen var ingen Forandring siden forrige Uge. (Duv.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-13
Ribe. 24de Søndag efter Trinitatis holdes i Cathrine Kirke Gudstjeneste og Communion for Cathrine Sogn. Hr. Pastor de Thurah prædiker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-13
Bekjendtgjørelser. Den, der i disse Dage har borttaget et saakaldet Kobeen af Jern fra Midtmollen, anmodes om snarest muligt at levere det tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-13
Tvende Nødebøger, den ene med grønt Bind og indeholdende nogle Duetter med Guitarre=Akkomp., og den anden med Bogstaverne A. B. C. F. M. H. trykte uden paa, ere for længere Tid siden udlaante Jhændehaveren bedes at aflevere dem til Chr. Hyphoff. Flere Sorter Formlys, 7 ls. Pundet, og bedste raffineret Olie, 24 ls. Kanden, bekommes hos Rasmus N. Gregersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-13
Tvende Beboelsesleiligheder i mit Huus paa Torvet kan erholdes tilleie fra førstkommende Flyttetid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-13
Paa Forlangende paatager jeg mig Støbning af Lys mod billig Betaling. Vismann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-13
Nye Bøger som faaes hos Termansen: Balslevs Bibelhistorie, med et Landkort. – Mariboes engelske Formlære. 4. Udg. - Rosings engelske Læsebog. Hoffmeyers Ledetraad i Underviisningen i Regning. 3. D. - Beckers Verdenshistorie. Nyt Abonnement. 1. D. – Strøms Naturhistorisk Læsebog. 3-4. H.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-13
Skifte-Jndkaldelse. At der i Stervboet efter Pastor Hans Jacob Wolfs afdøde Hustrue Christiane Henriette Volf født Colding af Naur Præstegaard afholdes en Skiftesamling paa mit Contoir Mandagen den 23 December førstkommende, Kl. 9 Formiddag, hvorved Skiftet foretages til Slutning; det bliver herved overeensstemmende med Placat 21. April 1824 bekjendtgjort til alle Vedkommendes Efterretning. Hjerm, Ginding Herreders Contoir i Holstedbroe, den 9. Petersen. Novbr. 1841.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-13
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Holm. Lange. Bentzon. Simony.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-13
Bevilling for forhenværende Stiftamtmand C. G. Rosenørn til Mortificationsdoms Erhvervelse paa undslettede Documenter. indstævnes herved med Aar og Dags Varsel til at møde for Øster og Vester Herreders Ret, som holdes paa Raadstuen i Varde den sidste Onsdag i Februar Maaned 1846 Formiddag Kl. 10, den eller dem, som formene at kunne gjøre noget Krav gjeldende efter fornævnte Documenter, til dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst at beviisliggjøre, da Citanten, saafremt Jngen inden foreskrevne Termins Udløb dermed skulde melde sig, vil paastaae og forvente indbemeldte Gjeldsbreve som Forhæftelsesdocumenter mortificerede, saa at de af Pantebogen kunne udslettes. Forelæggelse og Laugdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Under min Haand og Segl. Oster og Vester Herreders Contoir i Varde, den 4de NoT. Qvistgaard. vember 1844. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-13
Tyveri.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-13
Fra undertegnede er Natten imellem den 4 og 5. Novbr. ved Jndbrud bortstiaalet: 4 Gjæs, 5 Silketørklæder, 2 Halvsilke, et Bomulds og 2 hvide Tørklæder, en Franskkappe med Liin, et Livbelte og en grøn Vadmels Frakke. Hvo der kan give Oplysning om dette Tyveri ville behage at melde det til Mads Nielsen Holleskoui Feuling Sogn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-15
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 15. November. No 135.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-15
Udenlandske Efterretninger. Spanien. De liberale Blade saavel i Paris som i Madrid søge at gjøre det opdagede Komplot til en Opdigtelse af Magthaverne. J Barcelona sporede man endnu den 30. Octbr. urolige Bevægelser. General Prim skulde den 2. Nobr. stilles for en Krigsret. Fiskalen andrager paa Dødsstraf mod ham. Han negter haardnakket enhver Deeltagelse i Mord forsøgene paa Narvaez, uagtet han ikke synes at negte, at de Geværer Morderne vare forsynede med tilhøre ham, og han tilstaaer at have Deel i en progressistisk Sammensværgelse. Den franske Gesandt i Madrid, skal have lagt et godt Ord ind for Prim hos Narvaez og faaet dennes Løvte om, at han ikke skal blive henrettet om Dommen ogsaa lyder paa Dødsstraf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-15
Bladet Presse fortæller og Prim, der har skaffet sig et Navn ved at forsvare sin Fødeby mod Espartero, at han forlod Spanien paa Grund af Pengenød, med bittre Følelser mod Narvaez og Andre, der bedre havde benyttet Esparteros Fald til deres Fordeel. J Frankrig tiltog hans Nød, hvorved hans Sind blev end mere forbittret. Esparteristerne fik Øje paa ham, understøttede ham med Penge, lovede at det Gamle skulde være glemt, lod ham øine Udsigt til en glimrende Fremtid, og heraf lod han sig bevæge til at give sit Navn til en Sammensværgelse. Foruden Prim søgte Esparteristerne ogsaa at vinde Amettler, hvilket ogsaa lykkedes. Forsynet med 30,000 Fr. afreiste denne til Lampourdan, hvor man til et Oprør kun manglede ham og hans Penge. Han var allerede kommet over Grændsen, da et ungt Menneske, han havde taget til sig i Vognen som Fører, løb bort med Pengene. Ametter forfulgte ham men faldt derved i Hænderne paa de franske Gensdarmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-15
J Cortes var man den 31. Octb. beskjeftiget med Adressendkastet. Et Amendement af Hr. Posada, hvorved Forandringer i Konstitutionen blev erklæret for revolutionær og farefuld, blev forkastet med 138 mod 2 St. Blandt Konstitutions-Reformens Modstandere udmærkede sig især en Hr. Pastor Dig, der var af den Mening, at Spanien ikke saameget manglede en ny Konstitution som retskafne og ærlige Folk til at bringe den bestaaende i Udførelse. Reformen vilde kun frembringe nye Uroligheder og give de Revolutionære og Carlisterne et Banner i Hænderne. Jndenrigsministeren svarede hertil, at ingen Regering, kunde bestaae med det nuværende System, der beroer paa et undførligt Princip, næmlig Folkesouveræniteten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-15
Frankrig. Marschal Bugeauds Expedition modde østlige Stammer er ogsaa løbet meget heldigt af.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-15
Den 28. f. M. kom det til en Fægtning med 3 a 4000 Kabyler, der bleve fordrevne fra en fast Stilling. Som Følge heraf havde en af Stammerne anmodet og Fred. Abdel Kader har søgt et Tilflugtsted sydlig for Maskara ved Schot, og er saaledes for Øieblikket uskadelig, men vil visselig ved første Leilighed atter komme tilsyne paa Krigsskuepladsen. – Efter Hertugen af Anmales Formæling vil Prindsen af Jonville afreise til Brasilien med sin Gemalinde, der efter sin Nedkomst befinder sig saa slet, at Lægerne have raadet hende til at opholde sig i Vinter i sit Fødeland. - Det hedder, at endnu 17 Elever af den polytekniske Skole ved dennes Aabning skulle udelukkes, i saa Fald mener man, at alle Eleverne ville vægre sig ved at indtræde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-15
Rusland. Fra Petersborg hedder det under 28. October, at den russiske Kaukasus=Armee navnlig i Daghestan fra Midten af Juni til Udgangen af August har leveret flere Træfninger med Bjergbeboerne, i hvilke Russerne seirede og lagde stor Tapperhed for Dagen. For at gjendrive udenlandske Blade nævnes flere Steder, hvor saadanne Træfninger forefaldt. Saaledes ved Golowin, der havde en svag Besætning, men blev angreben af 3000 Bjergboere, som desuagtet bleve drevne tilbage af den tappre befalingsmand Jantschin, efterat de allerede havde taget trende Bastioner. Endvidere nævnes Besættelsen af Zudachar og Jelis, Træfningen ved Gilly u.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-15
Indenlandske Efterretninger. Som Jndbydelsesskrift til Universitetsfesten igaar Anledning af Rectorskiftet og til Minde om Reformationen har Prof. C. F. Scharling skrevet en Afhandling om, hvorvidt Forfatteren til Johannes Evangelium har villet vindicere de af ham fortalte Begivenheder historisk Troværdighed. Prf. Forchhammer holdt Festtalen og Geognostens Forhold til de øvrige Dele af Naturvidenskaben. Derpaa meddeelte den fratrædende Rector, Professor Scheel, hvad mærkeligt der i det sidste Aar er foregaaet, Universitetet betræffende, og creerede derpaa Lic. theol. Provst P. Peturson paa Jsland til Doctor theol. og Lic. theol. C. Weiss til Doctor med. Cand. theol. H. H. Hagerup til Lic. theol. og Cand. philos. A. S. Østed og P. M. Stilling samt Cand. philol. J. L. Ussing til Mag. art. Derefter meddelte han Udfaldet af Examen Artium, og tildeelte Privatist J. F. Voltelen offentlig Roes. Decanerne for næste Aar ere i det theol. Facultet Prof. C. F. Scharling, i det jur. Prof. F. C. Bornemann, i det medicinske J. C. J. H. Gundelach Møller og i det philosophiske Conferentsr. Ørsted. Prof. D. F. Eschricht er næste Aars Rector. (B. T.) Læge Examen i Efteraaret 1844 absolveredes af 5 Candidater, af hvilke 3, næmlig J. W. David, L. Uldall og A. Black erholdt Charakteren Laudabilis; W. S. M. Erichson h. ill. pr. gr. og C. C. L. F. Sommer h. ill. sec. gr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-15
Anden Examen. Af 115 Studerende, som underkastede sig anden Examen i dette Efteraaret, erholdt 13 encomium publicum, næml.: J. N. G. Forchhammer, C. W. J. N. Wallich og C. A. Bor ries fra Metropolitanskolen; A. L. A. Mariboe, privar dimitteret; H. C. F. Schou fra v. Westens Jnstitut; C. U. A. Plesner fra Frederiksborg Skole; J. J. Lind fra Borgerdydskolen paa Chv.; F. S. E. Wedel og A. S. Ørsted fra Borgerdydsk. i Khv.; E. Sprechelsen, F. Hvass og S. M. Schwarz fra Aalborg Sk.; C. Thomsen fra Aarh. Sk. 50 erh. Land., 45 H. ill., 3 N. cont. og 4 erklæredes immaturi. - Ved den for ældre Studerende i Foraaret afholdte anden Examen, var Udfaldet følgende: En næml. L. T. Gierløff erholdt enc. publ., 11 erholdt Land., 17 H. ill. og 2 Non cont. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-15
Fra Fregatten Gesion er indløbet Rapport, dat. d. 19. Octbr., under Seil i Stedet ved Gibraltar, som Fregatten havde naaet samme Dag efter 13 Dages Seilads fra Livorno under stormfuldt Veir og vestlige Vinde. Alt vel ombord. (B. T.)J Kbhvn. er i denne Tid død en velbekjendt aldrende Mand af et fremmed, noget originalt Ydre. Jndhyllet i en grønlig Karrik, hvormed han drapperede sig a la romaine, vandrede han med sin gammeldags Spanskrørstok i Haanden, med endnu faste Skridt og en Holdning, der lod ane en fordum Militær. Om Foraaret saae man ham jevnlig med Bouketter af Fioler. Med Børn, der kunde forstaae hans Sprog, underholdt han sig gjerne; selv talede han kun lidt Dansk. Denne Mand hed Roch Cap puis. Født 1776 ikke langt fra Geneve, indtraadte han i sit 20. Aar som Subaltern i et Regiment Jægere tilhest, der commanderedes af General Lasalle, og avancerede senere til Ritmester. J et af Marschal Ney egenhændigt undertegnet Certificat dateret Austerlitz i Decbr. 1805, hedder det, at han altid havde udviist det meest glimrende Mod og en ualmindelig Jver, at han flere Gange har af egen Drivt, uden at hans Rang krævede det, begivet sig hen paa de farligste Puncter, at han i Spidsen for et Compagni har kastet en overlegen Fiende og stedse udmærket sig som kjæk og determineret Officeer." Saaret i flere Batailler, gik han efter Freden med Østerrig til Rusland, og derfra efter 11 Maaneders Forløb over Stockholm til Kbhvn. Ansat først som Lærer i Fransk hos Grev Lerche til Lerchenborg, privatiserede han senere som fransk Sproglærer i Khvn. Med en livlig Aand forenede han et sundt Omdømme og en levende Jnteresse for sit Fædrelands Literatur og den nyere Tids Begivenheder. Han havde læst de vigtigste Memoirer, Keiserperioden havde frembragt, men var dog med Liv og Sjæl Republikaner. J muntre Øieblikke istemte han med stor Begeistring Sange fra Republikens Tid. Naar han sang la carmagnole, og ga ira, ga ira, saa dandsede han vilkaarligt og man saae et levende Billede for sig af hiin Tid. Jsær glødede hans Blik, naar han i sin fulde Begeistring istemte la Marseillaise eller den derlige Sang le chant du depart. Da var det, som om han paa Sangens Vinger førtes tilbage til de Dage, da en patriotisk Sang kaldte Tusinder af hans Landsmænd til Vaaben for Fædrelandets Sag. (Uddr. af Fædrl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-15
Det Ussingske Forslag om Statseenheden har allerede som man kunde vente vakt stor Agitation Holsteen. Kieler Correspondenzblatt, som hører til Hertugdømmets sindige og maadeholdne Organer, kalder det en aabenbar Fjendtlighed mod Grundelementerne for det tydske Forbund, og opfordrer de holsteenske Stænder til en øieblikkelig Protest. Vi indrømme, at det Ussingske Forslag er, som man ikke skulde vente af en saa praktisk Mand som Ussing, affattet i noget ample Udtryk, saa at det kan forstaaes, eller idetmindste af Partigængere gives Udseende deraf, som om Meningen var, at Holsteen skulde erklæres for dansk Provinds. Dette er og kan ikke være Meningen; thi Justitsraad Ussing veed ligesaavel, som enhver Anden, at Holsteen er en tydsk Forbundsstat, og at enhver Erklæring, hvori dette Forhold ikke er erkjendt og respekteret, er en Nullitet. Hans Mening kan derfor ikke være anden, end at Holsteen skal erklæres, ikke for en uadskillelig Deel af den danske Stat, men af det danske Monarchie, d. v. s. for en til evige Tider uadskillelig Deel af det Statssamfund, der staaer under Kongen af Danmarks Scepter, og en saadan Erklæring er Kongen af Danmark fuldt vel beføiet til at give, og modden kan der ikke med nogen Grund gjøres Jndsigelser fra det tydske Forbunds Side. Man seer ellers allerede nu Frugterne af Geheimeraad Ørsteds ubestemte, vaklende Yttringer og denne Sag. "Correspondenzbladet har ganske rigtigt taget sig hans Erklæringer til Jndtægt, og bemærker, at Minister Ørsted uforbeholdent har indrømmet, at Arvefølgen er tvivlsom, og at den er afhængig af Kongen af Danmarks Anskuelser." (O. T. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-15
J Bronsmark, Slaglille Biernede Pastorat ved Sorø, har en ung Parcellist=Kone, i et Anfald af Vanvid, qvalt sit spæde Barn og dernæst hængt sig selv paa Loftet. Et ældre Barn, som hun ogsaa havde villet ombringe, undflyede. - Ringsted Post. gaard, der forrenter over 50,000 Rbd., er kjøbt af Forvalter Friis for 34,000 Rbd. - Consul Hansen, forhen Kjøbmand i Aalborg og Eier af Meilgaard, har solgt sin skjønne Eiendom Aldershvile ved Kjøbenhavn, man siger: for 56,000 Rbd, til Proprietair Smith, Eier af Valdemarskilde ved Slagelse, hvilken Eiendom nu er tilfals. (Aarh. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-15
Frederiksborg Amtstid, siger: "Det kan - skriver man os ganske nylig til fra Stevns Egnen - muligen interessere Dem at høre, at hernede findes Byer, hvor man nu holder Vagt paa Gaden hver Nat, da 4 Kulsviere have forladt deres berygtede Hjemstand, for at give Gjæsteroller paa denne Kant af Sjælland. En af disse - han er nok fra Neiede (Anders Jensen - blev greben i en nærliggende Kro, undløb, blev atter fangen inde i en Skov og derpaa ført til Storeheddinge, hvor man passede saa godt paa ham, at han brød ud og nu formodes at ville fuldføre den Hævn, med hvilken han har truet en ung Mand i den Kro, hvor han først attraveredes. Til dette Bidrag til Historien om Kulsviernes Bedrifter ude og hjemme kunne vi føie følgende seneste Kieltringe Chrønik herfra Egnen. J Farum er skeet Jndbrud og bortstiaalet en Deel Effetter, som Dagen efter fandtes skjulte i en Stak 1 1/2 Miil fra Giernings stedet. Sidste Løverdag om Aftenen Kl. 6-7 blev begaaet Tyverie hos en Familie, som boer her paa Slottet, og Natten mellem afvigte Tirsdag og Onsdag forsøgtes Jndbrud gjennem et Vindue i den herværende kongl Amtstue, hvilket dog mislykkedes, da man i Tide gjorde Anskrig. - Saameget vides, men vidstes Alt, saa vilde rimeligviis hvert Døgn have sin Tyvehistorie at opvise."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-15
Om det i denne Avis nyligen omtalte Mord paa Gaardmand Niels Bækmann i Sortsøe meddeler Loll. Falst. Av.: "Det var paa Grund af nogle Yttringer, som Niels Bækmands Tjenestekarl Hans Nielsen havde ladet falde ved sine senere Besøg i Nykjøbing, at Politiet fattede Mistanke til ham og lod ham arrestere. Efter omtrent 8 Dages Arrest lykkedes det Fuldmægtig Wilcken at bringe den Bekjendelse ud af ham, at Niels Bækmands Kone havde dræbt sin Mand ved, medens han sov, at slaae ham med en Hammer i Tindingen, samt at han felv (Karlen) havde været hende behjælpelig med at nedgrave Liget i en Lade. Efter denne Tilstaaelsse tog Wilcken endnu samme Dag til Sortsøe, hvor han i Vidners Overværelse lod Liget opgrave af Laden, hvor det fandtes i meget forraadnet Tilstand, og med et sort Tørklæde fast bundet for Næse og Mund. Niels Bækmanns Kone par paa et Besøg paa Møen; men da hun om Aftenen kom hjem, yttrede hun kun Tilfredshed over at Liget var funden, og bad indstændigen om, endnu engang at maatte see sin Mand. Hun fandt sig med megen Rolighed i at blive transporteret til Arresten, men da Wilcken befalede, at lægge de sværeste Lænker paa hende, sagde hun, at førend hun vilde have Jern paa, vilde hun hellere bekjende Alt. Hendes Udsagn stemmer i det Væsentlige overeens med Karlens. Hun forklarede, at hun holdt af denne og kunde ikke leve uden ham, at hendes Mand var paa Grund heraf bleven hende utaalelig, og at hun derfor havde besluttet at dræbe ham. Karlen havde ikke taget nogen egentlig Deel i Mordet og var først kommen Konen til Hjælp, da hun raabte til ham, der stod paa Luur i Døren, at nu var det forbi, nu kunde han komme. Om Manden var død strax af Hammerslagene eller om han endnu levede, da de bare ham ned i Kjælderen, (hvor de foreløbig gjemte Liget den første Nat), er ikke ganske afgjort. Dog skal Karlen have forklaret at da de bare Manden ned i Kjælderen, kom han til sin Bevidsthed og spurgte: hvorfor gjør J dog dette imod mig?" – hvortil Karlen svarede: "fordi Duhar anklaget mig for Uskyldighed." Overretsprokurator, Krigsraad Dergaard finder sig smertelig beføiet til at bekjendtgjøre, at han ved Viborg Stiftamts Bevilling er bleven separeret i Henseende til Bord og Seng fra sin Kone. (Rd. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-11-15
Som vi erfare, hedder det fra Flensborg, har den bekjendte Skolelærer Hestermann der atter gjennem pryglet en af sine Elever, saaledes at han er under Lægebehandling og Faderen en Skræddermester har maattet klage over Skolelæreren. (Flensb. Zeit.)J Torsdags i forrige Uge indviedes Bondehøiskolen i Rødding i Overværelse af en stor Mængde Mennesker. Forstanderen, Hr. Kandidat Wegner, indlede Jndvielses-Talen med følgende Vers af "Valdemar den Store og hans Mænd Stig op af Graven, du Slægt, som døde! Forkynd dit Fald og afmal din Brøde! Advar os for Udslettelsens Dom, Og viis os, hvorfra din Frelse kom! Men J, som lyste i Tider dunkle, Som klare Nordlys ved Midnat funkle!