JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
de Conferentser, som uafladelig holdes om Polens og Sachsens endelige Skjebne, ere nu ogsaa franske Befuldmægtigede indlemmede, og der vil endnu medgaae nogen Tid inden Vanskelighederne blive jevnede. Rygterne have igjen i disse Dage været meget krigerske, og man talte allerede om bestemte Troppebevægelser. Men Keiser Alexander skal have erklæret sig meget afgjørende. Denne Erklæring har gjort stort Jndtryk og bragt de Høittalende til Tanshed. - Den 4de Januar. Hs. Maj. Kongen af Würtemberg har, ifølge offentlige Blade, i en Skrivelse takket Hs. Keiserl. østerrigske Majestæt for de mange erholdte Beviser paa renskabelig Modtagelse og erklæret, at kun Lægernes Raad havde bevæget ham til at beslutte sin Afreise, samt at han efterlader Kronprindsen til at besørge Anliggenderne. - Kongresanliggenderne ere endnu ikke komne til noget Resultat. Det hedder endog, at de nu skulle forhandles efter en anden Basis. Da det her kommer an paa at befæste den europæiske Statsforenings Ro og Lykke, ikke alene for den nærværende men ogsaa for den kommende Tid, saa maae man ikke undres over, at de Gienstande, som forhandles, blive drøftede fra alle Sider, og deraf er Kongressens Forlængelse en nødvendig Følge. - Jøvrigt sysselsætter man sig ligesaavel her som 4 Udlandet med allehaande Formodninger, der ikke saasnart ere avlede, førend de igjen vige for andre. - Til de ikke ubetydelige Ting hører imidlertid den Paastand, at man den 15de dennes venter Svar paa en vigtig Note, som er indgivet til to Hovedmagter. - Da vor Vexelcours er bleven slettere igjen i Dag, og samme er et temmelig godt Baromether med Hensyn til Underhandlingernes Gang, saa slutter man, at der endnu er stor Forskjellighed i de vigtigste Magters Meninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
London, d. 30 Dec. The Chatam paa 74 Canoner udrustes i dette Øieblik med stor Jver, Man troer, det skal ufortøvet afgaae til America. For fire Dage siden ere to andre af Hs. Majestæts Skibe afgaaede fra Plymouth og Portsmouth til samme Bestemmelse. - En Skrivelse fra Malta af 5te dennes indeholder følgende: "Den brittiske Regjering har nylig yttret den Hensigt, at aabne en directe Handel mellem Malta og dens vestlige, maaskee endog dens østlige Besiddelser. Denne Forholdsregel vilde være os yderst fordeelagtig, og forskaffe vor Handel den Udvidelse, som vi ved vor Des Forening med Storbritannien allerede havde Aarsag at vente.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
London, d. 31 Dec. J Dag have vi ikke fra nogen Side erfaret Nyheder af Vigtighed. Publicum har her i nogle Dage mere end nogensinde for beskjeftiget sig med Wienercongressen. De Efterretninger, som ere komne fra Wien, deels til Regjeringen, deels til private Folk, have intet gunstigt Jndtryk gjort. De havde endog en ufordeelagtig Jndflydelse paa vore offentlige Fonds, som virkelig ere faldne siden man fik disse Efterretninger. - Man troer nu i Almindelighed, at Ratificationen af den med America sluttede Fred fra Præsident Maddisons Side vil i Hovedsagen afhænge af Udfaldet af den til New=Orleans rettede Expedition. Resultatet heraf vil sandsynlig være bekjendt i America naar Efterretningen om den i Gent sluttede Fredstractat ankommer. - Jndvaanerne i Manchester og Birmingham have, paa Efterretningen om Freden med America, illumineret deres Huse, da de smigre sig med at kunne til næste Foraar sende mange Fabrikvare til de Forenede Stater, thi paa Fastlandet har Afsætningen ikke været saa betydelig, som man i Begyndelsen havde Grund til at troe. - Det er ugrundet, at lignende Glædesyttringer have havt Sted i Liverpool, hvilket er desto troligere, da man der havde opdynget en overmaade stor Mængde americanske Producter, hvorpaa der nu vil tabes betydelige Summer. Jøvrigt gives der endnu i denne Stad, mange Kjøbmænd, som ikke troe, at Freden bliver ratificeret af den americanske Regjering, og desaarsag ikke ville sælge deres Vare. J alle vore Fabrikstæder stige Manufacturvarenz, og man arbeider nu med fordoblet Drivtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-17
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ved Ros deraf. Tolvte Aargang. No. 6. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 21 Januari 1816. Thomas Bugge. Alt visner og hendøer paa Jorden, Fra Skovens Ceder indtil mindste Straa Og selv et Dovrefield i Norden, J Tidens Malstrøm, engang skal forgaae. Men det, som trodser Seklers Harme, Og, som en Phonix, kommer nyfødt frem Er Daad, som stræber i sin Varme, At gavne Brødre og forædle dem. Naar længst er glemt en Alexander, En Aristoteles end mindes vil; Hans Jd gaaer, lig en Salammander, Jgjennem Tidens vilde, gridske Jld. Dit store Navn, og Bugge, leve! Saalænge Lærdom agtes Hæder værd, Hvorledes Soles Hære bleve Du ved dit Forskerblik har Verden lære. Jkkun Dit Leer paa Jorden døde, Din lyse Aand blandt Stjerner drager henDer blomstrer end de Roser røde, Der favner Du Copernicus, Din Ven. Der rulles op det store Teppe, Hvis blotte Flig dit Skarpsind her bortdrog, Og hvad Din Aand her skimted neppe, Du læser hisset i Naturens Bog Svæv hen blandt Soles Myrider, O, Danmarks Keyler, Du fuldendte Aand! I Himlen og hos Lysets Fader, Dig gamle Tycho rækker trofast Haand. Svæv hen blandt tusind lyse Kloder, Hvis fierne Bane Du betegned os, Lad Støvet drage til sin Moder, Og Gravens Marmor dækkes tæt med Mos Men Danmark mindes skal sin Bugge Saalænge Folk og Fødeland er til, Med Taarer det hans Gravhøi dugge, Og Nordens Skytsgud høit det prise vil Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
(Fortsættelse.) Napoleon rustede sig nu for Alvor, ikke mod Engellands egentlige Krigsmagt, men mod dets Handel og Manufacturvæsen. Han ansaae disse for dets Vældes Hovedstøtte, og troede at naar den var omstyrtet faldt den hele Colos omkuld af sig selv. At han allene med al sin Magt ikke var istand til at fuldende dette Værk, det følte han, men han haadede ved Tvangsmidler og Trudsler at tvinge de øvrige Fastlandsmagter til at gjøre fælles Sag med ham, og derved bringe sit saa ofte mod Storbrittanien brugte censeo delen dam esse Carthaginem i Opfyldelse. Saaledes var hans første Skridt til dette Maal Decretet af 21 Nov. 1806. Ved dette Decret bleve alle Storbrittaniens Stater erklærede for at være i Blocadestand, al Handel og Brevvexling med Storbrittanien forbuden; hver engelsk Undersaat, som man traf i de erobrede Lande, uden Hensyn til Stand og Næringsvei, gjort til Krigsfange, alle Varer, som tilhørte engelske Undersaatter, skulde confisqueres; alle Varer, som bleve fundne ombord paa engelske Skibe, betragtes som god Prise, intet lige fra Engelland eller dets Colonier kommende Skib maatte indlades i nogen Havn, og hvis det indsneg sig ved Hielp af falske Papirer, skulde det tilligemed Ladningen confisqueres. J Hamborg og de to andre Hansesteder blev dette Keiserbud for det første med al Strænghed, anvendt, og hvor alvorlig Napoleon meente det, saae man af hans Budskab til Senatet, hvori han erklærede, at det fra nu af var hans politisk Grundsætning, ikke at rømme Berlin, Warschau, og de erobrede Provindser, indtil en almindelig Fred var sluttet, de spanske og hollandske Colonier tilbagegivne og Portens Uafhængighed helliget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
De tre Hansestæder forbød Napoleon at tiltræde den nordiske Confederation, da han havde forbeholdt sig selv at tage dem i Beskyttelse. Hvad der middelbar maatte krænke Preussen var, at Wesel, som Napoleon havde skjænket Hertugen af Berg, henlagdes under en fransk Militairdivision, at Ragusa, skjønt under den af Preussen og Frankrig garanterede othmanske Ports Beskyttelse, blev besat, og Gradisca og Aquileia, Østerrige frarevne af Frankrig. J høieste Grad forbittredes Kongen af Preussen ved en yderst fornærmelig Artikel i Publicisten, der fremkom i et Øjeblik, da Napole en forsikkrede Kongen, i en Skrivelse, om sin Høiagtelse, og de franske Ministere talde om de fredeligste Hensigter. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
Indenlandske Efterretninger. Jfølge Hs. Majest. Kongens allerhøieste Befaling kundgjøres herved: "At den nuværende Cours af 376, mellem Rigsbanksedler og virkeligt Sølv, efter Omstændighederne indtil videre, skal vedblive. - Det Kongel. Danske Cancellie, den 16de Januari 1816. (Stats-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
Kjøbenhavns Børs den 20de Januari. Cours. Hamb. 2 M. 590, a vista 595. London 2 M. 23 1/2 Rbdlr. Spec. 686. - Specier, solgtes til 35 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet 62 1/2 pr. 100; Oblig. 250.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
Bombay, den 22de Juli. J China vedvarer Borgerkrigen paa det skrækkeligste. Mange Flækker og Stæder ere forvandlede til Askehode. Flere Gange har man forsøgt paa at bringe Keiseren af Dage; men forgjeves. Blandt Andet havde man engang i hans Pibe anbragt et Kunstværk, der var beregnet paa at dræbe Keiseren. Da Piben blev ham præsenteret, var han just beskjeftiget med at læse en Skrivelse. Ved den Skjødesløshed, hvormed han holdt Piben, sprang Kunstværket tæt ved hans Øre, uden at saare ham. Rasende for Keiseren op, og dræbte den Page, der havde bragt ham Piben. - En anden Gang bragte en Gilding ham en Kop af hans sædvanlige Drik. Lykkeligviis havde Keiseren just ingen Appetit, og gav Koppen, som en særdeles Guns beviisning, til en Page, som han holdt meget afDen Ulykkelige drak Giften, og døde om Aftenen. 18 Gildinger, som man havde mistænkt tilligemed Keiserens Brødre, bleve henrettede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
J afvigte Kirkeaar ere 20, 170 Mennesker, fødte, og 19,788 døde i London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
Blandt de Døde vare 8545 Børn under 2 Aar. Den Ældste af de Døde havde opnaaet en Alder af III Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
Schweiz, den 30te Decbr. J Solothurn blev den 28de af Appellationsretten fældet Dom over Formændene for Oprøret den 12te November. Oberst Schmid og den forhenværende Appellationsraad Wytz bleve dømte fra Livet, og andre til 12 Aars Landsforviisning. Dog blev Dommen over de to omtalte Mænd formildet til, at de i 20 Aar skulle være forviste fra Cantonet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
Den bekiendte Skribent Colquhoun har udgivet et interessant Skrift "om det brittiske Riges Rigdom, Magt og Hielpekilder i alle Verdensdele." Det brittiske Gebets Befolkning i alle Verdensdele udgjør 61 Mill. 157,445 Siele. Naar de ved Freden Frankrig, Holland og Danmark tilbagegivne Colonier fradrages, beløber den sig til 59 Mill. 655,725 Sjele. Deraf indbefatte Storbritannien og Jrland 16 Mill. 436,300 og de europæiske Bilande, Øen Man, Gibralter, Maltha, Helgoland &c. 180,300 Jndbyggere. Antallet af Negerslaverne i alle Colonierne, saavel de brittiske som erobrede, beløbe sig til 1,147,346. Londons Befolkning bestaar af 242,040 Familier og 1 Mill. 500,000 Mennesker. Disse beboe 146,309 Huse, hvortil endnu komme 3121 under Bygning værende. Fra 1801 til 1811 er dets Befolkning bleven forøget med 150,000 Sjele. Befolkningens Tilvext i Engelland og Skotland i samme Aarti er 1 Million 484,255 Siele. Husenes Tal er forøget med 226,457. - Den productive Privateiendom i Storbritannien og Jrland i Aaret 1812 lader sig anslaae til 2,250 Mill. 640,000 Pd. St., den uproductive bevægelige og Landeiendommen til 397. Mill., det offentlig til 89 Mill. Pd. St. Værdien af brittiske Manufacturer til eget Brug beløber sig til 76 Mill. Pd. St., hvoraf Beløbet af Lædervarer er 12, af uldne Varer 11, af Øl 10, af Bomulds 6 og andre Haandvarer 6 Millioner Pd. St. Beløbet af de aarlige udførte Manufacturvarer er 40 Mill. Pd. St. Summen af den brittiske Eiendom i Ostindien er 1072 Mill. 427,751 Pd. St., hvoraf det ostindiske Compagnies kun udgjør 31 Mill. 396,603 Pd. St. Alt det øvrige er Privateiendom. - Engellands hele Arbeidsproduct i Aaret 1813 var 430 Millioner 521,372 Pd. St. Over for 216 Mill. leverer Agerdyrkningen, der i alle sine Grene ernærer 5 1/2 Mill. af den brittiske Befolkning; 114 Mill. Manufacturerne, ved hvilke 3 Mill. Mennesker vinde deres Underhold; 31 1/2 det indenlandske Samqvem, der med Jndbegreb af sine Befordringsanstalter og Transportmidler leverer 4 1/2 Mill. Arbeide; 46 Millioner den udenlandske Handel og Skibsfarten, som ernærer 406,350 Mennesker, og sætter 28,61 Skibe af 3,160,293 Tønders Drægtighed, og 184,352 Mands Besætning, i Bevægelse. Den indenlandske Kystfart og Kulhandel fysselsætter 3070 Skibe, der tilsammen gjøre aarligen 27,670 Farter fra den ene Havn til den anden. Fiskeriets Aarsproduct beregnes kun til 1 1/2 Mill. Denne høist vigtige Erhvervaren kunde, efter Colquhouns Mening, drives endnu meget bedre. - Forfatteren inddeeler Befolkningen i 7 Classer. Den femte Classe, der bestaar af Middelstandsfolk, Fribønder, Gjestgivere a. udgjøre 2 Mill. 798,475 Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
Den talrigeste og betydeligste Classe er den 6te, de egentlige arbeidende Agerdyrkere, Haandværksfolk og Hielpere i Handelen, hvis Tal anslaaes til 10 Mill. 72,723 Personer. Paa denne følger den syvende, der indbefatter de Fattige, 1 Mill. 548,400 i Tallet, og desforuden endnu 308,741 Tiggere og Landstrygere. Efter en Jndberetning til Parlamentet i Aaret 1803 blev det da værende Antal af Sognefattige i Engelland og Wales ved en Befolkning af 9 Mill. 343,661 Sjele, angivet til 1 Mill. 40,716. Det nu antagne Antal Fattiges Jndkomster i Storbrittanien og Jrland, udgiør, naar man regner 10 Pd. St. for hver Familie aarligen, 3 Mill. 871,000 Pd. St. hvortil endnu kommer den aarlige Kirkesogneafgivt til Understøttelse for de Fattige, som udgjør 9 Mill. 871,000 Pd. St. Af Banker tæller Storbritanien og Engelland 5 octroyerede og 866 Privat banker. - Banken i Engelland besidder en Capital af 36 Mill. Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
Vore Heste vare omtrent saa store som Æsler og vore Sadler saae ud som Uldhunder. Alligevel kom vi med denne Befordring hurtig og sikkert over Bjergene. Det havde aldrig faldet mig ind, at Vexten paa denne Øe var saa fortreffelig, Jordbunden saa frugtbar, Himmelegnen saa ypperlig, Fæstningsværkerne saa stærke, Jernminerne saa giv tige, og Befolkningen 12,000 Sjele. Bjergværkernes straalende Omegn glimrer som et Spril i Solen. Den er ganske besaaet med glimrende Jernkies. Jeg medbringer Svovl, Jern, Staal og Flintesteen, som jeg har samlet; 100 Pd. Jern steen indeholde 75 Pd. reent Jern. - Keiseren har midt i Bjergværkerne et Huus. Den hele Bygning er omtrent saa stor som een af mine Sale i Engelland, og indbefatter en Daglig, Arbeidsstue og et Sovekammer; det ligner snarere en Marionetcasse end en Keisers Palads. Alligevel betragtes det af Bjergfolkene som et Underværk i Bygningskonst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
Wien. Congressen. Hoffester ere ansatte til 18 Jan, og man slutter deraf, at Monarkerne endnu ville blive her en rum Tid. - Souverainernes Udgivter skulle være saa betydelige, at allerede Millioner ere satte i Omløb derved. Et eneste tydsk Hof, som ikke hører til de største, bruger ugentligen 45,000 Fl. - Det synes som Fyrst Metternich d. 10 Dec. har overgivet Fyrst Hardenberg en meget vigtig Note til Fordeel for Sachsen. Prinds Talleyrand har i Anledning af denne Meddelelse tilskrevet Metternich et Brev af 19 Dec., der indeholder en kort Fremstilling, ikke allene af Frankrigs politiske System, men ogsaa af de Grundsætninger, der, efter Talleyrands Mening, bør lede alle Kongressens Forhandlinger, De Grunde, der tale for Kongen af Sachsen, ere der satte ud fra hinanden, med Hensyn til de Følger, det kunde drage efter sig, dersom omstændighederne skulde hindre disse Grundes Erkiendelse. Tillige berøres deri den af enhver paa sin Viis forklarede politiske Ligevægt. Det Hele skal være skrevet med meget Maadehold. - Siden Fredsslutningen med America fører Engelland ogsaa et kraftigere Sprog, og synes ikke tilbøielig til at give sin Stemme til hele Sachsens Forening med Preussen. - Ogsaa franske Befuldmægtigede tilstedes nu Adgang til Conferencerne angaaende Polens og Sachsens Skjebne. De Vanskeligheder, der endnu i saa Henseende finde Sted, behøve endnu en god Tid førend de kunne ganske hæves. - Den største Deel af Hertugdømmet Warschau vil, efter Forlydende, blive en russisk Provinds. - J det østerrigske Statsministerium foregaaer ikke, som nogle have paastaaet, nogen Forandring. Kronprindsen af Bayerns Reise har intet andet Formaal end München og Salzburg, da det Salsburgske samt Jnn- og Huusrückqvarteret skal afstaaes til Østerrige. Kronprindsens Residents vil i Fremtiden være i Würtzburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
Würtemberg. Den 1ste Jan. er Kongen kommen tilbage til Stuttgard. Kirkestaten. Til at dømme de mange Arrestanter, hvormed Fængslerne i Rom, ved Pavens Hjemkomst vare opfyldte, er nedsat en Commission, hvori en Cardinal har Forsæbet. Hver Klage maa her først undersøges, og mange Arresterede ere allerede frigivne. - Paven bestræber sig for at qvæle alle Religionsstridigheder i Fødselen, og han har erklæret, at alle de Buller, han i sin Landflygtighed har udstedt, skulde blive i Kraft indtil han tilbagekalder dem, da han skal tilkiendegive de Tilfælde, hvor han har maattet give efter for Omstændighederne, skjøndt han aldrig har samtykket i noget, der stred mod hans Samvittighed. Genua. Den gamle Republik Genua er ikke mere. Det republicanske Gouvernement er d. 27de Dec. bleven opløst. Den engelske Commandant i Genua, John Dalrymple, har Dagen derpaa udstedt en Proclamation til Jndbyggerne, hvori han blandt andet erklærer, at han, overen stemmende med en Beslutning af Kongressen i Wien, har erholdt af Prindsregenten den befaling, at overdrage Regjeringen til de Authoriteter, som af Kongen af Sardinien udnævnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
Frankrig. Marschal Jourdan er bleven ophøiet i Grevestand. Mad. Junots ældste Søn har faaet Stadfæstelse paa Titelen Hertug af Abrantes. - Alle de Konstværker, som Cardinal Fesch har ladet indpakke, ere tagne under Forsegling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
Man har adskiftige Formodninger angaaaende Gensdarmers Opstillelse ved alle Parises Barrierer. Hver Vogn undersøges nøie, fordi man synes at søge efter et Signalement. En Læge hos Kongen af Neapel er bleven heftet, fordi han mistænkes for, at have paataget sig Besørgelsen af Breve, hvis Jndhold ikke var uskyldigt. Personer, der ere komne fra Elba, har man sat under Opsigt. En af dem blev endog arresteret i Toulon, og derpaa sendt fra Brigade til Brigade til Paris. Han er vel siden bleven frigiven igjen, men man har befalet ham, at være forsigtig i sin Tale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
Engelland. Dommen om Freden med America ere heel forskjellige. Oppositionspartiet, dadler vel ikke betingelserne, men hoverer over, at Ministerne have antaget dem efter at de forhen havde gjort saa overdrevne Fordringer, Kjøbmandsstanden synes at ønske, at Præsidenten ikke maatte ratificere den, da de ansee den for vanærende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
Vore Fonds ere siden den americanske Fred mærkeligen stegne. Ligesom Maltha skal blive en Frihavn, saaledes smigrer man sig ogsaa med, at Gibralter vil blive det. - Den tjenestegjørende Marine reduceres bestandig mere og mere. J virkelig Tjeneste ere endnu 410 Krigskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-21
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Nyeste Silderie af Kjøbenhavn. ----- Aarsages. Tolvte Aargang. No. 7. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 24 Januari 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
Erindring til Vedkommende angaaende Hovedcharacteren ved Examen artium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
(Fortsættelse.) Ved at fastsætte de specielle Regler, hvorefter Hovedcharacteren bestemmes, synes man ikke at være gaaet ud fra nogen almindelig Grundregel, (i det mindste har Anmelderen ikke kunnet opdage Spoer af nogen saadan, og de specielle Regler synes derfor ikke ganske at passe til hinanden. Naar man seer, at eet Temmelig og eet Maadelig for Hovedfagene give Hovedcharacteren Maadelig, og at tvende Temmelig i disse Fag, give Temmelig til Hovedchar, uden Hensyn til de øvrige Characterer, saa skulde man troe, at det almindelige Princip, hvorefter Hovedcharacteren bestemtes, vær, at denne skulde rette sig allene efter de tre Hoved videnskaber; men hvor Spørgsmaalet er om Characteren God eller Meget god, der er samme Princip ikke fulgt, der kommer blot Pluraliteten af Charactererne i Betragtning, saa at 66 Godt og 26 Meg. godt give til Hovedcharacteer Meg. godt, om Candidaten endog ikke for eet eneste af Hovedfagene har høiere Char. end Godt. Men formodentlig kunne de her fremsatte Anmærkninger være tilstrækkelige til at vise, hvor meget de Regler, som man ved Hovedcharacterens Bestemmelse hidtil synes at have fulgt, ikke allene trænge til nøiere at bestemmes, men endog til at udledes af andre Grundsætninger end dem, man hidtil synes at have fulgt. Ønskeligt var det vistnok ogsaa, om de Regler, hvorefter den offentlige Udmærkelse ved Examen artium bestemmes, kunde modtage Forandring. Anmelderen veed vel, at disse Regler ere bestemte; men efter en Forestilling fra vedkommende Authoritet, maa de fornødne Forandringer jo let kunne blive bevirkede. Uagtet der er antaget tre forskjellige Grader af Udmærkelse, saa kan dog en Candidat have 11 Udmærkelser og for den tolvte Videnskab Char. Meg. 4. (f. Ex. for lat. Stiil, uden at ansees fortjent til at tælles blandt de Udmærkede i nogen af de tre Classer, en saadan Candidat faaer samme Hovedchar, som den, der har 6 Godt og 6 Meg. godt, er det da ingen Hæder for en un Candidat, at man kan give ham det Skudsmaal, at han skriver en meget god Latin, Bør dette Skudsmaal nedsætte hans Characteer, For at regnes blandt de Udmærkede af tredie Classe maa Candidaten have udmærket sig netop paa en vis bestemt Maade, som foreskreven er; men kan en anden ikke gjerne have udmærket sig langt mere end han, og dog ikke nyde den Hæder, som bliver den mindre udmærkede til Deel, Saaledes f. Ex.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-24
kan en Candidat med 5 Godt (for Hebraisk, Tydsk, Fransk, Arithmetik og Geometrie) komme blandt de Udmærkede af tredie Classe, naar han for de øvrige 7 Videnskaber har Udmærkelse; men en anden kan have 11 Udmærkelser og kun et eneste Godt (enten f. Ex. for Geografie, Historie eller Religion), og dog ikke nyde den Hæder at blive regnet blandt de Udmærkede. Altsaa er Characteren Udmærket for Geografte, men Godt baade for Hebraisk, Tydsk, Fransk, Arithmetik og Geometrie, en Characteer, som mere hædrer en Candidat, end om han havde Udmærkelse for enhver af de fem sidstnævnte Videnskaber, men ikkun Godt for Geografien. En saadan Classification af Videnskabernes Værd ville vel ikke mange bifalde. Den Dom, som fældes over den unge Studerende ved hans første Jndtrædelse ved Universitetet, er af større Vigtighed end den for mange maaskee synes, naar den ærekjære Yngling seer sig modtagen med opmuntrende bifald, da anspores han derved til fortsat Anstrengelse for ikke at forspilde den allerede erhvervede Hæder; seer han sig derimod strax henregnet blandt de maadelige, saa svækkes hans Æresfølelse; og hvad Jndflydelse dette ofte har paa hans følgende litteraire Dannelse, lader sig ikke beregne. Ynglingens hele Fremtids Skjæbne kan saaledes ofte være afhængig af denne Dom, at samme affattes saa fuldkommen passende som mueligt, er altsaa vigtigt, og Jndsenderen af disse bemærkninger haaber derfor man ikke miskjender hans Hensigt med de Erindringer, han har troet sig beføiet til at gjøre. Naar ikkun de her fremsatte bemærkninger maae give Anledning til, at den omhandlede Sag bliver taget under Overveielse, da har Forfatteren opnaaet sin Hensigt med at nedskrive dem.