JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-01
Natten imellem den 21de og 22de dennes er fra Gaarden Jdalund bortstiaalen en Arbeide-Vogn, af det Slags som bekjendt bruges paa disse Gaarde, større end almindelige Bøndervogne. Alle Hjulene vare nye opringet med de gamle Skinner og nye Som, nye Vogn=Axler med Jern heelt igjennem under samme. Den forreste Kjepstok nye, nye Elle Vognstang, en nye kort Langveil af Bøg, og fire lange Høst-Vognkjeppe med 4 lange Lundstikker, hvoraf de 2de forreste vare til at gaae over Navet; en Hammel, jernbeslagen. Paa Baqveiren var hugget 11111. Hvoe som herom kan give den fornødne Oplysning, saa at Gierningsmanden kan opdages, erholder af mig en Douceur af 500 Rd. D. C. og om muelig Fortielse af Navnet. Krænkerup den 22de Decbr. 1812. Ehrenreich. Jnspecteur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
7de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 2. Kongelig privilegerede. Fod, Efterretninger, Addresse-Contoir som forsendes. med Ride-Posten. Tirsdagen. den 5te Januarii 1813. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, restd. Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) London den 8de December. Underhuus=Møde den 7de December. Lord Castlereagh forlangte at Huset skulde udgjøre en Committee, for at tage Prindsregentens Budskab angaaende at bevilge Lord Welling ton en ny Belønning, i Overveielse. Lord Castle reagh gjentog i denne Anledning, men endnu langt omstændeligere Alt, hvad Lord Liverpool havde sagt Overhuset angaaende Wellingtons Talenter, og de af ham Fædrelandet viste Tjenester. For at ægge Medlemmernes Ædelmod anførte han den Belønning Marqvien 7 til 8 Gange havde faaet i de Taksigelser, Parlamentet 8 Gange havde voteret ham; forste Gang for hans glimrende Forhold i Ostindien, anden Gang ved hans Hjemkomst fra Kjøbenhavn og de øvrige Gange for hans Heltegierninger paa Halvøen. Lord Castlereagh anbefalede at antage den Maade, hvorpaa Napoleon belønner sine Generaler, da han tildeeler dem Godser, naar han giver dem Værdigheder. Da Lord Wellington antog Titel af Overgeneral af den Portugisiske Armee, som Prindsregenten af Portugal tildeelte ham, afslog han denne Posts Emolumenter, som det hedder, i det mindste beløb sig til 8000 Pd. St., da han som Aarsag til sin egennyttighed anførte at han lønnedes af sin Monark og sit Fædreland. Emolumenterne blev nogle Aar oplagte i Haab, at Lord 28, endelig skulde antage dem. Men da man tilbød ham deres fulde Beløb, tilkjendegav han sin Forundring, gjentog sit Afslag og bad at denne Sum maatte deeles mellem den portugisiske Armees Officierer, der havde gjort dem saa fortiente af deres Fædreland. Ved et Sam stod af Omstændigheder er Domainen Wellington, som den ædle Marqvis forer Titel af, nu i Besiddelse af Personer, der ønskede at sælge den. Det vor at ønske, sagde Lord C., at det blev kjøbt for at høre til de Godser, han vilde andrage paa at kjøbe, for at udgjøre en Belønning for Lord W. H. H. gjorde følgelig det Forslag, at en Sum af 100,000 Pd. St. maatte blive deponeret hos Commissairer, som det maatte overdrages at kjøbe Jordegodser af denne Værdie, der skulde overdrages Lord Wellington og hans Arvinger. (Forts.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
London d. 8 Dec. J Underhusets Møde de 7de Dec. blev besluttet, 100,000 Pd. St. i Belønning til L. Wellington for de Tjenester, han har udviist England i denne Krig. J det andet Underhuusmøde d. 8 Der blev 140,000 Matroser og 31000 Soldater bevilgede til Tjenesten for indeværende Paris den 15de December. Udtog af en Skrelse fra Marschal Jourdan, Chef for Hs. Cath. Majestæts Generalstab til Krigsministeren. – Salamanca den 21de November. – Hr. Hertug, Jeg har den Ære at oversende D. Ex. Fortegnelsen over de Krigsfanger og Overløbere, der fra de 16de til i Aften ere ankomne til Salamanca. veed ikke om Hertugen af Dalmatien, hvis og bedqvarteer skal være i Salvatiren, har Krigsfang og Overløbere endnu hos sig, saasnart jeg underredes derom, skal jeg have den Ære at give D. Ex. Underretning derom, Krigsfanger, og 14 Engelskmænd, 7 Officierer; 904 Portugisere, 9 Officierer, 330 Overløbere, er ialt 25 Officierer, 3497 Underofficierer og Soldater, Blandt Officiererne er Generallieutenant Daget. Rigsmarschal Jourdan. - Cataloniens Armee, Udtog af en Skrivelse fra General Lamarqve, Commandant i Ovrecatalonien, til Krigsministeren. Girona den 29de November. D. C. Areyrs det More var Oplagsstædet for Smughandelen, og et af Fiendens Magaziner. Denne strafværdige Handel blev bestandig drevet der under Skyts af de engelske Skibe, der laae paa Rheden. Ved Stadens Jnd lagt blev et bevægeligt Artillerie anlagt. Ved første Kanonskud tog Engelskmændene Flugten, alle deres Skibe stak ud i Søen, og vi tog Areyrs deel Monte og dets Magaziner i Besiddelse, uden at Fienden gjorde ringeste Forsøg paa at forstyrre os i vore Operationer. Catalonierne have af det Forhold, Engelsk mændene ved denne Leilighed have iagttaget, kunnet see, hvorlidt de kunne regne paa disse følge Allieredes Løfter. De i Areyrs deel More borttagne engelske Vare ere strax brændte eller kastede i Havet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Proviantforraadene af Korn, Meel, Riis og Bælgfrugter ere skaffede til Barcellona De fra de spanske Colonier kommende Vare, f. Ex Sukker og Cafsee fra Havannah, Bomuld fra Vera Cruz, og Huder fra Buenos Ayres ere sendte til Girona at sælges der til Fordeel for Armeen, China, Mantua, Gummi og Vox er blevet forbeholdt Hospitalernes Brug. - Lamarqve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Berlin den 1ste December. De seneste Efterretninger fra det preussiske Armeecorps i Curland indeholder følgende: Da Garnisonen i Riga adskillige Gange havde foruroliget vore Forposter, og idelig gjorde truende Bevægelser mod vor høire Fløi, besluttede Marschal Hertugen af Tarent - Mardonald – at benytte sig af de Fordeele, Fienden gav over sig, for at skaffe bemeldte Forposter Roe, og drive Fienden tilbage i sin Stilling for Riga. J Følge heraf blev den franske Brigadegeneral Bacheln, der fra 12te November commanderer Oberst Horis Brigade ved Eckau, beordret at gjøre en Expedition mod de fiendtlige Poster ved Dohlenkirchen og Comozna; Generallieutenant Mossenbach fik befaling at rykke frem overEckau med en Deel af Reservearmeen, og GeneralYarket at gjøre et forstilt Angreb ad Rigaveien indtil Sanct Olai. Angrebet over Tomozna og Dohtenkirchen lykkedes fuldkommen; Fienden tabte der 200 Fanger. Capitain Mirbach af andet Regiment indbragte fra sit Angreb paa Plakahn 35 Fanger; og Oberst Hünerbein har mellem Thiensdorf og Lin dan gjort de fiendtlige Reservebatailloner af Regimenterne Kaluga og Reval, et Jægercompagnie og nogle Husarer til Fanger. Generallieutenant Mossenbach har med sit Detaschement og en Bataillon af første vestphalske Regiment i Fredrichstadt overrumplet en Bataillon og 100 Heste, hvoraf imidlertid Halvdelen undrømte. J det falske Angreb paa St. Olai blev kun nogle Flinteskud løsnede af Blinkerne, da Fienden strax drog sig ind i Skovene. Efter et provisorisk Opgivende fra Marschallen har Fienden tabt 12 til 1500 Fanger, i denne Expedition, der kun har kostet os halvhundrede Dræbte og Saarede. Det preussiske Corps venter talrige Forstærkninger, som tildeels alt ere paa Marschen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Washington d. 4 Nov. Det Kongressen tilsendte Budskab fra Præsidenten har endnu ingen Tegn paa fredeligt Forhold med Storbrittannien. Præsidenten klager bittert over denne Politik med Anvendelse af de grusomme Vilde mod de forenede Staters Tropper Den offentlige Skats Jndtægt var d. 30 Sept. for et Aar 16 1/2 Million Dollarer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Baltimore d. 5 Nov. Fra Albany er indløben den Efterretning, at Generalgouverneuren i Canada har foreslaaet Gen. Deaborn, at han vil tilbagegive alle de americanske Fanger som ere i hans Magt, hvis vor Regiering vil love, ikke at bruge dem i nærværende Krig med mindre de blive udvexlede. Gen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Maj. van Renselger har faaet sin Afsked fra Commanden over Tropperne paa de vestlige Grændser. General Smith, Armeens Generalinspecteur, er bleven hans Eftermand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Bourdeaux den 7de December. Natten fra 4de til 5te dennes udbrød en voldsom Jldsvaade i et Huus i Mercygaden, nær ved den der senest blev Luernes Bytte. Dette Huus beboedes af DH. Moulinier og Poumaroux, som havde en Hattefabrik der. Jlden kom fra et Skorsteensrør, der sprang. Huset blev lagt aldeles i Aske, men det var ikke den storste Ulykke. Mad. Moulinier, som var højt frugtsommelig, indebrændte; et Barn paa 5 til 6 Aar ligesaa; et ældre blev ilde forbrændt, og man veed endnu ikke om det staaer til at redde, og et aldrende Fruentimmer, som boede i et Naboehuus blev saa forskrækket, at hun døde nogle Timer efter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Sydamerica. Efter den østerrigske Jagttager mældes fra Trinidad under 10 Sept. følgende i engelske Blade, Opstanden og den deraf opkomne Borgerkrig i Kongeriget Venezuela have aldeles ophørt. Hele Landet, undtagen den liden Bondebye Guirie paa den vestlige Kyst af Golfo deel Paria har uden nogen fremmed Tilskyndelse underkastet sig eendrægtig. Den Diego Monteverde, Søecapitain, som mod Midten af Marts Maaned paa de undertrykte Jndbyggeres Begjæring var brudt op fra Coro med et Corps. der fra først af kun bestod af 250 Mand regulaire Tropper, besatte efterat have slaaet Miranda og hans Tilhængere i adskillige Fægtninger d. 6 Julii Puerto Cabello, og alle Districter inde i Landet, hvis Jndbyggere begjærligen havde grebet Leiligheden at afkaste Mirandas Aag og vende tilbage til deres Pligt. D. 21 Julii rykkede han under Jndbyggernes lydeligste Jubel ind i Caraccas. Miranda og flere af de fornemste Jnsurgenthøvdinger, der vilde undflye, bleve fangne. Provindserne Paragnan, og Barcellona vendte tilligemed deres Hovedstæder, efterat have erfaret Monteverdes Seire, og Mirandas Nederlag, ligeledes tilbage til Lydighed, og hæftede deres revolutionaire Anførere. Barcellona underkastede sig den 16de Julii, Carurana og Ries Barbos den 18de August, Cumana og Marquerita d. 26de August; hele Kysten langs Bugten og Paria indtil Pridopynten den 30te August. – D. 11 Sept. Just nu indløber den Efterretning at Guiria har underkastet sig. Den 12te Sept. Gayneros en af Mirandas Adjutanter, der var undkommet fra Cumana, er kommet her paa et fladt Fartøi. Han bekræftet alle foregaaende Efterretninger, og tilføier, Miranda var med 40 andre revolutionaire Chefer dømt fra Livet. Marquis deel Toro, en af Hovedrebellerne, er paa en Goelette fra Lagnayra flygtet til de forenede Stater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Frankrig. J den for kort siden i Paris udkomne Aarbog fra Længdebureauet for 1813 angives Folketallet i det franske Riges 31 Departementer, med Undtagelse af det under Faner staaende Militair, efter de nyeste Optællinger, angivet til 42,365,434 Personer. De illyriske Provindsers Befolkning anslaaes til 1,531,000. Altsaa vilde det franske Riges hele Befolkning beløbe sig til 43,896,434 Jndbyggere, hvoraf omtrent 23,042,000 tale fransk, 6,453,000 italiensk, 4, 311,000 flamsk eller hollandsk, 4063,000 tydske, 967,000 bretagnisk, og 108,000 baskisk. Efter samme Aarbog indeholder Kongeriget Neapel 4,500,000 Jndbyggere, i 1801 havde Spanien 10,541,621, Schweitz omtrent 1,434,094. Kongeriget Bayerns Befolkning beløber sig til 3,330,824. Westphalens 2,065,973, Sachsens 1,968,588, Würtembergs 301,959. Storhertugdømmet Badens 949639, Hessens 565,922, Frankfurts 290,445, Bergs 743,740, Erfurts og Kazenellenbogens 69,000 Staterne i Rhinforbundets andet Collegium 1,632,297, Hertugdømmet Warschau 3,800,262. Disse Fæderativstaters Befolkning beløber sig altsaa til 39,031,061, men Frankrig med alle dens Fæderativstaters til 82,927,495 Mennesker, Militair uberegnet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Mariboe den 4de Januarii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
(Af Udgiveren.)¬ J Saxkjøbings Sogn ere fra den 1ste Januar 1812 til 1ste Januar 1813 ægteviede 9 Par. Fødte af Mandkjøn 18 af Qvindekjøn 16 – 34. Uden for Ægteskab 3. Døde af begge Kjøn 64, af Mandkjøn 42 af Qvindekjøn 22. Fra 2 til 10 Aar ere døde 18, fra 10 til 20 Aar 1, fra 20 til 30 Aar 30, fra 30 til 40 Aar 4, fra 40 til 50 Aar 1, fra 50 til 60 Aar 2, fra 60 til 70 Aar 4, fra 70 til 80 Aar 3, fra 80 til 90 Aar 1, fra 90 til 100 Aar 1, altsaa 30 flere Døde end Fødie. Jblandt de Døde ere 2 omkomne ved ulykkelig Hændelse og i aflivet sig selv. 25 ere døde paa den militaire Sygestue. -(Saxkjøbings Kirkebog.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Efter Jndberetning til Stedets Øvrighed vare i afvigte December Maaned Priserne paa Korn- og Fedevarer her i Mariboe følgende: 1 Tde. Hvede 68 Rd. 1 Tde. Rug 60 Rd. 1 Tde Byg 32 Rd. 1 Tde. Havre 24 Rd. 1, 2de graae Ærter 500 Rd. 1 Tde hvide dito 50 Rd. 1 Tde. Kartofler 8 Rd. 1 Pd. røget Flesk 8 Mk. 1 Pd. frisk 6 Mk. 1 Pd. fersk Kjød 3 Mk. 1 Pd. Stør 8 Mk. 1 Pd. Talg 10 Mk. 1 Sviin 100 til 150 Rd. 1 Faar 16 Rd. 1 Slagtenød 100 til 150 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Natten imellem den 3die og 4de Januar begyndte det atter at fryse lidet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Efter Skrivelse fra Fyen begynde Priserne paa Heste allerede at stige betydelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Anecdote. Der var engang en Borger fra S., en som blev sendt til sin Landsfyrste, for at bede om Lindring i sine Skatter. Han var saa heldig, at faae Fyrsten selv i Tale, men uagtet han ei opnaaede sin Reises Øjemed, kunde han dog ikke undlade at digte for sine Medborgere følgende Samtale imellem sig og Fyrsten. F. Vær saa god og sædt sig ned Mester! B. Jeg siger Tak deres Excellence! (Kronprindsen kommer ind og siger til Fyrsten: jeg er sulten Faer!)F. Gaae da ned til din Moder og lad dig give et Stykke Fittebrød. B. Nei - det er Sku Synd deres Excellence, Herer 2 Skilling til en Kommens Kringle. Overtroens Magt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Den franske Missionair le Comte fortæller i sin Beskrivelse over China følgende: Da han var i Provindsen Schenst, blev han en Dag kaldet til en syg Chineser, som var halvfierdsindstyve Aar, hvilken han skulde døbe. Keiseren gav ham aarlig en liden Pension. Bonzerne (et Slags chinesiske Munke) havde forsikkret ham, at dersom han til Taknemmelig hed skulde være nødt til at tjene Keiseren i den anden Verden, saa skulde han ufeilbarlig fare ind i en af de Postheste, som bare Breve fra Hoffet til de andre Provindser. Derudover formanede de ham alvorligen, at han maatte ikke snuble, slaae bag op, bide, eller gjøre nogen nogen Skade. De bade ham ogsaa, at han skulde løbe hastig, æde lidet og være taalmodig Ved dette Middel skulde han, som de sagde, opvække Guderne til Medlidenhed; thi disse forvandlede ofte et godt Dyr til et Menneske af Condition, og kunde derfor ogsaa sin Tid giøre ham til en anseelig Mandarin. Tanken om disse Ting foraarsagede, at han skjælvede og bævede, og blev hver Nat foruroliget af Drømme og Phantasier. Ofte kom det ham for i Søvne, at han var sadled og bidsled, og stod færdig ved det første Smæk af Rytterens Pidsk at springe fort. Dette foraarsagede, at han opvaagnede fuld af Sveed, og var plaget af urolige Tanker, saasom han ikke vidste, om han endnu var et Menneske eller en Hest. Men da han nu havde hørt, at Folk af Missionairernes Religion vare ikke underkastede saadan Elendighed, men at Menneskerne bleve bestandigen Mennesker, og skulde i den tilkommende Verden være de samme, som i denne nærværende: saa forlangde han at staae i Samfund med disse Mennesker, og døde, dersom man kan troe Jesuiten, som en god Romerskkatholsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Ved Avisens Slutning Kl. 11 Formiddag, var Posten endnu ikke ankommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
(Af Dagen.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
J den sydlige Hemispbære er nylig en De opdaget omtrent ved den 54de Grad lydlige Brede: den er kaldet Masquarrin Øe (Masquarri Island) efter en engelsk Gouverneur i det sydlige Asien. Denne Opdagelse har været meget heldig for Sælhunds fangerne i de sydlige Polarlande. De have fanget ved denne De over 80,000 Sælhunde i et Par Maaneders Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Bekjendtgjørelser. Da Tidsomstændighederne har foraarsaget, at vi i de senere Aar har havt betydelige Tab ved vores Credit-Handel, saa nødes vi til at forandre samme saaledes: at vi herefter ikke udcreditere Varer paa anden Maade, end at de betales efter 3 Maaneders Forløb, og til den Priis samme da koster ved Betalingens Erlæggelse; hvilket vi ikke ville undlade at bekjendtgjøre vores ærede Handels Venner. E. Sidenius. C. Krøyer. Engberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Alle Sorter Uld og Hareskind, i store og smaae Partier, kjøbes af J. J. Møller, Hattemagermester. Nakskov den 28de December 1812.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Da forhenværende Bedemand Marcus Clausens Enke Maren Magrethe her i Byen er død, er hendes ringe Efterladenskaber tagen under Skifterettens Behandling til Deeling imellem Boets Creditorer og Arvinger, hvilke sidste ere anmeldte at være, i Søn Claus Marcussen skal have opholdt sig i Kjøbenhavn som Haarskjærer, men formenes at være død og efterladt sig Arvinger. 1 dito Søn Thønnes Just Væver skal opholde sig i Sjælland. 1 Datter Maria Magrethe har været i Ægteskab med Skoemagermester Storm her i Byen, men er død og efterladt sig 2de umyndige Børn, og 1 dito Datter Katrine Sophia som skal være i Ægteskab med en Mand navnlig Aagaard i Kjøbenhavn. Samtlige disse Arvinger og om flere ere til, indkaldes med 6 og 12 Ugers Varsel at møde eller møde lade under Skiftet, som foretages paa Byens Raadstue den 17de Februari og 31te Martii om Formiddagen Kl. 10 for at bevise deres Arveret, ligesom samtlige Boets Credi- og Debitorer til samme Tid og Sted indkaldes, de første for at anmelde deres lovlige Krav og de sidste for at betale deres Skyld. Nakskov den 28de December 1812. Pontoppidan. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Tjeneste ledig. For et par arbeidsføre Karle anvises en 8te Ugers Tærskearbeide paa Addresse=Contoiret i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Dersom en Dreng, der er confirmeret og temmelig voxen, af god Opdragelse, ønsker at lære Hattemager=Professionen, da kan samme strax paa gode Vilkaar blive antaget af mig. Nakskov den 28de December 1812. J. J. Møller, Hattemagermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
En Baad i god seilbar Stand, 3 Læster drægtig og 5 Aar gammel, der især er brugelig for en Færgemand, kan med alle fornødne Redskaber bekommes tilkjøbs i Saxkjøbing hos Skipper J. M. Nissen. Bortstiaalen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Natten imellem den 21de og 22de dennes er fra Gaarden Jdalund bortstiaalen en Arbeids-Vogn, af det Slags som bekjendt bruges paa disse Gaarde, større end almindelige Bøndervogne. Alle Hjulene vare nye opringet med de gamle Skinner og nye Søm, nye Vogn=Axler med Jern heelt igjennem under samme. Den forteste Kjepstok, nye, nye Elle Vognstang, en nye kort Langveil af Bøg, og fire lange Høst-Vognkjeppe med 4 lange Lundstikker, hvoraf de 2de forreste vare til at gaae over Navet; en Hammel, jernbeslagen. Paa Baqveiren var hugget 11111. Hvoe som herom kan give den fornødne Oplysning, saa at Gierningsmanden kan opdages, erholder af mig en Douceur af 500 Rd. D. C. og om muelig Forkielse af Navnet. Krænkerup den 22de Decbr. 1812. Ehrenreich. Jnspecteur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Bortkommen. Fra Mariboe Ladegaard er bortgaaet en rød lav benet engelsk Han=Støver, med en hvid Plet i Panden, for dennes Gienbringelse loves en raisonable Douceur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Tirsdagen den 29de December 1812 er tabt imellem Sædingegaard og Bremmersvold en Sæk, hvorudi var tvende Jernvækker og en Træenøde. Hvo som har funden samme, bedes at melde det til Møller paa Sædingegaard, som derfor betaler en passende Douceur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-05
Rettelser i mit i No. 1 af Stiftsqvisen indrykkede Avertissement. Begyndelsen læses saaledes: Jeg Undertegnede, der efter Apotheker Egeroeds Død har paataget mig Overbestyrelsen over Apotheket, tør med fuldkommen Tillid anbefale o s. v. Mariboe den 4de Januarii 1813. Bræstrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
7de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 3. Kongelig privilegerede. Jan. Efterretninger, Adresse-Contoirs som forsendes. med Ride-Posten, Fredagen. den 8de Januarii 1813. Redigeret, trykt og forlagt af C. F. Schultz, resid, Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Paris den 18de December. Den 5te December lod Keiseren i Hovedqvarteret Smorgony sammenkalde Kongen af Neapel, Vicekongen, Fyrsten af Neusschatel, Marschallerne Hertugerne af Elchingen, Danzig. Treviso, Prindsen af Eckmühl og Hertugen af Jstrien, og tilkjendegav dem, at Allerhøistsamme havde udnævnt Kongen af Neapel til sin Lieutenant General, for at commandere Armeen under den strænge Aarstid. – Da H. M. passerede Willng bevilget de han Hertugen af Bassano et Foredrag af adskillige Timer. H. M. reiste incognito i en eneste Slæde med og under Navn af Hert, af Vicenza. Allerhøistsamme besøgte Pragas Fæstningsværker og tilbragte der ukjendt adskillige Timer. To Timer for sin Afreise lod han Grev Potock og Storhertugdømmets Financeminister komme til sig og underholdt sig med dem længe. – D. 14de efter Midnat indtraf H. M.i Dresden, tog ind hos sin Gesandt Sr. Serra, underholdt sig længe med Kongen af Sachsen, og fortsatte derpaa Reisen over Leipzig og Maynz, Paris den 19de December. Hs. Majestæt Keiseren, er i Gaar Kl. 11 1/2 om Aftenen ankommen til Paris. Allerhøistsamme modtog Prindserne Stor Dignitarierne, Ministrene og de øvre Statsbetiente. - Hertugen af Cadore har i Hs. Majestæts Hænder par interim aflagt Eed som Minister=Statssecretair, nemlig i Grev Darus Sted, der indtil videre bliver ved Armeen og beklæd. General Jntendants=Posten. - Hs. Majestæt har overdraget biskoppen af Nantes, en af sine Almosenierer, Bestyrelsen over sit Capel. Strax efter sin Ankomst lod Hs. Majestæt kalde Hans Durchlautighed Prinds Erkekantsleren til sig. J Morges Kl. 9 havde Ministrene Audience hos Souverainen. Om Middagen forkyndte Canonernes Torden Hs. Majestæts Ankomst i sin gode Stad Paris. Da Hs. Majestæt imellem 2 og 3 lod sig see et Øjeblik i et af Vinduerne paa Slottet, lod Publicum, der opfyldte Chuilleriernes Terasse, Luften gjenlyde af det gjentagne Udraab: Keiseren leve! – Jgaar gik Seinen op igien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Willna den 5te December. Cavalleriet af Marschallerne bert, af Reggis og af Bellunos Corps har ikke lidt saaledes som det Cavallerie, der kom fra Mascou Dette Cavallerie var det, der gjorde saa glimrende Angreb mod Eschilichagoffs Armee. Fyrsten af Schwarzenbergs og Marschal Hertugen af Tarent have ligeledes endnu et skjønt Cavallerie, og disse forenede forskjellige Tropper yde endnu et imposant Syn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
- Dagligen see vi ankomme Forstærkninger af Mandskab saavel som Fransporter af Munition og af Remontheste, der ere bestemte for den store Armee, som ved denne Understøttelse i Slutningen af Vinteren vil være i fuldkommen Stand igien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-01-08
Preussen, Sachsen, Mycklenburg, Frankrige. Jtalien, Polen, Bayern og hele Rhinforbundet, der ere forenede i eet og samme politiske System, yde en saadan Masse af Hielpemidler at hver Slags, at derkun behøves en let Anstrængelse, for at forene alle fornødne Midler til afgiørende Operationer mod Fienden Jøvrigt have vi hos os selv Midlerne til at bestride de nødvendige Fornødenheder. Magazinerne og Arsenalerne ved Niemen ere fyldte. Polen vil gjøre alle de Anstrængelser, som dets Ære og Velfærd kræver. En Contoderation af 80 Millioner Europæer har sendt og sine Legioner. Vi selv udgjøre 15 Mill. Polakker.