JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Cadix den 8 Februar. Alle Skibe af den hertil ankomne Fløde under Don Gaston ere meget blevne beskadigede af Storm. San Michel har mistet alle sine Seilstænger og en Mast; de 2 Franske Skibe allene, le Glorieux, le Zodiaque og la Bourgogne, paa 74 Kanoner, ere blevne ubeskadigede. Her i Bayen selv har Stormen den 3, sidst gjort stor Skade. To Linieskibe ere strandede, det ene er aldeles forgaaet, og maaskee det andet med. Dette er altsaa atter en nye Ulykke, der har berøvet os 2 Skibe. Om de 4 Linieskibe, som hørte til Don Gastons Flode, have vi endnu ingen Efterretning. Jmidlertid kan dog Don Cordova udløbe med nogle og 20 Skibe, som ligge fuldkommen seilfærdige, for at opsøge Engelænderne. De Engelske Skibe have ligget saa sikkre i Havnen ved Gibraltar, at de ikke have lidt noget af Stormen. De paa deres ærlige Ord løsladte fangne Spanske Søe=Officerer rose meget den Omhyggelighed, som Engelænderne have baaret for de Spanske Fanger. Admiral Rodney har forsynet dem med alt, hvad de havde nødig, endog med Penge, ja ogsaa med Lintøi. Førend de løsladte Fanger gik fra Gibraltar, loed Admiralen dem give et prægtigt Middagsmaaltid. Strax ved deres Ankomst til Gibraltar havde de Tilladelse at gaae i Staden, og at besøge den brave Don Langara. Denne sidste er meget beqvem logerende, han bliver betient af en Domestik, og bevises saadanne Høiagtelses Tegn, som Engelænderne stedse pleie at vise endog deres Fiender, naar de ere brave.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Madrid den 11. Februar. Efterretninger fra Cadix og Øen Leon mælde, at Generallieutenant Don Juan de Langara har ladet oversende til General-Directeuren over Armeen Fangernes Udvexlingsplan, som ham er bleven foreslaget af den Engelske Admiral Digby. J Følge selvsamme Efterretninger er Eskadren under Don Gastons befaling den 31.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Januar. og 3 Februar, indløben til Cadix. Den har havt megen Modvind, og endnu den 3 har en Storm i Havnen selv foraarsaget stor Uorden iblandt Skibene. Af nogle Skibe, som underveis vare blevne skilte fra Floden, ere nogle indløbne til Ferrol, og et har vendt tilbage igien til Brest. Det Spanske Skib, Ange Gardien, og det Franskele Scipion, fattes endnu.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Fra Kirkestaten den 17 Februar. Det Romerske Hof skal være sat i stor Forlegenhed over, hvad Beslutning det skal tage med Jesuiterne i Lithauen, hvilke under Biskoppens af Weistreussen Beskyttelse, saasom han er indtagen af dem, offentlig med Ulydighed sætte sig imod de pavelige Forordninger. Dette Selskabs Fædre ere i hine Egne endnu meget mægtige, der var ogsaa efter den 1750 udkomne Liste paa den heele Orden iblandt de 39 Provincer, af hvilke det heele i Assistenter fordeelte Jnstitut bestaaer, den Lithauiske Provints, efter Størrelsen, den femte, og indeholdt 2 Profeshuuse, 20 Collegier, 3 Noviciehuuse, 4 Seminarier, 7 Residentser, 53 Missioner og 1047 Medlemmer, af hvilke 475 vare Præster.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Stuttgard den 23 Februar. Hr. Koch, en Lovkyndig her, loed i Aaret 1778 paa Tydsk trykke et Compendium af den Europæiske Land og Søe=Krigsret, tilegnede samme den Amerikanske General Washington, og tilsendte ham dette Skrift. For faa Dage siden fik Hr. Koch et meget hefligt Svar fra Generalen med det Tilbud, at, dersom han vilde komme overtil ham i Amerika, han vilde give ham en Capitains Plads. Der fulgte tilligemed en emailleret guld Orden, som hæng, te i et rødt og hvidt stribet silke Baand; Ordenen er en Qval, og af Størrelse som en Conventionsgylden. Denne Oval forestiller en Fierdepart af den tiltagende Maane over Maanen staaer: Senatus populusqve Americanus, og under samme: Crescam ut prosim.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Af den Londonske overordentlige Hoftidende den 28. Febr. (Ankommen til Holland.)
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Gibraltar den 27. Januar. Den 16 hujus har jeg havt en Fegtning med en Spansk Eskadre under Don Langara, jeg har taget 4 fiendtlige Krigskibe, og sprængt 1 i Luften, 1 er strandet, og 2 andre, som ogsaa vare tagne, ere ved et Tilfælde blevne bragte til Cadix. Engelænderne have i Fegtningen havt 32 Døde og 102 Saarede. Convoyen er ankommen til Gibraltar, og alting er blevet udlosset. Pladsen er bleven forsynet, ligesaa og Port Mahon. De tagne Spanske Skibe ere meget smukke, og have faaet liden Skade, de Engelske Skibe have ogsaa i Almindelighed ikke faaet megen Skade. &c. Rodney.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Gibraltar den 7 Februar. Alting er i god Stand, og jeg har draget al muelig Omsorg for de fangne Spanier.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Paris den 29 Februar. J Forgaars kom en Coureer hertil fra Madrid med den Efterretning, at den Engelske Flode var den 13 Februar. gaaen til Seils fra Gibraltar, at der strax derpaa var blevet givet Signal i Algesiras, hvorom man i en Tid af 2 Timer allerede havde Efterretning i Cadix og at derpaa Admiral Cordova var gaaen under Seil med 24 Krigskibe, for at opsøge den Engelske Flode, og at levere den et Slag; men at de Engelske Skibe seilede langt bedre, end de Spanske, og altsaa var det ikke at tænke paa, at Don Cordova kunde indhente den.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Fra Franken den 3 Mart. Over Hr. Professor Riedeels Kritik i Wien, angaaende den af Hr. v. Rautenstrauch udgivne Theressens Bi- ographie, læser man i de offentlige Blade følgende: Hr. Professor Riedel i Wien har udgivet et Tillæg til Hr. v. Kautenstrauchs Verk, Marie Theressens Biographie kaldet. Denne sidste fandt dette Skrift saa vigtigt, at han endog vovede at bringe Sagen for Thronen, og tillitrykte fortrædelige Tillæg. Fra Thronen faldt den Be ge bad om befaling til at udslette det den Gang allerede slutning, som man med gyldene Bogstaver burde gjemme, for Efterverden. Denne Beslutning lyder saaledes: Copie af den allerhøieste Hof=Resolution over den indleverede Note, angaaende den af Friedr. Just. Riedel, ikke blande sine Privatstridigheder med hine Statens forfattede Kritik, hvor det hedder: Rautenstrauch skal Ere de ham af Riedel gjorte Bebreidelser grundede, saa har han fortient dem, og endnu meere til; ere de ikke grundede, saa kan han offentlig vise dem for Publico, og derne min Resolution skal tilkiendegives begge Parter, og ved beskæmme sin Modstander som en Bagtaler. Den uden al Betænkning at tillade, at Riedels trykte Skrift, maae sælges. Maria Theresia.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Haag den 4 Mart. Man seer nu en Liste paa 52 Krigskibe og Fregatter, som i Aar til vor Handels Beskyttelse skal udrustes: 2 450 Mand; 12 paa 50 Kanoner og 300 Mand; 1 paa paa 70 Kanoner og 550 Mand; 6 paa 60 Kanoner og 40 Kanoner og 270 Mand; 1 paa 40 Kanoner og 2500 Mand; 13 paa 36 Kanoner og 220 Mand; 12 paa 20 Kanoner og 120 Mand, og 5 Vagtskibe, hvert med 250 Mand.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Kiøbenhavn den 17 Februar. Hans Kongelige Majestæts Deputerede udi Admiralitets- og Commissariats=Collegio, gjøre vitterligt: AtHans Kongelige Majestæt har under 31. Januar. dette Aar, allernaadigst behaget at resolvere, hvorledes det efterdags skal forholdes med Lots=Penge af de Skibe, som lotses fra Helsingøer til Kullen, naar det maatte tildrage sig, at de enten formedelst Storm eller Stilte med contraire Vind, seer sig nødsaget at duve op for Helsingøer, igien, og i saa Fald begiærer af Lotsen at lotse Skibet tilbage, nemlig: 1) Dersom Lotsen endda er om Bord, og den Commanderende forlanger ved sin Opduvning, at han skal lotse Skibet tilbage igien, da betales, foruden den fulde Lots Hyre for Udlotsningen, for saadan Tilbagelotsning, de halve Lots=Penge. 2) Men skulde Lotsen med den Commanderendes Samtykke allerede have forladt Skibet, og den Commanderende seer sig nødsaget igien at duve op for Helsingøer, og fra Skibet giøres Signal for Lotsen at komme tilbage, naar Lotsen da gaaer omBord igien, og lotser Skibet paa nye, betales derfor de fulde Lots=Penge. Hvilken Hans Majestæts allernaadigste Villie og befaling herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
J den Hamborgske Correspondent læser man Følgende: Kiøbenhavn den 29. Febr.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
J Junii Maaned skal et Campement komme til at staae ved Rendsborg, hvilket skal bestaae af 2 Rytter=Regimenter, 4 Infanterie-Regimenter, 3 Eskadroner Husarer, og en Deel af det Holsteenske Artillerie, og skal bemældte Campement vare fra den 1. til 21. Junii.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Aalborg den 16. Mart. Under 29 Febr. sidstafvigte har Hans Majestæt allernaadigst befalet: at de, saavel hidindtil, som herefter, fraværende Arvinger tilfaldne Arvelodder, som, naar disse ikke 15 Aar mælde sig, i Følge Loven ere den Kongelige Kasse hiemfaldne, skal medens de 15 Aar endnu løbe, være deponerede i den Kongelige Kasse for det ad usus publicos stiftede Fonds Regning, til hvilket de ved hvert halve Aars Udgang fra samtlige Oppebørsels Betiente blive at indsende.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Hans Majestæt har ved allernaadigst Rescript under 3. Mart. anordnet hvorledes der skal forholdes i Aalborg, Stift med den Præsterne i Følge Lovens 2. Bogs 12. Cap. 15. Art. tilkommende Høstdag af Huusmænd og Huusqvinder, samt andre, som beboe Jordløse Huuse paa Landet, med videre. (Samme Rescript skal vorde indført i næste Maanedlige Tillæg.)¬
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
J Fredags udkom de Aalborgske Maanedlige Tillæg Nr. 2. for Februar. Maaned halvandet Ark. Jndholden er: 1) Udtog af Præstevielses Tale i Wiborg. 2) Vigtige politiske Anmærkninger over Frankerige. 3) Gravskrift. 4) Beskrivelse over det Vestindiske Sukkerrør. 5) Orden hvorefter de til høieste Ret indstævnte Jydske Sager i indeværende Aar skal foretages. 6) Placat om Qvægsygen. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Den 15 Martii blev Hr. Wandall under Forsegling tilsendt i Banco=Sedler med Hosskrift: Til 15 meest nødlidende HuusArme i vor Frue Sogn .
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Den 16. ved Cassens Aabning befandtes i Papiir Nok i løse Penge =Er 10 2 4 For hvilke paa de Fattiges Vegne takkes allerskyldigst.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Døde. thelsen, i sit 69 Aar. Den 9 i Fattighuus her i Byen afg. Den 7, hujus paa Bratschou Forpagter=Enken, Mad. BerBælgestræder Anders Andersens Enke, 80 Aar. Den 13. Jens Andersens Hustrue, Maren Olufsdotter, 60 Aar.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
P.M. i ved Boeden værende Pakkammer, i den Gaard, Dramboeden med Disk, Skuffer og Reoler, samt et som ligger imellem de Hr. Thygesens og Sommerfeldts Gaarder ved Østeraae, kan faaes til Leie og strax tiltrædes. Samme i Særdeleshed til Handling, og ellers til Brygning og Brænd ning vel indrettede Gaard tilligemed et til denne Gaard indbygte og i Bispegaden beliggende Huus med Gaardsrum, der nu beboes af sal. Controlleur Lassen Bruuns Enke, er at faae til Kiøbs paa fordeelagtige Conditioner. De dertil Lysthavende behage at adressere sig til Land=Jnspecteur Seip, som boer ved Østeraae.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
En moderne Guld Daase, vog halvfortende Lod bliver tilligemed andet Guld ved Auctionen bortsolgt udi afgangne (S. T.) Hr. Justitsraad Christensens Stervboe. frisk og got Kløverfrøe, saavel rødt som hvidt, forskaffer Knud c) Bruun i Colding, a Pundet 14 Skilling.
Jyske Efterretninger, 1780-03-17
Paa Baggesvogn kan faaes et prægtigt Huusqvæg af Skabning, Størrelse og i god Stand, hvilket af fornuftige og paaskiønnende Liebhavere vil tilstaaes, naar de selv ville behage at tage dem i Øiesyn, og ikke lade det ankomme paa Ringe tænkendes Gemytters uefterrettelige Sigende. di Aalborghuus Amt i Hinsted Herred i Wive Sogn og Bye er Kroekonen, som var Enke, Talke Jørgensdatter, ved Døden afgaaen den 8 Januar. 1780 og det ringe Boe er strax taget under Forsegling, og videre registeret og vurderet, altsaa bliver det i de Aalborgske Jydske Efterretninger 3de Gange efter hinanden bekiendtgjort for Credi= og Debitorer, at de ville behage at tage Møde i Wive Kroe førstkommende 20 Mart. Klokken 11, da paa den Tid, vil Gud, bliver Skiftesamling, og saasnart som mueligt er, tilendebragt. Wivebroegaard den 24. Februar. 1780.--- Niels Møller. P.M. L. Underskrevne Jde Christence Obel, Enke af sal. Herredsfoged Hans Jørgen Hetlef, som her i Wiborg, den 14. Jun, sidstafvigte ved Døden afgik, bekiendtgjør herved, at, da det ved et imellem bemældte min sal. Mand og mig den 27. Maji 1766. oprettede, og den 25. Jun. 1779. allernaadigst confirmerede, Testamente er sastsat, at den Længstlevende har at betale til den Afdødes Arvinger en Kiendelse af 30 Rdlr.; saa indkaldes trende Gange i de Aalborgske Jydske Efterretninger meerbemældte min gode sal. Mands, afgangne Herredsfoged Hetlefs, Arvinger, nemlig : 1) en Heelbroder Sr. Christen Hetlef, boende i Hals Bye udi Wensyssel; 2) en Halvsøster, Marie Sophie Høier, som var i Ægteskab med Sr. Jver Milling, som boede i Kallundborg, og har efterladt sig Børn : en Søn og ti Døttre; 3) en Halvsøster, som endnu er i Live, gift med Velædle Hr. Billeschov til Linderumsgaard i Wensyssel, at de til næstkommende Wiborg Snapsting indeværende Aar behagelig ville anmælde sig hos mig selv eller ved Commissionairs, for at annamme hver sin Andeel af forbemældte liden Capital, og derfor at meddeele Affald efter Loven. Wiborg den 27 Februar. 1780. Som Laugværge. I. C. Obel F. Astrup. sal. Hellere.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
Constantinopel den 3 Febr. Da vi her have havt lidt Snee og Kuld, saa har Pesten igien begyndt at yttre sig her i Staden.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
Madrid den 22. Februar. Da Engelænderne den 13 hujus uventet har forladt Gibraltar, saa have vore i Cadix forsamlede Generaler ikke været i Stand til fuldkommen at udføre deres fattede Beslutninger; men de have nu aftalt andre Messurer, og gjort saadanne Dispositioner, som kunne indbringe varigere og anseeligere Fordeele, end en ufrugtbar Berømmelse af et Slag, naar det ikke fuldkommen kunde afgiøre Sagen.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
Wien den 1. Mart. Siden for faa Dage befinder sig her en Engelænder, navnlig Hakman, der til Foeds er ankommen hertil fra Petersborg, og paa samme Maade vil han reise derhen igien. Han bær en rød Uniform med blaae Opslage, uden nogen Tid at have været Officeer; men det skal være alle reisende Engelændere tilladt at bære saadan Dragt, for at svare Transport paa flere Klæder. Denne besynderlige Mand, der ikke allene vil igiennemreise det øvrige Europa, men endog Asien, forstaaer alligevel intet andet Sprog, end det Engelske. Hans Maade at reise paa og hans Opførsel har forledt mange til at ansee ham for en stor Philosoph, og andre at holde ham for en riig Mand, der, for bedre at lære at kiende de adskillige Stater og Mennesker fra den inderste Side, saaledes vandrer Verden igiennem; men han er vist ingen af Deelene. Han reiser, efterdi han har ellers intet at bestille, og hans Formue slaaer net op til hans Underholding, uden at den skulde tillade ham at gjøre Posthestene trætte. J. Martii.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
London den 3 Mart. Man læser i vore offentlige Blade følgende artige Stykke om Admiral Rodney. Just da han var udnævnt til at føre den Commando, som han nu har, truede hans Creditorer, at de vilde lade ham arrestere. Da dette kom Admiralen for Øren, sagde han: De skal holde mig fast, naar de komme om Borde paa mit Skib, thi jeg forsikkrer dem helligen, at jeg vil undflye, og jeg troer, sagde han videre at mine Creditorer skal være tilstrækkelige noktil at bemande det største Skib af første Rang i den Brittiske Søemagt. Aviserne lægge endnu dette til: Havde Admiralens Creditorer paa denne Maade opfyldt deres Truseler, saa havde dette vist været den første Gang, at Aagrer havde gjort deres Fæderneland nogen Tieneste. Hver Mand glæder sig her over Admiral Rodneys Lykke; men Kapernes Redere ere herfra undtagne, saasom de ikke ere vel tilfreds dermed; thi de frygte for, at Spanierne maatte gjøre Fred, førend deres Kapere have noksom snakket med de Spanske Gallioner og Registerskibe.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
Prints Wilhelm har spiist med General Elliot og den fangne Spanske Admiral paa Spidsen af Høien ved Gibraltar. Af det Spanske Krigskib, St. Domingo, hvilket sprang i Luften, er alting, uden en eneste Mand, gaaet til Grunde. Denne blev af Søen optagen af Krigs skibet Pegasus, da han svømmede paa et Bræt, og han beretter, at han befandt sig imellem Dækkerne paa Skibet, da det sprang, og vidste ikke deraf, førend han pludselig følede, at han befandt sig i Vandet. Uagtet at anvendt Omhyggelighed og Pleie for ham, er denne Mand dog alligevel, førend Pegasus naaede Gibraltar, død.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
Frankfurt ved Mayn den 6. Mart. J Canton Uri i Schweiz er det under 25 Gyldens Straf blevet forbudet at dandse.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
Paris den 7. Mart. Det fortryder os meget her, at Engelænderne ere uslagne og uangrebne igien komne fra Gibraltar ud i Occanet. Fiendens heele Magt falder os nu igien til Byrde, med hvilken vi allene have at stride, saavel i Canalen, som i Vestindien. Man spørger ikke det ringeste enten fra Søe= eller Landmagten, som Spanierne have i Havana. Man har her stedse ventet, at de skulde vise sig virksomm i, enten at støde til os, eller allene at foretage sig noget.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
Frankfurt den 8 Mart. Hr. Bosler i Speyer har opfundet en nye Maskine for Musikstikning, hvilken i en Tid af 1 Time kan tilveiebringe meere, end ellers i en halv Dag var mueligt, og formedelst hvilken de stukne Musikalier ikke allene kan kjøbes for den halve Priis af det, som skrevne koste, men de blive ogsaa for 4 efter hinanden medspillende Personer, tydelige og læselige. Stade den 14. Mart.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
Fæstningsverkernes Demolering her gaaer nu for Alvor for sig. Begyndelsen er gjort ved Udenverkerne, og den yderste Port ved Fæstningsverkerne er allerede afbrudt. Der arbeide daglig 150 Mand derpaa.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
J Begyndelsen af Junii Maaned skal en Leier komme til at staae i Miil her fra i 10 Dage. Den skal formeres af 4 Batailloner Infanterie, nemlig 2 af Bok og 1 af Scharnhorst fra Stade, og 1 Bataillion af Scharn, borst fra Harborg, og 2 Regimente Cavallerie, nemlig 1 af Bremer fra Stade, og 1 af Velthem fra Verden, under Hr. Generallieutenant v. Veltheims Commando.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
Nederelv den 16. Mart. Offentlige Blade mælde i Efterretninger fra Berlin, At det var blevet Hr. Doct. Bardt tilladt, at befordre sin sidste Erklæring over hans Troes Bekiendelse for Publikum til Trykken, og at derefter vare adskillige Presser i Gang med at forfærdige saa mange Exemplarier, som Publikums overordentlige Begierlighed synes at kunne forlange.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
Aalborg den 23. Mart. Efter Forlydende er Birkedommer Brychman allernaadigst beskikket at være Byefoged i Hiørring; ligeledes er Raadmand egeberg i Fridericia confirmeret at være Hospitals Forstander sammesteds.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
Sidstafvigte 10. Mart. var i Egnen ved Fladstrand en meget sterk Storm fra Vesterkanten, blandet med sterk Snee og lonild, hvorpaa fulgte et hæftigt Tordenslag, hvoraf Vinduerne magel. Om Middagen Klokken noget over 12 kom en sterk gen Fierdingvei i Omkreds rystede. Tordenen slog ned i en 200 alen norden for Flade Degnebolig staaende Eeg, afrev Top gen af Træer, og splittede Stammen lige ned i Roden under Jorden, adspredte en ikke langt derfra liggende stor Steenhob kastede langt hen paa Marken. Omtrent en Ager lang norden for hvoriblandt vare en Deel meget store Kampesteene, som bleve Eegen bleve 8 Vindues Ruder i et der staaende Huus, lille Vangen kaldet, indslagne, uanseet Stormen vedholdte, og det blev ved at snee til henimod Aften, hørtes dog ikke meere til nogen Torden. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Den 17. Martii indsendt med Hosskrift: Hertel vend dit Ansigt til mig, og vær mig fremdeles naadig, saa vil jeg takke dig, og ære dito Navn evindeligen. For hvilke skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
Døde. Den 17, hujus her i Byen, afgangne Organist Wintzes Enke, Mad. Giertrud Andersdotter, i sit 80 Aar. Den 19. afg. Vertshuusmand, Anders Mortensens Enke, Dorthe Knudsdotter, i sit 56 Aar.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
Bekiendtgiørelse. Ja hertil fra Landet er indløbet Forespørsel, om enhver kan faae indført i Auctions Bladet hvad de af Gods og Løsøre med videre ville ved offentlig Auction forhandle og giøre udi Penge, samt hvad der da for samme skal betales. - saa har man den Ære herved at underrette Vedkommende, at Anmældelsen i Nr. 4 af 27. Januar. 1780. viser tydelig, at denne i Forslag, og allerede i Brug, bragte Indretning er saavel for Landet som for Kiøbstæderne, og at Prisen skal efter Accord blive paa det billigste, men ei kan forud bestemmes, før man seer hvor stor Fortegnelsen er og hvad Rum den kan medtage, da man derefter gjør Beregningen og hvorover ingen som vil benytte sig af denne Indretning skal faae Aarsag at klage. Aalborg Bogtrykkerie den 22. Mart. 1780. Tersom tvende skikkelige Personer, der vilde og kan paatage sig at være Consumptionsbetiente, og kan vel regne og skrive, kan de, imod at forevise gode Skudsmaale, mælde sig der i Bogtrykkeriet, da dem gives nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
Vandagen den 17. April førstkommende og følgende H. B. Dage lader sal. Hr. Consistorialraad Tegders Arvinger stille en Deel Løsøre til Auction, nemlig Sølv, Kobber, Messing, Tin, Porcelain, Sengesteder og Klæder, Linnet, Kakkelovne, Kiøkken=Bryggers= og Gaard Redskaber, en Deel Bøger, et Partie Gibs og Stangblye, en Careth, Chalse, Cario- og en Postvogn, samt nogle levende Creature, med meget meere, som behøves i et Huus og en Gaard. Auctionen holdes paa Holbechgaard i Dronningborg Amt, Rougsæd Herred, og begyndes bemældte 17 April Klokken 9 til 10 Slet Formiddag Ja jeg sidste Sommer, ventelig til en god Ven, som jeg nu ikke erinder, haver laant min Haugesax, saa ombedes samme tilbageleveret And. Haslund. P.M. H. Hvor en god Condition kan være at faae for en Skriverkarl, som forstaaer, vil, og kan, forrette det, dertil udfordres, kan skaffe paalidelig Attest og sit gode Forhold, og stille Caution for Oppebørseler, om hannem saadant skulde vorde betroet, kan anvises her fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
førstkommende 4. April. vorder Skiftet efter forrige Kroe d) mand i Søndertranders, sal. Sr. Poul Thorn, optaget til Slutning i bemældte Søndertranders. Alle Vedkommende, som dette kan sigte til, behage at møde samme Tid, og enhver for sig at iagttage sin Ret. Sohngaardsholm den 20 Mart. Høst, Fuldmægtig. lle Sorter friskt og af beste Arter Haugefrøe er hos mig i i Randers at bekomme, som nyelig fra en berømt og paalidelig udenlands Gartner er ankommet, om hvis Rigtighed en bekiendt Mands Caution her paa Stedet kan anskaffes; thi recommanderer jeg mine Vahre, der desuden skal recommendere sig selv, og forsikrer enhver i sær om billige Priser og redelig Behandling, og da jeg haaber at continuere Frøe=Handelen i flere Aar, vil det blive mit eget Beste at behandle Folk saaledes.
Jyske Efterretninger, 1780-03-24
at de med mig kan finde sig vel tiente, hvorpaa min Debit beroer. Randers den 21. Mart. 1780. Johan Conrad Komps.