JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-02
Literaire Blandinger. Tøihuset i Metz er et af de største og skjønneste Arsenaler i hele Frankerig. Jntet overtræffer den store Sal, hvori man finder en beundringsværdig Orden af Armatur til 150,000 Mr. Cavallerie og Jnfanterie. J denne Sal seer man ogsaa en Slags Tordenbøsse, som hviler paa en Lavette, og kan lange meget langt, den fører Navn af Marskalken af Sachsens Legetøi. Paa de store indhægnede Pladser ligger Bomber, Haubitsgranater i hundrede tusindeviis, og Kanoner og Haubitser og hvad der hører til sammes Forfærdigelse, seer man ogsaa der i stor Mængde. J de skjønne Støberier i Avange bliver ogsaa Kasteskyts støbt, hvoriblandt ogsaa findes den saakaldte Grib det største og sværeste Skyts i hele Europa. Den er bleven støbt i Aaret 1598, og er kommen fra Chrenbreitstein, hvor de Franske erobrede den i Aaret 1800. Det er en SlagsFeldtslange af 17 Fods Længde, og af 22,500 Pds. Vægt. Oprindelsen til Ordet Chouans anføres i Echo de la jenne France at være følgende: De fleste Chouaner, som grebe til Vaaben for den kongelige Sag, vare Smuglere, og dette er vel Aarsagen, hvorfor at saamange Bagvaskelser mod disse uforfærdede Forsvarere af Religionen og Kongedømmet, have fundet saa let Jndgang. Bretagne, Frihedens Land, var ikke underkastet Saltafgiften, deraf kom det, at Saltet der, kunne kjøbes for en Sous Pundet, medens det derimod i det tilgrændsende Bas-Maine kostede tretten Sous Der gaves derfor en Mængde Saltsmuglere i sidste Provinds, men som ofte havde en haard Dyst at bestaae med Toldbetjenterne. Bønderne, der ikke kunne begribe, hvorfor Saltet i den ene Provinds skulle betales dyrere end i den Anden, faldt det ikke engang ind, at de forsyndede sig mod Kongen, naar de søgte at smugle Salt ind; de raabte derfor ofte i deres Hjertes Eenfoldighed: "Ha, hvis Kongen vid ste det."¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-02
J Ridderhuset selv, er den liberale Hr. Dal man, Leder af Oppositionen; i Spidsen for det ministerielle Partie, staaer Greverne Brahe og Wetterstedt. Majoriteten i den høiere Stand bestemmes kun ved Tendentsen af aristokratisk Uafhængighed, der mange Gange kan falde Regjeringen mere byrdefuld end Bonden, Danielsons materielle Motioner. Kongen, og de med ham graahærdede Statsmænd, frygte for enhver Forandring i det Bestaaende, deels af Princip, og deels fordi, at det er umuligt at drive den for nødvendig anerkjendte Reform igjennem, uden at forandre hele Statsmaskinen; halve Forholdsregler kunne her ikke hjelpe. Ogsaa den nærværende Rigsdag vil gaae fra hinanden, uden at have stiftet nogen væsentlig Nytte." Der skrives nu fra Stokholm under 15de Januar, at Stænderne havde forlangt Rigsdagens Opløsning, men da flere vig lige Sager endnu vare afgjorte, har Kongen afslaaet dette.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-02
Udenlandsk. Om Jnsurgenternes Jndbrud i Gammelkastilien, melder Madrider Gareta officiel: at en Afdeling ef de biscaiske Jnsurgentere vare indbrudte gjennem Dalen Mena og havde der forenet sig med Villaredas saa at de vare 3000 Md stærk med 250 Heste De have begaaet de meest uhørte Grusom beder. General Jriacte, der var fraværende med en Deel Tropper havde imidlertid faaet Ordre til strax igjen at dække den castilianske Grændse. Marquen af Campoverde kunne blot sætte 300 Md. mod Rebellerne hvormed han mod Overmagten maatte drage sig tilgage til Medina Pomar. GeneralLatte marscherer i største Hast mod Rebellerne
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-02
Siden General Minas Upasselighed, skulle Dronninges Tropper ikke have været saa heldige, det skulle være lykkedes Jnsurgenterne, uden Vanskelighed at trænge ind i Gammel Castilien, og man frygtede for Staden Burgos. En Provincial Bataillon fra Granada skal være overfaldet af Jnsurgenterne og tilføiet et ikke ubetydeligt Tab. Der tales om at Krigsministeren General Liander, vil selv overtage Commanden i Minas Sted. Der skrive fra Constantinopel under 16de Decbr. at Sultanen havde med et Dampskib fra Odessa faaet nye kostbare Foræringer fra Keiser Nicholaus Porten havde ogsaa meddeelt den Commission, som paa den engelske Regjerings Regning skulle gaae op a) Eupbratfløden og træffe Foranstaltninger til Dampskibsfarten mellem Jndien og Eurepa, der dertil fornødne Hatticheris Engeland har lovet Porten, ikke at understøtte Medmed Ali, i hans ærgjerrige Planer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-02
Den bekjendte Hompopath Hofraad Habnemann, har nu i sit 80de Aar giftet sig anden Gang med en Demorselle d'Hervil fra Paris. Den 18de Januar stod Bryllupper, Tvende Skibe ere i denne Tid ved ulykkeligvies opkommet Jldsvaade ødelagte. Det Ene er Dampskibet St. Wenefrede, der regelmessig seilede medlem Marseille og Neapel. Jlden opkom Kl. 8 om Aftenen, Juledag, strax efter at Skibet var ankommen til Neapel; Passagererne og Mandskabet var gaaet i Land og 3 Mand efterladte som Vagt, det var umueligt at faae Jlden slukket, og Skibet opbrændte lige til Vandspeilet; af 67 Barrer Vahrer af betydelig Værdie bleve de 65 ræddet, men af 40,000 neapolitanske Rente-Coupens bleve kan 20000 ræddede. Det andet Skib er den engelske Brig Earl af Eldon, som paa Reisen fra Bomdagtil Londen er total opbrændt. Mandskabet reddede sig i Barden, og landede paa Den Rodrignet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-02
(Neue Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-02
Indenlandsk. Hs. Maj. har allernaadigst behaget at udnævnProvst i Hütten Provstie og Præst ved Frederiksberg Kirke i Slesvig. De philof C. F. Callisen. til General-Superintendent i Hertugdømmet Slee vig og til Slotspræst paa Gottorp, samt til Over Consistorialraad med Etatsraads Rang. Ligeledes Slots- og Garnisonspræst i Glückstadt. J. C. Herbeuch, til General Superintendent i Hertugdømmet Holsteen samt til Over-Consistorialraad med Etatstaaes Rang Det har allernaadigst behaget Hs. Majt, Kongen at benaade med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, under 10de De Borger og Garver i Svendborg, Christian Ravn; Borger, Brændeviinsbrænder og Forligelsescommissaie i Rudkjøbing, Hofmann, og Skovpsynsmand paa Thorseng, Lare Rasmussen Bødker; samt under 14de næstefter: Commandeersergeant ved det 2det Livregiment tilfor Morten Nielsen og Peter Meyer. (Be. T.) Den 23de Os., om Aftenen Kl. 6 1/4, opkom Jldløs i Huset paa Hjørnet af Adelgaden og Løvegaden i Kbhvn. Jlden varede dog nogen Tid, førend den fra Taarnet blev synlig, og først at 7 1/4 kiemtede det fra Nicolai Taarn. Endskjøndt nu Hjælp ufortøvet fra alle Sider tillede, og Hoved. stadens ypperlige Brandanstalter ogsaa viste sig i deres fulde Virksomhed, saa havde dog Jlden allerede grebet saa stærkt om sig at Huset afbrændte. Kl 9 var Jlden ganske slukket.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-02
Professor Sibbern har atter skrevet en meget interessant Artikel i Dansk Ugeskeist. der indedeldet nogle mærkelige Petringer om det Peter Trykkefrihed. "Det Neutralitets-System – sige han blandt Andet: der i nærværende Partikamroede tjene Danmark bedet, er: en positiv Tilbagebeldenhed, men derfor ogsaa Paaholdenhed paa sin egen Frihed og Selvstændighed i at raade i sit ege Land. Ved at stille sig det nærværende Øieblik Bevægelser for Øie, ønsker han, at de Deputeredes Arbeide allerede var i fuld Gang, om endog kun for at de mange Præluder det holde sig i de adstracr. Jdeers Region, kunde høre op, og de reelle Saget selv begynde at beskjæftige for Alvor. "Man tegne det kun ikke for høre – siget Prof. ersteds: at nogle unge Mænd gjerne ville føle og øve de tes Vingets Kraft, at en eller anden ældre Mand gjerne vil gaae saa yderlig han kan, være det og kun for at vise, at der er Frihed i Landet, eller være det i Tillid til den. Man troe kun ikke, at den Enkelte betyder mere, end han virkelig betyder hvilket i et saa godt ordnet Huus, som vort Lander, virkelig ikke ee altfor meget. Passe paa maa man, derimod har jeg Jntet, men der behøves et mere. Man stole kun ogsaa paa, at Folket selv passer paa. Med Forstyrringer er Jngen tjent som eiet noget; ei heller Nogen som har det han for Alvor lever og arbeider for. Jndenfor Grændsen endog hen til den yderste Linie af den: lad skee Man betage endelig ikke Nogen den Folelse og Tale og Yttringsfrihed, som vi nu paany glæde os ved at fole os i Besiddelse af. Man gjøre sikker Regning paa, at den kommer det Almene tilgode. Kun Grændsen holde man sikkret for aabenbart Lumdristige Overskridelser. Vor Trykkefrihedssanordning, eengang anseet for en stor Jndskrænkning, er nu et Værn til begge Sider. Der behøves intet Andet. Det har holdt sin Prøve, det vil holde den J mindre Ting hellere endog Lettelse og Eftergivelse. Jngen stor Nøieseenhed. Thi Aanden ha faaet en god, en meget god Retning i det Hele Lad den beholde den Her bør det vel hedde, omnis mutatio periculosa." Aarh. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-02
J flere Aar havde Man i Helsingøer ført en Klage, som gjenlyder i mange andre Byer, at dens unægteligen mange vakkre og indsigtsfulde Mænd alle Klasser stode, udenfor Forretningslivet, i for faa Berørelsespuncter til hverandre. De Misforstaaelser, som dette Liv medfører, behøvede længere, Tid til et udjevnes, giensidige Meddelelser om almeennyttige Gjenstande bleve færre, og den gode selskabelige Tone, som i en mindre Bye kan udrette saare meget, tabte sig kjendeligen under desuden forøgede Bekymringer for det Timelige. Man har derfor nu forenet Byens dramatiske Selskab og dens Klub i et nyt Selskab, under Navn af: "Tresunds Forening." der bestaar af over 100 yngte og ældre Mænd i forskjellige Fag, og hvoraf man haabe fremtidig større Selskabelighed i den bedre Klasse samt at en saadan Nærmelse vil i et Tidspunct, da den danske Berger føler sig i et andet Forhold end hidtil til Staten blive Moder til mangen Forbedring og nyttig Feranstaltning i og udenfor Communen. Af en i denne Anledning forfattet Bord lang seer man, at "Munterhed, strax den første Aften optoges som Æresmedlem, hvilket Gubbe vel ogsaa kunde have fortjent i en Bye som han saa ofte har glædet med lange Besøg. (Hp. Av. Saavel de naturlige som de formildede Børnekopper ere udbrudte hos tvende Familier paa St. Jørgensbjerg ved Roeskilde, hvorfor det er Uvedkommende formeent at indfinde sig hos de Syge. (emp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-02
AVERTISSEMENTS. Smukke kjöbenhavnske og udenlandske ægte Bomuldstøier, til 24 af 32 Sk. pr. Alen, samt flere Slags Manufactur-Vahre, saasom Merinos, Tör klæder, Silkebaand etc., sælges til nedsatte Priser, da jeg har i Sinde, hurtigst muligt at forhandle et Partie Vahre, som i Begyndelsen var bestemt til at bortsælges ved offentlig Auction. Thisted, den 2den Februar 1835. Brinckmann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-02
Undertegnede har i Sinde underhaanden at sælge sit i Nørhaae Bye og Sogn af Nyt opbyggede Huus med tilliggende Hartkorn 1 Skpr. 3 Fjerdingkar med behørig Tørveskier, i Vintersæd er nedlagt 2 Tdr. 6 Skpr. Rung, og til Foraaret kan faaes 1 Tde. Byg og 1 Tde. Havre og Høeavlen er 2 a 3 Læs Høe; desuden hører et godt Skudtørvskifte til Huset. Eiendommen kan en Deel af Kjøbesummen blive indestaaende, og Huset kan tiltrædes til 1ste Mai, naar og Kjøbet accorderes med Nørhaae den 5te Januar 1835. Poul Christensen Smed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
No. 14. Ao. 1835. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis og Avertissementvildende, eller: Den nordtimbrike Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 4 Februar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
Politione Nyheder. Frankerig. Med Briggen la Fleche, sk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
som den 21de Januar var ankommen til Toulon, er Efterretning medbragt om at alle Stri de digheder ere jevnede mellem Sultanen og Me- og hemed All. Tydske Blade omtale ogsaa den u gode Forstaaelse mellem Porten og Ægypten, ne hvilken dog allene er frembragt, ved at Mehemed Ali har fundet sig nødtvungen til at give efter for Sultanens Villie. J Følge Efterretninger fra Toulon, skal Mehemed Allieved den engelske og franske Charges d'Affaires 6 være bleven bevæget til at undertegne en Tracletat, hvorved Ægyptens Uafhængighed! af Porten, mod en betydelig Godtgjørelsessumma tilstaaes. - Engeland, Frankerig og Rusland skulle overtage Tractatens Garantie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
Den store Diplomat Fyrst Talleyrand befinder sig nu saa slet, at han af 2 Tienere maatte bæres i Vognen. Flere franske Journaler ville vide, at Regjeringen allerede for længere Tid siden har udstædt Befaling til, at saasnart han var død, skulle der lægges Seqvester paa hans Papirer; men man mener, at denne Forholdsregel vil ikke være af synderlig Nytte, da Hr. Talleyrand vist nok har bragt de Papirer i Sikkerhed, som han efter hin Død vil have publiceret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
Spanien. Ved et Dekret, dateret Madrid den 12te Januar er Navarra og de baskiske Provindser erklæret i Beleirings-Tilstand; den militaire Magt har der den største Myn dighed; ogsaa i Gammel-Castilien, Aragonien og Catalonien, er den militaire Magt bleven i udvidet; alle Militser ere nu blevne underordnede de respective Generalcaptainer, Jnsurgenterne ere igjen fra Castilien vendte tilbage til Biscara, samme Dag er Zumalacarregny vende tilbage til Navarra. Don Carlos har forenet sig med ham i Eulate. General Mina er i Forbedring, det har aldrig været Tale om at tilbageholde Mina, uden at give ham en Underbefalingshaver ved Siden. Den bekjendte Jnsurgentanfører Merino er bleven total slagen i Castilien. 2000 Md. Jnfanterie og 60 Heste vare indtrufne til Vianna i Ravarfra for at forene sig med Minas Tropper. Den heed den 23de Januar paa Londonner=Børs, at de store Magter, som Opretholdelsen af Eurospas Rolighed var magtpaaliggende, havde beat sluttet ved deres Mægling, at bringe en Forsøning tilveie mellem Dronningen og Don Carlos; man ville begynde med at foreslaae Prætendenten antagelige Betingelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
De franske og nordamericanske Anliggender. Den 15de Januar var det Deputeredeskammer sammenkaldt af Regjeringen, for paa Nye at forelægges Tractaten med de nordamericanske Stater; denne tilstaaer Udbetalingen af 25 Millioner Franks i 6 Terminer, til den nordamericanske Regjering, hvorimod denne betaler for franske Borgeres Reclamationer, i 6 Terminer 1,300,000 Franks.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
De forenede Staters Gesandt i Paris, Hr. Levingstone, har ikke ladet sig skrække afdet Manifest i Moniteuren, hvorved den franske Gesandt er tilbagekaldt; han skal meget mere have svaret den franske Minister fordet udculandske Departement, da han tilbød ham sine Passe: "at han var sendt for at opretholde den gode Forstaaelse mellem begge Nationer, og ville ikke for modtage sine Passe, førend han dertil erholdt befaling fra sin Regjering;" Gesandten har endog aflagt Kongen et Besøg. - Med Hensyn til den i Tractaten paalydende Summa, da paastaae de fleste franske Blade, at de nordamericanske Borgeres reelle Tab skal være mindre end 25 Millioner. J Følge Breve fra Washington, af 12te Decbr., er en stor Deel af Kongressen ikke tilfreds med Præsidentens Fremgangsmaade, den Committee for de udenlandske Anliggender, der ogsaa skal prøve det Jacksonske Budskab om Frankerig, skal ikke være uvidende om, at Frankerig kunne have sluppet med 10 a 12 Millioner Franks, istædet for 25 Mill., paa den anden Side, paastaae de ministerielle franske Blade Rigtigheden af det hele Krav. De nødvendige Documenter angaaende Tractaten, ere fremlagte i de Deputeredeskammer; ligeledes har i Følge Breve fra NyYork, det nordamericanske Senat af Præsidenten forlangt alle Papirer desangaaende, det forelagt. J Følge Marine-Secretairens Beretning, bestaaer de forenede nordamericanske Staters Søemagt af Følgende: "6 Linieskibe og 7 Fregatter ligge paa Stabelen, og ville til deres fuldkomne Udrustning, endnu koste 1,527,610 Dollars; 5 Linieskibe, 2 Fregatter, og 6 Corvetter blive reparerede, hvorfor Udgifterne beløbe sig til 1,362,000 Dollars; Linieskib, 4 Fregatter, 8 Corvetter og 6 Goe letter ere i Søen. Marinen tæller i det Hele 12 Linieskibe, 13 Fregatter, 11 Corretter og 6 Goeletter; men foruden disse Fartøier, ere paa de forskjellige Skibsværfter, saamange Bygningsmaterialier sammenhobede, at man saasnart de andre Skibe ere løbne af Stabelen, kunne i kort Tid bygge 5 Linieskibe, 11 Fregatter, 7 Corvetter og 2 Goeletter. Søefolkene beløbe sig til 6072 Rd., foruden Marinerne eller Søesoldaterne, som tæller 1283. Md. Boston og Nordfolk have hver en Skibsdok, og der tales om at bygge den Tredie i Ny-York."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
Blandinger. De sidste Efterretninger fra Mexico lyde ugunstig med Hensyn til Stemningen der, skjøndt Roligheden endnu ikke var afbrudt. Regjeringens Penge-Forlegenhed var saa stor, at der taltes om et nyt Laan paa 1 Million Dollars, Den 13de Decbr. har den græske Kong Otto taget sin nye Residentsstad Athen i Besiddelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
Blandt meget hurtige Reiser med Dampskibe nævnet man Dampskibet the City of Hamburgtesom foretog en Reise fra Londen til Hamburg 106 geographiske Mile i 46 Timer; altsaa i Gjennemsnit 2 1/4 Miil pr. Time. Dampskibet Dunder foretog ogsaa to Reiser fra Dunder til London og igjen tilbage, 350 geopraphiske Mile i 83 Timer, altsaa i Gjennemsnit 2 1/2 geograpd. Miil pr. Time Fra Hamburg skrives under 29de Januar, at Rug og Byg var det noget mere begiert, nogle Partier 122 a 123 Punds vægtig dansk Rug solgtes til 5 Mk. 8 s. Bco. pr. Tønde, og dansk 1 10 Pd. vægtig Byg til 4 Mk. 4 s. a 4 Mk. 6 s. Bco. pr. Tønde. Dansk Byg stod noteret til 46 a 52 Ribe. Cour. pr. Læst, og dansk Havre til 34 a 37 Rdr. Cour. pr. Læst, (Neue Zeit)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
Indenlandsk. Den 27de Januar er G. D. v. der Pahlen i Frederikshavn erkjendt som fransk Viceconsul og Consulatagent sammesteds.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
Dr. Grosserer Knudens og Agent Subes samtlige Udtrædelse af Hovedstadens 32 Mænts Tal skal hidrøre fra en væsentlig Meningsforskjel i disse Hædersmænds og Magistratens Anskuelser, af forskjellige vigtige Communal-Anliggender, og navnligen: offentlige Regnskabs Aflæggelse. Den nærmeste Foranledning til nærværende Skridt siges imidlertid at være den af hine Te fordrede, men ikke opnaaede Nedsættelse i Vægter Skatten, der ikt alleneste for Tiden overstiger Udgifterne, men ale rede i en Række af Aar saaledes har oversteget saa me at der derved er bleven opsanket en Capital af 40,000 Rbd. for overordentlige Tilfælde. Da saadanne overordentlige Omstændigheders Jndtrædelse er høist usandsynlig, saa meente de, at deres Bestridelse godt kunde overlades til den Fremtid, der muligt maatte fremkalde samme, og at Afgivten kunde indskrænkes til det virkelige Forbrug. (H. C. og Randers Avis)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
Fra Kiel skrives under 16de De: Ugeblads Redacteurerne i Hertugd. Slesvig ere blevne bekjendt gjorte Forbundsdagens Beslutning, at der ikke maa offentlig meddeles noget om de stedfindende Undersøgelser angaaende politiske Forseelser Er ikke derved – spørget Correspondentsbladet: Forbundsdagenes Suprematie ogsaa bleven anerkjendt over SlesJ afvigte Sommer har paa Jsland hersker en andattet Feber med catharralske Symptommer, der først brød ud i Reikavig i Begyndelsen af Juni og siden efter den almindelige Mening, ved Reisende derfra udbredte sig over hele Landet Hvad Sygdommens Væsen, Oprindelse og Udbredelse angaaer, da synes en almindelig inflammatorisk Dio thesis at ligge til Grund for den; tor lige fra Spa dommens første Begyndelse satte Blodet strax en (Dagen) tyk Betændelsesbud.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
Procurator Fugl i Vestindien har i det sidst udkomne Hæfte (24de Bds. 1ste af juridisk Tidsskrift, leveret en interessant Afhandling om Negerslaveriet i Vestindien og Sammes Ophør, med specielt Hensyn til de danske Besiddelser," hvori han søger at vise, at Negerslaveriets Ophævelse ikke et tilraadelig Af de forudskikkede appreximative statistiske Data seer man: at alle 3 Øers Befolk ning anslaaes til 44,400 Jndivider, hvoraf 6250 Blanke, 29 500 Slaver og 8650 Frifarvede. Antallet af Sukkerplantagerne angives til 244, hvoraf de 200 alene paa St. Croix; det aarlige Productil 20700 Fade Sukker og 10 100 Fade Rom, og Totalværdien af By og Landeiendomme, Slaver, 4 s. v. til 21030,000 Specier. (B. Saml.) Toldbetjent J. Müller i Mellerup er forleden i et Selskab bleven insulteret af en beskjænket Person, der blandt andet havde yttret, at Müller havde været Officeer, men var bleven kasseret. J den ne Anledning bekjendtgjor Hr. Müller i Randers Avis, at Hs. M. Kongen under 11te Novbr. 1820, med Allerhøists egenhændige Underskrivt har meddeelt ham Afsked af Krigstjenesten som Secondlieutenant, hvilket han formenet maa være Borgen, for, at han ikke kasseret er udgaaet af MultateEtaten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
Den 8de f. M. feiredes i Helsingøer et Jubilæum af en ganske egen Art. En Officeer ved det dre garnisonerende Kronens Regiment fuldendte nemlig paa denne Dag sin 25aarige Tjenestetid som Lieutenant. Hans Kammerater, hvis Agtelse og Kjærlighed den Paagjældende i forteinlig Grav havde erhvervet sig, havde i den Anledning foranstaltet en Dijeuner, i hvilken samtlige Lieutenanter og fem Capitainer of Regimentet deeltage. Denne Dejen ner, der fandt Sted efter Paroltiden, bestod af kolde Kjøkken og Alt var indrettet simpelt, men derhos anstændigt; Viin blev saaledes ikke drukken. Ved Jndtrædelsen i sine Kammeraters Kreds hilstes Jubellieutenanten af hver især med et trofast Haand. tryk Under det tarvelige Maaltid blev en i Anledning af Festen forfattet Sang afsjungen, der endte med det Ønske for Judallieutenanten; "Gid Skjebnen snart ham maa beskikke Til et at være Supplicant, et Ønske, som alluderet til, at den Paagjældende alt i flere Aar har søgt civil Betiening) og efter hvilken hans Skaal udbragtes. Efter endt Dejen ner overraktes Jubellieutenanten, i samtlige Tilstedeværendes Navn, en ny Paryk (et Hovedsmykke, den alderstegne Lieutenant allerede længe har der ret.) Ved Festen bleve iøvrigt ingen Taler holdte, og kun Jubellieutenantens og Fædrelandets Skaauabragdes. Sandsynligviis vil en lignende Jubeifest kunne feires ved samme Regiment i næste Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
(Kbhvnsøst )
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
Fra en Medborger" læses i sidste Hørf. A. følgende Acrosticon: From i Dit Hjerte og ædel i Handling, Længselsfuld efter at gavne Enhver; Jkke ændsende Storm og Bølge, Nattens Mulm eller Vinters Veir, Dansmand, indtil den sildigste Tid, Takke Dig Alle med Kjærlighed! Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
En Jndsidder fra Lodderup ved Navn Anders Larsen Bundgaard, har i Natten til den 2den Februar hængt sig i Arresten i Nyekjøbing paa Mots de hvor han var hensat for et to Dage iforveien begaaet og tilstaaet Tyverie, samt som mistænke for flere lignende Forbeydelser. J Aaret 1833 blev han for for første Gang begaaet Tyverie straffet med 6 Gange 5 Dages Fængsel paa Bond og Brød, og i 1827 med lignende Straf i 4 Gange Dage, fer tumuliuntisk Opførsel under Hod Arbeide
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-02-04
Kjøbenhavns Børs den 27de Januar 1835. Cours. Hamb. 2 Mk. - A vista 207 1/2; Søicies 207, Specier solgtes til 12 Mk. 6 1/4 s. BeDesconto 4 pCento., norske Speciessedler pr. 100 Specier 171 1/2 a 172 Rbd. Sdl. sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæl 47 1/2 a – Rbs. Tegn; 4 pCto kongel. Obligationer (uden Renter) 90 1/2 a 91 Rbd. Sed. ter: ( a 87 1/2 i Bane, Nationald-Obligationer er Fede 1820) - a 102 Rbd. rede Sølv. Døde. Kjøbenhavn: Consumtionscasserer og Danbebrogsmand Halvor Sanith, 65 Aar. Snedkermester og rentenant i det borgerlige Artillerie, Johannes Fredrich Sol der, 26 Ar. Fru Jdien. Johanne Maria Rubot. Pau ne Dorthea Engerskov. Beate Antoinette Augusta Bertegaard, 6 Aar. - Kjøge, Collecteur Peter Schiøtt, 6 Aar. - Nakskov; Major i Armeen, Kield Frederik Kjeld ser, 60 Aar.