JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Paris, den 16de Januarii. Rømningen af Fortet Kehl er blevet bekiendtgjort ved følgende tvende Bre Bor ve. 1) General Moreaus, dateret 10de Januarii: gerdirectorer. Jeg har blot Tid at sige Dem, at Kehl i Dag Kl. 4 vil være rømmet af vore Tropper. Vi tage alting med, endogsaa Pallisaderne og de fiendtlige Kugler. 2) Skrivelse fra Regieringscommissair Rudler, dateret den 10de Januarii: "Borgerdirectorer, J Følge en i Gaar sluttet Capitulation bliver Fortet Kehl, efterat Løbegraverne i tvende Maaneder have været aabnede for samme, i Dag Eftermiddag Kl. 4 overgivet til Østerrigerne. Vort gandske Artillerie er allerede bragt til den venstre Rhiinbred, og opstillet i en Park. Da enhver Volontær medtager den Pallisade, der tiente ham til Beskyttelse, saa vil Fienden ikke forefinde andet, end Saaledes har da Armeen, efterat Aske og Ruiner, have vovet Overgangen over Rhinen, gjort de hurtigste Erobringer, iverksat det kunstigste Tilbagetog, og kronet dens glimrende Krigstog ved et ligesaa ærefuldt som beundringsværdigt Forsvar. Generalerne, Officererne, Soldaterne har ved denne Leilighed viist et Mod og en Standhaftighed, hvilken selv tvang Fienden at tilstaae dem den Tapperheden stedse skyldte Agtelse. 500 Raadet har nu bragt Projectet i Stand om en ny Organisation af Gendarmeriet. Det skal bestaae af 6500 Mand, være inddeelt i 25 Divisioner, og enhver optagelig Gendsarme skal medbringe et Vidnesbyrd om sin gode Opførsel fra det Corps, hvorved han har tient. Regieringen skal ikke være berettiget at afsætte Officererne vilkaarlig, men de imod dem anbragte Beskyldninger lovmæssigen undersøges. Rouher gjorde det Forslag, at udstrække dette til alle Officerer ved Armeen, og dette Forslag blev overgivet en Commission. Mandaterne blive Dag fra Dag slettere. Derimod stige Jnscriptionerne paa den store Bog, da de tildeels blive antagne i Betaling ved Kiøbeprisen paa Nationalgodsene; det er mueligt, at Statskylden herved bliver noget formindsket, og Rentenerernes Skjebne maaskee noget gunstigere. Borgeren Dulard, forrige Commandant over Pariser-Guet, eller Politiemilitair, har overrakt Regieringen et Project til Jgienoprettelsen af dette Corps, efter hvilket det skal bestaae af 1800 Mand Jnfanterie, 412 Mand Cavallerie og aarlig kun koste 180000 Livres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Man forsikkrer, den bekjendte Greve Puisare igien skal være ankommet i Vendeen, og søger paa ny at oprette Uroeligheder sammesteds. J 500 Raadet er ogsaa anklaget mange ubeedige Præster, der fra Schweitz ere tilbagevendte til Departementet des Voges, og der igien søge at organisere et nyt Vendee. Følgende er et Udtog, af Parolen, hvilken Chefen for Generalstaben af den irlandske Expeditions-Armee, General Cherin den 2den i Denne, lod gaae ud til den tilbagevendte Deel af Tropperne i Hovedqvarteret Brest. Tappre Medbrødre, General Hoche, under hvis Befaling J vare saa vandte at seire, førte eder nye Triumpher imøde; J gik bort, for at bringe Friheden til Jrland, for at hævne de langvarige Fornærmelser, som den engelske Regiering har tilføiet den franske Republik, og for at foreskrive denne stolte Magt en ærefuld Freds Love, hvilken hele Europa forventer. Vinden have skuffet vore Forhaabninger; Armeen er adsplittet ved Storm, og skilt fra dens Chef. Soldater, i det J et Øieblik vende tilbage til Frankerig, skulle J ikke forsmægte i Forventelse af en uvis Bestemmelse; Triumpherne, som eder vare lovede, ere kun udsatte, Regieringen er alt for vel betænkt paa Udførelsen af det hæderfulde Forslag, det har udkastet til Republikens Vel, den sætter et alt for høit Værd paa eders Tieneste til, at den ikke skulde snarligen betyde eder Midler at øve eders Mod og Standhaftighed. Nei, J skulle ikke blive modløse, fordi et utæmmelig Element denne Gang har fængslet eders Armee. Vi have beviist denne Søe=Expeditions Dadlere, at uagtet den strængeste Aarstid intet er de Franske umueligt, og naar eders blotte Tilsyneladende har været nok til at bringe Engelland i Bævelse, saa forestiller eder, hvad J have at haabe, naar vi angribe samme med en talrig Magt selv i dens Jndre. Eders Anfører priser den herviske Bestemthed, hvormed J viiste eder, omringet af Farer og Fiender. Directorium er underrettet derom. Med Betegnelse af dens Tilfredshed vil den snart give eder den befaling, vi alle vente, den befaling, at vende tilbage, og bekæmpe vor Friheds og Fredens grummeste Fiende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Freden med Portugal skal nu virkelig være sluttet).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Stokholm, den 13de Januarii. Ved den imellem Ecker og Grislehamme oprettede Telegraph har man Efterretning, at den frieladte polske General Kosciusko med flere Poler bliver ventet i Eckers. Han vil, førend sin Reise til America, bruge Badene i Jtalien, da hans Sundhed skal være meget svækket; og han, da han opvartede Keiseren, maatte lade sig bære af Vognen og opaf Trapperne. Til Modtagelsen af Kong Stanislaus, bliver, som det hedder, endnu stedse føiede Anstalter i Petersborg, og man tvivler, om han igien vil vende tilbage til Grodne, da en ny Bestemmelse for ham skal være paa Tapetet. Ogsaa den i russisk Fangenskab værende franske Charge d'Affaires Bonneau er igien sat i Friehed, og gaaer til Warschau til sin Gemalinde, Baronesse Dullass. Hertuginden af Polignac har Hs. russisk Keiserlige Majestæt, efter Rygtet, bevilget et anseeligt aarligt Jndkomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Brissel, den 9de Januarii. J Egnen af Maass er gaaet befaling, at holde Qvarteer færdigt for Soldaterne, og sammenbringe saa meget Fourage som mueligt. Paa Veien hertil ere endnu mange Tropper marscherede, som skulle cantonere i Nærheden, for at forekomme alle opkommende Uroeligheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Haag, den 21de Januarii. Den berygtede van der Noot, der i nogen Tid har sat fangen i Bergen op Zoom, er nu igien sat i Friehed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Fra Jtalien, den 15de Januarii. Overgeneralen Buonaparte er den 9de ankommet til Bologna med sin Gemalinde, hvorhen endnu stedse mange franske Tropper og Kanoner henføres, og de nylig væbnede italienske Corps bliver øvet i Vaaben. Ved Reisen igiennem Reggio besøgte Buonaparte den derværende Kongres, og opfordrede sammes Deputation, at paaskynde Constitutionen for Republikerne, som han lader danne af det Bolognesiske og Modeniske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
General Rusca har besat Castelnove, og Jnsurgenterne af Carfagnane ere tildeels undflyede, tildeels arresterede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Den fordums corsiske Vicekonge Elliot er vendt tilbage fra Rom, hvor han havde en Audients hos Paven, til Neapel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Buonaparte har ladet oprette Signaler fra Mayland til Legnano, for desto tidligere at blive efterrettet om de østerrigske Angreb, Jtalienske Grændse, den 15de Januarii. Foruden den vigtige Post Rivoli, som Østerrigerne have erobret, tilligemed 13 Kanoner, har ogsaa deres General Provera den 12te med 15000 Mand angrebet de Franske ved Legnano, staaet dem, og derpaa opfordret den ved Etsch liggende Fæstning Legnano, ved hvis Jndtagelse Mantuas Erobring meget vil blive lettet. J en Træfning ved Belluno ere 150, og ved Padua 300 Franske tagne til Fanger. Østerrigerne have derpaa besat Brentine, Dolee, og Posten Madonna della Caro na. J en Fægtning ved Minerbe, ikke langt fra Bevilaqva, skulle 500 Mand Franske være blevne fangne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Wien, den 18de Januarii. Paa den Efterretning, at den franske Armee i Jtalien skal forstærkes, med 30000 Mand fra Rhiin, Sambre- og Maas-Armeen, er Hoffets Beslutning hurtig iverksat, at lade den gandske ny organiserede, og til 50000 Mand forstærkede Alvinziske Armee i Jtalien agere paa ny, inden hine franske Forstærkninger kunne ankomme der. Siden den 10de er den hele Armee i Bevægelse, og fra den 14de til den 16de har det almindelige Angreb skullet skee, af hvilket Mantuas Skjæbne afhænger. Denne Gang ere Dispositionerne trufne saaledes, at Angrebs punkterne ligge meget fiernere fra hinanden, end i November, følgelig Buonaparte ikke saa lettelig, som den Gang efter Slaget ved Arcole, kunne lade de samme Tropper ile fra en Punkt til en anden. Efter den Plan, som man seer heraf, vil Generalerne, Landon have manøvreret imod Brescia, Prinds Reus over Rivoli imod Peschiera, og Alvinzy med Hovedcorpset over Chiusa imod Verona, imedens en 4de Colonne fra Vicenza af nærmer sig Etsch, en 5te truer Legnano, og en 6te tournerer Morasserne ved Arcole, og over Rovigo giør blinde Angreb paa Neder-Ersch, for at masqvere de sande Angreb.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Grev Wurmser erobrede ved et af de sidste Udfald fra Mantua en saa betydelig Mængde Meel, at han derover fik Mistanke, om dette ikke maaskee med Hensigt var ført derhen for Garnisonen, og kunde være forgiftet. Men hans Mistanke var uden Grund. Paris. Søeministeren har ladet følgende officiel Beretning giøre bekiendt i Redacteuren.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Fregatten la Fraternite, paa hvilken General Hoche og Admiral Morard de Galles befandt sig, er den 13de dennes ankommet til Havnen i Rochefort, i Ledsagelse af Linieskibet lig Revolution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Paa samme Dag ere de 4 Linieskibe, le Redoutable, le Nestor, le Fougueux, le Tourvil, og la Fidele, som den 5te Januar seilede bort fra Bautry-Bayen, igien ankommen til Brest. De har slet ingen Fiender seet paa deres Fart. (Den engelske Efterretning, at Fregatten la Fidele var strandet i Bautry-Bayen, er altsaa ugrundet). Altsaa er nu af vor Bresterflode, der bestod af 17 Linieskibe og 12 Fregatter i alt tilbagekomne 12 Linieskibe og 9 Fregatter, der feiler altsaa kun endnu 4 Linieskibe og 3 Fregatter, og den 13de vil man allerede igien have signaliseret flere Seil i Brest, efter private Breves Forlydelse sammesteds fra Roveredo, den 17de Januarii. J Gaar lød Eferretningerne ikke gunstige fra den Alvinziske Armee. En Deel af samme maatte trække sig tilbage til Ala J Dag fornemmer man, at de igien ere rykkede frem. Den Efterretning, at Provera er ankommen til Mantua, vil bekræfte sig fra alle Sider. (Da den Wiener Hoftidende den 21de endnu ikke taler noget om denne Fremtrængelse til Mantua, om Veronas Jndtagelse, hvor den franske Hovedmagt stod a., saa er den nærmere Bekræftelse endnu at forvente paa disse Efterretninger).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Kiøbenhavn, den 3 Februarii. J sidst afvigte Januar Maaned skal giennem Stadens Kiøbenhavns Porte være indkommen 959 1/4 Læs Brænde, 2542 1/2 Læs Tørv, og der foruden søevært i December og Januar Maaned 190 Favne Brænde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Prisen paa Brænde i samme Maaned har været fra 1 Rdlr. 3 Mk. til 2 Rdlr. 4 Mk. for et Læs Brænde; 1 Rdlr. 3 Mk. a 3 Rdlr. for et Læs Tørv. 8 Rdlr. 2 Mk. a 9 Rdlr. 3 Mk. for en Favn Brænde. Den 1ste i denne Maaned blev solgt ved Auction 75 Favne Brænde ved Agent With, som bleve betalte med 10 Rd. 8 Sk. Favnen. Raadmand Baadt har solgt et Oplag, af Brænde for 8 Rdlr. 3 Mk. Favnen. Auctionen som var berammet at holde den 2den Februarii paa Postgaarden over 500 Favne Brænde af Stadens Oplag, er anden Gang kaldet tilbage, paa Grund af, at samme mueligen vilde hindre den ankommende norske Postes Expedition. Af Oplaget kan enhver, som kan bevise sin Trang til Brænde, erholde een Favn for den bestemte Priis 6 Rdlr. 2 Mk. efter dertil af Magistraten udgivne Udleverelses-Beviiser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
J de Kongelige Skove paa Kronborg Amt skoves, efter Rentekammerets Foranstaltning, ved Søekanten, 1000 Favne Brænde, og paa Kiøbenhavns Amt i Har Skoven ved Bagsværd 1000 Favne, og for at befordre Skovningen saa hastig som mueligt, er ved Rentekammeret fra Generaliteten reqvireret tvende Commander Soldater, hver paa 50 Mand og til det ved Søekanten skovede Brændes Hidførsel søges Skibe fragtede. Derforuden har Rentekammeret føiet den Anstalt, at saamange Træer, som Skoven, uden at forhugge, kunne afgive, skulle ved Auction bortsælges paa Roden, hvorved Tilførsel af Brænde ikke lidet forøges, især da der allerede skal paa denne Maade være solgt for over 6000 Rdlr., og skovet en stor Deel deraf. Til de fattige Jndvaanere har Kongen i December Maaned skienket 50 Favne Brænde, og den 29de Januarii atter 50 Favner. En Skoemager i Borgergaden sælger en ærbødigst Taksigelse til Oberpræsidenten, samt Borgemestere og Raad, i Anledning af Brænde=Auctions Udsættelse, eller rettere sagt, maaskee dens Ophævelse, med Motto: Giør, Kiære, ei ulovligt Klammerie med Dyd, og Politie, og Næsten, trykt hos M. Seest. Den hele Taksigelse synes at være Forfatteren aftvungen. Mueligt det har været den eneste Maade for ham til at faae sin Skoemager tilfredsstillet. Den 2den Februarii solgt ved Auction Huset No. 277 ved Vestervold for 8040 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
J Tallotteriets 750 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet er udkommet Charis, Almanak for 1797, ledsaget af en Samling Digte fra adskillige af vore berømte, yndede, og bekiendte Digtere, udgiven ved K. L. Rahbek. Prisen er 3 Mark hæftet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Hos Hofbogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 faaes følgende Bøger: Revolutions-Almanak for 1797, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calender for Aaret 1797 i Pergament med Futteral, 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte Kobber, 2 Mk.; røde, blaae, og sorte Kobbere, 1 Mk. 8 Sk., samt Stats-Calender for 1797, 4 Mk. 4 Sk., heftet 4 Mk. 8 Sk.; tillige faaes Tyrke-Almenakker for 6 Sk. Ribers Minde erindret ved hans Jordefærd den 1ste December 1796 i en Sørgetale af Biskop Balle, og en Sørgesang af Fr. Høgh Guldberg paa Seminariets Høresal, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Kiøbenhavns No. Aar II. Manunuar. siunis. Jan.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
oft-Tidender. Mistaltning. paa Mandagen, den 6 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Madrid, den 30te December. Fredsfyrsten har gjort et roesværdigt Skridt mod Jnqvisitionen. Professor Don Roman de Salas var, formedelst foregivne kiætteriske Sætninger af Jnqvisitionen, draget for Retten, og dømt til eet Aars Fængsel, og fire Aars Jndspærrelse i Kloster. Men der var intet Beviis paa den ham paabyrdede Forbrydelse, og to Raad af Castilien, der bivaanede Dommen, som Consultanter, fandt det ubilligt, og vilde heller ikke lade sig overtyde ved en Munks Skriig, at Salas var en Frietænker og en Skiærdsildstvivler, og da Storinqvisitor Cardinal, Erkebispen af Toledo, bekræftede Dommen, foredrog de Sagen for Fredsfyrsten (Hertugen af Alcudia). En Kongelig befaling udgik, at om denne Sag skulde giøres Jndberetning. Dette afslog Storinqvisitoren, under Paaskud, det var mod Jnqvisitionens Statutur, hvis Siæl var Løndom. En ny befaling fordrede Lydighed under Straf af Kongens Unaade. Nu fremkom Storinqvisitoren ydmyg for Dronningen (!) men der optog hans Undskyldning meget ilde, og sagde: J Hykklere og eders Liige ere Skyld i Revolutionerne i Europa, Ligesaa unaadig behandlede Kongen og Fredsfyrsten, Biskoppen af Lorenzana. Dommen casseredes paa Kongelig befaling, og Salas sattes i Friehed. (Da Menneskehedens Sag bør gaae for ved enkelt Nations Anliggende, fortiener dette med Føye første Sted blandt Dagens Begivenheder).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Paris, den 22de Januarii. J Gaar blev Ludvigs Henrettelses Dag paa foreskrevne Maade høytidelig holdet. Under Toget lod Royalisterne adskillige Forhaanelser og Uqvemsord høre. Forresten blev Roligheden ikke forstyrret. Efter at Barras i Notre Damekirken havde holdt en Tale, i Anledning af Dagen, og man havde svoret Kongedommet og Anarchiet Had og Constitutionen Troeskab, aabnedes Lader og Boder, som de sædvanlige Dage, og al Handel og Vandel gik sin Søgnedags Gang. Under Ceremonien faldt fra Hvælvingen i Notre Damekirken en stor Spindelvæv ned paa Directeuren Carnot. Strax udspredde man, at de Jldesindede havde boret Huller i Taget, og vilde stene Carnot ihiel. (Det er ikke den første Spindelvæv, man har vildet gjort til en farlig Ulykke for Frieheden og Frankerig.)J Oldingsraadet foreslog Corbel blot at tilsværge Kongedommet Had i Frankerig, for ved den almeene Eed mod Kongedommet ikke at give fremmede Folkeslag nogen Forargelse. Dussault, Duport de Nernours, og flere understøttede hans Forslag, men det forkastedes; og alle Medlemmer tilholdtes at aflægge Eeden bogstavelig efter Forskriften.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Dagen for den Høytid den 20de blev om Eftermiddagen Klokken 1 en Eskadron af 21 Dragonerregiment, der anførtes af Borgeren Malo, og der skulde afløse Vagten hos Lovgivningen helst med Flinteskud. En Cavallerist fik Laaret skudt fordærvet, og Obersten Malo adskillige Kugler gjennem sine Klæder. Da det just var den samme, og samme Regiment, der i Grenelle overfaldet, hug saa dygtig ind paa Terroristerne, der om Natten vilde fraternisere med dem, giorde denne Skyden megen Opsigt, og man gav Jacobinercomplotter Skyld derfor, men nu veed man, det var Bagersvende, der skiød til Skiven ved Jnvalidehuset. General Montegni bevidner dette udtrykkelig i en Skrivelse til Krigsministeren. Ogsaa holdes samme Bagersvende endnu hæftede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Jkke desmindre paastaaer dog adskillige Blade, Jacobinerne virkelig have havt Complotter for. Politiemesteren har faaet Underretning om en Plan, der havde til Hensigt at myrde adskillige Repræsentanter, af de meest antiterroristiske, samt Carnot og end een af Directoriet. Politiemesteren skal derfor have ladet dem advare Natten til den 21, ikke at sove i deres Huse. Jacobinerne skulde især have udmærket adskillige Repræsentanteres Boepæle, og et Flor om Armen, som man sørgede for Ludvig, skulde være Signalet til at opvække Uroeligheder, og gribe til Vaaben. Midlertid forekom Politiets Aarvaagenhed alt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
J sin Tale i 500des Raadet, sagde Præsidenten Man høitideligholder Lion følgende mærkværdige Ord: ikke Dagen i Dag for at spotte en Mands Aske, der nu hviler i Graven, men for at glæde sig over Republikens befæstelse, der fuldbragdes den 21 Januar. De franske maae stedse have adskilligt af deres forrige Kongers, en Ludvig XI, Carl IX. Henrik den 3dies, Ludvig den XIldes Forbrydelser for Øie. Royalister, nærer ingen strafværdige Forhaabninger mere. Anarchister, ogsaa eders Herredom er forsvundet, Hader saavel Capet, som Robespierre! Republiken vil blive triumpherende; jeg beraaber mig paa Armeernes Mod, beraaber mig paa Jourdan, Pichegru, Hoche, Moreau, Bunoparte. Cøln, den 20 Januari. Den franske Regiering, giør paa ny store Forandringer ved Armeerne, for at give den samlede Magt meer Eenhed, og Bevægelserne meer Overeensstemmelse. Alle Benævnelser af Rhin og Mosel, Nord og Sambre Armeer ere afskaffede. Da hele Landmagten fra Adigefloden til Nordhavet kun udgiør een Linie, skal den deles i høire, venstre og Centrumsarmee, og have tree Overgeneraler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Frankfurt, den 28 Januari. Beretninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Tyrol mælde, at General Alvinzis ny Forsøg, for at redde Mantua, har været forgiæves. Breve fra Jnspruk angive den keiserlige Armees Tab til 4000 Mand og 20 Kanoner. Alting vovedes, man streed med Heltemod; men forgiæves. Mantua ansees nu for tabt, og allerede er her Efterretning, at den har givet sig til de Franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Basel, den 24 Januari. Den franske Gesandt Barthelem har her ladet bekiendtgiøre følgende: "Divisionsgeneral Berthier til General Kilmann dateret Roverbello den 5 Januar. Jeg mældte dem i Gaar kjære General, at vi havde slaaet Fienden ved Rivoli. J Stæden for 1000 Fanger jeg angav, er det 4200. J samme Øieblik slog General Angeraus Division ved Porto Legnano den fiendtlige Colonnie, der under et talrigt Artilleries Skyts var gaaet over Adige. Den har gjort 2500 Fanger, taget 28 Kanoner og 26 Munitionsvogne. J Dag forfølge Jouberts og Massenas Divisioner Fienden, og have endnu gjort 600 Fanger, og erobret 7 Kanoner. General Alvinzy skal selv være styrtet ned af en Klippe (deraf vide de tydske Efterretninger intet) og Hovedscorpset af hans Armee skulle flygte til Tyrol. Et fiendtligt Corps paa omtrent 5000 Mand Lunder General Provera) som er undsluppet General Angerau, har kastet sig under Mantuas Mure. Vi bryde i dette Øieblik op, for at omringe det. Klokken er 11 om Natten. Jeg haaber det i Morgen skal være ude med den 4de Østerrigske Armee. Republiken leve! Berthier. Overeensstemmende med Originalen. Barthelem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Jnspruck, den 22de Januarii. Jstedet for den ventede Efterretning om Mantuas Redning, er vor hele Armee nødt til Retirade. Mantua synes nu tabt uden Redning; thi der var givet befaling at undsætte den, det koste, hvad det vilde, da Generalitet og Regieringen ved en fra Wurmser sendt Efterretning skal vide med Vished, at Mantua ikke kan holde sig længer, indtil Februar. Hvoraf vor Armees Vanheld kommer, er endnu ikke i alle Stykker bekiendt. Men, at vi have tabt mange Folk, især ved de Franskes fordækte Batterier ved Rivoli, er afgjort. Man siger, vort Tab skal beløbe sig til 5000 i Døde, Saarede, og Fangne, og 20 Canoner. General Provera skal være trængt for hidsig frem, og siden afskaaret, hvorved han skal være nødsaget, at kaste sig i Mantua (hvorhen adskillige dog ikke have kundet begribe, hvorledes han har kundet komme.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Wien, den 25de Januarii. Den 23de om Natten kom her en Coureer fra Jtalien, alt det, man veed af hans Depecher, er Actionen ikke udfaldet saa lykkelig, som man haabede, da nogle Afdelinger formedelst de ud traadde Vande ikke have til behørig Tid kundet komme til de anviiste Puncter. General Provera - (der skulde have forhastet sig) er kommet fulde 4 Timer for silde; andre mere, eller mindre silde, saa at ingen ret Eenhed har hersket i det Hele. En Deel af Armeen har atter draget sig tilbage til Bessano, hvor i Forveien store Forskandsninger var anlagte. Man siger, Tabet beløber mod 10000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Anden Skrivelse fra Wien s. Dato. Med Privatbreve fra Jtalien er i Gaar her udspredt det Rygte, at Mantua efter et høyst standhaftigt Forsvar har givet sig til de franske. Hoffet har imidlertid endnu intet herom ladet giøre bekiendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Tredie Skrivelse fra Wien s. Dato. Man vil paastaae, at Mantua har overgivet sig ved Capitulation. Man tilføyer, at Garnisonen i de tvende sidste Udfald, den har gjort (og af hvilke i Aviserne gjordes saadan Skryd) har mistet nogle tusende Mand. De Franske vare 8000 Mand stærke rykkede ind i Fæstningen, havde strax gjort alle Jndvaanere vaabenløse o. s. v. Midlertid er denne Efterretning endnu ikke officiel, heller ikke veed man endnu Overgivelses-Dagen; man maae altsaa endnu oppebie, om ikke Hoffets, dog andre nærmere Efterretninger.