JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1713-09-01
Fra Stettins Belering. Den 13de udi denne Maaned antastede vores Fiendens Stierne-Skandse om Natten imellem 9 og 10 Slæt, den de og med Kaarden i Haanden efter et Qvarter Times Fegtning erobrede. Derinde fik de til Bytte 4 Jern-Stykker grove Skyt, og til Fanger 1 Capitain 1 Lieutenant, en Fændrich og 58 Gemene med Under-Officererne. Selv samme Nat aabnede vores og Løbegravene og fattede Post hen ved 500 Skrid fra Forværket, som kaldes Glacis. Den 14 og 15 ditto have vi faret frem at nærme os Contrescarpen, saa vi den 16 ditto endnu vilde faae vores Linie, færdig. Det Saksiske grove Skyt, som her til Leyren er ankommet, bestaaer af 70 Stykker, fra 48, 24 til 18 Pundige tillige med tvende Haubitser og 30 Fyyr-Mørsere med overflødig Tilbehør til en fuldkommen Belering. Fienden skyder stærk fra sig, saa vel om Natten med smaae Skyt, som om Dagen med det grove Skyt, dog uden at tilføje os nogen Skade.
Nye Tidender, 1713-09-01
Hamborg. Den 22 i denne Maaned havde vi her de visse Tidender, at der tvende særdeles Post-Bud, det ene strax efter det andet, hos Kong Augustus i Varskau fra Adrianopel, vare ankomne med den visse Forsikkering, at Stanislaus, Vojvoden af Kyou og Smiegelsky paa Sultanens Befalning vare tagne udi Arrest og førdte af Vender, samme Bud have og stadfæstet, det Kongen af Sverrig af en hidsig Feber visseligen var død, hvor vel andre vilde vente videre Stadfæstelse derpaa.
Nye Tidender, 1713-09-01
Fra det Holstenske. Sygdommen udi Hamborg tager ikke lidet til, saa at der af allehaande Syger ugentligen i denne Maaned ere døde fra 5 til 600 Mennisker, hvorfore Potentaternes der forsamlede Fuldmægtige for at indrette en Anordning, hvorledes Handel og Vandel med omliggende fremmede Lande best kunde indrettes, ere adskildte. Udi Gottorp haver sig den Kongl. Pryssiske Gesandt hos Kongens til Danmark Hof sig indfundet, men troes ikke at skal komme til Megling i de Holsten -Gottorpske Stridigheder, saasom Hans Kongel. Majest. ingen Fremmed i den Sag skal vilde tillade at handle, til med giør sig den Holsteen-Gottorpske Geheime Raad Gørrits Haab, at den Sag i Mindelighed endelig skal blive bilagt. Den 20 udi denne Maaned haver den Kur Hannoverske Gesandt General
Nye Tidender, 1713-09-01
Major Skulenborg der havt Audients hos Kongen, hvad hans Anbringende kand have været vidstes ej endnu. Den Pryssiske Gesandt skal vel inden kort Tiid der fra Hove tage sin Afskeed. Jmidlertid ere de Herrer Geheime-Raadene Wibe, Holst og Baron Königsteen udnævnte at træde i Samtale med den GeheiRaad Gorrits angaaende hans allerede gjordte Forslag til et Forliig i benævnte Stridigheder.
Nye Tidender, 1713-10-01
Danmark.
Nye Tidender, 1713-10-01
Kiøbenhavn. Den 19 udi næstforleden Augusti Maaned, haver det og allernaadigst behaget Hans Kongel. Majst. at forordne og beskikke de trende Hans Kongl. Majsts. Justits-Raad, Messieurs Niels Slange, Niels Leth og Andreas Weise, at være Hans Majestæts Estats Raad. Desligest det og i Naade haver behaget Hans Kongelige Majest. den 28 udi næstforbigangne Maaned at beskikke begge Hans Majsts. CancellieRaad Messieurs Fredrich Esmarch og Severin Junge at være Justits-Raad, Saa og de tvende Hans Majests. Kammer-Raad, Messieurs Peder Rasmussen og Michael Fredrich Thomsen ligeledes at være Justits-Raad. Den 10 udi denne Maaned haver Hans Kongl. Majst. allernaadigst forordnet Hans Excell. Hr. Ferdinant Anthon, Græve af Danne-Skiold, at være, foruden det hannem anbetroede Æmbede, GeheimeRaad. Den 11 ditto haver Hendes Kongl. Majst. Dronning Lovisa, og det Høi-Kongel. Herskab paa Fredrichsborg heel højtideligen i Frynd og Glæde holdet Hans Kongl. Majsts. Fødsels Dag, da Gud havde ladet Hans Kongel. Majst. om Natten tilforne hen ved 2 Slæt naadeligen trine i sin Alders det 43de Aar. Den 12 ditto haver Hans Kongel. Majst. til benævnte Frynds og Glædes Forøgelse allernaadigst, samt lykkeligen og vel, indfundet sig fra Gottorp paa Friderichsborg Slot hos Hendes Majst. og det Høi-Kongel. Herskab. Den 16 ditto haver Hans Kongel. Majst. ladet udstedde den allernaadigste Forordning om en deel af de authoriserede Penge-Seddelers Omvexling, og at foruden de allerede indrettede Seddeler paa een og 5 Rigsdlr. endnu et vist Qvantum paa 1 Rigsdaler, 3 Mark, 2 Mark og 1 Mark Danske skal forfærdiges. Den 23 ditto det og allernaadigst haver behaget Hans Kongel. Majst. at lade udgaae Forordningen om Koorn-Skatten i Danmark for Aar 1714. Den 31 ditto Hans Kongel. Majst. ligeledes haver ladet udgaae Forordningen om Rytter Hestes Anskaffelse i Danmark af Hoved-Gaarders Taxter, Præstegaarders og Dægneboeligers, hver 50 Tønder Hart Koorn en dygtig Rytter-Hest.
Nye Tidender, 1713-10-01
Udi denne Maaned er udi Hans Kongel. Majsts, og Universitets privilegerede Boog trykkerie ved Prenten bleven færdiget blatthiæ Hemb. Primitia de Lapide Philosophorum. Jngermanland.
Nye Tidender, 1713-10-01
Petersborg. Den 25 udi næstforleden Maaned er Hans Cariske Majestæt lykkeligen og vel med sin Orlogs-Flode fra Finland her igien havnet, efter at Hans Majestæt imellem de Finniske Skær og Klipper havde udstandet stor Fare; De med de glædelige Tidender hidkommen, at Hoved Staden i Finland, Abo, tillige med Slottet nu var kommen i Hans Majestæts Magt og Vold og at den Russiske Armee havde forjaget de Svenske fra TavistaHuus, og der leret sig, videre at udkundskabe de Svenske og fordrive dem fremdeles ud af Landet, deres General Lybecker skal være dragen ad Stokholm at søge en stærk Undsætning, men vi haabe inden den Tiid Undsætningen skal kunde overkomme at have dem enten slagne eller aldeles fordrevne af Landet for at nyde et roeligt VinterQvarteer. Czaren lader bygge til sin Søe-Magts Forøgelse endnu 100 Galleer til at fuldføre sit Anslag med mod Sverrig, og agter sig imidlertid endnu en gang af Finland. Stanislaus skal findes nu udi Bender med mange Svenske Tilhængere, befindende sig tilsammen udi en meget slet Tilstand. Kongen af Sverrig skrives vel at opholde sig udi et af den Store Sultans Lyst-Huse noget nær Adrianopel, bevogtet og bevared af 4000 Janitskarer, men af en og anden Slutning vidstes det ey enten Hans Majestæt var der levendes eller død. Fra Pommern skrives, at hid var forventendes de tree Cariske Guarder, bestaaende af 8000 Mand, men Resten af den Moscovitiske Armee, der er staaendes under General Bauer, til videre Ordre at blive der tilbage.
Nye Tidender, 1713-10-01
Polen. Varskau. De Tyrkiske og Tartariske Gesandter ere den 12. i denne Maaned her ankomne, og haver mand førdt dem ind i det Lubmirskiske Slot udi Ujazdou at have deres Værelse. Men Cronens Kiøken Mester Tarlo haver strax aflagt sin Titel som Medgesandter fra Chamen og den 13 ditto erlanget Kongens Naade. Hans Maj. var vel først til Sinds, at hand skulde have søgt den Naade overlyst ved Kongens Food, mens Hans Majestæt sad paa Thronen, dog haver Hans Venners Forbøn formaaet saa meget hos Kongen, det hand ved Kongens Food erlangede den Naade udi Kongens Seng-Kammer. Den 16 ditto er benævnte Gesandters Audients berammet at skal haves hos Kongen, desformedelst og Primas Regni sig og her haver indfundet. Jmidlertiid ere Breve her fra Adrianopel indkomne, hvilke vel mælde, hvorledes at vores Gesandt sammestæds hos den Store Vezier havde havt Audients, men ej hos den Store Sultan. Saa vidt mand kand fornemme, saa var benævnte Gesandt ej uden Forhaabning efter ynske at forrette Hans Ærinde hos den Ottomanniske Poort imidlertid fornam mand dog, at den Store Sultan paastood, at Kongen af Sverrig maatte nyde en fri Ledsagelse hiem ad giennem Polen, desligeste at det Coczimske Slot maatte blive befæstet, og de udlændige Polakker, som i Tyrkiet sig opholde, maatte tages til Naade hos Kongen i Polen.
Nye Tidender, 1713-10-01
Lemberg. Den 4 i denne Maaned havde vi her de Tidender fra Vallachiet, hvorledes at Tartar-Chammen og den Tyrkiske Seraskier, som stode med deres Armee i Coczims Egn, i deres Skrivelser til Cronens Feldt-Herre ydermere havde igientaget deres Forsikkring om al Naboelig Venskab og den Carlovitsiske Freds Vedligeholdelse med Polens Konge og Crone, dog haver Cronens FeldtHerre den 5te næst efter herfra begivet sig af Cronens Armee, som staaer til Feldts ved Bucniau, og derfra af BrezanPortugal.
Nye Tidender, 1713-10-01
Lissabon. Udi næstforleden Maaned haver Kongen her ladet holde en prægtig Tyre=Fegtning, som til alles Fornøielse uden Skade er afløben. Rigets Kriigs-Magt haver Hans Majst. saaledes ladet indrette, at den i Freds-Tider skal være 12000 Mand til Fods og 2500 Mand til Hest, men i KrigsTider at forøges med 8000 Mand til Hest og Foods. Som det lader sig ansee, falde vi atter i nogen Stridighed med Spanien, saasom Kong Philippus haver forbudet hans Undersaatter al Handel og Vandel med os, undtagen at Posterne maae hidindtil have deres fri gang giennem de Spanske Lande.
Nye Tidender, 1713-10-01
Spanien. Madrit. Den 12 udi næst forleden Maaned er udi Beleyringen for Barcellona det grove-Skyt, bestaaende af 40 store Stykker, ankommet, de endnu tilbage værende, ventede mand den 20de derefter; Naar alt dette grove Skyt paa Batterierne bliver opførdt, skal vel Jlden tvinge de Barcellonier til at give sig, om de ikke ellers det skulde med gode Vilkaar vilde giøre.
Nye Tidender, 1713-10-01
Frankerige. Paris. Tidenderne, som fra Freyborgs Beleiring af den 9 i denne Maaned her ved Hoffet ere indløbne, mælde, at vores den 15de ditto skulde blive færdige til at beskyde Castellet Sanct Peter med 12 store Stykker og 10 Mørsere, hvorimod de der beleirede med 15 Stykker og 4 Mørsere fyrede fra sig, og at vores Folk heel meget blev beskædiget med Steen, som kastedes ud af Fæstningen paa dennem, som arbejde i Løbe-Gravene, hvor det er meget vanskelig at komme frem formedelst den Steenagtige Grund, saa mand neppeligen en halv Mand høy kand dybt komme i Jorden, dog formeente mand inden faae Dage at faae Varterierne og det grove Skyt derpaa opførdt, og saaledes hemme Fiendens heftige Skud, tilmed skal der udi Fæstningen være Mangel paa Vand, som Overløberne berette. Kongen haver ellers overlyst ladet aflæse en Forordning, at alle de Reformerede, som havde slaget sig til den Catholske Troe her af Riget skulde undvige, og ingen af de her af Riget undvigte Reformerede, sig her i Riget maatte indbegive.
Nye Tidender, 1713-10-01
Tydskland. Vien. Fra Catalonien haves, at den Franske General Popoli havde ladet Slottet Mantjovi for Barcellona nogle gange bestorme, men de Catalonier saa dapper værget sig, det de Franske i samme Storme havde faaet 5000 Mand døde og qvæste. Det skal og have gelinget Miqveleterne, at de udi Vichs Egn havde afskaaret et stort Antal Franske Passen og dræbt henved 2500 Mand af dem, mesten deels Gemene, men deres Officierer, som de fik fangne, deriblant var den Franske General Popoli hans Frænde, udi alles Aasyyn strax ladet hænge op, hvorpaa samme General lood dem sende Bud, at de skulde bruge Kriigs Maneer og være forventende dennem at skee samme SkiælMen de svarede, at de havde fuldt hans Exempel, i det at hand havde ladet General Nebots Frænde ophænge. Mand skriver og fra Girona, at de Barcellonier havde udfundet Middel og Maade til at bringe 200 Skibe ind i deres Fæstnings Havn med allehaande Undsætning, desligeste og 400 Mand Soldater deraf udsendt den General Nebot til Hielp og Bistand. Breysach. Vi have siden den 13 i denne Maaned kundet høre en mægtig Torden Skrald af de Franskes grove Skyt, hvormed Fæstningen Freiborg af 40 Stykker beskydes, ligeledes om Natten paa Høiene kundet see en stor Mængde af Bomber, som kastedes der ind og i Castellet. Visse Officerer, som her passerede ad Strassborg, berettede, at Beleirerne vare komne paa 30 Skrid nær den betægte Vej af Fæstningen. Den Skandse, som ligger imellem begge Casteller, have de Franske vel erobret, men strax derpaa med stor Folke-Spilde deraf igien udjagede. Saa vel udi General Vaubon hans Leir, som i Hoved-Lejren ved Myhlberg er det nu stille.
Nye Tidender, 1713-10-01
Stettin. Efter at Russerne af deres grove Skyt den 28 og 29 i næstforleden Maaned havde her sat Staden i saadan ælændig Tilstand af Brand, det hele Gader og Stræder ere blevne afbrændte, saa ingen Redning fandtes, at Branden kunde vorde slukt, haver vores Commendant med følgende Vilkaar maattet give sig, (1) at den gandske Svenske Besætning maatte drage fri og ubehindret ud af Fæstningen, undtagen tvende Battallioner, som skulde tages i nye Eed og Resten ledsages ad Stralsund, desligeste det og skulde forholdes med Besætningen i Vismar, (2) og skulde Fæstningen tages i Beskiærme til Krigens Uddrag, enten af Kongen af Pryssen eller Kur-Fyrsten af Hannover, og 3 Battallioner da til fornævnte tvende indlegges. (3) Skulde de saaledes sammentrekkende Svenske Besætninger, som kand blive 10 til 12000 Mand, er for øve noget Fiendlig mod nogen af de Nordiske Allierede eller deres Riger og Lande. (4) Førend den Moscovitiske Armee begav sig paa Togget af Pommeren, skulde til Hans Czariske Majst. af den, som sig Beskiær melsen af Stettin paatager, betales for Stettins Beleirings Omkostning 500000 Rigsdaler. Den 6 i denne Maaned er saa den Svenske Guarnison af Fæstningen uddraget 3500 Mand stærk, og tager sig Kongen af Pryssen denne Fæstnings Beskiærmelse an, som og betaler til Czaren Beleringens Omkostning, haver og beskikket Commendanten med 2 Battallioner her inde til ydermere Besætning og Beskiærmelse.
Nye Tidender, 1713-10-01
Hamborg. Fra Holsten have vi, at Fæstningen Tønningen blev nu hart indspærret og blocqveret. Som nyeligen een derfra forløben Soldat beretter, da skal derinde være nogen temmelig Forraad, paa Salt og Brød, men paa Øl og Brændeviin, Lyys og Brænde-Ved, stor Mangel. Besætningen bestood dog ikkun af 450 Mand, deriblant vare end og mange syge. Fra Pommeren haves, at de trende Carens Guarder, bestaaende af 8000 Mand, havde alt begivet sig paa Togget der af Landet, desligeste og Prinds Menzikof, tagende Vejen giennem Polen hiem ad, men Resten af den Russiske Armee blev der og udi det Meklenborgske under Fyrsten Dolgoruk hans Befalning til videre Ordre beliggende.
Nye Tidender, 1713-10-01
Nederlandene. Græven-Hag. Mellem Ængeland og Spanien er Forhandlingen alt underskreven, hvorledes det med Handelen og Van delen mellem begge Rigers Undersaatter skal forholdes; Men mellem denne Regering og Spanien er slig Forhandling ej kommen til nogen Rigtighed. Det Forbund imellem Kæiseren og Czaren skal nu alt være paa en fast Food sat, og vil Czaren være forbunden udi næstforestaaende Feldt-Tog at sende Kæis, 30000 Mand Hielpe-Tropper til, at tiene mod de Franske ved Over-Rhinen, og som det saa besynderlig er udfaldet for denne Regering ved sidste Freds Slutning med den betingede Handel og Vandel paa fremmede Havne og Stæder, torde den vel slaae sig til samme Forbund, saasom det siges, at de Herrer Gen. Staterne skal have besluttet, inden 3 Maaneders Forløb at vil have en Armee paa Benene, bestaaende af 80000 Mand, hvortil de aftakkede fremmede Tropper alt antages paa nye. Med Duynkerkens Fæstnings Nedbrydelse lenter det noget, mand giver fore, at dermed skulde opholdes, efterdi Kæiseren skal have foldt Ostende til de Herrer Staterne.
Nye Tidender, 1713-11-01
Danmark.
Nye Tidender, 1713-11-01
Kiøbenhavn. Den 10 udi denne Maaned ha Lover det i Naade behaget Hans Kongel. Majest. at beskikke Hr. Johan Olsen tilforne Biscop over Riber-Stift, at være Biscop over Aarhuus Stift i afgangne Dr. Johan Brans Sted. Samme Dag det og haver i Raade behaget Hans Kongel. Majest. at forordne Mag. Laurits Thura, Sogne-Præst i Aarhuus og Stifts-Provst i samme Stift, at være herefter Biscop over Riber-Stift i Hr. Johan Olsens Sted. Selv samme Dag og Mag. Johannes Fischer, Rector Scholæ i Nyekiøbing ligeledes i Naade af Hans Majestæt er vorden beskikket tillige med at være Consistorial Assessor. Den 22 udi denne Maaned havnede her Hans Kongelige Majests. Orlogs-Esqvadre, som denne Sommer og indtil nu under Admiral Rets hans Anførelse haver krydset i ØsterSøen, for at have den Svenske Flode, som mesten har holdet sig i sin Havn, og Overskibning i Agt og Øjemeed.
Nye Tidender, 1713-11-01
Den 30 ditto indkom her i Staden fra Flensborg, den fangne Svenske General, Græve Steenbuk, som her skal hold sin Arrest. Skaane. Ydstæd, Brevene fra Stokholm, i denne Maaned skrevne, mælde, at den Russiske Armee, stood en Miil fra Aboe og lood der i Landet indsamle al Proviant, som kunde overkommes, for at oprette her og der Magaziner, saasom den i denne Vinter der vilde sette sig fast, og maatte Folket der i Landet, under haard Straf, skaffe tilsammen alt hvis de deraf hidindtil havde skivle. Vallachiet. Bucherest. Den 17 udi næst forleden Maaned havde vi her Breve fra Adrianopel, at om endskiønt det ved den Ottomanniske Poort en Tiid lang havde seet vel ud for Hans Majest. Kongen af Sverrig og hans Tilhængere, mand og tænkte, at det saaledes skulde have varet ved; Saa kommer dog nu tilforladelig Beretning ind, at det der ei har seet verre ud for samme Konge og hans Tilhængere end nu, eftersom de have omgaaets med urigtige Beretninger, at det Polske Riges Høvdinger skulde frafalde Kong Augustus og naar den Tyrkiske Armee, kom paa Polens Grændser alle slaae sig til Stanislaus og hans Partie, hvilket Tyrkerne i Gierningen nu anderledes have fornommet; Jkke desmindre haver Tyrkerne med Polen sig saaledes forenet, at Stanislaus med sine skal tages til Naade og nyde deres Gods i Polen til Eiendom igien, naar de først have ved Kong Augustus Throne afvedet deres begangne Forseelser og gjort Hans Majest. deres Troeskabs-Eed, hvilket er bleven Stanislaus hans Gesandt Crispin tilkiende givet ved den Store Vezier; Hvorimod denne Gesandt sig saare skal have besværet, at den Store Sultan paa den Maade ej holdte sine Forsættelser og skulde hans Herre aldeles ej vilde antage slige Vilkaar. Hans Kongelige
Nye Tidender, 1713-11-01
Majestæt Kongen af Sverrig havde den Store Sultan atter ved en Capigi Bassa ladet foredrage, hvorledes at den Ottomanniske Poort var forligt med Polen, at samme Konge ved 6000 Mand Tyrker maatte blive ledsaget giennem Polen ad Dantsig, og saaledes at lade Hans Majest. fremdeles passere af sit Rige igien. Hvorpaa Kongen af Sverrig spurde, om da den Store Sultan havde forglemt, at hand paa Troe og Love havde tilsagt, ikke at lade Kongen af Kongen af Sverrig, med saa ringe Kriigsmagt, som hand ikke kunde betroe sin Person, men med en mægtig Armee ledsages igiennem Polen, hvortil da og samme Konge lagde dette: at hand havde i alle sine Anslag, den Stund hand havde været udi Tyrkiet, maattet erfare den Tyrkiske U-bestandighed, hvorfore hand vel saae, at alle deres Forsættelser var ej at troe, meget mindre at forlade sig paa. Saaledes mand da vist formoder, at Kongen af Sverrig og Stanislaus vel skal antage Kongens af Frankerige Tilbud, og begge sig saaledes skulde begive af Frankerige, saasom mand og i Frankerige er allerede betænkt paa at rydde alle de Anstød af Veien, som kunde hindre den Svenske Konges Reise ud af Tyrkiet, være sig enten Gield eller andet Tyrkens Paastaaende. Alt dette uagtet skal Sultanen dog paagielte, at Cron-Polen skulde afstaae den lille Ukraine til den Ottomanniske Port.
Nye Tidender, 1713-11-01
Podolien. Kaminies. Næstforleden den 25 Octobr. havde vi her Breve, at den Tyrkiske Armee stod endnu imellem Flodene Dniester og Prut, havende der indlagt sig i alle Landsbyerne, og de som staae ved Coczim ere nyeligen passerede Munstringen, hvorved da deres grove Skyt blev løsnet, hvilket Seraskieren lood vores Forvagt vide, at slig Skud ej var Tegn til noget Fiendskab.
Nye Tidender, 1713-11-01
Polen. Varskau. De Russiske og Podolske Breve have i denne Maaned bragt med sig, at Ordet over alt i den Tyrkiske og Tartariske Armee gik, det samme Armee ei skulde bryde op fra de Polske Grændser, ei heller den Polske Gesandt fra den Ottomanniske Poort blive affærdiget, førend den Tyrkiske og Tartariske Gesandt med velforrettet Sag vare komne der tilbage. Den Tartariske Armee var dog for Mangel af Foering paa 6 Mile Vejs fra Coczim rykt tilbage. Ellers vil mand og forsikre, at Voyvoden, af Kyon var ankommen ved den Tyrkiske Armee, men hverken hos Tartar-Chammen eller Seraskieren kundet erlange Audients og saaledes med uforrettet Sag maattet drage tilbage af Vender igien. De Russiske Guarder ere med særdeles Forsigtighed og Fliid hidindtil dragne her igiennem Landet og skal med det første passere Veixel-Strømmen ved Thoren. Cracau. Den 12 udi denne Maaned havde vi fra de Tyrkiske Grændser de Tidender, hvorledes at Palatinen af Kydu, Kongens af Sverrig og Stanislaus hans Tilhængere, nyeligen var kommen fra Bender ved Studzicoz tree Mile fra Caminice, der at komme i Tale med Tartar-Chamen og den Tyrkiske Seraskier, men de havde er villet lade ham komme for sig, ladende hannem sige, at hand ei fremdeles vilde stifte nogen Forvirrelse ved den Ottomanniske Poort, imod Forhaabning, det skeer, da skulde det vederfares ham, som nyeligen en visse General var timets, og vilde de videre ej have med hannem at bestille, saasom de vel saae, at hand intet andet beflittede sig paa, end at bringe den Tartariske Cham, ligeledes som hans Broder, fra sin Værdighed. P. S. De Tyrkiske og Tartariske Gesandter ere med rigelige Ære-Skenk og dennem beviste Ærbødighed nu endelig fra Varskau afreiste. Vores Gesandt udi Adrianopel haver havt Audients hos den Store Sultan og er nu forenet med de hannem tilforordnede Tyrkiske Commissarier angaaende Stanislaus og hans Tilhængere at maae komme i Polen igien og nyde deres Gods og forige Værdighed. Polsk Pryssen. Dantsig. For at forskaane
Nye Tidender, 1713-11-01
vores Verder og Lande for de Caariske Guarders Jndqvartering, haver denne Stad maattet betale til den af Fyrsten Menzikof udsendte Officerer 50000 Rigsdaler. Fra Adrianopel haves her af den 3 Oct. næstforleden, at de Cariske Gesandter havde forlanget at faae deres Afskeeds-Audients, men bleve derpaa henviiste til Sultanens øverste Cancellereller Reis-Effendi, som førend de kunde blive affærdigede, begiærede disse tvende Puncter først maatte fuldbyrdes (1) at Caren vilde igien lade aarlig tælle den Tartariske Cham den sædvanlige Ære-Skienk. (2) At den unge Ceremetof skulde blive ved den Ottomanniske Poort til Gissel paa det mand des tryggere kunde være forsikret om den sluttede Freds u-brøde lig Holdelse. Hvorpaa de svarede dette ej at have i Fuldmagt, men vilde det anmælde hos deres Car. Fra Cron-Polen paastaaer og Sultanen at vil have en Deel af Ukrainen, hen mod Belokzervan beliggendes.
Nye Tidender, 1713-11-01
Frankerige. Paris. Den 17 i denne Maaned havde vi her Breve fra Freyborg, at den af Commendanten, som fra Freiborg i Slot terne oven for samme Stad indflyet er, udsendte Officerer fra Prinds Eugenius med tviflagtig Svar var kommen tilbage, hvorudi Commendanten ei har kundet tilfulde finde sig, hvorfore hand atter om en sex Dages Vaabens-Stilstand haver ansøgt for at faae nærmere Svar fra benævnte Prinds, hvilket og hannem er bleven tilstædt. Jmidlertiid haver Commendanten nedsendt til de i Staden efterlatte Qvæste og Syge en heel Hob Proviant og anden Nødtørft, eftersom Marskal Villars ei har vildet give dem nogen Pleie, men truer, saa fremt hand ikke faaer fornøjelig Svar, at Slot terne efter hans Villie skal til hannem overgives, strax at beskyde dem med 84 Stykker og 38 Fyyr-Mørser, som hand allerede haver ved Haanden.
Nye Tidender, 1713-11-01
Spanien. Girona. De Barcellonier blive endnu fremturende at vil forsvare deres Stad og deres Friheder, og som de ikke aleneste vel ere forsynede med Krud, og Lod, samt Folk og Proviant, men og endnu have en aaben Havn at faae al Nødtørft til sig, særdeles fra Majorca, alt saa agte de lidet Hertugen af Popoli hans Trusel, som nogen Tid haver giordt Forberedelser til at beleire dem, men giøre paa hans der i Egnen beliggende Tropper adskillige Udfald, mesten deels til deres Fordeel. Mand tvifler meget derpaa, at, dersom samme Stad ej bliver betagen Tilførselen fra Majorea, den skal blive tvungen under Kongens Lydighed, og lader det sig ansee, at samme Stad førend skulde give sig under Kongens af Frankerige end Kongen af Spaniens Herredom, hvorfore mand slutter, at Frankerige hidindtil er haver indspærret samme Stads Havn,
Nye Tidender, 1713-11-01
udi Forhaabning Catalonien skulde saaledes, for at nyde deres Fordums Friheder u-ryggelige, slaae sig til Frankerige.