Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-08-30
Om Mordet paa Hertuginden Choseul-Praslin indeholde Bladene en Mængde detaillerede Beretninger, der næsten bringe Mistanken imod Hertugen selv for at være Mordern til Vished. Vi uddrage af disse Følgende: Strax i Begyndelsen af Undersøgelsen er et vigtigt Factum bleven constateret. Hertugens Sovekammer var nemlig kun adskilt fra Hertugindens ved en Forsal og et Cabinet, og paa Gulvet saae man tydeligt et blodigt Spor, som førte fra Hertugens til Hertugindens Værelse. Tillige forklarede en Tjener, at han, hidkaldt ved Kammer jomfruens Skrig, først forgiæves havde søgt at opbryde Døren til Sovekammeret, for at komme Hertuginden til Hjælp, var løbet ned i Gaarden og derfra bag om Hotellet gjennem Haven for at stige ind gjennem Hertugindens Værelse. Da Tjeneren kom ind i Haven, saa han en Mand, som aldeles lignede Hertugen, aabne et Vindue i Hertugindens Sovekammer (for at man skulde troe, at Morderen var stegen ind derigjennem) og hurtig forsvinde. Blandt de i Hertugindens Værelse fundne Gjenstande befandt sig ogsaa en med Kugler ladet og med en Knaldhætte forsynet Pistol. Denne Pistol, som tilhører Hertugen, var ikke alene bedækket med Blod, Kjødtrævler, og Haar, men man fandt ogsaa paa den Myrdedes Hoved Huller, som vare slaaede med Pistolkolben og i hvilke det udskaarne Arbeide paa Kolben nøiagtigt havde aftrykket sig paa den bløde Hjerneskal. Jfølge disse stærkt graverende Jndicier blev der strax givet befaling til at bevogte Hertugen i hans Værelse, og han blev nu forhørt paa en Maade, som ikke lod ham tvivle længer om, at han ikke blev betragtet som Vidne, men som Tiltalt Hans hele holdning ved dette Forhør talte for hans Brøde. Den lille, smægtende, nervense, hidsige Mand, som ellers den mindste Modsigelse kunde bringe til Raseri, var nu pludselig nedslagen og vovede ikke at protestere mod den skrækkelige Mistanke, der hvilede paa ham. Paa hans Klæder bemærkede man mange Blodpletter; han paastod at have erholdt disse, da han paa Efterretningen om Mordet var illet til sin Gemalinde og havde kastet sig over hendes Liig og omfavnet dette. Men det blev nu ogsaa opdaget, at de i Hertugindens krampagtig lukkede Hænder, værende Haar havde samme Farve og Længde, som Hertugens. Der blev nu foretaget en Huusundersøgelse i Hertugens Privatbolig; her blev fundet stærke Beviser, og det blev ogsaa constateret, at ganske kort i Forveien Papir og andre Gjenstande, hvis Beskaffenhed ikke længe, kunde udfindes, der vare blevne opbrændte. Den formeentlige Gierningsmand var saaledes betegnet; der pa nu kun Sporgsmaal om at opdage de Aarsager, der kunde have drevet pam til denne Forbrbrydelse. Man erfarede, at Hertugen stod i Forhold til en Frøken de Luzy (el ler Luzzi), som i 6 Aar som Gouvernante havde have Opsigt med Hertugindens smaae Børn, men for en Maaned siden efter meget heftige Optrin havde faaet Afsked af denne, men dog erholdt en Pension for Livstid. Dette Fruentimmer (29 Aar gl.) boede nu nu i en PensionsAnstalt i Marais. Hertugen var, ifølge hans egen Tilstaaelse, efterat han med Hertuginden var ankommen paa Jernbanen til Paris, førend han begav sig til sit Hotel gaaet til Frøken de Luch. Hun maatte altsaa strax forhøres den Politi=Commissair, der skulde afhente hende, traf hende ikke hjemme, men senere hos en Veninde i Chaussee d'Antin, Efter et langt Forhør blev hun bragt til Conciergeriet, Hun er en Datter af en fransk Baron, helligede sig til Malerkunsten, men blev, da hun ikke gjorde synderlig Fremskridt, Gouvernante i 6 Aar hos en Familie i Skotland og kom derfra i Hertugindens Huus. Hun benægter, at have staaet i noget utilbørligt Forhold til Hertugen, og erklærer med megen Energi, at hun er den hertugelige Familie, som har overvældet hende med Velgierninger, evig forpligtet. Hendes Afskedigelse og Adskillelse, fra Børnene havde smerteligt berørt hende, og fra dette Synspunct maatte Udtrykkene forklares i et Brev, som hun havde skrevet til Hertugen, og som er blevet fundet blandt hans Papirer. – Hertugen af Choiseul=Praslin er Overhoved for den tredie hertugelige Linie af Huset Choisen, der nu er den eneste af dette berømte Huus, da de til andre ere uddøde. Han er født i Aaret 1804, altsaa 43 Aar gammel, og ægtede 1825 Marschal Horace Sebastianis Datter, Frøken Fanny Sebastiani, i hvilket Ægteskab hun fødte ham 9 Børn, nemlig 6 Døttre og 3 Sønner. Hertugen har en Broder, Edgar de Praslin, der har ægtet Frøken Schickler fra Berlin, og tre Søstre, der alle ere gifte med Legitimister af de berømteste gammeladelige Familier. De engelske Underhuus-Valg (658) ere me alle bekjendte, med Undtagelse af fire. Hvis Partierne vare skarpere adskilte fra hverandre, vilde den i alt Fald vel utvivlsomt existerende ministerielle Majoritet allerede kunne angives; men som Sagerne nu staae, vil det neppe være muligt at komme til et sikkert Resultat, og Afgjørelsen maa forbeholdes selve Parlamentets Sammentræden.