JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1799-05-24
Cadix, den 19de April. Efter en fransk Stabs=Officeers Ankomst, som har have hange Conferencer med Admiral Magarede, paastaaer man ver Flaade, som nu er seilfærdig og velprovianteret, skal biene sig med Bristerslaaden. Den engelske Flaade har plud lig begivet sig bort fra vore Vande.
Berlingske Tidende, 1799-05-24
London, den 10de Maji. Den almindelige Opmærksomhed og Nysgierrighed i Henseende til Bresterflaaden, som nu i 14 Dage har været i Søen, i endnu ikke bleven tilfredsstillet. Lore Bridport krydsedUdnu den 3die Maji ved Cap Clear med sin Flaade. I Gaarsair Admiralitet faaet en Depeche fra ham, dateret Cap Cleasin 30te April. J samme melder han, at han har taget ved Kysterne af Jrland en fransk Lugger eller Corvette og at han sat taget med sin Flaade en saadan Stilling, at han aldeles sit frygtede for, at Fienden skulde være istand til at nærme de islandske Kyster uden et foregaaende Slag med den brit1ste Flaade. Efter vore Blade for i Dag skulle der have befundet sig paa den erobrede franske Corvette Depecher, som give Oplysning om Bresterflaadens Bestemmelse. Disse Depecher skulle være blevne kastede i Søen af den franske Con vette, men igien opfiskede af de engelske Matroser. Samme skulle have været stillede til en fransk Brigadegeneral, som opholder sig i Jrland for at give ham Underretning om, at Bresterslaaden var i Søen, og havde et saa anseeligt Troppecorps inde, at det var tilstrækkeligt til Jrlands Erobring. Mange troe, at man vel fra fransk Side kan have sendt denne Corvette til Jrland blot for at lade den tages, og ved Depecher nes Jndhold, at bringe Lord Bridport i Vilderede i Henseende til Bresterslaadens sande Bestemmelse. - Fra Dublin selv have vi Efterretninger indtil den 6te Maji, og efter samme havde endnu ingen Deel af den franske Flaade ladet sig see nogensteds ved de irlandske Kyster. Dog bleve der følede alle muelige Anstalter i Dublin til at begegne en fiendtlig Landgang. Til alle Kystegnene i Besynderlighed de nordlige, bleve afsendte Tropper, Munitions- og Artillerie=Transporter.
Berlingske Tidende, 1799-05-24
Lord Cornvillis var med sin Felt=Equipage og hele Dubliner Garnisonen færdig til at brække op. Alle Hermanry og andre Volontair=Corpser vare beordrede til virkelig bestandig Tieneste, og 2 engelske Miitztie Regimenter, som ligeledes vilde vende tilbage til Engeland maatte igien udskibes. Man har her bekiendtgjort Formodninger om Bresterflaadens Bestemmelse, som formedelst den almindelige Jnteresse i det mindste fortiene at meldes. Forfatteren til disse Formodninger paastaaer, at denne Flaade ikke kan være bestemt hverken til Jrland, Portugal, Middelhavet eller Vestindien. Han anfører mange Grunde for disse Formodninger, og giver derpaa sin Mening tilkiende, som er: at den fra Brest den 26 April udløbne Flaade skal i Begyndelsen af Junii være i Brasilien, hæve der i største Hast Contributioner, indtage frisk Vand og Proviant, derpaa seile omkring det Gode Haabs Forbierg, borttage alle engelske Skibe, som den mødte, og under Begunstigelse af den indfaldende Monsonvind gaae til Ankers i Slutningen af Julii ved Isle de France, indtage der igien frisk Vand og Levnetsmidler og i Midten af August indtræffved Socotora hos Mundingen af det røde Hav. Derfra skal den, efterat General Buonaparte med 13000 Mand paa de allerede der værende 2 smaa franske Eskadrer fra Suet af et stødt til den, indtreffe ved Sultningen af Monsoon Vinden, Begyndelsen af September ved Kysterne af Bombay, sætte General Buonaparte med 20,000 Mand paa Land i Mangalore, og denne derpaa i Forening med Tippo Saib marchere mod Bengalen. Flaaden skal derpaa angribe deels Trincomale, deels holde Mundingen af Ganges bloqueret, der efter bringe med den igjen indtrædende Monsconvind alle erobrede Skatte og Varer til det røde Hav, hvorfra samme kunde blive bragte til Alexandrien, og indtil gunstigere Tide oplagte i Magasiner. Der paa skulde Flaaden vende tilbage til Jøle de France og derfra over Brasilien til Europa, løbe indtil Cadix, og derfra seile igien ved Leilighed til Brest. Forfatteren til denne uhyre Expedition et Tidsrum af 18 Maaneder Han beraaber sig derhos paa den Erklæring, som den franske Søeminister nyelig har gjort i Brest: "Af faa Dagen Ophold kunde foranledige, at den hele Expeditionalk overstyr. Hermed sigter han til Benyttelsen af Monsoonvinden, Han anfører ogsaa de mange Priser, som den franske Søe minister ved sin Nærværelse i Brest lovede Matroserne, som et Beviis for sin Mening. - Fra Plymouth ere den 6t endnu 4 Linieskibe og 2 Fregatter udløbne før efter Rygter, af forstærke Lord St. Vinens Flaade for Cadix.
Berlingske Tidende, 1799-05-24
Parie, den 10de Maji. I Gaar trak Medlemmerne af Directoriet paa den bekiendt Maade Lod om, hvo af dem den 20de Maj skulde gaae ud af Directoriet. Loddet traf Borgeren Reubell, der altsaa til anførte Tid træder ud af Directoriet og gaaer ind de Gamle Raad, for hvilket han af 2 Departementer er bleven valgt til Repræsentant. Redacteuren af 7de Mai indeholder følgende om vor italienske Armee : "De sidste Breve fra den liglienske Armee melde, at General Morean har besluttet at indtage saadanne Stillinger, hvor han kunde oppedie Fienden og som vare saaledes bedækkede, at han uforhindret kund erholde alle ham bestemte Forstærkninger. Bemeldte Arme har i de sidste Fegtninger den 27de April bevaret sin Berømmelse. Det er ogsaa at anmærke, at den endog i den Hensigt at trække sig tilbage paa den høire Strandbred af Tessinghar med en offensiv Contenance udført denne Bevægelse mod en i Tallet meget overlegen Fiende, og at den har taget adskil sige Kanoner fra ham og gjort 2000 Fanger. - De af General Moreau forhen udseiete Positioner sætter ham istand til at byde de forskiellige Troppecorpser Haanden, som maatte være over deres Antal, der torde være nødvendige til at be slette Neapel, Rom en Florenz indtil Aabnelsen af det store Offensive giver ham Kraft nok til at marchere til disse Stæders Befrielse. Dispositionerne ved den venstre Flol af Armeen i Helvetien, som strækker sig mod Fiendens høire Flanke og behersker Sletterne af Malland, forsikre og Fordelene af denne nye Postion. Forresten ere der føiede saadanne Anstalat alle Slags Understøttelser kunne tilstrømme uden Forrelse og med den Overflødighed, som giør os de Midler for at bekomme igjen det offensive System og Seieren. -
Berlingske Tidende, 1799-05-24
General Massena har Directoriet faaet følgende Skrivelse teret Hovedqvarteret i Frich, den 3die Maj. Borger: rectorer, Divisiongeneral Menard, som commander, Granbunden beretter mig, at Fienden har den 1ste M. Dagbrækningen angrebet ham i Passet af Languart og ved ciensteig og Flæsch. En fiendtlig Colonne af 2000 Ma som skulde tournere Lucienstrig, rykte frem over Flæsch. Fi den haabede at forene sig med de Tropper, som skulde for Passet af Lanquart. Vore Tropper trak sig tilbage for det Colonne og lod den rykke frem indtil paa Høiene af Mar feld. Herpaa greb General Chabron i Spidsen af en Bar lon af den og Halvbrigade den heftig an, tvang den til nedlægge sine Vaaben og gjorde den samtlig til Fange. N. af vort Poster ved Lanquart, som maatte vige Overmagt trak sig tilbage men trængte snart frem igien og fordi Fienden fra alle Sider. Vi indtage alle vore i tioner. - General Menard beretter mig ogsaa Beger =Directorer, at General Lecourde Dagen forden 30te April var bleven angrebet paa alle Punkter, sin Linie, at Actionen begyndte om Morgenen Kl. 3 og et tes først om Natten. Den mod Jernet stilede Attaque, blev foretaget af 5 Batailloner blev med Uforsagthed begge af vore Tropper. Fienden blev dreven tilbage, og man 300 til Fanger, hvoriblandt befinde sig 10 Officerer og unge Prinds de Ligne, første Major ved Regimentet af da Ravn. Det paa Positionen af Veranta af Fienden giøs Angred lykkedes ikke bedre. 4 Gange vilde Fienden ind vore Forskandsninger ved Storm, og 4 Gange blev han i ren tilbage. Han efterlod over 2000 Døde paa Valgplads og havde et lige Antal Saarede. Fienden kunde blot træ frem over Scharla, og trak til Trasp. General Lecomlægger den største Berømmelse paa vore Troppers Brave Han havde paa denne Dag, den 30te April, med 150 Fiender at klæmpe. - Til samme Tid, da Fienden giø saadanne alvorlige Angreb paa vore Positioner i Granbund- og Veltlin, kanonerte han os langs Rhinen og føiede Disitioner, som gave tilkiende hans Hensigt at forsøge en O gang over denne Flød. Hilsen og Respect. Massena.
Berlingske Tidende, 1799-05-24
Vore Blade sige, at de keiserliges Forliis i de forskielle Fegtninger med General Lecourde fra den 6te Marts til 23. April har beløbet sig til 18306 Mand, hvoriblandt 441 De 1773 Saarede og 14581 Fanger, 30 Kanoner, i Haublida Krudtvogne og 294 Heste. En Borger har i Ge foreslaaet 500des Raadet en Opdagelse, hvorved, som be siger, Seieren ganske kunde blive bragt paa vor Side. De ne Opdagelse bestaaer i et Middel, ved hvilket en Soldat sig Minut kan giøre 30 Flinteskud. Sagen er bleven hen til Directoriet. Paven skal paa sin Reise fra Turin va død ved Suga.
Berlingske Tidende, 1799-05-24
Amsterdam, den 14de Maji. Efter Breve fra Paris skal den spanske Flaade, efterat den gelske har trukket sig fra Vandene ved Cadix til Gibraltar sin 21de eller 23de April 35 Skibe stærk være løbet ud fra dir.
Berlingske Tidende, 1799-05-24
London, den 14de Maji. I Dag er det 18 Dage siden Bresterslaaden løb ud, og dog ske videstandig endnu i den største Uvished i Henseende til den da har paa nogle Dage den Mening værsket, at den er gaaet 1 Cadix. Efter adskillige neutrale Skibscapitainers UdsiEnde, som skulle have seet den, skal den have simet Coursen, strhen. En dansk Skibscapitain, som den 8de indløb til Portsmouth, vil have seet den franske Flaade den 28de April franske Mile Sønden for Cap Ortegal, da den styrede vider, i Sønden med frisk nordlig Vind. Lord Bridport har fra Tirlandske Kyster ganske nærmet sig de franske, for om mue at at komme paa Spor efter den fiendtlige Flaade; men det der forgiæves, og han er vendt tilbage igien til Cap Claar, hvor han den 3de krydsede med 21 Linieskibe. Først i For sars den 12te har Admiral Gardner kunne afseile fra Plybouth mede Linieskibe, for at støde til Lord Bridport. Fresatten Triton, som i Forgaars kom tilbage til Plomouth, be Efter, at den i forrige Uge har vover sig ganske nær Havner ged Brest, har funder den ganske kom, og ikke seet i samme andet end 4 eller 5 gamle Stidsskrog. Efter en Minister haltidende skal Bresterslaaden vist være bestemt til Cadix den siger nemlig: Bieringen af Ossung kom til Paris, som tlage over adskillige Vexationer, som bleve udøvede i Spa gjen under det Paaskud at det skedte efter den franske Regielings Befaling. Det franske Directorium klagede derimod hver den spanske Sormagts Uvirksomhed. Resultatet af disse nensidige Klager var, at man blev enig om, at Spa lien skulde afgive til Frankrige 20 Linieskibe, men at Frankrige skulle selv afhente dem fra Cadix. Den ganske Søeminister Bruix er af den Aarsag reist til Cad med Bresterflaaden, for at organisere disse og spanske Liniside, og han har taget mange overtallige Osticerer og Makoser med, samt 30 belgiske Skibsfolk, for at fordeele den paa de spanske Skibe. Efter en nøiagtig Liste bestaaer Lord di Vinents Flaade for Cadix paa nærværende Tid af 16 og kord Nelsons ved Palermo af 6 Linieskibe. For Maltaling. ved Minerraa, og Sir Sidnen Smith har og Liniestidsted de egyptiske Kyster. Dranden ere grussiske, 8 portugirog 3 tyrkiske Linieskibe i Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1799-05-24
Helsingøer, den 24de Maji. Fra den 20de til i Dag ere 244 Stide passerede Sundet : Den 21de ankom den engelske Fregat Cire som Convel fra London, og den engelske Sløvp af War Arladne tilligemed Rutterbringen Jalouse, som Convoi fra Huul. Disse have Ettaaget Veir havt Uhæld at blive separeret fra endeel af deres inder Convol havende Kiøbmandskibe, hvis Ankomst man sin daglig venter. I Gaar ankom her paa Rehden de engelske Kuttere Queen og Hirth, tilligemed en hollandsk Kaper Fosse paa 4 Kanoner, Capitain Jansen, blemmehørende i Amsterdam, hvilken de havde taget under Norge. Ved at transportere Kaperens Mandskab, 22 Mand, fra Kutteren til Fregatten, foregik følgende Tildragelse : Uforsigtigviis lodman Transporten skee i en af Byens Færgejoller uden Officerer eller anden Vagt. Hollænderne, som ikke ventede den beste Behandling paa Fregatten, tog Commanden fra Færgemanden og satte nedaf Lappen; da de Engelske bemærkede denne Flugt, satte de strax efter og forfulgte dem med skarpe Stud, endog efterat de vare komne i Land, ligge tæt ind ved Hammermølle=Skoven, hvor de Engelske Matroser ved Hielp af Færgefolket og Jægerne bleve grebne og arresterte. En en gelsk Officeer, som ved denne Leilighed vilde vise sig frisk og trak blant mod den commanderende Jægerofficeer blev ligeledes arresteret. En hvis Person, som udlod sig med at dette net skinde blive hevnet, var nær ved at faae Bank af de Omkringstaaende, hvilket dog blev afværget ved de Commanderendes Forbønd. En hollandsk Matros er bleven ilde forslaaet af de Engelske paa Marken. J Nat ankom en engelsk Lug ger Nile Capt. Buscher, dennes saavelsom forommeldte 2de Kutteres Bestemmelse siges at være til Petersborg. Vinden er ved Postens afgang N. Vofrisk Kuling.
Berlingske Tidende, 1799-05-24
Kiøbenhavn, den 24de Maji. Ved Tallotteriets 790 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 86. 6, 32. 9. 3.
Berlingske Tidende, 1799-05-24
Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Banksedler imod Species 25 1/2 pr. Cento. Til Hr. Jversen i Odense og dem der læser hans Avis. Naar man seer Fichte, der af selve sine Modstandere age og hædres, at forfølges og lide, fordi han offentlig vedkiendt sig, hvad han ved møisommelig Grandsken fandt og ansaae for Sandhed; da sørger den hvis Hierte slaaer for MenneskeVel. - Men naar man seer et Menneske, hvis vigtigste Beskiæftigelse var og er at jage efter, hvad han ingensinde sand og aldrig finder, nemlig Vittighed, naar man seer et saadan Menneske, at ville haane Fichte, jeg siger at ville, thi kan er saadan haane nogen, saa fortiener vel slig Villie alle gode Foragt. Efter at Hr. Jversen har i een af sine Aviser, paa en Vittigheds Jægeren værdig Maade bekiendtgjort Fichte Lidelser og Despotismens Triumph, bekiendtgjør han i en anden, at Fichte ikke har havt praktisk Philosophie nok, til at taale sit Uheld, men ligger nu af Galdefeber, hvis Fichte var af det Slags Mennesker, der leer diævelsk, naar de kan saare Retskaffenhed og Uskyld, der troer at have opfyldt sin Bestemmelse som Menneske og Borger, naar de giør alt, for ved de resusle Vittigheder, at vildlede den uoplyste Mængdes Sandheds Følelse om Personer og Ting: da havde han sikkert ikke faaet Galdefeber; men Sandhed er hans Maal, den frie Leden efter den seer han krænket, dette er hans Kummer, des. uden er han Menneske, man ophører ikke at være det, Hr. Jversen, fordi man er Philosoph, ned, man bliver kunderved end mere Menneske.
Berlingske Tidende, 1799-05-24
Den anonyme Indsender af Spørgsmaalene angaaende Bergens Seminarium i disse Tidenders Nr. 40 vilde behage at efterlæse C. Frimanns Stiftelse= og Gavebreve for Bergens Stift 1ste Deel, Side 155, hvor Seminariets Fundats findes anført, da han der vil finde sine Spørgsmaale besvarede, især ere Fundatsens 1ste og 2den Post, og 6te Post i Biskov Tidemanns Jnstrux for Stiftelsens Lærere, som findes hos Tideman Side 169, hid henrørende. - Dersom Jndsende, deren har spurgt i redelige Hensigter, hvorom jeg ikke tvivler haaber jeg at han ogsaa redelig vil besvare følgende ikke uvigtige Spørgsmaale : Ere de i Fundatsens 2den Post bestemte Videnskaber foredragne paa Seminariet i de senere Aar, have ingen uden virkelige Trængende nydt Stiftelsens Stipendium, L. A. Rodtwitt.
Berlingske Tidende, 1799-05-24
Avis Nr. Til Efterretning for de Herrer Jnteressentere i det almindelige Brand=Assurance=Compagnie paa Vare og Effecter bekiendtgiøres herved, at de dem af de gjorte Jndskud fra 1 December 1798 tilkommende Renter, i Følge en af de Herrer, Representantere og Tilforordnede tagen Beslutning, i Overeensstemmelse med hvad den 7de i Octroyen foreskriver, ikkun udbetales eengang om Aaret, og at denne Betaling tager sit Begyndelse i næste 11 December Termin, hvilket saaledes fremdeles vedvarer i hvert Aars 11te December Termin, Kiøbenhavn i Directionen for det almindelige Brand=Assurance=Compagnie paa Vare og Effecter den 21de Maji 1779. Falde. Hammerich. Haagen. Wølqvar h.
Berlingske Tidende, 1799-05-24
den agende Post, som ellers i Almindelighed ikke gaaet over Wiborg, skal formedelst Wiborg Omslags Termin i 2de Postdage efter hinanden, nemlig den 8de og 15de Junii afgaae fra Kiøbenhavn over Wiborg og at bemeldte Post ligeledes skal afgaae fra Aalborg over Wiborg den 11te og 18de Junii, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. General Postamtet den 21de Maji 1799. Det var Forsynets Raad, at jeg atter skulle prøves ved den haardeste af Livets Skjebner. Efter 13 Ugers vedvarende og smertefulde Sygeleie døde min eiegode, altid uforglemmelige Kone Maren Lange fød Pedersen, den 14de huus af Bryst=Vattersoet. - Beklag mig min Ven! - begra mit og mine Børns Tab, men skiul, om du kan, dine Taarer, for mig. Stillinge den 16 Maji 1799. H. Lange. Den 17de dennes døde Jomfrue Elsebeth Krag i Farum Præstegaard, hvor hun conditionerede; hvilket bekiendtgiøres for hendes Slægt og Venner af Henrich Kampmann. Eftermiddag Kl. 5 1/2 er min gode Fader forrige Borger og Rodemester Peder Biørn død, i sit 74 Aar, efter 10 Dages Brystsvaghed, hvilket jeg giver mig den Ære for fra værende Familie og Venner, herved at bekiendtgiøre. Kiøbenhavn den 21de Maji 1779. Christian Biørn. Den 15de d. M. døde paa Frederichsdahl Jomfrue JngeDons, efter faa Dages Sygdom, i hendes Alder 23 Aar, hvilket herved bekiendtgiøres hendes fraværende Slegt og Venner. Frederichsdahl den 21de Maji 1799. Dous.
Berlingske Tidende, 1799-05-24
Fra Trykken er udkommen Pilegrimen, en Ridder=TildraUgelse af Schreber, oversat ved T. Mørch. Man finder be tvende Constraster af Fruentimmere det ene et Uhre, det andet en blid Engel, som, fremsatte i rørende Frempler paa en forbrittet Elskovs Stalusie og en ædel Menneskekierlighed, ved sin smukke Stiil og Handlingens Forskjellighed baade rører og moret Læseren. Den sælges herefter bestandig hos Boghanler Malling i Springgaden No. 34 for 20 s. i Materie og 24 sk. indbunden, paa Skrivpapiir 8 s. meer. Hvem der kiøber er betalet 25 Exempl. faaer 6 Exempl. frit i Materie Sra Trykken er udkommen: Louise Grevinde af Haaberg. den sandfærdig og rørende Tildragelse af Meiner, den faaes bestandig til Kiøbs hos Boghandler Malling i Springgaden Re 3 for 20 s., smukt indbunden for 24 s. Hvem der kiøber og betaler 25 Exemplarer, faaer 6 Exemplarer frit i Materie.
Berlingske Tidende, 1799-05-24
Fra Trykken er nyelig udkommen en Oversigt af Huseland, e) Konst at forlænge det menneskelige Liv, oversat af 6 C. L. trykt i Patentformat, saa den kan oplaaes paa Stuedøren og haves for Øine at rette sig efter. Den viser først En empler paa Menneskeer, som have opnaaet en høi Alder, og hvilke der kan opnaae den, med Midler til at forlænge Liver og hvorved man kan forkorte det. De Herrer Proprietairer og præster, som unde og agte Almuen, ville her have Leilighetil at stifte meget godt, om de gjorde disse nyttige Reglertekiendte for Almuen. Den sælges hos Boghandler Malling i Springgaden No. 34 for os. Hvem der kiøber 20 Exemplaret. faaer 3 frit.
Berlingske Tidende, 1799-05-24
Jos Universitets=Boghandler Proft & Storch paa Børsen No. 11, 12, 13 findes følgende nye Bøger til Kiøbs. 1) Lafontaine kleine Roman und moraliske Erzablungen, et Theile mit Kupsern, 4 Rdlr. 72 s. 2) Lasontaine Familier, Geschichten 4ter und 5ter Vandt, enthaltend die Gestichte vor Hermann Lange, 3 Rdlr. 32 s. 3) Gemalde des mensællicher. Bergens von Lasontaine, 4 Theile enthalt des Naturmensch undSønderling nene vermehrte Anslage mit Aupfern, 6 Rdlr. og i 4) Lasontaine Sagen ans dem Alterthum 2tes Bandt 1 Rtbi48 s. 5) Die Gefarligen Stunden, ein Roman von Cramer, 6) Nachtrag nu Mothiesons Bedichten nedst sein Portrait, 64. 7) Reinhold uder die Paradorien des neuesten Philosophie 183. 3) Amathønte ein Persisches Marchen von Anton Wall. 1 Rdlr. 9) Vertrante Briese von Adelbed B. an Jdre Frendin Julie S. von Nicolai, 80 sk. 9) Reponde Cundt, bei tet og s.
Berlingske Tidende, 1799-05-24
Anledning af Efterspørgsel om een i Aaret 1776 udkommen fuldstændig Anviisning for en Skipper hvad han har at lagttage, under Titel: den vel instruerede Skipper, bekiendtgiøres at denne nyttige Bog, hvorpaa jeg af Hr. Boghandler Pelt har tilkjøbt mig Forlags=Rettighed, bliver af mig besørget paa nye oplagt og forøget med Efterretning om de senere Love og Jndretninger, som angaae Søefarten lige til 18ng; hvilket, saavelsom Korrekturer, Hr. Justitsraad og Høiesterets Assessor Graah har paataget sig. Bogen kan ventes færdig hen i Sommeren. Kiøbenhavn den 24de Maji 1799. Joh. Fr. Schulz. om Selskab og Eensomhed af Christian Garve, første Deel, oversat af Tydst ved A. P. Meden. - Hvori Forsatteren afhandler Selskabs og Eensomheds Jndflydelse paa Forstandens Dannelse; Selskabs og Eensomheds Jndflydelse, paa Kundskabers Erhvervelse, om Forskiellen paa Eensomhed og Selskab i Henseende til Forstandens Ovelse; Selskabt og Eensomheds Jndflydelse paa Manneskers sædelige Karakteer; hvad kan Eensomhed, eller Selskab, bidrage til at danne moralske Grundsætninger og Sindelag; Eensomheds og Selskabs Jndflydelse, for saavidt de enten give Andledning til visse Handlinger, eller lægge Grund til visse Vaner er nu udkommen fra Pressen. Den faaes til Junii Maaneds Udgang for SubFriptionsprisen 4 Mk. heftet, men efter den Tid koster den 1 Memere hos Forlæggeren Bogtrykker Brünnich, i Fortunstrædet Nr. 230, Hjørnet af Admiralgaden. Syge Rothes adspredte Skrifter samlede af Hr. Asses for Rothe, andet Bind, sælges indhæftet for 1 Rdlr. paa Skrivp, hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høibroe, plads og Læderstrædet Nr. 64. Edictale til forrige Borger og Skipper i Rostock, siden i Kongelig dansk Tieneste engageret, Hans Petersen, hans Hustrue Mette Catharina og deres Arvinger, item til det Walter Steinske Medarvinger, samt de contradicerende Peter, senske Medereditorer.