JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-04-06
J selve Frankerig havde man spotter bittert over, at Engeland netop sendte sine Tropper derhen, hvor de ikke kunde være de Allierede til Nytte. Man havde nu sendt en stor Expedition mod Ægypten, hvilket Land de Franske vilde have rømmet uden noget Kanonskud, dersom Ministrene ikke havde overtraadt Conventionen ved El=Arisch. Han befrygtede, at Søerettighedernes Haandhævelse var bleven udøvet med Uretfærdighed og ei paa den ti børlige milde Maade mod Danmark og Sverrig. At Ministrene havde vidst Kongen af Preussens Tiltrædelse til den nordiske Convention og sortiet, dette. Alt dette fordrede stræng Undersøgelse. Parlamentet maatte ikke længere skienke slige Mænd sin Tillid, det maatte skride til Undersøgelse, da den over Landet svævende Fare ver øiensynlig. Han vilde tilraade Parlamentet den berømte Bardes Ord: Vaagn op, reis dig eller fald for evig Lord Holland paastod, at det forrige Ministeriums Fremfærd havde ophidset hele Europa mod Engeland, gjort vore Allierede til vore Fiender, da derimod Frankerig havde vundet Yndest. Carthago og Rom skulde herved tiene os til Advarsel. Carthage havde pralet af, at Romerne aldrig skulde raske deres Hænder i de ficilianske Vande; men Udfaldet blev en græsselig Lære for Overmod og Uretfærdighed, De irlandske Katholikers Anliggender havde aldrig bragt Ministrene til at forlange Afskeed, men derimod Slagene ved Marengo og Hohenlinden. Bonaparte og ikke Uenighed i Cabinettet havde været Aarsag dertil.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Den berømte Marqvis Landsdown fordrede Undersøgelse og Fred. Hans Mening var: at vor Opførsel til Søes mod de neutrale Magter ikke grundede sig paa billighed og Retfærdighed, men paa Magten. Ugierne gav man vel slig paa hvad man havde erobret; men bedre var Freden, hvorved Handelen igien vilde fremblomstre. Den var et sammenhængende System, som ingen Nation kunde fornærme uden derved tillige at skade alle de øvrige Deele.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Skrivelse fra Wien den 25de Martii. Keiseren har efter den istandbragte Fred ladet erklære, at det var hans Hensigt saa meget mueligt at lette Undersaatternes Byrde.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Som en følge af den med en Coureer fra Paris ankomme Efterretning, at Freds=Ratificationerne ere udvexlede, har man ved en Stafet indberettet fra Linz, at de franske Tropper ere afmarscherede derfra. Dronningen af Neapel skal være bleven meget bestyrtet over de Depescher, som kom med sidste Coureer fra Paris. Det hedder, at den derfra afreiste Marchese Gallo har faaet Ordre til at foreslaae, at Kongen skulle nedlægge Kronen og overgive Regieringen til Kronprindsen, Kønigsberg den 26de Martii.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Efter Privatbreve fra Petersburg er udbredet den Efterretning, at Hs. Keiserlige Majestæt har sluttet med et Naboe hof en Traktat, i Kraft af hvilken alle russiske Vare kan udføres og Naboelandets giensidige Vare indføres i de russiske Stater.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Skrivelse fra Amsterdam den 28de Martii. Den franske og engelske Regiering har nu virkelig igien begyndt at vexle Depescher og 2 Paketbaade ere i een Uge ankomne dermed fra Dover til Calais. Den 19de gik den første fra Borgeren Otto fra London kommende Coureer igjennem Calais til Paris. De Engelske have ikke allene igien frigivet de tagne belgiske Fiskeskibe, men endog givet Godtgiørelse.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
J det Budskab, hvorved vort Directorium bekiendtgjorde de lovgivende Kamre i Haag den i Paris fulgte Udvexling af Frederatificationerne, bliver yttret, at man har Haab om snart at kunne forkynde den almindelige Fred.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Skrivelse fra Berlin den 31 Martii. Den Kongelige Statsminister Grev Schulenburg er i Gaar afreist til Hannover. Efter Forlydende staaer denne Reise i Forbindelse med Besættelsen af de hannoverske Land med preussiske Tropper. Det hedder, at det Hannoverske Ministerium er bleven opfordret til villig at finde sig i de trufne Foranstaltninger, i hvilket Tilfælde man kunde vente en god Behandling; men imodsat Fald kunde man selv tilskrivsig de ubehagelige Følger. To Compagnier ridende Artilleri have faaet Ordre at bryde op herfra.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Den engelske Gesandt skal giøre Anstalter til Afreise, dog opholder han sig her endnu i Dag.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Skrivelse fra Hamburg den 2den April I Dag Morges Kl. 6 blev den Hamburgske Digeport ogsaa besat af de danske Tropper; dog er hidtil ingen af Tropperne bleven indqvarterret i Staden; selv Oberst von Evald som paa Prinds Carl af Hessens befaling maatte opfordre Staden logerer med begge sine Adjutanter i en Giestgiver gaard paa egen Bekostning. Der bliver holdt den strængeste Krigstugt og man føler neppe i Staden, at der er fremmede Tropper i Nærheden.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Altona den 2den April. Til nøyere Oplysning om den i forrige Avis indrykkede Besættelse af Staden Hamburg, tiener det af Hs. Durchl. Feltmarskal Prinds Karl til den Høivise Magistrat i Hamburg overgivne Manifest, hvori siges at de af den engelske Regierlagmed Tilsidesættelse af alle Folkerettens Grundsætninger imod de til Handelens og Skibsfartens Sikkerhed forbundne neufrale Magter tagne, og uagtet de meest trængende Forestillinger endnu ei ophævede ligesaa vilkaarlige som voldsomme Forholdsregler have paalagt disse Magter den ubehagelige Nødvendighed ogsaa at føle fra deres Side alle de Modanstalter, som kunne tiene til at bringe bemeldte Regiering tilbage til billigere. Tænkemaade.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Da nu Standsningen af den engelske Skibsfart og Handelen paa Elben er at ansee som et med Hensyn til dette Øiemeed fortrinligt virksome Middel, og en temporel Besættelse af Staden Hamburg til den Ende er bleven anseet for uundgængelig fornøden, saa har hans Kongelige Majestæt, i hvor ugjerne han endog greb til en slig Forholdsregel, dog der maattet give efter forbydende Omstændigheders Trang, og i Følge deraf givet mig Fuldmagt til at fuldføre samme med de til min Kommando betroede Tropper. Jeg vil, i Overensstemmelse med den mig givne Befaling, vaage over, at der bliver iagttaget den strængeste Krigstug, af de i Staden indrykkende Tropper under deres Ophold der, og at sammes Jndvaanere ei blive forstyrrede eller fornærmede i deres Rolighed, Eiendom og borgerlige Rettigheder, men derimod paa det Eftertrykkeligste sikkrede og beskyttede deri. Jeg forventer derimod, at enhver vil vise sig fredelig og venskabelig imod de af mig kommanderede Tropper, da han i modsat Tilfælde vil udsætte sig for Straf. Pinneberg den 28de Marts 1801.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Skrivelse fra Nederelden den 3die April. Paa Elben ere Tønderne i Forgaars blevne borttagne og Fyret paa Øen Helgolland bliver slukket. Rygtet har gaaet, at fremmede Tropper skulle rykke ind i Lübeck; dog er det hidtil endnu ikke skeet.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Blandede Efterretninger. Frankerig. Ved den Fest, som Krigsministeren Berthier gav den 22de til Fredens Høitideligholdelse, havde han sin Have ladet opreise et bedækt Gallerie, hvis Støtter hver førte Navn af et af de vundne Hovedslag. Ved Foden af disse Støtter saae man sprængte Bomber, hvorfra Faner om vundne med Laurbær og Oliegrene hævede sig. Langt bort saae man en fransk og en arabisk Leir, hvorved de udsatte Skildvagter, Telter og Vagtild meget forøgede Blændværket. De til Spisesalen førende Trapper vare bestrøete med Blomster og Ministeren havde sørget for, at et tilstrækkelige Antal unge Officerer vare tilstede for at byde Damerne Haanden ved deres Jndtrædelse og føre dem til deres Pladser. Et parisisk Blad indeholder en omstændelig Beretning om den Maade, hvorpaa den hollandske Colonie Surinam er kommen i de Engelskes Hænder med det Tillæg, at den hollandske Gouverneur Friderik har faaet halvtredie Tønde Guld for at overgive samme.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
General Murat gav ved sit Ophold i Rom et Giæstebud, hvorved der blev anbragt følgende Drikkeskaaler. Cardinal Galeppi: Paa den første Konsuls Sundhed. Prindsen af Sante Crose. General Muret: Leve den hellige Fader, maatte hans Dyder og apostoliske Jver befæste Freden, som den første Konsul har givet os. General Berthier: De nordiske Magters Vel, maatte deres bevæbnede Neutralitet være Forbud for Almeenfreden. Brigadechef Hercules: Leve Havets Frihed, vilde alle Nationer til den Ende understøtte Bonapartes og Paul lyses Bestræbelser. Divanet i Cairo har tilsendt den første Konsul et Brev i det arabiske Sprog med vedføiet fransk Oversættelse. Divanets Lemmer ønske forig snart igjen at see ham i Ægypten.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Seinefloden er paa nogen Tid stegen til en saa usædvanlig Høide, at Gravenne omkring den sløisede Bastil derved ere blevne oversvømmede og man har maattet bringe Varerne i Nærheden af Strandbredden i Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Østerrig. Hertugen af Angouleme har for sin Afreise faaet en Foræring af 10,000 Gylden af Dronningen af Neapel og Hertugen af Berry har ligeledes faaet store Foræringer.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Erkehertug Carls lykkelige Helbredelse skylder man fornemmelig den duelige Livlæge Doctor Hofes, Overlægen Lilien og den keiserlige Livlæge Baron von Qvarin. Den sidste har af Erkertugen selv faaet 1000 Ducater og af Hertugen af Sachsen Teschen en riigtbesat Daase til Foræring. - Hele Generalstabet fulgte ham, da han første Gang viste sig og Prindsen blev ved dette hengivenheds Beviis rørt til Taarer.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Helsingøer, den 6te April. Fra den 3die til i Dag ere 9 Skibe expederede i Sundet Det fra Nordsøen beretter, ikke at have seet nogen engelsk Krigsflaade i Nordsøen, men ikkun 2 Fregatter ved Kullen. hvoraf den ene nu er afseilet, eftersom man fra Sverrig af vil have bemærket, at den om Natten til den 4de ved en Kutter med Laterne fra Toppen havde faaet Depescher fra Parker og Nelsons Flaade. Et Rygte gaaer her, at Dixons Flaade, skulde have været i Træfning med den bataviske, endeel af den franske og spanske Flaade, og mistet 11 Skibe. Et med Rug til Kiøbenhavn fra Horsens bestemt Skib er ankommen her i Havnen. Capitain Havinghorsts ved Raae indstrandede Skib er lykkelig kommet i Havn her. I Gaar kom hertil fra Sverrig en Kiste og endeel Armatur, som var fundet i en engelsk Baad ved Hveen. Kisten skal indeholde AdmiraNelsons Journal til den 1ste April, og flere Documenter. De bleve strax bragte til Cronborg og siden sendte til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Kiøbenhavn, den 6te April Udfaldet af den blodige Bataille, som holdtes den 2den April, har paa vore Krigere som paa hele Folket ikke have anden Følge end den største Lyst til atter at binde an med den talrige Fiende, der paa sin Side synes at have tabt i samme Forhold af sin berygtede Raskhed. Vel sandt, at den sydlige Deel af vor Defension, mod hvem de Engelske henvendte deres forenede Kræfter, har lildt særdeles; men fraregner man hvad der er reddet ogstødt til den nordlige Defension eller under Reparation samt de sunkne og i Luften opfløine Nummere saa har en mindre Erobring nok aldrig kostet meere engelsk Blod. De have allerede brændt nogle af de Skrog, som vore Krigere overlod dem, da Kanonerne ikke meere kunde bruges. At den forlangte Stilstand og deres Uvirksomhed i 4re Dage seer man, at de have liidt meget paa deres Skibe og Mandskab. Naar de have prøvet nok en Dyst med en Fiende, som de ansaae saa ubetydelig, vil deres Flaade nok blive nødt til, i Fald den kan, at vende hiemad. Det fortiener at anføres, at Fienden ikke har taget et eneste Defensionsskib ved Entring, men først viist sig i Baade, da Skrogene vare forladte. Vor Flaade er i god Behold. Ny Forsvarsanstalter fremstaae hvert Øieblik, og alle Borgerklasser koppes med hinanden i Mod og Patriotisme. Med et Ord: intet kan ligne den Kierlighed enhver bær til vor Regiering, som paager overden danske Nations Værdighed, og den Kiekhed, hvormed man seer en fornyet Kamp i Møde. I dette Øieblik underhandles der, og man troer, at Stilstanden vil blive forlænget; imidlertid er enhver tilsagt at møde saasnart der slaaes Generalmarsch, og alle Anstalter ere trufne til Slukning ved et Bombardement.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Den svenske Flaade har man længe ventet og venter den endnu I Gaar blev endeel af de i Bataillen faldne Krigere, hvoriblandt 2 Officerer, begravede med megen Høitidelighed. Hele Kronprindsens Livkorps mødte med dets Kommando Overhofmarskal Hauch paa Paradepladsen, og trak derfra ud til Søeqvæsthuset paa Christianshavn Kl. 11 og Formiddagen. Adskillige Admiraler, Søeofficerer, Præster med flere indfandt sig som Følgende. Liigprocessionen gik igjennem Byen ud af Nørreport til Skibskirkegaard, hvor disse Ædle, som faldt for Konge og Fædreneland, bleve jordede. Toget var overmaade høitideligt. 3 af vore Digtere Capitain Abrahamson, Lector Bruun og Adjunctus Bornenemann, forhøiede denne høitidelige Handling ved Mindesange fulde af varm Nationalaand. De bleve afsiungne med Følelse under deres Nedsættelse. 5 unge Piger traadde frem efter Jordspaakastelsen og strøede Blomster over Graven. Sangene meddeles her : Være Fred med eder Alle, - Dem vi saae i Kampen falde. Hver saa uforsagt og glad . Stred for Konge, Land og Stad.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
J det rædselfulde Møde, Kiekt J stode, faldt og døde. Esterhavers Bølger bare Overmægtig Fiende=Skare. Myndig os vor Uven bød : vælge mellem Haan og Død. Da, da gik I ham møde, Støde, strede, faldt og døde. Tusende Kartover brølte, Jkke Skræk og Frygt J følte, Men kun hørte Ærens Bud Rask ham svarte Skud for Skud, ver stod fast og ufortrøden. Stod og stred og favnte Døden. Kampens Jld blev ved at brænde, Rundt omkring faldt Ven og Frende, Skarer styrtede for Fod, Strømme fløde af Helteblod, Hver saae sig og Broder bløde, Men stod fast og stred og døde. Være Fred med Eder Alle! Vi jer ei tilbagekalde. Græde ei ved Eders Grav, Hvor den er i Jord og Hav. Men med Tak og Priis og Hæder, Broderlig vi mindes Eder. Ja med Takkesang vi møde, Thi det var for os J døde. Tak for Eders Heltemod Tak for hver en Draabe Blod! Tak, J dyrebare Siele: Evigt er Jert Eftermæle! Abrahamson. For Begravelsen. J Edle, som gaae her til Hvile J Jordens moderlige Skiød; Vi faae Jer midt i Kampen smille Med Heltemod af Saar og Død: J faldt; men hvor den Roes er skiøn, Jer ydes af hver Nordens Søn, Efter Begravelsen: Ved Eders Grav vi samtlig sværge, Med Eders Aand, til sidste Mand, J hver fornyet Kamp at værge, For Fyrste og for Fædreland. Fred være med Jer Aske! Fred, Jer Hæder evig varer ved. Bruun. Danmark, Danmark i Fryd og Harm, ) o Seir, c Død O Mænd, med Kæmpemod i Barm, O Blod som fiød, I som paa Danmarks Hædersdag Ved Død for os, Paa Ærens Seng i blodigt Slag, Vandt Helteroes. Nu Dannemarks Børn eder signe. J faldt; men Fædrelandets Roes I Høitidspragt. J eders Daad omtreller os Med Aanders Magt. Vi juble ei, vi klage er, Med stive Blik, Vi skue ad den Hædersvei, De Helte gik. J Liv og i Død vi dem ligne: Vi staae ved eders kiere Liig, Med hæved Arm; Thi stolte Tanker reise sig J hver en Barm; Seer Vaabenbrødre ned til os Fra høien Skye. Vi sværge Danmarks Fiender Trods, For døe end flye Saa seirer den segnende Kæmpe. Bornemann. Tilbagetoget fra Liigbegjængelsen skeete under Sang, og man skiltes fra hinanden med den Følelse, at Døden i Kam for Fædrenelandet er hæderlig og skiøn.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
En kongelig befaling er under Dags Dato kommen os Underskrevne tilhænde saaledes lydende: Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmersken og Oldenborg; Vor Gunst, Vores allernaadigste Villie og befaling er, at i, Os elskelige Statsraad og Deputeret Ove Malling, Cancellieraad og Assessor Christian Knudsen, Bank-Directeur Rasmus Kirketerp. Over=Krigs=Kommissair Jacob Bang, Raadmand Andreas Skibsted, Assessor Johan Henrich Barens og Krigs Cancellie-Sekretair Johannes Løv mand, strax sammentræde i en Kommission, hvis Pligt den skal være deels nøie at undersøge Antallet og Tilstanden saavel af dem iblandt Landets kjække Sønner, hvilke ere blevne græ stede ved det Argreb, der af den engelske Flaade er gjort paa Vores Defension, som af deres Enker og Børn, der hav tilsat Livet ved denne Leilighed, deels at modtage alle de Bidrag som enten ved frivillige Gaver eller paa anden Maade maatte indkomme til deres Understøttelse; og endelig efter bedste Skiønsomhed, ved disse Bidrag og hvilke Midler J. ellers kunde udfinde, ikke allene at afhielpe de Qvæstedes og deres Familiers saavelsom de Afdødes Enkers og Børns nuværende Trang, men endogsaa at overlægge og giøre Forslag om deres Tarv for Fremtiden. Om det Hele have J nærmere i sin Tid at giøre Jndberetning og i al Fald Forslag til Os igiennem Vort danske Cancellie. Dermed skeer Vor Villie, befalende Eder Gud Skrevet i Vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn den 5 April 1801.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Moltke. Colbiørnsen. Reiersen. Faddersen. Cold. Knudsen. Monrad. Til Etatsraad Ove Malling med flere angaaende strax at sammentræde i en Commission for at afhielpe de paa Defensionen Qvæstedes, samt de Afdødes Familiers Trang.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Denne allerhøieste Befaling ile vi her ved til at bekiendtgiøre i det Øieblik den er modtaget, deels til Underretning for dem, som ædelmodigen have bestemt Bidrag til Understøtning for kjække Fædrenelandets Forsvarere og deres liden de Familier, og deels til Underretning for dem som Understøtningen er tiltænkt. Hvor vi samle os for at begynde med at overlægge og iværksætte det os besaalede, skal i næste Avis blive bekiendtgjort. Kiøbenhavn den 5 April 1801. Malling. Knudsen. Kirketerp. Bang. Skibsted, Barens. Løymand.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Under 29 f. M. er, igiennem General=Toldkammeret, udfærdiget en Forordning og Embargo paa engelske Skibe og Vare; dens væsentlige Jndhold er følgende: At, da alle venskabelige Midler til at faae den paa Hs. Majestæts Undersaatters Skibe og Vare i engelske Havne lagte Embargo hævet have været frugtesløse, er Hs. Majestæt nødsaget til, ved denne Forordning, at besale, at alle Skibe og Vare, som tilhøre den storbritanniske Regierings Undersaatter, og findes i Hs. Majestæts Havne, strax anholdes og tages under Beslaa; til hvilken Embargos Jværksættelse alle Øvrigheder Stederne og paa Landet have af yderste Evne at være Toldbetienterne og andre, som maatte antræffe saadanne Skibe og Vare, behielpelige; for de anholdte Skibes og Vares Konservation, have saavel Øvrighederne som Toldbetienterne af drage Omsorg; og vil det nærmere blive bestemt hvorledes for Skibsmandskabet sørges.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Under 27 f. M. er, igiennem Rentekammeret udfærdige en Forordning angaaende Hielp af Bønderne i Danmark til de Gaarde, hvis Drift, formedelst Mandskabets Jndkaldelse paa denne Tid til Krigstieneste, ellers muligen kunde standses Under det danske Cancellie: Den 1ste April er Amtsforvalter O. Gjødesen i Aalborg udnævnt til virkelig Cancellieraad. Under Generalitetet: Den 27de Marts Ved Prind Frederiks Regiment Kapitain v. Koppy til Major og 5te Stabs=Officeer, Stabs=Kapitain v. Stoffeldt til Kompagni, Chef; karakteriseret Kapitain v. Hanson til Stabs=Kapitain Ved det 2det aggershuusiske Jnfanteri-Regiment Kapitain v. Hammer forundt Afsked med Pension; Premierlieutenant v. Huitfeldt konfereret det vakant blevne Kompagni som Kapitain og Chef. Ved Artilleri Korpset er Tøihuuslieutenant v. Prunst paa Kronborg beskikket til Undertøimester ved Kiøbenhavns Arsenal med Kapitains Karakteer; Feldttøihuusskriver J. L. Bruun til Materialforvalter og Fyrværker; C. F. Lassen til Feldttøihuusskriver ved bemeldte Arsenal; Kapitain v. Frobøse af det 2det jydske Jnfanteri-Regiment beskikket til Chef for det frederiksortske Kompagni, og Stabs=Kapitain v. Schreibrogel af den schlesvig holsteenske Bataillon le Jnfanteri i hans Sted til Chef for det 7de Musketeer=Kompagni i det 2det jydske Regiment; Major v. Neergaard til Kommander for den Lindeværn=Bataillon i Vordingborg og Tryggevælde Amter, som Oberst v. Banner var udnævnt til, men nu fratræder.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Under Admiralitetet: Fra den 26de Marts til den 1ste April ere F. Hersort, S. Mollerup, C. Møller og H. Thuesen antagne til Maanedslieutenanter; Second=Lieutenan J. N. Müller er udnævnt til Chef for Stykprammen Hajen.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
J Følge det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse til os at Gaars Dato maa Taxten paa Suurbrød og Rugtvebakker heri Staden være hævet indtil næste Junii Maaneds Udgang, Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue den 4 April 1501.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Fra det Kongelige Vestindiske Guineiske Rente= og GeneralToldkammer er os under Dags Dato tilskrevet saaledes : Under 1ste dennes har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen, at bevilge en Præmie af 2 Rdlr. pr. Stykke af jydske holsteenske og skaanske Stude, som indtil Maj Maaneds Udgang indeværende Aar indføres til Kiøbenhavn eller dens Forstæder, og medbringe Attest fra det første siellandske Toldsted, om Ankomsten til Sielland. Dette undlader man ikke tienstligst at melde til Svar paa Magistratens herom modtagne Ærede af 29de forrige Maaned, og kan denne Præmie ventes herfra anviist, naar Beviserne indsendes. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue den 4 April 1801.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Ved Tallotteriets 64 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 25. 2. 56. 52. 48. Ædel patriotisk Handling.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
En Ubekiendt har i Dag givet mig i Haanden en anseelse Gave, da han erfarede at jeg, som Overkanoneer, barde udholdet Batallien med Blokskibet Prøvesteen; hans Opfordring var denne, at jeg skulde lade en Medallie forfærdigmed Paaskrivt: Af en ubekiendt Borger, men efter Fortieneste, for udviist Klethed. Giverens Villie skal nu blive opfyldt; men mit taknemmelige Hierte brænder af Længseefter at sige mine Medkrigere, at det er værd at vove Liv og Blod for et Land, hvis Konge og Borgere paaskiønne Tapperhed og Mod, og ile med Opmuntring til de Ræddede og med Hielp til de Saarede. Min Tak tilhører da Dig Du ædle. - Du lønlige Giver, C. Johansen, Overkanoneer i Søe=Etaten
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Ved min Ven Generaladjutant og Kapitain i den danske Marine Johan Christian Schrødersees Død i Bataillen paa Kiøbenhavns Rhed den 2den April 1801. O Ære, som ei kunde taale det Syn, At Voldsmænd de Nordboer true, Men frivillig tilbød at trodse de Lyn, Som kundgjorde mordbrændersk Lue. Omgiven af Røg og de Faldendes Skrig, Uddrog han i Kampen den Kiække, Forbittret ved Synet af Meddrødres Liig, Besteg han det blodfulde Dække; Strax Mordjernet fløi over brusende Søe, Jlmødende Helten og Manden, Og hvinende sagde: døe Dannemand, døe, Bort Venner, bort, børt fra hinanden! Forklarede Aand af min segnede Ven! Ved Danne og Norlandets Ære, Ei nogen han frygter, men træder derhen, Hvor Pligten ham byder at være. Ludvig Ferdinand Bang, AVERTISSEMETS.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Kandidat i Filosofien.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Ja Nachschous borgerlige Fugleskydning for d. A. er bestemt at tage sin Begyndelse den 1ste Junii. Og da en Generalforsamling forinden findes fornøden, saa vilde de respective Jnteressentere behage at tage Møde hos Hr. Apotheker, Bagge Mandagen den 20de April, Eftermiddagen Kl. 2. Skulde der flere have Lyst at indgaae i Selskabet, behage de skriftlig at melde dem hos undertegnede, ligesom om der mod Formodning nogen vilde udgaae, da i seneste dette Møde enten skriftlig eller mundtlig Frasigelse; i anden Fald ansees de efter Lovene, som Selskabets vedblivende.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Kiøbmand Lystager, p. t. Selskabets Casserer.
Berlingske Tidende, 1801-04-06
Handagen den 30te Marts døde min gode Kone Catharina Maria, fød Simmers, af en Nervesever efter 9 Dages Sengeleie i en Alder af 48 Aar; hvilket herved bekiendtgiøres fraværende Slægtninge og Venner. Wemmetofden 2den April 1801. B. L. F. Roos.