JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
En Kiøbmand i en af Lollands Kiøbstæder, som at bare Tienstagtighed overlader de mindre formuende Landmænd paa Kredit et Halvanker Flensborgerbrændeviin imod at de forbinde sig til, efter Høsten at levere han en Tønde forsvarlig Hvede, opfordres i Maribo Aviser til at opgive sit ærede Navn i de offentlige Tidender. Af 5 for Qvaklalverie og bedrageligt Forhold tiltalte Personer, alle af Vissenberg Sogn i Fyen, ere ved Høiesteret de 3de, nemlig: Kirsten Hieresdatter, Marie Cathrine Hansdatter og Johan Hansen dømte til Arbeide i Odense Tugthuus, de 2 første hver i 6 og den sidnævnte i 3 Maaneder. Niels Larsen og Hans Christian Hansen ere i samme Saa frikiendte for Actors Tiltale. Arrestanten Johan Christian Brenhard Mahn, er for begaaet Mord paa en anden Tugthuusfange dømt til at miste sin Hals og Rasphuussangen Johan Wilder, for at have raadet til dette Mord, at straffes med 50 Slag Tamp. Lars Madsen og Hustrue Ane Andersdatter, begge af Justitien tiltalte for, ved Mishandling at have foraarsaget deres Tirnestepige Stine Wepsdatters Død, bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus, den første i 1 Aar og den anden i 6 Maaneder: Udi en Sag, anlagt af Justitian imod Erich, Monsen, for begaaet crimen bestialitatis og hvorfor bon ved Hiemdommen var dømt til at straffes med Baar og Brand, er Stifts-Overrettens Dom, hvorefter han bør hensættes til Arbeide i Tronhiems Tugthuus m.v., stadfæstet. Tiltalt, Gunnild Monsdatter er for begaaet Fostermord dømt til at miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage m. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
Befordringer og Afgang. i Aarhuus Stift. Borgemester og Byfoged, samt Bye- og Raadstue, skriver i Horsens, J. Hansen, er udnævnt til Herredsfoged og Skriver i Woer og Nimb Herreder, og Cand. Juris H. J Carøe i hans Sted til Borgmester, Byefoged, Bye- og Herredsskriver i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
Aarhuus. Døbte. Den 26de August lod Capitain Krey døb en Datter Wilhelmine; Fadd. Mad. Jahnsen og Jfr. Steenberg, dhrr. Apotheker Køster, Controlleur Møller og Dentler. Den 27de: Kiøbmand J. A Kryger, en Søn Niels Milius Anthon; Fadd. Mad. Scheibye og Jfr. Breutigam, Maler Pløchn, Politiebetient Kannestorff og Giørtler K. Hader. Den 29de: Slagter Johann Frederik Winkelmaann en Søn Jens Christian; Fadd.: Mademoiselle Hofmann og Jfr. Berggreen, Bager Petersen, Michel Sørensen og Jens Kiersgaard. S. D.: Skræder R. N. Hiort en Datter Karen Marie; Fadd. Mad. Bang og Jfe Graae, Skrædermester J. Rudkiøbing, J. Røgind og Frederik Bøgh. Den 3die Septbr.: Kiøbmand Andreas Thommesen en Søn Hans Adam Stochmann; Fadd. Mad L. Jørgensen og Jfr. M. Stougaard, Kammeraad Stochmann, Postmester Lund, Kiøbmændene J. P. Schmidt og R. Schoubye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
Copulerede. Muursvend Johan Ernst Schortmann, og Helene Katrine Tolt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
Begravne. Den 3die August: Soldat Peder Mortensens Datter Maren, 1 3/4 Aar gl. Den 27de: Knud Pedersen Kiellerup, 48 Aar gl. Den 1ste Septbr.; Justitsraad og Borgermester N. Holid, 59 Aar gl. (Jndsende) Hylder Sandheden og Sandheden skal giøre Eder frie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
Hvad Mening være første Botannikere og de høie Autoriteter, hvortil han vil have os henviste, have om Berberissen, torde maaskee være ligesaa skiult for Hr. Ø. som for mig, jeg seer i det mindste ikke paa hvad Ve han kan have samlet deres Stemmer; men det maa og længe nok være ubekiendt. Her er det ikke udbredt Lærdom, endnu mindre Rang og Stilling i Staten; men den simple Erfaring, der giør Udslaget i denne, og ikke Raisonnement om Planternes Natur kommer her i Betragtning, det er os om at giøre, at vide, om den giør Skade, - Maaden hvor paa det skeer er os meere ligegyldig; - den maa de Lærde siden undersøge. Vilde disse derimod forsikkre mig, at det efter dens Natuvar urimeligt ja umueligt at den kunde giøre Skade, da gialdt det billigen Jntet, saafremt jeg kunde stille afgjorte Erfaringer imod deres aprioriske Dom; men jeg vilde bede dem, med beskidenhed at erkiende de menneskelige Kundskabers Jndskrænkning, i Henseende til Naturen og dens Kræfter; jeg vilde henvise dem til Vaccinationen, Luftseiladsen og andre den menneskelige Aands Opdagelser, som i Førstningen ere udleete som Chimærer. Altsaa, tænkende og erfarne Landmænd, gientager jeg min Opfordring: Meddeler os Eders Jagttagelser, det er den eneste Vei til at finde Sandheden; lader Eders Lys skinne, opløfter Eders Stemme til Berberissernes Forsvar, om J have Grund til at forsvare dem, men til deres Fordømmelse for Publikums Domstoel, om J ere af Grunde overbeviste om deres Skadelighed. Noget vil dog altid herved vindes thi ikke alle tænke som Hr. Ø.,at de ikke uden ved et Kongebud, eller uomstødelige Be viller ville fordømme, det er udrødde deres Berberisser. Flere ville paa Grund af Rugens uendelig store og Berberissen, i Forhold, uendelig liden Vigtighed giøre denne Opoffrelse af denne dem end nok saa kiere Plante, saasnart det vor dem sandsynligt den kunde skade, og endelig ville Nogle, vare de end selv overbeviste om Berberissernes Uskabelighed, ifølge Apostelens Grundsætning, naar hen siger: "Hellere end at min svage Broder skulle forarges, vil jeg ikke spise Kiød evindelig." C. C. Hansen, Præst i Tobberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
Bekiendtgiørelser. Ved Hr. Byfoged Schumacher er modtaget 3 Rbmk. 5 1/2 s., som Andeel af en Mulkt 2de Piger have betalt formedelst mislig Opførsel imod deres Hosbonde, og 1 Rigsbankdaler, som en Matros i Anledning af sin lykkelige Hiemkomst har skienket til de Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
Fattigvæsenskommissionen. Førstkommende Onsdag den 3de September, Formiddag Kl. 9, tager den offentlige Exammen her i Skolen sin Begyndelse. Til denne Exammerstaaer Adgangen aaben for Disciplenes Forældre, Værger og Velgiørere, saavelsom for alle Velyndere af videnskabelig Underviisning, der ved denne Leilighed ville beære Skolen med deres Nærværelse. Aarhuus, den 4de September 1813. J. Stougaard Rector Scholæ. De udmærkede Beviser paa Agtelse og Hengivenhed, som den største Deel af Byens hæderlige Jndvaanere viste min sal. Mand. Justitsraad og Borgmester Hviid ved hans Begravelse den 1ste September sidstleden, har dybt rørt mig. Mit Hierte føler Værdien af disse ulvetydige Agtelsesyttringer, og jeg takker herved ærbødigst og forbindtligst enhver, der paa hiin sørgelige Dag, ved uanmodet at følge, hædrede min sal. Mands Henførelse, som i Særdeleshed Stiftets høie Øvrighed, der saa gunstig beordrede, og Hr. Kirkeværge Fulling, der saa virksomt foranstaltede den ny Kirkegaards Forskiønnelse, den baderlige Borgermilits af alle Afdelinger, og Kathedral skolens Ungdom, der hver for sig viste en fortrinlig Opmærksomhed for den Afdøde. Aarhuus. den 2den September 1813. Elisabeth Hvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
Den her i Byen i afvigte Juni Maaned ved Døden afgangne Ungkarl Niels Sørensen Mammen har efterladt sig et under 23de Juli 1811 oprettet og den 28de f. M. af Kongen allernaadigst konfirmeret Testamente, hvorved er bestemt, at hans Efterladenskab (efter Fradrag af den Gield som maatte hæfte paa hans Bo skal skiftes og deles i 10 lige Deele eller Lodder, imellem efterfølgende: 1) Søren Mammen i Kiøbenhavn, hans Bør til lige Deling . . . . . . . 1 Lod 2) Mads Laursen i Drammen. . . - 3) Christen Schifter, ibid. . . . - 4) Maren Laursdatter i Jægerum, i Vensysse . . . . . . . . 1 1/2 5) Mette Laursdatter paa Slyngborg. . . . . . . . . . 1 1/2 6) Afg. Laurs Mammens Datter, Mette Marie . . . . . . 1 - 7) Afg. N. J. R. Mammens Datter, Mette Magrethe . . . . . 1 - 8) Clemen Møller paa Slyngborg, hans Børn til lige Deling . . . . 9) Anders Møller ved Jægerum, hans Børn ligesaa . . . . . . - Fornævnte Arvinger (de Myndige selv eller ved Befuldmægtige, og de Umyndige ved deres beskikkede Værger) indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde i Boet for at iagttage deres Tarv under Skiftet. Randers Raadstue, den 28de August 1813. Magistraten og Byfogden,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
Arvingerne efter ved Døden afg. Ungkarl Mads Pedersen Høeberg, Gartner ved Dronningens Hauge. her ved Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Med samme Varsel indkaldes ogsaa alle de som i navnlige Maader maatte have noget at fordre efter bemeldte Afdøde for os at anmelde og beviisliggiøre saadant, saaledes som Loven efter død Mand befaler. Randers, den 26de August 1813. Magistraten og Byfogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
Førstkommende Onsdag den 8de d. M., Eftermiddagen Kl. 2, kontinuerer Auktionen efter afgangne Tobakspinder Grarne og Hustrue, da der bortsælges endeel gode Sengeklæder Sengesteder, Tobak m.v. Aarhuus, den 4de Septbr. 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
Auktionsdirektionen. Bog Auktionen. afholdes førstkommende Torsdag den 9de Septbr. i Kantorboligen i Klosterbygningen. Fortegnelserne kunne nogle Dage iforveien faaes til Eftersyn hos Undertegnede. Elmquist. Rosenkilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-04
Hovedgaarden Thiele, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 58 Tdr. 6 Skpr. 2 Fkr. 1 1/2 Alb, beliggende i Sønderlyng Herred, Wiborg, Amt, bliver førstkommende 15de December 1813, om Formiddagen Kl. 11, paa Wiborg Raadhuus, ved offentlig Auktion opbuden til Bortforpagtning paa 5 Aar fra 1ste Mai 1814 til 1ste Mai 1819. Bemeldte Hovedgaards Jorder, der indeholder omtrent 800 Tdr. Agerland, er inddeelt i 12 Tægter, hvor aarlig saaes 60 Tdr. Byg, 114 Tdr. Rug og 230 Tdr. Havre, og drives ved 58 hoveriegiørende Bønder. Til Gaarden avles aarlig 2 a 300 Læs Høe. Den derpaa holhende Besætning har hidtil været 1200 a 130 Stude, 16 120 Kiø= og 80 a 100 Faar med deres Yngel. Jordernes fortrinlige Godhed vil Liebhaverne behageligst erfare ved at tage samme i Øiesyn. De Konditioner hvorefter Bortforpagtningen skeer er fra 11te September d. A. til Eftersyn i Odensee, Ribe, Aarhuus, Randers, Aalborg, og Wborg, paa ethvert Steds Bogtrykkerie Contoir, ligesom ogsaa paa Grundet ved Weile og hos Undertegnede. De Lysthavende ville behageligst give Møde bestemte Tid og Sted. Thiele Mølle, den 29de August 1813. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Udenlandske Krigsefterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Napoleon den Store har vundet en udmærket og glimrende Seier over den foreenede østerrigske og russiske Armee. Den foreløbige officielle Efterretning derangaaende er saalydende: "Den 26de f. M. forefaldt et blodigt Slag ved Dresden, hvori Fienden blev kastet og levende tilbagedreven. Den 27de angreb Hs. Majestæt de Franskes Keiser den fiendtlige Armee ligeledes nær ved Dresden, og tilkjempede sig en glimrende og afgiørende Seier over de allierede Armeer. Resultatet af begge disse Slag, hvori Fienden er bleven bragt i en skrækkelig Deroute, bestaar af 40,000 Fanger, 30 til 40,000 Dræbte eller Saarede, af 5 fiendtlige Generaler og 600 Officerer, der ere blevne giordte til Fanger, og af 60 erobrede Kanoner og 14 Faner. Fienden, der uopholdeligen forfølges, trækker sig paa alle Punkter til bage og søger Veien igien ind af Bøhmen." Hvert Øieblik forventedes nye Seiersbudskaber fra den fremtrængende fransk-allierede Storarmee. Strax efter at Keiseren var ankommen til Armeen lod han den russisk preusiske Armee angribe, slog den hiinsides Laubau; fordrev Fienden den 19de fra Gabe, og hvad der maa sætte enhver i Forundring, slog ham atter den 21de ved Boberen (i Schlesien,) og nu atter faa Dage efter tilkiempede sig ved Dresden en saa udmærket Seier over saavel den østerrigske som russiske Hovedmagt, som den ovenfor meldte. - Det skal være Fyrsten af Poniatowsky der ved Gabel med 22,000 og General Duvernois der ved Rumburg med 16000 Franskmænd skulde være trængte ind i Bøhmen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Jfølge troværdigt Privatbreve have vore danske Tropper ved Gadebusk slaget og adsplittet en 3000 Mand Svenskere, en Efterretning, som er saameget glæGadebusk tabte et Slag mod de Svenske, den 20de December 1712, hvorfore dette kan være en Smule Giengield.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Den østerrigske Krigserklæring med Frankrige læses nu i den Wiener Hoftidende af 19de August. - Fra alle Rhinforbundets Heffer ere de østerrigske Gesandtere afreiste. - Alle de sig i Carlsbad, Toplitz og Eger befindende Tydskere og andre Fremmede, har den østerrigske Regiering, befalet uopholdeligen at forføie sig bort derfra, ligeledes ere alle Fremmede forbudne at betræde de østerrigske Lande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
J Kongeriget Würtemberg skulde alle ugifet Mandfolk fra 23 til 28 Aar, uden Udtagelse, danne fem Landeværnsbatailloner. - Kongen af Bayern, opretter et Uhlanregiment. Prinds Carl, Kongens anden Søn, skal kommandere en Brigade Kavallerie ved General Wredes Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
De forenede Staters Senat skal, under svær Straf, have forbudt al Handel med Engellænderne. -Man skulde tro, at dette Forbud fulgte af sig selv, naar to Stater ere i Krig. - De Engelske i Virginien ere i dette Øieblik midt inde i Slave-Plantagerne. - Den amerikanske Armee i Canada er 3500 effective Mand stærk, og anføres nu af General Boyd. Mellem Tyrkerne og Servierne kom det den 24de Juli til et afgiørende Slag. Tyrkerne angreb med deres høire Fløi Serviernes venstre, men blev fra disses Batterier frygteligt modtagen med Musket- og Kanonild, hvorpaa Tyrkerne begyndte at vige, da pludselig endnu Ege ny Gorg med Hovedkorpset brød frem fra Biergene, hastig omgik den fiendtlige høire Fløi. Kampen blev almindelig. Tyrkerne grebe Flugten, og maatte hugge sig igiennem med et uhyre Tab. Meget af dens Rytterie sprængtes ud i Dinafloden. Til Teen paa den tilkiempede Seier have Servierne sat 60 fornemme Tyrkehoveder til Skue paa Spyd, i Staden, Chabatz, i hvis Naboelaug Kampen stod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Krigen med Sverrig er nu fra Regieringen kundgjort ved følgende under 3die September udstædt Deklaration.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Hs. Majestæt, der altid med Tryghed stoler paa Sit en skede Folks urokkelige Troskab og Hengivenhed, har ikke villet tilkiøbe Sig en haanlig og usikker Fred ved Offeret af Sine troe og tappre Normænd; men Han ønsker intet heller, end at den svinske Regiering, ved at erstatte det Tab, der er bleven Hs. Majestæts Undersaattet tilføiet, og ved at antage og følge fredelige Grundsætninger, vilde give Anledning til, at den gode Forstaalse mellem begge Nationer, der tiener til deres giensidige Fordeel, igien kunne vorde tilveiebragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Jfølge ankommen Beretning fra Chrien for den Glück, stadske Søe=Eqvipage, Kapitain og Ridder Kruse, har er Fægtning den 25de f. M. havt Sted paa Elben mellem 7 danske og 11 engelske Kanonbaade. Omstændighederne derved ere som følger: Samme Dags Morgen Kl. 4 afgiLieutenant O. Lütken med 4 Kanonschallupper til Brunsbittel, for at rekognesere Fienden, der laa til Ankers for Neufest, 1 Brig og 11 engelske Kanonbaade værk. De fiendtlige Kanonschalupper lettede og Lod med sto Kuling af N. V. over Ebben mod Brunsbutten. En halv Time efter Flodens Begyndelse lettede Lieutenant Lütken for at returnere. Kl. 10 1/2 saaes Lieutenant Lütken fra Glückstadt med vaiende Signal for fiendtlig Forfølgelse:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Lieutenant Ridder Hedemann, der laae med 3 Kavore schalupper for Glückstadt, lettede og søgte at roe mod Fløden og den blive N. V. Vind til Assistance. Kl. 11 1/2 dreiede Lieutenant Lütken til med de 4 Kanarschallupper under Batteriet ved Ibensleth, ankrede og nedlagde slut Master. Omtrent paa samme Tid bleve de engelske Kanon schalupper beskudte fra Batteriet, som de besvarede, men trok sig Syd efter ud af Batteriets Skudvidde, og en heftig Jld begyndte melem de 4 danske og 11 engelske Gaade. Kl. 12 1/2 kom lieutenant Hedemann, efter en overordentlig Anstrængelse, i Linie med de andre Kanonbaade, som han lod lette, og søgte med Kraft at nærme sig Fienden, der holdt sig paa langt Kanonskuds Distante. Den aftagne Kuling saavelsom Strømmen satte 5 af de engelske Kanonbaade 1 1/2 Kanonskud nær under Batteriet, hvorfra den sammesteds nærværende Capitain Kruse lod give 3 Lag, da de, uden at besvare disse, øieblikkelig kastede Syd over igien. Kl. 1 1/2 kom en af Fiendent Kanonbaade paa Grund under Sydsiden, 2 andre lagde sig hos den til Assistance, og de øvrige 8 formerede en nordentlig Linie imod vore, til Beskyttelse for den i Ulempe værende Kanonbaad. Vore Kanonschalupper vare under den bestandige Attaqve drevne Syd efter; for igien at vinde Høide til nyt Angreb, lod Lieutenant Hedemann roe op under Nordlandet. Da dette lykkeligen var udført, ovancerede han igien ind mod Fienden, og nødte han til at forlade sin Stilling ved den paa Grund værende Schaluppe, hvorpaa de 10 fiendtlige Kanonschalupper igjen samlede sig og formerede en ordentlig Linie til An ters paa halv Skuds Distance Vest fra den paa Grund værende. Da Krudtet til de forreste Kanoner næsten var bortskudt, Eldstrømmen tillige tiltog, lod Lieutenant Hedemann ankre og bruge de agterste Kanoner; men da han saae, met at kunne udrette med disse, gi han tilbage, og ankrede mellem Støren og Glückstadt. Kl. 6 Eftermiddag ankom en engelsk Orlogsbrig, og næste Dags Formiddag atter een, som tilligemed den første ankrede ved Kanonbaadene. De arbeidede hele Natten mellem den 25de og 26de paa den landsatte Baad, som de omsider fik Slot, og hurerede den til Briggerne. Vore Kanonbaade have aldeles intet lidt: derimod har Fienden efter egen Tilstaaelse til Blankeneser Fiskere endeel Døde og Saarede. Seilene paa deres Kanonbaade vare forskudte, og den ene Baad maatte landsætte for et bekommet Grundskud. De havde kastet Kanonerne overbord, hvilke de dog igien have opfisket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Hs. Majestæt har formedelst Omstændighederne, besluttet at Kaperfarten igien skal sættes i Virksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Den 1ste September indbragte allerede en af vore Kapere en svensk Nordbaad, lastet med 60 Tønder Sild, et Partie Brændeviin m.m., til Helsingøer. Det har behaget Hs. Maj. Kongen under 17de August allernaadigst at resolvere, at Bekienderne af den mesaiske Relition som have nogen borgerlig Stilling i Staden, skulle i officielle Udfærdigelser, som ei vedkomme Religionen eller dens Skikke, tillægges Benævnelse allene efter deres borgerlige Stilling og ikke efter deres Religion, Den 31te August feed Skuepladsen et bittert Tab, da En af dens talentrigeste Forskiønnerinder Jomfrue A. Marie Busk, efter en lang og smertefuld Sygdom
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Bekiendtgiørelser. Da jeg af Hs. Kongelige Kajestæt allernaadigst er forunde Privilegium som Giestaver her i Horsens; saa tager jeg mig den Frihed at indbyde alle Reisende, da den reelleste Behandling stedse kal være mit Øiemeed. Horsens, den 1ste Septbr. 1813. Peter Juncher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Herved advares enhver: ikke at betro nogen noget paa mit Navn eller mit førende Skib Fortuna. H. Warming.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Natten imellem d. 29de og 30te August blev bortstiaalen fra min Blegeplads udaf Haugen, 3de Fruentimmerkjoler, 1) en hvid Baptistes, broderet med flade Sting, neden om den, en Guirlande med store Blomster over, som er huul udsyet; ligeledes over Brystet er en mindre Guirlande og Blomster; 2) en hvidstribet Musselins; 3) en hvid Baptistes ; endvidere : 3de Særker, den ene gandske nye, uden Navn og No., besat om Halsen, og Ærmerne med vævede Kniplinger, de 2de andre mærket med blaat Traad S. J., den ene No. 7 den anden No. 10, alle 3 af godt hiemmegjort Hørgarn. Den retskafne Medborger hvor disse Sager, skulle blive budne tilfald, ombedes herved, at anholde samme, for om mueligt derved at opdage Giernings manden, og loves for Opdagelsen en passende Douceur. Alstedgaard, den 5te Septbr. 1813. J H. Langermann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Natten imellem den 3die og 4de September sidst er fra Kalbyegaards Mark borttaget en sort 10 Aars Hoppe uden mindste Aftegning. Hvo som kan give Oplysning om eller tilveiebringe bemeldte Hoppe skal blive passende belønnet af Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Paa Brendstrup Gate er funden en Sæk med Karduser Røgtobak, den retmæssige Eier til samme, kan erholde det hos Gaardmand Morten Thomasen i bemeldte Brendstrup, imod dette Avertissements Bekostning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Arvingerne efter ved Døden afg. Ungkarl Made Pedersen Høeberg, Gartner ved Dronningens Hauge. her ved Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Med samme Varsel indkaldes ogsaa alle de som i navnlige Maader maatte have noget at fordre efter bemeldte Afdøde, for os at anmelde og beviisliggiøre saadant, saaledes som Loven efter død Mand befaler. Randers, den 26de August 1813. Magistraten og Bofogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Skipper Jacob Rasmussen agter om 6 a 8 Dage at afseile her fra til Kiøbenhavn, medtagende Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
En Frikarl, som vil gaae i Hs. Majestæts Tieneste, for en anden som Rytter, kan paa fordeelagtige Vilkaar blive antagen, naar man desangaaende melder sig paa Adressekontoiret i Aarhuus. Bog Auktionen. afholdes førstkommende Torsdag den 9de Septbr. i Kantorboligen i Klosterbygningen. Fortegnelserne kunne faaes til Eftersyn hos Undertegnede. Elmquist. Rosenkilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Den over Bortforpagtningen af Hovedgaardene Nørholm og Lunderup forhen averterede Auktion, er berammet at holdes paa Warde Byes Raadstue, næstkommende 16de October Kl. 10. Konditionerne ere nu til Eftersyn her i Avisexpeditionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-07
Hovedgaarden Wingegaard, staaende for Hartkorn, Ager og Egn 12 Tdr. 7 Skpr. 2 Fkr. 1/2 Alb, beliggende i Sønderlyng Herred i Wiborg, Amt, bliver førstkommende 15de December 1813, om Formiddagen Kl. 11, paa Wiborg Raadhuus, ved offentlig Auktion opbuden til Bortforpagtning paa 5 Aar fra 1ste Mai 1814 til 1ste Mai 1819. Bemeldte Hovedgaards Jorder indeholder omtrent 150 Tdr. Aggerland, inddeelt i 12 Tægter, hvor aarlig faaes 12 Tdr. Byg, 24 Tdr. Rug og 48 Tdr. Havre, drives ved 12 hoveriegiørende Bønder. Den paa Gaarden holdende Besætning har hidtil været 50 Stude. Jordernes fortrinlige Godhed vil Liebhaverne behagelig erfare ved at tage samme i Øiesyn. De Konditioner hvorefter Bortforpagtningen skeer er fra 11te September d. A. til Eftersyn i Odense, Ribe, Aarhuus, Randers, Aalborg og Wiborg, paa ethvert Steds Bogtrykker-Contoir, ligesom ogsaa paa Grundet ved Weile og hos Undertegnede. De Indhavende ville behageligst give Møde bestemte Tid og Sted. Thiele Mølle, den 29de August 1813. Lund. En Parcel, af Hartkorn 1 Skieppe, med tilhørende udmærket god Tørvemose, beliggende ved Søren Christensens Lod i Ponnerup under Trige Sogn, Aarhuus Amt, Vester=Liisberg Herred, er underhaanden at faae tilkiøbs. Den kan strax tages i Besiddelse, naar Liebhaverne behagelig henvende sig derom til undertegnede Eier. Skaarupgaard, den 26de August 1813. N. J. Secher. 3 a 9000 Rigsbankdaler Sølv Værdie, enten heel eller i mindre Summer, ere til 11te Decbr. Termin at faae til Laans mod tilstrækkelig Sikkerhed, i Jordeiendomme. Herom underhandles behageligen enten ved portofrie Breve eller mundtligen med Undertegnede. Marienborg pr. Horsent, den 4de September 1813. J S. Scher. Nogle Vaaninger i Humleførergaarden. kan faaes til Leie. Denne Gaard kan ogsaa faaes tilkiøbs enten samlet eller særskildt. Ree.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Udenlandske Krigsefterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Ifølge sikkre og tilforladelige Efterretninger har Hs. Maj. Keiser Napoleon efter de den 27de og 28de August tilkiempede glimrende Seire, der kostede den østerrigske Armee over 50,000 Mand, adskillige Generaler, et ikke ubetydeligt Antal Kanoner og mange Faner, bevilget Keiseren af Østerrige en fire Dages Vaabenstilstand.