JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
Den roeskildske Stændertidende Nr. 15 indeholder den udførligere Beretning af Sagerne angaaende følgende Lovudkast; om Udvidelse af Udvantningsretten; angaaende et Sportelreglement for Færøerne, og angaaende Udvidelse til Færøerne af endeel i Aaret 1833 for Danmark udkomne Anordninger. - Dernæst meddeles Beretning om de foreløbige Forhandlinger ved Mødet d. 26 Novbr. I dette Møde foredrog Sognefoged Frederik Jørgensen et Andragende, betræffende den Petition om nærmere Lovbestemmelser for Huusmændenes Rettigheder og Pligter". Det blev derefter disenteret, hvorvidt Sagen egnede sig til at behandles af en Committee. Flere Medlemmer yttrede sig for en Committees Nedsættelse; idet de i Særdeleshed anførte, at det formeentlig maatte ansees ønskeligt, at det blev bestemt, at Livsfæste i alle Tilfælde skulde meddeles paa Huse ligesom paa Gaarde; at da Spørgsmaalet og Afskaffelsen af Gaardmændenes Hoveri var taget under Overveielse af en Committee, saa egnede denne Sag sig formeentlig ogsaa til Behandling af en saaden; og at Huusmændene udgjøre en stor og vigtig Klasse af Undersaatterne, der befinder sig i en meget fortrykt Tilstand, hvorfor det formeentlig vilde være en værdig Gienstand for Forsamlingens Overveielse at undersøge, om Noget kunde foretages til Lettelse for samme. Det blev imidlertid herimod bemærket, at da det, efter den gieldende Lovgivning, staaer til den, der paa Landet eier et Huus, med eller uden Jord, at overlade samme paa kortere eller længere Tid, maatte det ansees høist betænkeligt fra Lovgivningens Side at indgribe heri ved indskrænkede Bestemmelser; at det vilde blive saameget mere byrdefuldt for Eierne af saadanne Huse at skulle ubetinget bortfæste disse paa Livstid, som de Bekostninger, der ere forbundne med at skille sig ved en uduelig eller uefterrettelig Huuslæster, staae i et stort Misforhold til Gienstandens Værdi, hvorfor ikke fa Godseiere vælge blot at meddele deres Huusmænd Leie contracter, uden at de dog nogensinde benytte deres Opsigelsesret, naar ikke Huusmændenes Forhold dertil opfordrer dem, saa at Huusmændenes Stilling ikke bliver væsentligen en anden, end om de havde Livsfæste, kun at Godseierne ikke i paakommende Tilfælde vil udsætte sig for den Vidtløftighed og Bekostning, som vilde være forbunden med at procedere til Fæstes Forbrydelse; at de Grunde, der have bevæget Lovgiveren til at foreskrive særlige Realer i Henseende til Gaardmænds Hoveri, ikke ere anvendelige paa Huusmænds Pligtarbeide; og at den Omstændighed, at Sagen angaaer en talrig Borger tiasses Tarv, ikke kunde tilraade en Committees Nedsættelse, naar det erkiendes, at Lovgivningen ikke retfærdigen eller til Gavn enten for hiin Klasse selv eller det Almindelige kan grive ind i hiint Forhold, hvorimod det da synes rettere strax at lægge denne Erkiendelse for Dagen. Spørgsmaalet om en Committees Nedsættelse i Anledning at det fremkomne Andragende blev derpaa stillet under Afstemning og besvaret med Nei.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
J den holsteenske Stænderforsamlings 14de Møde, den 10 Novbr., fremlagdes nogle Petitioner, (hvoriblandt en fra flere Laug i Oldenburg angaaende det tiltagende Antal Landsbyhaandværkere), som henvistes til vedkommende Committeer. Af den kongelige Commissarius indbragtes Udkast til en Anordning angaaende Organisationen af Kjøbstads Collegierne og den ockonomiske Bestyrelse i Stæderne, der besørges af disse. Fremdeles indgaves nye Forslag af Provst Callisen, angaaende Sabbathens Helligholdelse, af Overretsadpokat Lock om Afskaffelsen af Regning efter Rigsbankpenge og Gjenindførelsen af Beregning efter flesvig-holsteensk Courant, samt af Grev v. Reventlow til Farve, angaaende Finantsernes Tilstand. - Told-Committeen havde skriftligen andraget paa, at, da dens Formand, Overretsadvokat v. Prangen ved sine Forretninger som Forsamlingens Secretair hindredes i, saameget som ønskeligt var at bellige sig Committee=Arbeidet, han maatte fratræde Secretariatet, hvilket bifaldtes, hvorpaa Kammerjunker d'Aubert valgtes til Secretair. - Herpaa skredes til den foreløbige Behandling af Grev v. Baudissins forslag om Gjen oprettelsen af Skolelærerseminariet i Kiel, hvorpaa den kongelige Commissarius motiverede Udkastet til et Patent angaaende nogle nærmere Bestemmelser med Hensyn til Handelen og Skibsfarten paa Jsland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
De 50,000 Rbd. i Classelotteriet bleve dennegang vundne af en Gartnersvend i Kbhvn. (Aarh. A.) D. 12te Novbr. har Handelshuset Gram & Søn ei holdt dets til Skiftebehandling opgivne Boe igjen extraderet til fri Raadighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
En Landmand, der, formedelst Svagelighed har været nodsaget til at frasige sig det Valg, der var faldet paa ham, som en af Folkets secundaire Repræsentanter i Stænderforsamlingen, har med Cancelliets Tilladelse udsat 3 Præmier, paa 300, 200 og 100 Rbd., for de tre bedste Besvarelser af nedenstaaende Spørgsmaale: 1) Hvad kan en Landsbyecommune selv ved fælles Anstrængelse og ved Hjælp af sine formuende Medlemmers Bistand - selv under Bibehold af nærværende kongelige Anordninger - bidrage til sin egen borgerlige Lyksalighed, 2) Hvilke Modificationer i de bestaaende kongelige Anordninger maatte en slig Landsbycommune, helst ønske foretagne, eller ved hvilke Midler formenes Regjeringen bedst at kunne fremhjælpe den Landsbycommunes Virksomhed, der ikke savner Villie til at hjælpe sig selv; 3) Hvad formenes endelig Regjeringen at kunne gjøre selv for den Landsbocommune, der hverken viser Lyst eller har Kraft til at fremme sit eget Bedste." Censorerne, som skulle bedømme Afhandlingerne, blive udnævnte af det patriotiske Selskab i Fyen, og til dette Selskabs Secretair, Hr. Pastor Wiberg i Odense, maa de concurrerende Afhandlinger inden 1ste Mai 1836 paa sædvanlig Maade være indsendt. (Hemp. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
J Fyen er for Øieblikket Forstanderposten ved Skaarups Seminarium ledig; den hidtilværende Bestyrer, Amtsprovst Wedel, har i sin høie Alder teligneret. Gegen er 500 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
J Viborg Samler læses: "(Af et Brev fra Kbhvn. af 24 Novbr.) De har ønsket at faae at vide, hvilke Meninger der her ere udbredte i Publicum om nogle af de Deputerede; de Domme, det ere blevne mig bekiendte, vil jeg med Fornøielse meddele Dem. De slette sig naturlig paa Relationer fra nogle at de Deputerede. Prof. Schouw roses af Alle som en fortrinlig Præsident; Alaren Ussing har ved sin i høi Grad fortienstfulde Opførsel i Stænderforsamlingen udryddet enhver Tvivl, der kunde være opstaaet om hans Liberalitet ved hans famense Trykkefriheds-Artikeli, Dagen", der dog upaatvivlelig, som han ogsaa selv har sagt, har havt en særdeles aavnlig Jndflydelse paa hvad der efter den Tid er skrevet. Proprietair Tutein har erhvervet sig et stort Navn blandt de Deputerede og kan maaskee betragtes som en af det liberale Parties : den langt overveiende Majoritets Ledere i Forsamlingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
Ledige Embeder. Sevel Sognekald i Ribe Stift, 25 Rd. - Høietostrup Sognekald i Siellands Stift, 323 Rbd. Jfølge allerhøieste Resolution af 3 April 1826 er Præstetienden af 100 Tdr. Hartkorn henlagt til Amtsprovsternes Lønningsford.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
Befordring og Afgang. D. 25 Novbr., Cand. theol. M. C. Rønne beskikket til Præst ved Almindelig Hospital og Abel Cathrines Stiftelse i Kjøbenhavn; Cand. theol. M. H. Bolbroe beskikket til personel Capellan til Spaneke og St. Jbs Menigheder paa Bornholm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 4de Decbr. Species 203 solgtes til 12 Mk. 2 spoottendedeel sk. Bank Disconto 4 pCt. Norske Speciesedler 178 a 178 enh. En HSSEM. Børnebal
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
Søndagen d. 13de Decbr. hos Gjæstgiver Joh. Folsch. Nederste Etage i afgangne Madam Nylands Sterbbogaard i Steenbogade i Ribe, er tilleye fra næstkommende Paaske. Nylig hjemkommet, fiint lyneborgsk hæglet Hør, faaes til billig Priis hos Christiansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
Da Kirke- og Præste Tienden heraf Byen for indeværende Aar endnu for største Deelen er betalt, saa anmodes alle Vedkommende om, snarest at udbetale samme til Undertegnede, da Restance-Listen derover ved denne Maaneds Udgang indgives til sammes lovlige Jnddrivelse. Ribe d. 3de Decbr. 1835. Christiansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
De som restere med Viedraget til Kæmnerkassen, Skorstenskatten med flere Kommune Afgifter for indeværende Aar ville forinden otte Dage fra Dato indbetale Disse, da Restancelisten efter den Tid skal indsendes til Udvantning. Guldberg. Ribe den 8de December 1835. Ved at læse det i denne Tidende No. 94, af den endnu fungerende Bye og Herredsfoged Kammerjunter Andreas Claus Wedel Heinen, indførte Avertissen, ment, vil Enhver lettelig fatte og efter Fortjeneste vide at bedømme hans Hensigt. Vel er det Sandhed, at de i min Bopæl, for at hindre Communication med Uvedkommende, ansatte Bevogtere, ere afskedigede, ligesom og at jeg har stillet det Offentlige den forlangte Sikkerhed; Men det er Usandhed, at jeg herom har forlangt nogen Publication, og det er ligeledes vidst, at en slig Beretning ingenlunde var nødvendig for at hæve Virkningen af Byefogdens, over mig afsagte, i enhver Henseende høist mærkelige Umyndigsheds-Decret, som jeg iøvrigt, saavel ved Cancellie som Amts-Resolution, forlængst var givet Adgang til at faae forandret. Wedel Heinen er desuden ei den Mand, der er betroet til at behandle og vaakiende min Sag, om hvilken forresten Logn pa Ondskab har sat saa mange falske Rygter i Omløb, og ligesom han derfor, burde entholde sig fra hvad der var ham uvedkommende, især, da han, ved at kaste et prøvende Blik paa sit eget Forhold og mindes Fyenske Begivenheder, kunde finde Stof nok til Eftertanke, saaledes tør jeg ogsaa billigen forvente, at enhver Retsindig vil suspendere sin Dom over det Passerede, indtil Spørgsmaalet, om Justitiens Beføielse til det anlagte Søgsmaal og med hvad dermed staaer i Forbindelse, samt de fleere Qvæstioner, det nu vil blive Gienstand, for Demstolenes Prøvelse, ere endeligen deciderede. Sluttelig maa jeg endnu, til Efterretning for de Kjøbere ved Auctionen paa Hennegaard d. 11 Novbr. f. A. som haver betalt deres Debet til Kammerjunker Wedel Heinen, istedetfor til mig, bemærke: at da Kammerjunteren, egenmægtigen og uden Competence har gereret sig som Jncasator, saa vil de af ham udstædte Qvitteringer, ei blive agtede for gyldige eller kunne beskytte mod Krav fra min Side, med mindte det skulde blive muligt, hvad der hidindtil eihar været at opnaae, hos ham at erholde fuld Betaling, uden altformange Bryderier, og som Følge heraf, advares derfor enhver Vedkommende, om i Tide at tage fornødne Forholdsregler. Albinus. Warde den 4de Decbr. 1833. Creditorerne i Boet efter afdøde Qvæghandler Søren Jensen Stokvad af Tviis Sogn indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter. i Boet inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre Deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel at legitimere og paasee Deres Arveret. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den Nellemann. 28 November 1835. 469 Rbd. 83 enh. s. rede Sølv umyndiges Midler kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, strax erholdes til Laans hos Undertegnede. Løve Herreds Contoir i Harris den 30te Novbr. 1835. Brasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-08
Fiskerbaaden Marie kaldet, drægtig 2 1/2 CommerceLæster, for 2 Aar siden af ny bygget, er tilkjøbs underhaanden hos Niels Gregersen paa Mandøe. Dhrr. Geistlige eller Kirketiere, som til Nytaar maatte ønske nye Ministerialbøger fra Bogtrykkeriet i Ribe, bedes snarest mueligt at tilstille Trykkeriet deres Fortegnelser, for at Oplagets Størrelse derefter kunde bestemmes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-11
allernaadigst Kongelig. legeret. privitises. er i de AdresseAvis, overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Fredagen den No. 99. 11te December. Hyphoffs Enke i Ribe. Udgives af N. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-11
alle J høihjærtede Nationer i det civiliserede Europa, J Patrioter fra alle Lande, og lader vort Løsen være: "Alle civiliserede Nationers Forening mod Polens Undertrykkere!" Endnu flere Taler bleve holdte, blandt andre een af Hr. Sarrans, som formanede Polakkerne til Enighed, og det med saadant Eftertryk og saadan Virkning, at flere af de tilstedeværende Polakker, som vare uenige i deres Anskuelser, rakke hinanden Haand og af vore al Tvedragt for stedse, J London blev den samme Fest holdt, under det bekjendte irlandske Parlamentsmedlems, Hr. Feargus OConnors, Forsæde. Denne aabnede Høitideligheden med et Foredrag, hvori han udtalede den heftigste Uvillie over den russiske Keisers Tale til Municipalitetet i Warschau. Af de øvrige Talere søgte den landflygtige Polak, Hr. Toorn, at vise, hvilke, gavnlige Følger den polske Opstand, Forening med de andre Revolutioner, havde havt for hele Europa. Paa Andragende af en anden Polak, Hr. Beel, antoges eenstemmig en Resolution, som, fra de polske Patrioters Side, skulde udtale disses faste Beslutning, at forene alle deres Anstrengelser til Fædrelandets endelige Befrielse, og som tillige, fra det engelske Folks Side, skulde udtale dettes varmeste Deeltagelse og Ønske om, at Engelland maatte bidrage alt Muligt, for at sikkre hines Bestræbelser et heldigt Udfald. Jblandt dem, som lode sig høre, var ogsaa den landflygtige Franskmand, Cabet, som gav Ludvig Philips og hans Cabinets bedragerske Politik Skyld for, at Frankerig havde viist en saadan Mangel paa Deeltagelse i den polske Frihedskamp. Frankerig. Under Fortsættelsen af Processen, mod de Anklagede fra Luneville ere disse bleven deres Forsæt troe og have afholdt sig fra al Deeltagelse i Forhandlingerne. Kun da Lægen Bechets Sag komfor, hævede Underofficeren Thomas sig og erklærede høitidelig, at Bechet havde været aldeles fremmed for den hele Plan og kun ved et Tilfælde var bleven mistænkt. Formodentlig vil dette Afsit af den store Proces snart være endt. - Coureren fortæller, at Hr. Ber tin de Vaux, Adjutant hos Hertugen af Orleans, skal være ankommen til Toulon med Depescher, som indeholde Fredsforslag, til hvilke Addel Cader har følt sig bevæget, da han fornam, at det blev Alvor. Portugal. De nyeste Efterretninger herfra give Oplysning om Aarsagen til Ministerforandringen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-11
Den forrige Krigsminister, Saldanha, havde noget ubetænksomt, som det lader, afskediget en Deel Officerer, som mod Ministrene forfægtede deres Undergivnes Valgrettighed. Da dette blev bekjendt, begave omtrent 200 Officerer sig til Dronningen og forlangte deres Kammeraters Restitution eller, i modsat Fald, deres Afsked. Ministrene, med Saldanha og Palmella i Spidsen, erklærede, at de saae sig nødsagede til at nedlægge deres Embedet, dersom de afskedigede Officerer, bleve gjennindsatte i deres Poster, og Dronningen bestemte sig da til at lade Ministrene fare. Marquis Loule bliver formedelst sin personlige Skjønhed kaldt Dameministeren. Forresten bliver det nye Ministerium rost; kun tvivler man om, at Finantsministeren, Hr. Campos, vil kunne erstatte Silva Carvalho.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-11
Blandinger. Den Hat, som Napoleon har i Slaget ved Austerlitz, blev den 1ste d. M. solgt ved offentlig Auction i Paris. En Doctor Lactoir fik den for 1960 Fr. En Engellænder, som var kommen for silde til Auctionen, bød Kjøberen 500 Fr. Avante; men hans Tilbud blev afviist med den bemærkning, at en saadan Reliqvie ikke skulde tilhøre nogen Anden end en Franskmand. - Det til Mecheln forlagte katholske Universitet blev aabnet d. 1ste December.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-11
Indenlandske Efterretninger. Den roeskildske Stændertidende No. 16 indeholder den udførligere Beretning om Sagen angaaende Udkastet til en Forordning om Pengevæsenet paa Jsland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-11
J den bolsteenske Stænderforsamlings 15de Mode, den 13 Novbr., fremlagdes 20 Petitioner fra forskjellige Egne angaaende Næringsdrift, Laugsvæsen o. s. v., samt 9 andre Petitioner, hvoriblandt 1 fra de mosaiske Troesbekiendere i Rendsborg om at sættes lige med de øvrige Statsborgere. - Derpaa foretoges den endelige Behandling af Spørgsmaalet og Gjenoprettelsen af Skole, lærerseminariet i Kiel. Med stor Majoritet bestemte man at indskrænke Begjæringen til Gjenoprettelsen af et Seminarium i Holsteen. - Den kongelige Commissarrius motiverede derefter Udkastet til en Forordning om SøEnrolleringsvæsenet, og et Patent om Afholdelsen af en Extrasession til bedre Jndrettelse af Sø=Enrolleringsvæsenet i Slesvig og Holsteen. (Committee: Scharmer, Kirchhoff og Schimmelmann). - En Committee for Udkastet angaaende Handelen og Skibsfarten paa Jsland, ansaaes for unødvendig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-11
Sognepræsten ved Domkirken i Ribe, Hr. Stiftsprovst Dr. philos. P. N. Frost, hvis inholdsrige lille Skrift, om den indbyrdes Underviisning tidligere er omtalt heri Bladet, har nylig udgivet en Oversættelse af det gamle Testamentes apocryphiske Bøger - et Arbeide, som er udført med særdeles megen Flid og Omhu og som glædeligen bærer Vidnesbyrd om den agtede Forfatters Bestræbelser for at gavne Almeenheden ved at gjøre den hellige Skrift tilgængelig ogsaa for ulærde Læsere. Forerindringen sees, at Hr. Stiftsprovsten tillige har fuldende en Oversættelse af det gamle Tenamentes historisk canoniske Boger, som vil udkomme i indeværende Aar paa Seidelins Forlag, og at det er hans Aar, saafremt hans Arbeider af denne Art værdiges Opmuntring og bifald, ogsaa at udgive en Oversættelse af det nye Testamentes
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-11
historiske Bøger. (Kbhv) Kbh. Redaction bekjendtgjør efter Ønske nedenstaaende Opfordring til Folket, idet den dog formener, at den rette Tid til at appellere til Nationens Fædrelandskjærlighed først da vil være kommen, naar Regieringen i Gierningen har viist, at den vil giøre alt Sit til, ved nødvendige Besparelser at bringe Orden i vor sørgelige Finantsforvirring. - "Der skrives og tales meget om den Statsgield, der trykker det kjære Danmark. Regjeringen opfordres til at svare paa alle Kanter, og det vil den visselig ogsaa saa meget muligt. Men kunne vi, Fædrelandets Sønner, ikke gjøre andet end skrive og tale, kunne vi ikke paa en virksommere Maade vise, at Danmark Vel ligger os i Sandhed paa Hjertet? Jo det kunne vi. Hvorved Ved at bidrage til Statsgieldens Afbetaling, ved frivillig at beskatte os selv. Ladet os, Enhver i sin Stilling, gjøre en hvilkensomhelst Jndskrænkning i vore Udgivter, og lad det derved Besparede tilflyde Staten. Det vil vel koste lidt Overvindelse, men desstørre vil og vor Tilfredshed blive. To undværlige Artikler, som jeg var vant til at bruge, har jeg givet Slip paa. Jeg har beregnet, at min Udgivt derfor be lov omtrent 16 Rbd. r. S. om Aaret. Denne Sum et min frivillige aarlige Skat, som jeg i en Skrivelse af Dags Dato har anmodet det kongelige danske Cancelli om at bede Hs. Majestæt Kongen modtage med Naade og tillade, at jeg aarlig fra 1ste Jan 1836 indbetaler samme i den kongelige Amtstue under Navn af frivilligt Bidrag til den danske Statsgields Arbetaling. Lader ikke, kjære Landsmænd, denne min Røst blive en Røst i Ørken; thi da vilde det Lidet, jeg byder, kun være en Draabe i Havet: men samler Eders Draaber med min, og da ville de med Guds Bistand danne et for vort Danmark styrkende Væld. Ogsaa til de høihjertede Danneqvinder lyder min Stemme, til dem, der vove at trodse Tidens Luxus, for ved ædel Simpelhed at svare Noget til Bedste for det fælleds Moderland. Endnu et Ord, Vi ville lade Anonymiteten være borte fra denne Sag. Enhver, der bidrager, være sit Navn bekjendt, og ligesom vi haade, at Regieringen aarlig vil bringe de givne Bidrag til offentlig Kundskab, ville vi glæde os til at faae en ret lang Fortegnelse at see. - Fans d. 27de Novbr. 1835. C. T. Horn, Birkedommer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-11
J dansk Ugeskrift Nr. 193 findes en interessant Afhandling om Danmarks Finantsvæsen, hvori til Finantsernes Forbedring foreslaaes: 1) et mindre aarligt Afdrag fra Finantserne til Banken, saaledes, at der istedetfor 820,000 Rbd. kun betales Halvparten eller 410,000 Rbd.; 2) Salg af de Godser, Statsgjælden har maattet overtage; 3) Brug af de fra Svarekasserne, Overformynderi erne og Skifterne indkommende Summer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-11
Fra 29de Octbr. til 5te Decbr. døde i Kbhvn. 34 Personer af Kopper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-11
Hr. Cancellieraad Hempel, Deputeret for Kjøbstædernes 6te District, har i sin Avis ladet indrykke følgende Avertissement: "At det tienstfærdige Rygte lover, naar det tillægger mig mindste Lod eller Deel i den Petition om Stænder=Forsamlingens Offentlighed, som i den ne Tid ombæres i Odense, finder jeg det min Pligt, herved at erklære." Roeskilde den 26de Novbr. 1835.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-11
J denne Tid samles Actier i Holsteen og Slesvig til Anlæggelse af en Chaussee fra Colding over Flensborg, Slesvig, Rendsborg og Jtzehoe til Altona. Man ønsker at sætte Sagen i Gang ved private Kræfter, men at Regjeringen vil overtage Ledelsen deraf. Omkostningerne for den hele Veistrækning, 30 Mile, anslaaes til 6000,000 Daler Courant. Antallet paa tegnede Actier, a 100 Sp., skal allerede være betydeligt. Jblandt Actiehaverne skulle den 5ds i Jtzehoe vælges en Committee for dette Foretagende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-11
J Eckernførde har nylig tildraget sig en interessant Toldhistorie. Foermand Joachim Trede fra Flensborg, var kommen dertil med Fragtgods; Toldassistenten indfandt sig strax for at visitere Vognen, og der befandtes 10 Topper Sukker, hvorpaa der ingen Passeerseddel havdes. Toldassinenten lagde Beslag derpaa, medens Foer manden protesterede derimod, i den Formening, at han ingen Passeerseddel behøvede, eftersom han ikke umiddel var var kommen fra noget Toldsted, eller ogsaa, hvis det var fornødent, kunde forskaffe den sidenetter. Jmidlirtid lod Toldassistenten tage Aukkeret af Vognen og sætte det ind i Vognmand Badholzs Forstue, hvorpaa han gi bort for at hente Nogen, der kunde bringe Sukkeret hen til Pakhuset, da Trede vægrede sig derved. Men i hans Fraværelse blev Sukkeret stiaalet bort fra Forstuen. Nu er Spørgsmaalet: om ikke Toldbetjenten bør erstatte Foermanden det bortstiaalne Sukker, Hadersleben, 15de Novbr. J vor Egn bliver for nærværende Tid holdt en stor Jagtiest til Ære for D. Durchlauchtigheder Hertugen og Prindsen af Augustenborg. J hele forrige Uge har det i Haderslev Amt, Jægernes Paradiis, særdeles talrige Jagt Personale samt Billettanter og øvrige Tilbehør været i uafladelig Bevænelse, og det synes, at denne Herlighed endnu ikke er tilende. At Bønderne have været sammenkaldte paa sædvanlig Viis, behøver næsten itte at bemærkes, da det desværre synes at være antaget som Regel, at en uoverskuelig Tros af Mennesker er fornøden til at give en saadan Fest den tilbørlige Glands. - Men det Sørgeligste ved Sagen er, at Bønderne ved saadan Leilighed blive personligt mishandlede paa den afskyeligste Maade, saa at man næsten skulde troe, at Livegenskabets Tid er vendt tilbage. Vel hedder det, at der for Begyndelsen, af den sidste Jaattest var bleven uddeelt den Parolbetaling, at Jngen maatte understaae sig, at progle Bønderne!!!men hvorlidet man bryder sig om deslige Ordrer, fordi man maaskee troer, at det ikke dermed et saa nøie meent, viste desværre Følgerne allerede af den første Dags Klaplagt. Blandt den Mængde, som Hunde opstillede Bønder, befandt sig et Par som vare traadte ud af Geledet for at banke deres Hænder, eftersom det just var meget koldt. Dette maa have opvalt nogle Jægeres Mishag, thi der kom strax et Par af dem sprængende hid. Men istedetfor at straffe de Skyldige, faldt de, formodentlig i Tienesteiver, over en Tredie, som stod ganske rolig, og mishandlede ham med Hundevidsken saalænge indtil han laae blodig paa Jorden. Og mueligt havde han maattet opgive Aanden under disse Uhyrers Næve hug og Pidskeslag, hvis ikke hans Sidemænd havde betriet ham at deres Kløer. Jlde tilredt blev han bragt hiem, og ligger endnu tilsengs. Denne skjændige Begivenhed gjorde ikke noget Skaar i den alimrende Fest, men over By og Land raabes højt af Uvillie derover, og sandelig, det er paa høie Tid at dette Uvæsen standses.