JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-16
Det blev min tunge Lod, at bekjendtgjøre for fraværende Familie og Venner, at det behagede den alvise Gud, i Dag Formiddag Kl. 11, efter nogen Tids Svaghed og 4 Dages haarde Lidelser, at bortkalde fra dette til et bedre, Liv, min elskede Mand, Billedhuggermester Christen Borregaard, i hans Alders 44de og vort Ægteskabs 201 Aar. I dette vort Ægteskab velsignede Gud os med 6 Børn, hvoraf de to modtage ham i Evigheden. Min Trøst er, at Gud er min Leder og Forsørger i mine nu trange Kaar og haarde Skjebne. Aalborg, den 15de Juli 1834. Gisel Marie Borregaard, født Weile.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-16
At den aarlige Examen i Pige-Institutet i Bispensgade begynder Onsdagen den 23de Juli, tager jeg mig den Frihed at bekjendtgjöre for Elevernes Forældre og andre Velyndere af Underviisningen, i Haab om, at de godhedsfuldt ville beære den med deres Nærværelse. Nogle ledige, Pladse önskes gjerne besatte med nye Elever. Aalborg, den løde Juli 1831. Da Muursvend Carl Thorsen i disse Dage, imod min Villie og uden mit Samtykke, samt uden at være forsynet med de anordningsmæssige Beviisligheder, har allenteret sig fra mit Arbeide, saa opfordres han herved til, i Henhold til Placaten af 6te April 1813, dens 15de 8, uopholdelig at indfinde sig, ligesom og Enhver advare om, ikke at huse formeldte Carl Thorsen, mindre af tage ham i Arbeide, forinden han paa lovlig Maade er dimitteret af mig. Aalborg, den 15de Juli 1834. L. Wang.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-16
Skipper Nicolay Nissen bliver færdig paa Tirsdag (den 22de Juli) at afseile til Kjøbenhavn, og medtage Passagerer og Fragtgods. For Passagerer er bekvem Leilighed. Fartøiet ligger ved Toldbodbryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-16
Det Sted udenfor Vesterport, som for Tiden beboes af Kjøbmand J. Hoppe, kan faaes for billig Leie til Mischaeli Flyttetid.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-16
Hvor 2 Skoledisciple kunne faae Kost og Logis og go Pleie, anviser Bogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-16
En Huuslærerplads paa en Gaard i Nærheden af Aalborg ønskes besat for den eller senest 1ste November de A., hvorom Avisexpedi onen giver Oplysning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-16
Søndagen den 20de Juli afholdes Skiveskydning i LundbKratskov, hvor der vil blive bortskudt Sølv af Værdi circa 70 Rbd., inddeelt i 5 a 6 Præmier, hvortil Lodder kunne erholdes a 1 Rbd. pr. Styk indtil Skydningen tager sig Begyndelse om Formiddagen Kl. 10. Distancen bliver 12 Alen, saavel med Rifler, som glatløbede Geværer. Lundbygaard, den 16de Juli 1834. P. Winther. S. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-16
Licitation. Løverdagen den 19de Julii næstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver paa disse Herreders Thingsted i Nørre-Sundb. afholdt Licitation til Opførselse af en ny Steenkiste og Reparation af 5 Steenkister paa Veien fra Rodsleth til Haglager, efter Conditioner og Overslag, der vil blive fremlagt ved Licitationen og forinden ere til Eftersyn her paa Contoiret. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 2den Juli 1834. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-16
Auctioner. Efter Reqvisition fra Skifteforvalteren i Juliane Madrie Stok's Dødsbo, af Mariendahl, i Nørretrander, Sogn, bliver : Løverdagen den 9de August, Løverdagen den 23de August og Mandagen den 8de September, næstkommende, afholdt Auction over det bemeldte Bo tilhørende, i Hals beliggende, Huus med Toft, af Hartkor1 Album. De tvende første Auctioner afholdes paa disse Herreder, Contoir i Nørre-Sundby, og den 3die Auction i selve Huset i Hals, hver Dags Formiddag Klokken 10. AuctionsConditionerne ville blive fremlagte ved Auctionen, og er forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket, overeensstemmende med Placaten af 22de April
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
England. Premier=Ministeren, eller, efter den engelske Terminologie, første Lord i Skatkammeret, Grev Grey, har resigneret. Tilligemed ham er Skatkammercantsleren Lord Althorp og sandsynligviis ogsaa der. Littleton, Grant, Spring=Rice og Abercromby udtraadte at Cabinettet. Den egentlige Grund til denne vigtige og uventede Begivenhed ligger udentvivl i en Meningsforskjellighed blandt Ministrene; den nærmeste Anledning til samme gaen Ordvexling imellem Statssecretairen for Jrland, Littieton, og OConnell, foranlediget ved en ubetænksom Meddelelse af den første, der gjorde hiin Meningsforskellighed vitterlig for Parlamentet og for hele Nationen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Da Lord Grey, hedder det i en Artikel fra London af 11te Juli, i November 1830 dannede det Ministerium, som den var forbeholdet at sætte den vigtige Forholdstegel igjennem med hvilken der begynder en ny Æra for Englands inden landske Historie, synes det netop at have været denne vigtig Forholdsregel, Parlamentsreformen nemlig, som alene ledede den nye Premier=Minister i Valget af sine Colleger. Han besatte Pladsen i Cabinettet med Mænd, om hvilke han vidste, at Reformbillen var deres varmeste Ønske, uden af bekymre sig synderlig om de finere Nuanceringer i deres politiske Overbeviisning. Saalænge derfor Spørgsmaalet kun angik Parlaments=Reformen selv og sammes nærmeste Følger, var der Jntet i Veien. Men denne Bill skulde efter den almindelige Mening kun være Grundvolden for et nyt liberalt System, der videre skulde udvikle sig. J Tidens Løb maatte derfor de Ministre, der, skjøndt Vhigs dog meere eller mindre heldede til det conservative System, afsondre sig fra Reform Ministeriet. Dette var ogsaa Tilfældet med den sidste Forandring i Mai d. A. Seculariseringen af det overflødige Gods, der tilhører den engelske Kirke i Jrland, blev anseet for en baade retfærdig, og, med Hensyn paa Landets Pacification, nødvendig Foranstaltning; Modstanderne af denne Reform: Hr. Stanley, Graham og Richmand traadte derfor ud af Ministeriet. Nu er Jrland atter bleven Tvistens Æble. Uenigheden i Cabinettet opstod nemlig i Anledning af Fornyelsen af den irlandske Tvangsbill. Denne Act betegnes vel ikke uden Grund som en Tory=Forholdsregel, men samme havde dennegangt Majoriteten af Vhig-Cabinettet for sig, og det Partii, der skun vilde have en Deel af samme fornyet, blev overstemt. Til dette hører Ministrene Althorp, Littleton, Grant, Spring Rice og Abercromby, tilligemed Statholderen i Jrland, Marquis af Vellesley, til det modsatte (som vilde have hele Billen fornyet) hørte Grev Grey samt de øvrige Ministre. Parlamentet deelte Cabinettets Uenighed. Overhuset stemmede med Grev Grey; Underhuset derimod, hvis Majoritet lededes af Lord Althorp mod denne. Men Grev Grey var Vhig noktil at indsee, at Underhusets Anskuelse dog vil blive den afgjørende, og da den 7daarige Olding desuden længtes efter Ro, efterat have opnaaet sit Hovedøiemed, Parlamentsreformen, saa benyttede han Leiligheden, der just tilbød sig til at resignere. En fortrædelig Strid mellem Statssecretairen for Jrland, som var uforsigtig nok til at aabne Ministeriets vær 1ste Modstander (OConnell) et Blik i sammes Hemmeligheder, og denne Sidstnævnte, der benyttede Ministerens Uforsigtighed. til at offentliggjøre den ministerielle Uenighed, blev Foranledningen, eller idet mindste Paaskuddet til den betegnede Crisis, og Lord Althorp, som ved sit Nederlag i Cabinettet fandt sig tvungen til at udtræde, benyttede den samme Strid melLitileton og OConnell til at erklære, at hans Ære - ifølge de mellem disse vexlede Explicationer - ikke længere tillod ham at være Minister.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Grev Grey og Lord Althorp have selv bekjendtgjort deres Resignation, hiin i Over, denne i Underhuset. Den Sidste forklarede Anledningen til sin Afgang saaledes: "Da man først forlangte Cabinettets Afgjørelse af det Spørgsmaal, om den irlandske Tvangsbill burde fornyes, var jeg overbeviist hom Nødvendigheden af denne Fornyelse, med Undtagelse af den Artikel, der handler og Krigsretterne. Jmidlertid foranledigede Privatmeddelelser fra Statholderen i Jrland, til nogle af Ministrene (Grey og Littleton), at Sagen atter blev tagen under Behandling i Cabinettet i næstforrige Uge. Ved denne Leilighed yttrede Secretairen for Jrland, at han ansaae det for nødvendigt at underrette det ærede Medlem ligeoverfor (OConnell, om hvorlunde Spørgsmaalet og Fornyelsen, af hiin Lov endnu engang vilde blive taget i Overveielsk Jeg saae ikke noget Farligt heri, men bad dog min ædle Ven at gaae forsigtig tilværk hermed. Under den nye OverHveielse af Sagen syntes det mig nu efter Lord=Lieutenantens Meddelelser, at de 3 første Artikler af Billen sangaaende det politiske Forsamlinger) gjerne kunde falde bort uden at true Jrlands Rolighed; jeg modsatte mig derfor Fornyelsen af disse Artikler, og mine ædle Venner (Littleton, Grant, Spring Rice og Abercromby) vare heri enige med mig. Men Cabinettet deciderede imod os, og vi maatte nu overlade det til dette, om det vilde udføre Beslutningen eller opløse Regieringen. Vi holdt det for vor Pligt at forholde os rolige endskjøndt jeg vel følte, at jeg ved Sagens Drøftelse i Underhuset vilde komme i en vanskelig Stilling. Men da jeg sidste Torsdag hørte min Vens (Littletons) Yttringer i dette Huus, og deraf erfarede, hvorvidt han var gaaet i sine Meddelelser til Connell, saa følte jeg at Vanskelighederne bleve uovervindelige. (Littieton synes nemlig at have lovet OConnell altfor bestemt, at hine Artikler ikke skulde blive fornyede hvoraf denne tog Anledning til, offentlig og i Parlamenten at beskylde ham for Usandhed.) Debatten sidste Mandag overtydede mig end mere om, at jeg ikke længer kunde repræsentere Regjeringens Sag heri Huset; jeg skrev derfor endnu samme Aften til Regjeringens Hoved, og Kongen antog min Resignation.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Grev Greys Efterfølger er endnu ikke bekjendt. Man nævner som saadan: Hr. Stanley, Lord Melbourne og Lords Althorp, men det er altsammen kun Gjetning, fremkaldt af de forskjellige Partiers Ønsker. Da den Sidstnævnte udtraadte, fordi han var i Minoriteten, vilde hans Ophøielse til Premier=Minister upaatvivlelig have en total Forandrings i Ministeriet til Følge. Denne synes imidlertid ikke at være at vente ifølge Lord Broughams seneste Yttringer i Overhuset. Da nemlig Marquis af Londonderry her yttrede det Ønske, at man snart kunde komme ud af den nærværendes Uvished, svarede Lord=Cantsleren: "Jeg maa i denne Anledning gientage hvad jeg allerede sagde igaar, at jeg hidtil kunsk kjender tvende Resignationer Greys og Althorps). Der er vel paastaaet, at 3 a 4 andre Ministre ere udtraadte, men jeg troer dog, at det for det Første indskrænker sig til, atde have billiget Skatkammer=Cantslerens Beslutning. Den resignerende Cantsler skal i Underhuset have yttret, at Ministeriets Formand her i Huset skal have erklæret sin Administration opløst. Dette er imidlertid en urigtig Relation. Min ædle Ven (Grev, har med fuld Overlæg afholdt sig fra en slig Yttring; han tilkjendegav blot, at han og Skatkammer-Cantsleren havde resigneret. Andet blev ikke sagte og kunde heller ikke siges. Hvad derimod Følgerne af den stedfundne Forandring angaaer, en Forandring, som efter mit Skjønnende uden Grund have sat Kongen, Regjeringen og s hele Landet i en høist vanskelig Stilling, da er dette rigtige nok et andet Spørgsmaal. Opsættes Dannelsen af et nytte Ministerium alt for længe, da have begge Huse Ret til at i blande sig i Sagen, men endnu er dette ikke Tilfældet, og saameget jeg endog billiger den ædle Lords Forslag om at fastsætte en bestemt Frist for et saadant Tilfælde, saa troer, jeg dog, at en Frist af 24 Timer er for kort. Naar mans betragter Partiernes Tilstand i dette og det andet Huus, naar man vil tage Hensyn paa den offentlige Mening, saa maaman vist give dem, der have en saa vigtig, vanskelig, ja næsten fortvivlet Opgave, som den, at skaffe Landet en nye Administration, en længere Frist end 24 Timer. Iøvrigt indrømmer Lord=Cantsleren, at det var hensigtsmæssigst indtil videre at udsætte alle vigtige Forhandlinger og meente saaledes at have besvaret det af Marquis Londonderry opkastede Spørgsmaal. Da denne benægtede dette, spurgte Lord Brougham hvad han da skulde svare, hvortil hiin gjenmælede, at han vilde vide, om det var overdraget Nogen at organisere et nyt Ministerium. "Herpaa - gjentog LordCantsteren - svarer jeg ikke, dersom jeg ikke vidste Noget herom, skulde jeg nok svare, men netop fordi jeg veed Noget, svarer jeg ikke. Uagtet Marquis Londonderry saaledes var bleven affærdiget, prøvede dog flere Medlemmer at sondere Lord Cantsleren, men denne forblev ved sin urokkelige Tavshed. Det synes næsten, som denne Minister ikke ganske har opgivet Haabet om, at Grev Grey atter kunde tiltræde sin Post, hvorimod denne vel vil have - om ikke Andet - saa dog sine 70 Aar at indvende.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Blandede Efterretninger. Dronningen af England ankom den 6te Ds. til Rotterdam, og modtoges der af Prinds Frederik og Hertuginden af Sachsen Weimar. Hs. Majestæt reiser incognito under Navn af Grevinde af Lancaster, og er allerede afreist til Haag.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Fra Hamborg skrives: "Paa Nederelben ligger et Fartøi med 200 spanske Emigranter ombord. Efter Forlydende skulle de have valgt Hamborg til deres fremtidige Opholdssted; men om de her faae Tilladelse dertil, paatvivles. Til Bremen ere allerede 40 emigretede Spaniere ankomne."
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Jmellem Paris, Bryssel og Antverpen er nu oprettet en Duepost. Fra Antverpen flyve Postduerne lige til Mons; her blive deres Depescher bundne paa andre Duer, som flyve til St. Quentin, paa hvilken Station de igjen afløses af friske bevingede Brevdragere. Paa denne Maade har en Banquier i Paris, 24 Timer efter hans Brevs Afgang til Antverpen, Svar derpaa. En vel afrettet Due behøver ikke mere end et Kvarteer for at flyve fra Antverpen til Bryssel.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Paa Vendome=Pladsen i Paris lod man den 29de Junii 100 Duer flyve op, hvorved der skal være gjort betydelige Veddemaal, og deriblandt et paa 60000 Fr., om: at et bestemt Antal deraf senest inden 4 Timer og 3 Min, skulde i være i Antverpen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
En Juveleer i Magdeburg tier en orientalsk Perle, der formedelst sin Form tør betragtes som et yderst sjeldent Naaturspit. Den fremstiller nemlig, naar den sees i nogen Af tand, et fuldstændigt Billede af Maria med Barnet Jesus. J Nærheden af Verona kom der nylig Jld i et Dampskib, som gaaer paa Gardasøen, og havde over 50 Passagerer om ord. Alle disse maatte springe overbord. Men da Skibet. hvar ganske nær ved Strandbreden, bleve de samtligen reddede.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Historiske Granskninger over de ædle Metaller i Oldtiden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
(Af det Engelske.) Vi finde intet i Bibelen, hvorefter vi kunne bedømmes Qvantumet af de ædle Metaller, der have været i Brug i Patriarkernes Tider. Saa maa man da lade sig nøie med den ringe Paapegen i de hellige Bøger, og gaae over til en os nærmere liggende Periode, til hvis Studium vi ikke savn interessante Documenter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Ved Kong Salomons Regjering, saaledes som den fortælles i Kongernes Bog, nævnes det Qvantum af ædle Metaller, som blev anvendt til Indretningen af hans Pallads. J eet Aar opdyngede han 666 Talenter Guld 300000 LsterlsVærdi), og paa det hellige Tempels Udsmykkelse satte hans Guld til Beløb 230000 Lst. Efter Kongernes Bog førte han 420 Talenter Guld fra Ophir.)J Kongernes Bog hedder det, at Salomons Trone var af Elfenbeen, indlagt med det reneste Guld; alle Kar og Drikke=Redskaber vare af puurt Guld, thi Sølvet blev ikke ændset i Salomons Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Naar man gaaer over fra de hellige til Oldtidens Skribenter, saa maa man i Sandhed undres over den forfærde lige Lettroenhed, med hvilken de sidste have optaget de meest eenfoldige Fabler. Denne Eenfoldighed har især Herodot og Diodorus gjort sig skyldige i, Forfattere, der dog ellers ere meget tro værdige, naar de ikke overtræde Overnaturlighedens GrændseDe græske og romerske Skribenter fortælle Vidunder, som man maaskee ikke saa meget burde tillægge deres egen Lettroenhed, som de Folk, for hvilke de skrev. Men hvorom Alting er, saa ere vi dog ikke berettigede til at forkaste deres Vidnesbyrd, naar Talen er om Historie, Geograffe, Sæder Love og Regjering.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Historien af Oldtidens Nationer indeholder en Mængde lognagtige Angivelser, hvoraf ingen mere lader sig skuffe, men vil man formedelst de gamle Værkers Mangler forkaste alt det øvrige, saa vilde det blive umuligt at efterspore Menneskers Fremskridt gjennem deres forskjellige Phaser fra Lode fjerneste Tider af og indtil vore Dage. der Vil man tro Diodorus, saa havde Ninus, Ninives Stifoter, der bemægtigede sig Bactrianernes samtlige Skatte, hvor For iblandt et uhyre Qvantum Guld, opdynget store Masser af ædle Metaller. Den samme Historieskriver beretter, at Semiramis, der forskjønnede Babylon med en saa stor Mængdelskostelige Mindemærker, iblandt disse bekostede Jupiters, Ju isnos og Rheas colossale Statuer med deres Troner af puur ha Guld, som ialt veiede 1830 Talenter. Til Ære for disse og Helgener var desuden opført et Altar af massivt Guld, 40 og Fod langt, 50 Fod bredt og af 5000 Tal. Vægt. Bæger, og Røgelsekar og andre Gienstande hertil hørende, veiede ialt for 2760 Talenter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Da Diodorus har skreven som Græker, saa har han vel ogsaa meent græsk Vægt, hvorefter dog denne Masse af ta Guld er beregnet til et Værd af 11 Millioner Lst. Overa drivelse tør man imidlertid tiltro ham, naar betænkes, at han C. har skrevet 2000 Aar efter den Tid han beskriver, og paa en Tid, 1) Saa mange Talenter Kong Salomon end havde, saa T. besad han dog ikke det store Talent - : at negocere lopLaan, hvorved en af hans Efterkommere i vore Dage si har forøget sine Talenter til det Uendelige, og er dette Øieblik erkjendt som den talentfuldeste Mand alle 5 Verdensdele. da skrevne Documenter vare meget sjeldne og just ikke meget troværdige. Den Mening, at der i Babylon maa have været en stor Masse af ædle Metaller, sees ogsaa af Bogen Daniel, hvori Beskrivelse meddeles over et Guldbillede, som Nebucadnehar havde opreist i Duras Slotte, i Nærheden af Staden. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Kjøbenhavn, den 12te Juli. J Formiddags Kl. 8 afgik herfra Rheden Hs. M. Kongens Dampskib, Kiel" til Louisenlund med Hs. Kgl. H. Prinds Frederik Ferdinand og høie Gemalinde. Hs. M. Kongen og Hs. Kgl. H. Prindsesse Vilhelmine fulgte med Dampskibet. til Drago, og toge strax tilbage til Hovedstaden, hvorfra Os. Majestæter Kongen og Dronningen, samt Hs. Kongl. H. Prindsesse Vilhelmine i Eftermiddags Kl. 2 begave sig, ledsaget af Allerhøistsammes og Høistsammes Følge, til Sommerresidentsen, Frederiksberg Slot.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Jfølge en Skrivelse fra Reikavig af 3die Juni boede Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christian hos Stiftamtmand Krieger, hos hvem der ligeledes skulde gives et Bal til Ære for den høie Gjæst. Reisen til det Jndre af Øen kunde dengang endnu ikke tiltrædes, da man først 14 Dage sildigere kunde vente at finde Græsning overalt til Hestene. Der vare anskaffede 30 Heste til Brug for Hs. K. Høihed, Høisammes Følge og Bagage. Man reiser paa Jsland kun til Hest, og lader disse græsse om Natten, medens man selv leirer sig paa et passende Sted under de medbragte Telte. J Prindsens Følge befinde sig Soofficebrene Prosilius og Irminger, samt Livlægen Holmer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Jgaar Middag Kl. 11 er atter indtruffet en ulykkelig Jldsvaade, nemlig i Kastrup paa Amager, der i mindre end den halv Time afbrændte 6 Gaarde og 3 Huse. En KonHolev saa forbrændt, at hun strax blev bragt til Sygehuset, og en Gaardmand fik under Slukningen sin Haand forbrændt. I de 3 Gaarde blev aldeles Jntet reddet, ei engang de i Staldene værende Kreature, i de øvrige reddedes ikkun nogle Mobilier, Sengklæder og Avlsredskaber. Et af Husene er slet ikke og en af Gaarden er ikkun tildeels assureret; den hele Assurance-Sum anslaaes kun til 13000 Rbd. og den øvrige Brandskade antages til over 8000 Rbd. Jblandt disse Brandlidte beklages især et Par almeen agtede og yndede unge Folk, der ei engang fik reddet nogle 100 Rbd., som de i flere Aar med Flid og Sparsommelighed havde sammensparet for at afbetale deres Gield.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Det Beckerske Selskabs sidste Forestillinger have været noget talrigere besøgte end Fleertallet af de foregaaende. Til Jnd ægt for Hr. Poschel gaves i Onsdags Enactslystspillet En Comoedie paa staaende Fod, af Junger, og den wienske FarceStaber. For sin Udførelse saavel af den comoediespillende Tjeners Rolle i det første, som for den med ægte Humor opfattede Staberl modtog Hr. P. ogsaa denne Aften levende Kiendetegn paa Publicums Tilfredshed, der dog især yttrede sig paa en for ham smigrende Maade ved Fremsigelsen af Epilogen, hvori han bragte sin Tak for den Opmuntring, hans Talent har fundet, og hvormed han tog Afsked fra Scenen, som han ikke agter at betræde efterat Selskabet har forladt Kjøbenhavn. - Jkke mindre tilfreds var vort Publicum med Hr. Hansteins Spil i de til hans Benefice-Forestilling iaftes valgte Stykker, Souffleuren i Knibe" og Landsbybarberen, af hvilke tvende Roller især hans Udførelse af den første viste, hvilken Sandhed og tro Opfatning af Naturen denne Kunstner forener med sit fortrinlige comiske Talent, Til Slutningen fremsagde ogsaa Hr. Hanstein nogle Afskedsord, der optages med eenstemmigt bifald, hvorpaa Publicum fremkaldte Hr. Poschel, hvis Spil som Barbeerdrengen Adam fornemmelig havde oplivet det sidste Stykke, og da Hr. P. i et Par extemporerede Taksigelsesord, til Slutningen heldig, vidste at anbringe Adams Sprikwort: "Und das war gut lød atter et stormende Applaus. - Jmorgen giver Selskabet, som sidste Forestilling Juristen og Bonden, Lystspil i 2 Acter af Rautenstrauch, og Discipelstreger, eller De smaa Vildttyve comisk Vaudeville i 1 Act, af Angely. Kbhyst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Den 14de Juli. Thorvaldsen agter for sin Sundheds Skyld, i Sommer at bruge Badene paa Jschia, og vil saaledes neppe før til Efteraaret kunne tiltræde Reisen til Fædrelandet. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Om endeel af vore udenfor Fædrelandet reisende Landsmænd seer Red. sig, af et Privatbrev, istand til at meddeele følgende Efterretninger: Blomstermaler Jensen befandt sig i Slutningen af f. M., tilligemed sin Kone, i Neapel, hvorfra de agtede at begive sig til Amali i Salernebugten. Christensen havde forladt Rom og var paa Reisen til Paris. Capitain Tscherning har begivet sig til Schweitz, hvorhenne ogsaa Dr. Lewy er reist. J Wien befandt sig Dr. Thune og H. C. Andersen, hvilken Sidste var taget derhen fra München og kan ventes tilbage til Kjøbenhavn i August. Magister Zeuthen opholdt sig i München, hvortil ogsaa denn unge Bendz var kommen. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Jgaar var Dyrehaven atter talrigt besøgt: Alt var veddet Gamle. Man kvaltes næsten af Støv, man fik Hovedpine af Larm, Naturen selv saae underlig ud: Græsset. var vissent og Træerne lugtede af Beufsteg og Vaffler. - Hvormange Tusinder have besøgt Dyrehaven og Charlottenlund og have dog aldrig truffet den rette Tid til at see disse Steders Skjønhed. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Paa Onsdag, da de sidste og interessanteste Heste Veddeløb (Skandinaviske. Stakes, afholdes i Helsingborg, afgaaer Dampskibet Caledonia, herfra Toldboden om Morgenen Kl. 7 til Helsingborg og anløber. Vedbek. Samme Dags Aften Kl. 9 vender Skibet tilbage hertil fra Helsingborg. (S. Bl.)Et interessant Skrift er i denne Tid under Pressen, under Titel af: "Samlede, tildeels forhen utrykte Afhandlingerne af R. K. Rask, udgivne af H. K. Rask (den Afdødes Broder; 1ste Deel vil snart udkomme, og, foruden endeels Afhandlinger, Kritiker, Breve, Reisebemærkninger af vor afdøde Rask, indeholde nogle Bidrag til hans Levnet af N.M. Pertersen. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1834-07-19
Hr. Fougstad i Christania, Forfatter af et interessant lidet Skrift om det norske Storthing, har nylig skrevet en Brochure om de danske Provindsialstænder, som for Tiden er under Pressen i Christiania. S. Bl.)¬