Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-24
Paketbaaden Fyrst Blücher, som er ankommen fra St. Thomas til Falmouth i England, har medbragt den høist vigtige Efterretning, at Jnsurgenternes Armee i Venezuela har den 4de August, efter en haardnakket Fægtning indtaget Staden, La Guira, og at den beredte sig til et Angreb paa Staden Cumann, General Par Bermudez har til Lands tilfægtet sig denne Seier, og AdmiralBrion har fra Søesiden af taget alle de Kongelige Kanonbaade, som laae i La Guira. Naar man veed at La Guira er Havnen til Carracas, som er Hovedstaden i Venezuela, og at den er een af de vigtigste Søepladse af de, som i denne Stat ligge ved den Mexicanske Bugt, saa vil man føle Vig tigheden af og det Afgiørende i dette Foretagende: hvoraf desuden den Ulempe fremkommer for Spanien, at de Stæder ved Havet, som de endnu ere i Besiddelse af, blive skilte fra hinanden, da LaGuira (Goayra) ligger i Midten, hvorved deres indbyrdes Forbindelse bliver hævet, og som Spanierne ikke formaae at vedligeholde, fordi deres Søemagt er svagere end Jnsurgenternes; og den Svaghed vil endnu blive større, dersom den Efterretning, som er indløbet fra Nye-Orleans, vil blive stadfæstet, at der er forefaldet en Fægtning imellem Spaniernes og Jnsurgenternes Escadre, hvori den bekiendte Commodore Aury har ved Entring taget en Spansk Fregat paa 38 Kanoner; men hvorved han selv tilsatte dog Livet. At Jnsurgenterne i Venezuela have gjort saa store Fremskridt, er i sig selv ikke usandsynligt; Spaniens Tilstand, i dette Land er saa svag og ugunstig, at den Spanske Hoftidende har ikke leveret nogen Efterretning derfra, som er nyere end Mai Maaned; Regntiden nærmer sig i August til sin Ende, og det er bekiendt at General Bermudez har længe staaet med sit Corps i Provindsen Cumana, og at han ikke har deeltaget i Hovedarmeens Tilbagetog, nu kommer det dertil, at man veed at Jnsurgenternes Mangel paa Krigsfornødenheder er bleven afhiulpen; thi den utrættelige Admiral Brion seilede i Juli opad Orinoko med en Transport af fuldstændige Udrustninger til 4000 Mand (Flinte med Bajonetter, Sabler og Patrontasker) 300 Tdr. Krudt og 400 Mand, som han har kastet ind i Augustura, saasnart Bolivar fik denne Forstærkning tænkte han strax paa at gaae offensiv frem; afsendte General Marino mod Cumana, og lod en anden Division marschere mod Guira, for om mueligt at borttage denne Havn, hvorigiennem Roialisterne faae deres vigtigste Tilførsler og som er Samlingspladsen for deres Corfarer; han lod paa samme Tid Admiral Brion afseile fra Orinoco med sin hele Flotille til Kysten ved den Mexicanske Bugt, for at understøtte disse Operationer fra Søesiden (man vil see hvor paalidelige de Efterretninger begynde at blive, som man faaer fra denne Krigens Skueplads, hvor godt de lade sig forbinde med hinanden og hvilket Lys de udbrede over Tingenes fandeStilling). Bolivar har saaledes forandret sin Plan, at trænge midt igiennem det ødelagte Land for at fordrive Spanierne fra Søekysten, og søger nu at trænge frem fra de mindre medtagne østlige Provindser af langs med Havet. Man kunde forudsee at denne nye Republiks Vedligeholdelse er bleven temmelig sikker fra den Tidspunkt af, at Bolivar havde for en Tid opgivet Kampen ved Søe kysterne, og anvendt at sin Kraft paa at erobreGuiana og Landene ved Orinok i det indre afTerrafirmaa; Erobringen af Provinsen Varinas i Aar, var det andet store Skridt til Republikens Uafhængighed; er nu La Guira taget (som synes at være officielt), saa har Spaniernes Magt ved Søekysterne faaet et Hovedknæk, og som vil blive afgiørende, hvis den Efterretning er grundet, at General Paez har paa den modsatte Kant slaget den Spanske General Morales ved Vittoria, og at Generalerne Zaraza og Cedeno marschere løs paa Fæstningen Puerto Cabello. Men især vil Republikens Kraft og Fasthed blive betrygget ved den Forandring, som er foregaaet i den civile Administration. Da Bolivar vil selv overtage sig den og forblive i Augustura, saa at han nu vil hvile paa sine Laurbær, og derimod overdrage den militaire Commando til sine Generaler, nemlig Paez i den vestlige Deel af Venezuela; Marino og Bermudes i den østlige; Arismendi paa Øen Margaretha og Margreger imod nye Granada, nogle siger at han er allerede kommet dertil med et Troppecorps paa 600 Englændere, som han har hvervet, og hvormed han er seilet op af Orinoco, tilligemed alleslags Forraad (dog er denne Efterretning vel neppe sand, i det mindste er det ikke længe siden, at det hedte at han var i Dubling. Det hedder at Admiral Brion skal have ladet skyde to Brittiske Officerer Gilman og Campbel. Siden Bolivar har overtaget den civile Administration, begynder der at komme Orden og Fasthed i Sagernes Bestyrelse, Handelen oplives paa nye, og nogle fremmede Kiøbmænd have nedsat sig Augustura Udrustningerne af Armeen paadrives af alle Kræfter. Hvad der forresten fornemmelig gavner Jnsurgenternes Sag er de Beskyldninger, som overalt giøres mod de Spanske Chefers, og især mod Morillos Uretfærdighed og Grusomhed, saaledes fortælles i det Engelske Blad Times at en anseelig Spanier af Stand Mateo Molina, som er boesiddende i Popapan, er paa sin Reise til Spanien kommen til London; han agter at indgive en Klage ved det Spanske Hof over General Morillo eller at lade ham forfølge for Domstolene, da han paastaaer at denne har bedraget ham for 80000 Piastre, og at det har ikke været ham mueligt at forskaffe sig Ret i Landet selv. Ogsaa anføres i Morgenkrøniken en Liste paa 126 Personer, som han blot i Chartagena og nye Granada har ladet henrette, og for det meste saadanne Personer, som kunne være farlige ved deres Jndflydelse og Talenter, denne Beretning læses i Diario Mercantil, som udkommer i Cadix, og er af 6te Januar 1817, Morillo siger selv deri, at han ikke vil lade eet Menneske leve i Nye Granada, som besidder der tilstrækkelig Jndflydelse og Talenter til at lede en Revolution, og han roser sig af at ville fuldføre sit Værk, saaledes som Cortes og Pizarro fordum fuldførte deres; Henrettelserne bleve endog foretagne paa en haanende Maade, da han lod de Ulykkelige skyde igiennem Ryggen. Man kan af denne Fremgangsmaade slutte sig til hvor stor Forbittrelsen maae blive hos Colonisterne. - Ogsaa i Mexico begynder Jnsurrectionsilden paa nye at blusse op, Jnsurgenterne have befat Bagio; Guangrygto er nær ved at falde i deres Hænder, Communicationen dermed er afbrudt, og i en Tid af 6 Uger veed man ikke hvad der passerer. Pater Tørres streifer omkring ved St. Luis de Potosi; Jnsurgenterne giøre hele Omegnen af Hovedstaden selv usikker; Transporterne ere forbundne med de største Vanskeligheder; Regieringen har ladet sig bedrage af falske Efterretninger; maaskee det havde lykkedes den ved en større Klogskab at have gjort aldeles Ende paa Jnsurrectionen; men Jnsurgenternes Fremskridt, i Venezuela opvækker Haabet og Modet paa nye hos Mexicanerne. – Da Jnsurrectionen i Venezuela vinder stedse meere og meere i Fasthed, da den tuer at gribe altid videre omkring sig i Kongeriget Nye Granada, og da den Roalistiske Armee er aldeles ødelagt i Chili, saa begynder Vicekongen i Peru, Marqvien af Pezuela, ogsaa meere at føle det Vanskelige og Farlige i sin indeklemte Stilling og at nedstemme sin høie Tone; han har nedladt sig til ved sin Agent at lade skrive til General Martin, at give ham Titel af Exellenz, og at proponere ham i et Brev, fuldt af hoslige Udtryk, at udvexle de fangne Officerer, og for at vise sin gode Villie, har han strax fat 3 chilesiske Stabsofficerer paa fri Fod. Dette var imidlertid dog foranlediget af en Skrivelse fra General Martin til Vicekongen af 11te April, strax efter Slaget ved Maipo, hvori han melder at han er i Besiddelse af 200 fangne Officerer og 3000 Soldater, at Eiengieldelsesretten kunde have berettiget ham til at behandle dem saaledes, som hans Krigsfolk vilde have været behandlede, dersom de havde havt det Vandheld, at falde i deres Fienders Hænder, men at Menneskeligheden gyser ved en saadan Fremgangsmaade, og at han har søgt at forskaffe dem Giæstfrihed og at gjøre deres ulykkelige Forfatning saa taalelig for dem som mulig. –