JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Der var bemærket Ufuldkommenheder i Organisationen af Jurv (Rettergangsmaaden med Edsvorne); Jeg vil lade dem forelægge et Lovudkast til dens Forbedring, og for at bestemme Regler derfor, som ere svarende til disse Jndretningers Beskaffenhed. Straffene mod Negerhandlen manglede Virksomhed, og man forstod at undgaae deres Anvendelse; en fuldstændig Lovgivning i denne Henseende var nødvendig, og jeg har befalet, at man skal forelægge Dem, mine Herrer, Udkastet dertil. Jeg modtager bestandig fra alle fremmede Regjeringer Forsikringer om det venskabeligste Sindelag, der fuldkommen stemmer overeens med mine egne Følelser til Fredens Opretholdelse. Der er for ganske nylig udbrudt Uroligheder i en Deel af Halvøen; jeg vil forene mine Bestræbelser med mine Bundsforvandtes, for at gjøre Ende derpaa, og forebygge slemme Følger deraf. Derefter omtaler Hs. Majestæt Finantsernes blomstrende Tilstand i Frankrig o. a. des, og slutter med følgende Yttring, Frankrig vil erhverve ny Hæder og Kraft ved Jndustrie og Rolighed, og ved sine Seire i Freden ikke udbrede mindre Glands, end dets krigeriske Dyder atter vilde erhverve det, saafremt Æren nødte det til at gjøre Affald paa denne. Den 8de kom en Curreer fra London, bestemt til Madrid, med Depescher i største Hast herigjennem, og opholdt sig kuns faa Timer her. Man vil vide, at den overdragte det Brittiske Cabinets første Beslutning med Hensyn til Spaniens Forhold imod Portugal, og den dertil svarende Jnstrux for Hr. Lamb. Man vidste her igaar paa overordentlig Vei af Bladene Con rier og Globe and Traveller af 9de, at der var antaget Transportskibe i England, for at bringe Tropper fra England til Lissabon. Tillige anmeldte Etoile Rebellernes Fremrykken i Alemteio i Villavicosa, og at den Lissabonske Garnison tilligemed Tropper fra Beira rykkede frem imod dem; at Sir W. A Court ogsaa den 28de om Morgenen havde havt en lang Conference med Regentinden, hvorefter det var tilkiendegivet den K. Spanske Gesandt, at hans Functioner vare ophørte. Etoile tilsønde: naar de Portugisiske Tropper sloge Overløberne, vilde Sagen i snart være afgjort, men naar de forenede sig med dem, kunde de om faa Dage være under Lissabons Porte, som Milizerne ikke vilde kunne forsvare.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Lord Cochranes Jagt er igjen ankommen til Marseille, og havde hans Kone ombord.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Den 18de December. Etoile søgte for to Dage siden at forklare den Maade, hvorpaa Overløberne i Estramadura ere komne til Spanske Vaaben, saaledes: "Den Spanske Krigsminister havde overdraget Commandanten i Badajoz at sende 800 Geværer under Bedækning af 12 Mand til Merida. Disse traf ved den Portugisiske Grændse paa en Portugisisk Oberst, som bemægtigede sig disse Geværer. J Begyndelsen var han ganske høilig, og forsikrede Lieutenanten, som commanderede de tolv Mand, at han ikke vide faae nogen Bebreidelse, fordi han udleverede ham Geværerne; men da dette ikke hialp, omringede Overløberne strax Escorten, og fratoge den Geværerne med Magt. Der bliver lagt Sag an imod Lieutenanten.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Marg. Haflings døde den 29de November paa Rheden ved Neapel ombord paa et Skib. Hans Sygdom var Følgen af et Fald med Hesten paa Jagten paa Malte.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Madrid, den 3die December. Den K. Storbrittanniske Gesandt, Hr. Lamb, har ved en Contra Note af 29de f. M. erklæret sig utilfreds med Hr. Salmons af 28de. Han viser deri først, at de Vaaben, der forhen afsendtes til Estramadura, efter Foregivende til de royalistiske Frivilliges Bevæbning, ere uddeelte iblandt de Portug. Overløbere; han nævner ogsaa Stedet og Dagen, da dette skeete. "Man har derefter, siger Noten videre, vel været saa god at meddele mig, en Beretning fra General=Capitainen i Estramadura, Gen. S. Juan, hvorefter denne har modtaget de ham tilstillede befalinger, at tilbagegive den Portug. Regjering Overløbernes Vaaben, men at han ikke har kunne udføre disse befalinger, fordi de under ham staaende Tropper, som skulde bruges til at afvæbne hine, ikke have været tilstede, og han havde maattet befrygte Modstand fra Overløbernes Side, som han ikke kunde tvinge. Hr. Lamb paastaaer, at Gen. S. Juan selv havde bortfjærnet sine Tropper, i det han under Paaskud af en Mynstring havde trukket dem sammen i Alcantara, hvorhen han personlig havde begivet sig, og at han havde været saa vel underrettet om de Portug. Overløderes Opbrud, at de Nationer, som en Seideling, af dem paa 300 Mand paa deres Gjennemmarsch til Portugal, havde erholdt i Almeendral, vare afleverede ifølge hans egen i Alcantara selv underskrevne befaling. Man har ogsaa, siger Gesandten videre, ladet mig see en Beretning fra General-Capitainen i Gammel-Castilien, Gen. Longa, hvori det hedder, at han var afreist til den Portug. Grændse, for personlig at lagte tage de Portugisiske Overløberes Bevægelser. Men for at kunne bedømme Rigtigheden af denne Beretning, maatte jeg sættes i Stand til at sammenligne den med den hemmelige Brevvexling, der har fundet Sted imellem Gen. Longa og den forhenværende Intendant i Leon, el Pastor, og hvoraf man alene kan see de sande Bevæggrunde til Generalens Reise, samt den egentlige Anledning dertu. General-Capitainen i Sevilla, Gen. Quesada, paastaaer endelig i sin Beretning, at det var skeet af Menneskelighed, at han havde tilladt de Algarviske Overløbere, der vare i Ecia, igjen at rykke længere frem imod Portugal, for at de, naar de vare nærmere ved deres Fædreland, kunde være i Stand, til at omsætte deres fra Portugal medbragte Portugisiske Penge med mindre Tab end der, hvor disse ingen Cours havde. Denne Beretning synes ikke meere grundet end Gen. Longas, thi naar Gen. Quesada ikkuns havde havt Overlobernes Pengefornøden heder for Øie, saa havde den Spanske Regjering havt Midler i Hænderne til at omvexle dem deres Penge uden Tab for dem og for sig selv, og uden at de behøvede at forandre Opholdsted. Den Maade, hvorpaa Hr. Lambs Note slutter, synes at tilkjendegive, at han mangler de fornødne Jnstruxer fra sin Regjering til at forlange eller inddrømme noget. Men paa den anden Side synes det ogsaa, at han snarere kunde vente Bestemmelsen for sit Forhold fra Lissabon end fra London.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Man siger, at vor Regjering nu har tilbudt at afskedige de tre ovennævnte General-Capitainer, samt Hr. Calomarde, saafremt det forlangtes.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Da Ministrene afvigte Søndag kom tilbage hertil fra Conseilei Escurial, blev der afsendt fire Currerer til General-Capitainerne Egnia (i Galicien), Longa, S. Juan og Quesada, med den Befaling, at forhindre Overløberne fra alle mulige Fiendtligheder og der blev tilstillet Dhrr. Lamb og v. Lima (den K. Portug, Charge d'affaires) Afskrifter.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Hs. Majestæt har ogsaa, efterat han i to Dage havde arbeidet med Sin Privat-Secretair, Hr. Salcedo, i egen høie Person af færdiget Currerer til Paris, London og Lissabon. Hs. Maj har erholdt en egenhændig Skrivelse fra Keiseren af Rusland.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Jfølge overeensstemmende Beretninger fra Zamora og Torv, ankom den Portug. Marq. af Porto alegre den 19de f. M. med 500 Mand til la Puedla de Senabria, hvor Gen. Silveira den 20de stødte til ham med de 1400 Overløbere, der havde ligget i Depor i Salamanca, Palencia, Zamora og Toro, hvorpaa det Hele den 21de brækkede op imod det kuns fem Mile derfra liggende Braganca. Ved deres Jndtrædelse paa det Portug. Gebe kastede de Grændseposterne tilbage, som begave sig til Braganca hvor der opstod Tumult. Snart rykkede Overloderne til, og de loyale Tropper forsvarede tappert Tilgangen til Staden, men maatte, overvældede af Overmagten, see dem trænge ind i samme Man sloges med Forbittrelse i Gaderne, som bleve bedækkede med Lig, og Garnisonen, der var for svag, indsluttede sig endelig i Fortet, som blev beskudt indtil den 22de, da Garnisonen maatte capitulere, thi Rebellerne vare meget rigelig forsynede med Skyts og alt, hvad de behøvede. De havde 20 Millioner i deres Krigs kasse, og der fulgte Vogne med 3000 Geværer efter dem. Echo du midt forsikrer bestemt, at 20000 Geværer, som havde været i Reserve i Vittoria, vare tilstillede Gen. Longa. Just den 2de var General Longa afreist fra Valladolid, og havde som Secretair hos sig D. Justo Pere; Pastor, der er bekjendt for sin Hengivenhed til de Apostolikke; hans Beretninger til disse afgaae flittig og daglig, og komme i al Sikkerhed til Madrid, dog ikke ved de ordentlige Currerer, men ved Stafetter fra Kloster til Kloster, fra Cathedral til Cathedral, fra Junta til Junta. Jfølge de sidste Beretninger befandt Longa sig i Alcanites, den sidste Spanske Landsbye, fem Mile østlig for Bragange, Overløberne i Estramadura dannede et Corps af 1500 Mand i Jere; de los Cavalleros og Amendral, og ere nu rykkede indi Alenteio, endskjøndt Brevene fra Badajo; indtil nu ikke tale derom; de melde blot, at 80 Ryttere af dem vare komne til Floden Cana, hvorhen ogsaa Gen. S. Juan havde sendt en Escadron, og vilde selv begive sig derhen.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
J Braganga skal der have ligget 800 Døde og Saarede paa Gaderne.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
J Lissabon er det tilkjendegivet vor derværende Gesandt, Hr. Casaftores, at der ogsaa, naar han forlangte det, vilde blive meddeelt ham Reisepas til Madrid. Hr. Lamb sælger sine Heste, og træffer endnu andre Foranstaltninger, som ikke hentyde paa noget langt Ophold. Hr. Lima havde gjort Anstalter til allerede den 22de f. M., at afreise herfra, men er endnu her.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Vi erfare i dette Øieblik, at de 50 Engelske Transportskibe, den skulle afhente Tropper til den Portug. Regjerings Disposition ere ankomne til Gibraltar, en Efterretning, der opsylder vore Absolutister med Skræk. Her i Madrid exerceres Tropperne uophørlig.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Lissabon, den 26de November. J Braganca forefaldt der den 4de dennes nogle Uordner, som man forstørrede meget her. Breve fra denne Stad melde, at m Afdeling af 15 Mand den 4de dennes drog ud, for at recoge kun nostere paa Grændsen, og mødte to paa Æsler ridende, med den Pistoler bevæbnede Mænd, som opvakte nogen Mistanke. Ved der nærmere Undersøgelse viste det sig, at de havde en Mængde trykte der Papirer hos sig. Den ene undveg, den anden, en saakaldet ( i sit pitan mor (som forestaaer Recruteringen) fra S. Julian blev af bragt ind som Fange, og sendt hertil, hvor han ankom igaar Papirerne vare Proclamationer, som endte med Udraabet : "Kong brinDom Miguel leve!" Folket havde sammenrottet sig i Omegnen, afs for at befrie den Fangne, hvorved Piqueten saae sig nødt til at at syre, saa at to Mennesker bleve dræbte og flere saarede.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
J Forstæderne ved Elvas opdagedes der den 10de tre Flygt, lige ninger, som vare komne herover fra Badajoz, en tidligere casse, har ret Portug. Lieutenant, en Corporal af det 8de Regiment og en anden Portugiser. De havde sat en Sergeant af samme Regi, har ment Stevne i en Hauge; han anmeldte Sagen, og lovede at rig komme, hvorefter alle tre ved de trufne Foranstaltninger bleve m. tagne til Fange. Man har ført dem i Lænker til Lissabon. De Pa havde den Plan, ved Forbindelser at indlede et Overfald af Fæsttil ningen paa en bestemt Tid. Gouverneuren, de fornemste Office, no rer o. s. v. skulde myrdes. I deres Proclamationer var Ferdipaa nand den syvende nævnt som Konge af Portugal, og der var som svoret alle Medlemmer af Familien Braganca Døden. J Staden tra Elvas var der samme Dag opslaaet flere Pasquiller, som endte Li paa samme Maade.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Berlin, den 15de December. Da Hans Majestæt Kongen igaar Morges ved sædvanlig Tid vilde begive sig til sit Arbeidsværelse, for at modtage de daglige Rapporter, gled Kongen paa en liden Trappe, og Faldet var saa uheldigt, at det høire Been kom under det venstre, og der skeete et simpelt Brud af begge det høire Skinnebeens Knogler, omtrent en Haandbred over Anklen. Strax indfandt sig Generalstabs=Lægen, Dr. Wribel, som anvendte de fornødne Midler, Noget senere kom Generalstabs=Lægen Dr. v. Graase, og Geheimeraad Huseland, og disse samtlige tre Læger forfattede tre efter hinanden følgende Beretninger, som, til Publikums Beroligelse, lyde efter Omstændighederne godt. Den for idag lyde saaledes: "Hans Majestæt har forrige Nat havt en god Søvn, om Morgenen ophørte Feberen. Dagen er gaaet næsten uden Smerter; om Aftenen indfandt sig igjen en Feber, men ringere end igaar. Fodens Tilstand er efter Ønske. Berlin, den 15de December 1826, om Aftenen Kl. 7. Huseland. Weibel. Graefe.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Den 16de December. Hs. Majestæts Befindende er ikke i nogen Maade foruroligende. Dagen forgik uden Smerter, og i Aften indfandt sig en endnu ringere Feber end igaar Constantinopel, den 16de November.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Hr. Stratford Canning har endelig fra Portens Side erholdt den for længe siden begiærte Fyldestgjørelse for de nogle af hans Folk tilføiede Fornærmelser. Derimod indvilligede han i at antage den, istedet for de opløste Janitscharer, de Europæiske Gesandter tilbudne Sikkerhedsvagt af Jndivider, som høre til de nye Milizer, og som han hidtil havde viist tilbage, til sin Ledsagelse og i sin Tjeneste, dog med den Erklæring, at han ikkuns ansaae denne Forandring som en midlertidig Forholdsregel. Da man meldte Reis-Effendi dette, sagde han ganske lakonisk: "Lad saa være, Alt menneskeligt er udlertidigt, Gud alene er bestandig!
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Det hedder, at Hr. Stratford Canning venter Marg. Ribeaupeirre med Ullagimodighed, fordi denne ifølge den Petersborgske Overeenskomst af 4de April skal medbringe den lovede Jnstrux, for derefter i Forening at drive paa de Porten af ham allerede considentiel meddeelte Propositioner, med Hensyn til den Græske Sag. Mange troe, at de andre Magters Gesandter først da skulle gjøre fælleds Sag med disse to Magter til bemeldte Øiemed, og at det er paalagt dem, saasnart Hr. Ribeaupierre indtræffer, at meddele ham deres Jnstruxer i den Anledning. Destomere paafaldende synes derfor det Rygte, som meldes fra Odessa at Hr. Ribeanpierre ikke kommer hertil, men at Hr. Mincialforeløbig bliver her som Charge doffaires.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Skrivelse fra Egypten af 2de September. Salt, tilkjendegav igaar ved en Notice alle Brittiske og Joniske Den K. Engelske General-Consul i Alexandrien, Hr. Henry Kjøbmænd og Skippere, at Consulatet ikke meere vilde meddeele noget tilladet Stid Pas eller andre Skibspapirer, førend der skriftlig var declareret, at Ladningen eller Godset var Brittisk eller Europæisk og ikke Tyrkisk Eiendom. Dette er skeet ifølge et meget strengt fra det udenlandske Departement i London udfærdiget Circulaire, hvori der anføres, at det System, at bedække Tyrkisk Eiendom med falske Papirer som Brittisk, for at beskytte den imod de Græske Krydsere, er dreven til en høi Grad i alle Dele af Levanten, i Særdeleshed i Thessalonich, Beirent og Alexandrien" og hvori enhver Consul, som i Fremtiden heri maatte connivereller fre igjennem Fingre med saadan Mislighed af Andre trues med øiebukkelig Afsættelse. Vi glæde os meget over denne Forholdsregel af ver Regiering, da denne dog paa en Maade vi sætte Grændser for den Hielt, som Hs. Høihed Paschaens Venner hidtil have viist ham imod de ulykkelige Grækere, og vil sætte disse i Stand til at fortsætte deres Krig med nogen Udsigt til be digt Udfald. Jkke uden Engelsk Hjælp vilde Paschaen hidtil havnet skade dem saa meget, da hans Tropper og disses Forne enheder imod Grækerne fornemlig ere transporterede i Skibe un er Brittisk Flag. Vi glæde os ogsaa endnu af en anden Grund, er angaaer os endnu mere umiddelbart. Paschaen har nemlig flere Aar udøvet det grusomste Monopol, ikke tilfreds med at foresse sit stakkels Folk Frugten af dets Arbeide til Priser og under Betingelser, han selv havde bestemt, har han i Gierningen rudt Handelstractaterne med Storbrittannien, i det han har slaaet og forhindret alt Salg paa selve Stedet, indbildende sig, at det vilde være fordeelagtigere for ham (hvori han dog har taet feil) at forsende sine Producter for egen Regning til forskjellige Pladser, hvorved det Brittiske Flag igjen har maattet bestytte hans Eiendom imod Grækerne. Franskmændene forestille sig, at den befaling, som vor Consuhar erholdt, vil oplive Samfærselen imellem Eanpten og Frank lig, men Productionen af Bomuld, Egyptens Stapel-Artikel, er meget større, end hele Frankrig kan forbruge, og desuden vil Paschaen, tænke vi, af Frygt for de Græske Krydsere være nødt til at sælge sine Varer paa selve Stedet, og at saaledes det Monopol, som han har udstrakt over alle Varer, Oldsager og Tepper ei undtagne, vil faae et Stød, saa at de Brittiske Kjøbmænd, som komme hertil i den Tanke, at de ere beskyttede ved Handels tractaterne, ogsaa virkelig ville være i Stand til at handle med Landets Producter, og at fortjene deres Underholdning. Sneaasen i Nordre-Trondhjems Amt, den 20de November. Efterat Armoshværen i lang Tid har været fyldt af Dunster, saaes først i Aften den venstre Horizont klar efter Solens Ned lidt skjævt længere imod Nord end Kirken, og efter Øiemaalet gang. I det Halvlyse faaes tydelig en Comet, hvis Hale stod var den mere end 8 Sol-Diametre lang. Flere, som agtede paa den, syntes, at dens Lysning afvexlede, ligesom om den flammede ud fra Kirken.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Stockholm, den 4de December. Man skriver fra Nyksping af, at den 9de November sidstleden, da man fornam, at Jlden var kommen løs i en Huusmands Stue, beliggende i Nærheden, fandt man ved Ankomsten til Stedet Dørene aabnede og, efterat Jlden ved de hurtig tagne Forholdsregler var dæmpet, Beboeren og hans Kone liggende døde paa Gulvet. Manden havde Ansigtet og den halve Side af Hovedet fortæret af Jlden, paa den venstre Skulder Saar og Mærker af voldsomme Slag, flere Been sønderbrudte m.m., og hans Kone, hvis Hoved var næsten aldeles opbrændt, havde et Mærke og et dybt Saar, ligesom efter en Øxe, paa den høire Side af Halsen, m.m. Det er derfor Sandsynligt, at de Begge ere blevne myrdede, og deres Bolig derefter antændt af Gierningsmanden.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Børs-Cours, den 22de December 1826. Hamborg 2 M. - a vista 225 - Species 228. Disconto 5 Procent. - Specier solgtes til 13 Mk. 11 s. Kongelige Obligationer uden Renter 80 1/2 a 81 Rbd. Sedler. Nationaldants=Obligationer(af Laanet den 2den Februar 1820, uden Renter i rede Stiv 100 a 101 Rbd. Dito i Sedler 114 1/2 a 115 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Jan., 91 a 91. Norske Laan til 6 pC. 103, a 104. Dito dito til 4 pC. - 3 pC. Engelske Laan ved Wilson F. Comp. - Norske Rigsbanksedler 155 1/2 a 156 Rbd. Svenske Sedler 8 Mk. 1 ½ s. pr. 1 Rd. Rigsgeld.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Kiøbenhavn, den 22de December. Placat, angaaende Qvartals-Coursen for Januar, Februar og Marts Maaneder 1827.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Af den i Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartals-Coursens Bestemmelse anordnede bestandige Committee er den Cours, hvorefter Rigsbanksedler i Januar, Februar og Marts Maaneder 1827 skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der, efter allerhøistbemeldte aabne Brev, kunne afgiøres med Rigsbanksedler, bestemt til 225 imod 100 Species eller 200 Rbd. rede Sølv, saa at 1 Rbd. Sølv i alle foranførte Tilfælde kan betales med 1 Rbdlr. 12 s. i Rigsbanksedler og Tegn. Hvilket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Det Kongelige Danske Cancellie, den 2de December 1826. ke Haas. Maad. Örsted. Lassen. Hjerulsk. Lange. Hansen. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Hs. Majestæt har allernaadigst behaget under 2den dennes ge, at udnævne Legationssecretair ved Gesandtskabet i Stokholm, Kam er merjunker Christian Frederik Zeuthen, til Ridder af Dannebrogordenens fjerde Klasse. og Mandagen den 18de December erindrede Kiøbenhavns Univeraf sitet høitideligen dets Senior, Professor Theologiæ, Comm. at 1. Dannebr., C. F. Hornemans Embedsjubilæum. Det latinske re Indbydelsesskrift, forfattet af Professor Theologi J. Møller, ses indeholdt foruden en Oversigt af Jubeloldingens Liv en Udvilort ling af, hvorledes Alderdommen kan betragtes som et Billede vil paa det christelige Sindelag. Festen seiredes i Regentskirken ved neen latinsk Tale af Professor Theologiæ P. C. Müller, R. a. De te Den handlede om de Midler ved hvilke, efter Jndeholdingens deels Exempel, Menneskene kunde vente at opnaae en rørig og kraftfuld Alderdom. Acten luttedes med Talsigelse af Jubelærere, for den ham ved denne Høitidelighed beviste Hæder. Om After i nen var Regentsen, Borchs og Elersens Collegium illemmes ret og en Deel Studentere bragte Jndenæreren et udat kamre
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Bekjendtgiørelse. Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst tilladt, at den af Literatus Block Taxen i Altona, i det Danske Sprog, under Navn af Hamborger Posten udgivende Aviis, maa forsendes med Brevposten.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Betalingen for denne Aviis, som udkommer fra 1ste Januar 1827 og kan bestilles og erholdes paa samtlige Kongel. Postkontorer i Danmark og Hertugdommene, vil indtil videre af Abonnenterne blive at erlægge med 6 Rbd. 17 s. Sølv aarlig pr. Sæt. Hvilket herved, til almindelig Efterretning bekjendtgiøres. Generalpostdirektionen, den 22de December 1826.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Ved den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Dom af 19de dennes, i Sagen, anlagt af Generalfiskalen, Etatsraad og Høiesterets Advocat Bilsted imod Krigs-Assessor Hermann Schæffer, formedelst Misbrug af Trykkefrihedsanordningerne, m.v., er saaledes kjendt for Ret: Tiltalte Krigs Assessor Hermann Schæffer, bør, for hans Forhold med Uddeelingen af det af ham i Trykken udgivne Skrift, under tel: "Et aabent Brev indeholdende 32 Spørgsmaale til T. Hr. Etatsraad og "Doctor juris Ørsted, Ridder af D. B. og D. M. døde til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse 200 Rbd. Sølv. Endvidere bør han for de i samme Skrift, saavelsom i en ægde Kjøbenhavns Commandantskab, under 20de Marts, 18de og 11te April sidstleden tilskrevne Breve, fremførte fornærmelige beskyldninger imod det Kongelige Danske Cancellie, Kjøbenhavns Politie, og vedkommende Miil taire, bøde til samme Kasse 1600 Rbd. Sølv. "Saa bør han og for sin i denne Sag brugte utilbør, lige Procedure, bøde til samme Kasse 500 Rbd. Sølv, og betale ligesaameget til Justits=Cassen. "Endeligen betaler han de af Actionen lovligt flydende Omkostninger skadesløst, og derunder i Sallarium til Graralfiaalen, Etatsraad Bilsted, 50 Rbd. Sølv. "Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven." Hvilket, ifølge Bestemmelserne i Forordningen af 27de September 17996. 20, herved bekjendtgjøres. Justits=Contoiret i den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, den 22de December 1826. Wittusen, const. Justits=Secretair. a Onsdagen den 2de December 1826, om Eftermiddagen Landhuusholdningsselskabet. Al. 5, holdes Fjerdingaarsmöde, hvori foretages Valg af Medlemmer i Selskabets Commissioner for næste Aar.
Berlingske Tidende, 1826-12-22
Ved Tallotteriets 1137 Trækning i Altona udkom: No. 43. 86. 18. . 16. Kiebenhavns Torvepriser, den 22de December 1826. Hvede, Td. 7 Rbd. 1 Mk. 5 sk. a 7 Rbd. 3 Mk. - s. Rug, Td. 7 Rbd. 1 Mk. 2 s. a 7 Rbd. 3 Mk. - s. Havre, Td. 6 Rbd. 1 Mk. 1 s. a 5 Rbd. 1 Mk. 1 s. Byg. Td. 6 Rbd. 2 Mk. 1 s. a 6 Rbd. 4 Mk. - s. Ærter, Td. 10 Rbd. - Mk. - s. a 11 Rbd. 3 Mk. 1 s. en Røget Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Grønsaltet Flæsk, Lpd. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Smør, Pundet 1 Mk. 10 s. a 1 Mk. 12 s., Æg, Snesen 2 Mk. 8 s. - 3 Mk. - s. *** Tieteraturen i Sophia Voigt, ere i disse Dage konne, de udgiøre 11 Ark, sto Fortællinger og Poesier, rer, Gyldendahl samt i den Wahlske Boglade. Dirket og aars hæftede for 2 Rbd, hos Dhrr. Boghandler Schubothe, Rei Beds- og Flittigheds=Belønninger, eller nyeste Billed= og Læsebog, Nytaarsgaver for Ungdommen : Ark stor med 25 Kobbere, saaes smuk udbunden for 6 Mk. hos Hofdoghandler Fra Pressen er udkommet: Mikkel Næv, et Eventor i semter Begere efter erken i Møntergaden Nr. 55. Bog, der faaes hos Bogtrytter H. F. Popp paa Østergade No. 12 for 1 Rbd. den der gamle, nedertyske Digt Reinele Boe, ved Fr. Schaldsmose. Denne 4 Mk. 1 s. paa Skrivpapiir og 1 Rbd. 3 Mk. paa Trykpapiir, anbefales som en en passende Nytgersgave.