JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Ja en Woergaards Gods i Vensyssel tilhørende Reserva Karl, navnlig Laurs Jensen Lyngsaae, haver ulovlig uden Pas og Tilladelse deserteret fra Nørre Sundbye den 8. April. om Aftenen sidst, i Følgeskab med fleere Karle af samme Gods, som da skulle til Sessionen i Aalborg Dagen derpaa den 9. dito. saa bliver bemældte Laurs Jensen Lyngsaae, som er fuldkommen 63 Tomme høi, 22 Aar gammel, bleeg af Ansigt, blakketagtigHaar, bar en høi krumagtig Næse, taler høit og tydelig for sig, iklæd i hvid Linkiortel og blaa Vadmels Trøie, samt Støvle paa Benene, herved trende Sinde efterlyst med tienstligst Anmodning til alle Forekommende af denne Undvigte, de ville hans nem anholde, og derom meddeele Kundskab a Woergaard pe Aalborg og Sæbye, hvorpaa straxen skal blive føiet Anstalt til hans Afhentelse, samt de paagaaende Omkostninger erstattede, J øvrigt vil man haabe, at de antreffende for denne Deserteur viser den Assistence, som Forordningen af 14 Septembr. 1774, befaler. Woergaard den 11. April 1782.
Jyske Efterretninger, 1782-04-19
Paa Høie og Velbaarne Hr. Kammerherre Reedtes Vegne, Peder Langebech.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Moscau.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Den Russiske Keiserinde Catharina den Anden har under 2 Februari d. A. ladet udgaae en egenhændig Befaling til Collegiet for de udenrigske Statssager, og til General=Procureuren, Fyrst Wæsemskoi, hvori hun giør bekiendt, at Hun har skiænket Statsraad og Rigs=Archiparius Hr. Müller 20000 Rubler under det Vilkaar, at hans heele Bibliothek tilligemed alle hans Haandskrifter, stal efter hans Død afleveres til Collegiets for de udenrigske Statssager Archiv.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Berlin. Det nye Hertugdom Oldenborg bliver nu efter Landsfyrstlig befaling saaledes udmaalet, og i Landkorter afbildet, at alle Tydske Rigslande ville have et Mønster deri. Denne Afmaaling blev allerede i Sommeren 1780, besluttet, og Opsynet derover blev overdraget til Hr. Landfoged Georg Christian Ceder. Han foreslog at efter ler følge den Maalings Maade, som er indført i Danmark, den og som Hr. Thomas Bugge, Professor i Mathematiken, og Astronomien i Kiøbenhavn, har i Aaret 1779. beskrevet i et i det Danske Sprog trykt Skrift, og som kortelig bestaaer deri, Kieden, som bruges til Maalingen, er 50 Fod lang, og det lidet mæssing Bord har 15 DecimalTomme i Længden, og 11 i Bredden. Ved Diopterne skan man visere 14 Grader over, og 14 Grader under, samme Horizont. Man har fastsat, at i Tegningerne eller Korterne skal 1 Tomme antages for 20000 Fod, og 12 Commer for en Dansk Miill. Man betiener sig ikke, som ellers brugeligt er, af Trebukken, men af Parallel=Linier. Disse blive dragne efter Synder og Nord saa lange, som pril. Bordets Bredde efter den fastsatte Maalestav kan fatte. Enhver Parallel Linie bliver som en Grund=Linie dragen, midt igjennem Maale Bordet, og paa hver af deres Sider kommer den halve Afstand af Parallel=Linierne. J Henseende til Bordets benævnte Bredde kan man paa hver Side af den middelste Linie tegne 10000 Fod. Efterdi Papiiret gaaer ind, og deraf kommer en Feil, saa bliver, for at forekomme samme og enhver anden Feil, saa og at undersøge i Stort, om Maalingen er rigtig, Vinkelen maalet; man betiener sig og af Trigonometrien. Til dennes Hielp bruger man Elstrøms geographiske Jnstrument, men som i adskillige Stykker er forbedret, saa at ved sammes forsigtige Brug ikkun meget ringe Feil begaaes. Hr. Deder har ikke ladet det blive derved, at han har bragt denne Maalings Maade i Forslag, men han har og tilraadet, at lade den i samme øvede Hr. Wessel komme fra Kiøbenhavn, paa det han kan afgive den af Hr. Bugge saa kaldte trigonometriske Observator i Hertugdommet Oldenborg. Denne Hr. Wessel har ogsaa faaet Tilladelse dertil af Kongen. Hensigten til dette Foretagende er ikke blot for at forfærdige et meget rigtigt og nøie Landkort over Hertugdommet i Almindelighed, men endogsaa nøie Korter over enkelte Godse og Besiddelser, hvilke bevise Landbøgernes eller Catasternes Rigtighed som Bilager. Derfore har og det Oldenborgske Regierings Cancellie forordnet en egen Commission for samme, gjort Hr. Landfoged Oeder til Director og første Commissarius derved, fra Rentekammeret udnævnet en bestandig Med=Commissarius, og foruden ham fra Regierings=Cancelliet en anden for det, som forefalder, og angaaer Landshøiheden og Grændsesagerne. Hertil kommer endnu en Sekretær og en Copiist, og Hr. Wessel ere de fornødne Jordmaalere blevne tilforordnede.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Lissabon den 13. Martii. Den usædvanlige og dybe Snee, som den 19 og 26. Februar her faldt, var en saa uhørt Tildragelse, at det gemeene Folk blev derover sat i yderste Forskrækkelse, og meente, at den yderste Dag var for Haanden, hvorudover alle, baade Unge og Gamle, Mænd og Qvinder, løbe til Skriftestolene, og skreege efter deres Tilberedelse paa den nu kommende yderste Domsdag; ja endog, efterat Sneen allerede var borttøet, løbe endnu Sværmere med disse Tanker igiennem alle Gader og paa Markene.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Maylland den 29. Mart. Her i heele Landet er ved en Keiserl. Forordning under c. hujus den gamle Rettighed, at hellige Steder vare Fristeder imod Justitiens Forfølgelse, alene bleven indskrænket paa de Kirker, hvori det hellige Sacramente er udsat og fra saadanne Forbrydere ere undtagne: Sodomittere, Banditere, Mordere, Røvere, Majestætskændere, falske Myntere, og de, som forfalske Segl og Skrifter, Forgiftere, Mordbrændere, Tyve, Fruentimmerkrænkere, (som tage dem med Vold, Børnemordere, og de, som fordrive deres Foster, Deserteurer, bedragelige Bankeroterere og Toldsvigere. Strax efter denne Forordnings Bekiendtgjørelse faldte Justitsbetienterne ind i den hell. Ambrosius's Hovedkirke her, hvor 3 Misdædere allerede over : Aar havde holdt sig i Sikkerhed. Den ene af dem blev hentet ud, men begge de andre vare allerede borte.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
London den 5. April. J Gaar Morges har en Gentleman nedstyrtet sig fra den 2den Etage paa Lord Norths Huus, og blev død paa Stedet. Dette giver Anledning til adskillig Tale, Kongen har forlenet Lord North med en aarlig Pension, af 4000 Pd. Sterling, og hans Sekretær, Hr. Robinson, med en Pension paa 1000 Pd. aarlig paa Livstid.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Den nye Premierminister, Marquis af Rockingham, er en af Kongerigets værdigste Charactere. Han vil tiene uden Løn, saa og lade alle de Sportler, som høre til hans vigtige Embeder, som første Lord ved Skatkammemeret, flyde ind i den offentlige Skat. Endog Hertugerne af Grafton og Rutland, Hr. Powis og fleere anseelige Venner af Administrationen, forlange ei heller nogen Befolding.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Wien den 6. April. Det betydeligste og behageligste Nyt, som man i Dag har at mælde, er, at Hs. Majestæt Keiseren er fuldkommen restitueret af sin Øiensvaghed, til almindelig Glæde for hans Folk, og blive nu Sagerne utrættelig fortsatte af Allerhøistsamme.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
J tilkommende Uge vil Hs. Hellighed selv indvie det prægtige nye, efter Romersk Smag opførte, Høi=Alter hos Michaelerne, hvilket allerede koster over 40000 Gylden, og derefter vil han læse Messe.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Donaustrøm den 7 April. Propheten Malachias, hvorom i sidste No. blev mældet, har været en Biskop i Jrland, der levede i forrige Aarhundrede, og har overalt skrevet 3 Deviser paa ligesaa mange Romerske Paver, hvilke prophetisk bestemme deres Characterer. Efter denne Malachias's Regning er den nu værende Pave den 96de, at der altsaa ikkun endnu skulde optræde 15 Paver i Historien, dersom Malachias's Syn i Eftertiden kommer overeens med Sandhed, efterdi han endog siger, hvad der skal skee efter den 111te Pave.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Paris den 8 April. Parlementet og Politiet anstille nu skarpe Undersøgelser, efter Aagerkarle, hvoraf vor Hovedstad vrimler, og hvilke forstrække unge Mennesker Penge til 100 Procent, til Fordærvelse for Familierne. Seglbevareren, Mirosme nil, har i Henseende til disse Blodigler ladet sig af Kongen udfærdige strænge befalinger.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Fra Østerrig den 10. April. Tredie Paaskedag aflagde Hs. Hellighed i Følge af Cardinalerne en Besøgelse hos Hs. Majestæt Keiseren, og blev af Monarken, som just fornøiede sig i sit Kabinet, med en Concert, imodtagen. Efterat de begge havde sadt sig ned, bad Keiseren den hellige Fader om at tillade Cardinalerne ogsaa at sidde ned, hvilket og skeede Over virkelige Punkter i Sagen skal Monarken ikkun en eneste Gang have confereret mundtlig med den hellige Fader, og da der blev adskilligt indblandet af den Canoniske Ret, afbrød Monarken Samtalen med disse Ord: Jeg er ingen Theolog; Eders Hellighed maae altsaa forlade mig, at jeg intet mundtlig meere afhandler herom, men jeg udbeder mig, at De vil lade mig skriftlig tilstille alt det, som De finde fornødent at forestille mig, at jeg derover kan foresporge mig hos mine Theologer. Nu bliver alting afhandler imellem Cardinal Herzan paa Keiser, lig, og Runtius paa Pavelig, Side.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Man siger, at Monarken, i Henseende til de Lombardiske Biskopdømmers og Prælaturers Bortgivelse, har tilbudet sig at lade det blive paa den forrige Fod; dog ikkun saa længe, som denne nu værende Pave lever, men ikke for hans Efterfølger. Paven har ogsaa paa det beste anbefalet denne Sag til Hr. Rigshofraaden, som heri er Referent, da han kom for at opvarte ham.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Det skal og været kommen paa Tale om de i Wien for Lyset udkommende tilladte smaa Skrifter, og om deres mangfoldig anstødelige Jndhold imellem beggerhøie Hoveder; men derpaa skal af Hs. Majestæt kort være blevet svaret, at han overlod dette til Hs. Helligheds Censur. Bøger=Consorerne have faaet befaling til at undertrykke alle anstødelige Skrifter, og 2 Censorer ere i Naade, afskedigede, men derimod er den værdige Abbee Rosaling, som ved sit fornøielige Ugeskrift: Fragmenter, og endnu neere ved den efter høistsalige Keiserindes befaling udgivne forbedrede Tydske Bibel, har gjort sig saa berømt, leven udnævnt til Theologisk Censor.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Efter de nyelig udkomne Piccer ere atter nogle andre efter hinanden endnu udkomne. Den ene: Hvad er en Biskop? (af Forfatteren til Hvad er Paven?) besvarer det Spørsmaal, at den Biskopelige Magt er den høieste i Kirken; at man vel ikke gjør den Romerske Biskop, som den første, Fortrinet stridigt, men at Fortrinet ikke giver nogen større Magt, der gives fremdeles slet ingen Rettighed, som en Biskop i hans Biskopdømme ikke kan udøve til Kirkeregimentet, følgelig tilkommer det ham, uden at vere indskrænket af Paven eller Erkebispen, at meddeele Vielser, at holde Forsamlinger, at give Love til Kirketug, tens Forbedring, at paalægge Kirkestraffer, at løsgive fra Kirkelovene, at meddeele Absolutioner, altsaa bortfalder alt dette, at hente Pallium, Aflad, at blive sat iblandt Helgene, at afsige Dom, fra Rom, ligesom og Nuntiernes Jurisdiction, ganske bort, og enhver Biskop er beføiet til at giøre sine oprindelige Rettigheder, imod hvilke ingen Alde finder Sted, igjen gieldende. Af samme Forfatter er det Skrift: Syv Capitler og Klosterfolket, hvori paastaaes, at man maae fuldkommen igien indsætte den gamle Kirketugt, Biskopperne skulde løssige de Misfornøiede, som besluttede at gaae udaf Klosterne, fra al Samvittighedstvang, Klosterne skulde formeenes Rettens Hielp imod de Udtrædende, Tilladelse til at gaae ind i en Orden, maae undersøges af Staten, ingen indtages for det 25de Aar, for enhver først at bestemmes et 3 Aars Noviciat, og Løftet altid at aflægges ikkun paa 1 Aar. a.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Saa længe Paven opholder sig i Wien, har Hs. Kongel. Høihed, Erkehertug Maximilian, baaret en lang Præstekiole.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Biskoppen af Gortz skal for hans udviiste Ulydighed imod de Keiserl. befalinger være dømt til strax at betale 2000 Gylden til en mild Stiftelse, og herefter endnu aarlig 1500 Gylden.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Haag den 13 April. Vor Gesandt i Wien har skrevet, at han tilligemed nogle andre Protestantiske Gesandtere have havt Audiente hos Paven. Den hell. Fader har talet Fransk, og spurgt dem, om de have været i Jtalien. Han har forsikkret dem, at man maatte gjøre en Reise derhen, om man finder Smag i Alderdomme, men dette Studium udfordrer Kundskab i det Latinske og Græske Sprog, hvori Engelænderne og Hollænderne overgaae andre Nationer. -
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Den Pavelige Nuntius og Cardinal Herzan skal allerede være komne overeens om Artiklerne i Kirke=Sagerne, hvilke skal blive fastsatte imellem det Wienske og Romerske Hof.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Rotterdam den 13 April Den 18, hujus skal de i Namur endnu tilbageblevne Hollandske Tropper fuldkommen rømme bemældte Stad, og med sig bortføre den øvrige Rest af det Hollandske Skyt. Overalt fornemmer man, at Fæstningsverkernes Sløifning i de Østerrigske Nederlande ivrigst fortsættes, og at allerede Fortificationernes Grund og Charleroy er solgt for meere end 250000 Gylden.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Fra Sachsen den 15 April. Fra Bøhmen bliver os følgende overordentlige Anne dote, som et Tillæg til Nonneeklosternes Ophævelses Historie mældet: Neppe var en 70 Aars Terzianerinde i Pils ner=Kredsen løstt af hendes Løfte, og udladt af Klosteret, saa frygtede hun for, at hun ikke kunde imodstaae Veer dens Forførelser, og hun fik og snart, da hun ikke var fattig, en 22 Aar gammel Frier, med hvem hun allerede ved den 3die Besøgelse sluttede en Giftermaals Contract. Præsten der paa Stedet satte sig imod, at sammenbinde saadant et ulige Par, og anvendte alle Kræfter af sin Veltalenhed paa at afholde denne gamle Brud fra hendes Forsæt; men han maatte endelig, efterdi Bruden, stedse forelagde ham det Spørsmaal: Welebny Pane, stogegi za man Kirchkost? (Ærværdige Herre, vil De indestaae for min Svaghed.) meddeele den ægteskabelige Velsignelse. Tre Dage derefter døde den nyegifte Kone.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Helsingøer den 19. April. Den 15, hujus indkom fra Nordsøen 4 Danske Skibe af og til Kiøbenhavn fra St. Croix, i Svensk fra Mallaga, i dito fra Cette, begge til Lybek; 8 Svenske fra Gothenborg med Sild, 1 Engelsk fra London, som af en Fransk Kaper havde været taget, og ranzioneret for 750 Guineer; samme Dag ankom de 60 Skibe, som var kommen til Ankers uden for Cronborg. Den 16, indkom fra Nordsøen 81 Skibe af adskillige Nationer, største Deelen under Preussisk Flag, fra Holland meest med Ballast, deriblandt Skipper Thomas Rasmussen af Randers fra Bourdeaux, som her haver endeel at losse, og med Resten til Kiøbenhavn, Capit. Minor og Capit. Schrøder, begge fra St. Croix til Kiøbenhavn, 4 Engelske fra Skottland med Kull til Kiøbenhavn, 2 Svenske fra St. Ubes til Stockholm, 10 Svenske fra Gothenborg og Madstrand med Sild. Den 17. hujus indkom 18 Skibe af adskillige Nationer, meest Danske, af og fra Norge til Kiøbenhavn med Bræder og Tiere. Den 19. indkom fra Nordsøen 19 Skibe, meest Danske, af og fra Norge til Kiøbenhavn; saa gik og igjen 25 Skibe til Seils til Nordsøen, deriblandt 2 Hukkerter af og fra Kiøbenhavn til Jsland, 1 Brigantin til Færøe. Den 15, indkom i Havnen Skipper Jens Jensen af Saxkiøbing i Lolland med Byg og Ærter, 1 Engelsk Slop fra Skottland med Steenkull. Den 16. 2 Norske Fahrtøier fra Moss og Frederichshald med Bræder og Tømmer. Den 18 udgik Skipper Jørgen Jensen af og til Ærrøeskiøbing.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Aarhuus den 19 April.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Sidstafvigte 17. April blev her i Domkirken tvende Candidater ordinerede til det hellige Præste Embede, nemlig: Hr. Johann Frederich Henckell, til at være Sognepræst for Traneberg Meenighed paa Samsøe, og Hr. Søren Christian Klæstrup, til at være Sognepræst for Øster= og Vester=Alling Meenigheder i Sønderhald Herred. Til Hans Høiærværdigheds, Hr. Biskoppens Ordinations Tale var Texten tagen af 2 Cor. 4. v. 1.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Efter Ordinationen prædikede Hr. Henckell over Texten Psalm. 71. v. 16. (hvorat skal følge et Udtog i næste Maaned, lig Tillæg.) Hr. Henckell er fød den 11. Mart. 1744, i Neuling Præstegaard i Riber Stift, deponerede 1761. fra Viborg Skole, tog Exam. Art. 1762. og Attestats 1765., har conditioneret i Thim Præstegaard i 4 Aar, i Kiøbenhavn i 1 Aar, og paa Bragernæs i Norge i 13 Aar. Hr. Klæstrup er fød den 23 Septembr. 1743. i Svendstrup ved Aalborg, deponerede 1764, fra Aalborg, Skole, tog Exam. Philosoph. 1765., conditionerede hos Hr. Bützov i Reersløv i Sielland i 2 Aar, og hos Hr. Provst Obell i Gudum i Viborg Stift i 10 Aar, tog Attestats 1772. og har siden conditioneret hos Provst Berg, i Wirring i 2 Aar, og Kammerraad Behr i Grenaae i 3 Aar.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Aalborg den 25 April.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
(Følgende er indsendt.) Sur la Mort Madame de Rosenkrantz Levet Lau. Elle nest plus cette jenne Juriel. La Rosr ainsi disparoit a nos yeur, .... Semblable en tout aux habitans des Cieux, Dien P appella a sa vraie Patrie. Nous pleurerons longtems cette chere JulixA. & S. de M. Sidstafvigte 18 April udreiste Hans Høiædle Høiærværdighed Hr. Biskop Doctor Tetens i Viborg paa Visitatz i Sønderlyng og Middelsom Herred; Han havde allerede i forrige Maaned visiteret i Nørlyng=Herred, og agter sig i Sommer over til Lessøe.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
J Mandags udkom det Maanedlige Tillæg No. 3 for Mart. Maaned, 1 1/2 Ark. Samme indeholder: Ætnas Beskrivelse. - Recension af Circularskrivelse eller Hyrde Brev fra Biskoppen Hr. Johan Leopold v. Hav i Kønigsgrætz til alle Præster i hans Bispedømme om Tolerantsen, eller Lutheranernes, de Reformeertes og andre Religionsforvandtes Fordragelse. - Udtog af den under 29 Januar, sidst udgivne forbedrede Fundation for Sorøe Academie. - Jnscription. - Gravskrift. - Jagttagelser ved Hørsæden. - Orden, hvorefter de til Høiesteret indstævnte Jydske Sager skal foretages. - Paadømte Sager i Nørre Jyllands Landsting den 20 Mart.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
- Anmældelse. Til Hielpe-Cassen. Rdlr. Mk. Den 19 April, blev Hr. Wandall tilsendt under Forseeling med Hosskrift: Udlovet til de Fattige og Nødlidende for Herrens gode Velsignelse :Med samme fulgte tillige i et andet Papiir = 1 1 Den 25, tilsendt med Hosskrift: Palm. 51. v.Er - For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Døde. Den 13, hujus i Hiøring Helena Dockedal, 45 Aar, Den 17, hujus Hr. Lars Blicher, Sognepræst til Bierregrav, Aalum og Thanum Meenigheder, og Provst i Sønderlyngher, red i Viborg Stift. Natten imellem den 18 og 19, i Hiørine afg. Bye= og Herredsfoged Worms Enke, Mad. Mette Marare the Meiling. Den 20 paa Sohngaardsholm Kammertiener, Jens Madsen Farstrup, i sit 37 Aar, som ved uforsigtig Omgang med et ladt Gevær havde den Uhæld at skyde sig selv i Laaret, og deraf 3 Timer derefter døde.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Bekiendtgiørelse. Jegnemester Pontoppidans Kort over Scandinavien, er ankommet hertil. Subscribenterne her i Byen, og Egnen vilde inden Pindsedag lade dem afhænte, imod at betale 4 Mk. for Stykket. De Exemplarer, som skulde til Thyeland, ere sendte til Velærværdige Hr. Høiberg. i Thisted. Aalborg den 24 April. 1782. Pontoppidan.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
En liden Nøgle er i Søndags Eftermidd. funden i den saa kal Stede Bolstue, den faaes imod dettes Bekostn. her i Bogtrykker, Forrige Uge Natten imellem den 16. og 17, i denne Maaned e) er af min Hauge ved Kattesunds Port blevet mig frastiaalet en Deel unge høistammede Frugttræer af Æble, Pærer og Kirsebær, skulde nogen Veltænkende have kiøbt samme, eller derom kan give mig nogen Oplysning, hvorved jeg kunde komme efter, hvo disse tyvagtige og slette Mennesker ere, skal deres Navn ikke allene vorde fortiet, men jeg vil igien derfor vise al muelig Tieneste. Aalborg den 23. April. 1782. Anders Evertsen.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Skiftet efter Velædle Madame Jessen, (S. T.) Hr. Jessen i Kiettrup, hans Hustrue, som ved Døden er afgaaen, er lovlig begyndt; Stervboets Credi= og Debitorer blive herved indkaldede at møde i Kiettrup Præstegaard den 29. April førstkommende om de have noget videre at erindre ved Skiftet, som ellers ikke behøver nogen Henstand, men samme Tid bliver sluttet. Kiettrup Præstegaard den 19. Mart. 1782. O. B. Pram.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
i Nipstrup Gods i Jerslev Herred i Vensyssel er en af sammes Et unge Reserva Mandskab, navnlig Christen Jensen Blæs, der tiente hos Mads Wrangdrup i Vester Brøndeslev Sogn paa bemældte Gods, strax efter sidste Paaske ulovlig undvigt, Han var omtrent 23 Aar gammel, 61 og en halv Tomme holkleinlig af Lemmer, skarpladen Ansigt med en krum Næse, mørkebruunt slet Haar, taler hastig og haardt, og røster med Hovedet; havde paa sig en blaa Vadmels Trøie med 2 Rader metal Knapper, en stribet Nattrøie og Skindbuxer med dito Knapper, blaa Strømper og Skoe, et hvidt Vadmels Hatteslag og Hat paa Hovedet. Denne saaledes uden Pas og Tilladelse undvigte Karl, Christen Jensen Blæs, bliver herved 3de Gange efter hinanden i de Aalborgske Jydske Efterretninger efterlyst, med Anmodning til alle og enhver, som maatte antreffe ham, at de behagentlig i Følge allernaadigst udgangne Anordninger ville anholde ham, og mig derom a Kornumgaard pr. Aalborg med deele Underretning, da der strax skal vorde føiet Anstalt til hans Afhæntelse, og de ved hans Anholdelse foraarsagede Omkostninger gotgjorte, samt at parte en Douceur. Kornumgaard den 14. April. 1782. S. Thorup.
Jyske Efterretninger, 1782-04-26
Ved Haurkrogen er til næstanstundende Sommer P.M. - Græsning at bekomme til 30 a 40 skr. Stude, naar de som samme maatte behøve, inden denne Maaneds Udgang vilde mælde sig hos mig undertegnede for om Leien at accordere. Haurkrogen den 16. April. 1782. D. J. Kier.
Jyske Efterretninger, 1782-05-03
Fra Leiren ved St. Roch den 15. Mart. Fra den 1. til den 14, hujus ere mange af vore forreste Verker her blevne færdige, uagtet Fienden denne heele Tid over har gjort en hæftig Jld, hvorved han har dræbt 6 af vore Soldater, og saaret 56. Fienden arbeider overmaade ivrig paa at forbedre sine Batterier, hvorved han hverken skyer Fare, eller skaaner Folk, men lader paa de farligste Høie opbringe store Stykker Bygningstømmer og Krigsmunition. Dertilmed saa exercere de fiendtlige Soldater daglig i at fyre, giøre i deres Leier mange militairiske Evolutioner, og lade see stor Standhaftighed og Munterhed. Den 2. antændte Fienden vor St. Martins Batterie, og gjorde en hæftig Jld, for at vedligeholde Branden, men det lykkedes os, at hindre ham der.
Jyske Efterretninger, 1782-05-03
Gens den 10. April. Borgerskabet har i Dag belluttet at erklære det fra Magistraten i Søndags bekomne negtende Svar for ugyldigt, at afsætte det heele Raad af Fem og Tive indtil paa 8 Syndici, og erklæret de 17 Afsatte paa Livstid at være udygtige til at tiene Republiken. Af Raadet de 200 ere ogsaa 50 afsatte, og deres Sted er igien blevet besat med 50 andre af Borgerskabet. De Fangne, som ere de riigeste i Staden, og tildeels eie Millioner, ere blevne betydede, at de skulle bøde med Livet, dersom fremmede Tropper skulde marschere imod Staden. Portene ere endnu tillukte. Man tillader ikkun Levnetsmidler at komme ind i Staden, men ingen maae komme ud. Borgerne have besluttet at forsvare Staden indtil den sidste Blodsdraabe. Et Corps af 6000 Mand vilde ikke udrette meget; thi Borgerne tilligemed Fremmede, som man kan stille under Vaaben, beløbe sig til 15000 Mand. Nu vil Magistraten indgaae alle TingI Dag bliver den Lov af 10 Februar. 1781. igien gjort gieldende, og i Eftermiddag skal 77 andre Raadsherrer, udnævnes. Kort: Alting gaaer nu Borgerne efter Ønske, men det er at befrygte, at Naboe=Magterne ikke ville være ligegyldige herved, og Sagen maatte tage en sørgelig Vending for Gen. Bern den 12. April
Jyske Efterretninger, 1782-05-03
Vor Republik har allerede føiet Anstalt til, at et tilstrækkeligt Antal Tropper skal marschere til Gens, for der at bringe alting i Orden, og at Stifterne til Oprøret bliver tilbørligen afstraffede.
Jyske Efterretninger, 1782-05-03
Af en tilforladelig Skrivelse fra Gens den 13. April.