Berlingske Tidende, 1795-03-23
I Gaar har den Deputerte Hausmann, som er kommen tilbage fra Belgien, aflagt en kort Beretning om Tingenes derværende Forfatning. Af 80 Millioner Contributioner, som vare blevne Belgien paalagte, ere 32 Millioner i rede Penge allerede indløbne; de endnu resterende 47 Millioner blive afbetalte, Halvdelen paa samme Maade og den anden halve Deel i Assignater. Abbedierne og Corporationerne have maattet betale det meste af disse Contributioner. Skoven i Belgien tilbyde Republiken de største Fordeele. Salget af det fældte Træe beløber sig til 10 Millioner, og for Søetienesten blive fældte 100000 Træer. De Emigrertes Godser blive godt solgte; National=Domainerne give aarlig 400 Millioner af sig, og blive vurderede for en Capital af 3000 Millioner, hvorved Hypotheket for vore Assignater desuden godt bliver formeret. - Belgiens Forvaltning er organiseret; enhver Menighed har et Municipalitet, det hele Land 8 Over=Administrationer, og Brussel en Contral Administration. Retterne ere i fuld Gang, og dømme i criminelle Sager efter Republikens Love. Belgiens Forening med Frankrig er det almindelige Ønske a. - Følgende ere nogle Hovedtræk af den Tale, som Bøisse d'Anglas holdte, føren Decretet om en fri Gudsdyrkelse blev givet. "Alt for længe have J sukket over Gruelighederne i Vendee. Religions Meningerne vare et Paaskud for samme, og aldrig skulde Krigsluen have ødelagt dette skiønne Land, dersom Overtroen ikke med Magt var bleven undertrykket. Vi maae lade dette forstyrrende System fare, thi ellers saarer vi os selv med vore egne Hænder. De Foranstaltninger, som de i Departementerne sendte Deputerte maatte gribe til, de forestillinger, som vi fik fra alle Sider, nødte eders Commissioner til, at beskjæftige sig med Gudstienestens Politie. Menneskene behøve en Religion, saasom de i den finde Kilden til deres Pligter. Dersom Religionsvildfarelser vare for Menneskeligheden, Grunden til nogle Fordomme, saa er det ligeledes sandt, at de have været Paaskudet for den skrækkeligste Elendighed. Religionen har dyrt solgt Menneskene de Velgiærninger, som den har beviist dem; den var den intollerante og herskesyge Despotismes Hielpemagt. Jkke ved Forfølgelse, men ved Oplysning, bringer man Menneskene tilbage til Lykkens Grundsætninger. Den constituerende Forsamling førte et religiøst Hierarchie og derved et Schisma ind, hvilket foranledigede en Veddekamp imellem de saakaldte constitutionelle og eedvægrende Præster. Denne Bygning, som Uerfarenhed havde opført, blev nedrevet ved en Chanmettes og Heberts Afsindighed, som vilde bemægtige sig Resultatet deraf, for derved ogsaa at nedrive Friheden. Hørte Bønder, Haandværker og lettroende Mennesker hemmeligen Messel, saa bleve de kastede i Fængsel, ja endog slæbte paa Skaffottet. Saadanne Røverhandlinger beskiæmmede en Revolution, som tilhører Philosophien og den sunde Politik. Regieringens hele Hemmelighed ihenseende til Gudsdyrkelse bestaaer, i disse Ord: "Ville J forstyrre Fanatismen og Overtroen, saalad Lyset skinne, ville i give Menneskene Mod til at imodtage Lyset, saa giører dem lykkelige og fri. Jndfører en oplyst Tolerance og en fuldkommen Uafhængenhed. Menneskets Hierte er en Helligdom, i hvilken Regieringens Øie ikke skal trænge ind. Ærer alle Meninger, men lader ingen Secter opkomme &c.