JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-10-17
London, den 3die October. Ved det sidste Forhør over de Sommensvorne med for gene Liv, Smith Hinzint og le Martre blev den dueltes Pøst Kiøfermager, Hr. Mortimer, spurgt til Raabe, for er stor sin Mening om Mordinstrumentet. Han søgde, at det vist ikke vilde have forseile sin Hensigt. Pilen var meget kunstig gjort, skiønt ikke endog fuldkommen førdig og samt synligen er Modellen dertil taget af en Beskrivelse i den franske Enyclovede. Men det vilde have røret nødvendig at skyde den ud fra et høiere Sted, forsvunden stydende Gif eller ikke kunde have virket, men i en skraae Stilling maatte den rørt dødelig: saasom den da kunde finde uberægelig : Saaret, og Saften flyde til det først aabnede Punkt. Pilen skulde Tydes giennem en 2 Fore Tabne, som kunde anbringes paa en Stok, og var saa kunstnindrettet, at den skrørkelige Gierning kunde bleven udøvet paa en ikke let opdagelig Maade. – Lord Howe er afseilet med den store Flaade, fra Tørbay. - Fra Lord Howes Flaade ere 7 Linieskibe paa 74 Kanoner detacherte, for under Adantal Caldwests Com mands strax at seile til Vestindien, og bringe 4 Regimenter, Jnfanterie derhen. De 3 portugisiske Linieskibe, Reine de Portugal, General Vaseo de Goma og Prindsesse de Beirere gangne til Hamaate, for der at overvigte. Med det sidste Postskib fra Jamaica er blandt andre ogsaa ankommen Monse de Charmilly, Oberst ved en beitrisk Legion som var sendt som Deputert fra Colonien paa St. Domingo til GeneralWilliamson i Jamaica for at bringe denne Øe under det brittiske Septer. Han udvirkede at la Grand Anse St. Nicholas Møle, St. Mares, Levaane og andre Pladser overgaae sig 6 Uger dereser. Han medbringer et forsig og en Adresse til Kongen fra de fornemste Plantere og Kiøb mend paa Den St. Denne gode, ikke allene ganske at underkaste sig bristent Beskytten, men ogsaa omvisse Anstalter, for ved en stærkere Besætning af Tropper at sette sammes Roelighed og Sikkerhed paa en fastere FadMantaler her meget om, at Holland og Frankrig vil giøre en separat Fred. Breve fra Jamaica og andre vestindiske Øer indeholde endnu stedse sørgelige Efterretninger om de mange Dødsfald som der forefalde sær andt Europæerne, saa at vi staae i sare for at miste alle vore Erobringer ib mild te Verdens Deel, dersom ikke snart forstærkning af fri Mandskab ankommer fra Endopa. For set af Skibsfolk er især stort, saa at det kongelige Skib Seipio derved har mistet 300 Mand af sin Egnidage. Man siger at i Betragtning af denne sørgelige Efterretning forde med det første en Forordning fra det gohvitte Raad blive bekiendtgjort hvorved en Onarontaine skuld blive paalagt alle Skibe som komme fra Vestindien. - Efter Forlydende har vort Ministerium fast besluttet, at fortsatte Kigen mod Frankrig med al Eftertryk. Hofferne i Wien og Betiin skulle have sattet samme Besintning, og man smig er sig med, at ogsaa Keiserinden af Rusland vil i tilkommende Felttog rikke med til disse Foranstaltninger.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Rüremonde den 3die October. De Franske have alle trukket sig til det blichske, og gjort en falsk Attaque paa Düren. Man troede at der sammestæds skulde forefalde en Hovedtræfning. Men i Gaar angrebe de Franske Østerrigerne ved Linnig og have slaget og trængt dem tilbage. Øverrigerne forlade Ruhr. Ved den ne Tilbagtmarch skulle ogsaa erke serlige Tropper, som end nu staae her, forlade denne Egn og trække sig tilbage til Nrus. Dog skal et Corps af samme støde til den foreenede engelske Armee. Fra Muhlhelm indtil Stammelm ere der slagne Broer over Rhinen, og der bliver Dag og Nat arbeidet paa Forskandsninger.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Emmerich den 4de October. I Dag Morges have vi faaet den Efterretning, at General Clairfaits Armee igien er bleven slaget. J Dag gaaer den engelske Bagage, og som man siger, ogsaa Skyttet, en halv Miil herfra over Rhin, hvor en Broe bliver opslaaet. Paa nogle Dage var allerede en Deel af Bagagen paa denne Side af Rhinen; formodentlig skal alt marchere til ArnheimI Dag Morges Kl. 12 er en Adjutant fra Hertugen af Yorgaaet herigiennem som Coureer. Han har bekraftet, at den østerrigske Armte er bleven staaet, og sagt at samme igien har sat sig fast bag Erfart ved Kølg; at Franskmændene vare i Racemende og at Cordonen af de hannovneske Troppe langs Maas i Dag brække og, for at retirere med den engelske Armee til Rimmegen. Coureren gik med Depecher til General=Feltmarschal Møllendorff, formode stig for at bebæge ham til, at afsende en Deel af den preussiske Armte til denne Side.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Heden, den 4de October. Jndtil i Gaar blev Hetsøgenhusch enen sterk beskudt, men i Dag hører man kun nu og da ragle Skud. J Bommelwaard ankomme endnu daglig Dietachementer af vore Tropper, og ved Hedeli blige saadanne Batte ier oprettede at finden der ikke kan passere Maas. Med vore Yderværter har Fienden opkastet et Batterie, men som er for langt borte til, at kunne skade os.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Gorcum, den 5te October. For denne Stadligge 30 Skibe med angelske Tropper, at hvilke 150 Mand bleve i Gaar udskib de, og ere marcherttil Vianen. De øvrige skulle gaae til Bommel, hvor en Skibebrog bliver opstaaet. Den hoslandsk Armers Bagage gaaer i Morgen herfra til den amers friske Hede, ligesom ogsaa Artigerie=Trammet. J Gaar get her det Rygte, at Franskmændene 4 til 5000 Mand stærke vare igien ankomne i Nærheden af Bred: Frankfurt, den 7dt October.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Efterretningerne fra Neder hinen lyde her meget bedrøve lige. Den keise lige Armes havtrukker sig over Rhinen, og man veed endnukke, hvor den gien vil tage en fast Stilling. Da de nede rhinske Lande paa denne Sid bruden ikke ere de frugtbareste; da de forraad som de havde forlængst ere opkiøbte og bragte til den kelserlige Armee, og da denne Armer for det meste ikke har kunnet bringe med sig sine Magast ner: saa troer man tildeels, at den neppe vil kunne holde sig ner den høire Strandbres af Rhinen, men maaske trække sig tilbage ind i det Nossauske og endnu videre. - De Franske have ogsaa brækket igiennem Eiffel, og skulle efter nogle Sigende allerede være for, men efter andres endog i Bonn. J Coblenz selv er man meget bekommet for et Besøg. General Melas som skulde dække Coblenz, giør ligeledes Anstalter til at gaae over Rhinen. - J dette Øieblik forsikrer man, at Coblenz er i de Franskes Hænder.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Haag den 7de October. Efterat Bombardemintet for Herzogenbusch var ophørt, udspredte man her strax det Rygte, at denne Plads havde overgivet sig. Dette Rygte blev ogsaa almindelig troet i vor Provinds. Men nu veed man at denne Fæstning endnu holder sig, og at Franskmændene have trukket sig tilbage derfra. Men om dette kun er skeet for en kort Tid, eller om Fienden har den Hensigt, at udføre et andet Foretagende mod Geldern, er endnu uvist og maae snart nærmere vise sig Jmidlertid vedbliver man endnu stedse, at giøre de virksomste Anstalter til at dekke Provindsen Geldern og Holland.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Til den Ende lader man Oversvømmelserne finde saa stærkt som mulig. Man sender Tropper til Geldern og opretter geralt Skandser. Den nye Miire, som oprettes i Provindserne, er allerede meget talrig og allene fra Haag ere allerede over 300 Mand sendte til Grændserne. Nøsten i alle Stæder kappes man om, at skaffe Penge for at under holde denne Milice, og denne Patriotisme geraader vort Lands Tænkemaade til Ære.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Paris, den 7de October. I Gaar berettede Karne Conventen, at den under Kane nerne af Julich forskandsede Fiende gandske var slaget og Jnlich indtaget af de Franske. Denne Skierer den vigtigste i det hele Folttog, ja endog rigtigere, end den ved Fleurus. Fienden er gaaet over Rhinen, Holland staaer aaben for os, og Vinterqvartererne ere sikke for Tropperne. J Julich har man fundet 60 Kanoner, et vilforsyner Arsinal, og over 50000 Pd. Kendt. af Fienden ere 5000 Mand blevne paa Pladsen. Man forfølge ham, og General Dabois har med 6000 Mand allerede naaet hans Eqvisage.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Münster, den 9de October. Slaget den 2den hujus har havt til følge, at den keiserlige Armee har paa forskiællige Stæder gandske trukket sig tilbage over Rhinen. Staden Colla er besat af de Franske, og Staden i Asselders bliver hamborderet. En Kirkrogerskillige Huse skulle sammestæds allerede angivne. Hertugen York trak sig med sin Arme ved Schentenschange over Rhinen, for at begive sig til Egnen af Arnheim i det Selderske. Ved de Franskes Angreb hos uren have de at er recogneste. ret de kelseruge Posteringer med Luf balloner. General Jourdan har ved benævnte Angerbcommanderet den franske Armee en Chef.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Hildeshiim, den 10de October. Med en Stafette er hertil indløbet den Efterretning, at de Franske have foruden Staden Lønne ogsaa indtaget Boun; at usseldorf blev vedvarende beskudt af dem og at det churfyrstelige Slot sammestæds laae ved Stafettens Afgang, foruden mange borgerlige Huse allerede i Aske. - Det heder, at de Franske og allerede have besat Emmerich i det Cleviske.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Kiøbenhavn, den 17de October. Den 16de og 17de hujus lagde Orlogs ibene. Den Prægtige, Jndfødsretten og Nordstiernen samt Briggen Laugen, Kutteren forsvar og Luggeren Lirken, ind igiennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
J Classelotteriets 5te Classes Trækning ere end videre udkomne: No. 12347, 50 Rd. udi Hr. Borups Coll. i Aal. borg; No. 10621 100 Rd. udi Hr. Lies Coll. i Christiania No. 9244. 100 Rd. udi Hr. Hincheldens Coll. i Nykiøbing; No 56. 100 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Toll. her i Staden; No. 16748, 50 Rd. udi Hr. Pawolosskis Coll. i Husum; Nr. 27921 600 Rd. udi Hr. Valentige Coll. her i Staden; No. 24362, 50 Rd. udi Hr. Poulsons Coll. i Bragnæs; No. 14078, 50 Rd. udi Hr. Sørwads Coll. i Mariager; No. 22716, 50 Rd. udi Hr. Kielsens Coll. i Nyested; No. 11521, 600 Rd. udi Hr. Killings Coll i Tronhiem No. 12255, 50 Rd. udi Hr. Stabels Cost. i Randers, Nr. 25390, 10 Rd. udi Hr. Moses Coll i Seg berg; No. 12773. 50 Rd. udi Hr. Kierumgaards Coll. i Bergen; No. 1770, 600 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. Call. her i Staden; No. 7274, 50 Rd. udi Hr. Melbyes Coll. i Altona; Nr. 24342, 50 Rd. udi Hr. Poulsens Coll. i Bragnæs; No. 7726, 200 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. der i Staden; Nr. 4553. 100 Rd. udi Hr. Contr. Hansens Colle ibidem; Nr. 259. 50 Rd. udi Hr. Jnse. Collias, Coll. ibidem; No. 29079, 50 Rd. udi Hr. Secret. Heibergs Kall. i Horsens; Nr. 22607, Fril. og Pr. 600 Rd. udi Hr. Rosenbergs Con her i Staden; Nr. 279. 40000 Rd. udi Hr. Jnsp. Colm Colle ibidem; Nr 14289, Fril og Pr. 600 Rd. udi Hr. Rinners Koll. i Skive; No. 1131. 100 Rd. udi Hr. Cancellieraad Hansens Coll. i Helsingøer; No. 963. 100 Rd. udi Hr. Hygeme Coll. her i Staden; No. 19436 100 Rd. udi Hr. Hofborgtrykker Møllers Coll. Coll. ibsvem; No. 2903 300 Rd. udi Hr. Kiitzings Coll. i Tronhiem; Nr. 25874, 50 Rd. udi Hr. Ehstedes Coll. i Slesvig; Nr. 23843, Fell. og Pr. 400 Rd. udi Hr. Lies Coll. i Christiania; No. 25369, 10000 Rd. udi Hr. Moses Cost i Sygeberg; No. 22918 Fril. og Pr. 400 Rd. udi Hr. Kining: Coll i Tronhiem; No. 12630, 50 Rd. udi Hr. Trannings Coll. i Hobrøe; No. 28907, 50 Rd. udi Mad. Fras Coll i Aarhuus; Nr. 2237, 200 Rd. udi Hr. Hist og i Arendal; No. 21570, 100 Rbrudt. Hr. Sorteerups Lofter Staden; Nr. 598, 50 Rd. udi Hr. Jnse Collias Coll. ibidem; No. 14118, 100 Rd. udi Hr. Sørwads Cast. i Mariager; No. 29768, 200 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. her i Staden. (Continuationen følger.)
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Ved Tal=Lotteriets 7 10 Trækning i Kiøbenhavn udkom: Nr. 21. 79. 38, 7. 67.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Vexel=Cours, den 14de October. kondon 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 18 s. pr. Live. Sterl. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 14 Dages Sigt Dito i Courant 2 Maan. Dato 110 1/2 1 pr. Cent. 14 Dages Sigt 111 1/2 Hamburg- 2 Maan. Deto 120 1/2. 14 Dages Sigt 121 1/2 Species=Coursen den 17de October. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 26 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Aviser. Den 16de October behagede det Gud at bortkalde min elskede Mand Justitsraad Jørgen Thulstrup i sit Alders 69 Aar, hvilket herved bekiendtgiøres for Familie og Venner; frabedende al Condolence. C. C. Thulstrup, født Walbohm. Brettet af Livets Møisomhed og mæt af Dage, modtog Sognepræsten for Lindelse Menighed paa Langeland, Hr. Lauriz Christopher Ursin, Døden som en kjer Græst og sød Søvn, sidste 5te October Kl. 9 Morgen, efter 6 Dages overmaade taalelig Sygdom, en Alder af 77 Aar, 6 Maaneder og nogle Dage. Fraværende Slægt og Venner fyldes denne Efterretning af hans Successor L. Schurmann. Sognepræsten for Lindelse Menighed paa Langeland Hr. - Lauriz Christopher Usin, omvexlede den 5te d. M. i sit Alders 78 Aar, efter 6 Dages Sengeleie, ved en stille Død Tiden med Evigheden; hvilket fraværende Venner og Paa rørende herved bekjendtgiøres af den sal. Afdødes Spige søn Kattrup, den 16de October 1794. Møller.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Ved et bedrøget Hierte har jeg herved den Ære at tilmelde Slegt og Venner min høielskte Mands Søren Christian Sundorphe Død, der efter 6 Dages Sygdom paafulgte den 5te October. Overbeviist om, at de, som kiendte hans redelige Tænkemaade, tage oprigtig Deel i min og umyndige efterladte Børns tunge Skibne, beder jeg, at de med os i Stilhed ville degende hans tidlige Bortgang fra dette Timelige, og ikke ved skrivtlig forsikring fornye en Sorg, som kuns Taalmedighed og Haab om det Tilkommende kan lindre. Tillige giver jeg mig den Frihed at bekiendtgiøre: at jeg vedhurer at fortsætte Handelen og anbesaende mig til mine Velgadere, lover jeg den redeligste Behandling og den mueligte Nøiagtighed. Mette Christine sel. Sundorph. fød Collstrup.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Den 26de Sept. 1794 er i Hiels Præstegaard i Sielland, efter 9de Barse sing død Madame Marie Rasmussen, fød Kørke hvilket herved bekiendtgiøres Paarørende Slæg- og Venner af hendes med 9 umyndige Børn efterladte dys sørgende Mand Rasmussen. Hersløv Præstegaard ut supra.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
At min kjøre Svigerfader Hr. Niels Staal, forhen Kiøbmand i Marieboe, Mandag Aften den 13de October sidst, mæt af Dage i sit Alders 82 Aar, efter 5 Dages haftigBrystsvaghed, vexlede Tiden med den bedre Evighed, der skulle jeg paa min Kones og egne Vegne ikke undlade, som hans neste efterladte at bekiendtgiøre efter nu brugelig Sk., for den Afdødes Slægt og Venner. Forvisser om Deel a gelse i vores billige Sorg, frabedes skriftlig Condolence. Nykiøbing d. 15 Octbr. 1794. H. N. Hinchelde.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Ja min ældste Datter Jngeborg Marie Lorentzen, er i Lig- hoste efter 4 Ugers smertefuld Sygdom den 12te Octo der i sit Alders 3 Aar 2 Maaneder ved Døden afgangen; saa bekiendtgiøres dette Dødsfald for fraværende Familie og Venner i Norge. Christian Lorenzen, forhen Kiøbmand i den Kongelige Grønlandske Handels Tieneste.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Ved Landhuusholdings-Selskabets Secretariat paa det Kongelige Palaie i Kalleboderne ere endnu Exemplarer, at bekomme af følgende smaae Skrifter til vedføiede nedsatte Priser, nemlig : Mansas Havekatekismuk for Dannemark for = 10 Nothmanns Afhandling om Æble= og Pære=Mostes Tilberedning, Bevaring og Anvendelse, med Kobbere . . Sommerfelte Agerdyrknings Karekismus for Norge 4 Sammes Have Katekamme for Norge = = 4 Strømt Efterretning om den islandske Mos. Mariigræsset og Grinaskoven, deres Tilberedelse til Mad, med Kobbern. D. Didrichsen Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
det Historiske Bibliothek for alle Stænder, som i AaL 1790 blev begyndt at udgives Hefteviis, er nu fuld ferdifra Trykken, bestaaende af 156 Ark i 52 Hefter og fire Bin Jndholdet er fornemlig nyttig og underholdende Læsning, saa let og over at af fremmede Skrifter, aasom: Meisners Alcibides 56 Perioder af det smukke Kiøns Levetid; den anden S. ra eller den Mænds Kone; Baron Holberg; en Ulykkelige Becker; Ninende Lenclos; den falske Prochet Mahomed; G. stav Adolde; Forførelsens Magt; ulykkelige Følger af Drukenskab; Kurven, en Familie=Anekdet; den meddeelige Længser Keiser Joseph den Anden; Besom og Fosella, Yarmark, Caligstro; Capit. Cook; Omer; Piet; Marlborougt; Phillig de Anden; Marqvi en af Lompadue; Gustav den Tredie i Jtalier, Palais Rodal; Nicolai Saunderichn; Moses Mendelsohn la Metrie; Dagnes; Martin Falters Sammenrottelse mod Venedig, Johanniternes Beleiring i Rbødes ved Tyrkerne & a. Dette Skrift overlades endnu for Subskriptions=Prisen, som et paa Trykp. 4 Rdlr. 2 Mk. og 5 Rdlr. 4 Mk. paa Skrivp., indtil Aarets Udgang, da Prisen derefter vil blive 5 Rdlr. paa Trykke og 6 Rdlr. 2 Mk. paa Skrivp. hos Agent Gyldendal, i Klareboderne No. 9.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Til mit Bidrag til Dame Bibliothek har sig optaget, og deels allerede under Trykken, G. W. C. Starks Fortællinger af Bibliothek kleinerer Originalmerke der Deutscher 1793. Real=Leiebrich ist Dautiche von Moralitet und Geschmack 17943 og C. Garvels Vertuch ader verschiedene Gegen stande aus der Moral, der Litteratur und dem giselschaftlicher reben 1792. Fremdeles maa jeg for at forebygge al udehagelConcurrener, herved igientage, hvad og forlængst i AdresseAvisen har anmeldt, at jeg til dette mit Dame=Bibliothek de nytter mig af de bedste Stykker af de tydske Maanedskrifter, Flora og Jdals Blumenterschen. P. N. Nyegaard.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Ja min Oversættelse: Børneglæder eller Skole Undervining i Samtaler, nu er under Pressen, og den i Planer bestemte billige Priis ikke gielder for Andre end dem, som have subscriveret for Bøgen er ferdig, saa igientager jeg herved min Anmodning, at Listerne maatte indsendes mig, paa det jeg ikke, ved at forhøie prisen for Andre, skulle fornærme dem, som allerede maatte have subscriberet. P. N. Nregaard. Veiledning til at lære det Danske Sprog, skreven for Ungdommen har forladt Pressen og sælges indbunden for 24. paa Børsen Nr. 3. P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Jen magiske Spille og Kortkunst=Bog eller de falske Spillere, T. Kunster og Venninger i Spil, til Advarsel for dem, som derved kunde bedrages, og endeel Kortkunster til Forlystelse Selskaber, med et Tillæg om Rimeligheden til at vinde i Tallotteriet, og en fort Underretning om nogle Takkenspiller=Kunster; faaes for 2 Mk. 4 s. paa Skrivp. og 28 s. paa Trykp. hos Boghandler A. Soldin, i Myntergaden No. 129. Hu er igjen Christiansborg Slots Prospect fra nye Kongens i gade (paa et heelt Ark) at bekomme hos Broerene Berling (11) J Følge Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling af 3de October d. A., som den 6te f.M. er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads Ret, indkaldes herved saa pæna præclusi & perpetui silen med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre uer afg. Ober Styrmand Halvor Nicolai Viborgs Stervboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden fornævnte Til Forløb, for os at anmelde og beviisliggiøre Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, den 6te October 1794. Stendrup. Wedige. Siendomsgaarden Stendetgaard, henhørende til den fordum Kongel Pagt Gaard Ladegaard, en halv Miil norden for Haverslef Boe, ten behagelig og frugthar Egn beliggende er at faae til Kiøbs: Bygningerne, bestaaende af 77 Fag, som for 12 Aar ere opbyggede, staae midt paa de bedste eyerede og meget frugtbare Marker, hvilke sidste i 2 Kobbeler med levende Giærder, paa nogle Vandledninger i Engene nær, ere indhegnede, tæt ved Gaarden ligger, den Gaarden tilhørende gode Skov, og i Marken findes god Mergel. Den aarlige Udsæd bestaaer i 6 Tønder Hvede, hvilken Udsæd efter Godtbefindende kan forøges, 12 Tønder Rug, 26 til 30 Tønder Bog, 40 Tønder Havre, og 3 Tønder Boghvede. Den hele Besætning, bestaaende af 50 Køer, smaat Qvæg og Heste, Ager og Hollænde, rie Redskaber, Kiærne=Mølle, Folke Senge, og Løsøre, kan overlades tilligemed Gaarden. Gaarden er frie for Tiender og har endvidere mange betydelige Friheder, og svarer ikkun en aarug fastsat Canon. Liebhaverne som behageligst ville indfinde sig hos undertegnede Eiermand, kunne vente billige Vilkaar. Stendetgaard, den 30te Septbr. 1794. L. Hønburg.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Da de Indeshuus Besiddere Søren Andersen og Norten, Ander en i Scherrebek have declareret Concurs, saa vorder alle og enhver, som formene at have nogen Prætension eller Tiltale, af hvad Navn nævnes kan, til benævnte Cedentes eller deres Eiendomme, saavelsom alle som besidder Pandt af dem, eller skalder dem noget, herved resp. sad pæna præclusi am ssionijaris Pignoris & Jupli peremtorie stævnet og fremkaldet, deres Fordringer, Pandter eller Debita, saafremt de ere uden for Herredet inden 12 Uger a cadicatione altima hjus proclamatis men ellers inden 6 Uger hos Hr. Tingsskriver Gundermann i Krag, ger pr. Ribe losformelig at profitere, deres i Hænde havende Obligationer originaltter at progure, deraf sig merede Afskrifter ved Protocollen at indlevere, og saafremt de en sorteren der under Retten, Procurarares 22 2 vedbørlig at bestille hvorefter enhver havre sig at rette og for Skade at vogte. Brøns udi Hvidding Herredsfogde, den 14de Octobr. 1794. G. D. Langrenter.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Efter afg. Hr. Thomas Thomsen, forrige Sognepræst for Bording Meenighed under Riber Stift, Sinding Hieres, som døde uden Livs Arvinger den 30te August sidstleden, er efter foregaaende Boens Forsamling holden lovlig Registering og Vurdering. Ved Boens Aabning haver man allerede erfaret, at denne fattige Stervboe ikke taaler anden Proclama end den som Flacaten af 26de October 1792 allernaadigst befaler; tor indkaldes herved 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og den Viborger Samler alle den sal. Mands Arvinger som ikke vides hvilke ere, saavelsom alle denne Stervboes Credi og Debitorer, samt atte andre som maatte have noget under dette Skifte at erindre, at vilde for ikke at besvære denne fattige Stervboe med alt for mange og bekostelige Møder, helst da Skiftestedet er 6 a 7 Mile fra Skifte=Rettens Boepæl, behage inden 6te og 12te Ugersdagen fra Dato, at melde sig hos mig i Sahl Præstegaard, som Skifteforvalter personlig ester krietlig var Halstebroe, og det med saa antagelige Beviser, som Lo ren efter død Mand befalet dannaver skal vederfares saalig Retefter Omstænlighederne. Saal Præstegaard, den 1ste October for Frusenberg.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Uagtet der met kan blive at arde efter afskediget Undersficeer Hans Jacob Ellers, som afvigte Efteraar døde paa Sel eier Godset i Hørning Sogn og Bye, Calse Amt, saa indkaldes hans Arvinger (som man ey veed hvimere) dog herved at melde dem inden 6te og 12te Ugersdagen fra Dato, om de ved Skiftet maatte have noget at erindre, da samme foretages til endelig Slatning her paa Amts Contoiret den 30te December næstkommende. Wosnesgaard, den 7de October 1792. Setters.
Berlingske Tidende, 1794-10-17
Udi forrige Kiøbmand der i Byen Sr. Danet Pige Rasches til os opgivne Boe til hans Creditorers Afbetaling, bliver foretaget Rets=Samlinger paa denne Byes Raadstue den 18de October, samt 9de, 16de og 23de December d. A. thi advares og indkaldes derfore herved alle de som udi bemeldte Boe. maatte have noget at fordre, fremfore, eller i nogen Maade at erindre, at de enten selv eller ved Befuldmægtigede indfinde sig. da i Udeblivelses Tilfælde, endver maae tilskrive sig selv det Tab, som dem derved udi dette Contursboe maatte tillade. Foruden de Erindringer forhen ere gjorde til Boens Debitorer, atvaret de og endnu herved, strax og uden længer: Henrand, at indfinde sig med Betaling hos ma Cane Lieraad, kandsdommer og Borgemester Giernist, saafremt de vil undgaae at med Sogsmaal findende Alligheder; de af Boen Colbitorer som ikke indfinde sig ved de som meldt berammede Skiftesammunger selv efter ved Befuldmægtigede, ansees som Samtykkende ad hvad som fornævnte Tægtedage bliver afhandlet, bestaaet og besluttet til Boens Beste, og derefter haver enhver Vedkommende sig at rette og forholde. Wiborg Raadstue, den 16de September 1794. Borgemester og Raad.