JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1790-09-17
Fredagen den 24de September førstkommende, om Eftermiddagen imellem 2 og 3 Slet, bliver foretaget og holdet offentlig Fierde og sidste Auction over en afg. Controlleur Møllers Stervboe tilhørende, og paa Hiørnet af Steen= og St. Annagaden beliggende Gaard i Helsingøer, som i Følge den derover under 13de August sidstleden tagne Inventarii og Vurderings=Forretning er bestaaende: 1) Af en grundmuret Bygning til Steengaden 45 og en sterdedeel Alen lang med Kielder under, 2 Etager høi med heel Tag og 3de Tagdomster, den 1ste Etage er indrettet til en Forstue, paa den venstre Side er en Stue, hvorudi er en 2 Etagie Vindovn, derved er nok en Stue med en Fajance Vindovn udi ; end videre er derved et Sovekammer, paa høire Side af Forstnen er en Stue og derudi en 2 Etage Jern Vindovn, i alle disse Værelser er Væggene beklædt med Brøstpanel og mahlet Lærred, samt med Brædeguld og gibsede Lofter. Til Gaarden et Kiøkken og i Vaskerhuus med Steengulv, dernæst en Fornu og et stort Vaskerhuus ligeledes med Steenguiv, derudi en indmuret Kobberkiedel af en Tønde Størrelse, end videre en Stue med Brædeaulv og Gebsloft, derudi en Jern Bielæggerovn. Den 2den Etage er indrettet til en Forstue, paa den høire Side en stor Sahl, hvorudi en 2 Etage Jern Vindovn, dernæst 2 Kamre hvorudi en Jern Vindovn, disse Værelser ere med Brædegulv og Gibslofter, samt med Panel og mahlet Lærred beklædte Vægge, paa venstre Side et Kammer med Brædeguld og Gibsloft, derudi en Jern Vindovn, dernæst en stor Sahl og et Kammer med Jern Vindovne forsynet, disse Værelser ere med Brædegurv, Gibsioster, Brønpanel og med Papiir beklædte Vægge, dernæst er et Pultekammer; over denne hele Bygning er Loftsrum. 2) J Gaarden et Sidehuus af 5 Fag Muur og Bindingsværk, 2 Etager høi med heel Tag, den 1ste Etagie er indrettet til Stald og Vognremisse; 2den Etagie er indrettet til Pakloft og derover Loftsrum. Ved disse indbemeldte Bygninger er et broelagt Gaardsrum, hvorudi et Springvand med Opstander og Vandkumme, alt efter den tagne Vurderings=Forretnings yderligere Formeld; hvor hos end videre anmærkes at denne Gaard ei allene er i en meget god Stand men endog meget vel beliggende; og kan Auctions Conditionerne forinden hos Justitsraad Biørnsen i bemelte Helsingøer faaes til Eftersyn.
Berlingske Tidende, 1790-09-17
Ved Proclama, som er læst udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 2den August 1790, og ved Siellandsfars Landsting den 18de ejusdem, er afg. Jsenkræmmer Peter Fachenberg, Rasmussens Creditorer, med 12 Ugers Varsel indkaldede at anmelde deres Fordringer for Enken Mad Kirstine Wærer sal. Rasmussens, boende paa Østergade No. 32. i Kiøbenhavn, som herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1790-09-17
Ved Proclama, som er læst ved Siellands Landsting den 18de August sidstafvigte og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 23de Dito, ere alle de, som maatte have noget at fordre ud Værtshuusholder og Spækhøker her i Staden Christen Andersen Kiærs Falluboe, indkaldede dermed at melde sig udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Uger efter bemelte Proclamatis Bekiendtgiørelses Dato, for at beviisliggiøre deres Kran paa Boet, hvilket hermed end ydermeere bekiendtgiøres. (4315) De som have noget at fordre udi Stervboet efter afg Anna Margaretha Peders Datter Lund. Huustømmersvend Peder Andersen Lunds Enke, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres ArveRet, og iagttage deres Tarv under Skiftet. (1135) De som have noget at fordre udi Stervboet efter afg. Jens Andersen Geraae, Ober=Assisten ved den Grønlandske Handel, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres ArveRet, og saat faae deres Tarv under Skifterne. De som have noget at fordre udi Stervboet ef(6928, ter afgangne Henning Henningsen, der haver faret som Baadsmand med Fregatten Seemann, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at mod i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1790-09-17
Ved Proclama som er læst udi Kiøbenhavns Hof og StadsRet den 2den August 1790, og ved Siellandsfars Landsting den 18de ejusdem, er afg. Commandeurcapitain Johan Carl Frischs, og forhen afdøde Frue Charlotte malia Ramsharts Creditorer, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at anmelde deres Fordringer hos Raadmand Wosemoese boende i Gothersgaden Nr. 21 i Kiøbenhavn, som herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1790-09-20
Cadix, den 17de August. Den 10de hujus seilede en Spansk Krigsfregat paa 34 Kanoner herfra med en Koffardiefarer til Tanger. Hr. Sal. mon, Hs. katholske Majestæts Generalconsul og Charge ad Affaires ved det Maroccanske Hof befandt sig om Bord paa Fregatten, og overbragte omtrent 300000 Piastre foruden andre anseelige Foræringer til Keiseren af Marocco. Dagen efter Fregattens Afseiling ankom en Expresser til Cadix, hvorpaa Gouverneuren afsendte en Contraordre til Fregatten, at komme tilbage. Man haaber, at denne Ordre vil endnu indhendte Fregatten, eller i det mindste være i Tanger, førend den har udskibet sine Penge og Foræringer. Aarsagen til denne Contraordre er Keiseren af Marocco's Trussel med at ville angribe Ceuta, dersom den ikke inden en Maaned overgav sig. Han har allerede ladet Fæstningens Commandant opfordre, hvorfore Gouvernementet har afsendt derhen er Jnfanterierregiment tilligemed 100 Artillerister samt Kanoner, Mørsere &c. - Til Palma, paa Øen Majorca ere 18 Kanonslupper ankomne fra Mahon, og igien afgaaede til Carthagena.
Berlingske Tidende, 1790-09-20
Madrit, den 23de August. Den 16de hujus opkom her paa den saa kaldte store Plads (Plaza major) en Jldebrand, der greb om sig med saadan Heftighed, at adskillige Huse paa den sydlige og vestlige Side stode i mindre end en Time i Brand, og bleve lagte i Aske. Jlden skulde ikke heller have skaanet de andre Sider, dersom den ikke var bleven standset ved Steen=Hvælvingen af Toledo. Den 17de angreb Jlden de bageste Bygninger paa Pladsens vestre Side, og lagde alle de Huse i Aske, som støde til St. Michaelis=Kirke, men blev omsider standset den 18de ved Sprøiternes Brug og ved at nedrive adskillige Huse. Denne saa kaldte store Plads er den skiønneste i hele Madrit, hvor den sælges Øst og drives den største Handel. 80 Huse ere blevne et Rov for Jlden. De ved Jlden skadelidende Jndvaaneres Vare og Meubler har man saavidt mueligt søgt at rædde, og desuagtet regner man dog Skaden for meere end 60 Millioner Realer. Antallet paa de omkomne Mennesker er endnu ikke med Vished bekiendt. Regieringen har anviist de huusvilde Jndvaanere nye Boeliger.
Berlingske Tidende, 1790-09-20
Wien, den 4de September. Privatbreve fra Wallachtet melde som tilforladeligt, at den Preussiske Oberste Lusy er ankommen fra Storvizirens Leir og til Bukarest, for hvilken Stad det Souvarowske Corps camperer, og at Depeche Vexlingen imellem Bukarest og Jasse er siden den Tid bleven stærkere. Jkke destomindre have de imod Tyrkerne commanderende Russiske General faaet af deres Monarchinde den Underretning, at de aldeles ikke maatte lade sig mislede af Rygtet om en forestaaende Fred. men fortsætte deres Operationer imod Osmanerne, da Keiserinden ingenlunde agtede, at afvige fra sin Plan imod Tyrkerne og endnu mindre at samtykke i de Betingelser, som en eller anden Magt maatte foreslaae til Begunstigelse for Porten. - Man paastaaer i Almindelighed, at den til Nederlandene marcherende Armee skal, saasnart den har bragt Oprørerne til Lydighed, ogsaa saae en anden Bestemmelse. Dette er vist nok endnu en blot Gisning, men den vinder dog en stor Grad af Sandsynlighed derved, at Spanien og Engeland endnu ikke høre op med at ruste sig.
Berlingske Tidende, 1790-09-20
J det Øieblik, da man alt meer og meer smigrer sig med den Lykke at bekomme igien indvortes og udvortes Rolighed, indløbe fra Ungarn meget betænkelige Efterretninger. Om Natten imellem den 30te og 31te August har det hele Militair i Ofen staaet under Gevæhr, havde særskilte Allarmpladse og skarpe Patroner, talrige Patrouller igiennemstreisede derhos Gaderne, i alle Husene maatte sættes Lys i Vinduerne, og alle den Kgl. Generalcommandos Foranstaltninger viste tydeligen at ikke ligegyldige Data af en fastsat Utilfredsheds Plan vare opdagede. J Overmorgen ventes Kongen tilligemed deres Sicilianske Majestæter hertil, og Forsendelserne til Keiserkroningen i Frankfurt og den dobbelte Formæhling i Luxemburg vedvare uafbrudt. Iøvrigt synes ingen Høitideligheder at skulle gaae for sig her i Hovedstaden i Anledning af disse Formæhlinger.
Berlingske Tidende, 1790-09-20
Paris, den 6te September. Hr. Necker har før sin Afreise tilskrevet Nationalforsamlingen følgende Brev.
Berlingske Tidende, 1790-09-20
Mine Herrer, Min Helbred har længe været svækket ved bestandige Arbeider, Sorger og Uroeligheder. Jmidlertid udsatte jeg dog fra en Dag til anden Udførelsen af mit Forsæt, nemlig at anvende den endnu tilbageværende smukke Aarstid, for at betiene mig af Badet, til hvis Brug jeg indstændig er bleven raadet. Og da jeg blot adlød min Embedgiver, saa overlod jeg mig paa nye til et overordentlig Arbeide, for at fyldestgiøre Nationalforsamlingens Forlangende til mig ved Finants=Commissionen. Men Tilbagekomsten af det Onde, om i forrige Vinter satte mit Liv i Fare, saavelsom en dydig og i mit Hierte elsket Kones Uroligheder have befordret min Beslutning, og jeg vil ikke dølge for Dem, at jeg har i Sinde, i det jeg udføret mit Forsæt, at begive mig bort, at finde igjen den Fristat, som jeg har forladt, for at følge Deres Befalinger. De skulde da komme nærmere Slutningen af Deres Session, og jeg er ude af Stand til at begynde en nye Løbebane. Den mig affordrede Beregning over Jndtægt og Udgivet fra 1ste Maji 1789 til 1ste Maji 1790, har og afvigte 21de Juli overleveret. De have overdraget Deres Finants=Commission, at undersøge samme, og flere Medlemmer af samme have deelt dette Arbeide imellem sig. Jeg troer, at den havde allerede kunnet vide, om der var nogen Udgivet eller anden Disposition, som kunde giøres Jndvendinger imod, og denne Undersøgelse er, som mig synes, den eneste, som væsentlig angaaer Ministeren; thi Detail, Beregningerne o. s. v. høre til deres Forretninger, som have Jndtægter og Udgivter, og adskillige andre Personer, som have Regnskaber at aflægge. Jmidlertid tilbyder jeg Dem, mine Herrer, til Borgen for min Administration, mit Huus i Paris, min Gaard paa Landet og mine Fonds i det Kongelige Skatkammer. De sidste bestaae for lang Tid siden i 2 Millioner og 400000 Livres. Hera, forlanger jeg kun 400000 Livres tilbage, som jeg nødvendig behøver ved min Afreise fra Paris. Resten overlader jeg ubekymret i Nationens Beskyttelse. Jeg giør mig endog en Ære af at have dette Depositum hos Nationen, da jeg i Begyndelsen af sidste Krig gjorde det, og formedelst den bestandige Trang i det Kongelige Skatkammer, midt under de meest foruroeligende Omstændigheder og i den lange Mellemtid, da andre havde Forvaltningen, ikke har villet tage det ud igien. De Fiendtligheder og Uretfærdigheder, som jeg har udstaaet, have bragt mig paa det Jndfald, at stille denne Borgen, som jeg tilbyder. Men naar jeg sammenligner dette Jndfald med min Opførsel i Finants forvaltningen, maae det være mig tilladt, at regne samme til mit Livs færegne Omstændigheder. Min gode Samvittigheds indvortes Vidnesbyrd er mig for Resten en Trøst imod al Bagtalelse, og det samme Stæd, som jeg i forrige Ar valgte mig, skal nu ogsaa være mit Tilflugtsted. Necker. Man hørte med største Stiltienhed dette Brev forelæse, og Hr. Neckers Aftakning blev antaget som en ligegyldig Sag. Hvilken Forandring i et Aars Tid, Helsingøer, den 20de September.
Berlingske Tidende, 1790-09-20
Fra den 13de hujus til i Dag ere i alt 271 Skibe passerede Sundet. I Gaar Eftermiddag gik de her liggende Skibe, omtrent 300 i Tallet, og deriblant Ostindiefareren Casteller Dansborg, til Nordsøen. Natten imellem den 16de og 17de forulykkede paa Anholts Rif Snovskibet Jrene, som kom fra Memel og var distinert til London med Trælast Skipperens Navn er T. D. Wewer, som ikke forlod Skibet. førend der i samme var 8 Fod høit Vand, hvorpaa han blev bierget af Skipper Dirk Smith fra Wolgast, og kom Dagen derpaa i Sundet tilligemed sin Kone og 3de smaa Børn, samt 11 Mand Besætning.
Berlingske Tidende, 1790-09-20
Kiøbenhavn, den 20de September. Torsdagen den 16de Sept. var Hs. Majestæts Middags Taffel i Spisegemakket paa 50 og en Rose paa 40 Couverts. Til Aften behagede alle de Høikongel. Herskaber at tage til Commedie, og da samme var til Ende, behagede Allerhøistsamme at kiøre omkring i Stadens Gader, for at besee den smukke Jllumination; men de 2de Vogne, hvorudi Hs. Majestæt Kongen og Deres Kongel. Høiheder Kronprindsen, Kronprindsessen, Arveprindsen, Arveprindsessen, Prindsesse Louise Augusta og Gemal Arveprindsen af Augustenborg sadde, vare ikke saasnart komne paa Amalienborg, førend Publicum strax fraspændte Hestene, og trækkede bemelte tvende Vogne rundt omkring Byen, næsten i alle Gader, som stedse blev geleidet med Frydeskrig, af Hurra, hvorover de Kongel. Herskaber ei kom til Slottet, førend imod Kl. 2 Slet om Natten, og holdt den Aften Kammerspiisning. Fredagen den 17de September var Hs. Majestæts Taffel til Middag i Spisegemakket paa 40 Couverts, og en Rose som sædvanlig. Til Aften var Bal i Riddersahlen, og derefter Hs. Majestæt Kongens BundteradsTaffel i Apartementsahlen paa 140, og et Marskals-Taffel Drabantsahlen paa 170 Couverts. Disse 4 Dage trak Garderne op en Galla, Pagerne bar deres Stats=Uniformer og Laqvaierne deres Stats=Livre.
Berlingske Tidende, 1790-09-20
Fortsættelse af Beskrivelsen over adskillige Decorationer, Anledning af Hs. K. H. Prindsesse Marias Jndtog: Ved General=Postamtets Gaard paa Kiøbmagergade saa man igiennem Porten ind i Gaarden en Metal=Colonne omgivet af Gratierne. Oven paa samme Colonne sad VenuVictrix med Guld=Æbler i Haanden. Den hele Gruppe var 7 Alen høi. J anden Etage over Porten var forestillet Mercurius med en Heroldstav i Haanden, førende Plyche til Oympen. Motto: Libere elecinimpense dilecia. Paa høire Side af Porten var forestillet Harmonien ved en Figur med 2de Lyrer omgivet af Planet=Systemmet. Motto: Concordin publien. Paa venstre Side af samme saae man Kierlighed eller Amor med en Piil i Haanden. Motto: Lætitiopublica. Derpaa fulgte i de øvrige Fag: Fredens Figur med en corona civica paa Hovedet og en Oliegren i Haanden, hvis lende paa Vaaben. Motto: Spen publica. Paa venstre Side af samme saae man Overflødighed, forestillet ved en Figur med Frugter i Skiødet. Motto: dalus publica. J det sidste Fag paa høire Side af Porten var anbragt Fortuna eller Lykken, ved en Figur, som træder en Klode under Foden, lænende sig med den venstre Arm paa et Overflødigheds Horn, og legende med en Krone, som hun holdte i den høire Haand. Motto: Vox publien. Lige over for paa venstre Side af Porten saaes en Figur, som offrede paa et Altar Motto: Vota publica. J de 7 Fag Vinduer i anden Etage var anbragt rige Tapeter og det øvrige af Bygningen var herlig belyset. Hos Hr. Conferentsraad Müller paa Kiøbmagergade, hvis Huus var prydet med Lamper, anbragte i Festons og Krandser, saae man i anden Etage et Transperant-Malerie, der forestillede Paris rækkende Æblet, med Motto: "Hvad vi Dig i Dag kan byde, "Du her seer i strakte Arm; " Men den Glæde som vi nyde, "Ligger skjult udi vor Barm."¬
Berlingske Tidende, 1790-09-20
Ved Tal=Lotteriets 484 Trækning i Altona udkom: No. 53. 35, 2, 10, 40. Fra tilstundende October Maaned af, og indtil videre, skal en Gang hver anden Uge gaae en Agende Post imellem Viborg og Randers, ligesom imellem de andre Kiøbstæder i Jylland paa Turen imellem Colding og Aalborg, og hvormed skeer Begyndelse den 14de October førstkommende. J Henseende til de med denne Agende Post forsendende Pakke og Sager, med videre, til eller fra Viborg forholdes med Taxeringen og i øvrigt efter Taxten af 23de Februarii 1788.
Berlingske Tidende, 1790-09-20
General=Postamtet, den 18de September 1790. "Tirsdagen den 28de September afgaaer den Kongelige Erpresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætiosa, 2 Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages samme Dags "Formiddag, fra Kl. 8 til 12 paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir. Barom. Therm. Vinden. 13 Septemb. 128. 1. 2 114 1/4 Varme. N. V. 14 - - 28. 1. C. 16 - - V. 15 - - 27. 11 4. 115 1/4 - - V. S. V. 17 - - 128. 3. 3. 14 1/4 - - N. V. Fra den 4de til 11te September ere her i Staden copulerte 14 Par, fødte Drenge 39, Piger 37, tilsammen 76 døde Mænd 17, Qvinder 6, Drenge 4, Piger 6, tilsammen 33, ere altsaa 43 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 2, Barselseng 1, Forraadnelsesseber 3, Forstoppelse 1, Hovedpine 1, Jnflammation 2, Kopper 1, Slag 2, Svindsot 1, Trødske 2, Tærende Syge 8, Uangivne Svagheder 5, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersot 3.
Berlingske Tidende, 1790-09-20
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertuudi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Omdenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, i Anledning af Kir land under Coldinghuus Ams ud. Vort Land Nørre-Jylland, sten Frantz Datter, afg. Peder Poders Efterleverske af Alme hendes herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have beunget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun tilligemed hendes og bemelte hendes afgangne Mands fællede sammenavlede myndige Sønner, Ole, Frantz, Søren, Christen og Jonas Poder, maae i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoiret. Efterretninger, den Altonaiske Mercur, samt Rider Stifts Adresse-Avis, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter fornævnte hendes Mand Peder Poser, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden bemelte Tids Forløb, fordem at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værne, ting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører: hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slo Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 28de Mai 1790. Under Vort Signet. (L. S.) LR. .
Berlingske Tidende, 1790-09-20
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter fornævnte min Mand og vores Fader afg. Peder Poder, at indfinde dem hos os undertegnede inden den i allerhøystbemelte Bevilling foreskrevne Tids Forløb, for at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Krav. Almelund og Bekke i Coldinghuus Amt, den 7de August 1790. Kirsten Frantz Datter, Ole Poder. Frantz Poder. afg. Peder Poders Enke. Søren boder. Christen Poder. Jonas Poder. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Michael Rodeval Giørup, Landvæsens=Commissair og Forvalefter paa Alheden, af Vor Kiøbstæd Wiborg udi Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tillade saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifte=Forvalefter efter den paa Kolonie=Gaarden Steendal i Wium Sogn. under Silkeborg Amt, afdøde Kolonist Niels Cramer, maae ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Viborger Samler og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig nogen Maade at have noget efter bemelte afg. Kolonist Niels en Cramer at fordre, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for Supolicanten at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, " udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 20de Augustii 1790. Under Vort Signet, (L. S.
Berlingske Tidende, 1790-09-20
Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling Schow. Colbiørnsen.
Berlingske Tidende, 1790-09-20
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have nogen Slags Fordring efter afg. Colonist Niels Cramer, som døde paa Colonie=Gaarden Stendal, paa Adlheden under Silcheborg Amt, dermed at melde sig hos mig, som Skifte=Forvalter i Boet, inden den i Bevillingen foreskrevne Tids Forløb, og samme beviisliggiøre. Wiborg, den 22de Augustit 1790. M. R. Giørup. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at eftersom Os Elskelige Canellie=Raad Andreas Flensburg, Borgmester og Byefoged i Vor Kiøbstæd Horsens, samt Herredsfoged og Skriver Woer og Nim Herreder udi Vort Land Nørre-Jylland, paa egne og øvrige Med=Directeurer for Aarhuus almindelige Enke Pensions Selskabs Casse, Os Elskelig Etats=Raad Kierketerp af Vor Kiøbstæd Randers og Raadmand Naaman Lassen af Vor Kiøbstæd Wiborg, deres Vegne, for Os allerunderdanigst have andraget, at bemelte Enke=Kasse ved een i fornævnte Raadmand Lassens Huus i Wiborg den 17de Novbr. 1788 udi en General=Forsamling tagen Beslutning. er bleven ophævet og sammes Beholdning derefter deelt imellem Jnteressentere og Pensionister udi Wiborg Omslags Terminer 1789 og 1790, samt derefter udbetalt paa ethvert Lod eller Nummer af de Jnteressentere og Pensionister, som vare vedblevne Selskabet og vare i Live, nemlig til 13de Junii 1789, 37 Rdlr. 3 Mk. 1/2 s., og udi Snapsting 1790, 48 Rdlr. 4 Mk. 11 s.; men at Directeurerne ønske at see til alle Vedkommende udbetalt hvad enhver i saadan Henseende kan tilkomme, samt sig og Arvinger derefter befriede for al videre An= og Tilsvar; da ville Vi, efter fornævnte Cancelaf Raad Flensburgs paa egne og Med=Directeurers Vegne, derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilægt og tillade, at de ved Proclama sub pæna præclusi & perperui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de KiøAbenhavnske Berlingske Aviser, den Viborger Samler og de af Aalborgske Jydske Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkaldet alle dem, som ved bemelte Kasses Ophævelse have været Jnteressentere eller Pensionister af samme, og maatte have noget deraf at fordre, for saavidt enten den dem tilkommende Pension, eller det dem af Kassens Beholdning tildeelte ey maatte være bleven betalt, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for Directionen i be mette Wiborg at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Gibet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn. den 16de Julii 1790. Under Vort Signet (L. S.