Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-08-22
Til foreløbig Behandling blev i det 31te Møde foretaget Sagen angaaende Oliemøller Schyttes Andragende betræffende Statseenheden og en friere Udvikling af vore Samfundsforhold. Som Referent for den i Sagen nedsatte Comitee With, Nyholm, Jespersen, Schytte, Lüttichau) oplæste Landsoverretsprocurator Jespersen Comitee-Betænkningen, der lyder saaledes: "Det er paalagt undertegnede Comitee at afgive Betænkning over et af medundertegnede Schytte indgivet Forslag, betræffende Statseenheden og en friere Udvikling af vore Samfundsforhold. - Jkke længe efterat Stænderforsamlingerne havde begyndt deres Virksomhed, blev Trangen til en Udvikling af Stænderinstitutionen almindelig erkjendt, og indgave de danske Stænderforsamlinger i deres 2den Session i Aaret 1838 Petitioner derom, nemlig en Forening af de 2de adskilte Forsamlinger. Efter Thronskiftet i Slutningen af Aaret 1839 blev Ønsket om en saadan Udvikling og Trangen til friere Statsformer almindeligere, og indgave Stænderforsamlingerne i Danmark i Aaret 1840 Petitioner til Hs. Maj. Kongen, deels om Modificationer i Stænderinstitutionen, og deels om en friere Udvikling af Samfundsforholdene. J Anledning af disse og lignende Petitioner fra Stænderforsamlingerne i Hertugdømmerne foreslog Hans Majestæt Jndførelsen af stænderske Comiteer, som en hensigtsmæssig Udvikling af Stænderinstitutionen, hvorover de forskjellige Stænderforsamlingers Betænkning i Aaret 1842 blev indhentet; men ifølge Jndholdet af den allernaadigste Bekjendtgjørelse til nærværende Forsamling er denne Sag for Tiden sat i Bero, fordi kun den ene af de 4 Stænderforsamlinger fuldelig har sat sig ind i Hans Majestæts landsfaderlige Hensigter med den paatænkte videre Udvikling af Stænderinstitutionen. Dette Resultat indeholder efter Comiteens Formening Opfordring, for Forsamlingen, til at tage under Overveielse, om den maatte være istand til at fremsætte noget Forslag om Maaden, hvorpaa en hensigtsmæssig Udvikling af Stænderinstitutionen kan finde Sted J det Regjeringen i forrige Session ikke fremsatte noget bestemt og fuldstændigt Forslag om de stænderske Comitteer, har den derved selv erkjendt det Vanskelige i at gjøre nogetsomhelst bestemt forslag, betræffende Udviklingen af Stænderinstitutionen, der kunde vinde almindelig billigelse i alle 4 Stænderforsamlinger. Men saa meget meere vanske ligt, ja umuligt, vil det være for en enkelt Stænderforsamling, paa en tilfredsstillende Maade af fremsætte et bestemt Forslag herom, naar dette skal betræffe den hele Stat; og Comiteen skal derfor i Erkjendelsen heraf ikke tilraade Forsamlingen at fremsætte noget saadant Forslag. Det forekommer derimod Comiteen at være klart, at skal et Forslag til Udvikling af Stænderinstitutionen vente at finde almindelig Sympathi, og tilfredsstille de Fordringer, som hertil med Føie kunne gjøres, af hvilke vi blot skulle udhæve den vigtigste, at sikkre Stats eenheden maa det udgaa fra Delegerede af alle 4 Stænderforsamlinger i Forbindelse med nogle af Regjeringen dertil Udvalgte. De Uovereensstemmelser i Anskuelser, der og Udviklingen og Udviklingsmaaden nu kunne være saavel imellem de enkelte Stænderforsamlinger, som imellem disse og Regjeringen, ville da ved en saadan Samling af Landets bedste Mænd kunne ventes udjevnede, og Regjeringen derved blive sat istand til at erholde et almeengavnligt Forslag, som af den kunde forelægges de adskilte Stænderforsamlinger til Betænkning. Naar hensees til den Retning, hvori Udviklingen af Stænderinstitutionen søges tilveiebragt af Stænderforsamlingerne i Hertugdømmerne, er det saa meget mere vigtigt, at bringe et Forslag til Udviklingen i Stand paa en Maade, hvorved det forenende Element for de forskjellige Statsdele kan erholde den fornødne Styrke. - Comiteen finder sig saameget mere opfordret til at tilraade en Sammentræden af saadanne Delegerede, som der ere andre og for Øieblikket særdeles paatrængende Forhold, hvis Ordning er høist nødvendig, og hvilke Forhold neppe paa en tilfredsstillende Maade kunne ordnes uden, idetmindste tildeels, Medvirkning af saadanne Deelegerede. Comiteen sigter herved til de statsretlige og internationale Forhold mellem Kongeriget og Hertugdømmerne, hvilke ved deres forskjellige Bedømmelse og en eensidig Partivirksomhed i de senere Aar have frembragt en høist uheldig Spænding og Stemning mellem Borgerne af de forskjellige Statsdele, og som, ved at henstaae uafgjorte og uordnede, ikke blot virke hemmende imod Statsvellets Fremme i Almindelighed, men og true Statseenhedens fremtidige Opretholdelse; ligesom det ved Siden heraf maa erkjendes, at Ordningen af disse Forhold synes at maatte være Betingelse for enhver meere betydende Udvikling af Stænderinstitutionen. Som Exempler paa Tilfælde, henhørende under disse Forhold, hvor det er indlysende, at saadanne Delegeredes Medvirkning vilde være høist gavnlig om ikke nødvendig, skal Comiteen anføre de forskjellige Prægravationsspørgsmaal, den i Forbindelse dermed staaende Omregulering af de gjensidige Skatteforhold i Kongeriget og Hertugdømmerne, og den af saadan Omregulering resulterende, høist ønskelige Ophævelse af Toldgrændsen. Jo mere almindelige Klagerne over Prægravationer have været fra Hertugdømmernes Side, og jo meere disse Klager have medvirket til at irritere Stemningen, desto vigtigere maa det være, at de blive underkastede en grundig, upartisk Undersøgelse og Afgjørelse, og skal Comiteen blot bemærke, at den er overbeviist om, at man i Kongeriget ei gjør Fordring paa nogensomhelst Begunstigelse til Skade for Hertugdom merne. Jfølge det saaledes udviklede, tillader Comiteen sig at bringe i Forslag Udnævnelse af Delegerede fra alle 4 Stænderforsamlinger, hvilke i Forening med nogle af Regjeringen dertil Udvalgte skulle træde sammen, saavel for at medvirke til Ordningen af de statsretlige og internationale Forhold mellem Kongeriget og Hertugdømmerne, som for at udarbeide et Forslag til en Statseenheden betryggende og alle Hs. Majestæts Undersaatters Vel tilfredsstillende Udvikling af Stænderinstitutionen. Og paa Grund af det høist Ønskelige i, at der snarest muligt bliver gjort noget for at hæve de uheldig forviklede Forhold til Hertugdømmene, formener Comiteen der er Opfordring til at petitionere Hs. Majestæt om, at disse Mænd maatte blive udvalgte ved en extraordinair Stænderforsamling i Begyndelsen af Aaret 1845, for paa nærmere befaling at træde sammen i det opgivne Øiemed med de af Regjeringen dertil Udvalgte. – Angaaende Antallet af disse Delegerede for hver Stænderforsamling og Valgmaaden, henholder Comiteen sig til hvad der i Forsamlingens Betænkning i Aaret 1842 om de stænderske Comiteer er yttret og Antallet og Valgmaaden, hvilket man finder her kunde være passende. – Efter det Resultat, Comiteen er kommen til angaaende Udviklingen af Stænderinstitutionen, finder den ingen Anledning til at fremsætte noget bestemt Forslag om Stænderforhandlingernes Offentlighed, hvorom et Andragende fra undertegnede With er afgivet til Comiteen. - Comiteen indstiller ifølge foranførte Grunde til Forsamlingen, at den indgaaer til Hs. Majestæt Kongen med en allerunderdanigst Petition om: At Hs. Majestæt allernaadigst vil indkalde de 4 Stænderforsamlinger til en extraordinair Session i Begyndelsen af Aaret 1845, for at udnævne Delegerede til, i Forening med nogle af Regjeringen dertil Udvalgte, paa nærmere befaling at træde sammen i det Øiemed, deels at medvirke til Ordningen af de statsretlige og internationale Forhold mellem Statens forskjellige Dele, og deels for at udarbeide Forslag til en Statseenheden betryggende og alle Hs. Majestæts Undersaatters Vel tilfredsstillende Udvikling af Stænderinstitutionen til senere Forelæggelse for de enkelte Stænderforsamlinger Hertil havde Oliemøller Schytte føiet følgende Separat=Votum: "Jeg er enig i forestaaende Jndstilling; men jeg anseer det dog, uagtet den bestemte Mening, Forsamlingen tidligere har erklæret sig for, ikke overflødigt aabent at udtale: at der hersker en Trang i Nationen til en Udvikling af Stænder-Jnstitutionen, som leder til en friere Statsform, og, om Meningerne end ere deelte om Betimeligheden af, samt Midlerne hvorved og Maaden hvorpaa en saadan Udvikling af Jnstitutionen kan og bør skee, dog idetmindste alle samle sig i en fælleds Attraa efter at erholde en besluttende Medvirken paa Statens finantsielle Anliggender. Denne min Anskuelse forventer jeg at forsamlingen vil tiltræde.