Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-09-08
Jndsendt.) En Jndsender har i No. 22 af Ugebladet Miscellane fremsat det almindelig nærede Ønske, at Thisted maatte erholde en Havn, eller i det mindste den Brygge istandsat der nu i en 10 a 12 Aar har her lagt i Ruiner. Da Sagen atter i Aar har været under Ventillation, og er af stor Vigtighed for Byen, har Jndsenderen heraf ikke villet undlade at meddele hvad der er ham bekjendt, at der i denne Henseende er passeret: Broens formeentlige Eiere Dhrr. Skipper Thonisen og Fuldmægtig Steentoft have under 12te Juni d. A. indgaaet til Amtet med en Ansøgning eller Begjæring om, for at kunne paabegynde Opførelsen af en Færgebroe og Baadehavn her ved Byen, at maatte erholde kgl. Approbation paa en af Amtet under 19 Octbr. 1830 antaget Taxt for Bropenge. Naar de have erholdt en saadan, forpligte de sig deri, til, uden Ophold at paa begynde Arbeidet, og at fuldføre samme inden Aaret 1838 Udgang. Som Basis, eller Plan for Broens Opførelse, er foruden en fra Amtet udgaaet Resolution eller Approbation af ovennævnte Dato, afsluttet med Broens daværende Ene=Eier Skipper Thonisen ifølge det kgl. General=Toldkammers Ordre af 5te Juni 1830, en med den forrige Toldinspecteur Justitsraad Ridder Langeland med Hensyn til Broens Opførelse med den formeentlige Bryggerier indgaaet Contract af 21de April 1830 lagt til Grund, ifølge denne forbinder Skpr. Thonisen sig til paa egne og Medeieres Vegne, blandt andet at forlænge Broen ud i Fjorden fra og i Forbindelse med den østre Ende i det mindste 6 Favne eller 18 Alen i Øster, efter saadant Forhold, at den søndre Ende bliver at forlægge 5 Alen længere sønder, end den dengang var, for at naae dybere Vand, og saaledes vil Broens Bredde, komme til at udgjøre 22 Alen i Bunden og 20 Alen paa Overfladen, der dog indskrænkes ved Anlægget af dens nordre Side, mod dens ydre Ende til 15 Alen. Jfølge Contracten skulle i en Afstand af 44 Alen paa den nordre Side det nedskyllede Gruus oprenses, saa at Dybden blev inde 2 Fod Vand, og fremdeles ud i Fjorden dybere indtil 3 1/2 Fod, ifølge Amtets Approbation af fornævnte Contract, skulle den norden for Bryggen liggende Baadehavn mellem den gamle Færgebro og Didrichsens Plads opmudres i sin hele Strækning til 3 1/2 a 4 Fods Dybde. Aarsagen, hvorfor der fra Entrepeneurernes Side, efterat dette var afgjort, intet blev foretaget til Bryggens eller Havnens Jstandsættelse, angive de at være, fordi at da Amret indstillede Tarten for Bropængene til det kgl. General-Toldkammers Approbation, nægtede dette i dets Skrivelse eller Resolution af 26de April 1831 at Taxten maatte udvides til hele Stranden, da dette neppe kunde skee uden allerhøieste Bestemmelse, hvorpaa Collegiet efter hvad der hidtil er oplyst, neppe kunde andrage. Om det høie Collegium skulle have taget Udtrykket Stranden for det hele Strøg langs Fjorden, der hører til Thisted Byes Jorder og ikke Bugten ved Thisted, vides ikke, men dette afskrækkede Entrepeneurerne fra at foretage noget ved Sagen, da de indsaae, at naar det kunne være ethvert Fartøi eller Baad tilladt at lægge ind i Bugten i godt Veir at losse i Nærheden, af Broen, uden at svare Broe= eller Havnepenge, kunne det umulig svare Regning for dem, at opføre nogen Baadehavn, og Brygge. Den hele Sag blev altsaa atter stillet i Beroe, indtil nu som før anført, Dhrr Thonisen og Steentoft i dette Aars Juni Maaned, atter ansøgte Amtet og at erhverve kongel. Approbation paa den foreslaaede Tart, som erklæredes nødvendig ifølge foranførte General-Toldkammer Skrivelse. Da imidlertid Entrepeneurerne ikke i Deres Ansøgning til Amtet, ville forpligte sig til en større Vanddybde end 2 Fod Vand inde og ved den ydre Ende af Broen 3 1/2 Fod fandt Amtet sig beføiet til i denne Anledning at indhente Byfogdens og de eligerede Mænds Erklæring. Den Første Hr. Cancellieraad Lutzhøft siger i sin derom afgivne Erklæring, at han finder det upassende, at Broen og Havnen, vare private Mænds Eiendom, og at de Mænd, som ville tilegne sig Broen, hverken have Adkomst, eller Hjemmel dertil. Skulle Skipper Thonisen eller Fuldmægtig Steentoft, senere kunne ansees at have erhvervet nogen Ret i den ommeldte Henseende, maae de formodentlig have tabt denne Ret, siden de aldeles ikke have foretaget noget til Broens Opførelse og Havnens Jstandsættelse efter Jndhold af Amtets Resolution af 1830 og den vedlagte saakaldte Contract, - Slutteligen indstiller Hr. Cancellieraaden til Amtet om der ikke skulle gjøres Forsøg med, at de foregivne Eiere ville renoncere paa deres formeentlige Ret til Grunden og de paa Pladsen værende Steen, eller at der blev institueret Sogsmaal imod Prætendenterne for at Byen kunne erholde frie Hænder til at handle efter Omstændighederne, og see Broen opført, og Havnen indrettet for det Offentliges eller Byens Regning. De eligerede Mænd have i deres Erklæring af 13de Juli d. A. ikke yttret, sig directe imod en Skibsbroes Opførelse, men erklæret det derimod ønskeligt at denne bliver sat i Stand; men sige de: Anlægget bør da ogsaa være hensigtsvarende, saaledes at mindre og større Baade og Kaage, samt de mindre Dæksfartøier paa 4 a 5 Commercelæster, som i stormende Veir af Syd er underkastet Fare, ved at ankre paa Rheden, kunne finde Beskyttelse i Baadehavnen, ligesom ogsaa at Op- og Nedkjørsel af Gods kunne skee paa Broen. Men i det de yttre Ønsket om et Slags lille Havne-Anlæg, erklære de sig indirecte imod enhver Havns og Brygges Anlæg ved at erklære: at Broen og Havnen kunne opføres og at Havne- og Bropengene blive at oppebære efter den Tart, som i saa Henseende fastsættes; samt at Tarten skulle nedsættes en 1/4, og at Tarten ikke kan, eller bør udvides til hele Stranden. Paa saadanne Conditioner kunne ingen fornuftig Mand indlade sig ved at anlægge en Havn og en Brygge, thi ingen ville vel foretage et saa bekosteligt Anlæg, for siden at erholde en Taxt, som han muligens ikke kunne være tjent med. Og hvad Taxten selv angaaer, da naar undtages den Betaling, der er sat for Skibe, der ligge i Vinterlag, kan Jndsenderen ikke finde den for høi, saaledes kan vel ingen finde det ubilligt, at der af Byg, Havre og Kartofler svares 1/2 s. pr. Tønde, af Aal og Sild pr. Td. 2 s., af Leerkar pr. Læs eller 16 Snese 8 s., og for en udenbyes Fiskerbaad 4 s. for at udsælge sin Last, kan den ikke svare dette, kan den jo intet betale, Dog for at komme tilbage til Sagens Gang: Amtmanden fandt sig paa Grund af fornævnte 2de Erklæringer foranlediget til i det Væsentlige at resolvere saaledes: Efterat jeg har indhentet, saavel Byfogdens, som de eligerede Mænds Erklæring, og da begge disse Anthoriteters Mening gaaer ud paa, deels at den destinerede Færgebroes Eiere ingen Hjemmel har paa Grunden, som man formener maae være Byens Eiendom, i det mindste for saavidt den strækker sig længer ud i Fjorden, end den gamle Færgebroe har naaet, deels at der med Hensyn til nuværende Tidsomstændigheder er Grund til at antage, at der bør gjøres adskillige Modificationer i den engang af Amtet approberede Broe= og Havnetaxt, som nu ikke længere kan være gjeldende, efterat Broens formeentlige Eiere, ikke have afbenyttet den Tid til Broens Opførelse, som de ved Amtets Approbation af 19 Octbr. 1830 havde forpligtet sig til, saa seer Amtet sig ikke i Stand til at anbefale formeldte Ansøgning, deels fordi at Broeierne ikke have afbenyttet den dem tilstaaede Tid, under hvilket Arbeidet skulle være fuldført, men fornemmelig fordi de forandrede Conjuncturer ved Agger-Canals Aabning, har givet Handelsconjuncturerne her i Byen et nyt Sving, hvorved et større end det paatænkte Broe-Anlæg vil blive fornødent, saafremt Handelstanden deraf skulle kunne drage nogen væsentlig Fordeel. Af disse Grunde, seer Amtet sig ikke i Stand til at anbefale Hr. Thonisens og Steentofts Ansøgning om allernaadigst Confirmation paa det nu atter paatænkte Havne-Anlæg. Af foranførte Resume af det Hele, hvad der i den senere Tid er passeret Bryggen vedkommende, sees at et Havne=Anlæg og en Brygges Opførelse af samtlige Authoriteter ansees for nødvendig for Byen, men de ere ikke aldeles enige og Størrelsen deraf, og Midlerne hvorved det skal udføres. Den væsentligste Forhindring er, at ingen med Bestemthed kan sige, hvem der egentlig er Eier af den i Ruiner nedfaldne Brygge, de formeentlige Brygge=Eiere paastaae, at den er Deres Eiendom, da den ved 2de Raadstue=Forsamlinger af 7de Marts og 22de April 1822 af Byens Jndvaanere er med fuldkommen Eiendomsret overdraget til dem, dog da den imidlertid har henlagt ubrugbar, og uden at være vedligeholdt i en Række af Aar, synes deres Ret dertil at være tabt, men herimod paastaae hine igjen, at da de ikke have kundet faae en Taxt approberet, som de kunne være tjent med, have de intet kundet foretage. Beviisliggjør de formeentlige Eiere deres Ret til Bryggen og til de Steen, der ligge paa samme, maae det ogsaa være deres Pligt at sætte den i Stand, naar de faae en billig og passende Taxt, men man kan ikke fordre Anlægget efter en større Maalestok opført, end hvad Contracten af 21 April 1830 og Amtets Approbation af 19 Octbr. f. A. fastsætter, og derved kan Byen ikke være tjent, Anlægget maae være saa udvidet, at idet mindste de mindre Dæksfartøier paa 4 a 5 Commercelæster kunne losse ved Bryggen, ligge i Sikkerhed for Bølgebrudet og en Kran og Vinde anbringes, saa at tomme Fartøier kunne krænges over, og blive kjølhalede; at Havnen kunne udvides til at selv Fartøier, der stikke 8 Fod kunne lægge til og losse, var ønskeligt, men det ville vel være for bekosteligt at begynde med – det kunne vel med Tiden udvides. Skulle Brygge=Eierne ved et muligens institueret Søgsmaal blive frakiendt Ret til Bryggen, eller de mod en billig Godtgjørelse ville overdrage deres Ret til Byen, maatte Byens Handlende og andre formuende Mænd, der have Lyst til at deeltage deri, strax indbydes til ved Actier at bringe en saa stor Sum tilveie, som behøvedes til det projecterede Havne= og Brygge=Anlægs Opførelse, og det er Jndsenderen bekjendt, at flere have yttret sig villige til at deeltage deri, da det jo er en Entreprise, der i Tiden vil betale sig selv. Communen kunne jo forbeholde sig en Actie deri, og Actiehaverne ville muligens erklære sig villige til, naar Communen i Fremtiden skulle ønske at overtage det hele Havne Anlæg, mod en passende Godtgjørelse at overlade samme til Byen, hvis den i Tiden skulle faae et desponibelt Fond dertil. Uden dette, ville det ikke kunne lade sig udføre paa Communens eller Byens Regning, da det ville være uretfærdigt enten ved Ligning eller ved Afbetaling af et Laan paa c. 4000 Rbdr. at betynge en stor Deel Jndvaanere, der egentlig ingen directe eller temporair Fordeel kunne have af en Havns Anlæg, saasom Embedsklassen, Brændeviinsbrændere og en Deel Professionister m. fl. Og dog er et Havne- og Brygge=Anlæg af høieste Vigtighed for Byen under nærværende Tidspunct, Hvilken Jdee maae ikke den fremmede Kjøbmand danne sig om Byens Handlende og Handel, hvor man ikke har sørget for et eneste Landgangspunct, hvor en Baad med Sikkerhed, kan lægge til i stormende Veir, og Jndsenderen er underrettet om, at det i Naboeriget er bekjendt, hvilken Stad ved Liimfjorden der har en Havn og ikke, og at fremmede Skippere skye Thisted, hvor de i stormende Veir ikke kunne erholde den tilbørlige Sikkerhed. Handelens Flor og en directe Handel er jo det, der skal hæve enhver Kjøbstæds og ogsaa Thisteds Velstand, faae vi ikke snart en Havn, ville vi maaskee snart see en af vore Nabostæders Handel hæve sig paa vor Handels Forfald! Saalænge imidlertid ingen vil tage sig af Sagen, kan intet udrettes, og da det her gjelder om at vendicere Byens Ret, og at paasee dens Tarv og Bedste, maae det vel paaligge Anthoriteterne og især de ligerede Mænd at paasee samme, thi opfordres herved Byens Repræsentantere i Følge den, dem meddeelte under 11te August 1830 approberede Jnstruction dens 19de Post, at foranstalte snarest muligt en Raadstue Forsamling sammenkaldt, hvortil saavel Bryggens formeentlige Eiere, som Stædets Handlende. og øvrige Jndvaanere sammenkaldes, for at see om muligt at træffe en Overeenskomst med Hensyn til Opførelsen af en Havn og Brygge, samt i det Hele taget at bidrage alt hvad de formaae til en saadan Jndretnings Fremme. Jndsenderen tvivler saa meget mindre paa at Byens Repræsentantere ville tage sig alvorlig af Sagen, som det efter fornævnte Jnstruxion paaligger dem i enhver Henseende at paasee Byens Tarv, til hvilken Ende ogsaa dens 14de Post siger: Skjøndt alle Tilfælde ikke saa nøie kunne bestemmes, saa ville de eligerede Mænd dog lettelig af deres Stillings Medfør, som Repræsentantere for Byens samtlige Jndvaanere, og af den Pligt, som derefter paaligger dem til paa alle mulige Maader at paasee og iagttage hvad der kan være til Byens sande Gavn og Bedste, kunne udlede de flere Regler for deres Handlemaade, som ikke heri maatte være benævnte. Som retskafne, ærekjære og gavnelystne Mænd ville de ansee dem hædrede ved den Tillid af deres Medborgere, paa Grund af hvilken de ere valgte til en Post, hvorved de have megen Leilighed til at kunne bidrage til almindelig Gavn, og ville de stedse med Frimodighed, uden at lade dem afholde derfra ved noget Slags Hensyn, meddele deres Forslag og Betænkninger, hvor disse enten af Øvrigheden affordres dem, eller hvor de selv maatte ansee dem nyttige for Byen. (Thisted i Septbr. 1836.)