JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-04-05
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands 3 - 1330 8 1831. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Karen Margrethe Brandt, fød Bruun eller Madsdatter, og hendes forhen afdøde Mand Skibscapitain Eieb Jbsen Brandt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere bemeldte Afdødes Arvinger med lovlige Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgiøres, Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 30te Marts 1830. Hansen. Scheel. Enhver, der maatte have Noget at fordre i den i Slutningen af Aare1329 paa Bukkegaard i Nyker Sogn, Bornholms Vesterherred, afdøde Student og forhenværende Jnstitutbestyrer i Kiøbenhavn, Reinickes Boe indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819. til at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Ligeledes indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Pl. 5te Juli 1822, med Aar og Dags Varsel bemeldte Afdødes Arvinger, hvoriblandt, efter Opgivende, skal være en Broder, til inden bemeldte Tids Forløb at møde og legitimere deres Arveret for nævnte Skifteforvalter. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Rønne, den 8de Februar 1830. J. C. Pingel. som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Skipper Peder Pedersen og ligeledes afdøde Enke Else Cathrine Predbiørn, vorde herved, i Medhold af Placaten 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer i Boet for Rønne Skifteret, Ligeledes indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten 5te Juli 1822, med Aar og Dags Varsel bemeldte afdøde Ægtefolks Arvinger, i Særdeleshed paa Mandens Side, om hvilke aldeles ingen tilstrækkelig Oplysning haves, da der er at Grund til at antage, at en Søn Peder Pedersen Rønne, avlet i hans første Ægteskab med en Barbara Andreas Conradsdatter, og fra hvem der siden hans Bortreise for over 40 Aar, siden ikke skal være hørt det mindste, er død uden at efterlade sig Livsarvinger, og en mødende Arve=Prætendent ei engang tilstrækkelig har kunnet opløse, i hvad Grad han skulde være beslægtet, til inden bemeldte Tids Forløb at møde og legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Rønne, den 3de Februar 1830. J. C. Pingel.
Berlingske Tidende, 1830-04-05
Enhver, der maatte have Noget at fordre i den her i Byen afdøde Skipper Mathias Rasmussen Boss's og efterlevende Enke Cathrine Cecilie Andersdatters Bo, vorder herved, i Medhold af Placaten af 2den Juni 1819, indkaldt med 12 Ugers Varsel til inden bemeldte TidsForløb at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteforvalter. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Rønne, den 8de Februar 1830. I. C. Pingel. da der efter Ordre fra Directionen for Fondet ad usus publico, ifølge Forordningen af 2den April 1817, fra Bornholms Amtstue til mig undertegnede Skifteforvalter er betalt med en Kongelig Obligation 179 Rbd. 53 s. Sølv, for paa lovlig Maade at deeles imellem Mads Kofød Ridder og øvrige Sødskende, da deres fraværende Broder Hans Kofod Ridder efter hans Forældre paa Skifte 5te Juli 1783 efter Moderen Kirstine Radsdatter og 18de Februar 1808 efter Faderen Peder PedersedRidder af Rønne paa Bornholm tilfaldne Arvecapitaler 112 Rbd. 85 s. og (6 Rbd. 61 s. D. C., som under 31te December 1802 og 31te December, 1810 vare beregnede Fondet til Jndtægt, samt de af samme paaløbne Renter 131 Rbd. 57 1/2 s. Sedler og Tegn, men der blandt disse Sødskende nu og befinder sig fraværende en Fuld Broder Christian Peter, der skal have ført Tilnavnet Aabye, som endnu ei har meldt sig, og ikke skal have ladet høre fra sig i mange Aar, saa indkaldes herved i Medhold af Placaten 5te Juli 1822 med Aar og Dags Varsel bemeldte fraværende Broder fornævnte Christian Peter med Tilnavn Aabye, eller, hvis han skulde være dø hans Arvinger, og Enhver, der forøvrigt maatte pretendere sig arveberettige efter først bemeldte fraværende Hans Kofod Ridder, til inden bemeldte Tids Forløb at møde og legitimere sin Arveret for undertegnede Skifteforvalter, Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Rønne, den 8de Februar 1830. J. C. Pingel. de, som maatte have Noget at fordre i den i forrige Aar i Nyker Sogn bortdøde Student Erich Friisenberg Udbyes og efterlevende Enkes ubetydelige Bo, indkaldes herved, conform med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Rønne, den 3de Februar 1830. I. C. Pingel. de, som maatte have Noget at fordre i Giertrud, Hans Madsens separerede Hustrues og hendes for mange Aar siden bortreiste Mands Concursboe, indkaldes herved, conform med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Rønne, den 3de Februar 1830. I. C. Pingel.
Berlingske Tidende, 1830-04-05
Enhver, der maatte have Noget at fordre i den heri Byen afdøde Potte Frederik Nielsens Bo, vorder herved, i Medhold af Placaten af 2den Juni 1819, indkaldt med 12 Ugers Varsel til inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalte, i Boet. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Rønne, den 3de Februar 1830. J. C. Pingel.
Berlingske Tidende, 1830-04-05
Enhver, der maatte have Noget at fordre i den heri Byen afdøde Skil per og Handlende Hans Hansen Bidstrups og efterlevende Enke Bo, vorder herved, i Medhold af Placaten af 2den Juni 1819, indkaldt med 12 Ugers Varsel til inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og beviiliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boe Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Rønne, den 8de Februar 1830. J. C. Pingel.
Berlingske Tidende, 1830-04-05
Enhver, som maatte have Noget at fordre i den her i Byen afdøde SkipSper Rons Nielsen Bechs og nu ligeledes afdøde Enke Kirstines, Bo, vorder herved, i Medhold af Placaten af 2den Juni 1819, indkaldt med 12 Ugers Varsel, til inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteforvalter i Boet Ligeledes indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 5te Juli 1822, med Aar og Dags Varsel, bemeldte Afdødes Arvinger, som endnu ei have givet Møde under Skiftebehandlingen, nemlig Sønnerne: 1) Herman Sode Bech, 2) Peter Bech, 3) Hans Bech, og 4 Jens Bech, hvoraf de 3 første skal være paa Søfart, uden at man veed deres Opholdssted, og den sidste opholde sig som Skomagersvend i Hamborg, til inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og legitimere deres Arveret for nævnte Skifteforvalter. Bye og Herredsfoged-Contoiret i Rønne, den 3de Februar 1830. I. C. Pingel.
Berlingske Tidende, 1830-04-05
Enhver, som maatte have Noget at fordre i den her i Byen afdøde QvasS seskipper Hans Peter Munks Bo, vorder herved, i Medhold af Placaten 2den Juni 1819, indkaldt med 12 Ugers Varsel til inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Ligeledes indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 5te Juli 1822, med Aar og Dags Varsel bemeldte Qvasseskipper Hans Peter Munks Arvinger, der hidtil ikke have givet Møde under Skiftebehandlingen, nemlig: en for flere Aar siden paa Søefart udgaaet Fuld= eller Halvbroder Lax Peter Munk, hvis Opholdsted ei vides, til inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og legitimere deres Arveret for nævnte Skifteforvalter. Bye= og Herredsfoged-Contoiret i Rønne, den 8de Februar 1830. I. C. Pingel.
Berlingske Tidende, 1830-04-05
Creditorerne i Stervboet efter den i Bregninge Bye og Sogn, Holbech Amt, under 23de Februar d. A. afdøde forrige Sognedegn Eilert, Kaasbøll Schmidt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende Placaten 26de October 1792, til for undertegnede Skifteforvalter af anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger, som skal være Sødskende og Sødskendebørn, med lovligt Varsel for at anmelde og bevise deres Arveret. Endvidere bekiendtgiøres, at en Skiftesamling i bemeldte Boe afholdes her paa mit Contoir, Onsdagen den 14de April, om Formiddagen Kl. 10 Slet. Arts og Skippinge Herreders-Contoir paa Kaastrupgaard, den 25de Man F. D. Vett.
Berlingske Tidende, 1830-04-05
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muelig vil vorde læst inden I Dronninglund Herredsret og den Kongelige Lands Overret i Wiborg, ere Creditorerne i Boet efter vore ved Døden afgangne Forældre Niel Mørch og Hustrue Mette Pedersdatter af Qvisselholt, - hvilket Boe af os som myndige Arvinger er tilkiendt uden Skiftebehandling - varsled inden 12 Ugers Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Procurator Juel paa Valsgaard, som er bemyndiget til paa vore Vegne at modtage Anmeldelser desangaaende; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres Qvisselholt, den 14de Marts 1830. N. C. Mørch. P. Mørch. Overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, blive Credito rerne i Klosterfrøken Karen Sophie Kaas's Stervboe herved med 12 Ugers Varsel indkaldte, for at anmelde og bevise deres Krav Skifteretten i Viborg, den 18de Marts 1830. Gundelach. Ja Skrædermester Niels Bass's Enke Anna Tønnesdatter Bas som efter Mandens Død har, ifølge Testamente, hensat med det fæ leds Boe, ved Døden er afgaaet, og Boet, som strax er taget under lovlig Skiftebehandling, nu skal deles efter Loven mellem begge Arvinger, saa indkaldes disse, der tilsammen kunne vente henved 300 Specier i Arv, saa velsom Boets Creditorer, herved i Rigstidenden, Christiansands Stifts=Avis, samt, da Manden var fød dansk, tillige i den danske Statstidende, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og behørigen legitimere sig for mig, som Skifteforvalter. Arendal, den 16de Marts 1830. H. Jæger.
Berlingske Tidende, 1830-04-06
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-04-06
Constantinopel, den 26de Februar. Porten har nu betalt anden Termin af den ved Fredstractaten i Adrianopel stipulerede Erstatningssum for det Tab, som russiske Undersaatters Handel har lidt under Ruslands sidste Krig, med Tyrkiet. Efter Forlydende ere Porten dennesinde nogle Hundrede Tusinde Piastre eftergivne. Denne Lettelse tilskrives deels den tyrkiske Ambassadeurs Halil Paschas Bestræbelser i Petersborg, deels den Nøiagtighed, hvormed Porten nu opfylder alle dens indgangne Forpligtelser. Ved den russiske Armee bemærkes allerede Foranstaltninger til Tilbagemarschen over Balcan, og den bedste Forstaaelse hersker imellem de russiske og tyrkiske Autorite. ter, ligesom ogsaa de russiske Gesandter i Constantinopel behandles med den høieste Grad af Udmærkelse. Grev Orlow arbeider ofte i Portens Pallads, medens, de Ribeaupierre tilligemed sine Colleger, Gesandterne fra England og Frankrige, stræber at ordne, Grækenlands Anliggender. Hr. de Ribeaupierre forlader snart sin Gesandtskabspost, og vender tilbage til Petersborg; det er endnu ubekjendt, hvo der vorder hans Eftermand - Nyelig ere Courerer sendte herfra til Ægina; man taler et om en Memoire af Grev Capodistrias til det græske Stutten skal være høist mærkværdig. - Efterretningerne fra Vesserne ere beroeliggende. - De tyrkiste Ministre ere nu, i Allg af en Meddelelse fra de store Magters Befuldmægtigede, er deskjæftigede; man formoder, at hiin Meddelelse har de sit ninger om Grækenlands fremtidige Skjebne til Gjensk Forbindelsen mellem Hovedstaden og Alexandria vedligehold hyppige Courerer; Vicekongen i Ægypten Mehemmed Alt er gen meget i Sultanens Gunst. Man veed nu bestemt, at aldeles ingen Deel vil tage i den franske Expedition mod Algier som er Porten i mange Henseender uvelkommen. Jmidlertid vedbliver han at organisere sin Armee, og sætte sin Søemagt paa en respectabel Fod. - Efter Storherrens yngste Søns Fødsel have Sultaninderne i Serallet adskillige Gange givet Aftenunderholdninger, hvortil ogsaa Tyrket af høieste Rang ere blevne indbudne.
Berlingske Tidende, 1830-04-06
Et Brev fra Nauplia af 20de Januar beretter, at den tyrkiske Besætning i Canca mod Midten af December Maaned har gjort et Udfald i to Afdelinger, af hvilke den ene plyndrende vendte sig mod Ceramia, den anden mod Apocorone. Allerede vare de, slæbende mange Qvinder og Qvæghjorder med sig, paa Hjemveien, da de bleve overfaldte af Grækerne, og drevne paa Flugten med et Tab af 74 Dræbte og det hele Bytte.
Berlingske Tidende, 1830-04-06
Grækenland. Den preussiske Statstidende, der meddeler den londonske Protokol af 4de Januar (eller vel rettere 4de Februar) d. A. gjør ved den følgende bemærkninger. Ved Art. 2 efter Ordene: "Til Grækenland skulde fremdeles ogsaa høre hele Øen Negroponte tilligemed de saakaldte Dievelsøer, bemærker den: "det er uvist om herved skal forstaaes den hele Øegruppe, der liggenimellem Lemos, Negropont, Skyro og den Cassandraske Halvøe foran Indgangen til Havbugten ved Volo og Zeituni, eller ikkun nogle af de nordligste Øer i dette lille Archipelagus. Efter engelske og franske Søekaarter synes det Sidste rigtigst, imidertid er det ikke sandsynligt, at man skulde havt i Sinde at dele denne Øegruppe, hvis Dele ligge hverandre saa nær, imellem Græker og Tyrker. De smaae henimod Lemos liggende Øer. JuraPiperi, Pelagnisi ere ubeboede og uvigtige; Skiathos, Skopelos- og Dromi ere beboede og have Havne. Disse tre Øer ere vigtige formedelst deres Beliggenhed i Nærheden af Halvøen Magnesia (Zagora), paa hvilken, ved Foden af Pelion, ligge 12 store og formuende græske Landsbyer. - Fra den ny græske Stat udelukkes altsaa følgende Øer, der allerede i 2 Aar have været Dele af den: 1) de østlige Sporaders hele nuværende Departement, tilligemed Samos, Nikaria, Pathmos, Leros, Katimos, og flere Smaaeøer i dette District, 2) den sydlige Halvdeel af det Departement, som nu kaldes Sydeykladerne, tilligemed Øerne Skarpanto og Casso; den sidste berømt ved de ypperlige Handelskibe, som her bygges; 3) Jpsara, som hidtil hørte til de nordlige Sporaders Departement; desuden Øerne Chis, Candia, og paa det faste Land Akarnanien og Doris, saa at ikkun Attika, Bæotien, Lokris, Phocis, Ætolien, tilligemed Morea, danne denne ny christelige Stats Fastland.
Berlingske Tidende, 1830-04-06
Engelske Blade forsikkre, at Regjeringen har i Sinde, af de joniske Øer ikkun at beholde Corfu, Zante og Cephalonia, men afstaae Øerne Sta. Maura, Jthaka, Paru og Cerigo, der ikke gavne det, men foraarsage det store Bekostninger, til Grækenland, London, den 16de Marts.
Berlingske Tidende, 1830-04-06
J forrige Sommer forordnedes i den nordamericanske Stat Cincinnati, at de der værende Sorte og Couleurte somtrent 200) skulle stille Borgen for en god Opførsel eller drage bort. Disse, blandt hvilke der ere mange Dannede og Rige, forkastede dette Decret, holdt en almindelig Forsamling og besluttede, at udvandre til Canada. Der have de siden kjøbt 1224,000 Acres god Jord, og deres Antal er allerede stegen til 1,100. Man venter, at endnu flere ville indvandre fra de forenede nordamericanske Stater, og vorde talrige nok til at repræsenteres i Colonialparlamentet.
Berlingske Tidende, 1830-04-06
The Courier indeholder følgende Udsigt over den mærkværdige Finants-Etat, som Skatkammer=Kantsleren har forelagt Underhuset. - Planen havde det særdeles Held, at optages med næsten eensstemmigt bifald. Den foreslagne Hoved forandring er total Ophævelse af Taxerne paa Øl, Læder og Frugtviin. Vi troe, at dette Valg var det rette. Den egentlige Hensigt af Lettelse i Afgifter bør være, at fjerne Trykket fra det Sted, hvor det føles haardest og almindeligst. Uomtvivleligt have det foreslagne Forandringer denne directe Tendents. Betragte vi Øllets saa almindelige Brug i Manufactur= og Handels=Klasserne; den afgjorte Vinding for offentlig Moralitet, naar Leilighed gives til at udvide Ølconsumtionen i Stædet for Nydelsen af Brændeviin; de Fordele, som Jndustrien erholder, naar Ølhandelen befries fra Accisebetjenternes mangehaande Chikaner; den Vished, at en forøget Consumtion igjen vil udfylde Hullet i Statsindtægterne, saa have vi betegnet nogle, ingenlunde alle, offentlige Fordele, som hine i Forholdsregler betrygge os. Bestyrelsen yttrer herved sin Agtelse for den offentlige Mening; tilintetgjør et gigantisk Monopol, fjerner fortrædigende Indskrænkninger af een af Livets Fornødenheder, og formindsker Administrations-Omkostningerne. Følgende korte Udsigt viser Forandringerne i de nuværende Afgifter. Afskaffede Taxer: Øl aarlig 3 Millioner Pd. St., Læder 350,000 Pd. St., Frugtviin 25,000 Pd. St.; aarlig Totalsum : 3,375,000 Pd. St. - Nye Taxer: Spiritusse Drikkevarer aarlig 350,000 Pd. St., Stempel-Afgiften 110,000 Pd. St., altsaa aarlig Totalsum 440,000 Pd. St. Hvilket udgjør et aarligt Overskud af 2 Millioner, 935,000 Pd. St., til Fordeel for de Skattepligtige.
Berlingske Tidende, 1830-04-06
Paris, den 19de Marts. Jndvaanernes Antal i Paris er i det sidste Decenium forøget med en Fjerdedeel. J Aaret 1817 var det 713,966, i Aaret 1826 derimod 890,905 Jndividuer. I de fem sidste Aal af denne Periode regnedes efter paalidelige Dato for 30 Jndvaanere een Fødsel for, 113 eet Ægteskab, for 36 1/2 et Dødsfald. - Fødslers, Ægteskabers og Dødsfalds Forhold til Jndvaanernes Antal er betydeligen aftaget. I de fem første Aar at hiin tiaarige Periode var Forholdet følgende: for 10,000 Jndvaanere: 355 Fødsler, i de sidste fem 331, i de første fem 9 Ægteskaber, i de sidste 89, i de første 308 Dødsfald, i de sidste 274. - Ogsaa de uægte Barnefødslers aarlige Tal en noget aftagen. Dog ere af 28,396 endnu stadigen 10,064 uægte, og disse ere desværre Hovedaarsagen til Folkemæng, dens store Forøgelse; thi Ægteskabernes Frugtbarhed er i Almindelighed ringe. Der er noget Sørgeligt i den Tanke, at man af hine uægte 10,000 Børn vist kan regne 7000, ved hvilke hverken Fader eller Moder ville kjendes, og som derfor træde ud i Verden, uden Forældre eller Slægtninge. En Fjerdedeel af alle Børn der fødes i Paris, bliver altsaa fremmed for Samfundet, thi der hviler en Plet paa disse Børns Fødsel; de savne Forældres Pleie og Tugt; de kjende altsaa intet at de Familiebaand, der saa veldædigen knytte Jndividuet til den øvrige Menneskehed. - Ligesaa sørgeligt er det, at af 5317 Fødsler i Accouchementhusene ikkun 353 ere ægte, og at af 23,561 Dødsfald 8328, altsaa over en Trediedeel, skee i offentlige, berygtede Huse. Høist paafaldende er Regelmæssigheden i de anmeldte Selvmorderes aarlige Antal, hvilket dog snarere tiltager end aftager. J Gjennemsnit har Selvmordernes Antal i Seinedepartementet i de sidste til Aar været aarligen 372, blandt hvilke 128 Fruentimmer. J Aaret 1826 var det endog 511.
Berlingske Tidende, 1830-04-06
Neapel, den 14de Marts. Hertugen af Calabrien har, som Hs. M. Kongens Repræsen, tant, under dennes Fraværelse, befalet, at Skatkammeret skal udrede Bekostningerne til at lade forfærdige prægtige vasa sacra og andre Fornødenheder ved Gudstjenesten i det protestantiske Kapel i Nola for det der garnisonerende Sveitserregiment. Dettes Soldater anvende deres Fritimmer til at grave efter Oldsager; Udbyttet skal med Hs. K. Høiheds, Hertugen af Calabriens, Tilladelse berige de sveitserske Museer.
Berlingske Tidende, 1830-04-06
Madrid, den 13de Marts. I Gaar ankom den franske Post 16 Timer sildigere end sæd vanligt. Aarsagen dertil var, at den ikkun et par Mile fra Spaniens Hovedstad blev overfalden af en bevæbnet Røverbande 15 Mand stærk og til Hest, hvilken udplyndrede Postføreren, Postillionen og Passagererne, men lode Brevsækkene uaabnede Tre Vogne med Reisende, der en føje Stund derefter kom at samme Vei, fristede en lignende Skjæbne. - Landeveiene her ere ligesaa usikkre, som i Jtalien.
Berlingske Tidende, 1830-04-06
Den noksom bekjendte Grev despanna er udnævnt til Generalcapitain i de baskiske Provindser, og drager i disse Dage dito i Spidsen af et betydeligt Troppekorps. Om Hensigten med dette vides Jntet med Vished.
Berlingske Tidende, 1830-04-06
En her etableret Boghandler, Hr. Havard fra Paris, indgav nyelig en Ansøgning til Ministeriet om, at nogle Kister, som han ventede, og i hvilke fandtes Exemplarer af det paa hans Forlag i Frankrige trykte Værk, Nova collectio operum S.S. Patrum, (d. er ny Samling af de hellige Kirkefædres Skrifter), maatte visiteres med Forsigtighed. Hr. Havand agtede nemlig at indføre denne saa aldeles uskyldige og i alle catholske Lande høit ærede Samling imod den sædvanlige Indførselstold. Men efter Ministeriets Andragende er en kongelig Forordning udkommen, der ei allene forbyder Jndførselen af dette Værk, men overhovedes af alle religiøse Skrifter, som ere trykte udenlands, i hvilketsomhelst Sprog. Med Tabet af deres Godser have Dominicanermunken, i Spanien tabt alt Haab om Jnqvisitionens Gjenoprettelse, eller i det mindste om at gjenvinde den Anseelse, de siden Philip Ildens Tid, som Dommere i denne rædsomme Ret, havde i Kongeriget. Deres blodige Vælde er forsvunden. Men ach deres Sted træde nu de langt listigere Jesuiter, der hav kjøbt Dominicanernes seqvestrerede Godser for tyve Millioner Piastre og udbetalt Regjeringen denne Sum i rede Penge. En hver forundres over de uhyre Fonds, som Jesuiterordenen, hvis Godser, paa hiin Side Occanet, Pyrenæerne og Alperne, - med eet Ord allevegne - ere blevne inddragne, i Øjeblikket har til sin Disposition. Men et af Ordenens højeste Medlemmer har erklæret, at dersom Jnqvisitionen havde ejet Godser for end 20 Mill. Pjastre, saa vilde Jesuiterordenen ogsaa have kjøbt dem og betalt den strax. Alle forhauses, eller rettere sagt forfærdes, over dette Samfunds uudtømmelige, hemmelige Rigdomskilder; man gysen ved Tanken om, hvilken Brug det kan giøre af disse og hvorLidet der saaledes bliver dem uopnaaeligt. Man tilskriver især den ny Jesuitergenerals, Pater Rothans (en Hollænder, der har afsvoret Protestantismen, hans Fæderne, troe) Jndflydelse hos Paven, at denne har tilladt Kongen at bortsælge Jnqvisitionens Godser.
Berlingske Tidende, 1830-04-06
Rio Janeiro, den 26de Januar. Keiseren er nu aldeles helbredet og al Frygt for at den un Dronning i Portugal skulde miste sit ene Øje er forsvunden, Efter Hs. Majestæts befaling skulle fire Lotterier trækkes, og at disse 12 p. Ct. skienkes til de portugisiske Loyalister, der opholde sig i Brasilien.
Berlingske Tidende, 1830-04-06
Det ny Laan, hvorom nu underhandles, beløber sig til en Sum af 300,000 Pd. Sterl.
Berlingske Tidende, 1830-04-06
Efterretninger af blandet Jndhold. Jngen vil uden Veemod kunne læse en Anmeldelse i Hamburger Neue Zeitung af 2den April d. A. Hr. C. A. Block Hastedt, der ved den skrækkelige Oversvømmelse, som det pludselige Tøbrud hor foraarsaget baade i det sydlige og nordlige Tydskland, er Æge mistede Alt hvad han gjede, men i een og samme Stunden Kone og sex af sine Børn (det ældste af disse var Aar og det yngste 3 Aar gammelt). At frelse dem. - Æ den Ulykkelige - var umueligt; thi hvo kan modstaae den Bøjestes Haand, Herren har frelst mig med to Sønner; hans Villie skee.
Berlingske Tidende, 1830-04-06
Hs. K. H. Storhertugen af Hessen-Darmstadt, en raarie Olding, der i Sommer mistede sin Gemalinde, har været farlig gen syg og Døden nær, men er nu, efter de sidste Bullerins i Bedring.
Berlingske Tidende, 1830-04-06
Indenlandske Efterretninger
Berlingske Tidende, 1830-04-06
Kjøbenhavn, den 6te April. Efter Torden og Lynild kort for Midnat den 3die d. M., sede med sydvestlig Vind her en saa orkanagtig Storm, at et engelsk Brig, i det den rev en Fortøiningspæl imellem Langebro og Knippelsbroe løs, kastedes mod tvende Fiskequaser, som ønblikkeligen sank, og dreves omsider under Knippelsbroe, der borttog Masterne, og gjorde Skibet hartad til et Vrag. Flere Skib have lidt større eller mindre Skade, og selve Broen er saaledes beskadiget, at Politiet har fundet det fornødent, indtil videre af spærre al Passage for Kiørende og Ridende.