JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-10
Naar i nogen Tilfælde maatte være Anledning til at fordre den i Angivelsen tilbudne Eed. aflagt da aflegges den, efter Vort Rentekammers nærmer Decision, i Kiøbstæderne for Magistraten og paa Landet for Amtmanden og een af de øvrige Medlemmer af Amts=Commissionen. 16. Da ethvert Slags af de i denne Forordning bestemte Afgivter erlegges for sig, bør enhver ungives for sig. Altsaa naar nogen har baade Formue og Embeds Jndkomst, da angiver han, efter de bestemte Formularer, først i Henseende til Formue og siden i Henseende til Embeds Jndkomst. Ligeledes naar nogen, som staaer i privat Tieneste, har Formue, da angiver den sin Formue til Formue Afgivt og Lønning angives af Hosbonden til den Afgivt som deraf er bestemt, o. s. s. 17. Vil nogen paa Landet boende hellere angive Afgivten af Formue eller af Embeds Jndkomst for Amts Commissionen end for Herreds=Commissionen, skal det staae ham frit for at afgive Angivelse forseglet til Herreds Commissionen, og skulde ellers nogen Kiøbmand, som driver anseelig Handel, eller anden Mand, som har betydelig Formue eller Jndkomst, have Grunde til at ønske deres Formue eller Jndkomst mindre bekiendt, da skal det være dem tilladt at levere deres Angivelser forseiglede til vedkommende Kiøbstæd= eller Amts=Commission, for derfra strax at indsendes til de Deputeredes i Vort Rentekammer, til hvilke derefter Afgivten selv af den, som saaledes ønsker sin Formue mindre bekiendt, indsendes, da enhver, efter de Ordres, Vi derom give, kan vente sig der den behørige Tavshed, og at Afgivterne, som derhen ydes, blive i samlet Sum, og uden at nævne hvormeget for hver, af givne til Vares Zahlkasser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-10
De Angivelser, som til forannævnte Deputerede indsendes fra Kiøbstæd eller Amts=Commissionerne, bør af den, som angiver, ikke allene være egenhændigen underskrevne og forseiglede, men endog maae Angivelserne med Lovens Eed være bekræftede, ligesom og de fulde Afgivter paa eengang, nemlig i den første Termin, erlegges. Naar Afgivten saaledes i ethvert Tilfælde erlagt, meddeles Yderen for samme 2de Beviser, af hvilke han selv beholder det, hvori den betalte Sum udtrykkeligen er nævnet, men det andet Beviis, som allene skal indeholde, at han har erlagt, hvid han efter denne Vores Forordning tilkom, afgiver han strax til Følge ved vedkommende Regnskab for dette Paabud. 18. Naar Kiøbstæd=Commissionerne og Amts Commissionerne have sluttet enhver sin Protocol, indsendes Protocollen tilligemed en udførlig Extract af samme til Vort Rentekammer, som dernæst udstæder Ordre til Afgivternes Oppebørsel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-10
Prædikanterne paa 1ste Paaskedag. Høymesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen Hr. Dinnesen, Mich. K. Hr. Provst Hasse tydsk) Hr. Jørgensen,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-10
Prædikanterne paa 2den Paaskedag. Høymesse. Aftensang. Trinie. K. Hr. Provst Claussen Hr. Beck. Michael K. Hr. Provst Hasse (dansk) Hr. Fanger,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Constantinopel, den 8de Martii. Den store Pengemangel, som hersker her, har foranlediget en befaling fra Divanet, efter hvilken alt Sølv skal leveres til Mynten. Den Græske Nation maae give 5000 Oker (en Okaer 3 Pund 7 Unzer Toscanisk Vægt), den Armeniske 4000, den Jødiske 3000, og den Tyrkiske 20000. Omendskiønt Mynten tilstaaer Sælgerne nogen Fordeel, saa foraarsages dog herved en stor Uorden i Hovedstadens rigeste Manufacturer. Guldsmedene kunne ikke meere arbeide, og naar nogen lade sig see endog med det mindste Sølvsmykke, fratages det ham for at slaae Penge deraf. Mantregner, at Mynten vil slaae 36 Millioner Piastre, og derved vinde næsten den halve Sum for Arbeide, for slet indvortes Værdie og let Vægt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Rusland, den 24de Martii. Følgende Forordning er her udkommen: "Vii Catharina den Anden af Guds Naade Keiserinde og Selvherskerinde over alle Russer a. c., giøre alle Vore troe Undersaattere vitterligt: Af Vores den 3die August 1788 udfærdigede Manisest ere de Aarsager bekiendte, der have bevæget Os til at forøge til Publicums Nytte Antallet paa de smaa Banque=Assignationer til 10 Millioner Rubler, og derimod at cassere de paa 1000 Rubler for ligesaa mange Rubler Da Vi fra Tid til anden have indseet den fortrinlige Nytte og Fordeel, som Forøgelsen af de smaa Bangne Afsignationer ved deres Tirculation fører med sig for Publicum imod de paa 1000 Rubler, og ved enhver Leilighed søgt, at skaaffe Vore troe Undersaattere saadan Nytte saa besale Vi, endnu at forfærdige smaa Assignationer, nemlig af de paa 10 Rubler for 4 Millioner og af de paa 5 Rubler for 5 Millioner, altsaa i alt for 10 Millioner Rubler, og fra Banquen at sætte dem i Omløb for ligesaa mange Rubler, som der i Banqven indleveres Assignationer paa 1000 Rubler, hvilke strax af Banqven skulle offentlig opbrændes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Vi stadfæste og ved denne Leilighed Vores i Manifestet af 28de Junii 1786 givne Keiserl. Ord og Forsikring, at Banque=Assignationernes Antal skal aldrig og intet Tilfælde overstige den i sidstnævnte Manifest fastsatte Summa, men at denne gjorte Anordning skal blive i sin fulde Kraft. Givet i St. Petersborg den 23. Januarii 1789.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Paris, den 3die April. Catharina. Som tilforladelig udbreder man her en Efterretning af største Vigtighed. Der siges nemlig, at en Qvadruple=Alliance imellem Frankrige, Spanien, Keiseren og Rusland er i Verk, og man føier til, at samme skulde allerede have været bragt i Stand, dersom ikke Kongen af Spaniens Død havde gjort Sinkelse deri.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Man paastaaer og, at Prindsen af NassausReise har havt denne Alliances hastige Jstandbringelse til Gienstand. Man siger, at Danmark vil uden Tvivl tiltræde denne Alliance. Skulde denne vigtige Efterretning blive stadfæstet, vil samme unægtelig virke en stor Forandring, hvis Følger ikke lader sig forudsee, i det hele politiske System. Havde man, føiet dertil, fulgt Hr. Pitts Raad, og skulde en saa stor Forvirring i Europa ikke fundet Sted. Hans Hensigt var, at forbinde Storbrittanien, nærmere med Frankrige, for at afbøde en øde leggende Krig og vedligeholde Roligheden. Fra Spanien meldes, at Grev Florida Blanca har der endnu sin gamle Jndflydelse og Magt. - De tvende Franske Fregatter, som under Hr. Malespinas Commando skulle giøre en Reise omkring Verden, ere udtrykkelig bygte til dette Tog, og man vil intet glemme af alt hvad der kan giøre denne Reise nyttig og skaffe os en nøiere Kundskab om vor Jordklode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
London, den 2den April Den før ommeldte Deeliquent=Colonie er den 20de Jan. 1788 lykkelig ankommen i BotanBay. 40 af dem døde paa Reisen, men derimod gjorde 42 Deliquentinder Barsel igien, og haabentlig bliver Yngelen bedre end de gamle vare. Derværende Kystbeboere lade ikke til at være synderlig fornøiede med disse nye Giæster. 2 af dem have de ædt allerede, som vare deserterte til dem. Da Køerne kom i Land, løbe de fra dem, langt ind i Skovene, Faarene ville ikke æde Græsset med den Appetit som i England. Men Svinene derimod have ret fundet der et forjættet Land, ogsaa Hønsene pille der med megen Tilfredshed uden at indlade sig i synderlige critiske Undersøgelser over hvad de finde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Jndenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Kiøbenhavn, den 14de April. Man seer her nu en Circulatr=Note af vort Ministerium, som giver det fuldstændigste Lys over den afskyelige Gierning af den ommeldte Benzelstierne og O Brien, som uden Tvivl vil ei være Læserne ubehagelig, og derfore indføres: For nogle Dage siden opdagede man, at et Skib laae i Udhavnen indfrossen i Nærheden af de Russiske Krigskibe, at samme var kjøbt ved en Svensk, med Navn Benzelstierna, der nyelig var kommen fra Skaane, og skiulte sig under antaget Navn, at den Svenske Consul havde betalt dets dobbelte Værdie med Vexler, som vare trukne paa Charles Oril i London. Man arreterte den i Jrland fødte Capitain OBrien, Man bragte ham i Forhør. Han tilstod: "at han havde føiet sig i at giøde en Brander af sit Skib, som var bestemt til at ankænde de Russiske Skibe, hvorfor han og havde ladet det med brændende Varer, for efterhaanden at opfyldes med Materialier som til saadant Brug vare endnu mere tienlige." En nøiere Undersøgelse stadfæstede disse Facta Han tilstod fremdeles: "Ar man for hver af de Russiske Skibe der blev Offeret for hans Forehavende, havde lovet ham 3000 Rdlr. og for hvert tredekker Skib 5000 Rdlr., Snart opdagede man og Hr. Benzelstiernas Opholdssted, som man udgiver for at være en Svensk Søeofficier. Man vilde ogsaa forsikre sig hans Person; men han fandt Tilflugt og den stærkeste Protection hos den Svenske Minister (Baron v. Albedyl). Man respecterede den, for endog i vigtigste Tilfælde ikke at give Aarsag til nogen retmæssig Besværing; men de Messurer man havde taget til at betage ham alt Haab til Redning, og Forskrækkelsen som det i høieste Gaad opbragte Folk foraarsagede hom, bevægede ham selv at overlevere sig, og han bragtes da til Castellet, hvor det snart vil udvikles, om han fortiener at behandles som en Forbryder eller som en Statsfange." Jkke os, men hele Europa tilkommer det, at bedømme denne Giernings Natur, og Tænkemaaden hos dem der have anstiftet samme. Jkke allene Giestvenskabs og Folkerettens Love ere derved fornærmede, men Staden Kiøbenhavn og dens Jndvaanere vare derved udsatte for den øiensynligste Fare. - Der gives Forbrydelser, som overgaae Maalet for alle muelige Straffe, Nogle sige at Grev Moltke, andre at Admiral Fontenay skulle commandere vores Flaade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Den værdige Etatsraad og Læge, Professor Berger i Kiel er død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
En Hr. von Lovtzov i Meklenborg leverer os nye Veier Spaadomme for dette Foraar og Sommeren, men hidtil har Gud skee lovl feilslagne, og gid de maatte fremdeles. Hr. Kammerherre Buchvald, til Gudumlund i Jydland, hidtil Amtmand over Dronningb., Silkeb. og Mariager Amter er af Hs. Maj. allernaadigst udnævnt til Stift=Amtmand over Fyens Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Etatsraad Struve er bleven Amtmand paa Fehmern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Ved Kiøbenhavns Borger=Compagnier ere Premierleutenanterne Agent Peter Søegaard, og Jørgen Møller bestilte til Capitainer, den første ved Rosenborg Qaarreer og den sidste ved Klædeboe Qvarteer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Den 31te Martii var der Kongelige Maler Billedhugger og Bygnings=Academie forsamlet under Præsidio af Hs. Kongelige Høihed Arveprinds Friderich. Efterat Hs. K. H. havde taget Elevernes Arbeide i Skolerne i Øiesyn og i de naadigste Udtryk yttret sin Velbehag derover behagede Høistsamme at forføie Sig ind i den store Figur Sal, hvor hele Academiet tog Sæde. Derefter bleve de Elever fremkaldte, som i afvigte Aar vare tilkendte Medailler og nøde den Ære, at modtage samme af Hs. K. Hs. Haand. Disse vare følgende: 1ste Qvartal: Niels Rasmussen og Henrich Kransee for Tegning hver den anden Medaille, Gottlied Mohrhaner og Lorenz Christian Kreisler i Bygningsskonsten hver den anden Medaille. 3die Qvartal, Conradt Leuche og Mathias Henrechsen for Tegning hver den anden Medaille; Carl Friderich Staaley og Gottlie, Mahrhauer i Bygningskomsten, hver den første Medaille; Friderich August Conradi ligeledes i Bygniegskrusten, den anden Medaille, 4de Qvartal, Conrad Løfter for Tegning den første Medaille, Med seneste Post er til det asintiske Compagnie indløben den behagelige Tidende: at Skibet Dannemark, ført af Cllepitain Peder Engesløw, lykkelig var ankommen til Bengalen den 11te August f. A. ; og ligeledes at Skibet Castellet Dansborg, ført af Capitain Jens L. Kirkstren lykkelig var ankommen sammesteds den 16de October f. A., samt at alting inden Borde paa begge Skibene var vel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Landhuusholdings Selskabet. Til Selskabets ordentlige Medlemmer ere nyeligen blevne valgte: Hr. Justitsraad Lange, Eier af Bratschou i Aalborg Stift; Madame Schow, Enke efter forrige Tømmerhandler og deputered Borger Jochum Schow, Hr. Andreas Colstrup, Tømmerhandler og deputered Bonger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Odense, den 11te April. Da ædle Handlinger, desværre, ikke spørges saa ofte som de modsadte, saa finder man en meget behagelig Pligt i, at giøre Læserne opmerksomme paa en ædel Tænkemaade af en Tydsker, der for mere end 20 siden har staaet her i Krigstieneste som Gemeen, og nu fra sit Opholdsted i Sachsen har henvendt sig til Øvrigheden her i Byen, for at betale en Ducat, som han den Tid laante af en Pige her i Odense, der formodentlig er død for længe siden. Sandheden heraf og de videre Omstændigheder sees af efterfølgende: Johan Henrich Seebach, som har staaet ved det Holsteenske Rytter=Regiment, da samme i Aarene 1767 og 1768 laae i Garnison. her i Odense, er bleven skyldig en Hollandsk Ducar til et Fruentimmer, hvis Navn han ikke erindrer, men var i Huset hos nu afg. Vertshuusholder Friis der boede i Vestergade her i Byen, og da han nu er kommen i den Forfatning at han kan betale samme, saa har han med sidste Post fra hans Opholdsted i Sachsen hidsendt en Hollandsk Ducat og et Sølv Stk. paa II Marien Groschen, med Anmodning at samme maatte blive det vedkommende Fruentimmer leveret og i Tilfælde at hun skulle være død, da hendes Arvinger; og skulle hun ingen have, skal de tilsendte Penge efter hans Forlangende gives en nødligende Fattig her i Odense, og da jeg ingen Oplysning kan faae om forommeldte Fruentimmer, saa indkaldes hun eller hendes Arvinger til inden 6 Uger fra Dato, at melde sig hos mig med den fornødne Legitimation, og i Tilfælde at ingen dertil berettige, melder sig; bliver de tilsendte Penge, givet til en Fattig. Odense, den 10de April L. M. Bendz. Landsdommer og Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Prædikanterne paa 1ste Søndag efter Paaske. Høymesse. Aftensang. Trinie. K. Hr. Provst Claussen Hr. Beck. Michael K. Hr. Provst Hasse (dansk) Hr. Fenger,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Bekiendtgiørelser. Den, Madame Hollard tilhørende, nye og velindrettede, i Gottersgaden beliggende. Gaard her i Staden, er, formedelst Forandring af Boepæl, nu strax underhaanden at faae tilkiøbs og Beboelse, efter Accord med Eieren selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Skipper Johan Henrich Rann af Fridericia la- der herved til alles Efterretning bekiendtgiøre, at han agter sig først i næstkommende Uge at afseile herfra til Kiøbenhavn; alle Vedkommende som ilde have enten Stykgods eller andet herfra med ham vilde jo før jo hellere og i seneste til ommeldte Tid melde sig hos ham, ligesom han og medtager Passagerer naar de betimmeligen tilkiendegiver ham samme. 2 Skipper Christian Jensen Møller af Fridericia lader herved til alles Efterretning bekient giøre, at han agter sig om 14 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn; alle Vedkommende som vilde have enten Stykgods eller andet herfra med ham vilde jo før jo hellere og i seneste til ommeldte Tid melde sig hos ham, ligesom han og medtager Passagerer, naar de betimelig tilkiendegiver ham samme. Maa Begiering af Enken og Arvingernes Formyndere, efter ved Døden afgangne Hr. Jensenius forrige Sognepræst til Weilbye Meenighed i Hindsgauls Amt, bliver udi Weirbye Præstegaaer, Mandagen den 20de April førstkommende og efterfølgende Dage, holdet offentlig Auction over bemeldte Hr. Jensenius Efterladenskaber, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Chatouller, Drage, og andre Kister, Senge og Sengeklæder, endeel Sølvtøi, Kiøkkentøi, item Kreature, adskillige Mark Redskaber, saa og en betydelig Samling vel Conditionerende Bøger af forskiellige Videnskaber, hvorover tilsammen trykte Catalogi ere at bekomme hos Hr. Procurator Hansen paa billesbølle, hos Hr. Boghandler Iversen i Odense, paa Postcontoirerne i Assens og Middelfart, paa Addressecontoiret i Fridericia, Weilbye Præstegaard, og hos mig, som Auctions=Directeur. Asperup Præstegaard, den 23den Martii 1789. B. Clausen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Tønneberggaard i Coldinghuus Amt, er til2 Kiøbs at faae under Haanden, dens Beliggenhed finder manges Yndest, i Henseende til Skoven som den har tæt om sig, og Seilladsen i det lille Belt som falder meget nær der forbie. Gaardens Bygning er for ey mange Aar siden nye opørt af Muur og Bindingsværk, Stuehuset Teglhængt, vel indrettet til Beboelse for en honet Familie, forsikret i Brandcassen for 3000 Rdlr. Hartkornet er Hovedgaards Taxt 2 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 2 og en halv Alb., og Skovskyld 1 Fdkr. 2 og en halv Alb. der har sine Friheder. Udsæden er aarlig af alle Slags Korn omtrent 60 Tdr. Høe Avles 50 Læs foruden af Klæver Jorden, er overalt meget god. Besætning af Køer kan haves 22 Stkr., foruden smaae Høvder og fornødne Hester, Tørveskeer, Skov, baade Er- og Bøg haves rigelig til Fornødenhed. Nærmeste Kiøbstæde, Fridericia herfra 3 Fierdingvei, Colding 1 og en halv Miil, over Belte til Middelfart en halv Miil, Forlanges af Kiøbesummen staaende nogle Tusinde Rdlr. kan det gjerne bliv accorderet. Smith.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-17
Den nye anordnede Comfirmations Bøn, som paa Confirmatons Søndagen Læses i Kierkene, faaes for 2 Skill, her paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Warschau, den 2den April. Efter Forlydende har det Russiske Hof giver Staden Danzig at forstaae, at forlige sig saa godt som mueligt med Hoffet i Berlin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Andre Efterretninger melde, at Rusland ved Feldtogets Aabning skulde i det ringeste have en Armee af 60000 Mand i Finland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Stokholm, den 3die April. En af Rigsdagens sidste Handlinger bliver en offentlig Exammen af Kronprindsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Amsterdam, den 6te April. Man forsikrer, at i Paris bliver holdet en Congres for at bilegge de Nordiske og Tyrkiske Stridigheder, og at virkelig en Preusisk og en her værende Minister ere gangne derhen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Donaustrømmen, den 29de Martii. Oberstlieutenant Boer de Vins Infanterie, skal have erholdet Tilladelse til at oprette et Fricorps i Croatien. De faae sorte Kioler med grønne Vester, Underklæder og Opslage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Kirke=Sager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Donaustrømmen, den 8de April. For dygtige Feldcapellaner har Keiseren bevilget 40 Stipender, som deels den Tydske, dels den Ungerske Religionfand skal indrette. Der blive kun saadanne antagne, som allerede forstaae det Jllyriske Sprog, og dog dertil har got Anlæg. Naar disse have tient visse Aar som Feldteapellaner, kan de giøre sig Haab om et got Præstekald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Schweiz, den 5te April. J Bern har nylig et Selskab af unge Mennesker, hvoriblandt ogsaa Patricier, paa det skrækkeligste forsyndet sig mod Gud og Menneskeligheden ved Pederastie. Et ungt Menneske af Naboelauget, som paa en voldsom Maade havde ladet sig misbruge forraadede deres afskyelige Forbrydelse. En af de fornemmeste blev dømt til 15de Aars Fængsel, derefter til Landsforviisning og hans Godser confisceres. En anden, som havde leiet sine Værelser til denne skammelige Gierning, skal hemmelig halshugges. En tredie er undvigt til Jtalien, og har efterladt et Testammente, hvori han har indsat Regieringen til Arving med den Betingelse, at overlade ham den aarlige Jndkomst af hans Formue, saalænge han levede; men dette Testammente bliver vel for ham af ingen Nytte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Brussel, den 10de April Cardinal Erkebispen af Mecheln, som efter Keiserl. befaling skulde i Löewen undersøge, Orthodoxien, har forelagt de derværende Professorer følgende tvende Spørgsmaale: 1) Om bisperne ikke altid havde en guddommelig Rettighed til, selv, eller ved andre at undervise de giestlige Elever i Catechiseren, Prædiken og Skriveforklaren, 2) Om saadan Reer, ved den verdlige Amt kunne betages eller indskrænkes dem, - Men Grev Trautmansdorf vil ventelig besvare ham disse Spørgsmaale paa en anden Maade, end han ventede af Professorerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Litterarisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Paris, den 3die April. Blandt de elendige Brochurer som General advocat Schuler ganske nylig har anmeldt for Parlementet, findes en under Titel, Folkets Lidelse, Død og Opstandelse Trykt i Jern salem 1789. Dette ugudelige Skrivt er dømt til at brændes. Franskmanden bliver heri personificeer, som Frelseren. Geistligheden, Adelen og Magistratspersonerne betegnet under Navn af Fyrster, Præster, Pharisæer og Skriv kloge, som paa Fordømmelse af hans Anklagere trænge ind paa ham, og spørge ham, om han er et Menneske eller en Franzos Han svarer, jeg er det, og i skal inden faae Dage see, at jeg veed at forsvare min Ret, og bevise min Uskyldighed. - Parlementet skulde have gjort bedre, dersom de blot havde foragtet dette Skrivt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
J Sommer venter man Grev Peyrouse hiem fra sin Reise omkring Verden, som er den længste nogen endnu har gjort, hvis Opdagelser vil være af stor Vigtighed for Jordbeskriverne og Naturkyndigerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Frankfurt den 3die April. Doctor Theolgig Hr. Bahrdt, er som Forfatter til den berygtede Commedic., Religionsedictet, bragt som Arrestant fra Halle til Berlin. Han har ilde spildt sin Vittighed i det Land hvis Brød han aad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Kiøbenhavn, den 18de April. Hr. Kammerherre Suhm udgiver paa sin Bekostning, ved Hr. Professer Ancher Photius, med flere Arabiske og Grækiske Manuskripter, sammenlignet med Codices fra Cambridge og Hamborg med flere, dette betydelige Arbeide er nu færdig og kan ventes til Ære for den Danske Litteratur med første fra Pressen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Den 1ste Mai aabnes det Kongelige store Bibliothek til almindelig Brug.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Juridisk. Warschau, den 2den April De 3 Russiske Skibscapitainer, som i Søe trefningen med den Svenske Flaade, ikke have gjort deres Skyldighed, skal ved en Krigsret være dømte saaledes: de 2 første skal paa Livstid tiene som gemeene Matrosser paa det Skib, som de have commanderet, og den tredie ligeledes tiene som gemeen Matros en Maaned, og derpaa erklæres udygtig til Tienesteen. Disse Officierers Fruer og Børn har Keiserinden ædelmodig anviist en Pension.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Amsterdam, den 6te April. En saa kaldet patriotisk Avisskriver er bleven tilstrækkelig revset for sine insolente Udtryk imod ham uvedkommende Personer af det modsatte Partie; men hvad hielper det? En nedrig Karl forbedres dog ikke derved; thi om man en stødte en Nar i en Morter, som Syrech siger saa omtrent, saa blev han dog altid en Nar i Morteren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Wien, den 10de April. I Lemberg har man opdaget og arresteret falske Hververe fra Kronpolen. En Jøde var for 100 Dukater deres Hælere og tilsidst deres Forraader. Keiseren har strax ved Eftterretning derom ladet dem som Tyve ophænge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Medicinsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
Wien, den 12de April. Nu have Lægerne da endelig været saa heldige, at de til Keiserens Sygdom have funden, det rette Navn; som er Enetricisma, og bestaaer i en alt for stærk Udvidelse i Blodkarerne omkring Hiertet, hvoraf dannes en Slags Sæk, som naar den pludselig opfyldes med Blod, hindrer Aandedrættene og lader befrygte Blodstyrtning, dersom ikke alle hidsende Bevægelser undgaaes, som desværre ikke vel kan lade sig giøre ved et Feldtog. Keiseren vil nok bruge deres Medicammenter, men troer at det i Grunden er det samme, enten han hoster i Wien eller Ofen eller Semlin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-04-24
London, den 10de April. En gl. Hyrde, Wilhelm Steens fra Stutelyi Grevskabet Buchingham i England, har bekiendtgjort følgende 2 Midler, som ubedragelige mod galne Hundes Bid: Man knuser Hvideløg, og river Saaret saalænge dermed som muligt. Derpaa støder man Skræpperødder, og blander Saften deraf med Salt, giør et Plaster deraf og lægger paa Saaret. Med dette Middel bliver man ved i 8 Dage, og lægger hver Dag frisk paa. Det andet Middel er: Man kaager Hvideløg i en Pæl Viineddike med Ruder, og vasker dermed daglig ofte Saaret; derved lader man Patienten nyde hvide raae Løg saalænge indtil han falder i en dyb Søvn. Begge Midler skal aldrig slaae Feil, naar de i Tide blive anvendte.