Viborger Samler, 1812-02-06
Den 5te Januar lod Marchal Suchet Staden bombardere. Næste Dag foreslog han en Capitulation, hvori han lod Overgeneral Blake vide at man snart kunne skyde Bresche og det ville da komme paa hans Regning for Gud, hvad Ulykke de indtrængende Franske tilføiede dens Befolkning, og raadede ham til Overgave paa ærefulde Vilkaar, General Blake svarede "At han muligt i Gaar havde indvilget deri, men efterat Bombardementet var begyndt, havde han, i de 24 Timer, der havde varet, faaet saa store Beviser på Jndvaanernes Mod og Standhaftighed, at han saae dem redebønne til ethvert Offer, paa det Tropperne maatte forsvare den spanske Armees Ære. Ville Marchallen fortsætte Bombardementet, forsikrede Blake, at han for Gud var viis paa at befries for alt Ansvar, saavel for dette, som for hele Krigen. Da altsaa Overgaven den 6te Januar var nægtet, lod Marchallen i de følgen de 3 Dage og Nætter Staden med fordoblet Kraft. bombarder, 2700 Bomber faldt i Staden, som gjorde megen Skade og voldte store Antændelser. Artilleriet havde med stor Anstrængelse anlagt 2 Batterier hvert paa 10 Stkr. 24 pundinger, som vare færdige til at skyde Bresche. Jngeniørerne havde udvirket, ved at faae Logie i Forstaden, at Miner vare anlagte imod de 2 Hovedporte. General Blake, som frygtede for de skrækkelige Følger af en nær Storm, indgik da den 9de Januar en Capitulation, hvis Hovedindhold var Garnisonen er krigsfangen, Officererne beholde deres Sidegevær, Heste og Eqvipage, Soldaterne deres Tornistre (Sække). Religion og Eiendom respekteres i Staden; Jngen maae forfølges for politiske Handlinger, det staaer dem frit for, fra nu af og i 3 Maaneder med Familie og 9 Formue at flytte fra Staden. General en Chefe Blake lover, at udvirke, at bekrigsfangne af den franske Hær, som befinde sig i Majorea, Atlicante og Kartagena, skal vorde udvexlede, Mand for Mand, Grad for Grad, og til den Ende skulle ligesaamange krigsfangne Spanier holdes i Beredskab til Udvexling." Gevinsten for de Franske ved denne Erobring, er saare betydelig. Foruden de af Spanierne før Bombardementet forladte Linier, hvori fandtes 81 Kanoner, fik man i Fæstningen og Staden, 374 Kononer og Mørsere, 180,000 Pd. Krudt, 3 Millioner Patroner, 16131 Md. Krigsfanger og 1950 Syge desuden; 1800 Heste, 21 Fahner, 893 Officerer, 22 Generaler og Brigaderer, 4 Generallieutenanter, 4 Marchaller og en stor Deel Oberster, Overgeneralerne O'Donne, og Generalkapitain Blake. Spanierne lede, ved Valencias Fald et stort Tab, som de næsten ikke kan vente oprettet. De tabde 50duelige Artilleriofficerer, som kom fra Skolen i Segovia, 385 Mineurer og Sappeurer, 14000 gamle Artillerister, som betjente 30 Feldtstykker af ridende Artilleri." (Man forhauses over Stridskræfterne og Modets Opretholdelse i et Land, som man forhen ofte miskjendte og lærer hvad det er, at fægte for Fædrenelandet i den egentligste Forstand.) J en Beretning af 8de Januar skildrer Marchal Suchet Forfatningen saaledes: Den 29 Decbr. rykkede den franske Avantgarde ind i St. Philippe, som ligger 15 Mile fra Valencia; Jndvaanerne ere 15000; de modtoge os got og vi fandt der 1 Million Patroner. Natten til 2den Januar aabnedes Løbegravene mod Batteriet Vincente de Oliveto. General Grev Pannatier kommanderede Angrebene. Han ville have seiret, hvis ej Jngeniøroberst Henty, en brav Officeer, der i de 2 sidste Aar var Anfører af Angrebet i 7 Beleiringer var saaret. Man fortsatte Løbegravenes Anlæg til den 5te Jan. og anlagde Batterier. Fjenden leed stort Tab ved Desertion og besluttede derfor at forlade sine befæstede Linier foran Staden. Man tog dem, fandt 31 Kanoner og General Palombinitog, efter Ordre, strax derpaa Forstaden Qvarte, og, imens den i Staden drevne Fjende endnu var i Uorden, begyndte Bomberne at spille paa Staden. Marchallen troede Dagen efter, at burde foreslaae Capitulation; men General Blake raadede ikke ene; han maatte lyde et fanatisk Statsraad af 7 Personer, hvoraf de 5 ere Fransiskanermunke og de 2 Slagtere i Valencia, som for 3 Aar siden lode 400 Franske Familier myrde, som vare forviiste fra Spanien. Staden havde med Besætning og alting en Befolkning af 200,000 Mennesker Videre melder Marchal Sucet den 13 Januar "At han har sendt Jnsurgentchefen, General Blake samt 6 af hans Adjutantere til Pau. 7000 Krigsfangne har han sendt til Terrue, og 7000 til Tortosaa; 2000 ere sendte til St. Philippe, for at udvexle ligesaamange fangne Franske og Allierede, som ere i Majorca og Kadix. J Valencia opdager man daglig Forraad af Vaaben og Munderinger, som Englænderne have bekostet. Deres Consul Tapper var Jnsurrectionens Aand. Han svarede hverken Penge eller Løgne for at ophidse Folker. Spanierne beklage sig over Engl., som drive dem i Jlden og saa forlade dem. Det er især glædeligt, at denne vigtige Erobring ikke har kostet de Franske Tab af Folk Marchallen roser Artillerie og Jngeniør Generalerne Valne og Rogniat, Generalerne Grev Reille, Harispe, Habert, Musnier og St. Cyr Hugues= og forbeholder sig at sende en Liste siden over de Militære, som han ønsker Keiseren vil belønne. Hs. M. Keiseren har under 24 Jan. forordnit: Af der, for værdigen at belønne den franske Armee i Arragonien, skal i Provindsen Valencia udtages Godser af 200 Millioners Værdi, som skal indlemmes Krongodserne, og Listen over de udmærkede Militære i Spanien og især ved Armeen i Arragonien, nærmere forelægges Ham. Marchal Suchet har Hs. M. samme Dag udnævnt til Hertug af Albufera. (dette Hertugdom skal vare et af de skjønneste i Europa og indbringe aarlig 400,000 Franker, Bourging giver i sin spanske Beskrivelse et Maleri over Søen ved Albusera.)