JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Krigen i Nederlandene. Den 12te August har der mellem Löwen og Tirlemont staaet et Hovedslag mellem den hollandske og den belgiske Armee, og Hollænderne vundet Seiren, uagtet Belgierne vare 30,000 Mand stærke. Kongen af Belgien var stygtet til techeln, da Veien til Brüssel var afskaaret ham ved Hertugen af Sachsen Weimars Division. Staden Lowen havde kapituleret, Prindsen af Oranien var rykket derind, og havde nu den opslaaet sit Hovedqvarteer. Det gjensidige Tak vides endnu ikke. Den belgiske Krigsminister var bleven saaret, og nogle Oberster faldne, Jfølge dette Uheld var Belgiens Hovedstad, (Brüssel) i største Fare, Gaderne bleve i en Hast barrikaderede, Generalmarschen slaget, og Alt var beredt til et blodigt Forsvar. Da indtraf en Afdeling af den franske Armee, et Jnfanterie- og et Dragonregiment samt et Batterie, og rykkede ind i Brüssel. Af en Beretning fra Prindsen af Oranien til Kongen af Nederlandene, af 12te August om Aftenen: Tropperne under hans Kommando havde vundet en betydelig Seier over den fjendtlige Armee, hvorved Prinds Leopold befandt sig. Fjenden blev fordrevet af alle sine Positioner og nødsaget til at retirere. Der var just givet Ordre til at forfølge ham, da der indtraf en Parlamentair, det var Lord Russel, der bragte en Skrivelse fra den engelske Gesandt i Brüssel til Hertugen af Sachsen Weimar, hvori der begiertes en Vaabenstilstand, og tilføiedes, at den franske Armees Avantgarde befandt sig allerede nærved Wawre. Prindsen af Oranien indrømmede Vaabenstilstanden, men under den Betingelse, at Løwen skulde rømmes, og der forinden havdes Vished og Franskmændenes Ankomst. Lord Russell vendte om igien, og Prindsen rykkede videre fremad. Fjenden flygtede paa alle Kanter, og søgte Beskyttelse under Lowens Kanoner. Nu stod Hollænderne et Kanonskud fra Staden, og her ventede Prindsen paa Svaret fra Sir Adair. Gesandten kom selv, ledsaget af den belgiske Generalstabschef Hr. Gobler, Betingelserne bleve opsatte, og strax ratificerede. Jmidlertid havde Hertugen af Sachsen Weimar omgaaet Staden, og opstillet sig imellem Løwen og Brüssel. Vaabenstilstandsacten bestaaer af 3 Artikler: 1) Løwen rømmes inden den 13de om Middagen og overleveres Prindsen. af Oranien; 2) Portene og de vigtigste Poster skulde allerede om Midnat besættes af Hollænderne; og 3) Fjendtlighederne ophøre den 13de om Middagen Kl. 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Midt under disse Krigsbegivenheder modtages den paa faldende Efterretning, at Kongen af Holland har givet efter. Efterretningen er sikker, da man har den fra forskjellige Sider, som f. Ex. fra London, hvorfra der meldes: at Kongen af Holland vil, da Konferentsen har misbilliget hans Angreb, og en fransk Armee og en engelsk Flaade komme Belgierne til Hjelp, ophøre med Fjendtlighederne og trække sine Tropper tilbage over sit Riges Grændser, og ikke indlade sig i Fægtning med den franske Armee. Denne Eftergivelse maa have kostet Kongen en stor Overvindelse, da hans Tropper, som meldt, havde gjort den meest glimrende Fremgang. Men den var nødvendig naar Preussen ikke vil hielpe Holland, thi ikke allene at den franske Armee nu staaer ved Brussel, men den engelske Flaade ligger udenfor Viiessingen. Men endnu havde man ingen Efterretning om at Hollænderne havde trukket sig tilbage, Prindsen af Oranien havde endnu sit Hovedqvarteer i Löwen, hvorfra han havde afsendt adskillige Koureretil sin kongelige Fader. Kongen af Hollands Sviger, søn, den preussiske Prinds Albrechts pludselige Ankomst fra Berlin til Haag, har givet Anledning til adskillige forunderlige Rygter, som f. Ex. at Kongen af Preussen, vil dissavonere sin Ambassadeurs Deeltagelse i Conferentsen, hvilket synes altfor utroligt. J saa Fald kunde Holland endnu tage sin Beslutning tilbage, og vedblive sin heldigt begyndte Plan. Den franske Hovedarmee havde koncentreret sig ved Nivelles. Marskal Gerard havde beordret General Sebastiani at marschere til Wavre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
At det ellers saa betænksomme Holland har kunnet oversee den betænkelige Omstændighed, ved at angribe Belgien, at det vilde komme i Collision med Conferentsen, er noget som har foraarsaget baade Gisninger og Mistanke. Har Conferentsen, spørger man, kun været et politisk Spil, som er bleven ført saalænge indtil man var vis paa at den polske Affaire er nærved at blive afgjort, og hvori den hollandske Regjering har været indviet, saa at det var denne overdraget at spille si Kort ud til rette Tid, naar det maskerede Spil havde varet længe nok og ikke behøvedes mere? Hvis saa, da vil man snart erfare, at Preussen erklærer sig mod de Franskes Jndmarsch, og saa kan man være vis paa, at Østerrig og Preussen ville træde til den polst Affaire og faae den afgjort i en Hast, men saa kan man tillige ogsaa være vis paa, at det østlige og vestlige Europa brænder sammen for Alvor, og denne Jordens Deel kommetil at staae i lys Lue. Men dissavouerer Preussen den hollandske Regjerings Skridt, da maa denne i en Haf trække sin Armee tilbage, saa har den kun fordærvet sit Spil, og saa kan man ikke længere kalde den den betænksomme, thi den har jo iforveien vidst FrankrigsAttachement for Belgien. Der kan ikke gives nogen mere interessant portisk Gaade end den nærværende. Sprænges Conferentsen, erklære de østlige Magter sig mod de vestlige, saa ville alle Elementer komme i Oprør, saa ville de Carbonaris i Jtalien paa den ene Side og Carlisterne i Vendee paa den anden opvækkes af deres Slummer, saa vil den pyrenæiske Halvøe under en Bourmont eller Ragusa sættes i Bevægelse mod det sydlige Frankrig, og den tyrkiske mod det sydlige Rusland, c. &c. Men lader os haabe, at Frygt for Choera, at Finantsernes Tryk, at den politiske sunde Fornuft vil i Tide dampe Lidenskabernes Storm og forstaa ne vor Jordens Deel for en slig chartisk Forvirring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Jtalien. J de pavelige Lande begynder det at blive, uroligt paany, og paa flere Steder har Folket atter jaget de pavelige Tropper bort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Sverrig. J Calmar have et halvthundrede som ruentimmer forklædte Mandspersoner ved Nattetid stor et Toldhuset, ødelagt det, og drevet Toldbetjenterne a Flugten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Fædrelandet. Rhvn. den 20de August. Hs. D. Prindsen af Philipsthal kom tilbage fra sin Reise i Onsdags og Hs. K. Prinds Christian Frederik med Gemalinde i Torsdags. D. K. H. Prinds Ferdinand og Gemalinde have gjort en Lysttour til Øerne, og retournere paa Mandag hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Jfølge en af den Kongelige Qvarantainedirection under Gaars Dato udstædt Bekjendtgjørelse, er ogsaa Viburg i Finland erklæret for smittet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Paa Torsdag Middag løber Linieskibet Frederik den Sjette, paa 84 Kanoner, af Stabelen. Morderen, Underofficeer Hoff, har i Forhørerne forklaret, at han, lige siden dette Aars April, da han blev underkastet Arrest og Forhør, paa Grund af et begaaet Pengetyverie, for hvilket han blev sigtet, har baaret et Nag til den Myrdede, som, ved den Omstændighed, at han, skjøndt frikiendt, saae sig mistænkt, steeg til en saa høi Grad, at han besluttede at aflive sig selv. Dette Forsæt kom imidlertid ikke til Udførelse, og veeg snart for den Beslutning at tage hans formeentlige Forfølger af Dage. Denne Beslutning modnedes til en saadan Fanhed hos ham, at han ikke havde Roe, hver ten Nat eller Dag, og han tidt i Eenrum udbrød i de heftigste Bønner og at Gierningen maatte lykkes ham, ja han skal endog have villet tage Alterens Sacramente, til hemmelig Stadfæstelse paa sin Beslutning, hvori dog de uforudseete Omstændigheder hindrede ham. Mordet forklarer han, at have begaaet paa følgende Maade: Efterat have af Oppasseren i Grevens Dagligstue erfaret, at denne var inde i sit Sovekammer, gik han derind i fuld Mondur, for at præsentere sig, og for, med det til denne Hensigt ladte Gevær, ved denne Leilighed at udføre sin Beslutning. Greven stod ved Vinduet, men vendte sig ved hans Jndtrædelse om, og gjorde ham det Spørgsmaal, om han havde meldt sig hos Lieutenanten, Ved Svaret: "Nei, lagde han øieblikkelig an paa ham, og ved Grevens undvigende Bevægelse kom Skuddet til at tage den beskrevne Retning. – Hoff skal ikke røbe mindste Anger over sin Gierning, men kun yttre Bekymring for sin Faders og sin Broders Skjæbne. Han forsikkrer, at han først efter Mordets Fuldbyrdelse har kunne faae en rolig Søvn. Jøvrigt viser han Sagtmodighed og Hengivelse i sin Skjæbne. – Hans Dom er nu af Krigsretten forelagt Hans Majestæt Kongen. (Man siger, at han paa Tirsdag Morgen Kl. 6 skal halshugges, og hans Hoved sættes paa Stage i 3 Gange 24 Timer.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Deres Kgl. Høiheder Prinds Christian Frederik og Gemalinde havde i Onsdags atter forladt Odense, for at begive sig, efter et kort Ophold i Sorøe, til Hovedstaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
J Horsens er en Guldsmed der af Byen bleven arresteret for Falskmyntnerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Ryvns Børs-Cours, den 19de August 1831. Hmb. 2 M. a vista 215. Species 213. 12 Rbmk. 12 s. Bodskald. Krigsassessor og Fuldm. i General Collegiet H. Klein, Pr. Lieutn. og Ridder Meland, pensioneret Officeer Müllertz, Jfr. Conradsen, Oldermand for Khuus. Skipperlaug N. Touscher, Marie Louise Brorson, Auctions Assistent Kierumgaard, Jfr. Cathr. Buch, Slagterm. Kal ko, Alle i Khvn. Oberst Stabel i Vestindien. Skuespiller F. Franck (23 Aar gl.) i Odense. Hospitalsforstander inde Mad. Jespersen i Nyborg. Kbmd. Houmark i Ringkjøbing. Gjæstgiver Brøndum i Viborg. Tømmermester Mørch i Randers. Postmester Funder i Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Khvn. til Aarhuus: Kjøbmand Hartvig, Handelsfuldmægtig Holm, Silke= og Klædehandler Knudsen, Handelsbetjent Knudsen, Madame Otterstrøm, Mad. Cohen Frøken Dirkinck v. Holmfeld, Kjøbmand Berthelsen, Apotheker Køster, Uhrmager Wilson, Møller Lundgaard, Pastor Kjerrumgaard med 2 Døttre, Kjøbmændene Regensdorff, og Aepinius, Træskoehandler Rasmussen, Bager Stauenberg, Handelsbetjent Galthen, Kjøbmændene Schmidt og Bruun, Sukkerraffinadeur Beyer, Kjøbmand Olqvius. Fra Khvn, til Bogense og Fredericia, Oberst Origny, Baronesse v. Eggers, Farversvend Høm, Kjøbmand Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Fra Aarhuus til Bogenøe og Fredericia, Jomfrue S. Pram, Capellan Potter, Lærer Tørsleff, Tonekunstner Copello, Student Rosenørn, C. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg: Kammerjunker Capitain v. Banner med Frue, Børn og Kammerpige, Lieutenant v. Banner, Overauditeur Fischer med Frue, Exam juris Thagaard, Handelsmand D. Jaco- og Ph. Cohen, Madame Seeberg, Jomfrue Lovise og Line Bøgh, Kjøbmand S. Lind, Jomfrue M. Møller, Provst Neergaard, Baron J. v. Rosenkrantz med Frue og Tjenestepige, Discipel Lillienskjold, Frue Clausen, Jfr. Moss Møllersvend Hartvigsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Bekjendtgjørelser. Efter Reqvisition af Skifteretten i Landvæsenscommissair Esmarchs Boe, foretages Auction paa Aarhuus Raadstue, Mandagen den 12te Septembe, førstk. om Formiddag Kl. 11, over dette Boes Andeeaf en Obligation udstædt af Greve Scheel dateret 15de Januari 1810 stor 28000 Rdr. Sl. H. Cour Documenterne ere til Eftersyn hos dHrr. Agent Meulengracht & Søn heri Byen. Aarhuus, den 22de August 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Fredagen den 2den September førstkommende Kl. 11 Formiddag, afholdes Licitation paa Horsens Raadhuus, over Jstandsættelsen med Tillæg af Materialier, af Korningbroe Broe i Skjællet imellem Nim og Bierre Herreder. Conditioner og Overslag ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, Bernth. den 21de August 1831. Ved en særegen Hændelse er jeg deels kommen i Besiddelse og deels kommer i Besiddelse af et Partie Vahre, som pr. Axe er undervets fra Hamborg til Fredericia til Fortoldning og Stempling. Merinos a 24 til 28 s. og 2 Mk. a 2 Mk. 6 sk. Al. Sirtser til 14 og 16 sk. Al., finere dito 24 s. og 2 Mk. Jndienne til 28 sk. Al. Bommeste 2 Mk. Al. Gardintøi 24 og 28 s. til 2 a 3 Mk. Al. Silkeflos 6 Mk. 8 sk. Al. Circassia 2 Mk. 8 s. Graa Strømper 4 Mk. finere 5 Mk. med Zvikler 6 Mk. Scherting 10, 11 og 12 s. til 16, 20 og 24 sk. Al. Cassemirs=Shawler, Krev Tørklæder, Jndienne Tørklæder, med mange flere Sorter Shawler og Tørklæder. 100 Gres Veste Knapper a Gros 4 Mk. 8 s. Valencavester, Silkevester, hollandske Bindler, Glands Garn, brede og smalle Forklædebaand, Nøglegarn til 1 s. Stkt., Rullegarn bedste Sort, Basfords=Fabrique, Handsker, Skoe, indenlandske Baand, Wiener=Kamme, Zephyrgarn, Krøller, Florencetaft, Satin Turk, Levant., Gros d'Naple, Satin=Rus, Helentenne, Salle mine, aterienne Atlask til 3 Mk. 8 s. a 4 Mk. Al., Marsellin a 2 Mk. 4 s. Al., Satin=Royal, Knappenaale, Hægter, Syenaale, Bøhmisk Traad, Silke Snørebaand, Multum, Flonel, Bay, Silke Hatte, Demetie, uldne Strømper, Belter, Nattrøier, UnderBeenklæder, uldne Skjorter og Longklodt traadige dito, Paraplyer, Parasoller, Ruslæder, Børnestøvler, Halsbind, m. m. m., Alt imod contant Betaling uden Jsaac Davidsen. Aforutning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
NB. Det bemærkes herved, at jeg hver Uge faaer nye Vahre saavel Vinter som Sommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Lyse-Garn og Tvister, blegede og ublegede, samt farvede, er mig consigneret og sælges til betydeligt nedsatte Priser. Naar der tages en heel Pakke, saa sælges det 2 s. lettere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Det bemærkes, at det er af samme Slags Tvist hvoraf mine velbekjendte Bomuldstøier fabrikeres. At der faaes dansk Vægt, det behøves ikke at bemærkes i Aviserne, thi det vaager vores gode, retskafne og opmærksomme Politie over. Jsaac Davidsen, af den mosaiske Religion. Gaarden paa Middelgade No. 71 eller og Gaarden. paa Frederiksgaden Nr. 606, – een af begge – kan, i 14 Dage fra Dato, underhaanden faaes tilkjøbs samt tiltrædes førstkommende Michaeli Flyttetid. Lysthavende ville behage at henvende sig til Undertegnede. Aarhuus, den 20de August 1831. Hans Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Fortrinlig god Vinterhvede til Sæd kan faaes paa Ristrup ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
En dansk Oversættelse til Livius ved Møller er i Løverdags tabt paa Gaden. Finderen bedes, mod en Douceur, at aflevere Samme paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Fra Undertegnede er Natten imellem den 17de og 18de August bortkommen en sort blakket Hoppe med stor Mank, 14 Aar gammel, for Opdagelsen loves en Dou Anders Sørensen, ceur af i Ommestrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Følge-Blad, til Stiftstidende arguns No.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Tirsdagen den 23de August 1831.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Fra den Kongelige Qvarantaine Direction De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: a) Viburg i Finland. b) Kønigsberg. c) Elbing. d) Memel. e) St. Petersborg, f) Kronstad. 4 Riga, ) Danzig i) Libau. k) Archangel. 1) Constantinopel. m) Algier, n) Tunis. o) Marocco p) Smyrna, i Provindsen Natolien. 4) Øen Candia. 1) New-Orleans. For mistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre, o) Alle øvrige russ. Havne ved Østersøen og det hvide Hav. b) Alle øvrige preussiske Havne, c) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte d) Det afrikanske Barbaries øvrige Havne og Stæder, e) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester, f) Nord-America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice=Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Den Kongelige Qvarantaine=Direction i Kjøbenhavn, den 18 August 1831. teen Bille, v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Kjerulff. Hopp. Skibsted. Efter Begjæring fra Skiftecommissionen i afgangne Frue Bruun og forhen afdøde Mands Justitsraad, Ridder Bruuns Stervboe, bliver den dette Boe tilhørende Halvpart i Weilbye Kirke, med tilhørende Korn- og Qvægtiende, samt tillagte Jorder af Ager og Engs Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 3 Fkr. og Skovskyld 1 Fkr., stillet til 3de offentlige Auctioner, der afholdes paa Fredericia Raadstue, Tirsdagen den 6te September d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
den 30de f. M. den 4de October hver Dags Formiddag Kl. 10. Hele Sognet staaer for tiendeydende Hartkorn 177 Tdr. 4 Skpr. 1 Alb. matricu eret til 21 Tdr. 3 Skpr. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten 22de April 1817. Fredericia, den 6te August 1831. Boeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Jfølge Reqvisition af Skiftecommissionen i Stervboet efter afgangne Frue Bruun og forhen afdøde Mand Justitsraad Ridder Bruun, blive følgende bemeldte Boe tilhørende faste Eiendomme heri Staden, nemlig: 1) Stervboegaarden No. 356 og 357 med fl. No. paa Hjørnet af Danmarksgade og Riddergade, med Jordlod i Marken. 2) Den forhenværende Klædefabrikgaard No. 286, 87, 88, 89, 90 og en Deel af No. 291 i Vendersgade med Jordlod. 3) Gaarden No. 410 samt 522 og 523 paa Hjørnet af Danmarksgade, og Kirkestræde, med Jordlod. 4) Huset No. 299 i Jyllandsgade, med Jordlod. 5) En Deel af den paa Stadens Grund værende saakaldte Mølleeng, indeholdende 84,898 Alen. og 6) en Grundene No. 284 og 285 tildeelt Jordlod paa Stadens Mark. stillede til 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Stadens Raadhuus Mandagen den 5te og 19de September førstkommende om Formiddagen Kl. 11, samt Tirsdagen den 4de October næstefter om Eftermiddagen Kl. 3. Hvilket herved bekjendtgjøres. Fredericia Byefogedcontoir, den 5te August Rahbeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Efter vedkommende Udlægshaveres Begjæring, bliver: Mandagen den 5te Septbr. næstk., Formid, Kl. 11. den 19de Septbr. næstk. Form. Kl. 11, og Tirsdagen den 4de Octbr. næstk., Form. Kl. 10. foretaget Auction over en Gaard i Øenstrup, tilhørende Jørgen Hansen, og hvis Hartkorn er Ager og Eng 2 Tdr. 1 Skpr. 1 1/2 Alb. Denne Eiendom, som er beliggende i Thorsted Sogn, 1 Miil fra Horsens, ligger i en frugtbar Egn, og vil i Forhold til dens Størrelse, anstændig kunne ernære en Bondefamilie. De 2de første Auctioner afholdes paa Tingstedet i Bjerre, og 3die Auction paa Eiendommen. selv. Conditionerne ere forinden Auctionerne til Eftersyn paa mit Contoir. Denne Bekjendtgjørelse skeer til Efterretning for Lysthavende, samt conferm med Pl. 22de April 1817, for Panthaverne. Bjerre, Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden, den 20de August 1831. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Forpagtnings Auction. Meieriegaarden Aarupgaard i Tamdrup Sogn Skanderborg Amt, bliver ifølge det Kongelige Rente, kammers Ordre af 25de i f. M., ved offentlig Auction, som afholdes paa selve Gaarden den 7de September førstkommende om Formiddagen Kl. 10, stillet til Bortforpagtning i 9 paa hinanden følgende Aar fra 1ste Mai 1832 til 1ste Mai 1841. Denne Gaard staaer for Hartkorn ufri Ager og Eng 12 Tdr. med et Areal af circa 160 Tdr. Land gode Jorder, og hvortil kan avles 100 Læs Enghøe. Conditionerne henligge til Eftersyn hos undertegnede constituerede Godsforvalter, der paaviser Eiendommen. Bygholm, den 31te Juli 1831. Holbek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Forpagtning. Willestrup Hovedgaard, beliggende i Hindsted Herred, Aalborg Amt, tilhørende den Kongelige Kasse, dens Avling, agtes, ifølge det Kongelige Rentekammers Ordre, opraabt til Bortforpagtning i 10 paa hinanden følgende Aar fra 1ste Mai 1832. Gaardens Areal udgjør circa 240 Tdr. Agerland, 50 Tdr. England og 60 Tdr. Hedeland. Af Agerjorderne drives 180 Tdr. Land inddeelt i 10 Vange, ved Hoverie, det Øvrige uden Hoverie. Den aarlige Udsæd er 40 a 45 Tdr. Rug, 20 a 25 Tdr. Byg, 25 a 30 Tdr. Havre, 8 a 10 Tdr. Bælgsæd eller Boghvede, samt 60 Tdr. Kartofler, Ved Forpagtningens Tiltrædelse vil Vintersæden, saavelson den Vaarsæd Aarstiden og Veirliget tillader, være nedlagt, og det behøvende Sædekorn forøvrigt blive Forpagteren overleveret. Alle Engene, der aarligen afgive imellem 150 og 180 Læs Høe, bjerges ved Hoveriet. Heden er skikket til Opdyrkning, hvormed er begyndt. Under Forpagtningen hæves Tienderne in natura af omtrent 75 Tdr. dobbelt tiendeydende Hartkorn af Astrup og Rostrup Sogne. Besætningen har hidtil været 8 Arbeidsheste, 10 Huusholdningstøer, 60 Stk. Stude og 100 Stk. Faar, men hvilken vil neget kunne udvides naar den Driftsmaade som i de senere Aaringer har været brugt, fremdeles fortsættes. Skulde Forpagteren ønske det, kan med Forpagtningen følge Besætning, Arbeidsredskab og øvrige til et Avlsbrug som det omhandlede, behøvende Jnventarier. Auctionen er af vedkommende Auctionsdirecteur berammet at afholdes her paa Gaarden Onsdagen den 31te August førstkommende om Formiddagen Kl. 10, og Conditionerne, der ere favorable for Forpagteren, ere forinden til Eftersyn hos undertegnede. Willestrup pr. Hobroe, den 29de Juli 1831. Wegener, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Forpagtning. Budderupholm, Hovedgaardens Avling, i Hornum Herred, Aalborg Amt, den Kongelige Kasse tilhørende, agtes, ifølge det Kongelige Rentekammers Ordre, opraabt til Bortforpagtning i 13 hinanden paafølgende Aar, fra næste Aars 1ste Mai 1832 at regne. Gaardens Areal udgjør circa 300 Tdr. Agerland, inddeelt i 13 Vange eller Jndtægter, hvilket Alt drives uden Hoverie. Den aarlige Udsæd er 25 a 30 Tdr. Rug, 20 a 25 Tdr. Byg, 50 a 60 Tdr. Havre, forfluden noget Boghvede, Bælglæd og Kartoer. Engene afgive aarlig 150 Læs Hør, hvittet ligeledes bjerges af Gaardens Bruger selv. Heden, 50 a 60 Tdr. Land, afbenyttes til Faardrift, Til Hjelp ved Gaardens Drift overlades Forpagteren daglig 5 Arbeidere, af Huusmænd under Godset, der for hele Aaret udgjør 1560 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-23
Ved Forpagtningens Tiltrædelse vil den Sæd være nedlagt og det Arbeide forettet, som Aarstiden og Veirliget har tilladt, og hvad Sædekorn der endnu maatte behøves blive Forpagteren overleveret. Under Forpagtningen hæves Tienderne in natura af noget over 100 Tdr. tiendeydende Hartkorn i Gravlen, Skjørping og Fræer Sogne. Belætningen har hidindtil været 14 Arbeidsheste, 12 Huusholdningekøe, 50 Stk. Stude og 100 Stk. Faar, hvilken, tilligemed de til Gaardens Drift fornødne Arbeidsret skaber og andre Jnventarier, om ønskes, kan blive overleveret tilligemed Forpagtningen. Efter Auctionsrettens Bestemmelse afholdes Auctionen herpaa Gaarden Torsdagen den 1ste September først kommen ke om Formiddagen Kl. 10, og Conditionerne, der ere favorable for Forpagteren, ere forinden til Eftersyn paa Budderupholms Skrivestue, samt hos Undertegnede paa Willestrup pr. Hobroe. Budderupholm, den 29de Juli 1831. Wegener, Forvalter.