JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Petersburg den 13de Junii. Fra Sverrig have vi faaet den Efterretning, at vor Armee er under Grev Schumaloffs Kommandorykket ind i Umena. Ved dette Stede Besættelse er den for Krigsoperationens videre Fremgang saa vigtige Forbindelse imellem Wasa og den hiinsidige Strandbred af den bothniske Havbugt igien tilveiebragt. Vor Armee i Gallizien har forenet sig med Polakkerne og skal marschere lige mod Mühren.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Bayonne, den 17de Junii. Marschallerne Hertugerne af Dalmatien, Eschingen og Trevisehave efter Breve fra Corunna af 8de d. M. forenet sig imod Englænderne, som befinde sig paa de portugisiske Grændser og ere marscherede imod dem. Man forventer inden kort Tid vigtige Efterretninger. Følgende er et Udtog af en Beretning, trykt i Bilbao den 14de og hertil sendt ved en Coureer: Den 10de Junii vare 10 til 12000 Jnsurgentere saa frække at angribe General Noireau i St. Ander. Besætningen, som i det høieste bestod af 1000 Mand, slog dem kiæk tilbage og drev dem fra Bierg til Bierg. Jmedens han forfulgte dem havde Engellænderne sat nogle Jnsurgentere i Land paa Kysten, som trængte ind i St. Ander og udøvede det al muelig Grusomhed. General Bonnet fik Efterretning derom og kom samme Dag dertil med sin Division, for og Engellænderne og Jnsurgenterne af Staden, i hvilken han selv indtrængte og tilføiede dem betydeligt Tab. Den følgende Dag angreb han Fienden i Forening med General Noircau og seirede afgiørende paa alle Steder, nemlig ved Sontongo og Larede. De som ikke bleve dræbte eller fangne vandre vildfarende omkring imellem Biergene. Don Fr. Amoros har ved denne Leilighed handlet med Kraft og Bilbaos Besætning har under General Aprils Kommando fortrinlig udmærket sig. - Udmærket Ros fortiener desuden Hs. Herlighed Corregidoren Gallar do og alle Anthoriteter i Staden St. Ander.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
I Dag er en af Hertugen af Dalmatiens Adjutanter ankommen hertil, for at begive sig til Hs. Maj. Keiseren. - La Romang har gjort Landgang ved St. Ander med Regimentet Princessa og nogle engelske Tropper, som lade til at ville beleire denne Stad. General Nøireau, som stod derved med 800 Mand, har draget sig til Bilbao; Hertugen, af Treviso har sendt Staden 6000 Mand til Hielp. General Bonnet, som var i Villaviciosa, begiver sig ilende derhen og fra Burgos og Valladolid ere ligeledes Tropper marscherede til denne Egn. Erkebispen af Saragssa, som forlod sit Diocese, er opbragt af et Detaschement af de landede Tropper. General Suchet har slaget Jnsurgenterne paa nye ved Alcanitz.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
General Laborde, som drog sig tilbage over Alcantara fra Portugal, har forenet sig med Hertugen af Bellunes Korps. Dette Korps er 2 Divisioner Infanterie og 2 Divisioner Kavallerie stærkt. Man forsikkrer, at Hs. Majestæt Dronningen af Spanien, Joseph Napoleon den 1stes Gemalinde kommer i Septbr. til Madrid.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Dresden, den 26de Maji. Vore Efterretninger fra Armeen ved Donau gaae til den 22de Til den Tid var intet forefaldet ved den store Armee. Erkehertug, Johann skal igien have indtaget sin Stilling ved Raab. Erkehertug, Ferdinand staaer endnu i Gallizien, men vil have Møie ved at forsvare sig sammesteds imod begge Armeekorpserne under Prinds Poniatovsk og General Dombrowsky. Den sidste er paa hans høire Side gaaer over Pilito.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Dresden, den 19de Junii. Vort Land er endnu stedse besat af Østerrigerne. Hertugen af Braunschweig-Oels har sit Hovedqvarteer i Meissen. Vi have af Aarsag til at være tilfredse med de herværende Militair=Authoriteter. Saavel den kommanderende General Am Ende som Stadskommandanten Fyrst Lødkorvitz holde stræng Krigstugt og Orden. Følgende Bekiendtgiørelse er udkommen her :
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Hs. Keiserl. Kongl. Apostoliske Majestæts Armeekorps er den 11te Junii om Aftenen Kl. 6 indrykket i Dresden med klingende Spil og flyvende Faner og ere fra denne Stads Jndvaaneres Side bleven mod taget med den rolige Velvillie, som man kan vente af et Folk, der veed at tage imod tydske Brødre og forrige Allierte og dog at blive sin Landsherre tro. Formedelst de Keiserl. Kongl. Troppers Overlegenhed kunde man forudsætte, at det Kongelige Sachsiske Troppekorps, som stod i Leir ved Dresden, vilde have benyttet sig af den mod samme viiste Skaansel til et hurtigt Tilbaget og og ikke ved et gandske unyttigt Angreb have forøger det Onde, som Krigen ulykkeligviis har frembragt mellem begge Naboestater. Jkke destomindre blev Staden nogle Timer efter den Keiserl. Kongl. Armees Ankomst sat i Allarm ved Angre fra det Sachsiske Troppekorpses Side. Det blev tilbageslaaet, de Sachsiske Tropper nødte til Tilbagerog og enbetydelig Deel af det Keiserl. Kongl. Armeekorps har i aaben Mark viist den fiendtlige Anfører, at ikke unyttig Blodsudgydelse videre skulde blive foraarsaget ved falske Rapporter og Troppernes Antal. Skulde disse skaanende Forholdstegler endnu længere blive misforstaaede af de Sachsiske Anførere; saa er den brave Sachsiske Nation nu sat i Stand til at bedømme, paa hvis Regning de uudeblivelige, ulykkelige Følger af nærværende Feide skal sættes. Anton Jsidor, Fyrste af Lobkovits Keiserl. Kongl. Østerrigsk Stadkommandant.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Ligeledes er udstedt følgende Bekiendtgiørelse : Da det løgnagtige og skiendige Sagn af let begribelige Aarsager er bleven udspredt af onde og slettænkende Mennesker, at de indrykkede Keiserl. Kongl. Østerrigske Tropper ville plyndre den herværende Stads Jndvaanere, saa har Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig og Kongen af Ungarn og Bøhmens Hr. Jntendant funden sig nødsaget til at udstede efterfølgende Skrivelse til os : Til Magistraten i Dresden:
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Nogle Sletsindede have udspredt i Staden, at de Keiserl. Østerrigske Tropper ville plyndre i Staden. Dette er saa meget mere kræn ende som den Keiseri Kongl Østerrigske General Am Ende Proclama con uctor indeholder den modsatte Befaling, hvorefter enhver Uorden, bliver straffet endog med Døden. Jeg anmoder derfor Magistraten at fængsle ethvert Menneske, som tiltroer de Keiserlige sligt og at straffe ham til Satisfaction for de Østerrigske Tropper. Dressen, den 14de Junii 1809. J. G. v. Beierveck, Keiserl. Kongl. Østerrigsk Jntendant. For nu desangaaende at berolige de herværende Jndvaanere og at lægge Baand paa Udsprederne af slige skiendige Rygter, bringe vi bemeldte Hr. Jntendants derom meddelte Erklæring til Publicums Kundskab, med den alvorlige Advarsel, at enhver vil i Overtrædelses Tilfælde strax blive fængslet og paa det strængeste straffet, naar han taler ilde omdet Keiserl. Kongl. Østerrigske Militair, hvis Opførsel under sit Ophold her har været udadleligt og følgeværdigt. Signatum Dresden den 14de Junii 1809. Raadet i Dressen.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Warschau, den 19de Junii. Fyrst Poniatowski har overtaget Overcommanden over endeel af de russiske Tropper. For otte Dage siden har General Suwarow forene sig med ham. Den 14de dennes forenede ogsaa den russiske Kolønne under General Lewis sig med Devisions General Zajonczek ved Pulawi. Fyrst Galiczyn er ankommen til Lublin. I General Goroza koms Sted commanderer General Lambert, ikke Langeron.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
I Gaar Aftes er her ankommen en Coureer med den Efterretning: at den Polske General v. Sokolnick, den 6te denne Maaned, har slaaet Østerrigerne ved Sendomir. Disse have tabt 1300 Mand som ere fangne, over 2000 Mand Døde og Saarede og 4 Kanoner. Af alt hvad her foregik, seer man, at Østerrigs Plan var at revolutionere og erobre Hertugdommet Warschau, og tage Danzig i Besiddelse, for at have en Communication med Engelænderne. Projecter som nu ere tilintetgjorte. Søn man forsikkrer, stode de Udlændinger som nu her ere arresterede, Forbindelse med Schill.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
München, den 19de Junii. General Deroy foretog sig i Gaar Morges en Expedition med dehældigste Udfald, for at proviantere Kufstein, som var indsluttet at de Tyrolke Jnsurgentere og uden Samfærsel. Tyrolerne og Østerrigerne ved tilbage og Fæstningen blev forsynet med det fornødne. Det hertil bestemte Corps indrykkede om Aftenen igjen i sin Position ved Degernerf.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Breslau, den 22de Junii. Nederliget, som den Østerrigske Armee har lidt den 15de ved Raab, har særet meget betydeligt. Det Ungarske Kavallerie flygtede i største Uorden og kun Erkehertug Johanns kunde forhindre, at den hele Armecikke ulgte dette Exempel. Vicekongen af Jtalien, Hertugen af Auftstedt og General Laurision kommanderte paa denne Dag paa frassk Sde. Da Efterretningen om det tabte Slag kom til Ofen besluttede Erkehertug Reyner at gaae med det hele Hof til Kaschau, De denne Anledning trufne Foranstaltninger bleve dog siden igien forannede. De til Osen ankommende Ungarske Flygtninger bleve sammeseds afvæbnede og stukne ind under Livregimenterne. Erkehertug, Cal har smør en betydelig Troppe-Forstærkning til Presburg. Erkeberug Louis er i Følge den for ham saa ulykkelige Trefning ved Egnahl bleven afsat fra sin Kommando.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Forestillingerne fra Deputationen, som var sendt fra Wien til Kei sen Frantz, for at bede om Tilførsel af Levnetsmidler fra Ungarn, til Fadeel for denne Hovedstad, ere blevne frugtesløse.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Keiser Napoleon skal have tilbagetaget det bekiendte Dreret imod Eneral Chasteller.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Magdeburg, den 24de Junii. Østerrigerne ere den 22de og 23de trukne igiennem Leipzig mod Ruenburg. 14 Vogne med Saarede ere ankomne hertil fra vort Amerkorps fra Egnen ved Nordhausen. Angaaende det hidtil fore sidne have vi endnu ikke erfaret noget med Vished. J Leipzig vil nu vide efter Breve fra Warschau af 19de d. M., at Prinds Ponianysky har overtaget Overkommandoen over de i Gallizen indrykkede issiske Tropper.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Det hedder, at Hertugen af Abrantes (Junoe) skal kommandere et franske Armeekorps i det nordlige Tydskland.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Prag, den 24de Junii. fra Erkehertug Carls Hovedqvarteer er indløben den Efterretning: at rkehertug Johann, efterat have forstærket sig ved Comorn, er galt videre frem og har taget sin forrige Stilling ved Raab.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Merseburg den 25de Junii. J Dag har Hs. Majestæt Kongen af Westphalen i sit herværende Hvedqvarteer ladet følgende officielle Beretning bekiendtgjøre: General Dalbignack fik i Gaar Morges Ordre at gaae over Saale ud sin Division og Sachserne, for at angribe Fienden, som havde det Lützen. De forenede westphalske og sachsiske Kyrasserer angrebe ude Gange de fiendtlige Husarer og Uhlaner, tilbagedrev dem og fra te dem 33 Fanger, hvoriblandt vare 3 Officierer. Fienden drog sig strax tilbage; Leipzig blev tilsomt forladt ved Midustid. General Daldignack sætter efter Fienden; man venter nær mit Nyheder.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Leipzig, den 26de Junii. sterrigerne have forladt og igien i Forgaars Aften, men deres Ste indrykkede her i Gaar, 6 til 7000 Mand Sacsiske og Vestphalske Tropper, hvorpaa i Dag vil følge flere samt Kongen af Vester halen selv. Man siger, at Østerrigerne vil tage Stilling og forstærke sig ved Wurzen.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Bern, den 16de Junii. Oprøret i Veltelin, som opstod under Paaskud af Paalæg og Militair Conskription er bleven dæmpet af 500 Franskmænd og 2 Kardatskskud. Mange Sogne vilde aldeles ingen Deel tage deri. Nogle Jusurgentere ere bragte til Maylland, andre ere fængsteds i Søndrie eller undvigte.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Udenlandske Efterretninger. Corsøer, den 30te Junii. Den engelske Convoy, som i Morges gik Belterne ud til Kattegat, bestod foruden de 2 Orlogskibe og 3 Kanonbaade, som vare stationerede i Detter og fulgte med, endnu af 2 Orlogsskibe, 3 Fregatter, 1 Brig, 1 Kanonbaad og 67 Handelskibe.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Kallundborg, den 30te Junii. Handelsstaaden fra Østersøen er under Bedækning af endeel større og mindre Krigskibe allerede passeret forbi Refsnæs. Nord fra er der ankommen en Flaade af 1 Orlogskib, 4 Fregatter og 1 Brig, som ligge i Samsøedeltet Nordenfor Refsnæs for Modvind.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Helsingøer, den 2den Junii. J Morges er en Fregat kommen til Linieskibet og begge ere nu under Stil herop. 2 Svenske Galeaser, ere indkomne med Parlementairslag og seilede strax til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Odense, den 30te Junii. Afvigte Onsdag den 28de Junii holdtes Landemodet for Fyens Stift under Præsidio af den constituerede Stiftamtmand, Hr. Etatsraad Koefoed og Hs. Høiærværdighed Hr. Biskoppen. Da det Kongelige Reskript at 5te Maji d. A., angaaende Høitidelighed med Landemodet, endnu ikke kunde sættes i Udførelse, oplæste Hs. Høiærværdighed Hr. Biskoppen, som sædvanligt, en Afhandling. Den indeholdt en Undersøgelse over det Æmme : En en Forening imellem den christelige Religions forskiellige Partier muelig eller var den at øn skee, Jblant en stor Deel Tilhørere, beærede og Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed Prinds Christian af Hessen Forsamlingen med sin Nærværelse, ligesom og Hs. Excellence Hr. Geheime-Conferentsraad Gersdorf, der af Biskoppen var indbuden, for af ham og det gandske Synede paa Præsteskabets Vegne at modtage et velment Livvel ved hans Fratrædelse fra Fyens Stiftamtmandskab. Aalborg, den 29de Junii. Om Morgenen den 19de Maji sidste afvigte kom en stor fiendtlig Kutterbrig ind under Land 4 Miil Sønderfor Steenberg Baun, i søndre Deel af Thisted Amt og Kl. 9 Formiddag satte 2 bemandede Barkasser ud for at bemægtige sig et med Rug ladet norsk Slupskib, som var sat paa Grund. Skjøndt det var lang fra den nærmest beboede Egn, var dog endeel Kystmilice tidlig tilstede og ved at give Gevær Jld paa Fienden, fordrev ham med 2 af hans Folke synlige Fald fra Fartøiet første Gang. Men da Kutterbriggen lagde sig derpaa gandske nær Land, udsatte 4 stærk bemandede Barkasser, og gav en heftig Jld baade med 22 og 11 pundige Kanoner, samt med Svinghasser og Geværer, kunne Kystmilicens faa Geværer uden Hielp af Kanoner ikke hindre ham fra at komme ombord i det norske forladte Fartøi, som stod temmelig langt ude i Vanden - og at bemæglige sig det ved Hielp af det stille Hav og og god Aflands Vind, efterat Skibsfolket havde kappet Mast og beskadiget der for endeel. Nogle Dage efter, nemlig den 1ste Junii kom Fienden atter igien et Par Mile Norden for ved Klitmøller i samme 3die District, lagt sig med nogle og 40 Skibe udenfor Kysten, sendte 2 Barkasser ind mod Stranden og ville bemægtige sig et der liggende norsk Fartøi, men Art deels ved de der liggende Jægere, samt deels ved nogle faa Kanoner og ved Kystmilier Skyttere saaledes modtagne i Tide, at Barkasserne nødedes efter 1 1/2 Times forgieves Anstrængelse ar vende tilbage til Flaaden, som derpaa hidsede Seil og gir bort.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Kiøbenhavn, den 3die Julii. Under 24de Juni d. A. ere samtlige Overøvrigheder i Danmark, fra det danske Cancellie, blevne tilskrevne saaledes : Ligesom de paa Landet omstreifende Kræmmere og Opkiøbere, være sig Christne eller Jøder, til enhver Tid ere skadelige, i det de baade giøre Ingreb i den ordentlige Kiøbstedhandel og tillige ikke sielden optrække Landalmuen, saa maae de især ansees høist skadelige paa nærværende Tid, hvor derfra alle Kanter føres Klage over en Mangel paa Skillemynt og en Agiotage med samme, som fornemmeligen maa have sin Grund i Speculationer af det Slags, der ene sigte til at optrække den ukyndigere Almue. Cancelliet skulde derfor, i Følge Hs. Majestæts allerhøieste befaling, tienstligt anmode Dem om, paa det strængeste at paasee, at der paaethver Sted i Deres District nøie vaages over de Forbud, som ere givne mod omreisende Kræmmere og Opkiøbere i Almindelighed og Jøder i Særdeleshed. Ligeledes skulde man, efter allerhøieste Befaling, anmode Dem om at have det strængeste Tilsyn med, at ingen Uberettiget bruger Smeltedigel.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Da det Bidrag til Domhusenes Vedligeholdelse, som under Nan af Domhuuspenge, tilforn blev erlagt ved Landstingen i Danmark, og nu, i Følge Forordningen af 25de Januar 1805, bør tilfald. Landsoverretterne sammesteds, ikke overalt er lige, saa har det behaget Hs. Majestæt, under 26de Maji d. A., allernaadigst at befale, 4 Domhuuspengene, som fremdeles bør erlægges i de private Sager, der indstevnes for Landsoverretterne i Danmark, skulle for enhver saadan Sag, fastsættes til 1 Rdlr.; at denne Afgift til Domhusets Vedligeholdelse bør udredes at den Part, der dømmes til at betale Processens Omkostninger, og i Tilfælde at disse hæves, da af begge Parter, saaledes at hver erlægger det halve, samt at de Domhuuspenge, som hidtil have fundet Sted ved Underretterne i Fyen og Langeland, skulle for Fremtiden aldeles bortfalde. eenere. nestre :tioner : le sig : sit Tre i Cour. os. M. kilde. Hs. et over Navn.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
prov stere.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Lammerraad og Tobinspekteur Barne har, paa Grund af fir høie Alder, allerunderdanigst frabedet sig den ham forundte Justits raads Titel, hvilket af Hs. Majestæt allernaadigst er indvilget. Efter Privatbreve fra Norge er til sammes sydlige Kyster og Havne af norske Kapere indbragt henved en Snees amerikanske Skibe, som rimeligviis ville blive priisdømte, Under 23de f. M. er udkommet en Forordning, angaaende en overordentlig Inddragelse af en betydelig Summa danske Courant Bank=Sedler. Under s. D. er ligeledes udkommet en Forordning, angaaende consignable Bankfonds.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Ved allerhøieste Resolution af 26de f. M. har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at bifalde, at Taxten paa Oxekiød for næstkommende Julii Maaned vedbliver som den nu er, nemlig: for Pundet af det bedste 15 s. og for Pundet af det ringere 13 s.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
(Forlangt Jndrykkelse.)¬ J en Anmeldelse fra Helsingøer af 15de Junii d. A., indført i Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn No. 72, den 17de f. M., hedder, det blandt andet: "En Lods her fra Byen, nemlig Christian Hansen, løb forleden Nat tæt ind under Landskrone og borttog en svensk baglastet Galease. Den næste Morgen løb han ind under Vigen og udskar en svensk Nordbaad; - hvorefter Anmelderen fælder denne Kiendelse: Men ved begge Expeditioner vandtes liden Ære og mindre Fordeel." Ved Udtrykket: liden Ære, maae Undertegnede med Kammerater ansee os fornærmede, da det er klart, at Anmelderen har derved kastet aabenbar Daddel paa disse vore Handlinger, som om de kunde være vanærende for os eller danske Mænd. Jmidlertid, og indtil Retten har kiendt os imellem, vil jeg foreløbigen henstille til det ædle danske Publicums Skiønnende, om hine 2de af mig og Kammerater udførte Handlinger fortiene at dadles eller ei, eller at betragtes fra en Synspunkt, hvorved Anmelderen har søgt at frakiende dem al Værd og udsat dem for Publicums Ringeagt. Uden Skryd tør jeg vel paastaae, at det, med en liden Baad at borttage et fiendtligt Fartøi i Aasynet af en Fæstnings Batterier og fiendtlige armeerte Fartøier, fortiener mere at roses end dadles ; at vi afskare Nordbaaden fra dens egne Lands Kyster og sammes Forsvar, og ydermere, da den ved Kanonskud søgte at skræmme os, satte ind paa den og toge den, er vel ikke vanærende uden i den Dadlesyges Øine; endelig at efterleve sin Konges Bud og tilføie Fienden paa Søen saa meget Tab og Skade, som mueligt, er vel mindre dadleværdigt, om end ikke nogen betydelig egen Fordeel er dermed forbunden. Derimod at gaae i Land paa ubevæbnede og vaabenløse Øer, og der sønderslaae Fiskerbaade eller afbrænde Hytter, det anstaaer ikke danske Mænd, der er Røverne egent og det fortiener at dadles. Helsingøer, den 30te Junii 1809. Paaegne og Kammeraters Vegne paa Kaperbaaden, Christian Hansen. Kiel og Hurtig.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Avancenent, forflyttelse og Afgang ved Vor Landmilitair-Etat.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Det har allernaadigst behaget Os at resolvere som følger: Under 26de Junii. 1) Capitainerne G. J. v. Dresen, af det holsteenske Jnf. Regts. 3die Bataillon, og F. L. W. v. Schepelern, af det holsteenske Skarpskytter=Corpses 2den Bataillon, afskediges, Naade af Krigstienesten, hver med 300 Rdlr. aarlig Pension. 2 Prem. Lieut. C. W. v. Schrøter, af det holsteenske Jnf. Regts. 3die Bataillon, forsættes efter eget Ønske som Sec. Lieut. a la suite til Husar=Regimentet og ansættes ved een af de holsteenske Escadroner, dog uden Anciennetet indtil han har taget Officeer=Exammen. 3) Sec Lieut. H. O. v. Blad, af Marine Regimentet, forsættes i samme Egenskab til Prinds Christian Frederichs Regiment med fuld See Lieuts. Gage. 4) Overbestyreren for den lollandske Telegraphlinie Krigsassessor L. F. Bang, og litterair Telegraphist Werligh udnævne Vi herved til virkelige Krigsraader og udfærdiges deres Bestallingen gratis. 5) Cancellisten ved General=Auditoriatet i Danmark, Candidatus juris J. C. W. Nielsen, udnævnes herved til Auditeur i Armeen, men vedbliver indtil videre sin nærværende Post ved GeneralAuditoriatet.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Under 29de Junii. 1) Second Lieutenanterne J. B. p. Abrahamson, C. v. Kierulf, C. L. G. v. Heltzen og H. v. Schørring, samtlige af Vort Artillerie=Corps, meddele Vi herved Prem. Lients. Caracter, og Second-Lieutenanterne C. P. v. Meidell, Ridder af Dannebrog, samt D. K. v. Meidell, C. v. Tønder, C. F. u Bostenstein og H. F. v. Kyhle, af bemeldte Corps, som ere reserverede Sec. Lieuts. Anciennetet for de 4 førstnævnte, forbeholdes ligeledes PremLients. Anciennetet for dem, dog kunne de ei vente at erholde Prem. Lieut. Caracter førend de have taget og bestaaet i den befalede OffieerExammen. 2) Foureer ved Vort Eget Regiment T. M. Dick udnivne Vi herved til Sec. Lieut. ved det holstenske Jnf. Regts afnecteredeBatailloner. 3) Stabs-Capitain C. T. v. Bentzen, af Kronens Regiment, udnævne Vi til Chef for det ved Capitain v. Saabyes Ansættelse a la suite vacant blevne 2det Compagnie i norske Livegimts4de Bataillon, men ham reserveres derhos sin nu havende Ancientet, i Kronens Regiments 1ste og 2den Bataillon. Hovedqvarteret i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, der 1ste Julii 1809. Frederik R.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Befordringer. Under General-Toldkammeret: Den 12te Junier Sognefoged A. L. Cirsovius i Bramsted beskikket til tillige at Ar Toldforvalter sammesteds. Den 26de Junii er Told og Consintionskassereren i Nestved, Cancellieraad C. Lund, forflyttet i be Egenskab til Randers; surnummerair Cancellist i Hs. Majestæt Ka gens Cabinets-Secretariat, H. Sessing, beskikket til Told- og Gesumtions=Jnspecteur i Assens; Told- og Consumtions=Kassererh i Ebbeltoft, W. C. Albertus, forfløttet i lige Egenskab til Asset; Toldbetient og Visiteur i Kiøbenhavn, C. H. Gehrekken, samt Argeant ved Kiøbenhavns borgerlige Militaire, J. P. Møller, beske kede til Over Told- og Consumtionsbetiente i Aalborg; Told- og Ohavnsbetient i Nøsted paa Bergens Leed, A. C. Mohr, til Told- og Consumtionsbetient i Bergen, og Volonteuren i det søndenfieldske Told- og Consumtions-Contoir, G. D. Tønder, til Copiist i bemeldte Contoir.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Under det danske Cancellie. Den 30te Junii er Lancelliesecretair og Undercancellist i det danske Cancellie, L. A. Bemth, udnævnt til Borgmester og Byefoged samt Raadmand, saa og Pye- og Raadstueskriver i Corsøer; Cand. Juris H. Saye til Copist i Revisions=Contoiret for Skifterne og de offentlige Stiftelsers Rynskaber; Copiist ved Kiøbenhavns Politieret, P. N. Hjort, til Unercancellist i Justitscontoiret ved Høiesteret.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Species=Cours den 3die Julii 1809. Cours af danske Banksedler imod Species 290 1/2 Procent, som udFor 80 Rdlr. Species, dansk Courant Rdlr. 232. 1 og for 1 - Disconto 5 Procento.
Berlingske Tidende, 1809-07-03
Directionen for den danske og norske SpeciesbankAnne Jacob Hansens Datters allerunderdanigste Taksigelse for den paa sidste 25de Junii efter Gudstienesten i Asmindrups Kirke modtagne Prem. af et Sølv=Snørresmykke. for fligtigst udviist Landbrugs Fliid. Tak gode Konge! for den Gave, Som Landbrugs Fliid mig har bereed, Jeg vil og bør det altid mage At vinde Konges Kierlighed, Og denne vindes af enhver Paa hæderligste Maade, Som troe og rask i Pligter er Til Landets Gavn og Baade. Hellestrups Bye den 28de Junii 1809. allerunderdanigst Anne Jacob Hansens Datter, og Huusmand Jp Hansens Hustrue af Asmindrups Sogn paa Holbecks Amt.