JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
Fra Kjøbenhavn skrives i Hamburger Nene Zeitung: De nye Trykkefrihedsprocesser, Lehmanns fiskalske Proces og Amtm. Tillisch's Valg. til Kabinetssecretair have i længere Tid været og ere endnu bestandig de fornemste Gjenstande for Underholdningen om indenlandsk Politik. For Lehmann er den offentlige Mening; Borgerrepræsentanterne ville ikke suspendere ham, deres Viceformand, det er vel tilstrækkelig klart, at Overrettens Dom ikke vil falde ud imod ham, antager man med Sikkerhed, saa vidt Undersøgelsens Udfald er bleven bekjendt. Jndignation maa det vække, at nu nogle offentlige Stemmer, som ogsaa skaffe sig Luft i tydske Blade, optræde mod Lehmann med hadefulde Jnsinuationer og Bagvaskelser. Lehmann er og bliver altid en dygtig politisk Characteer, det maa selv hans Fiender erkjende, det erkjender Regjeringen sikkert, thi ellers vilde den kun bekymre sig lidet om ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
I Anledning af de stedfindende Forhandlinger imellem Danmark og England angaaende Sundtolden ere i disse Dage tvende af det herværende Øresunds Toldkammers Embedsmænd afsendte til London, nemlig Kammerr., Translateur Wessel og Controlleur Olrik. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
Hotel d'Angleterre i Kjøbenhavn er solgt af Hr. Knirsch til en Hannoveraner for 40,000 Spe. Det er omtrent Fjerdedelen af et Seculum siden Hr. Knirsch kjøbte denne Eiendom for 25,000 Species. Eieren har, af de forskjellige Leiere, en aarlig Jndtægt af henved 3000 Rbd. Der bliver i denne Tid hos Vognfabriqueur Hoff i Kjøbenhavn forarbeidet 2de Omnibusser, saa vi ville ei heller i denne Henseende længere staae tilbage for Udlandet. Den ene vil kunne rumme 20 Personer og den anden 16. De skulle være bestemte til i Sommer at befordre imellem Kjøbenhavn og Charlottenlund. Men med Tiden ville de vel og træde i Stedet for den daarlige Befordring, Droscherne i Kjøbenhavn nu tilbyde. (Vib. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
Natten mellem Torsdag og Fredag døde en værdig Olding Lehman Cohen i en Alder af 98 Aar og allerede Fredag Middag Kl. 1, altsaa kun efter 10 eller maaskee 12 Timers Forløb, blev han jordet. Da Manden ikke, saavidt vi vide, døde af nogen farlig smitsom Sygdom, er det høist paafaldende at en saa tidlig Begravelse er bleven tilladt, og vi haabe, at vedkommende Læge vil give nærmere Oplysning om Aarsagen til den ubegribeligt hurtige Begravelse. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
Eiendommen Dibbelhede, beliggende tæt ved Greenaae, er nylig bleven solgt af Hr. Meiniche til Hr. Müller fra Viborg for 4200 Rbd. Til Gaarden hører 180 Tdr. Land Ager af fortrinlig Bonitet, hvorpaa der aarlig har været græsset over 80 Stude. Eiendommen staaer for 24 Tdr. Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, hvortil dog ingen Bygning hører. Denne Handel bekræfter, hvad saa ofte erfares, at værdifulde Landeiendomme, mange Steder kunne kjøbes saare billig. (Jyll. Post.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
Fredagen den 30te f. M. om Aftenen opkom der Jldløs i en Mødding paa den Sorø Academie, tilhørende og tæt ved Sorø beliggende Store Ladegaard, men Jlden blev itide dæmpet. Samme Nat, nogle Timer sildigere eller omtrent Kl. 1, udbrød Jld ved Fisker Blums Huus udenfor Sore i en Bod, ovenpaa hvilken der laae 10 a 12 Læs Ho. Ved den fra Sorg By tillende Hjelp blev Branden indskrænket til Boden, og Høet, der laae paa denne ligesom Huset, reddet, skjøndt Sidebygningen ikkun stod 4 Alen fra den afbrændte Bod. Møller Sarauw, paa Sorø Mølle, som med sine Folk og Lille Ladegaards Sprøite kom til Brandstedet, inden Husets Beboere vare vækkede, bidrog væsentligst til Husets Redning, idet han holdt Husets Tag vaadt, indtil Hielp kom tilstede. Den følgende Nat, ogsaa omtrent Kl. 1, medens alle Folk laae i den dybeste Søvn, udbrød Jld i den Skovrider Seehusen tilhørende Arvefæstegaard, Atterupgaarden kaldet. Beboerne vaagnede ikke, førend alle Gaardens Bygninger stode i Lue; de maatte derfor flygte næsten nogne fra Brandstedet, og brændt blev ikke alene alt Jndbo og Løsøre, men tillige al Gaardens Besætning. Skovrider Scehusens Tab er meget stort og beklageligt: han havde paa denne Gaard oprettet en Fabrik for Linnedvævning, der beskjæftigede mange Folk, og i hvis Redskaber stak en betydelig Sum, og Alt var uforsikkret. Begge de sidstnævnte Brande formodes at være paasatte. Den i sin Tid nedsatte Commission til at afgive Betænkning angaaende Jndførelsen af en cameralistisk Examen (for Tiden bestaaende af Conferentsr., Generalprocureur Ørsted, Conferentsr. Collin, Conferentsr., Professor Ørsted, Etats raaderne Johnsen og Garlieb) har nu affattet og indgivet sin Betænkning, der og føie Tid vil blive Hans Majestæt Kongen forelagt. (Dagen.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
J Anledning af Stænderforsamlingens Andragende til Kongen om en Forandring i Kirkevæsenets og Underviisningsvæsenets Bestyrelse saaledes, at samme henlægges under en fælleds Overbestyrelse, – er senere en Commission bleven nedsat til at tage dette Andragende under Overveielse, bestaaende af de Cancellideputerede Ørsted og Holm, Biskop Mynster, Etatsr. Kolderup-Rosenvinge og Prof. Clausen. Det er imidlertid nu hvilket man ogsaa ifølge denne Commissions Sammensætning kunde vente - blevet os klart, at den ikke er enig i denne Sag med Prof. Clau(Kbhpst.) sen og Stænderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
Under 7de d. M. har Hs. Majestæt paa derom indgiven Ansøgning i Naade og med Pension entlediget Kammerherre, Grev H. v. Reventlow fra hans Embede som Amtmand for Amterne Bordesholm, Kiel og Kronshagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
Under 8de d. M. har Hs. Maj. allernaadigst udnævnt Told- og Consumtionsinspecteur i Hobro, Greve F. W. v. Rantzow, til Told- og Consumtionsinspecteur i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
Aalborg Stiftstidendes Redacteur, eller vel rettere hans Assistent, har i den senere Tid fundet forgodt undertiden at opvarte sine Læsere med Sidehug til vor kjøbenhavnske Correspondent, hvilke kun gjøre deres Forfes Takt liden Ære. For saavidt en Berigtigelse, vi forleden optog, til Aalb. Av. Beretning om Excesserne paa Alleenberg, nylig har givet Anledning til et saadant Angreb, maae vi erklære, at vi ikke havde hiin Berigtigelse fra vor sædvanlige Correspondent, men at der paa een Gang i flere private Breve var meddeelt os Noget derom, hvilket ogsaa tydeligt nok var antydet ved Optagelsen. Naar Aalb. Av. Correspondent atter ved denne Leilighed blander sig i vor kjøbenhavnske Correspondents private Forhold, hvorom han dog kun kan have en subjectiv Formodning, maae vi bede ham at betænke, hvor let han, ved at fortsætte en saadan Færd, kan udsætte sig for, at der blev taget for ham lidet behagelige Repressalier ved at omtale hans literaire Virksomhed i andre Retninger, hvorom man allerede offentlig har seet ret interessante Data. Nykjøbing. Da de Oplysninger, dette Blad har indeholdt om de Bekostninger, som ere forbundne med Landsættelse ved Vordingborg, navnlig for Personer og Gods, som i de foregaaende Sommere ankom med Dampskibet Løven, med Rette har tildraget sig almindelig Opmærksomhed, har en Mand her paa Falster meddeelt os en af Hr. Dyrehauge udstedt og qvitteret Regning, hvoraf det sees, at Modtageren har maattet betale 2 Rbd. 12 s. for at faae en Pakke og en Kurv ført fra Dampskibet til Gaabense Færgebro, nemlig: Litsenpenge og Kjørsel fra og til Vordingborg Færgebro 3 Mk. og Fragt til Gaabense 1 Rbd. 3 Mk. 12 s., medens den hele Fragt fra Kiel til Vordingborg kun udgjorde 3 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
Blandinger. Prindsen af Preussens Datters Redning, der ogsaa paa Grund af de interessante Details har fundet saamegen Deeltagelse, har desværre faaet en bedrøvelig Opløsning, da Drengen, der havde udgivet sig for Barnets Redder, efter de med Skildvagterne, der havde Post foran Palaiet, anstillede Forhørs Resultat, skal være en Løgner. Barnet har blot det overorordentlige heldige Fald at takke for sin Redning. Drengen har kun baaret det ind, da den vagthavende Soldat ikke kunde forlade sin Post. Den omtrent 1 1/2 Fod under Vinduet løbende Frise var det, der reddede Prindsessens Liv, thi paa denne faldt hun ned med Hovedet og dreiedes i Faldet saaledes, at hun næsten med Fødderne først berørte Jorden. Forhørene ere blevne sendte til St. Petersborg til Prindsen, der for hurtigt har viist sig altfor høimodig. Luisiana Spectator meddeler Følgende: Hvor smaalige forekomme de Udmærkelser, som vi ydede Gratien Fanny Elsler i Sammenligning med de Triumphtog, som i Havanna beredes hende, den Himmelske, hvorhen hun træder – neil hvorhen hun flagrer, overalt Jubel, navnløs Henrykkelse, stormende Enthusiasme!!! De Sorte ærgre sig, saa at de blive hvide, og de hvide saa at de blive sorte, fordi Fanny Elsler ikke vil bosætte sig hos dem. Men lige nu erfare vi en Tildragelse, som vil gjøre Sammes Helt, Hr. Alfaracho, en af de rigeste Plantere, udødelig i Aarhundredets Historie. Samme Mand tilsendte Fanny Elsler, efterat han havde seet hende dandse, en Kiste Cigarer med følgende Ord: Herlige Europæerinde! Modtag De herved som Morgengave fra en af deres Tilbederes Millioner 1000 Stkr. fine Havanna Cigarer. De maa undskylde, at den stakkels Cigar Fabrikant ikke kunde finde nogen mere glimrende Maade at hylde Dem paa, og De bedes at tillade, min Huldeste, at jeg med den meest glødende Tilbedelse forbliver Deres Don Jose Alfaracho. Hvilket Ansigt maa vel den guddommelige Fanny have sat op, Desuagtet brød hun Kisten op (nysgjærrige ere de Alle, selv Gudinderne), og for hendes mynstrende Øie laae nu de smukke slanke Cigarer. Men han har ikke engang sendt et Mund stykke med, skjændte den Guddommelige noget wienernordamerikansk, og tog som for Spøg en Cigar ud af Rækken, Men Cigaren var usædvanlig tung, Fanny vikler nu det yderste Blad af, og see det pure glimrende Guld smilede hende imøde. De 1000 Stkr. Cigarer vare det fineste udhamrede Guld, sammenrullet i Form af Cigarer, og kundet yderste Blad af Tobak. Det havde ikke kunnet passere mig i Bremen, skal Fanny Elsler og Aftenen have sagt i et Selskab. Den stakkels havannesiske Cigar=Fabrikant havde gjort den dandsende Gudinde en Foræring af 10,000 Dollars, Hvad sige vore frie Nordamerikanere til dette Galanteri af en Havanneser?
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
Skibsefterretninger. Omtrent udenfor Nivaa er for nogle Dage siden sjunket, paa 9 Favne Vand, en Brig, som staaer med Halvdelen af Stængerne over Vandet. Peilingerne for Stedet, hvor Briggen staaer, ere følgende: Lang mærke, den vestligste hollandske Mølle udenfor Helsingør, overeet med et Huus ved Snedkersteensveien imellem begge Teglbrænderierne der. Tvermærke: det nordligste af 2 Træer paa Sielland over et Huus ved Stranden, strax sønden for Nivaa; eller endnu bedre: Sydkanten af den nordligste af de to lyse Leerskrænker, sønden for Raa i Skaane, tæt til Nordkanten af Hveen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
Kjøbenhavns Børscours den 11te Mai 1841. Hamborg 2 Maaneder – a vista 199 1/2. Species, 200. - Species. solgtes til 12 Mk. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 99 Rbd. Sedler. - Nationalbankactier 114 1/2 a 115. Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Havnepriser, den 5te Mai 1841. Hvede, holsteensk, 6 Rbd. 32 s. a 6 Rbd. 48 s.; dito lollandsk, 4 Rbd. 64 s. a 5 Rbd. 72 s.; Rug fra Provindserne, 4 Rbd. 32 s. a 5 Rbd. 16 s.; Byg, 2radet, 2 Rbd. 48 s. a 2 Rbd. 72 s.; dito 6 radet, 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 28 s.; Havre 2 Rbd. a 2 Rbd. 32 s.; Erter 3 Rbd. 48 s. a 4 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
Ved Tallotteriets 1520 Trækning i Kjøbenhavn udkom: Reisende fra den 5te til den 12te Mai 1841. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten, Proprietair Cordua; Mad. Suhr, Mad. Winge med 2de Døttre. Med Personposten. Jomfru Grandjean; Hr. Schou. Med Dagvognen: Guldsmed Jespersen; Jomfruerne Schouboe, Woldicke, Andersen og Lunddahl; Tolder Wellejus med Kone; Handelsbetjent Richardt; Hr. Petersen; Student Bagge; Frøken Ross; Snedkersvend Lange. Udenfor Posterne: Styrmand Florander, Jomfru Schierning; Fuldmægtig Møller; Forpagter Møller, Forvalter Lützen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Sadelmager Dahl med Kone; Jomfru Petersen; Mad. MülRedigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. ler; Hr. Lützau; Contoirist Wilcken; Uhrmager Lønborg. Med Personposten: Capt. Lieutenant Wulff, Hr. Bysen; Fru Lange; Hr. Hammerich, Frøken Mynster; Student Saxdorff, Dhrr. Johansen, Andersen, Junker og Søn; Fru Bartholin Eichel. Med Dagvognen, Mad. Hvalsøe; Agent Krøyer; Hr. Nyeholm; Mad. Læsøe; Jomfru Købke; Cand. Møller; Jomfru Møller; Hr. Brandt; Apotheker Bøyesen; Fru Kampmann og Datter; Maria Plæchse; Jomfru Caspentier. Udenfor Posterne, Kjøbmændene Kock; Wiid og Hee; Jomfru Frieberg; Proprietair Beck; Forpagter Meincke med Kone, Fru Ancker med 2 Børn og 1 Pige. Med Dampskibet Frederik den Sjette, ankom den 9de Mai fra Kiel til Falster: Frøken Fries, Kjøbmand Hirsch. Afgaaede fra Falster og Møen til Kjøbenhavn; Frøkenerne Colbjørnsen og Hincheldey, Toldkasserer Claudi med Søn; Mad. Drewes og Ramløse; Jomfru Gruner; Dhrr. Lund og Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
AVERTISSEMENTS. At jeg har etableret mig som practiserende Læge og Fødselshjælper i Stubbekjøbing, tillader jeg mig at tilkjendegive for enhver, der maatte ønske at benytte min Tjeneste, saavel i Byen som i Omegnen. Min Bopæl er indtil videre hos Hr. Gjæstgiver H. Wulff. Stubbekjøbing den 10 Mai 1841. J. Wulff, Candidatus chirurgiæ & medicinæ. Nykjøbing Dagvogn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
At Dagvognen fra Nykjøbing paa Falster afgaaer hver Søndag og Onsdag Morgen Kl. 1 til Kjøbenhavn, og fra Kjøbenhavn hver Mandag og Torsdag Morgen Kl. 7 til Nykjøbing, bekjendtgjøres herved. Nestved og Vordingborg Befordringscontoirer, den 1ste Mai 1841. J. N. Vitte. C. Høegh Guldberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
Paa Ourupgaard staaer til Salg en mørkerød Hingst, 12 Aar gl., 10 Qvarteer høi, af gammel dansk Race. Maskinspunden Hørgarn, som i den senere Tid har været efterspurgt, er igjen arriveret i forskjellige Fiinheder hos M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
Godt Malt saavel i Tønde, som Skjeppeviis faaes hos Kjøbmand Schmidt i Nykjøbing. De, der have erholdt Regninger for 1840 og foregaaende Aaringer fra Nykjøbings Apothek, ville behageligst inden denne Maaneds Udgang betale samme. Nykjøbing den 12te Mai 1841. L. Mohr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-13
Auction. Efter Reqvisition af vedkommende Udlægshaver, bliver følgende Eiendomme bortsolgte ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagene den 21de Juni samt 5te og 19de Juli d. A. Formiddag Kl. 11, nemlig: 1. en Reberbane med derpaa værende Huus Na 134 i Nakskov Klostergade. 2. een til bemeldte Reberbane stødende stor Frugthauge. 3, en Jordlod paa Roersnæs ved Nakskov, stor 3 1/4 Tønder Land, der findes antegnet paa Kortet under No 9. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 9de Mai 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-15
Lollands Falsters Stisk, Tidende. No 60. Løverdagen den 15 Mai. Den ønslevske Overfaldssag. (Sluttet, see forrige R.)Hr. Justitsraad Pontoppidans besynderlige Jver og Nidkjærhed for at disculpere Hjulmanden, saavidt muligt, og vel lidt over Muligheden, aabenbarer sig især i den Maade, hvorpaa han behandler min Embeds Attest. Saavidt jeg skjønner, er han ikke meget langt fra at beskylde mig for at have vidnet falsk imod hans Client. Da Præsteattesten er offentliggjort, staae nu Hr. P. og jeg for Publicums Domstol. Jeg troer med den ærede Avis=Redaction (for hvis Opmærksomhed imod mig, ved at lade Attesten saa hurtig følge, jeg herved offentlig takker) at dens blotte Publication er nok til at rense mig for en saa skammelig Beskyldning, om den er gjort, og haaber at mine ærede Foresatte ikke ville paalægge mig at sagsøge Hr. P.; men overlade ham og mig til den offentlige Mening om os Begge. Skulde derimod, som jeg nærer noget Haab om, den ærede Landsoverret finde Anledning til at ansee ham for hans smukke Raisonnement over denne Attests Troværdighed, skal det inderlig glæde mig. Jeg vover at troe, at Hr. P. virkelig er den eneste, der ei vil finde, at denne Attest aldeles har Sandhedens Præg; jeg troer endvidere, at ingen anden oplyst Mand vil slutte med Hr. P., at Sjælesørgeren i det første Aar af hans Embedsførelse paa et Sted (jeg havde da jeg gav Hjulmanden Skudsmaal kun været Præst i Øslev i 10 Maaneder og 2 Uger) ligesaagodt maatte kjende et af hans Skriftebørns foregaaende Vandel som nu, d. c. efter 13 Aar. Virkelig er meget kommen til min Kundskab om Hans Mortensens Vandel i Sorup, som da var mig ubekjendt. Men, om jeg og, da han for 12 Aar siden flyttede til Skoubye, har vidst, at denne Mand var lidenskabelig hidsig, kunde jeg endda gjerne have givet ham det Skudsmaal, at han her var en agtet Medborger. Det var han i Sandhed og vedblev at være lige indtil den fatale Veihistorie opkom; og det uagtet hine Rygter fra Skoubye. Jeg skal sige Hr. Justitsraaden: De godmodige Falstringer ere overbærende; Duelighed i sin Gierning, Klogskab, Redelighed i sin Vandel og Velstand giver en Mand Agtelse, om han ogsaa kan have store Feil. Jeg skal ogsaa tillade mig en lille Sprogbemærkning: "Agtet er ikke det samme som agtværdig. Hvad Rygtets Existence angaaer, som Hr. P. drager i Tvivl, da er det vel ei altid man kan opvise Hjemmel for Rygter; men jeg er dog i dette Tilfælde jeg kan fremstille solide og ikke blot agtede, men agtværdige Mænd som mine Hjemmelsmænd; men jeg nævner dem ikke nu Folk ville nødig have deres Navne dragne ind i saadanne Historier. Det var ogsaa at større Vigtighed, at der blev anstillet Undersøgelse om Rygtets Sandhed; men jeg ønskede rigtignok ikke, at dette skulde skee af Hr. P. Da jeg af reen Kjærlighed til Sandhed og Ret ønskede at tale et Ord med i denne Sag, er det mig ret kjært for deres Skyld, der ellers vilde mene, at Sagen ei vedkom mig, at Hr. P. har givet mig en saa gyldig Beføielse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-15
Endnu giver denne mærkelige Dom Anledning til nogle alvorlige Betragtninger over den Priis, vor Birkedommer sætter paa Folks Lemmer og Helbred. Rasmus Pedersen er tilkjendt i Erstatning for Næringstab og udstandne Lidelser 20, siger Tyve Rigsbankdaler. Jeg har prøvet forskjellige Maader at vurdere paa, men stedse kommer jeg tilkort. Lad os f. Ex. specificere saaledes: For i 90 Dage aldeles at være sat ud af Stand til at fortjene Noget. Manden pleier at tjene sine 2 Mk. om Dagen og fri Kost, men af Skaansel mod Hjulmanden ville vi kun sætte 1 Mk. daglig, paa egen Kost, er . . 15 Rbd. For i 80 Dage kun at kunne fortjene halv Dagløn (det kan han ei engang) a 4 s. daglig . . . . . . 3 - 2 Mk. For det dybe Saar i Nakken, der muligt kunde have medført Døden . . For et ituslagen Ribbeen . . . . . . For et ituslagen Skulderbeen . . . . For 2 stukne Saar m. m., efter Læge attesten No 10 . . . . . . . . . For 10 andre diverse store Saar og betydelige Contusioner a 3 1/2 s. . - Summa 20 Rbd. Nei Hr. Justitsraad. De har virkelig været alt for god Her blev nu slet Jntet tilovers til Erstatning for at være mørbanket over det hele Legeme, Jntet for rimeligviis for hans hele Levetid at være svækket paa Helbred, Jntet for at hans Liv sandsynlig er forkortet, Jntet for hans trofaste Huustro for utrættelig Pleie Nat og Dag i mange, mange Dage. Gierningsmanden er dømt til Vand- og Brødsstraf i 6 Gange 5 Dage. Skjøndt denne Dom vistnok er mild og naadig, er den dog neppe i den Grad lemfældig, som Taxationen paa Snedkerens Næringstab og Lidelser. Men saa lemfældig er den dog, at man maatte forbauses over at høre, at han har appelleret. Som Sjælesørger vilde jeg og meget beklage, at Hans Mortensen saalidet erkjendte sin Misgiernings Strafværdighed, at han kunde finde denne Straf for haard eller vente den formildet; men jeg holder mig overbeviist om, at kloge Folk have raadet ham at appellere, fordi de vel maatte vide, at en saadan Dom af Stiftamtet ellers maatte blive appelleret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-15
Rasmus Pedersen Snedker er nu reist til Kjøbenhavn for om muligt at bevirke for sig bedre Rets Rydelse. Han vil, om det forundes ham, gaae lige til Hans Majestæt. Han haaber intet mindre, end at Hans Majestæt vil allernaadigst befale denne Sag undersøgt paa ny fra Grunden af. Jeg tør ei sige jeg haaber det; men Gud veed, jeg ønsker det af mit inderste Hjerte, og skeer det, da haaber jeg, at Hjulmandens Medhjelper eller Medhielpere ogsaa skulle opdages. Ja jeg haaber mere: Jeg haaber, at den alvise Verdens Styrer ogsaa her vil aabenbare, hvorledes han veed at udlede Godt af det Onde. C. F. Hansen, Sognepræst i Ønslev. Efterskrivt. Da jeg unægtelig i mine bemærkninger over denne mærkelige Dom stedse har talt som en Defensor for Snedkeren og en Actor mod Hjulmanden, kunde man maaskee spørge mig: Er der da slet Jntet, der taler til Formildelse for Hjulmanden eller imod Snedkeren, Jo det veed Gud der er. Enhver Handling, der udøves i lidenskabelig Hidsighed opfordrer til en skaansom Bedømmelse. Var jeg for hiint Overfald bleven spurgt, hvilken af de 2 jeg ansaae for meest skyldig i det imellem dem stedfindende Uvenskab da havde jeg udentvivl svaret: Jeg troer de ere omtrent lige skyldige. Saavist som jeg af alle Omstændigheder holder mig fuldelig overbeviist om, at Snedkeren hiin Aften var den Overfaldne, saavist troer jeg og, at Snedkeren forhen har trodset Hjulmanden ved at gaae paa den Vei, han vidste Hjulmanden ei vilde taale han gik paa. Saavist som jeg holder mig overbeviist om at Snedkeren, der besidder megen naturlig Godmodighed, ikke saa grusomt kunde mishandle sin Fjende, som han er bleven mishandlet, saavist anseer jeg det og for Sand, hvad Hjulmanden paastaaer, at Snedkeren ved anden Leilighed har drillet og irriteret ham; og den der ophidser en lidenskabelig Mand, gjør sig medskyldig i de brødefulde Handlinger, han begaaer i sin Hidsighed. Jeg kunde fra andre Sider anstille mangen anden Sammenligning imellem de 2de, men det hører ikke herhid. At Hjulmanden ikke angrende har erkjendt sin Brøde, tilstaaet den og underkastet sig sin fortjente Straf, men idetsted søgte ved slette Midler at unddrage sig fra Straffen, det er hvad der for hans Skyld gjør mig meest ondt – da jeg er hans Sjælesørger. C. F. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-15
Anm. I Anledning af Hr. Pastor Hansens i forrige No udtalte Formening, at det skulde være Hr. Justitsraad Pontoppidan man har at takke for Meddelelsen af den Hjulmand Hans Mortensen overgangne Politiretsdom, skylde vi Sandheden den Erklæring, at denne Formening er urigRed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-15
Jndenlandske Efterretninger. Fra Altona skrives den 10de Mai. J Gaar er den overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister ved Hoffet i Mecklenburg-Strelitz, Grev Reventlow, reist gjennem Hamburg til Strelitfor at faae Ægteskascontracterne undertegnede. Efter Forlydende bliver det ved Bestemmelsen, at Bryllupet skal finde Sted den 10de Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-05-15
J denne Tid istandsættes 14 Værelser paa Christiansborg Slot til Kronprindsens og hans tilkommende Gemalindes Modtagelse efter deres Formæling. Disse Værelser blive udsmykkede med den høieste Elegance, navnlig ville Throngemakket og Sovecabinettet udmærke sig ved Smag; i det sidste staaer Leiet paa en Estrade, paa hvis Side mythologiske Figurer af Thorvaldsen ere opstillede, det hvide Loft er riigt forgyldt, hvilket ogsaa en Tilfældet i de andre Værelser. Dagligstuens Tapeter ere malede med glimrende rød Farve, og derover skulle hænges hvide Linons Drapperier. Thron gemakket skal behænges med hvide Atlaskes Tapeter og udsmykkes i Smag af ancien regime. (Aalb. Av.)