JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1816-12-27
Tredie og sidste Bekiendtgiørelse. D. Borger og Kiøbmand Rasmus Knussen Clausen i Ærørliøbing ved Døden er afgaaet; saa indkalder det Brøciske Landfogderie alle og enhver, som formene at have hvilkesomhelst Fordringer til hans Boe at melde sig dermed forinden 12 Uger, fra den sidste Bekiendtgjørelse af agte at godtgiøre deres Fordringer, at levere bekræftede Gienparter deralat regne, der i Actuariatet, at fremlægge de Documenter, hvormed de Tarv, saafremt de ikke der have deres Værneting, alt under Straf at til Protocollen, samt at beskikke en her paa Landet til at lagttage deres Udelukkelse og stedsevarende Taushed. Tillige indkaldes de, som skylde til Boet, under Straf af dobbelt Betaling, at melde sig forinden den forbemeldte Tid. Dets til Bekræftelse under Stads= og Landrettens forordnede Segl. Ærøeskiøbing i Landfogderiet, den 9de December 1818. (L. S.) Carstens. In slem copit. Claudiut.
Berlingske Tidende, 1816-12-27
Tredie og sidste Bekiendtgiørelse. D. veder Tørkelsen Johansen, Huusmandset Kragnie, MarstSogn, har opgivet sit Boe og Concurs over samme er bleven paakiendt saa fremkaldes og anvises herved eengang for alle, de, som formene at have Krav og Tiltale til bemeldte Huusmand Peder Tørkelsen Johansen, og hans Boe, (de protocollerede Creditorer dog undtagne, for saavidt de ingen resterende Renter maatte have at kræve), fremdeles de, som ere han skyldige eller besidde Pantegods eller andre Ting af ham, at melde sig dermed udi Actuariatet i Ærøeskiøbing forinden 12 Uger, fra den sidste Bekiendtgiørelse af at regne, resp. ved Straf af Præclusion, dobbelt Betaling og deres Rets Fortavelse, samt, saafremt de et maatte have deres Værneting, at fremlægge de Documenter og Beviisligheder, hvormed de agte at godt her paa Landet, under den fornødne Procurator Beskikkelse til Acterne giøre deres Fordringer og dernæst at forvente videre løvlig Medfart. Dets til Bekræftelse under Stads= og Landrettens Segl. Ærøeskiøbing, den 28de November 1816. (L. S. C. Carstene. In siden CopiseClaudius.
Berlingske Tidende, 1816-12-27
ved Proclama, læst inden Kiøbenhavns Amts Birketingsret Onsdagen der i Staden den 16de d. M., ere Creditorerne udi afgangne, forhenværende den 11te dennes og ved den Kongel. Lands Over= samt Hof= og Stadsret. Secretair i Høiesteret C. J. Møller og efterlevende Enke, deres fælleds Boe af Bagsværd, under Kiøbenhavns Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for Undertegnede, som Skifteforvalter i bemeldte Boe, at melde og viisliggjøre deres paa Boet formeentlig havende Fordringer, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 18de December 1816. H. J. Bang.
Berlingske Tidende, 1816-12-27
Justitsraad og Birkedommer ved Kiøbenhavns Amts Birkeret. 12 Ugers Barsel, fra dette Proklamas sidste Bekiendtgiørelse af at J Overeensstemmelse med Placat af 26de Marts 1790, indkaldes herved med regne, Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre efter den ved Døden afgange Stabskapitain Friederied Carl v. Waldmann, forhen ved Hendes Majestæt Dronningens Livregiment, til selv, eller, fraværende, ved Fuldmægtig med deres Fordringer for den underskrevne Skiftekommission at fremkomme, Beviisligheder at fremlægge, samt bekræftede Afskrifter deraf at indlevere. Glückstadt, den 4de December 1816, i Skiftekommissionen efter afdøde Capitain v. Waldmann. Seyer. Rohmeder, Clauswis. Kapitain Premierlieutenant Auditeur. ved hendes Majestæt Dronningens Livregiment. for vedkommende Over- og Underret, indkaldes herved igjennem den følge Kongelig naadigst Bevilling af 18de November d. A., som er læst Norske Rigstidende, den Danske Statstidende og Altonger Mercur 3de Gange efter hinanden, sub poena præclusi & perpetui silent, med Aar og Dags afgangne Kiøbmand Thomas Blehr af Brevig, deres havende Krav Varsel, Alle og Enhver, der formene sig at have Noget at fordre efter inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre for Underskrevne. Brevig, den 3die December 1816. Laurine Vieht, Ente efter afdøde Kiøbmand Thomas Blebr.
Berlingske Tidende, 1816-12-27
Ved Proclama, som er læst inden Saxkiøbingsbyetingsret den 10de Decemder dette Aar og ved den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn den 10de dennes næstefter, indkaldes herved Creditorerne og Debitorerne i den her i Byen afdøde Kiøbmand Paul Pedersens Boe, til at møde for Undertegnede enten selv eller ved Fuldmægtig inden 12 Uger, fra Dato, de Første for under Tab af deres Fordringer at anmelde og bevise samme og de Sidste til at betale Boet hvad de ere skyldige. Skifte forsamlingerne afholdes paa mit Contoir den 24de Januar og 28de Februar 1817, om Formiddagen Kl. 10. Saxkiøbings Byefoged Contoir, den 11te December 1816. partman. dann der melland hiesige Bürger und Satttermester Nicolai Peter V sen und dessen paa auch verstordene Vittwe Anna Friederica Rebecca Petersen, gederne Behrend, ein allerhøist bestatigten wichselsettiges Testament vom 3 Decbr. 1808 hinterlassen haben, vermogen velches von dem nach dem Tode des Langstledenden zu vertheilenden gemeinschaftlichen Gute die eine halfte den Kindern der in dem Testament benanne ten Bruder det Mannes, und die andere Halfte den nachledenden naster Verwandten der Frauen anheimfallen sollen, die letterne aber hieseldst nighesattsom bekannt lind und dager, som mie zur Constatirung des reinen Bestandes der Masse, die Adgebung mees offentlichen Proclams erforderligist, so merden alle und jede, welche an dieselde Ervansprüche oder sonstige Forderungen zu haben vermeinen, derselden schuldig find, over zu feldiges gedstige Plandgader und sonstige Sachen in Handen haben, hieburch peremtorich citiret und befehliget, das sie sub poena præclusi & perpetui silentii, dupli et amissi juris innerhalb 12 Wachen, vom Tage der letten Bekanatmachung disses Proclams angerechnet, in hiesigen Stadsecretariat sig melden, ihre Anaaben gehørig beschaffen, die zur Legitimation iører Fre over sonstigen Anspruche denende Documente uricriftlich und under Zuruclassung beglaubter Avichriften helm Protocoll vorzeigen, auch infoserne sig dem hiesigen Gerichtezwange nicht unterworsen find, procuratores ad actobestellen und demachst zu semer Zeit das Weitere gewartigen sollen. Tøndern, den 30te November 1816. Bürgermester und Rath hieselbst.
Berlingske Tidende, 1816-12-27
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 18de November d. A., som en læst inden Callundborg Byetingsret den 25de dito, og for den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn den 2den December d. A. bliver de, som formener at have noget at fordre udi Hr. Kiøbmand Johan Mulertz Opbudsboe her i Byen, herved indkaldte, tun poena præclusi 6 perpetui ulentii, inden Aar og Dag for os, som allernaadigst beskikkede Skiftecommissarier, samme at anmelde og beviisliggiøre. Callundborg, den 3die December 1816. Cederfelt, Schalt. Cancellieraad og Borgemester. Procurator. i nærmeste Slægtninge og Arvinger efter her i Byen af 2de Borger og Tødtermester Jacob Tandrup Jacobsen, indkaldes herved med et Varsel af 12 Uger til at møde for mig med de fornødne Beviser for at modtage og give Affald for en Sum af 200 Rbdlr., som efter oprettet reciproqve Testamente af 3die September 1814, af den længstlevende Ægtefælle, til dem skal udbetales. Nyborg, den 5te December 1816. Hersleb,
Berlingske Tidende, 1816-12-27
Licitation. handagen den 30te December, Kl. imellem 2 og 3, bliver efter det Kon M. genge Rentekammers Ordre af 7de dennes anden Gang afholdt Licitation i Ordrups Kroe over 500 Læs Strandgruses Anskaffelse til Husar Exer, ceerskolens Aldebane og Aldehuus paa Jægersborg og sammes Udplanering, alt efter de Conditioner, som paa Licitationsstedet blive bekiendtgjorte, og forinden kan erfares paa Kiøbenhavns Amtstue i No. 78 bag Børsen. Auctioner.
Berlingske Tidende, 1816-12-27
Efter Forlangende af Hr. Capitain og Kammerjunker v. Banner, bliver Lundegaarden i Asminderød Sogn, under Cronborg District, af Hartkorn 2 Tdr. 2 Fdkr. 1 Alb., efter foregaaet Execution, stillet til offentlig Auction Mandagen den 30te December 1816, samt 6te og 13de Januar 1817, hver Dags Formiddag Kl. 11. Esønderup, den 19de December 1816. Lemvigt, Auctions Directeur.
Berlingske Tidende, 1816-12-27
forsdagen den 31te December, om Formiddagen Kl. 9 bliver ved Auction paa forrige Nicolai Kirkegaard i den saakaldede Kirkegang, bortsolgt Slagterboutiqven No. 37 sammesteds, med noget dertil hørende Inventarium saavelsom en Slagtervogn, en bruun Hoppe og et Seletøi, hvilke 3de sidste Ting ere til Eftersyn paa Nørrebroe No. 11; alt tilhørende Slagtermester Poul Thedes Fallitboe, imod contant Betaling ved Hammerslaget til Cancellieraad og Procurator Top, boende i Skidenstrædet Nr. 62 og 63, hvori saavelsom paa Nørrebroe No. 11, de trykte Fortegnelser erholdes. støverdagen den 4de Januar førstkommende, Eftermiddag Kl. imellem 1 og 13, bliver, i Følge Dom og Execution, ved Auction 4de og sidste Gang opbuden og til den Høistbydende absolut og uden videre Auctions Holdelse bortsolgt : Huset nyt Nr. 30 i lille Kongensgade her i Staden, der bestaaer af Forhuset til Gaden, 3 Fag, 4 Etager høit. Et Baghuus af Muur= og Bindingsværk, 4 Fag, 2 Etager har foruden en Fabrik=Etage, Kielder under. Imellem For= og Baghuset er anbragt et Trappehuus, hvor Trapper, er anlagt. Et lidet Gaardsrum, deri et enkelt Locum af Tømmer og Bræder. Til Stedet behørig Brandredskab og i Værelserne 11 Stkr. Jern Kakkelovne. Husets Bygninger ere i Brandkassen assuerede for 6000 Rbdlr. . S. V. Paa 1ste og 2den Prioritet hæfter i alt 3300 Rbdlr. S. V., og 1500 5 Rbdlr. N. V. kan Kiøberen erholde i 3die Prioritet, næstefter 3300 Rbdlr. i S. V. Conditionerne, hvorefter fornævnte huus sælges, saavelsom A komst drevene, ere til Eftersyn hos Cancellieraad og Procurator Witie, boende i store Kannikestræde No. 31.
Berlingske Tidende, 1816-12-27
Tirsdagen den 31te Der møer førstkommende, bliver i Middagsstunden paa Børsen ved offentlig Auction bortsolgt : 6 Stkr. 3 1/2 Procents Deposito=Kasse Obligationer a 200 Rdlr., 2 dito dito a 1000 Rdlr. 14 Procents dito stor 100 Rdlr., tilhørende afgangne Skibscapitain Thronsens Boe. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Procurator Delbanco, boende i Frederichsberggade No. 4.
Berlingske Tidende, 1816-12-27
andagen den 6te Januar førstkommende, om Formiddag Kl. 9 og føl B. gende Dage, bliver ved Auction i Gaarden Nr. 62 og og i Skidenstrædet bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Plet, Til Kobber, Messing, Jern= og Bliktøi, Mahogni= og andre Meubler, Træe, vare, Glas, Porcelain og Steentøi, Linned, Gang= og Sengerlæder, til er ligemed endeel Lærretskræmmer Vare m. m., adskillige Stilv og Fallit to boer tilhørende; alt imod contant Betaling ved Hammerslaget til Cancellie. raad og Procurator Top, boende paa Auctionsstedet, hvor de trykte Fortegnelser, der nærmere visse hvilke Boer det Bortsælgende tilhører, erholdes for r. 8 Rbs. pr. Stkt. en sal. Ar. v. Deurs's Enkes & Compagnies Fallitboe tilhørende Gaard Nr. 10 paa Strandgaden i Helsingøer, tilligemed det lige overfor staaende Brædeskuar, bliver ved offentlig Auction bortsolgt. Første Auction er berammet til 12te December næstkommende; 2den Auction, 19de samme Maaned; 3die Auction, 10de Jan. 1817, og holdes i Gaarden de berammede Tider, Formiddagen Klokken 19. Gaarden er grundmuret, af to Etager, Mezanin=Etage, skiønne Kieldere og Udleiligheder, og er bekiendt for en af de bedste i Byen, særdeles beqvem for en Kiøbmandsgaard. Conditionerne erfares hos Skiftecommissarierne, saavelsom hos Etatsraad og Toldkasserer Thaarup, samt i Kiøbenhavn paa Høiesterets Arvocat Treschows Contoir i Frederiksberggade No. 13.
Berlingske Tidende, 1816-12-30
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 10de December. Folk, som ikke overie sig i Bedømmelsen af de offentlige Anliggenders Gang, holdt den hidtil iagttagne Rolighed i de Deputeredes Kammers Debatter blot for en forbigaaende Stilhed, og tvivlede ikke om at endskiøndt denne Corporations Fleerhed er veltænkende, dog det mindre Antal allerede vilde sinde Leilighed til at vise sin Rænkesyge. Den ved Demoiselle Roberts Petition foranledigede Scene beviser tilstrækkeligen, at disse Folk ikke have feillet; den beviser, hvor utaalmodig Oppositionen var efter at aabne Kampen, og hvorledes selv den ligegyldigste Gienstand maatte tiene den til Paaskud. Sørgeligt var det, at man maatte see at Lovenes Helligdom blive misbrugt til en Lumleplads for Lidenskaberne, og at saadanne forargelige Debatter bleve førte under det skuffende Navn af Kiærlighed til Orden og at Jver for den offentlige Velfærd. Den første Plan synes at være, lidt tilt lidt ved gientagne bittre Angreb at giøre Ministeriumet fortrædeligt, og at bibringe dem Kiedsommelighed til deres Embeder, men man tør haabe, at den gode Genius's Mod og Udholdenhed ikke vil være svagere, end den Ondes Forvovenhed og Dristighed. Hidindtil have Ministrene vel blot erholdet en Forsmag paa hvad der truer dem, en Hovedprøve beredes dem endnu i Descussionerne om Budgettet.
Berlingske Tidende, 1816-12-30
Censuren har forbudet Journalisterne alle Anmærkninger over Hr. Talleyrands Forhold, et Forbud, som vidnet om den meest afgjorte Sindighed, da de største Lærde ere hans erklærede Fiender.
Berlingske Tidende, 1816-12-30
Den 12te December. Kongens Sundhed bliver dagligen bedre; han har rolige Nætter: dog har han i de sidste Dage igien ladet Messen læse i sine Værelser. Jgaar beklædte Hs. Majestæt Forsædet i en Forsamling af Ministrene. Den 10de bivaanede Monsteur Pairskammerets Møde. Jfølge en Kongelig Forordning er Risen, saavelsom de øvrige Korn- og Meelatter blevne befriede for Toldafgivten, enten de indføres til Lands eller Vands. Den Præmie, som var sat paa Jndførselen af Byg, Hvede og Rug, er ogsaa udvidet til Maisen, og for denne sidste Kornart fastsat til 3 Fr. for et metrisk Qvintal.
Berlingske Tidende, 1816-12-30
Under den 9de dennes har Toldvæsenet paa Corfica ved en Kongel Forordning faaet en ny Indretning.
Berlingske Tidende, 1816-12-30
Kongen har ikke bekræftet Optagelsen af Hr. Lethier, Historiemaler og forhenværende Directeur ved den franske Skole i Rom, i de skiønne Videnskabers Academie.
Berlingske Tidende, 1816-12-30
Den russiske Oberst Pankratier, og den sardiniske Ridder de Corabegen ere begge ankomne hertil med Depescher fra London. Durand de Molard, forhenværende Redacteur af Courier Francais og andre Journaler, blev den 13de Vendemaite dømt til Døde, og den 18de Fructidor til Deportering, fordi han offentligen havde andraget og Menarchiets Gienoprettelse. Nu er han ved en Resolution af Generalgoverneuren over Martinique udnævnt til Genetalsecretair ved den derværende Regiering. J Aaret 1814 udgav han et lidet Skrivt om Koloniernes Bestyrelse. - Jgaar har Retten dømt til Døde en Giftblanderske ved Navn Judith Heebirt, som i September havde gjort et gientagent skiønt frugtesløst Forslag paa, ved en stærk Dosis af Brækviinsteen, at forgifte en Demoiselle Lalonette, hos hvem hun stod i Tieneste. Hun hørte Dødsdommen med stor Folesløshed, som derpaa meget tolig og har idag appelleret til Cassationsretten. Jforgaars har en ung Pige i Froidmentrangaden dræbt sig selv ved Gift: hun beklagede sig nogle Dage iforveien, at hun havde trykkende Gield, som hun ingen Udveie vidste til at betale. - Jgaar skiød et ungt Menneske af en agtværdig Familie sig selv.
Berlingske Tidende, 1816-12-30
Den 3die om Eftermiddagen Kl. 2 har Dampskibet Carl Philliggjort sin først Reise til Charenton, og er kommen tilbage derfra samme Aften Kl. 7.
Berlingske Tidende, 1816-12-30
Madame Catalani har i en Skrivelse fra Malland af 1ste dennes opfordret flere af de herværende Journalister til at modsige de falske Udladelser imod hende, i Anledning af hendes Ophold i München, og hendes Adfærd sammesteds. Hun siger, at hun ikke har undslaaet sig for at synge der, men at hun er bleven forhindret derfra ved en meget alvorlig Apasselighed; fremdeles at hun af Uvidenhed i var kommen i den Kongelige Loge, fordi man havde anviist hende denne Plads, uden at sige hende, at den var bestemt for de Kongelige Personer, og da Kongen bemærkede, at hun befandt sig blandt de fra samme bortfiernede Personer, havde han meget naadigen undskyldt sig, fordi han ikke havde kiendt hende. Hun vil aldrig forglemme den hende af Dronningen af Bayern beviste Naade, saavelsom den gunstige Modtagelse, der er vederfaret hende ved alle Europas Hoffer, og lover med det første at komme tilbage til Paris, naar hun først har tilbragt een til to Maaneder i Jtalien for sin Sundheds Skyld.
Berlingske Tidende, 1816-12-30
Den 13de December. De Deputeredes Kammers Møde, som holdtes igaar, blev offentliggjort Kl. 1 1/2. Finantsministeren Grev Corvetto overbragte følgende Lovforslag : Art. 1. De fire første Tolvtedele af Grundskatten, den personlige Skat, Meubel, Dør= og Vindueskatten, og af Patentskatten skulle provisorisk, og under Forhalingen, som Affattelsen af Listerne for Aaret 1817 maae finde, erlægges efter Listerne for Aaret Art. 2. Jndtil Bekiendtgjørelsen af den nye Lov for Finantserne skulle alle inddirecte Afgivter i Aaret 1817 erlægges efter Loven af 1816. Regieringen trænger til en saadan Lov, for at kunne holde den offentlige Skats Tieneste i Virksomhed under de lovgivende Kamres Descussioner om det nye Finantsforslag.
Berlingske Tidende, 1816-12-30
Dagens Forhandling var Reclamationen fra den hellige Johannes orden af Jerusalem til Kongen og begge Kamrene, angaaende Tilbagegivelsen af dens forrige Besiddelser, som nu ere blevne lagte til Statsdomainerne. Overbringeren troede, at Sagen blot var at diplomatisk Natur, og at Commissionen derfor var ubeføiet til at blande sig deri, og foreslog at henvise den til Regieringen selv. Jmidlertid erklærede Grev Marcelles og Andre sig dog meget gunstigen for Ordenen; men Kammeret besluttede at sende Petitionen til Ministeren for det Udenlandske.
Berlingske Tidende, 1816-12-30
Schweiz, den 14de December. Da Hr. Landamman Müller Friedberg og Regieringsraad Mesiner, fra St. Gallen, som vare sendte til Hofferne i Stuetgardt og München, for at tilveiebringe nogle Lettelser i Anledning af Kornudførselen til Schweiz, have virkelig erholdt Tilladelse til fra begge disse Kongeriger at udføre en betydelig Mængde mod en moderat Udførsels Afgivt. - Forfærdigeren af et 90 Fod langt Dampskib, som skal tilbagelægge Veien fra Landau til Schafhausen eller derfra til Landau, og indrettes til at overbringe 60 Reisende, i hvilken Hensigt det skal forsynes med 3 Kamre, en Sal og et Gallerie rundt om Skibet - er, som man erfarer, den schweizerske Mecanikus Johan Kaspar Bødmeri Constanz. Samme Mand troer og, at der i Tydskland kun vilde være faa Steder, hvor denne Seilads, med Dampskibe vilde kunde indføres med større Fordeel for Entrepreneurerne end paa Rhinen og Bodensøen. Denne samme Mecaniker har med bedste Held indrettet den første Dampmaskine i Sydtydskland. - Savoyardernes Had mod deres til Schweiz aftraadte Landsmænd, stiger dagtig. Ja man skiød endogsaa paa hverandre, og Regieringen i Gens saae sig nødsaget til at give deres Militair paa Grændsen, Befaling, at give Ild paa enhver som bevæbnet vovede at betræde samme.
Berlingske Tidende, 1816-12-30
London, den 13de December. Angaaende den mellem den russiske og nordamericanske Regiering formodede Misforstaaelse, indeholde vore Tidender følgende: En russisk Consul i America, Hr. Kosloff, havde gjort sig skyldig i en Forseelse mod Landslovene, og var ved denne Leilighed bleven indviklet i Criminalundersøgelser. Han protesterede mod denne Jurisdiction, og indstillede sig under den russiske Gesandt H. v. Daschoffs Beskyttelse, som efter Sigende af Keiseren havde faaet befaling at fori dre Erstatning. Men den americanske Regiering paastod, at den i sin Opførsel mod H. Kosloff ikke havde krænket Folkeretten, og afslog Hr. Daschoffs Fordring, hvorpaa denne erklærede at han vilde forlade de Forenede Stater. Der tilføies desuden, at Americanerne, som ikke gjerne ønskede den venskabelige Forbindelse med Rusland afbrudt, have oversendt en Erklæring hvorved de haabe at kunne be roelige Keiseren.
Berlingske Tidende, 1816-12-30
Jfølge Breve fra New Pork af 17de f. M. havde en lignende Misforstaaelse fundet Sted med den franske Gesandt Hr. Hyde de Manske ville. Kort efter hans Ankomst til Baltimore, havde man sammesteds givet de franske Flytninger en Fest, ved hvilken adskillige for den Kongelige Regiering fornærmende Skaaler udbragtes, Hr. de Manke, ville ansaae sig tilfulde berettiget til at indgive Klager desangaaende, dog synes han ikke at have faaet nogen Erstatning, thi han fik til Svar, at om endog Præsidenten selv paa samme Maade var bleven fornærmet, saa havde dog de americanske Love ingen Erstatning bestemt derfor.
Berlingske Tidende, 1816-12-30
- Fra Jamaica er ankommen Paketbaaden Prindsesse Charlotte, med Breve og Tidender, som gaae indtil 20de October. Det lovgivende Corps paa denne De skulde den 29de samme Maaned træde sammen. En Hr. Whitehorn, Medlem af samme, var druknet den 4de ved at sætte over en Strøm. De derværende Tidender bekræfte Ankomsten af den franske Fregat la Destrue og en Corvette til Port an Prince, desuden at 2 Kongelige Commissarier ere landede paa St. Domingo, tilligemed 8 andre Personer som forhen besad Plantager paa denne Øe. De tilfore at Pethion har allerede i lang Tid staaet i Brevvexling med Regieringen. Den 20de September rasede i Port an Prince en beftig Orkan, som tilføiede Staden og de omkringliggende Boliger stor Skade. Ogsaa 10 Skibe kastedes op paa Kysterne, blandt andre det Skib, som for nogen Tid siden havde ført General Mina og adskillige Franske fra de Forenede Stater til Bolivars Jnsurgentarmes.
Berlingske Tidende, 1816-12-30
Brussel, den 15de December. J det 2det Kammers Forsamling i Fredags begyndte Debatterne over et Lovudkast angaaende Militsen. Denne vigtige Materie gar Anledning til meget lange Discussioner, som især gik ud derpaa at den 23de Artikel i det første Udkast ved de deri gjorte Modificationer var bleven den 18de Artikel, hvoraf Kammeret forlangte 2den Deel undertrykt. Denne indrømmer nemlig Kongen i Krigstider med Hensyn til de afdøde, bortløbne eller, ligemeget paa hvad Grund, manglende Militaire, at træffe saadanne Anstalter, som Omstændighederne maatte fordre, naar ikke derved omtales, at det er skeet med Generalstaternes almindelige Samtykke. Hr. Dabus talte først han ønskede at Militsen saameget muligt maatte dannes ved frivillige Hvervinger. Hr. Lamotte Barraffe var af samme Mening. Hr. Pycke viste Jnconvennientserne af den nye Lov, hvori nogle Bestemmelser ere stridende mod Grundloven. Vi forurolige aarlig sagde han, 50000 Familier, for at bringe 12000 Mand under Vaaben. Hr. Siervelt von Altenbodt billigede Milisystemmet, og sagde at man for alting ikke maatte betragte det fra Militairconscriptionens Synspunkt, som under den forrige Regiering havde røvet os vor hele Ungdom. Hr. Seklet var Chokier meente, at man ved denne Lov ikke burde see paa Øieblikket, men ud i Fremtiden; det var Børgerens første Pligt at bære Vaaben, naar Fædrenelandets Forsvar kaldte dertil; dog ansaae han det for farligt, naar det blev gjort al for let for den Kongelige Magt at udskrive Tropper. Han anførte desangaaende det franske Senats Exempel, som under Usurpatorens Regiering uden Indskrænkning leverede Folk, for at opoffres i Ruslands iisbedækkede Egne eller Spaniens hede Sandørknet. Vi kunne ønske os selv til Lykke med at vi leve under en god Konge, hvis faderlige Regiering betrygget es mod saadanne Bekymringer; men Love gives ei blot for Dieblikket, de have længere Vattighed. Han gjorde derpaa det Forslag, at Oliberationen maatte udsættes til næste Dag, for at have Tid til at underrette Hs. Majestæt og Forsamlingens Ønske, at den 18de Artikel maatte falde port, eller at der maatte tilføies samme, at Udskrivningen kun maatte finde Sted med Generalstaternes Samtykke. Hr. Reyphens holdt Forholdet af en Mand paa 100 Siæle af Nationen for skadelig, saavelsom ogsaa det, at Monarken i Krigstider skulde have kop til at udskrive efter eget Godtbefindende. Efter disse talede endnu de HerHoffmidt, Wasseige, Døtrenge. Agendthein. De fleste bifaldt Hr. Sarlets og Repphens's Præpositioner, at nemlig den 18de Artiksskulde undertrykkes eller den ovenfor omtalte Clausel tilføies. Præsidenten lod herpaa først stemme om man skulde skride til Dagens Orden, dernæst om Loven selv; den blev antagen med 68 Stemmer mod 14.