JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-29
Prædikener, holdne i Viborg Domkirke, i Aarene 1831 og 1832, af Stiftsprovst Schjøre. 3die og sidste Bind, 8 Mk., faaes hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-29
En eller to smukke Beboelser kan erholdes til Leie i Gaarden Nr. 592 paa Algaden; det nærmere erfares fra Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-29
Auctioner. Efter Forlangende bliver paa Hornschougaard i Sleth, Herred, Fredagen den 14de Juni og følgende Dag, dette Aar, om Formiddagen Klokken 9, afholdt offentlig Auction til Bortsalg af adskilligt Bohave og Effecter, saasom: 11 Sopha, Stole, Borde, Bænke, en Deel Kjøkken=Tøi, Steenkrukker, Melkebotter, Sengesteder, Øltønder, Ankere, Fjerdinger, en Korntønde og Skjeppe, Høleer, en Ploug, Harver, en Tromle, Vogne, Hestetøi, Tøire, River, Møg fiel, Jerngryder, Spande, Stripper og Kar, 1 Sæt Kane bjælder, Kaabber, Sengeklæder, Dækketøi og Linned, en 2 aars Plag, 2 gode Reise=Heste, 2 Følhopper, Malkekoer, og et complet Lystøi, Bord, Brikker og Form m. m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhavernes Efterretning. Lysthavende indbydes. Næsborg, den 23de Mai 1833. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1833-05-29
Jfølge Reqvisition fra derr. Strandingscommissionaiurer Procurator Westerby og Proprietair Segelcke, bliver, Mandagen den 10de Juni, Formiddag Kl. 9 slet, paa Kjersgaards Strand, Thornby Sogn, omtrent 1 1/2 Miil, herfra, afholdt Auction, over en stor Deel Vrag, 15 Stkr. Seil, noget Seildug, 1 Jernkjetting, 75 Favne lang, 4 Skibsankere, Ankertouge, Pertliner, Kabbeltouge, Trosser, 1 Kobber=Kamin, 1 Jern=Kabys, 1 Skibsbaad, 1 Skibsjolle, 16 Kompasse, endeel Blokke og Tougværk, staaende og løbende Redskaber, tilligemed andre Inventariesorter, endeel Kobber, Jern, Spigger, Kjøkkentøi, Proviant m. m., Alt ilandbjerget fra Briggen Baldur, som paa en Reise fra Cette til Rostock forliste her paa Kysten, Natten mellem den 21de og 22de f. M. Lysthavende indbydes. Hjørring, den 27de Mai 1833. Koefoed
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Tyrkiet. Jfølge Efterretninger fra Constantinopel af 8de Mai har Sultanen den 4de givet sit Samtykke til Jbrahims Begjæring om at forlenes med Adana. Hvis dette stadfæstes kan vel Roligheden i Orienten betragtes som gjenoprettet, men at Nogle dog ingen Tillid have til denne Rolighedens Varighed, sees af følgende Skrivelse fra Berlin af 14de Mai De nyeste Efterretninger, som ere indløbne hertil om Underhandlingerne mellem Porten og Paschaen af Ægypten, have opvakt Haab om, at Roligheden snart vil vende tilbage, Mehemet Alis Magt indskrænkes til bestemte Grændser og den øvrige Deel af det ottomanniske Rige paa Nyconsolideres som Stat. Disse Forhaabninger ere udentvivl, dog skuffende. De, som nære dem, røbe derved, at de ikken have noget Begreb om den utrolige Forvirring, i hvilken den tyrkiske Stat befinder sig, saavel i financiel som administrativ Henseende, og om den høie Grad, til hvilken hiin Forvirring netop i dette Øieblik er steget. En fuldkomment Jndolen; caracteriserer den mahumedanske Befolkning, og alle de Indretninger, som Sultan Mahmud har laant af Europæerne, ere den afskyelige, isærdeleshed det paa vor Viisse exercerede og monderede Militair. Hvor disse Tropper vises sig i forholdsviis ringe Antal, blive de forjagede eller ihjelslagne af Almuen, hvilket f. Ex. nylig har været Tilfældet med et lidet Corps i Anatolien. Oprørets og Jnsubordinationens Aand rører sig overalt; i Hovedstadens Nærhed og overhovedet i Rumelien holdes den kun nogenledes i Tømme ved de russiske Troppers Nærhed. Saasnart disse trække sig bort derfra, kan man være belavet paa blodige Optrin Der, hvor den græske Befolkning er den talrigste, vil dette gaae ud over Tyrkerne, og hvor Tyrkerne paa den andens Side ere de mægtigste, vil det see farligt ud for Christne og Jøder. Uden Armee, (thi de Tropper, der fødes og lønnes i Constantinopel, løbe gjerne fra hverandre, saasnart de forlade den) og uden nogen moralsk Magt, der kundet give hans befalinger det fornødne Eftertryk, vil det sandsynligviis falde Sultanen umuligt endog kun at opnaae et Skinherredømme i Provindserne. J Constantinopel selv ere han forhadt, og uden en stærk russisk Garde vil det vist blive ham vanskeligt at sikkre sit Liv og vedligeholde sin Anseelse, og med hans Liv endes upaatvivlelig ogsaa det ottomanniske Rige. Af disse Præmisser udleder nu Forfatteritren den Slutning, at Sultanen fremdeles vil trænge til et leuropæisk Hjelpecorps og europæiske Garnisoner saavel i Constantinopel, som i andre store Stæder, og at den Magt, der vil blive anmodet om denne Bistand og ogsaa bekvem meest kan yde samme, er - Rusland. Herimod - hedder det til Slutning - vil England gjøre Lidet, Frankrig tale Meget.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Den russiske General, Grev Orloff, er den 5te Mai ankommet til Constantinopel. Han har Titel af overordentlig Gesandt og saavel Sø, som Landmagten staaer underhans befaling.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Holland. - Belgien. Jmellem England, Frankrig og Holland er nu omsider den 21de Mai, afsluttet en Præliminair=Tractat, ved hvilken dog den belgiske Sag ikke endes, men kun en ny Act begyndes. Betingelserne for samme skulle være følgende. Ophævelse af Embargoen paa de hollandske Skibe samt de øvrige Fjendtligheder mod den hollandske Handel, Frigivelse og Tilbagesendelse af Antverpens Besætning, Vaabenstilstand mellem Holland og Belgien indtil Betingelserne for Adskillelsen ere definitiv afgjorte og indtil da fri Fart paa Schelde. Tractaten er sendt til Haag for at ratificeres.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
J Belgien mærkes endnu hist og her Spør til Orangister (Tilhængere af den forrige Regjering), hvis Behandling, imidlertid tydeligt nok viser Folkets Stemning. I Gent har Redacteuren af det orangistiske Blad Messager maattet forlade Staden efter forgiæves at have anmodet den commanderende General om Beskyttelse, som svarede ham i et bittert Brev. J Antverpen fandt ligeledes et Folkeopløb Sted den 21de, foranlediget af en der nylig oprettet Klub i hvilken efter Rygtet Kong Vilhelm Buste var opreist, medens derimod Kong Leopolds skulde slaaes istykker. Tvende Brødre, Delafaille, bleve, just som de vilde begive sig ind i det Huus, der var kommet i hiint slette Rygte, anfaldte, mishandlede og reddede sig med Nød og Neppe ind paa Posthuset. Derpaa lavede Almuen sig til at storme den mistænkte Klub og var allerede i Begreb med at trænge ind i Hust, da General Tugen kom til og fik den forsamlede Skare til at begive sig bort. Den pyrenæiske Halvs.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Ogsaa fra England paastaaes nu, at Don Carlos protesterer mod den unge Prindsesses Tronfølge. Times meddeler følgende Erklæring, som Jnfanten selv skal have tilstillet Kongen. "Jeg Carlos Maria Jsidoro de Bourbon i Bourbon, Jnfant af Spanien, overtydet om det Lovlige i mine Fordringer paa Spaniens Krone og med den Vished, at Deres Majestæt ingen mandlig Arving efterlader, erklærer, at hverken Samvittighed eller Ære tillader mig at hylde eller anerkjende andre Rettigheder, og bevidner dette herved høitideligt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Fra Oporto ere Efterretningerne ikke ugunstige for De Pedro; et miguelistisk Regiment er gaaet over til ham, og de Tropper, som D. Miguel havde afsendt til Figueras, skulle have erklæret sig for Jnsurgenterne. Jøvrigt skal der i Oporto selv være Mangel paa Levnetsmidler, og mansk længes saa meget stærkere efter et nyt Udfald, som den Proviant, der indføres, ikke staaer i noget Forhold til det Mandskab, der idelig ankommer. Endnu ventes GeneralRomarino med omtrent 800 Mand, og ved hans Ankomsmenes D. Pedro at ville forandre sit hidtil fulgte Forsvars system til en Angrebskrig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Om ovenstaaende Artikel hedder det i N. Z., at den fortjener særdeles Opmærksomhed; upaatvivlelig, hvis Forfatte tren har været vel underrettet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Blandede Efterretninger. Den gamle Matros, der ifjor nær havde dræbt den engelske Konge ved at kaste en Steen paa ham, blev først dømt til Døden, men siden til Transportation til Botanybay paa Livstid. Han imødeseer glad den Stund, hvor han atter vil komme ombord paa et Skib.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Nyeste Leipziger Messecatalog indeholder 4441 Artikler, hvoriblandt de 3272 ere udkomne Bøger; dernæst 121 Landkort, 52 Musik= og 8 Spillebøger, 584 udenlandske Commissionsartikler, og 404 Titler paa Værker, som skal udkomme. Af æsthetisk Litteratur er der 122 Romaner, og 56 Skuespil, samt en usædvanlig Hob Skrifter om Aandeverdenen, Gjengangere o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Fra Paris skrives, at Hertuginden af Berry er, som man nu bestemt veed, virkelig formælet med Grev Luchest, Palli.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Ny Reise til Japan. (Udtog af Overmeer Fischers endnu ikke i Trykken udkomne Dagbog, ved Professor v. Klaprot.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Om den japanske Regjering har man i Europa et meget slet Begreb, da man holder den for aldeles despotisk. Ved hersker her Despotisme, men den udarter ikke til Vilkaarlighed. Lovene ere strenge, men Enhver kjender dem og med dem sine Rettigheder og Pligter; hvo der altsaa arbeider trolig og er redelig i Hu, behøver ikke at frygte Lovene, thi Japaneseren er fri og uafhængig. Den stræbsomme Arbeider staaer i høi Agtelse og de lavere Folkeklasser have faa Fornødenheder. Klimaets Mildhed og Jordbundens Frugtbarhed yde Alting i saadan Overflødighed, at den dobubelte Befolkning kunde fødes deraf. Fattigdom og Nødlidenhed ere her fremmede.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Hvis man ialmindelighed kan rose de bestaaende Indretninger i Japan, saa ere dog nogle Skikke paafaldende. Man vil saaledes ikke kunne begribe, hvordan det er muligt, at en ung Pige fordærver sin naturlige Skjønhed for Modens Skyld. Hendes Tænder, saa hvide som Elfenbeen, farves sorte; hendes Øiebryn afklippes, Læberne farves grønne og Ansigtet overtrækkes med en hvid Sminke. Enhver Dame, der vil ansees for velopdragen, maa saaledes fordærve sin naturlige Skjønhed. Japaneserinderne ere troe Hustruer og ømme Mødre. De ere glade ved at kunne opfylde deres huuslige Pligter, og sætte deres Lykke heri, men Mændenes Adfærd svarer ikke altid til Hustruens vakkre Forhold. Mændene finde meget mere Behag i at besøge Overdaadighedshuse og i at underholde Medhustruer hjemme. Disses Antal er ikke indskrænket, dog holdes sielden flere end tvende. Den første og legitime Hustru lider ikke altid derved, og man seer hyppigt, at hun lever paa en meget venskabelig Fod med sin Mands Concubiner og behandler dem som Søstre. Desuden paaseer Manden altid, at hans Hustru behandles med Agtelse af Concubinerne, over hvilke hun udøver en afgjort Superioritet, saa at de maa tjene hende. Er et Ægteskab ufrugtbart, da er det en let Sag for Manden, at lade sig skille fra Konen, og hun kan da komme i den sørgeligste Stilling, da hun lovmæssig ikke kan forlange noget af ham.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Reisen i Japan gaaer mindre rask end i Europa, dog lere Posterne meget regelmæssig indrettede. Skjøndt Landet er meget bjergfuldt, saa vilde Vogne dog let kunne indføres her, men man reiser her i Portechaiser, og Godset, bliver baaret bag efter. Japaneseren finder Behag i denne tillangsomme, men sikkre Maade at reise paa, og foretager Langs med Kysterne og paa de store Søer vedligeholdes en regelmæssig Communication ved Postskibe, som forskaffe Varer og Reisende videre frem. Disse Skibe yde alle Bekvemmeligheder, man kan ønske sig, og ere saaledes indrettede, at de kunne trækkes, hvorved alsaa aldrig Ophold afstedkommes. Brevene befordres ved Budde, der bærer Brevkassen, i en Stang paa Skuldrene. Den ene løber efter den anden og de ledsages af en Post-Embesmand, der paa hver Station udtager og distribuerer Brevene. Disse befordres saaledes indtil 10 danske) Mile om Dagen. Et Flag med det Keiserlige Vaaben over Brevkassen tjener som Tegn forAlle, at de itide tager af Veien for Posten, der ikke maa opholdes. Stundom erfares ogsaa disse Postdrageres Nærmelse ved Smaaklokker.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Kjøbenhavn. Nogle Artikler under Kbhvn., optagne fra Aarhuus Avis og strøgne her af Censuren, kunne i Hast ikke udfyldes. Blandt da har : Steder, kanskan. Saa Kamme er andrage, la Crippe, som dog nu snart har gjort sit Rundtom i alle Huse. Hos adskillige Jndivider har den antage en ondartet Caracteer, og er gaaet over i Typhus. Sidstnævnte Sygdom er ogsaa herskende. Skarlagensfeberen begynder at vise sig. Værst er Kopperne, der angribe en Mængde ældre Personer, og skulle være temmeligt ondartede. Kongens Foged, Justitsraad og Assessor i Hof= og Stadsretten, Spandet, ligger i denne Tid meget syg deraf Justitiarius og Conferentsraad Carstens har i Onsdag tilraadt en to Maaneders Udenlandsreise, efter Kgl. Tila delse for at gjenvinde sit Helbred.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
J Tirsdags fandt man i Kanalen bag ChristiansborSlot en afskediget Officeer, der i Sindsforvildelse var sprungen ud og druknet. Han havde en stor Guldkjæde om Halsen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Den 22de Mai disputerede Hr. Licent. med. Fr. Mourier for den medicinske Doctorgrad.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Blandt de her i Staden herskende Sygdomm. endnu la Grinpe, som dog nu snart har gjort sit Rundt om i alle Huse. Hos adskillige Jndivider har den antage nævnte Sygdom er ogsaa herskende. Skarlagensfeberen begynder at vise sig. Værst er Kopperne, der angribe er en ondartet Caracteer, og er gaaet over i Typhus. Sidste Mængde ældre Personer, og skulle være temmeligt ondartede. Kongens Foged, Justitsraad og Assessor i Hof= og Stadsretten, Spandet, ligger i denne Tid meget syg deraf Justitiarius og Conferentsraad Carstens har i Onsdag tilraadt en to Maaneders Udenlandsreise, efter Kgl. Tila delse for at gjenvinde sit Helbred.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Den 22de Mai disputerede Hr. Licent. med. Fr. Mourier for den medicinske Doctorgrad. fricia, hvor hans Fader havde været Klokker. Som Cand theol. havde han været Jnformator hos Hs. K. H. Prind Christian Frederik.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Notariatet ved det theologiske Facultet er ledigt. De Candidati theologi med bedste Caracteer til Embeds=Exammen, der maatte attraae denne Stilling, have at ansøge derom inden 16de Junii.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst tilstillet Lampe vægteren Schilling paa Arconas Fyrtaarn, paa Øen Rygen som i Efteraaret ved sit Mod, i Forening med sine Sønner, reddede et i Nærheden strandet dansk Skib, og menne skekiærligen optog og pleiede det ombord værende Mandskai sit Huus, Medaillen for ædel Daad, og 10 Frederikd'ore, til hans Sønner.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Den 1ste Juni afgaaer Dampskibet Dania herfra til Aarhuus, hvortil det medtager Passagerer. Det tiltræde Onsdagen efter sine regelmæssige Toure imellem Aarhuus og Kallundborg, saaledes at det hver Onsdagmorgen Kl. afgaaer fra Aarhuus og hver Torsdagmorgen Kl. 7 fra Kalundborg, indtil den 17de October, da det for sidste Gan afgaaer fra Kallundborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Den 24de Mai solgtes ved 4de Auction for 1000 Rbdlr. rede Sølv Gaarden Nr. 3 i Langebrogaden paa Christianshavn, tilhørende afdøde Viinhandler Peder Nielsens Bo. Eiendommen er assureret for 25600 Rbd. Kjøbenhavns Havnepriser, den 25de Mai. Holst. Hvede - Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Loll. Hvede 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. Langel. Hvede 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. 8 sk. Dansk Rug 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. 8 sk. Byg, Lrad. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 sk. Byg, brad. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Havre 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 Ærter, 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - Holst. Smør 38 Rbd. - Mk. - s. a 54 Rbd. - Mk. - Fyensk Ditto 34 Rbd. - Mk. - s. a 400 Rbd. - Mk. - Sjell. Ditto 34 Rbd. - Mk. - s. a 48 Rbd. - Mk. - Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rbd. - Mk. - s. a 11 Rbd. - Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 28de Mai. Hamborg 2 M. - a vista 212. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 157, a 158 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 43 a 432 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 91491 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 8686 1/2 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 ½ a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 107 a 107 1/4 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 1034103 1 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 100 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 100 i r. S. 14 pCt. uops. norske Statsobl. - i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 71 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Hamborg, den 28de Mai. Bourdeaux 189. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 11 s., k. S. 13 Mk. 12 1/2 s. Madrid 46 3/8. Cadix 467/8. Lissabon 438. Amsterdam 2 M. 35, 15, k. S. 35. Kjøbenhavn 212. Species 1/2 danno. Disconto ikke noteret. Ribe Vore Mærsk Egne frembyde iaar et sørgeligt Skue, ide hele Strækninger ere ødelagte af en Mængde, rigelig Tomme lange, graaagtige Larver. Ved den i disse Dag indtrufne Regn troede man, at disse skadelige Smaadyr vil de forsvinde; men forgiæves var dette Haab, thi den paa følgende Kulde skal end mere have begunstiget deres Ødelæggelser. Længere Syd paa skulle Kogene efter Sigende være langt værre medtagne.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Aarhuus. Glædeligt overraskedes vi i Mandags Aftes ved Hs. K. H. Prinds Fr. C. Christians høie Ankomst hertil med Orlogskonnerten Delphinen. Hs. Kgl. Høihed blev salutere fra Havnebatteriet, og hilset med Velkomstraab fra den talrigt forsamlede Folkemængde. Prindsen behagede kort efter at stige i Land, og at modtage Logis hos Hr. Ritmester Ridder v. Juel. Derimod ankom ikke Ds. Kgl. Høiheder Prinds FrederiFerdinand og høie Gemalinde hertil i Mandags Aftes, som man havde ventet. J Torsdags ankom en Stafet hertil, som beretter, at formedelst et ved Dampskibets Maskiner indtruffet Uheld ere Høisamme tagne over Land igjennen Fyen, og havde tilbragt sidste Nat i Veile.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Samme Dag afseilede Hs. Kgl. Høihed Prinds Fr. C. Christian igjen herfra med Orlogskonnerten.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
J Søndags Morges kom Skonnerten Emilie, Captain Daget, hertil fra Bordeaux, med en Ladning Vine.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Hovedgaarden Løvenholm er kjøbt af Herr ProprietaiFrelsen for 30000 Rbd. Sølv. Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Tredie Pintsedag har her i Egnen hersket en Storm, de for Aarstiden var meget svær og næsten orcanmæssigen Den vedvarede hele Dagen og omførte, formedelst den stor Tørke, der længe har været, en saadan Mængde Sand og Støv i Luften, at Synskredsen var meget indskrænket. Den nedlagte Sæd maa, paa de sandede Jorder, ufeilbarligen have taget Skade og de straatakte Huse see heelt forrevne ud Maaskee der ogsaa vil spørges endeel Søskade, hvorom Efterretninger, da det siden bestandigen har blæst, endnu ikke kunne haves.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Blandede Efterretninger. Den nye Jnstruction for censoreren, lader ikke til at blive fulgt efter Bogstavel i Hovedstaden med Hensyn til Personligheder, thi Redacteuren af Nyeste Morgenpost har medtaget Kbhvnspostens Redacteur, Hr. Secretair Liunge, saa drøi, at den Fornærmede har fundet sig beføiet til Sags Anlæggelse. r. F. Funck, har i Torsdags givet Concert i Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Natten imellem den 23de og 24de afbrændte et Huus i Hasmark under Hofmandsgave Gods i Fyen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
J Kbhvn. Adresse-Avis er svær Søgning efter Been, som betales med 1 Mk. pr. Lispund.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Copulerede i Horsens: Hr. Pastor G. A. Tryde, Sognepræst til Anholt, og Jfr. S. B. Bønnelycke.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Skibe under Ladning i Kjøbenhavn, bestemte til Aalborg, J. Thidemanns og N. Nissens. Bryggerens Hereminde. (Af H. Herz.) Neg hører tidt af een og anden Ven, Jeg ansees for den lykkeligste Brygger; At Alting føier mig hvor jeg vil hen. - Rei, Godtfolk, jeg veed bedst, hvor Skoen trykker. Vel er det sandt, jeg har min egen Gaard, Og uden Priroteter og Restancer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
J Stalden begge mine Bæster staaer, Og spændes de for Vogn, pas paa, de dandser. Jeg har en Ridehest for min egen Mund, En holsteensk Kurvevogn med fire Sæder.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Hver Søndag taler vi ud til Slottenlund, Og frydes ved Naturens mange Glæder. Og sandt det er, jeg har en Deel forud; For hvor jeg kommer, bliver jeg respecteret. Min ældste Søn stod overst, det veed Gud! Da han i Paasken sidst blev confirmeret. Men hermed er det ikke gjort. Enhver, Om ogsaa Lykken føied ham forresten, Maa dog bekjende, at hun her og derHar endnu mere favriseret Næsten. See, nu er jeg en grumme holden Mand, Og commanderer glatvæk i min Stue. Hvad hjælper det, naar jeg dog aldrig kan Faae Kjællingen derhjemme gjort til Frue. Og hvad der egentligt er værst derved, For ellers jeg mig Pokker derom kerer, Det er just det, at de, vi omgaaes med, Er næsten lutter Borger-Officerer. Og har vi saa engang lidt Maskepie, Lidt Selskab, som jeg sætter med det samme, Er Mutter i det hele Compagnie Vor Herre Død den eneste Madamme. See, det kreperer, det veed Gud det gjør Og derfor er det evige Capitel, Min Kone standser ved, naar blot hun tør, At jeg partout maa skaffe mig en Tittel. Men det er ikke gjort som sagt, Machere! Folk er saa curisse her i Staden. Jeg troer, man finder før en Secretair End Karlens Titel liggende paa Gaden. For, skjøndt jeg tidt har speculeret paa Adskilligt, som jeg tænkte skulde gjørket, Jeg mærker, hun vil ikke rigtig gaae, Hvormeget jeg endogsaa tidt har smøret. Som nu at blive Borger=Officeer, Det har jeg selv fordærvet med Attesten. Jeg svor mig fri - som det saa ofte skeer - Og gik med spanske Fluer under Vesten. Forøvrigt maa jeg sige til min Trøst, At de, vi omgaaes med, de er galante. De sige Frue, saa det er en Lyst, Til Kjællingen og til min rige Tante. En fornem Mand, - J kjende ham, jeg troer, Han sidder i Collegiet den samme - Han siger, naar han spiser ved vort Bord, For ingen Priis til Kjællingen Madame. Og ellers Fleer, der spise tidt hos os Og kjende rigtigt til den fine Tone, De sige, Rangforordningen til Trods, Min lille vare Frue til min Kone. Men - denne Herlighed er ikke stor, For mens min stakkels Kone staaer og neier, Stuepigen, seer jeg, lurer udenfor Og friser, men hun lader som hun feier. Nei, det har ingen Art! Det er for galt Jeg har nu altid holdt af det Reelle: Kan jeg ei brygge med mit eget Malt, Saa la er jeg være, det kan jeg fortælle!
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Døde. Cand. jur. C. B. C. Holm, Copist i Hof= og Stadsr., 30 Aar; Pastor A. N. C. Smiths Datter, Christiane; Marschandiser M. P. Engholm, 66 Aar; Pussementm. I. N. Holtz, 45 Aar; alle i Kbhvn. Komd. A. J. Winther, 88 Aar, i Colding; Sognep. til Frøslef og Mollerup Mhdr. L. H. Hjorth, 57 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Frederikshavns Skibsliste. Indk. D. 28de Mai. J. Jensen a. o. f. Østerr. m. Træl. P. Bentzen a. Skagen f. Aalb. m. Salt (best. t. Skagen.) I. Kleis a. o. s. Samsø m. Kornv. (best. t. Norge). D. 29de : P. C. Callermann f. Callundborg m. Kornv. (best. t. Belgien). S. Halvorsen f. Aalb. m. Korn best. t. Porsgrund. N. Andersen a. Svendborg f. Stettin m. Hvede (best. t. Amsterdam. Udg. D. 28de: S. Larsen t. Guduml. Fabrik, ball.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Hals Skibsliste. Jndk. D. 28de Mai. J. Jensen af Aalborg fra Lille sand m. Træl. D. 29de: J. Jacobsen af og fra Tønsb. m. Træl. F. Andersen af Aalb. fra Newcastle m. Steenkul. A. Hendrichsen af Fiskebekskihl fra Østerr. m. Træl. Udg. D. 29de, N. H. Vesternes af Aalb. til Mariager, m. Fløttegods. H. J. Mørch af og til Flensb. m. Ballast. H. Olsen af og til Østerr. m. Korn. N. Jørgensen af Aalb. til Mariager m. Muursteen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Vinden. D. 28de: VNB. t. V.; den 29de, FormidVNB., Efted. NB. t. N.; den 30te, NO. og N.
Aalborg Stiftstidende, 1833-06-01
Aalborg Torvepriser, den 1ste Junii. Oxekjød 5 a 7 s.; Kalvekjød 8 a 9 s.; fersk Flesk 10 a 12 s.; saltet Flesk 13 a 14 s.; Herregaardssmør 22 sk. Bøndersmør 14 a 16 s. Pundet. - Rug 3 Mk.; Kartofler 12 s. Skjeppen. - Æg 14 a 16 s. Snesen.