JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Ved Apenrade har forleden Dag fundet et ganske snurrigt Feldttog Sted, hvorom Stedets Avis giver følgende Beretning: "En Skov ved vor Fjord, Varnæs Tykskov kaldet, har i en Række af Aar været Opholdssted for Kornkrager, som fandtes der i utallig Mængde Om Aftenen saae man Kragerne fra alle Kanter vende tilbage til denne deres Coloni, hvor Træ ved Træ i en viid Omfang var fuldt af Kragereder, indtil 20–30 i eet Træ Skoven selv leed meget af disse Fugle, men for de omkringliggende Marker bleve de ved deres stedse tiltagende Mængde en sand Landplage. For at indskrænke deres Formerelse blev der hver Sommer, førend den nye udklækkede Yngel kunde flyve, anstillet Kragejagter i Tyk skoven, men uden synderligt Resultat. Kragernes Antal tiltog med hvert Aar, og hvad der meldes fra Østerlandenne om Græshopperne, at man ikke kan see Solen for deres Sværme, kunde uden mindste Overdrivelse anvendes paa Tykskovens Kornkrager. Hvor en saadan Sværm nedlod sig, helst paa Havremarker, der var Jorden i bogstavelig Forstand bedækket med Krager. Bøndernes velbegrundede Klager foranledigede, at man i forrige Uge har forsøgt at bortskræmme Fuglene. En stor Mængde Personer, forsynede med alslags Skydevaaben, vedligeholdt i over 24 Timer en uafbludt Skydning i Tykskoven; desforuden havde man faaet en Kanon bragt ind i Skoven, hvis jevnlige Skud rystede de høie Træer. Efterat henimod 3 Lpd. Krudt vare forbrugte, saae man ikke en eneste Krage meere. Da det, vi veed ikke af hvad Grund, ikkun var Hensigten at fordrive, og ikke at udrydde de skadelige Fugle, blev der kun fyret løse Skud. Øiemedet synes forsaavidt opnaaet, at Kragerne ere forsvundne af Tykskoven. Jævnlige Skud, som Dagene derefter hørtes fra forskjellige Sider, vidne om, at man heller ikke paa andre Steder agter at lade de besværlige sorte Gjæster have Fred. Ynglen for iaar er derved forhindret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 9de Mai. Af det idag omdeelte Numer af "Folkebladet erfares, at Trykkefriheds-Selskabets Medlemsantal, der engang udgjorde omtrent 5000, og endnu i forrige Aar var 3,525, nu er sunken til 3,087, og at Selskabet har en Gjæld af 2,104 Rbd. Det er beklageligt, at Jnteressen for dette Selskab, der engang var saa stor, synes at være i stadigt Aftagende. For en Deel maa vistnok Grunden søges i, at der langtfra ikke er den ungdommelige, livlige Deeltagelse for Pressens eller noget andet vigtigt offentlig Anliggende som for 10 Aar siden, men vi skulde meget tvivle, om der ikke findes andre Grunde som man ikke vil tilstaae for sig selv, og det er, at Folkebladet er foroppositionelt og for lærd. Opposition er gavnlig, ja uundværlig, men den kan, som alt Andet i Verden, anvendes paa urette Sted, og et Folkeblad er ikke Stedet for Opposition, idetmindste ikke for Opposition til Yderlighed, og dette gjælder endnu mere, naar Bladet ikke bestaaer ved egne Midler, men ved Tilskud, iblandt 5000 Mennesker vil der altid findes mange, (især iblandt de fredelige Danske, der i det Hele ikke ynde Opposition, som ikke bifalde denne yderlige Opposition, og disse trække sig naturligviis tilbage. Vor Mening er ikke, at et Folkeblad skal være et Hofblad, der bestandigt skal logre, og ingen anden Text kjender, end Regjeringens ufeilbare Viisdom, men det skal ligesaalidt opstille Opposition som sin Grundsætning. Frimodighed og haardnakket Opposition ere ikke det Samme. – En anden Anke, vi have hørt fremsætte mod Folkebladet, og som vi deele, er, at det er for lærd. Dets Artikler ere altfor meget beregnede paa en bestemt Classe af Læsere, paa Læsere af betydelig Dannelse, og som næsten udelukkende interessere sig forden høiere Politik. Lidt imellem kan være godt, men altfor meget fordærver Sagen i et Blad, der meere end noget andet Blad tæller Læsere af den meest forskjellige Dannelse. Selskabet talte i sine første Aar en meget betydelig Deel jævne Borgere og Bønder blandt sine Medlemmer. Skulde det, ved at gjennemgaae Medlemslisten, vise sig, at Afgangen især har fundet Sted iblandt disse, saa vilde det være et slaaende Beviis for, at de ere blevne kjede af at bidrage til et Blad, hvis Jndhold de ikke forstaae. –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
En af Selskabets hæderligste Virksomheder har været Understøttelsen af Almuebibliotheker med Skrifter. Antallet af de Bibliotheker, der modtage saadan Understøttelse, er forTiden 560, og for at fremskynde Udbredelsen af disse gavnlige Stiftelser, er der sendt Exemplarer af "Marck manns Fortegnelse over Almueskrifter, til alle de Sognepræster og Sogneforstanderskaber, i hvis Districter endnu ingen Bibliotheker findes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Efter Forlydende vil Hs. kgl. Høihed Kronprindsen, paa sin Reise med Fregatten Gesion ikke besøge Lissabon, formodentlig som en Følge af de indløbne Efterretninger om udbrudte Uroligheder i Portugal. Som Reisens Maal. nævnes nu Madeira. Hs. Maj. Kongen ledsagede Hs. kgl. Høihed til Helsingøer. J Kronprindsens Følge befinder sig en Søn af Finantsministeren, Grev Moltke der paa Grund af sin Helbredstilstand agter at besøge Madeira, og maaskee i nogen Tid opholde sig der.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Man nævner en herværende Sognepræst, der ellers ikke er bekjendt for at høre til de rigide Præster, som skal have afviist en Confirmand, fordi det var kommet til hans Kundskab, at denne paa selve Confirmationsdagen havde ladet sig engagere til at ride i det Guerraske Selskab ved et Optog paa Christiansborg Slots Ridebane, Bortførelses=Historier høre til de sjeldne her i Landet; men i forrige Uge have vi dog havt en En herværende Urtekræmmer er flygtet med en Grosserers Datter, og skal forinden Flugten være bleven viet i en nærliggende Landsby-Kirke. Hvorledes Præsten har turdet foretage Vielsen uden Faderens Samtykke, er noget uforklarligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Dampskibs-Selskabet paa Møen a. er opløst, og med Jsefjord-Selskabet seer det nok ogsaa daarligt ud. For det Første farer nu "Jsefjord mellem Kbhavn og Helsingøer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Nykjøbing Skibsliste fra 6de til 11te Mai. Jnd klarede: Sluppen Hvalfisken, C. Andersen, af og fra Nakskov med Flyttegods; Jagten Hercules, E. C. Mengel, af og fra Saxkjøbing, ledig; Baaden 2 Venner, N. Olsen, af Leerhavn fra Helsingborg med Trælast; Jagten Marie Kirstine, J. O. Bøye af Marstall, fra Stubbekjøbing med Salt; Jagten De 6 Sødskende, P. Olsen, af Svendborg, fra Kjøbenhavn, ball. Jagten Cathrine Margrethe, A. K. Andersen, af Marstall, fra Kjøbenhavn med Trælast; Jagten Dorthea Wilhelmine, H. M. Meislahn, af Fehmern, fra Neustad med Ost. - Udclarerede: Jagten Else Marie, H. J. Hansen, af Marstall, til Nysted med Flyttegods; Jagten Hercules, C. C. Mengel, af Saxkjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde; Jagten Magle, N. F. Hansen, af Kjøbenhavn, til Norge med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Kjøbenhavns Torvepriser, den 9de Mai. Hvede, 8 Rbd. 64 s. a 9 Rbd. - s.; Rug, 6 Rbd. 16 s. a 7 Rbd. 24 s.; Byg, 2 raadet, 4 Rbd. 56 a 4 Rbd. 72 s.; dito 6-radet, 4 Rbd. 16 s. a 4 Rbd. 32 s.; Havre, 3 Rbd. 64 s.a 4 Rbd. 16 s.; Ærter, 6 Rbd. 32 s. a 6 Rbd. 64 s.; Flesk, røget, Lpd., 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 24 s.; dito, grønsaltet 2 Rbd. - s. a 2 Rbd. 20 s.; Smør, sjællandsk, Pd., 24 s. - 30 s.; Æg, Snesen, 22 s. a 24 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Udenlandske Efterretninger. Det synes at ville lykkes den spanske Regjering, at bringe de insurgerede Provindser til Rolighed. Staden Lugo, hvor Oprørsbanneret først blev plantet, er bleven taget af General Villalonga og 300 Oprørere der gjorte til Fanger. Bevægelsen synes at have været esparteristisk. Endog i selve Madrid er der den 25de April forsøgt en Demonstration til Fordeel for Espartero, idet nogle Studenter af den medicinske Skole droge igjennem flere Gader og raabte: Hertugen af Vittoria leve! Espartero leve!"; men de bleve snart adsplittede og flere af dem fængslede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
J Baden have de tydske Catholiker ved et Rescript fra Statsministeriet faaet fri Religionsøvelse, under adskillige haarde Betingelser, hvoriblandt, at de ikke kunne føre Navn af tydske Catholiker, men skulle kaldes Foreningen af den leipziger Troesbekjendelses Tilhængere, og at de ikke kunne tilstedes de statsborgerlige Rettigheder, som Grundloven og Valganordningen give Bekjenderne af de christelige Confessioner; de have følgelig ingen Fordring paa Ansættelse i Civil eller Militairtjenesten og have heller ingen Valgbarhed til Kamrene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Den russiske Keiser har modtaget Sir Moses Montefjore, der har gjort Reisen fra London derhen for at fremkalde humane Forholdsregler imod hans jødiske Troesbrødre, – med megen Venlighed og lovet ham at afhjælpe de russiske Jøders Klage samt at tilstaae dem Tilladelse til Udvandring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Keiseren har dernæst opfordret den fromme Reisende til, ved personlig Reise gjennem det russiske Riges Provindser at gjøre sig nøiere bekjendt med sine Troesfællers Tilstand og for Keiseren antyde de Forbedringer, han maatte ønske indførte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
J Krakau hersker en forbansende Dødelighed, iblandt de østerrigske Soldater. Sygommen skal være Typhus. Der jordes daglig i Gjennemsnit 16 Liig Begravelsen foregaaer, formodentlig for ikke at vække Opsigt, ved Nattetid i en Have i Forstaden. Paa Slottet i Krakau skal der spøge, saa frygteligt, at ingen Soldavil boe der; Aander, sige Soldaterne, spadsere om Natten omkring i de gamle Kongesale; hyppigst sees Dronning Hedevig Gespenst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Paa den engelskevestindiske Ø St. Vincent er der opstaaet en Vulkan, af hvis Krater uhyre Røgskyer opstige, og undertiden sporer man ogsaa Jld, som i et svagt Lys udbreder sig over hele Egnen. Hvad der har forøget Jndvaanernes Skræk over denne pludseligt opstaaede Vulkan, er, at man har sporet adskillige Jordrystelser, og hørt en dump underjordisk Larm, som lignede et Artilleries Marsch over en Træbro. Jenny-Lind-Feberen er nu ogsaa under meget betænkelige Symptomer udbrudt i Wien. Den 22de April begyndte Jenny Lind sine Gjæste-Forestillinger i Theater an der Wien, som Norma. Allerede henimod Kl. 2 om Middagen havde en saa stor Menneskemasse forsamlet sig udenfor Theatret, at Øvrigheden fandt det hensigtsmæssigt at aabne det, for at tilveiebringe Passage i Gaden. Kl. 3 vare de tre overste Etager, Parterre og Galleri propfulde. Kl. 7 begyndte Forestillingen. Den herlige Jntroduction, der ellers hver Gang maa gjentages, gik næsten sporløst hen, for kun at see hende, desto tidligere. Da viste sig Sever, men den Stakkel var ikke istand til at tæmme Publicums Utaalmodighed: Man vilde ikke see, ikke høre, og han maatte i hurtige Tempo affærdige sin Arrie. Endelig var det store Øieblik kommet: Hun viste sig. Allerede i den Maade, hvorpaa Jenny Lind hilstes ved sin Jndtrædelse, saae og hørte man tydeligt, at det wiener Publicum havde foretaget sig at gjøre sin bekjendte Enthusiasme gjældende. Efter den første Act fløi Digte op paa Theatret; efter Stykkets Slutning raabtes da Capo, og man vilde med Magt spænde Hestene fra hendes Vogn og trække hende hjem, kun med største Umage blev dette forhindret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Fra Calmar erfares, at der i Mortorps Sogn er gjort flere Forsøg paa at udgive falske danske Specier, støbte af Tin, hvorom de fornødne Undersøgelser ere foretagne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
En norsk Bonde, ved Navn Peder Johnson, har, som saamange af hans Landsmænd, ladet sig lokke af de gyldne Skildringer og Tilstandene i de nordamericanske Fristater til at forlade sit Fædreland, men han har snart faaet nok af denne Herlighed paa Papiret og er nu med Glæde og Tak til Gud vendt tilbage til sit Fædreland. Han skildrer de norske Udvandreres Tilstand som meget sørgelig, Arbeide kan erholdes om Sommeren, men man bedrages ofte for Lønnen, om Vinteren er slet intet Arbeide at erholde, desuden er man udsat for alle Slags Optrækkerier og lider meget af Climaet. Justits- og Politivæsen staae paa svag Fødder, da man baade savner Evne og Villie til at lønne Saadanne, der kunde paasee Lovenes Overholdelse, og ingen Regjering sørger derfor. Med Hensyn til Ægteskab hersker den største Uorden. Ofte vies Piger, der ei ere confirmerede. Omstreifende Lærere og Præster forrette Vielser og andre kirkelige Handlinger. Mange af disse omstreifende Lærere ere skjælmagtige Folk, der den ene Gang prædike i Forsamlingerne, den anden snyde og bedrage i Handel og Vandel. Bonden vil ikke sin værste Fjende saa ilde, at han vil raade ham at reise til America. Om der komme tusinde Breve fra America nok saa gunstige, har han fortalt hvad hans Øine saae og hans Øren hørte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
I Anledning af den Manna-Regn, som i Januar Maaned faldt i Lilleasien beretter Wiener Zeit." af 7de Marts, idet den giver Efterretning om dennes Natur og om tidligere, historisk nøiere bekjendte Tilfælde af lignende Art, at Manna er en Planteart, som voxer paa de kaspiske og uralske Stepper og føres ved Storme langt bort og kastes senere ned, hvilket ogsaa er Grund til Tilfældet i Lilleasien iaar. Mannaplanten betegnes som en længe bekjendt Art Parmelia esculenta. Da man fik Efterretningen, var der endnu ikke kommet Prøver af Mannaen til Wien. Nu er det derimod skeet. Ved at sammenligne den med de Afbildninger og Beskrivelser, man har af Parmelia esculenta, er der ingen Tvivl om, at Mannen virkelig er af denne Plante, og det en Afart med meere kornet Overflade, som Eversmann kalder Le canora afsinis, og i 1831 har givet en ypperlig Afbildning af. Det maa bemærkes, at den Mening, som Flere have fremsat, at Mannaplaneen kan skyde frem paa en Nat, og næste Morgen findes udviklet paa den Dagen iforveien nogne Jord, er aldeles falsk. Plantens Anatomi giver det klareste Beviis paa, at den i det mindste behøver Maaneder til sin Uddannelse. Hverken i Constantinopel eller andetsteds i Egnen, hvor Mannaregnen faldt, synes Nogen at have kjendt Mannens Natur. Gjentagne Correspondencer bevise i det mindste dette, saa det Ønske paatrænger sig enhver Videnskabernes og Culturens Ven, at Østerlænderne ville meere henvende deres Opmærksomhed paa Naturen og Phænomenerne hos dem, end det hidtil er skeet, Avertissements.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Til Forsendelse med Dampskibet "Sjælland, modtages indtil videre paa Nykjøbing Postcontoir hver Tirsdag Formiddag fra Kl. 9 til 12 og Eftermiddag fra Kl. 6 til 8 løse Breve til Kjøbenhavn, imod halv Porto. Nykjøbing Postcontoir, den 11te Mai 1846. Jantzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Undertegnede, der i disse Dage har tiltraadt sit Embede, boer hos Hr. Dyrlæge Rasmussen i forrige Kjøbmand Klingenbergs Gaard paa Torvet. Nakskov, den 7de Mai 1846. W. Møller, Stadslæge. Dampskibet "jælland." Capitain D. M. Beck, afgaaer. (anløbende de i Taxten nævnte Mellemstationer), fra Kjøbenhavn til Nykjøbing paa Falster og Ro Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri, stock hver Mandag Morgen Kl. 5 1/4 og ankommer Kl. 56 Eftermiddag til Nykjøbing, hvorfra det samme Aften afgaaer til Rostock, fra Rostock til Nykjøbing paa Falster og Kjøbenhavn a. hver Tirsdag Eftermiddag, og overnatter i Nykjøbing, hvorfra det Onsdag Morgen Kl. 5 præcise afgaaer til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Passageer=Fragter, pro persona, inclusive Færgepenge og Pasvisa paa Toldboden i Kjøbenhavn. Rabat bevilges ikke. Børn under 12 Aar betale det Halve. Domestiquer, som ledsage deres Herskaber, betale ikkun til Dækket. 1ste Plads. Dæksplads. Rbd. r. Rbd. s. mellem Kjøbenh. og Stevns (Rødvig) 2 4 1 4 Kallehave, Koster eller Vordingborg . . . . . . 3 4 1 4 Kjøbenhavn og Guldborg eller Nykjøbing . . . . . . . . . . 3 32 1 52 Kjøbenhavn og Rostock . . . 8 4 4 4 Stevns (Rodvig) og Kallehave, Koster eller Vordingborg . . 2 Stevns (Rødvig) og Guldborg eller Nykjøbing. 3 - Stevns (Rodvig) og Rostock 8 = Kallehave, Koster og Vordingborg . . . . . . . . . . . . . 1 Kallehave, Koster og Guldborg. eller Nykjøbing . . . . . . . 1 48 - 72 Vordingborg og Guldborg eller Nykjøbing. . . . . . . 1 16 - 56 Rostock og Kallehave, Koster eller Vordingborg . . . . . . 6 48 3 24 Rostock og Nykjøbing eller Guldborg . . . . . . 5 1ste Plads's Passagerer have 100 Pd. frie Bagage; for Overvægt betales 1 Rbd. pr. 100 Pd.; for en Hund 3 Mk. Fragtgods og Contanter, Vogne, Heste og Kreaturer, medtages mellem Kjøbenhavn og Rostock efter en separat trykt, billig Fragttaxt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Jndskrivningen skeer daglig i Nykjøbing hos Undertegnede og i Guldborg hos Færgemand Petersen. Nykjøbing, den 25de April 1845. J. P. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Da jeg igjen er forsynet med ægte C. W. H. couleurt Tvist i flere Farver, undlader jeg ikke at anbefale disse Varer. C. W. Hansen, ved Slotsporten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Aduelige Snedkersvende kunne strax faae godt Arbeide hos Snedker Ohlenbostell i Nykjøbing. Da Torsdagen den 21de denne Maaned, paa hvilken Dag der er berammet en Licitation afholdt i Horreby Skole over Kirkearbeide, er en Helligdag, saa bliver denne Licitation, paa Grund heraf udsat til Fredagen den 22de dennes, Formiddag Kl. 10 slet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Auction. Tirsdagen den 19de Mai d. A., Formiddag Kl. 11 bliver paa mit Contoir, efter Fattigcommissionens Begjæring, om antageligt Bud skeer - ved en eneste Auction absolut bortsolgt det afdøde Uhrmager Joseph Fortvingler forhertilhørende Sted a 30 i denne Byes Østergade, bestaaende af 6 Fag 1 Etages Forhuus og 6 Fag Halvtags Baghuus med Gaards- og Haveplads. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing, den 6te Mai 1846. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Ved Tallotteriets 1458de Trækning i Altona udkom No 45. 72. 69. 43. 3.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-11
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengad i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, demester Tidemand i Radt. eller Grundtvig, CarliebPostmester v. Staffeldt i Nyhed og Færgebragter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-14
Jollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Torsdagen den 14de Mai. No 37.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-14
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen har i Mandags forlagt sin Residents til Bernstorff Slot.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-14
Fra Randers skrives af 8de de i Aalb. Avis Sandsynligviis vil der forestaae den jydske Stænderforsamling et større Savn iaar, idet, efter hvad vi erfare, vor Byes høiagtede første Deputerede, Oberst Brock, som indtager en af de hæderligste Pladse i vore endnu korte Stænderaarbøger, paa Grund af sin Alder og Salg af sin Eiendom, skal have besluttet ikke at indtræde oftere i Forsamlingen. Denne vil med ham savne en af sine sande Prydelser, thi som ægte frisinde, Charakteer, som Forkæmper og udholdende Vaabendrager for ethvert sandt og vigtigt Humanitets- og FrihedsSpørgsmaal, som Fædrelandsven i Ordets ukunstlede Betydning, og med uhildet verdensborgerligt Blik, i det Hele som Mand af reneste Villie, ædleste Stræben, pro vede Erfaringer og fortsat Gransken, vil han, hverken i sin alsidige Dygtighed eller agtværdige Enkeltheder, saa let kunne blive erstattet, især saalænge Valgloven endnu indsnævrer Adgangen til Folkeraadet for de dygtigere og paa den offentlige Bane meer udviklede Capaciteter. Det vilde derfor være en Gjenstand for den almindelige Glæde, om den hæderværdige Senior endnu maatte beslutte sig til at indtage Pladsen i den Forsamling, der dog forhaabentlig vil blive den sidste inden hele Stænderindretningen gaaer en større og betydningsfuldere Udvikling imode. Skulde Oberst Brock definitivt fratræde, da vil sandsynligviis et nyt Valg blive fornødent, idet ingen af de tvende valgte Suppleanter antages at ville indtræde i denne Function.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-14
J en Skrivelse fra Lübeck af 30te April hedder nu. "Den i en Skrivelse fra Schwerin indeholdte Efterretning om Meddelelse af Concession til Anlæget af en libeck-bichener Jernbane (see d. Bl. Nr. 55) er, som man af sammes hele Jndhold strax kunde formode, fortiden endnu uden al Grund."Hr. Mantzius vil, ifølge Berlingske Tidende", Løbet af denne Maaned paa det kgl. Theater som Gjæst udføre Peer Quits Rolle i "Pak!" og Aldobrandinis i Statsmand og Borger."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-14
Fra Vordingborg skrives af 10de Mai i "Berl. Tid. Tirsdagen den 5te de, midt paa Eftermiddagen, opkom Jld i den saakaldte Rytterstald her, hvor den her garnisonerende Dragon-Eskadron havde sine Heste staaende og hvori der tillige var Fourage-Magasin. Mandskabet var just tilstede paa Ridebanen, og saaledes blev man istand til at redde Hestene, hvilket ellers neppe vilde have været muligt, saasom Jlden strax udbredte sig overden hele Bygning, som tilligemed de sammesteds værende betydelige Beholdninger blev et Rov for Luerne. Det blæste stærkt fra Nordost, hvorfor den nedenfor liggende Deel af Byen var udsat for den øiensynligste Fare, ligesom der ogsaa flere Gange var Jld i de nærmest liggende Bygninger, men ved hensigtsmæssig Anvendelse af Sprøiterne lykkedes det at redde disse. Bygningen tilhørte Communen."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-14
Kjøbenhavns Børscours den 12te Mai. – Hamborger Banco a vista 199 1/2 pCt. Bank=Disconto 4 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 4 1/2 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 197 a 197 1/2 Rbd. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 47 1/5 a 47 1/2 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer 104 a 104 1 Rbd. 3 pCt. engelsk danske dito 86 a Pd. St. a 14 Bcomk., Kjøbere. Nationalbank=Actier 172 Rbd., Kjøbere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-14
Nykjøbing Skibsliste fra 11te til 14de Mai. Jnd klarerede: Jagten Cathrine Elisabeth, A. K. Andersen, af Marstall, fra Kjøbenhavn med Trælast; Jagten De 4 Sødskende, H.C. Thærø, af Ærøeskjøbing fra Faxø med Kalsteen; Jagten Anne Kirstine, H. Hansen, af Marstall, fra Eckernforde, ball.; Jagten Tvo Søstre, N. Jørgensen af Femø, fra Dragø, ledig, Jagten Ellen Margrethe, J. Hansen, af Marstall, fra Faxø med Kalksteen; Jagtbaaden Processen, H. K. Hansen, af Marstall, fra Horsens, ball. – Udklarerede: Jagtbaaden 2 Venner, N. Ohlson, af Leerhavn, til Helsingborg, ball.; Jagten Dorthea Wilhelmine, H. M. Meislahn, af og til Fehmern med Korn; Sluppen Hvalfisken, C. Andersen, af og til Nakskov med Brænde; Jagten De 6 Sødskende, P. Olsen, af Svendborg til Kjøbenhavn med Korn; Jagten De 4 Brødre, C. H. W. Bay, af Marstall, til Norge med Korn.