Københavns Adresseavis, 1763-07-25
J Leipzig er udlovet en Belønning af 10 Rdlr. til den Papiir=Mager, som til næstkommende Michaeli Messe kand levere det bedste Riis Papiir, som er gjort af Basten af Morbær=Træe, Viger, Nelder, Humle=Ranker eller noget saadant, i Steden for af Klude, som nu ved sidste Krig, ere blevne særdeles vare. Fortsettelse af det i No. 28 og 35 indrykkede Forsøg til de af Hr. H. S. i No. 25 og 31. tilkiendegivne. Tvivlsmaals Oplysning. Sagen, hvorom her handles, er af Vigtighed, som og Hr. H. S. erkiender. Det angaaer den rigtige Forstand af et Stykke i den Hellige Skrift, ja et saadant Stykke, som af den allerhøyeste Autor, den over Alting høyst ophøyede Frelser selv, forestiller os i Texten som noget der maae ligge enhver Christen Magt paa at have nogen rigtig og vis Kundskab om paa den Tid, naar sammes Propheties Opfyldelse enten er for Døren eller allerede er i Gang. Det er det Stykke af vor Herres Jesu Aabenbaring, hvilket afmaler os det af Havet opstegne listige, snedige, stærke og grumme Dyr, hvilket saa vel i sin første Tid for sig selv, som og derefter ved Hielp af det andet Dyr af Jorden, som sin falske Propheete, og allersidst efter sin Opstigelse af Afgrunden beskrives os i Textens ubedragelige Ord saa overmaade forskrækkelige og farlige; hvilke tillige med den store Hore Babylon (som desimellem nogen Tid har Overmagten:) alle tre under den store Drages usynlige Anførsel og kraftige Medvirkning, foraarsager det tredie og største Væ paa Jorden, indtil Herren selv med sin egen Guddommelige Kraft omsider kaster disse sine og sin Kirkes Hoved=Fiender af Veyen. Mangel af tilstrækkelig og fast Kundskab om disse kand let forvolde (og maatte det kun ikke hos mange paa sine Steder allerede have forvoldt saadant!) at mange ved disses List og Magt lode sig bevæge til at tilbede Dyret eller dets billede, eller til at antage dets Mærke, og dermed paadrog sig den allerskrækkeligste TrusetsOpfyldelse, som læses i Aabenb. 14, 9. 10 og 11. saadan Fristelses Tider i sær, heder det strax derpaa i det 12 Vers: Her er de Helliges Taalmodighed; her ere de som holde de Guds befalinger og Jesu Troe Til da at understytte de Helliges Taalmodighed tiener i sær ogsaa en ret og fast Jndsigt i bemeldte Stykke af Prophetien nemlig Aabenb. 13de og følgende Capitler. Derfor raaber vor trofaste Frelser ved denne Beskrivelse: Dersom nogen haver Øren, den høre, Aabenb. 13, 9. O den barmhiertige og mægtige Jesus selv give aandelige Øren til dem, som intet endnu har, Han opvække endog ved dette sit Ord alle dem, som have saadanne Øren, at de herefter maatte høre hans trofaste Underviisning, Advarsel og Formaninger ogsaa i dette Stykke af hans Ord til os, Mon vi vel skulde have mindste Aarsag til at tvivle paa vor Guds og Frelseres Trofasthed i at vilde give sine Børn og sande Tienere, den fornødne Jndsigt deri, naar de i Lydagtighed mod saadan hans Formaning, drevne af en retmessig ivrig Omsorg for sine egne og deres Næstes Siele, hiertelig anraabe ham om Viisdoms og Aabenbarelses Aand til Hiertets Oplysning, og redeligen randsager med tilbørlig Flid i hans egne Ord derom, samt betiener sig af den Anviisning, som de kand have af dem, som han har benaadet med merkelig Jndsigt i den Deel, dog saa, at man selv troligen prøver, alle Ting og derefter beholder det som befindes godt og grundigt, Ney mine kiere Læsere, Har det kun for alting først sin fulde Rigtighed, at du har ladet Dig udfrie fra Mørkets Magt og oversette ind i Guds elskelige Søns NaadeRige, og saaledes er vorden og endnu er en Jesu Tiener, Har først denne Sag sin visse Rigtighed paa Din Side, og Du videre udviser Troskab ogsaa i forbemeldte Stykke: saa skal det trofaste og sande Vidne ey lade det mindste mangle paa sin Side. Naar Hr. H. S. som en Sandheds Elsker ikke tvivler for at tvivle (som jeg efter hans Forsikring vil troe) saa skal han og paa forberørte Maade komme til den fornødne Jndsigt og Dyret. Og det vilde giøre ham saa vel som mig meget ondt, om de førstbemeldte Tvivlsmaals Bekiendtgiørelse, saa vel som deres Besvarelse skulde hos nogle (som ey gider umaget sig med nogen alvorlig og gudelig Undersøgning i saadan Sag) alleneste have den skadelige Virkning, at de tænkte: Aabenbaringens Udlegning er kun megen Tvivlsmaal underkast, og alt for mørk til, at ustuderte Folk skulde kunde fatte noget deraf, og derfor vil jeg intet befatte mig dermed. Saadant vilde løbe tvertimod Frelserens Hensigt, som er at vise (i Aabenbaringens Bog) sine Tienere de Ting som skal skee Aabenb. 1, 1.), og imod hans Opmuntring, naar han siger: Sallig er den som læser, og de som høre Prophetiens Ord, og bevare, o. s. v. (i det 1 Cap. 3 Vers). Og mig er tilforladeligen berettet. at Hr. H. S. befrygtede saadan Misbrug hos mange ustuderte Læsere, har besluttet, ey videre at vilde bekiendtgiøre Tvivlsmaal i disse Blade, men paa anden beqvemmere Maade søge at komme til nærmere Jndsigt. Jmidlertid er det ham ikke imod, at de allerede bekiendtgjorte Tvivlsmaal bliver i samme Blade i Kierlighed offentligen besvarede. Til at forekomme, saa vidt mueligt, hiin skadelige Virkning, nødes jeg her igjen at bede Læserne (hver efter sin Stand med tilbørlig Underdanighed og Ærbødighed) paa det indstændigste, at de vilde søge jo før des heller beqvem Tid til at sammenligne og prøve de i først bemeldte Nummere indrykkede Tvivlsmaal med deres Besvarelse noget alvorligere. Herhos vilde de da behage at selv rette de i No. 28, indsnegne Feyl, og læse Oplysning for Oplysning, udforderlige for ufordervelige, og i No. 35. bør læses Aar 1081. og 1085 i Steden for 1080 og 1081., de øvrige Feyl ere ikke betydelige. Og for at forebygge Misforstand, maa jeg erindre, at den Fortsættelse af de første Tvivlsmaals Opløselse, som først findes trykt i No. 35. var allerede bortsendt til at indføres i No. 31, hvor i dens Sted findes en Fortsættelse af Tvivlsmaal.