JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
I Kjøbenhavns Adresse-Avis for 4 d. M. fandtes følgende indrykket: Hr. Pastor Grundtvig vilde sikkert til fredsstille mange Tilhøreres Længsel ved at prædike en af Helligdagene. Herpaa findes i samme Avis for 6te d. M. følgende Svar: "Kunde jeg fundet Adgang til en Prækestoel i Helligdagene, skulde det været min Lyst derfra at forkynde Guds Ord; men i visse Maader maa man skikke sig i Tiden, enten man vil eller ikke. Kun dette skal være vitterligt, at jeg ikke allene er villig til at præke, saa ofte som mueligt, men takker hver Præst, som vil tillade mig det. Endnu skulde jeg med Glæde præke een af Paaskedagene eller dem begge, hvor det undtes mig; men min Umage har været forgiæves. - N. F. S. Grundtvig,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
Holmens Kanal 254. J Kbhvns N. Skilderie er indført en interessant Beretning om vor snart hjemventende Landsmand, Regimentschirurg Lud. Jacobsen, der i Sommeren 1811 med Hs. Majestæts Tilladelse og Understøttelse foretog en Udenlandsreise, for at udvide sine allerede erhvervede Kundskaber, især med Hensyn til Anatsmiens Dyrkelse, og paa denne Reise har besøgt Kiel, Gottingen og Paris, hvor han med Berømmelse i det Keiserlige Nationalinstitut har oplæst sin Afhandling om det af ham opdagede Organ i Patte dyrenes Næse, samt gjort flere nye Jagttagelser. Efter Hs. Majestæts Befaling forlod han Paris i Septbr. f. A. for at begive sig til den franske Hær, som den Gang endnu stod seirende ved Oderens Bredder. Efter Leipzigerslagets uheldige Udfald fulgte han den 53de Division Franske, bestemt til Dresden; men blev underveis angrebet af en Nervefeber som han havde paadraget sig ved at besøge de franske Hospitaler i Frankfurt og Gotha, og maatte indlægges paa St. Jacobs Hospital uden for Leipzig Han føelte sig allerede i en mærkelig Bedring, da pludseligen Horizonsen i denne Egn formørkedes. Talrige franske Hære koncentrerede sig i og omkring Leipzig; der skulde Tydsklands Skjæbne afgjøres. Den mærkværdige Dag kom, og det store Slag forefaldt deels for St. Jacobs Hospitals Vinduer, deels i Nærheden deromkring: Længe varede det, forinden nogen af de Kjæmpende vilde vige; endeligen viiste Fordelene sig paa de Allieredes Side, og de Franske vege. Man skjød over Hospitalets Gaard. J Værelset ved Siden af det, hvori Jacobsen laae, bleve Nogle dræbte, og endelig begyndte de Franske at retirere, De plyndrede først Hospitalet, men overmandedes af Kosakker, og da holdtes et skrækkeligt Huus. Jacobsen blev negen udplyndret; intet blev levnet, alt berøvedes ham. Nøgen og Syg, uden anden Føde end koldt Vand, maatte hen i denne skrækkelige Forfatning tilbringe 1 1/2 Dag. An denne Hændelse maatte have nye Tilbagefald af Sygdommen til følge, var let at indsee; dog, han kom sig snart, saa at han allerede i November kunde overtage sit Bestyrelsen af et Lazareth, som han forestod indtil Februar, da det ophævedes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
Lovgivning og offentlige Foranstaltninger. 4 Marts 1814. Reskript til Biskoppen over Rib Stift, hvorved er fastsat, at Ølstrup og Hover Sognekald skal nedlægges, og disse Menigheder forenes med Nabokaldenne saaledes, at Ølstrup Sogn henlægtes som Anne til Lemb Kald, og Hover Sogn som Anner til Thorsted, Kald. m. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
3 dito. Reskript til Stiftamtmanden over Aalborg Stift, hvorved er fastsat, at Torstedlund og Albek Birk maae nedlægges og de derunder hørende Godser fordeles under andre Herreder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
29 dito. Plakat angaaende de Forsigtighedsregler, som fra Politiets og Lægens Side skulle iagttages ved Salg af havererede Spise= og Drikkevarer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
1 April. Plakat angaaende, at de norske Embedsmænd, som, efter dette Riges Afstaaelse til Sverrig, ønske at vende tilbage til Danmark, kunne vente at beholde deres fulde Lønning i Vartpenge, indtil de kunne vorde ansatte i Kongens Tjeneste. 2 dito. Skrivelse til samtlige Over=Øvrigheder i Danmark fra den i Anledning af Qvægsygen anordnede bestandige Kommission, hvormed, for ved alle mulige Forsigtig. hedsforanstaltninger at forhindre Smittens Udbredelse til Danmark, følger en Fortegnelse paa de i Hertugdommene hidindtil endnu af Qvægsygen befængte, eller derfor mistænkelige Steder. S. D. Forordning angaaende Tolden i Kongerige, Danmark af følgende Jndhold: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark &c. &c. gjøre vitterligt: Da det er Vor allernaadigste Villie under den nu gjenvundne Fred at cive den almindelige Jndførsels- og Udførselshandel, samt indenlandske Omsætning, at den Lettelse og Frihed som kan bestaae med den lovlige Handels, den indenlandske Jndustries og Vore Finantsers Tarv saa byde og allernaadigst befale Vi som følger: 1ste Afdeling. Om hvilke Varer, der maa indføres og udføres. H. 1. Alle Varer maa fra fremmede Steder indføres til Vort Rige Danmark undtagen følgende: A. Klæde og alle Tøier eller Alenvarer, som ere vævede af Uld; trykte Tirtser og Kattuner, samt alle farvede eller brogede Tøier og Alenvarer som ere vævede af Bomuld; Olmerduger og Bomester, saa og vævede Strømper af Bomuld. B. Fremmede raae og raffnerede Sukkere fra Europa, fremmede Spillekort, samt fremmed Porcellain. H. 2. Alle indenlandske Varer, som i Vore Lande ere fremkomne eller der forarbeidede, samt alle indførte fremmede Varer, maae til fremmede Steder udføres. H. 3. Vet Kjøbenhavns Toldsted allen skal det indtil videre være tilladt, at indføre fremmede Varer af de i H. 1. A. benævnte Slags, under de Betingelser, som her i L. Afdeling ere anførte. H. 4. J Henseende til de Varer, hvis Jndførsel i H. r. er forbuden, bliver Jndførsel fra Hertugdømmene at betragte lige med Jndførsel fra fremmed Sted. Ciortsættes.)S. T. Forordning angaaende Tolden i Hertug, dommene Slesvig og Holsteen, indeholdende følgende Bestemmelser: §. 1. Fremmed Porcellain og Spillekort skulle herefter være de eneste Varer, hvis Jndførsel er forbuden, og Kampstene maae fremdeles, for Digvæsenets Skyld, ikke udføres. (fortsættes)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
Odense Bynyt. Fra den 14 Marts til 9 April. Døbte: Hvedebrødbager J. F. Hartvigsens Søn, Johan Peter; Fadd. Madamerne Petersen og Andrup, Prokuretorerne Hansen og Rasmussen, Chirurg Buchhaltz, og Skrædermester Hartvigsen. Prokurator C. G. Haugsteds Datter, Marie Karoline; Fadd. Barnets Moder Mad. Meyer, Kamme unker v. Høgh, Land=Jnspecteur Bonnesen, Guldsmed P. Theilgaard, Proprietair Anthon, og Kjøbmand Sandberg. Avlskarl Peder Jensens Søn, Rasmus Pedersen, Fadd. A. L. Hassel, L. C. Christiansdatter, Joseph Rasmussen, og Ungkarlene Jørgen Pedersen og N. Larsen. Dagleier C. Peders Søn, Peder; Fadd. Jomfruerne K. Pedersen, og M. Nielsen, Rugbrødbager L. Christesen, Smedemester, N. Longreen, Borgerne N. Lund og L. Hansen, Qvarteermester Hagelund, og Dagleier H. Lahn. Kommandeersergeant P. Bangs Søn, Frederik Ferdinand Bernadotte, Fadd. Barnets Moder, Jfr. Mildbradt, Kommandeersergeanterne Schade, Bech, og Barnets Fader. Kurvemager W. Langes Datter, Malfred Lovise; Fadd. Barnets Moder og Gartner H. Nielsens Enke, Prokurator S. Hansen, Malermester Jacobsen, og Smedemester N. Løngreen. Huusmand Lars Andersens Datter, Birgitte Christiane, Fadd. Værtshuusholder Huusemoeses og Maler Schønbergs Koner, R. Huusemoese og Skoemagermester J. Clausen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
Kopulerede: Jæger Johan Hermann Probst og Piger, Anne Margarethe Andersdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
Begravede: Snedker J. V. Weisbachs Søn, Lars Diderich, 1 1/2 Aar. Dragon G. Larsens Enke, 48 Aar. Vagtmester Fieldsted. 34 Aar. Skoemagermester C. Møller, 67 Aar. Smaaehandler N. Jensens Datter, Gjertrud, 1 1/2 Aar. Dagleier Peder Knudsen, 73 Aar. Henrich Nielsen. 2 Aar. Tugthuuslemmerne Henrich Jakobsen, og Anne Marie Hansdatter, 58 Aar. Almisselem H. Jensen, 80 Aar. Handskemagermester Haarups Enke, 81 Aar. Lods Hans Nisteds Søn, Hans, 1 1/2 Aar. Bøssemager Fuhr manns Enke, 79 Aar. Guldsmed Nielsens hjemmedøbte Søn, Niels Emil. Dagleier N. C. Støvrings Datter, Karen, 5 Aar. Tømmersvend Lars Larsens Enke, 70 Aar Avertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
Førstkommende Torsdag den 21 April, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver udi Stervboet efter afgangne General=Krigskommissair v. Oldeland og Frue her i Kierteminde, foretaget 1ste Auction over Stervboe Gaarden, med tilhørende 7 forskjellige gode Kakkelovne, samt tilliggende smukke Hauge og Lysthuus, med alt hvad samme tilhører og paa de Conditioner som nærmere paa Auctionsstedet skal blive bekjendtgjorte. Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig bemeldte Sted, og Tid, da og Gaarden imidlertid er til Eftersyn, naar forlanges. Kierteminde den 9 April 1814. Schou,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
Auctions-Direkteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
Tirsdagen den 10 Mai førstkommende, Formid. Kl. 10. paa min Boepæl i Odense Korsgade, er en Skifte=Samling, berammet i Stervboet efter afgangne Jnspecteur Nyholm af Langensøe; som herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning, da Boet den Dag agtes optaget til Slutning. Odense d. 12 April 1814. Frid. Ludv. Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede, enten underhaanden eller ved offentlig Auction den 21 April at lade bortsælge Huset No. i Byens Klostergade, bestaaende af 2 Etager Ege Bindingsværk, et lille Baghuus og Hauger, der er indrettet til en honet Familie. Conditionerne er til Eftersyn hos Hr. Postmester Bennedsen og Fuldmægtig Esmann, af hvem Huset ligeledes forevises. Faaborg den 9 April 1814. C. Jantzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
Formedelst Bortreise agter Undertegnede, ved offentlig Auction at bortsælge endeel Bøehave, bestaaende af moderne Stole, Borde, Speile, Kommoder, et Par Senge med Omhænge, og Vinduesgardiner, samt Kiøkkentøi og andet mere: tillige en liden men udsøgt Kobbersamling, meest af Søebatailler, med Glas og ægte forgyldte Rammer. - Auctionen afholdes her i min Boepæl i Apotheker Rieffestahls Gaard Fredagen den 22 April førstkommende. Nyborg den 12 April 1814. D. C. Pedersen, Prem. Lieut. Søe-Etaten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
Jfølge Generalkommandens Foranstaltning, skal det paa Stupperup Kirke paa Hindsholm seenest opførte Signal, med tilhørende Jnventarium ved offentlig Auction for Kongel. Regning bortsælges til Nedtagelse. Thi bekjendtgiøres herved, at Auctionen over forbemeldte Signal og tilhørende Jnventarium foretages ved ovennævnte Stupperup Kirke, Torsdagen den 20 April d. A., Formiddag Kl. 11. Schelenborg Birks=Kontoir den 9 April 1814. C. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
Torsdagend 5 Mai førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3. Sl., lader Raadmand Bergmanns Enke ved en eneste offentlig Auction bortsælge hendes eiende og paa Vestergade beliggende Gaard, under No. 249, der bestaaer af 9 Fag Ege=, Muur= og Bindingsværk til Gaden, 2 Etager, med Port-Jndkjørsel, indrettet til Værelser; et dito Baghuus i Gaarden 7 Fag, indrettet for neden til Bryggerhuus, Heste og Koestald, og for oven til Værelser, der ere især plaisante til Beboelse, forme medelst den skjønne Udsigt der over Gaardens Hauge fra samme haves til Kragsberg og Omegnen; desuden er der i Gaarden Halvskuurs Bygninger ved begge Sider til flere Beqvemmeligheder; til Gaarden ligger en smuk Hauge, med fine og gode Frugttræer, paa omtrent 1 Tønde Lands Størrelse: og til Holsedore-Strædet 4 Leievaaninger. Ligesom denne skjønne Eiendom er nok som bekjendt saa kan den forinden af Liebhaverne tages i Øiesyn; ligesom Konditionerne, paa hvilke den sælges, forinden ere til Eftersyn hos Kancellieraad Friis i Korsgaden og hos Eieren Madam Bergmann i selve Gaarden, hvor Auctionen holdes, og der paaviser Eiendommen - Odense den 4 April 1814. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
Formedelst Forandring af Boepæl bliver Huset No. 56 heri Odense Byes Overgade, der bestaar af 5 Fag til Gaden, 2 Etager, med Kjelder under, og 4 Fag Baghuus med Qvist, alt vel indrettet og godt vedligeholdt, stillet til offentlig Auction Onsdagen den 20 April førstkommende, Eftermiddag Kl. 3, og, om antageligt Bud skeer, strax bortsolgt, efter Konditioner, som ved Auctionen, der holdes i selve Husennærmere skal blive bekjendtgjorte. Odense den 5 April 1814. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
Førstkommende Torsdag den 28 April om Formiddagen Kl. 9, bliver paa Selleberg ved Auction bortsolgt en De Meubler og Effecter, bestaaende af Borde, Stole, SkabraSenge og Sengeklæder, Kjøkkentøi og Mejerieredskaber, saa- og 2 Fjellevogne og 2de 2 aarige Klodde samt meget mere som paa Auctionsstedet bliver bekjendtgjort, alt afdøde forpagter Rasmussens Stervboe tilhørende. Thi ville de Lysthavende til bemeldte Sted og Tid indfinde dem. Vinding, Bjerge og Aasum Heredsfogderie den 5 April S. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-14
Odense. Udsigt over det fyenske patriotiske Selskabs Virksomhed, fra dets Oprettelse til Begyndelsen af indeværende Aar. forelæst i Selskabets Møde den 29 Januar 1814 af dets styrende Præsident Hr. Overlærer Bjørn.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-14
Den 10 April 1810 holdt Fyens Stifts patriotiske Selskab sin første Forsamling, efterat et Antal af 400 Medlemmer havde tegnet sig. Ved denne Forsamling blev besluttet at udnævne en Kommittee til at forsatte Love, hvilke bleve antagne i en Forsamling den 11 Juli og derpaa givne i Trykken. J denne Forsamling den 11 Juli bleve ogsaa Selskabets Embedsmænd udvalgte, fra hvilken Tid altsaa Selskabet kan begynde at regne sin Virksomhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-14
J det første lovbestemte Møde den 31 Octbr. besluttede det, at gjøre sine Forhandlinger bekjendte ved Trykken ved at udgive et Tidsskrivt. Allerede i dette Møde og siden i den følgende Tid har Selskabet modtaget Beviis paa flere af dets Medlemmers Virksomhed, da forskjellige meere og mindre vigtige Forslag ere indsendte, hvilke efter Lovene ere blevne sendte til vedkommende Kommissioners Betænkning om, hvorvidt de maatte være passende eller det maatte staae i Selskabets Magt at virke til deres Udførelse, og derefter tildeels ere udførte. Den Maade, hvorpaa Selskabets Virksomhed fra den Tid har viist sig, er især følgende: 1 Først, ved udsatte Præmier for vigtige Foretagender at vække Lyst til eller Opmærksomhed for disse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-14
Det har i den Anledning aarlig ladet uddeele Præmielister til hvert Sogn i Stiftet, og anvendt de Midler, som stod dets Magt, for at bringe samme til almeen Kundskab. Men Erfaring har lært, at denne, om man saa maa kalde en, passive Virksomhed, ikke har stiftet betydelig Nytte, thi af de udsatte Præmier ere kun 6 af de ubetydeligste askede ifølge Præmielisten, et større Antal Præmier der mod ere æskede og uddeelte udenfor Præmielisten; saa at mantsaa med Rimelighed kan slutte, at den udsatte Præmie ikke har bevirket det Frembragte. Præmierne kan altsaa er betragtes som opmuntrende men som belønnende, og burde derfor maaskee rigtigere bestaae i Udmærkelsestegn end i Præmier. 2. Den anden Maade, hvorpaa Selskabet har søgt at fremvirke enkelte gavnlige Foretagender, er ved Understøttelser og anden virksom Deltagelse. Saaledes er Understøttelse lovet saavel Fattigvæsenet i Kjerteminde til en Fabriks Anlæg som og andre Fattigvæsener i Kjøbstæderne for at fremme gavnlig Virksomhed. - Pigen AucHansdatter i Staadstrup, som for Selskabet havde godtgjort sin Færdighed i den finere Spaankurvefletning, har Selskabet, for baade at bringe denne Jndustrigen til mere Fuldkommenhed og at udbrede den, foræret bedre Redskaber, og lovet hende Belønning for hver som hun oplærer i denne Kunst, og skjøndtafde 2 Drenge, hun strax antog til Oplærelse, den ene døde og den anden tabte Lysten, saa at hun for Øieblikket er allene, har hun dog forfærdiget et betydeligt Antal fine Kurve, som ere til Salg i Selskabets Boutik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-14
Spekhøker Jens Frandsen havde foreviist fortrinlige Prøver paa Paparbeide, Selskabet besluttede at anskaffe ham nogle Former til Arbeide af masset Papir (papier mache), da han dertil havde yttret Lyst. Nogle former til Flaskebakker bleve ogsaa forfærdigede og Prøve dermed anstillet, som lykkedes meget godt; men da den nødvendig til slige Arbeiders Fuldendelse udfordres Lake ring, besluttede man paa Selskabets Bekostning at lade bygge en Lakercovn, i hvilken Anledning man henvendte sig til adskillige Malere i Byen; men formedelst Materialiernes Stigen i Prisen og Frygt hos Malerne at disse Varer ei skulde finde tilstrækkelig Afsætning, har denne Sag maattet henhvile til gunstigere Tider.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-14
Til Straasabriken i Hammel lod Selskabet er Kone, som hidtil havde givet sig af med at sye Hatte, reise paa dets Bekostning, for deels at blive meere fuldkommen i Straafierningen og deels at blive bekjendt med Maskinerne og Jndretningen ved en saadan Fabrik. Efter hendes Hjemkomst forstrakte Selskabet hende med et Laan af 600 Rd. d. K. rentefrit, hvoraf det Halv skulde tilstaaes hende som Belønning, dersom hendes Fabriqve om 2 Aar havde god Fremgang. Nu forfærdiges hos hende Straaarbeid. men af Mangel paa Børn til Straafletning, drives den med det Held, man maatte ønske. Hos denne Kone har Selskabet efter hendes Tilbagekomst ladet en lille Bondepige, hvis Legemsbeskaffenhed ikke tillod hende strængt Arbeide, oplære, for maaskee derved at udbrede denne Jndustriegreen i hendes Egn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-14
For at forskaffe vore Huusmødre, hos hvem Fabrikationen saavel af Bomuld, som Linned= og uldne Tøier i de sildigere Tider saa betydelig har til taget, Anledning til at faae endog de fineste Slags Tøi vævet, tilbød Selskabet at ville forstrække den Væver, som dertil maatte besidde Dulighed, med de nødvendige Redskaber. Af disse ere nogle anskaffede til Vævermester Witt her i Byen. Selskabet har ogsaa af Hs. Majestæt erholdt en Soldat, som er en fortrinlig Tvistvæver, fritaget for Krigstjenesten, imod at han oplærer andre i denne Konst. Han har ogsaa allerede en Dreng i Lære.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-14
En anden Jndustriegreen, som Selskabet ogsaa har stræbt at fremme, er Bændelvæveriet. To Bændelvæve ere for dets Regning anskaffede, og satte i Virksomhed i kumbye. Det synes ogsaa, som denne Jndustrieareen vil blive et Yndlingsarbeide i flere agtede Familier, deels formedelst Redskabernes lette Priis, og deels formedelst det ringe Arbeide det koster at lære; thi ikke mindre end 9 Væve ere siden forfærdigede. Med Kleinsmedmester Hans Christiansen her i Byen, som havde viist fortrinlig Færdighed i at forfærdige Knive, Lysesaxe, og andet fiint Smedearbeide, har Selskabet indgaaet en Kontrakt om at tage en Dreng i Lære, for allene at holde ham til at gjøre Knive og Gafler, i den Forventning, at han derved skulde i denne Kund bringe det til større Fuldkommenhed; og for tillige at give Mesteren selv Anledning til at bringe det videre i sin Kunst, har man ladet en Poleremaskine forfærdige til ham, hvilken haabes, snart at komme i fuldkommen Stand. Naar dette Forsøg lykkes, er det Selskabets Ønske saaledes efterhaanden at anbringe flere Drenge hos denne Mester, for at de kan oplæres til Fuldkommenhed hver i sit særskildte Fag. Ligeledes har en anden Smed her i Byen forsøgt paa at forfærdige Staal. Selskabet har oversendt Prøven deraf til Selskabet for indenlandsk Konstflid i Kjøbenhavn, for at lade samme prøve, og efter dettes hertil sendte Underretning om Udfaldet erfares, at det er fortrinlig skikke til Huggejern, Høvlejern og andre saadanne Redskaber til at arbeide i Træ med, hvorimod det ikke synes fast nok til dermed at arbeide i Metaller. Til at anstille Forsøg med denne Staalfabrikation i det større, bygges en Ovn og indrettes en Maskine til derpaa at hugge File. For saameget mueligt at gjøre Brugen af Mergelen almindelig, lod Selskabet afvigte Efteraar Karlen Jørgen Mathiesen af Beldinge gjøre paa dets Bekostning en Reise over Als til Slesvig og Holsteen, for at indhente Underretning herom. Af Kommitteen for Landvæsenet blev ham forelagt de Spørgsmaale, som han paa denne sin Reise skulle see at faae besvarede, og han har i denne Henseende fuldkommen opfyldt Selskabets Forventning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-14
Efter sin Hjemkomst har han paa egen Bekostning gjort en Reise til Sjelland i samme Hensigt, men har tillige erkyndiget sig om Begyndelsesmaaden med stampet Jord(Pils) og med Leer med Straa i. Efter hans Hjemkomst herfra lod Selskabet i Aviserne bekjendtgjøre, at bemeldte Karl var villig til at gaae Enhver tilhaande med de Erfaringer han havde indsamlet, og personlig være tilstæde ved Merglingen; og det er at formode, at flere Landmænd til næste Foraar ville betjene sig af ham. 3. Endelig har Selskabet endnu paa en tredie Maade søgt at virke, ved nemlig at oprette her i Byen, under Konstkommitteens Bestyrelse, en Bottik, hvori allene Varer af indenlandske Frembringelser blive falholdte. Den aabnedes første Gang den 10 Juni 1811, og stod det første Aar kun aaben 2 Gange om Ugen og den Tid solgtes i samme Varer for 6759 Rd.; i det andet Aar fra 10 Juli 1812 til 10 Juli 1813 stod den derimod aaben hver Sognedag i 6 Timer, og samme Tid er solgt Varer, for omtrent 32000 Rd. d. K. Endnu staaer den aaben hver Sognedag, og i al denne Tid er Omkostningerne ved samme besørget af Selskabets Kasse, uden at der hidtil en lagt nogen Afgivt paa de solgte Varer. Denne Botiks Jndrettelse og Vedligeholdelse har derfor hidtil kostet Selskabet i Alt 1429 Rd. 1 Mk. d. K. Efter at Freden igjen er vendt tilbage til Fædrelandet er det med Grund at haabe, at megen Virksomhed, som af Mangel paa arbeidende Hænder har været stand seet eller lagt i Dvale, vil paany oplives, og Selskabet saaledes med denne nye Periode kunne begynde et end virksommere Liv.