JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Her er ingen synderlige Fragter, og mange Skibe komme af den Aarsag i Forlegenhed; de sidste vare paa Amsterdam 18 sk. pr. Læst, paa Maas 20, paa Kiøbenhavn 7 Rd. dansk Courant.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Danzig, den 10de Junii. Med Skibsfragterne her paa Stædet er det for nærværende Tid ikkuns lidet bevændt, de ere næsten ophørt. Aarsagerne dertil ere adskillige. J den Middellandske Søe er Hveden falden i Prisen, og Speculationen derpaa er følgelig ophørt: De Skibe, som lader med de her i Vinter indkiøbte store Qvantiteter Kornvare, kommer befragtede hid: Hertil kommer de her ideligen i Prisen høiere stigende Pelske Producter, som reiser sig af de derværende Krigs Uroligheder og Forbud imod Udførselen. De eneste Fragter altsaa som her roullerer, indskrænket sig paa Holland allene, og med disse skulle det endnu, formedelst de mange her fragtsøgende hollandske Fartøier, være slættere bestilt, dersom ikke saa store Qvantiteter, Havre og Rug bleve for Østerrigs Regning udskibede til Rotterdam.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Det har ikke i lang Tid hændt sig før at Mothlauen har ved denne Aarsens Tid været uden Polakere. De Polske Uroligheder foraarsager Tilførselen en skrækelig Afbræk, og da alle Levnetsmidler ere der forbudne at føres ud af Landet, saa er Regningen læt gjort hvad man her kan vente sig deraf. Naar altsaa det den 3 Junii ommeldte Forraad af Rug er udskibet, saa hører følge igen Exportationen af den Artikel med det samme op for denne Gang. Hveden er fuldkommen fri til Udførsel, og deraf regner man at have et forraad af circa 7000 Læster, hvoraf idelige Udskibninger skeer til Engelland; hvorimod det gaaer langsomt med Udskibningen af det i Vinter for dansk Regning indkiøbte Qvantum, da Betalingen derfore skal være Mieligheder underkastet. Den ordinaire Hvede betales med 450 fl., en bedre Sort, til og med 480 fl. og den bedste indtil 540 fl., og den nye af sidste Aars Vext med 300 a 310 fl., hvilke Priser vel torde holde Stand for det første. Ligesom ingen Produkter kan kon at herhid fra Polen, saa kan og herfra ingen Vare forsendes derhen, saa at Communicationen ganske er hemmet, og Handelen her yderst slet, og Debitten af alle udenlandske Vare stoppet. Nogle her værende Kiøbmænd havde afladet 5 Fragtvogne med Kaffe, Sukker, Engelsk Øl a. herfra til Warschau, hvilke alle i Dag ere retournerede med deres fulde herfra bragte Ladninger, efterat de have været 4 Mile nær Warschau og der blevne tvungne til af en Preusisk Commando at vende om igien til Danzig med deres Vare.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Paris, den 6te Junii. Saalænge Frankrige skal vedblive at søre en lige saa blodig som vidtløftig Krig med den største Deel af Enropa, vil det uden Tvivl ofte komme til at erkienSandheden af det, Barrere mange Gange har sagt Conventet: "at en Krig bestaaer af Progresser og Tab., Da den offentlige Velfærds Commite for faa Dage siden fik Efterretning om at Bastia var gaaet over til Engellænderne, biede den med et tilkiendegive Caaventet det indtil den ved en mere fordeelagtig Efterretning kunde betage den anden meget af dens Ubehagelighed, den, at man igjen havde taget Collionse Port Vendre, Fortet St. Elme og Posterne der omkring som Spanierne have overgivet ved Capitulation, hvor af man kan slutte sig til be res Mangel, alt dette kunde vel ballancere imod Tabet. af Hovedstaden paa Øen Corsica. Barrere har ogsaa paa een Gang i Conventet underrettet Forsamlingen om disse tvende Begivenheder i Sessionen den 3 hujus. Her har paa nogen Tid været talet meget om, at man i Toulon udrustede sig, for at undsætte Bastig; men dette er bleven for sildig. "Paalis forræderie, har Barrersagt, er for et Øieblik lykkes. Garnisonen i Bastia, som bestod af kjække Republicanere er bleven tvungen til at capitulere med Forræderne, man har ikke kunnet komme den til Hielp, fordi de Engelske Flaader besatte Søen. Calvi kan endnu holde sig nogle Maaneder. Man har taget sikre og eftertrykkelige Mesurer til at de patriotiske Corficaner kunne triumphere over Engelsmændene og Paalisterne."
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Hamborg, den 30te Junii. Breve fra Ostende af 21 dennes melde at alting var da ganske rolig, at Garnisonen med de fra Engelland, ankomne friske Tropper bestod af 8000 Mand. Det er besynderligt, at der i disse Breve indret meldes om at den Stad Yppern er erobret.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Plymouth, den 14de Junii. Her er man i fuld Arbeide med at forbedre de beskadigede Skibe, at disse saasnart mueligt kunde igien gaae i Søen. I Gaar blev 70 Franske Krigsfanger bragte i Land iblandt hvilke de fleeste saae meget ilde ud og vare stærk blesserede.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Paria, den 23 Junii. Daglig henrettes her utallige Mennesker af forskellig Stand og Alder, der er gyseligt at forestille sig dette afskyelige Blodbad, som endnu vedvarer; i 5 Dage bleve 194 og af disse 61 quillotinerede i en Tid af 47. Minuter og deriblandt vare 54 Personer i røde Skiorter, og hvormange forestaae ikke endnu samme Skjæbne af de arresterede, hvis Antal daglig tilvoxer, Men hvor utallige mange fleere Mennesker omkomme ikke baade til Vands og Lands, og dog seer man endnu ikke Enden paa disse blodige Scener, der blive meer og meer skræksomme; de fleeste tie og tør nu ikke meere tale - de fornuftigeste tænke: Herren skal see det og engang hævne. Man siger at der i en have ved det forrige KlosterPiepus er gravet en Grav hvorudi 3502 Liig kan rummes.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Endnu holdes den Heistlige Gudstieneste i Paris allene i det Svenske og Ganske Gesandtskabs Capille. -De Fangnes Antal foruden dem der ere i Conciergerin, beløber sig nu til 7406.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Nedereben, den 26 Junii. Saa betydeligt og blodigt det nye Feltslag end beskrives, som den 16de blev holdt ved Carlerøi, for etter at undsætte denne Stad, saa melde dog Privatbrev fra Amsterdam, at de Franske igien vare gangne over Sambre den 18de, havde paa nye indsluttet Carlerel- og vare trængte frem indtil Glosselies, og at følgelig deAlliertes Seier af 16de hujus har været i det mindste uden vedvarende Nytte. Antallet paa den allierte Atmees Saarede har beløbet sig til henimod 1000 Man, hvoriblandt 2 Generaler og 42 Officeerer, hvilke am lig ere bragte til Bryssel. - Breve fra Havre af 1 til og fra Nantes selv af 9de indeholdte ikke et reste Ordom det nu allerede for 14 Dage siden over Holland udspredte Rygte, at Nantes var indtaget af Royalisterne.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Kiøbenhavn, den 28de Junii. J Forgaars blev befalet paa Holen, at der endnu skulde udrustes 7 Linieskibe, 2 Fregatter, i Brig og 2 Kanoneerboe. Ligeledes blev i Gaar befalet ved Parolen, at alle Frifolkene, hvilke ellers pleie at faa Frihed, ved Slutningen af Krigsøgelserne, skulle forblive ved deres Regimenter indtil videre.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Den 25de om Eftermiddagen holdt Hs. Kongl. Majestæt General-Revnte over de her forsamlede Tropper, der vare afdeelte i tvende Træfninger; Hs. Kongl. H. Kronprindsen anførte den første, General Gersdorf den anden og General Castenskjold Cavalleriet. Efterat heele Korpset, som var 12 til 13000 Mand stærk, havde marscheret forbie den Kongelige Telt, gjorde det en smuk Manødre, og i Gaar bleve de militaire Øvelser for dette Foraar sluttede paa Amager, hvorefter samtlige Herrer Officerer bleve beværtede i Telterne, og Underofficerene og de Gemerne bekom en Douceur i Penge.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Aalborg, den 7de Julii. Ved Tallotteriets 705 Trækning i Kiøbenhavn den 1ste Julii udkom Nr. 89, 34, 41, 6, 7.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Til den forestaaende 705 Trækning i Kiøbenhavn kan faaes Sædler til den 17de Julii.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Døde. Den 4 Julii her i Byen, Madame Karen Leuritzhatter Hollænder, afg. Morten Horns Enke 77 Aar. Samme Dag, Vognmandskarl Niels Jensens HustrucAnne Jepesdatter, 42 Aar. Den 6 lii Madame phie Jocobsdatter Bruun, Glarmester Sr. Nordqvists Hustrue, i sit 47 Aar.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Jen 6te Julii Kl. imellem 9 a 10 om Aftenen, benkaldede Forsynet, efter 11 Dages Svaghed, min elskelige og uforglemmelige Rægtefælle Sophie Jacobsdatter Bruun, hvilket sørgelige Dødsfald for mig, bekiendtgiøres efter nu brugelige Maad. vores Venner, og Paarørende, forsikkret om deres Deeltagelse, frabeder mig al skriftlig Condolence. Alborg den 7 Julii 1794. Morten Nort quist.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Avertissements. Brinds Cende af Bourdons Afhandling og Fyrsters og høie Standspersoners Pligt er mod Gud, deres Næste og dem selv; forfattet af ham i det grønske, og oversat af det Tydske, faaes her paa Bogtrykkeriet hos mig, heftet for 10 s. P. F. Vandall,
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Engelske Connossementer faaes her paa Bogtrykkeriet, Dogviis for 4 Mk.; Arkviis for 4 s.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Cos undertegnede er foruden fleere andre Skrivter at 2 bekomme følgende: Brorsons Forsøg over Lovens 5te B. 1 C. - Badens latinske Lexicon. - Gramatica, Lating; - Historia Romang, isteden for Eutropius; - Horatii samtlige Værker 1. 3. Deel; - Ditto med latinske Text; - Virgilius 2 Vol. - SumhsDanmarks Historie i Udtog; Guldbergs nye Tistamente: - Bostholms aandelige Taler 2 Deele; - Ej nye Samling af Taler; - C. Andagts Øvelse for Syge; - . Comuniendog; - Ej. Christelige Religions Hovedlærdomme; - Ej. Udvalgte Stykker af det gamle Testamente; - Michaelis gamle Testamente: - E. Jndiening i det nye Testamente 1 D. 1te 2det Bind; Strøms Prædikener, som anprises isteden for Møllers og Brochmans Huspostil; - Treschows Prædikener 3 Deele; - Ej. Betragtning over Passionen; - Palludans gudelige Taller; - Ej. Religions Taler: - Ej Passions Prædikener; - Frimands Søe=Cabinet; - Fallesens Magazin 1ste og 2det Bind; - Fogtmans Reskripter 3de 4de 5te 6te D.; - Ditto for Geistlig heden. Randers den 4de Julii 1794. Frantz Friderich Berlin.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Fra Søren Nielsen Horup fra Seilflod, NB. 2) er heri Byen Eftermiddag bortkommen en Tegnebog med Pergamments Bind om, hvorudi var en 100 Rigadaler: Bancosedel, en 50 Rigsdalers dito, foruden endeel smaae Rigsdalerssædler samt endeel Regnskabspapiirer, og tillige mit Fripas. Kan nogen give Oplysning derom, da betales dem derfor en god Belønning og at melde sig derom paa Bogtrykkeriet. Skulde et redeligt og retsindigt Meuniske have fundet samme, haaber jeg at ingen fordølger det, men heller, giver det fundne tilbage, end dermed besværer sin Samvittighed. Aalborg, den 5 Julii 1794.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Onsdagen den 13de August 1794 om Formiddagen T. Kl. 10 Slet bliver paa Nyekleving Raadstue udi Morsøe Land holdet offentlig Auction over den paa samme Land beliggende Lund Hovedgaards Forpagtning i 4 a 6 Aar paa de Vilkaar som fra August Maaneds Begyndelse kan bekommes til Eftersyn hos Eieren Justitsraad og Landsdommer Fons paa Løvenholm ved Randers og Landsdommer de Leth paa Lyngholm ved Thisted, samt hos Forvalteren ved Lund. Til Leithabernes Efterretning anmeldes at Marken er een af de frugtbareste i Jylland, at den aarlige Udsæd er over 330 Tdr. Korn, at der tiendes til Gaarden at circa 680 Tdr. Hartkorn, 4 Besætningen kan være Kiør eller Stude og at Avlingen drives ved Hoverie. Paa Græs kan holdes henved 20 Kreaturer, og der kan fordres meere. Libhaberne ville behage at indfinde sig fornævnte Tid og Sted, (Hen anseelig og god Gaard paa en af de reeleste Gader i Budolphi Sogn her i Byen, er underhaanden at faae til Kiøbs og anvises af Procurator Ravnkilde.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Efterlysning: Natten imellem den 6 og 7 Julii er en stor sort Hest bortkommen med sit Foir hvori han stod, sønden for Veiermøllen samme Hest var liget svatryget, hvem samme er forekommet bedes at levere ham til Sal. Falkenberg; Garver Enke i Aalborg, som betaler for Uleiligheden, paa Rygen ere nogle hvid pletter, og paa Klaptræerne er staaren . . .
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
For en Kudsk, som get forstaaer at kjøre et Par 7) Heste, er en god Tieneste i Norge at erlotte, og enten strax eller i seeneste til Minen, som Hr. Andrias Aarøe i Aalborg giver Anviisning paa Staaeste og Rinske ere i disse Da Møllesteen. ge ankommen i Raadmand Hverz. i Aalborg af alle Støreriser og beste Bonitet, Andreas Aarøe har i Commission endeel extra gode i Krølhaar spundne og tilveritte her i Aalborg, for en billig Priis at sælge: Nrædiken paa Andagts= og Bededagen i Anledning af den ulykkelige Ildsvaade paa Christiansborg Slot, den 26 Februarii 1794, holden paa Palmesøndag over Terten Est 43, i - 3, af Rasmus Jørgen føiessing, Sognepræst for Storverde og Seilflod Menigheder i Viborg Stift; har nyelig forladt Pressen, og faaes paa Bogtrykkeriet hos mig til Kiøbs for 6 s.; heftet for 8 sk. P. S. Wandall. smalies nyttige Moerskabstimer første Hefte er nu udkommet fra Hr. Bogtrykker Fader Pretse i Odense, og faaes her paa Bogtrykkeriet hos mig for 24 s. De som paa dette Qvartalskrivt hos mig haver subskriberet, ville nu behagelig lade samme afhente. Aalborg den 27de Junii 1794. P. F. Wandall. di Hals er 2de Gaarde begge af Hartkorn 2 Tde. 3 U Skp., som er sammenlagt og for nærværende Tid, drives og dyrkes under et underhaanden at saae tilkiøbs, den aarlig Udsæd er 8 Tdr. 4 Skp. Rug, 6 Tdr. Byg, og 10 Tdr. Havre, desuden kan gjerne de fleeste Høyeder, holdes i Tøire paa resten af Aggerlandet semaarlig høi ler, men da der til Byen er en indtaget Keebri, hvert høres Rettighed til 4 Høveders Paaslag, og et meget stort Overdrev, hvorudi efter bemeldte Hartkorn vist, kunde græsses fleere Hoveder, som om Vinteren kunne fødes, altsaa er nogle af Baarene til at slaae, Enghøe, les 56 til 60 Læs, holdes 24 Stkr. Fæehoveder, hvoraf de 14 er Køer de øvrige smaae Hoveder, saa kan og holdes 8 Bæster og 20 Stkr. Faar. Lyngslette, Split tørve og Skudtørve Jord haves i Overflødighed, Gierselhugst ogsaa meere end som til Fornødenhed, endeel af Jorderne grændser til Liimfjorden altsaa, saavidt disse strækker, haves udi samme til Midtstrøm godt Fisterie, hvilket indbringer meget især Aalefangt, med Ruser. Situationen er overalt fortreffelig, ved Gaarden, er en god anlagt Have, med mange gode Frugttræer, Gaarden som beboes, bestaaer af Bindingsværk, Eege stolper, og mmrede Vægge med Brændtesteen, got vedligeheldt, og vel indrettet til Beboelse for en honet Familie, bemeldte Bygninger er udi den almindelige Brandkasse asseureret for 730 Rdlr. Jordene ere allerede bleven opmaalt, og ventelig bliver udi næste Efteraar udskiftet, naar dette er skeet, er der Leilighed til at udvide Agerlandet til meere end engang saa meget, som det der for nærværende Tid er. Alt omrørte sælges haade samlet og separat, ligesom om samme maatte accorderes, Bygningerne, og Jorderne hver for sig, begge Deele ogsaa samlet. De Lysthavende ville behage at henvende sig til Sr. Claus Johansen i Hals som derpaa kan slutte Handel.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Formedelst min salig Kones Dødsfald og anden agten 2 de Næringsvei, er jeg bleven til Sinds at bortsælge. min her i Høien eller gammel Schagen iboende Gaard, med sammes tilhørende Eiendom, der bestaar af: a) et Vaaningshuus, 20 Fag med en Qvist norden ved af 5 Fag, alt af durabelt Muur= og Ege Bindingsværk, samt Qvisten Teglhængt. 6) et Søndre Huus, 8 Fag Muur- og Bindingsverk paa den ene Side, og forresten skudt med Fiel. e) et Lade, og Fæehuus Vesten i Gaarden, 10 Gulve af samme Beskaffenhed. og d) et ine opbygt Huus Østen i Gaarden 7 Fag, om skudt med Fiel. Gaarden er vel vedligeholdt, rummelig, og i alle Henseender beqvem indrettet til Kiøbmands Brug og Giæstgiverie, og ligger særdeles deleilig til Handel med de Landboer, som passere Nørre=Strand, hvor den betydeligste Fart til Høien og Schagen falder, ligesom her og tilforn i forrige Eier salig Jacob Hansens Tiid har været drevet anseelig Negotie baade til Lands og Vands. Her falder og Leilighed til god Næring af Fiskerie, og jevnlige Strandinger her, m.v. Den aarlig Udsæd her til Gaarden er 12 a 14 Tdr. Korn af alle Slags, og af Høe kan der avles aarlig 10 a 12 Læs, samt fo des 2 Bæster, 2 Køer, og 10 Faar, men græsses over dobbelt saa meget, hvilket er af stor Vigtighed i denne Egn. Mark og Engbund kan endnu forøges og forbedres, om endog Sandslugten der blot har Sted paa den sydlige Grændse af Byens Eiendom, skulde gribe videre om sig, hvilket saavel Situationen, som de derimod efter Kongl. all. Anordninger forde Anstalter ikke lader formode. Behovende Tørv kan faaes, endog i Nærheden af Byen, og Jldebrændsel af Træe har jeg i min Tiid paa 7de Aar, aldrig havt Mangel paa. Hvilken Gaard med sine tilhørende Eiendomme bliver ved offentlig Auction opraabt, og om antagelig Bud skeer, bortsolgt her i mit Huus næstkommende 31te Julii om Formiddagen Kl. 10, efter de Conditioner, som forinden blive bekiendtgjorte, hvoriblandt er denne, at Gaarden med sit fulde Avl kan strax tiltrædes, og Kiøbesummen blive staaende imod behørig Sikkerhed og ere pro Cento Rentes Svarelse til Snapsting 1795 udbetalt. Underhaanden kan og Gaarden faaes tilkiøbs, og om den saaledes forinden vorder bortsolgt, skal denne Bekiendtgiørelse betimeligen vorde gienkaldet. Gammel Schagen, den 30te Junii 1794. Lars Melsen.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
Formedelst Forandring af Boepæl, agter Sr. JohanØnes Schilder i Løgsiver ved en eneste offentlig Auction, om antagelig Bud skeer, at bortsælge sin n iboende Gaard, førstkommende 25 Julii Kl. 10 Slet om Formiddagen, bestaaende af 13 Fag Vaaningshuus, 4re Fag Ladehuus og 3 Fag Halvtag, hvoraf Vaanings huuset er saa godt som nye opbygget. Sønden for Gaarden er en Frugthauge, samt en Hauge hvori kan saaes 3 a 4 Skpr. Byg. Norden for Gaarden er en Enghauge, hvori kan avles omtrent 2 Læs Høe, paa samme Hauge staaer et Pakhuus af nye opbygget 5 Fag af Muur og Bindingsværk. Gaarden er assureret i Brandkassen for 400 Rdlr. Bemelte Gaard er meget vel indrettet for en Handlende, 1 indværksmand eller Skipper, og kan tiltrædes til Beboelse strax efter Auctionen eller og til førstkommende Michaeli, ligesom Liebhaverne forlange det; Thi ville de Lysthavende sig til bemelte Tid og Sted behagelig indfinde, da Conditionerne paa Auctionsstedet nærmere skal blide bekiendtgjorte. Løgstøer, den 1ste Julii 1794.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
De som endnu restere med Betaling af Auctionspenge til Arbeidsanstalten her i Byen, erindres herved at afgiøre samme inden 8te Dage, da samme ellers efter Forordningen af 19 December 1693, vil blive at indfordre. Aalborg, d. 2. Julii 1794. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1794-07-07
de Værelser, som beboes af S. C. Hr. Capitain von Habou, er at faae til Leie til førstkommende Mecheli Flyttetid hos Skomager O. Kiøve i Bispensgade. Kamuel Lauwills en ung Engellenders mærkværdige Begivenheder 1ste og 2den Deel, faaes herpaa Bogtrykkeriet hos mig, indbunden for 2 Rd. 8 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
Om Glassets Ald. (Af Goezes Natur, Menschenleben und Vorse kun 1790.) Jo nyttigere en Ting er, des behageligere er dens Historie, Beretningen om dens første Opfindelse, hvorledes Menneskene ere faldne derpaa, og hvorledes de stedse har bragt den til større Fuldkommenhed. Blandt de nyttige Ting i Verden er nok Glasset ikke det sidste. Formedelst sin Fasthed adskiller det Sommer fra Vinter, og paa den ene Side kan ingen Varme, paa den anden Side ingen Kulde trænge igiennem. Men tillige tilstæder det ved sin Giennemsigtighed Lysstraalerne den frieste Giennemgang, og fordriver Natten fra vore Huse og Værelser. J mangen Videnskab vilde vi ikke være saa vidt, ifald vi savnede Glasset. Det giver os ligesom nye Øine, hvilke naae ud til den videste Fierne, og med hvilke vi vandre og mellem Himmellegemerne. Endog de allermindste Gienstande, hvilke aldeles forsvinde for det blotte Øie, giør det os synlig milliongange forstørret. Har Astronomien allene vundet ved Kikkerternes Hielp, og gjort os bekiendt med nye Plancter og Komme ter, saa har Naturhistorien ikke mindre Forstørrelses glasset, de nendeligste Fordeele at takke. Hvem skulde ikke finde Behag i en saa nyttig Tings Historie, Vel forlader den graa Alderdom os her, og vi mangle tilforladelige Efterretninger, som kunde underrette os om Glassets første Opfindelse, og dets Tilberedelse efterhaanden til saa forskiellige Fordele og Beqvemmeligheder for Menneskene. Dog saa aldeles uden Spoer er den gamle Historie ikke. De ældste Skribentere have dog allerede under mange Slags Omstændigheder omtalt Glasset, og deraf kan vi da uddrage Slutninger for vore Tider.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
Digteren Aristophanes, en af de ældste græske Skribentere skal, efter de Lærdes Dom, i en Komedie kaldet Skyevne, have det ældste Vidnesbyrd om Glasset. i Aalborg. Det er deraf klart, at Friskfyren allerede i de Tider have gjort Geniestrege, naar de paa en listig Maade vilde befrie sig fra sin Gield. En vis Strepslades fortæller deri Viismanden Socrats: man kunde paa en let Maade komme ud af sin Gield. Man behøvede kun at holde et giennemsigtigt Legeme mellem Gieldsbeviser, og paa den Maade opbrænde Skriftet. Vel mene nogle: at det brugte Ord ogsaa kunde betyde Krystal, og giennemsigtig Rav; men om derved et Skrifts Forbrændelse kunde udvirkes, det bliver et andet Spørgsmaal. Og just dette giør det tillige sandsynligt, at her mennes en Slags Brændeglas. Var dette sandt, saa maatte man allerede paa den Tid have bragt det meget vidt med at tilberede Glas, og især at slibe det convex.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
Man beraaber sig ogsaa paa Aristoteles, som skal have gjort to Spørgsmaal om Glasset, om dets Giennemsigtighed og Skiørhed, at det ei lader sig hamre og udvide. Men man kan ikke forlade sig derpaa, fordi man ikke holder dette Sted for ægte. En anden gammel græsk Skribent, Alexander Amprodisius, har ogsaa allerede talt udførligt om Glassets Giennemsigtighed. Galonis har paa meere end eet Sted nævnet Glasset, og synes allerede at være nærmere bekiendt med dets Tilberedelse. Han fortæller endog: det giøres af Sand, som man smelter i en Ovn. Men denne Sand maae være meget reen. Thi holder den Metaldele, saa faaer man ureent farvet Glas. Glassmelteren vidste ogsaa strax at første Syn om Sandet duede. Paa et andet Sted giver han det Raad; man skulde bevare skarpe, bidende Lægemidler i Glasskar, fordi disse ei bleve angrebne deraf. Det er da allerede meget, hvad Galenus vidste derom. Endog Badstuemændene havde dengang Glaskopper at kopsætte med.