JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Udlandet. J Spanien er Ministeriet Jsturiz endnu ei kommet istand, da et af Narvaez's og Dronning Christines Kreaturer, General Eganas, endnu har Plads paa Listen og ikke har været at formaae til at vige Pladsen for andre i den offentlige Mening bedre accrediterede Candidater. Den 7de ds. heed det endog at Ministeriet atter var opløst og Absolutismens Principer igjen komne til Roeret. J Madrid selv formaaede man kun ved Vaabenmagt at nedtrykke den ulmende Opstand. Narvaez – der skal have tildraget sig den altformaaende og altregierende Dronnings Unaade fordi han, der egentlig kun er en brutal Knebelsbart, ei vilde giøre Hanebeen for Klerestet – var endnu ei ankommen til Bayonne, men ventedes hvert Øieblik derhen. J Krakau var den forventede Conspiration paa Langfredag dog ikke kommen til Udbrud. Alle Gader vare oplyste, Jngen turde vove sig ud og den sørgende Stad saae i dette Tableau ud som om den stod til Liigparade. Den dømmende Commission synes forøvrigt at gaae ret mildt tilværks. Størstedelen af de første tiltalte Jndivider ere blevne frikiendte.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
J Gallicien huserer Bondenarchiet vedvarende. Bønderne sværme om i Horder paa 5 a 6000 Mand og myrde og plyndre, røve og brænde overalt hvor de see Adelige og Tydskere. Herre, hvad skal Enden blive vil man nu, med Blikket paa Wien, medrette kunne spørge. Choleraen skal over Persien være trængt ind i Rusland og allerede have viist sig i Egnen af Kasan og Orenburg. J St. Petersborg frygter man ogsaa for at spore dens Forløber i Grippen.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Fra Jrland lyde jamrende Beretninger og Nøden og Elendigheden. Paa flere Steder har Folket skaret sig sammen og truet med, paa voldsom Maade at ville forskaffe sig Føde naar man ei frier det fra den truende Hungersdød. Til Mais som Næringsmiddel var ogsaa opstaaet en taabelig Mistanke og Forgiftelses=Frygt, der først med Møie er bleven dæmpet.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Spanien har ogsaa sin Rothschild, nemlig Banquieren Salamanca, der ikke spiller nogen ganske ubetydelig Rolle i Landets Historie. Denne Mand kom for omtrent 8 Aar siden, fattig, men forhaabningsrig og med et snu Hoved, til Madrid, og er nu, neppe 34 Aar gl., allerede uforskammet riig og, som Følge deraf, mægtig. Som Forpagter af Saltmonopolet har han 15,000 Toldvogtere i sin Tjeneste, som første Banquier behersker han Børsen, og afLiebhaveri fører han Directionen over det kgl. Theater i Madrid. Hver Gang Dronningen besøger dette Theater, koster det Salamanca 8000 Rigsdaler. Hun kommer til mig, siger han, og jeg maa modtage hende paa en baade for hende og mig værdig Maade!" Man bemærker da en luxurieus Anvendelse af Kjærter, Blomster, Tæpper, Speile, Fløiel &c., og den galante Directeur lader ombyde Jis og andre Forfriskninger til alle Damerne i hele Huset.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
De amerikanske Blade indeholde følgende, for de transatlantiske Sæder høit betegnende Tilfælde: "Den 3die October f. A. blev i Louisville hængt en vis Dr. Baker, der havde ombragt sin Kone. Henrettelsen var bestemt til Kl. 12, men Doctoren havde bedet om, at han allerede Kl. 10 maatte blive ført til Retterstedet, for at have Stunder at tale til Folket. Da denne Tale imidlertid allerede var tilende Kl. 11 1/2, bad han om, at Henrettelsen strax maatte gaae for sig, og Scheriffen opfordrede da Tilskuerne til, hvem der havde Lyst, at komme op paa Skaf fortet og endnu engang trykke Doctorens Haand. Kun et Par Piger gjorde Brug af denne Begunstigelse. Dr. Baker havde forresten, ved frivilligt at melde sig, selv vundet den for hans Paagribelse udsatte Belønning. Hr. Duncan, en ny africansk Reisende, beretter i et af sine sidste Breve, at Kongen af Ashantee morede ham med en Revue af over 6000 qvindelige Tropper, hvis Vaaden, Udrustning og militaire holdning vakte hans Forbanselse.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Den bekjendte Forfatter Dr. Herlossohn i Leipzig, tilskrev nylig Redactionen af "Wiener Sontagsblatter Følgende: "Ærede Ven! Jeg læser nylig i deres Sonntagsblatter, at en Dame i New-York har testamenteret mig 20,000 Pd. Strl. Vil de være saa god at opgive mig denne ædle Dames Adresse, Jeg vil dog see til at komme til mine Penge. Efterretningen om denne Arv har her i visse Maader vakt Seensation og henvendt nogle Damers Opmærksomhed paa mig, hvilket hidtil ikke er lykket mig ved mine Skrifter. Jeg er, som man kalder det, bleven et Partii, og veed ikke, hvad Parti jeg skal tage. Tyvetusind Pund! – Veed De vel, at man derved bliver en holden Mand, at min Fremtid er sikkret, Vær nu saa artig at opgive mig Damens Adresse."
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 18de April. Af den i disse Dage udkomme Generalprospectus over Klampenborg-Jernbane, sees, at Banen er bestemt til at begynde paa den nordlige Side af Farimagsveien mellem Nørre- og Østerport, Øst for den saakaldte Fattiges Kirkegaard, at gaae herfra over Sortedamssø, gjennem Blegdammen Nr. 76 og 77 A., skjære Blegdamsveien, gaae over Blegdamsfælleden, langsmed den østlige Side af Nørre Allee, derpaa over Østerfælled, efter at have skaaret Jagt veien, gaae øst forbi Store Vibenshuus, berørende den østlige Side af "Treflaskers" Jorder, løbe over Vognmands vangen", Vest forbi "Hellerup, krydse denne Eiendoms Markvei og det vestlige Hegn af Øregaards Jorder, gaae øst forbi "Breinegaard og skjære Jægersborg Allee, hvor der gjøres en Holdeplads til Communicationen med Charlottenlund, Ordrup, Jægersborg m. fl. St. Derfra fortsættes Vanen over Veien fra Ordrup til Strandveien, gaaer Vest forbi Holmegaard og Christiansholm, og ender ved Veien fra Klampenborg til Fortunen tæt ved Hovedindkjørselen fra Strandveien til Dyrehaven ved Klampenborg. Størstedelen af Banens Strækning gaaer over mindre kostbare (frugtbare) Jorder, ligesom Terrainet med Hensyn til Stigninger og Curvernes Forhold ansees for meget gunstigt, og de betydeligste Jordarbeider formenes at ville finde Sted mellem Veien til Ordrup og Dyrehaven, hvor der et Mose grund af 8 til 14 Fods Dybde. Banen bliver forsynet med dobbelte Spor af 4, 8 1/2 engelsk Maals Bredde, foruden 8 Fod paa hver Side af Banen til Grøfter og Jndhegninger. Paa hele Banelinien findes 8 offentlige og 4 Mark Veie; af Broer bliver der 5, hvoraf de 3 større, og af Steenkister ligeledes 5. Som Maximum af Udgiften til Transportmaterialet er anslaaet circa 275,000 Rbd., og til Banens Overbygning 318,000 Rbd., hvorefter Anlægs capitalen vilde beløbe sig til 1,200,000 Rbd., der formenes at give en Nettoindtægt af 14 pCt. om Aaret.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
En Dag i næstforrige Uge saae man en Række af Karether holde udenfor et Huus i Klosterstræde i Kjøbenhavn, uden at Beboerne vidste, at der skulde finde nogen Høitidelighed Sted. Denne Besked fik ogsaa de respective Kudske, da de erkyndigede sig om ikke Herskabet snart kom, og det viste sig da, at en Spøgefugl havde drevet Gjæk med en der i Huset boende Familie og tillige nattet endeel Hyrekudske April. (Ah. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Det hedder, at Hs. M. Kongen agter selv at bivaane den Hærmønstring, som i Eftersommeren vil finde Sted paa Loksted Hede i Holsteen, hvor Major Baggesen fortiden befinder sig for at besigtige Stedet og nærmere bestemme Pladsen for Leiren. – Det skal nu være afgjort, at den holsteenske Stænderforsamling iaar, som sædvanlig, skal indkaldes for den slesvigske, nemlig i Begyndelsen af Juli. Jndkaldelsespatentet vil blive udstædt i Begyndelsen af Mai. (Do.) "Kbhvnsp." siger herom: "Man kan vist antage, at denne Bekjendtgjørelse vil vække meer Jnteresse i Holsteen, end der er Udsigt til at den vil fremkalde her, hvorvel dette altid bliver et sørgeligt Bidrag til Overbeviisningen om, at Danmark, og navnlig dets Hovedstad, ifølge egen Drift, meer og meere vil komme til at indtage en underordnet Stilling ved Siden af Hertugdømmerne med Hensyn til den folkelige Aands Bevidsthed og Udvikling. Thi hvor sørgeligt det end er, saa er det dog sandt, at Jnteressen for Stænderne, og for hvad der igjennem dem kunde opnaaes, nu hos os er funken ned til det Punct, at en eller anden luftig Jndbydelse til Opreteelsen af en Fornøielsesanstalt paa Actier turde gjøre sig langt større Haab om Deeltagelse og ivrig Omtale, end hin Bekjendtgjørelse og Stændernes forestaaende Sammenkaldelse.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Kieler Correspondenzblatt anfører nogle ret motsomme, men, som det synes, dets Censor ikke velbehagelige Sætninger af et i 1839 udkommet, i alle neapolitanske Borger skolers høiere Classer indført Compendio di tutte lescienze (Haandbog i alle Videnskaber), der er indrettet som Katechismus i Spørgsmaal og Svar. Verdenshistorien afhandles paa 3 Sider, og deraf indtage Heraldik og Kundskab om Ridderordnerne den største Plads. Alt, hvad den neapolitanske Skoleungdom faaer at vide om Danmark, er da, at vi have en Elephant- og Dannebrogsorden, foruden en Notits om vor Statsforfatning, som vi strax skulle meddele. Det vanskelige Punct om Jordens Bevægelse om Solen, hvorfor Galilæi dømtes til Baalet, klares saaledes: Disciplen spørger: "bevæger Solen sig eller staaer den stille, Læreren svarer: "Man har altid troet, at Solen bevægede sig, fordi den øiensynlig giør et Kredsløb, men nu mener man, at den staaer stille, og at Jorden dreier sig om Solen." Endvidere spørger Disciplen i Geographien: "Hvad er der at mærke ved Tydskland," Læreren svarer (som anført i 1839). "To Ting; for det Første, at det er deelt i ni Kredse, og for det Andet, at der findes et stort Antal frie Rigstæder saasom: Nürnberg, Augsburg, Regensburg, osv." Disciplen spørger fremdeles angaaende Statsforfatningerne: "Hvem de uindskrænkede Herskere ere?" Der svares: "Den tyrkiske Keiser og overhovedet alle Potentater i Asien og Africa; i Europa er der kun to, Keiseren af Rusland og Kongen af Danmark." Det spørges endelig: Hvilken er den bedste Regjeringsform, Og der svares: Dette Spørgsmaal er endnu ikke afgjort, men man kan med Grund paastaae, at den monarchiske Regjeringsform vilde være den bedste, dersom Monarcherne altid vare saaledes beskafne, som de skulde være. En saadan Frimodighed er, som Meddeleren ogsaa bemærker, virkelig forbausende i denne neapolitanske Skolebog. (Fædrl.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Realskolen i Odense tæller nu 158 Elever, hvoraf 112 indenbyes og 46 udenbyes.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Paa den fra Skolelærer Rasmus Sørensen og Fæstegaardmand Hans Jensen af Faareveile til Kongen indgivne Klage over den holbekske Amtmands, Grev Moltkes, Forbud imod det bekjendte Landmandssmøde i Svindinge tredie Juledag sidstleden, er der nu bleven dem communiceret følgende Svar fra det kgl. danske Cancelli: Efterat have modtaget Hr. Grevens behagelige Erklæring af 5te de over det hertil indkomne Andragende, hvori forhenv. Skolelærer R. Sørensen og Fæstegaardmand H. Jensen af Faareveile paa egne og flere i Holbek Amt bosiddende Bønders Vegne besvære sig over, at det er blevet dem formeent at komme sammen fra forskjellige Sogne, for med hinanden at forhandle Stiftelsen af en privat Brandassurance-Forening samt Subscription paa en Jndbydelse til ved Actier at sammenskyde en Sum til Jndkjøb af større Eiendomme til Udstykning, skulde man til behagelig Efterretning og videre Bekjendtgjørelse tjenstligst melde, at den af Hr. Greven trufne Foranstaltning bifaldes, samt at deslige Forsamlinger ei bør afholdes, medmindre de forud ere anmeldte for Politiet. (Læsn. f. Alm.) Meget roesværdigt er det vistnok, at Jnteressenterne i den i Gundelsby, i det adelige Gods Dehe, beliggende Skole af egen fri Drift søge at forbedre deres Skolelærers Kaar. Communen har kjøbt et Stykke meget god Jord, for at overlade det til Skolelærerens Brug og har derved givet Andre et saare følgeværdigt Exempel.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Altonas almindelige Sygehuus kunde let ved en Afsindigs fire Jdee været gaaet op i Flammer. Han havde stukket Jld i Sengehalmen, for at indebrænde sig selv, for ikke at den Ulykke, der, som han indbildte sig, allevegne forfulgte ham, skulde bringe Anstalten i Fare. Anstalten reddedes kun ved en Opsynsmands Conduite, der kastede sig midt i Jlden og qvalte den.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
(Aftenbl.) Jtzeh. Ugbl. beretter fra Flensborg, at Hr. Tiedemann, under hans nylige Nærværelse sammesteds, har af Grundeierne i det niende Landbo-Valgdistrict, som Anerkjendelse af hans Virksomhed i og udenfor Stændersalen, navnlig Oprettelsen af Landsbanken, modtaget en Æresgave, bestaaende af et smagfuldt forarbeidet Sølv=Skrivertøi, ledsaget af en Adresse, hvori Giverne, 330 i Tallet, bevidnede ham deres Tak for hans utrættelige Bestræbelser.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Løverdagen den 11te de jordedes i Svendborg Stiftets Jndrolleringschef og Overlods, Commandeurcapt. Linde, hvortil et talrigt Følge af Uindbudne saavel fra Byen som Omegnen havde indfundet sig, og fra den tidlige Morgen varede Flag paa halv Stang fra samtlige Fartøier der i Havnen og ved Troense. Omgivet af Sørgeflag og med Sørgemufik foran, bares Liget af 12 Skibsførere under Minutskud fra Sørgehuset til Graven. Efter Jordpaakastelsen fulgte atter Salut. Den Afdøde indtraadte 1805 som Officeer i Marinen, hvor han under Krigsbegivenhederne oftere fandt Leilighed til som kjæk Sømand at bidrage til Flagets Ære, og Kjærligheden til Konge og Fædreland bevarede han til sin Dødsstund. (Sv. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Vi have tidligere berettet, siger "Almuer.", at Godseier Tutein havde bortforpagtet Bøndergaarde, uagtet Lovgivningen byder, at de skulle bortfæstes; vi have ogsaa meldt, at Kongen i en Resolution havde tilkjendegivet, at han ikke kunde billige dette, og vi yttrede den Formening, at Rentekammeret paa Grund deraf ikke kunde Andet, end lade Tutein tiltale. Tutein har nu meddeelt sine Forpagtere Fæstebreve paa Gaardene, hvortil han formodentlig er bleven tvungen; men Tiltalen have vi Intet hørt til, skjøndt det udtrykkelig er befalet i Frdg. af 19de Marts 1790, at dersom nogen Jorddrot herefter skulde understaae sig, i denne Henseende at handle imod danske Lov 3 B. 13 Cap. 1 og 4 Artikel, da skal han tiltales og straffes, som vore befalingers modvillige Overtræder." Hvorfor er Tutein ikke behandlet efter dette Lovbud? Hr. Kammerherre Greve af Raben og Gemalinde, til Grevskabet "Christiansholm, feirede Paaskedag den 12te ds. deres Sølvbryllupsfest paa Slottet "Aalholm." Om Aftenen var Kjøbstaden Nysted illumineret og Grevskabets Bønder beærede det elskede Brudepar med et smukt ordnet Fakkeltog.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Hr. Greven har i denne Anledning ladet indføre følgende Taksigelse i Loll. Falst. Stiftstidende", Jeg føler Trang til at bevidne alle dem min forbindtligste Tak, som have bidraget til at forøge Glandsen ved mit og min Kones Sølvbryllup, og som paa en ligesaa skiøn som overraskende Maade have bevirket, at Philosophen, af Ferney, hans Yttring: "Lidt Godt jeg dog har gjort, det er mit bedste Værk, randt mig i Hu. Jeg vil ofte med Glæde tænke paa de modtagne Beviser paa Nysted, Borgeres og mine Bønders Sindelag imod mig, og ifald det var muligt, ville de modtagne Æresbeviisninger spore mig end mere til at følge de Principer, som deels studium af Philosophien og humaniora og deels mit Liv har dicteret mig, paa hvem Didos Ord til Æneas kan appliceres: "Haand igaara mali miseris succurrere disco." Ved Gravningen til Roeskilde Jernbane er man truffet paa Levninger baade af Mennesker og Menneskers Værk, idet der O. for Hestetorvet er fundet Grunde og Muurstykker samt adskillige Menneskebeen. Hvilke Bygninger der har staaet paa nævnte Sted, og om der har været en Kirkegaard, er endnu uvist.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Aalborg, den 21de April. Antallet af Dampmaskiner heri Byen er i denne Tid forøget med en af Hr. Kjøbmand O. Chr. Green anskaffet, der skal drive en Saugmaskine, Farvemølle og Chocolademølle og bruges ved Tilvirkningen af Pinde til Frictionsfyrtøier og flere andre Gjenstande. Saavel Dampmaskinen som Saugmaskinen, hvilken sidste nok hidtil er den eneste i Jylland, er udgaaet fra d'Hr. Baumgarten & Winthers Værksted i Kjøbenhavn og udmærket sig ved elegant og durabelt Arbeide. Jfjor leverede samme Værksted hertil Bogtrykkeriet en Hurtigpresse, som i alle Henseender har tilfredsstillet os og ligeledes er derfra til herværende Hr. Bogbinder Bech udgaaet en Liniermaskine. Handels- og Skibsefterretninger. Jfølge aflagt Beretning om Kartoffelsygen i Hertugdømmerne, have Kartoflerne der næsten allevegne holdt sig funde Vinteren over, og den saa meget befrygtede Sygdom er næsten sporløst forsvunden. Paa de enkelte Steder, hvor Kartoflerne ikke have holdt sig, kommer det gjerne af Uforsigtighed ved Nedlægningen. Der haves ikke alene tilstrækkelige Sædekartofler, men endog betydelige Ernæringsforraad til næste Efteraar. Gjennemsnitsprisen er i Slesvig 4 Mk. 4 s. Cour. pr. Tde., i Holsteen 6 Mk. 11 s., i Lauenborg 8 Mk. J Altona og Hamborg kostede Tdn. 1 Jan. og Febr. resp. 5 Mk. og 5 Mk. 6 s., i Lübeck derimod 10 Mk.; til Hamborg og Altona udførtes i 1845 resp. 134,887 Tdr. og 61,352 Tdr., imedens der til Lübeck fra Jndlandet tun førtes 1307 Tdr. Forraadet i Hamborg skal være saa stort, at man baade i Lauenborg og det østlige Holsteen har isinde at tage Sædekartofler derfra. Den samtlige Udførsel fra de 3 Hertugdømmer i 1845 udgjør 212,551 Tdr., imedens den fra Holsteen alene efter en Gjennemsnitsberegning forde sidste 5 Aar kan anslaaes til 202,978 Tdr. (Aftenbl.)De neumünsterske Klædefabriker leverede ifjor et Product af 400,000 Rigsbankdalers Værdi, som fordetmeste fandt rask Afsætning, saa at kun Lidet blev tilbage paa Lageret. Uldforbruget beløb sig til circa 400,000 Pd. Antallet af de i Klædefabrikerne beskjæftigede Arbeidere udgjorde, foruden Fabrikherrerne og 65 for egen Regning arbeidende Dugmagermestere, 794, hvoriblandt 187 Børn, at hvilke 171 komme paa den Renckiske og 77 paa den Messtorffiske Fabrik.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Fallit. Conditor J. J. Lardelli i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Aggercanals Skibslifte. Jndk. D. 14de April: F. Bostrup f. Chrsand. t. Struer og T. Larsen f. Lilles. t. Løgstør m. Træl. H. Johansen og N. J. Kromann f. Sønderhoe t. Skive, ball. D. 16de: O. Svendsen f. Lilles. t. Struer m. Træll. – Udg. D. 16de: O. T. Olsen f. Struer t. Mand, m. Korn og Muurst.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Hals Skibsliste. Jndk. D. 17de April: H. Olsen f. Sarpsborg m. Træl.: S. Ankersen f. Altona m. Stykg. D. 18de: N. Jensen og B. Bøiesen f. Langeland, A. Jacobsen f. Nakskov og L. Hansen f. Stege, alle m. Korn; H. Thorbjørnsen f. Sarpsborg og C. Christensen f. Holmestrand, Begge m. Træl.; L. Johansen, M. A. Frost, C. Davidsen og P. S. Frost, Alle f. Kbhvn, m. Stykg. D. 19de: F. K. Springborg, A. Sørensen og Joh. Rou berg, Alle f. Hobro, ball.; M. Alstrup og J. Christensen, Begge f. Kbhavn, m. Stykg.; H. Eriksen f. Østerr, m. Træl. D. 20de: S. Henriksen f. Hobro, ball.; O. P. Olsen f. Christianssand, C. Nielsen og H. Hansen f. Holmestrand, L. Alstrup f. Drammen, Alle m. Træl. J. Hansen f. Lissabon m. Salt. – Udg. D. 17de: A. Petersen, t. Tvedestrand, P. Larsen og J. Norberg t. Østerr., Allem. Korn; P. Kreutzfelt t. Kiel m. Hørfrø. D. 18de: S. Larsen t. Østerr. m. Korn. D. 19de: J. Hansen f. Kbhvn. m. Møllesteen og Korn; H. Anderssen og A. Sandberg t. Marstrand, ball.; H. F. Petersen t. Kbhvn, m. Muursteen, Korn og Brænde; L. Petersen t. do, m. Muursteen. D. 20de : H. C. Hansen t. Leith m. Kreaturheen; J. Wierst. Aarhuus m. Stykg.; O. Andersson t. Norge, ball.; H. Jversen og J. Halvorsen, Begget. Frederikstad m. Korn. – Vinden, den 20de: Oe O. Reisende. Ankomne. Med Dagvognen igaar, fra Randers: Skibsbygmester Bonnesen, Thrr. Esmann og Brøsted. – Afgaaede. Med Personp. igaar, til Randers: Frøken Fog.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Da Hr. Bernhard Ree fortiden er forreist, maa jeg, i Anledning af den af Hr. Amtmand Rosenkrantz i Thisted i Berlings Tidende" af 16de ds., (hvilken tilfældigviis ikke er kommen mig ihænde for i Dag, indrykkede Annonce af 6te ds, om det af ham iagttagne Forhold ved den, efter Auctionen over "Hebe paafulgte Generalforsamling den 30te f. M., som den, der paa Hr. Bernh. Rees Vegne var tilstedeværende og har meddeelt det af Hr. Rosenkrantz bestridte Referat til Aalborg Stiftstidende" af 28de M., erklære: at dette, som vistnok ogsaa af andre Overværende vil kunne bevidnes, fuldkommen stemmer overeens med det Passerede og Hr. Rosenkrantz's refererede Yttringer. Hr. Rosenkrantz erklærede: at han fandt det andsynligt at Regjeringen af udpegede Grunde vilde kjøbe Dampskibet; og blev nemlig den paafølgende berammede Auction udsat i en heel Maaned, blot af den Grund, at Hr. Rosenkrantz meente, der vilde hengaae saa lang Tid inden Regjeringens Svar kunde indløbe. De paafølgende Yttringer af Hr. R. om mulig Brug for Dampskibet og formeentlig Garanti af Forsamlingen for det obtinerede Bud, hvorpaa der ikke af denne eller nogen Anden entre redes, kan Hr. R. ikke bestride, hvilket, om jeg ret forstaaer Annoncen i "Berl. Tid.", heller ikke er Tilfældet, derimod har Hr. R. glædet mig med sit opklarende Referat, endskjøndt under en sildig Publicationsdatum, ved at berigtige: at Hr. Amtmand R. ikke modte paa Finantskassens" men paa "Directionen for Statsgjældens" Vegne; – dette fortjente ogsaa den skarpsindige Distinction, som Hr. R. har ladet Samme blive til Deel. Aalborg, den 20de April 1836. Hartmann Beeken.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Bekjendtgjørelser. At Havneregnskabet for 1845 henligger til Eftersyn paa Havnecomptoiret i 14 Dage fra Dato, bekjendtgjøres herved. Aalborg, den 16de April 1836. Alle og Enhver, som have kjøbt Gods paa Auctionen hos mig den 16de dennes, ville behagelig lade Samme afhente den 23de dennes, fra Kl. 9 Formiddag til Kl. 2 Eftermiddag. Min Begjæring er til de Ærede, som maatte have Krav paa mig, behagelig til samme Tid at indsende deres Regninger, ligesom jeg ogsaa ønsker, at Vedkommende til berørte Tid ville afgjøre deres Debet til mig. Aalborg, den 21de April 1846. A. C. Andersen, Blikkenslager. Circus paa Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Onsdagen den 22de April 1846 gives en stor brillant Benefice-Forestilling for Søstrene Josephine, Maria og Jeanette Liphardt, hvori ganske nye Scener og Ridestykker, som udføres af hele Selskabets Personale, isærdeleshed ville Beneficiantinderne søge at udmærke sig og hverken spare Bekostninger eller Møie for at gjøre denne Forestilling til den brillanteste af de endnu hidtil givne. Til Slutning (for første Gang: Tryllerosen, comisk Pantomme i 1 Act med stor Ballet, udført af 12 Personer, Stolende paa den Velvillie og Yndest, som det ærede Publicum allerede har skjænket os, haabe vi et ret talrigt Besøg, Josephine, Maria og Jeanette Liphardt. Dampskibet "Løven Capit. N. Kjerumgaard, begynder iaar dets ugentlige Farter imellem Kiel og Snoghøi Tirsdagen den 5te Mai, Morgen Kl. 7, anløbende Sønderborg, Hardeshøi og Assens, – retournerer tilbage til Kiel Onsdagen den 6te, om Morgenen Kl. 6, anløbende samme Stationer – og saaledes fremdeles hver Uge til Mai Maaneds Udgang, da det efter nærmere Bekjendtgjørelse, i Maanederne Juni, Juli og August fortsætter dets Farter herfra til Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Den nedsatte Fragt er iaar ansat saaledes: 1ste Plads. 2den Plads. Dækket. Fra Kiel til Sønderborg 3 Rbd. 2 Rbd. - Rbd. 4 3/4 Assens. Snoghøi. 6 – 4
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Aarhuus. . . 9. Rabat for Familier gives ikke; for Børn under 16 Aar betales kun det Halve. Ny Friseurstue.
Aalborg Stiftstidende, 1846-04-21
Min Friseurstue, som tidligere har været hos Hr. Bundtmager Schmidt, er flyttet til Hr. Bager Bachs Gaard i Marenturisgade, hvor jeg fremdeles anbefaler mig til Enhver der godhedsfuld vil forunde mig deres Søgning. NB. Børn klippes for 8 s. C. F. Bernhardt, Parykmagermester og Friseur fra Kjøbenhavn. Jeg tillader mig at underrette Publicum om, at jeg har tilkjøbt mig den Ree'ske Boghandels Leiebibliothek, som jeg endvidere har forøget betydeligt, hvorfor der er udkommet et Tillæg til Cataloget, som erholdes af Abonnenterne i Leiebibliotheket. S. Warberg, Vesteraa, lige for Nymølle Da jeg efter aflagt Prøvestykke har taget Borgerskab som Tømmermester her i Byen, anbefaler jeg mig herved til Arbeide for denne Byes og Omegns Beboere. Frederikshavn, den 11te April 1846. Jens Chr. Mellerup.