JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-05-11
Forpagtning. Formedelst forefaldende Forandring bliver Gaabense Færge, gaard paa Falster med tilliggende Jorder og Vertshuushold samt Færgeløbet imellem Falster og Sielland opbuden til Bortforpagtning paa 9 Aar, Fredagen den 18de Maji Førstkommende Kl. 11 Formiddag, i Færgegaardens egen Bygning, og tiene til Efterretning for de Lysthavende, at Færgergaarden har foruden gode Bygninger og Jnventarier et Tillæg af omtrent 120 Tdr. Land god Jord, og for det meste frie Hovedgaards Taxt, samt at Forpagtningen tiltrædes den 1ste Julii næstkommende Forpagtnings=Conditionerne ere til Eftersyn hos Kammerraad og Jnspecteur Faye paa Christiansminde ved Nyekiøbing, og blive ligeledes om kort Tid til Eftersyn i Rentekammerets Landvæsens Contoir for Jylland og Lolland.
Berlingske Tidende, 1804-05-11
Licitationer. At der til Staden Kiøbenhavns Brændemagasins Complette I ring for næste Vinter bliver i Magistratens Forsamlings stue paa Postgaarden Onsdagen den 16de Maji næstkommende om Middagen Kl. 12, foretaget Licitation paa 4000 Favn Brænde, efter de Conditioner som forinden paa Raadstueskriver=Contoiret alle Sognedage ere at faae til Eftersyn, det bliver herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgjort. Kiøbenhavns Raadstue den 13de April 1804. Over=Præsident samt Borgmestere og Raad. Jnsdagen den 16de Maji, Kl. 10 om Formiddagen, bliver Bygnings Contoiret udi forrige Posthuusgaard hol offentlig Licitation over endeel Bygnings Reparations-Arbeide ved adskillige Kongelige Slotte og Bygninger her i Byen. Ved denne Lictation opbydes ei allene Arbeidslönnen i alle Professioner, saa som i Tömmer-, Muur, Snedker, Smede-, Blikkenslaaer, Blyetækker-, Maler- og Glarmester=Professionen, inen tillige Materialier af Muursteen, Tagsteen, Dæksteen, Sand, SomLoddetin og Rulleblye. Conditionerne tilligemed Overslagens ligge 4 Dage förend Licitationen til de Lysthavendes Eftersyn forbemeldte Contoir.
Berlingske Tidende, 1804-05-11
Tirsdagen den 15 Maji, om Formiddagen Kl. 9, bliver ud 2 Frederichsdahls Kroe, ved Auction bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af: Guld, Sølv, Tin, Kobber og Messing, Meubler og Trævare, Gang= og Sængeklæder, at Ulden og Linned; tilhørende afg. Kroemand Espen Esben sens, og forhen afdøde Hustrue Anna Elisabeth Galdbergs sæl leds Stervboe. Betalingen erlægges til Landvæsens Commissair og Forvalter Bierg, efter de paa Auctionsstædet, bekiendtgiørende Conditioner, og hos hvem de herover trykte Fortegnelser bliver at erholde i No. 5 paa Nørregade, Onsdagen den 9de saa og paa Frederichsdahl, Bagsværd og Lyngbye, Kroer.
Berlingske Tidende, 1804-05-11
Iirsdagen den 22de Maji, Kl. imellem 2 og 4, bliver afg. Finantsraad Georg Ditlef Frid. Koes og Frues fælleds Boes eiende Bryggergaard No. 7 paa gammel Torv her i Staden, med dertil hørende Brygger=Rettighed, ved Auction anden Gang opbuden til Bortsælgelse, samt tredie og sidste Gang, Mandagen den 4de Junii ved samme Tid, da den absolut og uden flere Auctioners Holdelse, til Høistbydende bliver solgt; Liebhaberne kan tage Gaarden i Øiesyn naar de behage, og Conditionerne tilligemed Vurderings=Forretningen anvises hos Fuldmægtig Saxild, i Løvstrædet Nr. 108. Tirsdagen den 15de Maji førstkommende, om Middagen, bliver ved Auction paa Børsen, i Følge Dom og Execution, 4de og sidste Gang opbuden og absolut bortsolgt: Det spanske Fregatskib, Nuestia sennera deel Rosaria kaldet, drægtig omtrent 86 Commercelæster, med tilhørende Jnventarium. Beliggende ved Capitain Jensens Skibsværf paa Christianshavn. Jnventarie=Listen og Auctions=Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Søekrigs=Procureur Weidemann, boende Frederiksberggaden Nr. 206 paa Hiørnet af Michelbryggers gade.
Berlingske Tidende, 1804-05-11
Tirsdagen den 22 Maji, førstkommende om Formiddagen Kl. & 9, bliver ved Auction i Gaarden No. 39 paa Hiørnet af Klosterstrædet og Skindergaden opraabt og bortsolgt endeel Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøi, Porcellain, Glas og Steentøi, Meubler og Trævare af Speile, Stole, mahonie og andre Chatoller, Kanopeer, Commoder, m. m., Linned og Sengeklæder m.v., hvilket tilhører afdøde Biskop Matthias Hwiid og hans ligesaa senere bortdøde Enkefrue Karen, fød Fielsted, deres fælleds Stervboe, og det imod Betaling ved Hammerslaget eller naar paafordres til Boets Curator, Fuldmægtig Bondrop. Det skal nærmere bekiendtgiøres, naar Catalogerne hos ham kan faaes.
Berlingske Tidende, 1804-05-11
Mandagen den 28de Maji, om Formiddagen Kl. 10 slet, Øl. blive den afg. forrige Forpagter Mads Schous Stervboe, tilhørende Gaard, St. Jørgens Gaard kaldet, beliggende Ringsted, ved en eneste Auction opbuden, og om antagelig Bud skeer bortsolgt. Gaarden beskrives ei videre end som den i disse Tidender under No. 23 er anført. Strax efter at Auctionen over Gaarden er afholdt, bliver tillige bortsolgt endeel Ind- og Udboe, samt Avlingsredskaber, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøi, Meubler og Sengeklæder, endeel gode Køer og Hæste m.v. En Halmstak, 100 Læs Langhalm, 40 Favne Bøgebrænde, og endeel aftorskenSæd.
Berlingske Tidende, 1804-05-11
Ved Marienborg Forstrand, under Liiselunds Klint paa B. Møen er den 14de i denne Maaned af Havet inddreven, og med stor Besværlighed imellem Jisen besørget opbierget: 1 rundt Fyrre=Træe, 24 Alen lang, i Gennemsalt i den ene Ende 18 Tommer, i den anden Ende 14 Tommer, i dito 23 Alen lang, tyk i Giennemsnit 17 Tommer i den ene, og 12 Tommer i den anden Ende. i dito 22 Alen lang, i Giennemsnit 16 Tommer i den en Ende, 11 Tommer i den anden. Alt uden nogen Slags Mærke, hvilket herved bekiendtgiøres, og vilde vedkommende Eier melde sig med lovlig Adkomst, inden den i Loven foreskrevne Tids Forløb, da Træerne, som ved længe at henligge, ere udsadt for Bedærvelse, efter nærme, re føiende Foranstaltning, ved offentlig Auction Bortsælges. Marienborg den 26de April 1804. Paa Frue Kammerherreinde de la Calmettes VegneR. Sparre. Vaar jeg kan sælge mine skiønne og fordeelagtige Eien at dømme Ramsnæs og Selmark, saaledes at de komme under en Mands Værge, der vil og kan behandle den som de fortiener, og jeg nogenlunde kan faae disse Eiendommes Værdie betalt; saa agter jeg at afhænde samme, da jeg paa meget billige Vilkaar kan erholde et saare betydeligt Jordegods, hvis Afhændelse allene beroer paa mig. For altsaa at prove, hvorvidt denne min Hensigt kan opnaaes, har jeg besluttet at lade disse mine Eiendomme opraabe til Bortsælgelse ved Auction paa Cirsch, holms Birke=Ting Formiddag Kl. 11 Mandagen den 1. Maji førstk., efter de Conditioner, som nærmere paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjort. Lysthavende vil paa Stedet selv bedst kunde blive underrettet og Eiendommenes usædvanlige romantiske Beliggenhed og fordeelagtige oconomiske Beskaffenhed; saa at jeg her blot behøver at anmelde: at Hartkornet kun er ungesæhr 11 Tdr. med et betydeligt Tillæg, af gode Jorder, naturlig Engbund, ypperlig og overflødig Tørveskiær, samt at dermed kan følge et betydelig Fiskerie, skiøn Skov, m.v. Løkke.
Berlingske Tidende, 1804-05-11
J Følge det høi Kongelige Rentekammers Ordre, bekiendtgiøres herved, at den 15 Maji d. A. Kl. 9 slet, om Formiddag holdes Auction paa Peterswærff, over et Qvantum frisk og godt Bøge kiøbet Brænde, a 7000 Favne, som er opsat deels ved Skibsbroen paa Peterswærk, og deels ved Stranden paa Peters, gaards Grund i Siælland. Det tiener de Kiøbende til Efterretning, at Brændet for Sælgerens Regning, med Baade bringes ved Siden af Fartøierne, at de kan vente den mueligst hastigste Expedition, og at Auctions=Conditionerne forinden kan faaes til Eftersyn, i det Siellandske Landvæsens Contoir paa Rentekammeret, saa og hos Skovrideren Hr. Schweim ved Peters, Brüel.
Berlingske Tidende, 1804-05-11
Jnsdagen den 16de Maj og følgende Dage, om Formiddag gaard, og hos Undertegnede i Sorøe den 29 April 1804. gen Kl. 9, bliver ved Auction i Gaarden Nr. 163 i Skiden. strædet, bortsolgt endeel Gods og Løsøre bestaaende af Guld Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern- og Bliktøi, Porcellain, Steentøi og Glas, Meubler og Træevare, Linned, Gang= og Sengeklæder m.v., tilhørende efterskrevne Sterv- og Fallidthoer nemlig: 1) afg. Guldsmed P. Karmarchs Enke, Marens Stervboe, 2) Kniplingshandler F. G. Brauns Fallidt, boe. 3) afg. Tobakspinder=Svend Joh. F. Jldengreens Enkes Stervboe. 4) afg. Fruentimmer Guuns Stervboe. 5) Udlagt for Huusleie hos C. Nascholofsky. 6) Skibs=Capitain P. Møllers Fallidtboe, 7) afg. Pige C. E. Frantzdatters Stervboe. 8) afg. Kongelig Copiist C. Müllers Stervboe. 9) afg. forrige Kudsk F. Jacobsens Stervboe. 10) Værtshuusholder Th. Th. Falslews Fallitboe. 11) afg. A. Margrethes og efterlevende Mand F. Hansens Fallidiboe. 12) afg. Pige M. F. Olsens Stervboe. 13) afg. Glarmestersvend J. Schmidt, Stervboe. 14) afg. Premier=Lieutenant C. A. Møllers Stervboe. 15) afg. Matros J. Eliasens Stervboe. 16) afg. Parykmager L. O. Storchs Stervboe. 17) afg. A. Pedersdatter, og efterlevende Mand forrige Urtekræmmer N. Lynges Fallitboe, 18) Bundtmagermester G. Poschmonns Fallitbo. 19) Bundt. magermester A. F. Jbergs Fallitboe. 20) Afg. Verts uusholder C. S. Bechs og efterlevende Enke E. M. Bechs Fallitboe. 21) Afg. Tiener G. Andersen eller A. Kas Stervboe, 22) Afg. Skrædermester C. N. Heins Stervboe. 23) Afg. Vognmands karl L. Nielsens Stervboe, 24) Afg. E. Hansdatters Stervboe. 25) afg. L. U. Bortigs Stervboe. 26) afg. Tienestepige K. Jørgensdatters Stervboe. 27) afg. Copiist P. F. Wededs Enke E. Hammers Stervboe. 28) afg. Capitain i Søe-Etater, Egedes Stervboe, 26) afg. forhenværende Fuldmægtig tilsidst Pensionist J. Gudes Stervboe, 30) afg. Skibsdræng C. Humbles Stkr. 31) afg. J. Engbergs Stervboe. 32) afg. Skibstømmermand J. D. Herwigs Stervboe. 33) afg. Baadsmand L. J. Juuls Stervboe. 34) afg. Matros E. Petersens Stervboe. 35) afg. Arrestforvarer J. F. Kroghs og efterlevende Enke S. Kroghs Fallitboe. 36) afg. afskediget Dra non og Arbeidskarl N. Hans Stervboe. 37) afg. A. M. C. Riis, Brændeviinsbrænder S. N. Ollings fraskildte Hustru, es Stervboe, 38) afg. Tobakskiærer H. Olsens og efterlevende Enke M. K. Aagaards Fallidtboe, imod Betaling naar paafordres til Procurator R. Top hos hvem Catalogie ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1804-05-11
Fredagen den 18 Maji førstkommende, om Eftermiddagen Kl. U imellem 3 og 5 Slet, bliver afg. Tøi=Fabriqueur Friderich, Alberth Jlses Stervboes Huus No. 366 i Dronningens Tvergade, ved offentlig Auction tredie og sidste Gang opbudet, for til den Høistbydende at bortsælges. Stedet er assureret Brandkassen for 3000 Rdlr. Vurderings=Forretningen og Auctions=Conditionerne ere til Eftersyn hos Boets Curator Archivarius Eller, i Kronprindsensgade Nr. 11. Litr. D. D.
Berlingske Tidende, 1804-05-11
Tirsdagen den 22 Maji førstkommende, om Formiddagen Kl. B 11 Slet, bliver i Frederichsunds Kiøbsted holdet 1ste Auction over een i bemeldte Bye beliggende og afgangne Kiøbmand Thomas Hagendorns Stervboe tilhørende Gaard, bestaaende af 14 Fag Vaaningshuus, Muur og Bindingsværk med Tegltag, 6 Fag Baghuus, dito med dito, 2 Fag mindre dito med dito til et Smedeværksted, 2de Brædehuse til Tørv og Hønsehuus, samt en god Brønd i Gaarden og en liden Hauge, efter de paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiørende Conditioner hvor da tillige erfares om 3/4 af Kiøbesummen kan blive staaende, mod 1ste Prioritet, hvilket formodes, men endnu ei mellem Arvingerne er bestemt. De senere Auctioner skulle nærmere vorde bekiendtgjorte. P. H. Ratenburg, Skifteforvalter og Auctions=Directeur.
Berlingske Tidende, 1804-05-11
Den til Tirsdagen den 22de April averterede Auction efter afgangne Frue Bispinde Hviid, udsættes til videre. Til min forestaaende Auction, bestemt til den 22de L. L. L. Maji i min Gaard i Myntergaden Nr. 46. imodtages daglig alt Slags Gods, af Guld, Sølv, Kramvare, Løsøre, m. v. indtil i seeneste d. 16de. Enhver forsikkres ærlig og redelig Behandling, og Forskud gives paa det som skal sælges gratis, Udbetaling skeer saasnart efter Auction som Regnskabet kan ordnes, Credi= og Debitorer fra sidste Auction vilde behage forinden at indfinde sig. Løwe, Assistent. H. Baag. ved Universitetet, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1804-05-14
Skrivelse fra Constantinopel den 10de April. Porten har faaet den Efterretning, at de Engelske skal have giort en Landgang i Ægypten med 13 Linieskibe og Fregatter, samt endeel Transportskibe. De have bemægtiget sig Staden Alexandrien og dens Forter. Om en kort Tid ventede de 7000 Mand fra Ostindien, som skulde komme over det røde Hav.
Berlingske Tidende, 1804-05-14
Den tyrkiske Flaade giør sig nu færdig til med allerførste at afseile til Morea.
Berlingske Tidende, 1804-05-14
Skrivelse fra Semlin den 16de April. Mangel en bliver stedse større i Belgrad og Jndvaanerne blive desuden haardt behandlede af Janitschar=Deyerne. De have prøvet adskillige Gange paa at hente Levnetsmidler og Brænde fra Omegnen, men ere deels blevne fangne og deels nedsablede af de beleirende Servier. Alle Jndvaanere og Haandværkere i Belgrad ere yderst forbittrede mod Deyerne og Janitskarerne. Deyen Kutsukuly har i Krajojevne forskandset sig i en Maschee med 40 Mand, hvorfra han nogle Gange har forsøgt at flygte og tillige tilbudt sin hele Formue for fri Afmarsch, men Servierne blive ved at holde ham strængt indsluttet for at fange ham levende.
Berlingske Tidende, 1804-05-14
Skrivelse fra Parie den 2den Maji. Den første Consuls foreslagne Antagelse af Keiserværdigheden vækker hele Frankerigs Opmærksomhed. Tribunen Curee, som giorde Forslaget, blev understøttet af Tribunerne Simeon, Duverrier, Jaubert, Duvidal, Gilet, Fre ville og Carion de Nisas. Simeon sagde, at Talen var ikke om en ny Revolution, men blot om Resultatet af Revolutionen; man maatte ile med at proclammere det, som var skeet, thi efter Montesquiens Pierring gik vi ikke over fra een Regiering til en anden, men fra een Regiering til samme Regiering, der var bleven befæstet og gjort fuldkomnere. Jaubert erklærede, at Arvefølgen vilde hindre, at Alexanders Licutenanter ikke kunde deels Armeen og bringe Riger i Urolighed. Duverrier kaldte Valgsystemet for store Stater et Ødelægge. sesystem, hvorpaa Historien fremveste mange sørgelige Exempler; desuden var det arvelige System i Frankerig lige saagommelt som Nationen, der i 14 Aarhundrede ikke havde villet antage noget andet System. Duvidal og Gillet talede ligge saa eftertrykkelig for det arvelige Regieringsystem. Fre ville viste de store Fordele, som Jndførelsen af den arvelige Keiserværdighed ogsaa vilde forskaffe med Hensyn paa de fremmede Magter. Carlon de Nisas Tale gjorde saa stort Jndtryk, at den imod Lovenes Bydende blev nogle Gange applanderet af de talrige Tilhørere. Han dadlede dem, der have sammenlignet Bonaparte ved Carl den Store, thi denne skyldte Carl Martel og Pipinerne meget, men Bon parte havde ikkun sig selv at takke for alt. 45 Tribuner lode sig indskrive for at faae Ordet. Den Commission, som blev nedsat, for at aflægge Beretning og Curres Forslag, bestaaer af følgende Medlemmer: Curee, Sahur, Jaubert, Duverrier, Duvidal, Gilet, Freville, Carion de Nises, Saveye Rollin, Albissen, Greenier, Deletre og Chaband Latour, Medlemmerne af Bureauet Fabre, Jard Panvilliers, Faure, Simeon og Arnould høre ogsaa til Commissionen. -
Berlingske Tidende, 1804-05-14
Tribunen Carnot forlangte tilsidst Ordet, forat erholde en fuldkommen Stemmefrihed ved et Debatte af saa stor Vigtighed, og erklærede, at han vilde tale imod Forslaget. Præsidenten svarede, at dersom han ligesom de andre Tribuner lod sig indskrive, kunde han tale, naar Turen kom til ham. Carnot bad derpaa Præsidenten, at lade ham indskrive, og forlod Tribunen, hvorpaa Forsamlingen blev hævet.
Berlingske Tidende, 1804-05-14
I Gaar blev Tribunatets overordentlige Forsamling fortsat. Præsidenten erklærede, at Carnot havde Ordet, da han var den eneste, der havde ladet sig indskrive, for at tale mod den for slagne Keiserværdighed. Carnot besteeg derpaa Tribunen og holdt en lang Tale, hvoraf følgende er det mærkeligste. Borger=Tribuner, alle, som talede i Gaar understøttede Curees Forslag om Kelserværdigheden. Jegenlangt fra at ville forringe den første Consuls Daad eller hans Fortienester af Frankerig; thi om han end ikke havde givet og andet, end den borgerlige Lovbog, maatte dog hans Mind stedse blive velsignet for denne Velgierning. Men hvor store de Tienester end kunne være, som en Borger kan have beviis sit Fædreland, maae National-Taknemmeligheden dog hav sine Grændser. Er det ikke at fornærme den første ConsulÆe, naar man vil sætte en ny Titel istedet for den, som han berggjort saa berømt, Er det ikke at tilintetgiøre hans eget Værk, naar man tilbyder ham Herredømmet over det samme Land, som han han her lovet en fri Regiering, Kan det være en Belønning for ham, at man tilbyder ham Opofrelsen af gen og giver ham Frankerig til Arvepart, Saa mange mende Foranstaltninger skulde blot have været Veier, rotismus. Jeg har fordum stemmet mod Consulater paa Livstid, og vil ogsaa nu stemme mod det arvelige Monartie. Men jeg erklærer tillige, at jeg fra det Øieblik, da Forstaget og Keiserværdigheden bliver til Statslov og den ne Orden i Tingene indføres, vil være den første, der underkaster sig samme. Jeg ønsker, at alle Medlemmerne af dette store Selskab vilde følge samme Exempel. Jeg nægtet at en monarkisk Regiering forskaffer større Sikkerhed for den indvortes Rolighed og en Regieringsforms Varighed. Det romerske Monarkie varede ikke meget længere end Republiken. Jeg seer i det hele romerske Monarkie intet uden Bestikkelse, Forbrydelser, Mord og blodige Stridigheder imellem de herskesyge Mænd, som søgte at komme paa Tronen, naar den var bleven ledig ved en Keisers Død. Efter Freder i Amiens havde Bonaparte kunnet vælge imellem Republik og Monarkie, men han havde svoret at forsvare den første og respectere Frankerigs Ønske. Rommerne udnævnede Dictatorer, overordentlige Tilfælde, men den overordentlige Magt, de besad, hørte og, saasnart Omstændighederne havde forandre sig. Saaledes nedlagde Camillus, Fadius og Cincinnatuderes Magt og reddede derved deres Fædreland; men Friheden blev tabt, da Cæsar usuperede den uindskrænkede Magt Det var den ny Verden forbeholdet, at lære den gamle, at en Stat kan bestaae uden at være monarkisk. Hvor skiønt beviser ikke Nordamericas blomstrende Tilstand denne Sandhed.
Berlingske Tidende, 1804-05-14
Den franske Republiks Chef har hidtil havt Midler og Magt nok til at holde Republiken i en fast Stilling. Han kan ogsaa udnævne sin Eftermand. Det Middel, man foreslaaer, til at forebygge mulige Uheld, kunde være værre, end disse Uheld, selv; thi det ligger i privilegerede Corpsers Natur at tilintetgiøre Frihed og Lighed. Der skulle aabnes Registre, for at lade det, som man siger, almindelige Ønske indskrive. Fra alle Frankerigs Egne udtrykkes dette Ønske i Adresser, Afhvem, Af offentlige Embedsmænd, som vel kunne tilkiendegive deres Hiertes, men ikke hele Nationens Ønske. Maa ikke Registrene, hvori Borgerne skulle indskrive sig, ansees smillusoriske, Gires der ikke Vanskeligheder, naar man vil yttre en modsat Mening: Er Skrivefriheden ikke saa aldeles tilintetgjort, at det ikke er tilladt, at lade endog de ærbødigste Reclamationer indrykke i de offentlige Tidender, Bourbonnernes Udelukkelse og Forviisning giøre ikke Jndserelsen af et nyt Dynastie nødvendig. Ville i øvrigt Europas Magter erkiende den ny Kelsertitel Skeer det ikke, skulle de datvinges dertil ved Krig? Vil man styrte Nationen Eiendighed for en tom Titel, hvis Nødvendighed jeg ikke indseer, Vil Jndførelsen af Keiserværdigheden ikke blive en Hindring for den almindelige Fred? Den nærværende Regiering har ikkun eet Middel til at befæste sig, og dette bestaaer i at være retfærdig og ikke lade Yndest gaae for Talent og Fortienester. Det er langt fra mig, at ville dadle Regleringens Operationer. Men var da Friheden blot viist Mennesket for at han aldrig skulde nyde den, Nei, jeg kan ikke holde det for et blot Hiernespind, mit Hierte siger mig, at frihed er mulig, og at der gives Midler til at forsvare den uden en vilkaarlig Magts Mellemkomst. J øvrigt er jeg rede til at op ofte min personlige Mening for mit Fædrelands Jnteresse min Ærefrygt for Lovene vil stedse blive urykkelig, og jeg ønsker især, at see alle Meninger og Følelser forenede imod vor evige og uforsonlige Fiende, over hvem vi uden Tvivl kunne triumphere ved de store Midler, som Statens Chef har til sin Disposition og hvoraf han har giort en saa glimrende og heldig Brug. Jeg stemmer mod Forslaget. - Adskillige Tribuner, iblant andre Faure, Arnould, Albisson, Gre gler. Challon, Delaistre talede mod Carnot. Arnould beklagede især, at Carnot ikke fordum som Medlem af Directoriet havde kunnet giøre Frankerig lykkelig med sin Frihed. Carion de Nisas holdt en lang Tale, der blev optaget med største Vifald og beordret til Trykken. J Morgen fortsættes og endes denne vigtige Debatte i Tribunatet. J Søndags overrakte Overdommeren den første Consul et nyt Oplag af Clvilcodexen, som efter Regieringens Ordre er blevet foranstaltet i Republikens Trykkerie, og hvori de mange og store Feil, som havde indsaget sig i Bulletinerne, ere rettede.
Berlingske Tidende, 1804-05-14
Paa Løverdag skulle de Sammensvorne stilles for Retten Da de alle ere blevne ofte og længe forhørte, ville Recesserne ikke vare længe. Man troer, hele Processen vil blive endt i 10 Dage.
Berlingske Tidende, 1804-05-14
Fra det gode Haabs Forbierg meldes, at efter en fransk Commissairs Ankomst dertil fra Jsle de France ere endeel Tropper blevne indskibede, som skulle være bestemte til Ceylon. Paa Capventede man derimod franske Tropper fra Jsle de France.
Berlingske Tidende, 1804-05-14
Skrivelse fra London den 4de Maji. Landets besynderlige Stilling i Henseende til de politiske Partier gjør det rimeligt, at den nærværende Administrations Stiebne, enten den skal staae eller falde, snart maa blive afgjort. De Herrer Plet og For have i Forgaars havt særskilte Conferencer med Lord Canhieren, hvis Gienstand, man let kan slutte sig til. Man troer, at den første igien vil komme til Statsroret, hvorved man paa ingen Maade kan vente Forandring i det politiske System eller hastig Fred Efter Forlydende skal de nærværende Ministre have taget den Beslutning i det hos Lord Hawkesbury holdte Conseil, at ville resignere. Man taler paa ny om et Regentskab af Prindsen af Wales. hvilket Hs. Majestæt efter egen høieste Beslutning vil overgive ham. Prindsen af Waes skal nu ville lægge sin hele Vægt i Oppositionens Vægtskaal og dette vil rimeligviis fremskyndMinistens Beslutning.