JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Frankrig. En Uge er forløben, siden Ministeriets Fald, og endnu er intet nyt traadt istedet. Journalerne søge Aarsagen dertil i den Forlegenhed, hvori Kongen befinder sig, for at løse den vanskelige Opgave. Enhver Jndblanding af demokratiske, Elementer skal undgaaes og alligevel skal man sikkre det nye Cabinet Majoriteten i Kammeret. Man vil, saa lidet som muligt, træde ud af den Bane, det afgangne Ministerium, vandrede paa, og dog skal man aldeles besætte det nye med andre Personer. Man skal vise Pairskammeret Artigheder, paa det andet Kammers Bekostning, og dog er det dette sidste, som styrtede Cabinettet. Uagtet man fjerner det forrige, Administrations=Personale, vil man dog holde sig til det for tige Regjeringsystem, og maaske desuden endnu helde lidte mere til de Grundsætninger, fra hvilke September=Lovene udgik (Fieschi=Lovene, og overhovedet til Aristokratismen, men herved løber man directe an imed den offentlige Mening! Da Hoffet saaledes skal constituere et Cabinet af hinandens saa modstridende Elementer og dog skaffe det Tillid hos Kammeret, kan det rimeligviis endnu medtage nogen Tid, inden Opgaven bliver løst. Man begynder imidlertid at ymte om, at Reductions=Spørgsmaalets Afgjørelse har modt Vanskeligheder i den Committee, til hvis Provelse det var overdraget. Den bestaaer nemlig af 9 Personer, af hvilke mansk troede at turde antage de 5 stemte for Sagen, men, der er nu Formodning om, at en Hr. Fulchiron muligt kunde fadle om, naar han seer, at det blot kommer an paa kans Stemme, om det gamle Ministeriums definitive Afgang endnu i nogen Tid skal forblive uafgjort eller ikke. Vel vil den endelige Afgiørelse heraf beroe paa Kammerets Votering i Reductionssagen, men Committeens Erklæring! over samme vil dog stedse have megen Jndflydelse paa Debatterne om den. Nogle af Journalerne forestille sig, at Kongen griber til at sammensætte et saakaldet Coalitions=Ministerium, saaledes at Cabinettet beholdt en Deel af dets ældre Medlemmer og, istedetfor de Aftrædende, erholde derr. Passy og Sauget. I dette Tilfælde nævner man Marschal Gerard som Cabinettets Præsident.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Efterretningen om Præsident Jacksons fjendtligt stemte Budskab til Congressen indtraf med en Telegraphdepesche fra Calais til Paris den 10de og blev af Regjeringen strax meddeelt de Deputerede i Kammerets Forsamlingssal. Efter Modets Slutning blev Sagen bekjendt paa Børsen. Man trøster sig imidlertid i Paris med, at dette Budskab er affattet, forinden man i Washington har vidst noget om den, af England tilbudne og af Frankrig antagne, Mægling. Man synes saaledes i Frankrig ikke at nære nogen Tvivl om, at Sagen jo endnu kan faae et fredeligt Udfald; thi rigtignok ger der afgaaet befaling til Toulon og Brest, at skynde paa i Rustningerne, men man seer tydeligt nok, hvorlidet man i Publicum vil til at troe paa et alvorligt Brud med de formede Stater, thi So=Assurance=Præmierne ere kun stegne høist ubetydeligt. Overeensstemmende med disse fredelige Forhaabninger i Frankrig lyde ogsaa Efterretningerne fra England. Man har der Tidender fra New=York af 6 Dages lyngre Datum end de sidst meddeelte. Hverken Senatet eller Repræsentanternes Kammer havde endnu fattet nogen Beslutning. med Hensyn til de af Præsidenten foreslagne Tvangsmidler mod Frankrig. Det havde vel vakt megen Sensation, at Hr. John Quiney Adams formelig havde erklæret sig for Præsidentens Anskuelser, men de amerikanske Avisers Tone er i det hele dog fredelig og den engelske Mægling vil da neppe støde paa uovervindelige Vanskeligheder. J London conferere nu Frankrigs og de forenede Staters Gesandte umiddelbart med hinanden, medens tidligere deres Sammenkomster ikkun holdtes i Lord Palmerstons Nærværelse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Dommen i Sagen mod Fischi og hans Medskyldige ventede man den 14de eller 15de Februar. Vi komme tilbage til denne Sag i vort næste Nummer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Norge. Det 8de ordentlige Storthing aabnedes den 10de Febr. med en Trontale, som forelæstes af Statsraad Collet: Gode Herrer og norske Mænd, Toogtyve Aar ere forløbne, siden Jndvaanerne paa denne Halv afsvore deres fordærvelige Fjendskab. Den, under den Allerhøiestes Beskyttelse sluttede Forening har gjort Ende paa Stridigheder, som ikke alene udtømte begge Nationers Hjælpekilder, men tilsidst aldeles vilde have tilintetgjort deres Nationalitet. Denne er nu uantastet; den staaer under StatsPrettens Ægide, og Oprigtighed og Redelighed ere Borgener, for dens varige Besiddelse. Hvad Norges Hjælpekilder angaaer, vil De selv være istand til at bedømme dem. Paa Statsgjælden er regelmæssig skeet Afbetaling Aar for Aar, og det antagne Finantsystem stadigen bleven fulgt. Skjøndt Grundskatten ved forrige Storthing blev nedsat til det Halve kan jeg dog forsikkre dem, at vore Jndtægter overstige vore Udgifter. Disse Fordele skylde vi det Princip, som vi have været enige om at antage og enige om at følge uden Afvigelse. Bankens Soliditet beroer paa Klarhed og Simpelhed i Affatningen af dens Love og Statuter. Vi føle de heldige Følger af Regelmæssigheden i dens Forvaltning, hvilken der stedse er gaaet ud fra en rigtig financiel Logik Vore Papirpenge have saaledes nærmet sig Myntværdien, at Børscoursen i nogle Aar bestandig har staaet under Bank coursen. Almindelig Tillid til et Penge=Surogat lader sig ikke erhverve uden Nøiagtighed hos den Administration, til hvilken Creditens Opretholdelse er overdraget. Papirpengenes Forbedring er en tilstrækkelig Lovtale over den. Ved Udlaand til 4 pCt. paa Hypotheker har Banken ophiulpet Agerbrug, Handel og Jndustri. Denne Papirpengenes Stigen har, for enhver af Norges Jndvaanere, havt en betydelig Dalen af Priserne paa Varer, der indføres fra Udlandet, til følge, Dette er en reel Gevinst for Massen af Consumenterne, og for flere Classer udgjør det en betydelig Formindskelse i Udgifterne. Jmidlertid gjør en mere udstrakt Udvikling af vort Agerbrug, vor Handel, vor Skibsfart og vor Jndustri en Formerelse af vore Papirpenge fornøden, under den udtrykkelig Betingelse, at Banken, efter Lovens Forskrift, er i Besiddelse af en tilsvarende rede Sølvfond. Handel og Skibsfart til fjerne Lande behøve en særegen Beskyttelse. Dennes Nødvendighed erkjendes af alle søfarende Nationer, og Norge, med sin umaadeligt udstrakte Kyst, maa ikke alene danne sig en Marine, men ogsaa lade sine Krigskibe foretage de fornødne Tog, for at øve Mandskabet og udvikle den rette Aand hos Anførerne. Et Forslag skal i denne Henseende blive Den forelagt. Med Udholdenhed og en kraftig Villie ville vi forene vore Hjælpekilder til dette Maal." (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Preussen. Det Uveir, som i Preussen trak op mod Udlandets, navn ligen Frankrigs, Englands, Belgiens og Schweizes Oppostionsblade, synes at fordeele sig. De i saa Henseende foreslagne Forholdsregler ville neppe komme til Udførelse. Velst understøttes de med al Magt af et vist Parti, men i Statsraadet skal hele den lagte Plan have fundet dærve Modstandere. Det Standpunct, paa hvilket Preussen, saavel videnskabelig som politisk Henseende, befinder sig, kræver ganske andre Hensyn, end dem, Rusland eller Østerrig have at agte paa, og et kraftigt Udtryk af den offentlige Mening kan ikke ganske tabes af Sigte; hertil kommer endnu Preussens geographiske Beliggenhed og de forskjellige Bestanddele, hvoraf det hele Statslegeme er sammensat.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Blandede Efterretninger. Efter Forlydende, hedder det i en Skrivelse fra Bøhmen af 6te Febr., ger man nu paa vedkommende Sted i af den nøieste Kundskab om 2 Samfund i de senere Aar, skjøndt under forskjellige Benævr nelser, har overspændt Mellem Europa. Man har faae et fat paa hele Correspondencen, der er ført imellem de forskjellige Committeer, og har derved, tilligemed Samfundets Planer, ogsaa lært dets samtlige Medlemmer at kjende Forhandlingerne bleve stedse forte i de 4 forskjellige Sprog, Tysk, Fransk, Jtaliensk og Polsk, paa eengang."
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Den 8de Febr. holdt Kongen af England en Geheime raads=Forsamling, der bivaanedes af alle Cabinetsministrene, og hvori blev besluttet, at der i det løbende Aar skal gageres 33000 Matroser, hvilket omtrent er 5000 flere, tillend almindeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Fædrenelandet. . Stænderforsamlingen i Roeskilde.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Nr. 5758 af Stændertidenden indeholder Slutningen. tillaf Sagen angaaende Jndførelsen af nyt Maal paa Bornholm og Begyndelsen af en anden i Forsamlingen tilendevragt Sag: Udkastet til en Forordning om Criminalvæsenet paa Island. Forsamlingens Indstilling i den førstnævnte Sag lyder som følger: 1) At Hs. Majestæt allernaadigst vilde befale, at det nøie maae blive undersøgt, hvorvidt Landgildesæden paa Bornholm hidtil retteligen der opkrævet med gammelt Maal eller 160 Potter pr. Tde., da den nugjældende Jordebog utrykkeligen bestemmer, at den kun skal erlægges med 8 Skpr. pr. Tde., hvilket er nyt Maal og kun giver 144 Potter pr. Tønde.; og at saafremt Vedkommendes Forpligtelse at yde Landgilden med gammelt Maal ikke aldeles fuldstændigt kan godtgjøres, Bornholmerne da for Fremtiden maae fritages for at præstere Landgilden i andet end det nye Maal, saaledes som Jordebogen fastsætter; 2) at det nye Maal maa indfores overalt paa Bornholm, saavel ved de paabudne Præstationer og Afgifter til det Offentlige og Private, som i hal privat Handel og Omsætning, overeensstemmende med hvad Fron. af 10de Januar 1698 i saa Henseende foreskriver: og at i Forbindelse allerede dermed ikke alene Landgilden, forsaavidt det ikke maatte befindes, at samme er reguleret efter nyt Maal, men ogsaa alle andre Præstationer, der ere fastsatte efter gammelt Maal og hidtil lovligen ere nydede efter samme, omsættes til nyt Maal, efter dettes Forhold til det ældte; 3) at det allernaadigst maatte befales undersøgt og taget under Overveielse, om og hvorvidt det paa Bornholm kan forenes med Localiteterne og den Maade, hvorpaa Skatterne i Medfor af disse maae opkræqves, og Skatteqvitteringsbogerne der føres paa den i Frd. af 30te Januar 1793 befalede Maade, og at, hvis dette maatte befindes at være Tilfældet, det Fornødne i saa Henseende allernaadigst maatte vorde paabudet."
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Kjøbenhavn, den 20de Februar. Jgaar anlagdes Hofsorg for den nylig afdøde Storhertuginde af Hessen-Darmstadt, som bæres paa sædvanlig Maade i ti Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
J Forgaars Eftermiddags døde Etatsraad Johan Daniel Herholdt, Dr. og Prof. medic., Stabsmedicus ved Søetaten, Rd. af D. og Did. af et apoplectisk Tilfælde. Denne ligesaameget som Menneske elskede, som i hele den lærde Verden baade i og udenfor Europa berømte og agtede Mand gjorde sig alle drede som ung chirurgisk Candidat saa berømt ved sine Jndsigter og sin Duelighed, ligesom og ved sine Skrifter, at Universiteten meddeelte ham den academiske Borgerret og indbød ham til at disputere for den medicinske Doctorgrad. Han blev derefter Prof. ved Universitetet og var tillige Divisionschirurg i Søetaten, hvilken sidste Post han dog fratraadte, da han efter Mynsters Død blev Overmedicus ved Frederiks Hospital, hvor han fungerede i 6 Aar. At han i dette Embede erhvervede sig den samme Yndest og Kjærlighed, som ledsagede ham saa at sige ved hvert Skridt, derpaa gave hans forhenværende og daværende Elever et skjønt Beviis, da han forlod Hospitalet. Han var fød d. 10de Juli 1761 og opnaaede altsaa en Alder af henved 72 Aar. (Kbhpst.) Fra Roeskilde har man den sørgelige Efterretning, at Justitsraad og Departementssecretair i det kgl. danske Cancelli Jacob Frederik Jacobsen, der fungerede som første Secretair hos den kgl. Commissarius ved Stænderforsamlingen, er i Forgaars ved Døden afgaaet. Dette beklagelige Dødsfald var desmere uventet, som der var grundet Haab om hans Helbredelse efter en overstaaet Sygdom. - Staten beklager Tabet af en af sine dueligste yngre Embedsmænd, og den talrige Familie, hvis eneste Støtte han var, sørger over en kjærlig og omhyggelig Familiefader. Han opnaaede en Alder af 42 Aar. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Jgaar Middags døde efter 1 Aars Sygeleie, i en Alder af omtrent 90 Aar, Hs. Exellence Geheimeconferentsraad Constantin Bruun, Storkors af Dannebroge og Ridder af Nordstjernen. Ved eget Talent, ved vidt omfattende, rigtigt beregnede Handelspeculationer erhvervede han sig betydelig Formue. En Deel deraf anvendte han til veldædige Øiemed; saaledes skylder almindelig Hospital og Bombebøssen ham meget.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Den danske Scene blev i Morges Kl. 9 berøvet et af de største Genier, der har prydet den. Jnstructeur J. P. Frydendahl, Thalias udkaarede Yndling, denne uudtømmelige comiske Caracteerskaber, der endnu ifjor, paa sin 69de Fødselsdag, med en sjelden Kraft og et rigt Lune, udførte sin mage løse Geronte i Skatten, er ikke mere. (Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Generalmajor og Generaladjutant Knud v. Juel, der efter Ansøgning i Naade er entlediget som kgl. Gesandt i Paris, er af Hs. Majestæt, som Anerkjendelse af hans lange og troe Tjeneste, forundt Afsked af Krigstjenesten som Generallieutenant Under 6te D. har Hs. M. Kongen benaadet Skovfoged Peder Jensen paa det 2det kjøbenhavnske Skovdistrict og Teglbrænderibesidder Henrich Henningsen ved Eckensund under Sønderborg Amt med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Ledige Embeder. Nørbek, Grynderup og Stenild Sognekald under Viborg, Stift, 230 Rbd. - Hagested og Gislinge Sognekald i Sjællands Stift, 390 Rbd. - Det residerende Capellan for Nykjøbing, Lodderup og Elsø Mhdr. paa Morsø under Aalborg Stift, 150 Rbd. - Jeberg og Lyby Sognekald under Viborg Stift, 330 Rbd. Til den fra Embedet entledigede Sognepræst Schjørring svares efter Naadensaarets Udlob, og saalænge ingen Enke er paa Kaldet, saameget i Pension, som den ordinaire Enkepension vilde udgjøre.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Befordringer og Afgang. Den 9de Febr., er Sognepræst for Hagested og Gisling, Mhdr. i Sjællands Stift, L. C. Huulegaard, beskikket til Sognepræst for Magleby og Holtug Mhdr. i samme Stift: forhenværende Missionair i Grønland, C. A. Jürgensen, til Sognepræst for Engom Mhd. i Aarh. Stift; Sognepræst for Koldby Myd. og Provst over Samsø og Thunø H. P. Svitzer, til Sognepræst i Nykjøbing og for Systofte Mhd. paa Falster; Cand. theol. og Adjunct ved den lærde Skole i Rakskov, J. R. J. Berg, til Vicepastor for Sandbr. Mhd. i Lolland; residerende Capellan for Nykjøbing, Lodderup og Elso Mhdr. paa Morss, H. Bollemose, til Sognepræst for Hjortlund og Kaldslund Mhdr. i Ribe Stift, Cand. theol. P. Sveistrup til Sognepræst for Nørre=Gjør ding, Vemb og Buur Mydr. i samme Stift; Cand. theol B. Scheving til Sognepræst paa Rom under samme Stift. Sognepræst for Guldberg og Nørre-Sandager Mydr. i Fyen, F. Schmidt, Sognepræst for Egense Myd. sammesteds M. Dahlstrom, Sognepræst for Sulsted og Alstrup Mhdr. i Aalborg Stift, P. Roty, Sognepræst for Jeberg og Ly by Mhdr. i Viborg Stift, J. K. Schjørring, og Sognepræst for Rørbek, Grynderup og Steenild Mydr., H. C. Holst, efter Ansøgning i Naade og med Pension entledigede fra deres Embeder. - Under 7de Febr. er den med Secondlieutenants Afsked benaadede C. L. H. L. v. Sammes optaget i Tjenesten og ansat som Secondlieutenant paa yngst Gage ved det tredie jydske Jnfanteri-Regiment; men dog uden Anciennetet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Kjøbenhavns Torvepriser, den 19de Februar. Rug, Td. 3 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 4 Rbd. 1 Mk. 4 s. Hvede, Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. Byg, 2rdt., Td. 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. 4 s. Byg, ordt., Td. 3 Rbd. - Mk. 8 s. a 3 Rbd. 1 Mk. 12 s. Havre, Td. 2 Rbd. - Mk. 12 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter 14 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Rog. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Srs. Flæsk, Lp. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 3 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 5 s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 9 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 10 s.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 19de Februar. Hamb. 2 M. - k. S. 203. 14 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 202, solgt til - Mk. - s., Oblig. 101 ½ a 102 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambroe. Norske Speciessedler pr. 100 Søn af 1825. 100; i B. Sp. 1812181 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Do. 1828. 100 a 101. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. 18 a 48 1/2 Rbs. Tegn. 101a 101 1/2 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Do. 101 a 101 ½ r. S. Rente) 91 Rbd. Sd. 14 pCt. uopsig norske Statsobl. Dr. ov. 2000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Dr. Dr. - . - i Banco. 3 pCt. nye dsk. Obl. 74 Lst. Nation. Obl. (Laanet 4de Fbr. 4 pCt. svenske Hypothek Kasse 1820) 102 1/2 a 103 Rbd. r. S. Oblig. 93 a - i B. Do. Dr. - . - i Sedl. Asiatiske Actier - a - i Sedl. Hamborg, den 19de Februar. Bordeaux 188 3/8. Petersborg 92. London 2 M. 13 Mk. 9 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 11 1/2 s. Madrid 46. Cadix 46. Lissabon 50. Amsterdam 2 M. 35, 90, k. S. 35, 75. Kjøbenhavn 203. Speleies 1 pCt. Rabat. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Blandede Efterertninger. Igjennem det danske Cancelli er den 16de Februar udfærdiget følgende allerhøieste Patent, hvorved de raadgivende Provindstalstænders Forsamling for Nørre-Jylland sammenkaldes. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark &c. Gjøre vitterligt: at Vi allern. have fundet for godt at sammenkalde de raadgivende Provindsialstænders Forsamling for Vort Land Nørre-Jylland, til den 11te April d. A. I det Vi herved kundgjøre dette for samtlige Vore kjære og troe Undersaatter i fornævnte Provinds, befale Vi tillige samtlige Medlemmer af Vore troe Provindsialstænder for Samme, saavel dem, der af hos dertil ere udnævnte, som dem, der enten ere valgte til Deputerede, eller som ved Valgene ere blevne Suppleanter, men allerede anordningsmæssigt ere indtraadte i de valgte Deputeredes Sted, at de til ovenmeldte Tid indfinde sig i Vor Kjøbstad Viborg, for at samles i det i Vor Anordning om Provindsialstænders Jndførelse af 28de Mai 1831 og Vor Forordning angaaende Provindsialstændernes Jndretning forsaavidt Nørre-Jylland angaaer, dateret 15de Mai 1834, betegnede Øiemed, og navnligen at fornemme, hvad Vi gjennem Vor Commissarius ville lade dem forelægge til Raadgivning. Ligesom Vi iøvrigt ville have dem henviste til Jndholdet af bemeldte Vore Anordninger, saaledes gjøre Vi og Regning paa, at samtlige Medlemmer af Stændernes Forsamling stedse ville erindre sig Vore landsfaderlige Hensigter, lade disses Opnaaelse være sig magtpaaliggende, dertil efter bedste Evne bidrage, og saaledes svare til den dem viste Tillid. Til Vor Commissarius ved den saaledes berammede Stændernes Forsamling, have Vi allern. fundet for godt at udnævne Vor Generalprocureur for Danmark, Conferentsraad Ørsted. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderd. have at rette."
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Ligeledes ere Stænderne for Slesvig sammenkaldte til samme Tid og til Commissarius for samme allernaadigst udnævnt Conferentsraad Hopp.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Under 5te Febr. er det allernaadigst tilladt Gesandten ved det kgl. svensk norske Hof, Kammerherre C. C. L. Greve, af Moltke, at anlægge og bære den ham af Kongen af Sverrig og Norge forundte Decoration som Commandeur, af Nordstjerne-Ordenen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Ved allerhøieste Resolution af 8de D. er en Brevpost taxt for Cappeln traadt i Kraft, ifølge hvilken et Brev mellem Aalborg og benævnte Sted betales med 29 Rbs. Sv.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Døde. Amtmand H. G. de Treschow, Ridder og Dorgsmd.; M. Petersen, f. Borch, 57 Aar; Bagermester G. Chr. W. Klenz, 53 Aar; F. Zwicke, f. Fischer, 32 Aar; F. W. Gudenrath, f. Meinest, 71 Aar; Snedkermester J. Jørgensen, 69 Aar; Handelsbogholder I. C. G. Ringberg, 36 Aar; Skomagermester A. Agerell; Ole Petersen (han tjente Mægler Holten med udmærket Troskab over 25 Aar); Alle i Kbhvn. Enkefru Baronesse v. Bertouch Lehn, tilligemed hendes yngste Datter, Mathilde Wilhelmine Lehn (begge fandt en pludselig Død ved at vælte med Vognen), paa Lolland. Johanna D. Falck, i Ringsted. B. M. Hansen, f. Pedersdatter, 20 Aar, i Søndre Al dum i Skanderborg Amt. A. K. Trolle, f. Brandt, 70 1 Aar. S. C. Monrad, f. Plesneer, 61 Aar, paa Nyromgaard i Randers Amt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 20de Febr. F. Thiel f. Kbhvn. m. Stykg. H.P. Hogensen f. Faaborg, best. t. Langesund; og N. R. Mogensen f. Faaborg, best. t. Christiansund, begge m. Korn og Fedev. - Udg. D. 19de: S. Jespersen og J. M. Sørensen t. Norges m. Korn og Fedev.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Hals Skibsliste. Jndk. D. 17de Febr. N. F. Larsen f. Rudkjøb. m. Hvede. C. Nielsen f. Rudkjøb. m. Rug. D. 20de. C. Madsen f. Aarh. m. Rug. - Udg. D. 21de. S. D. Larsen t. Kbhvn. m. Havre.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Bekjendtgjørelser. Ved en blid og rolig Död fuldendte i Da min elskede Mand, Naalemagermester Johan Casper Habell, sit jordiske Liv, 78 Aar gammel. Hans Minde være velsignet, thi han var det ædle Menneske, den kjærlige, trofaste ogtefælle, den virksomme Borger. Hans Bortgang meddeler jeg herved Familie og Venner i den dybeste Sorg. Aalborg, den 19de Februar 1833. Hedevig Marie Habell.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Omtrent en Tønde Rug i en Sæk, mærket NR, er sidstafvigte Løverdagsaften funden paa Landeveien ved Frederikskilde, og opleveret paa Politikammeret, hvorfra den kan erholdes tilbage, imod Findeløn og Betaling af nærværende Avertissement. Aalborg Politikammer, den 22de Februar 1836. Wølfferdt. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg, og Oldenborg, Gjøre vitterligt: Att, da Vi allernaadigst have bifaldet, at de af Nationalbanken i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn i Aaret 1819 udstedte Sedler paa som Rigsbankdaler maae indkaldes, for at sættes ud af Omløb, saa er hermed Vor allernaadigste Villie, at hændehaverne af bemeldte Rigsbanksedler inden 6 Maaneder, efterat denne Vor allernaadigste befaling er læst ved Vor Lands=Over- samt Hof= og Stads=Ret, saa og 3de Gange efter hinanden er bleven indført i den Berlingske politisk og Avertissements=Tidende, Kjøbenhavns Adresse-Contoirs Efterretninger og den altonaiske Mercur skulle melde sig enten hos Nationalbanken i fornævnte Kjøbenhavn eller paa Amtstuerne i Vore Kjøbstæder Maribo, Odense, Aarhuus, Aalborg, Viborg og Ribe, for der at erholde bemeldte fom Rigsbankdaler Sedler omvexlede, da de Sedler af berørte Slags, hvormed Ihændehaverne ikke melde sig inden den foreskrevne Tid, skulle være døde og magtesløse og uden Kraft og Gyldighed til derefter at kunne gjøre nogen Fordring. Iøvrigt skal denne Vor allerhøieste Bekjendtgjørelse, foruden at læses ved fornævnte Ret og indføres i de ovenmeldte Aviser, til yderligere Efterretning for alle Vedkommende, paa Landet læses til Kirkestævne paa den i Vor Forfordning af 8de Octbr. 18243 1 for skrevne Maade. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. - Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 27de Januar 1833. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. (L. S.) Stemann. Insen. Lange. Hansen. Bentzen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Løverdag den 27de Dennes, Kl. 6 Aften, afholdes Bal i Selskabet Enighedens Locale for Børn af Forældre, der saavel ere Medlemmer som Jkke=Medlemmet af Selskabet, dog at Børn af de Sidste kun kan indføres ved Medlemmer af Selskabet til Deeltagelse i Ballet. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 23de Februar 1836. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Førstkommende Fredag, den 26de, om Eftermiddagen Kl. 2, afholdes offentlig Examen i Ravigationsskolen hos Ravigationslærer Møller ved Vesteraa.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Den Leilighed ved Reberbansport, som Musicus Thorsen for Tiden beboer, er fra næstkommende April Flyttetid at faae til Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Hvor en god Landeiendom, omtrent 2 Miil fra Aalborg, underhaanden er at faae tilkjøbs, derom underrette Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-24
Mod betryggende 1ste Prioritets Sikkerhed i Landeiendom kan i 13de Juni Termin næstkommende faaes til Laans en Capital paa 4000 Rbd. Sølv og en Ditto paa 3000 Rbd. Sølv. Laansøgere ville behage at henvende sig til Procurator Øllgaard.