JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Ved et Dieret af 18de September har Keiseren befalet den milie taitiske Organisation af et Corps Soppeurs=Sørøitefolk i Paris. Sammes Battillon skal bestaae af 4 Compagnier, hvert paa 142 Mand. De skulle staae under Politiepræsteren og Ministeren for det Jndre.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Prægningen af de nye Mynter efter Decimelsystemet fortsættes med al muelig Virksomhed. Allerede den 1ste April 1811 beløb Summen af det paa denne Maade myntede Guld og Sølv sig til 779 498533. Franker, hvoraf de 250,599 480 Fr. vare i Guld Antverpen, den 30te September.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Imorges Kl. 6 forkyndte Karoniordenen og Kokkernes Lyd vor ophøiede Souperrins Nærværelse. Kl. 10 fik alle Autoriteter AndientsHenimod Middag strea Hs. Majestæt til Hest, for, ledsaget af Stedes Jngenieurofficerer, at besee Fæstningsværkerne og Arbeiderne paa det andet Bassig. Saasnart Keiseren var kommen paa Gaden, hilste hele Ammerdens Folkemængde ham med det almindelige og tusindfold gientagne: Keiseren leve! Monarken, som var kiendtlig ved sin særdeles simple Uniform, syntes meget rørt forer Glædens Udbrud af et heelt paa hans Vei forsamlet fork. Hs. Majestæt reed ganske langsomt, og tilsede Publicum med den ham saa naturlige Huld. Kl. 3 1/2 forkyndte Artilleriesalver Keiserindens Ankomst. Han modtoges, hvor hun kom frem, med Glædens fuldkomneste Hylding af den hele Folkemængde, som uopbørlig raabe: leve Keiseren, leve Marie Louise, leve Kongen af Rom. Da hun ankom til Palatet, passede det i Linie foran samme opstillede Hauboister det Øieblik, da hun ster af Vognen, for et sville den yndede Ari : Od peut og tre mieur Ee. Keiseren ankom til Palaier Kl. 4 ½, efterat have besret Pladsens baade indre og udre Værfter. Om Aftenen var almindelig Jllumination. Den 1ste October. Jdag forlode Deres Majestæter Paleiet Kl. 11 1/2. Keiserinden kjørte i en anden Calesche og Keiseren var tilHest. Deres Majestæter begave sig til den enten Side af Fløden, for at see Arbeiderne i Nystad, efterat de først havde besøgt Marinens Arsenal.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Da Deres Maj stæter igien tage tilbage, indskibede de sig i en kostboBarke, hvorover den Krisel. Krone var befæster, og seilede ned at Floden til Bassinet. Her stege de i Land, satte sig i en anden Calesche, kjørte igiennem endeel af Staden, og ankom om Eftermiddagen Kl. 4, igien til Palaiet.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Den 2den October. Jgaar Aftes afgik endeel af Garden og Keiserens Egnipage herfra til Breda. Saavidt vi kunne erfare, vil Deres Majestæter besøge Utreche og adskillige andre hollandske Stæder, før de begive sig til Amsterdam.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
J Eftermiddags Kl. 2 passerede alle Trorverne Rørste for Hs. Maje stat paa Citabellets Espianade. Det ver det skiønneste Vir. Kiseren lod Tropperne maneurere og commanderede dem i Egen Person. Efter Mantuaren gjorde Hr. Majestæt adskillige Fortremmelser, og uddertte tillige adskillige af Æreslegionens Decorationer. Hs. Maj stæt vædte tilbage til Palaiet Kl. 5, men Reiseren kom ikke for Kl. 6, da han først log Citabeller i Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
London, den 28de September. Et fra Platefladen til Øen Wlet ankommen Fartøi, medbringer Efterretning om Montevideos Overgivelse til Tropperne fra Buenos Ayres; men da man hverken melder naar Skibet afgik eller hvad Dag Fæstningen overgav sig, behøver denne Efterretning endnu Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Paquribaaden Expres, som er ankommen fra Middelhavet, medbringer følgende Details om Skibet Alacritys Borttagelse af den franske Brig 1 Abeille.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Capitai Palme, som commanderer Alacrity, faae Abeille anker i en Bugt ved Corfia, og udsendte sine 3 Baade vil bemandede og bevæbnede, for at tage og bortføre det franske Skid; men ved uforventede Omstændigh der bleve alle 3 Baade tagne af Adelle. Strax efter at dette var skeet, tog den franske Capitain disse Baade paa Slædetoug, plantede det engelske Flag over det franske og nærmede sig Alecrien. Den engelske Captain, som troede at man tilbragde ham sin Prise, lod sig entre af de Fransk, som pludselig spring ombord hos ham, og bragde han og det øvrige Mandskab ud af sin Vildfarelse, i det de bemægtigede sig baade dem og Skib t.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Aarsagen til de paa Steilien forefaldne Arrestationer er nu bekiendt. 52 Personer af den høieste Adel havde stillet en Bønskrivt til Regieringer, for at opfordre Engellands Midvirkning til en bedre indvortes Bestyrelse. Blandt de arresteerte Personer er endogsaa een der er beslægter med den Kongl. Familie. Man haabede at Lord William i Bentink skulde indlægge Forrøn for dem. Klagerne imod den ficilianske Regiering antage dagligen en mere foruroligende Carteter. Man erfarer at et græst med engelsk Licents forsynet Skib er bleven taget af en ficiliansk Kaper og erklæret for god Prise. Den ficilianske Ret har under staaet sig at erklære, at engelske Licentser ikke gielde. De arresteerte Prisoner vare de fasteste Støfter i for den brittiske Jnterisse. Kongen vilde endog underskrive en Fuldmegt, som authoriserede Chevalier Castrani til at landlyse enhver Fremmed, der maatte giøre sig mistænkelig, i det samme Lord Bentink lykkeligviis indtraf, som da giorde Forestillinger derimod.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
De siellianske Anliggender beskjæftige nu ganske særdeles denne offentlige Opmærksomhed. Lord William Bentink er uforvintet kommen tilbage igaar Aftes. H. Herlighed har troet ikke at kunne underhandle med det ficilianske Cabinet. Vi ville ikke underholde vore Læsere med det endnu ei bekræftede Rygte, hvortil Lord Bentincks Tilbagekomst har givet Anledning; kuns det finde vi fornødent at bringe i Erindring, at han nylig var afreist for at overtage Commanden over vore Tropper paa denne Ør, samt tillige optræde med Egenskab af brittisk Minister. Hs. Herlighed er ankommen paa Cephocus.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Hovedqvarteret i Contra den 30te August. General befaling. "Med smerteligste Bedrøvelse seer Hr. Excellence Marschallen sig nødt til at straffe von Viser, Aquilar og Castello Malho, Capitainer af Militsregimenterne, med evig Landsforviisning til Kongeriget Ancola paa Africas Vestkyst, og Militslieutenant Almedo Pidroso, samt Fændrik R. A. Cabral med 10 Aars Landsforviisning til samme Land, fordi de alle med hverandre deserterede den 3die October i f. A. om Natten fra Fortet Peniche og toge 5 Soldater med sig. En Desertion, forbunden med saadanne omstændigheder og udført paa en Tid, da Fienden befandt sig i Nærheden, fordrer en stræng Rivselse. De ovenne vate Skyldige vare af en Krigsret dømte fra Livet; men overbeviist om, at Armeens Officerer ikke behøve et saadent Exempel, har Hs. Excellence bedet Prinds-Regenten formilde Straffen. Mozindo, General djutant.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Man har gjort den ubehagelige Opdagelse, et Linieskibet Qucen Charlotte paa 120 Kanoner, der var bygget af canadisk Eng, forstørsteDelen er opraadnet. Det synes at der blandt de canadiske Eige gives visse Arter, som slet ikke ere af nogen Verighed.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Man siger at Prinds-Regenten har befalet Ministrene at nedsætte Jndkomstskatten, og at Taxen paa Huse og Vinduer a., som Følge deraf, skal forhøies.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Banken i Staden Ely har ophørt at betale. Denne Begivenhed har foraarsaget stor Forstyrrelse der og i Omegnen. Dog er det egenlig kun de Fattigere som lide derved; thi de rige Kiøbmænd og Forpagtere have forstaaet betimeligen at skille sig ved Bankens Billetter.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Hs. Majestæt befinder sig endnu ved det samme. Lægerne have raadet Hertugen af Susser at forlade Engelland, og for ganske igien at komme sig, at tilbringe nogle Maaneder under et mildere Clime.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Lissabon, den 31te August. "Den 6te Division af Armeen i har indsluttet Tindad Rodrigo. Beleiringsbehøvet maae i dette Øieblik være ankommen fra Oporto. Ogsaa herfra ere mange Kanoner af gaaede. Ligeledes har Cavalleriet begivet sig til Hovedqvarteret, som nu er i Fuente Einalde. Fienden har endnu beholdt sin Stilling i Coria, hvor han har en betydelig Styrke. Hidtil har han ingen vigtige Bevægelser foretaget sig.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Ved det hidtil værende hide Veirligt er opstaaet en Hedebrand paa den anden Side af Floden, omtrent 10 Mile herfra. Branden, som opvakte Urolighed hør, udstrakte sig ellerede 4 Qvadratmile. 27 Huse ere afbrændte; men saavidt vi vide, ere dog ingen Mennesker omkomme derved.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
The Courier indeholder søgende Skrivelse fra en Officier ved vor Armee : Pajo. den 18de August. "Vii ere nu igien i Spanien og besætte den store Vet fra Placercia (hvor de Franske ere meget stærke) til CindadRødige. Det er 4 værke Viisaavrer, og igiennem een af disse maae de nødvendig passer; de synes at have besluttet at foreere denne Giennemgang. Jgaar herskede blandtes en levende Urolighed, da Rygte tik, at de Franske vare i Anmarsch. Kogegryderne bleve bestig borttagne, og vi rykkede i største Skylding 1/2 Miil frem; men kom derpaa igien tilbage til vort Cantonnement. Noget fransk Cavallerie indtraf uforventet til en Landsbye der ligger foran os, overrumplede der en Cavallerieplet og fangede en Officeer med 16 Mand; 4 andre blere dræbte. Eftersom man siger, har Fienden ogsaa bemægtiger sig en Division lette Troppers Muulæsler, der var udsendt paa Fouragering.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Cadix, den 14de August. "Jfølge en officiel Beretning af 60 dennes til Generaldefalingsmanden over Liiren ved Gibraltar, er OberstCourtin, Gouverneur i Marbelle, gaaer over til os, og har forenet sig med vort Partie. - Efter Brive fra Gibraltar, som ankom igaer med Pestjøkken fra Cadix, synes det ikke, at de Franske have overdrevet deres Beretninger om General Freires Nederlag. De indeholde adskillige Udtog af Depescher, som General Freire skal have sendt til General Blake. Disse Udtog berise øiensynlig, at Blakke ikke befandt sig personlig ved Affairen. Adskillige overeenstemmende Beretninger foranledige os imidlertid til at troe, at en Dirision af hans Tropper have været i Haandemæng med General Goudinot, hvem det lykkedes at omgaae Spaniernes høire Flanke; en Omstændighed, hvilken man maa tilskrive deres Nederlag. Efterat de Franske havde omgaaet Freires Corpses høire Fløi, forfulgde de denne Fordeel, og gjorde et heftigt Angreb paa Cavalleriet, som, under Brigadegeneral Løy, følde at dække Tilbagegangen. Dette Angreb tvang det spanske Cavallerie til at vige. Da Jnfanteriet saaledes ikke var understøttet mere, saae det sig nødt til at retirere i adskillige Retninger, istedet for at trække sig i Masse tilbage til Biergene. En Arme, som af sin Fiende nøges til slige Bevægelser, kan umuelig være tvungen til en saadan Yderlighed, uden ved et fuldkomment Nederlag.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Med Fornøielse meldt vi vore Læsere, at den gamle brave Officeer, Major Broske af det 48de Regiment, som blev sanget i Slaget ved Albuerra, efterat han havde faaet 3 farlige Saar i Hovedet og var bleven ilde tilredt af Lantsedragerne, er lykkelig undkommen fra Seville, hvor han befandt sig. Det synes at de Franske have bemægtiget sig den vigtige Defilke vidCimbreras, en næsten uindtagelig Stilling, beliggende i Biergene, midtveis mellem Lorca og Middelhavet. Denne Optration vil kunne sætte dem istand til at forsøge a. Angreb mod Carthagene. Palmos Havn paa Øen Majorca er erklæret gaden for den indiske Handel, fordi der i Catalonien ingen Havn gives, som for Nutiden er aaben for denne Handel.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Af en Skrivelse fra Sicilien af 24de Juli sees, at de 5 Prindsers Arrestering vel gjorde migen Opsigt, men dog uden at nogen Ud li hed derover fandt Sted, da men iforveien havde foranstaltet det fortøvne for at forhindre saadant. Den sitilienske Krigslup, hvorpaa Prindserne vare indskibede, jagedes, Dagen efærat den var afseilet fra Palarme, af en fransk Kaper paa 4 Kanoner. Prinds d'Acet skal holdes i meget stræng Forvaring ; de andre transporteres til forskjellige Øer. Man vil vide, at Lord Bentin havde Ordre at giøre Fordringer, der ikke kunde bestaae med Landets Ære og Uafhængighed, og at dette er kommen til Regieringens Kundskab, ved en Alskrivt af hans hemmelige Jnstruction, som man har vidst at forskaffe sig. Forfatteren af denne Skrivelse slutter med de Ord: "De kunne om kort Til vente den Efterretning, at vigtige Begivenheder ere forefaldne i dette Land." - Denne Forudsigelse blev snart opfyldt, da Lord Betin, alt er kommen tilbage fra Sicilien. - Hans bestige Afreise fra denne Øe synes at forkynde et Brud med Hoffet i Palermo.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Med Skibet John, som ankom den 19de dennes fra Sydamerica til Portsmouth, er den bestemte Efterretning ind øber, et Jnsurgenterne, efter en forgaaer de seierrig Bataille, have bemægtiget sig Staden Moutevider. Admiral de Courey var afseilet for at forfølge 4 franske Fregatter, som havde Tropper og mange Marinesøger ombord, og som man troer, vare bestemte til Sydamerica eller Ostindien. Handelen besandt sig i en bedrøvelig Standsning.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
St. Croix den 1ste August. Vi have sikker Efterretning om, at en skrækkelig Opstand er udbrudt blandt Negerne paa Jamaica. Det synes som de faae Understøttelse fra Negerne under Crist ph paa St. Domingo. Som vi idag erfare, er Staden Kingston lagt i Aske. Dette er en sørgelig Begiverhed og Følgerne deraf ville være alvorlige og allarmerende for hele Øen. - J Torsdags fandt man Laasene opbrudte for adskillige Skabe i Skatkammeret i London. Man har stiaalet endeel Registere og Bøder. Man veed endnu ikke om denne Forbrydelse er begaaet af andre Tyve, eller af Personer, som arbeide i Skatkammeret.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Constantinopel, den 24de August. Siden det, Russernes tappre Modsten uagtet, er lykkedes JamaBey at faae fost Fod paa Donaus venstre Bredde, st ømme Tyrkerne fra alle Sider til Armeen. Det er lykkedes den russiske Escadre fra Sebastopol at bemægtige sig 2 tyrkiske Corvetter ved Hergelen i Bitbynien. Samme vare afsendte til Heraclen for at tugte Commondenten Aly-Mølle, en af de værste Janitscharer, der har reb lleret i Samtning med Statholderen af Ni comedien. Storherren har nu udstædt fornyet befaling til KalmskaaPaschab at turte disse Rebellere, der koste hvad det ville.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
2 tyrkisk Fregatter have gjort adskillige Priser i det sorte Hav Fra Bosnien, den 12te September.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Generneur=Paschaen er i Dag, med et glimrende og talrige Følge, under Kanonernes 7 Gange igientagne Torden, opbrudt til 3verrisit de seeriske Grændser. For store Kanter rykke Tropper did. De 2 er nogen Tid siden i Navi udbrudte Uroligheder ere bilagte, og de dre Grændsers Capitainer begynde at stille deres Contingenter. De vierydste Stridekræfter til Toget mod Servien ventes fra Herzogehvin under Suleiman Paschat.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Bucherest, den 12te September. Begge Armeerne have endnu de samme Stillinger. Storvister, udvider fine Forskandsninger ved Slobodse. Den russiske Armee di von querer et Kanonskud fra de tyrkiske deskandsninger. Geeral Markows Division her faaet Befaling at giøre holdt i Berled og Omegnen indtil videre Ordre, hvilket synes at stadfæste den Formodning, at Tyrkerne ligeledes true med en Overgang vid Matshir, . ligeover for Brølla. Den russiske Forille har forsøgt at trænge ind i Donauermen mel stem Slobedse og Ruschtichuck, for at afskiære Tyrkerne denne Forvindelse; men de rusch schuckske Batterier bragde den til at vige. Courtervexlingen imellem dette og Petersburg er meget stærk, og vi u staae i Forventning af stort Begivenheder.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Petersburg, den 24de September. Sebastopol, den 26de August. Vi have erholdt Efterretning fra vor Flade af 22de August. En paalidelig Skrivelse af dette Datum indeholder blandt andet følgende: "Endskiøndt de Journaler vi have havt, siden denne Compagne blev aabnet, omtale den tyrkiske Flaades Udløben, saa er det dog ei mindre sandt, at legen Udfordring fra vor Side har kunne dringe denne Flaade ud af Constantinopels Havn. 3 43 Dage have vi krydset imellem Barn og Canalen ved Constantinoper, ofte lige ud for dette Sted; men Fienden forbliver i Bujukdere. Da Viceadmiral Gall havde erfaret at 2 Fregatter vare afseilede fra Penderskin, afsendte han Bytschinskj, Capitain af første Rang, med et lidet Detaschement derhen. Den 24de og denne, under Fæstningen, 1 Fregat paa 40 Kanoner, kaldet Maguber=Subchan, og et Corvet paa 24 Kanoner, kaldet Schaain- Ditrie. Vi frygte at Fienden iaar som ifior vil søge at undgaae at treffe sammen med os.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Rostock, den 3die October. Saavel i Handeler, som i Sibsfarten hersker vedvarende den største Stilhed. Jngen tærker paa at udskibe. Kornpriserne holde sig dog paa deres Høide, hvilket allene kan tilskrives den mislykkede Høst. Bye, Havre og Erter ere især i høi Priis, da den her staaende Lei behøver meget.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Nürnberg, den 3die October. En fransk Coureer passerede den 30te f. M. igiennem Augsburg med Depescher til Constantinopel,
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Reisende fra Jllorien melde at de franske Tropper rykke efter Ordre fra Lybach, Willach a., til Dalmatien.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Stockholm, den 7de October. Hs. Majestæt Kongen har i et Extra-Ordens-Capitel, holdet den 3de dennes, behaget at udnævne Generalmajor og Capitainlieutenant Griv H. Mørner, og Obersten ved Hs. Majestæts Eget hvervede Regiment, Friheere E. Rosendlad, til Commandeurer af Sværdordenen.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Selskabet pro Fide et Christianismo har, som Besvarelser paa det i forrige Aar kundgierte Priisspørgsmaal: "Hvorledes skal den umættelige Higen efter Brændeviin, særdeles blandt Almuen og den opvoxende Ungdom, efterhaanden om ikke aldeles vorde hævet, saa dog saa meget mueligt, indskrænket til maadeligt Brug?" imodtaget 11 Svar; men ingen af dem fundet tilstrækkeligen svarende til dets Fordringer. Dette Opørgsmaal er derfor bleven udsat paa nye. Præmier er 50 Rdl. Rigsg.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Klandede Efterretninger. Kongen af Würtemberg er vendt tilbage til sin Vinterresiderts.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Efterretninger fra Ber af 20de Sept. melde, et Hs. Majestæt Dronningen af Holland at kom dertil den 18de med et talrige Følge, samt at hun kom fra Saveyen over Genforsøen. H. K. H. Vic kongen aflagde den 20de et Besøg hos sin Durchl. Søster.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Hos. Keiserl. Høihed Madame afreiste den 6te October fra Cassel til Paris.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Prinds della Tacella afgik den 20de dennes fra Neapil, som Kongelig Gesandt, til St. Petersburg.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Efter en Srivelse fra Schweiz af 29de f. M. forventedes Greven af Gottor, hver Dag hos Landammanen. Man vil vide at han agter at nedsætte sig i Schweiz.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Andenlandske Efterretninger. Christiania, den 6te October. Subskriptionen til et Universtret i Norge voxer endnu betydeligen med hver Dag.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Til Directionen i Stiskabet for Norges Vel er fra Distrikts=Commissionen i Laurvig sendt 200 Rdlr. med Anmodning at samme maatte udsættes som Pramle for den, som inden 1ste Januari 1812 paa meest fyldestgiørende Maade opgiver og udvikler de Fordele, som Laurvigs Egn frembyder fremfor Kongsberg for et vordende Universitet. De den Kongel. Resolution af 2den dennes ikke absolut, men kuns under visse Setingelser, bestemmer Kongsberg til Universitetets Anlæg, troet Commissionen ikke at burde undslaae sig for at forestille sit Ønske i denne Her seende til Direktionens Opfyldelse efter Godtbefindende. Iblandt de flere Gienstande, hvormed Selskabet for Norges Vel i ders Tilværelses-Tid har beskieftiget sig, hører og den for Landets Opkomstrigtige Opmuntring til, samt Understøttelse af indenlandsk Konst, stid og smaae Fabrikers Anlæg, hvorved flere af vore indenlandske, deels aldeles unyttede og undte, deels i fuldkommen raa Tilstand hidtil udførte, Producter kunde i en større Gred end hidtil afbenyttes og for ædes i selve Landet. Men vigtigere end det første Forskud til saadann Talag er det, at Fabrikanterne, indtil deres Konstvarer blive bekiendt, kunne faae afsat hvad de fabrikere. Dette vil vistnok endnu en Tidlang være temmelig udetydeligt ; imidlertid har Selskabet deels allerede understøttet, deels lovet Understøttelse til en Tusk- og Digle=Fabrik paa Hadeland, et Saffian Manufactur i Drammen, samt en Knappe Fabrik paa Hedemarken, foruden andre Anlæg. Flere saadanne smaae Fabriker kunde med Tiden opstaae, og, for at skaffe disse efterhaanden Afsætning paa deres Fabricata, har Selskabet tillige bestemt i Førstningen at ville afkiøbe Fabricanterne et Qvantum af de Vare, som ikke strex maatte finde Afsætning paa andre Steder, saasnart disse Varer af Selskabets vedkommende Classer ere erkiendte for at være brugbare samt nyttige, og Fabricanterne tillige ville afhænde samme til saadanne Priser, at Selskabet et taber ved Udsalget. Men for at besørge Udsalget saavel her i Christiania, som og Forsendelsen til andre Byer og Steder, behøvede Selskabet Mænd, der baade have Evne og Villie til at understøtte denne patriotiske Hensigt, hvorfor og Directionen har udnævnt og formaaet fire af Selskabets respective Medlemmer i Christiania til at sammentræde i, og udgiøre en "Handels=Commission for indenlandsk Konstflid, til hvilken herefter ethvert indenlandsk Fabricat, der har nydt eller skal nyde Understøttelse af Selskabet, og tillige er antaget som hensigtsmæssigt og brugbart af vedkommende Selskabets Classer, henvises ; hvorpaa Directionen tillige underretter Handels-Commissionen om, hvor stort Partie af Fabricaret der kan indkiøbes for Selskabets Regning.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Aarhuus. Rapport fra Signalstationen ved Aarhuus, den 7de October. Den fra Hadslandshøi den 5te dennes sig nalerede fiendtlige Fregat, ligger endnu til Ankers imellem Fornæs og Anholt Den 9de Octbr., Kl. 8 Formiddag, er fra Stævnshoved sort 2 fiendtlige Fregatter imellem Mariagers Fjord og Stærn hoved. Samme Dags Eftermiddag Kl. 1 1/2 er fra Als seet 2 fiendtlige Fregatter. En Brig har udsat Barkasser og taget et dansk Coffardieskib imellem Liimfjorden og Mariagers Fiord.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Corsøer, den 11te Octbr. J Beltet ere ingen fiendtlige Stilere, at see.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Helsingøer, den 11te October. Jgaar Aftes vare tvende stendte lige Orlogsbrigger i Sigte Nord paa; den ene syntes at sætte efter 2 svenske Galeaser, der løb ind i Høgeness Havn. Saasnart disse holdt ind, dreiede den igien af og flyede nord efter.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Fra Nakkehoved Telegraph er meldt idag, at begge Briggerne kunne observeres at krydse langt nord paa. Herfra kunne de ikke sees.
Berlingske Tidende, 1811-10-14
Kiøbenhavn, den 14de October. Til den philosophiske Examen i October d. A. fremstillede sig i alt 71 Studerende; nemlig: til de rhiloserhiske Prøve 65, af hvilke 49 erholdt Landabilis, 14 Hand illandabilis, og 2 udholdt et Exemen; til den philologiske indfandt sig 6, blandt hvilke 4 bekom Landabilis, og 2 Hand illandabilis. Til begge Prøver befandtes 1) Geora Audresen Bølling. 2) David Rosen. 3) Christian Friderich Krager. 4) Andreas Gottlieb Rudelbech. 5) Frederich Thomsen, og 6, Hector Frederich Janson Estrup, saa udmærkede, at de bleve indkaldte for Conforerne, og offentligen berømmede.