Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-17
Offentlige Foranstaltninger. Paa en af Kancelliet nedlagt allerunderdanigst Forestilling har det behaget Hs. Maj. Kongen under 6 d. M. allernaadigst at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst, at det tilkjendegives de Embedsmænd, hvem Tilsynet med trykte Skrifter er betroet, at det vel fremdeles overlades til dem at vise periodiske Blades Udgivere eller andre Smaaskrifters Forfattere den Føielighed, at gjennemgaae Bladet i Manuscript eller Correctur, for at tilkjendegive, hvorvidt der fra det Offentliges Side findes Anledning til at forhindre Bladets eller Skriftets Udgivelse, men at de ikke derpaa bør indlade sig uden under den Betingelse, at vedkommende Udgiver eller Forfatter underkaster sig at lade udgaae, hvad bemeldte Embedsmand finder ikke at kunne lade passere, uden at det enten ved et ledigt Rum eller paa anden Maade betegnes, at en saadan Udeladelse har fundet Sted, samt at den paagieldende Embedsmand, med Hensyn til de Udgivere eller Forfattere, som ikke ville iagttage dette, har at holde sig Bestemmelmelsen i Forordningen af 27 September 1799 §. 26 og 27 og Plakaten af 14 Mai 1814 ligefrem efterrettelig, og altsaa først, efterat Skriftet eller Bladet er trykt, modtage det til Eftersyn, og da, hvis han i Jndholdet finder Noget, som han ikke troer, i Medhold af Anordningerne at kunne lade passere, tage hele Skriftet eller Bladet under Beslag og, uden videre at indlade sig med Forfatteren, indsende det til Kancelliet, til videre anordningsmæssig Foranstaltning."J Kollegialtidenden er tilføiet dette Lovbud følgende Betragtninger: Ved Kancellie=Cirkulaire af 13 Januar 1807 er det blevet Politiemesterne tilkjendegivet, at der intet kunde haves imod, at de, naar Vedkommende saadant forlange, i Manuscript eller Correctur gjennemsee periodiske Blade eller Skrifter, skjøndt de efter Forordningen 27 Septbr. 1799, naar Forfatteren ei forhen er dømt for Trykkefrihedens Misbrug, først efter at de ere trykte, ere Gjenstand for Politiets Tilsyn; paa det at hvad muligen kunde findes anstødeligt, strax kan vorde udeladt, og Bladets Standsning efter at det allerede er trykt, saavelsom andre Uleiligheder saaledes forekommes." Det er vist ogsaa billigt, at slig Føielighed vises den Forfatter eller Udgiver, som ønsker ved Embedsmandens Veiledning at undgaae de Uleiligheder, hvorfor han ellers kunde udsætte sig. Men det er fundet passende, at Forfattere eller Udgivere da og bør afholde sig fra en Fremgangsmaade, der pleier at opvække flere urigtige Formodninger og Rygter, og i Særdeleshed giver Anledning til at Embedsmandens Fremgangsmaade faaer Udseende af Vilkaarlighed. En af de vedkommende Embedsmænd havde besværet sig over denne og flere Uleiligheder, som fulgte af hiin i senere Tider hyppige Fremgangsmaade fra Udgivernes og Forfatternes Side, og, skjøndt han og enhver anden Embedsmand i lige Tilfælde allerede havde det i sin Magt, at undgaae saadan Uleilighed ved at nægte Gjennemsyn i Manuscript eller Correctur fra de Udgivere eller Forfattere, der bruge foranførte Fremgangsmaade, saa fandtes det dog hensigtsmæssigt, at de Betingelser, hvorunder den ovennævnte Føielighed rettelig kan vises, bleve Gjenstand for en udtrykkelig befaling. Herved sikkres Embedsmændene imod ugrundede Besværinger over Vilkaarlighed, for hvilke de ellers saa meget meere vilde være udsatte, som de have vænnet Udgiverne af adskillige periodiske Blade til at foretage Eftersynet i Correctur, og derved at tilstede saakaldte Consurhuller i de Blade, hvori noget som Følge af dette Eftersyn er udgaaet. Derhos forebygges ogsaa den øvrige Ulempe, som foraarsages ved den Opmærksomhed, slige aabne Spalter foranledige, og som vel ikke sjeldent netop derved er tilsigtet, og det uden at der skeer nogen Jndskrænkning i den lovhjemlede Trykkefrihed.