JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-12-03
Da Gaardfæster Poul Hansens Hustrue Karen Nielsdatter, i Ulsted Sogn og Bye paa Giettrup Gods ved Døden er afg., og Boet efter Dødsfaldets Anmeldelse strax taget under Skiftede. handling, hvorveder angivet Arvingerne Niels Hansen, Margretde Jonsdatter og Karen Jensdatter i Kiøbenhavn, Giertrue Jensdatter, givt med Christen Bødter, Johanne Jensdatter og Jnger Andersdatter i Aalborg og Niels Jensen ved Randers at opholde dem, med flere saa indkaldes disse 3 Gange i de Berlingste Aviser og jydske Efterretninger med 12 Uger. Varsel at møde ved Skiftet, som foretages udi Stervboesteder, Ulsted den 22de Januarii 1809. Til Arvingernes Efterretning. meldes, at Boets Tilland er ringe og et kan blive noget at arve. Giettrup den 30te October 1778. Evens, Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1798-12-03
da Præster Marted indtreffer den 14de Dec., som var be rammed til Skiftesamling i Kiøbmand Overgaards og Hustruen. fælleds Boe, saatiener til behagelig Efterretning for alle Vedkommende, som ville mede eller møde lade, at Skiftesamlingen i bemeldte Boe bliver, den 12te f. M., holdet paa Præste Byes Raadstue Formiddag Kl. 10 Slet. Præstøe den 22 Nov. Brorson.
Berlingske Tidende, 1798-12-03
J allerunderdanigst Følge Placaten af 26de Oct. 1792 og Boets Uformuenhed indkaldes herved med 12 Ugers Varsel afg. Fabrikvæver Johan Bremers Creditorer og Arvinger at møde for mig paa Præstøe Byes Raadstue for at legitimere sig. Præste den 27de Nov. 1798. Brorson.
Berlingske Tidende, 1798-12-03
Da det formodes, at Skiftet efter afg. Kiøbmand Marcus Laurigen der i Byen kan blive sluttet først i næste Aar; saa erindres og indkaldes end videre enhver, der endnu maatte have noget under samme at fremdringe, dermed at fremkomme i Skiftesamling paa Raadhuset den inde Decbr. d. A., ved hvilken Session Stiftet agtes optaget til endelig Decision og Slutning, saafremt ingen uformodentlige Hindringer skulle indløbe. Korsøer den 29de Novbr. 1798. Rested. Torv. Giestgivergaarden Amsterdam, egentlig Christinendal. kaldet, paa Hirschholms Amt, beliggende ved Kongeveien fra Kiøbenhavn til Helsinger og Fredensborg, er underhaanden at faae tilkiøbs, og kan tiltrædes enten til 1ste Decbr. d. A eller, ved dette Aars Udgang. Gaardens Hartkorn er 1 Tdr. 3 Skpr. 2 Alb. af Fælledskab udskiftet, og indeholder 40 Tdr. Land. grometrisk med Ager og Eng. Paa Jordeiendommen haves godt Tørveskiær. Nærmere Oplysning kan faaes hos Eieren. paa Stedet eller hos Hr. Callesen i Skibet paa Vestergade i Kiøbenhavn, hvorhen vedkommende Liebhabere behageligst ville henvende sig.
Berlingske Tidende, 1798-12-03
Formedelst Emploi andensteds agter Lambret Nielsen underhaanden at sælge sin iboende Gaard i Skielskiør, imellem det saa kaldte Jeppes Stræde paa den ene og Møller Jacobsen. Gaard paa den anden Side, der bestaaer til Algaden af 7 Fag. med Qvistbygning paa, og er indrettet til Gaden til en Stok stue og Forstue, Dagligstue, Contoir og Sovekammer med Glasdøre for ; til Gaarden er et Kammer, et Kiøkken og Spiiskammer, fra Algaden er Port og Jndkiørsel til Gaarden, og derfra Port og Udkiørsel til Jeppes Stræde; ud til Strædet er et halv Huus paa 2 Fag med Loft og Lukke over: til samme Stræde ved Enden af Haven er et heel Huus paa 4 Fag, forhen brugt til at leie bort. Disse Huse ere af Bindingsværk, muret og traldængt, og er i forrige Høst indstællet og afpusset. Til Gaarden hører omtrent 5 Tønder Udsæd i 2 Sløier paa Overdrevet, hvoraf den største er af beste Jord og i Nærheden af redet. Ved Gaarden er et Kammers og en Frugt og Urtehave, begge haves en 30 Stkr. unge Frugttræer, endeel deraf anbragt til Svale og Buegang, i sidste er brede Gange og forEnden Canopeer eller Græsbænker brønden er i den Rips og Stikkelsbærbække og 4 Blomster=Rabatter. Til Algaden og Byggerum til 4 Fag med Porten, til Strædet og imellem Gaard og Hauge til 10 Fag. Skulde ingen Liebhabere indfinde. sig at afhandle mig Gaarden med Tilbehør, da bliver samme om antagelig Bud skeer, ved en eneste Auction bortsolgt i Skiel stier omtrent sidst i denne Maaned. Dagen skal nærmere vorde bekiendtgjort, og da bliver tillige bortsolgt endeel Jndhaveboe. De, som have at betale til næstkommende 11te Decbr. Termin Renter af til dem laante Capitaler, Roeskilde Kloster, tilhørende, vilde behagelig henvende sig til Hr. Casserer og Brygger Bechmann, boende paa Nørregade No. 35, som derfor udleverer Patronernes Qvitteringer. Slagelse og Thorseng den 28de November 1798. Scheel. Juel. Da Provsten i Alsted Herred og Sognepræst for Slaglilen Biernede, Hr. Andreas Christian Faith, den 27de dennes ved Døden er bortkaldet, og hans Boe taget under lovlig Behandling; saa indkaldes herved alle, som til dette Stervboe noget maatte være skyldig, eller dertil have Fordringer, at møde for den geistlige Skifteret i Alsted Herred inden 12 Uger, fra Dato. Pedersborg ved Sorøe den 29de Novbr. 1798. b. Edsberg, Sognepræst for Pedersborg og Kindertofte.
Berlingske Tidende, 1798-12-03
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads tet den 5te og i Siellands Landsting den 21 Novbr. 1798, ere ste de, som maatte have noget at fordre udi afg. Kloker til Fruetirke her i Staden, Peder Stauning, hans Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel fra Proclamatis sidste Dekiendtgiørelse: dato at melde sig hos og, som Executores af den Afdødes ovrerlede og af Hs. Majestæt allernaadigst confirmerede Testamente med saadant Beviis for deres Krav, som Loven foreskriver hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Kiøbenhavn den 22de November 1798. M. Thye, S. Hildebrand. dansk Sognepræst ved Gar. Formand for Liigbærerne. nisons Kirke. 1793) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 19de og i Siellands Landsting den 21de Novbr. d. A., ere alle de, som maatte lave noget at fordre udi afgangne Secretair og Controlleur ved lssistenehuset Johannes Carlsens og efterlevende Enkefrues Maren Carlsens fælleds Boe, indkaldede dermed at melde sig udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Skiftecommission inden le Uger efter bemeldte Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses dato, for at beviisliggiøre deres Krav paa Boet. Ligeledes: ne og den Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel, forat paasee deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved ad videre bekiendtgiøres. 1298) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof og Stadsret den 19de Novbr. 1798, og i Siellands Landstingsret den 21de dito, ere forrige Snedkermaafdøde Christopher Gothard Helmuths og efterladte Enke So med 12 Ugers Varsel, at indfinde sig ved Kiøbenhavns Hopdie Charlotte Dems's fælleds Boes Creditorer indkaldede og Stadsrets Skiftecommission, med Anmeldelser og Bent mere deres Arveret i lovlig Tid. Saadant vorder herved end Arvinger ved samme Proclama indkaldede at anmelde og legit ser om deres Fordringer. Ligeledes ere fornævnte Afdødes videre bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1798-12-03
(Fr. 3) Ved Proclama, læst i Hoft og Stadsretten den vember 1798, ere alle de, der udi afdøde Postmester Conrad 19de og ved Siellands Landsting den 21de No møde i Hof og Stadsrettens Skiftecommission inden 12 Uger. Bøgads Stervboekunde have noget at forder, indkaldede at efter Proclamas lovlige Forkyndelse, for deres Fordringer at lige Arvinger indkaldet inden den i Loven foreskrevne Tid, an melde og beviisliggiøre. Ligeledes er den Afdødes løs det af den Afdøde oprettede og af Hs. Majestæt confirmerede Tilfælde af, at de skulle have noget at erindre i Henseende til Testamente, hvilket herved til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1798-12-03
Fredagen den 7de Decbr. førstkommende, om Eftermiddag gen Kl. imellem 2 og 4 Slet, bliver ved Auction 3die og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges, Urtekræmmer Gotfried Hausbilds Fallitboes tilhørende og paa Hjørnet af Broe= og Strandgaden paa Christianshavn under No. 40 beliggende Gaard, hvis Beskaffenhed i Følge Vurderingsforretning af 20 d. M. befindes at være saaledes : Bygningen imod Broegaden 5 Fag, 2 Etager høi med Kielder under og Qvist over 3 Fag, til Strandgaden 11 Fag 2 Etager høi med Kielder under og en opgaaende Gavl over de 5 Fag. Denne Bygning, hvorover et heelt Vinkeltag, er Grundmuur til Gaden, men Gavlene, saavelsom Bagsiden Muur og Bindingsværk. Kielderen under samme er iblandt andet indrette til Urtekrambotik med fast Disk, Holder og Revler, samt Par kielder. Et Muur og Bindingsværks Sidehuus i Gaarden, 3 Fag 2 Etager høit med Halvtag og Kielder under. I Gaarden, som er broelagt, er en Portion fersk Pompevand med Opstanden og Jern Pomperedskab, samt et dobbet Muur og BindingsværkeLocum med muret Kiste i Jorden. Overalt i Værelserne, som tildeels ere panelede, gibsede, betrukne og malede, ere 7 JernKakkelovne og 2 Bilæggere m.v., som Vurderingsforretningen indeholder, hvilken tilligemed Conditionerne, hvorefter Gaarden, hvori Auctionen holdes, er assureret i Stadens Brandkasse for 6200 Rdlr., er til Eftersyn hos Fuldmægtig Bondrop, boende i store Kongensgade No. 29. Mandagen den 10de December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 1 og 3, bliver ved Auction 3die og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges Skabmand Ole Tronsen Dahls Fallitboe tilhørende Huus, beliggende i sorte Christians Krog ved Adelgaden No. 365, som efter Vurderingsforretningen af 25de Julii sidstl. befindes saaledes: Huset til Gaden bestaaer af 5 Fag 3 Etager høi, Grundmuur, Vinkeltag, tvende Sidelse, hver paa 1 1/2 dag, Etager høi med Jordkielder under og Halvtag ; overalt i Værelserne 11 Jern Kakkelovne. Et lidet Gaardsrum broelagt, med videre muur= og nagelfaste Appertinentier. Huset er i Stadens Brandkasse forsikret for 4000 Rdlr. Conditionerne ere til Eftersyn hos Boets Curator Procurator Top i Skiden. strædet Nr. 163.
Berlingske Tidende, 1798-12-03
Mandagen den 17de December bliver paa Gissenfeldt Klestet holdet offentlig Auction over et Jndelukke, Lysholmer, kaldet, bestaaende af omtrent 220 Tønder Land frie Hovedgaardstaxt, der hidindtil har været udlag til Græsning, og er beliggende i Ringand Amnimellem Tabellerup, Tomstrup og Løverste Boer. Dette andelatte opraabes til Bortarve. fæstelse, født i en anden givende Lodder, og endelig i Huuslodder af 3 til 12 Tdr. Lands Størrelse. Auctions Conditionerne blive fra Fredagen den 23de Novbr. til Efterson for deLønthavende hos Hr. Kafferer Cog i Kiøbenhavn paa Vestergade. No. 20, paa Postgaarden Ringsted og hos Hr. Kammerraad Reergaard paa Hesede tæt ved Giffenfeldt. Danneskjold Cammer. Medio Januarii 1799 vorder udi Admiralitet et Commissarigts=Collegio foretaget omentlig Licitation over endeel til Hol en i bemeldte Aar behovende Materialier, saasom: Tiære. Tal, lie Lye barbede og hurt, Huder, Skrivpapiir, engelsk Pund læder, engelsk Klumpeblye, engelske Slibestene, skankeSteenkal, Kobberplader, hollandske og russiske Seilduger staal Linned, Ravendug, rigaisk Hamp, Ryslæders Hudentianding: Vadmel, Haardeppe, Tag= og Muursteen, pommerske Bielker, Spær og Falholter, Fyrre Lillekommer, Rend træer, Egeplanker, Ege Vognskudbrokke, Alkecommer, Lindeplanter, Alkestanger: Egenagler, Aske Aaretræer, Boghergods, Fade, og Tøndebaand, Alkebaand, Porkenholt, gives Tre, Huulskafter og Skovler, lern, Spiger og Som; og kan Conditionerne og Qvantiteterne forinden faaes til Efteryn, Commissariats=Contoiret, ligesom Dagen til Licitationen næ mere skal vorde bekiendtgjort. For dem, som ikke have Evne til at betale de høie Priser, som og den beste Klipsse paa nærværende Tid er opgaaet til, og alt saa deres Huusholdning maa savne samme, averteres herved at et Partie af 30 Skp. af en ringere Bonitet Klivsisk bliver ved det islandske Pakhuus paa Christianshavn daglig udsolgt Lispundet for 5 Mk. og Skippundet for 15 Rdlr., bedre Klipsisk bekommes paa samme Sted Lispundet for 6 a 3 Mk., og den allerbeste 9 Mk. Lispundet, i Skippundeviis 20 a 20 Rdlr. Endvidere udsælges samme Steds Bedekiød Halvtønden i Rdlr., saltet Cabliau eller Torsk Tønden 10 Rdlr., Halvtønden 5 Rdlr. 24 s. og Fierdingen 16 Mk. 8 s., samt Stumptalsreen Edderduun og Totommevanter.
Berlingske Tidende, 1798-12-03
En Mand, som er kommen i Decadence over sine christelige Medlidenheder imod sin trængende Næste, og aldrig saat Nei med temmelige Summer at udlaane, og ikke det allene men ved nedrige Bedragerier er kommen tilkort, søger til Den cember og et Laan af 200 a 150 Rdlr., hvorpaa aarlig betales 50 Rdlr., og til Caution en Panteobligation af adskillige godt Ting til Sikkerhed. Er nogen saa honet og christelig findet, at hielpe denne Nødtrængte i Hast ud af Kløerne, vilde den resernable Creditor melde det i Aviserne, hvor man kunde melde sig om Hielpen og give Forsikring. Hielperen vil finde en taknemlig redelig Mand for sig, og kan aldrig bedrages af en samt vittighedsfuld Mand, men vil tiene sig Tak af Gud og Manden, som er i stor Baroco, ikke af en nedrig Classe, men reiser Engropa igiennem som en honet Mand. Omtrent 180 Tdr. Hartkorn Bønder gods, udskiftet Man for Mand, af fortrinlig Godhed saavel i Henseende til den indvortes Værdi, som Beliggenheden ved den store Landene. imellem Slagelse og Corsøer, kan faaes til Kiøbs paa meget gode Vilkaar. 2 Gaarde, hver paa 9 Tdr. 6 Skpr. Hartkorn. ere for Tiden ledige. Jordebog og Conditionerne kan faaes hos Hr. Cancelliesecretair og Raadmand Torp i Corsøer, som tillige slutter Kiøb om Eiendommen.
Berlingske Tidende, 1798-12-07
Neapel, den 30te October. J Forgaars ankom her 1 af de portugisiske Linieskibe, som bloquere Malta, for at indtage friske Levnetsmidler. Den franske Garnison i Valetta havde igjen gjort et Udfald mod Malteserne, hvorved mange Mennesker ere blevne paa begge Sider. Malteserne siges, at have baaret Hovederne at nogle myrdede Matroser omkring paa Pigge.
Berlingske Tidende, 1798-12-07
Fra de italienske Grændser, den 13de November. Fra Jtalien har man faaet følgende fra Buonaparte udstædte Proclamation paa den republikanske Nyaarsdag den 22de September: Hovedqvarteret ved Cairo, den 1ste Vendemiaire i den franske Republiks 7de Aar. Krigere, J høitideligholde Republikens 7de Aars første Dag. 5 Aar vare forløbne, og det franske Folks Uafhængenhed var endnu i Fare. I tilbagetog Toulon. Dette var en Forbetydning til vor Fiendes Styrtelse. - Et Aar derefter sloge J Østerrigerne ved Dego; og nok et Aar derpaa stode J paa Toppen af Alperne. - For 2 Aar siden kiæmpede J imod Mantua, og tilsegtede Eder den glimrende Seier ved St. Georgio. J forrige Aar vare J ved Udspringene af Drave og Jsonzo paa Tilbagemarchen til Tydskland. Hvem skulde da have sagt, at J Dag skulle have været ved Nilens Stranbredder, i Middelpuncten af den gamle Verden. Fra Engelænderne af, berømte ved Handlinger og Kunster, indtil de vilde afskyelige Beduiner fæste alle Nationers Øine sig paa Eder. Krigere, Eders Bestemmelse er skiøn; thi Jere værdige Eders fuldbragte Bedrifter og Forventningen af de tilkommende. J skulle falde med Berømmelse, som de Tavre, hvis Navne staae skrevne paa denne Pyramide, eller vende tilbage til Eders Fædreneland, bedækkede med Laurbær og tilbedet af alle Nationer. J 3 Maaneder, langt borte fra Europa, ere vi den bestandige Gienstand for vore Landsmænds Bekymring. Paa denne Dag tænke 40 Millioner Borgere paa Eder. Alle sige: Eders Farer, Eders Berling. De Blod, skulle vi have at takke for den almindelige Fred, Handelens Velstand og den borgerlige Friheds Lykke.
Berlingske Tidende, 1798-12-07
Efter Beretninger fra Mayland bliver endnu bestandig arbeidet paa Fæstningsværkerne i Mantua, og Peschiera bliver forsynet med alle Fornødenheder. Til Bestridelsen af de nødvendige Udgivter under nærværende Omstændigheder har det cisalpinske Directorium udskrevet mange Paalæg - Efter en Proclamation fra samme er Constitutionen bleven antaget af Majoriteten - J Toulon skulle 10 spanske Krigsskibe være ankomne, og en engelsk Convoy skal være bleven taget af spanske Skibe.
Berlingske Tidende, 1798-12-07
Jtalien, den 14de November. De romerske Tidender sætte Buonaparte allerede i Besiddelse af hele Syrien, og føie hertil, at han har faaet Deputerte fra Chanen i Persien, som havde tilbudet ham 200,000 Mand og al Bistand til at marchere videre til Ostindien. Andre italienske Blade imodsige denne Efterretning, som ugrundet. - General Championet, som er ankommen i May. land commanderer et enkelt Corps Franske, som skal være bestemt mod Granbunden, ifald det skulde komme til Krig igien London, den 16de November.
Berlingske Tidende, 1798-12-07
Den 10de Novbr. blev Tone, Stifteren af den irlandske Union, stillet for Krigsretten i Dublin, som bestod af Præsedenten General Luftos, Obersterne Vandeleur, Duly, Wolf, Titler, Major Armstrong og Capitain Corry. De Anklagen for Landsforræderie blev oplæst, erklærede han sig selv strax for skyldte; men udbad sig at oplæse Aarsagerne til hans Opførsel. Efter nogen Raadslagning blev det bevilget ham af Dommerne, og samme lyder saaledes: "Det er ikke min Hensigt, at gjøre Eder Umage med, at afhøre lange Beviser og Vidner. Min Tilstaaelse af Anklagen giør alle Formaliteter overflødige, og vilde falde Dem saavelsom mig besværlige. Hvad jeg har gjort, har jeg gjort efter Grundsætninger, og fordi jeg var overbeviist om, at det var ret; jeg forlanger ingen Naade, jeg er ingen Gienstand for Medidenhed; jeg seerr Falgen af min Tillangetagelse forud, og en forberedt paa min Skjæbne. Mit Fædrenelands Uafhængenhed har været hensigten af mit Liv, og denne Hensigt har jeg bragt ethvert Offer. Kierlighed til Frihed er indgydes mig af Naturen og ved Opdragelsen. Jeg træder derhos alle Vanskeligheder, Zangenskab, ja Døden selv. Fangen og betynget med Lænker blev jeg slæbt igiennem Landet. Jeg har stedse betragtet Forbindelsen med Engeland som en Ulykke. for Jrland, og stedse gjort alt, hvad jeg kunde, for at sønder, rive den og ophøie ; Millioner af mine Landsmænd til Borgere. - Her faldt Præsidenten ham ind i Ordet, at dersom han vedblev i denne Tone, kunde Retten ikke videre høre der. paa. - Da jeg, blev han ved, holdte Jrland uden Bil stand alt for svag til at gjøre sig uafhængende, søgte jeg denne Bistand i Frankrige. Den franske Republik imodtog mig, Ingen Rettes Dom kan svække de Grundsætninger efter hvilke jeg har handlet. Jeg er ikke ansvarlig for noget, som han tildraget sig i min Fraværelse. Jeg raadte aldrig til noget andet, end til en offentlig Krig; men paa begge Sider ere desværre gruelige Gierninger begaaede, hvilke jeg beklager. I dette Liv kommer alting an paa Udfaldet. Ulig en Washington maae jeg miste Livet. Jeg har nu gjort min Pligt i Retten maae giøre sin. En Mand, som jeg, maae være væbnet mod Dødens Stræk. Jeg befinder mig i samme Omstændigheder, som de franske Emigrerte, og jeg troer mig at være berettiget til den samme ærefulde Sympathie, som den franske Republir beviste en Charrette og Somberul, da den bevilgede dem en Soldats Død. Naar jeg forlanger at blive ihielskudt, skeer det i Hensigt til den Uniform, som jeg bærer. (han stod for Retten i en fransk General=Adjutants Uniform Jeg ønsker, at min Skiædne bliver afgjort i en Time om det er mueligt. Efter Breve fra Dublin af 12te er han af Krigsraadet i Dublin kjendt skyldig for Forræderie og dømt til Døden. Han skulde i Dag Kl. 1 om Eftermiddagen henrettes, men i Dag Morges Kl. 4 havde han skaaret sig paa begge sider af Halsen, med en Kniv. Garnisons=Chirurgus Ansley sagde derfor, at han ikke kunde bevæges af Stedet uden at miste Livet. - Samme Breve melde og at Rebelleren Holt har overgivet sig til Lord Powersecourt, og at han nu var i Fængsel.
Berlingske Tidende, 1798-12-07
Wien, den 21de November. Det Rygte, at Zante allerede var i de forenede Russers og Tyrkers Besiddelse, er endnu ubekræftet. - De russiske Tropper sætte endnu deres March fort. 2 andre Colonner af samme ere endnu i March, og de Gemene faae nu større Sold. De lægge dagllag til 4 Timer tilbage. Porten har ladet bekiendtgjøre adskillige allerede temmelig gamle opfangede Breve, fra de Franske i Egypten, hvori deres Forfatning afskildres meget ufordeelagtig. Jet af disse Breve, som synes at være skrevet af en Lærd, meldes iblandt andet fra Cairo, den 26de Julii følgende : "Jeg berlager, min kiere Mat dit Venskab, for mig har bevæget dig til, at lade mig tage Deel i denne Exdition. Savary er bedragelig i sine Efterretninger om Egypten, det er ikke det skiønne Land, som han saa meget der rømmer, ikke heller falder der den halsammisk Dug, som man indgander om Morgenen. Det er Elendighedens Land, og derhos det rigeste, som man kan ske. Jndbyggerne ere vilde og man maae troe, at man bestandig er iblandt en Røverbande, naar man befinder sig i en Landsbye af Neder=Egypten Paa vor March fra Alerandrien til Demanhou bød jeg for en Glads Vand i Louisdor. De Besværligheder, som vi have udstaaet ere utallige. Man længes efter Fædrenelandet Her gives hverken Hør eller Havre, og Hestene maae er nær sig af Bønner og Halm. At samle Urter, Ven, er her farligt, da man formedelst Araberne ikke tør gaae ene ud. Min Følelse af Krigens Onde er bleven hærdet. Jeg har passerer en Mark, hvor der laae 3000 dræbte Mammelutter & Rastadt, den 22de November.
Berlingske Tidende, 1798-12-07
I Gaar er Rigsdeputationens sidste Conclusum bleven overleveret som Note til de franske Ministre ved den k. . Befuldmægtigede Grev von Metternich. J samme erklære. væsentligen : 1) Man haabede endnu bestandig at det fra sk. Gouvernement lod den saa kaldte Budericher=Øe blive ved Hertugdommet Clev til Beværkelse for Fæstningen Wesel, og man fornyede sit Forlangende desangaaende. Ved den anden Artikel (hedder det videre), Weser=Tolden i Elsfleth angaaende, har man allerede den 17de October erklæret, at man overlod til det franske Gouvernement, at træffe med det hertugelige Huus Holstein Oldenburg enhver tienlig synende Commercial Overeenskomst. At erklære sig herover videre. seer man sig saa meget mere udaf Stand, da det her værende dertugelige holsteen oldenborgske Gesandtskab har vittret store Betænkeligheder med enhver Ophævelse og Jndskrænkning af denne Told, og bestemt erklæret, at Hr. Hertugen ikke tillod en Gienstand af denne Vigtighed uden deres Samtykke, som havde en lige Arvefølgeret med ham i Hertugdommet Holstein Oldenburg, navnlig Kronen Rusland, Sverrig og Dannemark, ligesom og allerede det kongelige danske holsteenglunstædeske Gesandtskab udtrykkelig havde tiltraadt denne holsteen oldenbernske Erklæring, og samme er bleven understøttet eftertrykkelig af det kongelige preussiske churbranden, bornske Gesandtskab. J Henseende til den franske Republiks befuldmægtigede Ministres Forbøn for de frie Rigstæder, Hamborg, Bremen og Frankfurt, har man været langt fra at vise nogen Mangel af Opmærksomhed mod denne særskildte Recommendation af det franske Gouvernement; men man har kun derved villet udtrykke, at man paa denne Side mueligst maae være betænkt paa, at vedligeholde alle og enhver Rigstand, der umiddelbare Rigsridderskab, og alle Rigs tilhørende, saavelsom Rigsforfatningen overhovedet. - Henseende til den 6te Artikel venter man, at den franske Republiks befuldmægtigede Ministre ikke videre anmoder om Krigsgieldens Overdragelse paa Riget. 7) Antager man det Løvte, at de franske Emigrations=Love ingen Anvendelse kunde lide paa alle Tydske. Til Slutningen hedde, det: Da man nu saaledes i de vigtigste Punkter af Fredens Hovedhasis, merker med Fornøielse hos den franske Reynkikke befuldmægtiende Ministre den Tilbøielighed, at nærme sig allevegne Deputationens retfærdige og billige Forslag, saa tvivler man ikke paa, at deres næste Tildaglyttrelser skulle indeholde saadanne Erklæringer, af hvilke man med Tille kunde love sig, at Øieblikket var kommen nær paa hvilket man kunde lægge den sidste Haand paa de endnu øvrige berigtigende Gienstande til Freden.