Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-09
No. 12. Roeskilde Domkirke med en Deel af Byen, seet om Aftenen ved Maanskin, fra Skibsbroen ved Landsbyen Bjerget. Den ærværdige Kirke, som naturligviis maae være det Vigtigste paa det hele Malerie, er ligeledes fortreffelig. Uagtet det er mørkt, og Maanen, som ikke er steget høit, kun virker svagt paa Kirken, vil dog enhver kunne skjelne de røde Steenmure, det graaelige Tag og fremspringende Gravcapeller. Det er sikkert meget vanskeligt, uden at blive haard, eller gjøre Maanskin til Daglys, at kunde vise disse Ting, især naar Gjenstanden, som her er Tilfældet, ligger langt inde i Maleriet. - No. 13. Et Maanskinstykke, forestillende en Egn med et Offersted, ved Steensbye Mølle, i Nærheden af Vordingborg. Et smukt, lille Stykke, dog synes Luften paa det foregaaende at være heldigere. - No. 14. Et Landskab i en af Europas sydlige Egne. (Egen Composition). Særdeles vel udført, og som har egne Skjønheder og - S. Mygind. No. en smuk Composition. - 16 og 16. Tvende Landskaber, som fornemmelig have til Formaal at vise 2de mærkværdige og maleriske Bygninger, nemlig Herregaarden Eneskov og Horne Kirke i Fyen. Effecten og Belysningen, som i dette Slags Landskaber ere særdeles vigtige, synes heldige, og henhøre disse Malerier sikkert til denne Konstners bedste Arbeider. Maaskee man kunde ønske Træerne, og især Græsset og Vexterne, havde nærmet sig lidt mere Naturen, den største af alle Læremestere i Landskabsmalerier. Disse 2de virkelig smukke Slykker, og ogsaa, efter Sigende, de forestilte Steder, tilhøre Greve bille Brahe. No. 17 og 18. Modeltegninger af Dhrr. Berg og Meyer, hvorpaa de have vundet Academiets Præmier. - - Camradt jun. No. 19. Et Blomsterstykke i Oliefarve. Uden Tvivl det fortrinligste Arbeide, denne Konstner har leveret; dog synes Anordningen og Tonen at ligne en i dette Fag udmærket Konstners Maneer, og man maae tilstaae, at det er lykkedes ham meget godt, især udmærke nogle af de frie nedslyngende Blomster sig, som Caprifolierne og den blaae Campanula, der bidrage til at give Blomsterne i Vasen Frihed, og betage dem den Tvang, der er saa ubehagelig og almindelig ved Compositioner af den Natur. Det vanskeligste og tillige utaknemmeligste Partie, Skyggesiden, hvor Blomsterne, tildeels maae holdes klardunkle, er ogsaa meget heldigt, mindre lykkedes er den store gule Melon, og Vasen, hvilke imidlertid dog begge ikke ere vigtige, i dette med Flid og Studium udførte smukke Arbeide. - - H. Harder. No. 20 og 21. 2de smaae Landskaber, der ei ere uden Fortjeneste og, som de først udstilte Arbeider af en formodentlig ung Maler, sikkert ville sees med Fornøielse. Billedhuggerkonsten: H. C. Freund. No. 28. Et Basrelief, bestemt til at udføres i Frontespicen af Raadhuset. J Midten af det, der næsten er Hautrelief, sees Jupiter paa sin Trone, som Dommer, under hans Fødder sees de i Kreds løbende Himmeltegn, der formodentlig betyde, at han er ophøiet over Tiden; ved hans høire Side, ligeledes over Himmeltegnene, dog lavere end Jupiter, sidder Minerva, som Viisdoms Symbol, ved hans venstre Nemesis, som den strænge Ret (Retfærdigheden), paa Skjødet af hende en Tøile, neden for denne ophøiede Domstoel, ligger ved den ene Side Havet, under Skikkelse af en gammel Mand, der holder en Urne, hvoraf Vand i Overflødighed udstrømmer og hvori Delphiner forlyste sig; paa den modsatte Side af Domstolen forestilles Jorden ved en Gudinde, holdende i Haanden et Overflødighedshorn, hvoraf udvælder Korn og Frugter, ved hendes Fødder en Buk. Det Hele vil altsaa omtrent være: Den høieste Magts over Tiden ophøiede Domstoel, ledsaget af Viisdom og Retfærdighed; ved Foden af denne, Havet og Landet, der begge ere den undergivne. - Man vil ingenlunde udgive denne Forklaring for rigtig, da man mangler sikkre Beretninger desangaaende, men formoder blot at det forestilte saaledes maae være at forstaae. Man maae beundre, hvor fortreffelig Thorwaldsen, i denne Composition, har vidst at udfylde det høist ubeqvemme Rum af en Frontespice; de liggende Endefigurer ere anbragte uden mindste Tvang, og synes det os, som om han ikke kunde gjort det bedre, om ham var givet nok saa meget Plads. Dersom Belysningen nogenlunde vilde have tilladt det, havde det maaskee været rigtigst at see denne Model fra neden af, thi saaledes vil jo det udførte Arbeide bestandigt blive seet. (Fortsættes.)