JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Krigen imellem Holland og Belgien er udbrudt; Kongen har opsagt Vaabenstilstanden og har ved et Dekret af 3die August bestemt Søndagen den 14de August til en almindelig Fest i alle Kirker, for at anraabe Guddommens Bistand ved den begyndte Kamp. Udenlandskministeren har forelagt Kamrene Dokumenterne angaaende denne vigtige Begivenhed. Kongen har allerede erklæret, at hans Formaal er ikke Erobringer; men kun at erholde en hæderfuld Fred. Efterretningen er modtagen med Jubel og Statspapirene ere strax stegne betydeligt i Amsterdam. - Prinsen af Oranien har udstædet en Proclamation til Jndvaanerne i de Belgiske Stæder, og Operationerne ere begyndte paa tre Punkter, mod Østen ved Venlo, i Midten i Departementet Antverpen; Hovedqvarteret har besat Tournhout, Hollænderne have drevet ud af denne Stad og ere derpaa rykkede frem til Geel og Moll, saa at næsten hele Departementet er besat af dem, og endelig i Øst flanderen over Asenede. General Chasse har opsagt Vaabenstilstanden for Antverpen og 1200 Mand ere rykkede ud af Mastricht, saa at Hollænderne virkelig have angrebet paa alle Punkter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
Den Belgiske General Tabor, som commanderer Leieren udenfor Antverpen, har ført en Brevvexling med Gen. Chasse, som commanderer i Castellet. Man frygter i Antverpen for et nyt Bombardement og Jndvaanerne flygte ud af Staden i største Mængde. Belgierne tilstaae at de ere blevne drevne tilbage ved Hooghstraten. Endeel Bygninger skulle være afbrændte deri Egnen. Hollænderne have bemægtiget sig Capitalen Dam ved Gent, og det staaer nu i deres Magt at sætte hele Egnen under Vand. Den Belgiske Krigsminister gav Ordre til at tage den tilbage med Magt; det lykkedes vel; men Hollænderne kom tilbage med storre Magt og erobrede den paa nye. Assenede tilligemed andre Byer i Nærheden skulle være udplyndrede af Hollænderne. De Lüttich ske Skarpskyttere have lidt meget i Fægtningen; 20 Belgiske Saarede ere bragte tilbage fra Træfningen ved Tournhout. - Kong Leopold var i Lüttich da Efterretningen og Krigens Udbrud ankom. Han begav sig strax tilbage til Brüssel og er derpaa afreist til Antverpen. Alt er i fuld Bevægelse og alle Tropper have faaet Ordre til at bryde op til Grændserne. J Hamborg har det den 4de og 5te August seet noget uroligt udi Forstaden St. Georg, da Folk stimlede sammen paa Gaderne sildig ud paa Aftenen, hvorved Borgergarden og Militairen ere komne i Bevægelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
De nyeste Efterretninger fra Berlin om Udbredelsen af Cholera indeholde følgende: Den udbreder sig videre i Østpreussen og er udbrudt i Bromberg. J Kønigsberg er ingen nye Tumulter forefaldne; men i denne Stad er allerede 4 og i Memel 11 Personer døde. Den gaaer stedse videre frem i Storhertugdømmet Posen. J Danzig ere 751 Mennesker døde af Sygdommen; men destoværre har den nu ogsaa yttret sig i Schlesien; at sige i den sydlige Deel deraf og i det Oppelenske Distrikt. J Staden Beuthen er en Chirurgus død af den og nogle flere Personer. Ogsaa denne Stad er nu bleven spærret. – Baade i Ofen og Pesth grasserer nu Cholera af al Magt, og har der en ondartet og meget dræbende Charakteer, som altid er Tilfældet med denne Sygdom i sin Begyndelse; men i Riga er den næsten ophørt, og i Petersborg tager den meget af. J denne Stad ere 7656 Mennesker blevne angrebne, hvoraf 3864 ere døde, hvoriblandt ogsaa ui berømte Læger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
Nyeste Post-Efterretninger. Foreløbigen kan berettes, at Cholera udbredet sig stedse videre i Ungarn og nærmer sig bestandig mere den Østerrigske Keisers Tydske Lande, at den er gaaet over Donau Floden, og giør rædsomme Fremskridt i Tyrkiet; derimod tager den af i Petersborg og Kronstadt og er ikke kommen os nærmere, hverken fra den Preussiske eller Findlandske Side. - Polen er i Nod; men er ikke kommet dennegang sin Undergang betydeligt nærmere end sidste Gang, og intet af Vigtighed er passeret; men den Belgiske Affaire har taget den vigtigste og mærkværdigste Vending.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
Den 4de August udkom et Extrablad af Moniteuren, hvoraf følgende Udtog blev opslaget paa Børsen i Paris.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
Kongen af Holland har opsagt Vaabenstilstanden og har forkyndet at Fiendtlighederne mod Belgien skulle begynde denne Aften Kl. 9 1/2. J denne Morgen har Kongen modtaget en Skrivelse fra Kongen af Belgien, hvori han anmoder ham om at en Armee maae komme ham til Hielp. - Da Kongen har erkiendt belgiens Uafhængigheds Neutralitet efter en Overeenskomst med England, Østerrige, Preussen og Rusland og da Omstændighederne ere paatrængende, saa opfylder han den belgiske Konges Begiæring og vil i Overeensstemmelse med de store Magter forskaffe de indgaaede Forpligtelser Agtelse. - Marskal Gerard commanderer Nordarmeen som skal marschere til Belgiens Understøttelse, hvis Neutralitet og Uafhængighed skal holdes opret. - Den Fred, som Holland vil forstyrre, skal blive consolideret. Under disse Omstændigheder bliver Ministeriet; det vil oppebie Kammerets Svar paa Kronens Tale. J Dag Morgen d. 4de August.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
Paa Hs. Excellences Finance Ministerens Befaling som Børs Commissair. Vandesson de Richebourg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
Man har allerede faaet Efterretninger fra London, som forkynde, at de Franskes Konges Beslutning var der bekiendt. Allerede den 5te, havde den Nederlandske Ambassadeur en Conference med Greve Grey, og samme Aften holdt de Magters Gesandte ligeledes en Conference. Den 6te kom Efterretningen fra Paris, og nu bleve vigtige Depescher afsendte fra den Engelske Regiering og fra Conferencen til den Nederlandske. De Ministerielle Engelske Blade forsikkre, at det Skridt Frankerige har foretaget sig, har Conferencens fuldkomne Biefald, og at der er ingen Grund til at formode at Østerrige, Preussen eller Rusland have givet Kongen af Holland Aarsag, til at troe, at han ved et Jndfald i Belgien skulde faae Hielp af dem. Jmidlertid fordølge disse Blade ingenlunde at de Franskes uventede Jndfald kan have en Jndflydelse paa disse Magters Forhold. Den Engelske Regiering har nu givet Admiral Codrington Ordre til at forsamle sin Flaade i Dunerne, for at være beredt til at operere efter Omstændighederne. De Consoliderede Fonds faldt til 79 1/2 og sluttedes meget flant til 80 1/2.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
Ogsaa Statspapirene paa Børsen i Amsterdam, som vare stegne ved Kongen af Hollands raske Beslutning, ere faldne ved Efterretningen fra Paris. - Den Franske Moniteur har forklaret Bevæggrundene til dette store Skridt, deduceret at de ere fredelige; eller for at opretholde Freden i Europa, og siger at Frankerige som har bevirket Belgiens Uafhængighed ogsaa bør forsvare den: det vil desuden bevise Europa derved at det kan naar det gielder soutinere sin Ære, Værdighed og Uafhængighed. - Journal des Debats siger: at Frankerige vil forsvare Belgien mod enhver Maa som ikke vil holde sig saa nøie til Stipulationerne som Frankerige; Europas Politik vil nu blive opklaret, og Frankerige vil lære at skille sin Venner fra sine Fiender. - Bladet National gaae endnu et Skridt videre; det mener at Kongen raske Beslutning er møntet paa selve Polen, og at de tre Østlige Magter have ikke erkiendet Kongen af Belgien, fordi Kongen af Holland har ikke antaget de 18 Artikler. Bladet Temps forsikkre det modsatte, (rager nu blot ikke paa engang hel Europa i Krig; thi dens Politik er at ligne meen Krudtmasse, som en Guist kan antænde, og der 4de August udsprang denne fra Palais Royal allerede den 3die August Kl. 3 om Aftenen, havde den Belgiske Minister i Paris, Hr. Lehon, saaden udenlandske Ministers Depesche fra Brüssel han meddeelte den skrax til General Sebastian, som øieblikkligen sammenkaldte et Minister Conseil. Morgenen derpaa blev en Coureer afsendtil Haag, med en befaling til den Franske Minster der, Hr. Polyder de la Rochefoucauld at en klære Kongen af Holland: at ethvert Angreb paa Belgien vil blive betragtet som en siendtlig Handling mod Frankerige. Næste Dag blev beslutte at formere to Armeecorps; eet ved Lille og en ved Givet, tilsammen 50,000 Mand under Man skal Gerard; allerede den 4de ved Dagens Frembrud fik Gen. Bellard Ordre til at erklære Gen Chasse, at det første Skud paa Antwerpen vild være en Krigserklæring mod Frankerige. – Fin Conferencer ere derpaa blevne holdte af de udenlandske Gesandte i Paris, hos den Russiske og Engelske Ambassadeur, hos Hr. Casimir Perri- og hos Gen. Sebastiani.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
General St. Cor Rugnes er udnævnet til Chr for Nordarmeens General Stab; General Han commanderer Jngenieurcorpset, General Negro Artilleriet. Hr. Neuville bliver General Jnter dant. De fire Jnfanterie Divisioner commanderes af Generallieutenant Barrois, Teste, Hulod- og Tiburzio Sebastiani, de to Divisioner sva Cavallerie af Generallieutenant. Dejen og Baro Gerard; det lette Cavallerie af Marschal de CamLaroestine og Hertug af Orleans, der ledsages af sine Fløi-Adjutanter, Generalerne Marbot, 3 Broudrand. Generalstaben forsamles i Mand Marskal Gerard spiste endnu med Kongen og den Kongelige Familie den 4de August til Kl. 12 1/4 om Natten og afreiste derpaa Kl. 4 om Morgenen til Armeen. Et Qvarteer efter afreiste Hertugen af Orleans, som skal commandere en Huforbrigade og Hertugen af Nemours, som skal commandere et Linie-Regiment til Maubeuge. Deres Kongelige Forældre, Tante og Sødskende ledsagede dem til Vognen og National Garden og Tropperne, som stode under Gevær, raabte Vivat. Husarerne af Chartres, afmarscherede den 5te til Belgien. Hertugen af Orleans havde tiltalt dem inden sin Afreise; sagt dem at Holland med Krænkelse af Tractaterne og Folkeretten angriber den ædle Belgiske Nation og at hans Regiment skulde næste Morgen Kl. 6 være paa Marschen. - Man havde det Rygte i Paris at de Franske Tropper vare allerede rykkede ind i Belgien og vare under Jndvaanernes Acclamationer komne til Mons og Charleroi. Fra Lüttich skrives under 7de August, at en Reisende fra Namur har berettet: at de Franske ere komne til Dinant, og ventes hvert Øieblik i Namur. – Det Rygte man har havt i Paris, at der vare udstædte Kaperbreve mod Hollænderne, maae ansees for ugrundet. Vi komme nu til at erkyndige os om hvorled 5 det seer ud i Belgien selv. - Først en lille Prøve paa de belgiske Avisers Uforskammenhed. – Bladet Courier siger: at de Franske Hielpetroppers Jndmarsch i Belgien uden National-Reprasentationens Tilladelse, strider mod Constitutionen; ogsaa tager den det ilde op, at Konge Leopold har formeent at Belgien ikke kan hielpe sig selv og at Eden paa Constitutionen maae brydes. Dog har Redactionen modtaget plausible Explicationer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
De Franske skulle nemlig ikke rykke ind førend Repræsentanternes Mening var hørt, og de staae kun paa Grændsen for det vist nok sandsynlige Tilfælde, at Preusserne ville rykke ind. De Franske maae da naturligviis betale Krigsomkostningerne, da de saa kom til at fægte for deres egen Jnteresse. (De Franske kunne jo gjerne giøre Belgierne den Tieneste at blive staaende og see til hvorledes de kunne komme ud af det med Hollænderne. Men man maae antage at Nationen tænker meget forskielligt fra denne Journaliste, og at den i høi Grad maae vise sig taknemmelig fordet Skridt, som dens nye Konge har gjort til dens Frelse), Kongen har udstædet en Proclamation til det belgiske Folk i meget haarde Udtryk mod Holland, i saadanne som kunne forventes fra en Regent, som offentlig er af sin Modstander kaldet en Fiende. Han opfordrer der Folket til at gr be til Vaaben og anmelder at han selv vil begive sig til Armeen; den 5te August afreiste han ogsaa, ledsaget af Jndenlandsk Ministeren og af Hr. Le beau til Antwerpen Kl. 4 1/4. - Den Belgiske Armees Hovedqvarteer var i Mecheln foran Brüssel, Kongen har overtaget Overcommanden, og hans Generalstab er allerede organiseret. Men det synes virkelig, som den belgiske Armee ikke er det: thi man hører mere om Borgergardernes og de Frievilliges Marsch end om de regulaire Troppers. Den 5te om Morgenen, blev General=Marschen slaget i Brüssel, Borgergaarden traadte under Gevær, Frivillige bleve opfordrede til at stille sig til Armeens Tieneste, mange efterkom Jndbydelsen med Jubel, til en saadan Stilling af Frivillige, til en Bevæbning i Masse, opfordres paa alle Kanter; men naar den regulaire Armee var complet og vel organiseret, saa behøvedes disse Foranstaltninger ikke; det er desuden for sildigt at udtage Tropperne, naar Fienden staaer foran Portene. For at irritere Folkestemningen fortælle de belgiske Aviser, at de Hollandske Soldater myrde alle Katholiker, mishandle Fruentimmerne og spedde de smaae Børn paa Deres Bajonetter. Saadanne Beskyldninger vise at Partiebad og Lidenskab kunne i den menneskelige Natur udarte til et Raserie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
De Efterretninger man har faaet fra dette nye Krigstheater bevise at Belgierne virkelige ere i Klemme. Hollænderne have en stor og velorganiseret Armee og synes at have længe beredet sig paa Kampen. Man ville tage Kortet i Haanden: Provinsen Limburg som støder til de Preussiske Rhinlande, gaaer op i en Spids mod Østen, hvori den Belgiske Fæstning Venloo ligger; Hollænderne have nu opstillet 15000 Md. med svært Artillerie ved Veerdt og have saaledes afskaaret Fæstningens Communicationer. Prinsen af Oranien har allerede occuperet hele Provinsen Antverpen; Hertugen af Sachsen Weimar besatte Geel den 4de Augusi; den 5te forlangte Prinsen sit Hovedqvarteer dertil fra Turnnhout tilligemed den 1ste Division under Gen. von Geen, Hertugen er rykket med den anden Division til Diest, og Gen. Meyer med den tredie til Mool. Jstedet for man skulde forvente at Hollænderne skulde rykke ligemod Brüssel; men som Kong Leopold søger at dække ved sin Position, ved Mecheln, saa vende de sig ganske uventet mod Østen, søge at sætte sig i Forbindelse med Garnisonen i Marstricht og lade til at ville angribe den Belgiske Gen. Dauen, som staaer foran denne Fæstning, det seer saaledes ud som den Hollandske Armee ved at støtte sig paa de Preusiske Rihnlande gior Regning paa Understøttelse fra denne Kant; Vi ville erindre os Jounal des Debats Ord, see hvad der vil mede (jacta est ale a) Belgierne vige overalt. General Cort Heiligers er den 7de August efter en heftig Fægning ved Benhoven, hvor Hollænderne først maatte vige, men hvor den Amsterdammer Borgergarde skal have udmærket sig tæng frem til Hasselt imellem Diest og Mastricht; man har hørt en heftig Kanonade fra den Kant; Hasselt skal staae i Brand og nu er ogsaa Pro omsen Limburg saa godt som forloren; Hollænderne befæste sig i Diest hvor de tvinge Jndvaanerne til at baricadere Staden. Den belgiske Gen. Daine skal med sit Korps være stødt til General Tirken som commanderer Schelde-Armeen og være rykkede frem til Halen foran Diest, den Hollandske Garnison har gjort et Udfald af Mastricht, Belgierne sige, at den er dreven ind Fæstningen. Gen Meyer har bemægtiget sig Be ringen; Hollænderne opstille saaledes al deres Magt. i Limburg; man maae som sagt, næsten troe at de stole paa en Hielp fra Østen; man vidste i Haag den 9de at de Franske ville komme Belgierne til Hielp, og dog erfarer man ikke at Kongen af Holland vil give efter; endnu bestandig: Vor warts. - Ved denne Operations Plan for den Hollandske Hovedarmee kan Kampen paa den vestlige Side eller i Flandern ikke blive Hovedsagen. Dog har Gen. Chasse giort den 5te et Udfald fra Castellet i Antverpen og fornaglet næsten alle Kanonerne paa de Belgiske Batterier, ialt 24 Mørsere, 3 Haubitsere og 17 fire og tyve Pundige Kanoner. Hollænderne havde 5 Døde og 37 Saarede hvoriblandt 5 Officere. De Hollandske Krigsskibe skulle beskyde Nordcastellet. Hollænderne have bemægtiget sig Castellet Marie nord for Antverpen; deres Kanonbaade er seilede Antverpen forbi til Ruvelmonde; men ved Maldegham nord for Gent skulle Hollænderne være drevne tilbage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
Belgierne maae selv tilstaae, at de have tabt endeel Mandskab foran Antverpen. Men nu har Borgmesteren i Antverpen Gerhard Legrelle anmeldt den 6te at Staden er sat under Frankeriges, Englands og hele Europas Beskyttelse, og er sikker for videre Angreb. Gen. Chasse skal nemlig være bleven enig med Gen. Belliard om at udsætte Fiendtlighederne indtil nærmere Ordre er indhentet fra Haag. Stilstanden kan opsiges efter 24 Timers Forløb (Fortsættelsen følger.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
Jndenlandske Efterretninger. Det i forrige No. af dette Blad ommeldte Mord. har vagt en saa almindelig Opmærksomhed og Omtale i Hovedstaden, at det udentvivl vil interesse vore Læsere at erfare de nærmere Omstændigheder ved samme og nogle nøiere Oplysninger, der ere saa au hentiske som det, forinden de yderligere Forhørers Optagelse, har været muligt at forskaffe samme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
Det ulykkelige Offer var Grev Carl v. Sponneck, Stabskapitain ved H. K. H. Prins Christian Fredriks Regiment; henved 39 Aar gammel; en for sin ædle, humanne Charakteer og elskværdige Aands og Hiertes Egenskaber af sine Kammerater og Undergivne agtet og elsket Officier, Morderen en Underofficier ved samme Regiment, navnlig Hoff. Sidstnævnte, der oftere havde gjort sig skyldig i Efterladenhed og Mangel paa Reenlighed og Orden i Tienesten, var paa Grund af en lignende Pligtforsømmelse, bleven beordret at paradere (d. v. s. møde med fuld Oppakning for at blive inspiceret af sin Kapitain i Søndags Morges. Kapitainens Oppasser havde talt med ham og seet ham i fuld Mundur gaar ind paa hans Værelse i Sølvgadens Kaserne om Morgenen Kl. 9. Efter den optagne Synsforretning og det ved samme stedfundne første Forhør over Delinqventen, havde Kapitainen, de ved hans Jndtrædelse stod ved Vinduet, ikke lagt Mærke til ham, hvorpaa han strax havde lagt an med det tforveien skarpladte Gevær og skudt ham bag fra; Kuglen var gaaet ind under høire Skulderblad og ud under Brystet paa venstre Side, og havde øieblikkeligen medført Døden. Dette skel om Morgenen Kl. imellem 9 og 10. Morderen skal have tillaaset Døren til Værelset efter sig hængt Geværet op paa sit Kammer, og derpaa skyndsomst forladt Kasernen. Til nogle Karle, han paa Veien mødte, skal han i Anledning af den Bevægelse, Skuddet vagte, have yttret, at "En derinde havde skudt sig, og at de nok vilde faae de Nærmere at vide." Fra Kasernen begav han sig ud paa Christianshavn til sin derboende Fader, der for har staaet som Underofficier i samme Rigiment, men nu er Skomager, og denne, tilligemed en Broder af Delinqventen, paatoge sig at være ham behielpelige i at søge Flugten. De havde til denne Hensigt sat sig i en Baad for at roe ud af Kalleboestrand, da nogle Gardere, der deeltoge i at sætte efter den Flygtende, i en anden Baad indhentede dem. Flygtningerne fatte sig til Modværge, og Deelinqventens Broder bibragte endog en af Garderne nogle Knivsaar. Efter Paagribelsen bleve de alle Tre førte til Vester ports Vagt, hvorfra de siden ere henbragte i de, efter deres militaire og civille Ressort, forskiellige Arrester. Synet af Liget ved den optagne Forretning skal noget havet rystet Morderen, der erklærede, at det ikke egentlig havde været hans Hensigt at aflive sin Kapitain, men kun ved et Skud i Armen at giøre ham utienstdygtig. En tidligere yttret Mistanke imod Hoff for Tyverie, i hvilken Anledning han blev underkastet Forhør, men intet Beviis imod ham tilveiebragtes, skal have givet ham det første Nag mod den Afdøde, i hvis Fremgangsmaade, der var en naturlig Følge af Embedspligt, han maaskee troede at see en Forfølgelse imod sig. Corporligen skal han aldrig være bleven revset af Sponneck. Det er ikke umærkeligt at Morderen ingensinde har rø det nogen heftig, men snarere en til Ladhed og Dorskhed hengiven Charakteer. (Kbhp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
Ved det sidste afholde Heste væddeløb i Jtzeboe ere de største Præmier (100 Sp.) blevne vundne af Landmændene Johan Hien fra Heiligenstedten, og Jacob Olde fra Neuenbrock.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
AVERTISSEMENTS. Min inderlige elskede Mand, Major Sophilius udvig v. Weitzmann og mine tre Børns kierlige Fader, bortkaldte den Almægtige i sit 62 Aars Alder, Tirsdagen den 9de August Kl. 12 enhalv, efter 12 Aars og 5 Maaneders Sygdom og 2 ethalv Aars smertefulde Sygeleie, ved en blid og rolig Død, til det bedre Liv, hvilket jeg herved dybtsørgende bekjendtgjør paa min og Børns Vegne, for deeltagende Slægt og Venner. Slagelse den 12te August 1831. Anna Dorthea Weigmann., Den Peder Andersens Enke, Maria Lars Datters Boe tilhørende Gaardlod af Vollerup Bye i Gimlinge Sogn, af Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr., samt Brand hielpen 1020 Rbdlr. Sølv, som der haves til Bygninsins Gienopbyggelse paa benævnte Gaardlod, ligesom og Gaardens Besætning og Jnventarium. Sæd og Afgrøde af Jorderne, vorder ved en 4de offentlig Auction, som afholdes hos Sognefoged Christen Madsen i Vollerup, Onsdagen den 17de August førstkommende om Formiddagen Kl. 10, opbuden til Bortsælgelse og agtes ved denne Auction absolut bortsolgt. Conditioner og Overslag ere som forhen til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir i Slagelse. Slagelse den 7de August 1831. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
Jfølge Ordre fra det Kongelige General-Kommissariats-Kollegium af 6te dennes, lader det Siellandske Landseneer Regiment ved offentlig Auction paa Ridebanen i Næstved, Løverdagen den 20de dennes om Formiddagen Kl. 11 slet, bortsælge 34 Stkr. Udsætterheste, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet mærmere vil blive bekjendtgjort. Levetzau.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
Brahesborgs Bortforpagtning. Efter Vedkommendes Forlangende bliver Hovedgaarden Brahesborg, der er beliggende enhalv Miil fra Assens Kjøbstad i Fyen, dens Avling og Hollænderie, opbuden til Bortforpagtning i 10 Aar, fra 1ste Mai 1832, ved offentlig Auction, som afholdes paa Assens Raadstue Løverdagen den 10de Septbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Til Eiendommen, der er bekjendt for sine fortrinlige gode Jorder, haves 700 Tdr. Land Ager og Eng. Gaarden drives for størstedelen ved Hoverie. Af Besætningen overleveres Forpagteren 200 gode Køer og 6 Tyre. Sikkerheden for Forpagtningsafgivten vil blive saa moderat som mulig. Konditionerne ligge til Eftersyn paa Brahesborg Skriverstue og paa mit Kontoir. Baag Herredskontoir i Assens d. 1ste August 1831. Gundorph.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-16
Bortforpagtning. Fredagen den 16de September førstkommende Klokken 3 Eftermiddag, bliver Gammelgaard Hovedgaards Ar ling og Hollænderie, samt enkelt Tiende af 366 Tdr. Hartkorn, ved offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden, opbuden til Bortforpagtning i 11 Aar fra 1ste Mai 1832 til 1ste Mai 1843. Bemeldte Hovedgaard, som er beliggende i Lollands Sønder Herred, staaer for privilegeret Ager og Engs Hartkorn 44 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og uprivilegeret 6 Tdr. 3 Fdkr. 1 1/4 Alb., og har et Jordtillæg af circa 650 Tønder Land, hvoraf 466 Tønder Agerjord, inddeelt i 11 Sædemarker. Forpagtnings-Conditionerne ere fra den 28de i denne Maaned til Eftersyn i Jyllands og Lollands Landvæsens Contoir under det Kongelige Rentekammer, samt paa Gjestgivergaardene i Roeskilde, Ringsted, Nestved, Wordingborg, Korsøer, Nyborg, Odense og Assens, hos Forvalteren ved Gammelgaards Gods, og hos undertegnede Godsinspecteur som tillige har nogle Exemplarer af Conditionerne til Uddeeling. Liselund pr. Slagelse, den 13de August 1831. Richter.