JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Hertugen af Vellington er endnu ikke afreist til Fastlandet, og vil ikke gjøre det førend det nye Ministerium er blevet organiseret; men dets Organisation synes at være underkastet betydelige Vanskeligheder. Hr. Canning er vel ankommen til London og har holdet Conference med enkelte af Ministrene, men endnu er intet bestemt afgjort. Bladet Coureeren meener, at han vil blive Stats sekretair for de udenlandske Anliggender; men Bladet Times siger, at Rygtet derom har taget meget af. Man vil tilskrive Hs. Majestæts personlige Meening, at Sagen endnu ikke er afgjort. Man lægger under disse Omstændigheder meget Mærke til en Tale, som Hr. Canning nyelig har holdet ved et Giæstebud, som hans Comittentere, gave ham i Liverpool, hvori han erklærede sig for, at der tilstaaes de catholske Englændere, en fuldkommen Nydelse af Borgerrettigheden; men hvori han tillige erklærede sig imod Parlaments Reformen, fordi den gaaer ud paa at opløse Englands Constitution, og overdrage heele Magten til eet Statslegeme, og han sagde, at han var afden Meening, at man aldrig skal nedbryde nogen Statsforfatning; men blot søge at forbedre den saameget som mueligt. J Henseende til de politiske Forhold i Europa tilraade han, at England blot forbliver en opmærksom Tilskuer af dem, da det maaskee dog tilsidst kan blive Voldgiftsmanden derved; Talen blev hørt med den største Taushed og da den var forbi, blev den modtaget med det lydeligste Biefald. (Den fortiener virkelig ogsaa at læses med Eftertanke, men den er for vidtløftig til at kunne meddeles. – Det er naturligt at Congressen i Verona og de præliminaire Forhandlinger i Vien ville blive forhalede saa længe det nye Engelske Ministerium endnu ikke er organiseret, og en Engelsk Gesandt er endnu ikke ankommen dertil, som kan overbringe det nye Ministeriums politiske Beskuelser. - Om Congressen hører man derfore ikke andet end at Hs. Majestæt Kongen af Neapel vil den 8de Septbr. indskibe sig til Livorno hvorfra han vil begive sig til Florents for at besøge Storhertugen, og derfra afreise til Kongressen i Berona. Uagtet Kongen er saa gammel, saa er han dog meget rask. Da han den 25de August mødte en Procession med Sacramentet paa Baden, saa sprang han meget rask ud af sin Vogn og kastede sig paa Knæe for at modtage Velsignelsen. Han blev derpaa staaende en Tid imellem det forsamlede Folk og talede paa det fortroligste med Soldaterne og Almuen. – Den catholske Overtroe synes desuden at gribe om sig paa nye; i Staden Zons i Nærheden af Aachen har man meget travelt med et Underværk, som der skal have givet sig tilkiende, da der nemlig skal vise sig et himmelsk Lys af de deligste Farver omkring Hovedet paa et Mariebillede; men som ikke alle Personer kunne see. De som kunne see det blive optegnede af Geistligheden; men der strømme dagligen en utallig Mængde Nysgierrige dertil, saa at Kirken ikke kan rumme dem. – Den Reapolitanske Regiering har afsluttet et Laan med Huset Rothschild paa een Million Ducater, men under den Betingelse, at der i de tre første Aar ikke maae giøres noget nyt Laan. Forresten morer man sig i Neapel med at betragte Vesuv, som fra Tid til anden udsender stærke Flammer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Man skriver fra Franksort: at den Russiske Statsminister Greven af Capodistria er passeret derigiennem, og at han blev ledsaget af flere Sekretairer, Feldjægere og andre Personer, som kun en Statsminister, som er i virkelig Tieneste behøver hvoraf man slutter sig til, at han endnu staaer i samme Forhold til Hs. Majestæt den Russiske Keiser som tilforn, det samme troer man er Tilfældet med Baron von Stroganeff, som opholder sig ved Badene i Bøhmen, fordi, som man formener, Keiseren vil have ham i Nærheden af sig. – Den Russiske Armee under Greven af Woronzoff, bliver endnu staaende i Wolbynien tæt ved de Østerrigske Grændser. Man formoder, at denne Armees Bestemmelse er at udføre Congressens Beslutninger for at tilveiebringe den indvortes Roelighed i visse Lande. Jmidlertid erklærer dog Journal des Debats, eller som den kaldes den ministerielle Franske Journal: at den kan forsikkre, at fremmede Tropper under ingen Omstændigheder ville faae Tilladelse til at marschere igiennem Frankerige. – At de Russiske Armeer skulle bruges mod Tyrkerne synes nu ikke mere at tænkes paa, uagtet Tyrkiet er det Land, hvor der mindst hersker indvortes Rolighed; de Tyrkiske Tropper have endnu ikke forladt Fyrstendømmerne, og det hedder nu selv, at den nye Hospodar i Moldau er bleven myrdet paa Reisen dertil. De nyeste Efterretninger fra Jassy kunne ikke nok beskrive denne Byes sørgelige Tilstand. De skiønneste Pallaster ere blevne et Rov for Luerne tilligemed de rigeste Kirker og Klostere, hvoriblandt der herlige Kloster Golio, hvor Vandledningen var, af 8000 Huse staae neppe en fierde Deel. – Man har ingen nye Efterretninger fra Grækenland og veed ikke hvorledes det der seer ud. Det kan ogsaa i Grunden være det samme; thi det er bedre at faae paa engang at høre at alle Grækerne ere slagne ihiel, end at høre hvorledes det gaaer til dermed, men enig er man om, at Morea vil blive til en stor Kirkegaard, og at der ikke er at tænke paa nogen menneskelig Behandling. – Chorschid Pascha er imidlertid kommen tilbage til Larissa, hvortil man ikke ved Aarsagen; men formodentlig har han efterladt en tilstrækkelig Magt for at betvinge Grækerne fuldkomment.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Man har mærkelige Efterretninger fra BrasilienPrinsregenten har skrevet to Breve til Kongen sin Fader, hvori han melder ham: at han har seet sig nødsaget til at handle efter Omstændighederne og da han har erfaret, at Folket i Brasilien har fattet den Beslutning, at ville skille sig fra Portugal, saa har han holdet det for klogere: at modtage den ham tilbudte Værdighed som Keiser over disse skiønne Provinser end ved at afslaae dette Skridt at foraarsage, at Brasilien skulde for bestandig blive tabt for hans Familie. – Den 3die Septbr. skal den Expedition, som er bestemt til at undertrykke Brasilien afgaae fra Lissabon til Bahia; men d. 14de Julii var allerede afgaaet en Expedition fra Rio Janeirs dertil for at nøde den Portugisiske Garnison til at forlade Fæstningen i denne Stad. Den commanderes af den Franske General La Bate, og bestaaer af en Fregat, 2 Corvetter, en Brig og 300 Mand og har en Mængde Officerer og Vaaben ombord. – De Brasilianske Deputerede i de Cortes Forsamling i Lissabon have erklæret sig mod det nye Laan, som den Portugisiske Regiering vil giøre, fordi det skal bruges til at undertrykke Brasilien; ogsaa Hr. Bastes erklærede sig imod at afsende Tropper til Brasilien, da Spaniens Exempel har viist hvor forgiæves det er at ville undertvinge Colonier og da Portugal kan desuden blive nødt til at forsvare sin Constitution imod de udenlandske Magter. – J Montevideo har den Portugisiske Garnison erklæret at ville blive Portugal troe. – Den nye Keiser i Mexico har forbudet Spanske Skibe indtil videre at indløbe i Havnen i Veracruz, fordi den spanske General Davilla, som endnu er i Besiddelse af Fortet Ullog, har forbudt at ingen andre end Spanske Skibe maae løbe derind. Keiseren har befalet at alle Jndvaanere skulle rømme Veracruz, da han har isinde at angribe Castellet Ullog med Magt. J denne Stad er Keiserens Kronning bleven celebreret den 26 Juli med stor Høitidelighed. Han har erklæret at han vel ikke ønskede at blive Keiser men at han allene har modtaget denne Værdighed for at sikkre Landets Uafhængighed. Columbierne have nu paa nye bemægtiget sig Coro, og Spanierne have saaledes blot Fæstningen Puerto Cabello tilbage og man troer at denne maae snart overgive sig da Columbierne nu have alle de Høider i Besiddelse som beherske Staden og kunne nu næsten ved deres Skyts forhindre de Spanske Krigskibe at løbe indi Havnen. - J Chili gaaer det meget godt. Over directeuren O'Higgins regierer Staten uden at give den nogen Constitution. Staden Valparaiso har nu 10,000 Jndvaanere og er i en blomstrende Tilstand. - J Nordamerika erholder den nye Prøvins Mischigan en stor Tilvæxt. Amerikanerne have nu kjøbt af Kong lange Peter og endeel andre Negerkonger et stort Stykke Land i Afrika, hvor de ville anlægge Kolonier for deres Frinegere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Decretet angaaende Jndkaldelsen af de overordentlige Cortes er underskrevet, den høitidelige Aabning af deres Forsamling er bestemt til den 7 October; men det forberedende Møde skal holdes den 1ste; der har fundet Uenighed Sted derom i Statsraadet, men som Ministeriet har hævet. – 40,000 Militser blive gjorte mobile. De Cortes have vel kun bevilget 20,000, men Ministeriet har seet sig nød jaget til at fordobble dette Antal. Den Spanske active Milits bestaaer næsten af Veteraner og udgiør saaledes Spaniens Landeværn. Krigsministeren lader nu denne Milits organisere i alle Provindserne og den vil derved i saae Maaneder stige til 90,000 Mand; de Cortes have som bekiendt fastsat Linie-Armeens Størrelse til 63,000 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Den i Valencia nedsatte Militaire Commission forat dømme General Elio begyndte sine Forhandlinger den 27de August og tilendebragt dem den 28de. Generalen forsvarede sig i en Tale, som varede i 2 Timer; men han fik tilsidst ondt, og Mødet blev sluttet; han blev derpaa eenstemmigen dømt til Døden og efter at han først var bleven degraderet saa blev han henrettet den 4 September. De Hellebarderer, som have faaet deres Afsked, bestaae for det meeste af Adelige og besørge Tieneste i de Kongelige Gemakker. Den Kongelige Familie bevogtes nu kun af Linietropper og Nationalmilitser. – Op standet i Bierget Ronda er forbi. Borgermilitsen, i Cadix har især viist sig virksom til at faae den dæmpet. – Man hører nu intet om Uroligheder Spanien undtagen i de tre uordlige Provinser, men der føres Borgerkrigen rigtig nok for ramme Alvor, men det er overmaade vanskeligt at faae paa lige Efterretninger derom, fordi intet officielt derom bliver meddeelt. Den nyeste Efterretning som man har faaet fra Spanien berette, at Jnsurrectionen i Navarra er bleven dæmpet, og at Qvesada har trukket sig ind i Arragonien og, som man troer, har i Sinde at ville støde til Jnsurgenterne i Catalonien, hvor Opstandennu er i fuld Gang, og hvormanfægter med hinanden dagligen og uophørligen. Jnsurgenterne ere i Besiddelse af alle Passerne over Pyrenæerne, deraf følger, at de have nylig opfanget alle Posterne fra Madrid og andre Stæder i Spanien og optaget alle Brevene. Forresten ere de Efterretninger man har og Jnsurgenternes Fægtninger med de Constitutionelle saa forvirrede og modsigende at de ikke fortiene at anføres; thi hvad der fortælles i Dag bliver kaldet tilbage i Morgen. Jmidlertid har man dog nu allerede faaet Aviser fra det nye Regentskab i Fortet Urgel. – Den Franske Armee, som staaer paa Grændserne af Spanien erholder betydelige Forstærkninger og mange troe, at den Franske Regiering har ifinde at understøtte med væbnet Haand det roialistiske Parthie i Spanien. Den nye Spanske Minister i Frankrig Hertugen af San Lorenz har endnu ikke modtaget denne Post. Denne Herre har hidindtil blot levet i Paris for Videnskaberne og Konsterne. – Den 11te Septomber er General Berton tilligemed 5 andre Personer dømte til Døden og endeel andre Personer ere dømte til større eller mindre Straffe. – Udgiverne af de 4 Journal af det liberale Parthie, som havde meddeelt lognagtige Efterretninger om Processen i Rochelle, ere blevne dømte til meget haarde Fængsels og Pengestraffe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Det hedder, at Hs. Majestæt Kongen af Sverrig, ikke har ifinde i Aar persenlig at aabne det Norske Storthing.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Den Russiske Capitain Wassiliev har gjort vigtige Opdagelser i Behringsstrædet og er kommen videre mod Norden end fordum Capitain Coock - Den uhyre Søeslange har viist sig paa nye ved de Nordamericanske Kyster: det lader til den kommer op af Havet paa visse bestemte Tider.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Jndenlandske Efterretninger. Placat, angaaende Qvartals Coursen for October, November og December Maaneder 1822.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Af den i Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartalscoursens Bestemmelse anordnede bestandige Committee er den Cours, hvorefter Rigsbanksedler i October, November og December Maaneder 1822 skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der, efter allerhøistbemeldte aabne Brev, kunne afgjøres med Rigsbanksedler, bestemt lige med den for indeværende Qvartal gieldende Cours, nemlig til 250 mod 100 Species eller 200 Rbdlr. Sølv, saa at 1 Rbdlr. Sølv, i alle foranførte Tilfælde kan betales med 1 Rbdlr. 24 s. i Rigsbanksedler og Tegn. Hvilket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Kaas. Monrad. Ørsted. Lassen. Løvenskjold. Hansen. Fischer. (L. S.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Kjøbenhavn den 20de September. Tirsdagen den 24de September begive Deres Majestæter sig til Allerhøistsammes Vinter=Residents i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
J Anledning af Hans Høihed Prins ChristianFrederiks Fødselsdag havde en Deel af de Studerende, ved Kjøbenhavns Universitet forenet sig for at bringe Høisamme et Vivat. De indfandt sig om Aftenen d. 18de, omtrent Kl. 8 i Lyngbye og udbade sig ved en Deputation Hans Høiheds Tilladelse til at afsynge en Velkomst= og Lykønskningssang til Høisamme, hvilket i de naadigste Udtryk blev dem tilstaaet. Noget efter Kl. 9 droge samtlige Herrer Studerende, med Fakler op til Sorgenfri Slot og stillede sig under Balustraden, hvor DD. H. Prins ChristianFrederik og høie Gemalinde, Prins Frederik Carl Christian og Prins Frederik Ferdinand havde taget Plads. De affang nu, under Accompagnement af blæsende Jnstrumenter en af Hr. Professor Ridder Oehlenschlager forfattet Sang, og istemte derefter et lydeligt: "Længe leve H. H. Prins Christian Frederik!" Hans Høihed behagede at svare: Jeg ønsker, mine Venner, at bevidne Dem mit rørte Hjertes Tak for Deres Velkomst; jeg erkiender i samme et Beviis paa Deres Hengivenhed for Kongehuset og for min Person. Fyrsten og Staten seer med Glæde i Dem Videnskabernes Dyrkere, Kjerlighed til Konge og Fædreneland lede Deres Fjed! Derfor ville vi samtligen udraabe et hjerteligt: "Længe leve Kongen!" Jkke allene de Studerende, men ogsaa de i stor Mængde forsamlede Tilskuere fulgte med Enthusiasmus Hs. Høiheds Opfordring, og bragte Hans Majestet et liveligt, sex Gange gjentaget Hurra. Hs. Høiheds næste Udraab: "Held Danmark, Held Fædrenelandet blev ligeledes med Begeistring gientaget af alle Tilstedeværende. Deputationen for de Studerende, som bestod af fem Personer, blev indbuden til at tage Deel i Selskabet paa Slottet, de øvrige nøde Forfriskninger i Cavalier bygningen, og droge derefter i største Orden og Rolighed tilbage til Hovedstaden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Placat af 4de September 1822, angaaende Tiende Rettighed af Sandflugts-Jorder. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, a., giøre vitterligt: At Vi, i Overeensstemmelse med de Grundsætninger, som indeholdes i vor Anordning af 8de Januar 1810, ville, med Hensyn til Tiende=Rettighed af Sandflugts-Jorder i vort Rige Danmark, allernaadigst have fastsat, som følger: 1. Opdyrkede Søndslugts=Strækninger, af hvilke ingensinde forhen har været svaret Tiende, fritages for bestandig for Tiendes Ydelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
2. Sandflugtstrækninger, der forhen have været dyrkede, eller anvendte til Eng, Græsning eller deslige, men ere blevne ødelagte ved Sandslugt, og derefter opdyrkes, fritages for Tiendes Ydelse i 20 Aar, fra det Aar at regne, saadanne Jorder første Gang bære Sæd. 3. Grændserne for de, ifølge den allerhøieste Forordning af 19de September 1792 i Fred lyste, Sandslugts=Strækninger, eller de saakaldede Frednings Linier, skulle tiene som Grændser i Henseende til de Jorder, der, som indtagne fra Sandflugten til Dyrkning, skulle nyde Tiende Frihed paa den ovenanførte Maade. 4. Jøvrigt vil det have sit Forblivende ved Bestemmelserne i allerhøistbemeldte Forordning af 19de Septbr. 1792.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Slutning af Forordningen angaaende den indbyrdes Underviisning. – C. Vi befale allernaadigst, at et Exemplar af disse, af Os allernaadigst approberede, Bestemmelser for den indbyrdes Underviisning, med de der foreslagne Tabeller, skal anskaffes for det første for hvert Pastorat i Vort Rige Danmark, samt at Omkostningerne herpaa skulle udredes af vedkommende Skolecasser; dog at disse, naar det er fornødent, dertil maae erholde et rentefrit Forskud af vedkommende Hielpe kasse for Skolelærere, saaledes at Skoledirectionerne paasee, at disse Forskud vorde tilbagebetalte inden en vis, ved Laanets Optagelse bestemt. Tid. D. Vi bifalde allernaadigst, at en Normal=Skole opretholdes i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hvor den indbyrdes Underviisning i Fuldstændighed og Nøiagtighed udføres, efter Alt, hvad Vi i denne Henseende allernaadigst have fastsat, og Vi bestemme allernaadigst den i Casernen oprettede Skole for den indbyrdes Underviisning til en saadan Normal-Skole. F. Vi bemyndige Vort danske Cancellie til, i de Skoler hvor den indbyrdes Underviisning er indført, at tillade de Forandringer i Vore allerhøieste Anordninger og Skolevæsenet, af 29de Juli 1814, som, efter den nævnte Underviisningsmaade, maatte ansees nødvendige med Hensyn till: a) At Skoletiden bestemmes til hele Dage for hver Klasse, b) at Børnene kunde antages i Skolen paa enhver Tid af Aaret, c) At Klasse=Afdelingen fastsættes saaledes, at den indbyrdes Unerviisning, efter de for denne Underviisning fastsatte Bestemmelser, er for den første Klasse, og at i anden Klasse læres hvad iøvrigt, efter Vore Anordninger af 29de Julii 1814, er bestemt. Og ville Vi, indtil videre, allernaadigst have fastsat, at, hvor den indbyrdes. Underviisning er indført, maa ethvert Barn, derhar de befalede Kundskaber fuldkomment inde, efter Skolecommissionens Bestemmelse fritages for den almindelige Skolegang, uden Hensyn til dets Alder; dog skal det, indtil Confirmationen, være pligtig til at søge Skolen 2 Dage maanedlig, for at repetere hvad det har lært, Forsømmelse af denne Skolegang straffes hver Gang med den høieste Mulct for Skoleforsømmelser, nemlig 24 s. Sølv. Hvilket Cancelliet herved tienstlig skulle tilmelde (Tit.) til behagelig Efterretning og Bekiendtgiørelse for Vedkommende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Kiøbenhavns Torvepriser, den 20. Septbr. Rug, Tdn. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. Hvede, Tdn. 4 Rbdlr. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Byg, Tdn. 2 Rbdlr. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s. Havre, Tdn. 1 Rbdlr. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Ærter, Tdn. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. s. a 1 Rbd. 4 Mk. s. Grons. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. - s. a 1 Rbd. 2 Mk. - s. Smør, Fierdingen 9 Rbd. 3 Mk. a 12 Rbd. - Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
(Coursen er denne Postdag uforandret.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Beltpassage. Fra den 19de til den 22de Septbr. ere udreiste: Til Fyen. Spansk Oberst de la Casas som Koureer, fra Stokholm til Madrid, Jfr. Theil, Enkefrue Generalinde Wegner, Frøken Talbitzen, Fransk Minister ved det Danske Hof Marquis de Saint Simen med Datter, Jfr. Raindille Handelsfuldm. Billenstein, Mad Havitz, Discipel Fabritius, Jfr. Lybecher og Larsen, Bole sen og Friis; Kammerraad Toldkasserer Møller, Etaminatus Juris Bierg, Krigskancelliesekretair Bierg Kammerherre Friherre v. Steelingh, &c. &c. Færgelaugskasserer Ex. Jur. Corvinis. Til Sielland. Generalmajor Ridder Lassen, med Adjutant, Kammerherre Oberst Wind v. Bülow, Kbd. Smidt, Hs. Durchlauchtighed Hertugen af Holstein Beck, Fuldm. Suhr, Ritmester Willemoes, Fru Kammerherinde Heinen, Krigsassessor Rothe, Fru Jbsen med 3 Sønner og Pige. Cancellie-Sekretair Bye og Herred. Jbsen. Forvalter Andersen med Kone, Jfr. Rasmussen, Lieuten. Bonnet og Bramer, Oberst Ve mester Hyde, Student Knudsen, Etatsraad Thaarup. Hr. Arenfelt, Regimentsqvarteerm. Hammershamb.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Hs. Durchlauchtighed Prins Frederik af Hessen med Følge, Studenterne Maurie, Wilnau, Wivet og Paludan, Skibskapitian Marchussen, Jfr. Baggesen, Styrmand J. J. Smidt, Toldkasserer Dahl, 2 Jomfr. Schrader, Færgelaugskasserer Ex. Jur. Corvinius.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Bekiendtgiørelse. en Kongelige Qvarantaine-Direction.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Efter officielle Beretninger er Pesten udbrudt i Paramithia i Epirus. Hvorimod det er tilbagekaldt, at den gule Feber skulde have været udbrudt i Balona. Paa Grund heraf, og i Overeensstemmelse med Qvarantaine-Forordningen af 8de Februari. 1805, dens 4de §., samt til nøiere Bestemmelse af den Kongelige Qvarantaine-Directions Bekiendtgiørelse af 17de f. M. d. A., erklærer undertegnede Direction følgende Lande og Stæder indtil videre for smittede: a) Paramithia i Epirus, b) Constantinopel. e) Algier, d) Tunis. e) Marocco. f) Smyrna, i Provinsen Natolien. g) Alexandria i Ægypten, d) Øen Candia. For mistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre. a) Havnene paa Spaniens sydlige og østlige Kyst fra Grændsen af Portugal til Grændsen af Frankrig, b) Alle øvrige tyrkiske Havn. c) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. d) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsautoritet, udstædte, Sundhedsattester, e) Amerika. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice-Consuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Den Kongelige Qvarantaine-Direction den 18de Septbr. 1822. Steen Bille. v. Schmidt Phiselder. Thonning, Skibsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
AVERTISSEMENTS. Det behagede Forsynet den 11te dennes at bortkalde til det Bedre, min uforglemmelige Svigermoder, Mad. Johanne Jacobine, født Schade. Enke efter afgangne Ankersmedmester Hans Caspersen paa Christianshorn, efter 14 Dages syge Leie, i sit Alder 62 Aar. Hvilket sørgelig bekiendtgiøres for Familier og Venner. Borrebye den 14de Septbr. 1822. Hausbild,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Hollænderie-Forpagter. Ved Proclama, som er læst ved den Kongelige Landsoverret, samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn samt inden Antvorskov Birkeret, ere Alle og Enhver, der formene at have Fordring i Smed Hans Johansen af Stude Bye, i Hemmeshøi Sogn, hans til Skiftebehandling opgivne Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldede t at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Slagelse den 15de September 1822. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Da Proclama i Selveier Duurlovs Opbudsboe nu snart udløber, saa er en Skiftesamling i dette Boe berammet at afholdes paa Raadstuen heri Byen Fredagen den 4de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, til hvilken Tid samtlige Boets Creditorer anmodes om at møde, enten personlig eller ved Fuldmagt, da adskillige Qvæstioner, paa hvis Afgiørelse det beroer, om Boet den Dag kan vorde optaget til Slutning, ville blive foretagne, og Vedkommendes Udeblivelse altsaa vil medføre Skiftets Henstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Skielskiøre den 17de Septbr. 1822. Johnsson.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-24
Mandagen den 7de October d. A. og Nestved, paafølgende Dage, bliver holdet offentlig Auction over en Deel Ind- og Udboehave tilhørende Viinhandler Sorterups Falitboe, bestaaende af: Sølv, Messing, Kobber, Tin, Porcelain, Meubler af forskiællig Slags, Linned, Sengklæder, Heste, Køer, samt 20 Oxehoveder Brændeviin m.v. alt efter de ved Auctionen, som afholdes i den af Hr. Sorterup beboende Gaard og begynder hver Dags Formiddag Kl. 9, bekient giørende Conditioner. Trykte Cataloger over det Sælgende, ere nogle Dage forinden Auctionen, at erholde paa mit Contoir. Nestved den 21de Septbr. 1822. M. S. Schønheyder.