Berlingske Tidende, 1770-10-01
Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere fra den 1ste til 27de Octobr. 1770 indkomne 402 Skippere, som have indbragt følgende: Aal (saltet) 2 Ottinger, Allun 30 Tdr., Amdan10 Tdr., Aske 38 Tdr., Æbler 370 1/2 Td., Æg 65 Ol Baand 627 Læster, 1400 dito Staver, Beeg 156 Tdr. Blye 100 Skpd. og 200 Klumper, Bord 10260 Stykker, Bræder 618 Tylter, Brænde 4412 Favne, Byg 249. Tdr., Bøge Træer fra Skaane af Værdie 2 Rdlr.; CoffecBønner 4 Foustagier; Edike 31 1/4 Td., Eege Bark 48 Td. Enebær 22 Tdr., Erter 124 1/4 Td., Eske=Træer 1 Tylt Fildt 13 Stkr., Fisk 6531 Vog 53 Skpd. og 1 Ladning Jslandsk, dito (tør) 16 Skpd., Flæsk 289 Skpd. 16 Lpd. 28 Sider 12 Skinker, Flynder 154400 Stkr., Frees 11 Stkr. Frugt 836 Tdr.; Giæs (saltet) 28 Stkr., Gas 40 Kister, Gryn 642 1/2 Td. og 419 Sække, Grønlandske Vahre 4 Ladninger, Gulpsteene 300 Stkr.; Havre 3937 Tdr., hiem megjorte Vahre af Værdie 750 Rdlr., Hjulsel 900 Stkr., Horn-Liim 1 Skpd., Huder (raae) 64 Stkr., Humle : Skpd., Hvede 6191 1/2 Td., Hør og Hamp 4 Ladninger og 140 Bundter; Jern 976 1/2 Skpd.; Kakkelovne 93 1/4 Skpd. Køer. Køer 3 Stkr., Kiød 1014 Tdr. 3 Orchovder 40 Foust. 31. Skpd. og 2 Ladninger Jslandsk, Kiepper 14000 Stkr., Klipfisk 22 Vog, Kommen 4 1/2 Skpd., Kobber 23 Skpd., Krud 120 Centner, Krumtømmer 108 Stkr., Kuller (saltet) 1/4 Td.; Leer=Former 3752 Stkr., Lærret 4080 Alen, Lægter 1400 Stkr.; Marmor 1 Ladning, Meel 219 1/2 Td. 74 Lpd. 206 Sække og 32 Poser, Miød 262 1/4 Tdr. og 30 Oxeh., Muursteen 487000 Møllesteene 5 Stkr.; Nødder 8 Tdr.; Olie 15 Oxh., Oste 286 1/3 Skpd. 23571 Stkr. dito; Peberroed 15 Tdr., Pibestaver 20 Skok, Planker 2 Ladninger 96 Stkr., Potaske 46 Fade, Potter 114 Skok; Rafter 3500 Stkr. Rug 356 1/2 Tdr. 7 Sække, fremmed dito 93 Læster; Salt (Spansk) 869 7/8 Moyer, Sennop 1 Td., Seyldug 4 Ruller, Sild 118 Læst. 11 Tdr., Slibe steene 3 1/2 Chaldrons 1220 Stkr., Smør 2549 Tdr. 86 Halvottinger 499 Foust. 321 Bøtter og 14 1/4 Skpd., SkibsTømmer 128 Stkr., Spieger 16000 Stkr. og 2 1/2 Skpd. Staver 1 Ladning 140 Skok og 990 Stkr., Steenkul 385 Chaldrons og 90 Tons, Stykgods 2 Ladninger, Stude 127 Stkr., Sukker 4 Ladninger, Sæbe 16 Tdr., Sælskind 361 Stkr., Svine=Hoveder 1/2 Td.; Tagsteen 37000 Stkr., Tallig 91 Skpd. 2 Lpd. 1 Oxehov. 32 Stkr., Tiære 3709 Tdr., Torsk 98 Tdr., Tran 53 1/4 Tdr., Tømmer 11 Ladninger 84 Tylter og 5 Stkr.; Uld 42 Sække; Viin 54 Oxehovder, Vikker 4 Tdr., Vox 4 Lpd.; Østers 75 Tdr. Derimod ere udgangne 346 Skippere med følgende Vahre, Allun 2 Tdr.; Beeg 2 Tdr., Blye 5 1/2 Skpd., Bræder 15 Tylter, Bielker (Pommerske) 20 Stkr.; Edikke 4 Tdr., Engeskiær 4 Skpd.; Fisk (iør) 27 1/2 Skpd., Flæsk 8 Skpd. 8 Lpd.; Gryn 5 Tdr.; Hampe=Blaar 24 Skpd., Hamp 14 Skpd., Hiemmegjorte Vahre Værdie til 300 Rdlr., Hvede 4 Td., Hor 72 Skpd.; Jern (meest gammelt) 715 1/2 Skpd. Kakkelovne 32 Skpd. 7 Lpd., Kobber 6 Skpd., Krud 51. Tdr. 2527 1/2 Pd.; Malt 122 Td.; Oste 4 1/2 Skpd. 108 Stkr.; Potaske 20 Foust.; Rug 1258 Tdr., Rom 6 Foustagier; Salt 90 Læster 17 2 Tdr., Seildug 33 Ruller, Sild 147 Tdr., Sirup 18 Tdr., Slibesteene 36 Stkr.; Smør 5 1/4 Td. 10 Halvottinger, Sparrer 6 Stkr., Steenkul 52 Læster 3 Td., Sukker (raae) 299 Fade, 19 Topper og 685 Pd., Sæbe (grøn) 18 Fierdinger; Tallig 3 Skpd., Thee 1122 Pd., Tin 2 Skpd., Tiære 433 Tdr., Tobak 6 Matter, Tran 51 Tdr.; Uld 1 1/4 Skpd.; Viin 60 Oxehov. Udi det Kongel. Frederichs=Hospital ere fra den 29de Sept. til den 27de Octobr. indkommen 92, udgangne 111, og døde 9 Personer. Fra den 29de Sept. til den 27de Oct. 1770 ere i Kiøbenhavn copulerede 110 Par, fødde 124 Drenge og 92 Piger; døde 53 Mænd, 63 Qvinder, 62 Drenge, 74 Piger, tilsammen Fødde 216 og Døde 252, ere saa 36 flere døde end føde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder, Alderdom 7, Barselseng 5, Blodgang 3, Brøstsyge 30, Druknet 1, Durkløb 2, Feber 4, Flekfeber 7, Frisler 1, Gicht 1, Hidsig Feber 21, Hævelse 2, Hovedpine 1, Jnflammation 1, Moersyge 1, Ormeseber 3, Pleuris 1, Slag 87. Sprinkler 1, Sting 2, Svindsoet 14, Tandpine 4, Tærende Syge 14, Vattersoet 6, Værk 1, uangivne Svagheder 27, Vandsfald 1. Assessecoccoccociscoccassessessesse Beskrivelse over de Falklandiske Øer, tagen af Cuthries nye geographiske Grammatik, og ved nærværende Tilfælde er mærkelig. Ved den sydrøstlige Kyst af America, den 52de Grad Sønder Brede, finder man paa Land Cartet de Falklandske Øer, som ligge ved det Magellaniske Stræde paa den yderste Kant af Syd=America. Man har i Almindelighed troet, at de rigeste Guld=Miner i Chili bleve omhyggeligen skiulte af Jndianerne, saasom de vidste, at deres Opdagelse ville opvække hos Spanierne en endnu større Tørst efter Erobring og Tyrannie, og kunde giøre det farligere for dem, at de vare et frit Folk. Kong Carl II. af Engeland agtede disse Kysters Opdagelse for saa vigtig, at Sir John Narborough blev udsendt med et Skib for at besee det Magellaniske Stræde, de nær ved liggende Kyster af Patagonien og de Spanske Havne der paa Grændserne, og fik tillige Ordre, saafremt det var mueligt, at anlægge nogen Handel med de Chilianiske Jndianer, som gemeenlig ere i Kriig, eller i det mindste i Misforstaaelse med Spanierne, og oprette en Handel og bestandig Underhandling med dem. Endskiønt Sir John formedelst uformodentlige Tilfælde en opnaaede sin Hensigt, som efter al Rimelighed lovede vor Nation mange Fordeele, saa vare dog hans Opdagelser paa disse Kyster (ey at regne de vigtige Efterretninger, som han indhentede i Henseende til Geographien og Skibssarten, af den Beskaffenhed, at de snarere kunde opmuntre til nye Forsøg, end giøre Jndvendinger derimod. - Da det altsaa synes (siger Forfatteren af Ansons Reyser) at vore tilkommende Udrustninger til Syd=Søen ere underkastede megen Fare, saasom vi paa vor Reyse derhen ere nødte til at anløbe de Portugisiske Pladser i Brasilien; saa vilde et Steds Opdagelse, som ligger meere sydlig, hvor vi kunde forfriske vore Skibe og forsyne dem med Fornødenheder til deres Reyse omkring Cape Horn, være et Middel, som befriede os fra denne Forlegenhed, og en Sag, som fortiener almindelig Opmærksomhed. Dette synes ey heller vanskeligt at fuldføre; thi vi have alt en ufuldkommen Kundskab om tvende Pladser, som maaskee efter en nøyere Undersøgning kunde være tienlige hertil. Den ene af disse er den Øe Pepys, 47 Grader Sydvest Brede, og aftegnet af Doct. Halley, som ligger 80 Franske Miile Østvest fra Capo Blanco, paa Kysten af Patagonien, den anden af dem ere de Falklandske Øer, paa 51 1/2 Grads Brede, som ligge mod Sønden ved den Øe Pepos. Disse sidste Øer ere seete af mange Skibe, saavel Engelske som Franske. Woodes Rogers, som Aar 1708 seylede omkring de nordostlige Kyster, beretter, at de strække sig over 2 Grader i Længden, vare opfyldte med skiønne ved hinanden hængende Høye, synes at have god Grund blandet med Skove, og tillige nogle Havne. Begge Pladser maa have et tempereret Clima. Dette kunde endog i Freds Tider være høyst vigtigt for vor Nation, og i Krigs Tider vilde det forskaffe os Herredømme over disse Søer. - Af de hemmelige Expeditioner, som nyelig ere foretagne til Syd Søen, synes det, at Regiæringen, foruden dette nye Sæde paa de Falklandske Øer, har endnu Øye paa et andet om ved Capo Hørn, som ligeledes er nødvendig til et almindelig Samlings Sted. Vore Skibe behøve saadant et Sted, for efter saa lang en Reyse der at forbedre og forfriske sig, og i Krigs Tider have en Havn, de Spanierne have taget de eneste gode Havne i Besiddelse. - Naar vi der have en god Havn og Floden er i god Stand, saa have vi intet at frygte for Frankriges, Spaniens og Portugals forenede Magt. Den som beseer Chartet over America, og agter paa de mange Eiendomme, vi der have, og deres Beliggenhed i Henseende til de i denne Deel værende Magters Stæder, seer tillige, hvor umueligt det er, at deres Hande kan undgaae vore Krydseres Opmærksomhed. Hvad kunde vi ikke i en tilkommende Krig have at haabe deraf, at vi havde saa mange beqvemme Havne til at forsørge vore Floder og Armeer.