JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Jndenlandske Efterretninger. Det skandinaviske Selskab holdt Møde i Fredags Aftes. Formanden meddeelte, at Antallet af indenbyes Medlemmer er noget over 1000, af udenbyes mellem 150 og 200; igaaraftes optoges 76. Dernæst antydede samme Nødvendigheden af at paaminde de med Contingent resterende Medlemmer, om at erlægge samme inden dette Qvartals Udløb, eller i manglende Fald at betragte dem som udslettede. Cand. Ploug meddeelte, at der i Zürich og Omegn er en Snees Danske bosatte, som tilligemed et Par Normænd og een Svensk for længere Tid siden havde dannet et Selskab under Navnet Dania", fordi Stifterne vare danske, hvilket Navn de nu agtede at ombytte med det meere passende skandinaviske Selskab; han bad Bestyrelsen og at tilstaae dem Selskabets Sange og Skrifter. Efterat derpaa en af P. R. til Studenterfesten den 13de ds. oprindelig forfattet Sang til Melodi af Rung var udført med Basunaccompagnement, holdt Past. Grundtvig det lovede Foredrag om de historiske Minders Betydning, hvilken han oplyste med et nærliggende Exempel fra sit og flere af de Tilstedeværendes Liv nemlig Skamlingsfestens Jndflydelse paa dem, der havde overværet den. Han hvælede derpaa ved det Fremtidshaab, der spirer frem af Minderne, og fandt dette bekræftet ikke blot ved den levende Sands for disse, som nu er vakt hos Ungdommen, men især ved den nordiske Middelalders Historie, ved det islandske Vidunder, ved det politiske og videnskabelige Liv, som nordiske Udvandrere havde skabt paa denne fjerne Ø, og som havde holdt sig med deres Uafhængighed igjennem 300 Aar; thi de Slægter, der vare blevne tilbage i de gamle Lande, vare ikke forblevne der af Frighed og Kraftløshed, men netop fordi de vare sikkrere end hine i Haabet om, at et saadant Liv engang skulde oprinde for hele Norden, og fordi de vare taalmodige nok til at bære alle Skjebnens Tilskikkelser for dette Haabs Skyld, det, som nu skulde opfyldes. Da dette af prophetisk Begeistring strømmende Foredrag var sluttet, og en anden Sang til Melodi af Hartmann ogsaa udført med Basuner, endte saa mange af Selskabet, som Lacalet paa nogen Maade kunde rumme som sædvanligt Aftenen med et muntert Maaltid, der aabnedes med en meget smuk Skaal for Grundtvig, udbragt af Clausen. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Øen Baly og om de der etablerede Danske. Vi have i Midten af forrige Aar efter en ostindisk Tidende givet den Efterretning, at de der etablerede Hollændere vare blevne massacrerede af Jndbyggerne. Da der paa denne Øe ogsaa er etableret flere danske Familier, saa vil det vist være kjærkomment at erfare, at ifølge directe indløbne Breve disse ostindiske Efterretninger ere aldeles upaalidelige. Den hele Affaire bestod i en Art Slagsmaal, hvori et Par hollandske Matroser bleve deels mishandlede, deels dræbte. Det ene Brev er dateret fra Coromandelkysten af 20de Novbr. og det andet er fra dapitain Knudsen, førende Skibet Partner, af 15de Aug., da han laae paa Bal Rhed, hvor han ikke havde hørt tale om nogen Urolighed. Han nærer tvertimod det sikkre Haab, at Handelsentrepriserne ville vedblive at gaae deres vante Gang. Capitainen omtaler mange af sine danske Venner der, uden at melde nogetsomhelst Foruroligende om deres Stilling. (B. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Faaborg den 14de Jan. Anden Juledag om Eftermiddagen Kl. omtrent 4 forlode flere Mandspersoner Bjørn, hvor de havde aflagt Familier og Venner et Besøg, for at begive sig til deres Hjemstavn Fyen. Da de kom i Skibsdybet, imellem Øen og Faaborg, brast Jsen, og 2 Brødre, Rasmus Knudsen af Aastrup og Niels Knudsen, tjenende i Faaborg, gik igjennem den; de Medfølgende bleve betagne af Skræk, hurtig fattede sig Huusmand Hans Madsen (i det saakaldte Ravne huus under Grevskabet Brahesminde, som, for at frelse de i Vaagen Forulykkede, lagde sig langs ud paa Jsen og paa den Maade arbeidede sig ud mod Vaagen, hvor han traf en Jsgait, som han langede Rasmus Knudsen, og dermed drog ham til sig, men da Jsen allerede begyndte at synke under ham, agde han til sin medhavende Søn, at han skulde lægge sig ned paa Jsen og tage ham ved Benene, og saaledes gjorde Flere, saasnart den Første paa denne Maade var frelst, sattes øieblikkelig den Andens Redning i Gang, til hvis Frelse den først reddede Broder ogsaa skal have bidraget sit; det lykkedes ogsaa at frelse ham. Hans Madsen var Hovedpersonen, uden hvis Hjælp de neppe vare blevne frelste, og da han er bondefødt og temmelig oppe i Alderen, fortjener vist denne hans raske Daad Paaskjønnelse, Andre til følgeværdigt, Exempel. – Flere skulle allerede her paa Kysten ved Jisfærsel ulykkelig have tilsat Livet. (Hemp. A.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Den danske Flaade bestaaer nu af følgende Krigskibe: 6 Linieskibe, nemlig: Christian den 8de, Dronning Maria; Waldemar; Frederik den 6te; Skjold, hver paa 84 Kanoner, og Danmark paa 66 Kanoner, ialt 486 Kanoner. 8 Fregatter nemlig: Thetis; Freia; Havfruen; Rota; Bellona; Nymphen; Fylla og Gesion paa 40 til 48 Kanoner, 360 Kanoner. 4 Corvetter: Galathea paa 22 Kanoner og Najaden", "Diana" og Flora hver paa 20 Kanoner, 82 Kanoner. 4 Brigger; i Alt 56 Kanoner. 4 Skonnerter; i Alt 18 Kanoner; i Alt 1002 Kanoner. Desuden 3 Kuttere og 82 Kanonchalupper og endelig 4 Dampskibe af ialt 480 Hestes Kraft. Paa Stablen ligger 1 Linieskib paa 84 Kanoner og 1 Corvet paa 20 Ka(Berl. Tid.) noner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Tvende Personer, Carl Mortensen og Jørgen Rasmussen, ere blevne arresterede som stærkt mistænkte for at have forøvet det paa HelsingørsDeligence begaaede Posttyveri. Carl Mortensen er Karl hos Staldmesteren paa Hirschholm, og den Anden er hans fortrolige Ven og Staldbroder. Den til disse Personer strax nærede Mistanke om at have begaaet Tyveriet blev endnu yderligere forøget derved, at Jørgen Rasmussen skulde have sagt til en Bekjendt, at han havde snydt Carl Mortensen for 200 Rbd., en Sum, som Jngen af dem med Grund kunde antages at være i Besiddelse af. De have imidlertid endnu ikke tilstaaet, Tyveriet, og eiheller ere Pengene komne tilveie. Gammelholm skal i denne Tid være afhændet af Admiralitet til trende Jnteressenter, en Muurmester, en Grosserer og en Justitsraad, som agte at benytte den store Plads til Anlægget af en Gade med store, pompense Bygninger. Paa en Tid, da Bygninger ere i høi Priis og Huusleien daglig stiger, vil denne Entreprise sikkert kunne betale sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Under Opførelsen af Balletten Waldemar paa det kgl. Theater i Kbhvn, i Torsdags Aftes, fandt imellem 2den og 3die Act et eiendommeligt Jntermezzo Sted, som blev givet af en af Husets stadige Gjæster - en Rotte. Ved Synet af dette Dyr i en af Logerne i første Etage, yttrede der sig, uagtet Synet ikke er uvant, en forvirret Bevægelse blandt en stor Deel af Tilskuerne der, og det varede flere Minuter, inden 3die Act kunde begynde, skjøndt Tegnet allerede var givet. Hvorledes denne Rotte Plage kan afhjælpes, vide vi ikke; men vist er det, at et sligt ubehageligt Besøg i Logerne let kan føre en eller anden større Ulykke med sig. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Jgaar Nat tildrog sig her i Havnen, hedder det i Hels. Av. af 20de ds., den Ulykke, at Capitainen paa det her i denne Tid liggende Fyrskib Trindelen", ved at gaae ombord faldt i Vander imellem Skibet og Bolværket, hvor han om Morgenen fandtes død.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
J Nyborg er Nytaarsdags Aften begaaet et temmeligt betydeligt Jndbrudstyveri hos Kjøbmand W. Koppel, hvem der blev frastiaalet: en lyserød Pengepung med 2 Messingringe, i hvis ene Ende var endeel Guldmønter, bestaaende af Souvereign, hollandske Gylden, Francs og en Femdollars, af Værdie omtrent 200 Rbd., og i den anden Ende endeel engelske Sølvpenge, bestaaende af Halv kroner, Schillings og Sexpence-Stykker, en Lærredspung, hvori endeel ikke almindelig gangbare Sølvmønter, bestaaende af Kroner, deraf 4 af Christian den 4de, der ere meget tykke og smaa, Halvkroner, Qvartkroner, Zwedrittel, samt preussiske og hollandske Penge af Værdi omtrent 100 Rbd.; en temmelig stor Cigardaase af Sølv, en Skilpadde Tobaksdaase, indlagt med Guld; 4 Rande af en Cigardaase; et Cigarrør af Sølv, en Gulduhrnøgle og nogle Guldringe, samt nogle Smaatting, deels af Guld, deels af Sølv, og et Par Guldspænder, fiirkantet arbeidet i Roser. Politiet udlover 50 Rbd. for saadanne Oplysninger, der kunne føre til Tyvens Opdagelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
(Corresp.) Kjøbenhavn den 17de Januar. Blandt de flere nye Blade, vi have faaet med dette Aars Begyndelse er ogsaa et ved Navn "Flyveposten." Hvis til man kan troe, hvad Bladet selv fortæller, saa maa det have en rivende Afsætning, da allerede 1ste Oplag paa 2000 Exemplarer skal være udsolgt, og for at gjøre Abonnementet eendmere indbydende, tilbyder Eieren, at han efter et halvt Aars Forløb vil modtage complette og velconserverede Exemplarer for den halve Subscriptionspriis. En anden Mand gaaer endnu videre, idet han i Adresseavisen tilbyder, at han for læste Exemplarer af "Corsaren, vil betale fuld Priis. Og i Norge kan man endogsaa vente at faae Penge til for at holde et Blad. J "den Constitutionelle" indbydes nemlig til Subskription paa Norsk Billed=Magasin" med Løfte om, at naar Abonnent=Antallet er steget til 2000, vil der blive udsat 4 Præmier paa 300, 200, 100 og 50 norske Specier, som aarlig efter Lodtrækning ville blive fordeelte mellem de lykkelige Abonnenter, og man kan saaledes, naar, som det hedder i Tallotteri=Planen, "Lykken vil føie, have Udsigt til at tjene 300 Specier om Aaret ved at subskribere paa det norske Billed=Magasin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Der skal atter til næste Sommer være Udsigt til, at der vil blive bygget stærkt i Kjøbenhavn, hvilket er rimeligtnok, som en Følge af Leiens betydelige Stigen. Man bygger nu ogsaa langt billigere end for 10 Aar siden, og en fuldkommen saakyndig Mand har forsikkret os, at Forskjellen skal udgjøre ikke mindre end en Trediedeel, hvilket vel for en Deel skal hidrøre fra Materialiernes Falden i Priis, men hovedsaglig fra, at Concurrencen noder Bygmesterne til at lade sig nøie med et betydeligt ringere Salair end forhen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Saavel i Kamret som paa Børsen betragter man det som meget problematisk om Ministeriet Guizot vil staae sig. Den definitive Afgjørelse beroer paa det engelske Kabinet. Anstødsstenen er Visitationsforliget med England, som den almindelige Stemme i Frankrig fordrer ophævet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
J den Anledning har Guizot henvendt sig til Lord Aberdeen og erklæret ham, at Ministeriets Existents stod i Fare, han havde opbudt Alt, for at vedligeholde den gode Forstaaelse mellem begge Cabinetter, men den offentlige Stemme var stærkere end han og denne forlangte Ophævelse af, eller i det Mindste Modification i Visitationsforliget; det var derfor aldeles nødvendigt, at det engelske Cabinet indvilligede i nogle Concessioner. Hertil svarede Lord Aberdeen, at han paa egen Haand Jntet, kunde gjøre, men i Ministerconseillet skulde han tale for Hr. Guizots Anskuelse. Man venter nu med Telegraphen Efterretning om Resultatet af denne Sag i det engelske Ministerraad, som holdtes Mandagen den 13de. Bliver Svaret gunstig, saa er Ministeriets Bestaaen sikkret. Af denne Grund udhaler Cabinettet Adressedebatterne, da man først vil oppebie Afgjørelsen af dette sidste Forsøg Keiseren af Marocco har nu afstraffet de Høvdinge, som gjorde sig skyldige i Angrebet paa de Franske i Algier. Han har straffet dem dermed, at han har ladet deres Skjæg afrage. Franskmændenne finde vel denne Straf meget human og civiliseret, men kun lidet tilfredsstillende ifølge Fredstractaten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Tydskland. Fra Stuttgart i Kongeriget Würtemberg berettes, at Oppositionen i Kammeret tilsigter at stille det Andragende, at Regjeringen skal opfordres til at foranledige det tydske Forbund til kraftig at optræde mod de danske Cabaler i Slesvig. Paa Grund af den Deeltagelse, som den brunsvigske Stænderforsamling har yttret for Slesvigholsteen, har man i Kiel under det talrigt besøgte Omslag paatænkt at tilsende den nævnte Stænderforsamling en Adresse, og haaber at andre Byer ville følge det givne Exempel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
J Frankfurt fæster man megen Lid til et Rygte, der allerede tidligere har været omtalt i Dagbladene, at nemlig Kongen af Preussen har isinde at føie sine loyale Undersaatters Ønsker ved at give dem en Constitution. Samtidig hermed omtales i Berlin et lignende Rygte i de diplomatiske Kredse. Kongen skal have opfordret Fyrst Metternich til at erklære sig om en rigstænderisk Forfatnings Jndførelse i Preussen. Fyrsten skal derpaa have tilsendt Kongen en vidtløftig Memoire, hvori han søger at bevise, at Jndførelsen af en saadan Forfatning i Preussen ikke er tilraadelig. Jkke destomindre har Kongen besluttet at forelægge Provindsialstænderne Udkastet til en Rigstænder=Forfatning."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Nord=America. Et voldsomt Sammenstød, har fundet Sted imellem nogle Slavebesiddere og Abolitionister. Flere Slaver fra Staten Kentuckypasserede paa deres Vei til et fjernt Sted Staten Ohiohvor de bleve understøttede i deres Flugt, da Obieintet Slaveri anerkjender. Kort efter kom et Parti Slavejægere og fordrede dem udleverede; men da man vægrede sig, kom det til Fægtning, som kostede 5 Mennesker Livet, og endtes med at Kentuckerne bleve fangne. Næste Dag kom en større Hob bevæbnede Kentuckyer og ny Blodsudgydelse begyndte med Tab paa begge Sider. Den hele Egn er i Oprør og Øvrighedernes Authoritet kan intet udrette. J Løbet af forrige Aar var der ankommen 81,764 Fremmede til de forenede Stater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Syd=America. Times" skildrer paa følgende Maade den afskyelige Rosas, Dictator i Buenos Ayres. Siden han kom i Besiddelse af Magten 1836 ere efterhaanden 5,885 Mennesker, deels ved Gift deels ved Sværd, faldne som Offere for hans Grusomhed. Desuden ere 15,000 Fanger under de lange Borgerkrige blevne dræbte. En af hans første Handlinger var Massacren af 100 PampasJndianere, som 12 af Gangen bleve skudte i den forsamlede Mængdes Paasyn, for at indjage Jndvaanerne i Buenos=Ayres Skræk. Anførerne bleve førte til Casernen og der Struben skaaret over paa dem. Næsten erhver Dag af hans Regjering er betegnet med en Afskyelighed. De allerringeste Paaskud ere tilstrækkelige, den Ulykkelige bliver greben, Hænderne bagbundne og under Bødlernes Sang skæres Struben over.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
China. En almindelig Opstand imod de Fremmede, navnlig mod Nord=Americanerne, skal have fundet Sted i China; meget Blod skal være udgydt og alle Factorier i Canton være afbrændte. De fleste Kjøbmænd ere flygtede med deres Eiendom; den americanske Gesandt har forlangt Erstatning og indledet Undersøgelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Blandinger. En ung Dame i Wien, der før havde været Munterheden selv, blev paa eengang indesluttet og stille. Om Natten hørte man hende skrige høit, stundom sprang hun op, løb omkring i sit Værelse, og vred fortvivlet sine Hænder. Hver Søndag, Tirsdag og Fredag gik hun til Skrifte hos Liguorianerne. Tilsidst blev hun syg, kunde ikke forlade Sengen mere, og vred sig paa sit Leie i de frygteligste Smerter. Man hentede en Læge, men neppe saae den ulykkelige Pige ham, for hun udstødte et Rædselsskrig og bad, han maatte for Guds Skyld ikke røre hende. Lægen anede strax Sammenhængen, gik bort, men vendte kort efter tilbage med nogle Magistratspersoner. Jmidlertid havde et Par Liguorianer indfundet sig hos Pigen og befalet, at hun skulde bringes til Ordenens Sygehuus, hvor han meente, snart at kunne helbrede hende ved sine Bønner og sin aandelige Bistand. Just som Lægen traadte indi Huset var man i Begreb med at bortbære den i Afmagt liggende Pige. Trods Klerkens rasende Protest blev nu den Syge undersøgt i Vidners Nærværelse, og Alle opfyldtes af Rædsel over det, de saae. Pigen har og sit blotte Liv en tre Tommer, bred og otte Pund tung Jernring, hvis indvendige Side var hvas, som en Fiil! Denne Ring havde gravet Hul paa det fine Legeme, var trængt ind i det aabne Kjød og havde foraarsaget en Vunde af et saa rædsomt Udseende, at Lægen tvivlede om den Ulykkeliges Redning. Hoftebenene laae aldeles blottede, ved hvert Skridt, hver Bevægelse maa den Martrede have lidt ubeskriveligt. Efter hendes Udsagn havde Pateren egenhændigt lagt hende dette Marterinstrument og Livet, efterat hun angerfuldt havde aabenbaret ham i Skriftestolen, at hun engang paa en Spadseretour, i tankeles Spøg, havde kastet nogle Kirsebærstene ind i et ved Veien, liggende Stationskapel. J syv Uger havde hun lidt denne Marter, mod hvilken Galeislavens Straf kun er en Leeg. Om en Criminalundersøgelse og om Paterens Afstraffelse er ikke Tale. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende modtages paa alle tongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten i Stiftet, 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Saxkjøbings 3die Assemblee. bliver afholdt paa Gjæstgivergaarden, Søndagen den 2den Februar om Aftenen Kl. 7. Bestyrelsen. En ung Pige at borgerlig Familie, som nylig har lært Skræddersyning, ønsker Condition til førstkommende Maidag, hos en Præst, Embedsmand, Kjøbmand eller lignende Familie, der maatte have Brug for hende i ovennævnte Egenskab, hvor hun tillige maatte deeltage i Huusholdning og andre huuslige Beskjæftigelser. Om det ønskes kan hun ogsaa tiltræde Conditionen noget for Maidag. De herpaa Reflecterende behage at henvende sig til Bogbinder J. Madsen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Nykjøbing. Med sidste Post er jeg igjen bleven sorteret med smukke Allundskinds Dame= og Herre Handsker, forskjellige Sorter fine Randers Handsker, saavel som hvide og gule Vaskeskinds Herre Handsker. M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
En hollandsk Veirmølle her i Stiftet kan til anstundende Foraar erholdes i Forpagtning af en ugivt Person, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Nykjøbing. C. Matzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
2 smukke brune Vallakker, den Ene i 3die, den Anden i 4de Aar, 10 1/2 og 10 1/2 Qvarteer, vel opdragne og allerede vel tilkjørte, staae til Salg i Ønsløv Præstegaard for 350 Rbd. C. C. Hansen,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Licitation. Mandagen den 27de dennes, Formiddag Klokken 10, bliver paa Nysted Raadstue afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af en grundmuret Pavillon paa den nye Kirkegaard ved Nysted. Tegning, Overslag og Conditioner ere forinden Licitationen til Eftersyn her paa Contoiret. Nysted Byfoged-Contoir den 18de Januar 1845. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Proclama. Ved Proclama, som bliver tinglæst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene at have noget af fordre i Stervboet efter Selveiergaardmand Hans Andersen Madsens afdøde Kone, Ane Dorthea Poulsdatter af Lommelov, overeensstemmende med Pl. 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som comiteret Skifte forvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skjørringe pr. Stubbekjøbing den 12te Jan. 1845. S. L. Müller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-23
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Lollands Falsters Tilende. Stift, Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Løverdagen den 2 Januar. No 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Fædrelandet fælder i sine Charakteristiker fra den roeskildske Forsamling" følgende Dom over Kammerherre Scavenius: "Scavenius er maaskee det Medlem i Forsamlingen, der ifølge sine personlige Egenskaber og sociale Stilling kunde udrette meest; han besidder Forstand, Kundskaber, politisk Ærlighed, uafhængig Formuesstilling, gode Forbindelser, Anseelse, Tid, og dog er han i Virkeligheden ikke kommen videre end til at sidde godt paa sin egen Plads. Dette kommer simpelthen deraf, at han er en fuldstændig Jndividualist. Almeenhedens Fordringer ere ham et Tryk, en Byrde. Han er en stor Besidder, derfor er Loven til for Besiddelsen og bag de reformatoriske Bestræbelser seer han kun den graadige Fenris, som vil opsluge Eiendomsretten; dette Spøgelse forfølger ham overalt, derfor forsvarer han Jorddrotternes Ret til at kræve Hørrighed og Lydighed og bruge Tugtemidler, ligeledes deres Ret til vilkaarlig Afgiftsforhøielse, uden at bryde sig enten om Godsvæsenets faderlige Traditioner eller om den Strid, hvori dette staaer med den bestaaende Lovgivnings Aand; han paastaaer, at den jorddrotlige Besiddelse er fuldstændig, til Trods for alle de ved Fæstegodset heftende uadskillelige, indskrænkende betingelser; og alt dette giør han, medens han paa sit eget Gods som oftest handler, som om den modsate Anskuelse var den rette. For Almeenheden vil han Jntet gjøre, men nok for sit Jndividuum i den Kreds, hvori det aander og bevæger sig. Om Scavenius nogensinde vil blive constitutionel, er det umuligt at forudsige, men saameget synes vist, at han ikke bliver det, førend den Krisis, som følger med Forandringen, er lykkelig overstaaet, eller naar han der seer den sidste Forskandsning for Jndividualismen. At denne Deputerede i sit Hjerte maa hade Despotiet, mere end han frygter den frie Forfatning, tør man vistnok gjøre Regning paa, saasnart man forsøger at bringe ham som Størrelse i en politisk Formel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Frederiksborg Amtstid." omtaler det nye Extrapoliti i Frederiksborg og Kronborgbirker, hvoraf den lover sig de bedste Resultater; men bemærker: "Folk herude ville da vel og føie Tid igjen faae Nattero, det er at sige, naar Arrestforvarerne tillige ville lægge sig efter, at holde paa Arrestanterne i Stedet for, som her i Hillerød, at holde aabent Værtshuus. Forleden Nat krøb tre Personer ud herfra og ikke af de mindst farlige." Cancelliet han ikke stadfæstet Justitsraad Reiersens Beslaglæggelse paa Kjøbenhavnsposten for Torsdagen den 9de Jan. Bladet, der altsaa er frigivet, omdeeltes den 14de ds. Det indeholder blandt Andet følgende Leilighedsdigt (Parodie paa: "Danmark deiligst Vang og Vænge") Danmark, deiligst Vang og Vænge, Lukt med Bølgen blaa, Hvor de raske danske Drenge Krybe til de gaae. Hvor man falder reent i Staver,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Blandt de herligste Gudsgaver, Hvor man gaber, snakker, haaber, Sover, æder, maader. Danmark, deiligst Vang og Vænge, Som til Værn har Vand, Men hvor man maa søge længe Før man seer en Mand. Hvor hver Anden har en Stierne, Men kun Een af Tusind Hjerne, Hvor hver Tredie er Ridder, Raad Enhver, der gider. Danmark, deiligst Vang og Vænge, Hvor det danske Sprog, Skjøndt forfulgt og haanet længe Endnu høres dog; Hvor man gjennem stramme Buxer, Tydsk indbanker danske Fuxer, Hvor til dette Alt tilsammen Folket synger: Amen! Danmark, deiligst Vang og Vænge, Hvor en Christian Gid vor Konge leve længe! – Frit regjere kan; Hvor fuldt op af Stænder-Jenser Giver Raad, som Jngen ændser; Guldpocaler gikes en Ussing, Folket: Bank og Lyssing. Danmark, deiligst Vang og Vænge, Fjendens Vold og Knuus Spare dine Sønner længe Og din Konges Huus! Du din Haand, og Herre, holde Over og - din Haand er Volde - Og til "Ryssen" engang taler og - Naadelig bevar os! Danmark, Dig man nu kan ligne Ved et festligt Huus, Som de milde Guder signe Ret i Suus og Duus. Huset det er Kongens Eie; Dine Drenge boe tilleie, Husets Sprog er Tydskens Gave - Haven: Kongens Have.