JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-10-11
Efter den over Eiendommen afholdte Vurderingsforretning, bestaaer den 1) i en til alle Sider grundmuret Hjørnegaard 6 Fag bred mod Høibro. plads og 9 Fag bred mod gammel Strand, med 2de brukne Hjørner hver paa et Fag med Steenalian og Jerngelænder, 4 Etager høi med Heeltag, hvori 2 heelrunde og 9 halvrunde Tagvinduer, og Kielder under hele Bygningen, undtagen Porten. J Kielderen, som er afdeelt i 9 Dele, med 3 Opgange, er en indmuret Vadskerkjedel, i Stueetagen 4 Boutikker og i hver af Salsetagerne 11 gibsede, malede og betrukne Værelser, og 2de Kjøkkener tildeels med Conturer og Stegeovne og paa Loftet 9 tildeels panelede og gibsede Afdelinger og er i Bygningen 1 Hoved= og 2de Kjøkkentrapper samt 43 Kakkelovne. 2) et til alle Sider grundmuret Baghuus, som er indrettet til Pakhuus, til den ene Side 4, og til den anden Side 3 Fag bredt, 5 Etager høit, deels heel og deels Halvtag, deri en Qvist med Luge, Vinde og Udlægger. J første Etage af denne Bygning er 3 Vognikure, 1 Stald, til 6 og 1 dito til 4 Heste, de øvrige Etager indrettet til Pakloft. 3) et Halvtags Locum i 2 Dele, derover et Hønsehuus. 4) et Halvtags Skuur i 4 Afdelinger. 5) et stort brolagt Gaardsrum, med 2 Fag Plankeværk, en Portion Springvand med Opstander og Kumme med Malmhane, en Sumppost med Jernpomperedskab og 6) en liden brolagt Baggaard. Denne Eiendom, som har en særdeles smuk Beliggenhed, og forrenter sig godt; er assureret for 52,200 Rbd. Sølv og til Auctionsefterretning vurderet for 45,000 Rbd. Sølv. Conditionerne, Vurderingsforretningen m. v. ere forinden Auctionen, toir paa Vestergade No. 20. Naar tredie Auction kan afholsom afholdes i selve Eiendommen, til Eftersyn paa Undertegnedes Condes skal nærmere blive bekjendtgjordt. Og tjener denne Bekjendtgjørelse tillige til Efterretning for Panthaverne, efter Pl. 22de April 1817, Kiøbenhavn, den 8de October 1831. Stahlfest. Efter Skifterettens Foranstaltning, bliver den Skræder Jensens og afdøde L. Hustrues fælleds Boe tilhørende Gaard Nr. 650 paa Klingenberg, som bestaaer af 5 Fag 2 Etager Forhuus, et Sidehuus paa 4 Fag, 2 Etager, et lidet dito til Tørvehuus a., samt Gaards og Haugeplads, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes : første Gang Torsdagen d. 3 November, hver Dags Formiddag De tvende første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, men den tredie tredie Gang - d. 1 December, Al. 11. anden Gang - d. 17 November, ) selve Gaarden. Dette bekjendtgjøres herved, ifølge Pl. af 22 April 1817. Odense, den 8 October 1831. Reimuth.
Berlingske Tidende, 1831-10-11
Til Salg eller Bortforpagtning Da det Kongelige Rentekammer ikke har approberet den under 27de Juli dette Aar passerede Auction over Gaardan Christiansminde og Systofte Kirke, saa bliver en nye Auction foretaget paa fornævnte Gaard, Tirsdagen den domme, paa det Kongelige Rentekammers Approbation, absolut agtes bort 3de November dette Aar, om Formiddagen Kl. 11, hvorved bemeldte Eien at regne, uforandret efter de Conditioner, som bleve lagte til Grund for solgt, eller bortforpagtet i 8 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Mai 1832. Auctionerne under fornævnte 27de Juli, hvilke, tilligemed Fortegnelse, over Kirkens Ornamenter og Jnventarium, samt over Gaardens Besætning og Jnventarium, ere til Eftersyn paa mit Contoir i Egeløv paa Falster. Gaarden og Kirken med Tiende til Salg, og Gaarden med Sognets Kirketiende til Bortforpagtning, opbydes særskilt eller samlet. Gaarden med Tilliggende forevises af nærværende Forpagter Hr. Nissen, Egeløv, i Administrationen for de kongelige salterske Godser, den 22de September 1831. Rosenkilde.
Berlingske Tidende, 1831-10-11
Trykfeil i No. 162, femte Spalte; under Cholera; fyrretyve døde Fisk læs fyrretyve Tønder døde Fisk.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Paris, den 1ste October. Uroelighederne i sidste Septembermaaned have for dette Øjeblifrelst Frankrige. Den umiddelbare Fare bortvendte Interesser, fra den fjerne politiske, Frygt for Anarchie og Gadedespotisme har givet Ministeriet de Vaaben i Hænde, uden hvilke det ved neppe vilde have kunnet holde sig, og den moderate Deel af Oppositionen har indseet, at dette Øjeblik ikke er det beleilige til at styrte Administrationen. Ogsaa dennegang klages, som altid efter Uroligheder, over enkelte ulykkelige Tilfælde, der ere forefaldne, fordi man unødvendigen har forøget Troppemassen og tilstædet den, at mandeuvrere med ubeføjet Heftighed; men Enhver veed, at deres Plan, der anstiftede Uroelighederne i de sidste Septemberdage, var intet Ringere end al forial Ordens Omstyrtelse, Mord og Plyndring, og at de blandt mange unge Mennesker, der ikke see en Bane aabnet, som svarer til deres ublu Prætensioner, finde Redskaber, der ikke skye nogensomhelst Excess, og med den største Frækhed tale høit om "Ministrenes Henrettelse og Terrorismens Gjenoprettelse." Jmod slig Udaad gives inten andet Middel end Militairmagt, saa lidet tilraadelig, ja endog farlig, dennes Anvendelse ellers er. J Øvrigt er Ministeriets Stilling ikke mindre vanskelig end den var i Midten af Septbr.,med tilbagevendt Orden vil de udenlandske Forholds Usikkerhed, og den Fare, som Carlismens Fremskridt opvækker i Landet selv, atter udøve sin Jndflydelse, og enhver Ministeriets Sejer er i Grunden kun er ny Frist; thi dets System giør ingen Fremskridt i Meningerne Hele Spørgsmaalet, hvorom det dreier sig, staaer paa Nationalgardens Faner: Liberte et ordre, hidindtil fordrer den offentlige Mening endnu større Frihed; den vil fordre og erholde en saadan indtil der ikke meer ere Elementer nok til Orden; og Begyndelsen til en uregelmæssig Friheds Excesser vil først og fremmest have Ønsker, om Ordens Gjenoprettelse til følge. Herpaa grunde sig baade Carlisters og Bonapartisters Forhaabninger ; hine ønske, at Frankrige, kjelaf Anarchiet, vil vende tilbage til Legitimitet; disse haabe, at paanøde det en militair Despotisme under republicanske Former ; og derfor arbeide nu begge for aldeles uindskrænket Frihed. Man seer Ultramontaner, der prædike Republiken; Absolutister, der fordre almindelig Stemmerettighed; og man finder ingen ivrigere Forsvarere af Gadeoprør end netop i de Familier, der fordum vare det Keiserlige Systems ypperste Redskaber. Ved det første Øjekast bliver man en Totalforviering af alle Begreber vaer; Enhver synes at handle mod sine egne Grundsætninger, men Tingene ere nu i et saadant Vilderede, at Partierne ikke directe kunne arbeide for deres Planer.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Det protestantiske Missionssamfund i Paris, hvis Præsident er den almeenagtede Admiral Grev Verhul, Pair af Frankrige, har nyelig ladet en Missionair ordinere, der ufortøvet skal forene sig med tre andre Missionairer, som Samfundet for to Aa siden udsendte, for at fremme Christendommens og Civilisations Udbredelse blandt Beschuanerne. Hr. Pelissier (saaledes hedder den nys Indviede) har hos den berømte Firmin Didot lært Bogtrykkerkonsten, og tager en portativ Presse med sig, hvormed har agter at aftrykke de Elementarbøger, der ere nødvendige for Skolerne, som skulle oprettes, og siden den hellige Skrift i Landets Sprog. Beschuanernes Land ligger paa hiin Side af Sydafrikas andet store Bassin, og er næsten aldeles ubekjendt; de nyeste Reisende formaaede ikke at trænge længer frem end til Hovedstaden Lattaku, og man veed blot saa meget om det, at det er et meget stort Land, og at Jndvaanernes Sprog, hvilke meer tilhøre Kafferne end Hollænderne, forstaaes dybt inde i Landet, Hine fire Missionairer, alle Mænd af mangesidig Dannelse og reen Jver for det Gode, der begive sig til denne barbariske Nation, skulle hos den, ved Siden af Christendommen, tillige indføre Agerdyrkning, Jndustrie og sociale Forhold; de have derfor ei allene lært forskellige Haandværker, men endog af indsigtsfulde Mænd erholdet fleeraarig Underviisning i Begyndelsesgrundene til Medicin og Chemie.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
London, den 2den October. Handelsefterretninger fra Canada, indtil Udgangen af Juli Maaned d. A., lyde meget gunstigt. Handelen var i fuld Virksomhed og Udsigterne for Agerdyrkningen gode. Den overordentlige Tiltagen af Jndvandrende fra England, Jrland og Skotland, opvakte Forhauselse; der vare fra Aarets Begyndelse allerede 37,500 Mennesker landede, og man troede, at dette Antal vilde stige til so,000 inden den gunstige Aarstids Forløb. Fladeindholdet af opdyrket Land er i Aar meget tiltaget, og dersom Høsten vorder saa riig, som den tegner til, saa vil Kornudførsen til England ikke udgjøre mindre end tre Millioner Bussels. Ogsaa ventede man en betydelig Udførsel af Bygningstømmer.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Opmaalingsskibet "Ætnal, under Capitain Belcher, er efter syv Maaneders stræng Tjeneste ved den Afrikanske Kyst vendt tilbage til Portsmouth. Dets nærmeste Bestemmelse var, at undersøge, hvor langt Arguin=Grunden strækker sig, hvorpaa den Franske Fregat "Redusad for nogle Aar siden leed Skibbrud. Desuden skulde Ætna optage den Afrikanske Kyst fra det hvide Forbjerg til Rio=Grande. Syden for sidstnævnte Flod opdagede man ved denne Leilighed en ny Strøm, op af hvilken Æmas Baade seilede femten Nile, og saalangt var Farvandet seilbart. Man holder denne Strøm for en anden Munding af Rio=Grande. Da Ætnas Mandskab ideligen i Baadene var udsat for de lodrette Solstraaler, angrebes det tilsidst af Skjørbug, dog mistede Skibet ikke en eneste Mand. Kun Mangel paa Levnetsmidler nødte det til at vende tilbage og det vil formodentlig, saasnart det er blevet forsynet med frisk Provision, atter løbe ud, for at fuldende dets Opmaalinger.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
De af den bekjendte Parlamentsmedlem, Hr. Hume, samlede kostelige og vidtløftige Documenter, som han fremlagde i Underhuset for at underflytte sin Motion, angaaende Nødvendigheden, af en Repræsentation for Colonierne i Parlamentet, oplyse, at Englænderne besidde Syv og Tredive Colonier, af hvilke ellere ere erobrede, fire erhvervede ved Afstaaelse, og nitten anlagte, Herunder ere de brittiske Besiddelser i Jndien ikke indbegrebne, Populationen i disse 37 Colonier udgjør i Nordamerika 911,229 Jndividuer ; i det britiske Guiana og Vestindien 40, 485 Hvide, I 60, 863 frie Couleurte, 694,550 Slaver; Kronens Colonier tæller 288,388 Hvide, 977,407 frie Couleurte; Slaver, med Indbegreb af de Transporterede, 146, 899. - J Aaret 1829 udi gjorde Jndførselen i alle Colonier efter de officielle Opgivelser, 11,608,943/4 Pd. Sterling. Antallet af de indløbne Skibe udgjorde 2798 med 735,375 Tønders Ladning; de udløbnes 2977. med 1,262,243 Tønder.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Efterretningen og Warschaus Fald opvakte megen Sorg blandt Englænderne, endog hos dem, der føle sig uhyggeligt tilmode ved den demagogiske Aands Udvikling i Europa, men hvis Følelse dog sættes i Bevægelse ved Magtens Triumph over Aanden. Mængden derimod er alt for beskjæftiget med de indenlandske Anliggender, til at den skulde tage megen Deel i de udenlandske. "Skade, for det tappre Folk, vi have forudseet det. Udfaldet kunde ikke være anderledes, den lille Magt mod en Coloss." Disse ere de almindelige Udraab, man hører. De, som Samvittigheden dog trykker noget, fordi de Jntet have virket til det tappre Folks Redning, trøste sig med, at den Deeltagelse, som man overalt i Europa for viist dette, nok vil tilskynde Russerne til at behandle de Overvundne med Maadehold, o. s. v. Aviserne synge Litanier, enhver paa sin Viis. Saaledes roser f. Ex. the Times sig af, at den tre Gange har opløftet sin Røst, for at opfordre England til at komme Polakkerne til Hielp! og Oppositionsbladens lægge os denne heltemodige Nations Ulykke ret paa Samvittigheden, for at kunne skyde hele Skylden paa Ministeriet, - hvilket de vilde have anklaget for Forræderie, dersom det havde ladet et eneste Kanonskud løsnes for Polen Skyld. I Parlamentet er man sium; Torverne kunde ikke med god Samvittighed befordre en Sag som Polens og de Liberale frygtede, ved enhver fremmed Debat at trække Reformbillen i Langdrag. Desuden frygter man ogsaa for Krig og - hvilken Englænder erindres ikke ved hvilkensomhelst underkuet Nations Opstand Jrland, Saaledes kunde det skee, at Yttringer af Hædersmænd, som Oberst Torrens, der ikke ændsede slige Hensyn, ingen Gjenklang fandt hos Underhuset. Medens altsaa næsten hver Aften mægtige Stemmer høre i Overhuset til Fordeel for den ædle" Don Miguel, og overøse Ministrene med Bebreidelser, fordi de ikke have beskyttet "den af sit Folk elskede Monarch" mod Franskmændene, og ikke ville erkjende ham for Konge, - tie Alle om Polen!
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Haag, den 1ste October. Generalstaternes Session skal opløses førstkommende 4de October Et interessant hollandsk Skrift "Over her Kasteel van Antmerpen er i disse Dage udkommet. - Citadellet i Antwerpen der i vore Dage har faaet en saa sørgelig Celebritet, er anlagt af Philipp den Andens blodførstige Feldtherre, Hertugen af Alba i Aaret 1568. Dets Bestemmelse var, at holde Jndvaanerne i Ave; dets Omkreds udgjør 2500 Skridt. I Kirken finde man endnu adskillige Monumenter over der begravne Spaniere, Paa den store Plads stod fordum Hertugen af Albas Statue, hvorpaa han var afbildet til Hest, og som han selv havde ladet opreise af erobrede fjendtlige Kanoner ; en overmodig Handling, som Philipp II aldrig tilgav ham. Citadellet er meget stærkt, uagtet det i de sidste Aarhundreder flere Gange er blevet erobret Den berømte Skribent Carnot - under Napoleon Krigsminister og efter dennes Fald exilieret - har 1814 beviist, hvor le og hensigtsmæssigen det kan forsvares.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Brussel, den 30te Septbr. J Repræsentantkammerets sidste Møde gav en fra adskillige Officerer indkorimen Petition, hvori disse besværede sig over de mange Afsættelser i Armeen, Anledning til en Discussion, under hvilken Krigsministeren retfærdiggjorde sin Strænghed og ivrede mod den Letsindighed, hvormed man hidtil havde givet den første den bedste et Officeerpatent. Saaledes f. Ex. vare nogle Krigsfanger komne tilbage fra Holland og blevne Officerer; først de en Oberst lod sit hele Regiment bade sig, opdagede man paa hin Officerers Skuldre, at de vare - brændemærkede Berlin, den 4de October.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Den virkelige Geheimeraad de Ribeaupierre, forhenværende K. Russisk Gesandt i Constantinopel, er efter Forlydende, i Stedet for den afdøde Grev Alopus, udnævnt til Gesandt ved vort Hof.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Generalmajor v. Pfuel har faaet det Hverv, saasnart han er restitueret, at reise til Neuschael, for om mueligt med det Gode, i at jævne de der opstaaede, som synes meget indviklede, Forhold.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Da Neuschatel vist har større Jnteresse af Forbindelsen med Preussen, end som det omvendt er Tilfældet, saa troer man, at Fyrstendømmer, selv som uafhængig Republik, ikke vil drive den Preussiske Ørn bort fra sine Grændser, under hvis beskyttende Vinger det nød saa mange Fordeele. Fabrikanterne, Viinbjergsejerne og en stor Deel af Adelen skal meget lydeligt have erklæret sig for Preussen.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Den ny Municipallovgivning er nu ogsaa meddeelt Byernes Deputationer fra Rhinprovindserne, men disse have mod Forventning sendt Constitutions=Chartet tilbage med saa mange Amendements, at dette Anliggende vil vorde opsat endnu længere i disse Provindser.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Efterretninger af blandet Jndhold. Revne Britannique beretter, at Afgifterne af Aviserne indbragte den britiske Stat i Aaret 1830: af England 14,367, 975 Frans af Skotland 1,497,325 Franes og af Jrland 2, 307,378 Franes; altsaa af heele Kongeriget: 18, 172,675 Franes; - en Jndtægt som er større end, efter Balbis berømte statistiske Værk, Kongeriget Würtembergs, Storhertugdømmet Badens og Kirkestatens Statsindtægter tilsammen.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Børs-Cours, den 11te Octbr. 1831. Hamborg 2 M. - a vista 213. - Species 211. Disconto 6 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 10 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bmk. 81 3/4. Dito uden Renter i Sedler 87. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/2 a 103 Rbd. Dito 1 Sedler 108 a 108 1/2 Rbdlr. Norske Speciessedler 154 Rbd. Svenske Sedler 66 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Engelske Laan ved Wilson et Comp. 60 a 60 1/2. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 102 a 102 1/2. Dito til 4 pCt. 97 ½. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 99 a 100. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer lydende paa Norske Species - 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar 100 a 101 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Kjøbenhavn, den 13de October. Efter en officiel Efterretning, som i Gaar med Stafet er ankommen hertil, har Cholera i Løverdags den 8de October yttret sig i Hamborgs Forstad "Hamburger Berg. Dampskibsposten ankom i Gaar Eftermiddags Kl. 5, men med bragte ingen Aviser.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Directionen for Frederiks Hospital i Kjøbenhavn har til det Kongelige Danske Cancellie indsendt den befalede Beretning om Hospitalet for Aaret 1830, (jevnfør Collegialtidenden No. 42 Pag. 770 sqv.), hvilken Beretning, der har været Hs. Majestæt Allernaadigst forelagt, udviser Følgende: - De Syges Antal har været 3333, hvoraf 300 vare overliggende fra 1825 og 3033 indkom i 1830; Antallet af Døde har været 260 og af Helbredede 2819, de øvrige 254 bleve overliggende ved Aarets Udgang. De Dødes Antal forholder sig følgelig til Patient=Antallet, naar de overliggende 254 fraregnes, omtrent som 1 til 17. De meest herskende Sygdomme i Hospitalets medicinske Afdeling have været Koldfeber, Typhus, Galde= og hidsige Febre, Gigt, Drankergalskab og Betændelser. 171 Patienter have i f.A. benyttet Hospitalets Russiske Dampbade=Anstalt og Antallet af de givne Bade har været 2156. - Ved Slutningen af Aaret 1829 vare Hospitalets Hovedkasse og underliggende Legaters samt Fattigkasses Beholdninger 10,540 Rbdlr. 59, 4 s. r. S. og 7318 Rbdlr. 88 1 3/4 s. Sedler og Tegn. Samtlige Jndtægters Beløb, efter Fradrag af de ved Omdrag anførte Summer, har i 1830 været 14,981 Rbdlr. 26 1/2 s. r S. og 79, 191 Rbdlr. 38 2/5 s. Sedler og Tegn, altsaa tilsammen med Beholdningen 25,521 Rbdl. 86 1/2 s. r. Sølv og 86,510 Rbdlr. 81 18 sk. Sedler og Tegn. Udgifterne for Hospitalet, Legaterne og Fattigkassen have, ligeledes efter Fradrag af de ved Omdrag anførte Summer, været 14,083 Rbdlr. 2 s. r. S. og 80,600 Rbdlr. 55 1/2 s. Sedler og Tegn, og Beholdningen var altsaa ved Udgangen af 1830. - 11,439 Rbdlr. 84 1/2 s. r. S. og 5819. Rbdlr. 12 1/3 3/4 s. Sedler og Tegn. - Hospitalets egen Fonds Capital var ved Udgangen af 1830. - 37,780 Rbdlr. r. S., 901,661 Rbdlr. 24 s. Sølv og 4215 Rbdlr. 60 s. Sedler, og Tegn, og dets Legaters og Fattigkasses: 13,534 Rbdlr. r. S., 143,620 Rbdlr. Sølv og 13,534 Rbdlr. 36 s. S. og T., tilsammen 51,804 Rbdlr. r. S., 1,045,281 Rbdlr. 24 s. S. og 17,180 Rbdlr. Sedler. Hospitalets egen Fonds Copital er saaledes siden Jndberetningen for 1829 forøget med 5600 Rbdlr. r. S., men formindsket 2300 Rbdlr. Sølv. Forøgelsen, i den førstnævnte Valuta hidrører deels fra Udlaan af opsamlede Taarnpenge, der ved allerhøieste Rescript af 2den Februar 1758 ere skjænkede Hospitalet til Fondens Formerelse, og deels fra 2 Sølvcapitalers Indbetaling, der igjen ere udlaante i rede SølvFormindskelsen i den sidstmeldte Valuta hidrører fra disse efter Opsigelse indbetalte 2 Sølvcapitaler. Legaternes Fondscapital er forøget med 1700 Rbdlr. r. S., som hidrører fra opsamlede Renter, der ere udlaante i Huus=Prioriteter.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Bekjendtgjørelse. fraden Kongelige Direction for Qvarantaine, Foranstaltningerne. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: 1. Af Cholera., og 2 Af andre pestattige. a) Hamborg. Sygdomme. b) Aabo a) Constantinopel. b) Algier. d) Helsingfors " c) Hange udd) i Finland. c) Tunis. e) Viburg
Berlingske Tidende, 1831-10-13
d. Marocco. f) Stettin. e) Smyrna. g) Reval. f) New Orleans. b) Kønigsberg. 3) Øen Candia. i) Elbing. b) Memel.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
1) St. Petersborg. m. Kronstad. n) Danzig. o) Archangel. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre.
Berlingske Tidende, 1831-10-13
1. Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige russiske Havne ved Østersøen og det hvide Hav b) Alle øvrige preussiske Havne. c) Altona. 2 Med Hensyn til andre pestartige Sygdomme: a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsanthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) Nord=America. Dog fritages de fra disse Havne ankom mende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester, fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Kiøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne, den 11te October 1831. H. Holsten. v. Schmidt Phiseldek. Thonning, Kjerulff. Hopp. Steinmann. Skibsted. Overpræsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, giøre vitterligt: At det Kongelige Danske Cancellie under 11te dennes har tilskrevet os saaledes:
Berlingske Tidende, 1831-10-13
Den Kongelige Svenske Qvarantaine=Commission i Stockholm ha ifølge en derom fra det Kongelige Departement for de udenlandske Sager modtagen Beretning under 29de f. M. bekiendtgjort, at, de i Sverrig flere Steder, navnligen Meklenborg og Lübeck, ere erkiærede mistænkte med Hensyn til Smitten, medens de ikke i Danmark ansees som saadanne, er det blevet anordnet, at Fartøier og Baade, der komme fra Danmark med giftfængende Varer, bør med bringe Beviis fra en Svensk Norsk-Consul, at disse Varer ere producerede i Danmark eller indførte der fra Steder, som ikke ansees for smittede eller mistænkte, eller at de, dersom de, uden at være blevne qvarantainemæssigt behandlede, ere blevne indførte fra saadanne Steder, som i Sverrig ansees for smittede eller mistænkte, have være oplagte i Danmark i det Mindste i 8 Dage, samt at de Emballager eller Foustager, hvori de findes, der ere blevne aabnede, da de Baade og Fartøier der mangle saadanne Beviser, skulle, om de end medbringe Sundhedsattester, henvises til en ordentlig Qvarantaineplads, for der at behandles, som om de kom fra smittet eller mistænkt Sted. Departementet har ligeledes underrettet Collegiet om, at fornævnte Quarantaine=Commission under 26de f. M. har anordnet den snares muelige Anlæggelse af en Qvarantaineanstalt i Helsingborg for det fra smittede eller mistænkte Steder kommende Reisende Hvilket herved, efter velbemeldte det Kongelige Danske Cancellies Anmodning til os, bringes til offentlig Kundskab. Kiøbenhavns Raadstue, den 12te October 1831. Under Stadens Segl. C. S.)