Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-05-16
Frankrige. J Toulon har der paa Kongens Navnedag tildraget sig en tragisk Begivenhed. En der liggende amerikansk Fregat vilde ikke staae tilbage for de franske Skibe, og gav en Æressalve - med skarpe Skud, Men en af dets Kugler traf uheldige viis det franske Linieskib Suffren, og saarede 7 af sammes Matroser. To af dem døde strax, en tredie maatte amputeres. Ogsaa flere andre franske Skibe bleve trufne af Amerikanerens Kugler. Vel kom dennes Chef strax efter ombord paa det fr. Linieskib for at gjøre Undskyldninger, men man kan nok tænke sig hvorledes han blev modtaget af dettes Mandskab i Nærværelse af deres Kammeraters Liig, og Øvrigheden inde i Staden maatte sørge for, at alle iland værende Amerikanere kom hurtig ombord, for at derikke skulde opstaae Kollisioner mellem dem og de franske Matroser. Samme Dag har der været slemme Optøier i Strasborg. Endeel drukne Soldater, vare i bandeviis dragne gjennem Gaderne under mangehaande forvirrede Skrig, blandt hvilke: "Døe Republikanerne!" Disse Optøier varede endnu ved Dagen efter, og lode befrygte slemme Følger under den nærværende Spænding. – J Paris blev samme Dag kun celebreret med en Mønstring som Kongen holdt over nogle Batailloner af Stadens Garnison, hvorved Hs. M. uddeelte endeel Ordener til Officerer og Soldater. J den Tale han holdt til dem, benævnte han dem gjentagende: "mine kjære Kammerater!" og roste deres Troskab og Hengivenhed, hvori Frankrig saae, et Pant for sine Grundloves Varighed og de Factioners Afmagt, som ville omstyrte samme." Derimod vanhelligedes Dagen ved et nyt Slagsmaal mellem Soldater og Arbeidsfolk, og i hele Paris var om Aftenen ikke eet eneste Huus illumineret. – Jfølge Privatbreve fra Strasborg var sammesteds passeret følgende Begivenhed Dagen efter Kongens Navnefest: Efter at Underofficererne af det 49de Linieregiment havde nydt deres Frokost i Kassernen, fik de Alle meget heftige Mavesmerter, og strax efter indfandt sig de sædvanlige Forgiftningssumptomer. Man betiente sig i en Hast af de bekjendte Modmidler, saa de snart kom sig igjen paa Een nær, som endnu laae syg deraf. Endnu var man ikke kommet paa Spor efter Aarsagen Tydskland. Om de beklagelige Optrin som nylig fandt Sted i Frankfurt haves mange forskjellige Beretninger, dog stemme de fleste overeens deri, at Soldaterne havde skudt først. Hovedvagtens Mandskab var nemlig bleven drukken beskienket af en Soldat som formodentlig havde været i Forstaaelse mede Fanger som vilde deserteret, thi han havde tracteret, og var derpaa flygtet. Kl. 10 om Aftenen vare 5 af de Studenter som formedelst Attentatet den 3die April f. A. sidde arresterede i den øverste Etage af den saakaldte Constabler-Hovedvagt, traadte ud af de for ethvert af Fængselsvinduerne befæstede og med stærke Jerngittere forsynede Kasser, hvorfra de ved et Recknedlode sig paa Gaden, hvor de ved den Allarm som Faldet gjorde, bleve bemærkede af Skildvagterne, som maaskee vare lidt mere ædrue end deres Kammerater, Disse styrtede ud af Vagten, og fyrede strax løs paa de Ulykkelige, af hvilke to, hvis Reeb vare sprungne ved Faldet havde brækket baade Arme og Been, men vare alligevel blevne ilde mishandlede med Bajonetstil og Sabelhug. En Tredie var bleven skudt under Nedfarten; en Fjerde, Student Rupner, var omkommet paa den afskyeligste Maade, idet nemlig en Soldat, havde formelig spiddet ham, ved at holde sin Bajonemod den Ulykkelige da han lod sig glide ned, saa den var trængt ind af Kindbakken op igjennem Hoveder og Hjerneskallen; under gruelige Smerter opgav han sin Aand nogle Timer derefter. En eneste af Fangerne havde været saa heldig at undkomme. Formedelst den gjentagne Skydning havde endeel Rysgierrige forsamlet sig. Da Soldaterne ogsaa fyrede paa disse, faldt der endeel uskyldige Mennesker. En un Mand, Smed af Profession, der vilde i hjem til sin Moder for at berolige hende, blev dræbt af et Skud just som han vilde træde ind i Huset. En Skræder fik ligeledes en Geværkugle gjennem Livet saa han døde paa Stedet. En ung Snedker, sin gamle Moders Støtte, fik to Kugler i sit ene Been, saa han døde samme Nat. Et ungt Menneske blev skudt idet han traadt udenfor og vilde lukke nogle Vindueskaaber. Paa Opvarteren i et Vertshuus blev Hovedet knust idet han blot vilde løbe over Gaden. Sytten Personer vare desuden blevne saarede. Om Morgenen saae det afskyeligt ud omkring Vagten. Et Huus ligeover forsaae man oversprøitet med Blod og Hjerne lige op til den øverste Etage, og paa flere Huse, navnlig det Rothschildske, var der Spor af anslagne og indtrængte Geværkugler. Sikkert var det kommet til endnu mere blodige Optrin, hvis Følger havde kunne været uberegnelige, dersom ikke Generalmarschen var bleven slaget i Sachsenhausen og 3 Compagnier østerrigske Tropper med 2 Kanoner vare i største Jil rykket over Broen og havde der taget Posto. Paa samme Tid var det preussiske Kavallerie som ligger i Bockenheim kommet i Trav ind i Staden, medens preussisk Jnfanterie og Artillerie besatte sammes nærmeste Omegn. Talrige Patrouiller blev strax udsendt i Gaderne, alle Biporte spærrede, o. s. v. - At Frankfurts Jndvaanere ere meget misfornøiede med det Passerede, kan man tænke sig. Hvor Soldater og Haandværksfolk træffe sammen, kommer det endnu til Spektakler, hvisaarsag Garnisonen er bleven forøget med preussiske og østerrigske Soldater, der baade Nat og Dag maa patrouillere gjennem Gaderne. J Omegnen, især henimod Homburg, sees endnu af og til om Aftenen Raketter at stige tilveirs. - Ogsaa i Staden Strausberg (4 Mile fra Berlin) er nylig skeet et sørgeligt Brud paa den borgerlige Rolighed, som begyndtes af Dugmagersvendenne, der sloge endeel Maskiner istykker og ødelagde Borgmesterens Huus. For at redde sin Person for Mishandlinger havde han selv maattet tage Flugten. Ligeledes har der den 4de Mai om Aftenen været Uroligheder i Darmstadt, mellem Soldater og Haandværkssvende, saa der maatte Militairmagt til at skille dem ad. – Fra München meldes, at man der havde opfanget et Brev, hvori den 4de Mai var betegnet som den Dag hvorpaa der skulde udbryde en almindelig Revolution. Den sammesteds mod Schweizerne tagne Forholdsregel bliver udført paa det strængeste, og udstrækkes endog til Franskmænd og Polakker, af hvilke flere havde i de sidste Dage maattet forlade Staden. Alle gammeltydske Dragter ere i Bayern blevne strængelig forbudte. - J Frankfurts Omegn havdes den 2den og 3die Mai den mærkværdige Naturbegivenhed, at der med en stærk Skylregn begge Dage nedregnede Svovl Fædrelandet.