JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1774-12-16
J Anledning af Velærværdige og Høylærde Mag. Hr. Hans Jørg Milling, Provst udi Hornum Herred, og Sognepræst for Hornum Meenighed i Viborg Stift, hans dødelige Afgang, indkalder den i samme Herred beskikket geistlige Skifteret 3de Gange i de Jydske Efterretninger alle den sal. Mands Credi= og Debitorer, at mede eller møde lade ved Skiftesamlingerne i Hornum Præstegaard 6te og 12te Uges Dag fra undertegnede Dato, som bliver den 17 Januarii og 28 Februarii 1786 Formiddagen Klok. 10; hine, deres Krav paa antagelig Maaden mælde, disse, deres Skyld at betale, da enhver kan vente sig lovlig handling. Sønderholm Præstegaard den 6. Decembr. 1774. Paa egen og Med Assessorers VeJens Hass. Hr. Christen Ørgneses Gaard ved Vesteraae ere gode vindtørre S. at bekomme hos Christen Hougaard. Men Skiftets Holdelse efter Olle Nielsen Møllers Hustrue, afgangne Johanne Sørensdatter, som uden Livs Arvinger er bortdød paa Lundergaards Gods i Huune Torp, Huune Sogn, Hvetboe Herred, Aalborghuus Amt, blev angivet en Deel Arvinger, som foruden de i Huus Sogn boende, skal være: En Broder Gunde Sørensen, tilforn boesat udi Porsgrund i Norge; men hvor han nu opholder sig, var ikke bekiendt en Broder Datter, Johanne Christensdatter, gift med Thomas Skoemager i Øster Halne i Wadum Sogn; en dito Anna Christensdatter forhen i Ægteskab med Christen Christophersen i diortels Sogn i Hann, Herred, hvis Opholdsted nu ikke vides ; thi blive da forbenævnte Arvindes efter berørte afdøde Johanne Sørensdatter hermed siden Stervboet er formaaer lovligere Proclama) indkaldede at møde ved Skiftets videre Fore i meerbemældte Huune Torv, 6te og 12te Uges Dag a Dato, deres Arveret at beopagte, da enhver skal blive pleiet med Retten; hvilket i de Aalborg Jydske Efterretninger 3de Sinde bekiendtgiøres. Lundergaard den 3. Decembr. 1774. J. Kieldgaard, Som Fuldmægtig det Hvidstedgaards Godses anhørende Mandskab ere 3de, navnlig E. sten Jensen, 16 Aar gammel; Niels NiøAar gamme. Niels Jensen, 21 Aar gammel, der alle ere fødte paa bemældte Ge Taars Sogn, som ulovlig fra Godset for nogen sig siden undvigt. efter Beretning skal tiene i Thye Land; samme blive herved 3 6 disse Efterretninger efterlyste, med Anmodning, at de nogen rsoner maatte forekomme, hvor de ventelineste dem anholde, og derefter mig samme med Posten tilmælde, som føyer Anstalt til deres Afhentelse, da de derpaa gaaende Omkostninger skal veede betalte tilligemed en Douceur for Uleilighedent Hvidstedgaard den at Decembr. 1774. D. Fischer.
Jyske Efterretninger, 1774-12-23
mal al høiere. en under saa Mudatal. andre. aldte Kimos, ere sorte, men af de Negere, som vi have nogen Kundskab om eet og som Ulden Deres Ansigters Anseende 3 rud deres, som mærket. stlanersen Deres Arme række ned til Knæene og synes de lerellængere i Forhold med andre Mennesters, formode stersom de ligesom alle Nationer af smærke Stuen, haver hvilket forlænger Armene. de ere : desudel. kuldre og Liv, kiøbede, og i Henseende til desenhed, venlige muntre, arbeidsomme og belerede. Den en ere Kastespyde og Pue, som de vildet at bruge saa færd at man endnu ikke har kundet underlige vem Drerne og af Borde, og Qvæg AdQvægere Aftikanske Piet Oxer og AaHovedommerson, en Reisekammerat af Hr. v. Bongensen hans Reise omkring Verden, har sort i Forret St. Omphinsaadan en Qvindesperson. Lige saadant et Folk skal boe paa det faste Land i Afrika imod Østen af Capo Negrog Dette Folk skal være tyk af Statur, men ikke større enddem Aar Begge Slags Folk ere værde herefter nøiere at under stillige af disse Dvergefolk stamme fra saadanne Folk, en ordentlig Legems Længde. Aarsagen til deres aftagrelse maae man vel altsaa i Almindelighed søger Egsenhed, hvilken tiener dem til deres Opholdsted. Dan de at Kulden sammesteds, hvilken den længste Tid af Aars nem er meget streng, kan formaae at gjøre Vexternes i Dyrene smærre; hvorfor skulde den darikke kunde giørnde geledes hos Penneskene. Dog kan man vel ikke negtman ge Bi=Aarsager herved virke tilligemed, saasom hos nog af disse se ommældte Folk Legemets alt for tidlige Anstrengelse til Arbeide saa og undertiden den sig tildragende langvarige Mangel paa Næring, hvorved Vexten i Længden meget bliver forbindret. mine Mispolis den 15. Hovembr. Bierget Vesuvis er endnu stedse meget urdeligt, og manventer dagligen, at det vil begynde at kaste Jld ud. om den 16. Novembr. na Amag og Glid.
Jyske Efterretninger, 1774-12-23
Aachener Tidende No. 9) m Cardinalerne. ulave ere stedse deelte i 2 Partier. Det rene kalder sig. ugelige, og det andet det ivrige. Beggehave besluttet heller. gode i Statsfængselet, Conelqvelet heelt Aar. end at overile have Valget Ved alt dette troer mandog overalt at Valget endnu for Juul skal være forbi; ja man vil forsikkre, at begge Partierne have allerede udvalgt en Paven Petto og ventede kun paa de fremmede Cardinalers Ankomstafg. at skride: Publicationen dermed. Santobono, Vistonti eller BoschiHr. settre Herrer skal være begavede med de priseligste ad skaber. Rygtet har siden for 2 Dage gaaet, at Santobono hade betakket sig imod det helle Collegium for gode Tanker. det havde om ham, og sagt: at den tredobbelte Krones, orde var ham for tung, hans Legems Kræfter kund ikke taale det, efterdi hans Hørelse og Syn havde meget aftaget Det hell. Collegium er over denne ydmyge Tilstaaelse blevet indergrørt. og Cardinal Boschi skal nu blive anseet med en særdeles lighed. En Coureer skal ogsaa være afgaaen til Spanien, Catholske Majestæt Fordom imod demældte dinal Boschi. Keiseren har, som der siges, ladet det hell Co gio betyde: Det maatte vælge, hvem det vilde, han vilde ingen udelukke, han vilde anbefale det at vælge det Subject, anstoedede Bourbonske Hoffer, Det skal ellers være falsk Paven i Juni Maaned virkeligen havde tabt Forstanden; beholde samme fuldkommen til Augustii Maaned og i Septem er man ikkun bleven vaer, at den noget blev svækked og dog kun nogle Timer om Dagen, Ligeledes er det urigtigt, at alle Bre ver og Udstedelser, som skeede imod denne Tid, ere blevne ophæveden Alle ere kiendte for gyldige, maaskee man kan vente, at Coadjutorierne og Adjunctionerne, som ere foregangne i Rom eller i Kirkestaten turde lide nogen Indskrænkelse, hellers kunde den nye Pave maaskee i nogle Aar ikke forsyne nogen; saa oversatter alting. J Septembr. var Paven let i at uddeele sin Naade og hvad som ellers aldrig kunde være at haabe, var at erholder 1
Jyske Efterretninger, 1774-12-23
Cardinal Pallavicinier ogsaa særdeles vehanseet i Conclave. Man forsikrer forud, at han vil blive Statssekretari som han ikke ellers bliver Pave. meste Rom den 19. Novembr. forinde virkPaa de den afdøde. er blevet gjort en Sønnet i det Jtalienske, mod man stian. nie. af følgende Indhogik ham med Da Pave Clement, bieles Sa Berømmelse ka rus hen lighed. 13. senham. at lukke. værelsen. rasende tilsiden. Viider var C. ham borter Sal. tessa Petrus sk. ham hertil, for al Demagt. sale er i beste. gre Eminenzer i gelsen, at et Ovevælget. Det heeStiet imod Satisk. satteren til det dramme. clavet en Belønning a. ning anrieste. ber.
Jyske Efterretninger, 1774-12-23
Capitainen paa et fra Cattarolter, at han paa Kysten af Morea mødgottisk Polikre, der anraabte ham om Lydighed; og da har redsoxiidi han, med Formid at giøre det kom det til en Fægtning. Nærmer 173. afto Mand, Gang Duleignotten til at trække sig tilbage med Morea. a la Anden Antonaalaldede og an Fra Jtalien den 22 Novembr. Nu lader det til, som den Russiske Fløde snart vil komme tilbage igien fra Archipelago. Til Livorne ere allerede paa en kort Tid adskillige af deres Skibe indløbne, hvilke berette, at man giør alle Anstalter til at forlade Paris og Vandene der, Følge Fredstraktaten saa snart man kan blive færdig med Skil nes fornødne Reparation og nogle andre Anstalter. smina London den 29 Movembr.
Jyske Efterretninger, 1774-12-23
Til Gouverneuren i Gibraltar er bleven sendt Ordre at han, Henseende til Spanierne og Maroccanerne, skal iagttage den nøieste Neutralitet. Men imod Algier er man paa vor Side ste aldeles somagtig og saafremt Deyen ikke med det første sinder sig i Billighed saa er blevet besluttet at vise ham, at det og lvor. Det hedder, at Keiseren af Marocco, hvis Allierede Algiererne meere, har tilbudet at paatage sig at være Meglen imelEngelanAlgier. giennammas og of da Mandspersonerne nu mestendeel bære deres eget Huar gerneste meget skivt til, hvilke søge at bringe Pa gien, saa loed sig til den Ende enher boende et Skilt, som forestillede Adsalon hængen, ved og Arab at stikke ham igiennem med sit 1, og klager saaledes : On Atlehedsthonsbudsvornaa Banke, lone. OAbsolon, min Søn min ten Parvingsaa havde du ikke me dem 9 Decembr. ter man, at hans Majestæt Kongen ladt nu at udført det for længe siden. ersæt, i at befrie hans skalskyldige Anrre= og Hoverie Tieneste, men han har paa antekammeret i Hanopeer, at gjøre en Begyndelse med Amtet. Casenberg; hvilket ogsaa er skeet og nu blevet tuleret ved en Commission, saaledes, at Bonden, imod at betale en forhøiet taalelig Hoveriepenge, skal være befriet fra Spand- og Haand Tieneste. Hs. Excellence, den virkelige Geheimeraad v. Bremer, skal have havt den største Andeel i denne for Undersaatterne saa lykkelige Forandrings Udførelse.
Jyske Efterretninger, 1774-12-23
Hamborg den 10. Decembrom de 1 J Forgaars Morges havde vi 8 Grader Kuld efter den Reaumeste Thermometer. Om Eftermiddagen faldt Qvægsolvet paa Ret. af Grader; som Midnar sids det 13 og i Gaar Morges, 4 Grader. Efter nogle Skildvagters Udsigende skal det have lynet Gaar Nat henimod Morgenstunden, Elven er nu saa fast, at Postene og Fragtvognen fare derover.
Jyske Efterretninger, 1774-12-23
aa hinanne Aalborg den 22. Decembr. minia Afsagte Domme i Høyeste Ret.
Jyske Efterretninger, 1774-12-23
Den 26. Novembr. No. 166. Byefoged Ditlefsen og Mathigellum contra Sognepræsten Hr. Johan Budt. Commissariernes Dom bør er komme Byefoged Lorenz Ditlefsen eller Mathias Fellum til Fornærmelse i nogen Maade; hvorimod Sognepræsten Hr. Johan Budseber indfrie og til Byefoged Lorens Ditlefsen betale sin den 15 April. 1757, udgivne Obligation med Capital 493 Rdlr. og Renter 4 pro Centum deraf fra Obligationens Dato, indtil Betaling skeer. Processens Omkostning betaler Hr. Johan Budz til Byefoged Lorenz Ditlesmed 100 Rdlr.; saa betaler han og til Justitz=Cassen for imod Trette 24 Rdlr., og end videre til samme Cassa 5 Rdlr. No. 108. Commerceraad Sommer c. Mogens Christensens Arvinger. Denne Sag afvises. Udi Kost og Tæring betalet Commerceraad Niels Sommer til Mogens Christensens Arvinger 30 Adlr. dition. at No. 109. Ole Sonne Jpsen og Jep Larsen c. Christop Hansen. De ergangne Domme bør ei komme Ole Sonne J. sen til Fornærmelse eller Penges Udgiftet nogen Maade; me han bør for det ham paalagde Ansvar, for Bekostningerne i Christopher Hansens Action og Arresk fris at være. Den 28 No. 110 Byefoged Selmere Niels Nielsen Bets J denne Sag mødte ingen for Parterne, hvorfore der faldt Udblivelses Dom. No. 111. Hans Jensen c. Bendt Pedersen og Søn. Landdammernes Dom bør ved Magt at stand; dog saaledes, at Pecessens Omkostning for alle Retter ophæves. Til Justis=Cassen, betaler Hans Jensen, som Tabende 5 Rdlr. ialt Til den Almindelige Hielper Casse er og i comitmanns at indkommet. Hamme Ane Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1774-12-23
Den 16. Decembr. blev Hr. Mandall leveret en C. Baneseddel af et Gulds Barn, som under en svare sine S. Byrde sukker inderligen til Gud om en naadig Oplysning alledonist til at maaneDen 22, hujus befandtes ved Cassens Aabning en Bandsiddel paa man gion : saa man Et og 3. Ves For disse anseelige Gaver tikkes paa de Fattiges Vegste alletskyldigst. Herren lade de Sukkendes Forlængsel og Haab vord opfyldt, og skienke alle Hierter den sande fuule Glædel Afdeelingen af Hielpe Cassen skeer i næste Ugen Ons NB. Et dagen den 28 Decembr. til Huusarme og Nødlidende i Budolphi Sogn, og Torsdagen den 29 hujus til de samme i Frue S. i, da disse, og ingen andre end de virkelige Trængende ville møde hos mig om Formiddagen Klok. 10 s. da paa bestemte Tid at imodtage, hvad enhver i sær skal vorde tildeels af de til denne Casse indkomne frivillige Gaverne Soi deres endogsaa villagatte Mandall, Onsdags udgik der 380 Stykke af Menneske, samme naa Avindeholder en Beskrivelse om den hele kleinchenske Familie, samt dennegade mange andrams 3.
Jyske Efterretninger, 1774-12-23
Dødsfald: I Schime Hr. Oberst=Lieutenant von Untzen, 77 Aar. Den 16 hujus her i Byen sal. Lars Muurmesters Enke, Kirsten Nielshotter Holst, 77 Aar. Den 18, Hjulmager Lars Jensen Dahl, 79 Aar. sig hos anus Bekiendtgjørelse. tes i Bogtrykkeriet kan faaes til Kiøbs : Takn og B. K. sig Offer, som gudfrygtige Huusfædreskunne nodan og ere, frembære for det gamle Aar at ende, og det nye Aar udi Hertens sande Frygt at begynde; sælges for 4 s. qvelsom og Samling af adskillige moralske Sange, nye og ærerige Over o. refor det sukke Kiøn, sælges for er 6 sk. Begge disse Pier, drengivne til Beste for den almindelige Hielspe=Casse, hvoraf Huusarme her i Byen nyde Understyttelse efter enhvers Omstændigheder, saavidt samme ere bekiendte. Manke, Ring, udgiven ved C. S. Biering, sælges 1. i Bogtrykkeriet den første Deel for 20 sk. og den 10 sk. ne i alen. sammen en Deele unasianakklumodt Nye Aars Ønskenen ind Fra Søn til Fader og Moder ; Dotter til samme; Broder til Søster, og Søster til Byeder; Sødskende indbyrdes; til Farfader og Farmoat Moster; Farbroder og Morbroder, til en Lærer, en Kiøbmand; Frigsmand; Søemand til en Velgiører, til sin Kiæreste; til en Ven, nu at faae en rar Mand; en Kiæreste inden Dag et Aar ; Mand og Vigge til en Veninde, til den Smukke, faaes her i Bogtrykkeriet til B. En smuk Kane ingen Person er at faae til Kiøbs hos Andrigs Ar som 1 Haa Kiøbmands Compagniehuus bliver Fredagen den Auction over en Ladning diverse huggen Tommerlast og nogle Lægter. Arn 23 Decembr. om Eftermiddagen holdet offentSvensk med, Etteer 4 Tomme Diameter, anføbs hos sacon Saurb. og Møier Johan Remert, Sadelmager saa Algaden anvises en god sterk Careth til 2 Personer, som med ganske nyt Betræk og Snore er forsyner, samt lædder Hestetøy til samme, enten separat eller underrede Prisen skal findes hilsignelmens dales.
Jyske Efterretninger, 1774-12-23
J Anledning af Belærværdige og Høylærde Maa Hr. Hans Jørg. Milling, I Provst udi Hornum Herred, og Sognepræst for Hornum Meenighed i Viborg Stift, hans dødelige Afgang, indkalder den i samme Herred beskikket geistlige Skifteret 3de Gange i de Jydske Efterretninger alle den sal. Mands Credi= og Debitorer, at møde eller møde lade ved Skiftesamlingerne i Hornum Præstegaard 6te og 12te Uges Dag fra undertegnede Dato, som bliver den 17. Januarii og 28 Februarii 1775 om Formiddagen Klok. 10; hine, deres Krav paa antagelig Maade at anmælde, disse, deres Skyld at betale, da enhver kan vente sig lovlig Behandling. Sønderholm Præstegaard den 6. Decembr. 1774. Paa egen og Med-Assessorers Vegne Jens Han Ved Skiftets Holdelse efter Olle Nielsen Møllers Hustrue, afgangne Johanne Sørensdotter, som uden Livs Arvinger er bortdød paa Lundergaards Gods i Huune Torp, Huune Sogn, Hvetboe Herred, Aalborghuus Amt, blev angivet en Deel Arvinger, som foruden de i Huus Sogn boende, skal være : En Broder Gunde Sørensen, tilforn boesat udi Porsgrund i Norge; men hvor han nu opholder sig, var ikke bekiendt en Broder=Dotter, Johanne Christensdatter, gift med Thomas Skomager i Øster Halve i 2 Wadum Sogn; en dito Anna Christensdatter, forhen i Ægteskab med Christen Christophersen i Hiortels Sogn i Hann Herred, hvis Opholdsted nu ikke vides; thi blive da forbenævnte Arvinger efter berørte afdøde Johanne Sørensdatter hermed (siden Stervboet et formaaer lovligere Proclama) indkaldede at møde ved Skiftets videre Foretagelse i meerbemældte Huune Torv, 6te og 12te Uges Dag a Dato, for deres Arveret at beopagte, da enhver skal blive pleiet med Retten ; hvilket i de Aalborg Jydske Efterretninger 3de Sinde bekiendtgiøres. dergaard den 3. Decembr. 1774. J. Kieldgaard, Som FuldmærJi Hvidstedgaards Godses tilhørende Mandskab ere 3de i navnlig sten Jensen, 16 Aar gammel; Niels Nielsen, 20 Aar gamme Niels Jensen, 21 Aar gammel, der alle ere fødte paa bemældte Gods i Taars Sogn, som ulovlig fra Godset for nogen Tid siden undvigte, efter Beretning skal tiene i Thye Land; samme blive herved 3 Gan disse Efterretninger efterlyste, med Anmodning, at de, som nogen af Personer maatte forekomme, hvor de ventelig nu ere i Tieneste, ville lade dem anholde, og derefter mig samme med Posten tilmælde, som strax løver Anstalt til deres Afhentelse, da de derpaa gaaende Omkostninger skal vorde betalte tilligemed en Douceur for Uleiligheden. Hvidstedgaard den 3 Decembr. 1774. D. Fischer. Det sidste Nummer af disse Efterretninger vorder udgivet Mand paa den sidste Dag i Aaret.
Jyske Efterretninger, 1774-12-31
Fielehn den 11. Decembr. angaa Forrige Mandag hændte sig ved de paa det Fyrstl. SapichiSlot her sig befindende Polske Grændse=Commissarier denne ulykkelige Tildragelse: Frue Theresin, fød Schieckewska, Gemahl, inde til Grev Johann Dombsky, Kongel. Polsk Kammerherre og General ved Kron=Armeen hvilken, efterat hun i Søndags var ankommen hertil fra Berlin og havde begivet sig til hendes Sva ger, Hs. Excellence, Grev Ludvig Dombsky, Woywode af Bred i Cujavien, og som er Præses for bemældte Grændse=Commission blev Dagen derefter Klok. 11 om Formiddagen da hun stoed ved Caminen, vaer, at der var kommet Ild i hendes fiine Silke Klædning, som hun havde paa sig. Denne liden Jld havde i Begyndelsen let kundet blive slukt, men der var ikke nogen strax ved Haanden, og Damen selv kunde for Skræks Skyld ikke finde paa noget Hielpemiddel. Da hun nu var paa den 3die Etage, saa løb hun ned, for at søge Hielp; men Jlden blev af Luften dette meere opblæst, og tog saaledes Overbaand, at hun stoed ilde Lue ligesom et Bundt Straae. Adskillige af Hof=Folket, som skulde hielpe hende, ansaae hende for en Aand fra Helvede, og derfor flyede for hende af Skræk, andre, som kiendte hende paa Rosten, vilde nok hielpe, men da der var intet Vand, gjorde de ne menummes de 20 Rd. det med Hænderne, og maatte, da de begyndte selv at blive antændte, tænke paa at redde sig selv. Endeligen kastede Slots Justitiarius sin Kappe over hende, og derved slukte Jlden; men Damen var saaledes bleven forbrændt baade paa Hænderne, paa Brystet, i Ansigtet og paa Ryggen, at hun var ligesom halv stegt, og, uagtet alle anvendte Hielpemidler baade indvortes og udvortes, maatte hun i Onsdags døe deraf.
Jyske Efterretninger, 1774-12-31
Aachen den 15. Decembr. Det gaaer endnu til i Conclave, som i et Bollhuus, hvor Bollen kastes fra den ene til den anden. Partierne ere endnu de samme, nemlig det kongelige og det ivrende; det sidste har 26 Stemmer, og det første, hvortil Cardinal de Solis snart vil træde, har de øvrige Stemmer. Denne Cardinal er den eneste, som endnu ventes, og, saa snart han er kommen, vil det vi see sig, om en nye Pave virkelig in Petto har været færdig, skeer ingen Proclamation da snart, saa kan man vente, at et Conclave endnu vil vare nogle Maaneder. Siden Cardinal Caractiolo, som før er mældt, skal have betakket sig for den tredobbelte Krone, saa meener man, at det ikke vil feile, at jo enten Hr. Viscontii, Boschi eller Pallavicini vil løbe af med den; dog er det skeet, at den, som man mindst tænkte paa, har faaet den. Det Skandskrift, Conclavet, som i Rom er blevet forbrændt at Skarpretteren, gjør endnu stor Opsigt; det er forfattet som et theatralsk Stykke, hvori 17 Cardinaler forestilles som talende Personer. Forfatteren betiener sig til Indgang af Cardinal Bernimislingede Valg. Cardinal Zelada bliver alt for sterk angreben, og de andre Cardinaler bliver ogsaa intet skienket. Ægte Kiendere af Poesie udraabe dette for et Mesterstykke i sit Slags baade i Kunst og Smag, og skal overgaae Cardinal Negroni Verker. Det er i høieste Grad bidende og stiklende. Alle andre udkomne Pasqviller ere, uden Lignelse at tale, saa dunkle imod dette, som Stierner for Solen. Man har givet for en eeneste Afskrift af dette fortreffelig Verk over 8 Dukater. Man har i Rom arresteret Præsten Sertori fra Florenz Forfatter af musicaliske Verker. Just da fornævnte Drammatiske Skrift blev forbrændt, fandt man opslaget paa Pasqvino: Paa dette Drama vil følge en Comoedie, og man har ogsaa virkeligen seet en, hvori Marqvisinde Masini, de Hr. Bischi, Lepri og 4 Princesser optræde.
Jyske Efterretninger, 1774-12-31
Hamborg den 16. Decembr. Man har her Breve, hvori mældes, at Cardinal Anton Engen Viscontii, forhen Pavelig Nuntius ved det Wienske Hof, er bleven udvalgt til Pave. En Coureer skal have overbragt denne Tidende fra Rom til München, med det Tillæg, at denne nye Pave vilde beholde det Navn, Eugen.
Jyske Efterretninger, 1774-12-31
Nederelv den 22. Decembr. Den Efterretning, at Cardinal Visconti var udvalgt til Pave, er endnu ikke bleven bekræftet; men Breve fra Frankfurt at 16. hujus mælde, at man der siger, at Cardinal Caracioli skal være bleven udvalgt til Pave, men han er endnu ikke offentlig bleven udraabt. Aalborg den 30. Decembr.
Jyske Efterretninger, 1774-12-31
Fortegnelse over Ægteviede, Fødte og Døde i Aarhuus Stift fra 1. Advent 1773. til Aarsdagen 1774. Æg. Fødte.
Jyske Efterretninger, 1774-12-31
- Døde. Herrederne. tevie. Dren Pr. Sum. Mand. Qvinder Sum ar ma kiøn kiøn ma Bierge. Framlev Galthen. Gierlev Giern. Hads, Hasle Hatting. Hids. Hielmslev Hovelberg. Lysgaard Mols Niim Ning. Norre Nørrehald Onsild Øster Lisb. Rongsøe. Sabroe og v. Lisb. Samsøe, Sønder. Sønderh. Støvring. Thyrsting. Woer. Wrads. Summa, 25 Rd. Ere altsaa 1048 flere fødte end døde. Blandt de Døde ere anmældte 53 imellem 20 og 86; 39 imellem 80 og 90; 5, som have opnaaet det 91 Aar. J Fausing Sogn en Kone 92 Aar, i Randers en dito 93. 1 dito 98, 1 Mand i Hospitalet ib. 91; i Thorsager Sogn en Kone 92. Aar; i Sabro en Mand 94; i Østertørslev en dito; i Hyllested en Kon 95, i Torrild en dito 98 ; i Hornslet en dito 99 Aar; i Glad Sogn en Qvinde 91 Aar, var i Ægteskab 56 Aar, og havde 30 Børn og Børnebørn, paa Hiarnøe en dito 79 Aar, havde levet i eet Ægteskab 54 Aar. og havde 18 Børn og Børnebørn; en dito 85 Aar, levede i Ægteskab, 56 Aar, og havde 36 Børn og Børnebørn; i Schiold en dito 95 Aar. var saa frisk og rørig, at hun indtil en Maaneds Tid for sin Død selv hentede sit Brændeved en Fierdinqvei fra Skoven; i Woldum en Mand 83 Aar, havde været blind i 81 Aar, i Rud en Kone død i Barselseng, efterat hun havde født 3 dødfødte Børn; i Galthen Sognepræsten Hr. Andreas Jacobsen, død i hans Alders 84 og Embeds 58 Aar, han havde nemlig været Præst 12 Aar i Fyens Stift, og siden 46 Aar til Galthen og annecterede Meenigheder, og er det mærkværdigt, at hans næste Formand, sal. Provst Peder Galthen forestoed fornævnte Galthen Kald, som Sognepræst i 60 Aar, saa at Embedet der i 106 Aar er blevet betient af disse 2de Sognepræster, i Fausing forrige Sognepræst Hr. Johan Olufsen i hans Alders 81 Aar og Embeds 54; i Wedslet Sogner Par Ægtefolk paa een Dag begravne, som havde levet tilsammen i Ægteskab 48 Aar; i Marie Malene en Mand 72 Aar efter 50 Aars Ægteskab med een Kone; en Mand fra Svostrup tilligemed 2 andre fra Sahl. druknede, da de vilde sætte over Guden Aaen i et Knubskib, i Zeuthen død en Mand af Forskrækkelse over et Tordenslag.
Jyske Efterretninger, 1774-12-31
Fortegnelse. over Fødte, Døde og Ægteviede i Aalborg Stift fra 1. Adven1773 til Aarsdagen 1774. - Fødte. Døde. Ægteviede.
Jyske Efterretninger, 1774-12-31
Aalborg Bye og Annexer Kiær Herred, Hvætboe Herred Jerslev Herred. Børglum Herred, Wenneberg Herred, Horns Herred, Øster Hanherred, Vester Hanherred, Hundborg Herred, Hillerslef Herred, Hassing Herred, Refs Herred, Nørre Herred, Sønder Herred, Summa 2385 1594 864. a 791 fleere fødte end døde. 20 & Co. sig