Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-02-16
Hvad Dannemark angaaer, saa maae Vi tilstaae, at Vi ikke kjende den Europæiske Statslære, og Folkeret saa fuldkommen, at Vi kunne bedømme det Retfærdige i Din Fremfærd. Men Dine Miisteres bekjendte Redelighed og Din store Agtelse for deres Meninger er os Borgen for, at Du fikkert har handlet ligesaa billig som viselig. Vel er det efter den Algierske Stats- og Folkelære en urokkelig Grundsætning, at erklære Krig førend en Stat angribes, vel har ingen Sul kan saalænge Algiers Trone har staaet ladet op bringe nogen Europæisk Pæreskudde førend en formelig Krigserklæring var bleven gjort, vel er der ved det Algierske Universitet opstaaet blandt Professorerne i Rets- og Statslæren en heftig Strid, om det, efter Alcoranens Forskrivter kan være tilladt at angribe en Stat, bombardere dens Hovedstad og bortføre dens Søværn under foregivne Venskabsforsikkringer; men da den nyere Brittiske Statslære og Folkeret skal i adskillige Puncter afvige fra den Algierske, i hvor vel den i Hovedsagen er den samme, saa tvivle vi aldeles ikke paa, at je Du og Dit Raad har handlet i fuldkommen Overeensstemmelse med hiin Lære og hiin Ret, hvilket er alt hvad man kan fordre af en Regent. Desuden har du jo offentlig erklæret, at Du har ladet tage den Danske Flaade, fordi Du var bange forat andre skulde tage den, og det er i Vore Øine, en Grund, som den hellige Muhamed selv vilde antaget for gyldig, ja, Vi maa reent ud bekjende, at Vi, naar saa er, heller ikke havde gjort Os nogen Samvittighed af at tage den. Du er saameget mere at undskylde, som Dannemark, efter at dets Hovedstad paa det venskabeligste var bleven bombarderet, dets Flaade paa det venskabeligste bragi Sikkerhed, dets Handelskibe anholdte, paa det ingen anden skulde tage dem, undslog sig for at træde i Venskab og fredelige Underhandlinger med Dig. Af Portugal har Du erhvervet Dig store Fortjenester. Du har opretter et nyt Kongerige i en Verdensdeel, der, uagtet den er langt større end Europa, hidtil har manglet en souverain Konge; Du har reddet den Portugisiske Flaade fra at falde i Vantroendes Hænder; Du har givet Brasiliens Trone ny Glands og Værdighed. Lykkes det Dig ogsaa at gjenoprette Haitis omstyrtede Keisertrone, saa er du i Europa den første Monark, der kan sige, at han har givet den ny Verden en Keiser og Konge paa eengang. Du lover i Fremtiden at oprette endnu flere Kongetroner i America, og Din Glands vil altsaa naae sin høieste Pynt, naar Du kan kalde Dig Americas Over Keiser. Dine Ministeres vise Beslutning, at anholde alle nentrale og venskabelige Staters Skibe, og fordre Told af dem, hover os især overmaade meget. Den stemmer saa ganske overeens med den Algierske Statskonst. Vi haabe, Hr. Cousin, at det ikke vil vare længe førend alle Europas Nationer, ville blive nødte til, ogsaa at tilkjøbe sig Fred hos Dig for Foræringer. Det af alle Dine Fiender saa misundte Herredømme over Havet bliver nu alt mere og mere udbredt og befæstet. Havet er ingens Eiendom, sige Dine Modstandere, men Jorden var jo heller ingens egentlige Eiendom førend der, som den vise Abulseda siger, kom een, som satte en Pæl i Jorden, og sagde dette Jordsmon hører mig i 1 Den, som kommer først til Møllen, faaer først malet. Du har nu oprettet et Rige paa Havet, og Propherens Miskundhed beskytte det. Saaledes rækker det gamle og ny Carthago hinanden Haanden. Algier, Britannien, Haiti. Sicilien og Brasilien være det store Forbund, som skal gjengive Europa den Fred, det saa længe sukkede efter, befæste Britanniens Herredømme paa Havet, og sætte Skranker for Frankernes tiltagende Magt. Ved samme Leilighed sende Vi HoC. Sk. Excellence Stats-Secretairen Canning et giftig Daggert og to Sække fulde af Øren, hvilke han kan lade opslaae paa sit Palads, som et Tegn paa Vor Gunst og Bevaagenhed. Continuation af foregaaende Anmeldelser om patriotiske Bidrag til en ny Flaade: Til H. K. H. Kronprindsen er i Kiel indsendt, som Høistsamme hertil har nedsandt, i Kasse, hvori var et Gulduhr, to engelske dobbelte Pistoler og 100 Rdlr. d. C. Præsten Hr. Schade i Nyekjøbing paa Mors indsendt 22 Lod forarbeidet Sølv og 29 Rdlr. 61 s. i grov Courant.