Berlingske Tidende, 1792-08-10
Cabien, den 26de Julii. Man lade det følgende Lærklæring fra Ha Durchl. ingen af Drundvig og Lyneborg, Overst Com ne des manstaler, Reiseren og liggen af Preussens forenede Armeer, til Frankrig. te Mananter Keiseren og Kongen af Preussen, alen det man Commanden over de forenede Armeer, som samlede Grankrige Mandser, saa har saa villet de. giøre dette Miges Jndbyggere de Bevæggrund, som tillemshaaer Sangeræmmere Forholdsregler, og de Hen som store samme. Efterat de, som med Magt. haarettet Raalemaadesterensen aa sig pastaarnaan have de gaaende skomster deres Rettigheder og Eiendomme i El. bankensningen, forstyrret og kaldtangt dan gode Orden. en maatte Maanesaa, begaaet Forbrydelser og Boldsomde med Kongens balede Person og dans døn Familie at andan dagsaa adødes og forneres saa have de andelse. i Maaler end at et saare Dr. Majestæt Keisereneuretfær. den maaneide hans i Nederlanden liggende ProvindNaan af det tydske Riges Sundomme ere blevne indat naar dette Angred, og anden have allene derved und til staaen, at de have givet efter for det herskende Partie den saaner de Majestat som ved en Dasenske, han staaer i nu sardinaise med Hr. Kanal. Manstæt, anden mægtig Marlemal der indske Riges Statsamme, enten at kunner andlade at komme sine Allærte og Med. at han og dansdaddeles Dansands paatager han, bede Manartage Tansklands gelsens. Til denne stere. kamme angaaer Aarsaa van Dirmand, som hade Gaaserer maa paa Hurter, nemlig, at giøre. at Aar at i Grantin, standse de med Throne og gende ganaarmaner saning den timast Maal. teskab Kongen den Salighed og Frihed, saae. minen, en samt han i Stand til at uder den Mag. sess. som med Ret tilkommer ham. - Forsikret om, at den fornaftige Deel af den franske Nation afskyer Udsvævelser af en stattien, som bringer den andet Aager, og at den største Deel af Jndbyggerne med Uldalmodighed venter HielpensDabisk, for aabender artning erklære sig imod deres Undertrykteres forhaves Foretagender opfordrer og indbyder Hs. M. Kiilien og de Majestæt Kongen af Preussin dem til, ufortøet at vende tilbage til Fornuftens, Retfærdigheds og Ordens Bane. J disse Hensigter erklærer jeg undertegnede General Commandant over begge Armeerne: 1) At begge allierte Hof ser som ved imodstaaelige Omstændigheder ere blevne ind villede i den nærværende Krig, ikke have anden Ømed end Frankrig Lykke, uden at ville paa sammes Bekostning berige stavet Erobringe. 2) At de ikke ville blande sig i Frank rigt indvortes Regiering, men allene befrie Kongen. Dronningen og den Kongl. Familie fra deres Fangenskab, og for skalle Hr allerchristeligste Majestæt den fornødne Sikkerhed, at han uden staae og hindring kan foranstalte de Sammenkaldelser, som Han ansee tienlige, og efter sine Løfter, og saavidt det staaer til Ham, kan at beide paa at befæst sin Undersaatters Lykke. 3) At de forenede Armeer ville beskyttede Stader Flatter, Landsbyer og alle deres Personer og Eiendom som underkaste sig Kongen og at de ville ble drage til at Orden og Politie paa det snareste kan blive bragt. i Stand i Frankrig. - 4) Af Nationalaarderne blive opfør drede til at paaae over Nørligheden i Stæderne og paa Landet, og over alle Franskmands Personers og Eiendommens Salterhed, indtil de kongel. og kongel. Trapper ankomme, eller naaet anden derom haver anordnet, under Saral af versaaligt Anaar ; at derimod de Nationalgardere, som maatte bare saalet imod begge forbundne Hoffet Tropper, og blive sangne med Vaaben i Haanden, skulle blive behandlede som Fiender og Rebellere imod deres Konge og straffet som denen ninge Roligheds Forstyrrere. 3) At Generalerne, Officererne, Under slutterne og de Gemene ved de franske Ankerrehver stærkedes blive opfordrede til, at vende tilbage. til deres gamle Troeskab, og strax underkaste sin Kongen, det res rumassige Soppera. - 6) At Medlemmerne af Dapartementerne, Districterne og Municipaliteterne skalle m. deres Liv og Formue være ansaarlige for alle Førbrydelser, Mordbrænderier, Plyndringer, Drab og Voldsombeder. som dette notorisk have stræbt at afværge i deres Sider. - 7. Jndbyggein i Staderne, Flatterne en Landsbyerne som maatte vove at forsvare sig mod Deres Kall. og Kongen, Majestæters Tropper, og men paa anden Mark, eller saa Vinduerne, Detrent og Aabninger paa Hulene at skyde paa dem, skalle ufortøvet blive malede efter Krigen Stranghed, paa deres Huse enten blive nedgivne aller satte Brand. Detimod skalle alle Jndsvagere i bemeldte Stader, glatter og Landsbyer, som ved at aabne Partene for Deres Majestæte Tropper, underkaste sig deres Konge strax slaae under sammes midaldre Beskyttelse, deres Personer, Eiendomme og Effeter skulle være under Lovens Baningt, og der skal blive førget for enhøre almindands Sal. terhed. - 3. Staden Paris og alle dens Jashaar skal uden Forskiltelholdes, strar og uden Ophold at underkane sin Kongen, satte denne Første i fuldkommen Frihed, og forskaffe Ham ligtsomte saa alle de kongelige Pasaner den Silkerden for fornærmelser, og den Ære, hosten No. tuer en stalteretten forbinde Undersammerne mod deres Sou. verømmer, da Deres Reiseel og Konge Mansaa at 2 at alle Medlemmer af Nationalsesammen, Dennemmenter, Districter, Munierpalitetet og Nationalanden i Pa rie, skulle personlig med deres Hoveder være ansaarsage foralle Tildragelser, og uden Haab om Banandelse blive dømte, derfor efter Krigsretten. Bemeldte Deres Manstater er riara desuden paa Deres Keisel og Kongelige Ord, at den som Slottet Thuillerierne bliver valdsamt angadet eller in sultet, dersom Deres Majestæter, Kongen, Dronningen en en kongel. Familie i mindste Maade det sømmermed dersom der ikkommiddelbar bliver senger for Det Deskomst stan grihed, ville De paa en ommelatisk ansladte mark. dig Maade havne dette, overlade Staden Paris til en man tair Execution og fuldkommen Odelæggelse, og strane Ansønerne for disse Forttagende med Døden.