Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-08-04
Jndenlandske Efterretninger. Beretning om den Affaire, som forefaldt den 161. Maji mellem den Kongl. Fregat Naaden, comman, dert af Kammerjunker Capitaine Bille, Briiggen Sar, pen, commanderet af Capitaine=Lieutenant Holk, og 6 Tripolitanske Skibe tæt uden for Tripolis's Havn: Den 15de Maji seilede Capitain Bille med sin under Kommando havende Fregat Naaden ind i Baienved Tripolis for at Recognoscere Havnen, og for at underrette sig om det der liggende Antal af bevæbnede Skibe. Han modtog Fæstningens Jld, som dog ingen Virkning gjorde, og krydsede derpaa tilbage, efterat have opnaaet sin Hensigt. - Den 16de om Morgenen stod Capitainen med Fregatten igien ind mod Staden Tripolis, og saa endeel Skibe, som sei, lede ham i Møde, hvilke dog formedelst Stille igien ankrede. - Mod Middagen reiste der sig en frisk østlig Vind, af denne benyttede Capitainen sig, stod ind mod de Skibe, der laae for Anker, for nøie at undersøge deres Styrke. Neppe havde han passeret et Steen rev, som udgjør Jndløbet til Havnen, for følgende 6 Skibe modtage ham med en stærk Jld: 1) Et Fregatskib paa 28 Kanoner, hvoraf 20 Stkr. 12 pundige og 8 Stkr. 8te pundige. 2) Et dito paa 28 Karper, hvoraf 20 Stkr. 12 pundige og 8 Stkr. 6 pundige. 3) Et dito taklet som en Polakre, paa 28 Kanoner, hvoraf 18 Stkr. 12 pundige og 10 Stkr. 6 pundige. 4) Et Priisskib paa 18 Kanoner, hvoraf 4re Stkr. 18 pundige og 14 Stkr. 12 pundige. 5) En Chebequepaa 12 6 pundige Kanoner. 6) En Kanonbaad paa 6 pundige Kanoner. Kommandeuren af Fregatten stod ned mod disse Skibe, vendte paa Siden, anbragte sit fulde Lag, og gav dem endog nogle Skud agter ind. Han passerede derpaa tilbage over Steenrevet; de 6 tripolitanske Skibe lettede da Ankere, og fulgte efter ham. Kapitaine Bille bradste op og ventede dem. De 5 holdte en tæt sluttet Linie, og angrebe med megen Heftighed; imidlertid kom Briggen Sarpen og en liden paa Malta udrustet Chebeque ned til Fregatten. Slaget begyndte Kl. 5 1/4 om Eftermiddagen og varede til 7 1/2, da alle de fiendtlige Skibe med en forfærdelig Skrigen og Støien holdte tvers ned paa Fregatten, for om mueligt at entre; men forgieves. Et tremastet Skib, taklet som en Polakre, hvilket seilede meget godt og stærkt ind paa Briggen, og truede med Entring, nødede Capt. Bille til at komme Briggen til Hielp. Briggens Kanoner og Fregattens Komme tvang det Tripolitanske Skib til at forlade sit formeentlige Bytte. Fregatten seilede tæt agter om det, kaste de Granater ned paa det fra Mersen, og gav det sit fulde Laag, hvilket gjorde den Virkning at det knagede overalt i Skibet, Agterskibet blev ganske forskudt, Krydsraaen faldt ned, og Briggen skiød dets Klyver bom over Borde. Mørket faldt imidlertid paa; de tripolitanske Skibe flygtede ind til Landet, og Frygt for, at Briggen eller Chebeqven skulde i Mørket overrumples, hindrede Kapitaine Bille fra at forfølge Fienden, og at giøre nogle af deres Skibe til Prise, som han ellers ufeilbarlig havde gjort. De tripolitanske Skibe vare vel armerede og overordentlig stærk bemandede. Kanonskudene vare vel sigtede fra dem men saa høit, at kun Fregattens Seil og Takkelage har lidt. Briggens Seil vare især giennemborede af Flinteskud. Da Pachaen faa Dage efter dette Slag til bød Fred, og samme den paa følgende 31 Maji blev sluttet, fattes Kapitain bille i Stand til fuldkommen at underrette sig og Antallet og Calibren af Kanonerne paa de Skibe, med hvilke han sloges. Han erfarede desuden, at Skibene havde lidt meget; eet af dem havde 8 Grund, skud og et andet 2, desuden vare Raaer og Krydstænger skudte i Stykker. Tripolitanernes Folketab var meget betydeligt, paa Polakken var 100 Døde, og mange Saarede, og de øvrige Skibe havde i Forhold mange Døde og Saarede.