Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Opfinderen har benyttet dette for at lade disse Jnsecter arbeide over en Model af Papir, som ophænges under Loftet, og som han nøiagtig giver de Former og Dimensioner, han vil have. Saaledes har han efter Behag, iblandt andre Gienstande, faaet Shawls af en Alen i Fiirkant, to Alen lange og en Alen brede Shawls, en Lufthallon af fire Fods Høide og to Fod i horizontal, Gjennemsnit, samt en fuldstændig Dameklædning med Ærmer uden Søm. Vil man give Væven en regelmæsig Form, saa er det ofte nødvendigt, at opføre Grændselinier, over hvilke Ormene ikke kunne gaae. Hertil er det nok, at bestrygge alle de Steder, hvor man ikke vil at Ormene skulle arbeide, med Olie, thi da disse Jnsecter have en naturlig Afsky for denne Substants, saa krybe de aldrig over de Steder, som ere bestrøgne med Olie, ja de berøre dem ikke engang; saaledes er det lykkedes Hr. Hebenstrett, at lade Kaalormene forfærdige Tøi, som ligner det der virkes efter Regler. Det er let at begribe, at Antallet af de Orme, man benytter, maa staae i Forhold til Udstrækningen af Størrelsen af den Væv man vil have; men een eller i det høieste to Orme ere tilstrækkelige til at forfærdige en Qvadrattomme Væv, saa at deres Antal ikke bliver saa betydeligt, som man i Begyndelsen kunne fristes til at troe. Hr. Lenormand forklarede ogsaa omstændelig det af disse Orme tilvirkede Tøis Eiendommelighed og Natur. Endskjøndt dette Stof er tilstrækkelig fast, har det dog en Fiinhed, som overgaaer det fineste og letteste Gave. Lenormand forelagde Academiets Medlemmer en Prøve af denne Væv. Det vilde være vanskeligt at gjøre sig et Begreb om dette Tøis Lethed, udenat have seet det. - Hr. Paret, Professor i Chemi ved Academiet i Stockholm, der har tilsendt Hr. Le normand denne Prøve, har selv seet Ormene spinde, og giver høist interessante Details om denne Gienstand. Denne Ballon, hvorom vi ovenfor have talt, og som var fire Fod høi og holdt tredive Tommer i Gjennemsnit, veier ikke fulde fom Gran, og er alligevel lufttæt. Haandens Varme er tilstrækkelig til at blæse den fuldkommen op i et Øieblik, og Luen af een eneste Svovlstikke, som holdes i nogle Secunder under Ballonen, var nok for at lade den stige til en betydelig Høide, hvorfra den først kom ned efter en halv Times Forløb. Et Shawl af en Alen i Qvadrat hævede sig, efterat det var bleven vel udbredt, ved Hielp af et ubetydeligt, Pust, op i Luften, og lignede nu en let Dunstsky, som adinder den ringeste af Luftens Bevægelser. Hr. Hevenstreit tilbød sig at forære Hr. Parret dette Shawl, dersom han kunde bringe det dertil, at det faldt ned paa hans Hoved; men dette var ham umuligt, thi saa snart Shawlet kom ned og nærmede sig hans Legeme, saa foraarsagede den Varme, som udviklede sig heraf, en tilstrækkelig Bevægelse i Luften, saa at Shawlet til somt hævede sig igjen og følgelig tog en anden Retning. Hr. Hebenstret har, som vi allerede have fortalt, ladet Kaalorme forfærdige en heel Dameklædning uden en eneste Søm, og denne Klædning har han overrakt Hs. Maj. Dronningen af Bayern, som adskillige Gange har baaret den ved store Ceremonier over en Underklædning eller lagt oven paa et andet Stof. Man begriber, at Hr. Hebenstret ikke har kunne naae det Maal, han havde foresat sig, uden ved den overordentligste Taalmodighed og en lang Række af Erfaringer. De Tøier, han lader sine Kaalorme fabrikere, ere blot dannede af de Traade, hvormed Kaalormen indspinder sig ved Forpupningen. Denne høist eiendommelige Fabrikation har ikke den ringeste Analogie med Silketøiets, thi paa dette ere Traadenne vævede igjennem hverandre, hvorimod de, som udgjøre denne nye Væv, ere lagde ovenpaa hverandre og forenede med hverandre i det Øieblik, de udgaae fra Ormen, som saaledes ligeftem selv danner sin Væv. Alligevel kan Hr. Hebenstreit give dette Tøi den Grad af Fasthed og Styrke, som han ønsker, ved at lade Ormen spinde flere Gange over den samme Flade. Dette Arbeide maa iøvrigt hverken vare saalænge eller være saa vanskeligt at erholde, som man skulde tænke, efterdi Hr. Paret havde i München seet et saadant Shawl af en Alen i Qvadrat, som kun havde kostet den ringe Sum af 8 Franes. Valbirktræets Orm, (usain), som er almindeligere i Frankrig, svinder ligesaa uafbrudt, som den af prunus padus, hvoraf Hr. Hebenstreit betjener sig. Ligesom denne, væver den et Slags Telt over sig, og ved at følge den af Hr. Le normand angivne Fremgangsmaade kunne man ogsaa betjene sig af dens Arbeide, men han tilstaaer selv, at hertil hørte en anden Jagttager, hvis Taalmodighed var ligesaa stor som Hr. Hebenstreits. I Ukraine og de danske Kosakkers Land leve Hestene i frie Tilstand paa Sletterne. Man har over disse Sværme af Heste, der, saa at sige, ere overladte til sig selv, gjort nogle bemærkninger, der synes at bevise, at Menneskene ikke ere de eneste Skabninger, der leve i Selskab og adlyde eensstemmig en Enestes befalinger. Enhver af disse Hestehobe har en Hest til Anfører, der fører Kommanden over Hoben, leder den, byder den svinge ud og stille sig i Orden, naar den skal marschere eller staae stille. Denne Anfører ordner og saa de Bevægelser, der ere nødvendige, naar Hoben angribes af Røvere eller Ulve. En saadan Chef er meget aarvaagen og bestandig i Bevægelse: den gaaer ofte omkring sin Hob, og naar een af dens Heste forlader Troppen eller bliver tilbage, støder den den i Siderne og viser den sit Sted. Endskjøndt intet Menneske rider paa dem, og endskjøndt de ikke ledes af Nogen, saa marschere de dog i Orden næsten ligesom vort Rytterie. Trods deres Frihed gaae de dog brigade, og geledeviis, paa Græsningen, og formere forskjellige Compagnier uden at skille sig at eller løbe mellem hinanden. Forresten beklæder Anføreren sin Post, der indbringer meere Møie end Ære, 4 til 5 Aar, og naar han begynder at blive mindre stærk og virksom, saa træder en anden Hest, som tiltroer sig Styrke nok, ud af Hoben og angriber den gamle Anfører; bliver denne ikke overvunden, saa beholder den Kommanden; men bliver den slaaet af Marken, saa gaaer den beskjæmmet tilbage mellem de øvrige Heste; den seirende Hingst stiller sig i Spidsen for de Andre og forskaffer sig Lydighed af dem. J Frankrige gives der endnu mange indbringende Beskjeftigelser, som vi hos os neppe kjende af Navn. Saaledes gives der Over- og Underklappere, der ved deres Hænders Sveed fortjene et rigeligt Udkomme, idet de for god Betaling klappe i Parterret. For nylig har der nu ogsaa dannet sig et qvindeligt Selskab, der vedSørgespillene til rette Tid begynder at hulke, og blive betalte efter som de græde kort, længe, stærkt eller svagt. Ved et af de sidste Stykker skulle de have hylet saa vedholdende, at Alle tilsidst brast i Latter.