JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Udenlandsk. Engeland. Lord Hove er igien med den store Flode indløbet til Spithead, efter at han paa en vis sikker Høide havde convoieret en stor Koffardieflode paa henimod 500 Segl som vare bestemte deels til begge Jndierne, Nordamerica, Middelhavet, Portugal o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Sir Sidney Smith har forelagt Regieringen en Plan, efter hvilken han vil, med de Kanonskibe som nu paa Theemsen bliver udrustede, ødelægge alle i Texelen liggende Krigskibe. Den gamle Lord Thurlow har i Overhuset aflagt Beretning om den Hastingske Proces og derved erklærede: at de fire femtedeele af Underhusets Anklage ikke indeholdte Beviser, og den femte Femtedeel i Anklagen kun vare Beviser over Grene og Sidegrene, og sagde: at det vilde være meget vanskelig saavel for en eneste Dommer som for mange at afsige skyldig eller uskyldig. Man forsikkrer som tilforladelig at 3 Linieskibe ere afsendte til det gode Haab Forbierg, for at bemægtige sig dette, som Forfrisknings plads for vore Ostindiske Skibe, vigtige Establissement. Da en ligedan Escadre, i samme Hensigt er udsendt fra Brest, saa vil det nu komme an paa hvilken der kommer først, eller om de kommer til at slaaes derom, som det for 14 Aar siden skeede, imellem Admiral Soufren og Commodore Jonhstone, som da begge vare bestemte til samme Sted. J øvrigt er og bliver Søe magtens Forstærkning een af vor Regierings vigtige Operationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
En Forandring i Parlamentlemmernes Postfriehed den vil indbringe 40,000 Pund og en Taxt paa Pudder af 5 Guiner aarlig, der allene vil falde dem besværlig, der med et ringe Udkomme, vil bruge Pudder for at følge Moden, hvilken Taxe sidste han anslog paa 210000 Pund aarlig. De offentlige Fonds er i de sidste 3 Uger kun falden 1 Procent. Den Grund man angiver, til deres Vedligeholdelse, trods Overbeviisning om Krigens Vedvarenhed, skal være de betydelige Pengesummer, der, skiønt meget for høit, beregnes til 70 Millioner, som de flygtede Hollændere skal have bragt til Engeland, og for største Deel nedlagt i vore Fonds. Den overordentlige dyre Tid paa alle Fornødenheder her, er meget trykkende for Middelstanden og de Fattige. En Kongelig Tilladelse er derfor udkommen som tillader alle Slags Korns Jndførsel uden Told. J London er i alle Kirkesogner samlet Collecter til de Fattiges Understøttel, se, der beløb sig til 7731 Pund, Prindsen af Wallis lod uddeele 200 Pund og giver daglig 200 Fattige Suppe og Brød. Hertugen af Northumberland 450 Pund og bespiser ligeledes daglig 200 Fattige, Lord Townshend bespiser og daglig 100de Fattige. Det store Engelske Skib Calcedonien som fra Nordamerica skulde bringe en Ladning Master og Skibsmatrialier for 10 Linie skibe til Plymouth, og Fregatten Daphne paa 32 Kanoner, som havde mange rede Penge ombord, ere tagne af de Franske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Den 27de Febr. erholdt Admiralitetet med en Expresse Efterretning om, at Sir John Warren, som commanderer en Eskadre af 6 Fregatter, er stødt paa en stor fransk Convoy, som var ladet med Levnetsmidler, og var bestemt fra Nantes til Bordeaux. Over 20 franske Skibe er taget, og Sir Warren, er endnu i Begreb med at forfølge de andre. Tre af Priserne er alt ankommen til Falmouth. Til Portsmouth er Fregatten the Avanture ankommen fra Cadix. Den har over halvanden Million Piaster ombord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Tydskland. Fra Embden den 3die Martii, skrives: At de der, siden den 28de Februarii, da Franske mændene tvang Engelænderne til at forlade Nieuschanz ere i Frygt for et Besøg af Franskmændene, dersom de preusiske Tropper fra Oberrhin ikke snart ankommer, da dealt ere indrykkede i Weender med 400 Mand. Den herværende Banke er desaarsag under Escorte af vor preussiske Garnison afgaaet herfra over Aurich til Minden, og fra Aurich selv, bliver de Kongelige Casser og Archiver bortsendt. J Dag fører Engelænderne deres Bagage over Grossander til det Oldenborgske, og deres Hovedqvarteer skal forlægges fra Osnabrich til Kloppen. borg. Jgiennem Oldenborg kommer Dag og Nat Flygtninger fra Ostfriesland. Fra det Hannoverske skrives under 4de Martii. At Hertugens Effecter er sendt fra Oldenborg til Eutin, og alt passeret Hitfeldt, en Miil fra Haarburg, men Hertugen befandt sig endnu i Oldenburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Polen. Efter Beretning fra Petersborg sidder, Koscinsko ikke paa Schiusselborg men paa Peder Paul Festning midt i Petersborg, hvor han daglig faaer 2 Ducater, og holdes godt. Det berømte Zaluskiske Bibliothek bliver bragt fra Warschau til Petersborg, og til dets Transport blive given 15000 Ducater. J Warschau bliver nu alle Retsatter og Citationer udgiven under Keiserindens Navn, ligeledes er Stempletpapiir indført for Procesacter. Alle der værende Franskmænd, som ikke har svoren Republiken, maae svære Keiserinden Troeskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Adskilligt. Man skatterer den i Engeland cir circulerende Pengemassa til 26 Millioner Pund Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
J Parmouth indrettes Barakker for 8000 Mand. De fra Holland som Krigsfanger til Paris indbragte Prindser af Salm Salm og Hohenlohe tilligemed den engelske General O=Hara med flere Officerer, sidder fangne i Hotel Dreneur. Salicetti og Jambon St. Andre har i de sydlige Havne taget mange Genuesiske Franskmænd til den Toulonner Flode. Genueserne har klaget derover.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Directeur Achard som for 10 Aar siden i Berlin gjorde det første Forsøg mod Ærostaten, har den 11 Martii i Kongens Overværelse gjort et lykkelig Forsøg med en af ham selv nye opfunden Feldttelegraph, fra Slottet Bellewste i Dyrehaven til Spandan. Denne Maskine afviger i forskiellige Puncter fra de andre, kan i stor Hast nedtages og beqvem føres paa en Vogn med 2 Heste. Ved den sidste Prøve, blev den i 17 Minuter nedtagen af 8 Tømmermænd og pakket paa Vognen i 3 Minuter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
J den Frankfurter Tidende fortælles: at i Merziei det Trierske, har Jndvaanerne, formedelst en Læder reqvisition sammenrottet sig, og ihielslagen 5 Franskmænd. For at tilfredsstille Gemytterne har den franske General lovet dem Commissairernes Afstraffelse, som egenmægtig havde sadt i Reqvisition. er fra Bulgarien, Servien og andre Tyrkiske Pro J Følge Efterretninger fra de Tyrkiske Grændser, vindser, optrukken mange Tropper til Moldau og de dertil grændsende Egne. forhindrer Tilførselen af Levnetsmidler, og løber bevæbJacobinerne i Boulogne sur Mer er i fuld Opstand, net igiennem Gaderne, for med Magt at skaffe sig Tilhængere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
J Berlin sees overalt et Kobberstik af en Mand ved Navn Winter, der i sit 71 Aar i Fængslet i Bernan, har dræbt sig selv ved Gift, og derved forekommet sin idømte velfortiente Straf. Han var paa sin gammel Alder falden paa det ulyksalige Jndfald at berige sig paa en gruesom Maade, ved at indkiøbe gamle Folk i Liig casser, og derpaa forgive dem. Han har tilstaaet at have gjort det ved 4, men der haves stor Formodning om at det er skeet ved 7. J sit Forhør sagde han, at han ikke troede at have begaaet nogen stor Forbrydelse dermed, da det var alle gamle Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Postcoursen imellem Engeland og Curhaven er nu i fuld Gang, de feilende Poster kommer hastigst efter hinanden, og den 7de Martii ankom den nyeste af 27de Febr., saa at der nu slet ingen er tilbage. Efter en bekiendt Navneliste, befinder sig overhovedet 150 hansverske Officerer i fransk Fangenskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Den engelske Commodore Payne er med sin Escadre ankommen til Curhaven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
J det middellandske Hav har de franske Fregatter i en kort Tid borttaget 24 engelske Skibe, blandt hvilke befandt sig et med 1200 Mand Landtropper, som var bestemte for General Hothams Flode.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Bekiendtgiørelser. Ved offentlig Auction lader underskrevne her paa Keilstrupgaard ved Hoved=Kroe næste 13de April Kl. 10 slet mod antagelig Bud bortsælge: 1) Af min Gaard Dueholm, Hoved=Parcellen i reduceret Maal 204,850 T. Al, med samt 2de Tørveskifter af Maal 13,124 T Al. ansadt til Hartkorn 1 Tdr. 2 Fdkr. 1 Alb. Hvormed følger til Udstøttelse en god nye Bygning og den lagte Rug Sæd. 2) En Eng, Grimmens Forne, af Maal. 112,600  Al. og Hartkorn 4 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb. 3) En dito Eng, Snogbroe, af Maal 84000 Al. og Hartkorn 3 Skpr. 2 Fkr. 4) En dito Eng, Aabolle Krog, at Maal 70000 1 Al. og Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. 5) En dito Eng i Aalbolle Krog, ved vestre Side af den første, under No. 4, af Maal 39,375  Al. og Hartkorn 1 Skp. 2 Fkr. en halv Alb. 6) Et nyt Stuehuus, som er muret. 7) Et Lade=Huus ligeledes nyt og begge til Nedbrydelse. 8) 2de gamle Huuse 11 Fag, de 6 deraf forsynet med Loft og Vinduer. Og endelig, en nye modens Chalse med meere. Blandt Conditionerne bliver, at for i Jorderne kan Pengene crediteres til Snapsting 1796. mod Caution, eller de 2de Deele mod Sikkerhed i Eiendommene. Christian Fischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Da Skiftet efter afgangne Hr. Jørgen Sadolin i Trige, nu er tilendebragt, saa vilde de respective Arvinger modtage de udi allernaadigst confirmeret Testamente af 2den December 1791 tillagte 10 Rdr. imod givne lovlige Aftald; Men da ikke vildes hvem og hvormange samme er eller hvor de opholde sig, vilde De behage med Legitimation at melde sig hos Provsten i Sabroe og Vester Liisberg Herreder. Lyngaae den 7de Mart. 1795. David Borgen. Tiirsdagen den 14de April, bortsælges ved offentlig Auction udi Christrup Præstegaard ved Randers en deel Løsøre, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing og Jernfang, Linnet og et Partie gode Sængeklæder, samt nogle Køer, Vogne, en deel Avls= og Hauge=Redskaber med videre, som til Liebhavernes Efterretning bekiendtgiøres. Christrup Præsterup d. 9de Martii 1795. C. C. Sal. Hr. Rectes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Hos Laurentin i Aarhuus, kan faaes gode Citroner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
De som haver taget Lotterie=Seddeler under mu Collection her i Randers, vilde behage at fornye samme til 2den Classe, til den bestemte Tiid, og imod tilbagelevering af 1ste Classes Lodder, i Følge det Kongl. Rentekammers Ordre. Stabell. Paa Steensballegaard den 17de d. M. døde Rasmus Sørensen som tiente Forpagteren Hr. Quade for Røgter, Det bekiendtgiøres herved den Afdødes Slægt som skal være paa Meilgaards Gods, og hvem er vides ikke, at hans efterladte Tøi er taget under lovlig Behandling, mens er saa ringe at det ei nær har kundet bekoste hans Begravelse som hans Hosbonde har besørget. Og da Skiften er berammet at sluttes den 12te Maji herpaa Gaarden, saa vilde hans Arvinger tage Møde for at paasee deres Ret. Steensballegaard den 28de Febr. 1795. Schiøn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Auctionen over forhenværende Sognepræst i Randers, Hr. Magister Fosies Bogsamling, er berammet her i Byen paa den 13de April førstkommende; og er de derover forfattede trykte Catalogi at bekomme: i Kiøbenhavn hos Hr. Professor Schlegel og Hr. Secretair Nyrup; i Aalborg hos Hr. Auditeur Hornsyld; i Wiborg hos Hr. Zartmann, i Riibe hos Hr. Christensen; i Odense hos Hr. Joh. Frid. Jversen; i Aarhuus hos Hr. Stifts=Revifor Fogh; i Hobroe hos Hr. Peder Kierketerp, og i Randers hos Undertegnede. Randers den 24 Febr. 1795. Christ. Fried. Dibbelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Et ungt Menneske, som kan fremvise god Skudsmaal om sin Opførsel, søger Condition til 1ste Maji, enten som Foged eller Skriver=Karl paa en Gaard; Anviisningen paa Personen gives herfra Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Hos mig underskrevne, er tilkjøbs for billig Priis en stærk og brugbar Careth til 4re Personer, af meget kjøn Facong, 3de hele Speglglas Vinduer; samme Careth er strax brugelig, uden nogen Bekostning, saavel til Reisebrug, som og til Kiøbstædskiøring. Randers den 6te Martii 1795. Christian Schudstrop. Sadelmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Et Fruentimmer af skikkelige Forældre, søger Condition i et honet Huus for at informere Børn i Syening og gaae til Haande i Huusholdningen, holder sig og ikke for godt til at forrette anden Huusgierning inden Dørre. Anviisning giver Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Undertegnede vil have sig recommenderet enhver saavel Indenbyes som Udenbyes med at væve al Slags Klæde De som ikke har spunden Garn at levere, kan levere Ul da jeg med Fornøielse vil besørge dem det skruppet og spunden. Hurtigst Befordring og redelig Behandling skal være mit Formaal. Aarhuus d. 11te Martii 1795. Klædevæver Lars Wiitt. i Closteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
Enken der i nogle Aar haver opholdt sig udi Hornum Præstegaard i Ondsild Herred, Aarhuus Stift, er den 25de d. M., sammesteds ved Døden afg., sal. Madame Cicilia Cathrine Jahn, født Samsing, Enke efter afg. S. T. Hr. Bonde, Jahn, forhen Sognepræst til Ølls i Hinsted Herred Wiborg Stift. Efter Dødsfaldets Anmældelse, er Stervboen strax taget under lovlig Behandling af Underskrevne, men da tilstædeværende ved Registerings Forretningen, ei haver kundet give nogen vis Oplysning om denne Stervboes rette paagieldende Arvinger; altsaa indkaldes (3de Sinde i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, og Aarhuus Stifts Adresse=Contoirs Tidender) saavel disse som Credi= og Debitorer, at melde sig enten ved Boens Aabning, Torsdagen den 26de Martii førstkommende, eller og hos mig Undertegnede, inden den i Loven foreskrevne Tiid, da enhver skal vederfares hvad lovligt og Ret er. Mariager d. 28 Febr. 1795. M. Balwig. Provst i Onsild=Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-14
J følge Hans Majestæts allernaadigste Bevilgning at 20de Februarii sidst, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem som formene sig at have noget at fordre efter den i Horsens afdøde Frue Bodil Hoffgaard til Tammestrup, ligeledes afgangne Etatsraad Gert de Lichtenbergs Efterleverske, eller efter sidst velbemelte hendes Mand, med deres Fordringer for os som beskikkede Skifte Commissairer at fremkomme, og saadan deres Krav inden fornævnte Tids forløb at anmelde og beviisliggiøre. Horsens og Boller den 2den Martii 1795. N. C. Carøe. N. Borch. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Hoved=Mandtals Lister a Bog 1 Mk. 8 Sk. Af= og Tilgangs dito a Bog 1 Mk. 8 Sk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-18
Udenlandsk. Kiøbenhavn. Den 6te Martii har Hs. Majestæt, allernaadigst udgivet en Placat, hvorved Udførselen af alle Sorter Korn, Meel og Brød &c. fra Hertug, dommerne Slesvig og Holsteen. Herskabet Pinneberg, Grevskabet Ranzau og Staden Altona til fremmede Stæder, bliver, saavel til Lands som til Vands, forbudet indtil den 1ste September dette Aar. Efter Rygte skal 2 Danske Fregatter og 8 Kano. neerbaade stationeres paa Elven ved Glückstad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-18
Sidst i Februarii ere adskillige Slæder imellem den svenske Kyst og her, der vovede sig paa Jsen, og hvoriblandt nogle vare ladte med Vare, gangne under, og mange Mennesker ere omkomne. Ved en Komedie, som her blev opført i Løverdags til Fordeel for Acteur Knudsen, blev over 1500 Rdlr. indsamlet. Der siges at 20000 Matroser skulle udskrives til forestaaende Foraar i de forskjellige Søe EnroulleringsDistricter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-18
Man forsikrer, at adskillige rige hollandske Familier, ville etablere sig her.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-18
Extract af et Brev fra Bergen, dat. 21de Febr. Neppe kunne vi faae Lov til ret at komme til os selv igien efter den Frygt, som den sidste store Jldebrand satte os i Onde Mennesker, der overmaade have beriget sig ved Branden, da en stor Deel savnes af det, som troeværdige Folk med Vished vide at være reddet at Jlden, hvoraf Politiet endnu ikke har været istand til at opdage det allermindste, holde os endnu bestandig i Ængstelse, da det seer ud, som om de havde foresadt sig at afbrænde hele Byen. Tre Gange har man fundet brændbare Materialier som de havde anlagt paa forskiellige Steder, og een Gang brød Jlden ud Kl. 12 om Natten, men blev strax dæmpet; dog lykkedes det dem i Forgaars Aftes Kl. 8, at faae et Huus afbrændt ved Sukkerhuus=Bryggen, men Lykken var saa god at det med et blev blik stille, efterat det den hele Dag indtil en halv Time for Branden, havde blæst en skrax Norden Vind. J Aftes fandt man atter alle Slags brændbare Materialier indputtede under Bordklædningen paa det Huus, hvor den unge Chezaulz, en Søn af den franske Consul, boer, og havde dette ei blevet opdaget, da havde rimeligviis det hele Qvarteer brændt af. Give Gud, at disse ugudelige Mennesker dog maatte blive opdagede. Om Jldebranden den 20de Januarii er skeet ved Uforsigtighed eller paasat, er endun ikke oplyst, dog formodes det første. Af frievillige Gaver haver Byen indsamlet henved 7000 Rdlr., der i næste Uge skal uddeles til de Brandlidte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-18
Odense, den 13 Martii. Til Beviis paa Ædelmodighed og følsom Tænkemaade iblandt Folk af den ringeste Stand anføres følgende: En fattig Inderste i Marslew Sogn, Rastrup Bye, mistede sin Kone i Barselseng, og foruden det Barn, hun med sit Livs Forliis bragte til Verden, efterlod hun tvende andre smaae Børn og en gammel bedaget Moder, der er en Krøbling. Barnet blev bragt til Kirken den samme Dag Moderen blev begravet. Dette rørende Syn og den Overbeviisning om Mandens Trang og Uformuenhed til at sørge for 5 Mennesker i denne dyre Tid, virkede saaledes paa Bønderne i Sognet af alle 3 Byer, Marslew, Holøf og Rastrup, at alle Gaardmændene, nogle Huusmænd, alle Karle og Piger, ja halvvoxne Drenge fremdragte en frivillig Skiærv til Understøttelse for denne Trængende. Deres Forhold giør dem Ære; Deres Exempel opmuntrer og er et fast Beviis paa det som ofte nægtes, at under den ringe Dragt findes ædle Hierter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-18
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken : Hr. Stiftspr. Jansen. Frue=Kirke = = Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-18
Prædikanterne paa 5te Søndag i Faste. Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Bechmann. Frue=Kirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-18
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-18
Udenlandsk. Krigen. De Keiserlige trækker sig nu op imod Rhinen og de Preusiske trækker sig til det Westphalske. Et Korps Østerriger paa 25000 Mand bliver for det første endnu staaende ved Lippe og de 16000 Østerriger som staae i Engelsk Sold bliver desuden ved GrevWalmodens Armee. Franskmændene rykker derimod stærk ned til Rhinen; siden den 24de Febr. skal 15000 Franskmænd være indmarscheret i Cøln. Det hedder at Østerrigerne med første ved Chrenbreitstein vil gaae over Rhinen, og paa samme Tid skal Rigsarmeen ovenfor Maynz ligeledes gaae over Rhinen, for at giøre de Franske en Diversion. De franske Tropper som ved Nederrhinen har været i Bevægelse, er som man troer, bestemte til at forstærke deres Armee i Holland, Franske mændene skal virkelig have været fremrykkede imod Bent heim men den Brunsvigske General Riedesel angreb dem den 5te Martii og slog dem tilbage samt tog den i Bentheim sig befindende franske Piket til Fange. J nogle smaae Fegtninger har de Franske mistet 2 Kanoner, men de holder dog endnu Neuhaus og Nordhorn i det Bentheimske besadt. Det er nu uden for al Tvil at Provindsen Ostfriesland, er for det første tilstrækkelig dækket af Engelske og Hannoverske Tropper, som vil hindre Franskmændenes videre Fræmtrængelse. Den 4de Martii var ved Leerort ikke langt fra Leer en heftig Kanonade, Franskmændene ville der gaaet over Ems, var og alt kommen over paa en liden i Ems liggende Øe, men bleve af Skotterne tilbagedrevne. De Allierede giøre Anstalter til at forsvare sig ved Ems, c. opretter Batterier paa forskiellige Stedet til at forhindre Overgangen. Ved Meppe, er ved Emsbroen 2de anlagt. Det er troeligt at det snart vil komme til et almindeligt Angreb ved Ems.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-18
General Williamsen melder under 20de December fra Jamaica om et frugtesløs Angreb, som 2000 Fiender havde gjort paa Fortet Bizetoon paa St. Domingo der kun blev forsvaret af 120 Engelænder under Capitain Grant, og med stor Forliis blev tilbageslagen. Paa vor Side taltes kun 25 Døde og Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-18
J Bremen fik de den 7de Martii den første Jndqvartering af 2 Hanoverske Regimenter under General du Plat, hvoraf det ene den 9de Martii igien afmarscherede til Oldenborg. Den 10de ankom andre 2000 igien. De Engelske Tropper som afgik fra Osnabrück til Ostfriesland, har der saavel som i det Oldenborgske iagttaget den beste Mandstugt, paa hvilket sidste Sted, de og har betalt alt med rede Penge. Feldtmarschal Bender skal paa nye have erholdt en betydelig Fordeel overde Franske ved Luxemborg, og derved frataget dem 15 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-18
Frankrig. J den Efterretning som Carnot d. 20de Febr. aflagde i Conventen, angaaende vores Forfatning i Holland, og som var Velfærdsudskuddet paalagt at afgive, til at hemme den almindelige Dadel hvormed vore Folkerepræsentanteres Handlinger, i Anledning af den med Seeland indgangne Capitulation, bleve behandlede, anførte han iblandt andet følgende De som har dadlet Velfærdsudskuddets og vore Folkerepræsentanteres Handlinger i Holland, seer ikke paa Omstændighederne. Vor Krigserklæring siger udtrykkelig, at vi ikke førte Krig med det bataviske Folk, men imod den Arvestatholderske Regiering. Vore Folkerepræsentantere sagde ved Jndmarschen i Holland, til det bataviske Folk: Vi kommer som Venner til Eder, og J. allene, kan forandre og formilde eders Regieringsform. Seelands Capitulation har opvakt adskillige Bekymringer her, men, naar man vil betænke, de Vanskeligheder, der med en stræng Vinter, var forbunden, med at erobre et med Kanaler giennemskaaren Land, falder al Dadel bort. Vi har ved denne lykkelige Operation, erobret den frie Fart paa de 3 store Floder Schelde, Rhin og Maatz. Velfærdsudskuddet har beordret at alle Festninger skal besættes med Franske Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-18
Den balaviske Armee er enten afskediget eller vidt adspredt i adskillige Egne. J Toulon og Marseille er Roligheden igien tilveiebragt, og Uroelighedsstifterne bliver dømte af en Militair Commission. J Toulon, er de Genuesiske Matroser igien bleven frigiven som Jean Bon St. Andre og Salicetti havde anholdt. Derimod har man taget 1800 Mand af Arbeidsfolkene i Arsenalet til Matroser. Floden er nu fuldkommen bemandet. Dens første Udfart bliver til Livorno for derfra at convoiere en stor Transportflode med Korn, som er bestemt til det sydlige Frankrig. Charette og de øvrige rojalistiske Generaler fra Vender, er i Nantes, hvor man seer dem i en Loge med Folkerepræsentanterne. Det er noget nær den første Gang siden Revolutionen, at den hvide og trefarvede Kocardehar sadt rolig ved Siden af hinanden. Den følgende Middag blev en stor Fest anstillet. Folkerepræsentanterne anbragte Republikens Sundhed, Charrette der, mod foreslog at drikke Kongens Sundhed; men der blev intet af begge Deelene. En af Repræsentanterne anbragte derpaa Nationens Sundhed, hvorved det hele Selskab stod op og raabte: Nationen leve! Omendskiønt alle Puncter endnu ikke ere istandbragte, saa lover man sig dog, at Forliget og kort Tid vil blive sluttet, og da vil Engelænderne neppe faae en farligere Fiende af bestride, end just disse Rojalister, der, som man forsikrer, skal være yderst forbittrede imod dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-18
Engeland. Den til Spithead indløbne Engelske Flode agter ikke at udløbe igjen før først i April.