Almuevennen, 1842-10-19
Bemeldte Sogneforstanderskab havde i denne Anledning yttret, at, naar Anordningen af 13de August 1811 § 3 bestemmer, at Herredsfogden og Birkedommeren i den eller de Jurisdictioner, hvori Sognedistrictet er beliggende, er berettiget til at tiltræde Sogneforstanderskabet, da udelukke vel disse Udtryk ikke bestemt den Fortolkning, at enhver Herredsfoged eller Birkedommer, der havde nogen Jurisdiction i et Sogn, hvor liden denne end var, kunde have Adgang til at være Medlem af Forstanderskabet, saaledes at, naar flere Justitsbetjente vare jurisdictionsberettigede i samme Sogn, de alle kunde tage Deel i Forstander skabets Samlinger; men naar man seer hen til Sagens Natur og til de Motiver, der have bevirket Lovbestemmelsen, maatte det dog formeentligen være klart, at Herredsfogeden eller Birkedommeren kun skal være Medlem af Sogneforstanderskabet, forsaavidt han er Politimester, og at altsaa Anordn. af 13de August 1811 62, naar den omtaler flere Herredsfogeder og Birkedommere, der have Jurisdiction i Sognedistrictet, sigter til det Tilfælde, hvor een Justitsbetjent er Politimester i Hovedsognet og en anden i Annersognet, i hvilket Fald de begge bør tilkaldes som Medlemmer, Justitsbetjentens Deeltagelse i Møderne maatte nemlig formeentligen være begrundet paa de forskjellige Berøringspuncter, der kunne finde Sted mellem ham og Forstanderskabet; men det er kun reent administrative Gjenstande, der imellem disse kunne blive at afhandle, navnlig Veivæsenet, Fattigvæsenet, Foranstaltninger til at hindre Betleri og Løsgængeri og desl., der tjener til Vedligeholdelse af god Orden og Skik i Sogne districtet, og i alle disse Punkter er det kun den Retsbetjent, der tillige er Politimester, med hvem Forstanderskabet kan have Noget at gjøre, medens der i Sogneforstanderskabets Virksomhed som en Communalbestyrelse ikke kan forefalde Berøringer med den eller de Justitsbetjente, der i Sognene kan have Jurisdiction over enkelte Deele af Districtet, enten som ordinair Dommer eller som Foged, Auctionsdirecteur og Skifteforvalter. Skulde den Regel gjælde, at en Justits betjent, hvor liden en Jurisdiction han end havde i et Sogn, kunde være berettiget til at kaldes som Medlem til Forstanderskabets Samlinger, maatte heraf ogsaa formeentligen følge, at vedkommende Herredsfogeder ligefrem maatte blive Medlemmer af alle Sognedistricter i Herredet, om ogsaa disse i Politijurisdictionen sorterede under et privat Birk, hvor altsaa Birkedommeren som Politimester deeltog, da der i ethvert Sogn findes Jndsiddere og Skoler og disse sortere under Herredets Jurisdiction, om ogsaa hele Sognet forresten hører under et Virk, ligesom ogsaa Præstegaardene i de Sogne, hvor saadanne ere beliggende, sortere under Herredet; men dette kunde dog neppe være Anordningens Mening, og i Motiverne til samme i Coll. Tid for 1811 S. 716 hedder det ogsaa, at det er den Justitsbetjent, under hvis Virkekreds den under Omhandling staaende Gjenstand hører, der skal tiltræde Forstanderskabet, hvilket især siges at ville finde Anvendelse med Hensyn til de forskjellige Sognes Veivæsen; men herved gives det formeentlig tydelig tilkjende, at man har Justitsbetjentens Virksomhed som Politiøvrighed for Øie. Saavel Besidderen af Grevskabet Bregentved som Amtmanden over Præste Amt tiltraadte ganske den af Sogneforstanderskabet saaledes yttrede Anskuelse, at kun den Retsbetjent, der er Politimester i Sognet, har Ret til at indtræde i Forstanderskabet, og da Cancelliet ligeledes bifaldt denne Formening, anmodede dette Collegium ved Skrivelse af 8de Juli Amtmanden om i Overeensstemmelse dermed at meddele Vedkommende Vested.