Berlingske Tidende, 1774-09-26
London, den 13de September. Sagerne i den faste Deel af Europa holde vort Hof endnu stedse beskæftiget, og de sidst derfra ankomne Depechet skal være af den Beskaffenhed, at de give Aarsag til at frygte, at visse Magter søge Leylighed til at afbryde den nu værende Roelighed i Europa. Man venter meget efter den næste Post fra Lissabon, for at erfare, om Tvistigheden imellem det Portugiesiske og Spanske Hof har bevæget det sidste til at bryde Freden med det første. Mange haabe endnu, at vores og det Franske Hofs Mediation skal i Mindelighed kunde bielægge bemeldte Tvistighed. Andre formode, at Spanien har store og betydelige Hensigter, og at samme ikke allene ere stilede mod Portugal, men og mod Engelland. En kort Tid maa opklare alt hvad som herom tales, og endnu synes at være meget mørkt og uforstaaeligt. - Jmidlertid erfarer man, at LordMansfields Reyse til det Franske Hof har fornemmelig til Hensigt at bielegge en Stridighed, som er opkommet imellem hans Fetter, Lord Stormont, og Hertugen af Orleans. - Da Kongen stedse er bekymret for sine Undersaatteres Velgaaende, saa gaaer og næsten ingen Dag forbi, at Hs. M. jo giver sine Ministre tilkiende den Længsel han har efter at see Stridighederne med Colonierne ganske bielagte. Man vil nu og ved Hoffet forsikre, at saadant et Bielæg er nær. Derhos er det dog vist, at Americanerne forblive ved at sette sig imod Parle, ments=Acterne, og fra Cork meldes, at 3 Jnfanterie=Regimenter havde nærmet sig der til Egnen, og ventede paa Hof sets sidste Ordre, for at indskibes til America. Fra Bristol derimod veed man, at mange Skibe der blive ladne med alle Slags Vahre for Colonierne. Dersom det er sandt, hvad som siges, at vor Hof søger at understytte en Handling til Syd Havet, saa torde Spanien desto snarere bryde løs. Beretning om det Engelske Skibs, the Aventurer, Reyse. Fløytskibet, the Avanturer, ført af Capitain Furneaux gik i Følge med et andet Skib, the Resolution, under Capitain Cooks Commando, den 31te Julii 1772 fra Plymouth, for at giøre nye Opdagelser i Sydhavet. Den 14de Jul. indeværende Aar kom samme Skib allene tilbage i Havnen Plymouth. Endskiønt Mandskabet holder alt hvad som angaaer denne Reyse, meget hemmeligt, veed man dog, at begge disse Skibe, efterat de vare afseylede fra Cap, havde stillet Coursen til nye Seeland, og derfra seylet videre mod Polen til den 67 Grad 10 Min. Latitude. De have krydset med den nøyeste Opmærksomhed, for at finde det Land, som Hr. Kerguelen havde opdaget, men uden Fremgang, hvoraf de sluttede, at allene nogle Øer kunde ligge paa denne Latitude. Begge Skibene have paa deres Seylads omkring Jorden, i sær imellem den 55 og 60 Grad, fundet megen Jis. De sort satte derpaa Coursen til Otaphiti og de næstgrændsende Øer, og seylede forbi Øen Amsterdam igien til Nye Seeland. Men underveis blev Skibet the Resolution ved en hastig Storm, skildt fra the Avanturer. Det førstmeldte Skib ankom til Øen 4 Dage før, og var ved Capitain Furneaux Ankomst at lerede afseylet derfra. Man fandt der en tom Boutelle med et Brev udi fra Capitain Cook, hvorudi han gav Aventurer det Raad, med første at afseyle til Europa, saasom de formodentlig intet mere kunde treffe hverandre. Han berettede tillige, at han paa denne Øn havde mistet 10 Mand af sine Skibsfolk, som af de Vilde paa Nye Seeland vare blevne opædte. Saasnart Capitain Furneaux ankom til Kysten af Nye Seeland, sendte han en Baad ud med en Officeer og noget bevæbnet Mandskab, for i Havbugten Charlotta, saa kaldet efter Dronningen i Engeland, at hente frisk Vand. Dette Mandskab som havde begivet sig for dybt ind i Landet, og formodentlig ikke været forsigtige nok, bleve overfaldne af de Vilde, som havde skiult sig i et Baghold. Man hørte paa Skibet nu og da Bøsseskud, uden at fatte Mistanke om noget Ont, og det saa meget mindre, da man ikke kunde see nogen paa Kysten: man troede altsaa, at det udsendte Mandskab fornøyede sig med Jagten. Men da den Tid var forløben, paa hvilken man ventede deres Tilbagekomst, og man saae hverken Baad eller Folk, sendte Capitain Furneaux en anden Baad i Land, som var stærkere bevæbnet, for at opsøge de andre. Saasnart de Vilde fik dem at see, anfaldt de dem med den heftigste Grumhed. Men disse vare forsigtigere, lode dem komme med nær, og gave en General-Salve, hvorved de Vilde bleve sa i stor Skræk, og hovedkulds toge Veyen til Skoven og op Biergene. Folket paa Aventurer sandt hist og her man Bren og Stykker af halvstegt Kiød, hvoraf de noksom kun slutte sig til deres Cammeraders forskrekkelige Endeligt, so havde maattet tiene disse Vilde til Føde. Ved dette Tilfæfandt de og ovenmeldte Brev fra Capitain Cook. De brag med sig om Bord adskillige af de Vildes Vaaben, og nogle deres Hoveder, som Seyerstegn, og forsatte derpaa Reyse Man beretter, at Capitain Furneaux har opdaget adskillinye Øer i Sydhavet.