JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Det var egentlig den 12 Juli, at Bonaparte begav sig ombord paa Bellerophon; men formedelst hans Følges og Effecters Jndskibning gik Afsellingen først for sig den 14de. Hen vilde ikke have forladt Rochesort for den 9de; men en Kourers Ankomst befordrede hans Afreise den 8de. Ved Udseilingen til Fregatten Saale var Søegangen saa stærk, at hen blev gjennemvaad. Da Skaluppen nærmede sig, raabte Besætningen tre Gange: Live Keiserens Han bød den imidlertid Taushed, spadserede med Hænderne paa Ryggen nogle Gange frem og tilbage paa Dækket, begav sig derpaa i Kahytten og undersøgde Skibsbatterierne. Han ber en simpel grøn Kjole uden Ordenstegn. Næste Dag kom Søepræsekten ombord og indsluttede sig, efterat have hilst Bonaparte, med General Becker (der siden er kommen tilbage til Paris) og Fregattens Kommandant. Ved Bortreisen tog Præsikten ingen Afsked fra Bon parte, og nu var det, at Denne den 10de sendte Generalerne Bertrand og Savari over til det engelske Linieskib, Det er saaledes ikke usandsynligt, at Planen, som Pariser Blade foregive, har været at arrettere Bonaparte i Roche sort; men hertil maatte bruges største Forsigtighed, og det var til Menneskehedens Beste nødvendigt, at han holdt sig for ganske fri, da han, hvis han havde mærket det mindste, endnu altid kunde have afstædkommet store Ulykker, ved at følge nogle Rasendes Raad. Den 12te erfarede Bonperte paa Øen Aix Kongens Jndtog i Paris og Kamrenes Oplysning, af hvilke han lige til sidste Øieblik havde haabet at blive tilbagekaldet. Samme Dag ankom to smaae Fartøier fra la Rochelle, hvormed han skal have havt isinde at undflye om Natten til et fremmed Smakskib, der ventede ham flere Mile ude i Søen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Da Bonaparte havde været nogle Timer paa Bellerophon, paakom ham endnu Lyst til at spørge Kapitainen, om 2 got bemandede og udrustede Fregatter vel kunde staae sig imod et Linieskib paa 74 Kanoner, Af Svaret skulde han er fortryde, et have overgivet sig godvillig. Ellers formodMan, at han ved at vove en Fægtning sandsynlig vilde have opofret den ene Fregat for at undkomme paa den anden, ligesom han var vant at bære sig af i Egypten, i Rusland og efter Slaget ved belle Alliance. Det gik ham i øvrigt saa nær, da han imod Forventning ikke blev modtaget med de sædvanlige Æresbeviisninger paa Bellerophon, men allene fik anviist et Officeers Værelse med to Skildvagter for Døren, at Kapitain Maitland, da han kom ind til ham, fandt ham, - maaskee første Gang i sit Liv - grædende, skjøndt han saa ofte har havt mere Grund til at fælde Taarer ved Synet af sine talløse Slagtoffere!!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Krigs-Efterretningerne. kunne ikke være betydelige, saalænge den nærværende Stilstand varer, hvoraf Man ogsaa maa ønske et saadant Resultat, at ingen Blodsudgydelse meere skulde behøves, om det end ikke denne Gang gaaer efter Parisernes Ønske, at al Grund til Krigen skulde bortfalde ved Bonapartes Fangenskab, og de allierede Tropper strax igjen forladt Frankerig. Loire-Armeen, som paa sit Tilbagetog fra Paris har huseret være end en Fjende, skal virkelig ved Desertion være hensmeltet til den tredie Deel, og Marskal Davoust, som kommanderer den, hverken besidde Agtelse eller Tillid mere. J sin og de øvrige Generalers Underkastelses=Alt til Kongen forsikrer han, at Armeens eeneste Drivsjæder stedse har været Fædrelandskjærlighed, uden Hensyn til private Fordele, og at den nu af samme Grund vil lade sit Blod flyde, for at holde sin - nye - høitidelige Eed paa at forsvare Kongen af Frankerig. Ogsaa har han opfordret Soldaterne til at paatage den hvide Kokorde, i følgende Tone: "Vel veed jeg, at jeg kræver et stort Offer af Eder. J 25 Aar have Vi næret meget hengivenhed for den treefarvede Kokarde Men Fædrelandets Jnteresse vil det. Jeg kan ingen Befaling give Eder, som strider imod Æren. Af samme Grund forsvarede jeg Hamborg og Harburg i forrige Aar i Ludvig VIIldes Navn og reddede derved en skjøn Armee for Fædrelandet."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
J Livorno er reqvireret Transportskibe for 10,000 Østerrigere, som ventes hertil fra Neapel, for at forene sig med den østerrigsk sardinske Armee i Frankerig; det kongel. sachsiske Troppekorps paa 16000 Mk. er alt indtruffet til Frankfurt, og den 29 Juli begyndte Gjennemmarschen i Hamborg af det skjønne danske Hjelpe korps, bestaaende af 15,000 Mand med 5000 Heste og 40 Kanoner. Det er inddeelt i 3 Brigader, som under Hs. Durchl. Prinds Frederik af Hess, sens Overbefaling anføres af Generalmajor v. Bach. mann, Obersterne Castonnier og Waldek. Med disse fra alle Sider tillende Forstærkninger venter Man, at Antollet af de fremmede Tropper i Frankerig snart vil være bragt til en halv Mitlion Krigere, der og er saameget nødvendigere, da her endnu er saa meget at ordne og saa mange faste Pladser at besætte. De fleste alliered Tropper blive efter hver indre forlagte til Paris, for at alle allierede Krigere i Tiden kunne sige: Ogsaa jeg var i Paris, fra Carlsruhe meldes dog nu, at den 22 Juli er sluttet en Vaabenstilstand imellem den østerrigske General Vrequant- og General Rapp paa ubestemt Tid, men med 10 Dages Opsigelse, hvori foruden Strasburg ogsaa Fæstningerne Landau, Hugningen, Befort a. ere indsluttede. Ogsaa har den franske Rhinarmer sendt en Deputation til Paris, og tilbudet at underkaste sig Kongen tilligemed Rhinfæstningerne. Denne Efterretning har meget mishaget de Elsasser og øvrige Jnsurgentere, som ere saa forstokkede, at de blot til et Nødmiddel udstikke den hvide Fane og selv i Fangenskabet raabe: Bonaparte leve! Dette var ogsaa Tilfældet med en af deres Anførere, ved Navn Gerl, der blev grebet som Spion i Saarbrücken, hvilken Stad 4000 Mand Russer reddede for en Udplyndring, der var den tiltænkt af 1500 Jnsurgentere. General Tettenbornudmærker sig især ved at gjøre Jagt med det lette Kavallerie efter de omstreifende Partiegjængere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Marskal Brune har og den 9 Juli sluttet en Vaabenstilstand paa 8 Dage med Anføreren for detsardinske Troppekorps, hvorefter hans Tropper skulle koncentrere sig ved Antibes, og have forpligtet sig til, ei at tilføie de Pro venger, som have erklæret sig for Kong Ludvig, nogen Skade. Efter den med Marskal Suchet den 11te sluttede Vaabenstilstand gaaer Demarketionslinien fra Macon over Jsron langs med Rhinens venstre Bred og Jsere til Grenoble, og skulde denne Stad (som Tilfældet var) være taget, til Almont. J en næste Dag udgivet Proclamation til sine Soldater taler han om de Fjenden tilføiede Tab, hvoraf følgen har været, at Man har reddet Artilleriet i Lyon og udvirket Jndvaanerne Sikkerhed for deres Personer og Eiendomme samt Frihed for Jndqvartering. "Afviser - siger han - alle fremmede Jndskydelser, Lider paa Eders General, som i 7 Aar har ført Eder til Seier, og erindrer, at i dette korte Feldttog har den lille Alp Armee slaget Fjenden ved alle Leiligheder. - Seiervinderne pleie dog sielden at retirere!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Førend de bonapartiske Tropper forlode Lyon, (den først skulde rømmes den 17 Juli) forefaldt ogsaa her Uordener. En østerrigsk Officeer, som var skikket hertil, blev insulteret og et Huus plyndret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Valenciennes og Condes Overgivelse har endnu ikke bekrættet sig, lige saalidet som Lilles, hvor der i en Hast skal være sammenskudt en overordentlig Kontribution, for at hindre, at de Allittrede ikke skulde faae Staden. Man veed ikke - sidder en Brusseler Skrivelse - hvad Man skal tænke om slig en Forholdsregel, der ogsaa synes at være billiget af den kongelige Regjering. Fæstningen Landrecy har derimod overgivet sig til Prinds August af Preussen den 21 f. M. to Dage efter Løbe gravenes Aabning, og Quesnoy blev rømmet den 23de. Generalen over den russiske Reserve=Armee GrevWitteenstein er indtruffet fra Lithruen til Warsch u og en Afdeling Kavallerie af bemeldte Armee fortsatte den 17 f. M. Marschen herfra til Tyskland. General Grev Benningsen siges derimod at faae Kommanden overden russiske Syd=Armee paa den tyrkiske Grændse. Franterig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Den 19 Juli holdt begge Keiserne, Kongen af Preussen, og Kong Ludvigs Broder Moniteur, ledsaget af Fyrsterne Schwarzenberg, Lichtenstein, Blücher, Wrede, Hertugen, af Wellington a. i Paris en stor Revut over 12000 af den østerrigske Garde. Daglig overtydes Jndvaanerne mere om at Hovedstadens Stilling i Aar er heel forskjellig fra den i Fjor, da Frankerig endnu havde 50 udenlandske Fæstninger i sin Vold. J Aar har det Jntet at lægge i Vægtskaalen; men, oversvømmet af fremmede Tropper og ikke istand til at gjøre nogen alvorlig Modstand mere, maa det ganske overlade sig til Seierherrernes Naade. Uagtet Man nu først nævner de Gesandtere som ere bestemte til at underhandle Freden med Frankerig, ville Pariserne allerede kjende saa meget af dens Hovedbetingelser, at det franske Gebret skulde beholde dets Jntearitet. Privat-Efterretninger omtale alligevel en af de høie Allierede den 15 f. M. taget vigtig Beslutning om Elsas og Lothringen. En af de første Fordringe, skal være, at Frankerig betaler i Krigsomkostninger 800 Millioner Francs inden 4 Aar. Fra Wien er virkelig sendt et Par hundrede civile Embedsmænd til Armeen i Frankerig, hvoraf Man i det mindste slutter sig til en langverig provisorisk Besiddelse af flere Provindser. Paris maae ufortøvet skaffe 9600,000 Franes til de fremmede Troppers Underholdning, hvorimod disse da blot kunne forlange Logis af Borgerne. Fyrst Blücher har des uden paalagt Staden at forsyne 110,000 Mk. med Klæder, og erklæret, at ikke det mindste heri kan ventes eftergivet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Hertugen af Angouleme skal være vendt tilbage til Marseille, og modtaget med al den Enthusinsme, som karakteriserer Marseillonerne. Madame Hortense og Soutehave nu faaet bestemt befaling til at forlade Frankerig, og den 21 f. Mer Kardinal Fesch under østerrigsk Eskorte afreist fra Paris. Carnot, Regnaud, Thibadeau og andre Hoved Bonapartister skulle ligeledes være indbudne til, at benytte Aarstiden for at gjøre en Reise til Schweiz; men formodentlig er det Franzoserne selv, der udtænke disse Omsvøb, som i dette Tilfælde synes meer end overflødige J Skolerne og Opdragelses Anstalterne indføres nu den fredelige Klokke igjen i Trommens Sted; derimod vedvarer Nellikesygen i Paris (S. 457) og volder mange Slagsmaal. Man er imidlertid saa lemfældig imod disse nye Partiestiftere, at General Dessolles blot har befalet Nationalaarden, at opfordre dem, som bære de røde Nelliker, til at aflægge dette Tegn og naar de ikke ville det med det Gode, arrettere dem. Endnu den 21de blev her hæfter to Drenge, som uddeelte Oprørsskrivter, og Udgiverne ere gjorte personlig ansvarlige for Journalernes Jndhold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Spanien. Ved et Delvet af 29 May har Kongen ophævet alle siden 1767 udgivne Forordninger imod Jesuiterne og igjen indset Ordenen i alle dens Rettigheder over hele Riget Hs. Majestæt anfører som Grund hertil de mangfoldige siden hans Tronbestigelse indkomne Bønner og Forestillinger desangaaende fra Biskopperne og andre geistlige og verdslige Personer, hvorved han er bleven fuldkommen overtydet om de mod Ordenen anbragte beskyldningers Falskhed, som meget meere ere opdigtede af Religionens og Troens sande Fjender, hvilke selv maa tilstaae hiint Selskabs udbredte Fortjenester af Litteraturen og Ungdommens Opdragelse m.m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Blandede Efterretninger. Ostindien. J de første Dage af October f. A. blev paa Øen Ceylon holdt en stor Eiefant-Jagt, hvorved fangedes henved 300 af disse Dyr. Faklernes Skin og det høie Skrig af Folket, som trængte frem imod dem i sluttede Geledder, ydede i Forening med den skrækkelige Brølen af Elefanterne et eget Skuespil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Jtalien. En engelsk Brig har i Middelhavet taget et Fartøi fra Portoferrajo paa Elba, med en Besætning af 50 Md., som dreev Søerøverie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Schweitz. Den 16 f. M. udbrød Jld i den schweitzirske Leir ved Valleyres, hvorved det halve af Leien med mange Effecter og 7 Heste opbrændte. Nidwalden i Kanton Unterwalden er for Opsættighed, imod Landdagen udelukt fra Schweitzerforbundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Østerrig. Jkkesaasnart var den første franske Bulletin om Slaget den 16 Juni kommet til Triest, før Exdronning Murat (Napoleons Søster) kjørte hele Staden rundt i største Pragt og gav en stor Fest Dagen derpaa. Men Glæden varede kun kort, og hun har slet ikke ladet sig see offentlig, siden de følgende Krigsberetninger indløb. Hun er desuden meget nedslaaet over, at Kong Ferdinand af Neppel reklamerer sine Kronskatte, som hun har ført med sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Preussen. Det er nu ogsaa forbudet preussiske Undersaatter at bære Æreslegionen med Napoleons billede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Det 15de Jnfanterie-Regiment af General Bülow Armeekorps, hvorved han stedse befandt sig i Slaget den 18de skal til evige Tider bære Navnet Bülow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Blücher blev i Paris modtaget med en hjertelig Omfavnelse af Kongen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Tydskland. J Würtemberg ere Skatterne stegne til saa frygtelig en Høide, at de udgjøre 200 Gylden for hvert Hoved. Frimurerlogen i Dasseldorf har et allene samlet betydelige frivillige Gaver for de Saarede; men endog vedtaget, at To ef Medlemmerne selv skiftes ved daglig et hov Opsyn ved disse Nederlandene. Det andet Hefte af Bonapartes Portefruille er nu ogsaa udkommet, og indeholder iblandt andet en Fortegnelse af hans egen Haand over Kronskattene, der beløb sig til 15 Millioner, samt endeel Beretninger omden gode eller slette Aand i Departementerne efter Bonapartisternes Maalestok.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Frankerig. Lucian Bonaparte skal være anholdt i Nærheden af Lyon og ført til Turin. Den forrige General=Postdirektor i Paris, Lavalette, er ogsaa arretteret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
En fransk General, der ikke allene har forraadt sin Konge, men ogsaa forfulgt en af Prindserne med stor Heftighed her ansøgt en mægtig Monark om, enten at udvirke han Kongens Naade, eller ansætte ham i sin Armee, men faaes følgende Svar: "Jeg kan ingen Forbøn indlægge for Dem hos Kongen af Frankerig, da De har fornærmet ham i den Grad, at han umuelig kan tilgive Dem; ikke heller kan jeg antage Dem ved min Armee, der blot bestaar af ærlige Folke Nylig svurte Kongen Hertugen af Wellington om hans Alder. Sire, svarede denne, jeg er født i Aaret 1768. Bonaparte ogsaa - sagde Kongen - Forsynet skyldte Os denne Liqvidering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Da Marskal Ney for sin Afreise til Schweitz, vilde raadføre sig med Macdonald, svarede denne: "Angaaende den 14 Marts tog De mig ikke paa Raad med Dengang Bonaparte havde aftakket, sagde han til en af Marskillevne, som ogsaa havde erklæret sig meget imod ham; Livet er nu min eneste Eiendom; det viljeg beholde: Spitsbuberne i Paris ere saa udlærte, at de stiæle de fremmede Officerers Heste, som de i al Høflighed tilbyde sig at holde, imedens disse staae af for at besee offentlige Mindemærker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Murats Portrait er nu ogsaa borttaget af MarskalsChalen. Han selv skal være afseilet fra Toullon forklædt som en Sørk pitain Pariser Blade falbyde nu til den Høistbydende et brudtJernscerter, en Retfærdighedshand, ganske ubrugt, og en Anviisning til, hvorledes Man lettest kan slippe derfra ved militaire Tilbagetog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
General Hogendorper efter Forlydende kaldet til Paris. Nylig ankom en Vogn til Paris, hvorpaa var en død Preusser, bag hvem sad nogle bundne Bønder, Da de 3 Monarker besøgde Ludvig VIII og bare de blaae Baand, og den sidste yttrede sine rørte Følelser, svarede Alexender: "det er nok et Baand, som knytter mig til deres Person og til Frankerig. Der ymtes endnu om, at Kong Ludvig vil afstaae Regjeringen til en yndre fransk Prinds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Avertissements. Træt af Dage henskumrede Tirsdagen den 21 Juli, ved en blid og roelig Død, udi sit Alders 68de Aar og 4 Maaneder, den kjerlige og troefaste Ægtemage - den ømme og retskafne Fader - eligeret Borger og Værge for St. Michaelis nirke her i Staden, Poul Kragt; hvilket herved, paa efterladte Børns og egne Vegne, kundgjøres Familie og Venner ved hans dybt sørgende Enke. Fridericia den 31 Juli 1815. Maria Elisabeth Kragh, fød Olsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Det behagede det alvise Forsyn i Dag, Formiddag Kl. 9, ved Døden at bortkalde vores yngste Datter AnninHansine Sophie Marie Frideriche, 2 Aar og 1 Maaned gammel. Familie og Venner, Vi ere overbevist, om deres Deeltagelse i vores billige Sorg, over dette vores elskede og haabefulde Barns Tab, uden skrivtlig eller mundtlig Bevidnelse. - Odense den 2 August 1815. C. H. Hansen. A. C. Hansen, fød Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Paa Veien fra Odense til Faaborg den 22 Juli er tabt Meerskums Pibehoved med Sølvbeslag og Rør; Tappe af Beslaget foran var afbrækket og Endespidsen af Røret af bidt Den retsindige Finder vilde aflevere Piben i Nedergade No. 706 imod en passende Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Da Reserven Peder Olsen Martofte af Odense amts 53de Lægd, Løbe No. 186, uden befalet Rigtighed har forladt Lægdet og har, uagtet al Eftersøgelse, ikke været at opspørge: saa efterlyses han herved, med tienstligst opmodning til alle forekommende, at anholde ham, og om Anholdelsen meddele Stiftet Underretning, da de herpaa gaaende Omkostninger skal vorde ernattede. Bemeldte Reserves Signalement er følgende: har lye Haar, blaae Øine, glat fyldigt Ansigt er stærk af Skuldre og ligesaa af Been. Odense i Fyens Stiftamtmandskab, den 30 Juli 1815 Paa tiftets Vegne A. Andresen. Første Tirsdag den 8 August om Eftermiddagen Klokken 4 lader Eieren Hr. Landsdommer Baden offentlig forauctionere, en ham tilhørende, paa Eibye Mark ved Svendborg Landeves beliggende, Løkke med paa samme staaende Korn efter Udsæden 2 Tdr. Rug og 2 Tdr. Havre med Kløver i. Løkken, eller Koehaugen kaldet, staaer for 1 Skp. 2 Fdkr. 15 Alb. og ndgiør 3 Tdr. geom trisk Pløieland. Auctionen holdes paa Stedet, hvor de Lysthavende behagelig ville indfinde sig. Odense Herreds Kontoir, den 4 August 1815. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Skipper Erich C. Erichsen afgaaer i næste Uge fra Nyborg. til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods. Nyborg den 2 August 1815.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
hos Henning undersen i Hospitalet, kan faaes gode Stærebaand til at binde Korn med.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Forpagtnings-Auction. Den til Auctions Bortforpagtning averterede Parcelgaard, Hannesborg kaldet under e kovsboe Hovedgaard, bliver førstkommende 22 nu ust 1815 om Formiddagen Kl. 11. ved offentlig Auction paa Postgaarden i Odense, opraabt til Bortforpagtning i 9 Aar fra 1 Mai 1816. Til foreløbig Efterretning for Liebhaverne meldes: at Gaarden, hvortil er et Areal af omtrent 300 Tdr. Pløieland, af Landets beste Jorder, foruden Engbund, ligger midt i sine Jorder ved Skovsboe, at der ved Gaarden kan holdes en Besætning af 30 Stkr. Køer foruden Ungevæg og Heste; at Gaarden er beliggende midt imellem de 3 Kjøbstæder Odense, Nyborg og Kjerteminde, til hvilken første haves 2 og til de sidste omtrent 1 Miil, og endelig: at Qvægbesætningen vil blive Forpagteren overleveret. Konditionerne ville forinden findes til Eftersyn fra den 3 August paa Gjæstgivergaarden i Korsøer og stærgegaarden i Snoghøi, fra den 12te sammes paa Gjæstgivergaarden i Middelfart, Postgaarden i Odense, Nyborg, og i Svendborg, hos Hr. Apoth ker Lakkoppidan samt paa Skovsboe hos Eieren Kancellieraad Berg, som paaviser Gaarden og Tilliggende To betrukne og gibsede Værelser med Spiskammer og Adgang til Kjøkkenet, samt Brændehuus i underste og 2 Værelser i anden Etage, er at bekomme til Leie til førstkommende Michaeli, og, om forlanges, endog før. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-03
Rettelser: Inogle aftryt af det forant Mandags Avisen indført Qvad til Kongen er Ordet nors i næstsidste Linie af 4de Strole ikke, som det burde, udmærket, hvorefter samme bedes læst saaledes: Være hans og Dine Veie. Ligesaa staaer i 5te Strofes 3die Linie, lyste istedetfor plytt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-04
Indenlandske Efterretninger. Den 31 Juli har været en dobbelt Festdag, ikke blot for vort ædle Kongehuus, men og for hele Riget, om end ikke allevegne ved udvortes Høitideligheder, saa dog ved de inderligste Hengivenheds-Yttringer, den meest ukunstlede Hjertelighed og de varmeste Bønner til Alstyreren, for Landsfaderen og vor hulde Dronning. Efter at være forberedt i Søndags med hjertelig Bør fra Prædikestolene, blev Dagen her i Odense høitidelige holdt ved et festlige Middagsmaaltid i den ældste Klubs Værelser, hvori henved 70 geistlige og civile Embedsmænd, Officerer og Borgere, samt nogle Damer toge Deel, og hvor Ds. Majestæters Velgaaende erindredes med Sange og Velsignelses=Ønsker under Paukers og Trompeters Lyd. i Om Aftenen var offentligt Bal paa Stadens Raadstuesal, hvortil flere Hundrede Personer fra Byen og Provindsen, havde indfundet sig. Ogsaa her ønskedes alt Godtore Kongeparret af de Forsamlede. De til begge Høitideligheder brugte Sange vare af Hs. H. Hr. Professor Andresen, Sognepræst til Vissenbjerg. Om Aftenen havde enkelt Jndvaanere illumineret deres Huse, men det større Tal havde, erindrende sig: at Lydighed er bedre end Offer, opfyldt Hs. Majestæts allernaadigste yttrede Ønske og Forventning ved ei at illuminere, hvorved de troede allerbest at paaskjønne Allerhøistsammes faderlige Sindelag, der vilde befrie dem for den med en Jllumination forbundne Udgivt, og tillige let mulige Jldsfare, Efter Kanal-Jnspektør Schubelers Foranstaltning var om Dagen Flage hidsede paa de ved Bessinet liggende 8 danske, 1 norsk og 3 svenske Skibe, hvoriblandt de Svenske udbad Tilladelse at bevidne Hs. Majestæt deres Erkjendtlighed, ved Kl. 4 at sallutere med 8, og ved Solens Nedgang med 4 Kanonskud. Tillige maa anmærkes at det svenske Skib hvorfra Kanonskudene skeete, var en Skonnert paa 73 Kommerce=Læster, som er det største Skib, der nogen Tid har passeret Kanalen. Værdig hædredes ogsaa Dagen ved Fødemidlers Uddeling til de Fattige og Huuserme, hvortil var indkommet anseelige Gaver saavel fra Logen som enkelte Velgjørere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-04
J Altona høitideligholdtes Dagen først med stor Parade af det borgerlige Kavallerie og Jnfanteriekorps, derefter en passende Tale paa det kongl. Gymnasium af Dr. Struve, Middagsselskab i Museet, høitidelig Gudstjeneste i Synagogen, Skuespil og Bal i Museum foruden en Balfest, som den i Hamborg akkreditterede spanske Gesandt lod give i det Rainvilliske Hotel, almindelig Jllumination &c. Slagterlauget havde desuden skjænket Fattig Anstalten. tree Oxer og Bagerlauget 600 Portioner Brød til Uddeeling, af hvilke Gaver 800 Trængende bleve vederqvægede. Med Alt dette traf Nærværelsen af de fædrelandske Krigere, sammen, som netop i disse Dage begyndte at gaae over Elven, for at støde til Hertug Wellingtons Armee. J Aarhuus festligholdtes Dagen ved en borgerlig Militærperade og Forsamling om Aftenen i Selskabet. Polyhymnia. J Randers bespistes henved 200 Fattige med et vederqvægende Maaltid Mad paa Raadhuset. For og efter Spiisningen blev sunget en Plalme under Musik af Hr. Stadsmusikus Blauenfeldt og nogle andre Musici, ligesom Hr. Pastor Berner ved en kort Tale erindrede de Fattige om Anledningen til Dagens Høitid. 200 huuserme Familier bleve desuden understøttede med Penge af medlidende Medmenneskers ædelmodige Sammenskud.