JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-10-31
Som Erindringsblad om Reformationens Jubelaar, 1836 vil i Slutningen af denne og Begyndelsen af næste Maaned udkomme: Afbildning af Luthers Stue i Anlittemberg. saaledes som den endnu iaar existerer. - Selve Billedet bliver 9 Tom. høit, 13 Tom. bredt og trykkes paa fiin sveitzer Papir. Prisen bliver 1 Rbdlr. 3 Mk. r. S. pr. Exemplar, hvoraf 1/3 eller 3 Mk. pr. Exemplar tilfalder tvende velgjørende Stiftelser, der iaar ere traadte i Virksomhed, nemlig: Stiftelsen for trængende Haandværkere og Asylerne for Smaaebørn, til lige Deling. Man behage at tegne sig hos Dhrr. Universitetsboghandler Reizel, Kjøbmagergade No. 6; Boghandler Høst, Gothersgade No. 349: Philipsen, Gothersgade No. 335, Naalemagermester Hjorth, Vimmelskaftet No. 23 og i det kongelige Steentrykkerie, Amaliegade No. Udenfor Kjøbenhavn subscriberes hos Hr. Adjunct Krossing i Frederiksborg, Dhrr. Boghandlere Wulff i Helsingøer, Holm i Sorøe, Bertelsen i Holbek, Kam man i Stege, Gigengak i Mariboe, Thierry i Nakskov, Berngreen i Nykjøbing paa Falster, Lundt i Aalborg, Kabell i Viborg, Jessen i Aarhuus, Smith i Randers, Simonsen i Fredericia, Hempel i Odense, Busch i Nyborg; Dahl i Christiania, Mohl i Bergen, Glückstads i Frederikshald; Bonnier i Stokholm, Gumpert i Gothenborg og Gleerup i Lund. Subscribentsamlere erholde paa 10 Expl. det 11te frit.
Viborger Samler, 1836-10-31
Kjøbenhavn i October 1836. N. B. Krossing.
Viborger Samler, 1836-10-31
Artillerie-Capitain, Bestyrer af det Kongelige Steentrykkerie.
Viborger Samler, 1836-10-31
Tugthuustangen Jens Jensen, som er afleveret til Straffeanstalten paa Livstid for Tyveri og Jndbrud fra Møgeltønder og Ballum Birks Jurisdiction, fandt igaar Aftes Kl. 6 1/2 Leilighed, til at undvige fra Arbeidet. Han er født i Ballum Sogn og Birk i Ribe Amt, Smed af Profession, nu 23 Aar gammel, 65 Tommer høi, har lyseblaa Øine, mørkt Haar, er skarp af Ansigt med et levende Udseende, har en høi hvælvet Pande, en lige skarp Næse, der viser mod høire Side, en kort Overlæbe, middel Mund, lille Hage, er middel af Skuldre, Hals og Lemmer, har lange Hænder med lange Regle, taler Dansk og er begavet med en god Forstand. Ved Undvigelsen var han iført en sort Hat, en noget falmet mørkmeleert Trøie med sort Fløiels Krave, en blaa Klædes Vest og mørkmeleerte lange Klædes Buxer. Skjorten, han er iført, er mærket Nr. 216 A, han medfører saavel Skoe som Støvler.
Viborger Samler, 1836-10-31
Enhver, der maatte antræffe den Undvegne, anmodes at faae ham paagrebet og indbragt til nærmeste Øvrighedsperson.
Viborger Samler, 1836-10-31
Viborg Tugt- og Forbedringshuus, den 27de October Undal. Pileqviste. tjenlige til Kurvemager-Arbeide kjøbes af P. Guldberg.
Viborger Samler, 1836-10-31
En gammel blankbruun Hest er sidste Tirsdag Aften indsat i min Stald, uden at vide af hvem, og siden ikke afhentet. Eieren kan imod Foderløn og dette Avertissements Bekostning afhente den hos Chr. Heilschou. Nybroe Kroe, den 28de October 1836.
Viborger Samler, 1836-11-03
64de Aargang. 1836. No. 133. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Am Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 3die November. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af A. P. Dons.
Viborger Samler, 1836-11-03
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt har ved Parolbefaling benaadet fra 28de dennes efternævnte Officierer af Sø- og Landetaten med hosføiede Characterer, Commandeurerne J. P. Stibolt og U. A. Schønheider med Contreadmirals, Commandeur=Capitainerne C. Wulff og F. Holst med Commandeurs, Capitainerne, J. F. de Falsen, A. C. Cederfeldt, og T. J. Lütken med Commandeur-Capitains, Capt.Lientenanterne S. L. Tuxen, J. P. Gandil, C. C. Zahrtmann og C. C. Paludan med Capitains, Premier-Lieutenanterne F. C. Bruun, C. G. Baron Stampe og M. Secher med Capt.-Lieutenants, samt Second-Lieutenanterne F. Paludan, J. L. Gottlieb, H. Lemming og A. Harboe med Premier-Lieutenants. – Generalmajorerne v. Friboe og v. Krag ere tillagte General-Lieutenants Charakter, Oberstlieutenanterne J. v. Stricker og W. v. Düring ligeledes som Oberster, Majorerne A. Grev v. Lüttichau og J. v. Frohbøse som Oberstlieutenanter uden Anciennetet samt Capitain C. v. Bruhn, som Major med den ham forbeholdte Anciennitet.
Viborger Samler, 1836-11-03
Under 28de dennes ere følgende udnævnte til Kammerherrer: Hofjægerm., Baron F. C. Holsten Lehn. Oberst og Chef for 1ste jydske Jnf. Regt., samt fungerende Commandant i Kbhavns Fæstn., F. J. d'Origny, C. af D. og Dom.; Oberst og Command for Hs. k. H. Prinds Christian Frederiks Regt., H. M. v. Schow, R. af D. og Dom.; Oberst og Gen. Qvmstr. Lieut. P.F. v. Steinmann, R. af D. og Dom.; Oberst og Overadjut.,H. v. Rothe, R. af D. og Dom.; Oberst, Kjunker og Overadjutant C. F. v. Trepka, R. af D. og Dom. Command. i Sø-Etat. og Deput, i Admiral. og Comts. Coll.; Gen. Adjut. J. J. Uldall, R. af D., Kjunker og Medl. af Directionen for Statsgielden og den synk. Fond, C. J. Hauch, R. af D., Medl. af den slesv. holst. Regjering, J. F. C. Heinze; Gen. Krigs. Commis Baron L. C. C. v. Liliencron, R. af D., Kjunker. Amtm. J. A. Graab, R. af D.; Oberst-Lieut. og Overadjut., Kmjunker K. L. v. Hagemann, R. af D. og Dom. Oberst-Lieut. ved det slesv. Curass. Regt., A. C. v. Lilienskjold, R. af D., Kjunker, Baron v. Kardorff, R. af D., Major i Hs. Maj. Kas. Reg., Kjunker OU. R. v. Giedde; Capt. i den kgl. Livg til Fods, Grev J. C. C. v. Holck, R. af D., Capt. i den kgl. Livg til Fods, Kjunker, Grev C. F. M. v. Baudissin.
Viborger Samler, 1836-11-03
Befordringer. Under Departementet for de udenlandske
Viborger Samler, 1836-11-03
Sager: Under 18de October er hidtilværende Legationssecretair i London, Kammerjunker C. H. Bille, allernaadigst udnævnt til Kongelig Minister-Resident ved Hansestæderne Hamborg, Lübeck og Bremen samt General-Consul i Hamborg; Kammerjunker og hidtilværende Legationssecretair i Wien, Grev H. Bille=Brahe, forflyttet i samme Egenskab til London, Kammerjunker og hidtilværende Legationssecretair i Stockholm, J. M. Grevenkop=Castenschjold, forflyttet i samme Egenskab til Wien. Under samme Dato er hidtilværende Attachsved det Kongelige Gesandtskab i Paris, Baron L. U. v. Brockdorff, allernaadigst udnævnt til Legationssecretair sammesteds, hidtilværende Attache ved det Kongelige Gesandtskab i Paris, Grev O. C. J. v. Rantzau, udnævnt til Legationssecretair i Petersborg; og hidtilværende Attache ved det Kongelige Gesandtskab i London, Vi H. B. Grev v. Plessen, udnævnt til Legationssecretair Stockholm.
Viborger Samler, 1836-11-03
Efterat der i flere Søndage, efter H. H. Biskoppens Opfordring, var af Byens Præster holdet Prædikener, som skulde tjene til at Menighederne bedre maatte forstaae og sætte Priis paa den forestaaende Jubelfest, der her havde saameget større Betydning, som Viborg var den første Stad i det nuværende Danmark, der antog den evangeliske Lære, blev der overeensstemmende med Anordningen intimeret dertil Søndagen forud, og Løverdag Aften, 29de Octbr., Festens Jndtrædelse forkyndet ved Ringen med Kirkernes Klokker, hvorefter nogle Choralmelodier udførtes af blæsende Jnstrumenter fra Domtaarnet.
Viborger Samler, 1836-11-03
Den første Festdag prædikede H. H. Biskoppen i Domkirken til Høimesse og lagde sine Tilhørere paa Hjerte, at de skulde lade deres festlige Andagt være i en retchristelig Aand, saa at Troens Eenhed og Livet i Christomaatte forfremmes, i Søndresognskirke fremsatte Pastor Ursin, hvorledes Jubelfesten fremkalder skjønne Erindringer og opfordrer til alvorlige Betragtninger; til Aftensang udviklede Pastor Johansen i Domkirken, hvorfor og hvem vi have at takke paa denne Fest Den anden Festdag Kl. 11 fandt Høitideligheden. Sted paa Cathedralskolen, hvortil var indbuden ved et Program, indeholdende kritiske Bemærkninger til Ciceros Tale for Cælius af Adjunct Wesenberg; Rector Hasselbalch holdt en Tale, for en Mængde Tilstedeværende af begge Kjøn og fremstillede Tidens Aand med Hensyn til Stat, Kirke og Skole; i Salen saaes Christian 3 Eiffer, og Luthers og Tausens Navne, omgivne af en Krands; for og efter Talen bleve af Disciplene afsungne Sange, forfattede af Rectoren. Kl. 1 havde en talrig Forsamling indfundet sig i Domkirken, hvor H. H. Biskoppen, efterat en Choral var afsungen, fremtraad i Chorsdøren, talede om Bibelselskabernes Hensigt og Betydning, gav en Beretning omdet viborgske Stifts Bibelselskab og opfordrede sine Tilhørere til christelig Gavmildhed i denne Henseende, hvorefter H. H. henvendte sin Tale til de Erindringer og Beslutninger, som den for Tausen opreiste Mindestøtte burde vække og nære hos Nutid og Eftertid. Tilsidst opfordrede Taleren de Tilstedeværende at forlade Kirken for at tage det nysnævnte Monuments Afdækkelse i Øiesyn. En Deel af Byens og Omegnens Embedsmænd og Byens Borgere med Stiftsøvrigheden i Spidsen begave sig parviis hen til Pladsen foran Domhuset, og da en Choral var afsungen ved Støtten, borttoges Bedækningen, saa at Monumentet fremstillede sig for den talrigt forsamlede Mængde. Støtten, der er opreist bag den Liigsteen, hvorfra Tausen forkyndte den evangeliske Lære, er forfærdiget af Professor Freund i Kjøbenhavn af Bremer Sandsteen og viser paa sin Forside: i et Marmor Basrelief Tausen med Bibelen i Haanden, forkyndende Ordet; underneden staaer 2 Timoth. 2, 9. Bagsiden har følgende Jndskrift: Hans Tausen. Minde. Sat I Frederik Den Sjettes Dage. Ved Kongens og Folkets Gaver.
Viborger Samler, 1836-11-03
Paa Fodstykket ere de fire Evangelisters Symboler, udhuggede, hvorhos er bemærket, at den er opreist paa Reformationsfesten 1836. Processionen gik derpaa til Pladsen selv for at tage Mindemærket nærmere i Øiesyn, efterat en anden Choral, der, ligesom de for nævnte, havde H. H. Biskoppen til Forfatter, var sungen.
Viborger Samler, 1836-11-03
Den tredie Festdag prædikede H. H. Stiftsprovst Schjødte om Formiddagen i Domkirken og fremsatte for Tilhørerne den Formaning: værer Sandheden tro! Pastor Ursin omhandlede, som en Fortsættelse af sin Prædiken fra den første Festdag, de gode Forsætter og de christelige Ønsker, Jubelfesten bør bevirke; Pastor Johansen fremstillede, ligeledes i Forbindelse med sit Foredrag fra den første Dag, til Aftensang, hvorledes vi skulle yde værdig Tak for Reformationens Velgierninger. Begge Kirkerne vare prydede med Grønt og Blomster, desuden fandt i Domkirken en festlig Belysning Sted til Aftensang, hvilken derfor den første Dag var udsat til Kl. 4; ligesom de ved Høitidelighederne istemte Sange og Choraler accompagneredes af blæsende Jnstrumenter, opførtes ogsaa Musik i Kirkerne og om Aftenen fra Domtaarnet; en Salut med Kanoner gaves ved Solens Opgang paa den første og ved dens Nedgang paa den sidste Dag.
Viborger Samler, 1836-11-03
J de sidste Dage af October fik vi en pludselig Frost med Snee, der dog atter igaar afløstes af Tøveir.
Viborger Samler, 1836-11-03
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 28de October. Hamborg 2 M. – a vista 201. Species 202. Obligationer (uden Renter) 90. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1836-11-03
(Jndsendt.) Posten, der skulde arriveret sidste Mandag Morges Kl. 4 a 5, ankom først Natten mellem Mandag og Tirsdag Kl. 12; altsaa 19 a 20 Timer over den sædvanlige Tid. Hvad Aarsagen dertil var, veed man ikke. Billigt var det, om der føiedes den Foranstaltning, at Aarsagen til slig Forsinkelse paategnedes Postkartet, saameget mere, som dette skal være Tilfældet paa Hovedrouten; men det gaaer dermed som med saameget Andet, saaledes faaer Viborg og hele Vestlandet kun to ugentlige Poster medens Stæderne paa hele Hoved Routen faae tre. Naar man bemærker, at Viborg er en Stiftsstad, at Overretten holdes der, at i ingen af Provindsens Stiftstæder gives saamange Embedsmænd som der, saa kan man vist nok med Føie spørge, af hvilken Grund den skal lide Tilsidesættelse.
Viborger Samler, 1836-11-03
AVERTISSEMENTS. Et Træpibehoved med Sølvbeslag, samt Rør, og en gammel Hat er funden paa Marken. Eieren kan imod en passende Findeløn afhente det paa Bogtrykkeriet. Holmgaards Glasværk. Prisen paa 3/4 Pots hamrede Bouteiller er indtil videre 6 1/2 Rbd. pr. 8. – – 3/4 Pots franske Dito 7 1/2 de andre Sorter i Forhold. Kjøbere af større Partier erholde Rabat. Priis=Couranter over Fabrikens Arbeider saavel at grønt som hvidt Glas, Huusholdnings og techniske Arbeider, slebne og uslebne, Medicinglas og Vinduesglas, udleveres fra Udsalget i Kjøbenhavn gl. Strand No. 14, samt paa Henvendelse til Fabriken selv pr. Nestved, hvor ogsaa Ordres fra Provindserne modtages og udføres. Holmgaards Glasværk i October 1836.
Viborger Samler, 1836-11-03
Jfølge Dom og Udlæg bliver det Hans Peter Frederik Hjort tilhørende Sted No. 219 paa Lille Nørregade i Nibe stillet til 3de Auctioner som afholdes saaledes: 1ste Auction paa Raadstuen i Nibe d. 23de næste Maaned, 2den d. 7de December dette Aar. 3die - i selve Stedet d. 2de samme Maaned hver Dags Formiddag Kl. 10. Huset er paa 3 Fag Muur- og Bindingsværk, med deels klinnede og deels murede Vægge og Tegltag, samt med et udbygget Halvtag paa et Fag. Til Huset hører en Haugeplads. Conditionerne erfares ved Auctionerne. Dette bekjendtgjøres herved i Henhold til Placaten af 22de April 1817. Nibe, den 24de October 1338. Lynge.
Viborger Samler, 1836-11-05
64de Aargang. 1836. No. 134. Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Viborger. Samler. Forsendes med Brevposten i Le Danmark og Hertugdømmene. 5te November. Løverdagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af A. P. Dons.
Viborger Samler, 1836-11-05
Udenlandske Efterretninger. Spanien. De madridske Blade af 17de, tale ikke videre om Træfningen mellem Alaix og Gome; den 11te, dens Vigtighed har altsaa øiensynligen været overdreven i den tidligere Beretning; det Hele synes kun - hvad ogsaa de første Beretninger i Eco- og Gaceta antydede - at have været en Tiralleurfægtning. Derimod bekræfter det sig nu, at Gomevirkeligen er saaledes indsluttet, at Veien til Murcien, til Granada, ja ogsaa til Ørkenen overalt er afskaaren ham. Den 11te har han, maaskee som Følge af hiin Fægtning, maattet vende om. Le Moniteur af 26de f. M. indeholder herom følgende Bulletin: "Bayonne den 24de Octbr. Kl. 10. Generalcommandanten i den 20de Division til Krigsministeren. Gomez er den 13de kommen tilbage til Cordova, og har formedelst General Alaix's Fremrykning, der den næste Dag indtraf til Cordova, taget Veien til la Mancha. Rodil var den 14de i Valde-Pennas; man vidste ikke i hans Hovedquarteer, hvilken Vei han vilde vælge. Defileerne i Sierra Morena vare spærrede af Banderne. Communicationen med Andalusien kunde kun finde Sted over Estremadura. Der synes intet Slag at vare forefaldet." Overeensstemmende hermed indeholder et overordentligt No. af den madridske Gaceta af 18de følgende Skrivelse fra Granada af 15de fra Generalcapitainen. Quiroga til Krigsministeren: Deres Exc., General commandanten for Nordarmeens tredie Division, D. Jsidoro Alaix, skriver mig Følgende til i et Brev dateret fra igaar fra Cordova: Rebelbanden vil for Fremtiden ikke meere forurolige de andalusiske Provindser. Efter den hurtige Flugt at domme, som den i forrige Nat greb fra Cordova, synes den at have udspilt for stedse. Min Division, dreven af det brændende Ønske, at indhente den, har marscheret den hele Nat, og Kl. 3 ere vi rykkede ind her i Staden. Rebellen Gomez var dragen bort tre Timer tidligere, og vi gjorde, uden at træffe paa nogen Modstand, endnu nogle Fanger og bemægtigede os endeel Vaaben og Ammunition. Rebellerne synes allerede ved Lucena at have nedgravet tvende Attenpundingere, saa stor er den Angst, der driver de Flygtende. To Jilmarscher have været tilstrækkelige til at tilintetgjøre alle deres afsindige Invasionsprojecter. Factionen trækker sig tilbage til la Mancha gjennem Sierra Moreno i Retningen af Pozo-Blanco. - Hvis General Rodil, bemærket Espannol til denne Skrivelse, har grebet saadanne Dispositioner, som Klogskab maatte indgive ham, saa maae Rebellerne nødvendigviis falde i Hænderne paa den dem forfølgende General Alaix; thi allerede synes dennes Avantgardt at have indhentet Gomez's Bagtrop og, efter nogle Breve, at have frataget ham 400 Fanger og en Deel af hans Bytte. Saaledes tilbyder der sig altsaa den bedste Leilighed for Rodil til at bedække sig med Hæder, og man tør haabe, at han ikke vil lade den gaae ubenyttet forbi. - Den ovenanførte Telegraphdepesche i Le Moniteur tilføier fremdeles: "To Batailloner af den mobiliserede Nationalgarde ere den 18de afmarscherede fra Madrid til Toledo. Hele det carlistiske Artillerie er transporteret til Biscaia; man imødesaae et Angreb paa Bilbao. Det carlistiske Hovedquarteer er den 19de forlagt til Escoriaca."
Viborger Samler, 1836-11-05
En tidligere Depesche fra Bayonne af 2de siger: Fremmedlegionen har erholdt 250,000 Fr. og Mundforraad. Convoien var bleven angreben ved Villava af Carlisterne, der dog bleve drevne tilbage og adsplittede; de tabte endeel Folk ved denne Leilighed."J Granada var opdaget et Complot af 70 til 80 Fanger, som vare bragte dertil fra Jaen, og hvis Plan var at bryde ud af deres Fængsel, myrde Vagterne, overfalde Gouverneuren og de høiere Embedsmænd og plyndre Staden. 10 af dem dømtes ved en Krigsret fra Livet og skulde skydes den 12te. Den største Deel bestod af Forbrydere, der af Carlisterne vare udfriede af deres Fængsler. – Times fortælle, at D. Carlos har den 15de holdt et Krigsraad i Durango, hvori Villareal havde anbefalet ham, i Spidsen for sine Tropper at rykke imod Madrid, hvorimod Egnia og Erro, forlangte Opsættelse, fordi en Forstærkning af 1000 Ryttere vilde være tilstrækkeligt til at naae Madrid. – Le Bon Sens vil vide, at D. Carlos har ladet tilstille Hofferne i Paris og London en Note, for at opfordre dem til at gjøre Ende paa Blodsudgydelsen, med den Forsikkring at han agtede at helligholde Nytaarsdag i Madrid.
Viborger Samler, 1836-11-05
Frankrig. Angaaende de undvegne April fanger erfarer man at en Deel af dem er over Menin ankommen til Belgien. De Øvrige have kun deres egen Uforsigtighed at takke for, om de ere paagrebne. Det Hul, hvorigjennem Fangerne undkom, var saavel anbragt, at Opsynsmændene selv tilstaae, at hele Fængslet vilde have været tomt om 8te Dage. Tre af de nylig benaadede have faaet befaling til, ikke at forlade Doullens. – Saavel Bona som Bugia ere i den senere Tid atter blevne angrebne af Araberne, der dog med betydeligt Tab ere drevne tilbage.
Viborger Samler, 1836-11-05
Fra flere Puncter af Schweitzergrændsen meldes, at den fra fransk Side befalede Spærring er ophørt. De parisiske Eiere af spanske Statspapirer have holdt en Raadslagning om at anraabe Kongens Jntervention til Fordeel for dem; Pluraliteten synes at ville have Redacteuren af Memorial Bordelats tiltalt for hans under 5te f. M. meddeelte falske Efterretning om Betalingen af den til Novbr. forfaldne Rente. Obelisken fra Luxor er opreist.
Viborger Samler, 1836-11-05
Blandet. De engelske ministerielle Blade modsige paa det Bestemteste alle Rygter og en bevæbnet engelsk Jndblanding i de portugisiske Affairer. – Breve fra Turin i Messager tale om en miguelistisk Expedition, til hvilken Kongen af Sardinien har bevilget 26 Officierer og en halv Million Fr., Hertugen af Modena en Mill. og Paven 700,000 Fr., samt fuldstændig Aflad. Underhandlingerne mellem Preussen, og Rusland angaaende en ny Toldtractat ere afbrudte; Ruslands Fordringer skulle have været af den Beskaffenhed, at Preussen skyldte saavel sin egen som det tydske Told-Forbunds Jnteresse, ei at indlade sig paa dem. - Keiser Nicolaus er den 19de Octbr. kommen tilbage til St. Petersburg.
Viborger Samler, 1836-11-05
Følgende Momenter af D. O'Connells Brev til sine Committenter, Valgmændene i Kilkenny, dateret 28de September 1836, som berøre Forhold, der have særlig Jnteresse for os Danske, troe vi at burde bringe til vore Læseres Kundskab. "Angaaende de endnu ubetalte danske Reclamationer voterede jeg imod Ministrene. - Disse Fordringer bestaae af 3 Klasser. Den første er de, hvis Bog-Gield seqvestreredes af de Danske; den anden saadanne Personer, hvis Varer laae usolgte i de danske Pakhuse, da vor Regjering angreb Danmark, og hvis Skibe dengang befandt sig i danske Havne; den tredie de, hvis Skibe bleve opbragte af de Danske paa aaben So, for nogen Krigserklæring fra vor Side fandt Sted. Ahig Ministeriet – til dets udødelige Ære være det sagt – har givet retfærdig Skadesløsholdelse – lad det endog være sildig, thi Toryerne vare saa længe ved Roret – til de to første Klasser. Jeg seer ingen gyldig Forskjel imellem disse to og den tredie, og altsaa voterede jeg for, at den tredie ogsaa skulde tages med, og agter at gjøre det samme, saa ofte denne Gjenstand bliver forelagt Huset. J Sandhed, denne danske Affaire bærer saaledes Præget af at være et Afsnit af Tory-Regimentets Historie, at jeg ei kan undlade i Korthed at charaktisere den. - Ved en Daad, mere lig Sørøveri end Krig, bemægtigede den britiske Regjering sig Kjøbenhavn, brændte baade Kirker og Hospitaler, tog den danske Flaade bort, og udpressede paa alle mulige Maader en Million to hundrede tusinde Pund Sterling af den danske Nation. - Det britiske Folk led imidlertid ogsaa Tab, og mistede, som jeg troer, circa 600,000 Pund, som ene tilhørte britiske Kjøbmænd. Den billigste Fremgangsmaade vilde nu have været, at godtgjøre vore skadelidende Medborgere ved en Deel af det danske Røvergods. Men Toryerne gjorde sig aldrig skyldige i at gaae saa ligefrem, retfærdige og billige til Værks - ne langt fra de ansaae Beløbet lidet nok endda for dem selv. - Jkke en Skilling er nogensinde kommen Publicum til Gode – Alt blev opslugt af Favoriterne. Den største Deel fik Medlemmerne af den kongl. Familie eller anvendtes paa Palaiet i Brighton. Jmidlertid – de britiske Undersaatter ansøgte, bade, og bragte Sagen for 1ste borough mangering Parliament, – men Alt forgjeves. Mere end tyve lange Aar henrandt med at søge om Opreisning, og de fik da er andet, end den nagende Hjertesorg, som et stedse i det Fjerne henstillet Haab pleier at avle. Endeligen kom et Whig Ministerium og et reformeret Parlament; de tvende Klasser af Skadelidende har det ladet vederfares Retfærdighed, og jeg kunde ikke tiltræde den Meening, at den tredie og den eneste Klasse, som endnu var tilbage, kunde negtes den."
Viborger Samler, 1836-11-05
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1836-11-05
Kjøbenhavn. J den Generalforsamling, som Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug afholder den 4de Novbr., ville tvende af Medlemmerne, i Overeensstemmelse med Lovens 5 5, andrage paa: 1) at Generalforsamlingen paalægger Repræsentantskabet at tage i Overveielse, ved hvilke Midler Selskabets Virksomhed. kunde udvides til den dansk talende Deel af Hertugdømmet Slesvigs Befolkning; 2) at Generalforsamlingen bemyndiger Repræsentantskabet til, i paakommende Tilfælde i en Petition, efter Omstændighederne enten til Kongen eller til Forsamlingen af de danske Provindsialstænder, at udtale det som Selskabets Overbeviisning: at saalænge det skal være de ikke privilegerede Blade forbudt at meddele politiske Nyheder og Efterretninger, bør Afgjørelsen af det Spørgsmaal, Hvod der skal ansees som Saadanne, henhøre under Domstolene; 3) at Redactionen af "dansk Folkeblad, snarest muligt overdrages til en enkelt ansvarlig Redacteur, og 4) at Bestyrelsen indgaaer til Hs. Maist. Kongen med en allerunderdanigst Ansøgning om, at Folkebladet maa forsendes overalt i Danmark med Pakkeposterne for modereret Porto.