JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
Løverdagen den 29de rykkede det schleswigske Jnfanterierregiment, 4 Batailloner stærk under Hr. Oberst v. Castonniers Kommando ind i Altona, og der blev paa denne Dag fra alle Sider meget parlementert. Den derpaa følgende Nat var især urolig for Altona, formedelst Bevægelsen blandt det danske Militair, et stærkt Batteri skyttes Opkiørsel og Ordonarzernes frem- og tilbage Riden. Kun fra Jndvaanere vovede i ængstlig Forventning af de forestaaende Tildragelser, at lægge sig til Hvile. Den følgende Morgen erfoer man, at General Tettenborn havde erklæret Borgerskabet i Hamborg, at han ikke kunde forsvare Staden mod den fremrykkende Overmaat, og at han derpaa med Levningen af hans og den største Deel af det nydprettede hanseatiskKorps var draget bort ad Landeveien til Bergetorf. Derpaa bleve Borgerne ved en Adjutant fra H. D. Prindsen, af Eckmühl opfordrede til at nedlægge deres Vaaben, at underkaste sig H. M. Keiser Napoleon og at optage inden deres Mure en dansk Besætning, der kunde vaage over Orden og Rolighed i Staden, indtil der ankom et fransk Troppekorps. Alt dette blev af dem uden Vægring antagen og tilstaaet, og henimod Middag un drog et betydeligt dansk Troppekorps, Jnfanterie, Kavallerie og Artillerie ind i Staden, til hvis midlertidig Kommandant Hr. Oberst v. Walleck blev udnævnt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
Endnu samme Aften indtraf de forventede franske Tippper, og det danske Militair drog igien til Altona. De franske Autoriteter ere derpaa efterhaanden atter traadt i Virksomhed, og Staden nyder nu en fuldkommen Roe. Den 2den Juni hos Borgerne efter Opfordring af Præfekten Hr Baron Bret uil afleveret deres Vaaben og Krudtforraad. - At under de sidste uroesfulde Uger overmaade mange tolig Jndvaanere have forladt Staten, eller i det mindste bortfirenet deres Familier fra den, og Hamborg i denne Tid maaskee har tabt den 4de Deel af dens Befolkning, er meget begribeligt, men det er ikke at betvivle, at efter fuldkommen tilbagebragt Rolighed, Størstedelen igien vil indfinde sig. Jmellem de bortdragende Russer og de fremrykkende Franske skal til det endnu være kommen til blodige Fegtninger i Egninaf Bergedorf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
Blandede Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
(af ovennævnte Blade.) Til Kommandant i Altona er Oberstlieutn. v. Aubert blivn udnævnt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
Blandt mange giennem Frankfurt i de sidste paa Dage passerede franske Tropper, befandt sig adskillige Regimenter Voltigeurs af den Keiserlige Garde, samt endnu 1100 Rd. nyt Kavallerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
J en Efteretning om de omkring Thorn skedte Ødelæggelser hedder det, at Aftrændelsen af en ligeoverfor liggende Landsbye kun blev Jndvaanerne tilkiendegivet et par Timer iforveien, og at mange hundrede fattige Familier laae med smaae Børn paa Jsen paa Weichselen under den stærkeste Frost.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
Prindsregenten af Brasilien skal eie en saa uhyre Mængde af de kostbareste Brillanter, at deres Værdie langt overgaaer 3 Mill. Pd. Sterl., saa han med Rette kunde hedde Diamantsyrsten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
Udenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
Vi have hørt Prinds Christians Ankomst til Norge, vi have læst Høistsammes Kundgiørelse til Norges for- og hver Dannemands Bryst opindes af det Hiertets og Kraftens Sprog som kom fra hans Læber. Hil Di Du Klippernes Land, Hil Eder, Nortiges Sønner, Ved Eders Strande er oprunden en Bel, der sk. bringe Lys og Varme i Eders Sill i Trængselens Stund, en Sol der skal fordunke de Vaabens Glands, hvi Odde rettes mod Eders Byst. - Vi ville nu udførligen meddele hvad H. H. sagde ved den almindelige Cour under alle patriotiske Hierters Samstemning: Efterat have med Inderlighed udtrykt Norges velfortiente og høitelskende hidtilværende Vicestatholder H. H. Prinds Frederik af Hessen, Kongens, Fedrelandets og sine egne Følelser, sigende: Du modtage værdige Forgienger og Ven, Kongens og Nationens Tak for Din gavnlige Jdræt til Norges Bedste; Gud lønne Dig derfor! Dette tilenkes Dig af taknemmelig: Hierter. Jeg stoler paa Olt gode Raad, saalænge Vi ere samlede, og paa Ol Vensk be indtil Døden. Nu vendte han sig med følgende Ordtil de øvrige Tilstædeværende: Ved at overtage et saa vigtigt Embede her i Norne giennemstrømme mit Hiert af Følelser, jeg ikkun ufuldkomment formaaer at tolke. Jeg føler dette Kalds Storhed og beder Gud forlene mig Kralt til at opfylde dets Fordringer, saa det som jeg dertil har den redeligste Villie. Jntet Beviis paa Kongens Tillid kunde være mig dyrebarere end den Befaling jeg modtog at virke som Statholder i dette trofaste Klippeland. Ja Nordmænd, Eders Konge elsker Eder og paaskiønner Eders Værd. Mortager mig som et Pant herpaa, nu da Fæderlandets Tieneste andensteds fordrer at Han bortkalder min Ven, Eders være dige Vicestatholder. Kongen ønsker at knytte det Broderbaand der omslynger Tvillingrigerne endnu fastere. Han har vist ikke sendt mig til Eder, for at jeg skulde fraskrive ham eller Hans Slægt deres gamle Rettigheder til Norges Krone, som er gaaet i Arv til dem med Folkets Kierlighed; før skulle denne Haand afvisne. Lad mig i det jeg udretter Kongens Villie og virker for Fædrelandet finde min Løn i Nationens Kierlighed og Hengivenhed, lad denne engang gaae i Alv paa mit Søn, Jeg gientager nu, hvad jeg i min Kundgiørelse har sagt Dem, at maaskee haardere Prøvelser endnu kan forestaae os, men at vi bør alle som en Mand gaa dem imøde med Troe paa Guds Forsyn og med mandig Standhaftighed; jeg veed, at jeg kan stole paa Nordmændenes Troskab mod Kongen, og at de ville hævde gamle Norgry Stivnændighed. Lad mig hos Enhver, i hvad Stand og Kald han end er, finde det Fædrelandssind, der ene kan frelse Os; troer, at jeg skal vide at paaskiønne denne høie Aand, som besiene Dem, ligesom den fordum udmærkede Fædrene. Jeg modtager for Guds Aasyn Deres Løfte om Samdrægtighed og Opofrelse for den retfærdige Sag, for Kongen og Fædrenelandet,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
J næstsidste Statstidende læses et udmærket skiønt patriotisk Digt paa 207 Versstrofer af Hr. Professor F. Høegh Guldberg, under Overskrift: "Giør ærligen og svar dierveligen, et dansk Leilighedsdigt med Parallelsteder og Forklaringer af tvende svinske Hædersmænd (Keligren og Leopold) samt et vakkert Motto af den Første, der forestiller Gustav Wasa til sin Hær, da Norby, den fiendtlige Gesandt, æsker Slavisk Overgivelse. Jkke som en Prøve paa Digterens høie og ægte Dannesind saa værdigt Sprog, men som et Ord talt itide, tillader Udg. sig at uddrage følgende Blomst af det Hele: O Naboskab, før Ærlighedens Mage! J skildtes! Den blev Sagn fra Oldtids Dage, og ei er Tiden meer, som været har da Du, hvad Gud er nu kun, trofast var. Et Rige byttes, Riget er da Stalden? dets Sønner Ørnene, tilfals som Øxne? En Arv fra Fædres Old skal øses udi Saa eser Leisind ud hvad Vild har givet. Et Vennemark skiel skal flyttes frække! saa giør i Mulmet Træl, ind, skiøndt i Malmet. Først skal den fødte Drot taus bære Tab, som Trællen kosser Haanden der ham aver. saa kalde sig betalt ved fremmed Gode! som Trællen kaldet rant Brød, Guds Gaver. O Fædres Arv, for Helligdom i Nord! kan Du betales med en vunden Jord: Luk, Nordbo! Søn al ærlig Æt! Dit Øre, Du krænker Fædres Stev ved blot at høre Fredagen den 28de Mai indtraf det sørgelige Uheld, at Lieutn. Møller af 2det jydske Jnf. Regiments 4de annect. Bat. tilligemed en Bombardrer og en Soldat som gik med Lodsoldermanden Augustinus paa en Lodsbaad fra Udby høi til Mellerne, kantrede underveis og druknede alle. Mærkeligt er det, at Lodsoldermanden, en Mand, som i mange Aar har befaret de fleste af Verdens bekiendte store have, maatte nu her paa saaliden en Fiord ende sine Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
Ledige Embeder i Aarhuus Stift. Nimtofte og Thostrup Sognekald, 1300 Rbdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
J denne Uge udreiser Hs. Høiærværdighed Hr. Biskoppen paa Visitats i Hatting Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
Bekiendtgiørelser. Snedkersvend Alexander Dyhring advares herved, snarest muelig at indfinde sig for at afgiøre Ting som er af Vigtighed baade for ham selv og mig, hvis han vil undgaae videre Uleilighed. Jens Michelsen, Bødkermester i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
Torsdagen den 10de Juni, om Eftermiddagen Kl. 4, bliver holdet offentlig Auktion over Sluppen Svanen, drægtig 7 Kommercelæster, førendes af Skipper Niels Lund, som nu i denne Tid ligger og lader med Stykgods til Kiøbenhavn. Auktionen holdes ved den søndre Side af Mindet, ved Lysthuset. Aarhuus, den 1ste Juni 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-08
Løverdagen den 19de Juni førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4, opbydes paa Aarhuus Raadstue til Forpagtning paa 4 næstfølgende Aar 9 Gaardnalinger, tilhørende Sognekaldet til Aarhuus Domkirke, og beliggende paa Aarhuus Mark i Skov og Worregaards Vang. Konditionerne bekiendtgiøres paa Auktionsstedet, hvor Kortet over Jorderne tillige bliver fremlagt. Aarhuus, den 2den Juni 1813. Bechmann. Bedste sættefærdig Grønkaal, Kaalrabi og Tobaksplanter, kan faaes til billige Priser hos Hattemager Buus. paa Vestergade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-09
(Forlangt Jndrykkelse.) arretter. Hørte der saa meget til at beskylde, som til at bevise beskyldningerne, ville de, mere af Misundelse og for at dække egne Synder, Patriotisme tilskyndende Herrer, hvis Kievbest det nu er at slaae sig til Ridder paa den jødiske Nation, ikke føle den Trang til at tale med i denne Sag som na man ene betiener sig af blotte Udfald, uden foregaaende Undersøgelse, og uden selv tildeels at kunde bedømme det de giøre sig Flid for at laste og, om mueligt, at haane ved Jøderne. Derfore - og fordi enhver saa gierne kritiserer endog den lovligst Handling, ) naar han blot er saa heldig at kunne indklæde sine Ord- og allermest naar han derved kan blotte Stænder eller Nationer som de er Tidens Tone at udpege, nanseet at andre foretage de samme, ja endog andre Handlinger, uomtalte - finder nærværende Jndsender sig anspore til, i Anledning af Spørgsmaalet i Aarhuus Avis No. 81, om nemlig Jøderne have havt skadelig eller gavnlig Jndflydelse paa vort Pengevæsen, at erklære, med sande Grunde, hentede fra Fædrenelandets Statistik, og dets Finantsvæsen, at ville bevise, - saafremt nogen tilstrækkelsgodtgiør, at Jøderne eller andre 1) som besatte sig med Forsendelse af Courant og ædle Metaller til Udlandet derved have havt skadelig Jndflydelse paa Fædrelandets Pengevæsen - at dette, istedet for at skade dermed, dertil har været fordeelagtig, hvorved det og tydelig vil opløse sig at der med gode Grunde ikke er skeet Forbud mod ædle Metallers Udførelse siden Krigens Udbrud, mere end før, af Regieringen, hvis landsfaderlige Omhue i saa mange Henseender enhver dansk Borger desuden maa føle sig overbeviist om, ikke vilde forbigaaet at tage denne Omstændighed i Betragtning, saafremt den havde været af saadan øienfaldende Værd som Mængden, uden egentlig at kunde give Grund derfor, troer sig berettiget at paastaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
(Ved Enden af Beretningen hedder det blandt Andet:) Da Fienden saae sin høire Fløi omringet, trak han sig eldage, dog snart iblev hans Tilbagetog til Flugt. - Kl. 7 om Aftenen stod Stormarschallen, Hertug af Friaul, paa en liden Høi og talte med Hertugen af Treviso og General Kirgener. Alle tre vare tilfod, og temmelig bortfiernet fra Jlden. Pludselig streifer en af Fiendens sidste Kugler nær forbi Hertugen af Treviso, aabner Stormarschallens Underliv og strækker Gen. Kir gener død til Jorden. Hert af Friaul følte strax, at han var dødelig saaret og 12 Timer efter udaandede han sit Liv. Saasnart Posterne vare udstilte og Armeen var draget ind i sine Bivouaks, besøgte Keiseren Hert. af Friaul. Han fandt ham ved fuld Bevidsthed og gandske koldblodet. Hertugen trykte Keiserens Haand, som han lagde til sine Læber: "Mit gandske Liv, sagde han, har været helliget Deres Tieneste og jeg beklager kun Tabet deraf, for den Nytte Skyld det endnu kunde yde dem." - "Duroc, sagde Keiserin til ham, der gives et andet Liv, Der vente De mig, der ville vi engang giensinde hinanden. - Ja, Sire, Men dette vil først skee og 30 Aar, naar De har triumferet over Deres Fiender og opfyldt alle vort Fødelands Forventninger . . . . Jeg har levet som en retskaffen Mand, og har Jntet at bebreide mig. Jeg efterlader mig en Datter. Deres Majestæt ville være hende i Faders Sted." Keiseren, som fattede Stormarschallen, med sin Høire, støttede et Qvarteer sit Hoved paa dennes venstre Haand i den dybeste Tavshed. Stormarschallen, brød den først: "Ak, Sire, Bortfierne De Dem, Dette Syn volder dem Smerte." Keiseren, der støttede sig paa Hert. af Dalmatien og Overstaldmesteren, forlod Hert. af Friaul, uden at kunne sige Andet end de Ord: Adieu da, min Ven." Hs. Majestæt vendte til bage til sit Telt og lod hele Natten intet Menneske komme til sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
Staden Hamborg er, ifølge Keiser Napoleons befaling, bleven, til Straf, paalagt en overordentlig Kontribution af otte og fyrretyve Millioner Franker, som inden en Maaneds Forløb, fra 12te Juni til 12te Juli, skal erlægges i 6 Terminer, hvoraf de tre første Sexdele skal erlægges i rede Penge; de tre øvrige kunne derimod afdrages i Vexler paa Paris, stillede paa 3 Maaneder efter Dato. Jsær skulle dette Paalæg lægges paa saadanne som ved frivillige Bidrag eller ved andre Handlinger have deeltaget i de foregaende Oprørs-Tildragelser, derimod skulle Haandværkere og Daglønnere være befriet derfore, saavelsom og de Professionistere og Haandværkmestere, som kun betale en Patent af 24 Fr. og derunder, hvis ellers ikke deres Forhold eller Formue giver Anledning dertil. J Tilfælde af Jkke Betaling skal alt bevægeligt og ubevægelige Gods, det være sig af hvad Slags det end være vil, seqve streres og hæfte for hele den paalagte Sums Beløb, uden Prajudice af personlige Forfølgelser. a. -¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
J Hamborger Avis forsikres, at Partiegiengerensom man nu deri kalder Tettenborn, skal have end sin Finants-Mission i Hamborg med at have solgt den saakaldte hanseatiske Legion til Engelland, ja man gaaer endog saa vidt at man anfører den derfore erholdne Betaling, hvorefter Prisen for en bereden, bevæbnet og udrustet Kavallerist skulde være bestemt til 42 Guineer, og for en ligeledes udrustet Jnfanterist 12 Guineer. For at give det end mere Sandsynlighed fortælles der endvidere, hvorlunde Kosakkerne, ifølge Deserteurers Udsagn, paa nogle Dage havde fordoblet deres Agtpaagivenhed paa Legionen, for at forhindre de mange Misfornøiedes Rømning. Jmidlertid, hedder det slutteligen, har dog den for disse frivillige Legionairs udkastede Bestemmelse sin reelle Fordeel. Da de forlode Hamborg, havde de Sibirien eller det hvide og kaspiske Hav Bredder til Udsigt, nu kunne de dog derimod vente at komme til St. Helena eller Afrikas Kyster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
Medens den franske Armees Ophold i Egnen af Dresden havde den faaet betydelige Forstærkninger; alle Landeveie i Sachsen vrimler af Tropper, og saavel Artilleriet som Cavalleriet var fordoblet. General Reynier overtog i Torgau Kommandoen af det 7de Armetkorps, der bestod af 2 Sachsiske Divisioner, hvilke udgjorde 12,000 Mand. - Dagen før Keiserens Afreise fra Dreeden mønstrede H. M. tilligemed Kongen af af Sachsen 4 sachsiske Cavallerieregimenter, henhørende til General Latour Manbourgs Corps. - Keiserens Staldmester, Baron v. Montaran, geraadte, tvende Dagreiser fra Dresden, under en fiendtlig Patrouille og toges til Fange. - Derimod har de Fransk igien opfanget adskillige fra Berlin og Prag afsendte Stafetter, og deriblandt en fra den forhenværende russiske Ambassadeur i Wien, Grev Stackelberg, afsendt Koureer til Statssekret. Nesselrode, som ledsagede Keiseren. af Rusland til Dresden. - Keiser Napoleons Tal til den Dresdner Magistrat ved Kongens høitidelige Jndtog var følgende: "Elsker eders Konge; see i ham eders Fædrelands Frelser. Havde han været sine Løfter, mindre troe, havde han været en mindre god Allieret, havde han ladet sig henrive til Russerne og Preuserne, da havde Sachsen været tabt; jeg havde behandlet det som erobret Land. Min Armee passerer blot igiennem, og snart skulle J vorde befriede fra de Eder paaliggende Byrder. Jeg vil forsvare og beskytte Sachsen mod alle dets Fiender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
Fæstningen Spandaus Kommandant GeneralBruny skal tilligemed det derværende Forsvarskonseils Medlemmer, ifølge Keiserens befaling, arresteres og stilles for en Commission af Marskaller, ved hvilken Prinds Vice-Connetablen skal præsidere. - Ogsaa Thorns Capitulation skal undersøges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
Vicekongen af Jtalien er af Keiseren bleven tildeelt befaling at begive sig til Malland, for sammes steds at udføre et særdeles Ærinde. Hs. Majestæt, hedder det i bemeldte Beretning, har medens hele Feldtreds med denne Prindses Forhold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
Under 11te Mai d. A. er Hs. Høihed Prinds Christian Frederik til Danmark og Norge, Ridder af Elephanten og Dannebrogsmand, Storørn af Æreslegionen, Storkors af den westphalske Krones Orden og kommanderende General, af Hs. Majestæt udnævnt til Statholder over Kongeriget Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
Efterat H. H. Prinds Christian, den 27de Mai i et høitideligt Møde havde afløst Prinds Frederik som Præses i Selskabet for Norges Vel, afreiste denne den 29de fra Christiania. Utallige Mennesker fulgte ham til Sætter ( 1/2 Miil fra Byen), hvor der ved Borgerskabets civile og militaire Embedsmænds fælleds Foranstaltning og Bidrag var anrettet en Frokost. Alt gi med Orden og Høitidelighed, og faa Øine vare tørre ved Afskeden fra denne ædle godmodige Prinds. Prinds Christian følede det Skiønne i denne virkelig angribende Seene; han tog et Glas og sagde til Prinds Friderik, Gud give at min Afskeed herfra engang maatte blive som Din!" Prinds Christian fulgte med til Frederikstad, hvorfra han bereiser Grændsen til Kongsvinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
J Torsdags ankom til Hovedstaden den tredie Transport danske Matroser fra Antwerpen. De trak med klingende Musik og deres Flag i Spidsen op til Holmen. Det var et skiønt og rørende Syn, at see disse ægte danske Søgutter, hvis hele Aasyn bærer Præget af nordisk Mod og Kraft, omgive Dannebrogs hellige uplettede Flag, og nedlægge det paa Holmen, som Fædrelandets ypperste Palladium.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
Der gives et bekiendt Ordsprog, der antyder Danmark til uventede og lykkelige Redning af de vanskeligste og farligste Stillinger, og sikkerlig har det Lykker at takke for sin ærefulde Sikkerhed og Redning; thi Staters som Jndividers Lykke er intet blindt Tilfælde, men en høiere algod Styrelses Virkning; den Nation Lykken er gunstig, er just derfor agtværdig, thi det forherliger den, at Guderne have den kier. Men ogsaa en nærmere og jordisk Aarsag til Nordens Tvillingrigets Velfærd ligger i Regentens vise og billige Politik, i Folkets Kierlighed til Konge og Fædreland; Det er en skiøn og velsignet Stræben af Konge og Nation igjen at fremkalde den gamle nordiske Aand, og den indre Jndustrie, Nationalkarakterens Retning i Kunst og Videnskab er henvendt paa dette høie Maal. Kraft var Norden stedse endommelig, og Aukathor er dets sande Gud; men denne modstandsløse uhemmede Stræben ud i det umaa lige, der karakteriserer de gamit Bærserkers krigerske begeistring, var sammeltet til skiøn Harmonie med reyas rene himmelske Kierlighed; og dens romantiske Skabning er den normaniske Oldtid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
(Af politiske Journal for April d. A.) Under 18de Maj d. A. er det tilladt Bogbindermester G. S. Reitz, at anlægge en saakaldet russisk Dampe badstue uden for een af Kiøbenhavns Porte, paa Vilkaar, at Anlægget skeer efter medicinske Grundsætninger, og at Jndretningen stedse staaer under Opsigt og Stadsphysikus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
Den franske Charge d'Affaires i Kbhavn, Desaugiers, er afreist til Kiel, og Skuespillerne Knudsen, og Kruse til Norge. I Dagen er opkastet følgende, for Øieblikket, Mang interesserende Spørgsmaal: "Nu Terminen stunder til hvorledes bliver Renten at beregne, naar den efter Forordningen af 5te Januar d. A. skal betales efter SølvVærdie, eller bør enhver Prioritetshaver oppebie den forventende Cours, som skal bestemmes den 1ste August ) En af de fortrinligste Sangerinder, ved Kbhvns Theater, Jfr. Funck, forlader Skuepladsen - et Tab, der er desto føleligere, som det netop i dette Øieblik trænger til gode Songerinder. Kalbyegaard, beliggende mellem Aarhuus og Skanderborg, er i disse Dage solgt af Hr. Kammerherre Oberstlieutenant v. Rosenørn, til Hr. Jnspekteur Hepke fra Apenrade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
Tallotteriet. J den 854 Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nummere: 53. 1. 36. 28. 41.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
Telegraf-Efterretninger. Den 3die Juni Kl. 3 om Eftermidd., signaleredes fra Fyrbakken: En fiendtlig Brig og 7 armerede Ro fartøier passerer Skagen ind af Kattegat. En Fregat sees nordlig og en Brig østlig. Den 5te, fra Skagen Formiddag Kl. 4 passerede en fiendtlig Flaade herforbi ud af Kattegat. Kl. 10 Eftermiddag passerede ligeledes 2 Kuttere og 6 Coffardieskibe ud af Kattegat. Den 6te, fra Rytterhøien, Formiddag Kl. 8. En fiendtlig Flaade krydser mellem Fornæs og Anholt. Den 7de, fra Fyrbakken: Jgaar Eftermiddags Kl. 6 passerede en fiendtlig Fregat og 2 Koffardieskibe Skagen ind af Kattegat. Fra Rytterhøien: En fiendtlig Flaade krydser mellem Anholt og Fornæs og gaaer syd efter af store Belt. Kl. 9 Formid er den ude af Sigte, fra Hielmen, Formid. Kl. 7. En fiendtlig Flaade gaaer syd efter af store Belt; fra Fornæs, Formid. Kl. 11: 2 Rangskibe og 2 Fregatter gaaer syd efter af store Belt; fra Lilleøre: 2 Rangskibe og 2 Fregatter krydse i EftermidKl. 4 omkring ved Seierst; fra Skandsen, Formid Kl. 10. 3 Rangsskibe, 7 Fregatter, 10 Brigger og 280 til 300 Coffardieskibe er i Opseiling og gaaer syd efter af store Belt. Den 8de, fra Refsnæs: Jgaar Efterm. Kl. 8 ankrede den signalerede Flaade ved Sprogøe, den lettede i Morges Kl. 4 og gik syd efter. J EftermidKl. 1 1/2 er den ude af Sigte, fra Westborg: Et Rangskib og en Fregat har ankret mellem Fyenshoved, Refsnæs og den sydlige Ende af Samsøe, fra Refsnæs: Et
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
Bekiendtgiørelser. Da en Deel af de Obligationer og Forskrivninger der lyde paa offentlige Capitaler som henhöre under Aarhuus Stiftsövrigheds Overopsyn, ifölge deres specielle Beskaffenhed. bero hos vedkommende Benificiarer eller Inpecteurer, anmodes herved alle de af Stiftets Embedsmænd, eller Andre, som maatte have saadanne Obligationer ihænde, inden den ved Forordningen af 5te Januar d. A. for Obligationers Omskrivning fastsatte Tid, til os at afgive deres skrivtlige Tilstaaelse for, at de hos dem beroende offentlige Obligationer ere blevne forsynede med den anordnede Omskrivning og foreviste i vedkommende Ret. Aarhuus, den 10de Juni 1813. Güldencrone. A. Birch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
Pensionitenten Vogelius, som her fra Contoiret er anviist Udbetaling af en Gratification, ville snarest muligt tilkiendegive sit Opholdsted og legitimere sig med Collegii Brev desangaaende. Aarhuus Post-Contoir, den 10de Juni 1813. J. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
De som have Rettighed til de i Hylche Kirke værende aabne Begravelser, ville inden lovbefalet Tid anmelde dette for undertegnede Sognepræst, for at disse, medens Kirken er under Reparation, kunne blive istandsatte, Dersom ei dette skeer, blive de behandlede i Overeensstemmelse med de Kongl. Anordninger. Hylche Præstegaard, den 24de Mai 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
Paa Kirke=Eierens Vegne efter Begiering, Chr. Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
Samtlige Credi- og Debitorer udi sal. Etatsraad de Thygesons Stervbo anmodes at ville møde paa Bygholm førstkommende Onsdag den 16de Juni, Tort dagen den 17de, og Fredagen den 18de Juni, for at modtage og indbetale Renterne for Et Aar til denne Termin. Obligationerne og Beviserne ønskes medtaget. Thyrsbech, den 10de Juni 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-11
Paa egne og Medarvingers Vegne C. Becker.