JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Afvigte Fredag d. 13de d. M. bortkaldte Gud ved en blid og rolig Død min Halvbroder Lauge Michelsen i Fredericia, 81 Aar gammel; hvilket herved bekjendtgjøres. for fraværende Slægtninge og Venner. Erritzøe, 17de Nov. 1836. Niels Michelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Søndagen den 29de November, Kl. 7, afholdes :Bal i Selskabet Polyhymnia", hvortil Fremmede, som indføres af Selskabets Medlemmer, kunne erholde Billet a 1 - hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Balinspectionen. At Redacteuren af Bladet Fædrelandet. C. F. Reitzel, under 14de de er beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til en i bemeldte Blads No. 265 for Løverdagen den 7de ds. indført Artikel, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Forordn. 27de Septbr. 1799 § 8. Det kongelige danske Cancelli, 20 Nov. 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Mandagen den 30te dennes, om Formiddagen Kl. 10, foretages Auction i Riis=Skov over et Parti Ege, tjenlige til Bygningstømmer og andet Gavningstræ, saavelsom over noget Udluftning og Gjærdsel. Liebhavere anmodes at møde ved Skovfogedhuset. Aarhuus Byfogedcontoir, den 20de Novbr. 1836. J. Chr. See, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Tirsdagen den 1ste Decbr. førstk., om Form. Kl. 11, bliver paa Raadstuen, efter Begjæring af Brolægnings commissionen heri Byen, afholdt Licitation over Anskaffelsen af 2 a 300 Favne spaltede Brosteen, 2 a 300 løbende Alen Fortogsfliser, 70 a 100 Cubikfavne Brosand. Conditionerne kunne forinden erfares paa Kæmner contoiret. De Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 21de Novbr. 1845. See, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Ifølge Bestemmelse under Skiftebehandlingen af Møller Søren Poulsens og afdøde Hustrues Dorthea Elisabeth fod Hansens fælleds Bo, blive de Boet tilhørende Eiendomme, nemlig: Vandmøllen Odder Overmølle kaldet, beliggende i Odder By, ansat for Mølleskylds Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr., samt af nyt opførte Bygninger og tilliggende Jorder, af Hartkorn 1 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. Et Stykke Jord paa Snærrild Mark, Odder Sogn, af Hartkorn 5 Skpr. 3 Fdkr., og Et Huus i Odder By med tilliggende Haugeplads, stillede til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Onsdagen den 16de og 30te December førstkommende, samt 13de Januar 1847, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner foretages paa Raadstuen i Aarhuus, men den tredie Auction afholdes i Stervbostedet i Odder, hvor tillige, naar Boets faste Eiendomme, ere solgte, Boets Meubler og Effecter, Heste, Køer, Sviin og Faar, Vogne, Avlsredskaber, med mere, forauctioneres. Conditionerne erfares ved Auctionerne, og ere forinden, tilligemed Adkomstbrevene, til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Hads og Ring Herreders Contoir, den 17de Novbr. 1846. Rosenstand. Den Stervboet efter Rasmus Sørensen Bangs Enke, Anne Nielsdatter, tilhørende Gaard i Ølst, med Hartkorn efter den ny Matricul 4 Tdr. 2 Skpr. 2 Alb., og den bemeldte Bo ligeledes tilhørende Parcel paa Bruusgaard Mark med Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., opbydes. til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction Torsdagen den 26de November 1846, 3die December - og 2den 15de 3die hver Dags Formiddag Kl. 11. - Første og anden Auction: afholdes paa Randers Raadhuus, men tredie Auction i Sterbogaarden i Ølst. Conditionerne ere til Eftersyn her paa Contoiret. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i v. Bergen. Randers, den 13de Novbr. 1836. Fred torerne i Dødsboet efter Fæstehuusmand Niels Christoffersen, og Hustrue Kirsten Mogens datter af Ugelbølle, indkaldes med 12 Ugers Varsel tilat anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Wosnæsgaard, den 20de November 1846. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Extract, Den borteblevne Nicolai Sørensen, født den 6te Jan. 1754 i Meng, Aller Sogn, eller event, hans Arvinger, indkaldes til at melde sig i Tyrstrup Herreds Actuariat i Haderslev forinden 12 Uger. Haderslev, udi Tyrstrup Herredsfogderi, den 13de Thomsen. November 1836.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Landeiendom. En for sin Godhed og smukke Beliggenhed, bekjendt Avlsgaard i Bjerre Herred er, paa Grund af anden Bestemmelse, underhaanden at erholde tilkjøbs paa billige Vilkaar. Gaarden, der ligger et Par Miil fra Horsens og Veile, afgiver en herskabelig Bopæl og har en smuk Have. Arealet er circa 170 Tdr. Land, og Udsæden 25 Tdr. Hvede og Rug, 25 Tdr. Byg og 60 Tdr. Havre, foruden Staldfoder og Kartofler. Hvalen er omtrent 50 Læs. Til Eiendommen hører en meget god Skov, og Tørveskiær haves. Mærgel af bedste Slags findes næsten overalt paa omtrent 1 Alen. Jorderne ere af fortrinlig Qvalitet og i sjelden god Gjødningskraft, hvorom den nedlagte Vintersæd vidner. Besætningen er 7 Heste, 40 Køer, foruden Unggæg og nogle Faar. Eiendommen kan tiltrædes efter Kjøberens Ønske, og i samme er en betydelig Sum offentlige Penge prioriterede, hvilke fremdeles kunne blive staaende. Nærmere Oplysninger om denne fortrinlige Eiendom erholdes hos Undertegnede, og i Knapstedsgaard i Kjøbenhavn. NB. Paaufrankerede Brevereflecteres ikke. Aarhuus Commissionscontoir, den 19de Novbr. 1846. A. Hansen. Tæt ved Skanderborg Landevei, 3/4 Miil fra Horsens, er et Stykke Jord paa c. 8 Tdr. Sædeland, god Muldjord, uden Bygning, at erholde tilkjøbs enten samlet eller adskilt. Beliggenheden vilde saaledes gjøre Eiendommen, særdeles skikket for en Familie af Haandværkstanden. Man henvender sig til undertegnede Eier. Egeberg Mølle pr. Horsens, den 18de Novbr. 1846. J. H. Møller. Skolelærer-Embeds Afstaaelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
En Seminarist med gode Anbefalinger, dimitteret for nogle Aar tilbage med bedste Charakteer, og som siden den Tid har forestaaet tvende Skoler og Kirker til høie Foresattes fuldkomne Tilfredshed, ønsker sig et fast Skolelærer-Embede her i Jylland, hvis en eller anden Skolelærer imod en god Godtgjørelse har Lyst at resignere, og det af høie Vedkommende dertil maatte gives Samtykke. Reflecterende behage at henvende sig med skriftlige Betingelser, Angivelser over Embedets Jndtægter og Byrder, Boligens Beskaffenhed og Jordernes Areal og Bonitet, til dette Blads Udgiver, inden førstkommende 14de December.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
En ugift Teglbrænder, som tillige har Kyndighed i at brænde Kalk, kan erholde Engagement, naar han henvender sig til Forpagter Houmann paa Odden Teglgaard pr. Hjørring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Nylig er arriveret endeel smukke, saavel hvide, som couleurte Glasvarer, samt forgyldt fransk & engelsk Porcelain, som anbefales paa det billigste af Hoffor & Comp. Steenkalk. Steenkal erholdes ved Bygholms Teglværk paa førstkommende Onsdag og Torsdag den 25de og 26de Novbr. Bygholms Teglværk, den 20de Novbr. 1836. H. Heide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
En lille Leilighed er at faae tilleie til Paaske Flyttetid hos Maler Aagaard i Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Førstkommende Onsdag kan faaes Blodpølser hos Slagter Henrichsen paa Fiskergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
Hos Undertegnede kunne 2 duelige Skrædersvende strax erholde Arbeide. Aarhuus, den 23de November 1846. J. Lund. Meierske. En Meierske, en Avlskarl, samt nogle flere Piger og Karle, kunne til 1ste Mai 1847 faae Plads hos Consul Geelmuyden paa Sønderbygaard pr. Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-23
To duelige Skomagersvende kunne strax erholde Arbeide, samt en god Arbeidsløn, og en Dreng af honnette Forældre, enten heraf Byen eller fra Landet, kan blive antagen i Lære, hos E. Jørgensen, Skomagermester. Circa 450 Rbd. r. Sølv kunne, i førstkommende Decbr. Termin, erholdes tillaans, af den Thaarupgaardske Stiftelses Midler, mod sædvanligt lovmæssigt Pant, hos Stiftelsens Directeur, Baron C. Juel Rysensteen, i Kjøbenhavn, Amaliegade Nr. 122.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
No 192. den 25de Novbr. Onsdagen. privilegeret. Kongelig Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Udlandet. Der har atter staaet en blodig Kamp imellem Mexikanerne og Amerikanerne. Det hedder, at Mexikanerne have brudt Vaabenstilstanden og overfaldt Amerikanerne, men vare blevne slagne tilbage med et betydeligt Tab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Til Toulon er kommet Ordre til, paa det Aller hurtigste at udruste 6 nye Linieskibe, som da uopholdeligt skulle støde til Escadren i Middelhavet, hvorved denne bringes til 20 Linieskibe. Das Antas, de portugisiske Jnsurgenters Overgeneral, har skrevet et nyt Brev til Dronningen, hvori han for sidste Gang opfordrer hende til, ikke længere at følge Camarillaens Raad. Dronningens Svar derpaa var Publicationen af to nye Decreter, hvoraf det ene erklærer Das Antas og hans Collegaer (de øverste Hovedmænd for Jnsurrectionen) i Rigets Act, og det andet paabyder at skyde Alle og Enhver, som træffes med Vaaben i Haand mod Regjeringen. Et Forsøg, paa at befrie den i Oporto fangne Hertug af Terceira, er mislykket, og en engelsk Kjøbmand, som vilde bringe ham et Brev, er bleven mishandlet og dræbt af Pøbelen. Som Følge heraf har Admiral Parker beordret nogle Krigskibe til Oporto. Dronning Maria da Gloria har viist sig - hedder det i H. Børsenhalle – energisk og forvoven thi hun har ikke ladet sig nøie med enkelte, overordentlige Magts-Handlinger, saasom Ophævelse af Trykkefriheden osv., men hun er gaaet til det Alleryderste, idet hun har ophævet Forfatningen, omstyrtet det constitutionelle Statsprincip, og af egen Magtfuldkommenhed erklæret sig for Portugals absolut, uindskrænkede Dronning. Dette vovelige Skridt maa enten være fremkaldt ved en stor Portion kraftig Selvtillid og aandelig Overlegenhed, eller ogsaa er det Fortvivlelsens sidste Anstrængelse. Den almindelige Mening tilskriver ellers Dronningens General, Don Ferdinand, denne Beslutning. Hans Geheimesecretair og fortroligste Raadgiver er den bekjendte Dietz, en døbt Jøde, der er dannet paa Høiskolen ved Donau, i et af Metternichs Bureauer. Da Dronningen har tilkastet Folket en Feidehandske paa Liv og Død, vil hun ingen Naade kunne vente sig, hvis hun maa bukke under for Folkemagten, thi hendes Dethronisering er Opstandshøvdingernes faste Forsæt. Hs. M. stoler vel sagtens paa den engelske Flaades Hjælp, men det kunde og hænde sig, at hun forregner sig heri; dog vil hun for det værste Tilfælde, ved sammes Bistand, om hun ogsaa skulde miste Kronen, sikkres Liv og Frihed. Fristaten Krakaus Jndlemmelse i det østerrigske Keiserdømme er en Begivenhed, som i dette Øieblik overgaaer enhver med Hensyn til sine mulige Følger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
J Wienertractaten blev udtrykkeligt erklæret: "at Republiken Krakau skal være en fri og uafhængig Stat, og denne Bestemmelse er ikke alene anerkjendt af Østerrig, Rusland og Preussen, men ogsaa af England og Frankrig samt alle de øvrige Magter, som have underskrevet Tractaten. Og for at værne om denne lille Stats Uafhængighed, blev den stillet under Ruslands, Preussens og Østerrigs Beskyttelse. Og just disse tre Magter have nu været enige om at omstyrte den, at krænke Tractatens Hellighed. Og dertil har man sandsynligviis grebet det nærværende Moment, da en mindre god Forstaaelse hersker mellem England og Frankrig, eller ogsaa man gjør Regning paa Frankrigs Eftergivenhed som et Vederlag for de østlige Magters passive Holdning ved den spanske Giftermaalsags Afgjørelse. Men i ethvert Tilfælde vil det blive en svær Opgave for det engelske Kabinet, uden alvorligt Sammenstød at klare sig fra denne nye Klippe i en god Forstaaelse med de andre Magter, især da England bestandigt tidligere afgjort har paastaaet Fristaten Kra kans Opretholdelse, som udtrykkelig betinget i Wiener tractaten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Hertuginden af Orleans har, som bekjendt, forkort Tid siden undslaaet sig for at reise til London, for at staae Fadder til den sidstfødte Prindsesse af England, fordi hun har gjort det Løfte, aldrig at skille sig fra sine Børn. Dette Løfte aflagde Hertuginden, da hendes Gemal saa pludseligt blev bortreven, da den hele kgl. Familie med Smertens Taarer var forsamlet om de tvende kgl. Faderløse, Greven af Paris og Hertugen af Chartres. Dengang erklærede Helen af Orleans høitideligt, at hun aldrig under nogen Betingelse vilde skille sig fra sine Børn, selv for den korteste Tid, men med trofast Omhu og Pleie erstatte dem deres saa tidligt mistede Fader. Dette Løfte har hun troligen opfyldt. Fire Aar ere henvundne siden hiin Ulykkesdag, og Prindsessen har aldrig forladt sine Børn. Hun deeltog kun i Reiser, Festiviteter osv., naar hendes Børn kunde være med hende, og hverken Dag eller Nat lader hun dem komme fra sin Side. Kan vel Moderkjærligheden være den beskyttende Genius, som vil lede Greven af Paris gjennem alle Tidens Storme sikkert og fast til Thronens Fod Sandhed, naar man betænker den Skjæbne, som i de sidste 50 Aar har rammet Frankrigs præsumtive Thronarvinger, saa føler man, at de behøve en mægtig Skytsengel. Dauphin, Ludvig den Sextendes Søn, døde i Temple; Napoleons Søn, Arvingen til det halve Europa, døde i Exil i Schønbrun, Carl den Tiendes Søn, Hertugen af Berry, faldt under en Morders Dolk; Hertugen af Bordeaux flakker omkring i fremmed Land; Louis Philips førstebaarne Søn blev, som ved et Lynslag, bortreven fra sin Familie; – de havde Alle kjærlige Mødre, der vaagede over dem, – gid Greven af Paris blive lykkeligere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Som et Høiagtelses- og Erkjendtligheds-Beviis for den Driftighed og Retskaffenhed, hvorved Kjøbmand Tidemand i Rudkjøbing, ved mange Aars Erfaringer, har gjort sig fortjent af den langelandske Bondestand, var til Ære for ham den 3die de arrangeret en Festivitet, hvorved der overleveredes ham en smuk Present fra endeel af de langelandske Landmænd, bestaaende af en Pokal med Jndskrift: "Erkjendtlighedsbeviis for den store Nytte Kom. J. P. Tidemand, i Rudkjøbing, ved sin Driftighed og Handelsvirksomhed, har stiftet blandt den langelandske Bondestand. Pokalen overraktes Hr. Tidemand ved Hr. Pastor Steen, som i Givernes Navn holdt en dertil passende smuk Tale. Banken i Fyen. Herom hedder det i Ths. Avis, af 17de ds.: "Ved Generalforsamlingen i Torsdags, som var besøgt af de fleste af Provindsens anseeteste Mænd, besluttedes det, at Jnstitutet, ifølge den tidligere Plan, skulde i anstundende Decbr. Termin sættes i Virksomhed, uanseet at de normerede Summer ei endnu ere fuldt completterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Jgaar - hedder det i "Lollandsposten af 17de ds. er fra en Have her i Byen (Maribo) indbragt udsprungne, behageligt duftende Prindsesseroser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Den slesvigske Stænderforsamling begynder at overskride Grændsen for det alvorligt Høitidelige, for ei at sige Fornuftige. Dens Forhandlinger om at andrage paa, at Kongen af Danmark som Hertug af Slesvig vil tiltræde det tydske Forbund, ligne noget nær en Farce. Af Forslaget selv, saavelsom af deres Foredrag, som have understøttet det, seer man tydeligt, at det ikke alene er lagt an paa en Demonstration mod den danske Regjering og mod Danmark, men tillige paa at give de nogle og tredive Millioner tydske Brødre et Beviis paa Erkjendtlighed til Gjengjæld for det Røre, hvori disse Millioner skulle være komne ved det aabne Brev. "Vel kan Slesvig sagde Hr. Tiedemann – nære det Ønske, at blive nøiere politisk forbundet med Tydskland, thi derfra erholder det sin sikkreste Bistand." Slesvigs Repræsentanter betragte Slesvig som tilhørende Holsteen, og da Holsteen hører til det tydske Forbund, saa er Forbindelsen dermed den Bro, hvorover de ville føre Slesvig ind i det tydske Forbund. De forsikkre hverandre derhos, at det slet ikke er saa slemt at tilhøre dette Forbund, men de have dog ikke villet svare directe paa Agent Jensens Spørgsmaal, da han sagde: "Mine Herrer, Haanden paa Hjertet, Lover Nogen af Dem sig meget af Forbundsdagsbeslutningerne?" Endskjøndt de nylig have seet en saadan gammel tydsk Forbundsdagsbeslutning mod Folkeforsamlinger gjort gjældende i Holsteen, forsikkre de dog, at Jndlemmelsen ikke skader Statshøiheden, at Forbundsfyrsterne ere souveraine Fyrster saa godt som nogen anden Souverain, men naar Statsr. Falck, uagtet han selv ønsker Jndlemmelsen, maa benægte Sandheden heraf, saa sige Nogle af dem strax, at det kun er et Ønske, at der jo ikke er noget Usømmeligt i at yttre det. – De spørge derhos ikke om det virkelig vilde være muligt for den danske Regent eller slesvigske Hertug at faae Plads i Forbundet, om Forbundet saaledes uden videre kan optage nye Medlemmer ligesom et privat Selskab; de lade som om det i saa Henseende var dem aldeles ligegyldigt, hvad det øvrige Europa vilde sige dertil, om det vilde finde sig i en saadan Forøgelse af Forbundet eller ei. Hvortil skulde vel en saadan Overveielse ogsaa behøves, Det er dem jo kunom en Demonstration, en Trusel at gjøre. Og den have de virkelig opnaaet. Det kan ikke Andet end sætte den danske Regjering i nogen Forlegenhed, hvis den ellers er modtagelig for Betydningen af en saadan Demonstration. Hvad Regjeringen derimod kan eller burde beslutte sig til, skulle vi lade være usagt; men der er kun et Middel, vi kunne ansee for fyldestgiørende, og det er en folkelig fri Forfatning; ene derved vil og kan det danske Folk erholde Aand og Styrke til at udfylde sin Statsgrændse og til at tilintetgjøre ethvert Opløsningsforsøg. Men vil man ikke anerkjende Slesvigs Stænderforsamling for Folkets Repræsentanter, saa udvide man Valgloven og lade Folkets fulde Stemme komme til Orde. (Khvnsp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
"Bremer Zeitung" indeholder, foruden en Fortegnelse over de Deputerede i nærværende Stænderforsamling i Slesvig, en lille lettegnet Charakteerskizze af Enhver af disse. Vi ville heraf fremstille, hvad der synes at have meest Jnteresse. Pro primo maae vil da bemærke, at de Alle, paa meget faa Undtagelser nær, ere entschiedene Schleswig=Holsteinere. 1) Hertugen af Schleswig=Holstein-Sønderborg-Augustenborg: Alvorlig, snu, klog og snild. Hs. Durchl. har hævet Forholdene over et tidligere Standpunkt, og forbundet Landets og de dynastiske Jnteresser inderligt sammen. Hertugen søger at forene det liberale med det aristocratiske Element, og bevirke en Udjævning imellem begge. 2) Kmhr. Grev v. Reventlow, Provst ved St. Johannis=Klosteret ved Schleswig: Riig, bosiddende i Holsteen, eneste Medlem af begge tydske (!) Stænderforsamlinger, aristoratisk-liberal (!), hendraget der, hvor det gjælder og Schleswig=Holsteins Hjerteblod. Ved sine bestemte frie Yttringer bliver han indflydelsesrigere; Hertugdømmet Schleswigs Prælat. 3) Pastor Lorenzen i Adelby. Klog; dialectisk snild; entschiedener Schleswig=Holsteiner; stærk orthodox; Ven og Tilhænger af det augustenborgske Huus; endelig Adressens Redacteur, som der fortælles. 4)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Etatsr. Dr. & Prof. juris Falck, C. af Dr. og Drid. Mæglende, hvor det er muligt, høieste Bevidsthed om det Rette; entschiedener Schleswig=Holsteiner;" Videnskabens og den strængeste Rets Repræsentant; Sølvklokken toner. 5) Hofjægerm. v. Ahlefeld fra Lindan og Gross Königsforde: Hører til Ridderskabet og derfor Schleswig=Holsteiner; har studeret, men taler lidt, er meget riig; kom fra Sydtydskland, til denne Session; har afslaaet Virilstemmen. 6) Gaardeier Posselt fra Kjøbenhed: Schleswiger; slatus quo skal opretholdes; hverken tydsk eller dansk. 7) Gaardeier Lorenzen fra Lillholt: Tilhænger af den afdøde Peter Hjort Lorentzen; "schleswig danisch, constitutionel-demoeratisk, godmodig i Omgang; taler dansk, men kun lidt. 8) Retsskriver Jepsen i Rinkenis: Schleswig-dänisch. 9) Justitiarius Hansen i Leck, Tydsker durch und durch, talte i sin Ungdom det danske Bondesprog; høi Følelse for det Rette; mild i Udtryk, men bestemt i Anskuelse. 10) Adv. Rønnenkamp i Flensburg: Schleswig Holsteiner, afgjørende, men ikke fremragende; tunghør. 11) Raadm. Hamkens i Tating: "Entschiedener Deutscher", schleswig holsteinsk, varmt Blod, især i vor Tid, constitutionel sindet og med den bedste Villie. 12) Landinspect. Tiedemann. Schleswig Holsteiner; "Volks mann", schleswig-holsteinsk Regnemester, constitutionel og tydsk. 13) Agent Jensen; Schleswig-Flensburger 14) Senator Nielsen: "Schleswig-Flensburg Dänisch, 15) Etatsr. Lüders: Tør Vittighed med bidende Skarphed. 16) Etatsr. Esmarch: Schlesw.Holst., for Augustenborg; udmærket Forretningsmand. 17) Adv. Gülich, Tydsk, forig, constitutionel (m.m. m.). 18) Adv. Beseler: Tydsk fra Top til Taa; energisk, men som Præsident maadeholdende, constitutionel; "Vaterland – Freiheit, Freiheit Vaterland ere hos ham ligesom Schleswig=Holstein sammenvoxede Begreber. 19) Justitsr. Tetens: Schleswig=Holsteiner, Ven af Augustenborgerne osv. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Angaaende Gerichtshalter. Hansens Andr. i den slesvigske Stænderforsamling, om Slesvigs Jndlemmelse i det tydske Forbund, yttrer Fædrel.""Vi have hidindtil betragtet det som noget Forbryderisk for Enkeltmand eller Repræsentanter i en Provinds, at foreslaae dens Jndlemmelse under en anden Stats høihed, og vi tvivle heller ikke paa, at hvis nogen Deputeret i det franske Kammer vilde fremkomme med et Forslag om Elsass's Jndlemmelse i det tydske Forbund, vilde han blive betragtet og behandlet som Statsforræder. J Slesvig har man derimod besynderlige Begreber om den Frihed, en Stats Undersaat kan tillade sig som Folkerepræsentant; og hvis det bliver anseet for lovligt i Folkeraadet at foreslaae Angreb paa Stats høiheden, maa det conseqvent ogsaa ansees for lovligt, at foreslaae Angreb paa den Statshøiheden repræsenterende Person. Grunden maa formodentlig søges i den Uvidenhed, der maa antages at herske om, hvor den tydske Stat hører op, og hvor den danske Stat begynder. Vi have hidindtil troet, at en Regjerings Værdighed absolut fordrede, at dens Undersaatter agtede de af den europæiske Statsret erkjendte Stats grændser, og vi kunne derfor umuligt finde os tilfredsstillede ved den Maade, hvorpaa Commissarius møder en Discussion, som i det civiliserede Europas Øine, der har Begreb om, hvad Stat og Statsret er, maa staae som en Skandale, hvortil Historien ikke opviser Mage. Os forekommer det afgjort, at den danske Regjering umuligt, uden at nedsætte sig selv i hele Verdens Øine, kan tillade nogen yderligere Discussion, om dens Statshøihed skal strække sig til Kongeaaen eller til Eideren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Efter Hamb. Correspondent, skal den velbekjendte Landesbank=Probenreuter Tiedemann have erklæret en Yttring af den kgl. Commissarius om Lederne af den Nortorfer-Forsamling (at de havde vedtaget i Fremtiden ikke mere at føre Masser imod Masser, men rette Angrebet imod enkelte Personer) for – "Sogn. Præsidenten kaldte ham ikke til Orden, men aabnede en juridisk Bagdør for ham ved den bemærkning, at han antog, at Hr. Tiedemann sigtede til Rygtet, og ikke til Commissarii Ord, og Hr. Tiedemann undlod naturligviis ikke at smutte ud af denne Bagder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-11-25
Foruden Dr. Lorentzen ere ogsaa Th. Olshausen og Adv. Hedde citerede til at møde for den til at undersøge Forholdene ved den neumünsterske Folkeforsamling nedsatte Commission i Neumünster. De overordentlige militaire Forholdsregler, nemlig Troppe-Afdelingers Concentrering hver Aften indtil Kl. henimod 11, ere fra den Nortorfer Forsamling fremdeles vedblevne i Kiel, uagtet de, i Gemytternes første, vilde Opbruusning, stedfundne Uroligheder ikke siden ere blevne gjentagne. Kieler-Universitetets Freqvents skal i den senere Tid være aftagen saa meget, at 150 Studenter er det hele for Tiden derværende Antal, da Enhver, som har nogenlunde Raad dertil, sender sine Sønner til tydske Høiskoler.