JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Jtalien den 22 October. J Rom har man fundet Engelsborg ganske opfyldt med røvet Gods, især fra det Neapolitanske. De Franske havde ikke havt Tid og Leilighed til, at bortføre elt dette Gods til Frankrige. Desforuden blev endnu i Rom forefunden 16 franske Magaziner med Meel, Riis o. s. v. Jkke de Pavelige, men det neapolitanske Flag vayer nu paa Engelsborg. Militair Commandanten, Prinds Nasselli, som Kongen af Neapel har udnævnt for Kirkestaten, har alligevel udstædt en Proclamation til Romerne i hvilken han lover dem at de i en nye Pave nu snart igien vil erholde en egen Souverain, og formaaer dem til Rolighed og Orden.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Frankfurt, den 2 November. Beretningerne fra Sveitz forestiller det som upaatvivlende at den franske Overgeneral Massing vil giøre Forsøg paa, at indtrænge i Svaben. Man forsikrer, at Nøden vil tvinge ham til at søge Vinterqvarteer i Tydskland, fordi alting er udtømmet i Sveitz, og i de fleste Cantoner maae det fleste Qvæg slagtes af Mangel paa Underholdning, men overhoveder er Mangelen saa stor, at man til Vinteren befrygter Hungersnød. Svaben vil vel altsaa endnu i dette Aar blive Skueplads for vigtige Optrin Prinds Karl af Lothringen har nu paataget sig Commandoen over de ved Knittlingen, Bretten og paa Neckar-Siden ved Heldbruen staaende keiserlige Tropper.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
J Forgaars er den franske Overgeneral Leiourbeopbrudt med sin Stab fra Manheim til Wisloch og Bruchsal. Den franske Rhinarmee var igaar. 4 Bevagelse par alle Punkter og i Manheim hørde man fra forskellige Sider en Kanonade.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
J Forgaars er det kommet til en hæftig Fægtning imellem de Odenvalder Bønder og de Franske. Mange saarede Bønder ere blevne indbragte til Erbach. Fra Aschaffenburg melder man, at Landstormen er i Au marsch fra Franken, for at komme Odenvalderne til Hielp.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Blandede Efterretninger. Paris. Det var 1500 Chenans, som nyelig i en Taage om Nattetide overumplede Nantes (en Stad paa 70,000 Mennesker) En af deres Chefer og en Præst som vare dømte fra Livet, satte de paa frie Fod, un per Skriget Kongen leve! og nu skulde det gielde de offendtlige Kasser, Proviandt og Muuition; men Borgerne kom snart i Gevær. Man sloges med stor Forbitrelse i Mørket hele 2 Timer, da Chouanerne maatte fortrække med stor Tab. Gaderne vare farvede med Blod, og laa fulde af Træskoe, som Chournerne vare løbne fra, Stadens Præsident og Kommandandt blev faarede og den gamle, Civildommer Salmie, dræbt. Man paastaar, at de faae Penge og Muni ion fra England. - Den hollandske Expedition regnes at have kostet Englænderne og Russerne 15000 Mennesker, af Døde, Saarede og Fangne. - En Prædiken af Bispen i Paris er bleven denuncered for Politier fordi det hedder i samme at der hverken var Troe eller Religion i Frankrig, R., men snart ville den Tid komme, da man skulde sige igien: Giver Keiseren det Keiserens er og Gud det Guds er. - 2 Blade her som skreve meget heftige imod hinanden, Lovenes Ven og Undertrykkernes Fiende, have Politiet forbuden; men ere opstandne igien under andre Titler. En Bogtrykker, Udgiver af Journalen, Sandhedsforsvareren, har klaget i 5000 Raadet over at Politietbetienterne kom ind i hans Huus og forseglede hans Presse. Briet understyttede Klagen, og bemerkede, at den Lov, som gav Politiet Magt over Præsserne, var ophævet; og følgelig Polities Handling vilkaarlig og strafværdig. Den er nu virkelig lagt Beslag paa alle neutrale Skibe i Republikens Havne; men om faa Dage, heder det, skulle de faae nye Ordres. Et vigtigt Foretagende maa være iverk. - General Moreau skal nu kommandere Rhiinarmeen i Lecourdes Sted, som igien skal anføre en af Armeens Fløie i Sveits. - Rhinarmeen voxer frygceligt til og der heder, den skal trænge frem i Franken.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Holland. Det engelske Linieskib, Rassen, paa 64 Kanoner, er den 24 forulykkedes paa Haakerne. Blot Menneskene bleve biergede. Man vil have seet vor Admiral Stoty med en Otange-Kikarde paa Enkhnysen blandt Englænderne. - Hertugen af York har foræret General Brune 6 engelske Heste. Man taler og en bevæbnet Megling af et stort Hof, for at giengive Europa Freden, efter i 8 Aar at have været Skuepladsen for den skrekkeligste Krig. Dette Hof skulle ville forelegge de krigforende Magter lige saa retmedsige som billige og for enhver især fordeelagtige Fredeberingelser. Sweits. Blant alle de sørgelige Spor, Krigsbegivenhederne i det ulykkelige Sveits have efterladt sig, er Dyrtid og Mangel paa Levnetsmidler den meest trykkende. Alle Nødvendigheder ere stegne dobbelt over de sædvanlige Priser. Af Træ og Tørv er endnu slet intet at faae da Reqvitionerne have taget Heste og Qvæget bert. Et nyt Paabud er nu dekretteret, for paa nogen Maade at understytte de meest Nødlidende.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Tydskland. De 500 Fade Rhinskvine som de Franske udskreve i Rheingau, fik de ingen af i Natura. Eierne have kiøbt sig løs med 3 til 300 Gylden, pr. Sk.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Da de russiske Artillerister den 23 i f. M. trak igiennem Kempeen tsstemmede de deres Krigssange, som bleve akkompagnerede af Tommen, en Klarinet og en Sækkepibe.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Churfyrsten af Sachsen har af sit Chatol forskudt Kiøbmændene i Leipzig en Million Daler, for at hindre Handelens Stokkelse.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Til Berlin ankomme Jrlændere daglig, for at tage preusisk Tieneste. - J Porsdam er død en Soldat, som havde været med i alle de slesiske Krige. Kongen selv og hans Broder fulgde ham til Graven, høitideligt,
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Algier. De tilbagekomne Korfarer have her indbragt 10 Skibe under Keiserlig Klag og med Pas fra Storherren selv, som alle, et undtagen, ere erklærede for gode Priser, og Mandskabet gjorte til Slaver. Af skillige malthesiske og neapol. Skibe ere ogsaa her opbragte, uagtet de havde Pos fra Admiral Nelson. Talet paa Slaverne er ved disse mange Priser steget til 2700, ellers havde man kun 800, 7 Korsarer ere udgaede paa nyt.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Indenlandske Efterretninger. Efter Forlydende skulle der, foruden de sidst meldte endnu være flere Forandringer besluttede med Cancellier, men som ei endnu ere med Vished bekiendt Etatsraad Cold faaer Bestyrelsen over de egentlige Justits= og Politiesager for Danmark, og Statsraad Feddersen de samme for Norge.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Kammerherre Blücher, som er bekiendt af sin Prock, med Rentekammeret, har efter Ansøgning faaet sin Afskei Naade fra sit Amtmandskab i Bredstedt. Udførsel af indenland, Kornvare fra Norge forbydes, og Jnd Den 1 November sidst er udkommet en Plakat, hvorved førsel af fremmede Kornvare til Norge tillades indtil videre. London, og en dito Slopp fra Ørkemoerne. Kun faae af Den 5 ankom i Sundet en engelsk Konvorfregat fra de med dem fulgte Skibe ere ankomne, da de i haardt rende til en Konvor af 8 Skibe, under det armeert Skib, Veir ere blevne skilte ad. Et Skib ankom den 7de, hø Good Desig fra London, fra hvilken det blev skilt ved Skagen, Konvoien søgende Norge. og Jndretninger har taget en betydelig Skade ved en paaFrolands Jernverk med de dertil hørende Bygninger kommende Oversvømmelse, ledsaget medtet Fieldskred. Ogsaa 1100 Skpd. Kuejern og Kugler bleve nedstyrtede i mistede Livet, da de endnu havde Tid nok til at retirere. Fossen og begravne under Ruinerne. Jngen Mennesker Den oprettede Tontines hele Fond bestaaer af 270, 100 Rdlr. Species, som er indleverede i Kongens Kasse imod 3de kongl. Obligationer. bidrage til de ualmindelig høie og for Landet trykkende Sankyndige til at anvende det til Brændeviin, og derved Da der nu er saa stor Overflødighed paa Sukker, raade Kornprisers Nedsættelse. Alt for 30 Aar siden begyndte Brændeviin af Sukker, som vandt det medineinske FakulDistillateur Lihme i Kiøbenhavn, paa at præparere en tets hele bifald. som lover at Londonisere alle Hovedstadens Smukke, hvad MoI Kiøbenhavn har nu nedsat sig en Miss Pyntmagerske, dens Rige angaaer, hvortil hun har den ønskeligste Leilighed.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Aalborg, den 14 November.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Jagttagelser over Varme, termom. Reaum. Nov. Predikanterne. Budolphi Kl. berg. Aftensang. Høimesse. Hr. Mørch. Hr. Provst Claudi. Hospitals Kirken, Hr. Klauen Kl. 11. Frue Kirke, Hr. Stiftsp. Schierup. Hr. Aspach.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Aalborg Byenyt. Meldtsigtil Ægteskab. Den 14 November Skoemagersvend Rasmus Mathisen Lund og Pigen, Juliane Aarestrup.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Copulerede. J Budolphi Kirke den 8 November, Niels Larsen og Pigen Maren Nielsdatter. S. D. Clemmen Rasmusen og Pigen Maren Pedersdatter.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Glarmester Poul Johan Dahsins Tatter Marie So Døbte. Den 8 November i Budolphi Kirke, phie, Fadderne: Mad. Jensen, Jomf. Falkenberg, Kiøbmand Ledertoug, Reebslager Gleerup, Toldskriver Møller, Den 9 November Kobbersmed Andreas RolinsSøn Peter Andreas, Fadderne: Mad. Brix, Jomf. Rommedahl, Sukkermester Sprekkelsen, Kiøbmendene Kiellerup og Malling. S. D. Anne Christensdatters Søn Jacob Fritz, Fadderne: Bodild Jensdatter, Anne Pedersdatter, August Wæber, Johan Clautnitz, Nicolai Tode. S. D. i Frue Kirke Matros Lars Andersen Lunds Søn Jens Peder, Fadderne: Seilmager Petersens Hustrue, Jngeborg Fuur, Skipperne Callesen, Jacobsen og Strøm. Den 12 Novembr. i Budolphi Kirke, Sergant Hansens Datter Jngeborre Marie, Fadderne: Mad. Emelstrup, Jomf. Kelberg, Oberanditeur Hornsyld, Capitain v. Hauch, Kiøbmand Brix. S. D. Skibsmand Morten Koldings Søn Niels Larsen, Fadderne: M. Lund, Jomf. Østerrild, Kiøbmand Hansen, Kiøbmandskarlene Schaltz, og Karmarch. Den 13 November Muset. Sverdals Datter Dorothe, Fadderne: Mad, Rommedahl, Frøken Bülow, Lieutenant v. Grüner, Kiøbmand Lund, Kiøbmandskarl Høst.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Begravet. Den 13 November Elfe Christensdatter af Skolegadens Fattighuus 28 Aar.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Kiød=Taxt. Hvorefter Slagter=Lauget i Aalborg indtil videre skal sælge deres ferske Kiød, nemlig: Oxe=Kiød. Det Beste Stykker, Brystet, som afhugges efter Kiøberens Forlangende, a Pundet 4 s. Tyndstegen og Høiribbene, som i smaat hugges a Pundet, hele Fierdinger a Pundet Kalve Kiød. Bagfierdingen a Pundet 8 s.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Forfierdingen a Pundet Men, naar den efter Kiøberens Begiering i smaat udhugges, paa 1, 2 a 3 Pd. og flere a Pd. 7 s. Svine=Kiød. Fersk Flesk, Forparten og Skinken, a Pundet, Mellemslæsket, som det fedeste, a Pundet 6 1/2 s. Hvilket de saaledes holde sig efterrettelig under FireRiaxdalers Straf, ifølge de allernaadigste Laugs=Artiklers Bydende af 5 Mai 1683, 5te Post. Aalborg Raadstue den 11 November Anno 1799. Hornsyld. Top. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Avertissements. At vores høitelskte Fader Hr. Peder Wansborg Wadum, Sognepræst for Skiørping og Fræer Menigheder, i Aftes døde i hans Alders 54 Aar; bekiendtgiøres herved sørgeligst for hans Slægtninge og Venner af os hans efterladte Børn. Skiørping Præstegaard den 12 Nov. 1799. Lars Wadum. Jde Cathrine Wadum. Dansk Læseb og og Exempelsamling til de forandrede færde Skelers Brug. Samlet af K. L. Rabbek, første Bind, faaes hos Bogtrykker Wandall indbunden, for 7 Mk. 4 s. Kort Anviisning til Legemsøvelser, Et Udtog af Gutsmuths Gomnastik, udgivet paa Dansk af Hr. V. K. Hjort, faaes hos Bogtrykker Wandall indbunden for2 Mk. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Conossementer, danske, tydske og engelske, faaes hos Bogtrykker Wandall Bogviis for 4 Mk. Arkviis for 4 s. Kofoeds Afhandling om giftige Slanger i Biblen, Spitlers Kirkehistorie, Mildenborgs yngværdige Historie af Knigge, Julie Ganthals Tildragelser af Tode, Regler for Retskrivning, Pinels Krankpeitslehre. Subskription paa Bastholms Taler over Jesu Lidelser imodtages hos Klokker Milling i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
At de til Aalborg Postcontoir siden sidste Bekiendtgiørelse i disse Aviser indkomne Breve, findes endnu følgende undleste, nemlig: 1) Lauriz Selgensen i Aalborg. 2) Feder Holst i Slettinger i Helm Sogn. 3) Maas Handorff Grøverkaster ved Ræfs. 4) Dito dito dito. 5) Niels Larsen i Aalborg. 6) Mad. Wognsen i dito. 7) Otte Sørensen Storup i dito. 8) Engelbrecht Brink i dito. 9) Jens Pedersen Gutt a Gottrup i Thiislund Sogn. Aalborg Postcontoir den 15 Nov. 1799. Frisch.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Paa førstkommende Mandag og Tirsdag den 18 og 19 Nov., bliver i Aalborg Hospital holdt offentlig Auction over afdøde Hospitalslemmers Efterladenskaber, bestaaende af Senge og Gangklæder m. v. Auctionen begynder Kl. 9. Slet. Aalborg den 13 November 1799. Schou.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Formedelst indtreffende Bryllups Høitidelighed, bliver Onsdagen den 20 November ingen Consert eller Asembler, men derimod bliver den den 20de belovede Consert opført Onsdagen den 27 November, som hermed til behagelig Efterretning bekiendtgiøres fra Directionen. Jens Pedersen Stougaard af Sønderborre lader herved bekiendtgiøre, at have oplagt hos Hr. L. Kiellerup en liden Partie Eiler af forskjellige Sorter, og samme er at faae for samme Priis som forhen.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afg. Johanne Høyer, som er død i et Huus i Klitgaard, under Hornum Herred, Aalborg Amt, i ugift Stand, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Herredsfoged og Skifteforvalter inden bemeldte Tiids Forløb. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, at anmelde og bevise deres Arveret. Til Efterretning for Vedkommende meldes, at bemeldte Afdøde er en Datter af Hr. Provst Thomas Høyer, forhen Sognepræst i Sønderholm under ovenmeldte Herred og Amt, og under Skiftet er følgende Arvinger anmelte: 1) En Heelbroder Christen Friis Høyer, forhen Præst til Westeruslev i Lolland, død og efterladt sig 2 Sønner og 2 Dattre, hvis Navne og Opholdsteder ikke vides, 2) En Halvbroder Geert Høier, forhen Degn i Nørholm her i Herredet, ligeledes død og efterladt sig en Søn navnlig Thomas, som skal været Matros ved Holmen i Kiøbenhavn, men det vides ikke om han endnu er der. 3) En Halvsøster Alelona Høyer, var givt med Degnen i Westerbølle i Wiborg Amt, er død og skal have efterladt sig en Søn navnlig Poul, hvis Opholdsted ikke. vides. Nibe den 11 November 1799. Bassesen, For en norsk Skippers lykkelige Ankomst til Aalborg givet til Uddeeling iblant de meest trængende Fattige 1 Rd., hvorfore paa disses Vegne skyldigst takkes. Aalborg den 14 November 1799. D. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Da Kirsten Christensdatter, som ved sluttet Skifte den ti October 1788, efter hendes Broder Lars Christensen i Nesborg Sogn og Bye, Sleth Herred og Aalborg Amt, er tilfalden en liden Arves Capital, som er indestaaende her i Overformynderiet, saa vilde hun behagelig uden Ophold tilkiendegive mig hendes Opholdsted, samt tilmelde, mig om hendes Broder og Formynder Anders Christensen, som skal hoholde sig i Wiborg, endnu lever. Løgstøer den 28 October 1799. J. Scharling. 100 Rd. forlanges til næste Omslags Termin paa 1ste Prioritet, en Kongetiende, hvis tiendeydende Hartkorn er 28 Tor contribuadel Hartkorn, hvoraf svares aarlig efter Accordt 9 a 10 Rdlr. Nærmere Oplysning gives i Bogtrykkerer.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Den 15 denne Maaned døde her i Thisted Klokker og Chordegn Student Jens Nielsen Kornbech. Hans fattiget Boe er taget under lovlig Skiftebehandling. J Overeensstemmelse med Placaten af 26 Oct. 1792 indkaldes dans Credi= og Debitorer herved 3 Gange i Stiftets offentlige Tidender, at melde sig paa behørig Maade hos undertegnede Skifteforvalter i det seeneste inden 12 Uges Dagen den 9 December førstkommende, da en Skiftesamling i den Afdødes Bolig skal foranstaltes holdet. Thisted Præstegaard pr. Wilorg 1799, den 17 September. Carstensen.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Provst i Hundborg Herred.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
Markedsdagen den 10 October er sin Eier frakommen en graae Koe som var bunden paa Hiørnet af Herschinds Hauettet ved det yderste af de 3 nye Huuse, hun havde en kort venstre Horn som eengang har været afstukket, og paa den høire Horn var hun brændt C7. Hvem som kan give nogen Oplysning enten hun selv eller og paa anden Maade er bortkommen, loves en passende Douceur. Eieren anvises fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1799-11-15
J Folag Kongel. allernaadigst Bevilling, som tillader at indkalde sub poena perpetui et præclusi silentii Creditorerne efter afgangne Hr. Professor Johan Ludvig Pontoppidan, forhen Sognepræst i Sorøe og Provst i Alsted Herred i Sielland, men sidst Stiftsprovst og Sognepræst i Aalborg, til at fremkomme med deres Fordringer inden Aar og Dags Forløb, vorder alle og enhver som noget i Stervboet efter bemeldte sal. Hr. Professor Pontoppidan maatte have at fordre, herved 3 Gange indvarstede, samme deres Fordring, inden ovenmeldte Tiid for mig at anmelde og beviisliggiøre, og i manglende Fald see deres Fordring som ugieldende afviist. Aalborg den 28 October 1799. Schierup. Stiftsprovst. En gammel Jern Bielegger Kakkelovn anvises til Kiøbs. hos Christen Madsen Smed i Urbans Gade i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Schwaben, den 2 November. Den hele russiske Armee drager sig tilbage imellem Lech og Jller og forlader ganske Bodensøen. Fyrst Suwarow tager sit Hovedqvarteer i Augsburg. Han har allerede skriftlig tilmeldt Magtstraten dette og tillige tilkiendegivet, at han havde forandret sin Beslutning at lade den russiske Armee cantonne er lange Donauen, og at han nu forlod samme, imellem Floderne Lich og Jller. Feldttmarskalen, Storfor Constantin, den hele Generalstab og alt til Hovedqorteret henhørende Personale indtreffet idag eller Morgen til Augsburg, hvorhen der ogsaa kommer en russisk Garnison. Prinds Conde har ladet Staden ansøge om i det mindste at indtage 60 Officerer, af hans Corps. Den 30 f. M. opbrød det russiske Hevedqvarteer fra Lindau. Det Condeiske Corpses Hovedqvarteer kommer til Landsberg i Bayeren, fire Mile fra Augsborg.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Hanau, den 5 November. Om Vaabenstilstanden, hvorom der skal være underhandlet imellem den franske General Massina og de keiserlige Generaler, veed man ikke noget Bestemt, og maa endnu derover oppebie nærmer Beretninger. Til Rhinen, ved Grændserne af Granbandten, vare nye østregske Tropper ankomme. Alle derværende Broer over Rhinen vare afbrudte undtagen den til Reichenau, fordi de franske viiste sig sammesteds meget talrige og truede med et Jndfald. I Useren stod allene 1200 Mand af dem.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Blandede Efterretninger. Tydskland. hidindtil bleve Jøderne ved den østerrigske Armee kan brugte som Kiørekudske, nu ind stikkes de Tienstdygtige ogsaa under Regimenterne. -
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Kunsthandler Mølle i Vien lader nu de østerrigske Kri res Heltebedrifter i denne Krig stikke i Kobber. -
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Om en Pfalsbeiers, Feldtpræst, Pauger fortælles nu hvorledes han, da de Franske stormede til Brohovedet ved Schafhuusen, tog af de saarede Russer paa sin Hest og bragde dem hen at forbindes i Klosteret Paradis; skaffede Vogne hid, for at føre de Blesserede fra Kamppladsen, og vederqvægede dem med Æde og Drikke; fulgde efter Tropperne ind i Jlden, satte Mod i dem, og formanede dem til Menneskelighed mod den over vundne Fiende. - Den russiske Gesandt, Baron Krydener, er ankommen til Berlin fra Kiøbenhavn. Det heder, Erkehertug Karl gaaer til Vien. - J de keiser, Arveiande skal en meget taalelig Rekrutering gaa for sig, da ikkun 60 til 80,000 Mand udskrives.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
- Det franske Directorium, vil man forsikre, har ladet giøre det vienske Hof fordeelagtige Fredsforslag, som ere forelagte af det preusiske Kabinet. Jmellem de Darmstærske og Odenvaldeske Bønder af Landstormen, er det kommen til Slagsmaal.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Frankrig. Den Bresterflaade er endnu ikke udløben. Admiral Bruix befinder sig endnu her, og holder jevnlig Konferents med Bonaparte. - Endelig have vi saaet officielle Efterretninger fra den italienske Armee. Gen. Championet har den 14 Oct. dreven Gen. KlenausKorps ud af Riviera di Levante indhentet Bagtropperne, gjort 1200 Østerrigere tilfange, hvoriblandt 25 Officerer, taget 100 belæssede Heste og Eseler. Generalerne Victor og Müller forfulgte Fienden eftertrykkelig paa Landeveiene af Fossand og Savigliona og gjorde nogle Fanger. Gen Vigtor erobrede den 20 Byen og Slottet Binette, hvor 300 Mand overgave sig med 2 Kanoner og 3 Krudtvogne. Den 21 blev Fienden ogsaa fordreven fra Villanova. En Flotille, som havde Ordre at lande ved Braco, tog paa dens Falt 5 smaa Kapere. - Efter at dette Budskab var oplæst i Raadene, blev raabt: Rebubliken leve! og dekretetet, at Armeen af Jtalien har gjort sig fortient af Fædrelandet. - Gen. Massena har nu indsendt den belovede udførlige Beretning om de i Sweits fra den 25 September til den 10 October forefaldne Feldtslage. Følgende Sted fortiener især at anføres: "Et Slag i 14 Dage paa en Linie af mere end 60 Mile i Omkreds, mod 3 forenede Armeer anførste af de erfarneste og berømteste Generaler, og havde Positioner inde, som man holdte for uovervindelige. - Dette var den helvetiske Armees Operationer. - Tre slagnet og adspredte Armeer, 20, 100 Krigsfangne fleer end 10,000 Dræbte og Saarede, 100 Kanoner, 15 Faner, Fiendens hele Bagage, 9 fientlige Generaler dræbte eller fangne, Jtalien og Nederhinen befriet; Helverien frie, den Fordom, at Russerne vare uovervindelige, hævet: See! dette var Resultatet af disse Feldislage." - Den 1 i d. M. blev Ditectoriet overleveret de i Sveits erobrede Faner. De holdte Taler bleve ofte afbrudte ved Raabet: Republiken leve, vore brave Armeer leve, Seierens Yndling (Masena) leve! Daglig meldes fra alle Departementer om den store Glæde, Bonapartes Ankomst har foraarsaget. De Konskribette har derved fattet nyt Mod, og enhver ønsker at kunne tiene under ham. - Jngen veed, hvortil Regieringen bestemmer ham. Dette er ganske i Bonapartes Aand, der heldte Expeditionen til Egypten hemmelig indtil det sidste Øiedler. Dersom min mindste Finger, sagde han dengang, vidste noget om min Bestemmelse, hug jeg den af: - Nationalinstituret besøger han stændigt. Han forsikker, at den berømte Kanal af Sugt virkeligt har været til, og at det er muligt, at bringe den istand igien. Han har endog befalet, at lade Planen optage deraf, denne skal ankomme her med første. Man siger, at Straataniøperne, Nationens Afskum, have ved Aar taget mange af de Manuskrip er bort, som Buonaparte medbrade fra Egypten. - Chouanerne kalde sig Misfornøiede, for at lokke desflere til sig. Deres Angreb paa Ancenis mislykkes. Den republ. General Vital have de opsnapper, og frataget ham sine Papirer og Planer, og derpaa givet ham et Reisepas i Kongens Navn, fordi han, som det hedder deri, havde opfyldt dens Forlangende. Den 5 Nov. gav det lovgivende Korps Eenecalerne Bonaparte og Morean en Fete i Seierstemplet, den forrige St. Suspitii Kirke.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Indenlandske Efterretninger. For at befordre de vestindiske Øers Pengeomløb, er Generaltoldkammeret bleven anthoriseret til at udstæde 10,440 større og mindre Kreditbeviser, i alt paa 120,000 Rele vest. Kour, hvilke skulle circulere paa de danske vestindiske Øer. (Reskr. 30 Oct. d. A.)
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
I Kiøbenhavn skal nu oprettes et privilegeret Lodsselskab, som Staden hidtil manglede. Aarsagen: Drage, Lodseries Fraliggenhed. Lodserne bære et Tegn paa Brystet med kongel. Krone og Bogstaverne Kl. for de faste, og Kl. for Reservelodserne.
Jyske Efterretninger, 1799-11-18
Under 1 Novemb. d. A. er udstædt et kongel. Patent hvorved befales, at i alle Oppebarseler i Hertugdømmene (Toldafgivterne undtagne) ikke maa modtages andre Bankosedler, end den slesvigholstenske Speciebanks og de af den danske og norske Speciesbank udstædte Sedler paa 4 Rdlr. Species. Paa alle Amtstuer i bemeldte Lande aabnes og Subskriptioner til Antagelse af danske og norske Species B. Sedler imod Forskrivninger af Finantskollegiet, som bære 4 Procent aarlig Rente, vog maa ingen Forskrivning lyde paa ringere end 100 Rdlr. Aarsagen: Handelen og Krediten udenlands foranledig er betydelig Udførsel af Selv og rede Penge, hvormed besaarsag tillige drives en skadelig Agiotage.