Københavns Adresseavis, 1770-01-31
Nord=America. J denne Tid, da Misfornøyelse foruroliger vore Colonier, har Virginien udstaaet en endnu langt større Ulykke. Jmod Aftenen afvigte 7de Sept. blev Horizonten overtrukket med sorte Skyer, den gjorde Dagen til Nat, hvorved tillige reyste sig heftige Vinde. Paa disse traurige Aspecter fulgte om Morgenen tilig imod Kl. 2. et af de skrekke ligste Uvæyr, der nogen Tid har været. En uophørlig Støb regn gjorde Begyndelsen, hvorved Stormen paa nye reyste sig med undsigelig Heftighed. De sterkeste Huuse vaklede og de svagere styrtede ind, og det lod, som det gandske Land blev truet med Undergang. Ebbe og Flod, som i September Maaned er sterkest, steg med forskrekkelig Hastighed. De beængstede Jndvaanere forløde deres Natte=Leye, og vidste ikke hvorhen de skulde vende sig for at undgaae Døden. De i Havnen beliggende Skibe vare i en endnu større Fare. At imod staae Stormens Gevalt var forgieves, hvorover nogle strandede og bleve sønderslagne af Bølgernes Grumhed. Nogle bleve af Eierne selv nedstukne, og andre lod de drive for Veyr og Vind, efterat de havde kappet Ankerne. En skrekkelig Scene, da Dagen frembrød, Man saae det gandske Land forvandlet til et almindeligt Skibbrud, undergangne Huuse, omkastede Skove, ødelagte Lader, Møller, som vare styrtede i Floderne, og Veyr og Vind kappedes om at ruinere hvad derimodstod deres Grumhed. Dette forfærdelige Skue=Spil vedvarede til om Eftermiddagen Kl. 2, da dette rasende Uveyrlagde sig, og Jndvaanerne, som af Forskrekkelse havde forladt sine Huuse, og søgt Tilflugt i Krat=Skovene, halv druknede tremkrøbe, og begrædede Forliisen af deres Eiendomme, og under Gruset af deres ødelagte Huuse maatte søge efter noget til Fødde. Jntet Menneske er i Stand til at kunde forestille sig dette beklagelige Syn. Jmidlertid ere dog faa Menneskeer ved denne Ruin omkomne. Hvor disse ynkværdige Jndpaanere skal bekomme deres Underholdning fra, er ubegribelig, da alle Ting af Korn= og Føde Vahre er fordervet og ødelagt. Jngen har nogen Tid seet en saadan almindelig Ruin, og dersom dette skarpe Riis skulde have udstrakt sig over det gandske faste Land i America, vilde neppe et Seculum være nok, til at faae denne Skade gotgjort i 3. Oeconomiske=Beretninger. Siælland. Det Middel, som, efter Adresse=Contoirets Beretning nestafvigte Aargang Nr. 181, under ovenstaaende Titul, skal være opfundet i Wien, til dermed at spare paa Brændsel, har allerede udi endeel Aar været bekiendt til Afbetiening her udi Siælland, med denne Forskiel, at naar hiint er bereedt af Jord, saa ere disse beredte af Dyn og Stam, som findes udi Søer Damme og Moe ser, jal Kunsten er her endogsaa drevet saavidt, at man kan meget lettere berede det Slags Tørv, end at stryge dem i Former, og at svie dem i Kull, tienlig til ald Slags Varme og Heede, hvilket er viist ikke allene paa høyeste men end- og paa mange høye Steder, og har fundet Approbation, samt i visse Maader præfereret alle andre Slags Kull, saa at end- ogsaa en høyfornemme Patriot har udsat anseelige Premiafor den eller de af Almuen, som vilde paatage sig deraf at levere Qvantitæt til Kaaber=Værket, imod 24 s. Tønden, hvorom, ikke allene herfra Contoiret, til adskillige Tider, er meddeelt Publicum Efterretning, men man har endogsaa seet i Trykken en kort Beretning og hvorledes med disse Dynd. Kulls Beredning bør omgaaes, oplagt og bekostet af Sal. Bogtrykker Godiche, og at faae til Kiøbs for 4 s.; Denne Videnskab eragtes af saa megen destol større Vigtighed, saasom den i meere end en Henseende, medfører sin Nytte, thi foruden det, at man med disse Tørv og Kull kan behielpe sig til ald Slags Brug, uden nogen Tilsætning af Brænde, saa kan man herved faa bortrenset Dyndet fra saadanne Steder, hvor det staar til Byrde, og ikke paa nogen anden Slags Maade er at faa bortført, og ikke det alleneste, men mankan endogsaa ved ald dette Arbeyde, som herved forefalder, betiene sig af Halte, Blinde og Krøblinger, ja Døve og Stumme, Unge og Gamle, begge Kiøn, og derved sætte mange Mennesker nu Nærings=Vey, som nu ligger eller gaaer det Publiqve Væsen til Byrde; Thi en Blind kan ledes hen paa eet Sted hvor Dyndet skal tages og lades, og der ligge for at hale Fahrtøyet i Land, naar ham gives Tegn at det har sin Ladning; En som ikke har nogen Hænder kan ælte Dyndet med Føderne. En som ikke har Fødder, og om det ikkun var to Fingre paa een Haand kan derfor krybe omkring at vende og rygte Tørven; Jal een, der hverken har Hænder eller Fødder, kan derfore ages eller bæres til Fabrik Stedet, og der lægges, for at passe Kull=Miilen, og ved Munden give Tegn, naar han merker at Luen vilde tage Overhaand; Een der ved Hørelsen ikke kan fatte, kan ved at kaste Øyet til andres Hænder, underrettes og hvad han skal forrette; Og een, hvis Tunge er bunden, kan være be gavet med desto større Styrke i Hænderne, til at velte Dyndet af Fahrtøyet, eller andet svær Arbeyde, som ikke med Snak forrettes; Ensin, saaledes eragtes at intet Menneske blev unyttig, naar det blev sat paa sin rette Post, men paa en ærlig Maade kunde adspørge sit Brød, uden at være Publicum til Byrde, og kan man altid giøre sig vis Regning paa at denne Fabrique giver Bekostningen af sig. Det var derfor ikke udaf Veyen, om dette Videnskab af nogle fleere end een Mand, eller vel og almindelig blev blev bekiendt; Thi skulde det møde vor Afkom og efterkommere, hvis vi og vore Forfædre et gandske Seculo har befrygtet, nemlig: En nær forestaaende Mangel paa Brændsel, og det maatte gaae dem, som den Nøgne Qvinde, da havde de dog et sikkert Tilflugt Sted, hvor de kunde finde Udveye til at bøde paa det Nødvendige til Livets Ophold Opfinderen heraf, saavelsom flere nyttige Ting, lever endnu, og er ikke Sindet at beholde dette Videnskab, for sig selv allene, men er villig til, her i, saavelsom i meere, at tiene sine Landsmænd. 4. Ind= og Udpasserede.