JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1797-02-06
Formedelst Forandring af Boepæl til forestaaende Paaske, kan mit tilhørende og iboende Sted ved gl. Mølle, med dertil liggende 2 Frugthauger, som alt i min Eietiid med betydelig Bekostning anseeligt er forbedret og bragt til saadan Fuldkommenhed, at samme af en nye Eier med Fordeel kan bruges, under Haanden er holdes til Kiøbs paa billige Vilkaar. Antagelsen og Brugen af Haugerne kan skee strax eller til Foraaretiden og Stedet at tiltrædes til Beboelse næste Paaske Flyttetid; hvorom Lysthavende betimeligen vilde melde sig hos Eske Beyer, Aalborg d. 6 Febr. 1797. Podemester.
Jyske Efterretninger, 1797-02-06
Børstkommende Torsdag den 9 Februarii om Aftenen 8 prasice Kl. 7 Slet, bliver hos Brinch i Bispensgade bortspillet udi Tærningkast, (N. B. ifald Eieren seer sig skadesløs) et smuk Mahonie Natbord=Speil med Messing indlagt og 6 Skuffer, engelsk Arbeide. Loddet 24 s., og den Vindende betaler desuden 1 Rdlr., Liebhabere behader altsaa til bestemte Tiid at indfinde dem; Speilet kan imidlertid behagentlig stedse tages i Øiesyn. Den 3 December 1796 døde Magrethe Nielsdatter, Hesseldahl, afg. Erich Zicharias Prætzmans Enke i Oddersbøll i Thye Land. Boet er registeret og vurderet. Skiftet foretages om mueligt til endelig Slutning udi min Byefoged Lemvighs Gaard i Thisted den 15 Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, hvilket til Creditorernes Efterretning bekiendtgiøres. Thisted den 31 Januarii 1797. Lemvig.
Jyske Efterretninger, 1797-02-06
Torsdagen den 9 Februarii førstkommende Kl. 10 Slet. 2 Formiddag bliver udi Hyrekudsk Steenholts Gaard i Bispensgade holdet Auction over afg. Kiøbmandskarl, Christian Schandorffs og Skipper Lars Hansens Efterladenskaber, bestaaende af et Chatol, Kister, Borde, Stole og andet Boehave, Sølv, Kobber, Linnet, Sænge= og Gangklæder, samt et lidet Skibsanker, liggende ved Toldboebygningen, og et Hyttefad ved Gammel Mølle, hvortil Kiøbere ville behage at møde. Aalborg den 21 Januarii 1797. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1797-02-06
Gaardfæsteren Christen Christensen i Hylledsted, Wild 1) sted Sogn, Waar Gods, er ved Døden afgangen; hans efterladte Stervboe er taget under lovlig Skiftebehandling; skulle der være flere, som i dette Stervboe har at fordre, end de som allerede til Dato har anmeldt deres Fordringer, ville de behage at anmelde og lovlig at bevise deres Tilgodehavende, forinden 12 Ugers Dagen fra denne Jndkaldelses Bekiendtgiørelse paa Waar Skriverstue for Skifteforvalteren, S. T. Hr. von Schmid tens Fuldmægtig sammesteds, da Skiftet derefter uden Henstand vorder sluttet. Denne Jndkaldelse bekiendtgiøres trende Gange i Rad i Aviserne ifølge Placaten af 26 October 1792, som vedkommende holder sig efterrettelig. Waar den 13 Januarii 1797. Anviisning til at kiende og helbrede Radesynen, faaes Af hos Bogtrykker Wandall, heftet for 6 s. - Sammesteds modtages Subskription paa C. P. Funkes almindelige Lærebog for Borgerskoler; hele Værket bliver 2 Bind, som tillige forsynes med nogle Kobbere; Prisen for Subskribenterne er 3 s. for Arket paa Trykp. og 4 s. paa Skrivpapiir.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
Wien, den 18 Januarii. Efter Directoriummets i Paris afbrudte Fredsunderhandlinger med LordMalmesbuly har det herværende Hof afsendt en Coureer med nye Forslag til Krigens Fortsættelse til London. Den spanske Regiering opbyder alt, som det heder, for at bevæge Hoffet i Rom til at giøre Fred med Frankrige, saaledes at de Pavelige Tropper vel ikke kommer til at agere mod de Franske. Greve von Dittrichstein, hvilken er bleven afsendt til St. Petersborg, for at lykønske Keiser Paul i til hans Tronbestigelse, har medtaget flere Secretairer, end sædvanlig ved saadanne Gesandtskaber. Man taler om fleee Forandringer ved vores udenlandske Corps Diplomatiqve. Man forsikrer at den Russiske Keiser har ladet giøre Forestillinger ved Directoriummet i Paris til Beste for den emigrette Franske Prinds. Den største Deel af Garnisonen i Livorno har den 9 dennes i største Hast maattet opbryde, til den Franske Armee. Sammesteds er allene 600 Mand tilbagebleven til Besætning. Overhovedet har Buonaparte meget samlet de adskildte Tropper.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
Berlin, den 24 Januarii. Den Portugisiske, Greve von Souza, som i mange Aar har staaet her i Tienesten og i den sidste Krig berømmelig udmærket sig, er af Hans Majestæt Kongen bleven benaadet med Charatteer som Oberstlieutenant og Fortienst-Ordenen, da han ved nærværende Omstændigheder, hans Fædreneland, har erholdt om hans Afskeed. Hans Majestæt har selv i en Skrivelse tilkiendegivet ham saadant. Forrige Lyverdag blev den høistsalige Enketronnings Testammeaabnet i Kongens Nærværelse. Det heder, at Høistsammes Hofbetiente skal nyde Pension saa længe de lerer. Baron Meier von Nevius er udnævnt til Kongl. Kammerherre.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
Vicenza, den 14 Januarii. Det Rygte, at Man F. Wandall. tua allerede skulle være undsat, har endnu ikke stadfæstet sig; imidlertid have de Keiserlige Armeer gjort en lykkelig Begyndelse med deres Operationer. Den 11 og 12 har General Provera med 15000 Mand angrebet et Fransk Corps ved Legnano; i begge disse Fægtninger ere de Franske blevne slagne paa Flugten. En Deel af samme have reddet sig til Legnano. De Keiserlige have strax opfordret Fæstningen. Legnago ligger ved Etsch Floden, saasnart de Keiserlige have samme vil det blive meget lettere for dem at komme Mantua til Hielp. Ved St. Michel 4 Mile fra Verona skal det være kommet til en overmaade levende men for de Keiserlige gunstige Fægtning.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
Fra de Jtalieniske Grændser, den 15 Januarii Foruden den vigtige Post Rivoli, hvilken Østerrigerne have erobret med 13 Kanoner, har deres General Provera den 12 med 15000 Mand ogsaa angrebet de Franske ved Legnano, slaget samme og derpaa opfordret den ved Etsch liggende Festning Legnano, ved hvis Jndtagelse det vil blive meget lettere for Mantuas Undsætning. J en Fægtning ved Belluno ere 150 og ved Padua 300 Franske blevne tagen fangen. Østerigerne have derpaa besat Brentino, Delce og Posten Madonna deella Corona. J en Fægtning ved Minerbo, uden for Bevillaqva, skal 500 Franske være bleven taget fangen. Bogen, den 13 Januarii. De Keiserlige ere allerede i Forgaars indrykkede i Dolce, ogsaa Posten Madonna della Corona er af dennem indtaget. J en Affaire, som er forefyldt ved Misserbe, have de Franske forliist 300 Fanger, hvilke ere blevne bragte til Padua.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
De Wiener Frivillige udmærkede sig særdeles ved denne Fægtning og erobrede tillige 2 Kanoner. General Alvinzy, hvilken med 300,000 Mand er stødt til det hidtil værende Davidowigske Corps rykker frem over Ala og Chiusa mod Peschiera. Det heder, at de Franske for Mantua den 10 i en Fægtning er bleven eftertrykkelig tilbageslaget.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
Paris, den 22 Januarii. Kanonernes Torden, tilkiendegaa først i Gaar Morges tidlig Kl. 7, siden Kl. 9 og tilsidst Kl. 11 om Middagen Ludvig den 16 Dødsdags Høitideligholdelse. Præcise Kl. 11 1/2 forlod de 5 Directeurer, ledsaget af de 7 Ministre og deres Garder Pallait Luxemburg og begave sig til den med Mennesker opfyldte Notredamer=Kirke, hvor de toge Plads for Choret paa Sæder hvilke dertil vare ophøiede. Ved deres Side sadde Ministrene. Generalerne og Stabsofficererne gjorde en Kreds omkring dennem. Præsidenten holdt først en Tale og siden aflagde Eeden, hvilken hans 4 Colleger, de 7 Ministre, Officererne og offentlige Embedsmænd igientoge. Kanonerne bleve paa nye affyrede og Sangerne og Sangerinderne af Operen, opførste nogle musikalske Stykker. Kl. 1 var denne Fest til Ende. Af Gesandterne have allene de Republikanske nemlig de fra Holland, Venedig og Genua, bivaanet denne Fest. Den slemme Tilstand ubetinget at sværge Had til Kongedømmet, er virkelig kommet paa Tale i de gamles Raad, hvor selv Dussault, Dupont, Corbel og andre Deputeerte have erklæret at ville aflægge Eden og sværge Had til Kongedømmet i Frankrige, for andre Nationer, hvilke elskede Kongedømmet og havde Aarsag til at elske samme, ikke at give nogen forargelse; men herpaa blev ikke agtet, alligevel maatte de Ord for Ord aflægge Eden som samme var decreteret. Perlets Journal for i Dag udtrykker sig herover saaledes: at sværge Had til en Regiering som har gjort mange Folk lykkelig og hvilke endnu af flere med os allierte Nationer holder Ligevægten og bliver elsket, er en Afskyelighed, hvilken Robespierre ikke agtede ligesaalidet som de der har opfundet saadant. Jeg veed ikke om de med os allierte Kongers Gesandtere vare blevne indbudne til denne Coromonie, hvilket ei passer med det Venskab vi have sluttet med deres Herrer og have tilforet i Tractaterne, og vilde heller ikke forundre mig over en saadan Jndtagelse, fordi ved en anden offentlig Fest vore kaldte Lovgivere, Digter Chenier, lod afsiunge en Sang der ikke indeholdt andet end Ønsker for Kongernes Død. Naar man agter det Offentlige saa lidet og ikke tager Hensyn paa Menneskenes Herkomst, ved hvis Side man lever, saa er det tienlig at have 4 til 5000,000 Mand, under Vaabenen, og siden maae man heller ikke forundre sig, at Freden har store Besværligheder.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
Wien, den 21 Januarii. Krigsomkostningerne for indeværende Aar beløber sig til over 60 Millioner Gylden. De sædvanlige Jndkomster som ere bestemte til Armeens Befoldning beløber sig til 20 Millioner. Laanet af de lagte Grunde indbringer næsten 10 til 12 Millioner og de frievillige patriotiske Gaver bliver beregnet til næsten 3 Millioner. De overordentlige Nødvendigheder for nærværende Aar, hvilke endnu maae blive sikrede, beløber sig altsaa til 25 Millioner Gylden. Disse Summer bliver nu dækkede ved Engellands Penge Forskud, som bekiendt paa nye har bevilget 3 Millioner Pund Steling, hvoraf for det første skal oversendes en halv Million. - Da de 4000 Mand Hessen Darm. stadtske Tropper for hvilke Engeland betaler Subsidierne og i Begyndelsen vare bestemte til Gibralter, støder nu til den Keiserlige Armee i Jtalien, saa er hertil ankommen en Hessen. Darmstadesker Officeer, for at giøre Aftale om sammes Underholdning.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
Wien, den 25 Januarii. Den 22 dennes er Keiserinden lykkelig bleven forløst med en Erkehertuginde, hvilken i Daaben har erholdt disse Navne Leopoldina Carolina Josepha. Fra de nyeste Krigsoperationer i Jtalien, ere endnu ingen officielle Efterretninger blevne bekiendtgjorde. - Efter Beretninger fra Rom har Paven ved hans i Madrit befindende Nuntius, ansøgt at erholde det Spanske Hof til Mægler ved Frankrige; men har herpaa i uventende Udtrykke erholdt et vægrende Svar. E. Skr. Man vil stadfæste at Mantua har overgivet sig ved Capitulation. Hertil sætter man endnu, at Garnisonen i de begge sidste Udfald som den har gjort, har forliist nogle Tusinde Mand. Franzoserne skulle være 8000 Mand stærke indrykkede i Mantua og strax have afvæbnet Jndvaanerre &c. Men denne Fæstnings Overgivelse er endne ikke officiel, heller ikke meldes Dagen paa hvilken Overgivelsen er skeet og man maae desangaaende vente Hoffets Beretninger, som endnu ere ubekiendtgjorte fra Jtalien.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
Thorn, den 27 Januarii. Beretningerne fra Rusland melder: at Curland igien vil erholde dens gamle Skikkelse og at de nye Embedsmænd alt efterhaanden drages derfra. Det af den afdøde Keiserinde til det Curiske Gouvernement skiænkte Sølvservice, staaer indpakket i Slotssalen i Mictau, som alle deslige Servicer, og vil med det første blive bragt til St. Petersborg i Mynten. Ligeledes alt Sølv af Slottene, af hvilket præges Albertsdalere. Allerede er i St. Petersborg, bleven forbrændt for 5 Millioner Banknoter. Skildvagterne i St. Petersborg erholder en Pelsevest paa Po steen. De Militaire elsker Keiseren undsigelig. Roverede, den 20 Januarii. General Alvinysnye Operationer og hvilke man giorde sig den bedste Forhaabning, ere igien udfaldne til Fordeel for de Franske og i Dag er hans Hovedqvarter igien bleven forlagt hertil, tillige har Corpset di Armee igien indtaget den for Opbruddet havde Position. Følgende er det Væsentlige hvad man endnu har erfaret af Operationerne: Natten til den et angreb 3000 Østeriger de Franskes Forposter imellem St. Martin og St. Michel udenfor Verona, hvilke strax fra Verona af bleve forstærkede med 9000 Mand, og Østerigerne maatte altsaa trække sig tilbage. Jmidlottid forliste de Franske ved sartne 120 Døde, 411 Saarede, 600 Fangne og 4 Kanoner. Østerrigerne forliiste ogsaa 300 Fangne. Den 12 nedsteg General Alvinzy fra Montebald, gik tvende Steder over Etsch, angreb et Fransk Corps af 6000 Mand gjorde 1000 til Fange og trængde frem indtil Rivoli, hvor den Franske General Joubert befandt sig i overmaade kritiske Omstændigheder da Buonaparte og Massen tilte ham til Hielp med 7 til 8000 Mand. Den 14 vilde Alvinzy angribe de Franske fra alle Punkter, men de forekom ham og gjorde allerede Angrebet om Morgenen Kl. 4. Fægtningen vedvarede næsten den ganske Dag. Begge Parterne erholdt Forstærkning, men tilsidst stillede Buonaparte sig i Spidsen paa flere Batailloner og under mange Menneskers Opofrelse banede sig Veien med Bajonetten igiennem det svækkede Østerrigske Centrum. J dette Øieblik erholdt de Franske til Søes en Forstærkning af 1000 Mand, hvilke faldt Østerigerne paa de høire Fløi i Flanken og tvang samme til Tilbagetrækning, da allerede Centrummet var nødsaget til at trække tilbage til Montebalde. Paa begge Sider ere mange Mennesker blevne. De Østerrigske Batailloner Erbach, Preitz og Berchainville have fægtet med meget Braveur og lidt meget, 3 Jægercompa nier maatte overgive sig og Klebeks Regimente har med megen Møie kunnet forskaffe sig Luft. Jmidlertid var og saa General Provera den 12 anrykket mod Legnand med 15,000 Mand, var sammesteds efter 2 lykkelige Fægtninger gaaet over Etsch og havde tilbagesendt hans Pontons til Padua, for at vise hans Tropper, at de endten maatte undsætte Mantua eller ogsaa døe. Men Buonaparte skal ogsaa, efterat han havde slaget General Alvinzy, være marscheret mod General Provera. Det heder, at Provera har indkastet sig i Mantua med 5000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
Sorge, den 31 Januarii. Mandagen den 30te Januarii blev Hans Majestæts Kongens Fødselsdag høitideligholdt paa Sorøe Academie, da Professor og Lans dommer Nissen paa Academiets store Høresal holdt en dansk Tale om: Statsloves Godhed, med Hensyn paa 7de Christians Love. Til Høitideligheden var indbudet ved et latinsk Programma af Professor Nissen.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
Kiøbenhavn, den 3 Februarii. Mandagen den 6te Februarii bliver anlagt Hofsorg for Hendes Maje stat Enkedronningen af Preussen, som bæres i 4 Uger. Cavaliererne bære sorte Klæder med Silkeknapper, og Knaphuller, 14 Dage sorte Silkestrømper og Manskierter med Fryndser, blank Kaarde og Spænder, 14 Dage hvide Silkestrømper og Kniplings Manskietter. Damerne bære sorte Silkeklæder, 14 Dage sorte Baand og Fryndser, 8 Dage sorte og hvide Baand, og 8 Dage braagede Baand og Kniplinger.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
Aalborg, den 10 Februarii. Efter Forlydende er Sognepræsten Hr. Frederich, Holmsted Toblesen i Herringe, kaldet til Sognepræst i Windinge, i afg. Hr. Provst Bierres Sted; og til Provst i samme Herred, er beskikket Sognepræsten Hr. Hans Crone i Flødstrup. Kyse Hovedgaard med underlagde Bøndergods, Tiender, Skove og Mølle, er i disse Dage solgt, af Hr. Proprietair Monrad, til Frue de Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
At det har behaget det alvise Forsyn, ved en stille El Død den 4 Februarii sidst Kl. 4 og Eftermiddagen efter 8 Dages smertelig Sygdom, at bortkalde fra dette til et bedre Liv, min uforglemmelige Søn Hans Peter, i en Alder af 11 Maaneder og 1 Dag; dette bekiendtgiøres herved for min Kones og egen respective Familie og Venner. Hals den 5 Februarii 1797. A. Brønnum.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
At det har behaget den Allerhøieste sidste Onsdag den Al 1 Februarii ved en sal. Død at bortkalde min i Livet høitelske Kone Johanne Hansen i hendes Alders 59 Aar, skulle jeg ikke efterlade (efter nu brugelige Maade) at bekiendtgiøre for fraværende Slægt og Venner, forvisset om at de tager Deel med mig i denne min store Sorg. Løgstøer den 3 Februarii 1797. Nicolai Wibroe. Forsynet ville, at min inderlig elskte Kone Ma Brie Lassen Færck døde sidstleden Mandag; hvilket efter Pligt og Brug bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner, som jeg veed tager Deel i min og mine Børns billige Sorg, uden saadan skriftlig at bevidne. Nibe den 9 Februarii 1797. A. N. Færck.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
Avertissements. Hos Jndspecteur Sarild i Schagen kan faaes til Leie 1 eller Kiøbs, en midt i Byen liggende Smiddie med deri værende Redskab, foruden rummelig Smiddiested, er og i samme Huus en Stue med Jern Kakkelovn og Sæng; hvem der ønsker denne Leilighed vilde melde sig jo før jo bedre, da Tingene strax kan tiltrædes. Rdlr. Umyndiges Midler kan erholdes til først2 kommende 13 Junii Termin imod befalet Sikkerhed og lovlig Rente, hos Værgen Jeppe Jensen, i Nørre Sundbye.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
At jeg nu igien er fløttet her til Byen, har jeg den Ære at bekiendtgiøre mine respective Herrer Vel andere, som for har og endnu behager at forunde mig deres Arbeide; de kan vente redelig Behandling og mueligst billig Priis. Jeg logerer hos Sr. Niels Møller i Bispensgade. De som formener sig at have noget tilgode hos mig, og ei allerede har meldt sig, behager at give mig deres Regning, da enhver skal faae sit hos mig Tilgodehavende strax betalt. Aalborg den 10 Februarii 1797. Hans Rigelsen, Seilmager.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
En ferm, troe og skikkelig Dreng der har været til Confirmation, kan nogenledes skrive og regne og har Lyst at være hos en Embedsmand for at gaae til Haande ved Comtoir=Forretninger og tillige at være Tiener, kan melde sig paa Bogtrykkeriet, hvor en saadan Condition anvises.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
Da der formedelst den betydelige Afsætning, som Stadens Brænde=Oplag i denne Vinter har havt, og endnu haver, vil behøves nogle Tusende Favne godt og forsvarlig Bøge Brænde til dets Complettering for næste Vinter, saa anmodes de, som maatte ville paatage sig at levere i forestaaende Sommer noget Qvantum af saadant Brænde til Stadens Magazin, derom at ville melde sig hos os inden næstkommende Februarii Maaneds Udgang, og tillige at opgive deres Priser og øvrige Betingelser. Kiøbenhavns Raadstue den 25 Januarii 1797.
Jyske Efterretninger, 1797-02-10
Overprasident, samt Borgemester og Raad J Capitaler af 9 og 10,000 Rdlr., kan til første 2de 13 Junii Termin erholdes til Laans, enten særskilt eller samlet, udi sikker Jordegods Pant; nærmere Underretning faaes her paa Stiftscomtoiret.
Jyske Efterretninger, 1797-02-13
Frankfurt, den 27 Januarii. De nyeste Beretninger fra Roverede, hvilke ere daterede indtil den 20 dennes, ere ikke saa gunstige som man ventede. Dog veed man af General Preveras videre Foretagende ikke noget med Vighed mere, end at han ved Legnand havde tilfægtet sig en betydelig Fordeel over de Franske og adskillige Efterretninger melde, at han allerede have naaet Mantua med et Corps af 5000 Mand, men at General Alvinzy selv den 14 af den i største Hast fra Blognahertil ilende Buonaparte, under meget Blodeudgydelse, skal være bleven tilbagedrevet fra Rivoli til Montebaldo. Fægtningen har vedvarer den ganske Dag og paa begge Sider ere mange Mennesker omkomne. Efter de herværende Tidender have især de Keiserlige Batailloner Preis, Brechaiville og Erbach været meget udsatte for Jlden. Ved Tilbagetrækningen fra Corona til Brentioskal de Franske endnu have kastet efter Østerigerne med Stene. Tre Jægercompaanier af Mahoni, har maattet give sig til Fange. Regimentet Kiebeck har med Møie forskaffet sig Luft og General Liptai har været i stor Fare ved Tilbagetrækningen fra Montebalde. Og saa de Tyroler Jægercompagnier have lidt nogen Forliis Det fra Egnen ved Revoli opbrudte Corps er igien draget i dets forrige Stilling. General Buonaparte var den 15 i Roverbello og skal være saaret.
Jyske Efterretninger, 1797-02-13
Frankfurt, den 28 Januarii Beretningerne fra Tyrol melder, at General Alvinzys nye Operationer til at komme Mantua til Hielp, ere mislykkedes. Breve, fra Jnspruk angiver de Keiserliges Forliis til 4000 Mand og 20 Kanoner. Alt blev vover, man sægtede med Heltemod, men forgieves. Mantua holdes nu for forloren, og allerede gaaer Rygtet her, at denne Fæstning har overgivet sig.
Jyske Efterretninger, 1797-02-13
Basel, den 24 Januarii. Den Franske Gesandt Wandall.
Jyske Efterretninger, 1797-02-13
Barthelem har her ladet bekiendtgiøre følgende Depesche: Divisiongeneral Berthier til General Kilmaine, dateret Roverbello den 15 Januarii. Jeg meldte dem i Gaar, dyrebare General, at vi havde slaget Fienden ved Rivoli. J Stedet for 3000 Fanger, som jeg angav, ere 4200. J dette Øieblik slog General Angereaus Division ved Porto=Leanano den fiendtlige Colonne, hvilken under Artilleriets Beskyttelse var gaaet over Etsch. Samme har gjort 2500 til Fange, erobret 8 Kanoner og 21 Munitionsvogne. J Dag forfølger Jonberts og Massenas Divisioner Fienden, have taget 6000 Mand til Fange og erobret 7 Kanourr. General Alvirzy selv skal være styrtet af en Klippe, og Resten af dette Hovedcorps af hans Armee, skal flygte til Tyrol. Et fiendtlig Corps af næsten 5000 Mand, som er undveget General Angerean, skal have kastet sig under Mantuas Mure. J dette Øieblik bryder vi op forat omringe samme. Klokken er 11 om Aftenen. Jeg haaber, at det i Morgen er forbi med den fierde Øste. tigske Armee. Berthier. Originelskrivelsen ligelydende Barthelemp.
Jyske Efterretninger, 1797-02-13
Paris, den 26 Januarii. J Gaar den 25 har Directeriummet af begge lovgivendes Raad tilkundegivet ved følgende Beretning, den alindsende store Seier som den Franske Armee i Jtalien har tillæget sig: Borger=Lovgivere Directoriummet iler, at give dem Efterretning om de store Fordeele, hvilke Armeen i Jtalien paa nye har tilfægtet sig. Her er Resultatet af Fægtningerne hvilke de har havt fra 12 til 15 dennes, ved den Leilighed da Fienden forsøgte at komme Mantua til Undsætning. 23,000 Østerrigske Fanger, hvoriblandt 3 Generaler og alle Wiener Frie Batailloner : 6000 Døde eller Saarede: 60 Kanoner og 24 Faner. Alt Fiendtlig Gods med et Husarregimente og alle Korn- og Oxe=Transporter, hvilke Fienden ville bringe til Mantua. J Følge disse lykkelige Efterretninger have vi Aarsag at troe, at Jndtagelsen af hiin vigtige Fæstning endelig vil krone den uovervindelige J. talieniske Armees og sammes uforskrekkede General Arbeide. Efter denne Beretnings Forelæsning ere i begge Raader bleven gjort de ærefuldeste Beslutninger for Armeen i Jtalien.