Berlingske Tidende, 1808-08-12
Herpaa svarede Statssecretair Canning: Expeditionen var sendt til Hielp for Kongen af Sverrig og underkastet de Krigsplaner, som denne Allierte havde at styre. Betydelige Forandringer i Sverrigs Anliggender og Krigs Conseil, som fandt Sted, under Udrustningen, gav tilstrækkelig Regnskab for den En griske Expeditions Uvirksomhed. Fortiente Hs. Majestæt Regiering Dadel i denne Henseende; saa var det blot for en Hurtighed, hvormed den udkastede og bragte denne Expedition til Udførelse. - Hvad General Meyres Udnævnelse til denne Kommands angik, saa havde han skullet ager i Forbindelse med Sir Sidney Smith paa en Tid, i Portugals Skjebne indnu ikke var afgjort og var til de Ende kommen til Gibraltar i November; men da Sagerne i Portugal havde forandret sig, var hans Følge sin Orde og ikke ved en Vildfarelse vendt tilbage til Engelland. J Henseende til vore Handelsforholdsreglers Understøttelse fra Sverrigs Side haaber jeg at en Corporations=Tractat til samme allerede i dette Øieblik er bleven undertegnet i Stockholm. Sverrig har vel strax tiltraadt vore Forholdsregler; men man har holdt det rigtigere, at slutte en ordentlig Tractat desangaaende Jeg kommer nu til Arrerica. Alt, hvad der er bleven forhandlet imellem Engelland og denne Sigt, er allerede bekiendt af de Papirer, som den Amtrikanske Regiering har ladet trykke. Da Forhandlingerne endnu ikke ere sluttede: saa ere Papirerne ikke hidtil blevne forelagte Huset. - Henseende til den med det amerikanske Krigskib Chesapeake forefaldne Træsning har man tilbudet Satisfaction under den Betingelse, at America skulde tilbagekalde sin Proclamation, der forbyder brittiske Skibe at indløbe i amerikanske Havne; men dertil har America ikke villet beqvemme sig. Endskiøndt America ikke har antage Hr. Roses specielle Sendelse, saa synes det dog at have betragtet den som en virkelig Godtgiørelse og Underhandlingernes Afbrydning var ikke fra nogen af Siderne ledsaget med fiendtlige Følelser. Der var ikke sigte, til Embargens Ophævelse ved Cabinetsordren og desuden vare hine Ordres endnu ikke væsentlig bekiendte i America, da man befalede Embargen sammesteds. Siden Hr. Roses Tilbagekomst har den amerikanske Regiering hverken gjort Besværinger eller andre Meddelelser. Jeg bemærker dette især, fordi som bekiendt endeel særdeles Afsendte ere ankomne fra America til Europa. Spørge man hvorfor, saa kan jeg ikke give et tilfredsstillende Svar herpaa; men formodentlig skulle først andre Underhandlinger tilendebringes. Den brittiske Regiering sattet stor Priis paa et godt Forholds Jgienoprettelse med Amt, rica og er beredt til at tilkiøbe sig denne Fordeel ved enhver retfærdig Udsning, men ikke ved Opoffrelse af Grundset, ninger, hvorpaa Storbrittanniens Sømagt beroer. -J øvrigt vil jeg ikke misbruge Tiden til at udlade mig over det Ønske, Regieringen natu ligviis har til Freden Gienoprettelse, en Fred, som ikke blot kan bestaae med Landets Ære, men ogsaa maa være Børgen for dets tilkommende Sikkerhed og Uafhængighed. Tilbøieligheden hertil, som Hs. Majestæts Ministre i denne Henseende allerede have erklæret ved dette Parlamemssædes Begyndelse, bliver uforandret. Men jeg troer, at man under nærværende Omstændigheder neppe vi vente den Erklæring af os, om vi tro eller ikke troe, at der kan være nogen Udsigt til en Fredsyttring. Den ærede Taler kan være vis paa, at vi saa godt som han og som hver anden foler de vanskelige Omstændigheder, hvori vort Land befinder sig; men vi føle lige saa stærkt, at det ikke mangler paa sielpemidler til i Fremtiden at kjempe for dets Maats og Uafhængigheds Vidligeholdelse. Forud at ville anførenat videre om denne Gienstand, om Freden er sandsynlig eller ikke, vilde efter min Mening i det ene Tilfælde blot tiene til at storgiøre Anstrængelserne og i det andet at forsøge det Onde. Herpaa sagde Hr. Whitbread: "Ved næste Paria mentsforsamling vil visee, om de berygtede Cabinetsordrer. ere et Viisdoms Værk, som Ministrene paastaae - eller de, som andre troe, ere et Exempel paa den største politiske Dumhed, som nogensinde er bleven begaaet. Færøerne ere den 15de Maji blevne besatte af engelske Tropper under Baron v. Hompesch.