JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-09-01
Mandagen den 8de Sepbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, bliver Huset No. 138, i St. Pederstræde ved offentlig Auction opraabt og om antagelig Bud skeer uden flere Auctioners Holdelse bortsolgt; Husets Beskaffenhed erfares af de trykte opslagne Placater, og Conditionerne, hvorefter samme bortsælges, kan faaes hos Procurator Aabye, boende i Bredgaden No. 199.
Berlingske Tidende, 1794-09-01
En Dreng af skikkelige Forældre, som har Lyst til Musiken, ( kan blive antagen hos Stads=Musikant Brandt i Odense, samme Stæd er strax en Condition for en Svend. hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Naschous Religions Artikler 6 Mk. Drelincourts en troende Siels Trøsimod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Josephi Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Dele, 4 Rdlr. 3 Mk. Luthers Christendom, ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budder, gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-09-01
J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyces Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk. Høllers Evangeliske Hierte Speil er fra Pressen udkommen Øi og sælges paa det Berlingske Contoir i Pilestræde Nr. 3. for 7 Mk. gen af det Asiatiske Compagnie til den 3die Septbr. averterede DAuction paa circa 900000 Pd. Salpeter, tager sin Begyndelse i Compagniets Huus, om Formiddagen Kl. 11 Slet, hvilket til Liebhabernes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Onsdagen den 3die Septbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4 Slet, bliver ved Auction FE ME og sidste Gang opraabt for til den Høystbydende absolut og uden flere Auctioners Holdelse at bortsælges Brændeviinsbrænder Peder Müllers Gaard med tilhørende Brændeniinsværk paa Hiørnet af Adelgaden og Hiortelængden No. 256., som bestaaer til Adelgaden af 9 Fag 3 Etager høy, Grundmuur til de 3 Sider, gebrokken Tag og Kielder under heele Huset. Til Hiortelængden et Sidehuus af i stort og 8te mindre Fag, Grundmuur til Gaaden og 1 Etage deraf til Gaarden, Resten Muur og Bindingsværk, 3 Etage høy, en Port paa 1 Fag og 2de Locummer. J Gaarden et Baghuus 6 Fag Muur og Bindingsværk, 2 Etager høy, Grundmuur for 1ste Etage, derudi et cemplet Brændeviinsværk med indmuret Kiedel og alt Tilbehør, nok et Halvtag Huus, 6 Fag Muur og Bindingsværk 1 Etage høy i Port paa, et Halvtag Skuur, 1 Etage høy, Muur og Bindingsværk, et Skuur 4 Fag indrettet til Loe, Stald, 1 dito 2 Fag og en Skarnkiste af Brædder, et stort Gaardsrum, derudi en Portion fersk Pompevand med Opstander og Jern Pomperedskab, en Baggaard derudi et Skuur af Brædder teglhengt, indhægnet med Plankeværk, derudi afdeelt en have med 6 Fag Staltværk, 1 Lysthuus og nogle Frugttræer, overalt i Værelseme 3de Vindovne og 27 Bilæggerovne. Conditionerne hvorefter samme bortsælges, kan erfares hos Procurator Torst paa Hiørnet af Raadhuusstrædet og Farvegaden Nr. 24.
Berlingske Tidende, 1794-09-01
Torsdagen den 4de Septbr. førstkommende, om Eftermiddagen imellem 2 og 4 Slet, bliver forrige Kleinsmed Morten, Melbyes og nu sidst afdøde Hustrues Dorthe Sophie Melbyes Huus under No. 232, i Teglgaardstrædet ved offentlig Auction FJ ER De og sidste Gang opbuden, for til den Høystbydende absolute at bortsælges; hvilket Huus efter den skeedte Omudering befindes saaledes: Huset bestaaer til Gaden af 3 Fag Grundmuur, 3 Etager høy og Qvist over, samt Kielder under, Resten Muur og Bindingsværk. Baghuset bestaaer ligeledes af 3 Fag Grundmuur til Gaarden, 3 Etager høy og 1 Etage bag til, saavelsom Kielder under. Jmellem For= og Baghuset er Trappehuus af Tømmer og Bræder med 2 Locumer under, overalt i Værrelserne 8 Bieleggerovne, et lidet Gaardsrum broelagt og en liden Haugeplads, med videre Muur og nagel faste Appertinentier som ovenmeldte Vurderings=Forretning ommelder, der tilligemed Conditionerne forinden kan gaaes til Eftersyn hos Boets Curator Copiist Jversen, boende i Store, Kongensgade Nr. 238.
Berlingske Tidende, 1794-09-01
Onsdagen den 10de September, Formiddag Kl. 10, bliver udi det Asiatiske Compagnies Huus ved offentlig Auction bortsolgt det med Skibet Norge Capitaine Peter Krag for Particuleir, Regning hiemkomne Balle-Gods, samt endeel andre Ostindiske Lærreds Vahre, hvorover de trykte Fortegnelser vil være at bekomme paa de Herrer Dantzfeldt Meyer & Compagnies Contoir, samt Vahrene til Eftersyn i deres Pakhuus 8 Dage førende Auctionen.
Berlingske Tidende, 1794-09-01
Mandagen den 15de September 1794, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Ballerup Tinghuus, paa nærmere Approbation og efter Conditionerne, som ved Licitationen bliver fremlagte og forinden ligger til Eftersyn paa Kiøbenhavns Amtstue, holdt utation over Leverancen af 8 Tdr. 4 Skpr. 3 og et halv Fdkr. Havre; 3 Læs 16 Lispd. 13 Pd. Høe, Læsset til 32 Lispd.; og Læs 13 Lispd. 9 Pd. Halm, Læsset til 24 Lispd., som af Cancellie raad Friis paa Brøndbyester Mark, for Aarene fra 26de October 1792 til samme Tid 1793, og fra 26de October 1793 til dito Tid 1794, skulle være, men endnu ikke er bleven ydet. Kiøbenhavns Amtstue, den 29de August 1794. Andersen.
Berlingske Tidende, 1794-09-01
Hirectionen for det Kongel. octroyerede Danske Asiatiske D Compagnie, bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 17de Septbr. ved 10 Slet, bliver i Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation over diverse Materialier og Vahre saasom: Pommerske Fyrre-Bielker, Norske Allinger, Dantziger Fyrre-Planker, Rigaiske Maste-Træer Dito Spirer, Vestervig Bræder, Vragbræder, Norske fiirskaarne Bræder eller Last dehler, Birke Haandspiger, Eege-Planker, barkede Huder Finsk Tiære, Beerdeaux Harpix, Terpentin, Fiint Krudt Tælle, Tælle Lys, Rigaisk Hamp, Hollandsk eller Kiøbenhavnsk Seyldug, Kiöbenhavns eller Petersborger Dito Flamsk Linned, Ravning, Polsk eller Sække Lærred, Flag dug, Spansk Salt, fiint Salt, Baandjern, haarde Skibs-Fröd, Viin-Edike, levende Stude, dito Sviin, store Skotske Steenkull, smaae Dito, Böge-Brænde, røget Korn-Flesk, SmöFyensk eller Langelands, Kiöltörrede Byggryn, dito Banke Byg-Svedsker Fransk Brændeviin eller kom, Kiöbenhavn, Kern-Brændeviin.
Berlingske Tidende, 1794-09-01
End videre til Cargaison.
Berlingske Tidende, 1794-09-01
Engelsk Klumpe-Blye, Skibs Ankere, Stang. Jern, nyt kol ber i Svenske myntede Plader, Petersborger Seyldug, Ravn dug, Flamsk Linned, Pompelæder, Fransk Brændeviin, Petersborger Hamp, og Finsk Tiære. Thi ville de Lysthavende til bemelte Tid og Sted sig indfinde, de Conditionerne tilligemed Vahrenes Qvantitet skal vorde bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1794-09-01
Onsdagen den 24de September, Formiddag Kl. 10, blive udi det Asiatiske Compagnies Huus ved offentlig Auction bor solgt det med Skibet Elisabeth Capitaine Hentykert for parti culair Regning hiemkomne Balle Gods, hvorover de trykte Fortegnelser udgives paa de Herrer Duntzfelt Meyer & Compagnie. Contoir, og Vahrene forevises i deres Pakhuus 8 Dage foren Auctionen.
Berlingske Tidende, 1794-09-01
Mandagen den 29de Septbr., Kl. 10, bliver i Huset N. 89. ved Nyebörs ved Auction bortsolgt et Partie Grönlands Tran, hvoraf Sortementerne og Partiet nærmere skal blive bekiendtgjort. Hirectionen for det Kongel. actroyerede Danske asiatiske ConD pagnie, bekiendtgjør herved, et Onsdagen den 1ste October h. a., bliver udi Compagnies Huus paa Christianshavn hold Auction over diverse Ostindiske Vahre, som med Skibene Dise og Printsen af Augustenborg ere hiemkomne, hvorover SpecieCarge saasnart mueligt bliver udfærdiget. 8 Vinter fra 1ste November til 1ste Maji, kan af Forpagte J Henningsen paa Egholm paa Roeskilde Amt, indtages paa Halmfoeder 60 a 70 Stkr. Stude, mod 2 Rdlr. Betaling sor Stukker. Et Partie ganske reen Sæderng er at bekomme paa LerchenfeldS pr. Callundborg, om Prisen akkorderes med Eieren Wildersleff. Paa Ydernes ved Nestved kan faaes, naar det Betids for langes, god reen Sæde=Rug, som er avlet paa ugiødsket og lette Jorder, Jtedmoderen, en original Comoedie i 5 Acter af P. T. Wa dall er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 M.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
London, den 22de August. Den offentlige Rolighed her i Staden er i en 8 Dages Tid bleven afbrudt ved en Opstand af Pøbelen, som tusindeviis har rottet sig sammen i mange Gader, og paa mange Stædet nedrevet Hververhusene under det Paaskud, at Seelenverkan fere opholde sig i samme. Anledningen hertil gav en Rekrut, som styrtede sig ud af et Vindue, i et saadant Huus, og faldt død ned paa Stædet. Kongens Foged gav den meget uforsigtige Kiendelse, at den voldsomme Jndsperring havde været Aar sag til dennes Død, da det dog ved nærmere Undersøgelse blev befundet, at den Ulykkelige frivillig havde givet sig til Soldat, og at han nogen Tid forhen havde sat i Daarekisten; Sagen er imidlertid bleven meget alvorlig, og Pøbelen tager deraf Paaskud til ikke allene at angribe alle fordægtige Huse af dette Slags, men endog til at paastaae, at der skal sluttes Fred Der er ingen Tvivl paa, at Pøbelen jo bliver ophidset dertil af Hovederne for de hemmelige Selskaber, og man har mærket, at mange gemene Franskmænd blandede sig blandt den.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
J Onsdags Aften blev Oprøret paa adskillige Stæder i Staden saa stærkt, at Militien maatte rykke ud, og Borgemesteren var nødt til at oplæse Oprørsacten, ved hvilken Militien berettiges til at skyde paa Oprørerne. Vagterne paa troullere Dag og Nat igiennem Hovedgaderne; overalt en opslaget den Ordre, at forældre skulde holde deres Børn, hiemme, og Folk ikke lade sig finde tilsammen i Hobe paa Gaa derne, og de strengeste Foranstaltninger ere forresten føiede til at qvæle i Fødselen den truende Ulykke og de Misfornøiedes ødelæggende Hensigter. Hidtil ere Hververhusene i Fleetstrædet, Moorsields, Clerkenwall, Holborn a. blevne nedrevet; men Oprørerne have ladet sig forlyde med, at de havde endnu langt meere at giøre. Himmelen forbyde, at vores hidtil lykkelige Øe skulde blive hiemsøgt med Oprør, Anarchie, Rov og Mord!
Berlingske Tidende, 1794-09-04
J Onsdags Formiddag forsamlede Stadens Raad sig for at raadslaae om Milittacten, og mange 1000 Borgere indfandt sig derved. Da Lordmajoren, Hr. Lemesurier, begyndte at tale, blev han vel applanderet af mange, men ogsaa udpebet af mange; og tilsidst blev der saadan Opstand, at intet kunde foretages i denne Forsamling. Den angik de Borgere, hvis Renter udgjorde over 15 Pund om Aaret, og som efter ovennævnte Acte skulde sættes paa Listen til Tieneste. Paa det ingen Uret skylde skee, blev der besluttet, at i ethvert af Stadens Qvarterrer skulde ved en egen Lieutenants=Ret anstilles nærmere Undersøgelser, og Borgemesteren sluttede med disse Ord, som fandt almindeligt bifald: "Medborgere, jeg vil forsvare Stadens Ære og Rolighed med mine sidste Blodsdraaber. Jeg har hidtil ladet enhver vederfares Ret, og skal fremdeles giøre det; men derimod haab jeg og, at enhver god Mand og Borger skiænker mig sin Bistand til at vedligeholde Fred og god Orden i Hovedstaden, og at forsvare vore constitutionsmæssige Love og Friheder. Adskillige Oprørere ere allerede blevne arresterte og bragte for Lorpmajoren, som har forhørt dem. De ere herpaa sendte til Newgate. Der løbe trykte Sedler omkring, i hvilke Hvervehusene forestilles som en umiddelbar Understøttelse for nærværende Krig, og siges, at Bastiller ikke burde taales i Engeland. Hidtil have saavel Borgerne, som de Militaire, handlet med største Klogskab ved denne Allarm. Efter de sidste Beretninger fra Vestindien skal hele Guadeloupe igjen være i Fiendernes Hænder, og vore derværende Soldater ere blevne 3delagte enten af Fienden eller den gule Feber, saa man ufortøvet har sendt en Forstærkning derhen.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
Formedelst den indfaldne Regntid er Felttoget i Vestindien nu endt; dog haaber man, at General Brey og Admiral Jervis ikke skulle forlade deres Stationer og komme tilbage til Engeland. Det 82de Regiment, som er beordret til Portsmouth, skal strax indskibes til Vestindien. Det danske ostindiske Skib, Charlotte Amalia, Capitain Schou, er efter 5 Maaneders Seillads ankommen fra Bengalen til Plymouth, og har berettet, at de franske Kavere i Ostindien have borttaget mange rige Skibe, og endnu giøre stor Skade sammestæds. Det traf en Koffardieflaade af 50 amerikanske Skibe, hvilke seilede til Bordeaux. C. Sk. Da vor Administration har befundet, at alle lemfældige Foranstaltninger ere utilstrækkelige til at bilægge Uroelighederne i denne Stad, saa har den endelig seet sig nødt til, at beordre 6 Regimenter Cavallerie til London. Disse Tropper staae i dette Øieblik allerede ved Vauxhall og i Naboelauget af vor Stad, og vi have Grund til at haabe, at de allerede føiede Anstalter og de værdigste og beste Jndbyggeres virksomme Jver, for igien at oprette Roligheden, ikke skal blive uden lykkelig Følge.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
Breda, den 23de August. Oversvømmelserne blive drevne med Magt. De Franske have igien forladt Hoogstraten, hvor de befandt sig i stor Mængde, og ere marcherte over Heerenthals til Diest, sandsynligen til Siden af Mastricht. Et Øievidne forsikrer og saa, at en fransk Colonne af omtrent 15000 Mand er marcheret til samme Egn. Ogsaa igiennem Lowen trække daglig mange franske Tropper. Man troer, at Fiendene Hensigt er stillet mod den coburgske Armee og Mastricht. Ved vor Armee er intet betydeligt forefaldet.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
Pohlske Grændser, den 23de August. Man seer nu følgende Udskrift af en Skrivelse, som Kongen af Preussen den 2den d. M. har udstadt til Kongen af Pohien: "Min Hr. Broder, Den Stilling, som Armeerne indtage omkring Warschan, og de kraftige Anstalter, som men anvender for at indtage Staden, og som stedse blive stærkere og størte, alt eftersom man har sorianget en unyttig Modstand, maae have overbeviist Deres Majestæt om, at denne Stads Skjebne ikke meer er tvivlsom. Jeg haster med, at overgive Jndbyggernes Skjebne i Deres Majestæts Hænder. En bastig Overgivelse og den nøie Krigstugt, som jeg skal lade mine Tropper, som rykke ind i Warschau, lagttage, rille sikre alle denne Residentses roelige Jndbyggeres Liv og Eiendom. Et Afslag paa den første og sidste Opfordring, som min General Schwerin har tilsendt Commandanten, vil ufrilbar drage alle skrækkelige Extremiteter efter sig og retfærdige giøre dem, for hvilke man udsætter en anden Stad, som ved egensindig Modstand vilde paadrage en Belerings Afskyelig heder og begge Armeers Hævn. Dersom det er Deres Majestæt tilladt i deres nuværende Tilstand, at give Warschaus Jndbyggere Efterretning om dette, og man overlader samme frit Valg, saa seer jeg allerede med Fornøyelse forud, at Deres Majestæt vil være deres Befrier. J modsat Fald vilde jeg saa meget mere beklage dette unyttige Skridt, da jeg ikke vil kunne igientage det, saa legende endog den Andeeler, som jeg tager i Deres Majestæts og alle deres Frelse, som ved Blodsforvandtskab og af Hengivenhed befinde sig om Deres Majestæts Person. J alle Tilfælde ville Deres Majestæt modtage Forsikring om den Høyagtelse, hvormed jeg er, min Hr. Broders, Deres Majestæts gode Broder, Friedrich Wilhelm.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
Kongen af Pohlens Svar: "Da den pohlske Armee, under Generalissmus Kosciuskos Commando, adskiller Staden Warschau fra Beres Majestæts Leir, saa er Warschans Tilstand ikke længer saaledes, som en Stad der kan disponere over sin Overgivelse. J denne Tilstand vilde inter retfærdiggiøre de Exttemiteter, hvor som Deres Majestæts Brev giver mig Efterretning. Thi denne Stad kan hverken modtage eller afslaae den Opfordring, som General Schwerin har tilsendt sammes Commandant. Min Tilværelse interesserer mig ikke meer, end alle Jndbyggernes i denne Hovedstad. Men da det har behaget Forsynet, at ophøye mig til denne Rang, som tillader mig, at tilkiendegive Deres Majestæt en Brodere Tankemaade saa appelerer jeg til samme, for at afholde Deres Majestæt fra Grumhed og Hevn, som ere saa meget mod de Exempler, hvilke Kongerne maae give Folket, og som ligesaa meget (jeg meener det oprigtigt) ere mod Deres personlige Characteer Warschau, den 3die August 1794. Stanislaus August.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
Amsterdam, den 26de August. En Skrivelse fra Breda af 24de melder, at alle hollandske Lo roster ere den 23de blevne angrebet af de Franske, hvor som nærmere Efterretning ventes. Ved Bergen opoom er en fransk Patrouille trængt frem nær til Fæstningen, og har gjort 40 hollandske Arbeidere til Fanger. Den 24de skal der ved Mastricht være forefaldet en Fegtning imellem Prindsen af Coburgs Armee og de Franske, til Skade for den første, hvorpaa ventes Bekræftelse. De Franske nærme sig alt meer og meer vore Grændser. Man har her den tilforladelige Efterretning, at Calvi paa Corfica har den 1ste August overgivet sig til Engelænderne ved Capitulation. Garnisonen og Jndbyggerne have ved samme blot beholdt Livet. En smitsom Syge, som herskede sammestæds, har forvoldet denne Overgivelse.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
Cølln, den 28de August. De Allierte have nu, som man veed, indrettet deres Ting saaledes, at de i Trier værende Franske ikke kunne, uden ved en ganske overordentlig Tildragelse, redde sig til Frankrig. ere kongel. preussiske Tropper, og det nu næsten til 17000 Mand forøgede blankensteinske Corps drive de Franske saa stærkt i Knive, og General Bender holder dem Ryggen fra Luxemborg af saaledes sperret, at det nødvendig først maae komme til et Feltslag.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
Mastricht, den 20de August. Sagerne staar her endnu paa samme Fod som for 14 Dage siden. Nogle 1000 Mand Keiserlige campere fra Klosteret Lichtenberg indtil Taubery og Hovedqvarteret er endnu i Fouron. Ved Fegtningen i Gaar imellem Østerrigerne og de Franske, bleve de Franske vel i Begyndelsen drevne tilbage; men Østerrigernes venstre Fløi, som stod imellem Tongerne og Trungen, maatte efter en haardnakket Fegtning forlade denne Position. Jmidlertid have Østerrigerne dog gjort nogle Fanger, og de Franske have mistet nogle 100 Døde.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
Helsingøer, den 4de September. Fra den 29de August til i Dag ere 224 Skibe passerede Sundet. J Gaar gik 2de engelske Fregatter til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
Samme Dag passerede Ostindiefarer Capit. A. Vraager og Vestindiefarerne Capit. Krag og Krambel Sundet.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
Kiøbenhavn, den 4de September. Den 28de Julii har Hs. Majestæt allernaadigst confirmeret Candidatus Theologin, Marcus Nicolaus Huesmann, til valgt Pastor til Michaelisdonn i Landskabet Synderditmarschen, og den 1ste August Candidatus Theologi Nis Jepsen til Pastor i Carlum, Amtet Tøndern. Den 15de August er den hidtilværende Compastor Hammer i Plørn beskikket til Pastor i Nienstadten, Herskabet Pinneberg, og den hidtilværende Professer ved Kiøbenhavns Universitæt, Torkel Baden, til Professor Philologie & Eloqventi Extraordinarius ved Universitetet i Kiel.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
Onsdagen den 3die Sept. fortsatte det Kongelige Kiøbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskab sine ugentlige Skyde=Øvelser, da følgende Sølv=Gevinster for beste Skud tilfaldt: Hr. Jsenkræmmer Degn den første Premie, et Bordbestik af Skee, Kniv og Gaffel; Hr. Reserve=Chirurgus Møller den anden, 6 Theeskeer; og Hr. Mægler Jyrgensen den tredie, en Medaille.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
Fra den 1ste hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. P. P. Koefoed og J. Wulf fra St. Croix og P. N. Funck fra St. Thomas med Sukker, Kaffe, Tobak og Rom; Capit. F. C. Schmidt fra Ostindien med ostindiske Vare for particulair Regning; Capit. H. Cappel, C. Kragt, og J. Cordsen fra St. Croix og St. Thomas med Sukker Kaffe, Tobak og Rom; Capit. N. Schandorf til de danske Fortresser i Africa og Capit. J. Lind til St. Croix med Cargaison og Provisioner; Capit. G. A. Hollovel til Rhøde=Jsland i Nordamerica med Jern, Hamp og Stykgods.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
Ved Tal=Lotteriets 708 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 22, 13, 39. 77. 32.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
Vacancer, Sognekaldet til St. Pederkiær paa Bornholm, 200 Rdlr.; Byefoged og Byeskriver-Embedet i Friderichsted paa St. Croix, 1750 Rdlr.; hvoraf svares 400 Rdlr. d. C. til den entledigede Byefoged aarlig i Vartpenge og desuden 200 Rdlr. d. C. aarlig til afg. Byefoged Lund, byes Enke.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
Aversk ENT. Da under et Forhør ved Politieretten er oplyst, at Studenten Jens Peter Tønder, født i Kiøbenhavn, ved Opløbet i Gottersgaden den 4de August sidstl. har forbrudt sig, og bemeldte Tønder af Politiet forgieves er bleven søgt, anmodes alle og enhver, som ham maatte forekomme, at anholde ham, eller om hans Opholdsted at give Politiemeste, ren Underretning. Politiekammeret i Kiøbenhavn, den 2 Sept. 1794.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
Ved en stille og sagte Død behagede det Gud den 2den September om Morgenen Kl. 2 1/2, at bortkalde min inderlig elskede Kone, Frue Oberstlieutenantinde Karen Waltersdorff, fød Jørgensen, som jeg herved bekiendtgjør den Saliges og mine fraværende Venner og Paarørende, frabedende mig al Condolation. Nyborg, den 3die Sept. 1794. M. Waltersdorff, Oberstlieutenant og Premiermajor ved det syenske Jnfanterie=Regiment.
Berlingske Tidende, 1794-09-04
At min kiære Moder Margaretha Tvede, fød Seyersløw, et Sognepræsten Hr. Jens Tvedes Enke, efter 14 Dages Sygdom den 29de i forrige Maaned i Kiøbenhavn ved Døden er afgaaet, har jeg paa egne og mine 2de Søstres Vegne herved med største Bedrøvelse at bekiendtgiøre Slægt og Venner. Wordingborg, den 4de September 1794. N. S. Tvede. Egen Overbeviisning og Christi Religions Kraft til at gjøre, I Mennesker dydige og lykkelige, og de unægtelige Beviis som man desuagtet har paa dens ringe Virksomhed hos den største Hob, har ofte frembragt mit Hiertes brændende Ønske om Forbedring i at anvende dette ypperlige Lyksaligheds Middel. Til det te Maal forfattede og udgav jeg for nogle Maaneder siden er Skrift, tilkiøbs hos Hr. Agent Gyldendal, med Titel: JesuChristi Evangelium som eeneste rette Lærebog og Religions Regel for Christne. Dette Skrift indeholder tvende Forslag, 1) at afskaffe alle menneskelige Lærebøger i Religionen, og i de res Sted antage og anvende Jesu Christi Evangelium saaledes : som Gud ved Evangelisterne har ladet det fremsætte for Verden, 2) at forandre udenads Læsning til Forstands Læsning; man burde nemlig afskaffe den hidtil brugte Undervisemaade ved udenads Læsning, da denne er ikkun unyttig Plage for Ungdommen, giør Lærdommen modbydelig og kiedsommelig, afholder Menneskerne fra at bruge Forstanden, og danner og vænner dem til at blive Abekatte og Papogoyer, i Steden for slig Udenadslæsning skulde Almuen og Ungdommen anføres til at forstaae det, som de læse, og i Henseende til Religionen til at forstaae Evangelium naar de læse det. Uagtet jeg tør haabe, at den fordomfrie og tænkende Læser af mit Skrift vil finde disse Forslag fastgrundede og beqvemme for at bringe den christne Religion tilbage til sin første Simpelhed, Reenhed og Gavnlighed, for at bane Veyer, til ønskelig Enigtes imellem Christi Bekiendere, ja endog for at gjøre denne Religion i sin egen himmelske Dragt mere antagelig end hidindtil baade for dem, der endnu ikke kiende den, og for det ulykkelige Folk, der forkaster den, fordi den ikke er dem bekiendt uden i de fornuftstridige Lærdomme, som menneskelig Stolthed og Egennytte har forvandlet den til, saa anseer jeg det dog for meget nyttigt, at saa betydelig og almindelig Forandring i Religions-Underviisningen blev underkastet flere redelige Mænds Provelse og Bedømmelse, da man kunde vente at Sager vilde fremmes og komme nærmere til Jværksættelse, naar den blev bestyrket ved andres bifald, og naar man fandt, at den er kunde svækkes ved nogen gyldig Jndvending. Af denne Aarsag opfordrede jeg i Fortalen til dette Skrift andre christelige Menneskevenner til at tage Deel med mig i at overveie mine Forslag, men da der foruden et par Recensioner, hvoraf den eene give mig bifald, intet er kommet for Lyset, som kunde tilfredsstilmit Ønske, saa har jeg ikke troet det anstødeligt eller upasselig ved denne offentlige Bekiendtgjørelse at gientage min Anmodning derom. F. L. Bang.