JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-01-10
Krigsskuepladsen kunde pludselig forandre sig. - Bliver vor Ansøgning ikke fyldestgjort, saa betale vi ingen Penge mere til Petitionen af 4 Millioner, til den af 2 Millioner og til den af 1 Million 200000 Gylden for Armeen; men vi ville selv bruge vore Penge til vort eget Forsvar; vi ere os selve nærmest, og kunne ikke rædde andre med vor Undergang. Vivendte altsaa, at Deres Høimagtigheder, Arvestatholderen og Statsraadet tilligemed de øvrige Bundsforvandtere ville besørge os det, som er nødvendigt til vort Forsvar, paa det vi ikke skulle see os nødte til at tage stærkere Forholdsregler og giøre Brug af de Rettigheder, som lovmessig tilkomme os, som dennes Provindses Souverain, over Militien.
Berlingske Tidende, 1785-01-10
Calais, den 23de December. Af alle Luftreisere har endnu ingen forsøgt Veien op Søen. Denne Ære er kun bleven forbeholden Hr. Pillastre du Rozier, som i disse Dage skal ankomme hertil med sin Machine, som han har forfærdiget efter Kongelig befaling, for i samme at gaae over til Engeland. Samme er, som bekiendt, en Ballon, som er fyldt med brændbar Luft, under hvilken hænger en Montgolfiere, som man vil opblæse ved Lamper og Voxlys. Der ere allerede nogle Vogne ankomne hertil med de nødvendige Sager og Udrustninger til denne Expedition; og af det Antal Engelændere og Franskmænd, som allerede have bestilt Værelser, kan man slutte, at en stor Mængde nysgierrige Tilskuere vil ankomme hertil, for at see dette nye og store Skuespil.
Berlingske Tidende, 1785-01-10
Huse, Herzogenbusch, den 23de December. Et stort Train Artillerie, som er ankommen til Vands fra Holland hertil, bliver læsset paa Vogne og bragte til Mastrictilligemed en stor Qvantitet Krudt. Den første Battaillon af Regimentet Oranien Nassau er marcheret til Findhaven, og 100 Mand Cavallerie af Generalmajor von Stuckens Re ment til Walckensweert. Man er nu ivrig beskjæftiget med satte Forterne Crevecoeur Orthenschanzze, i den beste Forfarsstand, til hvilken Ende 19000 Pallisader blive forfærParis, den 24de December.
Berlingske Tidende, 1785-01-10
Freds= og Krigsrygterne ere her paa nærværende Tiid mere afvexlende end Aprilveiret. Paa en Dag har man om Morgenen Fred, om Middagen Krig, og om Eftermiddagen gjen Fred. Hvor ugrundede og urimelige disse Rygter undertiden ere, kan man let forestille sig. I Dag slutte voxe Politiker en Alliance imellem Frankrig, Preussen, Sver og, Spanien, Holland, Sardinien og Porten; og i Morgen veed man intet mere derom; Og paa det Engelland dog saa skal have noget at bestille, saa lade de denne Magt af Ende 8 Linieskibe, for - - at erobre Cap de bonne Esperance. Beslige Sager blive derpaa satte i Bulletins, sendte uden lands, hvorpaa de siden fortælles i de udenlandske Tidende paa en forskjællig Maade. J Dag forsikrer man, at al Haab, uagtet alle krigerske Tilrustninger ihenseende til vore ende Observations=Armeer, dog ikke ganske var forsvunden, til at bringe et Forlig i Stand imellem Keiseren og Holland, eftersom H. K. M. ikke havde afslaaet vort Hoffes Megling. Fyrsten af Stahremberg, som er ankommen hertil fra Brüssel og er bleven Kongen forestillet, har tilforladelig her ingen politiske Forretninger, som angaae de nærværende Stridigheder, og det er ugrundet, at han i den Henseende har havt Conference med vort Ministerium. Sikkert er det derimod at Grev Maillebois giør sig færdig til sin Afreise til Holland, hvorhen han endnu for den 9de Januarii tænker at begive sig.
Berlingske Tidende, 1785-01-10
Forrige Søndag var Hr. Levestenon von Berkenrode, Hollandsk Ambassadeur i Versailles, og ansøgte Kongen om Tilladelse, at maatte i Republikens Navn tilbyde denne Offficeer-Commandoen over den Hollandske Armee. Kongen betilgede ham det, og herpaa har Ambassadeuren virkelig tilbudet Greven Commandoen, hvilken han og har antaget. Siden den Tiid har han imodtaget Lykønskninger, og adskillige Franske Officeerer have ansøgt at maatte reise med ham Al Holland. Man forsikrer og, at et temmeligt Antal skulde geleide ham derhen, og at deres Tienestes Tiid i Holland, skal gielde for Ludvigs Korset og de øvrige militair Graden gesaa fuldt, som om de havde kjent i Frankrige Hollænserne ville strax ved Commandoens Tiltrædelse give GrevMallebois en godt Sum Penge, og det Rygte, at han al sig skulle faae en Pension af 100000 Livres, om han kun gjorde en halv Campagne, bekræftes. - Vore Søestæder, ke endnu bestandig meget utilfreds med den Handel, som veden bekiendte Forordning er bleven tilstaaet Udenlandske til dre Vestindiske Øer. De true med, ikke meere at ville ud 1ste noget Skib derhen; men man troer, at de ikke ville op siden deres Trudsler.
Berlingske Tidende, 1785-01-10
Wien, den 25de December. Om de Hollandske Stridigheder kan man endnu intet vide melde, end at man venter paa det Jndtryk, som de Keiserl. Forestillinger i Paris maae have gjort. Om en 8te Dages Tiid, troer man, at faae noget Afgiørende om den hele Sag at vide.
Berlingske Tidende, 1785-01-10
Aalborg, den 31te December. Udi Aalborg Stift ere i næstafvigte Kirke=Aar copulerte 520 Par, fødte Mandkiøn 1067, Qvindekiøn 1035, tilsammen af begge Kiøn 2102. Deriblant ere 138 Uægte. Døde af Mandkiøn fra 9 til 10 Aar 371, fra 10 til 20 Aar. 42, fra 20 til 30 Aar 37, fra 30 til 40 Aar 45, fra 40 til 50 Aar 48, fra 50 til 60 Aar 87, fra 60 til 70 Aar 131, fra 70 til 80 Aar 134, fra 80 til 90 Aar 65, fra 90 til 100 Aar 5, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen 966. Døde af Qvindekiøn fra o til 10 Aar 348, fra 10 til 20 Aar. 22, fra 20 til 30 Aar 54, fra 30 til 40 Aar 60, fra 40 til 50 Aar 65, fra 50 til 60 Aar 87, fra 60 til 70 Aar 140, fra 70 til 80 Aar 148, fra 80 til 90 Aar 52, fra 90 til 100 Aar 6, fra 100 Aar og derover ingen, tilsammen af Qvindekiøn 982; tilsammen af begge Kiøn 1948. Altsaa 154 flere fødte end døde. Mærkværdigheder ved Fødte: 8 Par Tvillinger. 56 Børn dødfødte. Jblant de Døde: Her i Byen i Budolphi Sogn 3 ved ulykkelig Hændelser omkomne. I Helvad Sogn 1 død paa Marken. 1 Kone af Wrensted og 1 Pige af Thiise Sogn gangne vild i Sneefog og døde paa Marken. J Hiøring Sogn 1 Mand funden død i Snee. J Harretslef Sogn i Mand død hastig paa Marken. J Flade Sogn 1 Mand druknet i sin Mølledam. J Sindahl Sogn 2 hastig døde. J Astrup Sogn 2 omkomne gen Leergrav. I Hunne Sogn 1 Mand 106 Aar gammel, var frisk indtil over 90 Aar. 6 Sørring Sogn 1 gammel Mand død hastig ved sit Bord. J Weierslev Sogn 1, Pige 17 Aar gammel død meget hastig. Paa adskillige Steder 5 druknede, ligeledes 5druknede af Vaade.
Berlingske Tidende, 1785-01-10
Canann Corsøer, den 6te Januarii. Jndkomne, Den 1ste hujus Kiøbmand Brovn, Pastor Heyland; den 2den hujus Kammerraad Duus, Svensk Kiøbmand Steffensen den 3die hujus General Wagner med sine 2de Sønner, Kongelig agende Post 4 Læs, Capitain Gyldenfeldt, Fuldmægtig Petersen.
Berlingske Tidende, 1785-01-10
Udgaaede: Den 1ste hujus Herredsfoged Hjort, den 3die hujus Kongelig agende Post 4 Læs, Slagterne Sachmann og Svane, Kniplingshandler Waaber; den 4de hujus Kammerjunker Berner, Paston Heyland, Skibscapitain Smidt; den 5te hujus Slagter Henrichsen og Søn, Jfr. Lind. lingen Helsingøer, den 10de Januarii SnanDen 4de hujus var Vinden Østen, og ankom ingen Skibe. Den sig hujus var Vinden O. S. O. med stærk Storm, som vedvarede heie Dagen, og ankom 1 Skib. Samme Dag kom endeel Driviis fra Østersøen. Den 6te hujus var Vinden S. V., den 7de N. V. med stille Veir og haard Frost, og var ingen Jis at see i Sundet. Den 8de hujus var Vinden ligeledes N. V., og var hele Sundet, saa vidt man kunde see, bedækket med Iis. Samme Dag drev Skipper Jacob Møllen med sin førende Brig, som var kommen fra Kiøbenhavn og destinert til Norge, med den stærke Strøm og Jisgang imellem Lappegrund og Julebeks Brie paa Grunden. Han har taget 10 Færgemænd om Bord, for ved forefaldende Leilighed at see sig hiulpen løs igen. Samme Dag gik en Vestindiefarer ud af Sundet, hvis Navn er ubekiendt Om Middagen blev Vinden S. O. med klar Luft og stær, Frost. J Bugten uden for Nivaae ligger en Dansk Brig, Klemme mellem Jsen. Ved Ween ligger ligeledes et Dansk Brigskib. J Dag er Vinden Sønden med tyk Luft, og Sundet fuldt af Driviis. - J forrige Aar ere af alle Nationers Skibe i alt passeerte igiennem Sundet 10940.
Berlingske Tidende, 1785-01-10
Kiøbenhavn, den 10de Januarii. Den 17de September er den hidtil værende Syndicus, Neustadt, Johan Schwedemann, efter sin Ansøgning i Naade entlediget fra sin Tieneste. Samme Dag er Candidatus Theologi, Friderich Ernst Christian Oertting, confirmeret til Pastor ved St. Michaelisdonn i Landskabet Synderditmarsken. Den 24de September er Candidatus Theologiæ, Marcus Johan Daniel Bussæus, allernaadigst beskikket til Diaconus i Renenbrock i Amtet Steinburg; den 8de October Rector Nicolaus Thode ved Skolen i Tønning til Diaconus i Wohrden i Landskabet Sønderditmarsken, den 15de ejusdem Georg Johan Sivers, Conrector ved Skolen i Frederichsberg i Slesvig, til Rector, og Studiosus, Theologi, Nicolaus Matthias Ludewig, til Conrector ved Stadskolen i Glückstad; saavelsom den 22de ejusdem Candidatus Lorenz Frederich Schmid til Diaconus i Schenefeldsi Amtet Rendsborg; og Candidatus Peter Christian Braas, til Adjunctus Ministeri og Catecher i Barmstedt i Grevskabet.
Berlingske Tidende, 1785-01-10
Ranzau. Den 19de November er Studiosus Theologig Gerhard Wilhelm Amandus Lempelius beskikket til Conrector ved Cathedral-Skolen i Slesvig; og den 26de ejusdem Krigsraad og hidtil værende Auditeur ved Dronningens Livregiment i Glückstad, Joachim Ernst Hinzpeter, til Borge algode mester og Syndicus i Neustadt.
Berlingske Tidende, 1785-01-10
Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 240, Ober=Auditeur Rosenstand, efter Kongelig befaling, contra Jøden Paasche Abraham og Guldsmedsvend Christian Bruun, her af Staden, af hvilke den første, for at have tilforhandlet sig tvende udi det Kongelige Sølvkammer stiaalne Tallerkener, er tildømt at stryges til Kagen og arbeide i Jern i Fæstningen sin Livstid, og den sidste, for at have smeltet samme at arbeide i Raspehuset i een Maaned. No. 268. Secretair Hersleb, c. Delinqventinden Rebecca Ottesdatter af Kiøbenhavn, som for begaaet Tyverie er dømt at kagstryges og arbeide i Tugthuset sin Livstid. No. 269. Ober=Auditeur. Rosenstand, c. Ole Grønner fra Norge, som for at have betient sig af en falsk Resolution, for med samme at gaae omkring og betie, er dømt til Tugthuusarbeide i eet Aar. No. 271. Procurator Haagen, c. Jnger Johnsdatter fra Norge som for begaaet Tyverie er dømt at kagstryges og arbeide i Tugthuus Livstid. No. 274. Procurator Schønheyder, c. Delinqventerne Svend Jensen og Peder Christensen af Sielland, som for begaaet Tyverie ere tildømte at miste deres Hud i Fængslet, med videre. No. 275. Procurator Skibs sted, c. Delinqventen Hans Larsen fra Sielland, som for begaaet Tyverie er dømt at stryges til Kagen og arbeide i Jern i Fæstning Livstid. No. 276. Procurator Wivet, c. Ol Svendsen fra Sielland, som for i Raserie begaaet Drab paa sin Hustrue er tildømt at give hendes Arvinger 3de 18 Lo Sølv, samt at settes i Forvaring, enten af hans Frænder eller af Øvrigheden. No. 277. Procurator Schmidt, c. Delinqventinden Leene Pedersdatter fra Sielland, som for at have født Barn i Dølgsmaal og dræbt det, er tildømt at miste sin Hals. No. 284. Procurator Hersleb, c. Delinqventen Niels Poulsen Bachen fra Norge, som for Tyverie er tildømt at kagstryges og arbeide i Jern i FæstninLivstid. No. 285. Procurator Lange, c. Delinqventen Poul Andersen fra Norge, som for lige Forbrydelse, en tildømt den samme Straf. No. 286. Procurator Schønheyder c. Delinqventen Andreas Jensen Giemstad fra Norge, ligesom næst forrige. No. 287. Procurator Smidt, c. Delinqventen Peder Nielsen og Niels Nielsen fra Sielland, som for Qvægtyverie paa Marken ere tildømte at stryges til Kagen, have Tyvsmærke paa deres Pander og at beide i Jern i Fæstning deres Livstid. No. 288. Procurator Lange, c. Delingentinden Anna Catharina Elisabeth, Gregorskevsky fra Jylland, som for begaaet Mordbrand er dømt at have forgjordt sin Hals og brændes. No. 289. Ober Auditeur Rosenstand, c. Christen Tjemansen Lintved fra Norge, et eenfoldigt og taabeligt Menneske, som for at hav støbt 56 Stykker Blye Otteskillinger, er dømt at hensette i Tugthuuset til Bevaring og taaleligt Arbeide sin Livstid. No. 293. Procurator Schønheyder, contra Deel. Carl Friderichsen fra Norge, som for begaaet Tyverie er tildømt at er kagstryges og arbeide i Jern i Fæstning Livstid. mand Landhuusholdings Selskabet.
Berlingske Tidende, 1785-01-10
Til Selskabets ordentlige Medlemmer ere nyeligen valgte Hr. Justitsraad Blechinberg og Hr. Matthias Lunding, Candidatus Juris. Kiøbenhavn, den 10de Januarii 1785. C. Martfelt, ania. Selskabets Secretær.
Berlingske Tidende, 1785-01-10
Paa Løverdag den 15de Januarii afgaaer den KongeligDanske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen det til skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet. Fra den 1ste til 8de Januarii d. A. ere her i Staden er pulerte 19 Par, fødte Drenge 31, Piger 22, tilsamme 53, døde Mænd 16, Qvinder 18, Drenge 9, Piger 15 tilsammen 58, ere altsaa 5 flere døde end fødte. De Dødere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 3, Barselseng 2, Brystsyge 5, Durchløb 1, Forraadnelses=Febekl. 2, Gicht 1, Hidsig Feber 3, Hoste 1, Jnflammation 1s. Kighoste 5, Kramper, Mæslinger 5, Raserie 1, Slag 9. Svindsot 3, Tønder 1, Tærende Syge 8, Uangis titta ta . Svagheder 4, Vattersot 2.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
London, den 24de December. Den Kongel. Preussiske Minister, Grev von Luft, skal, som ger siges, have overleveret Kongen en Erklæring fra sit Hof angaaende Stridighederne imellem Keiseren og Holland, og de Følger, som samme kunne have for Roligheden i Tydskland, og man forsikrer, at den Preussiske Monark har tilligemed adskillige Churfyrster og andre Tydske Prindser gjort Keiseren, Forslag til at bringe Tvistigheden imellem Høistsamme og RePubliken Holland til Ende.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Man siger og, at den Keiserlige og de Hollandske Ministre i Paris, tilligemed den Kongelige Preussiske og vor Minister, ere den 18de hujus blevne indbudne i Grev Vergennes Cabinet, og sammesteds have undertegnet en foreløbende Artikel som skal tiene til et mindeligt Forlig imellem Hs. Keiserlig Kongelige Majestæt og de Herrer Generalstater af de forenede Nederlande. Dersom dette forholder sig saaledes, staaer det til at haabe, at dette mindelige Forlig under de mæglende Magters Ledning skal blive bragt i Stand paa saadan en Maade, at hverken den ene eller anden Magtes Ære og Værdighed, som har Deel deri, derved paa nogen Maade skal komme paa Spil eller lide noget.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Wien, den 25de December. Rygterne om Krig og Fred ere hver Dag ligesaa afvexlende som Ebbe og Flod; men hvo vil rette sig derefter, at Hollænderne endelig maae forstaae sig til en frie Fart paa Schelde. holder man her for rimeligt; men og kun dette allene. Den fri Handel for Keiserl. Skibe til Jndien derimod, Afstaaelsen af nogle Districter, paa hvilke Hs. Keiserl. Majestæt har en ustridig Eiendoms=Ret, og fornemmelig de allerede gjorte store Krigsomkostninger, ere Punkter som ikke saa le lade sig bringe i Rigtighed. Jmidlertid bære Udrustningerne, som endnu bestandig blive fortsatte med samme Jver, og de i Verk værende hemmelige Underhandlinger med udenlandske Magter og Fyrster, Vidnesbyrd om Monarchens Beslutning, ikke at skiænke noget bort af sin Værdighed og sit Folkes Rettigheder. En Monarch af saadan stor indsigtsfuld Virksomhed, der tillige har uudtømmelige Hielpekilder i sine Lande, vil nok vide at paasee disse Rettigheder. De i Arvestaterne op rettende Fricorps af Skarpskyttere og Uhlaner have den lykkeligste Fremgang, og faae stærkere Tilløb, end nærværende Tiid udfordrer. Til Steyermark skulle Keiserlige Commissarier allerede være afgaaede for at tage de store Rigdomme i 2de berømte Steder i Beslag, som maaskee hidindtil ere blevne der bevarede som et Depositum formere trængende Stats fornødenheder.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
I øvrigt siger man, at Depecherne, som man med det første venter med en Coureer fra Versailles, maae afgiøre, om de Hindringer, som hidindtil have været i Veien for Underhandlingerne, ere blevne hævede, eller ikke.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Paris, den 27de December. J Frankrig skal der blive oprettet et nyt Ostindisk Compagnie. Om samme skal bekomme et udelukkende Privilegium, veed man endnu ikke. Dets første Fond bestaaer af 10 Millioner, som bliver oprettet af 20 Actiehavere, af hvilke enhver giør et Jndskud af 500000 Livres. Det laaner desuden endnu 20 Millioner Livres af det Engelske Ostindiske Compagnie for 4 Procent, og forbinder sig til, at tage af bemelte Compagnie Vahrene i Ostindien med 10 Procents Profit paa Factorprisen. En af de fornemste Actiehavere i dette nye Compagnie er Hr. Haller, en af de anseeligste herværende Vexelerer.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Den 25de hujus havde Grev Maillebois Audience hos Kongen. Han tager endnu en anden Marechal de Camp og Hertugen af Lausun med sig til Holland. Den sidste, som forhen stod Amerikanerne bi med en Legion lette Tropper, som han selv havde oprettet, og bragte Glædesbudskabet om den Cornvalliske Capitulation til Frankrig, vil nu paa sin egen Bekostning anhverve i det Lüttiske og i Holland en nye Legion, som han selv skal commandere. Han bliver altsaa Eier af tvende Corps, hvoraf det ene staaer i Fransk, og det andet i Hollandsk Tieneste.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
De Kongelige Tropper, som til Foraaret skulle rykke i Feldten, bestaae af 50 Regimenter Infanterie, 16 Cavallerie, 5 Husar=, 21 Dragon=, 1 Jæger=, og 4 1/2 Artillerie=, tilsammen af 97 1/2 Regiment.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
De Officerer ved de Franske Garde-Regimenter, som have gjort Ansøgning om, at bivaane Feldttoget, har Kongen ladet give den Forsikring: at det skulde være ubilligt, at lade dem, som Officerer af bekiendt militair Fortieneste, blive hiemme ved en Krigs Udbrydelse.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Krigsrustningerne fortsættes endnu saa stærk, som om en Krig var for Døren, og dog taler man om at beholde Freden, og om en Congres. J det mindste vil man nu forsikre, at dersom det og virkelig skulde komme til et Fredsbrud imellem Østerrige og Holland, vil Frankrig dog ikke i den første Campagne agere offensiv imod Keiseren.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Prindsen af Conde, som man endnu bestandig giver Commanden over een af vore Armeer, har affærdiget en Coureer, til den paa sine Landgodser værende Marquis de Montegaard, og ladet denne General Officer kalde til sig i Versailles. Dette giør af den Aarsag Opsigt, fordi Marquisen i den 7 Aars Krig har commanderet under Prindsen. Obersterne torde med det første faae Ordre til at indfinde sig henimod den 1ste Februarii ved deres Regimenter.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Baron von Brantsen har ikke allene formelig anholdt hos Kongen om Grev Maillebois, men endog bedet Hs. Majestæt om 4000 Mand lette Franske Tropper.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Østerrige, den 29de December. Af alle de mange Tilbud, som ere blevne gjorte Hs. Majestæt, at oprette adskillige nye Fricorpser, ere dog ingen blevne antagne, eftersom der er bleven besluttet, ikke at oprette flere, end der allerede ere, besynderlig eftersom man endnu bestandig underholder sig med det grundede Haab, at Coureren, som i Begyndelsen af Januarii Maaned ventes fra Paris, skal medbringe Antagelsen af Keiserens sidste Svar fra Kronen Frankrigs Side. Maaskee giver Striden angaaende Schelde ogsaa en forønsket Leilighed til at afgiøre vigtigere Gienstande, som hidindtil have underholdt en indbyrdes Mistillid imellem de største Europæiske Cabinetter, tilligemed de Hollandske Anliggender, og herved at sætte Fred og Eendrægtighed igien paa en varig Fod. Man begynder allerede virkelig at paastaae, at Sagen angaaende det Rommerske Kongevalg og nogle andre vigtige Anliggender skulle blive trukne ind med i Underhandlingerne, for herved at forebygge alle muelige Stridigheder og Jmodsigelser, som man ikke har kundet see forud. En derpaa oprettende Tractat skal bringe alting i Orden, og lade hele Europa tage Deel i sine lykkelige Følger. Tiden vil lære Resten.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Jmidlertid fortsættes endnu bestandig Krigsudrustninger. ne, og om Krigen dog, uagtet alle gunstige Udsigter til et bedre Forventende, skulde bryde ud, saa torde Rusland ikke længe blive en blot Tilskuer, om det ellers er sandt, hvad private Breve sige, nemlig, at der i Petersborg er udstædt Ordre, til at trække tilsammen 2de Armeer, hvoraf den ene i Foraaskal forsamle sig paa Grændserne, og den anden af 8000 Mand i Liefland.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Haag, den 1ste Januari. Man forsikrer, at Generalstaterne ville bede Kro Frankrig om at overlade 25000 Mand Tropper i Hollan, Sold, for at kunne forsvare Mastricht, og bruge de H. landske Tropper andensteds. - Staterne af Holland har givet deres Bevilling til at oprette et Jægercorps under 5 Weissenbach. Generalstaterne have og bifaldet den Plaat bevæbne Bønderne omkring Mastricht og i Landet Ob Maas. Inbyggerne i Wiana ville giøre det samme, og F. corpset i Leiden tilligemed det i Schiedam have fattet de Beslutning, at besætte Forterne og Posterne, som behøForsvar, i Fald de skulle blive angrebne af Fienden. St. den Utrecht har anordnet maanedlige Bededage, for bede Gud om, at bøie Hs. Keiserlige Majestæts Hierte i Fred, rædde Fædrenelandet, og skiænke Overherrerne samme den nødvendige Visdom.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Hs. Durchlauchtighed Arvestatholderen har under 26. i forrige Maaned paa nye befalet de commanderende Officrer, at formere og recryttere deres Regimenter efter den alle rede bekiendte Plan fra Generalstaterne af 15de ejusden De nye antagne Folk maae være eqviperte med alt det Nødvendige, og det inden 25de Martii dette Aar, men Schweitzer ne henimod den 1ste April. Officeererne bekomme for at Rytter med Hest 100 Daler, for en Dragon med Hest 90, for en Rideknægt 40, for en Mineur og Artillerist 30. De nye leverte og eqviperte Troppers Sold tager sin Begyndelfra den 1ste Januari.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Man vil her have den tilforladelige Efterretning, at no le Keiserlige Tropper, som fra Brisgau vare rykte frem til Worm, have faaet Contraordre, og ere igien beordrede tilbage. Om de, som Rygtet gaaer, skulle besette nogle Pladser formedelst den Franske Armee, som skal opstilles Elsaz, vil Tiden lære.
Berlingske Tidende, 1785-01-14
Af en anden Skrivelse fra Haag, den 1ste Jan. Den Memoire, som den Russiske Gesandt har overleveret her, er nu offentlig kommen ud. Sammes hidtil angivne Jndhold er ikke gandske rigtig. Her er den af Gazet de la Haye: "Da ethvert Skridt af Hs. Majestæt Keiser, inden havde siden Hs. Regierings Begyndelse været ledsaget af Kiærlighed til Fred og en almindelig Rolighed, saa kunde den fortredelige Forfatning, hvori Republiken paa nye befinder sig, ikke være Hs Keiserlige Majestæt ligegylHun kunde ikke lade Deres Høimægtigheder blive udi dende om Hendes Sindelqv til Hs. Majestæt den Romerske Keiser, som Hendes Ven og Bundsforvandter. Hun havde ogsaa ved saa mange Leiligheder lagt for Dagen den Andeel som Hun stedse havde taget i Republikens Vel, at Deres Høimægtigheder som en Følge af denne Tænkemaade, maatte ansee den Misfornøielse, hvormed Hs. Keiserlige Majestæt havde seet de venskabelige Underhandlinger paa eengang at afbrydes ved saadanne Handlinger, som ikke tillode Hs. Majestæt Keiseren at vælge anden Omgangsmaade, end den, som Omhue for hans i hele Europas Paasyn fornærmede Værdighed gav ham i Hænderne. "Overbeviist om, at giøre Republiken en Tieneste, og fuld af Attraae til at forebygge Følgerne, som kunne ramme hele Europas Rolighed, havde Keiserinden befalet Undertegnede (Hr. von Kalitscheff) at indbyde Deres Høimægtigheder, medens der endnu var Tiid til, at tænke paa Midler, som deres Klogskab indgav dem, for igien at aabne Veien for de uhældigviis afbrudte Underhandlinger, og herved at forebygge Tilvæxten af en Misforstaaelse, som truen med at udarte til en offentlig Krig.