Berlingske Tidende, 1836-04-18
Dersom vore bemærkninger og Fordelen, der flyder af Brænderier for Kjøbstæderne, og om at den paatænkte Udvidelse af Ret til Brændeviinsbrænden paa Landet upaatvivleligen vilde medføre en stor Deel af disses Undergang, maatte findes grundede, da ansee vi det overflødigt, videre at gjendrive, hvad der fremdeles er anført til Fordeel for denne Udvidelse med visse Jndskrænkninger i Henseende. til Værkernes Størrelse, at nemlig ved denne, ikke pludselige, men kun successive Forandring. i Tingenes Orden, Kjøbstædbrænderne vilde erholde en Frist, hvori de, der ikke ere foraar mede, kunde ordne deres Anliggender, for at anvende deres Flid og Formue paa andre Jndustri- og Erhvervs-Grene, der kunde være ligesaa nyttige for dem selv og Samfundet som Brændeviinsbrænden, og at de, der allerede ere nedsjunkne i Armod, i alt Fald dog ei vare at redde, om end Stillingen blev som den var. Vi kunne kun henvise til, hvad vi forhen have yttret, og formene, at Forandringen, upaatvivleligen vilde være en altfor voldsom Jndgriben i det Bestaaende, og at det ikkun maa ansees at være en tilsyneladende Modification, at man vilde successive forberede en forandret Tingenes Orden, da formeentligen dens Forberedelse vilde bidrage til at svække de Kræfter, der endnu ere tilbage i Kjøbstæderne, istedetfor at give dem en anden Retning, der kunde ansees fordeelagtig baade forde Paagieldende og Samfundet. Der existerer allerede paa Sjælland saa betydelig en Deel privilegerede Landbrænderier, og Krosteder, og i Særdeleshed i Omegnen, af Kjøbenhavn, at ene ved disse, der desuden ere saa ringe beskattede i Forhold til Kjøbstæds Brænderierne, baade Hovedstadens og Kjøbstædernes Brændeviinsbrændere lide et beregneligt Tab, og da hine især i den senere Tid tildeels drives med større Kraft end forhen, have Flere, fornemmeligen af dem, der drive de mindre Brændeviinsbrænderier i Kjøbenhavn og Kjøbstæderne, maattet nedlægge deres Værker, hvortil de saameget mere have seet sig nødte, da de tillige ere blevne nedtrykte af de andre Brændeviinsbrændere, som paa Grund af Landbrænderierne have maattet drive deres Værker med al mulig Kraft for at kunne nogenlunde subsistere, og saaledes ere mange udsatte af deres Næringsveie. De os opgivne privilegerede Brændingssteder paa Kjøbenhavns Amt ere: Roeskilde Kro, store Kro i Lyngby, Stalden i Lyngby, Skovshoved Kro, Bagsværd Kro, Taarbek, Kro, Raadvaads Fabrik, Ørholms Fabrik, Strandmøllens Fabrik, Castrups, Rongstedlund, Nyholte Brænderi, Ballerup Kro, desuden paa Frederiksborg Amt Frederiksværk, Esrom Kro, Farum Kro, Hellebek og Bregnerød, paa forrige Roeskilde Amt Buskekroen, i Præstøe Amt Mogenstrup Kro. Om der existere flere, er os ubekjendt. Vi ville til nærmere Oplysning om Maaden, paa hvilken disse Brænderier for Tiden beskattes, i For der Boets Behandling. de. Krander. hold til Kjøbenhavns Brænderier, blot anføre nogle faa Exempler, Ringstedlunds Brænderi giver af en Kjedel paa 1205 1/2 Potter 1196. Rbd., og om man endog vilde antage, som dog ei skal være Tilfældet, at Værket den fjerde Deel af Aaret var forseglet, saa bliver Beskatningen for en Brænding 4 Rbd. 36 s., 3 da der daglig kan brændes 7 Tønder, Hvede eller anden Sæd til en Vægt af 7 Gange 14 Lpd., saa vilde der af en saadan Brænding, hvoraf som anført ikkun svaret Rbd. 36 s., i Kjøbenhavn blive at svare 28. a 30 Rbd. Af Roeskilde Kro svares aarlig 931 Rbd. J Kjøbenhavn vilde, naar Brændingerne beregnes efter den anførte Maalestok, være at svare 7661 Rbd. 16 s. Med Hensyn til de andre opgivne Brænderier, finder samme Misforhold Sted. Skulde endnu flere Bevillinger til Land brænderier meddeles, som den omhandlede kongelige Resolution giver Anledning til at formode, saa er det indlysende, at Kjøbenhavns og de øvrige Kjøbstæders Brænderier, for det meste efter hinanden vilde gaae til Grunde, og de sørgelige Følger, som deraf vilde flyde for Kjøbstæderne, behøve vi ei at gientage.