JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-04-26
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboern, efter følgende afdøde Matroser, nemlig: Matros Gunder Halvorsen, Thomas Christophersen, Niels Thorsen og Besse Bendixsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter følgende afdøde Matroser, nemlig: Anders Olsen Strensdahl, Ole Nielsen Walberg, Ole Pedersen Fladrager, Joach, Peter Hafdom, og Christian Degen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg Qvarteermester Jens Høeberg og Matros Niels Larsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Matroser Erick Hansen og Hans Pedersen Skiellum, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer af anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter følgende Matroser, nemlig: Jacob Christian, Anders Andersen, Niels Jacobsen og Jens Andersen Theestrup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal ved derfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter følgende afdøde Matroser, nemlig: Peter Groth, Jmer Andersen Krog, Rasmus Hansen og Niels Larsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares. Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter følgende afdøde Matroser, nemlig: Jess Lauritzen, Søren Pedersen Seierøe, Lars Christensen, Laust Lautsen, Jørgen Ottesen, Jens Nielsen Loldrup, Peder Christen Stege og Ole Larsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter følgende afdøde Matroser, nemlig: Baadsmand Elias Johansen, Matros Jørgen Pedersen Stochmann, Jesper Wilhelm, Anders Olsen og Poul Jacobsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Retefter Loven.
Berlingske Tidende, 1782-04-26
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter afg. Matros Hans Madsen, Hans Andersen, Niels Knud fen og Jan Jansen Liknes, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre; saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter følgende afdøde Matroser, nemlig: Matros Lars Henrich. sen, Christen Jørgensen og Michel Hansen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Fruentimmerets Pligter skreven af en Dame og oversatte at 3/4 P. T. W., er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestrædet samt hos Boghandler Pelt paa Børsen og Boghandler Gyllendahl, i Silkegaden for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
Madrit, den 30te Martii. Hertug von Crillon har forladt Minorka og ventes hver Øyeblik hertil. Endskiønt der i Cadix, Algesiras, Seville a. arbeydes med megen Jver, saa merker man dog, at det store Verk, Gibraltars Beleyring, ikke endnu utrykkelig er bleven besluttet. Jmidlertid bliver der dog endnu bestandig ført en forskrækkelig Mængde Krigsmunition til St. Roch. - Den forenede Escadre under Græv von Guichen, skal endnu een Maaned fortsætte sit Krydstog, og kommen altsaa førend den 20de eller 25 April ikke tilbage til Cadix.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
Brest, den 5te April. Her arbeydes uophørlig paa, at udruste og forbedre mange Skibe. Fra St. Malo, Havre a. kommer daglig stor Forraad af Krigsmunition, og fra Bordeaux og Kysterne mange Levnetsmidler, for at forsyne Escadren og Transportskibene dermed. Hr. de la Mothe Piquet skal med det første lægge ud paa Rehden. Da Britannien ikke kan blive færdig, saa bestiger han Jnvincible. Henimod den 15de hujus kan han gaae i Søen. Han skal ledsage til paa en hvis Høyde den Convoy til Jndien, som skal løbe ud under 2 Linieskibes Escorte. Hans Escadre skal krydse, til den bliver i Stand til at forene sig med den store Flode, hvilken skal begive sig i Ma til de Jrlandske Kyster og Jndløbet af Kanalen. - Hr. de la Motte Piquet tager Levnetsmidler med sig for 5 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
Versailles, den 14de April. Baron Castelnau, Kongens Resident i Gens, er ankom men hertil i Gaar. Han medbringer den Efterretning, at der ere sammesteds atter opkomne nye Uroeligheder, som forvirre Republiken. Da man har ladet ham frie Valg, at forblive der eller drage bort, saa har han udvalgt det Sidste, fordi man nægtede ham al Brevvexel med hans Hof. Forleden Mandags, om Aftenen Klokken 9 Slet, greb de Jndfødte til Vaaben, som de havde bemægtiget sig i Stadens Tøyhuus og Havn. Kilden til deres Misfornøyelse skal være, at Vedkommende have ikke villet opfylde et dem den 10de Februarii aftvunget Edict, hvorved de Misfornøyede erkiendes og antages som Borgere. De Militære og sædvanlige Vagter vilde giøre nogen Modstand, hvorpaa der efter nogle Flinteskud bleve 15 Jnvaanere deels dræbte, deels saarede. Jblandt de sidste befinde Havne-Capitainer ne Lavabre og Combes sig. Den første er bleven dødeligen saaret. Frue Saladine, en Kone paa 82 Aar, og som fortiente alles Høytagtelse, er bleven skudt ihiel paa hendes Balcon. De Misfornøiede ere ikke allene Mestere af Staden, men de holde endog detsforuden 15 til 20 af deres Modpartie i et af de fornemmeste Giæstgivergaarde, die Waage kaldet, indsluttede. De true, at myrde dem og deres Tilhængere, ja at stikke Staden i Brand og derpaa at flygte til Biergene, dersom man ikke vilde tilstaae dem deres Rettigheder, og anstillede Forsøg paa at tvinge dem med Magt. - Saaledes var re Sagernes Beskaffenhed i Gens, da Hr. von Castelnau forlod samme sidste Onsdags. - Canton Bern vil uden Tvivl anvende sit Bedste, endskiønt denne, ligesaavel som vi, allerede har arbeydet forgieves paa at tilfredsstille sine uroelige Naboer. - Der siges, at vort Hof vilde sende en Mægler under en tilstrækkelig Bedækning derhen, for at forskaffe sig Gehør, og igien tilveiebringe Enighed og Agtelse for Lovene.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
London, den 9de April. I Gaar forsamlede Parlementet sig første Gang efter Paaske. De nye Ministre toge paa denne Dag deres Sæde i Parlementet; og i deres nye Pladser have de begyndt med meget vigtige Stridigheder. - Hr. Eden, Secretair hos UnderKongen i Jrland Græv Carlisle, var den 4de hujus ankommen her til London, for at give Ministerio Efterretning om Sagernes Tilstand i bemeldte Kongerige. Men da her imidlertid gik saa store Forandringer for sig, gjorde han ikke det Valg, at arbeyde fælleds med de nu værende Ministre, men besluttede, at bringe hele Sagen for i Gaar i Parlementet. Han sagde, at de Jrlandske Frievillige, det er hele Nationen forlangede med een Mund deres Parlements Uafhængighed af det Engelske; viste Nytten af at føye dem deri, og til den Ende foreslog, at igienkalde en Acte, som kom ud i Kong Georg 1stes 6te Regierings Aar, og som erklærer, at det Engelske Parlement har Ret til at foreskrive Jrland Love. Han sagde, at dette skulde være en Art af Caution for Jrlænderne at det Engelske Parlement ikke vilde sætte sig imod deres kiære ste Ønske, og at han, hvis der ikke i en Hast blev foretaget noget i denne Sag, ikke vilde indestaae for Følgerne. - Den nye Statsecretair, Hr. Fox, gav sin Forundring tilkiende over, at sligt et Forslag blev gjort af en Mand, som havde vægret sig ved at give de Kongel. Ministre Underretning om Sagerne, da der dog allerede var bleven holdt 4re Geheime raads Forsamlinger angaaende de Jrlandske Sager, og der om kort Tiid skulde blive Parlementet noget forelagt i Henseende til dette Kongerige. Han udlod sig derpaa meget vidt løftig over den elændige Tilstand, i hvilken de forrige Ministre havde bragt Riget, der var saa bedrøvelig, at, hvor slet han end havde forestilt sig den, gik den dog langt over hans Forestillelse. Efter adskillige haarde Ordvexlinger blev Hr. Carlisle bragt til at tage for denne Gang sit Forslag tilbage. - Det nye Ministeriums Beslutning synes at gaae ud paa, at ville tillade Jrlænderne en videre udstrakt Handel, men hvorvidt Ministerium vil lade sig bifalde den Uafhængighed, som det Jrlandske Parlement har forlangt, er endnu meget uvist.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
London, den 12te April. Lord Koppel har havt adskillige Conferencer angaaende at oprette en National Søemilitse, hvilket allerede engang tilforn har været paa Forslag. Ethvert Grævskab skal, i Forhold til dets Formue, taxeres, for at bygge et Linieskib eller et 50 Kanonskib. Paa denne Maade skulde der kunne bygges 6 Skibe paa 100, 10 paa 90, 10 paa 80, 10 paa 74, 10 paa 64 og 6 paa 50 Kanoner. Pengene skulde betales i 4 Terminer og Aaret til en Casserer i Grævskabet, saa at Grævskabet derpaa kan trække Vexler paa ham, og bygge et Skib, som skal føre Grævskabets Navn. Disse Skibe skulde efterhaanden bemandes af Nationalmilitsen, og imidlertid ved Frivillige imod større Fordeele, end ellers sædvanligen tilstaaes. De skulde allene være forpligtede til at giøre Tieneste saalænge som Krigen varer, og kunne aldrig herefter blive pressede. - Hr. Laurens har, som det heder, havt adskillige Conferencer med Marquisen af Rockingham, Lord Shelburne og Hr. For, i Henseende til de Betingelser, under hvilke Freden med Amerikanerne kunde tilveyebringes. Disse Betingelser skulle være følgende: 1) At man erklærer Amerikanerne for afhængige. 2) At det Londonske Hof skal antage de Amerikanske Gesandtere. 3) At Tropperne skulle trækkes tilbage fra Nye=Uork og Charlestown, og Georgien igien tilbage, gives. 4) Florida og Nova=Scotia, Newfoundland og Canada, skulle (med de Jndskrænkninger, som da de stode under Kongen af Frankrige) forblive i Engelændernes Hænder. 5) Man skal slutte en særdeles Venskabs- og HandelsTractat. 6) Engelske Vahre skulle indføres i Amerika paa selvsamme Fod, som tillades nogen anden nok saa meget begunstiget Nation. 7) Kongen af Engeland afstaaer Canada og Florida til Kongressen, betaler Kongressens hele Gield, og Kongressen erkiender derimod hans Underskriv i Amerika for gyldig og derved Kongen for dens Overherre. Kongen af Engeland er Konge af America, men Congressen har Magt, at disponere over Statens Casse, Arme og Flode, saavelsom ogsaa, at bortgive alle Betieninger.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
J Tirsdags kom Stats-Sekretæren, Hr. Fox, til Underhuset med et Brev fra Kongen, hvilket han overleverede Taleren, som oplæsde samme lydeligen, da Lemmerne af Huset imidlertid stode lige op og holdte deres Hat i Haanden. Jndholdet af dette Brev var efterfølgende: Hans Majestæt, Kongen, er meget bekymret over den Efterretning, han har faaet, at der skal herske megen Misfornøyelse iblandt hans Undersaattere i Kongeriget Jrland. Hans Majestæt vil detsaarsag have Huset anbefalet ufortøvet at tage Kilderne til denne Misfornøyelse i Betragtning, og være betænkt paa de fornødne Midler, hvorved samme kunne stilles. - Hr. Fox foreslog herpaa, efter nogle foregaaende Taler, som dette Brev havde foranlediget, en Adresse til Kongen, for at takke Hs. Majestæt for samme, og at tilføye den Forsikring, at Huset uden Ophold vil tage sammes Jndhold i alvorlig Overveielse, i hvilket Forslag han blev understøttet af Obersten Fispatrick, som den nye Underkonge i Jrland har udnævnt til sin Geheime Sekretair, og som endog selvsamme Dag er afreyst til Jrland, for i det der værende Parlement paa det bedste at forestille Hans Majestæt, Kongens, og det Engelske Parlements gode Sindelag imod den Jrlandske Nation. - Ministrene faae dagligen Stafetter fra Jrland, hvorhen andre igien blive affærdigede. Ved samme veed man med Vished, at det seer ikke saa farligt ud i fornævnte Kongerige, som Hr. Eden har gjort sig Umage for at forestille det, med hvilken man overhovedet er ikke meget vel tilfreds. - LordShelburne har ogsaa bragt forommeldte Kongens Brev, angaaende Jrland, til Overhuset, hvor man ligeledes har besluttet en Taksigelses Adresse til Kongen. Man giver sig nu her meget at bestille med alle Slags Ryg ter, angaaende de Betingelser, under hvilke man skal giøre Fred med Amerikanerne. Men samme ere saa aabenbare urimelige, at de aldeles ikke fortiene noget Biefald. En Tidende siger, man vil erklære America for afhængig, og samme skal, som en frie Stat, sende Gesandtere til det Londonske Hof, ligesom til andre &c. Tiden vil lære, hvorvidt denne eller andre Rygter holde Stik. - Vi ere her fuldkommen overbeviiste om, at Hollænderne ville antage den af Engeland tilbudne Fred, i hvor meget endog de der værende Kiøbmænd maatte være derimod. Det Modsatte vilde foraarsage, at de derved satte sig i Fare for, ganske og aldeles at tabe Ruslands Venskab, som dog maae være dem meget magt paaliggende. - Man har Efterretninger fra America, i Følge hvilke det forsikres som tilforladeligt, at General Washington i Forening med de Franske Tropper vil giøre et Angreb mod Qvebeck i Canada.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
Cowes, den 10de April. Admiral Barrington har givet et Signal fra Krigskibet Britannia, at alle Skibe skulde lette Anker. Dette giøre de nu, uagtet Vinden er Sydvest, og de ikke kunne gaae under Seyl med samme. Floden ved Spithead bestaaer af 19 Skibe af Linien, nemlig 3 paa 100 4 paa 90, 7 paa 74 og 5 paa 64 Kanoner, som alle ere beslagne med Kobber.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
Admiralerne Barrington og Kempenfeldt commandere denne Flode. J Solebay ligger en stor Koffardiefløde, som nu ogsaa er beskæftiget med at lette Anker, for at afseyle med forbemeldte Admiral. Foruden Skibene af Linien ere den ogsaa 5 Fregatter, 2 Brandere og 2 Jagtskibe ved Floden.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
Fra Holland, den 20de April. Neppe havde man i Gaar i Generalstaternes Forsamling. besluttet, at erkiende Amerikanerne for afhængige, førende Hertugen af Vaugnion affærdigede en Coureer til Versailles med Efterretning derom, og man tænker nu næsten aldeles ikke meere paa, at slutte en particulair Fred med Engeland, men haaber, at en almindelig Fred skal i tilkommende Vinter komme i Stand. - Vor Flode ligger nu seylfærdig i Texelen, og skal med det første, 12 Linieskibe og 8 Fregatter stærk, gaae i Søen, hvorfore Contre=Admiral Kinsbergen allerede er af reyst til Texelen. - Man nævner allerede den bekiendte Baron van der Capellen tot den Marsch, hvilken er bestemt, som Hollandsk Gesandt til Philladelphia.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
Corsøer, den 25de April. Jndkomne: Den 22de hujus Kongel. agende Post 3 Læs, den 23de Pastorer von Westen og Japhet Kehlet fra Fyhn til Falster, Hører Bødker og Kiøbmand Matthiesen fra Fridericia til Kiøbenhavn; den 25de Raadmand Marckman og Kiæreste fra Holsteen. til Kiøbenhavn, de Herrer Lieutenanter Seidelitz og Pontoppidan med en Commando af 50 Soldater fra Holsteen til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
Udgaaet: Den 19de hujus Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Urne, Hr. Kammerjunker og General=Adjutant Haxthausen med Frue og Familie, den 21de Kongel. agende Post 1 Læs, den 22de Etatsraad Wildenradt til Jylland.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
Helsingøer, den 29de April. Den 26de hujus ankom her i Sundet fra Kiøbenhavn det Kongel. Danske Orlogskib, Sophie Friderike, commandert af Commandeur von Lous, som for dette Aar skal ligge her som Vagtskib, saa ankom og fra Østersøen 16 Skibe af adskillige Nationer.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
Den 27de indkom fra Nordsøen 17 Skibe af adskillige Nationer, deriblant 5 Svenske fra Gothenborg og Marstrand med Sild til Østersøen. Den 28de ankom fra Østersøen 4 store Dantziger Skibe med Planker og Tømmer til Engeland; og indkom fra Nordsøen, 32 Skibe af adskillige Nationer, deriblant 8 Engelske, 3 Svenske fra Gothenborg med Sild til Petersborg, 1 Engelsk fra Skotland med Steenkull til Kiøbenhavn, som havde paa Hidreysen været taget af en Hollandsk Kaper paa 26 Kanoner, og ranzioneret for 500 Guineer. Den 25de hujus indkom i Havnen Skipper Niels Olsen af Hornbech fra Randers med Flesk, Smør og Havre, Den 26de 3 Farteyer af Hornbech fra Randers med Korn= og Fedevahre. Den 28de udgik Skipper Thomas Rasmussen af Erroeskiøbing til Lybeck med Stykgods, Christian Schrøder og Knud Schrøder, begge af og hiem til Erøeskiøbing.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
Kiøbenhavn, den 29de April. Fra Stadens Raadstue er den 24de April udkommen en Placat af følgende Jndhold: J Henseende til de overmaade høye Priser, som Foderet ved Vinterens Vedvarende overalt i Landet er steget til, og de usædvanlige Bekostninger, som Slagter=Studenes Drift og Overførsel fra Provinzerne hertil Staden, især ved derunder lidende Ophold, desaarsag foraarsager, tillades det Slagterne indtil videre at tage en halv Skilling mere for Pundet af Oxekiød, end ved seeneste Kiødtaxt af 16de Januarii sidstleden er fastsat, og altsaa at lade sig betale 7 Skilling for Pundet af det beste, og 6 Skilling, for det ringere deraf.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 50. Giertrud Henrichsdatter, contra Christian Rasmussen med flere. No. 62. Cancellie=Assessor Høst, c. Kammer=Raad Lund. No. 63. Byefoged Meldahl, c. afg. Proc. Valen. tinsens Stervboe. No. 64. Cancellie=Raad Ølgaard med flere, c. Jens Windfelds Enke med flere.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
Den 24de April udgik til Vestindien, Briggen Pauling, som føres af Capitain Rehder, og Skibet Ebenezer, som Capit. Thyge Bøysen fører, begge med Provisioner, samt til Jsland Hukkerterne Rokken, Maagen, Øreback, og Jagten Ørreden, alle 4re med Cargaison og Provisioner for den Kongel. Jslandske Handel; Ligeledes er indkommen Skipper Thomas Rasmussen med sin Galease, hiemmehørende i Randers, kommen fra Bourdeaux med Viin og Stykgods, og Capitain Arctander med sin Brig, hiemmehørende i Laurvig, kommen fra Marseille med Stykgods. Den 25de huj. gik Orlogskibet Prindsesse Sophia Friderica under Seyl til Øresund. Samme Dag udgik til Vestindien Skibet, Baron von Schimmelmann, som føres af Capitain Kamp, og Skibet, Mette Margretha, som føres af Capitain Soelberg, begge ladte med Provisioner. J Dag indkom Capitain Boysen med sin førende Galease, hiemmehørende her i Staden, fra Messina med Frugter.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
J Tirsdags den 23de April blev paa Børsen bortsolgt: 4 Actier i Asseurance-Compagniet paa Meubler og Vahre, at 448 til 450 Rdlr. 52 Foustager reene Kaffebønner og 354 Sække dito, 2 Mk. a 2 Mk. 1 s. Pd. 6 Fade Tobak a 26 s. Pundet.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
Fra den 20de til den 27de April d. A. ere her i Staden copulerede 18 Par, fødte Drenge 28, Piger 21, tilsammen 49, døde Mænd 35, Qvinder 19, Drenge 7, Piger, 9, tilsammen 70; ere altsaa 21 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 4, Apoplexie 1, Barselseng 3, Blodstyrtning 2, Brøstsyge, 13, Druknet 2, Dødfød 1, Feber 3, Forraadnelsesseber 7, Gicht 1, Hidsigfeber 2, Hovedpiine 1, Kopper 2, Moersyge 1, Obstruction 1 Slag 13, Svindsoet 1. Tærendesyge 6, Trødske 1, Uangivne Svagheder 4, Vattersoet 1.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
Copulerede. J Kiøbenhavn den 24de April Høker Sr. Hans Mortensen og Jfr. Johanna Dorothea Morten Andersdatter.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
Døde. J Kiøbenhavn den 21de April Sr. Jens Nielsen Tirstrup, Graverkarl ved Garnisons Kirke, 45 Aar; Sr. Jens Winther, 36 Aar; den 22de huj. Sr. Søren Kirkerup Sørensen, 26 Aar; den 26de huj. John Eskildsen, Brændeviinsbrænder, 67 Aar; den 27de huj. Sr. Henric Christopher Henningsen, Bager, 47 Aar.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
AVERTISSEMERIS. Maa Gyldenholm er at faae til Kiøbs paa gode Vilkaar om trent 400 Tønder Sæde=Havre, i Fald Liebhabere derte maatte melde sig. A. Dinesen. Gives hermed tilkiende, at førstkommende Mandag den 13de Mai, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver paa Gaunøe Gaard her i Sielland nær ved Nestved, et ansee ligt Qvantum Rug, Byg og Havre, saa vel af næstafvigte som 1781. Aars Grøde, alt af fuldkommen Godhed, ved offentlig Auction bortsolgt, saa vel i Tondeviis som i større Qvantitet, efter Omstændighederne, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet skal forefindes; Paa samme Tid og Sted bliver og et lidet Qvantum af Boghvede og Ærte, bortsolgt; det Kiøbte betales enten strax eller til 11te Junii imod antagelig Caution. aa Hals Bye, som bekiendt er beliggende ved Udseylingen af Liimfjorden i Kattegattet, og formedelst dens talrige Indbyggere, findes i mange Deele beqvem til, derved at gjøre adskillige gode Anlæg til Statens Nytte, af hvilke, der for endeel Aar siden, i afg. sal. Severins Fyetid, har været anlagt et Sk bbyggerværff, med mere, der længe förend min Fyetid var bleven forfalden og ophævet. Altsaa haver jeg, i Betragtning Hans Kongelig Majestæts allernaadigste Forordning, og derved givne Opmuntring til Skibbyggeriets Fromme og Befordring Indenrigs, med Bekostning opretter her ved Hals et nye Skibbyggerværff, for derved, saa vidt som staaer i min Magt, at contii buere til det Almindeliges Heste, og derhos tillige, at kunde anskaffe endeel derved brugende Folk og deres Familier Nærings veye og Ophold. Paa hvilket Værffnu staaer paa Stablen et Skib af Fregat Bygning, hvis Kiöls Længde er 32 Alen, og ventes færlig at løbe af Stablen med første, samt af mig agtes bortsolgt biilfærdig. De respective Liebhabere, som maatte have Lyst til at tilforhandle sig samme, ville behage jo før jo bedre, enten selv eller ved andre, at tage Skibet i Oyesyn, og om Prisen at accodere, forhaabendes, at det i alle Deele skal findes til Behag, og saa Skibe at være bygt af bedre Dannelse og Godhed, da jeg end- og kan forsikre, at hvert er Stykke Træ deri findes, er til sit Indsætnings Krumhed groet, og ikke bragt dertil med Oxen, forudendet, at det dertil brugte Træ er alt af den hvide og seye Eeg. Maatte nogen have Lyst til, at accordere med mig, om at bygge er större eller mindre Biilfærdig, er jeg villig til derom at contrahere, naar Vedkommende med förste derudinden behagelig vil entrere. Hals Ladegaard, den 23de April 1783. Nicolai Duus.
Berlingske Tidende, 1782-04-29
J Fruering Præstegaard ved Schanderborg staaer en smuk F. I kastaniebruun, ramskoppet reen og velskabt Hingste Plag i 3die Aar, allerede 10 Qvarteer høy, beqvem til et Stutterie; ligeledes og sammestæds et Par smukke tilkjørte og vel for rede Hopper i 4de og 5te Aar, 10 Qvarteer og 2 en halv Tomm.,alle, enten samlede eller adskilte til Kiøbs for billige Priser.