Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-01-14
Vi ville da nu herom høre Stændertidenden (der burde læses og eftertænkes af enhver Valgberettiget, naar det gjelder om at vælge eller ikke vælge nogen af de forrige Deputerede) forsaavidt de mindre Landeiendomme angaaer; thi de andre Valgklasser vedkomme os ikke her. Og, da seer man, at af disse Deputerede (Bornholm undtagen) have været udnævnte til Medlemmer af Committeer. 1ste Landdistrict Kammerr. Rasmusser, 2det - Kammerrad Drewsen . . . 3die Forligelsescommiss. Thomsen, 4de Prof. Alsing (og da han formedelst Sygdom forlod Forsamlingen) Kammerraad Madsen. Sognefoged Henr. Larsen Kambr. Amtsforv. Wegener. Justitsraad Povelsen . . . . Sognefoged Hans Nielsen. 9de Sognef. Mads C. Matthiesen. 10de Møller Petersen. Professor Clausen . . . 11te J. Matthiesen (senere død). Berg, Hansen 12te Gaardmand A. Christensen. Selveier Mads Hansen . . . 13de Cancellieraad Haastrup 14de Selveier Hans Christensen. 15de Birkedom. Riber (senere død) Proprietair Hildebrand . . 16de Sognef. Frederik Jørgensen. 17de Selveier Tiels Nielsen 18de Sognefoged Peder J. West. Man vil heraf see, i hvilket Forhold denne Valgklasses Deputerede have været Medlemmer af Committeer, og Man seer da tillige, at netop Haastrup har været Medlem af det største Antal, nemlig ialt 20. Dette er dog nok det allerbedste Beviis for, at han i Forsamlingen har været anseet for en af sin Valgklasses dygtigste og bedste Deputerede. Men naar Jnsinuationer (saasom: at da Kammerherre Sehested Juel sandsynligviis nu vil blive valgt, til Deputeret for Sædegaardseierne, saa kan det ikke gaae an at vælge Haastrup, da han er Birkedommer paa Kammerherrens Gods, og hans Søn, der er Cand. juris, skal være Birkedommer efter ham, saa maa jo Haastrup ganske rette sig efter Ham, og altsaa handle imod sin Valgklasses Jnteresse m. m. af samme Suurdei) kan finde Jndgang, hos Bønderne, saa er det ikke at undre over, at der blandt dem kan skee et Valg, der drives hid og did af Veiret, og som ingen fornuftig Mand kunde vente. Naar iøvrigt Hansen fører Talen hen paa formegen Tillid til egen Capacitet, saa har han offentligt nok lagt forDagen, saavel i den nævnte Annonce, som i hans Annonce af 22 f. M. i Hr. Cancellieraad Hempels Avis No. 240. A., at han har saa høie Tanker om egen Capacitet, som det vel er muligt at nogen Egoist kan have, da han end ikke undseer sig ved at stille sig i Sammenligning med en af de forrige Stænderforsamlingers allerdygtigste og kundskabs rigeste Mænd, Bankdirecteur og Prof. juris Bang; men at slutte af den foranstaaende Sammenstilling, maa Stænderforsamlingen have været af en anden Mening, eller den hos Hr. Hansen har troet at savne andre for en Deputeret nødvendige Egenskaber; thi man seer ikke, at Hr. Hansen, har været Medlem af nogen Committee, uagtet han (at slutte fra hans Bestræbelser her hjemme) vistnok har gjort sig al mulig Umage derfor. Derimod har Bang i 1835, og 1836 været Medlem af 12, 1838 af 16 og 1840 af 9. Committeer. Men, at Stænderforsamlingen ikke har vidst Bo at paaskjønne Hr. Hansens Capacitet, er en Forseelse, som i det mindste Cancellieraad Haastrup bør bøde for, om ikke af anden Aarsag, saa dog fordi det har viist sig, at han af denne Valgklasses fyenske Deputerede har været den meest Anseete. En Vælger af 13de Landdistrikt. Et Par Alvorsord, om Valg af Stænderdeputerede. Hvis man skulde dømme efter de Jnsinuationer, som p. t. coursere i Communerne, deels directe fra de Jndivider, der prætendere Adgang til Stændersalen, som Folke=Raads Mænd, og deels indirecte, fra Hines Vaabendragere, saavelsom af den Jndgang hos de mindre Betænksomme, disse Manøvre synes at erholde, da lod sig antage, at intet Hverv var lettere, og at Dørrene burde aabnes for hvem som helst, der ikke lod sig forsmaae under Firmaet "Folkets Ven, at stille sig frem Men man kunde da ogsaa vente sig Mænd i FolkeRaadet af lidet tjenlige Capaciteter, som f. Ex. Af Saadanne, som i Regelen ikke kunne styre sine egne borgerlige Anliggender, men dertil behøve fremmed Hjelp, altsaa af Folk, som end ikke kunde give sine Naboer og Venner et fornuftigt Raad i vigtige Forhold; men som desuagtet troe sig kaldede til at give Regjeringen og Landet gode Raad til Reformer i Statsmaskinen og i Kommunernes Forhold samt i de Love, der ordne disse Forhold, skjøndt disse Love og Forhold ere Reformatorerne gandske ubekjendte. 2. Af Saadanne, ved hvis Valg de Enfoldige 2: Dosmerne gjøre Udslaget. Enhver Kommune har sin Plage, med slige sancte Simplicitates; den Trædske, den Ærgjerrige veed at bruge dem; ved grov Smiger, ved et godt Bord og ved et Glas Viin ere de vundne; de fægte under slige Haandpenge selv for de uværdigste Subjecter; de kjende ikke til Discretion saalidt som til Kommunens sande Tarv, og skjøndt de i aandig Magt staae under O, saa udgjøre de dog i numerisk Antal en Magt, der ikke bør oversees, men saavidt muligt bekjæmpes, fordi Dosmere hverken directe eller indirecte bør have Jndflydelse i Stændersalen. 3. Af Saadanne, som creeres af Kommunens gjeldbundne Jndivider. Slige Folk, der jo i Regelen besidde Eiendom for Andres Penge, ere let vundne ved egen Uorden, Trang og deraf flydende Afhængighed og Uselvstændighed. Den Trædske forstaaer ligesaa godt at benytte slige Subjecter, som de under No. 2 Betegnede, og de forsmaae ikke at forene sig med Disse. 4. Af de høitstaaende Faldne, som efter ved Rænker, Arrogants og alskens Unoder at have forskjertset en bedre Stilling og alle gjæve Mænds Agtelse, heel gjerne sadle og fra Regjeringens til Folkets foregivne Ven, og ved sine Drabanter No. 2 og 3 søge nyt Terrain, ikke just til Gavn for Kommitteenterne, thi disse ville ved Leilighed blive behandlet som vare de Tølpere, men kun for om muligt at opfriske en falmet Glands. 5. Eller endelig af Saadanne, som have appliceret sig til een Kommunevæsenet og vor civile Lovgivning aldeles fremmed Sphære, saasom den Militaire eller Lægen. At sende slige Folk til Stændersalen, vilde være det samme som at gjøre Skomageren til Skrædder eller vice versa. Disse bemærkninger blive endnu mere indlysende, hvis Kommunerne dermed ville jevnføre den Betegnelse paa en ægte Stænderdeputeret, som af en anden Forfatter, under vore første Stænder=Valg, offentlig blev fremsat (see denne Avis No. 155 i Aaret 1834). Vi ville kun deraf udhæve følgende Ord: Danmark er nemlig et ved Regjering af et viist og retfærdigt Dynastie, igjennem flere Sekler, styret Land. Det tæller i sin gamle Regjerings=Skole Mænd af eminent Genie, lang Routine og stor Arbeids-Kraft: Grund-Opgaven i Statslegemet: Jndividernes Sikkerhed paa Liv, Ære og Eiendom, samt alle Fordele af et fredeligt Samliv, er desaarsag allerede forlængst fundet og realiseret ved en Række af gode Anordninger, stemmende med Borgernes Tarv, med Tidsaanden og med den fremskridende Kultur." Enkelte, endog kun ubetydelige Lov=Forandringer i det Bestaaende fordre derfor en nøie Kundskab til den hele Statsmaskine og den største Omhue for alle de forskjellige Jnteresser, hvormed Æmnet staaer i Berørelse. (Sluttes i næste Nummer.)