JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
Det Kgl. Preussiske Ministerium for Geistlige, Underviisnings= og Medicinalanliggenderne har under d. 30 f. M. ladet udgaae en Bekjendtgjørelse af følgende Jndhold. "Fra forskjellige Grene af den under Navn af den almindelige Burschenschaft blandt de Studerende ved adskillige tydske Universiteter i de nyeste Tider indgangne Forbindelse, er skeet Udskrivning til en almindelig saakaldt Burschenforsamling i October Maaned. Fra det Maynske Universitet i Erlangen er Jndbydelsen til en saadan Forsamling gaaet til Streitberg i Franken, fra andre Sider er den kommen til Berlin, og derpaa til Jena, hvor de Deputerede skulde træffe sammen d. 10 Oct. Men da Burschenschaft hører under Categorien af de de preussiske Love forbudne Studenterforbindelser, saa er ikke allene angaaende Ophævelsen og Undersøgelsen deraf, hvor de paa preuss. Universiteter, findes, anordnet det Fornødne, men der er ogsaa af ovennævnte Ministerium udstedt et Forbud mod al Deeltagelse i en almindelig Burschenforsamling paa alle preuss. Universiteter. Det forbydes under uudeblivelig Straf alle Studerende ved disse Universiteter, middelbar eller umiddelbar, at tage Deel i nogen almindelig Burschenforsamling, hvor og til hvilken Tid den end maatte være berammet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
Man læser i denne Tid saa meget om tydske Burschen, at Enhver, som seer i Sprogets Ord mere end blotte døde Lyd, uden Tvivl ogsaa ønsker at vide Oprindelsen til denne Benævnelse. Paa de tydske Universiteter blev der fra det trettende Aarhundrede af oprettet milde Stiftelser, under Navn af Burser, hvor de Studerende for en ringe Leie fik Bolig. Ligesaa kaldte man visse af Unisitetslærerne oprettede Pensionsanstalter Bursa rier. Dette gav siden Anledning til Benævnelsen Burschen, men denne var længe gaaet af Brug og fandtes kun endnu i Sammensætningerne Handmerksbursch, Lehrburich &c. Men efter det Napoleonske Dynasties Undergang indførtes den igjen tilligemed den gammeltydske Dragt ved visse tydske Universiteter, istedet for det almindelige Navn Student.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
De Særsyn, som i nyere Tider viste sig i Tydskland, kunne neppe have undgaaet den upartiske og rolige Tænkers Opmærksomhed. Mysticismen, der, under alskøns Skikkelser, endog listede sig ind i Poesien, Magnetismen, der, alle rede begravet i Mørke, atter fremkaldtes af sin Grav, og lod see Tryllebilleder, der forsvandt, naar man berørte dem med Virkelighedens Pegestikke; den litteraire Skattegraven efter Nibelungen, Hans Sachs &c., som skulde give saa stort Udbytte; det græske Fatums Gjenindførsel paa Skuepladsen; det Ahnelsesfulde, som man overalt frem søgte; Prophetierne af Ad. Müller o. fl.; den stærke Stormen mod blotte Fornuftmennesker, og den uhørlige Omsvæven og Omslaggren i Phantasiens Rige og Jdealernes Verden, kort, den evige Taage, hvori man indhyllede Fornuften, især hos den store Hob - Alt dette lod formode ganske egne Resultater. Nogle af dem have vi allerede oplevet; flere ville vi maaskee endnu komme til at opleve. Sands Mord, Lønnings Forsøg at træde i hans Fodspor, og nogle andre Optøier, synes ikkun at kunde blive avlede i en saaledes forberedet Tidsalder. Vi ere for langt fra Skuepladsen for disse Optrin, til at kunne see dem i deres sande Lys, men de Domme, der fældes paa visse Steder i Tydskland offentligen over Sands Udaad, forekomme os saa meget mere urimelige, som man i det samme Tydskland engang har kaldet Enghiens og Polms Henrettelse, som vi altid have betragtet med Afsky, for et Mord, skjøndt Begge dog bleve dømte af en Krigsret, medens Kotzebue blev dræbt af en Privatmand, der, liig een af den hemmelige Rets Udsendte, og ham Dolken i Brystet. Vi ville ikke foregribe Læseren i hans Dom. Her ere nogle Betragtninger over dette Mord i et agtet tydsk Tidsskrift. (Fr. Nasses Zeitschrift for psychische Aerste, 2 St. for 1819. Kotzebues og Sands ulykkelige Endeligt. Psychologiske Bemærkninger af Prof. Grohmann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
Kotzebues og Sands tragiske Endeligt ilede til, man kunde sige, ligesom ved det indere Livs Skjebne selv kaldet og bestemt. Thi neppe kan der gives en større Modsætning i Livet og Historien, som imellem Kotzebue og Sand, imellem utrolig Lethed og dyb i sig selv grundet Fasthed, imellem en meget behændig Lempen efter Tid og Dom, og hiin Eenhed og Ophøiethed i Sindet, der har sin Grund i moralsk Villie og sin befæstning i en religiøs levende Tro. To saadanne Modsætninger mødes her, - hvorledes kan det da være anderledes i Virkeligheden end hvad det efterlignende Drama saa ofte har fremstillet i sin Forvikling og Opløsning! Begge Gjenstande gaae under i deres Kamp. Kotzebue faldt ved Sand, og Sand ved Kotzebue. Her er intet eensidigt, men gjensidigt Mord. Den ene opoffrer sig selv, og opoffres ved den Anden. Mordet har Udseende af Snigmord, og dog er det det ikke. Fra begge modsatte Sider maa vi igjen betragte dette, naar det ulykkelige Dramas Fabel skal opløse sig virkeligt forklarende og forstaaeligt. Kotzebue har jo altid let brudt Freden med Verden, og for sig i det mindste le vundet den igjen. Dette laae i den overgivne Natur af hans Maske selv, der ikke blot var tilsyneladende, men virkelig. Den var Formen af hans hele Væren og Væsen. Vi ville ikke fremkalde de sørgende og mørke Skygger, for at stadfæste det Dunkle og Sørgelige af Kotzebues lette Liv, som de have draget over i saa mange andre Venners og Jkkevenners alvorligere og høiere Liv Vi bringe her kun Kotzebues sidste Livsmomenter i Erindring, som paa det opløsende Drama af hans ulykkelige Liv, Hvorfor og hvorledes gik den theatralske Skribent over til politisk og politiserende Historiker; hvorfor og hvorledes i en Stilling mod Fædreneland, Frihed, Skole og Videnskab, der paa ingen Maade kunde billiges. men i høieste Grad maatte misbilliges, ja føles med Harme og Foragt, (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
Kjøbenhavns Børs d. 8 October. Cours. Hamb. 2 M. 267, a vuta 270 Lond. 2 M. - . Amst. 2 M. 252. Spec. 270. Specier solgtes til 16 Rbmk. 3 s. a 16 Rbmk. 3 1/2 s. Obligat. 79 1/2 a 80. Committees. 100. Norske Rigsbanks. 17 1/2. Svenske Sedler 66 1/2 a 67 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-09
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Haacaathoe Her Sextende Aargang. No. 82. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 12 October 1819. Tilen Ven i Jylland. (See No. 18.) III. De har af mine to foregaaende Breve seet, hvorledes Handelen steg i overdreven Grad, hvorledes Pengene kom i Hænder, som ikke altid vidste tilbørligen at bruge dem, hvorledes Luxus tiltog blandt alle Stænder, og hvorledes Forrykkelsen i de borgerlige Forhold gjorde, at Arbeidslysten aftog ligesom Higen efter at leve over sin Stand, voxte. Vi komme nu til at see alt dette i et end klarere Lys, naar vi betragte Folkemængdens hurtige Tilvært og Opdragelsesvæsenets Forandring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Aarsagerne til at Danmarks Befolkning forøgedes fra 1769-1815 med 315,000 Sjele, maa søges i forskjellige Omstændigheder. Blandt de vigtigste maa nok regnes Agerdyrkningens Forbedring, Jordeiendommenes Parcellering, Laugsfrihedernes Udvidelse, Handelens Opkomst, Kokoppernes Jndførsel, Medicinalvæsenets Forbedring i Kjøbstæderne og paa Landet, o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Vi have her altsaa seet de vigtigste occonomiske og physiske Aarsager til den udartede Opdragelse blandt Almuen. Vi ville nu betragte de moralske Aarsager til Opdragelsens Fordærvelse i Almindelighed. Der gaves en Tid, da der herskede en overdreven Strænghed og Alvor i alle Discipliner. J de lærde Skoler indbankede man Humaniora paa en intet mindre end human Maade. J Almueskoler gik det ikke bedre ved Undervisningen i de almindelige Kundskaber. En Skolemester var mere frygtet end mangen en østerlandsk Despot. Lad dem hade, naar de kun frygte, var et almindeligt Skoleprincip. Man gik for vidt heri det er uægteligt. Locke, Rousseau, Basedow kom og gjorde opmærksom paa det Upassende og Haarde i denne Skoledisciplin. De havde Ret i Meget, men man indrømmede dem snart Ret i Alt Ar gaae fra een Yderlighed til en anden, og sædvanligen til en større end den første, er Menneskenes Vane. Hvad der hidtil var for haardt, blev nu igjen for mildt. J den forrige Strængheds Sted traadte kjelen Eftergivenhed med Børnenes største Feil og Vanart. Læreren skulde bibringe dem Kundskaber, men legende, spøgende og fjasende. Jkke engang haarde Ord turde han betjene sig af; med største Delicatesse maatte han, især i Jnstituterne, behandle den overgivne, ofte kaade, af sine Forældre forvænte Dreng. Vovede han i sin Hidsighed at give ham et Slag, saa var hans Lykke forspildt. Drengen løb flæbende hjem og anklagede Læreren for Moderen, denne løb igjen til Faderen, Faderen til Skolens Foresat, og skildrede Sagen med saadanne Farver, at Bestyreren, for ikke at see sin Skole komme i Vanrygte, og derved lide Skaar i sin Næring, maatte afskedige Læreren, i hvis Sted han snart kunde faae en Anden, for at beholde en Eleve, som han ikke saa let kunde faae igjen. Jkke bedre gik det ofte i de saakaldte Fattigskoler. En uartig Dreng, der ægger og driller sin Lærer, faaer en Revselse af denne. Han kommer flæbende hjem, og fortæller Moderen det. Hvad har hun at gjøre, Hun henvender sig til Directeuren, og fortæller hulkende, at et fattigt Menneske ogsaa er Menneske; at Læreren har givet den stakkels Dreng et Slag bag Øret, saa det er rødt. Giv sig kun tilfreds, min gode Konne", svarer Directeuren: "Sagen skal blive undersøgt" Læreren bliver kaldet for ham. "Min gode * siger han: "De maa sandelig ikke være saa slem mod Børnene. Peersens Dreng har De behandlet alt for haardt. Slaae bag Øret – mon Dieu Det passer ikke til vor Tids Humanitetsgrundsætninger. Med det Gode, min Kiere, med det Gode udretter man langt mere. Et godt Ord finder et godt Sted, og med Lempe faaer man et Æg i en Hummel sæk. Det er jo dog kun et Barn. Drengen er jo neppe 10 Aar gammel Læreren maa give efter, og den vanartige Dreng, som sjeldent bliver uvidende om Udfaldet af Moderens Petition hos Directeuren, triumpherer, til største Skade for Skoledisciplinen. (Fortsættes.) Spørgsmaale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Efter Jndsendt.) Vilde det ikke være at ønske, at der blev indrettet overalt et ridende hensigtsmæssigt Politie, bestaaende af troe, haandfaste bevæbnede Karle, Kunde det ikke være hensigtspassende, at der paa Landet, fra District til District, i en Afstand, af omtrent 1 1/2 til 2 Mile, blev oprettet et Slags Commission, bestaaende af Sognefogden og en Bisidder, der, i Tilfælde af opkommende Uordener eller udøvede Voldsomheder, strax kunde optage et Preliminairforhør, der ufortøvet maatte indsendes til nærmeste Øvrighed, og hvilken, i fornødent Tilfælde, var forsynet med Myndighed til, strax at lade arrestere den eller de Paagieldende? Naar en Fæster, der paadrager sig en stor Sum af Kongelige Skatter, Landgilde med videre, og ved Proces søger at chicanere hans Hosbond, uagtet hans Fæstebrev tydeligen forklarer, at han i rette Tid bør svare de ham paaliggende Contributioner, og i Anledning deraf ved Dom frakjendes Gaardens Fæste, er det da billigt, at han i dette Tilfælde faaer Understøttelse af Fattigvæsenet, eller burde dette ikke være fritaget for at understøtte ham, Maatte man ikke befrygte, at Bondens Efterladenhed i at opfylde sine Pligter vilde tiltage, naar han derved havde Haab om, at han og hans Kone i Tiden, til Belønning for deres Dovenskab, paa det Offentliges Bekostning kunde faae Underhold uden at arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Jndenlandske Efterretninger. Søndagen den 1ste October Kl. 12 holdt Hr. Justitsraad Weinwich i det Moltkiske Malerie Gallerie og i Nærværelse af Professor og Ridder Thorvaldsen en Tale, hvori han for en talrig Forsamling, i hvilken adskillige af Statens første Embedsmænd og en stor Deel Konstnere befandt sig, efterat have lykønsket denne Danmarks Phidias til sin Tilbagekomst til Fædrenelandet, korteligen skildrede hans store Fortjenester af Konsten og den Glæde, hver sand Fødelandsven følte ved at see ham atter betræde den fædrenelandske Bund, efter 23 Aars Fraværelse. Til denne Høitidelighed havde Justitsraaden i Forveien indbudet ved følgende Program: Flittig og klog Beskuelse, af de skjønne Kunsters Frembringelser, forædler Tænkemaaden, forføder Livet, udbreder roelig Glæde og stille Fornøielse, adspreder og opklarer de mørke Skyer, som svæve om os, under de alvorligere Sysler i Livet, danner Mennesker og giver Anledning til fornuftig Underholdning. Jntet er derfor naturligere, end at vi agte, ynde og hædre dem, som vare Aarsag til disse ædle Følelser, og vi ved givne Leiligheder bevidne Kunstens udmærkede Mænd, vor store Høiagtelse og Beundring; og under disse Betragtninger indbydes herved Kunsternes Dyrkere og Yndere, at beære med deres Tilstædeværelse, en Tale, som holdes til Ære, for vor tilreisende Landsmand fra Rom, Hr. Professor og Ridder, Albert Thorvaldsen, den 10de Octbr. 1819 Kl. 12 i det Moltkiske Maler-Gallerie, og i hans Nærværelse. N. H. Weinwich.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Ved en Feiltagelse anføres i Hamburger Correspondent No. 161, for d. A., "at forrige Overberghauptmand, Etatsraad og Professor M. Thrane Brünnich ved Døden er afgaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Etatsraadens 50 Aars Jubilæum som Senior i Naturvidenskaben i Danmark, blev, som forhen anført i Skilderiet, ikke allene høitideligholdt den 29de September d. A., men han befinder sig ogsaa saa vel, at han haaber, endnu at fuldføre det af ham begyndte Skrift: Norges Bergverkers Historie, hvoraf det første Stykke i Aar udkom og gaaer til Aaret 1623, da Kongsberg Sølvverk, opdagedes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Den fortræffelige Zenithsektor af Ramsdon, som den engelske Regjering har overladt Hs. Majestæt Kongen til Afbetjening ved Gradmaalingen, har i denne Tid været at see i Altona, efter at Professor Schumacher i Sommer har gjort Jagttagelser med den paa den sydligste Station i Lauenburg. Hr. Professoren er nu reist med Sektoren og to ypperlige Kredse af Reichenbach til Lysabbel paa Als, hvor disse Jnstrumenter skulle bruges i Forening med hverandre. Ved Professorens Ophold i Lauenburg, besøgde 3 af de berømteste Astronomer ham nemlig Gaust fra Göttingen, Obers fra Bremen og Bossel fra Kønigsberg. Ved deres Medhielp blev det muligt at erholde 10 til 20 Jagttagelser af hver Stierne, i den korte Tid, den passerede Kikkerten. Der holdtes en dobbelt Journal, hvoraf det ene Exemplar af Erkjendtlighed er sendt til Engelland, for at gjemmes i det Kongelige Storbrittanniske Selskabs Archiv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Mariboe, den 4de October. J forrige Uge have nogle Skoemagermestere her fra Mariboe anholdt endeel Skomagerarbeide fra Fyen, som Nogle agtede at handle med i Smug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Idag have vi atter faaet Regn med tyk og mild Luft. - Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare, samt Kreature, i afvigte September Maaned følgende: En Tønde Hvede 6 Rbd. 3 Mk. En Tde. Rug 6 Rbd. a 5 Rbd. 3 Mk. En Tde. Byg 3 Rbd. 3 Mk. En Tde. Havre 2 Rbd. a 2 Rbd. 2 Mk. En Tde. graae Ærter 6 a 6 Rbd. En Tde. hvide Ærter 5 a 6 Rbd. En Tde. Kartofler 2 Rbd. Et Pund røget Flesk 1 Mk. 8 s. Et Pd. fersk Flesk 1 Mk. 2 s. Et Pd. Kjød 8 a 9 s. Et Pd. Smør 3 Mk. Et Pd. Ost 6 tz. Et Pd. Talg 1 Mk. 12 s. Et Slagternød 30 Rbd. Et Sviin 14 Rbd. Et Faar 2 Rbd. 3 Mk. Alt i Rigsbankpenge N. V. - Forpagter Suhr paa Nakskovs Ladegaard har i denne Sommer været saa uheldig at miste endeel Qvæg af Mangel paa godt og drik keligt Vand. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Kornpriserne ere i denne Tid lettest i Odense og dyrest i Aarhuus: J Odense f. Ex. for Rug 4 a 5 Rbd., Byg 4 Rbd., Havre 2 Rbd. J Aarhuus derimod 8 Rbd. for Rug, 6 Rbd. for Byg og 3 Rbd. til 3 Rbd. 3 Mk. for Havre. Der kunde altsaa være Speculation mellem disse 2 Steder; men med Apenrade derimod endnu meere; da Rugen koster der 7 Rbd., Byg 5 Rbd. og Havre 3 Rbd. NB. i Slesv. Holst. Cour. J Flensborg ere Priserne flade, fordi derhar været størst Tilførsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Aarhuus, d. 8 Oct. Hs. Høivelbaarenhed Hr. Etatsraad Berner, Deputeret i det Kal Danske Cancellie, der i Embedsforretninger en Tidlang har opholdt sig her og i Naboekiøbstæderne, og medens samme Ophold vundet mange Hierter, ved den Adgang, han forundte Enhver uden Forskjel til sig, ved den Velvillighed hvormed han understøttede Enhver med Raad og Daad, afreiste i Gaarmorges herfra over Kallundborg tilbage til Hovedstaden. Adskillige af Byens Embedsmænd og Borgere ledsagede ham til Skibsbroen, hvorfra han gik ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Den Mussmann & Schwedlers Boe tilhørende Gaard her i Byen, blev, tilligemed 3de Tofte lodder, circa 5 Td. Land, solgt ved 4de Auction den 6te Octbr. til Hr. Amtsforvalter Sørensen, for 8500 Rbd. Sølv. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Viborg. Ved den herværende lærde Skole begyndte Examen, hvortil var af Hr. Adjunct Erslev udstædt som Jndbydelsesskrivt: "Scener af Travedien Agamemon, efter Æschylus græske Original" (72 Sider), den 11te September med Demittenderne; den 14de begyndte den mundtlige Examen med de øvrige Klasser og vedvarede til den 24de Septbr. Den 1ste October holdtes Prøve Examen med de 3 i Skolen optagne. Den 6te October holdte S. T. Hr. Rector Hasselbalch, i Overværelse af S. T. Stiftsøvrigheden, Censorerne og andre Videnskabsyndere en Tale, hvor, i et grundigt og skjønt Sprog udvikledes "Lærdom og dens Værd." Derefter oplæstes Disciplenes Karakterer, der i det Hele vidnede om heldig Fremgang. - Demitterede til Akademiet bleve i Aar, Ferdinand Luplan, Søn af afg. Pastor Luplau i Thostrup, og Thomas Lund, Søn af Borger Søren Lund i Viborg. J Skolen bleve 3de nye optagne. Det forhenværende Antal af Studerende var 35.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Af Prof. Olufsens statsoeconomiske Oversigt af Danmark er udkommen en med Anmærkninger forsynet tydsk Oversættelse ved Gliemann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Af Baggesens Parthenais er nu udkommet et nyt Oplag i to Bind, trykt med tydsk Skrift og prydet med 6 Kobbere, af hvilke 4 ere nye. Prisen er 2 Rdlr. 16 Sr. eller 4 Flor. 48 Kr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Selskabet af svenske Læger har ladet præge en Medaille til Hæder for Prof. og Ridder C. Trafvenfelt i Stockholm. Denne Maade at hædre en fortjent Mand paa synes blandt alle brugelige Hyldinger den meest passende. De fleste andre ere alt for transitoriske og ligne meget de kostbare Fyrværkerier, man ved Hoffester pleier at give.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
En Hr. Gronau har anstillet en Sammenligning imellem Sommeren 1781 og Sommeren, 1819, og fundet, at begge lignede hinanden meget. At der paa en meget varm Sommer, maa følge en meget kold Vinter, indtræffer ikke altid; Flerheden synes at tale derfor, men der mangler ikke paa Undtagelser. Efteraaret 1781 var mildt og tempereret, først den 24de November indtraf virkelig Frost, som fra 5te til 14de December var stærk, den 19de saae man den første Snee; den øvrige Deel af Dec. var mild og fugtig. Vinteren var temmelig kold, især den 1ste Jan. 1782.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
om Aftenen. J Februari herskede stræng Kulde, som ogsaa indtraf fra 25de til 28de Marts.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Kongen af Preussen har, under den 29de f. M. ladet tilstille Mad. Catalani en meget smigrende Cabinetsskrivelse, hvori Han bevidner hende Sin Tak for den Gavmildhed, hvormed hun anvender sin Konst til den lidende Menneskeheds Bedste. Kotzebues og Sands ulykkelige Endeligt. Psychologiske Bemærkninger af Prof. Grohmann. (Fortsættelse; see forr. No.) Lad end Kotzebue ikke have forstaaet det bedre, lad end hans lette Jeg have spillet her den lette Rolle, saa var i dette Spil dog Stedets og Tidens Eenhed forfeilet. Skjebnen hevnede sig umiddelbar paa sin overgivne Sanger, som fra det let bespottende Theater kaldte den i det virkelige Liv. At spille med Sandheden, i Livet er et farligere Spil end paa Skuepladsen, at ophøie uskyldigt Skin til trøstelig Sandhed. Kotzebue udgav Ugeblade. Bien blev til en Hvepse *), saarende og surrende lod den ingen gaae i Fred. Tage vi hele Literaturen, fra Pædagogiken indtil Theologien, fra Turnkonsten til Lægekonsten, hvor og hvorledes talte Kotzebue ikke med, Personligheder blandede sig i Almindeligheder; – og overalt traf man den fornemt, i af*) Saalænge den surrede mod de Franske og Napoleon var den en Bie, hvis Honning man med Velbehag nød i Tydskland; men da den, efter Freden, surrede mod Burscherne, der i Auto da feen paa Wartburg brændte adskillige af Kotzebues Skrifter, mod Turnschaft o. s. v., saa blev den til en Hveyse, og dens Honning til Gift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Kjøbenhavns Børs d. 12 October. Cours. Hamb. 2 M. 267, a vista 270. Lond. 2 M. - . Amst. 2 M. - . Spec. 269. Specier solgtes til 16 Rbmk. 1 1/2 s. a 16 Rbmk. 2 s. Obligat. 79 1/2 a 80. Committees. 100. Norske Rigsbanksedler 17. Svenske Sedler 64 s. - Disconto 6 PC. Titanem et Thorvaldsonium. Titani concors labor est, natoqve nivosiThorvaldi; er luto fingit miracula uterqveProdiga divinæ mentis, doctæqve notandi Pectoris internos sensus, vultusqve seqvaces. Th.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-12
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Gothasteen Sextende Aargang. No. 83. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 16 October 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-16
Jngen maadeligere Lærere kunde den ærede Forf. anbefale den opvoxende Agerdyrker, end vore Bønder, paa hvis Agerdyrknings Forbedring det Kongl. Landhuusholdnings Selskab i saa mange Aar har arbeidet, og foruden Det saa mange andre Mænd, baade ved Skrivter og Exempel, og dog ere komne lige langt. Det er det samme som at sige, at naar Forstanden først var dannet, saa lærte man bedst af dem, der intet vide. Ligesaa urigtigt et det, naar Forf. paastaaer, at Agerdyrkeren kun kan dannes i det practiske Liv, men det kan en finde Sted i Skolen. Lader os see engang, hvad vore practiske Landmænd, der blot ere dannede det practiske Liv, vide. J det Øieblik, de forlade deres practiske Livs Skueplads, vide de Jntet. Men Agerdyrkeren skal ikke dannes i Skolen, men i Skolen skal han lære det, der siden skal lede ham i hans practiske Agerdyrkning. Skole- og Mark, begge Dele behøves. Det Theoretiske hist, det Practiske her. Den nu sædvanlige Methode i Agerbruget er det Practiske først og det Theoretiske bag efter; hvilket er et Hysteronproteron. Forfatteren gjør mig Uret, naar han mener, at jeg vil, at Børnene i Almueskolerne skulle undervises i Technologien for Haandværkerne a. J Kjøbstæd Almueskolerne vil jeg dette, og i Landsbyeskolerne vil jeg Agerdyrkningen; men aldeles ikke omvendt, eller begge Deel anvendte i alle Skoler, uden Hensyn paa, enten de ere Landsbye eller Kjøbstædskoler. Den ærede Forf. kan fuldelig være forvisset om, at jeg virkelig betænker, og veed hvad der udfordres til at fyldestgjøre de af mig til Lærerne fremsatte Fordringer. Lyst Hoved og god Villie ere de to store Løftestænger, der flytter Bjerge, Kundskabs-Massen, som dertil behøves, er ikke betydelig. Men for dem, hvis Synskreds er meget begrændset, fordem er enhver videre Udsigt skrækkende.