JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-02-04
J begge Henseender synes Helsingøer at være en af de Byer, hvor Begyndelsen beqvemmest kunde skee. Den derværende lærde Skole, som dog kræver ikke ubetydelige Tilskud, har sjeldent kunne hæve sig til et høiere Discipel-Antal end af nogle og tyve, og den synes som lærd Skole saa meget mere overflødig, som det nærliggende Frederiksborg har en saadan. Helsingøer er en Handelsstad, og det maa formodes, at der i den findes et temmelig stort Antal af Forældre, som, uden at bestemme deres Sønner til de egentlig saa kaldte Studeringer, dog ønske at forskaffe dem en videnskabelig Dannelse. Byen har allerede en Realskole, men som af Mangel paa Ressoureer ikke har kunne bringes tilden Fuldkommenhed, man har ønsket; dog tæller den nu 41 Disciple, og den kunde vel afgive en Stamme af betalende Disciple og adskillige Hjelpemidler ved Oprettelsen af en høiere Realskole. Ogsaa vilde det i Helsingøer være lettere, end de fleste andre Steder, at finde Lærere i de levende Sprog, maaskee ogsaa i Mathematik.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Det er Forsamlingen bekjendt, at, efter Deres Majestæts allerhøieste Befalin. Oprettelsen af en saadan Skole paatænkes i Sorøe, hvor der ogsaa findes Meget, som vil lette Jndretningen, endskjøndt Byen kun er liden, og selv neppe vil kunne afgive ret mange Disciple for denne Skole. Meget ønskeligt vilde det være, om der kunde findes Ressourceer til at begrunde en saadan Underderviisnings Anstalt i Odense, i hvilken Byder allerede, foruden en Realklasse ved Borgerskolen, hvor 45 Børn deeltage i Underviisningen, findes for private Realskoler, som besøges af et Antal af 140 Disciple. Saaledes kunde flere Byer i Riget nævnes, hvor det maa ansees meget gavnligt, om der kunde findes Midler til efterhaanden at oprette høiere Realskoler.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Hvad Overbestyrelsen af de heromhandlede Skoler angaaer, da synes denne, efterdi disse Skoler skulle være videnskabelige Jnstituter, efterdi de ville staae i temmelig nært Forhold til den med Universitetet forbundne polytechniske Læreanstalt, og efterdi de menes for en stor Deel at skulle hente deres Ressourcer fra det lærde Skolevæsens Fond, rettest at burde henlægges under den Kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler. Da iøvrigt Jndretningen af høiere Realskoler er en ny Foranstaltning, og det til heldigen at grundlægge samme kan være gavnligt, at flere Mænd, hvis Stilling og Kundskaber gjøre deres Medvirkning ønskelig, sammentræde, er det blevet antaget tilraadeligt, at en Commission i denne Anledning blev allernaadigst anordnet.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Efter det Foranførte indstiller Provindsialstændernes Forsamling i dybeste Underdanighed: 1) at det maatte behage Deres Majestæt gjennem det Kongelige danske Cancelli at lade indhente vedkommende Autoriteters Betænkning om, hvorledes Borgerskolernes Afsondring fra Almue- eller Fattig-Skolerne i Kjøbstæderne muligst kunde befordres, 2) at der efterhaanden, saasnart skee kan, saa saadanne Steder i Riget, hvor størst Freqvents kan ventes, og de øvrige Betingelser ere tilstede, maatte, under Overbestyrelse af den Kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler, oprettes høiere Realskoler eller videnskabelige UnderviisningsAnstalter, hvori Disciplene, foruden at bibringes de Kundskaber, der i Almindelighed udkræves hos et dannet Menneske, og større Færdighed i de levende Sprog, fornemmelig maatte undervises i Mathematik og Naturvidenskaber, hvor Underviisningen i Almindelighed skulde fortsættes ud over Confirmations-Alderen, og hvortil maaskee Ressourcer kunde findes ved Nedlæggelse af nogle overflødige lærde Skoler; 3) at en Commission allernaadigst maatte blive nedsat for at tage under Overveielse, hvorledes de under 2den Jndstillingspost nævnte Foranstaltninger bedst kunde være at iværksætte, og derefter snarest muligt desangaaende at afgive allerunderdanigst Betænkning til Deres Majestæt." No 30.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Sagen angaaende Major Romers og Lieutenant Raschs Andragende om Jndførelsen af nyt Maal paa Bornholm m. m. (See denne Tidende Nr. 6, 3132 og 35.)
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Major Rømer og Lieutenant Rasch have til Stændernes Forsamling indgivet et Andragende betræffende ovennævnte Gjenstand, der er af følgende Jndhold: "Da Kornmaalingen paa Bornholm ikke er i den ønskeligste Orden, have vi fundet det overeensstemmende med det os overdragne, Hverv, at gjøre den ærede Stænderforsamling opmærksom paa de om Maalevæsenet i Almindelighed udgivne Lovbud, kortelig at anføre den paa Bornholm gængse Omgangsmaade med Kornmaalingen og Skatteqvitteringsbøgernes Førelse, samt derefter at fremsætte en Proposition i denne Anledning.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Committeens Jndstilling gik ud paa 1) at det nye Maal maa indføres paa Bornholm, saavel ved de paabudne Præstationer og Afgifter til det Offentlige og Private, som i al privat Handel og Omsætning, overeensstemmende med hvad Fdn. 10de Januar 1698 foreskriver; 2) at ikke alene Landgilden, men alle andre Præstationer, der ere fastsatte og regulerede efter gammelt Maal, og hidtil ere ydede efter samme, omsættes til nyt Maal. efter dettes Forhold til det ældre; 3) at det maatte undersøges, om og hvorvidt det paa Bornholm kan forenes med den brugelige Maade at opkræve Skatter og med de øvrige locale Omstændigheder, at Skatteqvitteringsbøgerne der fores paa den i Fregn, 30te Januar 1793 befalede Maade, og i saa Tilfælde, at saadanne befales indførte paa Øen. Det andet af disse Jndstillingspunkter tiltraadte imidlertid Committeens Medlem, Secretær Algreen-Ussing, kun med den nærmere Bestemmelse, at det nøie maa blive undersøgt, hvorvidt Landgildesæden paa Bornholm hidtil retteligen er opkrævet med gammelt Maal eller 160 Potter pr. Tønde, da den nugjeldende Jordebog udtrykkeligen bestemmer, at den kun skal erlægges med 8 Skjepper per Tønde, hvilket er nyt Maal. og kun giver 144 Potter per Tønde, og at saafremt det Offentliges Ret til at erholde Landgilden ydet med gammelt Maal ikke aldeles fuldstændigt kan godtgjøres, Bornholmerne da for Fremtiden maae fritages for at yde Landgilden i andet end det nye Maal, saaledes som Jordebogen fastsætter. Proponenterne erklærede, at da Committeens Jndstillingspunkter i det Væsentlige faldt sammen med deres, saa frafaldt de disse.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Proprietær Tutein yttrede under Sagens Behandling, at der formeentlig ingen Anledning var for Forsamlingen til at indgaae med en Petition angaaende denne Sag, da der neppe kunde være nogen Tvivl om, naar det blev oplyst, at det var et almindeligt Ønske paa Bornholm at faae det nye Maal samt de i Fdn. 30te Januar 1793 befalede Skatteqvitteringsbøger der indførte, at dette Ønske da vilde blive opfyldt uden Stændernes Medvirkning. Han troede, at Stænderne saa meget mindre burde tage sig af denne Sag, som her ikkun var Spørgsmaal om allerede existerende almindelige Loves Anvendelse paa Bornholm, hvilket vistnok kunde opnaaes uden deres Medvirkning, der først burde finde Sted, naar det viste sig, at man ei af den almindelige Vei kunde opnaae sit Ønske. Hvad Committeens Minoritets, Algreen-Ussings, Jndstilling angik, da var der formeentlig saa meget mindre Anledning til at antage sig den, som Sagen angik et Retspørgsmaal, der hørte under Domstolenes Virkekreds. J Henhold til det saaledes Anførte stillede han derfor det Amendement: "at den hele Sa maatte afvises."
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Flere Medlemmer, yttrede sig i denne Anledning, men da Sporgsmaalet ved Sagens endelige Behandling blev sat under Afstemning, blev dette Amendement forkastet med 50 Stemmer mod 7.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Med Hensyn til Committeens første Jndstillingspunkt bemærkede den Kongelige Commissarius, at Grunden til at det nye Maal hidtil ikke var indført paa Bornholm, alene var, at man troede, at det ikke stemmede med Beboernes Ønske, og at det, med Hensyn til Bornholm isolerede Beliggenhed, var mindre vigtigt for denne Provinds, at have Maal tilfælles med det øvrige Rige. Da nu de Bornholmske Deputerede, havde erklæret sig overbeviste om, at Bornholmerne ønske det almindelige Maal der indført, vilde der ikke let fra Regjeringens Side være Noget til Hinder herfor. Jøvrigt kunde han ikke ansee det for aldeles ubetænkeligt, at det paabedes ogsaa i privat Handel, da der let kunde indløbe Misforstaaelser og Underfundighed, i hvis Følge en Accord kunde blive at ansee som indgaaet med Hensyn til det nye Maal, uagtet det gamle factisk var meent, og om end enhver Handel i god Tro opfyldtes, saaledes som Meningen virkeligen havde været, vilde dog de Data, hvorefter Capitelstaxterne sættes, blive uefterrettelige, naar Samhandlen ideligen skeete efter gammelt Maal, da dette ikke da, som nu, kunde lægges til Grund ved Capitelstaxtens Sættelse. Efterat Flere havde yttret sig over dette Jndstillingspunkt, blev det ved den endelige Afstemning billiget med 49 Stemmer mod 8.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Committeens Medlem, Secretær Ussing, havde, som alt ovenfor anført, afgivet et dissentierende Votum med Hensyn til det andet Jndstillingspunkt. Efter de af Rentekammeret igjennem den Kongelige Commissarius meddeelte Oplysninger, maatte han nemlig være af den Formening, at der var stor Sandsynlighed for, at Bønderne paa Bornholm yde mere i Landgilde end de ere pligtige til. Det var saaledes oplyst, at det i den Jordebog, som ligger til Grund for Bornholm Jordebogsregnskab, er bestemt, at Tønden skal beregnes til 8 Skjepper; men hvor Tønden skal beregnes til Skjepper, kunde der ikke udkomme 160 Potter pr. Tønde (som er Størrelsen af det gamle Maal, der endnu ydes), men kun 144 Potter pr. Tønde. Anordningerne af 1ste Mai 1682 og 10de Januar 1698 bestemme nemlig udtrykkeligen, at den danske Korntønde skal holde 111 Potter og bestaae af 8 Skjepper, hver Skjeppe af 18 Potter. Hvor der altsaa er Tale om en 8 Skjeppers Tønde, saaledes som Jordebogen ommelder, skal denne kun holde 144 Potter. Naar Rentekammeret har tilføiet, at det Antal Skjepper, som gaaer paa en Tønde, vel var i Jordebogen af 1691 blevet forandret fra 5, til 8 efter den i Frig af 30te August 1687. om Landgildes Forandring til nyt Maal foreskrevne Beregningsmaade, men at denne Omsætning ingen Jndflydelse har havt paa Tønde Antallet, hvilket fremdeles var blevet, ligesom det var i den ældre Jordebog af 1080, og saaledes ikke omsat til 144 Potter pr. Tønde efter hine Anordninger, da lode disse Sætninger sig, saavidt skjønnedes, ikke forene; thi naar Tønden var omsat til 8 Skjepper, saa var den efter det Nysanførte er ipo omsat til 144 Potter.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
En Skjeppe paa 20 Potter, som vilde udkomme, naar Tønden beregnedes til 8 Skjepper og dog skulde holde 160 Potter, kjendte Lovgivningen intet til. Der var heller ikke, efter hvad der var oplyst, Noget i Jordebogen, som viste, at de Skjepper, hvori Tønden er deelt, ere Skjepper af en ganske særegen Art, der hverken svare til det gamle Maal (32 Potter) eller til det nye Maal. (18 Potter). Om der i en ældre Jordebog Bornholm findes det samme Antal Tønfor J der, at svares med gammelt Maal, altsaa med 160 Potter pr. Tønde, som findes i den nugjeldende Jordebog, at svares med nyt Maal, eller 144 Potter pr. Tønde, kunde formeentligen her ikke være af nogen afgjørende Vigtighed, da det var efter den nu gieldende Jordebog, at Bornholmerne skulle yde deres Landgilde og ikke efter en længere i Tiden tilbagegaaende. Det maatte derfor formeentligen antages, at man, ved at bestemme, at det samme Tøndetal nu skal præsteres med nyt Maal, har – forsaavidt Opmaalet paa den nye Tønde ikke allerede maatte opveie Forskjellen – nedsat Landgilden, hvortil der kunde tænkes mange Grunde, som det nu efter saa lang TidsForløb er vanskeligt eller umuligt at oplyse. Den Omstændighed, at Landgilden, hiin Forandring uagtet, hidtil bestandigt er ydet efter gammelt Maal med 160 Potter pr. Tønde, kunde formeentlig heller ikke bevirke, at den fremdeles kunde fordres med dette Maal, saameget mindre, som Bornholmerne ikke have været vidende om, at Jordebogen af 1696, der opbevares i Rentekammeret, bestemmer, at Landgildetønden skal beregnes til Skjepper, eller efter nyt Maal. ethvert Fald syntes Sagen at fortjene en nøiagtig Undersøgelse, og kunde der ikke skaffes yderligere Hjemmel for den Bornholmerne hidtil affordrede sandsynligviis for høie Landgilde, burde der formeentligen i det Mindste for Fremtiden ikke affordres dem meere, end hvad Jordebogen paalægger dem. Den Kongelige Commissarius fandt ingen Grund til at antage, at Landgilden paa Bornholm ydes med et større Kornqvantum end det, hvortil den oprindeligen har været bestemt. Jordebogen af 1691 syntes ikke at have gjort nogen Forandring i det ældre Tøndetal, og at en Nedsættelse i den gamle Landgilde skulde være foregaaet i Anledning af det nye Maal, men formedelst Misbrug eller Uagtsomhed, ikke være kommen Yderne tilgode, forekom ham usandsynligt, da det, foruden at Frog. af 30te August 1687 viste, at Differentsen, mellem det gamle og nye Maal skulde i Landgildepræstationerne erstattes med en forholdsmæssig Forøgelse af det nominelle Beløb, ogsaa vilde have været høist synderligt, om Regjeringen skulde have eftergivet 1/2 Deel af Landgildekornet, forsaavidt det udgjorde hele Tønder, men derimod ikke tilstaaet nogen Eftergivelse af den Deel, der kun udgjorde enkelte Skjepper, Fjerdingkar o. s. v. Troede. Landgildeyderne, at der affordredes dem forMeget, havde de i alt Fald Adgang til at faae Spørgsmaalet afgjort ved Domstolene. (Slutningen følger i næste Nummer.) Mødet den 21de Januar.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Sagen angaaende Rigets FinantsvæStatsgjeld) blev sidste Gang sen og foretagen og afgjort paa den Maade, som i et følgende Nummer af denne Tidende skal blive oplyst. Nødet den 22de Januar.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Sagen betræffende de af Agent Bruun, og Capitainlieutenant Sandholt til Forsamlingen indgivne Andragender om Oprettelsen af adskillige nye Fyr og flere Foranstaltninger til Sikkerhed for Søfarten langs med Østkysten af Jylland og igjennem Belterne 28. blev første Gang foretagen, og den endelige Behandling udsat til en følgende Tid. Derefter foretoges til endelig Behandling Sagen angaaende Professor Bangs Andragende betræffende Kjøbenhavns Communalforfatning), der blev afgjort saaledes, som i sin Tid i denne Tidende skal blive oplyst. See denne Tidende Nr. 9, Side 112, Nr. 10, Side 117128 og Nr. 4748, Side 764765. See denne Tidende Nr. 2021, Side 333–334, See denne Tidende Nr. 15, Side 222 og Nr. 1748, Side 708. Fremdeles blev til foreløbig Behandling foretagen Sagen angaaende Provst Birchs Andragende om Forbedring i Lands hvori Disbyskolelærernes Løncussionen blev paabegyndt, men ikke tilendebragt, saa at Forhandlingen blev udsat til Fortsættelse i næste Møde. Nødet den 23de Januar.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Den i Gaarsmødet afbrudte Sag om Forbedring i Landsbyskolelærernes Lon blev fortsat, og den endelige Behandling, efterat den foreløbige Discussion var tilendebragt, udsat til et følgende Møde. Mødet den 25de Januar.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Secretær Algreen-Ussing anmeldte, at han havde modtaget et Andragende fra Nagelsmedene i Kjøbenhavn om Forhøielse i Tolden paa fremmede Som, hvilket blev afleveret til den til Toldtariffens Bedømmelse nedsatte Committee.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Sognefoged Peder West anmeldte, at han havde modtaget et Andragende fra adskillige Fæstebonder af Kirstineberg, Overup og Schiørringe Godser om Grændser for Jndfæstningens Størrelse og om Successionsret for Fæsternes Sønner, hvilket Andragende, paa hans Begjæring, blev overgivet til den i Anledning af Kammerraad Drewsens Andragende om Midler til at fremskynde Hoveriets Afløsning nedsatte Committee. Til foreløbig Behandling blev foretagen Sagen angaaende Kammerraad Drewsens Forslag om Frireisernes Ophævelse eller Jndskrænkning. ). Sagen blev første Gang discuteret, og den endelige Behandling udsat til en følgende Tid. Januar.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Den 26de (Tvende Møder.)
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Cancelliraad Haastrup anmeldte, at han havde modtaget en Skrivelse fra Rønninge See denne Tidende Nr. 2223. Side 392. 363. See denne Tidende Nr. 17, Side 255-156. Sogns Beboere, om den nye Matriculs Jndførelse, hvilken Skrivelse blev afleveret til Committeen, der er nedsat i Anledning af Provst Birchs Andragende om denne Gjenstand. Jørgen Mathiesen indleverede en Skrivelse fra endeel Beboere i Gielsted Sogn, i Wends Herred, hvori de besvære sig over nogle Misbrug, der skulle finde Sted ved de af Sognet afgivende Fribefordringer.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Da Committeen i Sagen om Frireisernes Ophævelse allerede har afgivet sin Betænkning, blev det bestemt, at det nævnte Andragende skulde til Eftersyn henlægges i Forsamlingens Læseværelse.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Sagen angaaende Udkastet til en Forordning, indeholdende adskilligenærmere Bestemmelser angaaende Retsforholdet imellem Jorddrotter og Fæstere i Danmark *) blev foretagen til foreløbig Behandling. Committeens Referent, Secretær Algreen-Ussing, oplæste den af Committeens Majoritet (Drewsen, Mads Christian Mathiesen, Haastrup og Algreen-Ussing) afgivne Betænkning, og Proprietær Tutein den af Minoriteten i Committeen (Reventlow, Treschow og Tutein) afgivne Betænkning. Sagens Discussion tog derpaa sin Begyndelse, men blev ikke tilendebragt og udsattes derfor til Fortsættelse i næste Møde. Mødet den 27de Januar.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Den Kongelige Commissarius underrettede Forsamlingen om, at der var ham tilhændekommet et allerhøieste Rescript af 26de f. M., hvorved Provindsialstændernes Forsamling bestemtes at skulle opløses den 20de Februar i dette Aar. Kammerraad Rasmussen indleverede et Andragende fra 9 Skolelærere paa Frederiksborg Amt om Forbedring i deres Jndkomster, hvilket Andragende, da det almindelige Forslag, denne Gjenstand betræffende, allerede er fremmet til endelig Behand*) See denne Tidende Nr. 4 Side 36. ling, blev, efter hans Begjæring, henlagt til Medlemmernes Eftersyn i Læsesalen.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Secretær Algreen-Ussing anmeldte, at han har modtaget et Andragende fra endeel Hør= og Garnhandlere samt Heglere og Traadfabriqveurer i Kjøbenhavn, hvori de gjøre Forestilling imod Nedsættelse i Tolden af Hørgarn, Traad og Lærred, hvilket Andragende blev afgivet til Committeen, som er nedsat til at afgive Betænkning over Udkastet til den nye Toldtaris. Den foreløbige Behandling af Sagen om Lovudkastet angaaende Retsforholdet mellem Jorddrotter og Fæstere blev fortsat og sluttet, og den endelige Forhandling udsat til en følgende Tid. Mødet den 28de Januar. Præsidenten aabnede Mødet med at anmode den Kongelige Commissarius om, med sædvanlig Velvillie, at overbringe Hans Majestæt Kongen Forsamlingens Lykønskning i Anledning af denne Dag, der er en Glædesdag for hele Landet. Commissarius yttrede, at det vilde være ham en kjær Pligt at opfylde Forsamlingens Ønske, at tolke for Hans Majestæt Forsamlingens Følelser, hvilket vist vilde glæde Hans Landsfaderlige Hjerte, hvorpaa udbragtes et tre Gange gjentaget: "Længe leve Kongen! Agent Hammerich afleverede, til Afbenyttelse for Committeen i Anledning af den nye Toldtarif, en ham tilstillet Skrivelse fra den administrerende Direction for Kjøbenhavns Fattigvæsen, hvori den gjør Forestilling imod, at Tolden i den nævnte Tarif er nedsat paa bleget og ubleget Garn samt paa Lærreder.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Sagen angaaende Oprettelsen af adkillige nye Fyr blev sidste Gang foretagen og endeligen afgjort paa den Maade, som i et følgende Nummer af denne Tidende skal blive oplyst.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Etatsraad Steenfeldt forelæste det afham forfattede Udkast til en allerunderdanigst Petition og Ophævelse af Fdn. af 19de Marts 1817 om Logbøger og Skibsjournaler, Professor Bang det af ham forfattede Udkast til Forsamlingens Betænkning om Ligningen af de med Stænderinstitutionen forbundne Omkostninger, og Stiftamtmand Krieger det af ham forfattede Udkast til Forsamlingens Betænkning angaaende Udkastet til en Anordning angaaende Criminal væsenet paa Jsland. ). Samtlige disse. Udkast bleve af Forsamlingen billigede. *) See denne Tidende Nr. 35, Side 566 og Nr. 38. 39, Side 624. See denne Tidende Nr. 4 Side 39 og Nr. 40, Side 640. See denne Tidende Nr. 35, Side 566.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Rettelse. J Nr. 5354, Pag. 835, Lin. 26, Ordet man udgaaer. Pag. 837, Lin. 10, Overøvrighederne. læs Overformynderne. Pag. 840, Lin. 8, som læs hvori Pag. 842, Lin. 11, rigtige læs vigtige.
Berlingske Tidende, 1836-02-04
Kjöbenhavn. hurtigpresse. Trykt i det Berlingske Officin, med
Berlingske Tidende, 1836-02-05
u til forsendelse. med gelevposter privilegerede Berlingske politiske Hvertissements. seende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg Fredagen den 5 Februar. No 51.
Berlingske Tidende, 1836-02-05
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-02-05
London, den 26de Januar. – Den nylig afdøde portugisiske General-Consul her, Teireira Sampaio, har efterladt sig en Formue af 6000,000 Pund Sterling.
Berlingske Tidende, 1836-02-05
Det store Manufacturhuus Rostron i Manchester, der især gjorde Forretninger paa America, har i Fredags standset med sine Udbetalinger. Dets Pas siva anslaaes til 200,000 Pund Sterling. Af mangfoldige Forløbere kan man allerede mærke, at Parlaments-Sessionen nærmer sig. Overalt hører man om politiske Dineer og lignende Sammenkomster. J Cambringe har Skatkamrets Cantsler som omstændeligt meddeelt – bivaanet tvende Gjæste bude og hver Gang holdt lange Taler. Times, bemærker i denne Anledning, at hvis den hæderlige Herre ikke er blevet tracteret bedre af sine Tilhørere, end han har tracteret dem, maa man beklage hans Mave. J Jrland spiller O'Connell sin vante Rolle. J flere Grevskaber har han bivaanet offentlige Dineer. Ved et af disse besvor han sine Venner, for Guds Skyld at anstrenge alle deres Kræfter til det nuværende Ministeriums Understøttelse; thi – forsikkrede han – skulde det lykkes Torverne at komme til Roret igjen, vilde Jrland være tabt. Ved et andet lignende Maaltid frygtede man for Voldsomheder mellem begge politiske Partier, og Militair magt sendtes hen til Spisesalen. Der udspredtes endog det Rygte, at Orangisterne vilde forgribe sig paa Hr. O'Connell, men Alt løb dog roligt af. Nu har han begivet sig til Dublin, hvor der hersker en egen Bevægelse. Strax efter sin Ankomst til denne Jrlands Hovedstad bivaanede han en Forsamling, der havde en almeennyttig Gjenstand til Formaal. Der handledes nemlig om at paaskynde Forbindelserne mellem Dublin og London ved Hjelp af Dampskibsfarten til Portdynllen i Wales, hvorfra atter en Jernbane skal drages til London. Man vil i saa Fald kunne tilbagelægge Vejen mellem begge Hovedstæder i lidt over tolv Timer; for Øjeblikket bruger man halvanden Dag dertil. Mænd af alle Partier, understøttede dette Foretagende, og man saae Hr. O'Connell staae ved Siden af sin meest fjendtlige Modstander, Hr. Shaw; Spændingen var imidlertid saa stor, at den Ene ikke hilste paa den Anden.
Berlingske Tidende, 1836-02-05
J en Forsamling af velhavende Jndvaanere i Portsmouth er det blevet besluttet, hos Hs. Majestæt, at besvære sig over hiin Bestemmelse, at kun heftige Liberale skulle foreslaaes til Tommer-Embeder. Denne Petition, hvis Øjemed er, at saadanne Poster maae blive besatte med Personer af forskjellige politiske Anskuelser, vil formodentlig blive overrakt ved Hertugen af Wellington.
Berlingske Tidende, 1836-02-05
Frankerig.