Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-30
J Følgebladet til Aarhuus Stiftstidende No. 65, læses følgende om Maaden, hvorpaa de danske Præster lønnes. Det er et af hvor Tids skjønneste og følgerigeste Phænomener, at vigtige Anliggender, hvorover der længe har været iagttaget en dump Taushed, bringes paa Bane, for Offentlighedens Forum, og underkastes fleersidig Drøftelse. Derved vækkes og vedligeholdes Almeensands for vigtige Æmner, og blive vi ved, som vi have begyndt, vil Enhver af os, med nogen Forandring, kunne paa sig anvende hiint herlige Symbol af Terents, sigende: "Jeg er dansk, og hvad der vedkommer Dansmark, vedkommer ogsaa mig." J d. T. No. 31 anføres, bl. A., som en værdig Gjenstand. for Stændernes Opmærksomhed, "Maaden, hvorpaa de danske Præster lønnes. Jnds. skjønner ikke rettere, end at denne Sag er betydelig nok, for at egne sig til en levende Discussion. Destomere maatte han indigeres ved en i Følgebl. til No. 48 indført, efter alle Criterier at slutte fra en Skolelærer, og tilmed en ubesindig og utaknemmelig Skolelærer, hidrørende Artikel, hvis Aand og Tone noksom characteriseres ved den der anstillede Sammenligning mellem Skolelærernes og Præsternes Jndkomster, der siges at forholde sig til hinanden, som en mager Kylling til en feed Gaas. Jntet Under derfor, at den beklagelsesværdige Forfatter ikke blot vil have "Maaden, hvorpaa Skolelærerne lønnes, discuteret i Stænderforsamlingen, men ogsaa i utilgivelig Miskjendelse af den bedste Regjerings Omsorg for alle Stænder, formeligt gjør den hele Skolelærerstand til en Tiggerorden. - Ved Maaden, hvorpaa de danske Præster lønnes, tænke vi os, ikke som Sv vil, Offret alene, men hele Standens Besoldingsmaade, Tienden altsaa medindbegreben. Det torde dog vel nu være paa Tiden, at bringe de Grundsætninger i Udførelse, der allerede længe have besjellet de indsigtsfuldeste Camera lister. Men af alle optænkelige Afgifter er Tienden den misligste, om ikke fordærveligste; Arthur Young gaaer endog saavidt, at han kalder den en Brandskat, som angriber Landmandens Jndkomst saa stærkt, at alt Mod til Flid berøves ham, og hver Tanke og Forbedringer fortrænges af hans Sjæll." Og denne Tiende er den danske Landsbypræst vigtigste Jndtægt, Af i denne Tiende, hvis Udbytte er saa precair og hvis at Oppebørsel er forbunden med saamange Ubehageligheder, skal han igjen udrede meget høie og trykkende Afgifter, Af denne Tiende skal han, med sin som oftest talrige Familie, udbringe det daglige Udkomme. - Offret er, allevegne i Landet, nedsunken til en Ubetydelighed, der stikker skjærende af mod den høitidelige Maade, hvorpaa det oppebæres, i Herrens Huus, for Herrens Alter. Fra til 6 Sk. andrages Offret som oftest pro persona. Har Præsten samvittighedsfuldt varetaget sine Pligter som Skoleinspecteur og Fattigforsørger, kan det vel hænde sig, at han i Offersedlen finder Uartigheder istedetfor Mønt; man har havt mærkelige Exempler, hvoraf nogle ere komne til offentlig Kundskab, men flere ere blevne fortiede. - Jndsenderen er Landsbypræst, og af Hjertet gjerne under han enhver anden Embedsmand den høiest mulige Jndtægt; men skjøndt hans Kald hører til de middelmaadige, tør han dog, uden at træde Sandheden for nær, paastaae, at der gives Aar, hvori Stedets Skolelærer har et større reent Udbytte af sit Embede, end han af Sit. - Han har et Embed paa omtrent 100 Tdr. Hartkorn, og det har, f. Ex. i Aaret 1833 indbragt: Tiende: 250 Tdr. Byg a 11 Mk. . 458 Rbd. 2 Mk. Høitidsoffer . . . . . . Accidentser. . . . . . . . 80 – . Qvægtiende og Smaaredsel. Avlingen bortforp. for 50 Td. Byg . 91 - 4 160 Rbd. - - Var nu denne Sum hans rene Jndtægt, og havde han, som Skolelæreren, fri Bolig, som Communen maatte vedligeholde, da vilde han prise sig meget lykkelig, og aldrig ønske sig Mere; han er ogsaa overbeviist om, at enhver Forstandig og Retsindig, som læser dette, vil indrømme, at en Summer, inden der bliver en Bid Brød tilovere til ham: Amtstueskatter. - 127 Rbd. Renter af Præstegaardens Kjøbesum Renter og Afdrag til den 4. Enkekasse, Dito dito af en Gjæld paa Aaldet 75 - Pension til en Formand . . . . Ditto til en Ente . . . . . . Landemodes Expenser Til Prælig, nødv. Vedligeholdelse. Løn til en var . . . . . . . Dito til to Piger . . . . . . Fattigskat . . . . . . . . 15 Rbd. Bliver altsaa igjen til Føde og Klæder for Fader, Moder og 5 Børn, til Tyendes Underholdning, til saamange andre nødvendige, og til saamange uforudseete Udgifter. To hundrede Rigsbankdaler, aarligt. - Og hvad skal man sige om de mangfoldige Præstekald i Danmark, som endnu ere langt ringere end det nævnte, F. Ex. Thunøe, hvor Præstens hele Brutto-Jndtægt i 1833 neppe vi have udgjort 250 Rbd.; eller Sønder= og Nørre=Onsild, hvor Tienden kun kan anslaaes til 200 Rbd. og Offer og Accidentser til 50 Rbd.; eller Falslev, hvor Offer og Accidentser i et heel Aar neppe løbe over 25 Rbd.; eller Viby og Thi set, hvor Præsten, til en Formand, aarligt maa svare Værdien af omtrent fire Hundrede Rigsbankdaler, skjøndt dette Kald ikke afgiver mere end anstændig Underholdning for en nogenlunde talrig Familie. Med Flid har Jnds. nævnt saamange Kald i Aarhuus Stift, fordi dette ansees som eet af de Bedste i Landet. J andre Stifter finde vi mange endnu maadeligere Kald, f. Ex. Toftrup og Roum, hvor Tienden ikke andrager meere end 75 Tdr. Sæd, Offer og Accidentser kun 20 Rbd. Vaagøe, hvor Høitidsoffret ydes i Strømper; Aske, hvor Tienden neppe udgjør over 30 Tdr. Byg, og Offret og Accidentserne ikke over 20 Rbd. hele Aaret om; det residerende Capellanie i Nykjøbing paa Mors, hvis Accidentser aarligt kunne løbe op til 3 a 10 Rbd.; det residerende Capellanie i Thisted og Sognekaldet til Skinnerup, hvis samtlige 3 Offerdage, saavel i Kjøbstaden som i Annersognet, neppe kunne anslaaes til 20 Rbd., Fra de 135 Rbd. maa forlods tages følgende Summer, inden der bliver en Bid Brød tilovertil ham: Amtstueskatter. - 127 Rbd. Renter af Præstegaardens Kjøbesum Renter og Afdrag til den 4. Enkekasse, Dito dito af en Gjæld paa Aaldet 75 - Pension til en Formand . . . . Ditto til en Ente . . . . . . Landemodes Expenser Til Prælig, nødv. Vedligeholdelse. Løn til en var . . . . . . . Dito til to Piger . . . . . . Fattigskat . . . . . . . . 15 Rbd. kjøndt dette Embede aarligt maa afgive til den lerde Skole i Aalborg 24 Tdr. Byg. Hvormanse Kald af lignende og tildeels endnu ringere Beskaffenhed var det ikke let at anføre. Neppe indbringe de Renten af den Capital, Præstens lærde Dannelse i Skolen og ved Universitetet har medtalet, ei at tale om nogen Rente af de to til tre Tu inde Rigsbankdaler, der medgaae til Præstens Establissement paa Landet. - Den for ikke længe siden afgangne Amtsprovst Krog har ogsaa gjort en Beregning over et Kalds Jndtægt og Udgift, paa 400 Tdr. Hartkorn; han faaer, naar denne fradrages hiin, en Beholdning af 180 Rbd. Meddenne Sum, siger han, skal Præsten, som en a Statens vigtigste Embedsmænd, holde sin Stand, udvortes Ære, anskaffe Klæder og Bøger, opdrage sine Børn, møde Sygdom og Uheld, afbetale gammel Gjæld, lægge sig Noget til Bedste for Alderdommen, for Enke og Børn, samt svare Ex fra=Paabud og Afgifter, som paa Præstegaard og artkorn aarligt forøges. - Antager man, at Præsten, hvilket som oftest er Tilfældet, i mange Aar har siddet i et lidet Kald, hvor han under Næringssorger og aarlig forøget Gjæld, har tilbragt sine bedste Aar, og nu endelig paa sine gam 4 Dage, opnaaer Kaldet paa 100 Tdr. Hartkorn, saa veed jeg ikke, om hans Kaar ere at misunde. Udgiveren af Bladet Raketten" bekjendtgjorde forleden i den berlingske Tidende, med Censors Tilladelse, at han formedelst en stærk Forkjølelse har fundet det nødvendigt at indlægge sig i Frede(Rd. Av.) riks Hospital.