Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-19
Underhuset har, uagtet heftig Modstand, anerkjendt Retmæssigheden af de saakaldte danske Fordringer. Herved menes engelske Undersaatters Fordring og Skadesløsholdelse af den engelske Regjering for de Tab, de i de sidste Krigsaar leed ved at de Danske confiskerede engelske Skibe og Gods som befandt sig i Danmark, hvilket skeete for at tage Repressalier for de Confiskationer, som Englænderne endog længe for Krigens Udbrud havde foretaget af danske Skibe. Som bekjendt er de danske Handlendes Fordring om en lignende Erstatning for de Tab, de derved leed, hvilke beløb sig til henved 14 Milloner Rbd., bleven afviist af Regjeringen og den roeskildske Stænderforsamling. Dampskibet Britannia, som man frygtede saa meget for, er lykkelig ankommet. - En stærk fransk Flaade af 12 Linieskibe er fra Toulons Havn gaaet i Søen, hvilket har givet Anledning til mangfoldige Rygter og opvakt megen Sensation. Almindeligst antager man, at dens Bestemmelse staaer i Forbindelse med de orientalske Anliggender, og Rogle meente, at den skulde understøtte Frihedskampen paa Candia, hvor ifølge de sidste Efterretninger Alt tydede paa et nær forestaaende Slag, Andre, at den var bestemt til Alerandria enten for at understøtte Vicekongens Rustninger, eller vel snarere forat tvinge ham til at antage det nu modificerede Firman. Thi de Vanskeligheder, som have reist sig for Frankrigs Tiltrædelse til det europæiske Forbund, synes især at bestaae deri, at dette ikke kan skee, for Julitractaten, hvorved de 4 Magter forpligtede sig til med Magt at tvinge Mehemed Alt til Underkastelse, er ophævet; men saalænge han ikke har underkastet sig, kan dette ikke skee. Et Rygte, som aldeles mangler Sandsynlighed, omtales meget i franske Blade, nemlig, at der skulde være sluttet en Tractat mellem England og Rusland om at dele Tyrkiet imellem sig og give Preussen Erstatning i Sachsen og Westphalen, Østerrig i nogle Donau-Provindser. Man skulde dog troe, at en saadan Plan, som ganske er afpasset efter Polens Delinger, Norges Erobring eller Wiener congressens Bestemmelser, ei engang kunde tænkes i vore Tider. – Fra Algier meldes ved Telegraph at General Bugeand den 25de Mai efter en ærefuld Fægtning har indtaget Abdel Kaders Hovedstad Tagadempt, sprængt Fortet i Luften og lagt Staden i Aske. Derfra vendte han tilbage til Mas cara, som han i Forveien havde indtaget og tildeels afbrændt. Jdet de Franske droge ud af denne Stad, hvor 3 vel provianterede Batailloner blev tilbage, bleve de angrebne af Araberne, som lede et Tab af 4500 Mand. Ved Tilbagekomsten til Mostaganem, hvorfra Expeditionen var gaaet ud, talte Hæren 110 Syge, 82 Saarede og 20 Faldne, hvilket var det hele Tab ved dette Feldttog. – J Syrien griber Pesten stærkt om sig, og anretter især i Beirut og St. Jean d'Acre store Ødelæggelser. - Den 9de dennes tildrog sig i Lille i Frankrig en rædselfuld Begivenhed, som har megen Lighed med Børne husets Brand i Kjøbenhavn 1817. Abbediet Loos, som var indrettet til et Fængsel for 1700 Forbrydere, blev af disse antændt i alle 4 Hjørner, de da de ikke længere kunde udholde den slette Behandling og meer end strenge Tvang, de vare underkastede. Men de bleve skuffede i deres Haab om Befrielse, da en talrig Mængde af Politi og Militair dannede en Kreds og Bygningen, besatte alle Jndgange og uden Barmhiertighed fyrede paa dem, saasnart de vilde bane sig en Vei; Branden og de skrækkeligste Jammerscener vedvarede endnu ved Beretningens Afgang.