JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Beneficeret Jord til Arvefæste. Fredagen den 17 Marts om Formiddagen Kl. 11, bliver ved offentlig Auction i Østofte Præstegaard, bortsolgt til Arvefæste, paa nærmere Approbation af det Kongelige Danske Cancellie: 45 Tdr. 4 Skpr. Land Ager og Eng af Østofte Præst-Embedes Jorder, inddeelte i 8te Parceller, imod en aarlig Arvefæste-Afgift af 2 Tdr. Byg pr. Tønde Land Ager, og 1 Tde. Byg pr. Tønde Land Eng, samt en Kjøbesum i Penge. Opraabene i Penge skee først parcelviis, derefter i 2de Lodder, hver paa 4 Parceller, og endelig alle 8 Parceller under Eet. Disse fede og veldyrkede Jorder paavises, naar forlanges, og Conditionerne saavel som Kortet ere til Eftersyn i Præstegaarden. Østofte den 2den Marts 1843. Kofod Ancher.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Extract Stævning. Ved Stævning af 1ste d. M. som in extenso, findes indført i denne Tidende No 27 for Løverdagen den 4de dennes, er i Kraft af Kongl. allernaadigst Bevilling af 22de Decbr. f. A., indstævnet Den eller De, som maatte have en af Jørgen Sørensen Møller under 6te Decbr. 1797, til Forpagter Niss Thorsen eller Thorsing paa Knuthenlund for 100 Rd. D. C. udstædt Panteobligation, der er tinglæst den 11te Decbr. f. A., i hænde, til for Nakskov By tings ordinaire Ret, som holdes paa Nakskov Raadhuus den sidste *) Retsdag i Juni Maaned 1844, med den foromnævnte Obligation, at fremkomme, og deres Adkomst til den at beviisliggjøre, da Obligationen ellers ved Dom vil blive mortificeret. Nakskov den 2den Marts 1843. Hviid. *) I den i N 27 af Stiftstidenden indførte Stævning stod første Retsdag istedetfor sidste Retsdag, hvilket herved rettes. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Lollands Falsters Stifts Tiende. Sed Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 29. Torsdagen den 9. Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Jndenlandske Efterretninger. Pastor Boving i Egtved har i Dannevirke offentliggjort Følgende: J Anledning af den om Elisabet Andersdatters Henrettelse den 1ste Februar i Bladet Dannevirke fra en Tilskuer indrykkede og senere i flere Blade optagne Anmeldelse, (see ogsaa dette Blads No 18) der kan kaste en ufortjent Skygge paa Delinqventinden, begrunde Enkeltes Formeninger og hendes uomvendte Tilstand og i det almindelige Omdømme nedsætte de gode, dog saa einefaldende, Frugter af den Underviisning og Forberedelse til Døden, Dhrr. Sognepræster Pastor Galskjørt og Pastor Kragerup under hendes lange Arrest i Kolding med lige megen Ombyggelighed og Nidkjærhed have ydet hende, troer jeg som den Præst, der have havt det sørgelige Hverv at fuldende Delinqventindens sidste Beredelse til Døden og at være tilstæde hos hende paa Retterstedet, at skylde hendes Minde og Sandheden, til Berigtigelse af denne Anmeldelse, at offentliggjøre, at hun ingensinde for mig har yttret Haab om at faae Henrettelsen udsat, men paa mit Spørgsmaal ved et af mine første Besøg, om hun ønsker Benaadning, blot svaret: Skee Guds Villie, min Dødsdag komme, naar den vil, blot jeg tør troe mig nok forberedet. – Efterat Dødsdommen allernaadigst var stadfæstet, sagde hun endog uopfordret til mig, at det var godt og nødvendigt, at der var Dødsstraffe, og bad dybt bevæget, at hendes Exempel maatte gavne Vorden ved at være til Advarsel for Ryggeslesheden og til Opfordring at søge Gud, man var dog saa vel hos ham. - Hendes Livs sidste Morgen modtog hun mig med de Ord: at som den stærke Blæst i Dag nok vilde rense Luften, saaledes haabede hun sikkert, at hendes Sjæl i Dag renset skulde være hos Gud. Den Ro og Kraft, hvormed hun tiltraadte og fuldendte den rædselfulde Døds Gang, udgik saaledes, saavidt det menneskelige Øie kan bedømme, ingenlunde af Haab om jordisk Benaadning, men af det høiere Haab, hun som den Angerfulde og Omvendte gjennem Ordet havde annammet og efter hendes Udsagn i skjønne Drømme seet stadfæstet. og det har i Sandhed aldrig staaet meer levende for mig end under dette mit tunge Hverv, hvad den christelige Tro formaaer, naar den ret vorder annammet. – Naar det i hiin Almeldelse hedder, at Delinqventinden paa Retterstedet skulde have yttret Noget, som i Afstanden ei kunde høres, men hvortil jeg skulde have svaret: det er for sildigt da er dette en aabenbar Usandhed. Hverken efterat Dommen der var oplæst, en kort Psalm umiddelbar derefter paa hendes Begjæring afsjungen, eller efterat faa Trøstens og Haabets Ord af mig vare hende tilsagte, og jeg var traadt hen til hende til Afskeed, talede hun et eneste Ord, men tilkjendegav blot ved Blik og Suk mod Himlen, hvorhen hendes Tanke og Ben var vendt. - Anmelderen maa have misforstaaet de Ord, hvormed jeg under Afklædningen tiltalede hende og opfordrede hende til at vende Tanken fra det Synlig til det Usynlige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Den 27de f. M. om Morgenen omtrent Kl. 7: spadserede en Tjenestepige ud af Nestveds Ringstedgadeport. Omtrent et Qvarteerstid derefter komen Dragon af det der garnisonerende Dragonregiments 4de Escadron ad samme Vei, og gjorde hende Følgeskab, til henimod Raadmandshaugen. Noget efter hørtes to paa hinanden følgende Skud. Det varede ikke længe, for 2 Liig fandtes siddende, lænede op til et Egetræ, omslyngede af hinandens Arme. Dragonen har rimeligviis først skudt Pigen, som var hans Kjæreste, igjennem den høire Kind, og siden efter sig selv, formodentlig gjennem Munden, saaledes at hele hans Hoved sprængtes. J et Brev, som fandtes efter ham, skal han efter Sigende have bedet om, at, da de vare blevne enige om begge at berøve sig Livet, de og maatte begraves i een Grav. Grunden til dette overlagte og hastig udførte Dobbeltmord er endnu ubekjendt Begge Liig bleve strax paa nærmere Foranstaltning henskaffede og indlagte i det i Nærheden udenforRingstedgadeporten beliggende Præsto Amts Sygehuus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
(Ny Sjællandspost.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Med Hensyn til det, der for en kort Tid siden offentlig er bleven yttret (see Kjøbenhavnspost No 43), om at Stabslægen ved den danske Armee har indgivet Forslag til høie Vedkommende om Forandringer i de militaire Lægers Uniform, meddeler Berl. Tid., ifølge paalidelig Oplysning, at et saadant Forslag ikke er bleven indgivet af Stabslægen Mindefesten for Weyse blev ifølge Berl. Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
i Søndags Aftes paa det kongelige Theater indledet med en Prolog af Prof. Heiberg, hvori han med ligesaa megen Hjertelighed som Sandhed skildrede den Afdødes Fortjenester og Værd som Kunstner, Menneske og Ven, at den, fremsagt af Fru Heiberg, maatte gjøre et dybt Jndtryk, er naturligt. – Shakespeares Macbeth, som derpaa opførtes, blev i det Hele meget godt udført og modtaget med meget Bifald; især maae vi fremhæve Hr. og Mad. Nielsen, hvis fortræffelige Fremstilling hyppigt fremkaldte overordentlig stærk Applaus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
J Hempels Avis opkastes følgende Spørgsmaal: Der skrives i denne Tid Saameget og Sorg Academies Ophævelse, Forflyttelse, Forandring og Jkkeforandring, at der i denne Anledning har paatrængt sig Jndsenderen følgende Spørgsmaal, som han ønsker besvaret af Sagkyndige: Hvilket kan bringe Nationen størst Fordeel i intellectuel og materiel Henseende, enten Sorø Academie i dets nuværende eller en lignende Skikkelse, eller 12 fuldstændige Realskoler i 12 af Rigets største Stæder, oprettede ved Hjælp af Academiets Midler, saa at circa 80 Lærere paa disse forskjellige Steder kom til at virke for Oplysning og Videnskabelighed, og maaskee 1200 a 1600 Ynglinge derved erholde en forønsket Leilighed til at nyde en fuldstændig Skoledannelse, inden de skulle træde over i Livets forskjellige Stillinger?"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Capitain Krenckel, der, som tidligere berettet, skulde føre Barkskibet Kongen af Danmark fra Corsøer til Rio Janeiro, men formedelst Søskade maatte løbe ind til Cowes i Jrland, ved hvilken Leilighed han selv leed en Legemsbeskadigelse, der forhindrede ham i at fortsætte Reisen, er i Søndags kommen tilbage til Kjøbenhavn paa Dampskibet Christian den Ottende." (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Een af de første Sager paa Dagslisten i Adels klubben vil efter Forlydende blive Jndgivelsen af en Ansøgning til Overhofmarschallatet om at erholde frit Klublocale i det saakaldte adelige Vartou.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Dersom nu det oldnordiske Museum bliver, som det har været bestemt over Aar og Dag, ogsaa henflyttet i det adelige Varton, ville Klubbens ridderlige Medlemmer kunne opnaae den rene Fordeel at benytte sig af Forfædrenes Sværd og Rustninger til de forestaaende Tourneerøvelser. Hvo vil da ikke blive betagen af Respect for Adelen, naar han seer den svinge de samme Vaaben, hvormed Oldtidens Berserker rasede, O vee os Demokrater, naar hver Adelsmand bliver en livagtig Olger Danske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
(Forposten.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
En frannhoferske Kikkert af usædvanlig Dimensien, større end nogen af dem, der findes paa Rundetaarns Observatorium, blev paa Auctionen efter afdøde Etatsraad Esmarch solgt for circa 550 Rbd. Den skal fra ny af have kostet 1400 Rbd. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Fallit. Handelshuset L. Lindbergs Enke & Comp. i Helsingør, den 2den Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Reisende fra den 1ste til den 8de Marts 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten Forpagter Møller; Maler Jensen, Kjøbmændene Jensen og Petersen. Med Personposten. Toldkasserer Winding; Jomfru Resch; Madamerne Rostrup og Lyhmann; Dhrr. Dyrlund, Køhler, Kjetz, Winslow og Koch. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten, Kammerh. v. Jessen med Frue og Barn; Greverne Ahlefeldt og Schmettau, Magister Boisen; Fuldm. Knudsen. Udenfor Posterne: Pastor Lund; Frøken Collet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Opmærksomme Jagttagere af den bekjendte Peder Na vers ikke mindre bekjendte Qvie=Historie, ville have bemærket, at bemeldte Peder Naver har en overmaade slet Hukommelse, fornemmelig i visse Retninger. Da han saaledes første Gang traadte offentlig frem for at retfærdiggjøre sig i samme Qvie=Historie, glemte han aldeles at anføre de ingenlunde uvæsentlige, og til Sandhedens fuldstændige Oplysning nødvendige Omstændigheder, at af de af hans Karle fra Græsningen paa Bottøe hjembragte Qvier, var den ene kjendeligt større og aften anden Farve end hans egen, og at han lod begge Qvier mærke med sit eget Mærke, uanseet at de førte fremmed Mands Mærke, uanseet at det saaledes maatte være ham aldeles vitterligt, at de ikke tilhørte ham og uanseet at en saadan Fremgangsmaade selvfølgeligt ikke kan finde noget fornuftigt Forsvar deri, at han vilde beholde hvad han maatte erkjende for at være fremmed Eiendom, indtil han leilighedsviis fik sine egne Qvier igjen, og det saamegemindre som det ikke vides, at han har foretaget nogetsomhelst offentligt eller privat Skridt – enten ved Bekjendtgjørelse i Aviserne eller til Kirkestævne – for at komme paa Spor efter Sagens sande Sammenhæng, førend Eierne af Qvierne selv fik dem opspurgt og fandt dem paa Peder Navers Stald, hvilket er beviist og af Eierne til Qvierne beediget ved Politiretten. Men, som sagt, Peder Naver har undertiden en overmaade slet Hukommelse. At han ikke under den imod ham anlagte Sag har kunnet erindre, at han har solgt Brændeviin, uanseet at 3de Vidner i Hans Paulsens Sag under Eeds Tilbud have bevidnet saadant, skal jeg dog denne Gang ikke videre opholde mig ved, uagtet det dog maa være tilført Politiprotocollen, da det er passeret for Politiretten. Naar jeg imidlertid erholder den af mig for lang Tid siden saa Henseende forlangte Udskrift skal jeg atter komme tilbage hertil. Men det nyeste Exempel paa Peder Navers overmaade slette Hukommelse skal jeg endnu i Korthed meddeele. Han har lovet offentligt at bekjendtgjøre Udfaldet af de forskjellige mod eller af ham anlagte Sager, men dette Lefte maa han have glemt, hvis det ikke har været at forstaae med de fornødne Reservationer, til Exempel at det kun er de Sager, han mindes, som han agter at bekjendtgjøre. Peder Raver er nemlig ved en Politiretsdom, der neppe vil blive formildet ved Overpolitiretten, idømt en Mulct af 5 Rbd. Sølv for at have injurieret Undertegnede og derhos tilpligtet at udrede Sagens Omkostninger med 4 Rbd. Denne Sag havde Peder Naver glemt at meddele offentligt, og det er derfor at jeg venskabeligst kommer hans slette Hukommelse til Hjelp, i det jeg slutteligen skal forsikkre, at jeg endnu paa ingen Maade anseer vor Mellemregning opgjort, men skal dog for denne Gang devitere ham Resten indtil videre. Nørre Alslev den 7de Marts 1843. Ole Olsen Snedker, Gaardmand. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
En Spillekort=Sag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Fra Lübeck ankom hertil Byen sidste Efteraar 174 Spilustemplede Spillekort, hvoraf de 30 Spil vare, af en af de med Skibet farende Matroser, indkjøbte og hidbragte for hans egen Regning, hvorimod de øvrige 144 Spil vare af ham, under Opholdet i Lübeck og i Skipperens Fraværelse, modtagne ombord, som andet Fragtgods hertil, for en sammesteds boende Kjøbmand, hvis Bud, som bragte Pakkerne, betydede Modtageren ombord, at Adresse-Brevene nærmere skulde blive sendte. – Ved Ankomsten hertil bleve disse Kort, baade de 30 og de 144 Spil snuppede, af det argusøiede Toldopsyn: endog forinden den til Skipperens genereelle Angivelse - uden Udgivet for ham – indrømmede Frist var udløben. Jeg siger med Flid, uden Udgivt, fordi Lovene ikke sætter nogen Terminus af qvem for en Skippers genexelle Angivelse, da det beroer ene paa ham selv at bedømme, om og hvorlænge det betaler sig for ham at henligge uden Angivelse, hvortil han forresten ikke kan provoceres, men vil mulcteres af Told opsynet, der, efter at Skibet behørig er forseglet, intet ombord har at skaffe, forudsat at Skipperen har Been i Næsen, Haar paa Tænderne og Marv i Knoklerne, saa at han ikke lader sig forbloffe af Væsenet. – Vide Toldf. 1797 § 150, 150 og Instr. 8 21 a og 41.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
De indførte ustemplede Kort bleve af Toldopsynet, som meldt, anholdte og offentlig Sag derefter anlagt imod den Paagieldende, der den 20de Febr. d. A. ogsaa er dømt til at erlægge i Mulct: 1 Rbd. for hvert Spil af de af ham selv vitterlig indførte 30 Spil og 1 Rbd. for hvert Spil af de øvrige 144 Spil; dog, at han fritages for den sidste Mulct, naar han beediger, ikke at have kjendt eller havt Formodning om Jndholdet af de Pakker, hvori Kortene hertil indførtes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Da nu Anholderne, efter Placaten af 10de April 1839, skal dele denne Mulct med de Fattige, saa er det jo aldeles i sin Orden, at denne Dom, endog førend den blev afsagt, har været gjort til Gjenstand for en utidig – i Hofsproget: ubetimelig - Critiseren, i det de, mistvivlende om at faae noget hos selve den Domfældte, som af en ringe Hyre ikke kan lægge Penge op, og vildledt af deres Told-Jura, have næret den Anskuelse: at Skibet, som Domfældte forer med, som Matros, hæftede for Mulcten!! Ja, hvad der næsten er værre, tør lade sig forstaae med, at der for en saadan vanvittig Anskuelse havdes Fem udmærkede Jurister – saa at Den, der ei kjendte det bedre, fast skulde blive bange for Rets forfatningen i Landet. Jndsenderen tvivler imidlertid meget paa, at meer end en halv – endsige Fem hele dygtige Jurister skulde have yttret en saa absurd Anskuelse, og saaledes kastet sig over Dommen, forsaavidt den ikke, in subsidium, har paalagt Mulctens Udredelse af et Skib, hvorover Domfældte manglede al Dispositions=Ret. Denne absurde Told=Fura kunde, om den fik Støtte nogetsteds fra, være vel skikket til at afholde Enhver fra at anlægge deres Capitaler i Skibe og Skibs=Parter, til Skade for Handel og Søefart; thi hvilken Rheder vilde vel med sit Skib indestaae for Alt hvad der enten af Skipperen eller det afham antagne Mandskab, maatte blive begaaet imod Lovene? Men, til Lykke, paa hviler der ikke heller Rhederierne i noget civiliseret Land et saa ubegrændset Ansvar – og det er en i vore Love – meer end af selve Toldopsynets Betjente erkjendt almindelig Grundsætning: at ligesom contreband Varer forfalde til Confiscation, saaledes hæfter uangivne toldbare Varer for Afgivter og Bøder, ligesom ogsaa, at ikkun de Afgivter, der gaae af Skibet hæfte paa dette tilligemed de Mulcter, Defrandation af disse Skibs afgivter maatte føre med sig. - O. J Toldere, som ere saa sikkre i Eders Sag, læs og forstaae dog ret den gamle Toldforordnings § 156 og Pl. af 22de Novbr. 1822 – og med hvilken Liberalitet og Varsomhed Regjeringen endda kun vil, at Toldopsynet maa holde sig til Skibet for Skibsafgivter, det kan J ligeledes erfare af det kongl. danske Cancellies Svarskrivelse til Generaltold=Kammer- og Commerce-Collegiet. af 30te Nov. 1826. Da saaleder ikke en Gang selve Skipperen, ved Jndførelsen af ustemplede Spillekort – der forresten siden 1839 er en egen Politie-Forseelse - kan forskjærtse det af ham førende Skib eller forbinde Rhederiet, saa maa saameget mindre en med Skibet farende Matros kunne det, og dog skal Fem dygtige Jurister have yttret en modsat Anskuelse? – Jndsenderen kjender dog kun eet juridisk Snøvl, som han kunde tiltroe en saadan juridisk Bestialitet. Nakskov den 5te Marts 1843.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
AVERTISSEMENTS. Det af Falsters Sogneforstanderskaber berammede Møde i Nykjøbing, Tirsdagen den 21de ds., vil blive afholdt paa Nykjøbings Raadstue bemeldte Dags Formiddag Kl. 11, og da Lovene for Selskabets Virksomhed o. s. v., af den valgte Lov comitee, ville vorde fremlagte til Discussion og Antagelse, ønskes Forsamlingen saa talrig som muligt. Skovby den 7de Marts 1843. Sidenius, p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Et ungt Menneske, som skriver og regner godt, ønsker sig anbragt paa en juridisk Embedsmands eller Godsforvalters Contoir. De Reflecterende ville behage at henvende sig til Undertegnede. Nykjøbing den 6te Marts 1843. E. Hvalsøe, Malermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
En velvoxen Dreng af honnette Forældre kan antages i Lære hos Bager Rasch i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
En Mandsperson ønsker et meubleret Værelse tilleie til 1ste April. Billet bedes aflagt paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Skipper A. W. Schrøder agter at afseile til Kjøbenhavn sidst i næste Uge, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Sidst i næste Uge agter Undertegnede at afseile herfra til Kjøbenhavn, hvortil medtages Fragtgods. J. Marquardt. Cabinet af perspectiviske Rundmalerier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
De for Tiden opstillede Prospecter ere at see idag (Torsdag) og for sidste Gang imorgen (Fredag). Paa Løverdag opstilles 3die forandrede Fremstilling. Det nærmere vil erfares af de trykte Placater. Nykjøbing den 9de Marts 1843. Fr. Otte,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Landskabsmaler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjø- Hr. Agent L. J. Benzon i Stubbekjøbing. bing paa Falster. H. Dorph i Saxkjø- - S. M. Roepstorff og Chr. Holst i Nakskov. bing. J. N. Lunddahl i - J. Gottschalck i Stege.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Mariboe. J. H. Heidenheim i - J. E. Hald i Præstøe. H. P. Ditzel i Vor Nysted. B. H. Pohler i Nødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Auctioner. Løverdagen den 18de Marts d. A. Formiddag Kl. 11, lader Hr. Stadshauptmand, Ridder Schulz paa sin Bopæl heri Byen ved Auction bortsælge: en stor Deel Foustager, Kasser, Oxhoveder, Tønder, Gavntræ, noget Brænde med mere, saa og nogle Tønder Rug, Byg, Havre og Erter. Alt med Credit for bekjendte vederhæftige Kjøbere til Mikkelsdag dette Aar. Nykjøbing den 8de Marts 1843. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Beneficeret Jord til Arvefæste. Fredagen den 17 Marts om Formiddagen Kl. 11, bliver ved offentlig Auction i Østofte Præstegaard, bortsolgt til Arvefæste, paa nærmere Approbation af det Kongelige Danske Cancellie: 45 Tdr. 4 Skpr. Land Ager og Eng af Østofte Præst-Embedes Jorder, inddeelte i 8te Parceller, imod en aarlig Arvefæste=Afgift af 2 Tdr. Byg pr. Tønde Land Ager, og 1 Tde. Byg pr. Tønde Land Eng, samt en Kjøbesum i Penge. Opraabene i Penge skee først parcelviis, derefter i 2de Lodder, hver paa 4 Parceller, og endelig alle 8 Parceller under Eet. Disse fede og veldyrkede Jorder paavises, naar forlanges, og Conditionerne saavel som Kortet ere til Eftersyn i Præstegaarden. Østofte den 2den Marts 1843. Kofod Ancher.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-09
Extract-Stævning. Ved Stævning af 1ste d. M. som in extenso, findes indført i denne Tidende No. 27 for Løverdagen den 4de dennes, er i Kraft af Kongl. allernaadigst Bevilling af 22de Decbr. f. A., indstævnet Den eller De, som maatte have en af Jørgen Sørensen Møller under 6te Decbr. 1797, til Forpagter Niss Thorsen eller Thorsing paa Knuthenlund for 100 Rd. D. C. udstædt Panteobligation, der er tinglæst den 11te Decbr. f. A., i hænde, til for Nakskov By tings ordinaire Ret, som holdes paa Nakskov Raadhuus den sidstes) Retsdag i Juni Maaned 1844, med den foromnævnte Obligation, at fremkomme, og deres Adkomst til den at beviisliggjøre, da Obligationen ellers ved Dom vil blive mortificeret. Nakskov den 2den Marts 1843. Hviid. *) I den i N 27 af Stiftstidenden indførte Stævning stod første Retsdag istedetfor sidste Retsdag, hvilket herved rettes. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Lollands Falsters En til Tidende. Se Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. de Hr. Løverdagen den 11. Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
Jndenlandske Efterretninger. Collegialtidenden, indeholder følgende charakteristiske Cancellieskrivelse af 26de Januar d. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-11
En Øvrighed har hos Cancelliet forespurgt, om den ved Frd. 14de Juni 1786 1 § 32 Kro- og Værtshuusmænd paa Landet tilstaaede Ret til at forhandle fabrikerede Røg= og Snustobakker endnu bør ansees som gjældende, uagtet de nyere Bestemmelser og Handelsberettigelse, navnlig Frd. af 23de April 1817, samt om i bekræftende Fald denne Handelsret ogsaa strækker sig til Skraatobak. Efter i denne Anledning at have brevvexlet med General-Toldkammeret har Cancelliet i Skrivelse af 26de Januar svaret, at den Kro- og Værtshuus mænd paa Landet ved det citerede Lovbud hjemlede Ret, til at falholde Røg- og Snustobakker, ikke er dem betagen ved de senere Lovbestemmelser, om Handelsberettigelse, men at den ikke kan udvides til Skraatobak. – Det er det, vi altid have sagt: Cancelliet har sin Opmærksomhed henvendt paa det Smaa som det Store. Det høie Collegium har aabenbart ved denne Skrivelse havt en Civilisationstendents for Øie: at røge eller snuse Tobaere langt mere dannede og reenligere Maader, at bruge Tobak paa, end at tygge eller skraae den. Vi have kun en Betænkelighed, den, at det vil falde meget vanskeligt at vænne Bønderne af med den slemme hos dem saa hyppige Vane, at bruge Røgtobak som Skraatobak, men dette kan maaskee af hjælpes ved en eller anden Tillægsbestemmelse. (Fædrl.)