JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Den 20de mødte en Skare af Borgerinder (mere end 100 for Conventens Skranker, og forlangte med Jammerklage deres arresterte Mænds Løsladelse. Efter Roberspierres Forslag maatte Velfærds Commissionen udnævne Commissarier som skulle adskille de uskyldige Borgerarrestantere fra de skyldige, og sætte de første i Frihed. Samme Dag mødte for Conventens Skranker en om Naade bedende Deputation fra den ulykkelige Stad Lyon, for, som et her udkommen Blad udtrykker sig, at nedlægge deres Fortrydelse og Sorg for Folkerepræsentanternes Fødder, hvis store Hevn den ved en stor Forbrydelse har opvakt. Deres Taler, siger dette Blad videre, syntes at røre Lovgivernes Faderhierter. Med rørt Stemme sagde Taleren: Da vore Muure faldt bleve vore Siele trøstede og de Overvundne tilklappede deres Seierherrer Biefald. Nu haabede vi, at Depotismen skulde give Plads for Frieheden og en vilkaarlig Behandling for Retfærdigheden. Soldaten selv lovede os i Seirens Øye, blik, da nogle Udsvævelser af Hevnen vel syntes uskyldelige, Sikkerhed for Personer og Eiendomme. Menneskeheder, sukkede ikke over Seiren. Ak! denne skiønne Scene varede kun alt for kort. Krigen ophørte, men Sværdet blev ikke stukket i Skeden, og vi fole Ulykker, som ere værre end Krigens. Vist nok maatte Friheden, Folkets fornærmede Majestæt hevne sig, men dens Vredes Tid maae ogsaa igien gaae over, ligesom Udveiret. Strengheden taber sin nyttige Virkning, naar den bliver forlænget og overdreven De første Foranstaltninger vare retfærdige, eftertrykkelige og menneskelige. Man befalede, at deres Hoveder, som vare Anfører for Sammenrottelsen skulde falde, man nedsatte derfor 2 Commissioner, som lagttoge Formaliteter. 400 Hoveder faldt inden en Maaneds Forløbi Følge Dommene. Srax fremstode nye Dommere og klagede over at Blodet ikke flød hyppig nok. Nu blev en Revolutionscommission af: Mænd oprettet, som i de fuldproppede Fængsler i Øyeblikke afsige Domme, og lade under eet henrette ved Kartetsker, Der falder et Offer over det andet, og de Lemlæstede ere oft saa ulykkelige, kun halv at miste Livet. (Taleren gjorde en Pause og en almindelig dyb Stiltienhed herskede i Salen).De Offere, som endnu leve, blive da nedhuggede med Sabler. Man har slæbet 2 Koner til Gabestokken, fordi de baade om Naade for Fædre, Mænd Brødre eller Sønner. Det er allerede under Dødsstraf forbudet at sukke over denne Elendighed. Endnu 4000 Mennesker ere bestemte til samme Straf. Ak vibringe kun Sukke, ingen Knurren, i denne Helligdom. For den Medlidenheds Skyld, som er indprentet i alle Menneskers Hierter, og maae endnu være virksommere i offentlige Embedsmænds Hierter, da disse have flere Taarer at aftørre, hører en ydmyget, angerfuld og for Folkets Majestæt nedbøyet Folkesection, som møder her for Skranken og beder om Naade, ikke for Forbrydelsen, thi den er allerede straffet, men for den oprigtige Fortrydelse, for Svaghed, som er ført paa Afveie, og for miskiendt Uskyldighed. Dette blev henviist til Sikkerhedscommissionen.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Af en ganske anden Tone talte den grumme Collot=Her bois, som i Forgaars igien er ankommen hertil fra Lyon, i Jacobiner=Klubben. Han forsvarte alle udøvede Grumheder, og retfærdiggjorde General Ronsin. Ligeledes paa stod han i Forgaars i Conventen, at de blodige Scener, hvorover de lyonske Borgere havde klaget, vare foranledigede ved ligesaa sørgelige, som nødvendige Omstændigheder. Conventen biefaldt alt hvad der er skeet i Lyon, fordrede en Rapport over Ronsins Arrestering, paa det at han, dersom han er uskyldig, kan blive befriet for Mistanke, og befalede, at der formedelst de mange til Paris flygtende Lyonnesere, skulde inden 3 Dage forfattes et nyt Mandtal over de parisiske Borgere. - J Bordeaux er Conventens Deputerte Tallien den 13de December bleven modisk anfaldet af 5 Modrevolutionister, og Jsabrau har faaet meget truende Breve. Den der herskende Misfornøielse over Conventen og orer de Grumheder og Arresteringer, som daglig udøves, kan ved ingen Strænghed dæmpes, men bliver derved kun stedse endnu mere forøget.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Stockholm, den 24de December. Siden de Natten mellem den 17de og 18de d. M. her skedte Arresteringer, ere Vagterne paa det Kongelige Slot blevne fordoblede og flere Patrouister gaae paa Gaderne.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Den opdagede Sammenrottelse skal ikke have haft ringere til Hensigt end det afskyelige Forsæt, at bringe Regenten af Dage ved Gift eller et andet hemmeligt Middel. De Jnd hentede ere, som man nu sikkert veed, Hoffrøkenen hos Hertuginde Regentinden, Rudenskiold, Oberstlieutenant Lille von Sandels og von Chrenstrøm, forhen værende CabinetsSecretair Chrenstrøm og Kieldermester Førster i Operahuset.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
En Major Holthusen, der, som man siger, var afreist til Jtalien, har man sendt nogle ud efter. En anden, Kammertiener Mineur, er undvigt. Den hele Undersøgning er overdraget Politiet og derom er endnu intet videre blever bekiendtgjort, end det som følgende Efterretning, der er indrykt i en Tidende her indeholder: "Hs. Kongel. Majestæt er bleven nødt til, at forsikre sig visse Personer, om hvilke der er Grund til at troe, at de meer eller mindre have taget Deel i forræderske Forsøg mod det Kongelige Huses og Rigets Sikkerhed, som ved Forsynets Beskikkelse endnu til rette Tid er bleven opdaget. Hs. Kongelige Majestæt har naadigst forordnet, at efterat denne Sag er af Overskatholderen i denne Stads Politiekammer bleven undersøgt, samme skal til endelig Dom overgives den svenske Hofret, hvilket Hs. Excellence, Rigsdrosten Grev Wachtmeister, allerede efter naadigst Befaling har ladet bekiendtgiøre Hofretten. Kongen har det beroligende Haab, at Forbryderne, efter al Anseelse ere indskrænkede til et lille Antal, og holder sig forsikret, saavel af disse Grunde, som af Overbeviisning om sine kiere Undersaatters Troeskab mod deres Konge og Kierlighed til deres Fædreneland, at den Fare, som kunde have fulgt af ovenmeldte Forræderie, nu ved de af Hs. Majestæt føyede Anstalter er hemmet.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Overrhinen, den 26de December. Den keiserlige Armee ved Hagenau, som hidindtil daglig blev angrebet og foruroeliget af de Franske, forsvarede indtil den 22de hujus bestandig sin Stilling med Berømmelse; men paa samme Dag angrebe de Franske med en stor Overmagt de Keiserlige, og omendskiønt der paa begge Sider blev fegtet med Tapperhed, maatte dog de sidste vige noget tilbage for Overmagten. De Franske skulle virkelig have besat Hagenau igien, og gandske udplyndret samme. Det Keiserlige Hovedqvarteer befinder sig nu i Sulz ved Weissenburg; Geis berget og de dertil grændsende saa fordeelagtige Linier, som forhen have været besatte af de Franske, have de Keiserlige nu besat. Den 24de og 25de hørte man igjen en heftig Kanonade i denne Egn, men Følgen af samme veed man endnu ikke.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Speyer, den 26de December. Man seer hver Time en Fegtning i Møde, som sandsynlig vil forefalde i Anmeiller Dalen. Paa nogle Dage ere alle Anstalter føiede hertil, og al Tydskernes Bagage er allerede bleven sendt tilbage.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Amsterdam, den 28de December. Man har nu den tilforladelige Efterretning, at Engelænderne lykkelig ere landede i Frankrig. De nærmere Omstændigheder herved vides endnu ikke. - Admiral Howe har nedlagt Commandoen over den store engelske Flaade, og Admiral Barrington har faaet den igien. - Man siger, at de Allierte ere den 15de December rykte ud fra Toulon med 15000 Mand, og have slaget de Franske. Bekræftelse ventes. -
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Breve fra Nyeyork af 10de November melde, at Commissariernes Partie paa Øen St. Domingo gandske ligger under; at Santonar har maattet flygte og begivet sig til Philladel, phia, hvor han med største Møie har undgaaet de fra Cap Francois Flygtendes retfærdige Havn. Poverel er bleven myrdet af dem, som han selv havde forført. Alle Hvide, Mulatter o. s. v. forsamle sig i de Qvarterer, som Engelænderne besidde.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Frankfurt, den 28de December. Efter en Skrivelse fra Nanart af 23de hujus forefaldt den 22de hujus en heftig Fegtning ved Hagenau. De Franske ererængte frem fra Egnen af Strasborg med nogle og 20000 Mand, og have angrebet og slaget en Deel af den wumserske Armee. Af en Division Kaiser=Carabinerne har en Escadronlidtsaa stærkt, at kun 15 Mand kunde redde sig. Regimentet Keiser Jnfanterie skal ogsaa have lidt overordentlig meget. De Franske skal af samme have fanget en Oberst, sat ham paa en Kanon, og afhugget begge hans Hænder. Østerrigerne bleve uddrevne af 5 Skandser, og de Franske erobrede 16 Kanoner. Breve for i Gaar føie til, at de ved Grev Wurmsers Armee staaende Pfalsere og et Regiment darmstædtske Tropper have, man veed ikke hvorfor, trukket sig tilbage. C. S. General Wurmser har trukket sig tilbage indtil Frauen feld. Portene for Speyer og Worms ere sperrede, og man bringer de der værende tydske Magasiner bort. Her i Frankfurt er alting i største Bestyrtelse. De Keiserlige have, efter nærmere Beretninger, sat sig ved de weissenborgske Linier, sendt deres Bagage og Krigskasse over Rhinen, og en afgiørende Trefning er at vente.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Mainstrømen, den 28de December. Det har sin Rigtighed, at et Corps af den wurmserske Armee, hos hvilke de pfalsiske Tropper befandt sig, og som var omtrent 5000 Mand stærkt, er den 22de Debr. bleven angrebet i Egnen af Beckerstein og Worth, af de Franske med en Overmagt af 20000 Mand, og nødt til at trække sig tilbage. Dog er det ligesaa rigtigt, at de i Begyndelsen udspredte Efterretninger om denne Tildragelse ere deels meget overdrevne, deels gandske urigtige. Man veed nu med Vished, at Tydskernes Forliis ikke har været meget betydeligt, og at det ikke er lyktes de Franske, at tvinge General Wurmser til at trække sig tilbage fra Hagenau og ophæve Blokaden for Landau. Hagenau befinder sig endnu i de Tydskes Hænder, og af dem ere ogsaa Linierne endnu besatte. Landau, heder det, skal med det første blive bombarderet.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Helsingøer, den 6te Januarii. J det forbigangne Aar ere i alt 9926 Skibe passerede Sundet, nemlig: 1058 danske, 3478 engelske, 2295 svenske, 887 hollandske, 547 preussiske og dantzigske, 303 curlandske, 264 rostokske, 176 bremerske, 88 lybekske, 86 amerikanske, 86 papenborgske, 75 hamborgske, 53 russiske, 34 oldenborgske, 34 keiserlige, 9 portugisiske og 3 spanske. - Fra den 1ste hujus til i Dag ere 14 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
J St. Olai Menighed ere i afvigte Aar copulerte 38 Par, fødte 101, døde 102. J St. Marie Menighed copulerte 11 Par, fødte 46, døde 57. Af Hospitalet ere i alt 5 døde.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
J den herværende engelske Menighed er 1 Par copulert og 1 Drengebarn født.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Kiøbenhavn, den 6te Januarii. Hendes Majestæt Dronningen haver under 31 December forrige Aar allernaadigst behaget, at udnævne ved Sit Hof, til Kammerfrøken, Allerhøistbemeldtes hidtil værende Hofdame, Frøken Friderica Juliana von Staffeldt; til Hofdame, Frøken Juliana Maria von Krogh, og til opvartende Kammerherre, Hr. Kammerherre Conrad Daniel von Blücher.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Fra Stadens Raadstue er den 30te December d. A. bekiendtgjort: At som det er befundet, at adskillige fremmede Jøder, uagtet de i Loven og senere udgangne Anordninger gjorte Forbud, ere Tid efter anden ankomne her til Staden, ja endog have boesat sig, og havt Familie her, uden dertil at være forsynede med Kongeligt Leidebrev, saa har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt, for at hemme saadan Uorden for Tremtiden, ved Rescript til Magistrater, af 27de i denne Maaned, at anordne og befale: 1) At de fremmede Jøder og Jødinder, som, uden at kunde bevise eller gotgiøre noget lovligt Ærinde, indfinde sig her i Staden, skulde (isteden for efter det under 24 Martii 1774 er gangne Rescript, at tilfindes at betale en maadelig Mulct efter Omstændighederne, og i Mangel af Betaling at indsættes paa nogen Tid til Arbeide, Mandfolkene i Rasphuset og Qvindfolkene i Børnehuset) straffes første Gang med at betale en Mulct af 50 Rdlr., og i Mangel af Formue hensættes 14 Dage paa Vand og Brød, anden Gang med et halvt Aars Arbeide i Forbedringshuset, og siden dobbelt, samt hver Gang, efter erlagt Mulct eller udstaaet Straf, at for res bort paa deres egen Bekostning, men naar de ei dertil have Formue, da for den Jødiske Nations Regning. 2) Atde Ældste for den Jødiske Nation, i Tilfælde at de forsømme de dem ved Anordningerne paalagte Pligter, i Henseende til fremmede Jøders og Jødinders Anmeldelse med videre, skulde for første Gang erlægge en Mulct af 100 Rdlr., og siden hver Gang dobbelt. 3) At den Betient, som i Følge ovenmeldte Rescript af 24 Martii 1774 holdes, for at eftersøge fremmede Jøder, skal, naar han forsømmer saadant, straffes første Gang med at betale en Mulct af 10 Rdlr., som skal indeholdes af de 80 Rdlr., hvilke han nyder af Politie Cassen, anden Gang med 14 Dages Fængsel paa Vand og Brød, og tredie Gang med at have sin Bestilling forbrudt. Og endelig 4) At disse her ommeldte Mulcter skulde tilfalde Politie=Cassen.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Udi det Kongelige Frederichs Hospital have i Aaret 1793. af Patienter været 2392, udgaaet 1884, døde 229. Barom. Therm. i Vinden, 30 Dermbr. 28. 5. 2 18 Varme. C. N. O. 31 - - 28. 5. o. 1 1/2 Kulde. N. 1 Januarii. 28 4. 8. 1 Varme. S. O. 2 - - 28 5. = 1 6 3/4 - - 1 S. O. 3 - - 28 6 6. 1 1/2 - - N. V. 4 - - 28. 8. 5. 1 1/2 - - 1 V. S. V. 5 - - 128 7. 9. 1 - - S. V.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Species=Coursen den 6te Januarii. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 39 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Vexel=Cours, den 3die Januarii. London 2 Maaneders Sigt 6 Rdlr. 7 s. pr. Livr. Sterl. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 126 1/2 14 Dages Sigt 127 1/4. Dito i Courant 2 Maan. Dato 1 pr. Cent. 14 Dages Sigt Hamburg - 2 Maan Deto 136. 14 Dages Sigt 137.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
AVERIISSEMENTS. Af det ved Forordningen af 1ste Maji 1789 aabnede Annuitets=Laan til 3 Procent Rente er ved den i Dag foretagne 4de Trækning udkommen følgende otte Bogstaver, C. 5. L. 15. S. 16. C. 12. C. 9. R. 8. C. 5. og C. 15. Eierne af Aunuitets=Beviser, betegnede med disse udtrukne Alphabetens Bogstaver, ville altsaa den 1ste Julii h. a. behage udi vedkommende Kongelige Casser at affordre deres paa lydende Capital med deraf forfaldne Renter, da der fra bemeldte Tid af ingen videre Rente deraf bliver godtgjort.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Vi allernaadigst ville befale eder, som Commissarier at beSaa er hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at rette Eders Leilighed efter som Commissarier, at foretage Eder efter den fra Vort Danske Cancellie under 14de Juni Eder ommelte Sag, og dermed i alle Maader at forholde 1771 udgangne Placat, ligesom J og ved endelig Dom ha befundne; befalende Eder Gud. Skrevet paa Vort Slot ve at tilkiende Eder Selv et villigt Salarium hos de skyldig havn, den 13de Septbr. 1793. "Christiansborg udi Vort Kongel. Residents=Stad Kiøben Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Til Raadmand Jacob Lund, og Amtsforvalter Andreas paadømme en Sag imellem Mads Jensen med flere af Da Hiort, anlangende som Commissarier, at behandle og rum under Riberhuus Amt, og Arvingerne efter afg. Oberstlieutenantinde Gersdorff m. v. samt i Overeensstemmelse med Deres Kong l. Majestæts aller Bønders beskikkede Forsvar, Procurator Hans Bach i Varde, J hvilken Anledning og efter Begierning af fornevnte naadigste Bevilling saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, borg, gjøre alle vitterligt: at eftersom Procurator Hans " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden Bach, som befalet at udføre en Sag, for Mads Jensen, Jacob Tomsen, Matias Pedersen, Eskild Nielsen, Jacob Pedersen, Tomas Jensen og Niels Tuesen af Store Darum under Riberhuus Amt i Vort Land, Nørre Jylland, imod Arvingerne efter afg. Overstlieutnantinde Gersdorff, betreffende den Regres som formeentlig bør tilkomme de førstnevnte af de sidste, i Anledning hine, som med fuldkommen Eiendomsret have tilkiøbt dem deres Gaarde af bemelte Arvinger, desuagtet ved Høyesterets Dom derefter ere tildomte at levere aarlig til Darum Kirke 7 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. Rug, og 8 Tdr. 2 Skpr. Byg m.v. for Os allerunderdanigst haver andraget, at han seer sig i Forlegenhed med at , faae Stevning forkyndet for alle ovennævnte Arvinger, der ere mange, og boe adsplittede i alle Provindser udi Vort Rige, Danmark m. v. Da ville Vi efter bemeldte Procurator Bachs, derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tillagt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Commissions Stevning, som 3de Gange efter hmanden i de Kiøbenhavnske BerUngsk Aviser, Ribe Stifts Avis og den Altonaiske Mercur maae med den i Loven fastsatte Varsels Tiid indkalde samtlige ommelte Overstlieutenantende Gersdorffs Arvinger, ", for den i anførte Sag allernaadigst anordnede Commission, og skal saadan Jndkaldelse ansees og være ligesaa gyldig, som om Stevningen tilligemed Forelæggelse, var forkyndet for enhvers Boepæl, forbydende alle og enhver herimod eftersom skrevet staaer, at hindre eller nogen Maade Forfang at giøre under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongel. Residents=Stad, Kiøbenhavn, den 8de November 1793. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Efter Hs. Kongel. Majests allernaadigste Befaling C. v. Brandt. Schow. Colbiørnen. Rejersen. Procurator Hans Bach, som befalet Forsvar for Mads Jensen med flere af Store Darum under Riberhuus Amt, udi en Sag imod Arvingerne efter afg. Oberstlieutenantinde Gersdorffs Bevilling at indkalde samtlige ommeldte Oberstlieutnantinde Gersdorffs Arvinger, for den i anførte Sag allernaadigst anordnede Commission, ved
Berlingske Tidende, 1794-01-06
J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling. de Dato 13de hujus, som under Dags Dato er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved sub pæne præclusi & perpetinglentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formeene sig at have nogen Slags Fordring hos Hr. Cancelli Raad og Landsdommer Jens Stoud paa St. Croix, hvad enten samme maatte hidrøre fra publiqve eller private Forretninger Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig inden bemelte Tids Forløb hos Kiøbmand Hr. Jens Friderich Haar paa melte St. Croix, og samme beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 16de December 1793.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Paa Hr. Cancellie Raad og Landsdommer StoudsVegne, Kierulf.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling af 8de Novbr. 1793, som inden Sielland, Landsting den 20de Novbr., og Ringsted Thyebierg Herreders Ret den 27de Novbr. sidst, er læst, indkaldes herved ind pæn præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden, alle og enhver, som formene sig at have noget at forde efter min sal, Mand afdøde Claus Tommerup Henrichsen, af hvad Navn nævnes kan, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav, hvoraf end samme maatte reyse sig, inden fornævnte Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre. St. Jørgensgaard i Ringsted, den 15de December 1793. Dorthea Marie sal. Henrichsens. Som Langværge, N. Henrichsen, Da den umyndige Johann Daniel Maskow, en Søn af den afdøde Regiments Sadelmager Damel Friderich Maskow. og hans ligeledes ved Døden afgangne Kone Maria Lucia, fød Neumann, er for nogen Tid siden her ved Døden afgaaet, saa blive alle og enhver, som formene at have nogen Arve=Ret til bemeldte umyndige Johann Daniel Maskows Efterladenskab herved af Øvrigheden een Gang for alle og altsaa peremtorie citerte og befalede, under Straf af Udelukkelse og en evig Stiltienhed inden 12 Uger fra dette Proclamatis Bekiendtgiørelse at giøre deres Angivelser her i Stadssecretariatet, samt fremlæggede fornødne Legitimationes ad Acte og dersom de ere fraværende, at beskikke Procurators ad Act, og derpaa forvente videre Foranstaltninger. Flensborg, den 28de Decbr. 1793. Borgmester og Raad sammesteds.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Paa Taarupgaard Stiftelses Gods i Bigom Sogn og Bye, Nørliung Herred, Halds Amt, Wiborg Stift, er Gaardfæsteren Rasmus Pedersen og Hustrue Else Marie Nielsdatter, begge kort efter hinanden ved Døden afgangne; Stervboen er strax taget under lovlig Skiftebehandling, og ved sammes Aabning sidstl. 2den December anmeldet disse Afdødes Arvinger at være følgende: 1) Rasmus Pedersens, i første Ægteskab sammenavlede i Liveværende 3de Børn ic. Jen Søn Peder Rasmussen, b) en dito Hans Rasmussen, og den Datter Maren Rasmus datter, alle tre udi Holme ved Thiele pr. Wiborg, og 2) bemeldte afdøde Kones Efterladte nærmeste Arvinger, er anmeldet Heel sødskende, følgende, a) en Heelbroder Anders Nielsen, boende i Kiøbenhavn, b) en Heelfaster Jnger Nielsdatter, gift med Sr. Anders Møller i Kiøbenhavn, e) en dito Søster Jnger Nielsdatter, gift i Kiøbenhavn, hendes Mands Navn uberist1) en dito Søster Mette Marie Nielsdatter, e) en dito Søster, Kirsten Nielsdatter, sidste tvende opholder sig i Kiøbenhavn men om samme ere gifte eller ugifte, vides ei, f) en dito Søster Maren Nielsdatter i Ørum ved ovenmeldte Tyiele, og 8) en Heelføster Anne Nielsdatter, opholder sig i fornevnte Bigom men om flere eller andre Arvinger ere til, efter ermeldte afdøde Else Marie Nielsdatter, vides ikke, til at paasee og lagttage sidstmel. 7 Sødskendes lovlige Ret, har paa deres Vegne hidtimodt udi bemeldte Stervboe, ovenmelte Kones 2de Sønskende. Børn, navnlig Peder Sørensen, boende i foranmeldte Holme i Worning Sogn, og Søren Christensen, boende i Winge Sogn og Bye, begge ved Thiele pr. Wiborg. Thi bekiendtgjøres dette Dødsfald 3de Gange udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, og derved indvarsles alle disse her anmeldte tilligemed øvrige berettigede Arvinger, de Myndige enten selv eller ved Fuldmægtig, de Umyndige ved Formyndere, Euren med Laugværger eller Befuldmægtigede, samt forrige ermeldte Værger Peder Sørensen i Holme, og Søren Christensen i Winge tilligemed Formynderen Jens Flarup i Qvorning Sogn og Bye, item Credi og Debitorer, alle til at møde for Skifte=Retten paa Ørregaards Skriverstue pr. Wiborg, 12te Ugersdagen at regne fra Stervboens Aabning, som bliver førstkommende 24de Februarii 1794, og enhver især at medbringe de fornødne og lovlige Beviser, som kan hiemle dem deres Rettighed, de Skiftet sluttes sidstmeldte 24de Februarii, om mueligt; hvorefter enhver kan vente at nyde den lovligste Behandling, efter Boets ringe Omstændigheder. Ørregaard pr. Wiborg, den 10de December 1793. B Kop, Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1794-01-06
Paa Lerkenfeldts Gods i Mariagers Amt, Gislum Herred, Ullidz Sogn og Bye, er sidstafvigte den 5te October ved Døden afgangen, en gl. Enkekone navnlig Anne Jensdatter, forhen gift med Huusmand Peder Clausen, og beboede et Fæstehuus bemeldte lillidt Bye, hendes Efterladenskaber er strax taget under lovlig Skiftebehandling, og ved 30te Dags Forretning anmelte, at den Afdøde skal efterlade sig en Datter i Kiøbenhavn navnlig Maren Pedersdatter, der skal have været gift med en Mand navnlig Peter Sammelsen, som skal være død og efterladt Enke og Børn, men uagtet al Efterspørgsel og havde Uleilighed, har dog denne Enke ikke endnu siden hendes Modens Dødsfald været at opspørge uden for saavidt et Brev fra hende er funden, som er dateret 4de August 1789, og viser at hendes Adresse den Tid har været paa Christianshavn i Sophiegaden No. 304, og at hun har en Datter navnlig Anne Dorethe, som den Afdøde for nogle Aar siden har taget til Forsorg og Opdragelse; thi bliver herved dette Dødsfald 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender bekiendtgjort, og Vedkommende Arvinger indkaldt at melde sig med lovlig Beviis om deres Arveret hos Eieren til Lerchenfeldt, saasnart skee kan, og i seeneste inden Aar og Dag fra Dødsfaldets Datum at regne; ligemaade indkaldes alle som i dette Stervboe enten maatte have noget at fordre eller til samme være noget skyldig, til Møde ved agtende Skiftesamlinger, som holdes i Peder Jensens Huus i lillidt den 28de December og den 22de Februarii næstkommende, da hver kan vente at vederfares lovlig Ret efter Stervboets Tilstand. Lerchenfeldt, den 10de December 1793. Michel Kieldsen.