JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Roeskilde Avis er den 9de d. M., ifølge en Abonnenterne tilstillet Bekjendtgjørelse, lagt under Beslag ifølge Ordre fra Sjællands Stiftamtmandskab til Politimesteren i Roeskilde, hvilken Ordre var bevirket ved Kongens Foged i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Avisen vil for Fremtiden indtil videre ikke optage kjøbenhavnske Avertissementer, navnligt angaaende Faldbydelse af Varer, Auctioner, Huusleiligheder o. s. v., men Udgiveren, samt Redacteuren og Forlæggeren have forbeholdt sig deres lovlige Ret, ligesom Sagens Udfald i sin Tid vil blive Publicum (Berl. Tid.) meddeelt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Følgebladet til Jyllandsposten ankom ikke til rette Tid til Odense paa Grund af at Censor (den constituerede) havde udstrøget en Extract angaaende Forhandlingerne i Trykkefrihedsselskabets Møde den 7de Mai i Kjøbenhavn. Redactionen - hedder det i Jyllpst." – lod derefter Bladet omtrykke med den Forandring, at de udstrøgne Steder bleve udfyldte med Tankestreger. Men heller ikke dette tillodes, idet der af samme Censor bemærkedes: "at ingen Censurhuller maatte forefindes i Bladet." – Hvorvidt denne Bestemmelse - paa en Tid da der skrives saameget om Talefriheden – kan ansees for en Jndskrænkning i Tænkefriheden, ville vi give Andre at betænke. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Kieler Correspondentsblatt beretter, at det Rygte har udbredt sig i Holsteen, at Nationalfarverne Blaat og Rødt atter skulde gjennindføres, f. Ex. ved det Militaire, og udleder af dette Rygte, hvor upaalideligt den end antager det for at være, dog den Slutning, at det vidner og Nationens Hengivenhed for det Tydske og Stræben efter at fjerne sig fra alt Dansk. Om Andre end Kieler Correspondentsblatt vil komme til en lignende Slutning, selv og Rygtet virkelig skulde existere andetsteds end i det nævnte Blad, vide vi ikke, men derimod troe vi, at Mange ville give Bladet Ret i, at billighed taler for, at de holsteenske Embedsmænds Bestallingsbreve bleve udfærdigede paa Tydsk, og ikke, som nu skal være Tilfældet, paa Dansk. Vesterjyderne have besluttet, at der paa Bul bjerg i Vester-Hanherred, i Thisted Amt, indtil videre, saafremt Forslaget maatte finde Bifald, hvert Aar i det Mindre skal holdes en Folkefest, og ifølge en derefter i dette Øiemed udstædt Jndbydelse, ere de fornødne Tilskud til en Bygnings Opførelse paa bemeldte Bulbjerg i denne Anledning af Omegnens Beboere tilveiebragte, og Bygningen for Tiden under Arbeide. - J en, i en Udstrækning af 12 Mile for Skov blottet Egn, er det af saa mange Reisende, selv af vor nu regierende Konge, i Øie tagne Bulbjerg, det mærkeligste og et sjeldent Punkt, Omgivet af vilde Sandklitter strækker bemeldte omtrent 350 Fod høie Bulbjerg, der tjener som Sømærke, sig ligge til det barske Vesterhav, hvis Bølger slaae ind mod det bratte noget indhullede Bjergs Ende, og herfra skuer man det foreliggende Hav, Han-Herrederne, endeel af Liimfjorden, Vensyssel, Himmelland, Livøe, Fuur, Mors og Thye. Den første Folkefest vil finde Sted den 1 Juli i Anledning af Kronningen den 28 Junii. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Hovedgaarden Møltrup i Timring Sogn, i Ulvborg Herred, Ringkjøbing Amt, er i denne Tid solgt af Hr. Proprietair Crone, med meget ubetydeligt af Besætningen, for 14,000 Rbd. til en Slesviger. For 6 Aar siden kostede denne Eiendom kun omtrent det Halve, (O. T. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Formedelst et indtruffet Uheld ved Maskineriet paa Dampskibet "Mercurius overføres Posterne over store Belt i disse Dage med Baad eller Seil skib. Det er imidlertid af Generalpostdirectionens sædvanlige hæderlige Virksomhed for det Almindelige at vente, at den fleersidige Ulempe, som denne Omstændighed medfører, snarest muligt vil blive af(O. T. Av.) hjulpen. Geh. Statsminister v. Stemann, som i længere Tid har været syg, har igjen overtaget sine Forretninger. Hr. v. Stemann er, som bekjendt, ingen Ynder af den nyere Tids Grundsætninger og Bestræbelser; men hvad enten man nu er enig med ham, eller ikke, vil man ikke kunde nægte Oldingen sin Beundring, der i en Alder af 76 Aar endnu lægger en Characteerfasthed og Aandsfriskhed for Dagen, som man maatte ønske mangen langt yngre Mand i Besiddelse af.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Staden Slesvigs Communalraad har oversendt en allerunderdanigst Adresse til Deres Majestæter med Stadens Lykønskning i Anledning af Sølvbrylluppet. (O. T. Av.)J Veile har man udsat 28de Mai Festen for at høitideligholde den i Forening med Kronnings festen. (S. Bl.) Balparden overtraf i Pragt Alt hvad man i Mandsminde har seet i Kjøbenhavn. Foruden de mange fra Provindserne og Hertugdømmerne hidstrømmede Fremmede var Alt forsamlet hvad Hovedstaden indeholder af Notabiliteter, kun det liberale Parties Anførere – med Undtagelse af Professor David - skjøndt for Størstedeel indbudne som Borgerskabets Repræsentanter, vare ikke (Kiel. C.) mødte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Den 3die Juni kantrede ved Nymindegab en Fiskerbaad fra Nørre Lyngvig, hvis Besætning, bestaaende af 6 Mand, druknede, samt en dito fra Lønne, af hvis Besætning 4 Mand druknede og 3 bleve bjergede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
J "Jyllandsposten bemærker en Sømand, at der en Miil nord fra Grenaa ved Havet er en lille Bugt, Hjembæk, hvor Naturen paa et meget farligt Strandingsted ligesom har udpeget en frelsende Søhavn for de Søfarende. Det af "Dagen" givne Exempel følges af endeel andre Blade, der med megen Jver fortælle, at det er aldeles urigtigt, at Balpareen har kostet 70,000 Rbd. Det er imidlertid Skade, at de, der have faaet Lyst til at rette, ikke give dem Tid til at eftersee det, som de ville rette; thi gjorde de dette, da vilde de finde, at de nu saa tidtnævnte 70,000 Rbd. ikke ere anførte som Omkostninger ved Balpareen, men ved Sølvbrylluppet, og som den Sum, Rygtet opgav, og hermed ville vi ansee denne Sag for aldeles afgjort fra vor Side.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Nykjøbings Skibsliste fra 31 Mai til 13 Juni 1840 Jndklareerede: Skipper J. Albertsen af Marstal, fra Kiel med Stykgods; H. A. Boye af Marstal, fra England med Steenkul; P. Maach af og fra Rostock med Tømmer m.v.; J. P. Wæver af Stubbekjøbing, fra England med Steenkul; N. Jørgensen af Aalborg, fra Kjøbenhavn, baglastet; H. Erichsen af Marstal, fra Antwerpen, baglastet; A. C. Boye af Marstal, fra Nyborg, baglastet; P. Ambrosius af og fra Kjøbenhavn med Trælast; J. Marquardt af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; N. C. Stylsvig af Nykjøbing, fra Nysted med Korn og Klude; D. C. Schrøder af Wordingborg, fra Præstøe med Kalksteen; P. C. Lyngs af og fra Kjøbenhavn med Patentgjødning; Chr. Hansen af og fra Marstal, baglastet; J. Petersen af og fra Kjøbenhavn med Trælast; C. Smørholm af Nyborg, fra Kiel med Stykgods og Ost; Hans Hansen af Marstal fra Flensborg med Muursteen; J. Clausen af Fanøe, fra Altona, baglastet; N. C. Nielsen af Svendborg, fra Kiel med 20 Tdr. saltet Oxekjød, C. Madsen af Oms, fra Marstal, baglastet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Udklarerede: Skipper J. P. Winchler af Svendborg, til England med Korn; C. S. Gram af Nykjøbing til England med Kreaturbeen; A. Knudsen af Marstal, til Stubbekjøbing med Korn; J. Carslund af Ærøeskjøbing, baglastet, paa Fiskerie i Beltet; N. Jørgensen af og til Aalborg med Egeplanker; N. C. Stylsvig af Nykjøbing, til Nysted, bag lastet; J. Albertsen af Marstal, til Kiel med Korn; P. Maach af og til Rostock med Tømmer; P. Petersen af Svendborg, til Kjøbenhavn, baglastet; H. H. Erichsen af Marstal til Holland med Korn; P. C. Lyngs af og til Kjøbenhavn med Brænde; H. A. Boye af Marstal, til Norge med Korn; A. C. Boye af Marstal, til Norge med Korn; J. P. Wæver af Stubbekjøbing, til England med Korn; Chr. Møller af Nykjøbing, til Bergen med Korn; C. Hansen af Marstal til Kjøbenhavn med Uld; J. Petersen af og til Kjøbenhavn baglastet; D. C. Schrøder af og til Vordingborg, baglastet; N. H. Christensen af Marstal, til Norge med Korn; N. C. Stylsvig af Nykjøbing, til Stubbekjøbing med Korn; J. Hansen af Nykjøbing, til Rostock med Passagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Nykjøbings Torvepriser den 13de Juni 1840. Hvede 7 Rbd. a 7 Rbd. 3 Mk.; Rug 22 a 23 Mk.; Byg 21 Mk.; Havre 15 a 16 Mk.; Alt pr. Tønde. Oxekjød 9 a 10 s; fersk Flesk 12 s.; Kalvekjød 5 a 6 s.; Lammekjød, 3 Mk. Fd. eller 12 s. Pd.; Smør 24 s.; Ost 6 s.; Alt pr. Pd. Kartofler 20 sk. Skp. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
AVERTISSEMENTS. Kort Anviisning. Melk og Flødes fordeelagtigste Behandling til godt Smør, udgivet af Fyens Stifts patriotiske Selskab, faaes for 4 s. heftet hos Thierry i Nakskov og Berggreen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Undertegnede, der har etableret sig som Glarmester i Nysted, anbefaler sig til Byens og Omegnens Beboere med Forsikkring og en reel Behandling og yderst billig Priis. Tagruder kan bekommes til billig Priis. Ærbødigst J. H. Brunckhorst, Glarmester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
En god Ridehest med tilhørende Ridetøi ønskes tilleie enten 1 a 2 Timer daglig eller nogle Gange ugentlig. Adressecontoiret giver de herpaa Reflecterende nærmere Underretning. Commissionair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Skulde Nogen her i Stiftet ønske en paalidelig og expedit Commissionair i Kjøbenhavn, kan Adressecontoiret give nærmere Underretning om en saadan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
For en Familie udenfor Bondestanden er i Nærheden af Bandholmstoldsted en beqvem Beboelsesleilighed bestaaende af 5 Værelser samt Kjøkken og Spisekammer ledig til Michaeli eller 1ste Novbr. d. A. Til Afbenyttelse kan tillige erholdes en med adskillige gode Frugttræer bevoxet Have; ligesom og visse Potter Melk kunde daglig blive leveret, alt efter Overeenskomst. - De herpaa Reflecterende bedes at henvende dem til Undertegnede. Svanevig Mølle pr. Mariboe. Lassen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Ved Kjerstrups Teglværk udsælges nyebrændt Faxøe Steenkalk den 17de og 18de dennes, til sædvanlig Priis 15 Mk. pr. Td.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Auction. Fredagen den 26de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver i Stervboet efter afgangne Skolelærer Sidenius Skovbye, afholdt offentlig Auction over en betydelig Deel god Ind= og Udboe, saasom: Chatoller, Dragkister, Borde, Stole, et udmærket godt 8 Dags Stueuhr, Sengeklæder, Linned og Dækketøi, 2de Kakkelovne, endeel Kobber og Kjøkkentøi, nogle gode Malkekøer, nogle Sviin m.m., imod Credit til dette Aars Mortensdag, hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nyekiøbing den 13de Juni 1840 Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Creditorerne i Dødsboerne efter: Gaardmand Hans Pedersen Ebbes Enke Karen Anders datter af Rørbæk, Huusmand Niels Jversens Enke Bodil Nielsdatter af Soesmarke og
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-14
Aftægtsmand Morten Jørgensen Smed af Ourebye, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer paa disse Boer for undertegnede committerede Skifteforvalter ved Baroniet Guldborgland. Ourebygaard den 1ste Juni 1840. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Lollands Falsters vente. Stige. Tirsdagen den 16 Junii. i Fod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongen har ved allerhøieste Rescript af 11te d. M. allernaadigst befalet Forandring i Ordensdragten for Storkorsridderne af Dannebrogen, efter en dertil meddeelt Tegning; hvilken fra den 14de dennes vil findes i Ordenscapitulets Secretariat til behagelig Afbetjening for Medlemmerne (Berl. Tid.) af bemeldte Ordensklasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Hs. Maj. Kongen har under 16de Mai d. A. allernaadigst udnævnt forhenværende Repstyrer i Hattamanne Rep, Bonden Erik Svendsen af Asi til Dannebrogsmand. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Under 17de Mai d. A. har Hs. Maj. Kongen allernaadigst tilladt Major Friedrich Gotthold v. Müller, Adjutant hos Hs. Kongelige Høihed Prinds Frederik Ferdinand til Danmark, Ridder af Dannebrogordenen, at anlægge og bære den ham af Hs. Maj. Keiseren af Rusland tildeelte Decoration af St. Stanislaus Ordenens anden (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Klasse. Som bekjendt har der i Jylland været megen Tale for og imod Agger-Canalens Lukning, hvilket Spørsmaal dog endnu ikke er bleven endelig afgjort af Regjeringen. Medens man delibererer om Sagen, synes Naturen selv at ville afgjøre den; thi i Thisted Avis hedder det: J Følge de senere Beretninger fra Agger, har Stormen mellem den 25de og 26de f. M. overskyllet Landtungen mellem Nabebakken og Agger Kanal paa 13 Steder, og derved bortskyllet omtrent 1200 Alen af de spæde Klitter. Norden for den nordre Kanal er en Strækning af 2200 Alen efter Stormen forhøiet med en opkastet Sandvold af 10 a 15 Alens Bredde og 2 a 3 Fods Høide over den sædvanlige Vand stand. Volden er bleven beplantet med Rør. Resten af denne Landtunge, omtrent 400 Alen, formenes at kunne bringes i samme Stand i Løbet af næste Uge. Sønden for benævnte Kanal findes paa henimod 1000 Alen ikke Spor af Klitter, men destomere af Vand, hvilket endog paa et Par Steder staaer i Forbindelse med Fjorden, hvorved det Hele har antaget et noget problematisk Udseende. Kanalen er ikke bleven bredere, men mod den nordre Side grundere, skjøndt igjen paa den søndre Side et Par Fod dybere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
En jydsk Bondekone har gjennem Aarhuus avisen sendt Dronningen en Lykønskning, hvori det blandt Andet hedder: "Thi vil jeg ligne Hende ved Dronning Esther, eftersom jeg har hørt Hendes Lykke og Skjæbne er. Ja Gud give at hendes Majestæt ogsaa maa ligne denne gode Dronning i Dyd og Gudsfrygt, i Menneskekjærlighed til Hendes Folk og Undersaatter, og at Hun vil bede godt for os hos vor gode Konge at Byrden ikke i Tiden skulde blive os for svær. Kjære, elskelige Dronning, den som letter Byrden, letter Hjertet, og et glad Hjerte er et dagligt Gjæstebud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Aalborg-Avisen meddeler fra Kjøbenhavn: Alt er nu i den dybeste Rolighed her i Byen, man hører hverken og Optøier eller Folkestimmel og Ulfeltstøtte staaer endnu hvor den har staaet. Hvad der nu især beskjæftiger Conversationen, er de store Forberedelser til Kronningen. Man veed at fortælle hvad Damerne skulle have paa ved Festligheden, hvor dyr deres Dragt skal være, som ikke skal kunne anskaffes under 400 Rbd. (2); man vil vide, hvormange Ordner der skal uddeles i denne Anledning, og deres Antal angives næsten til 150, man fortæller om de mange store og fornemme Mænd, som ere indbudne til Festiviteterne, ja, man bryder sit Hoved med, hvormange Retter der skal være veddet store Kronningstaffel paa Frederiksborg Slot. Fyrværkeriet, som nok bliver det brillanteste ved Festiviteterne, forfærdiges i denne Tid i Frederiksborg. En Prøve deraf blev for kort Tid siden afbrændt paa Amager, og, efter den at dømme, vil det blive særdeles smukt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Om den i Aalborg udbragte Skaal for Redacteurerne af Kjøbenhavnsposten og Fædrelandet, bemærker Aalborg Avis følgende: Vi ere anmodede om at berigtige et Jnserat i sidste Jyllands post, hvorefter der ved den her afholdte 28de Mais Fest skulde være blevet udbragt et enthusiastisk 9 dobbelt Hurra ved Skaalen for Redacteurerne af Fædrelandet og Kjøbenhavnsposten. Dette forholder sig i Virkeligheden heller ikke saa, og det er saa langt fra – for at blive Sandheden tro -at Skaalen mødte en saa almindelig Sympathie, at af Mange endog, som man vil have bemærket, hverken det dobbelte eller enkelte Hurra blev istemt ved denne Skaal. Hvorvidt dette nu havde sin Grund i, at de nævnte Blade befinde sig under gjentagen Action for deres Angreb paa Regjeringens Handlinger –, en Grund, som vel ogsaa, selv ved disse Blades anden umiskjendelige Fortjeneste af Reform principets Sag, kunde have gjort det meest passende, om Skaalen havde været udeladt –, eller fordi de overhovedet bekjende sig til Oppositionens Farve, kan ikke være Nogen tilladt at undersøge, men i hvert Tilfælde kan det altid kun være ønskeligt og roesværdigt, at de politiske Anskuelser ved en saadan Leilighed frit og utildækket give sig tilkjende, ligesom al ærlig og aaben Politik altid bliver den bedste, naar man kun ærligt og aabent bekjender sig til den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Der hviler en mørk Skjæbne over Dagbladet Dagen. Ogsaa Hr. Thyge Becher, har nu besluttet at resignere som Redacteur, og vil allerede fratræde midt i denne Maaned. Som dens fremtidige Redacteur nævner man Cand. juris Trojel. Forresten taler man om, at nævnte Blad med dets nuværende Abonnentantal medfører Tab for Udgiveren, der har ca. 10,000 Rbd. Udgifter, og det er derfor at vente, hvis dets Status ikke skulde forbedre sig, at det er sin Ende nær. Upaatvivlelig har den Berlingske Avis bibragt Dagen dens Helsot. (Aalb. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Med Dampskibet ankom til Kbhvn, den 7de ds. flere høie og velbaarne Herskaber, som ville komme til at bruge deres Been ved Festlighederne i Anledning af Kronningen; vi mene hermed nogle pragtfulde Heste fra det Augustenborgske Stuteri, der skulle deeltage i Væddeløbene den 22de og 23 Junii. Man venter, at disse ville blive ret interessante. En riig fransk Greve agter ogsaa at stille nogle Heste. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Digteren St. St. Blicher, der har Egregie til Attestats, siges i denne Tid at søge et stort geistligt Embede i Nærheden af Hovedstaden. (S. Bl.)De holsteenske Huusmødre skulle ikke være ganske tilfredse med den nye Tyendeforordning, der efter deres Mening ikke indrømmer dem Magt nok over det qvindelige Tyende, hvisaarsag de ogsaa misunde de danske Madmødre, der endnu ere berettigede til, efter en meget summarisk Fremgangsmaade, at give deres Domestiker en lempelig corporlig Revselse. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Paa den holsteenske Sabathsforordning udsætter man, at den hist og her er noget bunkel. § 11 forbyder saaledes alle Kromænd at skjænke under Gudstjenesteen; dog er det dem tilladt, for Kirkegjængerne at skjænke, hvad de til deres Vederqvægelse behøve. Foruden at det nu ikke er saa ganske let at bestemme, hvormeget Brændeviin En behøver til sin Vederqvægelse, saa er det en Underlighed, at antage, at Folk under selve Gudstjenesten skulde være underveis til Kirken, og endda give sig Stunder til, at gaae ind i et Vertshuus for at vederqvæge sig. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Hs. Majestæt har under 31 f. M. allernaadigst beskikket Capellan pro persona ved Frue Menighed i Svendborg, Hr. Georg Tønnes Wedel, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i bemeldte Kjøbstad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Efterat Dampskibet Mercurius den 7de og 8de dennes har ligget under Reparation for en ubetydelig Leccage, det havde lidt, har det alt siden den 9de dennes, som sædvanligt, overført Posterne. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Hs. Maj. Keiseren af Østerrig havde ved sin Gesandt i Kbhvn., Baron v. Langenau, tilstillet vort Kongepar en Lykønskningsskrivelse i Anledning af Allerhøists. Sølvbryllupsfest.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Studenter-Samfundet er i disse Dage - i det Mindste forsaavidt dets Bestaaen officielt var anerkjendt, blevet forkyndt en bradt Død, idet at Universitets=Directionen har erklæret det for opløst. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Under 30te Mai er udkommen en Placat, som anordner for næste Aar og den følgende Tid et Stempel paa det stemplede Papir, der er smag fuldere end det nærværende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Fædrelandet troer det passende at henlede det danske Publicums Opmærksomhed paa Storhertugen af Mecklenburg-Strelitz's ældste Datter, født i Aaret 1818.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
J Veile indbyder Præsidentskabet for Maifesten 1839 til et Møde for at vælge Præsidenter til den forenede Fest for Veile By og Omegn i Anledning af den 28de Mai og den 28de Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-16
Udenlandske Efterretninger. England. Parlamentsforsamlingerne ere forTiden aldeles ophørte, deels som en Følge af Pintsen, og deels formedelst det store Hestevæddeløb ved Epsom. O'Connell har tilskrevet Hr. Baret et Brev, hvori han advarer ham mod at fæste Lid til de udspredte Rygter om at Lord Stanleys, Bill skulde blive forkastet af Parlamentet. Englænderne ere nu engang fjendtlig stemte mod Jrland og dette Land kan derfor kun stole paa sig selv, hvorfor O'Connell slutter sit Brev med følgende Ord: "Min Kamp er nu begyndt og kun i Døden eller Repeal (Ophævelse af Foreningen mellem Jrland og England) vil jeg ende den. Paa Grund af Dronningens Tilstand, har nu tre Læger faaet Ordre til regelmæssig at besøge hende. Englands Forhold til Udlandet er endnu langt fra at være tilfredsstillende. Striden med Neapel er endnu ikke endt og Admiral Stopford er derfor seilet med 9 Skibe til Neapel, for at bombardere denne Bye, dersom Kongen ikke vil indrømme den forlangte Skadeserstatning. Med Sardinien er England og kommen i Uenighed om nogle Fordringer paa Piemont, og Lord Palmerston skal have besluttet, at bruge samme Fremgangsmaade her, som ved Neapel, og om fornødent gjøres, sende en Flaade til Genua. Ogsaa Forholdene til Portugal og Spanien ere mislige, og man taler tillige om at sende Skibe mod disse 2 Lande. Om den egentlige Hensigt af disse Demonstrationer ere Bladene endnu ikke ret enige, thi medens nogle troe, at det Hele er beregnet paa, uden at vække formegen Opsigt, at faae en betydelig Styrke samlet i Middelhavet, for derpaa at anvende den mod Ægypten, uden at Frankrig skal kunne forhindre det; troe Andre, at det Hele er beregnet paa at vise Frankrig, at det endnu ikke formaaer at gjøre England dets Overlegenhed tilsøes stridig. Rimeligt er det imidlerlid, at det er begge disse Hensyn, der i Forening gjøre sig gjældende. Med China er Krigen i fuld Gang og Chineserne have gjort Forsøg paa at opbrænde de engelske Skibe ved Brandere, hvilket dog mislykkedes. Ledningen af Krigen er imidlertid ganske overladt til Generalgouverneuren i Ostindien, Lord Auckland, der har afsendt endeel Skibe og Tropper fra Caleutta. Den chinesiske Regjering lader sig imidlertid ikke forskrække, men har ved sine Embedsmænd ladet udfærdige en Skrivelse, hvori det blandt andet hedder, at da de Fremmede (Europæerne) ganske leve af den chinesiske Rabarber og Thee, saa vil det bedste Middel til at bringe dem til Fornuft De være, at afbryde al Handel med dem, eller maaskee snarere at lokke alle Fremmede til Landet og massacrere dem. - Fra Calcutta har man meget modstridende Efterretninger og Russerne, thi efter een Beretning skulle Russerne med 6000 Mand have nærmet sig Chiwa paa en 45 til 50 Dagmarscher, men derefter skal Cholera være udbrudt blandt dem, efter en anden Beretning skulle de derimod, 24000 Mand stærke, være rykkede ind i Chiwa og berede sig nu til at marschere mod Buchara. Jmidlertid fæster Jngen synderlig Lid til disse Efterretninger.