JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
Den Franske Keiser har udstedt følgende Decret: Da Vi føle en særdeles Jnteresse for vort Riges Manufacturer, hvorved Hør er Grundstoffen, og da den eneste Grund, som forhindrer, at Priternes Billighed ikke stemmer overens med Producternes Fuldkommenhed, ligger deri, at det endnu ikke er lykket at bruge Machiner til at spin de Hør som til at spinde Bomuld, saa have Vi decreteret og decretere som følger: I. Der skal bevilges en Priis af en Million Franker for Opfinderen af den bedste Machine til at spinde Hør, af hvilken Nation han end maatte være." Til den Ende er en Sum af 1 Mill. Franker overgivet vor Minister for det Jndre til Disposition. 3. Vort nærværende Decret skal oversættes i alle Sprog og tilsendes vore Gesandter, Ministere og Consuler i fremmede Lande, for at bekjendtgjøres der. 4. Vor Minister for det Jndre, Skatten og de udvortes Anliggender have at sørge for benævnte Decrets Fuldbyrdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
Fra Mayn d. 15 Maji. Man vil vide, at imellem Frankrige og Engelland underhandles levende, og at, om end ingen virkelig Fred om kort Tid kommer istand, dog af begge Regjeringer vil føies saadanne Arrangements, der ville vorde høist gavnlige og glædelige for hele Fastlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
Constantinopel, d. 24 Martii. Porten gjør store Anstalter til et nyt Feldttog. Fra alle Provindser i det Ottomanniske Rige, selv fra det fjerne Ægypten og de Persiske Grændser ankomme Tropper, der efter et kort Ophold her i Staden, strax marchere videre mod Donau. Alle Janitschar-Ortats (Regimenter), der i Fredstider laae i Garnison i Constantinopel, ere, paa faa nær, brudte op til Storvizirens Armee. - Vechabiterne, der for nogle Aar siden viste sig som den høie Ports frygtelige Modstander, og truede at omstøde eller i det mindste reformere den Muhamedanske Religion, have trukket sig tilbage i det Jndre af Arabien, deres Fædreneland, og deres Jndfald i Nabolandenne finde ikke Sted mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
Fortsættelse af de i No. 64 begyndte Debatter angaaende Portugal. Mr. Curmen sagde blandt andet, at om man end vilde sige om Portugal at det var i den Stand, at det kunde reddes, kunde ingen fornuftig Mand dog sige det samme om Spanien. Han beraabte sig, paa et andet Medlem, som paastod at man maatte indskrænke Udgivterne, thi hvi opfordres man til at stemme for 1 Mill. Penge til et saa haabeløst Forsøg i en Tidspunct, da vore Papirspenge ere sjunkne henved en Trediedeel, Disse ere ubehagelige Sandheder, men de bør siges. Ved Oeconomien besidder Landet Midler til at komme sig, men ikke foruden den. Napoleon seer ikke paa sine Vaaben, men paa vor Ødselhed for at overvælde os. Vi ere i en skrækkelig Forfatning (Constitutionen har undergaaet en Forandring, Huset er ikke meer hvad det har været. En Miniester kunde fordum ikke blive paa sin Post, uden at besidde Folkets Tillid. Nu finde Ministerne at de kunne blive i deres Stilling uden at besidde Husets eller Publicums Tillid. Mr. Pitt kunde ikke forsvare sig længer paa sin Post, da han havde tabt Husets Tillid, men de nuværende Ministere stole mere paa Husets og Publicums Dorsk Mr. Leie Foster citerede Robertsons hed. Carl V. Historie, for at godtgjøre det Spanske Folks Tapperhed, og paastod at den Tapperhed og Standhaftighed det viste ved forskjellige Leiligheder, fornemmelig i Saragossa og Gerona, retfærdiggjør fuldkommen de Forventninger, der bevægede vor Regjering til at understøtte den Spanske Sag. Gener. Ferqueson ansaae det for sin Pligt som Militairperson at sige sin Mening ved denne Leilighed. Han vilde gjøre Skatkammer=Kantsleren, det Spørgsmaal, om han alvorlig troer, at 30,000 Mand kunde være tilstrækkelige til Krigstjenesten i chele Portugal, om endog det halve Antal kunde tilveiebringes dygtige nok til at virke med Eftertryk. Endog ved at lade sin Ven Gener. Beresford vederfares al Ret, ansaae han det dog forganske urimeligt, at gjøre Regning paa Oprettelsen af et saadant Corps af Portugisere, som nogen Officier kunde stole paa, til at agere særskilt fra en brittisk Magt eller de nogen virksom Hielp i Tilfælde af Jndfald. - Hr. M. Fitzgerald ønskede at vide hvad der skal blive af de hvervede Portugisiske Tropper i Tilfælde af at Portugal skal rømmes, Troede man at sende dem til Jrland, hvor man fandt det upassende at betroe Landets Forsvar til vore egne Medundersaatter af samme Religion - troede man at holde dem i Engelland, for at forøge Antallet af fremmede Tropper, som man, og det med Føie, klagede over, at være for stort for den Engelske Friheds Sikkerhed, eller troede man at anvende Bekostningen paa at sende dem til vore Colonier eller til Brasilien, At der ikke var at vente nogen gavnlig Virkning af denne Hverving mod vor fælles Fiende var noget, som han er fuldkommen enig om med General Ferqueson. Han havde aldrig hørt at Portugiserne have udført nogen stor Daad, det maatte da være den, at Biskoppen af Oporto, i Spidsen for 2000 Mand, rykkede ind i Oporto og tog 24 Franskmænd til Fanger! Den Tanke, at beholde Portugal, forekom ham at være Hjernespind. - Hr. J.C. Beresford talde til Fordeel for Motionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
Lord Milton billigede, at man oprindeligen tog sig af den Spanske Sag, men med hvilken Udsigt til Held kunne vi, under Tingenes nuværende Stilling paa Halvøen, vedblive at føre en saadan Kamp, Nu da de Franske staae under Cadix's Mure og alle de Omstændigheder, vi have for Pinene, hvor kunde nogen fornuftig Mand beslutte sig til at votere for 1 Million af de offentlige Penge i det Øiemed, der omtales i Motionen. -Hr. Bankes talde ogsaa meget mod Motionen. Først, sagde han, havde vi ikke en Million at undvære, og andet, var det ikke, om vi virkelig kunne undvære den, Maaden vi burde anvende dem paa Han meente, at 3000 brittiske Soldater vilde i en Krig være af større Nytte end 30,000 Portugisere, og hvorfor skulde Landet da bebyrdes med at underholde saa mange Tropper, Han meente, at vor Fremfærd med Spanierne og Portugiserne let kunde opvække den Tanke hos dem, at alting skulde gjøres for dem, og intet ved dem. Det er noget, som man saa meget som mueligt burde søge at forekomme. Men i den Henseende var den nærværende Motion ilde beregnet, thi den foreslaaer, at vi skulde være Hovedmændene for Krigen og tage Portugiserne i vor Sold. Og hvor skal man finde Udveie til at faae disse Penge? Han bad, at man vil erindre, at man paa ingen Maade saae sig istand til at tilveiebringe 125,000 Pd. i Guld og Sølv til at betale vore Tropper paa Expeditionen til Walcheren. Til Portugal maa der sendes rede Penge, thi de allene kunne tjene som Betaling for vore Tropper. Papirpenge ville ikke opfylde Øiemedet. Under den nærværende Mangel paa Sølv maatte dette især tages i Betragtning. Fienden var nu i Besiddelse af Cadix, som i Grunden ene ved en Hændelse undgik strax at falde. Alle Ministernes Beregninger ere slaaede feil. Alle deres Forudsigelser ere blevne til Usandheder. De Spanske Cortes have ikke en By i Spanien, hvor de kunne samles. Expeditionen til Walcheren er mislykket i fuldkommen mislykket. J Sandhed, intet som Ministerne lovede er bleven opfyldt, intet de speculerede paa lykkedes, og var det da mueligt, at Committeen med saa store og friske Erfaringer kunde give saadanne Ministere Midler i Hænde til at indlade sig i flere Speculationer, – Hr. Jacob paastod, at Spaniens nuværende Stilling viste, at alle Frankriges Anstrængelser paa aldeles at undertvinge Landet have været frugtesløse. Han sagde, at hvor ødelæggende end de med en Borgerkrig forbundne Onder maatte være, vare de dog taaleligere for det Spanske Folk end de Franskes Foretagender i dette Land. Virkningerne heraf vare saa følelige i hele Spanien, at Posten ikke kunde passere uden at escorteres af en Escadron. Frankrige har i denne Tid ingen anden Fodfæste i Spanien end den militaire Occupation. Han troede, at under enhver Omstændighed var Sagen ikke uden Haab. - Hr. Whitbread sagde blandt andet: dersom der herskede en saadan Aand i Spanien, som der kjæmpedes for, hvor saae man da dens Virkninger, Yttrede de sig den Gang man tillod de Franske Tropper at passere igjennem deres Land liig Lyset, igjennem et uimodstaaeligt Medium, Yttrede de sig i Sierre Morenas Forsvar: et Pas, som 500 raske Folk havde kunnet forsvare mod en Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
Kongen af Persien har anholdt hos Regjeringen i Bombay om at sende ham et tilstrækkeligt Antal Officierer, der kunne undervise et Corps af 15,000 Mand i engelske Manoeuvres og Disciplin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
Fra Constantinopel skrives under d. 25 Martii, at man om nogle Dage venter der ny Tropper fra Ægypten, som derpaa strax skulle forenes med de ny Regimenter Janitscharer, der allerede ere ankomne i Schmala i Storvizirens Leir. - Det synes nu næsten afgjort, at Porten ikke vil forandre sit System. Ruslands Forslag ere ikke blevne antagne, og man seer til Foraaret mærkværdige Begivenheder, i Møde. - Fra andre Kanter hedder det imidlertid, at Rygterne om en Tyrkekrig forsvinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
Publicisten fortæller, at der paa nogen Tid har udbredt sig en med Overtroe forbunden Skræk iblandt Tyrkerne. De troe, at der forestaaer dem en kritisk Epoche, da det ottomanniske Rige skal, om ikke styrtes, dog rystes i sine Grundvolde, da de occidentalske Christne, hvilke samtlige de kalde Romere, skal komme og nedrive den halve Maane, og plante Korset paa Seraillets Ruiner. Denne Troe er for nærværende Tid saa almindelig, at den endog skader deres Tapperhed. Storherren skal have spurgt Ministeren Adair, om den ogsaa er udbredt i Europa. Gravningen ved Ostia, hvortil man nylig i offentlige Blade har opfordret Roms nye Regjering, har kun en Tid lang været afbrudt. Vistnok kunde man love sig store Opdagelser, om man vedblev at grave, da denne fordum vidtløftige og blomstrende Stad engang næsten ganske oversvømmedes af Tiberen, hvorved alle dens Kostbarheder begravedes i Flodens Dynd. Man kan endnu spadsere paa Tagene af Husene, og ved at følge disse Tages Retning kjende hele Gader. nogle af disse Huse, hvis Tage ere borttagne, kan ling gaae ned. De ere byggede paa samme Maade, som de i Pompeji. Neptuns Tempel, der ligger paa en Høi, er ganske ryddet; Merkurs Tempel, hvori denne Gud forestilles med en Pung i Haanden, er det kun for en Deel. J denne gamle Bye fandt Fegan, blandt andre Oldsager, en overmaade skjøn og vel vedligeholdt Venus, der kunde gjøre den Kapitolinske Venus Rangen stridig. Ulykkeligviis er den bragt til Engelland. At alt Merkværdigt her, ligesom i Pompeii, vil blive undersøgt, kan man vente af den Regjering, hvis Virksomhed nu allerede saa meget opliver denne klessiske Jordbund. Den i Rom nedsatte overordentlige Consulta arbeider utrættelig paa at udbrede Jndustrie i denne Stad og dens Omegn. Hele Strækninger Land, som ligge udyrkede selv i Nærheden af Hovedstaden, skal nu opdyrkes og forvandles til frugtbare Enge. Baron Dagerando, Medlem af Consulta, har i dette Foraar ladet 200 sjeldne Frøesorter, Vexter og Træer komme fra Paris, der skal plantes i den botaniske Have, og derfra videre udbredes. Ved hans Understøttelse har Dr. Poggioli bereist de romerske Søe kyster ved Ostia, Fiumicino &c. og der fundet over 50 Arter af Planter og Vexter, som manglede i den botaniske Have i Rom. Bomuldsvextens Dyrkning i Egnen af Rom lykkes vel, og skal i Aar ved Regjeringens Understøttelse udvides. Planen til de Pontinske Sumpers Udtørrelse er færdig og sendt til Paris for at approberes. Hvis Napoleon i Aar kommer til Rom, som man der haaber, vil hans Nærværelse befordre dette vanskelige Foretagendes Udførelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
Ved et Fransk Decret er befalet, at Schelde skal ved Canaler sættes i Forbindelse med Scarpe- og Mosel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
J Cadix skal der være Mangel paa Levnetsmidler og Sygdommene tage Overhaand blandt Besætningen. Der bortføres i denne Tid en betydelig Mængde Varer fra Staden og Jndbyggernes Tal formindskes dagligen ved Udvandring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
Mariboe, d. 21 Maji. J Følge det Kgl. Danske Cancellies Skrivelse under 7de April d. A. til Hs. H. Hr. Biskop og Ridder Bøisen, tilkommer det Feldtpræsterne ved tysktalende Regimenter og Tropper, som cantonnere i Provindserne, i hvilke det danske Sprog er Hovedsproget, at ægtevie saavel Officerer som Gemene af disse Tropper, uden Hensyn til hvilken Menighed Bruden hører. - J Følge Cancelliets Skrivelse af 17de April skal samtlige Præster i deres Embedskredsstrax indberette til Stedets Øvrighed, naar nogen Ridder eller Dannebrogsmand ved Døden afgaaer i deres Sogner. - Det var ikke Hr. Kammerjunker Moltkes Jægere, men et Detaschement af Dronningens LivRegiment, der for og det engelske Skib, der var paa Jagt efter Kjøbmandens Baad fra Femmern. Den i Dagen No. 80 omtalte Galease, der har krydset imellem Femmern, Lolland og Gulstad (den søndre Ende af Langeland) og som er saa farlig for vore CoffardiSkibe, ligger endnu ved Gulstad. Den er i alle Henseender tiltaklet som et dansk Skib, for at hilde desto flere i Snaren. Det skal være en engelsk Brig. Forskiel paa Fortidens og Nutidens Priser paa de Ting, der behøves til Befordringsvæsenet: 1 Tde. Tjære 6 a 7 Rdlr., nu 50 Rdlr.; 1 Tde. Steenkul 2 Rdlr., nu 16 Rdlr.; 1 Lispd. Jern 5 Mk., nu 2 Rdlr. 4 Mk.; 1 Tdr. Havre 1 Rdlr. 1 Mk., nu 5 Rdlr.; 1 Læs Høe 1 Rdlr. 4 Mk., nu 5 Rdlr.; Smedeløn for 1 Aar 40 Rdlr., nu 120 Rdlr.; til Hjulmanden 12 Rdlr., nu 36 Rdlr.; til Sadelmageren 10 Rdlr., nu 48 Rdlr.; til Træmaterialier 10 Rdlr., nu 30 Rdlr.; til simpel rød Maling 1 Rdlr., nu 3 Rdlr.; til Rebslageren 4 Rdlr., nu 20 Rdlr.; en Vognmandshest 40 Rdlr., nu 200 Rdlr. - Ved Auctionen over Tjære og Bræder ved Bandholms Toldsted kostede 1 Tde. Tjære 34 a 36 Rdlr., og 1 Tylt Bræder med Omkostninger 14 a 16 Rdlr. - Caffebønnerne her ere faldne til 10 Mk. pr. Pd. - Endnu hjemsøges vi af stærk Nattefrost Paa mange Steder staaer Vinterkornet meget slet Der ere de Landmænd, der ikke vente 2 Fold af Rugen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-26
Auctioner. D. 1ste Junii, Fuldm. Saxild, Løsøre efter afg. Cancellieraad Andersen. D. 4de: Proc. Top, Løsøre paa gl. Torv. D. 5te: Proc. Brønlund, Losøre i Klareboderne efter afg. Justitsr. Schmidt. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ads Uden Syvende Aargang. No. 67. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 29 Maji. 1810. Breve til en Ven paa Landet. III.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Jndenlandske Efterretninger. Af Randers Amts Selskabs valgte Forretningsmænd, blev den 8 Maji sidstleden i en Sammenkomst paa Randers Raadstue omhandlede foreløbigen Opmuntringer af Agtelses-Tegn, eller Præmier, hvis nøiere Bestemmelser vil blive bekjendtgjorte, naar først et Fjerdingaarsmøde er holdet af, saavidt mueligt, samtlige Selskabets Lemmer. 2) Til Qvægavlens Forbedring: 5 Præmier for de bedste og smukkeste Tyre i Amtet, een til 30 Rdlr., 2 til 20 Rdlr., og 2 til 16 Rdlr. b) Til SvineAvlens Forbedring: 3 Præmier for de bedste Orner, een til 15 Rdlr., een til 10 Rdlr. og een til 5 Rdlr. c) Haugers Anlæg, Dyrkning med Jordfrugter og Beplantning med Træer, 12 Præmier: 3 a 50 Rdlr., 3 a 25 Rdlr. og 6 a 10 Rdlr. Dette Slags Præmier kan allene vindes af Bønder, og kan ikke erholdes, for Haugen er befunden i god Stand i Efteraaret 1811. d) Til Høravlens Fremvirkelse 3 Præmier, een paa 10 Rdlr. og 2 paa 6 Rdlr. e) 3 Præmier, en paa 10 Rdlr. og 2 paa 6 Rdlr., for dem som til Efteraaret 1810 har avlet det meeste og bedste Hampefrøe. f) Til Kartoffel=Avlens Befordring 3 Præmier, een paa 20 Rdlr., en paa 12 Rdlr. og een paa 8 Rdlr. som vindes af de Gaardmænd i Amtet, som i Sommeren 1811 have viist den største Vindskibelighed 1 og Flid for den største Kartoffelavls Drivt, ved hvilket Egnens Beskaffenhed bør komme i Betragtning. - Ligesaa 3 Præmier, een paa 12 Rdlr., een paa 8 Rdlr. og een paa 4 Rdlr., for de 3 Huusmænd som i Sommeren 1810 i Amtet have dyrket de fleeste Kartofler.) 2 Præmier, een paa 20 Rdlr., og en paa 10 Rdlr., som vindes af de 2 Smede i Amtets 5 Kjøbstæder, som beviisliggen indkjøber det største Qvantum Tørvekul til Forbrug i deres Værksteder. h. For Tørvekuls Frembringelser to Præmier, een paa 10 Rdlr. og een paa 5 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
for den som i Amtet brænder det største Qvantum Tørvekul dette Aar. 1) 5 Præmier, een paa 20 Rdlr., 2 paa 15 Rdlr. og 2 paa 10 Rdlr. for de Skoemagere i Amtets Kjøbstæder, som befindes at have forfærdiget de bedste Dame=Skoe i Qvantitæt, af Beskaffenhed som de indførte. 4) 6 Præmier, 2 paa 10 Rdlr. og 3 paa 5 Rdlr. for den i Kjøbstæderne og paa Landet, som i Qvantitet have forfærdiget de bedste Klæde=Børster i Aaret 1810. 1) Præmier, een paa 30 Rdlr., een paa 20 Rdlr., 2 paa 15 Rdlr. og 2 paa 10 Rdlr., som kan vindes i alle Steder i Amtet af dem, som lade forarbeide de største Qvantiteter af uldent Alentøi, næstkommende Vinter. - Hvilke Præmiers Udsættelse, herved til Enhvers Efterretning foreløbigen bekjendtgjøres ligesom det og herved kundgjøres, at den 30 Maji førstkommende om Formiddagen Kl. 10 atter holdes en Forsamling paa Randers Raadstue, hvor enhvor Jnteressent, saavidt mueligt behageligst vil tage Møde, da Ting af Vigtighed blive at foretage. Randers den 9 Maji 180. Fønss. Carøe. Müller. Secher. Krarup. Lund. P. S. Disse Priisopgaver ere meget hensigtemæssige, fornemmelig har den for Dameskoe meget fornøiet Anmelderen; imidlertid tillades det ham at tilføie, at Premien for Hør og Hampefrø, samt for Dameskoe, ere for smaa; ligemaade savnes Premie for den Handskemager, som befindes at have forfærdiget de bedste Dame= og Mandshandsker, af Beskaffenhed som de indforte. At opmuntre Fiskeriet paa Kysten forventes vil ei blive overseet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
J det andet Hefte af de meget vel skrevne Norske Landvæsens Samlinger, som nylig ere komne her til Staden, og faaes hos Hofboghandler Schubothe paa Børsen, læses følgende af Assessor Brochmand: De offentlige Indretninger i Sverrig, sigtende til at oplyse Landmanden om Midlerne til hans Jords Forbedring, have gjort saa øiensynlig Virkning, at de fortjente upaatvivlelig andensteds at følges. Ved Universitetet i Aaboer en Professor ansat, hvis Hovedformaalder Agri culturen ene. J denne Hensigt er ham pro officio et Jordbrug tillagt tæt ved Byen, hvor han kan anstille occonomiske Forsøg for hver Mands Øine, og saaledes tydeliggjøre sin Theorie ved Praxis. Det er ham tillige paalagt, hvert andet eller tredie Aar at gjøre en Reise gjennem hele Finland, der at underrette Landmanden om hans Erfaringer, optegne hvad han der igjen erfarer, for derefter at anstille Forsøg, og siden at gjøre Alt bekjendt for Publicum. Adskilligt er, som Frugter heraf, udkommen i Trykken. Ligeledes er Professoren i Oeconomien ved Universitetet i Rostock tillagt en Landeiendom pro officio. Vi have ogsaa ved Universitetet i Kjøbenhavn en Lærer i Oeconomien, men han har desværre ingen Jord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
(Af Trondhjemsavis.) J nogle danske Blade berettes, at Portraitmaleren Hr. Grøger i Kiel har heldigen malet Portraitet af en afdød Kone, blot efter et Drommebillede, og det saaledes, at Enhver gjenkjendte Konen. Som noget der paa en fjern Maaden grændser til dette, kan nærværende Blads Udgiver melde, at den herværende Tegne mester Hr. Kriebel, som er en særdeles heldig Portraitmaler, har nyligen malet Portraitet af afdøde Hr. Klitzing, hvilken Mand han aldrig har kjendt eller seet. Til Veiledning betjente han sig af den Afdødes Silhonette i Sort, der kun viser ham en Profil, og rettede sig ellers efter den Beskrivelse som man gav ham om Mandens Udseende i levende Live. Portraitet, som viser Originalen, en Face, ligner ikke ganske nøie, thi dette er en Umulighed, men det har dog saa stor en Lighed, at Enhver der kjendte den Afdøde, strax gjenfinder ham i Billedet. - Den samme Konstner har portraiteret flere Afdøde, saa kjendeligen, at de, der saae dem i levende Live, kjendte dem nu efter mange Aars Forløb igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Den hæderlig bekiendte Mineralog, Bergraad Gieseke opholder sig endnu i Grønland, som han siden 1806 gjennemreiser. Denne Mand har havt det dobbelte Uheld at miste i Kjøbenhavns Bombardement Frugten af sine mangeaarige Bestræbelser medens en anden fra Grønland afsendt Samling faldt i fiendtlige Hænder. Breve, skrevne i Junii Maaned, berette hans Venner denne haarde Skjebne, som imidlertid ikke formaaer at svække hans Mod. Han vil sandsynligvis blive nødsaget til, endnu at blive nogen Tid i Grønland, da der ikke findes Leilighed for ham til at vende tilbage. (Af den Berlinske Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Hs. H. Hr. Dr. Plum fortsætter sine Forelæsninger over den Pestalozziske Elementar Underviisningsmethode Torsdagen d. 31 Maji, og paafølgende Søndag d. 3 Junii, paa det sædvanlige Sted, Kl. 12 1, og derpaa, formedelst Sommertidens Hindringer, afbryder dem, men Hr. Doctoren agter at begynde Slutnings Cursus den 23 September.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Mariboe, d. 23de Maji. J forrige Uge blev en Skipper fra Ærøe jaget paa Land af et fiendtligt Skib ved Damestrand. Skipperen med sine Folk maatte forlade baade Skib og Ladning. Fienden besteeg det og satte Jld paa det. Jmidlertid ilede de Militaire med Artillerie til, hvorved Skib og Ladning blev reddet fra at falde i Fiendens Kløer. Skipperen gik da igjen ombord og kom siden lykkelig seilende med det til Heiligen haven. Hele Kahytten var afbrændt. - Ved Grønsund, Koge, Præstoe, Stevns ligge fjendtlige Skibe. – Den 16de dennes havde de fjendtlige Krydsere taget 1 Skib ved Stevns og jaget 3 paa Land under Møen. Den 18de tog de 3 Galeaser og 4 Jagter og den 19 1 Jagt. Fienden gik sønder paa med dem. Farvandet vrimler af fjendtlige Krydsere. - Den 22de dennes passerede en stor fiendtlig Flaade Nysted. Om Aftenen faaes den imellem Darkegaard og Ringsebølle. Der siges at den bestaaer af en 200 Skibe og af over 6 Linieskibe, 4 Fregatter og en Mængde Brigger. Hele Dagen hørtes en stærk Skyden, men det var ikke uden Signalskud. J Dag ligger den med Modvind imellem Kramnitze og Movleskov. Rødby, den 24de Maji. Det skjønneste Syn af henved 2 a 300 Seilere med store og smaae saaes herfra i Aftes ved en Flaades Forbiseiling, der kom fra Øster og gik i Vester (altsaa hjem).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Ved det i forrige Aar paa Caarden Snekke stad i Vaale Sogn og Jarlsberg Grevskab af et derværende Jnteressentskab oprettet Saltkogerie frem virkes maanedligen omtrent 30 til 40 Tønder meget godt fiint hvidt Salt, der i Styrke ikke giver det Liverpoolske noget efter. Det sælges i Tønder, Skjæpper eller potteviis for 10 Rdlr. Tønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
J Christiania Avis siges, at dersom Handelsstanden indsaae sin egen Tarv, vilde den ikke sælge sine Varer til Udlændingen, uden at de betaltes i Mynt, Vexler paa Mynt, eller i Papirpenge, beregnede efter Coursen. Derved vilde man forekomme, at Udlændingen tilkjøber sig Landets Producter, Skibe, Heste a. for 1/2 under deres sande Værd, uagtet han, ved at betale dem med Papirpenge, som han tilvexler sig for sine gode Penge, tilsyneladende giver 40 til 80 PC. over de gamle Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Selskabet for Norges Vel vil nu, med Regjeringscommissionens Approbation, igjennem det officielle Blad Budstikken, lade bekjendtgjøre alle sine Forhandlinger, Planer, Forsøg, Præmiendsættelser, Opfordringer, Bestræbelser &c. Salt begynder nu ogsaa at falde i Prisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
J Dag opraabtes paa Børsen 450 Tønder Liverpool Salt, uden at blive solgt, da det høieste Bud. kun var 16 Rdlr. for Tønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Efter Reisendes Beretninger ligger AdmiralSaumare, med en stor Krigs- og Transport Flaade uden for Gothenborg, og skal, som man vil paastaae, opbringe alle Skibe uden Forskjel, der ikke ere forsynede med Engelske Licenzer, de Svenske selv ikke undtagne.