JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1757-08-26
Skifteretten i stervboen efter afgangne Hr. Herman Schiøtte sognepræst til Efgie præstekald, og provst over Raabøygde=Laugets provstie udi Christiansands stift, som døde d. 26 Martii lader herved 3 postdage efter hinanden dødsfaldet betendigtøre, og tillige indkalde de nærmeste paarørende, som efter loven, selv værge bør, eller ved ordre og fuldmagt at indkomme i skifteretten paa Efgie præstegaard inden Martii maaneds udgang 1758, med hvad de til de 2de efterladte Jomfrue døttres tarv tienligt kan eragte, og deres værgemaal at antage, hvilke formodentlig kan findes i Bergen i Norge, som og fraværende søn Mr. Herman Henrich Schiøtte der opholder sig i Kiøbenhavn ved Academier, samt de som udi boen noget enten kan have at gielde eller at kræve, inden skiftets endelige slutning betimelig sig at anmelde hos mig undertegnede som provst over Raabøygde=Lauget og sognepræst til Byglands præstekald, da enhver skal vederfares, hvad lov og ret paabyder. Byglands Præstegaard d. 20 Jul. 1757. Jørgen Henrich Abel.
Berlingske Tidende, 1757-08-26
Præses og Directeurer for det kongel. octroyerede danske aflatiske Compagnie lader bekientgiøre, at mandagen d. 29 hujus om formiddagen ved 9 slet bliver i Comp. huus paa Christiansh. foretagen licitation paa efterskrevne som til de i aar udreedende skibes fornødenhed er behøvende, og bestaar af Pommerske fyrre hielker, Petersborger tællelys, lunter, gule voxlys, svedsker, byggryn, hvide og graae erter, fyenskevret smør, røget korn flesk, linolie, Spansk og Lyneborger salt, byg, havre dansk korn brændeviin, Holsteens ost, faar, sviin, gjæs, ænder, kalekutiske og smaa høns, Canonskrud samt flaske kieldere med flasker, thi ville de som have lyst til at paatage sig leverancen til bemelte tid behage at indfinde sig, da Conditionerne nærmere skal vorde bekientgiort.
Berlingske Tidende, 1757-08-26
Fredagen den 2 Sept førstkommende om formiddagen kl. 8. slet, bliver udi Frederichsdals verthuus paa Kiøbenhavns amt, endeel gods og løsøre, bestaaende af tin, kaaber, messing, linnet og sengeklæder med videre, ved offentlig auction bortsolgt. og No. 68. Fod DeutscheCopenhagener af Heitung. GostFreytags, den 26 August.
Berlingske Tidende, 1757-08-26
London, vom 9. August. Vor einigen Tagen vurde bey dem Grafen von Holdernes eine grosse Raths=Versammlung gehalten, bey welcher verschiedene Admirals Personen gegenwartig waren. Die Bestimmung der Flotte und der vielen Transport Schiffe mit den Truppen bleibet dem Publico, noch immer ein Rathsel. Gegen den 15. dieses soll alles fertig seyn, und dieselde unter Seegel gehen. Die Admiralitet har eine grosse Anzahl Boote, welche bey dem Wall fisch-Fang gebraucht worden, in Sold genom men. Jedes derselden kan 30 Mann halten. Ein jedes Transport=Schif nimmt 2 bis 3 davon mit, um die Truppen desto geschwinderans Land setten zu konnen. Die Truppen campiren bey St. Helens auf der JnsulWight, und die 3 Generals, Mordaunt, Conway und Cornwallis, werden mit an Bord gehen. Dem Verlaut nach werden 20000 Mann eingeschiffet. Es sind 20 Kriegs-Schiffe, als drey von 100, vier von 90, drey von 80, fünf von 70, und funf von 60 Kanonen, ausser den Fregatten und Bombardier-Gallioten, zu diesem Vorhaaben bestimmt. Es mus sich doch nun hald aussern, was diese grosse Flotte eigentlich für eine Bestimmung hat. Soviel ist wohl gewis, das sie unserm Feinde eine machtige Diversion machen soll. Allein, von welcher Seitee folches eigentlich geschehen werde, muss man abwarten. Nach der Mittellandischen See und nach America sendet man in der Mitte des August Monaths eben keine Flotte mehr hin, und nach letterer Gegend ist sie auch nicht nothig, indem man die bestatigte Nachricht har, das der Admiral Holbourne mit seiner Esquadre und den Transport-Schiffen wohlbehalten zu Hallifax in Neu-Schott land angelanget sey. Er hat auf seiner Reise 5 franzosische Transport Schiffe mit 1000 Mann Land-Truppen genommen, und 2 Fregatten, welche zur Bedeckung derselden gedienet haben, in Grund gebohret. Der Graf, London ist mit 12000 Mann auf TransportSchiffen unter einer Bedeckung von KriegsSchiffen 2 Tage vor der Ankunst des Admirals gleichsalls zu Hallifax angelanget. Da nunmehro die franzdsischen Esquadren unter den Admirals, la Motthe, Beaufremont und Revest, zu Louisburg sich vereiniget haben, und 23 Schiffe stark seyn sollen, auch gewillet sind, den Admiral Holbourne ein Treffen zuliefern; soerwarten wir von da her stundlich die Nachricht von einem hissigen See-Tressen, Briese von Oporto melden, das daselbst 4000 Mann liegen, um die Anführer gegen die neuerrichtete Wein-Compagnie im Zaum zu halten. Emden, vom 10. August.
Berlingske Tidende, 1757-08-26
Die Lage des hiesigen Orts ist zwar an der See-Seitte also beschaffen, das man für einem Bombardement von feindlichen Schiffen ziemlich sicher ist; weil man aber doch auswarts dergleichen Bombardement schon als wirklich angegeben har, und hiernachst bey den Anstalten, welche in England geschehen, allerdingsvermathet werden kan, das die Englander etwas wider hiesige Provintz im Schilde führen dursteen, so unterlast unsere nene Regierung, nicht, ihre Aufmerksamket auf alles dassenige zu richten, was sowol die Stadt, als die Provintz, für einen Uberfall in Sicherheit setzen. kan. Nothigen Falles wurde nun eine Jnundation um soviel eher angebracht werden konnen, als dabey die Feld-Fruchte nicht mehr verlohren gehen konnen. Es heisset auch, das zu besserer Beschuzung mit nachstem etliche franzssische Schiffe ankommen werden. Das jungst zu Delfziel angelangte Asiatische Compagnie-Schif soll, wie man versichert, eben fals zum Kriege geschickt gemacht werden. Dasselde liegt zwar noch zu Delsziel; allein, wie die Compagnie keinen Umgang har nehmen konnen, ihr Eigenthums-Recht an demselden der isigen Landes-Herrschaft absutreten, also haben die Kayserl. und franzosische Minister im Haag dasselbe mit so vielen Nachdruck reclamiet, das man gar nicht mehr zweiffelt, das die General-Staaten die Gerechtigket dieserForderung erkennen werden. Die letteruhrten Sachen, die wir noch mit der Provinz Grøningen auszumachen haben, betreffen hauptsachlich eine ziemlich ansehnliche Summe Gel des, welche, wie man will, die vormalige Konigl. Preussische Ostfriesische Domainen-Cammer, zu der Zeit, da man, was man konnte, in Sicherheit brachte, hat aufzuheben gegeben. dieses Geld fordert man ito dissets, wober man sich auf den Besitz des Landes grundet. Die Provintz Ostfriesland erwiedert darauf, dats, wenn der Besitz des Landes ohn Unterscheid das Recht zu dem Gelde gabe, solches Recht wenigstens nicht alter, als der Besitzselbst, seyn konnte. Nun ware aber das Geld lange vorher in Verwahrung gegeben worden, ehe die Franzosen nach Ostfriesland gekommen; also, fals man das Geld nicht zweymal wieder geben solte, komnte man nur dem Könige von Preussen die Rückaabe schuldig seyn. Soplausible nun gleich die Grunde sind, so will man doch, das die Kayserlichen und franzosischen, wegen der iligen Nachbarschaft, und weil der Marquis d'Auvet verschiedene Truppen zu seinem Dienste har, gultiger waren. Sogar har man schon sagen wollen, es sollen alle Güther, welche die Gronninger in hiesigen Fürstenthum besit., soweit, als es nothig seyn würde, um die Vergutung der besagten Summe daraus zu nehmen, eingezogen werden. Auszug eines Schreibens gus dem Kongl. Preussischen Lager bey Wohlau, vom 9. August.
Berlingske Tidende, 1757-08-26
Jn der Nacht vom 7. auf den 8 dieses Monoths, hatte der Hr. Oberste von Malachowsky mit einigen hundert Perden ans Gerwischkehmen sich augemacht, um die Situation des Feindes zu recognosciren. Er näherte sich ihrer Armee bis zu einer Distance von noch keiner halden Meile. Der starke Nebel, und die Dunkelheit, liessen ihm nicht vollig seinen Endzweck erreichen, und er war im Begrifauf seinen Posten zurück zu kehren; der Feind aber schon von seiner Herannäherung avertirt, und daher unter dem General Stoffel, mit einer und dreysach uberlegenen Anzahl enge gen geruckt; daherores zwischen solchen, und des Hr. Obersten Vor-Truppen zum choquiren, und heftigen Feuer kam, welches bey 2 Stunden dauerte. Wir repoussirten den Feind, der sich in den Wald zurück zog. Dieses verhinderte die Unstigen weiter etmas gusturichten. Ausser denen hausigen Blessirten, und einen gefangenen Husaren, har der Feind hieben uber 50 Todte eingebust. Von und hingegen sind nur ein Mann geblieben, 2 vermist, und 4 blessirt; an Perden aber 2 todt, 2 vermist, und 7 vervundet. So wie man uberhaupt jederset in den dissetigen Relationen die Wahrheit aufs genaueste beybehalten, und weder unsere Vortheile, oder den feindlichen Verlust, vergrossern, noch von unserm et wanigen Nach theil etwas verheelen wird; so mus man auch den Feinde Gerechtigket wiederfahren lassen, das derselde bey diesem Chog, insbesondere aber die feindliche Husaren, tapfern Wider stand gethan, und von den Cosacken verschiedenne sogar abgesessen, und zu Fus gefenert haben.
Berlingske Tidende, 1757-08-26
Linden, bey Hannover, vom 16. Aug. Zusolge der Gerüchte, die sich ausgebreitet haben, wird sich bey der franzosischen Armee nachstens eine grosse Aenderung zeigen, nemlick vermoge zwoer Expeditionen, die von derselden sollen ausgeführet werden. Die eine derselden gehet, sagen diese Gerüchte, dahin, der Hannoverischen Armee mit 50 bis 60000 Mann, bis zur Bremischen Gräntze nachzugehen, unddieselde zu beobachten, die andere aber, mit der ubrigen Armee in das Brandenburgische, vorzudringen, nachdem nemlich von dieser ubrigen Armee, die man mindestens auf 100000 Mann schattet, die bereits eroberten Lande besett, gelassen worden. Von Seitten des Herzogs von Chevreuse ist ein befehl kund gethan worden, gegen welchen keine Einwendung, statt hat, noch einige Milderung zu hoffen ist. Derselbe bestedet darin, das die Hannoverischen Bürger, vermittelst der Autoritat des Magistrats, anheischig zu machen sind, zum Dienst der franzosischen Truppen zu liefern: 4000 nene Soldaten Hembde, 400 feinere für Officiers, 8000 gute Bettlacken, 4000 Bettlacken zu Bandagen, und 800 Pund Charpie. Der Magistrat har solches bereits vorgestern bekannt gemacht. Auf die Lieferung des let ten Artikels wird am meisten gedrungen; woraus erhellet, das von der Action vom 26 Jul, noch viele Wunden bey den franzosischen Truppen zu heilen seyn mussen.
Berlingske Tidende, 1757-08-26
AVERTISSEMENS. Montags den 29 Aug. um 8 Uhr des Vormittags wird ein Theil Guth und Mobilien der Sterbbude des chemahligen Hollandischen Envoys, Hochedl. und Wohlgebohrnen Hr. Gillius Coymann zugehørig, als: Zinn, Kupser, a. durch offentliche Auction in dem Hofe des Hochben, sel. Hr. in der Compagnie=Strasse gegen contante Besahlung bey Annehmung der Waaren an S. Jens Hald. Die Catalogi sind zu haben auf der Auctions stelle, oder bey ermeldten S. Jens Hald auf den Kohlen Markt. Montags den 12 Sept. um 8 Uhr des Vormittags und følgenden Tagen wird ein Theil Galanterie undEisenkram Waaren Sr. Lauriz Schwindt Eisenkramers Bude zugehørig durch offentliche Auction verkauffet in dem Hofe der Bude auf der Kaufmacher-Strasse, nach die Conditionen, so auf die Auctions Stelle bekannt gemacht werden. Die Catalogi sind auf der Auctions Stelle und auf der Schreiber=Stube des Rathhauses zu bekommen.
Berlingske Tidende, 1757-08-26
Auf künstigen Michaeli Umzieh=Zet sind bey Madame Dupuget in der Strand-Strasse auf Christianshavn na he bey der dentschen Kirche saubere Zimmer, mit einer Küche und Keller, mennes verlanget wird entweder für ein honnete Familie, oder auch für eizele Personen zur Miethe zu bekommen.
Berlingske Tidende, 1757-08-26
Es wird hiemit bekannt gemacht, das den 2. Sept. zwischen 10 und 11 Uhr des Borm ttags, der Z mmerHandler S. Svend Jegend durch offentliche Auction auftiethen last, eines som zugehoriges Eigenthum in des Kønigs Lyngbye 1 und i hafde Meile ansser Copenhagen, und wenn genug gebothen, werd ohne weitere Auction verkaffen. Jm Mangel dessen werd die zweyte Auction den 9. Sept. um selbiger Zeit und Uhr, und endlig dritte Auction den 16. Sept. noch um selbiger Zeit und Uhr vorgenommen. Weitere Nachricht geben die dar uber gedruckten Placate. Montags den 29. Aug. zwischen 2 und 4 Uhr des Nachmittags wird Madame Klauens zugehørige und bewohntes Haus in der Langebro-Strasse auf Christians haven durch offentl. Auctionsum zien und lestenmahl aufgebothen, uman dem Meistbiethenden nach die Conditionen, so auf der Auctionsstelle bekannt gemacht werden, verkauffet Die Beschaffenheit dieses Hauses ist ans den gedruckten Placaten zu erfaren.
Berlingske Tidende, 1757-08-26
Am bevorstehenden 16. September Nachmittags um 2 Uhr wird auf dem Compagnie-Hause in Flensburg, eine Parthey Robben=Thran nud Robben=Fellen, Wall fisch-Thran, und Wallisch Baarden auf offentlicher Auction an dem Meistbiethenden verlauft werden. Prises und Directeurs der Königl. Danischen Aftatischen Compagnie thun kund hiemit, das Mittwochs den 14. Sept. die Auction uder die mit dem Schiffe der Kønig von Dann mark den 25. Julii aus Canton in China heim gekommene Waaren festgeseset sey, welche Waaren 14 Tage vor der Auction den en Liebhabern konnen angeriget werden.
Berlingske Tidende, 1757-08-26
Jmgleichen wird die Auction welche den 14. anberahmt war, bis Mittwochs den 21. Septembr. ausgesest, und um 8 Uhr des Vormittags af ermeldter Zoll-Cammer mit vorhenannten Umstanden verkauft eine ansehnliche Parthey contrebande Waaren, welche bey einer GeneralJnquisition vorgefunden ist, bestehend aus verschiedenen Kram Waaren, welches ndher notificiret wird. Die Liebhabere wollen sich also zur benannten Zeit auf den Stelle einfinden. Copenhagen den 19. Aug. 1757.
Berlingske Tidende, 1757-08-29
Nr. 47. 40 N. Ca No. 69. af Aa Ro Bo, No of og Kiøbenhavnske Danske Tidender. Ha ihiel Mandagen den 29 Aug.
Berlingske Tidende, 1757-08-29
Kønigsberg den 16 Aug. J Gaar indbragte en Commando af vore Husarer et stort Antal, deels Blesserede deels Fangne Russer, som man d. 13 havde faaet i en temmelig haard Skiermydsel næsten i begge Armeernes Paasyn, hvorudover ogsaa begge geraadede i en stor Bevægelse, men have nu igien indtaget deres forrige Stillinger. Ved denne Leilighed skal vores have mist over 100 og Fienden nogle 1000 Mand.
Berlingske Tidende, 1757-08-29
Schafhausen den 16 Aug. J Følge visse Beretninger skal de Reformerte Cantoner anskaffe 60000 M. til Kongens Tieneste af Preussen, og skal just dette være Aarsagen, hvorfor med første 30000 M. Franske Tropper skal komme til at staae ved vore Grændser. Herudover ere Undersaatterne tilsagte at de inden 8 Dage skal have Markerne ryddelige, enten Afgrøden er moeden eller ikke.
Berlingske Tidende, 1757-08-29
Nederelven den 25 Aug. Man havde i Morges Efterretning fra det Verdenske, at de Hannoverske Jægere og andre Tropper havde tilføyet. den Franske Avantgarde, bestaaende af 8000 M., en temmelig Afbræk.
Berlingske Tidende, 1757-08-29
Haag den 20 Aug. Man meener her, at de store Tilrustninger, som giøres i Engeland, sigte til at bombardere Dynkirken, og det af den Aarsag at endeel Brandere og Skibe med Bomber befinde sig med Krigskibene. Ellers har man tilforladelige Breve fra London med denne Post, hvilke melde, at Hertugen af Cumberland skulde vel have havt en Forstærkning af Engelske Tropper, men at man frygtede, at Hs. K. H. kunde endda ikke blive sat i Stand til at gaae de Franske under Øynene, eftersom disse i en gandske kort Tid havde faaet en langt stærkere Forstærkning, end den man fra Engeland sendte Hertugen. Af denne Aarsag havde man besluttet paa en anden Maade at flye Frankrige at bestille, til hvilken Ende man havde fastsat at giøre paa engang 2 Landgange paa Frankrige, hvortil skulde udrustes en frisk Eskadre. Men det var det værste, at man til begge disse Expeditioner kunde ikke undvære mange over 20000 M. i Engeland. J det Hannoverske fortryder man nu venteligen paa, at man ikke for den Franske Armees Ankomst har ladet oprette et Corps af det unge Mandskab, som havde tilbudet sig, at vilde træde i Krigstienesten til deres Fædrenelands Forsvar. Man siger at nogle enkelte Amter havde tilbudet 2 til 3000 M. Man vil ogsaa forsikre, at en Armees Oprettelse paa 30 til 40000 M. ikke skal kunde falde de Hannoverske Land enten saa kostbar eller saa besværlig, som den Franske Armees Underholdning paa et par Maaneder. Vore offentlige Tidender melde under den Artikel fra Hamborg, at Rygtet gaaer, at en vis Protestantisk Hertug har i Sinde at antage den Romersk Catholske Religion, og at det altsaa let kunde hende sig, at der for hans Styld, blev oprettet et nyt Churfyrstendom. Visse Personer her meene, at Østerrigernes og i sær de Franskes Fremgang meget lettelig kunde foraarsage en Forandring i vor Regierings tagne Messurer, men endnu finder man ingen Spor dertil, dog troe nogle, at dersom de Preussiske Vaaben kunde blive lykkelige og tillige Aarsens Tid og Veiret hindre hans overlegne Fiender, der da i Vinter kunde skee en lykkelig Forandring til det Londonske og Berlinske Hofs Fordeel Paa den anden Side derimod gaaer Ordet, at man saalænge Vinteren paastaaer vil giøre sig Umage for at bringe det Romerske Konge-Val, i det mindste hvad Aftalen angaaer, i Stand; dog synes denne Efterretning saa meget mindre sikker, som man der taler om en Candidat, hvilken Rygtet endnu ikke har bragt i Forslag. Dynkirken den 16 Aug.
Berlingske Tidende, 1757-08-29
I Gaar blev Besætningen her endnu forstærket med 6 Batailloner, for at være i god Stand imod Engelændernes Foretagende. Laubegast ikke langt fra Dresden d. 16 Aug.
Berlingske Tidende, 1757-08-29
J Løverdags den 13 hujus havde vi her et Tilfælde, fra hvilken alle vore Jndbyggere gjerne havde været langt borte. Her gik nemlig 3 Preussiske Skibe med Meel, som kom fra Pirna, op af Elven til Dresden. Pandurerne, som have Efterretning om alt hvad der røves, indhentede disse Fartøyer, og ved nogle Skud tvang Skibsfolkene til at legge til Land paa hiin Side af Floden ligeover for denne Landsbye. De forsømte og ikke at lade udskibe og fortbringe Meel=Fustagerne; men de kunde derved ikke være saa hurtige, at man jo til Dresden endnu hurtigere fik Efterretning derom. Der ankom saa i en Hast over 200 M. Preusser tilligemed en Kanon, som ved en hurtig Kanonade bragte Pandurerne i største Uorden men disse vilde ikke forlade deres Bytte, men fyrede igien, som man troer med Rifler, og holdte sig paa hiin Side af det der liggende Færgehuus. Endelig gjorde de Preussiske Kanonkugler saadan Virkning paa samme Huus, at Pandurerne holdte ikke længere for raadeligt der at forblive, men forlode i en Hast samme tilligemed Fartøyerne og Meel=Fustagerne, nogle saa af de sidste undragne, hvilke de alt havde bortsendt. Paa denne Side bleve nogle M. iblant hvilke var en Bonde, som saae ud af Vinduet. Hvormange Døde og Blesserede Pandurerne af deres Kamerader have bragt med sig, kan man ikke vide.
Berlingske Tidende, 1757-08-29
Paris den 18 Augusti. Med første Post forventer man den behagelige Tidende, at Hertugen af Richelien haver fordrevet Hertugen af Cumberland til det yderste af de Hannoverske Grendser; men man frygter derhos, at denne sidstes Armee torde blive indskibet af Engelænderne, og bragte til dette Kongerige, da de kan være i Stand til her at udrette meget, saasom der er kun faa Tropper tilbage i Riget.
Berlingske Tidende, 1757-08-29
London den 19 Augusti. J at Hyst skul 3000 M. regulaire Tr. fra Jrland indskides til Nenjork, hvorhen ogsaa en stor Deel Artillerie og megen Krigs=Munition bliver afsendt. Denne Anstalt er bleven gjort i Anledning af den erholdte Tidende, at Hr. Montealm camperede i Spidsen af en Armee paa 15000 Mand Franske og Canadier, ved Montreal, 20 Mile fra Staden Qvebek, hvorved han var i Stand til, at giøre en Diversion i vore Colonier, naar Lord London, var i Arbeide med at udføre sin Expedition. Hvad den hemmelige Expedition angaaer, som fra dette Rige af skal skee, da siges nu, at Ridder John Ligonier skal føre Directionen over samme. Lord Tiravley skal afreyse fra Lissabon til Madrit, for at befordre en vigtig Anliggenhed, og man forsikrer, at Oberste Combell skal som Kongl. Minister afgaae til Stokholm. Man har her begyndt at bygge et vist Slags nye Skibe, hvilke have kuns er Fordæk, føre 28 til 30 Kanoner foruden Skruestykkerne, seile meget læt og ere af pur Fyrretræe. Deres Zirather ere kun maadelige, men de have nogle besynderlige Glasser, som forestille Skibene langt borte meget større end de virkeligen ere og stærkere end de synes, naar de ere nær 4 ved Vores Adel har fattet den Slutning, at afskaffe ille deres Betientere, som ere af den Catholske Religion. Fra det Keyserlige Kongl. Qvarteer til Kleyn-Schønau. den 9 Augusti. Den 7 hujus gjorde Fienden med et Detachement paa 1000 Ryttere et Angreb paa en af vore Poster ved Reichenberg, delogerede 30 Ryttere, og bragte i Førstningen General=Feltmarchal Bechs Fortropper til at vige, men da vore Husarer vare stegne af Hestene trak de sig, efter en 2 Timers Fegtning tilbage i Leyren ved Weissen. berg. Vi fik 20 Mand døde og blesserede, og Fienden forliiste ikke mange flere. Samme Dag lykkedes det en sterk Commando af Feltmarchal Keiths Tropper at drive en af vores tilbage ikke langt fra Kaussig. Kongen af Preussen begav sig derimod fra Leyren til Weissenberg til den ved Bautzen, hvor Printzen af Bevern skal være upaslig af en Feber. J Aftes Kl. 7. brækkede Fienden op fra Bautzen, og marcherede meget hastig i 2 Colonner lige hen imod Weissenberg, da Kongen i Forveien havde med 3000 Mand været ude at recognoscere Veyene imellem Weissenberg, Løbauer og Stromberg. Omendskiønt de fiendtlige Armeer, som hidindtil under Kongen og Prinzen af Bevern haver staaet adskildte fra hverandre, nu saaledes have føyet sig nærmere tilsammen, saa staaer dog endnu det tredie fiendtlige Corps under FeltmarchalKeith endnu gandske stille ved Tumitz. I Gaar maatte ogsaa Græve Kalnoky med sin Commando ved Stalpe udstaae et Angreb af de fiendtlige Bareythiske Dragoner.
Berlingske Tidende, 1757-08-29
Den fiendtlige General Warner, staaer med 1600 M. ved Sprenberg, for at convoyere et Antal fra Brandenborg ventede Recruter.
Berlingske Tidende, 1757-08-29
Hildesheim den 23 Augusti. De Franske Tropper, som deels i forrige Uge ere af marcherede igiennem dette Stift, deels i denne endnu afmarchere til Hannover, regnes paa 20000 Mand. Derpaa marchere endnu 10000 Mand af disse Tropper igiennem det Amt Peina til Brunswig. Ligeledes har den Franske Armee, som hidindtil har staaet ved Hannover, i Gaar Morges tilligemed Marchal Richelien og Printzerne af Blodet begivet sig paa Marchen, og vilde i Gaar afgaae til Neustad. Dette er alt hvad man her endnu veed om dens egentlige Hensigt. Henved 8000 Mand allerne ere blevne tilbage ved Hannover.
Berlingske Tidende, 1757-08-29
Bremen den 22 Augusti. Man fornemmer just nu, at den heele Armee under Hertugen af Cumberland i denne Eftermiddag har brækket op fra Verden, og kort tilforn havt en heftig Skiermyssel ved Ruth med Fortropperne af den anrykkende Franske Armee.
Berlingske Tidende, 1757-08-29
Altona den 26 Aug. J Følge de fra Danzig i Gaar indløbne Breve bortgik den der liggende Russiske Flode den 19 hujus og efterlod allerne 2 Skibe der i Havnen. Hvorhen den har taget sit Løb veed endnu ingen; nogle sige til Pillau, andre til Stralsund, andre igien Hiem, hvilket sidste er troeligst formedelst den tilstundende Vinter. Breve fra Berlin melde, at der for nogle Dage siden skal ved Liegnitz, være forefalden en hidsig Skiermydsel imellem nogle Preussiske Tropper og et Corps Østerriger ungefær 5000 Mand. Til hvis Fordeel vides endnu ikke. Efterretningerne fra Schafhausen af den 16 tale med stor Vished om at et Corps paa 60000 M. Schweitzer skal forsamles, hvilke de reformerte Cantoner til Kongens Tieneste af Preussen, vilde anskaffe; man man kan endnu ligesaa lidet forlade sig paa denne Beretning, som paa en anden fra Pohlen, hvilken tilholder, at Republiqven Polen til samme Ende vilde stille en Armee paa 10000 M. i Marken, hvorover Kron-Gros-Feltherren Banitzky og Kron-Under=Feltherren Masalsky skal føre Commando.
Berlingske Tidende, 1757-08-29
Med den i Dag fra Holland anlangede Post har man Breve, som melde, at, efterat Hertugens Armee af Cumberland havde forladt Egnen ved Verden, samme igien i Gaar Eftermiddag var bleven besat af Hertugen af Riche lien. Nogle her paa Elven i Dag ankomne Skippere vil forsikre, at 16 Engelske Transportskibe med Tropper under Bedækkelse af nogle Krigskibe ankom i Gaar paa Elven.