JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Helsingøer d. 28de Novbr. Efter Skipper Beretninger har den engelske store Convoy som den 21de Novbr. afseilede herfra, Natten imellem Tirsdag og Onsdag sidstleden havt en svær Storm af S. S. V., hvorved henved 50 til 60 Skibe ere forliste paa Kysterne af Norge i Nærheden, af Næsset, nogle deriblant med Mand og alt. J Torsdags forlod Rytterne, som her vare Patrouille, Byen. Til Foraaret kan man formodentlig vente disse igien, for at holde Orden ved Strandkanten. Fregatten Carryfordt, som Rygtet havde ladet strande paa Tidselgrundene, kom i Løverdags beholden ind paa Rheden tilligemed Kanonbriggen Constant paa 14 Kanoner, som føres af Lieut. Stocko, ligesom og nogle engelske Skibe af de ventende Convoiet fra Leith og Hul. De nyere Tildragelser have foranlediget at paa Skibsbroen er opslaaet en Placat, hvori alle paa Skibsbroen værende Personer forpligtes til, naar den der vagthavende Officeerbyder det, at adlyde hans Ordres til Roligheds og god Ordens Handthævelse i Havnen. Theater Forestillingerne her, nyde meget Biefald. Hr. Schwartz gav i Fior vor Byes vakre Søemand Lars Bagge. og de 3 endnu levende af Evalds Fiskere i Hornbek frie Plads i Komedien, saalænge den her vedvarer. J Aar har han ligeledes tilsendt Skolens Rector 4 bestandige frie Billetter, med Ønske, at de maatte gives som Opmuntring til Discipler, der udmærkede sig ved Flid og gode Sæger, og det kan neppe formodes, at jo Skolens Foresatte have modtaget denne Gave med Fornøielse. Cours af danske Bancosedler imod Species den 25de Novbr. 47 Procent som udgiør for 1 Rdr. Species 1 Rd. 45 s. Disconto 5 Procent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Aarhuus. Fra et forenet borgerlig Læseselskab her i Aarhuus er mig til de Fattige sendt 20 Mk. Givernes Villie skal efter bedste Overlæg blive anvendt. J. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Udenlandsk. Frankrig. Den 16de Novbr. maatte de engelske Skibe formedelst en stærk sydvest Vind, trække sig tilbage til den engelske Kyst. Samme Dag kom Avantgarden af en Flotille Division paa 20 Skibe fra Havre til Boulogne, som havde lagt denne Vei tilbage i 24 Timer. Dette var den syvende Division som den første Consul har seet komme dertil. J denne Dags Parolbefaling, (hvoraf man sluttede den første Consul ville ufortøver afreise) hedder det: Den første Consul er veltilfreds med Landarmeen i Leiren ved St. Omer og Flaade Divisionen ved Boulogne. Han paalægger den commanderende Admiral og General, at tilkiendegive Soldaterne og Matroserne, at deres Opførsel har svaret til den gode Meening som den første Consul havde om dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Den 18de Novbr. om Eftermiddagen Kl. 5, er den første Consul igien kommen til St. Claud og den 19de Kl. 6 om Morgenen blev hans Ankomst bekiendtgjort i Hovedstaden ved en Salve af 130 Skud. Han har fornemmelig opholdt sig i Boulogne og kom hverken til Dünkirken eller Belgien. Endnu den 16de var han i meget stormende Veir ombord paa Lionne paa Boulognes Rhed og tog adskillige nye, ankomne Skibe i Øiesyn, og den 17de tog han endnu Havnearbeiderne i Estables i Øie J en Pariser Journal siges: Man forsikrer. at det er muelig Frankrig paa adskillige venskabelige Hoffers Ansøgning vil eftergive, og snart rømme det Hanoverske. Derimod siger Moniteuren at denne Rømning vil kun finde Sted naar Engelænderne rømme Malta.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Den russiske Gesandt i Paris, Grev von Markof, har ved en Coureer faaet Andreas=Ordenen tilsendt fra St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Man veed nu, at den Person som i Portsmouth blev antagen for Hieronymus Bonaparte, og forhørt paa Krigskibet Gladiator, er en ung Bement ved Postamtet, navnlig Courresolle, og er nu kommen over Morlax til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Fra Cherbourg skrives: At Signaltienesten er saa fortreffelig, at man i en Tid af 3 Timer kan derfra bringe Efterretning til Vliessingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Blandede Efterretninger. Under 29de October d. A. har det Kongel. spanske Ministerium meddeelt de i Madrit befindtlige fremmede Ministre den Efterretning, at Hs. Katholske Majestæt har befalet, at intil videre ingen Skibe skal tilstædes Adgang til Mallagas Havn formedelst den der herskende smitsomme Sygdom. En af de Ting, der næsten mere end Landgangen, beskiæftige Kabinettet i St. Jammes, skal der være, at den americanske Minister Monro begiærer saadanne Tilstaaelser, for den americanske Handel og Fart i Vestindien, som vilde være meget skadelige for Engeland, og at denne Begiæring, som der siges, er ledsaget med Trudsler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
J Antigua er Kapitainen og Mandskabet paa en eng. Kaper dømt til at hænges fordi de have udplyndret et svensk Skib i Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Krigen har saaledes svækket Partieaanden i London, at man ved Lordmajord=Smausen drak baade Pitts og Fores Skaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Efter Krigsamtets officielle Angivelse bestaaer Volontairernes Antal i Storbrittanien for nærværende Tid af 335309 Md., hvoriblant 31600 Mand Kavallerie og 6207 Artillerister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Vor Tids største Tænker, den udødelige Kant i Kønigsberg gaaer nu ganske i Barndom. En sørgelig Ydmygelse for den menneskelige Aand, at den maae være saa afhængig af det Støv, der omhyller den. Det østerrigske Monarkie indbefatter 12000 geografiske qvadrat Mile, og har 1200 Stæder, 2000 Flækker, og over 60000 Landsbyer. Befolkningen er 25,850,000 Mennesker. Deraf ere 6,360,000 Tydske, 12, 300,000 Slavoner, Bohmer og Polakker, 3000,000 Ungarer, 3600,000 Jtaliener og 70,000 Valacher. Af Mineralier og Metaller frembringe disse Stater aarlig omtrent 260,000 Mark Sølv, 60,000 Centner Kaabber, 5000 Centner Kviksølv og 3600,000 Centner Salt, som tilsammen kan regnes for 47 Millioner Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Der indløber aarlig omtrent 14000 smaae og store Fartøier i østerrigske Havne, og der tælles 900 Skribentere, hvoraf 720 ere tydske. Armeen er i Fredstider 300,000 Mand stærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Prof. Palmer i Brunsvig har opfunden et Pulver, der hindrer Forbrændelse, og altsaa kan kaldes et Slukkemiddel. Det bestaaer af lige Deele af Svovl og Okker blandet med 6 Gange saameget Vitriol.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Nationalinstitutet i Paris har undersøgt den Nye Se landske Hør, som faaes af Planten phvormum tenax, og derved beviist, at dens Strækkelighed er meeriend dobbelt saa stor som Hørrens. Naar Hampens Strækkelighed, laldes 1, er Hørrens en halv. Aloespittens 2 en halv, Sukens 5 og den nyselandske Hørs 1 en halv. Foruden Styrken af Torverk af denne Plante kunde ogsaa vindes ved deres større Lethed. Et Linieskib paa 74, Kan, bærer allene i det nu brugelige Tovverk en Borde af 68000 Pund, som ved at have Tov af Phormium tenax kunde formindskes til mindre end det halve, uden at regne deres lettere Gang i Blokkene. Phormium tenar kan udholde en stærk Frost. Styrken, der ikke altid staaer i samme Forhold som Strækkeligheden, er for Alvespitten 7, for Hør 11 trefierdedeel, for Hamp 16 en halv, for nyselansk Hør 28 fem ellertedeel og for Silken 34. Nationalinstitutet har kiendt, at Dyrkningen af Phormium tinax vilde være meget nyttig for Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
En Erke Rænkemagerinde i Wien har i denne Tid bedraget en Juveleer for 4000 Gylden. Hun havde paa nogen Tid faaet lokket en ung eenfoldig Land Kræmer i sit Garn, som hun ligeftem havde gjort Ægteskabs=Tilbud, og strax opklædt ham efter nyeste Mode, under Forevending, for at hun kunde lade ham see af sin Familie. Nu sagde hun, skulle han og have en Ring, og at han skulle kiøre med til Juveleren, dag maatte han ikke tale med men, alene give sit bifald tilkiende paa hendes Spørgsmaale med et Nik. Hun kiørte nu til Juveleren med ham i en prægtig Hyrevogn med en Leietiener til Opvartning, udsøgte 2 kostbare Mandsringe, men sagde tillige, at hun ikke saanøie kiendte deres Værd, ville derfor hastigst lade en Bekiendter i Naboelauget see dem, medens hendes Gemahl, Greven, blev hos Juveleren. Juveleren som troede at have et tilstrækkelig Pant i Hr. Greven, lod hende gaa sin Vei uden ringeste Mistanke. Men da 2 Timer gik bort, og hun kom ikke, og Juveleren begyndte at frygte for hendes Udeblivelse og tiltalede den foregivne Greve noget haardt, tilstod han grædende at han var en fattig Landkræmer, og kiendte ikke meere til denne Dame, end at hun havde foreslaaet ham Giftermaal, og havde ladet ham klæde op.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
J Slotshaven i Schönbrun, vorede der i Aar Græskar, som veiede 70 Pund, som kogte gav en meget velsmagende Spise, og indeholdt mere kiødagtige Deele end de sædvanlige. De stammer fra Egypten, og Keiserinden, har faaet Frøet dertil fra den første Consuls Gemahlinde. Den 18de, 19de, og 20de Novbr., har Schindhannes og hans 63 Medskyldige erholdt deres Dør, i Maynz. Deraf har Schinderhannes tilligemed 19 af hans Medskyldige erholdt Dødsdom; 7 dømte til 24, Aars Slaverie; 3 til 22 Aars Slaverie, hvoriblandt Schinderhannes Fader, Johan Bukler; 6 til Slaverie fra 6 til 14 Aar; 3 til Tugthuus arbeide paa 2 Aar, hvoriblandt Julie Blasius, som harlet Barn med Schinderhannes; 1 til Tugthuusstraf paa 5 Maaneder, 2 Qvindespersoner til Forviisning og 20 Anklagede ere friekiendte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Den 21de Novbr. om Eftermiddagen gik Henrettet sen for sig. Schinderhannes syntes at anhøre sin Døds. dom mere taalmodig end de andre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
J den 736te Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere: 66. 70 23. 26. 31.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Bekiendtgiørelser. Undertegnede har liggende til Salg et Partie ypperlige Amerikanske Humle, som sælges naar 50 a 100 Pd. eller og en heel Balle tages, før 9 Rdr. 48 s. pr. Lisp., i mindre Partier 10 Rdr. pr. Lisp., dog sælges ikke mindre Partie end 8 Pd.; Humlens Værd kiendes af følgende Forsøg : til et Anker meget stærk Øl pleier jeg at lade tage i et halv Pd. beste Gar leder Humle, af de Amerikanske blev taget 1 Pd., men da de havde kaagt lidet maatte Humlen udtages, da Øllet allerede var for bittert, disse een Gang kaagte Humle, tilligemed et halv Pd. friske af samme Slags, bleve nu tagne til 2de Tønder Daglig Øl, hvortil ellers pleiede at tages 1 Pd. bedste Garleber Humle, ogsaa dette blev for bitter, her er altsaa brugt til begge, i et halv istedet for 2 et halv Pd. og da Øllet er næsten udrikkelig for sin Bitterheds Skyld, saa sees, at 1 Pd. havde været nok, og at altsaa 1 Pd. Amerikanske udretter det samme som 2 et halv Pd. Garleber, og er altsaa første værd 15, naar sidste er værd 6 Rdr. Aarhuus den 3die December 1803. Wolf. Frid. Asmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Hos Undertegnede kan bekommes Masker til førstkommende Maskerade, for 1 Mk. pr. Stk., til Leie 8 sk. Stk., naar de bringes ubeskadigede tilbage igien. Jsaac David.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Hos E. Wahl paa Vestergade i Aarhuus er beste Slags Engelsk Hvedemeel at bekomme for 10 a 12 Mk. Lispundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
J Følge Hans Kongelige Majestæts os 1 allernaadigst meddeelte Bevilling, saa lydende: Cytimus 1803. Fire Rigsdaler. Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gorhers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre vitterligt: at Vi, efter Os elskelige Hr. Hans Henrich von Schilden, Vores Geheimeraad, Ridder, Kammerherre og Hof=Jægermæster, Friderich Julius Christian Baron af Guldencrone, Vores Kammerherre og Peter Severin v. Fonss, Vores General Krigs Commissarius, Oberst af Landeværnet og Viee=Landsdommer i Jydland, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de som Exekutores Testamenti efter afg GeheimeConferentsraad Mathias Vilhelm Huitfeldt af Clausholm, ved Proklama sub poena præclusi et perpetui slentii, med Aar og Dags Varsel i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus, og Wiborg Stifters Tidender, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter den Afdøde, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for een af benævnte Exekutores Testamenti at anmelde og beviisliggiøre; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Lo Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Bærneting, samt den Overret, hvorunder samme hører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn den 25de October 1803.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Under Vor Kongelige Segl. (L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Moltke. Colbiørnsen. Reiersen. Feddersen. Knudsen, Svartzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Bevilling for Exekutores Testamenti i afg. GeheimeConferentsraad Huitfeldts Boe, til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Stærvboets Creditorer. Allerunderdanigst læst i Retten paa Nørre Jydlands Landsting Onsdagen den 26de Octbr. 1803, under No. 11, betalt med 2 Rdr. siger Toe Rigsdaler. Lautrup. Gierulff. Fonss. Krabbe. Protocolleret af Hauch. Allerunderdanigst læst i Retten paa Galten og Houlberg Herreders Ting Torsdagen den 10de November 1803, og protocolleret Fol. 14, betalt med 1 Rdr. siger En Rigsdaler testerer Bendixen. Ligesaa allerunderdanigst fremlagt og læst ved Rettens Holdelse paa Clausholm Birketing Løverdagen den 12te Novbr. 1803, og samme Dag protocolleret Fol 381. Tinggebyren betalt med 1 Rdr., siger En Rdr. Testerer R. Müller. Jndkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, alle og enhver, som maatte have noget at fordre i Stærvboet efter afg. Geheime-Conferentsraad M. W. Hultfeldt til Clausholm, formedelst hans havte Embeder, Formynderskaber, Oberformynderier, endog som fordums Eier af Clausholm, eller formedelst udgivne Haand skrivter, Forpligter og Løvter i alle navnlige Maader, med Aar og Dags Varsel, til saadant for os at anmelde og biviisliggiøre, da efter saadan Tids Forløb, intet navnlig Krav mere antages. Clausholm, Moesgaard og Løvenholm den 17de November 1803. H. H. Schilden. Guldencrone. Fonss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Bekiendtgiørelser. Efter Placaten af 26de October 1792, bliver herved med 12 Ugers Varsel, indkaldet alle dem som som maatte have noget at fordre efter her i Aarhuus afdøde Muursvend Laurs Michelsen Maler, og Hustrue Margrethe Pedersdatter, for os som Skifteforvaltere at anmelde og beviisliggiøre samme. Ligeledes indkaldes disse afdødes Arvinger inden samme Tid at melde sig med fornøden Ligitimation. Aarhuus den 1ste December 1803. N. Hvid. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Udi Torp Bye paa Serritzlevgaards Gods er bortdød, forrige Skovfoged Hans Jensens efterladte Enke Kierstine Carlsdatter, og ingen kan opgive hvem den Afdødes Arvinger ere. Thi bliver disse, saavelsom Stervboets Corditorer, herved, i Overeensstemmelse med Ple af 26de Octbr. 1792 indkaldte, at møde paa Serritzlevgaards Skriverstue den 21de Febr. 1804 om Formiddagen Kl. 10, hvor Skiftet foretages. Arvingerne for at iagttage deres Arveret, og Creditorerne for at anmælde og beviisliggiøre deres Fordringer, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Tilstand. Serritzlevgaard, den 1ste Decb. 1803. Paa Skifteforvalteren Høivelbaarne Hr. General=KrigsCommissair Dahers Vegne. M. H. Risom, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Den 27de Nov. 1803 om Aftenen imellem 11 og 12 er bleven fundet 2 Blye Lodder til et Uhr paa Landeveien fra Horsens til Hansted Broe; den der har tabt samme kan imod behørig Ligitimation, dette Atvertissements Bekostning, og en billig Findeløn paa Horsens Post-Contoir blive underrettet om, hvor de igien kan erholdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Fra undertegnede Gaardmand Wogn Nielsen i Thyr sted ved Horsens, er ved sidste Mikkelstider bortgaaet fra Tyrsted Mark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
En sort gaars Stud, hvoraf er et Stykke af høire Øre og en Krog for paa det venstre. 2de gaars Qvier, begge sortgieret og stiernet, udklippet paa venstre Side latinsk U. F. og en liden graahielmet Dito i 2det Aar, mærket latinsk H. U. bag ved den venstre Hvem som kan give nogen Oplysning om bemeldte Creaturer, loves en raisonabel Douceur, naar det anmeldes for Eiermanden. Thyrsted den 26de November Wogn Nielsen. 3de fremmede Bester, nemlig 2de sorte Heste og en dito Hoppe, med 2de hvide Bagfødder, alle af en Alder fra 11 a 13 Aar, ere formedelst den indtrufne Vinter tagen paa Forder i Østrup Bye, StøvringgaardsGods efterat de en tidlang har opholdt sig paa denne Byes Mark. Eieren til disse Bester vilde med allerførste lade samme afhente i bemeldte Østrup og erlægge de paa dem anvendte Omkostninger. Støvringgaard, den 1ste Dec. 1803. Trane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Hos Undertegnede ere 1000 Rdr., Umyndiges Midler, at faae til Laans førstkommende Junii Termin imod Forsikring efter Anordningerne. Aarhuus, den 21de Novbr. 1803. N. K. Bechmann, Prøvst for Ning Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Hos Thøger Kiersgaard paa Middelgade i Aarhuus kan bekommes godt fiin engelsk Hvedemeel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Hos Jørgen Christensen er at bekomme fiin heglet Hør, Rachischer, 12 Kops samt andre Sorter Hør, skruede Brunsviger Humle, nyelig hiemkommen. De Værelset som har været beboet af S. T. Hr. Baron v. Gerstorff, er at faae til Leie næstkommende Paaske=Flyttetid, hos L. Koch bøende paa Tangen No. Sammesteds bekommes St. Croix Rom til 10 a 48 s. Potten, bedste gammel Dito 4 a 5 Mk. Flasken, Soelbær Dito 3 Mk., Melis og Candis 2 Mk. Pd., bedste fyltede Agurker og Asier i større og mindre deele samt Citroner og Citronsaft m. m. Marcus Bødker, en Huusmand paa Bygholms Gods i Tamdrup Sogn, Lund Bye, er død uden Livs Arvinger og hans Boe under, Skifte=Behandling. Hans Arvinger, hvo ere og hvor opholde sig, vides ei. Skiønt af det i Boet Passerede sees, at neppe noget bliver at arve, indkaldes hans muelige Arvinger, dog, same Kreditorer og Debitorer, at melde sig inden 6 Uger fra Dato hos Undertegnede. Bysholm, den 19de November 1803. Villesen, Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Til behagelig Efterretning for alle W. A. og enhver af de Høie og respective, saavel Uden som Jndenbyes Velyndere, der have beæret os med deres Handel, gives herved ærbødigst tilkiende: At vi har forflyttet vores Boepæl fra Hr. Kuursmed Frandsens Gaard paa Vestergade til Hr. Bager Sperlings Sted, beliggende ved det lidet Torv, ved Siden af Hr. Kiøbmand R. Kaae, hvor enhver til de billigste Priser kan erholde alleslagt poleret og upoleret Staalarbeide, alleslags Nyrenderger Kramvare af Speile a. Moderne Dameskoe at forskellige Couleurer, Steentøi, med mange flere Sorter Vahre, recommenderende os paa det beste til enhver, forsikrende promte og redelig Behandling. Wertner & Appelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Hos undertegnede Gartner og Frøehandler udi Horsens, er for billigste Priser at bekomme, alle Sorter ind- og udenlandske Haugefrøe, samt Eble Pære= og Kersebær-Træer af fiineste og beste Sorter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Enhver Kiøber, skal blive overbeviist om den reeleste Behandling. Svend Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Fra Jacob Olesen Vitved, i Vitved Sogn, er foren 3 Uger siden bortkommen, 3 Kalve, den 1ste en Studekalv sorthielmet med en Klokke om Halsen, de 2 ere Qviekalve sorthielmede, den ene er noget ryged et stykke klippet af det høire Øre, og en Krog bag udi det vænstre, et dobbet latinsk Wer klippet paa den venstre Side paa dem alle 3, hvem som om samme kan give Oplysning, loves Omkostningerne betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Jeg Undertegnede som nyelig er kommen fra Kiøbenhavn, forfærdiger alle Sorter moderne emailerte Filigrantarbeider af Guld og Sølv, jeg boer ved Smed gaden No. 319. Horsens, den 24de Novbr. 1803. J. Cederquist, Guld-og Sølvforarbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Jeg anseer det for min Pligt, herved offentlig at aflæge min forbindtligste Taksigelse for enhver især, der saavel mundtlig som skriftlig, lovede mig, ved forefaldende Leilighed at ville indlevere Bidrag til det af mig i disse Tidender averterede Provincial=Politie=Blad, og tillige bekiendtgiør for ovenmeldte Herrer, at Subskribenternes Antal paa bemeldte Blad, er saa saare utilstrækkelig, at jeg ei tør vove at iværksætte Udgaren deraf, saa meget mindre, som det Tab jeg ved flere Entrepriser allerede har lidt, er betydeligere end min Evne vel tillader. Skulle jeg imidlertid i Fremtiden ved Subskription see mig blot skadesløs, skal jeg altid være villig til at fremme Hensigten med et saadan Blad, som flere kyndige Mænd have anseet gavnligt for det heele. Aarhuus den 26de Novbr. 1803. N. Lund, Eier af det Kongl. privelegerede For omtrent et Aar siden solgte Gaardmand Jens Hansen i Thermestrup paa Schafføegaards Gods, en gl. mørkebruun Hest, denne er nu kommen tilbage, mk. med et latinsk H. og et Kors paa venstre Hoft, hvor dens rette Eier kan lade den afhente, imod at betale dette Avertissemene og Forderlons Erstatning enten til bemeldte Jens Hansen eller Forvalter Reinfranch paa Schafføegaard. For omtrent 3 Uger siden er fra Qvelstrups Mark bortkommen 2 sorte Qvier, den ene mærket med R. paa venstre Side og brændt paa Hornet N. O. og den anden er mærket med et M. paa Lænden og ligeledes M. O. paa Hornet. Opdageren af disse ville melde det til Forpagter Olesen paa Qvelstrup, som derfor betaler Uleiligheden og derved paagaaende Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
For omtrent 6 Uger siden er bortkommen fra Selveier Hans Saug i Castrup, i Lihme Sogn, en liden mørkebruun Hesteplag 3 et halv Aar gl. med en liden Stiern i Panden, den der kan give Oplysning om samme loves herved en billig Douceur og Omkostningernes Erstatning, naar han behagelig vil henvende sig enten til Eieren selv eller Forvalter Reinfranch paa Schafførgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Fra Peder Tomesen Galthen, fra Sonder Galthen, er for en 7 Uger siden fra hans Mark bortkommet 2 sorte Bester, det ene et Øg med hvid Stribe i Rygen i Ridestedet, 14 Aar gammel, den anden en Hæstgraaeskimlet i Hovedet 16 Aar gammel, begge uskoet hvem som kan tilveiebringe samme loves Omkostningerne betalt, og en Douceur om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Fra Alexander Jensen i Voldom, paa Clausholms Gods, er for en 12 Uger siden bortkommet fra hans Mark, 4 Qviekalve, den 1ste ganske sort, den 2den rødhielmet begge Bagfødder hvide, den 3die sorthielmet med en hvid Stræg over Boverne, Bagføderne hvide, den 4de lysblakhielmet, Bagsøderne hvide, hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves Omkostningen betalt, og en Douceur om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Fra Palle Nielsen i Aslof er for en 3 Uger siden bortkommen, en sort liden stiernet Koe, me, et stykke Reeb om Hornene, ifald det er er tabt, 8 a 9 Aar, et latinsk A klippet paa den venstre Side, lidet hvis i Lysken, den skulde kalve til Juul, hvem som om samme kan give Oplysning, loves Omkostningerne betalt, og en Douceur om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-03
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Hovedmandtalslister, a Bog 2 Mk. og Arkviis i en halvs. Af og Tilgangslister, a Bog 2 Mk. og Arkviis i en halvs. Markedspasser, 2 Bog . . 3 Mk. Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Udenlandsk. Under 25de f. M. har Hs. Majestæt behaget at resolvere saaledes: At de 2de fra Pestalozzis UnderviisningsAnstalt hiemkomne Lærere, Strøm og Torlitz under Biskop Balles, Professor Münters og Stiftsprovst Plums umiddelbare Tilsyn, maae giøre Prøve med den pestalozzi ske Underviisnings=Methode, og at disse, i sin Tid, skulle igjennem Commissionen for de danske Skolers bedre Jndretning, giøre Hs. Majestæt Beretning om Prøvens Udfald, samt at Commissionen skal ledsage samme med dens udførlige Betænkning, som fra Cancelliet bliver at forelægge Allerhøistsamme, til nærmere Beslutning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-12-07
Den 1ste December beærede Hs. Majestæt Kongen, Kronprindsen med Høie Gemahlinde, samt det øvrige Kongehuus Theathret med deres Nærværelse første Gang i Vinter.