JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Buonaparte. La Garette de France meddeler følgende Efterretning om Napoleons Reise: Han forlangte at indskides paa en engelsk Fregat; dog fulgte den franske Corvette efter, som var bestemt for ham. Capitain Montcabrier, som kommandeerte denne Corvette, og var Øievidne til Alt, har i Paris berettet følgende: Buonaparte vidste allerede før sin Resignation, at Øen Elba vilde vorde ham anviist til Opholdsted; derfor benyttede han de sidste Øieblikke af sin Magt til, at uddele hemmelige Ordrer, at 2400 Mand af de italienske Tropper ubemerkt skulde indskibes til Elba, og virkeligt stege de ogsaa i Land ved Porto Ferrajo. Det er vist, at disse Tropper vidste intet om Buonapartes Resignation, de troede altsaa at være bundne ved deres Troskabsced. - Da Han nu steeg i Land, hvilket efter en Skrivelse fra General Bertrand virkelig har havt Sted den 1ste Maj, yttrede den engelske Capitain sin Forundring over, at see franske Tropper paa Øen; de Efterretninger, han desangaaende indhentede, gjorde ham urolig og tvivlraadig. For dog ikke at udsætte sig for noget Ansvar, bad han Capitain Monteabrier at ile til Paris, for der at kunde giøre hvad der var hændet og hente nye Forholdsordrer. Den engelske Capitain tog derpaa atter Buonaparte om Bord og krydser i denne Mellemtid med ham paa det middellandske Hav. - Hr. Montcabrier har udført sit Ærinde, og er alt paa Veien til det middellandske Hav, for at opsøge den engelske Fregat. - Endnu veed Man ikke Jndholdet af de Forholdsordrer, han har hentet i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
De forbundne Fyrsters Commissairer skulle have bekræftet de Efterretninger, de franske Aviser kappes om at levere og Buonapartes Frygt og Ængstlighed paa Reisen. At Han paa denne skal have hart en Sammenkomst med Marskal Augereau, berettes af adskillige; men at Han har tilraabt denne; "i Europe er det ude med mig; men Asien venter en Mand, have vel kun de resp. Avisskrivere hørt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Mad. Lætitia Buonaparte indtraf den 1ste Mai med sin Broder Kardinal Fasch i Parma, og Begge fortsatte strax deres Reise til Rom. Man erfarer, at Mad. Lætitia erholder 300,000 Franker aarlige Indkomster. - Joseph Buonaparte har leiet Slottet Allemand ved Nolle og vil tilbringe Sommeren der. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Ludvig Buonaparte har af den østerrigske Minister i Schweiz forlangt Reisepasse til Gruz i Steiermark hvor han har nogle Eiendomme: derfra vil han begive sig til Rom. - Hieronymus Buonaparte indtraf i Schweiz under Navn af Greve v. Brocken, Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Efter Forlydende skal Freden med de Allierede allerede være afsluttet i Paris. - J Nantes har Man ligesom i Bordeaux opbrændt Konstitutionen: Man var opbragt over, at Senatet blot havde sørget for sig selv og ikke for Folket. Det vil nu komme an paa, hvorledes den ny Konstitution vil vorde, som Kongen har lovet at affatte, og hvilken Jndflydelse den vil have paa Folkets Aand, paa dets Ønsker og Forventninger. - Kongen har erklæret, at enhver Franske mand har Adgang til Civil- og Militairbetieninger: altsaa kan Senatorværdighedens Arvelighed ikke finde Sted, og det var den Punkt i Konstitutionen, Man især ivrede imod. - Senatet har i Frankrig Mange Stemmer imod sig: Man truer at berøve det sin Værdighed, ligesom det berøvede Napoleon Hans. - En Mand, ved Navn Lefebure, har udstædt en Adresse imod det, hvori han blandt Andet siger: "Hine Mennesker, der saa ofte og saa længe dekretterte vore Sønners Død, der stedse ved falske Lykønskningsadresser, bedroge vort Haab og vore Ønsker, der kaldte vort Fædrelands Nero en Fredsstifter og en stor Mand, hine Mennesker vove nu at fordre af det fattige Frankrig Løn for deres Misgierninger. - Med hvad Ret fordre J af Frankrig Ære, Rang og Rigdomme, J. som stedse vare Napoleons Slaver, J som have opmuntret og ophidset Ham lige til det Øieblik Han ophørte at forfærde, Ret ligesom de dræbte Slagtoffres Formue skulde tilhøre deres Bøder, Naar J anmas, et se Eder Belønninger og Ærestitler, Buonapartes Senatorer, Hvad skulle vi da byde vore brave Krigere, et hvad skulle vi byde dem, som Eders idelige Konskriptioner kaldte fra deres Hiemstavn; som lemlæstedes i 6 uretfærdige Slag, i det de troede at kæmpe for deres i Fædreland, Hvormed skulle vi erstatte de trøstløse Mødre Tabet af deres faldne Sønner, hvormed skulle vi aftørre de Taarer de fælde over Eders ubarmhiertige Dekretter, – J søge at blænde Folkets Øine; men det skal ikke lykkes Eder. Eders Samfund skal opløses og Mindet og Eders Uretfærdigheder skal udslettes med Eder: J kunne ikke mere giøre nogen Paastand paa vor Tillid, vor Medlidenhed fortiene J ikke. Mellem de franske Officerer og Soldater og de Alliecedes forefalde daglige Slagsmaal paa de elysæiske Marker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Kronprindsen af Sverrige. indskibedes den 25de Maj i Travemünde; Lübecker Senatets Deputerede ledsagede ham til Strandbredden. - Hans Ophold i Lübeck glædede alle dens Jndvaaneres Hierter. Man mindedes med Taknemlighed, hvad denne store Helt havde medvirket til Tysklands Frelse, og kunde ikke aflade at beundre ham. Den 22de foranstaltedes et Bal, som Hs. K. H. hindredes fra at bivaane ved en Upasselighed, der dog, Gud være lovet, snart gik over. Regimentet Royal Stedois indskibedes med Kronprindsen. Flere Regimenter have indskibet sig i andre østersøiske Havne. - For sin afreise skiænkede Hs. K. H. sin Vert, i Lübeck en kostbar Gulddaase, besat med Brillanter, og prydet med Kronprindsens Navnetræk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
En Eskadre af Krigskibe har erholdt Ordre at løbe ud fra Halifax og støde til Sir Cochrane, ogsaa et betydeligt Troppekorps skal indskibes for at tilintetgiøre Amerikanernes Krigsmagt i de kanadiske Vande. Meden amerikansk Kaper have sidstl. 2den Maj en fra Lissabon til Falmouth gaaende engelsk Paketbaad som havde 180,000 Pd. Sterl. ombord, en haardnakket Fægtning og undkom lykkelig. Man troer, at Fredsunderhandlingerne med Amerika ikke skal finde Sted i Gothenborg, men i Haag. - Keiseren af Rusland og Kongen af Preusen forventedes i London den 15de Maj. J Overhuset foreslog Lord Grey den 11te og i Underhuset Hr. Wynne den 12te d. en Adresse til Prindsregenten, for at formaae ham til Ophævelsen af de norske Havnes Blokade. Men den Førstes Andragende blev forkastet med en Overvægt af 81 Stemmer, og den Sidstes med 229 mod 71 Stemmer. - Ministerialbladet the Courier ivrer stærkt imod den af Oppositionen anstillede Sammenligning imellem Sverrige og Norges Sag og Frankrigs Opførsel mod Spanien, og spørger; om to Ting vel kunde være hinanden meere ulige: "Buonaparte overfaldt Spanien, detroniserede Regieringen og satte et Medlem af sin egen Familie paa Tronen. Sverrig havde været i Krig med Danmark, erobret Holsteen og stod i Begreb med at oversvømme Slesvig, da Danmark samtykte i at aftræde Norge og saaledes fik Holsteen tilbage, foruden at Sverrig endnu aftraadte det Svensk Pommern." Nørge. Paa Hs. K. H. Kronprindsen af Sverrigs Befaling er kundgjort, at der indtil den 6te Maj var indbragt alene til Marstrand, 20 norske Skibe ladte med Korn, foruden en Mængde mindre Fartøier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Fra London meldes, at Hr. Konferentsraad Anker, som var afsendt dertil af Prinds Christian, strax efter sin første Opvartning hos Lord Liverpool, erholdt Befaling at forlade Engelland. Men da han gik ud af Ministerens Høiel, fortælles der endvidere, blev han anholdt af sine Creditorer og bragt til Kingsbeuch, hvor han selv uden Regieringens Vidende, sad heele tre Uger indspærret. Endeligen er han mod Kaution bleven løsladt og hiemreist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
(Uddr. af Lüb. og Alt. Aviser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Fædrelandet. Hs. Kongelige Majestæts til Danmark &c. &c. Præsident, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer Collegio bekiendtgiøre herved til alle Vedkommendes Efterretning: at Hans Kongelige Majestæt har under 23de i denne Maaned allernaadigst resolveret, at til nu for Tiden at tilveiebringe forskudsviis Betaling til i Vedkommende for endeel militaire Fornødenheder af r Heste, Vogne, Hornqvæg, Smør, Ost, Gryn, Tobak, Brændeviin, med mere, som i indeværende Aar ere, i Anledning af Conjuncturerne, reqvirerede fra Nørre-Jylland, skal, til denne Byrdes ligeligere Fordeling, af alt, saavel privilegeret, som uprivilee geret, Ager og Engs, samt Skov= og Mølleskylds d Hartkorn i Kongeriget Danmark, Bornholms Land undtaget, strax efter denne Plakats Bekiendtgiørelse erlægges 2 Rigsbankdaler Navneværdie pr. Tønds - Ager og Eng og 1 Rigsbankdaler Navneværdie pr. Tønde Skov= og Mølleskyld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Hs. Kongelige Majestæts til Danmark a. a. Præg sident, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer Collegio kundgjøre herved til alle Vedkommendes Efterretning : at de ved Rentekammer=Plakat af 27de . Marts 1813 bekiendtgjorte Bestemmelser, i Henseende ne til den ved Forordningen af 8de Februarii 1810 i Kongeriget Danmark for 8 Aar paabudne Jndkomstskat, 1, har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt ved allerhøieste Resolution af 6te i denne Maaned de næ mer, at fastsætte derhen: 1) at de Angivelser, os som Perne skulle giøre for indeværende Aar af de a. Jndtægter, de have havt i afvigte Aar, og for hvert a. af de følgende for Skattens Svarelse tilbageværende Aar af de Jndtægter, de i hvert foregaaende Aar have havt, skulle lyde paa Rigsbankpenge Navneværdie, og Jndkomstskatten derefter i Rigsbankpenge Navneværdie betegnes med de anordnede 4 Procent af Beløbet, efterat i dette ere fradragne de, som frie for Jndkomstskats Svarelse, bevilgede Summer; - 2) at disse Summer maae, i Stedet for hvad ved bemeldte Forordning af 8de Februar 1810 er fastsat, for Jndtægterne i afvigte Aar, som til Skatten for indeværende Aar angives, være bestemte: a) for enhver, der leven paa Landet eller i saadanne Stæder, hvor ingen di rette Afgivet af Consumtionsvarer oppebæres, til de første 1000 Rigsbankdaler Navneværdie af den rene Indkomst; b) for enhver, som boer i Kiøbstæd, hvor Afgivt af Consumtionsvarer svares, til de første 200 Rigsbankdaler Navneværdie af den rene Jndkomst; c) for samtlige af Hs. Kongelige Majestæt beskikkede Embedsmænd i det Hele til de første 600 Rigsbankdaler Navneværdie af den aarlige Gage eller Løn, som i rede Penge udbetales dem; og d) for entledigede Embedsmænd i det Hele til de første 400 Rigsbankdaler Navneværdie af den Pension eller de Vartpenge, som dem allernaadigst ere tillagte, og for Enker efter Embedsmænd til de første 400 Rigsbankdaler Navneværdie af den Enkepension, de nyde, samt 3) at de afgivtsfrie Summer skulle aarligen for hvert af de følgende Aar, med Hensyn til den da gieldende Sølvværdie-Cours, vorde bestemte og derefter af Rentekammeret ved Plakat bekiendtgjorte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Den 25de d. M. om Eftermiddagen Kl. 7 1/2 aflagde Hr. Gely=Latour en Prøve med at gaae ind i en gløende Ovn paa Exerceerpladsen, hvortil han havde indbudet det Kongelige Danske Videnskaders Selskab i Kiøbenhavn, af hvis Medlemmer følgende indfandt sig: Admiral Winterfeldt, Prof. Kall, Overhofmarskal Hauch, Statsraad Thorkelin, Prof. Herholdt, Prof. Wad, Geheimekonferentsraad O Malling, Conferentsraad Schlegel, Prof. Mynster, Prof. Ørsted, Prof. R. og J. Müller, foruden endeel andre Videnskabsmænd. Overhofmarskallen lod sit Thermometer, under to af de Tilstedeværendes Opsigt, holdes i Ovnen. Den steg til 130 Grader, og var ved nærmere Eftersyn sprunget og det derpaa værende Papir svedet. En anden af de Tilstedeværende holdt sit Thermometet i Ovnen, og den steg til 145 Grader, som er langt over kogende Vands Varme. Hr. Gely=Latour gik derpaa ind i Ovnen; adskillige af de Tilstedeværende fulgte efter ham, men kunde ikke udholde at blive der i 1 Minut. Hr. Gely=Latour havde taget en Flaske med Viin og noget Mad ind med sig i Ovnen, og fortærede sit Maaltid ganske muntert, i det han forsikkrede Tilskuerne, at han befinder sig meget vel og kunde blive der en heel Dag. Jmidlertid tørrede han dog ideligen Sveden af sig, og da han, efter en lille Halvtimes Forløb, kom ud af Tvnen, slog hans Pals 160 af de smaa Slag. Han udførte saaledes sit Experiment til alle Sagkyndiges Fornøielse. At han besidder et hidtil ubekiendt Middel til at modstaae Jldens og Hedens Birkning, er uden for al Tvivl, og hans Konst fortiener den høieste Grad af Opmærksomhed og Beundring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
(Uddr. af samtl. danske Aviser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 27de Maj, 525 - Specier solgtes for 81 3/4 Rbmk. - Committeesedler 63 1/2 pr. 100.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Bekiendtgiørelser. Endskiøndt det ikke ventes, at der vil blive noget at arve efter den heri Byen for kort Tid siden ved Oøden afgangne Underofficeer af 1ste Jydske Infanterie-Regiment, og forrige Feldtpost-Expediteur og Opsynsmand ved Befordringsvæsenet her paa Stedet Christian Gotlieb Engelbrecht, saa indkaldes dog herved hans ubekiendte Arvinger, med 12 Ugers Varsel, at legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvaltere. Med samme Varsel indkaldes ogsaa bemeldte Afdødes Kreditorer, for os at anmelde og godtgiøre deres Krav paa Boet, af hvad Navn være kan, saaledes som Loven efter død Mand befaler. Randers Naadstue, den 26de Mai 1814. Magistraten og Byfogden. Herved indkaldes med 12 Ugers Varsel, alle de som i navnlig Henseende maatte have noget at fordre, efter heri Byen for kort Tid siden ved Døden afgangne Madame Kirstine Fasting og hendes afgangne Mand Kobbersmed Lars Balleboe Fasting, for undertegnede Skifteforvaltere at anmelde og legitimere samme, saaledes som Loven befaler. Randers Raadstue, den 26de Mai 1814. Magistraten og Byfogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Alle de, som i navnlig Henseende maatte have noget at fordre i Stervboen efter heri Byen ved Døden afgangne Enke=Provstinde Ane Else Sommerfeldt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og legitimere samme for undertegnede Skifteforvaltere, saaledes som Leven befaler. Randers Raadstue, den 26de Mai 1814. Magistraten og Byfogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Skifte-Jndkaldelse. Fredagen den 17de Junii Kl. 2 Slet, bliver paa Raadstuen heri Byen foretaget en Skiftesamling i afdøde Kiøbmand Lauris N. BigumsStervboe, ved hvilken agtes foretaget en Sag af Vigtighed for Boets Kreditorer, og i hvilken Anledning disse herved indkaldes, bemeldte Tid og Sted at møde eller møde, lade, enhver for at iagttage sin Tarv. Randers Raadstue, den 26de Mai 1814. Magistraten og Byfogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
For en duelig Huusholderske er en Plads ledig, som strax kan tiltræde, naar man forsynet med gode Rekommendationer henvender sig paa Adressekontoiret i Aarhuus, Peder Stephensen, agter og 6 a 8 Dage at afseile til Kiøbenhavn, og medtager Fragtgods; de behager at melde sig hos Christian Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Et Sted paa 10 Fag Huus en Etage og Jndkiørsel, beliggende paa Studsgade er tilkjøbs hos Peder Basse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Hos Forpagteren paa Lyngballe kan faaes godt Sædebyg, samt Boghvede, et lidet Qvantum Havre, fodt sund Sandmarksrug, samt 2de særdeles gode Riide Bæster, alt til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Da min Tienestekarl Mads Christensen Gulland, er bortgaaet af min Tieneste uden min Villie og Tilladelse, saa ombedes enhver, hos hvem han søger Tieneste, ikke at antage ham. Ved hans Bortgang fra mig var han iklæd en graa kort Trøie, brune korte, Buxer, Hat paa Hovedet og Træskoe paa Fødderne: han er Middel af Alder og Størrelse, har sorte Haar blaae Øjne, og er noget skummel af Udseende. Ved det sidste Marked paa Braarup Hede, lod jeg ham trække en blakbroget Stud 2 Aar gammel, dertil som min Avlskarl skulde sælge, hvilken var mærket med et P. paa venstre Side, men som næsten var ukiendelig, denne Stud lod han frakomme sig paa Markedet, og hvis nogen skulde have anholdt den, da bedes den afleveret til mig mod de medgaaende Omkostningers Godtgiørelse, og en passende Douceur. Svendstrup den 26de Mai 1814. A. sal. Hjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Plakat. Den 27de Juni d. A. bliver her i Byen ved offentlig Auktion bortsolgt 2de saa gode som nye Brændeviinstøi. bestaaende af 2de Kobberkiedler, hver paa 6 Tdr. Rum med tilhørende Hatte, Laage, Svaletønder og Maskiner samt 4 Mæskekar, hver paa 6000 Potters Rum, hvilket alt indtil Auktionsdagen daglig er til Liebhabernes Eftersyn hos Hr. Stadshauptmand Aastrup i Randers, hvor de ere henstaaende. Viborg, den 18de Maj 1814. J. Nyboe, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Mandagen den 27de Juni førstkommende om Middagen Kl. 12 agter Enkefrue Kammerraadinde Tetens at stille hendes i Wiborg tilhørende Gaard, som er beliggende paa Hiørnet af St. Mogensgade og Torvegden, til Auction hos Hr. Klubvært Hagemann. - Gaarden er en af de største i Byen og af Jndretning paa det smukkeste og pragtfuldeste. Den har betydelige Udhuuse og Frugthaver og naaer med sin vestre Side og Ende til Kammerherre og Stiftamtmand Sehesteds Gaard paa Torvet. Liebhaberne ville behage at indfinde dem til bemeldte Tid og Sted, hvor da Auctions=Conditionerne der vil blive saa billige og favorable for Kiøberne som muelig, nærmere skal blive bekiendtgjort. Almindelig godt dansk Brændeviin a 5 Rd. 1 Mk. d. C. og Aqvavit a 6 Rd. 3 Mk. Potten, faaes i halve og hele Ankere saavelsom i Potteviis hos J. Jørgensen paa Fiskergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquisk, Fa Person af sadt Alder som i endeel Aar har været Bestyrer ved forskiellige Landgodser, ligesom han og i en Række af Aar har forestaaet 2de Justits-Betienteres Contoir som Fuldmægtig, önsker sig enten strax eller til næste 1ste Nov. Condition i et af de anforte Fag, nærmere Efterretning om den Sögende faaes ved Addresse Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Da jeg har Boesat mig her i Byen som Skrædermester paa Vestergade i Hr. Ritmester Hallings Gaard, saa anbefaler jeg mig til alle og enhver som vil beære mig med deres Arbeide, som skal vorde til Fornøielse for saa billig som muelig. N. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Hos Gaardmand Peder Jensen i Weilbye er optaget en bruun Mærplag med en liden Stierne og 2 hvide Bagfødder, og en sort Hesteplag med Stierne og Snup, saavidt som skiønnes begge kuns Aar gammel, som Eieren kan lade afhente mod at betale dette Avertissement og øvrige Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Flensborger Brændeviin, Mastriker, Saallelæder, Humle, Fiin Kaffe, Raffinade, Melis, i lysguul Kandis, Peber, fiin Røgtobak med mere, er at faae i større og mindre Partier hos Bendix Davidsen, paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Hvor 5 meget gode Aarings- og godt forede Galte Sviin, tienlige til at opsætte paa Valle eller Spøl ere at bekomme for meget billig Priis, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Overhøring over Lærebogen, udi Hvirring og Hornborg Kirker, af forhenværende Præst, Hans Gram Bechmann, Consistorialraad, første Hefte, er at faae i Aarhuus hos Hr. Bogtrykker Elmquist og Klokker Schytte, samt i Horsens hos Hr. Bogbinder Holst, for 1 Rbdlr. indhæftet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Kiøbenhavns sorte Mands Spaandhatte er at paa hos J. Welejus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-05-31
Rettelser. De i forrige Avis anmeldte Fruentimmer=Faddere, til F. Heitmanns Barn, vare Karen Kirsting Hansdatter og Anne Johanne Pedersdatter I den i samme Avis indførte Kukvise, bedes i følgende indløbne Trykkeil rettede: 10 Vers 4 Lin staaer de, læs du, og i 11 Vers 3 Linn. Aandens læs Andres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-06-07
Aar 1814. No. 6. Aarhuus Stifts. Kongelig allene privilegerede. Adresse-Contoirs Tidende. som forsendes. med Brevposterne. Tirsdagen den 7de Junii. Buonaparte, skal, efter Genuesertidenden, være fuldkommen tilfreds med sin ny Bestemmelse: hans Sindstemning er rolig, hans Tone munter og underholdende. Han har talt om at ville bygge et Pallads og et Theater og anlægge Landeveie paa sin Øe. Han lader bygge Stalde og Remiser, for 50 Heste og ligesaamange Vogne. Om Aftenen begiver Han sig tidlig til Hvile, og staaer hver Morgen op Kl. 4 for at ride ud. Generalerne Bertrand og Drouot befinde sig hos Ham, og Man siger at en stor Deel af Hans Familie vil snart følge efter. Han bærer en grøn Uniform og paa Hatten en hvid og rød Kokarde med tre Bier, som Elbas gamle Vaaben. - De engelske Officerer synes Han at giøre meget af Han taler ofte med dem om Lykkens Ustadighed, og maler dem det skrækkelige Øieblik, da Han læste den Alt, hvorved Senatet styrtede Ham fra Tronen. Ofte har Han angivet den Grund, der bragte Ham til at overleve sin Ulykke; Han siger, havde jeg lagt Haand paa mig selv, vilde jeg have voldet mine Fiender for megen Glæde og mine Venner for megen Smerte." Napoleon skal føre Titlen: Hans Majestæt, Hertug af Elba. Den 6te Maj holdt Han med sine Embedsmænd et Statsraad, hvori alle Øens Administrationsgrene bleve tagne i Betragtning. Monarken anviiste 200000 Fr. til Opbyggelsen af et prægtigt Lazareth, og lod sig forelægge vidtudseende Planer over Dens Biergværksdrift og Metalfabrikation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-06-07
Frankrige. Endnu er det hist og her i dette Rige meget uroligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-06-07
Jtalien. Hans Hellighed Hr. Pavens herlige Proklamation, hvori han til Slutning, efterat have opfordret sine Undersaatter til at vise sig som lydige Sønner mod hans landsherlige Jntentioner, med al Bevaagenhed meddeler dem sin apostoliske Velsignelse, har bragt Jndvaanerne af Urbino i en saadan Begeistring, at det strax afsatte de franske Autoritæter, hvis Værdighed Kongen af Neapel havde bekræftet, og forstyrrede de franske Vaaben og Seierstegn. De jublede høit over at Paven nu igien har sat sig paa sin hellig Stoel. - Den berømte billedhugger Kanova i Rom er nu sysselsat med Modellen til en kolossalsk Billed, støtte, der skal forestille den romerske katholske Religion og sættes lige over for den hellige Petri Statue i Vatikanets Kirke, som et Mindemærke om den guddommelige Barmhiertigheds Triumph, der nu er kommen over hele den kristelige Verdens Overhyrde Pius den 7de. - - Kongen af Neapel er i største Hast, og næsten uden noget følge reist tilbage til sine Stater. - Ferdinand den 4de, Konge af Sicilien og Jerusalem, Jnfant af Spanien re, har end ydermere proklameret, at han ikke agter at modtage nogen Skadesholdelse for sit Kongerige Neapel; men at det er hans urokkelige Villie med Vaabenmagt at hævde sine gamle Rettigheder. - - - Til Livorno ere allerede ankomne 3 Skibe fra Øen Elba, førende det Buonapartiske Flag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-06-07
Hamborg D. 30te Mai holdt den keiserl. russiske Gen. GrevBennigsen sit glimrende Indtog i denne ulykkelige Stad. Toget gik fra Altona, hvis Borgere paradette i Gaderne med sænkte Faner. Altonas Øresgade ledsagede Feldtherren til Grændsen af Byens Marker, hvor Hamborgs Borgergarde modtog ham. Voldene, Portene, Gaderne, Husene vare opfyldte med Mennesker. En Gruppe hvidtklædte Piger med Blomster og Krandse gik fra Porten af foran Toget. Senatet havde sendt Generalen en Deputation imøde. Efter Toget, som varede i 3 Timer var der hos Greven stor Kour og talrigt Taffel. Om Aftenen begav han sig med sin Gemalinde i det nyt dekorerte og med Festoner, smykkede Theater, hvor der blev givet til Forspil Frelsens Dag. Skuepladsen forestillede Havnen, hvor Man saae de handlende Nationers Flag vaje. Skibenes Master vare forenede ved Vimplerne, der tilsidst slyngede sig om Hovedskibets Mast. Derfra ledtes et Baand, smykket med Hanseaterkorset ned i Parterret, med disse Ord: "Lad Fredens Baand omflynge Eder fast, det holde evigt om end Hiertet brast!" Som ved et Trylleslag vare alle Tilskuere omvunden med Baandet, medens en Regnbue steeg op over Elben og syntes at knytte den anden Ende af Baandet til Himlen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-06-07
(Uddr. af Lüb. og Alt. Aviser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-06-07
Fædrelandet. Det har behaget Hs. Majestæt Kongen, under 30te Mai d. A., allernaadigst at udnævne Amtmand P. O. Rosenørn i Ringkiøbing, og Kammerjunker Ma for v. Ahrensdorff til Overgaard, til Kammerherrer.