JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Tanker. over: Herrens Bøn. Evige, det er til dig, Som, skiønt du et Himlens Ære, Dog vilt Støvets Fader være, At vor Bøn opløfter sig. Skiønt med Zittren, vi dog haabe, Herre, styrk vort svage Sind. Lad din Aand et Abba raabe, J hvert bange Hierte ind. Lad, og Gud, dit store Navn Helligt, helligt hos os være Lad reen Lærdom altid bære, Til dets Priis, og vores Gavn, Saadan Frugt i al vor Vandel, Som kan dine Børn anstaae, At hver Tanke, Ord og Handel Hellig, som du, være maae. Herre, lad dit Naades af Spiir. Over hvert et Hierte rekke, Og dig Borgere opklække. Til din Magts og Vældes Ziir. Udryd over hele Jorden, Satans Vold og Herredom. Reis din Stol i vores Norden; Zion hylder dig, at kom Store Gud, din Villie skee, Hvilken Engel tør vel vove At forkaste dine Love, Giør og os saa lydige! Giv os Mod nok at uddrive Egen Attraae af vort Bryst; Lad dit Forsyns Villie blive Vores Villie, vores Lyst! Alt hvad vi i dette Liv Til vor daglig Tarv og Tæring Og en ærlig christen Næring, Trænge til, O Gud, os giv Aldrig ængstlig Sorg nedbryde, Vores Nøisomhed og Roe! Lad os dine Gaver nyde, Med Taksigelse og Troe. Men da vi i Synde=Gield Dagligen hos dig geraade; Tør vi da vel meere Naade Haabe, Godheds Kildevæld, Ak! lad alt udslettet blive, Skienk os de Ti Tusind Pund, Gierne Næstens Feil vi give Hannem til paa samme Grund. Rust os selv med Styrke ud, Naar vi med vor Siele=Fiende Stride, at vi da maae vinde, Og staae fast ved dine Bud. Vilt du selv vor Troeskab prøve, Prøv da med Sagtmodighed, Og lad Trøsten ikke tøve, Naar du synes farligst vred. See. O Herre Verden er Som en bundløs Morderkule, Hvor sig Gift og Strikker skiule, Hver en Plet Ulykker bær. Giennem denne Farers Vrimmel Før du os uskadde frem, Lad vor Vandring i din Himmel Finde Roe og Havn, og Hiem, Nu, o milde Fader, Luk Luk nu op dit Naades Øre, Værdige dog at bønhøre Disse vore Hierters Suk, Har vi lært dem allesammen Af din egen kiære Søn, O! saa nægt et kraftigt Amen Ei til saa fuldkommen Bøn!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Historiske Anmærkninger og Rusland. Den lærde Abbed Herr Chappe i Paris, som i Aaret 1761, paa sin Konges befaling, forret og sig en meget besværlig Reise til Siberien, for der at anstille astronomiske Observationer, udgav i Aaret 1769 en Reise=Beskrivelse, der ikke alene har gjort Videnskaberne de meest udmærkede Tienester, men endog bør tiene til et Mønster for alle dem, som blive sendte i slige Forretninger. - Hr. Chappe kom 1761 i Februarii Maaned til Petersborg, reiste derfra den 10de Martii til Tobolsk, en Vei af 800 franske Miile, paa hvilken Vei han udstod de allerfarligste Besværligheder. Byer og Stæder viiste ham alene Afbildninger paa Uselhed og Elendighed; ingen andre Hvilesteder vare at bekomme, end ynkelige Hytter, som opvarmedes af Leerovne, og vare opfyldte med Røg og Stank. - Gemeenlig havde ete hvert Huus sit Capel, og naar en Russegaaer der forbi, bøier han sig altid meget dybt for samme. De have en meget stor Fortrolighed til deres Helgene, og giøre altid en kort Bøn til dem, forinden de foretage sig nogen Slags Gierning. - Børnene gaae saa godt som nogne i disse Steder; de svøbes aldrig, og da de overlades til den naturlige Frihed at krybe og velte sig omkring, saa blive de derved snart i Stand til at gaae. Aldrig blive de tvunge ved Klæderne, derfore seer man sielden vanføre Menneskeer i Rusland, og skulde dette Folkeslag opnaae en høi Alder, dersom de ikke var saa meget hengivne til Debaucher. - Den 10 April kom Hr. Chappe til Tobolsk, hvor Almuen, da de fik at see hans Jnstrumenter, toge ham for en Troldkarl. - Tobolsk, fortæller han, seer man ingen Slags europælske Frugter, undtagen Jordbær, som vorer omkring i Skovene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Udi afvigte Aar ere til Vands og til Lands i Kønigsberg indførte Vare. 118429 Pd. Caffebønner, 10244 Pd. Thee, 9225 Tønder Østers, 6783 Oxthofter fransk Viin, og af Champagner= og Burgunder=Viin for 12700 Rdlr., 8000 Oxthoft fransk Brændeviin, 1389225 Pd. Sukker, 1244 Tønder hollandske Sild, 19966 Tønder dansk og norsk Sild. - Udskibet 3278 Læster 38 Skiepper Hvede; 7655 Læster 5 Skiepper Rug; 5636 Læster 39 Skiepper Byg 27 Læster 34 Skiepper Malt; 1843 Læster 40 Skiepper Havre, 747 Læster 31 Skiepper Erter; 3903 Læster 3: Skiepper Hør=Frøe; 6559 Læster Hamp. I Havnen ere indkommen 861, og udgaaet 870 Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Juridisk. En Urtekræmmer=Kone og en Spekhøker=Kone vare Faddere. Det faldt da den sidste ind at gaae først, fordi hendes Fader var Paruqvemager og den førstes Skoemager, da Barnet skulle døbes, for at have Æren, afgaae paa høire Side. Urtekræmmer=Konen, som ei vilde eftergive sin Rang efter nærværende hendes Mands Fortrin, greb Høker=Konen ved Armen, drog hende tilbage og sagde: Madamen maa vide, at Osten kommer altid sidst. Det er kommet efter Sigende til Proces derom, og det var altsaa at ønske, at der blev en Laug=Rang Forordning, for i den Deel og at forekomme dette.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Om Brændeviin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
I en Anmærkning af den berømte Linnee i Sverrig, finder man følgende Tanker af denne indsigtsfulde Mand om Brændeviins=Drikken. - . . . . . Endelig, siget han, om jeg skal reent ud sige, hvad Nytte jeg har fundet den hidsige Brændeviins=Drik har gjort indvortes hos Mennesket, saa kan jeg forsikkre, at jeg ingen anden har funden, end denne, at Folk som har omgaaedes med dem, der have havt smitsomme Sygdomme, saasom Blodgang a. ere ved Brændeviins=Drikken derfra bleven præserverede, og om de endskiønt ere blevne smittede, ere de blevne haftigere hiulpe ved Brændeviin. Jeg troer altsaa, at Brændeviin kan have Nytte for dem, som opholde sig paa Skibs=Floder, eller selie paa Indierne; item for Krigsfolk, som ligge i Feldten, og for Landmanden, som slider stærkt og søger Marken, saameget meere, som disse Sygdomme ere blandt dem almindeligst. Ligesom samme og har sin Nytte for forslav pede Maver til Styrke og en og anden Spises Fordøielse. Men forresten er denne Drik skadelig, saavel i Henseende til vores Sundhed, som til vore Sæder, og føre meere Skade, med sig for det Almindelige, som ei veed eller kan bruge nogen Moderation med dets Brug. . . . .
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Befordringer. Det haver allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt at udnævne til Kammerherrer følgende Herrer: Fra den 18de October 1777, Hr. Landraad og Regieringsraad von Witzendorff i Glückstadt; Fra den 27 Mai 1779, Greve Can Burchard Ahlefeldt af Eschelsmarck; Etatsraad Schinckel, første Landsdommer i Nørre=Jylland; Major Bernt Hartwig v. Lemetzau paa Toleckskuby i Holsteen; Major Christian Friderich Kleist i Brestedt; Major Gyldenskjold ved det norske Liv=Regiment og Kammerjunker Theodosius v. Lewetzau til Teschow i Mecklenborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Den 12 Maji er Kammerjunker Niels Kragh Levetzau ligesaa beskikket at være Assessor i Ober=Hof=Retten i Norge. Justitzraad og første Expeditions=Secreterer Christian Schow, ligesaa at være Etatsraad. Justitsraad og Assessor Johan Bartholin Eichelligesaa. Justitsraad Caspar Wilhelm Wever ligesaa. Vice=Landsdommer Jørgen Wichfeld ligesaa Justitzraad og Archivarius Jens Broch ligesaa. CancellieRaad og Casserer Henrich Christensen Stampe ligesaa at være virkelig Justitzraad. Secreterer Holger Christian Rejersen, ligesaa at være virkelig Cancellie=Raad. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Assens, den 25 Maji marcherede endeel af de unge Karle her i Byen fra Raadhuuser ud til deres Skyde=Bane, under flyvende Fane og klisigende Spil; de trende første Skud var for Hs. Kongelige Høyhed Arve=Prinds Friderich, og siden blev af enhver i Compagniet skudt 3 Skud; hvorved den 1 Gevinst tilfaldt Smede=Svend Sr. Jørgen Hansen; den 2den Gevinst bekom Byer=Betient Sr. Thomas Lind, og den tredie Møllersvend Sr. Niels Møller. Da Skydningen var forbi, forføiede de sig tilbage til Raadhuuset, hvor de om Aftenen tillige med nogle Fruentimmer fornøiede dem med Dands, hvorved og under instrumental Musik blev drukket Skaaler, med Ønsker for det Kongelige Huuses Velgaaende, og derpaa gik enhver hiem vel fornøiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Den 27 Maji om Formiddagen Kl. 9 forsamlede Borger Skyde=Compagniet sig her for Raadstuen, hvorfra de med flyvende Fane og klingende Spil, udmarcherede til deres sædvanlige Skyde=Bane, for at skyde efter den der opsatte Skive. Hvor da med de 3de første Skud blev begyndt for Hs. Kongelige Majestæt vores allernaadigste Arve=Konge, dernæst 3de Skud, for Stiftets høie Øvrighed Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Stiftbefalings Mand Bille, og siden for enhver efter Nummer; hvorved da den første Gevinst (nemlig en Sølv=Skaal) tilfaldt Mester Skoemager Sr. Johan Casper Schang. Den anden Gevinst (et Sølv Beger) tilkom Hr. Borgemester Uldall, og den 3de Gevins(en Sølv=Skee) tilkom Hr. Byefoged Nellemann. Efter fuldendte Skydning marcherede Skytte Compagniet i samme Orden tilbage til Raadhuuset, hvor de skildtes fra hinanden indtil om Aftenen; da de igien forsamlede sig paa Raadstuen, tillige med andre fleere, baade Mandspersoner, og Fruentimmer, som dertil vare inviterede, hvor de samtlig holdte Ball til langt ud paa Natteen; og ved Pocalers Udtømmelse under instrumental Musik og Frydeskrig, blev erindret de inderligste Ønsker, for det heele høy Kongelige Huuses bestandige og evigvarende Velsignelse og Velgaaende. Efter saadan fuldendte Glæde og Fornøielse, skildtes heele Compagniet fra hinanden i al Kiærlighed og Enighed. Brynn den 20de Maj. J Komorner Committatet er i en Klippe paa et af de Erkebiskoppelige Gods blevet fundet et dødt Legeme af en Kæmpe; det var 2 Favne og 3 Fod langt, Hovedet var saa stort, at det kunde rumme halvanden Spand fuld, af de udfaldne Tænder blev en veiet, hvilken veiede 1 Pund og 3 Lod; hans Sværd var af got Jern, og var 1 Favn og halvfierde Fod langt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Den 18 Maj. Mod Enden af forrige Maaned gik en Borger af Pludens ud paa Jagt. Begierlighed efter at faae noget Vildt, bragte ham langt ind i Skoven, hvor han vel ikke fandt nogen Hare, men derimod til sin største Forundring en ganske nøgen med Haar bevoxet Pige, som flyede for ham og løb til en Hule. Da han forfulgte hende derhen, kastede hun sig ved hans Tilkomst ned paa sit Ansigt til Jorden, og sagde til ham, da han ofte havde gjort Spørsmaal til hende, at hun for lang Tid siden var løben fra hendes Moder, fordi hun stedse havde handlet strengt med hende, og havde besluttet at blive i den Eensomhed. Borgeren tog hende hiem med sig, og gav hende Klæder. Denne Piges Hovedhaar naaede hende ned over Knæerne, Huden under Fodsaalene var meget tyk, og hendes Legem bruunt og mavert. Varm Mad kan hun endnu ikke taale; man giver hende Rødder og Bark af unge Grantræer. Hun har et skarpt Syn, en fiin Lugt og stor Legems Styrke. Hun kan med een Haand løfte 100 Punds Vægt i Høiden. Amsterdam den 3die Maj. Hovedstaden Savannah i Georgien, hvilken for kort siden er bleven indtagen af Engelænder og Hesser, ligger ved Bredden af Savannahfloden paa en Sandbakke, og bestaaer af 600 Huse. Clima er der gemeenlig meget varmt, og Heden om Sommeren saa hæftig, at man kan kaale et Æg i Sandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Fra Holland den 6te Mai. Da den Franske Abbed Raynals Spaadom i hans Historie om Jndien, hvilken han i Aaret 1775 har skrevet, nu er indtroffen, saa opvækker denne næsten efter Ordene opfyldte Spaadom megen Opmærksomhed. Abbedens Ord ere disse, Storbrittanien anseer Frankrig i Besiddelsen af Pondichery med misundelige Øine, og betragter samme som en Medheiler til sin blomstrende Jndiske Handel. Skulde en nye Krig bryde, ud med Frankrig, saa vilde Engelland ganske vist allerførst vende sin Magt imod denne Franske Colonie, som truer at tilstoppe dens rigeste Kilder, og hvilket et Tab for Frankrig, dersom det mistede denne Colonie, Paa Storbrittaniens Side er just ingen stor Vanskelighed for Haanden, til at giøre denne Erobring. Uden Forstærkning fra Europa kan efter al Anseende, den Engelske Magt i Indien alene foretage sig og udføre det." Pondicheri er siden sidste Krig ustridig et Hovedsted blandt alle andre Europæiske Besiddelser i Indien, saavel i Henseende til Handelen, som i Henseende til Fæstningen. Men Havnen er for Handelen ikke meget beqvem, og Egnen omkring Staden ei heller med de frugtharreste. Da Engellænderne i Krigen 1761 ligeledes indtoge Pondichery, men ved Freden 1763 gave den tilbage igien, mistede Grev Lally, den Gang Gouverneur i Pondichery derfor sit Hoved i Frankrig. Man regner, at i de sidste Aar er af dette Franske Etablissements Jndkomster, og af Handelen, med alle dertil hørende Contoirer, aarlig blevet vundet 5 til 6 Millioner Livrer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Helsingøer den 16 Mai. Hertil er ankommen en Slør, af Skotland, hvilken den 15 huj. 6 Miile uden for Skagen blev taget af en Fransk Kaper paa 8 Kanoner, og ranzonerede sig for 180 Guineer. Samme Capitain beretter, at bemældte Caper med en anden paa 14 Kanner havde bemægtiget sig Dagen tilforn et stort Engelsk Skib paa 200 Læster med Salt fra Leverpooel til Riga, som førte 6 Kanoner, og havde fægtet med begge Kaperne i 4 Timer, men da det Engelske Skibs Stormast blev skudt over Bord, og Capitainen mistede begge sine Been, nødtes han til at stryge, da Kaperen afgik med samme sin Priis, som en indbragt til Marstrand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
London den 17 Mai. Den 16 hujus om Formiddagen Klokken 9 blev i Old=Balley Døds Dommen afsagt over Præsten Hakmann, formedelst det paa Mis Martha Rey forøvede forsætlige Mord. Han talede lidet til sit Forsvar; men han holdt til sine Dommere en saa eftertrykkelig Tale, hvorover der blev fældet mange Taarer. Jndholdet af Dommen var, at han om Mandagen den 19 huj. skulde hænges, og derefter anatommeres. Han stod samt me Dag den 19 op i sit Fængsel om Morgenen Klokken 5, klædte sig paa, og tilbragte Tiden i Bøn indtil Klokken 7, da Hr. Porter og 2 andre Herrer komme til ham, og ledsagede ham til Capellet af Newgate, hvor Fængselets Præst oplæste den sædvanlige Bøn, og derpaa meddeelte ham Sacramentet. Klokken imellem 8 og 9 førte man ham ned fra Capellet, og da han saae, at en af dem, som imodtog ham, tog en Strikke ud af sin Lomme, for at binde den om hans Hals, sagde han: Ach. Dette Syn strækker mig meere, end Tanken om det, som dermed skal forrettes. Herved udøste han en Flod af Taarer, og efterat begge hans Venner havde taget en bevægelig Afskeed med ham, steeg han i en Sørgevogn, hvori han tilligemed Præsten Vilette og 2 Justitsbetiente kiørte til Retterstedet. Da han der var ankommen og stiged ud af Vognen, steeg han op paa Karren, og forrettede nælende en Bøn, hvorefter han endnu henbragte et Qvarteers Tid i Bøn med Vilette. Derefter udbad han sig endnu nogle Minuters Tid, for at bede forsig selv alene, hvilket og blev ham tilladt. Efterat dette havde varet i 6 til 7 Minutter, lod han sit Tørklæde falde. da Karren blev ført bort under ham, og han gik ind i Ævigheden. - Det er mærkværdigt og tillige sandt, at, imedens Hakmann sad i Fængsel, man kunde sige, at en Præst for Mord, en Forlæser for Mordbrænderies Tilskyndelse, og en Klokker for en falsk Haandskrift, have tillige været arresterede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Franske Grændser, den 11te Mai. En Jndvaaner i Jøle de France havde for nogen Tiid siden opfunden en Art Kit, hvormed man skulde overstryge Skibene, for at bevare dem for Orme. Nu er paa Maurice Forsøget bleven gjort paa Corvetten Heurense, og det med det lykkeligste Udfald. Ved dette Middel kan Skibene vare 500 til 60 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Marienburg i West Preusen, den 17de Maj. Forkort siden blev Rectorens ved den her værende Latinske Skole, Hr. Lutsases Kone, som allerede i to Ægteskaber havde født 10 Børn, om Aftenen Kl. 11 lykkelig forløst med en Søn. To Dage derefter, om Morgenen, fødde hun endnu en anden; og et Qvarteer derefter en 3die Søn, og man troer, at de alle 3 blive i Live.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Altona, den 27de Maj. J Forgaars Aften ankom hertil Hs. Høyfyrstelige Durchlauchtighed Prinds Carl af Hessen, Kongel. Dansk Feldtmarskalk og Statholder over Hs. Danske Majests Tydske Stater, paa sin Reise over Brunswig til Berlin fra Schleswig, og traadde af hos Hs. Excell., den her værende Ober=Præsident von Gahler, Reisende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Odense, den 29de Mai Geheimeraad Reitsenstein fra Sorøe til Middelfart.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Dødsfald. Odense, den 2 Junii Madame Friderica Amalia, fød Scherstedt, 61 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Assens, den 25de Mai Glarmester Sr. Jørgen Fran Alberts Hustrue, Mette Perlina Mathiasdatter, 26 Aar. efter 1 Aar og 19 Dages Ægteskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Bekiendtgiørelser. Pandagen den 7de Junii førstkommende om FormiddaPr. gen Kl. 10 Slet bliver i den Kongelig Privilegerede Post= og Giestgiver Gaard udi Odense holden offentlig Licitation over bemeldte Gaards Beboelse og Brug paa Livstid imod en deraf svarende aarlig Afgift til Post Kassen. og ellers paa de Vilkaar, som forinden kunne faaes til Eftersyn i General=Post Amtet, saavelsom og hos Magistraten og paa Post=Contoiret i Odense. General=Post Amtet den 18 Mai 1779. Kiolet og hvidt Cartun, som er chanseret, kan blive optrykket for 2) 6 s. Alen, med samme Colleur og Mynster som det var nyt, hos Peter Sibbern i Assens. De respective Herrer, saavel Militaire som Civile, der maatte behage at entrere med i Skytte=Selskabet, for Tiirsdagen den 15de Junii førstkommende at skyde efter Skiven, dem, hvis Stand eller Charge ikke tillader offentlig med E. skabet at marchere af Byen ud med paa Skyde=Banen, ville behage at lade dem antegne forinden den 8de Junii ved bemeldte Selskabs Skriver Sr. Peder Jilstrup, boende bag Skolen. Ligeledes inviteres dem af Borger=Standen, som første Gang finder Behag i at marchere ud med samme Selskab og at skyde efter Skiven, at de i lige Maade ved benævnte Skriver inden sidstbemeldte Tild vilde lade sig antegne, og give Forsikkring om deres Komme. Directeuren for det Kongelige. Privilegerede Odense Skyde=Selskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Proclama. endskiøndt det ikke formodes, at nogen meere udi Stervboen, Et efter ved Døden afgangne Christen Tveed Kaabersmed og Hustrue Sophia Ottesdatter, skulle have at fordre, end allerede de anmeldt er, saa bliver dog herved bekiendtgjort: at Skiftet igjen bliver foretaget førstkommende 15de Julii til hvilken Tiid alle Vedkommende som til fornævnte Stervboe maatte have noget at fordre eller gielde samt i andre Maader derved at erindre, ville indfinde sig for Skifte=Retten. Odense den 4de Junii 1779.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Auction. Løverdagen den 5te Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet lader Høivelbaarne Hr. Hof=Jægermester Wind til Hindemae, paa Winding Herreds Ting ved offentlig Auction opbyde, og om antagelig Bud skeer til de Høistbydende strax bortsælge: 1) En Bondegaard i Bogense Sogn og Bye under Nyborg Amt, Winding Herret, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 1 Skpe. 2 Fkr. 2 Alb.; Skovskyld 2 Fkr. 2 Alb. 2) Tvende umatriculerede Huuse sammesteds, som hver for sig vorder opraabt, og 3die, en Gaard i Aunslev Sogn Schalkendrup Bye af Hartk. Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb., alt efter de paa Auctions Stedet bekiendtgiørende Conditioner. Tirsdagen den 8de Junii førstkommende om Morgenen Kl. 10.2 Slet, bliver ved det Fyenske Regiment Rytterie i Leiren ved Odense, nogle udsatte Heste og Hopper ved Auction bortsolgt; thi bekiendtgiøres saadant hermed til de Lysthavendes Efterretning, hvorefter de til bemeldte Tid og Sted ville behage at indfinde sig. Det gives hermed tilkiende: at Ober=Krigs=Commissair Lange, lader ved offentlig Auction Onsdagen den 9 Junii førstkommende Formiddagen Kl. 9 og efterfølgende Dage paa Bottigersholm, bortsælge endeel Gods og nye Meubler, bestaaende af Speile, Canopee, Stole, Commoder, Kakkelovne, meget gode og nye Senge=Klæder, Senge, Omhænge, item endeel godt Dækketøy, Porcellain, Tiin, Kaaber, en Chalse og Post Vogn, samt Hestetøy og endeel Ttætøy med meget meere; til hvilken Tid Liebhaberne behager at indfinde sig. Bottigersholm den 27de Mai 1779.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
det bekientgiøres herved, at Mandagen den 14 Junii förstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver i Bispegaarden udi Odense, ved offentlig Auction bortsolgt en Samling af Gamle og Nye Danske Mynter i Guld og Sölv, med andet arbeidet Sölv og nogle faa Stykker Meubler tilligemed Orange=Træer, alt efter den derover trykte Catalogi nærmere Formeldning, som er at faae hos Hr. Professor von Westen paa Odense Addresse Contoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Det bliver herved til enhvers Efterretning bekiendtgjort, at Tirsdagen den 22de Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 lader Hr. Cancellie Raad Petersen formedelst Forandring af Boepæl, bortsælge i sin til hørende Gaard i Odense, endeel Meubler og Effecter bestaaende af Borde, Stole, Skabe, Kaaber, Messing, Jernfang, Træetøi, Porcellain og Steentøi, Jern=Kakkelovne, item Sengesteder og Sengeklæder, saa og 8te Favne Favnebrænde, med videre. Fremdeles bliver og sammesteds Torsdagen den 24 Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 holdet første Auction over velbemeldt Hr. Cancellie Raadens Gaard i Odense, beliggende i Nedergade, imellem Michel Michelsens Gaard paa den østre og Haus Pedersen Vognmands Gaard paa den vestre Side, med tilliggende smukke Hauge, der strækker sig fra Gaarden og ned til den forbiløbende Aar, alt efter de paa samme Auctions Sted nærmere bekiendtgiørende Conditioner. Thi vilde de Lysthavende behage dem til forenævnte Tider og Steder at indfinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-06-04
Tormedelst min Sal. Mands, Borgemester Mallings, dødelige 2) Afgang og derefter agtende Skifte og Deeling med mine Børn, er jeg Underskrevne til Sinds, at bortsælge ved offentlig Auction, Mandagen den 28 Junii næstkommende, min nu beboende Gaard, Mallinggaard kaldet, som er af det forrige Skanderborgske Rytter=Destriets Gods eller Skanderborg Ladegaard, beliggende udi Skanderborg Amt, Hielmslev Herred Skanderup Sogn, tet ved Kiøbstæden Skanderborg og to Miile fra Aarhuus, og bestaaer af Hartkorn, Ager og Eng 9 Tønder, samt Skovskyld 3 Fkr. 1 1/2 Albom, hvis vidtløftige og for sig selv udskiftede Mark, for de trende Deele, i mange Aar og indtil nu har udlagt til Græsning for Rytter=Heste, 40 a 44 Stkr. foruden 12 a 14 Kiør, hver Sommer, og altsaa bliver desto giftigere naar de indtages til Sæd.