JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Udlandet. Holland. J Generalstaternes 2det Kammers Møde den 1ste Novbr. havde Ministeren for de udenlandske Anliggender Referat. Han berettede nemlig hvorledes Underhandlingerne vare blevne indledede med de nassauiske Agnater, efter Fredstractatens Afslutning med Belgien, betræffende den dem tilkommende Skadeserstatning for den Deel af Luxemburg, som er Belgien anviist, og til hvilken de i FølgeArveforliget af 1783 og Congresacten til Wien 1815 have begrundet Rettighed. Den 27de Juli d. A. blev en Overeenskomst indgaaet i Wiesbaden imellem de nederlandske Befuldmægtigede, hvorved Hertugen af Nassau giver Afkald for bestandig for sig og sine Agnater, Prinds Adolph og Friederich, samt deres Efterkommere, paa alle de Rettigheder, de kunne formene, som Husene Nassaus Agnater, at have til Limburg, som en Følge af de dem tilstaaede Rettigheder til Storhertugdømmet Luxemburg. Efterat denne Forening var underskrevet, var det beleilige Øieblik kommen for den kongelige Storhertug til at enes med det tydske Forbund om den Erstatning Samme har billigt Krav paa, for den Deel af Luxemburg, som Hs. Majestæt havde anseet sig forpligtet til at aftræde Belgien. Den 16de August d. A. bleve i den kongelige StorhertugsNavn ved de nederlandsk-luxemburgske Gesandter ved den tydske Forbundsdag de Forslage gjorte, som Allerhøistsamme troede at burde gjøre under nærværende Omstændigheder, Disse bestode fornemmelig deri, at den Deel af Limburg, som ifølge Tractaten til London igjen skal høre under Nederlandene, kommer til at danne et særskilt Hertugdømme, dog Fæstningerne Mastricht og Venloo deri ei indbefattede, hvilke fremdeles forblive at være integrerende Deel af Kongeriget Nederlandene. Det nye Hertugdømme skal ligesom den Deel af Storhertugdømmet Luxemburg, der forbliver under den kongelige Storhertug, udgjøre en Deel af det tydske Forbunds Gebeet. Fra Hs. Majestæts Side blev det fremdeles lovet den tydske Forbundsdag, at der bæres Omsorg for at Hertugdømmet Limburgs Jndlemmelse i de Statsindretninger og den Lovgivning, som bestaae i Nederlandene, ikke skal lægge nogen Hindring iveien i Henseende til de Forpligtelser som maatte blive den kongl. Storhertug paalagt ved det tydske Forbunds Forfatning og Love Luxemburg betræffende. Endnu tilføiedes, at Hs. Majestæt nærede det Haab at disse Forslag ville være hans høie Forbundsfæller et Beviis paa hans fredelskende Sindelag, ligesom Hs. Majestæt for Eftertiden stedse vil være beredvillig til at give det tydske Forbund Beviser paa sit Nabovendskab. Hiint Haab støtter Hs. Majestæt derpaa, at efter disse Forslag det tydske Forbund ikke lider nogen Formindskelse i dets Folkeantal, siden Befolkningen af den Deel af Luxemburg, der overdrages Belgien beløber sig til 149,571 Sjæle, den Deel som bliver Nederlandene tilbage derimod har 147,527 Jndvaanere, hvilket Tal nærme sig meget hinanden; ligesom der ei heller ved denne Affindelse indtræder nogen Forandring i Henseende til det Forbundscontingent, Kongen som Storhertug skal holde i Beredskab.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
J dens Møde den 5te Septbr. har den tydske Forbundsdag eenstemmig antaget disse Forslag og udtrykt den kongelige Storhertug sin Tilfredshed derover, tilføiende det Ønske, at den Bestyrelse og Lovgivning, som, overeensstemmende med de nederlandske, ville blive givne Hertugdømmet Limburg, ikke maa komme i Strid med den tydske Forbunds forfatning og Forbundslovgivning. Hermed er det luxemburgelimburgske Spørgsmaal definitivt afgjort. Ministeren tilføiede ved Slutningen af hans Beretning, at det nye Hertugdomme vel kom til at danne en Deel af det tydske Forbunds Gebeet, men vilde dog staae under fælleds Bestyrelse med Nederlandene, dets Jndtægter flyde ind i den nederlandske Statskasse, den sikkre Adgang til Fæstningen Mastricht staae de nederlandske Tropper aaben og Nederlandenes Grændse hensigtsmæssigere reguleres, lignende Fordeele yder den trufne Overeenskomst Hertugdømmet Limburg, i Henseende til hvilket Kongen ved kraftige Forholdsregler vil forebygge alle de Ulemper, som ellers kunde fremstaae af hans dobbelte Egenskab. Saaledes er et Skridt videre gjort til Udførelsen af Tractaten til London, hvis Fuldbyrdelse Ministrene haabe snart at kunne forkynde. Kammerets Præsident har i dette Møde tilkjendegivet at Generalstaternes Adresse til Svar paa Throntalen var overgivet Kongen, hvorpaa denne havde sagt: Han modtager med Fornøielse de ham givne Forsikkringer og Kjærlighed og Troskab, han haaber de sidste forløbne Aars Uvished og Spænding nu have ophørt og at Forsamlingen ved Enighed i dens Forhandlinger vil befordre Fædrelandets Vel. Hs. Majestæt glæder sig, at have fundet Udvei til, uden at forøge Skatterne, ved de ostindiske Besiddelsers Hjælpekilder at dække ikke alene for det kommende Aar, men ogsaa i Fremtiden, Statens Fornødenheder, bortfjerne Usikkerheden og befæste Creditten." – Efter Meddelelsen af Kongens Svar bleve ogsaa de hemmelige Møders Protocoller af 26de og 28de f. M. oplæste; man erfarer deraf, at Discussionen over Udkastet til Adressen har været noksom levende, at Artiklen betræffende Forfatningsreformen især meget er bleven drøftet, at ogsaa nogle Passus af det oprindelige Udkast ere blevne forandrede, men at tilsidst det hele Udkast, som dog kun indeholdt en tro Omskrivning af Throntalen, eenstemmig er blevet antaget.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Det svenske Militair beskjæftiges ogsaa, ligesom de gamle romerske Legioner, med offentlige, almeennyttige Arbeider: saaledes har den svenske Armee fra 1818 til 1838 udført 4,164,000 Dagværk ved Gravning af Canaler og andre Vandledningsarbeider, 130,000 Dagværk, ved Veianlæg, 241,000 Dagværk, ved Opførelsen af forskjellige Civilbygninger. – J Særdeleshed er det Fuldendelsen af Götha Canalen, der forbinder Østersøen med Nordsøen, som man har Anvendelsen af de militaire Kræfter at takke for. Som bekjendt er denne Canal endnu bestandig ufuldendt, da selv smaa Skibe ere nødsagede til at losse, og kun langsomt kunne komme afsted af denne Vei. Man arbeider imidlertid bestandigt paa dens Udvidelse og Forbedring, og haaber, endskjøndt man endnu har store Banskeligheder i Terrainet at overvinde, til henimod Slutningen af 1842 at blive færdig dermed, hvorefter Skibe af anseeligere Størrelse ville blive istand til at passere den uden at losse.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Den 1ste, 2den og 3die Novbr. feire man iaar i Preussens Reformationens Jndførelse der for 300 Aar siden. Malchus har for nylig udgivet et Værk, betitlet: "Sparekasserne i Europa. Hovedsageligen – siges der i Fædrelandet. – omfatter Oversigten Engelland, Frankerig, Tydskland, Nederlandene og Schweitz. Den Sum, som stod i disse Landes Sparekasser, ved Udgangen af Aaret 1837. beløb sig omtrent til 370 Millioner Rbd., men over 2/3 heraf kommer alene paa England.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Pariser-Bladet Univers fortæller, at 7 russiske Officerer af det geismarske Armee-Corps (hvori der, som bekjendt, nylig skal være opdaget en farlig Sammensværgelse) vare den 13de Octbr. landflygtige ankomne til Longby, i Mosel-Departement; men paa den russiske Gesandts Opfordring blevne bortviste fra den franske Grændse; hvorpaa de havde vendt sig imod Belgien.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Staden Posens Befæstning, hvorpaa der allerede i mange Aar har været arbeidet, skrider nu raskere frem end før Posen bliver en meget betydelig Fæstning, som vil kunne behove en Garnison af 40,000 Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Den fyenske Tabelcommission har i sin Jndberetning til Kongen gjort opmærksom paa, at skjøndt Folkemængden i Sverrig siden 1805 er forøget med 603,400, befandtes dog i 1835 Antallet af civile Embedsmænd at være 455, og at den hele Militairetat at være 5,301 Personer mindre end i Amerikanske Valtsemøller blive stedse meer og meer udbredte i Tydskland, fornemmelig i Bayern, hvor de ansees som Tid, Kraft- og Pengebesparende. Om 20 Aar antager man, at Valtsemøllerne ganske ville have fortrængt de gamle Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Den i Amsterdam afdøde Baron van Brienen skal, ifølge belgiske Blade, have efterladt sig 65 Mill. Fr. Vinteren har allerede indfundet sig baade i Polen og Tydskland. Den 28de og 29de Octbr. vare Gader og Tage i Warschau bedækkede med Snee. Det Samme var den 30te Tilfældet i Dresden, hvor Sneen var falden et Qvarteer høit.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Den berømte Historieskriver v. Rotteck har anlagt en Jnjuriesag mod en Embedmand, fordi denne har forbudet Udsalget af hans lithographerede Portrait. Soeldte general des naufrage godtgiør, at der i Tidsrummet fra 1822 til 1835 er paa den franske Kyst, alene fra Cherburg til Havre og Dunkirken, forliist 459 Skibe af forskjellig Størrelse. Deriblandt vare 291 franske, 76 engelske, 30 svenske eller norske, 12 hollandske, 8 amerikanske, 8 preussiske, 7 danske, 4 russiske, 4 hannoveranske, 3 hamborgske, 3 belgiske, 2 sicilianske, 2 lübeckske og 1 finlandsk. Van Amburgh skal i Paris have sluttet en Contract, med det russiske Gesandtskab om at forevise sine Dyr 30 Aftener i Petersborg. Han skal have 14,000 Rubler i Reiseomkostninger og 1900 Rubler hver Aften, hvoraf den ene Halvpart betales ham af Keiseren, den anden af Theaterkassen. Staden Merseburg eier et Vidunder af en Keglebane. Den har en Længde af 42 Favne og en Brede af 4; hver Kegle er en Favn lang og Kuglen veier 82 Pund. Spilleren træder op paa et Stillads, hvorfra Kuglen udflynges ved en Vægtstang, og idet den berører et Brædt, gives videre Fart ved et Dampapparat. En Telegraph antyder, hvormange Kegler der ere faldne. Vidt og bredt fra strømme de bedste Keglespillere til Merseburg, for at forsøge deres Lykke paa denne Kæmpebane; men at slaae alle Ni, er en stor Sjeldenhed, og forkyndes ved Pauker og Trompeter, der ligeledes sættes i Bevægelse ved en Maskine, som Kuglen i dette Tilfælde nødvendig maa berøre. Opfinderen er en temmelig ubemidlet Snedker, der kun ved fremmed Understøttelse har været istand til at udføre sin Jdee; men formodentlig vil han snart blive til en riig Mand, da man allerede har forskrevet ham baade til England og Schweitz, og budet ham store Summer for hans Hemmelighed.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Forleden gik to Herrer og to Damer fra en Landsby til Paris, de bleve overfaldne af et stærkt Regnveir og maatte nøies med at bruge Parapluie; imidlertid blev det heftig Torden og Lynild, og en Lynstraale traf Parapluien. Kun een af de fire Personer, en Læge, blev saaret, idet hans Næse blev spaltet, ligesom med en Kniv, de andre tre bleve aldeles ubeskadigede, men af Parapluien fandt man intet Spor.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Fædrelandet. J et tidligere Nr. havde den Frisindede henvendt Opmærksomheden paa en ynkelig Skrigen af et spædt Barn, som især om Aftenen lød og fra Raadhuuskjælderen i det skumle, uhyggelige Stræde, der forbinder Nytorv med Lavendelstræde og som bærer Navn af Slutterigaden, hvilken Skrigen bragte selv Skildvagten, som er posteret der, til at gyse. At det indtil nu ikke har frugtet, sees af følgende smukke Digt "Til Dronningen" i den Frisindedes Nr. 89. "Landets Moder! Gud beskjærme, Dig og Fredrik naaderig! – – Tør jeg med en Løn mig nærme, Bede for en Moder Dig? "Bagatel!" vil Mængden sige, Jngen Moder siger saa: Og, som Moder for et Rige, Var Du altid huld de Smaa. J den dybe Raadstukkjælder, Fra det skumle Fængsels Tvang, Hører man, naar Dagen helder, Endnu tidt en Vuggesang; Ængsteligt i Nattens Stille. Lyder Barnets hæse Skrig O, det tykkes mig, den Lille Kalder paa, Maria, Dig! Hvad sig Moderen forsyndte, Veed jeg ikke kun jeg veed, At hvor Retfærd Straf forkyndte, Drager ind Barmhiertighed. Hvad er da den Spædes Brøde? Lys og Luft den trive skal, Her dog Uskylds Morgenrøde Bort et giftig Taage stial. Dronning, Du, som fandt Din Glæde J at skue glade Børn, Lod dem lære, lod dem klæde, Gav dem Værn mod Livets Tørn: Lad en Naadensstraale falde J den mørke Fængselsvraa, Og den Frelste Tak skal lalle, Som vil op til Himlen naae. Hvor et kjærligt Faderøie, Hviler over Ondt og Godt. – Lad mig da Dit Hjerte bøie, Jeg for Barnet beder blot: Thi, at Land med Lov skal bygges, Høit paa Muren præget blev; Men, at Uskyld bor betrygges, J hvert Bryst Alfader skrev.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Siden 15de Juli sidstl. hensidder i Helsingørs Arrest, Dreiersvend Christian Alstrup, der med Føie kan siges at være et Pragtexemplar af en Landløber. Han er født i Kjøbenhavn, oplært ved Holmen i sin Profession og nu 53 Aar gl. Efter Hovedstadens Bombardement deserterede han til den engelske Krigsmagt, i hvis Tjeneste han deeltog i Slaget ved Waterlod, og af den engelske Regjering erholder han endnu en aarlig Pension udbetalt, der andrager 80 Rbd. Omtrent i Aaret 1826 kom han tilbage til Danmark. De sidste 8 Aar har han hendrevet i Lediggang c imidlertid været 7 Gange tiltalt og straffet, deels for ikke at have holdt sig Forskrifterne for reisende Haandværksvende efterrettelig, deels for Radering og Forfalskning af sin Vandrebog. Ved Anholdelsen i afvigte Julii Maaned her i Byen var der moralsk Beviis for, at han havde gjort sig skyldig i sidstnævnte Forbrydelse, men imod hans Benægtelse kunde han ikke derfor fældes. Jmidlertid fandt Underdommeren, at hans Afvigelse fra den foreskrevne Reiseroutem. m. maatte, da han alt tilforn var derfor anseet med 30 Dages Fængsel paa Vand og Brød, paadrage ham offentlig Arbeide i mildeste Grad. Denne Anskuelse gav Overretten forsaavidt ikke Medhold, som den ved Dom af 19de October der i det Væsentlige er meddeelt i sidste Nr. af "juridisk Ugeskrift. – har nedsat Straffen til 20 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Naar denne Straf er udholdt vil Alstrup blive transporteret til sit Fødested, og det er at haabe, at han ei tiere derfra authoriseres tilat flakke om i Landet uden andet Formaal end tildeels at leve paa Andres Bekostning. (Hels. Av.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
J Berlings Tidende læses følgende Frier-Avertissement, En ung formuende, i 6 Aar etableret Handelsmand, i et af de første Lauge her i Staden, ønsker at indlade sig i Ægteskab med et Fruentimmer, der er af en blid Characteer, som forstaaer at føre en Huusholdning med Oeconomie og iøvrigt ikke gjør større Fordringer, end Evne og Fortjeneste tillade det; paa Penge reflecteres aldeles ikke. Skulde det derimod være Tilfælde at Midler haves, da udsættes disse til hendes egen fremtidige Sikkerhed og Renterne af hende selv oppebæres til Forbrug efter eget Godtbefindende. Billet, mrkt. M. F. bedes indlagt paa dette Blads Contoire.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Det Titchenske Selskab har i Horsens givet Syngespillet "Den sorte Domino eller Eventyret paa Maskeraden, 2 Gange for overordentligt fuldt Huus. Costumerne i Maskeraden vare særdeles gode. Den smukke Musik i Stykket vandt meget bifald. (Hors. Av.)De slesvig-holsteenske Kjøbstæder havde tilsammen en Gjæld af 1589,319 Rbd. r. S. i 1833, i 1837 derimod 1,402,797 Rbd.; kun Ærøeskjøbing, Frederiksstadt, og Wilster ere frie for Gjæld, og eie endog nogle Capitaler.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
J Handelstidenden læses følgende Beretning om Udfaldet af dette Aars Høst, at Hr. Varemægler Frederik Hoskjær. "Dette Foraar var heldigt for Vaarsædens Lægning, hvorimod det ved den Tid viste sig, at Rapsen og Rugen havde lidt, meest, som man antager, ved den sildig ge Frost. Hveden stod derimod godt med faa Undtagelser. Veiret i Mai var særdeles gunstigt, saa at Vaarsæden skjød rask frem, og den Vintersæd, som var bleven uskadt, fik igjen Kraft. Varmen i Juni og 1/2 af Juli gjorde at man ikke kunde ønske sig Veiret fordeelagtigere for Vegetationen, end det viste sig; og alle Agere og Enge gave Beviset derfor; man maatte vente en særdeles rig Høst, og dog har den vedvarende Regn fra omtrent medio Juli til seent i Høsten gjort en mærkelig Forandring heri. Resultatet er omtrent at antage saaledes i Hertugdømmerne og Danmark Hveden er af lignende Qvalitet som ifjor, ikke ringere, derimod i Holsteen bedre; Farven er god, Kjærnen ret fyldig, og i det Hele taget ret godt høstet. Vægten er 125 128 Pd. holl. Qvantiteten er at antage for den af en almindelig Høst, og da der var saaet mere Hvede og mindre Raps kan der antages at være til Udførsel 300,000 Tdr.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Den gamle Beholdning var ved den nye Høst høist ubetydelig. "Rug har givet et bedre Product end forrige Aar, hvorvel Kjærnen ikke viser sig saa fyldig; men i det Hele taget er Rugen høstet ret tørt; det Halve kan man antage kom ind uden Regn, og mange af Bønderne fik siden deres Rug ret godt ind; derimod leed denne Sort meest paa de store Gaarde, hvor man ikke kunde passe de korte Jntervaller i Regnen, som benyttes af Gaard- og Huusmanden. "Der findes saaledes meget færre spirede Korn i dette Aars Rug, men derimod er den en Deel mindre fuldkommen i Kjærnen. Vægten er 118121 Pd. holl., og naar vi antage at Brændeviinsbrændere, formedelst den høiere Priis paa Hvede, blive nødte til at bruge Rug til deres Fabrikker, kan det ikke antages at der kan blive et Overskud til Udførsel af denne Artikkel, uagtet der fandtes en temmelig stor Beholdning af gammel Vare. Allevegne fra melder man, at Rugen giver meget mindre end f. A. Flere nævne at de erholde 2/3 mindre, Andre 1/4, Nogle 1/5, osv.; antage vi kun 1/2 mindre end en almindelig Høst, vil dette give en Forskjel af over 400,000 Tdr. og da Gjennemsnits-Udførselen er 350,000 Tdr. aarlig, saa er det vist rimeligt, efter ovenstaaende bemærkning, at antage, at vi maae erstatte ved Jndførsel fra fremmede Steder, hvad man udfører af vort eget Product. Byg har givet en meget rig Høst, men med Undtagelse af Gradet Byg, som i det Hele er godt høstet, har Resten lidt meer eller mindre ved Indhøstningen, og meget er gaaet tabt. Som en Følge af det daarlige Høstveir for denne Sæd, er Farven og Vægten høist forskjellig; man finder flere meget smukke svære Partier, men derimod ogsaa mange fugtige og maadelige Varer af ringe Vægt, saaledes kan Gjennemsnits-Vægten af Brad. Byg nævnes som 103 104 Pd., og af 2rad. 108100 Pd. holl. Der er solgt, som Beviis paa den foregaaende Forklaring, rad. Byg til 111-112 Pd., og der har været Prøver rad. Byg, som veiede 103104 Pd.; i det Hele synes Sjælland at have havt den bedste Høst af disse Varer. Under disse Omstændigheder er det umuligt at have en Jde om hvad der kan udføres, thi saa vist som det er, at Overskudet til Udførsel, dersom Alt var kommen godt ind, ville have været mindst 800,000 Tdr., lige saa vist er det, at meget vil blive brugt til Kreaturføde, deels fordi det ikke kan holde sig sundt til Foraaret, deels da Straaet, som var kort paa Vaarsæden, flere Steder vil lade føle Mangel paa Foder. Havren er i det Hele taget ringere end forrige Aar. Det er umuligt at give en nøiagtig Forklaring om denne Sort, thi meget kom godt ind; meget var sildigt modent og blev høstet maadeligt, og Flere klage over, at Kjærnen er ufuldkommen; de Prøver, som fremkomme, som kun er fra Torvene, vise sig ikke gode af Farve, men ofte finder man grønlige og mørkegule Kjærner i Partiet. Vægten viser sig omtrent 7476 Pd. holl. Dermed vil jeg ikke sige, at der jo fra Hovedgaarde til Foraaret kan fremkomme gode Partier; men det er den Sæd, man rører sidst ved, og saaledes er det vanskeligt at bestemme noget Nøie derom.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Ærter & Vikker have lidt meget ved det daarlige Høstveir, og Qvantiteten er derfor under en almindelig Høst; fra Lolland og Falster er der afskibet ret smukke Partier, men den høie Priis, af indtil 6 Rbd. pr. Td., viser noksom, at der ikke er Overflødighed. "Raps; heraf var faaet meget mindre end de foregaaende Aar, og Qvantiteten af det Høstede, med Hensyn til Arealet, hvorpaa det var udsaaet, var maadelig; man regnede omtrent 7 Tdr. pr. Td. Land. Qvaliteten er ret god, fordetmeste er denne Sort godt høstet. Kartofler vil give meget god Høst, og det smukke Veir sidst i September og først i October har meget begunstiget disses Optagelse. Høhøsten var i det Hele taget god; i flere Egne har den været meget rig, paa andre Steder middelmaadig, men overhovedet taget er det kommen godt ind.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Den vedvarende Regn i den sildigste Høst har gjort Jorden meget uskikket til at modtage den lagte Vintersæd. De, som udenfor Reglen have faaet meget seent, have gjort bedre; derimod bære Mange Frygt for den Sæd, som blev lagt strax efter Høsten."
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Copulerede. J Budolphi Kirke i Aalborg den 8de November: Hr. Postfuldmægtig Jens Andreas Østergaard og Jfr. Caroline Knachergaard. Formedelst feilagtig Opgivelse i Gaarsavisen indført igien idag.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Frederikshavns Skibsliste, Jndk. D. 4de Novbr. J. J. Svendsen f. Kbhvn. m. Stykg. Joh. Larsen f. Laurv., best. t. Sæby m. saltet Sild og Træl. N. Erichsen f. Norge, best. t. Aalborg m. Træl. D. 5te: H. J. Hansen f. Altona, best. t. Kallundb. m. Stykg. D. 6te: H. Johansen f. Heiligenhafn, best. Christiania. P. Hermansen f. Holmestrand, best. t. Korsør m. Træl. D. 7de: J. Steen f. Moss, best. t. Hors. - Udg. D. 7de: K. Nielsen f. Skagen t. Aalb. C. N. Eilersgaard t. Aalb. m. Flytteg. – Vinden d. 7de St. Aalborg Torvepriser, d. 9de Novbr. Rug 2 Mk. 14 s.; Kartofler 8 s.; pr. Skjeppe. Oxekjød 6 a 7 s.; Lammekjød 6 a 7 s.; saltet Flæsk 12 s.; fersk Flæsk 11 s.; Herregaardssmør 22 s.; Bøndersmør 20 s.; pr. Pd. Æg 20 sk. pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Aalborg Frue Kirke. Døbte. Den 3die Novbr.: Arbeidsmand Niels Frederichsens Datter, Laurette Christine Frederichsen; Fadd. Barnets Forældre og Søster, Arbeidsmand Th. Chr. Jensen, Tjenestekarl H. C. Jennerich. Arbeidsmand Peder Chr. Christensens Søn, Jens Christian Pedersen; Fadd., Pigerne Thrine Lynge og Thrine Jonathan, Arbeidsmand Christian Sørensen, Matros Johannes Butler, Tjenestekarl Reels Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Ved Tallotteriets 1361de Trækning i Altona udkom: Nr. 78. 13. 23. 29. 69.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Bekjendtgjörelser. Det blev min tunge Pligt at bekjendtgjøre for fraværende Sødskende, Familie og Venner, at min uforglemmelige Søster, Kirstine Lyche Nielsen, efter et Aars smertelige Lidelser af Brystsvaghed og tre Dages stadige Sygeleie, idag bortkaldtes ved en blid og rolig Død til et bedre Liv. Nørre-Sundby, den 7de November 1839. Mariane sl. Munchs, fød Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
At Hr. Proprietair Albrechtsen til Gandrupgaard, er fratraadt Værgemaalet for Hr. Proprietair Lorentsen paa Gammelvraa, og at dette Værgemaal, ifølge Øvrighedens Beskikkelse af 15de August sidst, er overtaget af Undertegnede, bekjendtgjøres herved. Ripstrup, den 8de Novbr. 1839. v. Støcken.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Formedelst Forandring af Bopæl agter jeg underhaanden at sælge mit iboende Sted i Skomagergaden Nr. 393. Til Stedet hører en smuk Have. Aalborg, den 8de November 1839. Niels Chr. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Friske Østers, Anschiovis samt Sveitzerost faaes fremdeles hos D. Chr. Green.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Ved Dødsfald er en Plads for et Fruentimmer bleven ledig i Hospitalet, hvorom Ansøgninger kunne indgives inden 4 Uger fra Dato til undertegnede Hospitalsforstander. Aalborg, den 8de November 1839. Ostenfeldt.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Lysestøberi i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
Da jeg nu, efter at have paa det förste og beste Stöberi, lært Lysestøberi til Fuldkommenhed, seer jeg mig istand til, i alle Henseender, fra mit f. A. af Nyt anlagte Lysestøberi, at kunne levere ligesaa gode og billige Lys som noget andetsteds fra, saa tager jeg mig herved den Frihed, at anbefale mig, med saavel Spede som Form-Lys ligesom jeg og modtager, saavel usmeltet som smeltet Tælle til Stöbning og Ombytning mod Lys, Alt efter Forlangende. Ærbødigst, 1. H. Levy. 350 Rbd. Sølv, Umyndiges Midler, under Børglum Herreds Overformynderi, kunne, imod vedbørlig Sikkerhed, erholdes til Laans i næstkommende 11te December Termin. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 7de Novbr. 1839. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1839-11-09
En meubleret Sal med Sovekammer er at faae tilleie. Min Handel med Frugt &c. er af mig feilagtig opgivet - den er saaledes: Flaskræbler, Løgæbler, VinterPigeoner, gode Valnødder og Sundhedsost faaes hos J.H. Gölstorff ved Østeraa.