JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-10
en Snedker Holm i Øslev, hvorved Jørgensen beskyldes for at have slaaet en Dreng i Skolen saaledes, at han deraf døde, have undertegnede Provst og Præst, som Jørgensens Foresatte, undersøgt denne Begivenhed og kaldet Drengens daværende Hosbonde Peder Vægter i Byskov og hans Moder Karen Skomagers for os, og disse have begge erklæret og tilbyde at ville bevidne, at den omhandlede Dreng var frisk efter den Tid han havde faaet en vel fortjent Revselse, kunde gjøre sin Gierning omtrent 2 Maaneder derefter og søge sin Skole; men derpaa blev syg, kom hjem og fik Meslinger og døde først den 11te Marts. Ønslev Præstegaard den 8de Juni 1841. Heiberg Jürgensen. C. F. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-10
AVERTISSEMENTS. J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799, 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at i en mod forhenværende Redacteur af Bladet Kjøbenhavnsposten, Candidatus juris Jens Finsteen Gjødwad, for Overtrædelse af Anordningerne og Trykkefriheden anlagt Justitssag, i hvilken inden den kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret under 30te November 1839 saaledes er kjendt for Ret: "Tiltalte Candidatus juris Jens Finsteen Gjød wad bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 500 Rbd. Sølv, samt efter Udløbet af den Tid, i hvilken han i Følge Høiesteretsdom af 12te April dette Aar er underkastet Censur, fremdeles være Censur undergiven i 3 Aar. Saa betaler han og alle af Actionen flydende Omkostninger og deriblandt i Salair til Actor, Cancellieraad og Procurator Payngk 15 Rbd. Sølv. Den idømte Mulct udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven."er Torsdagen den 3die Juni 1841 afsagt følgende Dom i Høiesteret: Candidatus juris Jens Finsteen Gjødwad bør bød fem Hundrede Rigsbankdaler Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt være den i Forordningen af 27de September 1799 § 20 fastsatte Censur undergiven i tre Aar. J Henseende til Actionens Omkostninger bør LandsOver- samt Hof- og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Advocat Buntzen for Høiesteret betaler Tiltalte 30 Rbd. Sølv. Høiesterets Justitscontoir den 3die Juni 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-10
J Sagen No 1810, Kjøbmand Ring af Skive Veirmølle, contra Krigsraad, Districtschirurg Lum holdt i Skive, blev i Skive Bytingsret Fredagen den 28de Mai 1841 afsagt Dom, hvoraf Slutningen lyder saaledes: Thi kjendes for Ret: Jndstævnte, Districtschirurg Krigsraad Lumholdt af Skive bør til Skive Kjøbstads Fattigkasse erlægge en Mulct af 100 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen af 27de September 1799 § 20 paabudne Censur undergiven i eet Aar. Følgende Passus af et under Overskrivt Jndsendt i Viborg Stiftsavis, for 1840 a 131 indrykket anonymt Jnserat: Hvorvidt Meller Ring har hele Brød i Posen eller ikke, vil bedst kunne opdages, naar en Consumtionsbetjent fik fast Post paa Skive Veirmølle. J flere Aar har man med Længsel imodeseet en saadan offentlig Foranstaltning, og forunderligt nok, at samme ikke er truffet - eftersom Statens Jndtægter neppe vilde forringes derved samt Jndstævntes Yttring i hans Skrivelse til Skive Kjøbstads Forligelsescommission af 6te October 1840 saalydende: "Jeg anseer det for at være under min Værdighed at indlade mig paa nogen Forligsprøve med Møller Ring, mortificeres, og bør ikke komme Citanten, Kjøbmand Ring af Skive Mølle, til Forkleinelse paa nogen Maade. Jndstævnte bør til Justitskassen erlægge en Mulct af 4 Rbd. Sølv. Saa bør han og til Citanten betale Sagens Omkostninger med 20 Rbd. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Horn. Loven. Dette bekjendtgjøres herved i Følge Forordningen af 27de September 1799 § 20. Skive Byeskriver=Contoir den 1ste Juni 1841. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-10
Subscriptionsplan. Det er vel utvivlsomt, at den franske Revolution, om udfyldte det attende Aarhundredes sidste Decennium, er en af de mærkværdigste Begivenheder i Verdenshistorien – og det er vel ligesaa utvivlsomt, at den franske (for nærværende Tid) Exminister M. A. Thiers har i sin Histoire. de la revolution francalse leveret en i alle Henseender mesterlig Bearbeidelse af denne Begivenhed. Dette Thiers's Værk har Undertegnede besluttet at iføre dansk Dragt, og tillader sig herved at indbyde til Subscription paa Oversættelsen, som paa Hr. Bogtrykker Laubs Forlag vil udkomme Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-10
i maanedlige Hæfter paa 56 Ark Octav i smukt Omslag. Jeg skal udarbeide Fordanskningen med al den Flid og Omhyggelighed, som min Agtelse for Publicum og min Beundring af Forfatterens Genie opfordre mig til, og jeg tør forsikkre, at Enhver, som har historisk Sands, vil læse dette udmærkede Værk med stedse stigende Jnteresse. J materiel Henseende er jeg forvisset om, at Hr. Laubs Officin vil stadfæste sit allerede velfortjent erhvervede gode Rygte. Maatte det behage ret mange Subscribenter, hvem jeg tør love en høist interessant litterair Nydelse, at understøtte dette mit Forehavende, da skal Prisen ikke overstige 6 s. for Arket, solid Papiir og gentil Tryk Subscriptionen staaer aaben til 1ste August d. A. Det første Hæfte vil udkomme i August Maaned, saafremt Forlæggeren ved Subscriptionen seer sig nogenlunde betrygget for Tab. De paategnede Planer bedes indsendte til den nærmeste Boghandling, hvorfra Underretning om det tegnede Antal Subscribenter bedes meddeelt Forlæggeren inden Udgangen af Juli Maaned d. A. Subscribentsamlere tilstaaes de sædvanlige Fordeele. Waalse Præstegaard paa Falster, den 12te Mai 1841. F. C. Rosen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-10
Nykjøbing Dagvogn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-10
At Dagvognen fra Nykjøbing paa Falster afgaaer hver Søndag og Onsdag Morgen Kl. 1 til Kjøbenhavn, og fra Kjøbenhavn hver Mandag og Torsdag Morgen Kl. 7 til Nykjøbing, bekjendtgjøres herved. Nestved og Vordingborg Befordringscontoirer, den 1ste Mai 1811. J. N. Vitte. C. Høegh Guldberg. Efterlyses. Natten imellem den 9de og 10de f. M. blev af min Stald bortstiaalen en rød Hoppe. Tyven havde rimeligviis benyttet sig af en Kniv eller et andet lidet Jnstrument til at aftage Krogen, hvormed Stalddøren indenfra var lukket. Da mine Folk og jeg om Morgenen Kl. 3 1/2 kom ud og saae at Hoppen var borte, og vi vilde til at søge efter den, opdagede vi den i en stærk Fodskridt komme gaaende paa Hovedlandeveien paa Stubberup Mark; men den havde mistet en Jerntoile, hvormed den havde været bunden, og som jeg har Mage til. Jeg beder den retsindige Finder af denne Jern tøile, eller og Nogen ved Kjøb maatte være kommen i Besiddelse af samme, om godhedsfuld at ville aflevere den til mig, og er jeg villig til for Tilveiebringelsen at betale dens Værdi, ligesom jeg ogsaa herved udlover en Douceur til Den, der kan angive Personen, som borttog Hoppen. Kraghauge den 7de Juni 1841. Jens Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-10
Skipper C. S. Gram afgaaer herfra til Kjøbenhavn sidst i denne Uge og medtager Fragtgods. Af umyndiges Midler under Falsters Birks Overformynderi kunne 215 Rbd. 68 s. S. T. strax erholdes. til Laan imod anordningsmæssig Sikkerhed. Nykjøbing den 5te Juni 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-10
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-10
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Møller af Svane kjær Christen Minor Thorsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig, som committeret Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer Rudbjerggaard den 3die Juni 1841. R. Hellemann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Lollands Falsters Tidende. Stift Løverdagen den 12 Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen er med sit Følge ankommen paa Dampskibet Kiel den 3die dennes om Aftenen Kl. 7 til Rostock og fortsatte den 4de Reisen til Neustrelitz, hvor Han lykkeligen ankom samme Dag. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Hs. Kgl. Høiheds Moder, Storhertuginden af Mecklenborg-Strelitz og Sammes Broder Carl Georg, Prinds til Hessen, preussisk Generallieutenant og Gouverneur i Magdeburg, forventes til Kjøbenhavn med de høie Formælede. (Vib. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Jfølge Aarh. Av. vil ogsaa Storhertugen ledsage sin Datter til hendes nye Hjemstavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
J Anledning af Formælingen er der fra Landingspladsen ved Holmensbro i Kjøbenhavn indtil Slotsporten tvers over Slotspladsen opført en ophøiet Gang med Rækværk, ad hvilken de høie Formælede efter Ankomsten begive sig til Christiansborg Slot. Denne Gang eller Bro løber mellem de tvende tidligere omtalte Tribuner, hvilke sidste skulle rumme omtrent 2000 Tilskuere. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Dagen efter Kronprindsens og Kronprindsessens høitidelige Jndtog vil der, selv om denne Dag ikke indtræffer paa en Søndag, finde Gudstjeneste Sted i Slotskirken, hvor H. H. Biskop Mynster, vil holde Talen. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Paa Kronprindsens Formælingsdag, den 10de Juni, have følgende Promotioner fundet Sted: Hs. K. H. Kronprindsen er udnævnt til Stor commandeur af Dannebrogordenen; til Riddere af Elephanten ere udnævnte 2, Hæderstegn til Storkors er tildeelt 2, Storkors 11, Hæderstegn til Commandeurer 3, Commandeurer 17, Hæderstegn til Riddere 19, Riddere 90; Dannebrogsmænd 53. Endvidere ere udnævnte: til Geheime conferentsraader 5 (deriblandt A. S. Ørsted); til Kammerherrer 11, til Hofjægermester 1, til Conferentsraader 1, virkelig Etatsraad 1; Etatsraader. 14; Kammerjunkere 9, virkelig Justitsraad 1; Legationsraad 1, Hofjunkere 10. Jalt 258 Promotioner, foruden en stor Mængde Forfremmelser ved Militairetaterne. Den udførlige Fortegnelse findes i Berl. Tid." og "Dagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Naar Kongehuset har tilbragt nogen Tid paa Frederiksborg Slot, vil Kongen midt i Juli tiltræde sin Reise (dog efter Forlydende ei som først meentes til Falster, men derimod til de tydske Provindser, hvor Hs. Majestæt i nogen Tid vil opholde sig paa Plöner-Slottet) og Kronprindsen ligeledes til Fyen, hvor den store Militair-Commission atter da vil blive samlet. (Vib. Av.) For de Vinduer forbi hvilke de høie Formælede ville passere, forlanges for Øieblikket 20 Rbd. for Faget. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Den 15de Juni ankommer det Neustrelitzske Skuespillerselskab til Kjøbenhavn under Hr. Born(Aalb. Av.) holdts Direction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Endeel Jndvaanere i Rostock, i Mecklenburg Schwerin, have i Forening engageret en Mand til at informere dem i det danske Sprog. De sikkre ham for en vis Aarrække en aarlig Jndtægt af (Aarh. Av.) 800 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Fra Berlin skrives den 4de Junii. Jgaar havde den herværende Kunstverden forsamlet sig til et festligt Middagsmaaltid i den Jagorske Sal, for at bringe den hædrede Thorvaldsen, som i 8 Dage har opholdt sig iblandt os, sin Hilsen og sit Velkommen. Festligheden blev ikke lidet forhøiet ved Tilstedeværelsen af Dhrr. Baron Desnoyer fra Paris og A. W. v. Schlegel fra Bonn. Betydningsfulde Toaster, Digte og Sange oplivede Taffelet, men især var det den hæderkronede Kunstner oldings ungdommelige Oprømthed og hjertelige Elskværdighed, der gav Festen Characteer af en sandKunstnerfest. Dhrr. A. Kopisch og Friedrich Førster godtgjorde igjen deres anerkjendte Talent for Digtning ved selskabelige Anledninger. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Ole Bull er, efter faa Dages Ophold i Kjøbenhavn, hvortil han var ankommen fra Petersborg, i Mandags afreist til Hamborg, for der at afhente sin Familie, og vender med denne i Løbet af næste Uge tilbage til Kbhvn., hvor han efter Sigende agter at give endnu een Concert, inden han begiver sig til Norge, hvor han har bestemt at trække sig tilbage paa et Landsted, han der har kjøbt sig, for at tilbringe nogle Aar i et hans Konst (Hels. Av.) helliget Otium. Det er saa langt fra, at den Mand, der leiede Dampskibet Malmøe for at bringe de nylig udtrukne Lotterinumere til Hamborg, derved har intenderet noget Bedrageri, som han af "Dagen" først sigtedes for og som man i det første Øieblik vel ogsaa maatte have ham mistænkt for –, at han endog meget mere kan siges ved sin Handling at have lagt en meget ædel Tænkemaade for Dagen. Sammenhængen, der fra anthentisk Kilde er os meddeelt, er nemlig denne: J Hamborg bestaae de saakaldte forbudte Wettcomptoire, der colligere paa de Numere, som udkomme i det danske Tallotteries Trækninger. En af disse Establissementers Eiere havde forlænget Colligeringen hos sig til Onsdag Aften, hvorved han meget skadede den anden eller de andre af hans Collegaer, der kun havde Colli gering til Tirsdag Aften. En Søn af en af de andre Entrepreneurer, der saae, hvor meget hans Fader leed herved i sin Næring, gjorde denne skadende Concurrent opmærksom herpaa og bemærkede tillige for ham, hvilken Risico han udsatte sig for, idet det let kunde tænkes, at Numerne om Onsdagen kunde ved Reisende blive bekjendte i Hamborg. Den Anden vilde imidlertid ikke laane Øre hertil og da Sønnen af den omtalte Concurrent saae, at alle Anstrengelser vare forgiæves, reiste han til Kjøbenhavn, leiede, som bekjendt, Malmøe og naaede saa tidligt Hamborg, at han i den omhandlede Collection endnu kunde faae alle 5 udtrukne Numere besatte, hvilke han imidlertid dog ikke lod besætte anderledes, end at han kunde have sin Udgift med Malmøe og Reisens øvrige Omkostninger dækkede, hvorpaa han begav sig hen til sin haardnakkede Concurrent og viste ham, at det havde staaet i hans Magt, totalt at ødelægge ham, at han imidlertid kun havde villet give ham en Lære for Fremtiden og haabede, at han nu holdt op at trodse Faderens Velfærd. Neppe kunde nogen Søn i en saadan Stilling have (Aalb. Av.) handlet mere honnet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Kjøbenhavns Heste Veddeløb vare heller ikke i Onsdags begunstigede af Veiret, idet det næsten uafladeligen regnede. J første Løb vandt Hr. O. Petersens Hingst, Sir David, første Præmie (300 Rbd.) Anden Præmie (100 Rbd.) vandtes af Grev Reventlows Hoppe, Foung Turquoise. – J andet Løb vandtes første Præmie 1800 Rbd.) af Hr. Fischers Fuldblodshingst Hasselburg og anden Præmie 1200 Rbd.) af Hertugen af Augustenborg Fuldblodshingst Little Wonder. – J tredie Lølvandt Gaardmand Peder Hansens Hoppe første Præmie (30 Rbd.) og anden Præmie (20 Rbd., vandtes af Gaardmand Ole Hansens Hoppe. Ved det fjerde Løb vandt Hertugen af Augustenborgs Hoppe Bianca første Præmie (300 Rbd.) og anden Præmie (50 Rbd. og Jndsatserne) vandtes af Grev Reventlows Hoppe, Foung Turquoise. Ved det femte Løb vandtes første Præmie (800 Rbd.) af Hr. Fischers Fuldblodshingst Blue Pille og anden Præmie 1200 Rbd.) af Hr. Krigsraad Lassens Fuldblodshingst Tawny Owl. – Hs. Excellence Overstaldmester, Grev Danneskjold Samsøe var Dommer. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Flensborger Dampskibsfarts-Selskabets i Hull nybyggede Jern-Dampskib kan forventes i August Maaned at begynde en regelmæssig Fart mellem Flensborg, Kjøbenhavn, Aarhuus og flere Anløbs(Dagen.) steder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
J Onsdags afbrændte den ved Landeveien imellem Kjøbenhavn og Roeskilde liggende Vindmølle: (Dagen.) Røde Veirmølle kaldet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Skibsklarerer Kirck i Helsingør har seet sig nødsaget til i Hels. Av. at meddele nogle Oplysninger i Anledning af Beretningen i samme Avis og 28de Maifesten i Helsingør. Da vi efter Hels. Av. have optaget Beretningen og de deri mod Kirck indeholdte Angreb, saa ansee vi det kun at være i sin Orden, naar vi herved ligeledes meddele Hr. Kircks Forsvar:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
J Anledning af Beretningen i Helsingørs Avis No 64 & 65 om 28de Maifestens Høitideligholdelse i Helsingør, som viser, at Statsraad og Borgemester Stenfeldt har angrebet min Færd paa en vistnok ikke liberal Maade, seer jeg mig atter nødsaget til at forsvare mig offentligen. Til den Ende skal jeg tillade mig at fremsætte en kort men sand historisk Beretning om Festen i det Hele, og som tillige kan tjene til at belyse Etatsraadens Virksomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Nykjøbing. J Torsdags Aftes fandt en improviseret Festlighed Sted i Gjæstgiver Thomsens (forhen Professor Trojels) tæt her ved Byen liggende smukke Have. En stor Deel af Byens Jndvaanere havde her forsamlet sig for i Forening at erindre den Dag, til hvilken Danmark vil knytte sit inderlige Haab, som det har bragt den sine varmeste Ønsker. Hs. H. Hr. Kammerherre v. Jessen udbragte her, efter nogle indledende hjertelige Ord, Skaalen for de Nyformælede, der blev modtaget og besvaret med almindelig Glæde. Foruden denne blev udbragt en Skaal for Fædrelandet. Et smukt Transparent med det høie Brudepars Navnetræk var anbragt paa et passende Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Udenlandske Efterretninger. Den mærkelige Kamp i det engelske Underhuus i Anledning af Peels Forslag, som var udsat formedelst Pintsen, begyndte igjen den 2den Juni, men endnu den 4de, fra hvilken Dag de nyeste Efterretninger ere, var det ikke kommet til Afstemning. Partierne syntes omtrent lige, men da allerede flere anseete Parlamentsmedlemmer, som i Sukkerspørgsmaalet vare imod Ministeriet, nu havde taget deres Parti, ventede man, at det vilde faae en om og kun ringe Majoritet, og de Conservative røbe Frygt for Sagens Udfald, skjøndt paa den anden Side enkelte Godsbesiddere, som vilde tabe ved Kornlovsforandringen, ere faldne fra det ministerielle Parti. Selv om det nærværende Underhuus skulde erklære, at Ministrene ikke besidde Folkets Tillid, ville disse dog ikke resignere, men i ethvert Tilfælde snart opløse Parlamentet og overlade den endelige Afgjørelse af Spørgsmaalet og Handelsreformen til det nye Parlament. - Om de paa ny udbrudte Fjendtligheder mellem England og China meddeles nu følgende Enkeltheder: Den 25de Februar besatte Englænderne en liden Ø i Floden Bocca Tigris, anlagde strax et Batteri, uagtet Chineserne fyrede paa dem fra 2 stærke Forter paa begge Sider af Floden, og erobrede derpaa samme Dag disse Forter, hvorved Chineserne mistede en stor Mængde Døde og i det ene Fort 1000 Fanger. Den 27de slog Capitain Herbert 40 smaa Krigskibe (Junker, og et meget stort Fartøi, som forhen har været en engelsk Ostindiefarer; dette blev entret og sprængt i Luften. Den 1ste Marts saae Canton første Gang engelske Krigskibe, som uden Lods til Chinesernes store Forbauselse vare seilede op af Floden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Nogle Dage efter nærmede Capt. Scott sig Canton fra en anden Side igjennem en lang Flodarm, der er saa snæver, at Skibet undertiden berørte Landet ved begge Sider, og hvorover intet Kort gives. Efter at have indtaget flere Forter paa Bredderne, naaede han Øen Whampoa, hvor den øvrige Deel af Flaaden var ankommen fra den anden Side, og nu bleve den 18de Marts Factorierne i en af Cantons Forstæder indtagne med Storm under Anførsel af Capt. Herbert, hvorved hele i Staden der tæller 800,000 Jndbyggere, staaer aaben for Englænderne. Da Keiseren aldeles ikke havde villet indlade sig i Underhandlinger og havde udstedt et Edict, som aandede Hevn og Trods, ansaaes det ved Beretningens Afgang for nødvendigt at beskyde Staden og aflægge et Besøg i den keiserlige Residentsstad Peking. – Fra de engelske Besiddelser i Ostindien skal, efter engelske Blade, sendes en hemmelig Expedition til det røde Hav, for at modarbeide Franskmændenes Jntriger i Abyssinien. - Den for sin Grusomhed bekjendte Tahir Pascha, som har faaet Anførselen mod Jnsurgenterne paa Candia, er den 16de Mai landet ved Fæstningen Suda paa denne Øs Nordlyst, og rustede sig til et Angreb paa Jnsurgenterne. Disse havde henvendt sig til Kong Otto i Grækenland og anraabt ham om at gjøre sin Jndflydelse gjældende hos de europæiske Magter og formaae dem til at bevirke, at Candia kunde blive unddraget fra det tyrkiske Despoti. Man meente, at Kong Otto ikke kunde afslaae denne Begjering. J de øvrige Provindser synes Opstanden for det første at være dæmpet, dog er Gjæringen overordentlig stor og fra nogle Egne i Macedonien var i længere Tid ingen Post kommen, hvorfor det er rimeligt, at Forbindelsen var afbrudt ved politiske Uroligheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Blandinger. Jtzehoer Wochenblatt indeholder nogle interessante Characteristiker af Personer, som have beboet Gjeldsfængselet Saint-Pelagie i Paris. Der fortælles saaledes, at en americansk Kjøbmand, James Swan, som blev indespærret der den 28de Juli 1808 for en Gjeld af 652,640 Fres., først slap ud igjen den 28de Juli 1830, da man aabnede dette Gjeldsfængsel, og han havde følgelig beboet det i samfulde 22 Aar. Swan, hvis Formue beløb sig til 3-4 Millioner, havde meget godt kunnet betale, men han vilde ikke, da han indbildte sig kun at skylde 6-7000 Fres., hvorfor han havde besluttet hellere at tilbringe sit hele Liv i Fængsel, end føie sig efter en Dom, som han ansaae for uretfærdig. Hans første Bestræbelse efterat han var bleven fængslet var at betyde sin Kone og sine Børn, at de ikke vilde arve den mindste Hvid efter ham, saafremt de tænkte paa at betale hans formeentlige Gield. Efterat have beskjæftiget sig hermed, indrettede han sig ret paa en fyrstelig Fod. Han leiede en ligeoverfor St. Pelagie beliggende rummelig Bolig med Stald og Vognremisse, for der at kunne etablere sine Domestikker osv. ligesom denne Bolig ogsaa indrettedes til at modtage de ham besøgende Venner. Til disses Disposition havde han her 2 Equipager, for at de paa hans Vegne kunde gjøre Lysttoure, besee Staden og besøge Baller, Concerter og Theatret. James Swan var en sjelden Original, i sit Fængsel var han opblæst som en Paafugl og forhaanede paa samme Tid det hele menneskelige Selskab. Conseqvent indtil sit sidste Aandedrag, beredede han sig, 3 Dage efter at være sat i Frihed, til igjen at vende tilbage til Fængselet, da et Slagtilfælde den 31te Juli endte hans Liv. - En anden af dette Fængsels Beboere, var Ourard. Hans Bevæggrunde til ikke at betale vare imidlertid af en anden Art. Han sagde ikke, at han ingen Gjeld havde, men at han ikke vilde betale. Da han var Franskmand af Fødsel kunde hans Creditorer kun i 5 Aar sætte hans Taalmodighed paa Prøve. Ogsaa han førte et fyrsteligt Liv i St. Plagie, og for at erholde en rummelig Bolig betalte han sin fængslede Naboes Gield. En Dag, da Finantsministeren Villele spiste til Middag hos ham, og denne opfordrede ham til at bringe sine Anliggender med en Creditor (Segnin) i Orden, idet han tillige gav ham at betænke, hvilken Scandal han foraarsagede Gouvernementet, hvis General-Leverandeur han havde været, svarede Ourard: De har, min Tro, godt ved at tale saaledes, Hr. Minister, For en Gjeld af 5 Millioner er jeg Fange i 5 Aar, og jeg fortjener altsaa aarlig 1 Million. Kan De anvise mig en Speculation, som kaster Mere af sig, saa betaler jeg i Morgen!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-12
Literatur. Om Deportationscolonier og Dødsstraffe, tilligemed en historisk Fremstilling af den danske Sydhavshvalfangerexpedition har Controlleur ved Pascontoiret i Kbhvn. H. P. Giessing, udgivet 4 ikke uvigtige Bidrag til at oplyse adskillige Omstændigheder, til hvilke vilde være at tage væsentligt Hensyn, saafremt vor Regjering skulde finde sig foranlediget til at efterligne det Exempel, som flere Stater, og iblandt dem England med udmærket Held, have givet paa Jndførelsen af Deportation istedetfor adskillige af de nu brugelige Straffe for større Forbrydelser og navnligen istedetfor Dødstraf og livsvarigt offentligt Arbeide. De vigtigste af de egne bemærkninger, der findes adspredte i Bogen, har Forf. sammendraget i en kort Jndledning, som oplyser Samlingens ovennævnte Hensigt. Bogen er deelt i 4 Capitler, af hvilke kun det sidste indeholder noget egentlig Nyt, nemlig Beretning om Hvalfangerexpeditionen, udarbeidet efter flere afDeeltagernes Meddelelser. (Berl. Tid.)