Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-20
J Aarhuus Stiftstidende No. 31 findes indført en Jndbydelse til Oprettelsen af en Realskole i Aarhuus. Senere findes i Følgebladet til samme Tidende No. 34 opgivet hvad i en saadan Skole skulde læres. Paa Subskriptionsplanen er til Dato kun faa Børn antegnede. Sagen synes altsaa ikke endnu indlysende nok fremstillet. Forinden altsaa Jndbyderen, der vilde ønske sig selv til Lykke, om han kunde blive Stifteren i Aarhuus af en saa gavnlig Indretning, frafalder sin Jdee, vil han endnu prøve paa at fremstille den omhandlede Sag i sit rette Lys, for om muligt at vække en mere almeen Jnteresse for samme. Vel har Byen en lærd Skole, Borger= og Fattigskoler, samt smaae Jnstituter; men det er og bliver ligefuldt en Sandhed, at der er et tomt Rum mellem den lærde Skole og Borgerskolen. J den lærde Skole læres saaledes ikke saameget, der siden er anvendeligt i Livet, i Særdeleshed for den Art af unge Mennesker, der søge denne Skole som Ustuderende. Saaledes læres vel Mathematik og Geometrie, men ikke den anvendelige; det bliver altsaa et tørt Studium, til liden eller ingen Nytte. Physik læres ikke, og dog griber hartad ingen Videnskab mere ind i det daglige Livs Sysler end netop denne. Naturvidenskaben synes ogsaa at være en Biting. Der er vist meget faa Disciple der kunne tale Fransk, og det engelske Sprog læres der ikke. Tegning er en Bisag og de unge Mennesker maa snarere faae Afsky for denne Læregjenstand, end Lyst til den, saaledes som den i Almindelighed læres dem i de lærde Skoler, og det er ikke usædvanligt, at see Haandværkernes Børn langt forud i dettte Fag, der er saa indgribende gjennem Livet. Bogholderi kan ei heller blive Gjenstand ved de lærde Skoler. J Borgerskolerne læres der kun det Allernødvendigste. Fattigsskolerne kunne aldeles ikke komme i Betragtning. De smaae Jnstituter, maa man have al Agtelse for; men hvad kan en maaskee to Lærere udrette i alle Fag, om de endog vilde befatte sig med saameget. Altsaa kan med Rette den betænksomme Fader. der tænker længere hen i Tiden end til den følgende D. vel med Føie sige: "Hvor skal jeg sætte min Søn i Skole Hvad der i Danmark er gjort for Skolevæsenet kan ikke være undgaaet det tænkende Menneske, og Menneskevennen maa udbryde: "Gud velsigne Kongen, Fædrelandets sande Ven!" Men Tiden iler fremad, den standser aldrig, og med den iler Menneskets Tanke end flygtigere. Hvad der mangler til menneskelig Dannelse bringes tilveie, og see vi hen til Hovedstaden, da see vi Jnstituter oprettede, der vidne om de Menneskers Gavnelyst der paatage sig samme. Saadant kan ogsaa skee i Provindserne, og i Aarhuus har man længe tænkt paa ved en Realskole at udfylde det Manglende i Underviisningen. For nu at lette den altid tunge Begyndelse, forestaaer den Samme der udstædte Jndbydelsen til en saadan Skoles Oprettelse, at ville stifte ved samme en Forberedelses Klasse, hvori der kunne optages Børn som kunne læse godt, skrive og regne nogenledes, altsaa Børn af 7 Aars Alder og derover. Muligt at paa denne Maade et betydeligt Antal Børn kunde erholdes og saaledes en saa vigtig Sag komme i Gang; thi kunne Lærerne ved et saadant Jnstitut ikke lønnes saa anstændigt, at de med Fornøielse kan anvende deres Tid ene for Sagen, saa udrettes ikke hvad der paasigtes. Det synes indlysende, at saafremt et Jnstitut af saadant Omfang kan komme istand, ville endeel Subjecter af den usiuderende Klasse maaskee forlade den lærde Skole, og fra Borgerskolerne et ikke ubetydeligt Antal overgaae til Realskolen, eller Jnstitutet, og muligt mangt et ypperligt Hoved af Fattigsskolerne finde en Friplads i Realskolen. Saaledes vilde maaskee en Deel igien kunne gaae over fra Fattigskolen til Borgerskolerne, og Byen, ved at fremhielpe Real=Institutet, kunne spare at oprette en ny Fattigsskole.