JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-02-07
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Da jeg ved Hr. Lieutenant Oxholms Afreise til Vestindien haver tilforhandlet mig de saa overblevne Exemplarer af hans udgivne Verk, hvortil der ey vare Prænumerantere, nemlig: Anviisning til Feldtt-Jngenieurkonsten, tillige med nogle Anmærkninger over adskillige Begivenheder og Tilfælde i Krigen, samlet og oversat af de beste Militairskrifter, især af Hr. Artillerie Capitain von Tielkes Feldt ingenieur, opinst ved Exempler af lærerige Krigsbegivenheder, og forklaret ved 38 Planer stukne i Kobber; saa bekiendtgiøres hermed, at samme ere at bekomme paa alle Bor sens Boglader, hos Hr. Gyldendal i Silkegaden, og hos mig selv i Frederichsberggaden, nogle faa paa fiint Papiir for 3 Rdlr. 3 Mk. og paa Trykpapiir for 3 Rdlr. Nicolans Møller.
Berlingske Tidende, 1783-02-07
Kongelig Hof=Bogtrykker. vendia, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, og Vi søgte Chrisne, særdeles i Indien, Spamen, Jtalien, Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, men fandt lidet af det han søgte. 3 Tomer, faaes Tilkjøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93, for 7 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-02-07
Paa Stamhuset Steensballegaards Gods i Meldrop Bye, Wæhre Sogn, er Hr. Christian Saabye, forhen værende Forvalter herved Stamhuset, sidstleden 17de Decbr. 1782. ved Døden afgaaen, og hans Efterladenskab strax tagen under lovlig Behandling; men da Stervboets Tilstand ey tillader nogen op dentlig Bekiendtgiørelse at udstæde, tilkiendegives herved alle den Afdødes fraværende Arvinger, hvis Opholdsteder ey vides 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, som er den Afdødes Brødre og Søstre Børn, sal. Hr. Palle Saabyes 7 Børn sal. Hr. Jørgen Saabyes 4 Børn, sal. Hr. Niels Saabyes Søn i Kiøbenhavn, sal. Hr. Hans Erich Gaabyes 11 Børn, en Soster Jvara Helene Saabye, Enke efter Sr. Th. Sour, opholden, de sig i Wartous Hospital i Kiøbenhavn og Mette Kirstine, var Enke efter sal. Hr. Jacob Ruse, hendes Børn, at der intet bliver at arve, uagtet al hans Efterladte er ved offentlig Auction solgt til høyeste Bud, da Gielden og hans Begravelses Omkostning ikke kan blive betalt, men hans nærværende Broder Hr. Byeskriver Saabye i Horsens har betalt det Resterende, om hvilket baade hos ham og mig kan faaes fuldkommen Oplysning: om nogen Credi= og Debitorer skulde være, indkaldes de ligeledes. Steensballegaard, den 30te Januar. 1783. H. Ch. Ramsland. Hylke=Mølle (beliggende i Nærheden af Schanderborg, som ey ved den den 13de Januar dette Aar holdte Auction, Følge forhen skeede Bekiendtgiørelse i disse Tidender No. 3, blev bortsolgt, bliver stillet til 2den og 3die Auction i Sr. Hans Friises Huus i Schanderborg den 24de og 28de Februar. næstkommende, begge Dage Kl. 10 Slet Formiddag, som til Efterretning for Lysthavende bekiendtgiøres. Da Skiftet efter Præste=Enken sal. Anna Margretha Lund, sal. Hr. Christian Ludvig Sundtis, som døde her i Aarhuus Dom Sogn den 25de Novembr. 1782., strax er taget under lovlig Behandling, og Boen ikke formaaer noget Proclama at bekoste indkaldes inden 6 Ugers Forløb, fra underskrevne Dato af, alle Credi= og Debitorer, til at møde med deres Krav eller Gields Anmeldelse, efter lovlig Beviis, hos Stifts=Provsten i Aarhuus Stift, og Provst i Haske Herred, da enhver sig lovlig Behandling haver at forvente. Aarhuus, den 24de Januarii 1783. Peter Ephraim Monrad.
Berlingske Tidende, 1783-02-07
En udi Nestved Kiøbstæd, paa et meget beqvemt Sted, nemlig Axel=Torvet, beliggende Gaard som for nærværende Tid beboes af Borger og Vertshuusmand Sr. Henningsen, bestaaende til Torvet af 9 Fag med Port 2 Etager høy, en Side Længde i Gaarden 11 Fag, ligesaa 2 Etager; et Huus med HalvTag 5 Fag, samt en Tverlængde 13 Fag, alt Bindingsværk og Teglhængt, og det sidste indrettet til Loe og Lade, hvoraf for Overladelse til Garnisonen til Fourage haves 14 Rdlr. aarlig Leye, item tilhørende Gaardsrum, hvorudi en Steensat Brønd og vedliggende Haugeplads, er under Haanden at faae til Kiøbs og hvorom Liebhaberne ville henvende sig til Kiøbmand Hr. Brysting eller Vertshuusholder Sr. Hammer. Gaarden er under Matricul Nr. 145. Litr. A. anført i Grund=Taxten for 9 Sk. og derefter tildeelt Jorder udi alle Kiøbstædens Marker, samt asseureret udi Brand=Cassen for 1000 Rdlr. Skulle ingen Liebhabe, re indfinde sig bliver bemelte Gaard med tilliggende stillet til offentlig Auction ved Paaske Tider førstkommende. Nestved, den 25de Januar. 1783.
Berlingske Tidende, 1783-02-07
Ved Proclama læst i Hillerøds Bye og Frederichsborg Amts Rytter Districts Birketing den 12te December 1782 og i Siellands Landsting den 18de nestefter, ere Creditorerne og Arvingerne udi Stervboen efter den i Hillerød Kiøbstæd ved Frederichsborg afdøde Enke Mad. Cicilia Maria Brandt, som forhen har været i Ægteskab med Jens Jensen Skagerup, der i Aaret 1756 skal have opholdt sig i Gudoms Mølle ved Slagelse, men da i en 25 Aar havde levet separeret fra bemelte sin Hustrue og saaledes fremdeles fra den Tid, efter da oprettet Separations=Contract, efter hvilken den ene ikke skulle have nogen Ret til den andens ved dødelig Afgang efterladte Midler og Eiendele, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde hos Skifteforvalteren Byefoged Lottrup i bemelte Hillerød den 12te Martii førstkommende, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og at legitimere deres Arve Ret, og saadant ellers inden de i Loven befalede Tider: hvilket end ydermere til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Hillerød, den 18de Januar. 1783. Lottrup. H. C. Da min Fader Hans Hansen, Smed i Hjortsvang Bye, Linderup Sogn, Aarhuus Stift, afvigte 20de Januar. er død, og jeg hans eneste Søn og myndige Arving har tiltrædet hans efterladte Boe, saa ville de, som enten have at fordre hos ham eller skylde til ham, hvoriblant og de regnes, som maatte have uindløste Panter staaende hos ham, indfinde sig hos mig inden 12 Uger fra Dato af, da enhver af mig skal vederfares af Ret, men efter den Tids Forløb modtages og honeres ingen videre Krav af mig. Hiortsvang, den 27de Januari 1783. H. C. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1783-02-07
Onsdagen den 19de Februar. næstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet og følgende Dage, bliver udi Gaarden Dettenshøyi Hom ved Ringsted, ved offentlig Auction bortsolgt, endeel Jnd og Udboehave, bestaaende af Guld, Sølv, nogle Medailler og Mynt Sorter, item Speyle, Borde, Stole og Canopeer, Chatoller, Dragkister, Skilderier, Sengesteder med Omhænge Sengeklæder, Linned saa vel Lagen som fine og grovere Dække tøyer, item Mands og Fruentimmer Gangklæder, Tin, Kobber, Messing, Jernfang og Trævahre, alle Slags Gaards og AvlingsRedskaber, bestaaende af Vogne, Plove og Harver, saa og en Chalse og en Postvogn, endeel Kreature af Heste, Qvæg, Faar og Sviin item endeel aftorskne Kornvahre af Rug, Byg, Havre og Erter, samt endelig endeel gode og vel conditionerede Bøger, meest danske og juridiske og ellers i adskillige andre Videnskaber, alt afg. Birkedommer og Jnspecteur Niels Kraghs Stervboe tilhørende, hvorover trykte Catalogi paa Auctionsstedet bliver at erholde.
Berlingske Tidende, 1783-02-07
Da Skiftet efter afg. Frue Cancellie=Raadinde Nissen, Tiørnlunde udi Sæbyegaards Amt, bliver, i Følge det Kongel. Danske Cancellies Resolution, af mig, som competent SkifteForvalter, at behandle fra først af, saa indkaldes paa nye herved alle de som i bemelte Stervboe maatte have noget at fordre, at de i lovlig Tid derom hos mig anmelder sig, ligesom og de der skylder noget til Stervboet ville indfinde sig hos mig med Betalingen; hvorved altsaa det om bemelte Stervboe forhen udfærdigede Avertissement tilsidesættes. Callundborg, den 1ste Febr. 1783. de Cederfeld.
Berlingske Tidende, 1783-02-07
En Gaard opbygt for 5 a 6 Aar siden, beliggende paa Slottensgade i Slagelse, bestaaende af 20 Fag Muur og Ege Bindingsværk, Teglhængt, i Gaarden 8 Værelser med 2de Qvist. Kamre, et Kiøkken, 2 Spisekamre, Broghuus, Ølkammer og Kielder paa 3 Fag, Staldrum til 4 Heste, en Brændeviins=Pande paa 3de Tønder med alt Tilbehør, et Sidehuus paa 6 Fag, halvtag, teglhængt, indrettet Staldrum til 2de Køer, Torve huus, overalt i Værelserne er 5 Jern Kakkelovne, hvoraf en Vindovn, en stor Hauge med en Deel gode Frugt Træer, en Fiskepark og en Engbund, vil Eieren under Haanden sælge; Liebhaberne vil behage at adressere sig til Procurator Bang, boende i Silkegaden No. 67. S. Jmod antagelig Pant og lovlig Rente, kan 9 a 10000 Rdlr. Børne=Penge, enten samlet eller i mindre Deele faaes til Laans nestkommende Wiborg Snapstings Termin 1783, naar derom i Tide tales med Anders Jensen i Brendstrup ved Aarhuus.
Berlingske Tidende, 1783-02-10
Af disse Tidender.
Berlingske Tidende, 1783-02-10
Constantinopel, den 1ste Januarii. Den Armeniske Schismatiske Patriark, som man troede at være brændt i den sidste store Jldebrand, lever endnu, og har for kort Tiid siden i stor Pragt havt Andiene hos Storvisiren, hvilken han og forrærede adskillige Punge med Penge, og da Storvisiren viste sig meget venlig imod ham for denne Forræring, fordristede Prælaten at anholde om Tilladelse, at maatte hindre de Romersk Katholske i deres Fremgang og begynde sine Forfølgelser imod samme paa nye. Men Storvistren svarede herpaa ganske kort: Muselmændene ere de sande Troende og Guds troe Tienere; efter dem kom de Romersk Katholske, som herefter ikke maatte foruroeliges af de res Fiender. Ved disse Ord begav den beskiæmmede Patriark fuld bestyrtset sig bort.
Berlingske Tidende, 1783-02-10
Paris, den 24de Januarii. Hoftidenden for i Dag bekiendtgiør Freds=Præliminarier. nes Undertegnelse saaledes, som følger: Versailles, den 22de Januarii. J Mandags, den 28de hujus, ere Freds=Præliminarierne imellem Kongen af Storbrittanien, saavelsom ogsaa de imellem Kongen af Spanien og Hs. Storbrittaniske Majestæt her blevne undertegnede. Ratificationerne maae udvexles inden en Maaneds Forløb. De foreenede neder landske Provindser ere blevne med indbegrebne i den Vaaben, stilstand, som skal være Følgen af disse Præliminarier, og hvis forskiellige Tidspuncter skulde begynde fra den Dag af, da Ratifications=Acterne ere blevne udvexlede. De foreenede Nord=Amerikanske Stater have ved vexelsidige Declarationer imellem den befuldmægtiget Minister fra Engeland og de befuldmægtigede Ministre, som ere forsynede med deres Fuldmagt, tiltraadt bemeldte Vaabenstilstand, og den skal have Sted imellem Engelænderne og Amerikanerne paa selvsamme Dag, som den skal tage sin Begyndelse imellem de øvrige krig, førende Magter. - J Tiirsdags, den 21de, har Hr. Fit herbert, Hs. Storbrittaniske Majestæts defuldmægtiget Minister havt sin første Audience hos Kongen, i hvilken han har ser, ved Brødrene Berling. overleveret Hs. Majestæt sit Creditiv. Deegentlige Fredsbetingelser ere endnu ikke blevne bekiendtgiørte fra Hoffet. Men der løbe vel over 20 Sedler med samme her omkring, som ved komme overeens i Hovedposterne, men ere endnu forskiellige i nogle andre. Naturligviis oppebier enhver Fornuftig først sammes Bekræftelse ved en anthentisk Bekiendtgiørelse, som dog ikke kan skee, førend det har sin Rigtighed med Ratificationen.
Berlingske Tidende, 1783-02-10
London, den 24de Januarii. Freden med Frankrige og Spanien er saa vidt sluttet, at Præliminarierne ere undertegnede, som følgende Brev nærmere vil bekræfte, hvilket Lord Majoren har saaet i GaarAftes fra Statssekretairen, Lord Grantham: St. James, den 23de Januarii, Klokken 7 1/2 om Aftenen. - Mylord, Jeg har den Fornøyelse at tilmelde dem, at der just i dette Øyeblik er ankommet en Coureer fra Paris, som medbringer Præliminair Artiklerne til en Fred imellem Storbrittanien, og Spanien. De ere undertegnede den 20 i denne Maaned i Versailles af Hr. Fitzherbert, Hs. Majestæts befuldmægtiget Minister, og af begge forbemeldte Hoffers dertil befuldmægtigede Ministre. - Freds=Præliminarierne med Holland, ere endnu ikke undertegnede, men man er blevet enig med Republiken om en Vaabenstilstand. - Jeg sender Deres Herlighed strax Efterretning om denne vigtige Begivenhed, paa det at samme maae blive bekiendtgjort i Staden London. Jeg har den Ære &c. Grantham. - Efterretningen om Freden, som er sluttet, har her foraarsaget en forskiellig Gemytsbevægelse. J det de fleste Jndvaanere i London glade sig over denne Himlens Gave, ere der mange, som søge deres Fordeele i Aager og mange tusinde Sieles Ulykke, blevne bedrøvede. - De Efterretninger, som ere indløbne til det Ostindiske Compagnie, skulle være vigtige og fordeelagtige.
Berlingske Tidende, 1783-02-10
Sir Eyre Cootte befandt sig den 9de Januarii i Spidsen af sin Armee, som var rigeligen forsynet med Levnetsmidler. Den stod i Nærheden af Fortet Arnee, og var i fuld March, for at angribe de Franske Tropper, som havde Landet ved Portonove. Sidst fornævnte Tropper vare formedelst en epidemisk Sygdom hensmeltede fra 2200 til 1200, og detsforuden befandt sig i en Forfatning, hvorudi de leed Nød paa alle Nødvendigheder. Sir Eyre Cotte har erholdt adskillige Fordeele over Hyder=Ali, som har seet sig nødsaget til, at detachere 12000 Mand af sine bedste Tropper til den Malebariske Kyst, for at forebygge en Jnvasion sammesteds. J Madras troede man, at der var sluttet Fred med Maratterne og at Hyder Aliaf denne Aarsag har ladet bemeldte Corps afgaae til fornævnte Kyst, i Fald Maratterne skulle erklære sig imod ham. J Bengalen var Altingganske roeligt. De sidste derfra erholdte Efterretninger ere daterede ved Slutningen af Mai Maaned. Man gjorde sig sammesteds al muelig Umage for, at understøtte vor Armee paa Kysten, og man har afsendt anseelige Summer Penge til samme. Alle disse forestaaende Efterretninger ere ankomne med det Ostindiske Skib Chapman, som forlod Madras den 9de Junii til St. Helena, derfra ere de blevne hidbragte med en Dan Ostindiefarer, saasom samme just var i Begreb med at ville afseyle til Europa, da han der ankom. Chavman var afgaaet fra Madras, tillige med det Ostindiske Skib Carl og Dartmouth, som ulykkeligviis er forliist.
Berlingske Tidende, 1783-02-10
Gouverneur Bull og adskillige Loyalister ere hertil ankomne fra Charlestown. De forlode bemeldte Stad nogle Dage Forveien, førend samme blev forladt af vore Tropper. Siden efter er der ankommet en Officeer derfra, som bringer Et terretningen om Stadens Rømning. General Green befandt sig, da Tropperne og mange Loyalister gik om Bord, i en Afstand af 5 Engelske Mile. Just som Tropperne, tillige med de andre Transportskibe, vare gangne til Søes, hør, te man en Glædeskyden i General Greens Leyr. - Kort forhen, førend General Leslie lod Garnisonen gaae om Bord, sendte General Green en Trompeter til Charlestown, for at lade Jndvaanerne vide, at de Brittiske Kiøbmænd, som vilde blive tilbage sammesteds, skulde nyde Sikkerhed og Beskytrelse. Adskillige Loyalister bildede sig ind, at de heraf kunde betiene sig, og regnes iblant Brittiske Kiøbmænd, og bleve derfor tilbage. Men neppe var General Green rykket ind i Staden, førend de bleve arresterede og bragte for Retten i Forhør. Tive af dem bleve dømte at lide Dødsstraf, og skulle være ophængte i en høy Galge paa een af Stadens Bastioner. General Leslie er gaaet med sin Familie til Nyeyork De fleste Leyalister have indskibet sig til Jamaica, og Tropperne ere blevne sendte til de Vestindiske Øer. - Det ovenmeldte Brev fra Lord Grantham til Lord Majoren melder ve intet om Amerikanerne; men man veed dog, at hiin allerede undertegnede Fredspræliminarier med Amerika erholde ved denne sluttede Fred i Versailles sin fuldkomne Gyldighed og Styrke. Enhver er naturligviis meget begierlig efter at vid Frede=Artiklerne saavel med Frankrige og Spanien, som og i Særdeleshed med Amerika. Men vi kunne dog endnu ikke melde noget derom med Vished. Formodentligen vil Alting om faa Dage blive Parlementet forelagt. - J Parlementet er ikke forefaldt noget af Betydelighed. Statssekretairen, Hr. Townshend, anmodede i Onsdags om Tilladelse til, at turde indbringe en Bill, hvorved alle Tvivlsmaale bleve ryddede af Veyen, som man maatte giøre sig i Jrland, angaaende, at det Jrlandske Parlement og de Jrlandske Jurisdictioner havde ingen udelukkende Ret til, ganske allene at afgiør Kongerigets Jrlands Anliggender, og hvorved der eenganfor alle blev erklæret at det Engelske Parlement og de Engelske Jurisdictioner ingen Magt besidde i Jrlandske Anliggender og Stridssager. Der reyste sig en temmelig lang Debatte, i Henseende til Jrlands Tvivlsmaale og Jalousier, som endede sig med, at der blev givet eensstemmig Tilladelse til fornævnte Bills Jndbringelse. Der er allerede bleven afsendt en Expresser til Dublin, som overbringer den for Jrland saa behagelige Efterretning, at bemeldte Bill skal bringes ind til det Storbrittaniske Parlement.
Berlingske Tidende, 1783-02-10
Af en anden Skrivelse fra London, den 24de Januarii.
Berlingske Tidende, 1783-02-10
Endeligen ere Fredens Præliminaire Artikler, imellem Engeland, Frankrig og Spanien undertegnede. Hoffet har endnu ikke bekiendtgjort dem, men de turde med det første blive Parlementet forelagte. Vi have erholdet adskillige Afskrivter af samme fra Paris; dersom de samme skulle blive bekræftetede, saa er Freden just ikke den fordeelagtigste for os Man har fra Frankrigs Side af staaet stærkt paa et Stykke Lands Aftrædelse imellem Madras og Bengalen. Directeurerne for det her værende Ostindiske Compagnie have detsaangaaende været forsamlede; man veed ikke, hvad der er blevet afstaaet, men man vil paastaae, at man dog har opofret noget. Vor Frede=Tractat med America skal bestaae af 9 Artikler. J den første blive de erklærede for fuldkommen afhængige; i den anden bestemmes Grendserne. Den tredie fastsætter, at den Amerikanske Regiering skal ingen Forhindringer legge i Veyen for de lovlige Fordringer af Amerikanernes gamle Gield til Engeland. J den fierde garandere de os vore Vestindiske Eiendomme, hvorimod vi forsikre dem frie og ubehindret Seyllads &c. - Vore Efterretninger fra Ostindien, ere meget gode; kun Forliset af det Ostindiske Skib, Carl ofDartmouth, smerter os, saasom det er meget stort.
Berlingske Tidende, 1783-02-10
Petersborg, den 13de Januarii. Den Russiske Gradre, som har krydset i det Caspiske Hav under Græv von Wainowichs Commando, er vel beholden løben ind i Wolgafloden, og derfra til Astrakan, efterat den har udført den vigtige Hensigt af sin Udsendelse og oprette Establissementer. Den har ikke allene gjort nye Opdagelser og sluttet nye Forbund med Chanen i Persien; men og foreenet Handelen i Havbugten og fra Jndien med den paa bemeldte Carriske Hav og Wolga. Bemeldte Commandeur udrustet nu paa nye en Deel af Floden, for med et stort Antal riigbeladte Kiøbmandskibe at fortsætte Handelen paa bemeldte Stæder. Han har adskillige Gesantere om Bord fra Regieringen Persien, som ville hylde Monarkinden, og have prægtige Forræringer med sig til Hoffet og Fyrst Potemkin.
Berlingske Tidende, 1783-02-10
Wien, den 22de Januarii. fra Croatien til fremmede Stater, har Hs. Keiserlige Maje For desmere at begunstige Udførselen af Landets Producter, stæt behaget at forordne, at der i Henseende til Kobberets res et Oplag i Fiume, der i alle Maader skal indrettes efter Forbrugning, som daglig tiltager ved Søevæsenet, skal giødet i Trieste, og betroes det privilegerte Fiumer=Compagnie. - Der tvivles nu ikke meere paa en Krig med Porten. - Man mærker, at der oftere, end sædvanligt, holdes Conferencer med en vis Gesandt. - Kredsamterne i Bøhmen og Schlesin skal have faaet Ordre til, i Fald Naboe Regimenter skulde rykke ind, at forsyne dem med Penge og alle Slags Levnetsmidler. - Alle Officerer ere befalede at equipere og holde sig marchfærdige. Rekrytteringen vedvarer endnu, og adskillige Regimenter skulle være beordrede at marchere til Nederlandene.
Berlingske Tidende, 1783-02-10
Østerrige, den 25de Januarii. Følgende er det væsentligste af de hidindtil i Wien udspredte og tildeels meget urimelige Rygter. Der siges nemlig, at begge Keiserlige Hoffer ere blevne enige om at fordrive Tyrken reent af Europa, og at det Preussiske Hof har ikke allene givet sit Samtykke, men og lovet at hielpe dertil. Man føyer til, at Storsultanen selv har bedet de Keiserlige Hoffet om Beskyttelse og Biestand imod sine oprørske Undersaatter, og tilbudet sig at afstaae til Russerne Crim og det lille Tartarie, men til Østerrige alle Provindserne ved Donau, og at trække sig ganske til Asien. For at faae den derved forstyrrede Ligevægt igien, vil man foretage en nye Deling i Pohlen o. s. v.
Berlingske Tidende, 1783-02-10
Prag, den 27de Januarii. Det er sandt, hvad der meldes om de saa kaldte Abrahami ter i Chrudimer Kredsen; der skal være nogle Tusende af dem, og hele Landsbye Menigheder. De troe paa Gud, som har skabt alting, som belønner det Gode og straffer det Onde end- og paa hiin Side Graven. De Keiserlige Embedsmænd og Præsterne give dem den Berømmelse, at de leve ret christeligt, hverken stiæle eller bedrage. De kalde sig Abrahamiter, saasom de foregive, at de have Abrahams Religion. Med Hs. Majestæt Keiserens Beslutning, at forfløttes til Ungern, ere de vel tilfreeds og sige: Vi finde Gud overalt. Man kan ikke komme efter, af hvem disse Folk have lært deres Troessystem, da man ingen Bøger finder hos dem.
Berlingske Tidende, 1783-02-10
Fra det Hanoverske, den 28de Januarii. Af en Officeers Skrivelse, som staaer ved Besætningen i Gibraltar, dateret den 18de December.
Berlingske Tidende, 1783-02-10
Fra den Tiid af, at det fiendtlige Forsøg med de svømmende Batterier slog feyl, holder man denne Plads for uovervindelig, og den fiendtlige Blokade til Søes har og siden været saa svag, at der blot fra Portugal ere i en fire Ugers Tiid ankomne 8 Fartøyer hertil, som have bragt os Faar, Fiær=Creature, Thee og Frugter, ja og Breve. - Jkke destomindre er alt, hvad der barer Navn af frisk Spise, meget dyr. Jeg har i Gaar med Fortrydelse givet 2de Guineer for en Kakkunsk Hane, som maa tiene til Steeg for 10 Personer, hvilke engang om Ugen komme tilsammen nu den ernes nu i den andens Qvarteer efter Touren, og ved hvilken Leylighed man ikke tør lade see nogen Saltspise paa Bordet. Det er sandeligen ikke smaae Ting, nu og da at faaes sundt Maaltid, da Pundet af Kalvekiødet, naar det kan faaes, koster 5 Engelske Skillinger og et Par Hahner 1 Guinee, og dog giør man vel, om man ikke heri er gierrig, saasom man kun alt for tydeligen seer Virkningen af den bestandige Spisen af det salte Kiød hos de gemeene Soldater. - Jeg har ladet mig bygge en lille nydelig Hytte til Beboelse. Den er 20 Fod lang, og har kostet mig med Meubleringen og adskillige anbragte Beqvemmeligheder 100 Guineer. Det fattes mig ikke i samme paa gode Venner og Selskab. Jeg giør overmaade meget Væsen af denne Hytte, og havde nær mistet den i afvigte September Maaned ved en Kanonkugle, som en Spansk Todækker skiød ind i Fæstningen, i det mindste skulde den derved være blevet meget ilde tilreedt, dersom ikke en liden af Jord opført Formuur havde givet Kuglen en anden Gang. - Vort Regiment har opført sig vel. Men man kan ogsaa see paa Folkene, at de have Strabatser. Jeg selv har seet alt det, som her er gaaet for sig, bievaanet alting, som har været at Betydenhed; men nu ønsker jeg mig hiem, og tænker, at enten en hastig Freed, eller en Afløsning skal opfylde mit Ønske. - Fienden fortsætter endnu stedse sin Jld, og dræber undertiden nogle Folk for os, men uden nogen Nytte for sig. For nogle Dage siden har han ladet et Corps fæste Posto ved den nordøstlige Spitse af Klippen, hvor han sammesteds er sikker i Henseende til vore Kanoner. Om Natten bliver dette Corps stedse afløst, men det kan ikke hielpe Fienden noget. - Dersom dette Brev mangler den tilbørlige Sammenhæng, saa er det ikke min, men Spaniernes Skyld, som just, da jeg begyndte paa at skrive, give en frygtelig Jld paa den hellige Michael, som næsten ligger i lige Linie med min Hytte. Jlden vedvarer endnu meget hæftig, og som jeg hører, saa skulle 28 Spanske Kanoneer= og Bombardeer=Baade giøre Attaquen, &c.