JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Efter Nytaar tager Underviisningen i Dands sin Begyndelse, og hvor tillige undervises i de nyere Dandse, som: Francaise Jmperial, Angloise, Sabalkansky, les Allemands o. s. v., hvilket jeg har den Adre foreløbigen at bekjendtgjøre. Carl Ferd. Behrends. Alle Slags falmede Kryllehaar, Parykker o. s. v. opfarves smukt i alle Couleurer som forlanges, af de Erolegade.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Efter Reqvisition af denne Byes Fattigcommission, bli veer, Fredagen den 4de næste Maaned, Kl. 10 Formiddag, paa Byens Raadstue, afholdt Licitation over 30 Tønder, Rug og 80 Tdr. Byg. Nibe, den 24de December 1832. Lynge
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Auctioner. Fredagen den 4de Januar 1833 og paafølgende Dag, om Formiddagen Klokken 10, bliver, ifølge Begjering af derr. von der Pahlen & Kall, som Commissionairer for Captain Rihoff, der paa Reisen fra London Natten til den 25de f. M. indstrandede paa Hirtsholmene med Skibet Fortunal, i velbemeldte Herrers Pakhuus ved denne Kjøbstæds Havn forauctioneret et Partie pletterede og lakerede Varer, fornemmelig bestaaende af Lysestager, Lyseplader, Presenteerbakker af forskjellig Størrelse, Brødkurve, Flaskebakker, Lysebakker, Platmenager med tilhørende slebne Glas, saa og messing Lysestager, en Deel forgyldt Arbeide, Pustere, namme, Børster, Shirting og Cambringes, samt endvidere et Seletøi til 4 Heste og en særdeles smuk ny Lystbaad til 6 Aarer; hvilke tildeels havarerede Varer hertil Staden ere ilandbjergede fra ovennævnte Skib. De Lysthavende indbydes. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 23de December 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
I den constituerede Byfoged Heibergs Fraværelse. Thomsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Da det ved tredie Auction gjorte Bud, over den Major Ridder og Herredsfoged Westenholtzes Stervbo tilhørende Gaard Nr. 60 paa Sæby Kjøbstæds søndre Gade med tilliggende Jordlod af Hartkorn 2 Skpr. 1 Fdkr. 3/4 Alb., ikke er approberet, saa bliver Eiendommen efter Begiæring af Procurator Kørby, som Befuldmægtiget af vedkommende Skifteret, stillet til Bortsalg ved en fierde Auction, som afholdes paa Stedet, Torsdagen den 17de Januar førstk., Formiddag Kl. 11. Lysthavende indbydes. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 22de December 1832. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Huset Nr. 603 paa Nørregade, tilhørende forrige Bagermester Jørgen Terps Stervbo, stilles til 3de Auctioner, der saaledes ere berammede: 1ste Auction Fredagen den 11te Januar 1833, - 25de 2den - 3die - hver Dags Formiddag Klokken 10 - 8de Februar -De 2 første Actioner afholdes paa Stadens Raadstue, men 3die Auction i Huset selv, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir, hvilket herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres til Lysthavendes, Pantecreditorernes og enhver Vedkommendes Efterretning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Saasnart 3die Auction over Huset er tilende, continueres med Auctionen over den Afdødes efterladte Løsøre og Effecter, bestaaende iblandt andet af: 1 Dragkiste, 1 Kistebænk, nogle Sengeklæder, Linned, Gangklæder og Skilderier, m.v.; hvortil Liebhabere herved indbydes. den 10de December 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Holland. - Belgien. De franske Beleiringstropper for Antverpens Citadel have den 18de, 19de, 20de og 21de, lidt betydeligt ved at beskydes paa en kort Afstand. Den 19de henimod Kl. 1 om Natten havde man ved Hjælpeportens Halvmaane=Værk beredet en Overgang over Graven, og gjort sig færdig til at bestorme denne Deel af Hovedvolden, for at beskjæmme Fjenden ved en momentan Besættelse af en af hans Stillinger, men snart indsaae man, at dette Foretagende, som i alt Fald kun kunde gaae ud paa at forurolige Fienden, vilde koste et for stort Tab af Mennesker, hvorfor man opgav det. Bataillonschef ved Ingenieur-Corpset, Paulin, blev samme Nat truffen af et Granat=Stykke, som har sønderknust hans Been.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Marschal Gerards Adjutant, Gen. St. Cyr Nugues, var nærværende under alle Tilberedelserne til Angrebet paa Halvmaanen. Da han red tilbage til Berchem blev hans Skulder truffen af et Stykke af en Granat, der knuste hans Epaulet, men tilføiede ham kun en Contusion. Ingenieur Captain Coureaue dræbtes den 18de i Løbegrabene af en fjendtlig Kugle. Efter Beretninger fra Antverpen af 21de Decbr., optagne i det amsterdamske Handelsblad, skal Fægtningen imellem Citadellets Besætning og de Beleirende have vedvaret uafbrudt og den heftigste Strid fundet Sted Natten imellem den 20de og 21de. Franskmændene havde Natten iforveien foretaget et nyt Angreb paa Halvmaanen, men bleve med stort Tab slagne tilbage. Hollænderne gjorde et Udfald fra Lunetten Kiel, beliggende sønden for Citadellet, og lokkede Franskmændene ud af Løbegravene, hvorpaa Citadellets Jld anrettede et stort Blodbad mellem dem, og nødte dem til, med stort Tab af Folk, at vende tilbage til deres Værker. Foruden Lunetten St. Laurent have de Beleirende, endnu ikke kunnet bemestre sig noget Punkt, og af Bresche batterierne kunde først 2 Stkr. blive sat i Virksomhed, med de øvrige vil man efter Forlydende blive færdig den 24de. Lader det sig end heraf med Grund formode, at Beretningerne fra den belgiske Moniteurs Correspondenter i Berchem- og Antverpen, hvoraf den første Fremstilling af disse Tildragelser er tagen, just ikke ere ganske paalidelige, og at Franskmændene ei blot have gjort de fornødne Dispositioner, men endog virkelig have foretaget hine mislykkede Angreb paa Halvmaaneværket, vil deres Tab dog neppe være saa stort, at det standser Beleiringens Fremskridt. Hertugerne af Orleans og Nemours ankom den 19de om Middagen til Hovedqvarteret Berchem, begav sig hen til Marschallen, besøgte derpaa General St. Cyr Nugues og vendte Kl. 2 tilbage til Braschoet, paa Veien mellem Breda og Antverpen.) EsqvadronsChef Lafontaine, Marschallens Adjutant, afsendtes samme Dag til Kongen, i Antverpen. Dagen derpaa skulde det 18de Linieregiment forlade Leiren ved Berchem, for at indtage et Cantonnement i Egnen af Deurne og Borgerhout. Den belgiske Moniteurs private Correspondent melder fra Hovedqvarteret Berchem, den 20de Decbr. Kl. 10, følgende: "Det imod Halvmaanen rettede Angreb har gjort Fjenden meget opmærksom og overbeviist om ikke at kunne modstaae et andet Forsøg har han næsten ganske trukket Skyts og Mandskab udaf dette Værk. Da det saaledes kun kan være af meget underordnet Værd for os, saa synes det at man for det første har udsat Planen til at besætte det. Endelig efter 10 Timers yderst anstrængende Arbeid under Genetal Neigres og Oberst Bouteillers Ledning, er Breschebatteriet i denne Nat blevet manteret. De saare besværlige Veie og Fjendens nære Jld, havde gjort dette Foretagende meget farligt. J samme Nat er ogsaa Batteriet 1, som man har forlagt, besat med 10 Mortere. Contra-Batteriet vil blive monte ret den følgende Nat.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Man hører intet videre om Bevægelser i den hollandske Armee, derimod forstærkes sandsynligviis den franske, siden Troppemarscher igjennem Valenciennes fremdeles finde Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Jfølge Unionen ere nye Leverance-Contracter afsluttede i Belgien, og det ikke alene for de tilstedeværende Tropper, men tillige for dem som siden komme efter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
J Generalstaternes Møde den 18de Dr. meddeelte Ministeren for det Udenlandske dem Correspondencen imellem Grev Grey og den hollandske Befuldmægtigede ved LondonerConferentsen, med den bemærkning, at det i Førstningen ikke var Kongens Hensigt at bringe den til offentlig Kundskab; da den imidlertid dog var bleven det franske Cabinet bekjendt, og desuden en engelsk Tidende, hvorvel unøiagtigt, havde optaget den, saa havde Kongen saa meget hellere anordnet dens Meddelelse, som man vilde af dens Tilbageholdelse have sluttet, at Regjeringen havde andre Hensigter end den havde fremsagt i de officielle Underhandlinger med Confrentsen. Efter fuldendt Meddelelse tilføiede Ministeren, Efterat Sagerne have taget saadan Vending, søger Regieringen forgjeves Noglen til denne Politikens store Opgave, hvis Opløsning den maa overlade Tiden. Dette kan den med saa meget mere Rolighed gjøre, som, saavidt den er sig bevidst, ingen Skyld fra dens Side har foranlediget den slemme Crisis, som er faldet i vor Lod, og den Forudsætning af Enkelte, som ved at gaae tilbage til det Forbigangne, yttre den Mening, at man med tidligere Eftergivenhed havde kunnet undgaae denne Vending, er urigtig. Nei, mine Herrer, det som nu er skeet vilde ogsaa været indtruffet, om Adskillelses=Tractaten for længe siden var kommen i Stand. Jmidlertid følger Regjeringen uforanderlig den betraadte Bane, som Omstændighederne have foreskrevet den. Man vil til enhver Tid finde den beredt til igjen at begynde Underhandlingerne, saasnart dette kan skee med grundet Haab om et gunstigt Udfald; men den vil heller ikke handle paa anden Viis end den, der sømmer sig for en uafhængig, agtværdig Stat. Jntet Pennestrog skal besudle den Frihed, som vore Forfædre i en 80aarig Kamp have tilkjempet sig." Ministeren sluttede sin Tale med følgende Ord: "Stedse ville vi i vore udvortes Forholde villigen laane Øre, hvor det kommer an paa at befæste Freden og Venskabet imellem Magterne, og opfylde de dertil sigtende Forpligtelser, men naar Overmod og politisk Letsindighed angribe vore Jnteresser, vor Værdighed og vor Selvstændighed, naar Europa skulde forlange, at Nederlandene skulde fremstille sig selv som et Offer for hine, eller naar Fremmede, i deres Jndbildskhed fordriste sig til at disponere over vore Rettigheder, da, mine Herrer, finde Ret og billighed, et sikkert Tilflugtsted i Eders Bryst, og stedse bliver vort Løsen: den frie Nederlænder bøier sig kun for det høieste Væsen." Det andet Kammers Præsident takkede derpaa Ministeren i Kammerets Navn for den skeete Meddelelse og bad ham at tolke Kongen Kammerets Sindelag. J det Væsentligste tilføiede han: "Hs. Majestæt kunde i dette Øieblik, da Kjendsgierningerne talede, især være overbeviist om, at dersom de altid urolige Franskmænd ikke ophørte at vise sig som Galliernes sande Afkom, hvilke havde forstyrret den hele Verden, saa vilde hans Folk ligeledes ihukomme, at de nedstammer fra Bataverne og Friserne, som opofrede Altfor Frihed og Fædreland, og som ved saadan Adfærd havde aftvunget selve Rommerne Agtelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
J Paris hed det den 18de, at Kongen vilde om kort Tid afreise til Vendee, for at mønstre Divisionen Jaquinot, som ligger i Leir i Omegnen af Staden, og som henhører til den østlige Armee. Derfra vilde han i lignende Hensigt tage til Metz og Strasburg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Man vil allerede kjende enkelte Artikler af Conventionen, som imellem Frankrig og England skal være afsluttet, betræffende de portugisiske Anliggender. Deri skal være taget Hensyn paa en eventuel Formæling mellen een af den franske Konges Sønner, formodentlig Hertugen af Nemours, og Donna Maria. General Solignae er afreist fra Paris til Oporto, og i den Anledning, tilføier le Novelliste, at han skal overtage Commandoen over D. Pedros Tropper. -Der meldes fra Metz, at et Parti af 1000 congrevske Raketter ere afsendte til Beleiringshæren ved Antverpen. J Kamrene er endnu ingen Sag af stor Vigtighed bleven debatteret. J et Møde i de Deputeredes Kammer indtraf nylig en ganske besynderlig Feiltagelse. Hr. Corælles tog nemlig først Ordet, for lydelig at beklage sig over, at Planen til Monumentet for Juli=Revolutionen, som Ministrene havde antaget, egentlig var en Plan til et Monument for Cassimir Perrier, hvis Statue skulde prunke paa samme. Netop begyndte han at yttre sig hæftigen herover, og derhos fremhæve, hvor lidet Perrier og Revolutionen havde tilfælles, da Hr. d'Argout stillede hans Vrede ved den Bemærkning, at han maatte have taget Feil. J Conferents Salen var henlagt en Plan af Perriers Venner, om et Hædersminde for ham, som slet ikke angik Monumentet paa Bastille-Pladsen, men som desuagtet af Hr. Corælles dermed maatte være bleven forvexlet. Derpaa skred man til Afstemning over Loven, betræffende de 900000 Fr. for hint Mornument, og der var 212 Stemmer for, og 66 imod samme.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Blandede Efterretninger. En Limonadeur i Paris har tilbudet Demoiselle Bour, 40000 Fr., om hvilke hun skal have ansøgt Kongen, dersom hun vil være, Comptoirdame" paa hans Kaffehuus, saa hun, ved sin tvetydige Navnkundighed, allerede har opnaaet sin Hensigt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
J London tildrog sig nylig det Uheld, at to Huse, som vare beboede af en Mængde simple Familier, bleve styrtede sammen af Taget, som brast istykker, og rev Bielkerne med sig, saa over 50 Mennesker bleve dræbte og lemlæstede.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
For et Par Uger siden blev i Glasgow henrettet en Mand, der formeligt havde stegt sin Kone paa en Rist. Uhyret havde først beruset hende, derpaa lagt hende over en Rist, gjort Jld under den og var gaaet sin Vei. Omsider vakte Smerten hende af Bedøvelsen, paa hendes Skrig om Hielp ilede Naboerne til, og fandt hende i den ynkeligste Tilstand, hele Bagen og endeel af Jndvoldene vare forbrændte. Hun levede endnu nogle Dage derefter og døde under de frygteligste Smerter. Doffy, saaledes hed Uhyret, der var hendes Mand, yttrede ikke den ringeste Anger, men bevidnede sin fuldkomne Uskyldighed, og paastod, at hans fordrukne Kjærling var i Fuldskab selv falden over Risten. Den Ulykkelige havde dog endnu før sin Død angivet ham som Gierningsmanden, hvilket ogsaa ved flere Vidnesbyrd, stadfæstedes. Besøget i Peking.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
(Efter Calcutta=Tidenden.) Paa en skjøn Foraarsdag indtraf vi i Peking; dog blæste det stærk og gule Støvhvirvler, der lignede en Svovlregn, dreve imod os. Tvende Medlemmer af Missionen, der vare gangne os imøde, sagde, at denne Støv hidrørte fra Blomster, Fyr= og Gran-Træer, der i stor Overflødighed, voxer i Omegnen af denne Chinas Hovedstad. Den Støi, Tumult og det Liv af den store Mængde Mennesker, forkyndte os at vi vare i Nærheden af den folkerigeste Stad paa Jorden, og snart saae vi de Mure, der omgive Peking. Denne Stad hæver sig i en frugthaSlette og danner en i tvende Stæder afdeelt Firkant. Vi kom igjennem store, lyse, luftige og skjønne Gader, midt imellem en Flod af Kjøbmænd, Bønder og Haandværkere, der samtlige vare bizar klædte og saae paa os med Blikke af Nysgierrighed. Barberere, Kokke og Smedde dreve dets Haandteringer paa Gaden, udenfor deres Boutikker, og i Nærheden af Sydtaarnet. Jdet vi gik langs med Foden af den røde Muur, der omgiver det kongelige Pallads, saae vi Skildvagter sidde at ryge deres Piber i Magelighed. Palladset er saa høit, at man kun kan see dets Tag. Disse Soldaternes smudsige Mundering, deres efterladende Holdning og deres rustede Geværer, gave os ingen høie Begreber om Garden, tilhørende Himlens helligede Søn og Jordens eneste Hersker - som Keiseren af China kalder sig. Strax efter vor Ankomst i Missionens Hotel, modtog vi flere fornemme Chinesere, hvis Besøg var bleven anmeldte for os. De fleste vare Mandariner (fornemme Høvdinger), civile og militaire Embedsmænd. De bare lange Gevandter, med meget vide Ærmer; Gevandterne ere fæstede til et Bælte af utvunden Silke, i hvis Midte glimrer et Spænde af fine Perler. Paa Hovedet bare de en liden Hue i Form af en Tragt. Nogle havde lange Sabler ved Siden og tillige en Kniv i en Skildpadde=Skede, en Jvissteen foran paa Huen og en Papagøiefjeder i samme. Denne Pynt bære Officere, der have udmærket sig paa Valpladsen. Knapperne af Crystal, Koraller og Guld, som smykke deres Hatte, Knappernes Substants, Farve og Størrelse, er det som antyde Rangen af civile og militaire Embedsmænd. Een Guld-og een Koral=Knap er Generalens Distinction og en himmelblaa Knap er Oberstens, og selv Keiseren udmærker sig kun fra sine Hofmænd ved en Perle af stort Værd, som smykker hans Hat. Foruden disse Tegn betegne ogsaa Silke=Baand, syede i Figurer paa Skuldrene, Udmærkelse. De Civile have saaledes en Fugl og de Militaire et vildt Dyr, syet paa Skulderene. Chinesernes Klædedragter ere ialmindelighed en Kilde til stor Bekostning, fornemmelig for Mandfolkene.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Chineseren af hver Rang maa have en særskilt Paaklædning for hver Aarstid og de som have det ubetydeligste offentlige Embede har 3 forskjellige Costumer, foruden den de bære ved Hofceremonierne og ved religiøse Høitideligheder. Beklædningen hos de lavere Klasser er af Sirts og Nanquin og hos de høiere af Atlask og Casimir. Blaat, Violet og Sort ere de Farver, der ere meest i Moden; Damerne holde sig til Rosa, Guult og Ponceau. Mændenes Beenklæder ere af Nanquin eller Silke, deres Støvler og Sko at samme Tøi, men de Riges af sort Atlask. De Fornemme bære ovale Huer af Poeceau-Atlask indfattede i Sort besatte med Fløiel om Sommeren, og Sobelskind (hos de Fattige Lammeskind) om Vinteren. Fruentimrenes Dragter ere kun lidet forskjellige fra Mandfolkenes. De holde meget af deres Haarpynt og opsætte dette med megen Smag og stor Elegance. Meget sielden bære de Haaret tildækket. Kunstige Blomster, pragtfulde Guldnaale, Ædelstene og rige Papillots, danne en høist yndig Contrast imod deres brunette Teint.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Skjøndt det ikke mangler paa Ynde hos Damerne, saa ere de dog langt mindre skjønne end Georgianerinderne eller andre asiatiske Kvindfolk. Man finder imidlertid Fruentimmerne i Peking, som foruden Sminkens Hielp, der i China bruges til Umaadelighed, have samme Teint som vore Europæere; men deres smaa Øine, skjøndt sorte og straalende, mangler det yndige og milde Udtryk af de store blaa Øine hos Europæerinderne. En Chineserinde gielder kun for at være smuk naar hun har smale Øine, noget opkastede Læber, glat ravnesort Haar og ganske smaa Fødder. Det sidste er en Hovedsag for Skjønhed. Fodens Størrelse afgiør en Piges Værd for at gjøre Lykke til Forlovelse. Forat opnaae denne Fuldkommenhed indsnøres Pigebørnenes Fødder, saasnart de blive fødte, i Remmer og Bandagen saa faste som muligt, saa at Tæerne standses i deres Væxt. Foden af en udvoxen ung Pige, er med Jndbegreb af Hælen ialmindelighed ikke over 5 Tommer lang. Denne ligesaa tossede som barbariske Skik er Aarsag til, at Fruentimrenes Holdning er uden al Ynde og at de vrikke afsted, istedet for at gaae. Alle Huse, fra Haandværkerens Hytte til de Fornemmes, Palladse have kun et Stokværk. Disse Huse ere opførte af Muursteen og somme ogsaa af Træ og ligge i Baggrunden af en meget rummelig Gaardsplads, der er indsluttet af en Muur, saa at man fra Gaden af kun kan see Bygningens Tag. Kjøbmændenes Huse have en Etage, der tjener til Magazin. J en Mængde Boutikker, og selv i Keiserens Pallads, læser man paa Væggene og paa Tæpper Tankesprog og Maximer af de berømteste Digtere. I Hoteller og Palladser ere Dørre og Mellemvægge af Cypresse- og Laurbær-Træ, prydede med høist smagfuldt BilledhuggerArbeide, og disse Træsorter udbrede en meget lillig Duft i Værelserne. Stole og Borde ere ligeledes af sjeldent og kostbart Træ og stedse meget glat og smukt poleret. Værelserne holdes stedse propre, men de ere tarvelig decorerede og Speilene ere meget sjeldne. Det Udvendige af Bygningerne er prydet med Søiler og Gallerier, og overalt byde Urtepotte en venskabelig Blanding af Grønt med mangehaande Farver. Kakkelovne har man ikke i Værelserne; disse opvarmes ved Kul, som man kaster i dertil bestemte Kaabber=Kar eller paa Riste, der ere anbragte under Steenbænke. Disse Bænke ere anbragte under Vinduerne eller paa Foden af Væggen ligeoverfor og tjene om Dagen til at sidde og om Natten til at sove paa. Tagene i China ere ikke flade som i de andre varme Lande i Orienten; de ere meget høie, bueformige og staae lagt frem over Murene. Alle Bygninger ere teglhængte med grønne, røde, gule eller graae Steen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Jfølge disse have Keiserens Pallads og Templerne gule Tagsteen; Prindserne og de øvrige Stormænd tør kun have grønne Tage, og de lavere Klassers Huse tør ikkun være graa. (Og røde.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Kjøbmændenes Hovedmagasiner ligge i Forstaden Vailothing. En Mængde Boghandlere ere etablerede i det ene Hjørne af Gaden Lieneli=Thang, som er meget snæver og smudsig. Hos Boghandlerne, der sælge chinesiske og Mantschu=Værker, maa man være meget forsigtig, da de ellers lade sig betale Bøgerne 8 a 10 Gange over deres Værd. De falholde ogsaa smukke Kobbere, det bedste Papir i China forfærdiges af Bomuld. De bedste Bøger udgaae fra det keiserlige Trykkeri, hvor alle Boghandlere kjøbe Bøgerne, til Priser, som Keiseren selv har fastsat. Fra dette Trykkeri udgaaer ogsaa hver anden Dag en Avis, der meddeler Alt hvad der vigtigt foregaaer i hele Riget, saaog Befordringer, Naadesbeviisninger af Keiseren, nye Forordninger o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Ved enhver af Stadens Porte holde Æsler imellem Sydmuren og Canalen, hvilke man leier for at ride fra een Station til en anden. Om Vinteren, naar Canalerne ere belagte med Iis, saa passerer man disse i et Slags Slæder, der trækkes af et Menneske. Man har ogsaa forsikkret mig, at de rige af Pekings Jndbyggere ere vante til at lade sig kjøre i de sydlige Provindser i Vogne, forspændte med Mennesker.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
J Nærheden af Muren, der omgiver Chinas Hovedstad, saae vi Jordhuler, der tjene til Boliger for Fattige. Det er ikke muligt at gjøre sig et Begreb om den Elendighed, der omgiver disse ulykkelige Mennesker, Svøbte i faa Klude eller i Matter, udbrede de sig hvor Kjøbmændene boe, og har de ogsaa engang samlet nogle saa Skillinger, saa søge de om Aftenen Asyl i deres gruelige Huler. Man tænke sig, at om Vinteren saa samle de Fattige sig i Forstæderne, presse sig sammen for at faae Varme i Kroppen, men da denne Maade ikke er tilstrækkelig, saa omkomme mange og blive henliggende døde imellem Træer og Buske. Til offentlig Forsørgelse kjender man intet her.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Kjøbenhavn. Jfølge de nyeste hertil indløbne Privatbreve fra Rom, er Thorvaldsen kommen tilbage dertil i Begyndelsen af forrige Maaned. Kjøbenhavns=Posten.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Professor i Architecturen, Ridder Bemamin Schlick, er, til Belønning for hans Arbeider, af Hs. M. Kongen af Sverrig og Norge udnævnt til Ridder af Vasaordenen. -
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Kunstacademiet i Malland har optaget ham til Æresmedlem. Af Kunstacademiet i Parma er han optaget til corresponderende Medlem. - Hs. Kgl. H. Erkehertugen af Moden har ladet Hr. Schlick, for et af ham indsendt Project til det Hertugelige Paladses Restauration, tilstille en Gulddaase ved Ministeren for de udenlandske Sager. Ministeren skriver i sin Herres Navn, at dette Project vidner og Kunstnerens udmærkede Talenter, baade som Architect og som Tegner. (Samme Blad.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 12te Decbr. er Secretair og Contoirchef under Directionen for den almindelige Pensionskasse, C. C. Claussen, beskikket til virkelig Cancellieraad; personel Capellan for Dalby og Stupperup Menigheder i Fyen, J. J. L. Hvalsøe, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Skielskjør; Cand. juris O. H. N. Bang til Copist i Kongens Fogeds Contoir under Lands=Over- samt Hof= og Stads=Retten.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Under Rentekammeret: Den 29de November er Under gartner ved Rosenborg Slotshauge, J. P. Petersen, udnævnt til Slotsgartner ved bemeldte Hauge; den 8de Dec. ber, Secondlienant af holsteenske Landseneer-Regiment, C. A. Buchwald, og afskediget Lieutenant V. S. Leth, til Kammerjunkere. Under Admiralitets- og Commissariats=Collegiet: Den 11te November er Underconstructeur H. M. Holm beskikket til Constructeur ved Holmen, og Constructeur=Assistent C. Henrichsen til Underconstructeur sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-29
Under Directionen for Fonden ad uus publicos: Den 11te December er Conferentsraad og Deputeret i Rentekammeret og for Finantserne, Collin, R. af D. og Dom., efter hans Ansøgning i Naade entlediget fra det ham overdragne Embede som Secretair ved Fonden ad nu publicos, og under samme Dato er Ausculiant i Finantsdeputationen E. Collin allernaadigst beskikket til Secretair ved bemeldte Fond.