Viborger Samler, 1847-09-25
Handelshuset Hantier Fils & Decaens i Havre, som havde Leverancer af Steenkul til den franske Regjering, nemlig paa flere Skibsstationer i Africa, er sigtet for at have gjort sig skyldigt i Underslæb i Leverancerne. En Huusundersøgelse har fundet Sted, denne stadfæstede Beskyldningen, og de Skyldige ere arresterede. Jtalien. Efter en lombardisk Journal fandt i Staden Mailland, urolige Optrin Sted den 9de, 10de og 11te Septbr., om Aftenen. Tropperne marscherede i Stormskridt igjennem Gaderne; mere end 60 Personer arresteredes. Folkets Uvillie, traf, især Politicommissair GrevBolza; det raabte: "Ned med Bolza!" – Greven skal have taget sin Demission, efterat allerede iforveien. Centralcongregationen havde ansøgt Regjeringen om at afsætte ham. Om Urolighederne den 10de Septbr. melder Galignans's Messenger: "Den 10de Septbr. om Aftenen kom det atter til urolige Optrin. Erkebiskop Romilly, havde spiist til Middag hos Gouverneuren, og ledsagedes, da han gik hjem, af en Folkehob, der tilraabte ham og Paven lydelige Vivats. Mængden blev efter hans Jndtrædelse i det erkebiskoppelige Palads endnu staaende foran Hotellet, og nogle Politiagenter, understøttede af en Afdeling østerrigske Dragoner, begyndte at rense Gaden. Folket, vigende paa et Sted, samlede sig snart paa et andet, saa at Politiet omsider befalede at rense alle Gader, Kaffe= og Vertshuse i Nærheden af Erkebiskoppens Palads. Nu hørtes Piben, Skjenden og Smælden imod Østerrigerne, saa at Politiet og Dragonerne omsider fik befaling til at bruge deres Sabler. En frygtelig Forvirring opstod, Mængden trak sig vel tilbage; dog ikke saa hurtigt, at jo mange Personer bleve saarede, Om Urolighederne i Messina meddeler Journ, des Deb. følgende Details: "Den 1ste Septbr. vilde Garnisonens Officierer give den til Brigadegeneral, udnævnte Oberst Busacca et Æresmaaltid. J dette Øieblik udbrød Jnsurrectionen. Jnsurgenterne vilde tage tilfange alle de i dette Maaltid deeltagende Officierer; de nolede imidlertid altfor længe, og da de vilde overfalde Gjæsterne, vare de allesammen borte. De fandt kun Generalen, der netop steg i Vognen, der faldt flere Skud; Generalen saaredes haardt i Halsen og Skulderen; hans Tjener blev dødelig saaret. Generalens Vogn forfulgtes til Fortet, hvor Tropperne grebe til Vaaben, og dreve Oprørerne tilbage, der tillige, erholdt flere Kardeskladninger. Angrebet skeete med stor Behjertethed. Man sloges fra Kl. 6 indtil 9 om Aftenen; i dette Øieblik havde Auctoriteterne Overhaand. Man talte omtrent 40 Døde, hvoriblandt 8 a 10 Militaire. Under Ementen løb en Munk, igjennem Gaderne og svingede en trefarvet eller, efter andre Angivelser, en rød og grøn Fane, hvorpaa faaes et guult, med Stjerner, prydet Kors, Folket kæmpede under Raabene: "Friheden leve; Pius den Niende leve!" – Man siger, at Kampen fornyedes den 2den Septbr. Dennegang vare Tropperne paa deres Post, og Jnsurgenterne maatte efter en kort Kamp tage Flugten ud af Staden. Man tilføier, at Uroligheder ogsaa ere udbrudte i Catanca og Syracus, og at Telegraphlinien imellem Sicilien og Neapel er afbrudt. Om Urolighederne i Reggis melder "Osterreichischer, Beobachter følgende Details: "Den 4de Septbr., ved Dagens Anbrud, blev Staden Regio overfalden af en Skare Oprørere, som, efter at have bemægtiget sig Castellet og Staden, udnævnte en af 6 Medlemmer bestaaende, Commission. Fængslerne aabnedes: henved 500 Forbrydere, droge igjennem Staden og sammes Omegn, og udplyndrede Husene. Jnsurgenternes Hovedfane var grøn, guul og sort, den var smykket med den Jndskrift: "Constitution, Jtaliens Uafhængighed og Pius den Riende!" – Gendarmeritmesteren, der med sit lille, kun 18 Md. stærke Mandskab vilde modsætte sig Jnsurgenterne, blev dræbt ved Fængselsporten, Mandskabet afvæbnedes, udplyndredes og slæbtes udenfor Staden paa en Høi, hvor en Vagtmester, der havde saaret nogle af Oprørerne, blev skudt. Jnsurgenterne bemægtigede sig et Taarn, hvor Telegraphen var opstillet; denne ødelagdes og den trefarvede Fane op plantedes. Dog dette Rebellernes Herredømme var kun af kort Varighed. Neppe viste de fra Neapel kommende Krigsdampskibe sig, der overførte 2000 Md., førend Jnsurgenterne eller rettere Røverne toge Flugten. Med Jubel modtoges Tropperne af Regios ængstede Befolkning; Orden gjenoprettedes; det kgl. Flag heisedes under Artilleriesalver. Den i Aaret 1834 ved et kgl. Decret oprettede specielle Domstol for Statsforbrydelser er atter organiseret og den vil dømme som Standret, uden Appel.