Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-23
Opfindelser og Opdagelser ere to Slags Frembringelser af det nye og gavnlige, som grændse nær til hinanden; de første skulde vel egentlig betegne saadanne nyttige og nye Ting, som tilveiebringes ved Menneskenes Eftertanke og Slutninger. Disse derimod saadanne, som man kommer til Kundskab om, ved et lykkeligt Tilfælde; man opdager saaledes en nye Guldmine, men man opfinder en Maskine til at udbringe Guldet af den; imidlertid grændse begge disse Frembringelser nøie til hinanden, heldige Omstændigheder maae som oftest indtræffe inden det kan lykkes, endog tænkende og indsigtsfulde Mennesker at giøre nyttige Opfindelser; og lykkelige Opdagelser falde for det meste kun i deres Lod, som ved at have tænkt over det Fag hvortil disse høre ere bedst skikkede til at giøre dem. Da enhver Gienstand for den menneskelige Konstflid er skikket til næsten uophørlig at modtage nye Forbedringer, saa er Opfindelsernes Historie ligesaa udstrakt som hele den menneskelige Jndustries, for nu ikke at indlade sig herved paa en altfor udstrakt Mark, maae man ved at levere en saadan Oversigt som den nærværende, indskrænke sig til de meest nye og paafaldende af de seenere Tids Opfindelser og Opdagelser. At vor Tidsalder er riig paa nye Opfindelser kan allene sees deraf, at der kunde udkomme i Aaret 1816 i Paris et fransk Skrift, som udgjorde 428 Sider i Stav, og som blot handlede om de Opdagelser og Opfindelser, som vare gjorte i Aaret 1815 i Videnskaberne, Konsterne og Manufacturene, saavel i Frankerige som i andre Lande, og hvilket Skrift, uagtet at sin Vidtløftighed dog skal være meget ufuldstændigt; men de nye Opfindelser og Opdagelser tages ogsaa her i en meget udstrakt Forstand. - Gives der imidlertid mange som ere saa rige paa nye Opfindelser, som den tydske Professor Hermanni, saa vil man ikke undres over at derkan udgives et tykt Bind om de Opfindelser, som ere gjorte i et Aar; thi man læser i Dagsposten f. d. A. No. 4, at denne Mand vil skrive en Bog om fine Opfindelser paa Tydsk, Fransk og Polsk, ledsaget af Kobberstykker, hvorpaa de skulde afbildes, og som skulde omfatte følgende Gienstænde: 1) En Mølle til at male Korn; Hiulene ere uden de sædvanlige Tænder, og den gaaer uden Vind og Vand. 2) En Vogn, der besparer Halvdelen, af den Kraft, der ellers behøvedes til at trække den. 3) Et Spindebord hvorved 12 Personer paa engang kunde spinde det fineste Hør, uden mindste Umage. Den spinder ligesaa meget som 12 Rokke, og har den Fordeel, at smaa Børn og Krøblinge derved kunde beskiæftiges. 4) En Slukkebrønd, der baade er Brønd og ved Jldsvaade kan bruges som – en Sprøite. 5) En Maskine for Bryggere, der strax samler alle ædlere aromatiske Deele af Humlen. Professoren vil ved denne Leilighed, tillige bevise, at Humle er sund i Øll." 6) En Askiølingsmaskine, at bruge ved Ølbrygning i Hundedagene. 7) En Knusemaskine o. s. v. Bogen er saa riig paa Opfindelser at dens Udgivelse er selv bleven til en Opfindelse, eftersom den udgives under den Betingelse, at man forud betaler Professoren 2 Ducater for Exemplaret, da Bogen saa nok skal komme bag efter. Man kan ikke nægte at dette er en meget nyttig Opfindelse. Er Jordbruget den vigtigste af alle det menneskelige Livs Haandteringer, eftersom det ernærer alle Statens Medlemmer, saa bør man først giøre sig bekiendt med de nye Opfindelstr og Opdagelser, som ere gjorte til dets Ferbedring; de ere ikke mange, naar man blot vil tage Hensyn paa de ganske nye Opfindelser og ikke paa hele Agerdyrkningsvidenskabens Udvikling og Fremskridt. Plougen er det vigtigste af alle Agerdyrkningsredskaber, dens Opfinder er ligesaalidet bekiendt som Opfinderen af saa mange andre af de vigtigste og almeennyttigste Ting i Menneskelivet; men efterat dette vigtige Redskab er først bleven opfundet har man søgt paa utallige Maader at forbedre det og at giøre det fuldkomnere; hvert Land har sit eget Slags Plonge, samme Lande flere Slags; selv en af vor Tidsalders berømteste Statsmænd, den forrige Nordamerikanske Præsident Jefferson, har beskiæftiget sig med Plougens Forbedring, og Englænderen Johan Bally Jordbruger i Chillingham i Northumberland udgav for nogle Aar siden et Skrift, hvori han af mathematiske Grundsætninger søgte at udlede hvorledes den bedst muelige Ploug bør være construeret; imidlertid melde os dog nu de offentlige Blade, at der skal være opstaaet en anden Englænder, som vil bygge en endnu fuldkomnere Ploug, nemlig en Landmand i Ringvay i Lancasshire, og hvis Ploug har den Egenskab, at giøre to Fuurer paa engang, og af sig selv at jevne Jorden over dem. At man paa de fleste Steder uagtet alle de nye Plouge man har opfundet, endnu betiener sig af de gamle og slettere udviser Vigtigheden af det Forslag at der var nedsat i et Land en varig Commission som kunde bringe det til Afgiørelse, hvilken Opfindelse der var den bedste, og hvad man burde efterfølge eller ikke. (Fortsættes.)