Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-25
Den bekiente og Lærde Her Franklin meddeeler de Personer, som ere bange for Torden det Raad, at sætte sig midt udi et Kammer paa en Stoel, og lægge deres Fødder paa en anden, dog ikke under en Metal Lyse=Krone, som hænger udi en Kiæde. Han holder endnu for sikkrere, at bringe 2 a 3 Matratzer eller Sænge, midt udi Kammeret, lægge dem dobbele sammen, og sætte Stolen derpaa : thi disse ere, efter Foregivende, langt bedre Middel som Muurene, og Lynilden kommer ikke saa lættelig der igiennem. Men den allersikkerste Platz er en Hænge=Koye, som er ophængt paa Silke=Snorer lige midt i Kammeret. Man kunde nok føye her til, at det allersikkerste Sted nødvendig maae være Kielderne, og især Midten af samme: thi naar nogen befinder sig længere ned end Jordens Over stade, saa maae Torden først træffe denne inden den kan naae ham. Det vilde ikke være omsonst at føye hertil, at vi unge fær for 20 Aar siden i Tydskland har læst i Trykken det selvsamme af Hr. Francklin anpriste Middel, nemlig at hænge paa Silke=Snorer, ja vi kan sige forbedret. Udi den 16de af Krugers Drømme, som allerede 1754 ere udkomne, ere Anstalterne for Personer i Torden=Veyr saaledes anordnede, til deres Sikkerhed; Gulvet og Vægge. ne skal overtrækkes med Tapetzerer af blaat Silke, de skal sidde paa Stole, overtrukkne med Silke, sætte Fødderne paa Silke=Punder, og have Silke=Klæder paa eller hænge paa Snorer af blaat Silke, tage aldslags Meta udaf Kammeret, gjøre Ruderne faste i Vi se med Beeg, sætte Lys udi alle Glas Lygter; have intet Jand udi Kammeret, og forebygge at Regnen ikke kommer der ind. Den eneste Væsentlige Omstændighed, hvor udi begge disse Forskrifter ikke komme overeens med hinanden, er den Vale af Opholdstædet midt i Kammeret, og det er det Fortrin som det Franklinske Forslag har for det Tydske. - Følgende Efterretning vil vel eiheller ikke være ubehagelig for Elskere af Tonkonsten at læse: "Da man har fundet mange og store Ubeqvemmeligheder ved den berømte Hr. Frænklins Harmonie; saa har Abbed Mazuchi givet den en ganske nye Indretning. - Klokkerne ere satte faste i Kasser, der ere 2 Fod lange, og Breden indrettet efter Klokkernes Brede, hvilke saavelsom Kassen selv Konstneren kan give en Stilling, ligesom det behager ham. Klokkerne blive strøgne med en Fiolbue, hvis Haar han stryger med en Blanding af Colophonium og Terpentin, eller Vox, eller og Sæbe, Tonen, som paa denne Maade frembringes, er ikke allene ligesaa sagte som den, man frembringer med Fingrene, men man kan ogsaa giøre, at Klokkerne slaae an, hvilke, ikke vil adlyde Fingrene, og med dem ikke bringes til at klinge. Man kan spille dette Jnstrument, efter dets nu værende Indretning, med 2 Buer, en i hver Haand, ja og med dobbelte og mindre, som man formedelst smaa Rør eller Ringe sætter fast paa Fingrene. Abbed Manuzzi har ogsaa gjort Forsøg med metal Klokker, ja endog med Skaaler af Træe, der skal have frembragt en Tonne, ikke ullig en Fløite. Jndfald. Man spurgte en gang Temistokles, til hvem han helst vilde give sin Datter, enten til en Mand, som var ærlig, redelig og flittig, men som hafte kuns faae eller ingen Midler, eller til en riig Mand af et slet Hierte. – Jeg holder meer af et Menneske uden Penge, svarede han, end af Penge uden Menneske.