Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-15
Den 26 Junii bortsælges ved Auction paa Viborg Raadstue en sjelden og betydelig Samling af Portraiter og andre Kobbere, henhørende til den Danske Historie, i Folio, Qvart, Octav og mindre Formater. Samlingen, der er samlet med stor Flid af afdøde Hr. Etatsraad A. R. de Lasson, indeholder over 1000 Kobbere og er i 7 Bind heftet paa Karduspapiir. de Jmellem d. 10de og 11te d. M. fortærede Luerne een af de sidste og herligste Levninger fra den store Absalons Dage det adelige Academie i Sorøe med dets tilhørende Bygninger og Samling af Jnstrumenter, Academie=Bygningen har oprindelig været et i hele Norden berømt Beenhardiner Kloster, anlagt af Biskop Absalons Familie midt i det 12te Aarhundrede. Absalous Farfader, Skialm Hvide, havde der sin Bolig og Ladegaard og besluttede selv at gjøre denne Stiftelse, men da Døden forekom ham deri, hverlod han Fuldbyrdelsen til sine tre Sønner, Tokke, Ebbe og Asser, hvilke, efter Faderens sidste Villie, gave Halvparten af deres Arvegods til Munkenes Underholdning, og desuden en betydelig Sum Penge til Bygningen. Absalons Fader, Asser Røg, begyndte Klosterets Bygning 1151, og blev selv den forste Munk paa Stedet. Hans Broder Ebbe gav 14 Bøndergaarde dertil, og hans Brodersøn Esbern Snare ligesaa mange, og Esberns Broder, Absalon, 38 Gaarde, da han 1161 satte Klosteret i fuld Flor og Velstand. Munkenenlod han ikke, som tilforn, komme fra Paris, men fra Effrom, hvor St. Bernhardi Regel og Forskrift var bedst bekjendt. Absalon, der ansees for Klosterets egentlige Stifter, anordnede at nogle af Brødrene skulle skrive en fædrenelandsk Krønike, men hvortil ethvert Spor savnes. Efter Reformationen blev Sorø, ligesom Antvorskows og Ringstedloster endnu en Tidlang ved Magt og havde sine Abbeder, som aarligen gave noget til Kjøbenhavns Universitet. Men 1580 blev det seculariseket og 6 Aar derefter forandret til en Friskole for 30 Adelige og 30 andre Børn. 1623 gjorde Kong Christian IV Klosteret til et adeligt Academie, som i sin første Stiftelse blev ved Magt indtil, 1665. Det talde adskillige berømte Lærere, saasom Meursius, Stephanus, Vit. Beringis &c. Endeel Kongel., Førstel. og grevel. Børns opholdt sig der i nogle Aar; endog Frederik 111 selv fra 1624 til 27. Frederik II ophævede Academiet 1665 og forvandlede det igjen til en Friskole. Christian VI fornyede det igjen. 1734 blev Skolen, medlagt, de gamle Munkeboliger for største Deelen afbrudte og i deres Sted nye og anseelige Bygninger opførte. Frederik V. gav Academier d. Julii 1747 sin Fundats. Dets Jndkomster bleve forøgede med den Holbergske Donation bestaaende af Herregaarden Brorup og Taarsløse Gaard, og siden tilligemed 12000 Rd. tilrede Pengen, Daad Gaarden Hellestrup lagdes under Sorøe Academie, paa det Vilkaar, at efter Oberst v. Kalkreutz's 1731 oprettede Testamente, af Godset forud skal svares 60 Rd. aarligen til 10 aldrende Officierer og 24 Rdlr. til 10 af Godsets Fattige. Biblitheket er foruden den gamle Samling, og andre Foræringer, især bleven lemmelig anseelig derved, at Etatsraad Griis, dansk Envoye i Holland, forærede det den største Deel af sin Bogsamling, og Baron Holberg sit hele Bibliothek tilligemed 1000 Rdlr. tilbaarlig Forøgelse ved Renterne. Academiets Værelser have været temmelig mange, men af Klosterets egentlige Antiqviteter, er Kirken, som Lierne lykkeligviis have sparet, den eneste virkelige Levning. - Jlden udbrød i tro Fløie paa eengang Torsdag Nat Kl. D. da tille laae i den tryggeste Søvn. Til Lykke kom just en Estaffort ridende igjennem Byen, som gjorde Allarm. Hr. Kammerherre og Amtmand Steeman, som beboede en Fløi af Academiebygningen, har af hele sit betydelige Bo ikke faaes andet end noget ganske ubetydeligt reddet. Ti Minuter efter at Kammerherren med sin Familie havde forladt fru Bolig, styrtede Trappen sammen. Archivet blev, paa Documenterne fra 1812 og 12 nær, lykkeligviis reddet ved Hr. Kammerherrens Omsorg.