Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-11-01
Ungarn. Til Belgrad lader den Store Vezier med 12000 Mand paa Fortificationen arbeyde; Armeen hafver hand udi trende Parter deelet. Den eene Deel er gaaet udi Vinterqvarteer, den anden et Donau-Strømmen passeret, som foraarsagede at de Keyserlige Blocqvaden for StoerWardein og Temesvar maatte ophefve, siden hafver de Lippa med Accord indtaget; Stoere Vezieren befant sig i egen Person ved dette Corpus; den tredie Deel er Sau-Strømmen passeret, og lige for Esseck marcheret, for hvilcken Stad den 19 passato kom Hussain Bassa af Boss nien, og hans Søn Mustaffa Bassa med 15 a 16000 Mænd, og begyndte straxen at approchere, dislige at beskyde og Bombardere Staden, ved den samme Tid skickte hand et ofvermodigt Bref til Hertugen af Croy, hvilcken hannem med faae Ord svarede, at vilde sin derste Flid anvende at deffendere Staden imod hannem. Jmidlertid loed Bassen sit Arbeyd sterck forfølge, at en deel Folck den følgende Dag ved Pallisaterne begyndte at bravere, som dog saaledis blef afvist at en deel maatte blifve tilbage. Den 23. loed Hertugen Fiendens Verck recognoscere og gjordte med 300 Mænd et Udfald den 24 ved Middags Tid, med saadan Succes, at Fienden samme Tid maatte forlade Trencheerne, efterladendis derudi ofver 300 døde og nogle Fangne, samt 5 Standarter; denne Action foraarsagede saadan Skræck udi Fiendens Leyer, at Hertugen dennem udaf hans Leyer kunde hafve fordrefvet, om hand med fleere Folck udi Udfaldet hafve været forseet. Og eftersom Hertugen af de Fangne forstod, at Bassen, om General Budiant Antog, til at succutrere Staden, hafde bekommet Kundskab, og at det var Aarsagen, hvorfor Bassen saameget hastede Beleyringen: Haf Bb. 2. ver ver Hertugen det Stratagema paafundet, ligesom Succursen var gandske nær, den 25 om Natter-Tide skickede Hertugen 300 til Hest, samt alle Trompetere, Skalmeyere og og Tromslagere ofver den lange Broe, og befalede dem at de gandske langsommeligen udi Mørcket ofver Broen skulde marchere, og naar de kom paa hinside, skulde de dappelade høre deris Jnstrumenter, og siden komme nærmere, gandske fordeelt, ligesom de var Folck som marcherede. Hvilcket Stratagema hafde saa god Succes, at Fienden som formeente General Budiani med den forventende Succurs var ankommen, tog samme Time Flugten udi stoer Confusion. Ved Morgens Tid fornam Hertugen at det blef gandske stille i Fiendens Approcher, derfor lofvede hand en Soldat, 50 Ducater som vofvede sig udi Approcherne, hvilken strax kom tilbage, med Beretning, at de vare forladte; ved Dagens Begyndelse fandt mand at Fienden var borte, og efterlod 3. stoere Canoner, og 2 Mortierer, den meste deel af deris Munition, Bomber, Granater og Kugler samt en deel af deris Bagage. Hertugen skickede et stærk Parthi efter dem, for at hendte Kundskab, men de fandt Fienden saa vidt borte, at de ickun nogle Siuge bekom. Ved denne Action forhaabes at Sclavonien skal blifve conserveret, og det tilkommende Feldtog dis lættere kand vorde begyndt. Staden blifver nu med ald Fornødenhed forseet, og ald den Skade som Fienden gjordt hafver, med Flid repareret. Af Sieben borgen hafver mand fra Margrefve Ludvig af Baden, følgende Efterretning bekommet: Efterat Margrefven med Armeen udi Landet var ankommen, bemøyede hand sig udi alle maader for at komme i slag med Teckely; Men saasom Teckely ingen Lyst hafde at slaaes, mueligen, alleeniste for at opholde Margreven, indtil hand en større Succurs af Store Vizieren kunde bekomme, drog hand fra en stæd til en anden, for at ruinere hans Forfølgeris Jnfanterie. Hvorofver Margreven besluttede, at angribe hannem allene med Cavalleriet, til hvilcken ende hand Jnfanteriet og Bagagen til Medyes hen skickede, og loed samme tid Passen af Effig, til det Georginer District imellem Bistritz og Clausenburg inden 24 Timer forhugge, og saa lige over Alth-Floden gandske u-formodendendis marcherede, at hand Teckely den 15 pass. kom paa Halsen, før hand nogen Kundskab derom hafde, eyheller hvercken paa den høyre eller venstre Side sig kunde retirere, maatte hand tilbage igiennem Botter-Passen udi Vallachiet tage sin Vey, med saadan Hast at en stoer deel Bagage-Vogne blef staaendis. Herpaa hafver Hans Durchl. samme Pass ogsaa gandske ladet forhugge; 8 Regimenter under General Veterani Commando udi Vinterqvarteerene i Landet fordeelet, og med Resten af Armeen gaaet ad Ungern. Med de Siebenborgiske Deputerede ere disse Puncter vorden afhandlet: 1. At Keyseren den unge Abaffi, saa snart hand de mindte Aar aflagt hafver, vil indsætte udi Førstendømmet. 2. Hannem en fast Diploma til Religionen, Friheden og Regieringens befæstning, udstæde. 3. Tributen skulde udi Freds-Tid ickun 50000 Tydske Gylden, og i Krigs-Tiden aldrig høyere end 500000 Gylden sig extendere. Orsova hafver de Keyserlige endnu besat, dends Guarnison giør stoer Skade udi Vallachiet. Carl-Skantzen, som Gen. Heusler hafver ladet bygge, paa en Øe udi Donau-Strømmen, hafver Tørckerne sig ey kundet bemægtiget, omendskiønt samme Skantze dennem giør stoer Afbreck, at de sig Strømmen ey kand betiene, tilmed hafver de som ligger i Skantzen nyligen ofver 100 Skibe sig bemægtiget, som med atskillig Nødtørftighed til Belgrad skulde gaae, af hvilken Aarsag det Tørckiske Cavallerie, som ved Belgrad stoed, udaf Mangel for Proviant og Fourage, maatte gaae tilbage.