JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-01-30
Sidst i forrige Aar er i Porsgrund under Brødsberg Amt. i Norge ved Døden afgaaet Mester=Kobbersmed, Svend Borg uden at have efterladt sig Livs Arvinger; hans Boe, som med megen Gield behæftet, er strax af mig taget under lovlig Bebandling. Dødsfaldet bekiendtgiøres saaledes blot til Arvingernes Efterretning, der formeenes at opholde sig i Sverrig, da den Afdøde skal være fød i Jemteland, uden at man derom, har kundet erholde videre Kundskab. Tvetengaard ved Port grund, den 2den Januarii 1789. Lucas Nors. De som haver noget at fordre i afdøde Niels Huse, forhen Capellan pro Persona til Evie Præstegield i Christiansands Stil i Norge, og hans samme Sted sig opholdende, efterlevende Enke Andrea Marie Huus, fød Brun, deres fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om de res Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som maatte have noget at fordre efter min afdøde Mand Commandeur=Capitain i Søe=Etaten Peter Janus Bording indkaldes herved inden 12 Ugers Forløb, at anmelde sig hos mig, hans efterladte Enke, boende i Møntergaden Nr. 56, som esterectyreqve Tenamente af 5te Novbr. 1770, allernaadigst consmeret den 28de Novbr. f. A., er hans umerselle Arving, da en hvers Fordring, som rigtig befindes, skal blive betalt. Kirstine Led sal. Bording.
Berlingske Tidende, 1789-01-30
Foruden det ved Hof= og Stads=Retten publicerte Kirclama, indkaldes herved alle og enhver, som maatte have nu gen formæssig Fordring hos nu aldøde Christian Nicolai Preus eller hans Stervboe, at anmelde samme inden 3 Maaneder fo dette Avertissements Dato, hos maa undertegnede, der ved Kongelig allernaadigst confirmeret Testamente er indsat til hav eneste Arving, da enhver skal faae det retmæssige Krav betanKiøbenhavn, den 22de Januarii 1789. C. H. Meyer. Capani Søe=Etaten.
Berlingske Tidende, 1789-01-30
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads Retten dag 1te Januarii 1789 og i Siellands Landsting den 7de emeden ere alle de som maatte have noget at fordre efter afdøde CapnanVagtmester og Garnisons Anditeur Claus Clausen, indkaldes anden 12 Ugers Forløb fra dette Proclamatis lovlige Betienten. relse, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Boen Commissarier ; ligesom og bemelte Afdødes Arvinger forinden den i Loven foreskrevne Tid ere indkaldede for at imodtage de Arv dem efter Testamentet er tillagt. Og ville alle Vedkommende, om forestaaende behageligst henvende sig til Secretair og Aenteskriver Hans Jensen, boende i Pilestrædet Litr. A. No. 1 Ved Proclama læst ved Hof= og Stads Retten den 5te, og ved Siellands Landsting den 7de Januarii d. A., ere Creditrerne i afg. Skræddermester Peder Bechmans Stervboe indkaldede at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte Commission, m. den 12 Uger efter Proclamas lovlige Forkyndelse, for deres Fordring i Boet at anmelde og beviisliggjøre, saa ere og den Aftedes Arvinger indkaldede, at møde inden den i Loven foreskreveTid, for deres Tarv under Skiftet at paasee, og deres ArveRettighed i Tilfælde at legitimere, hvilket herved end ydermebekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1789-01-30
Ved Proclama, læst i Siellands Landstings=Ret den 3de og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 12te januarii 1789. ere alle de som haver noget at fordre i afdøde Tiener Christian, Hammers Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at med i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes ere og den Afdødes Arvinger, indkaldede, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1789-01-30
De som have noget at fordre i Stervboet efter Constabe, Niels Larsen Berven af det Kongel. Artillerie Corps, der i Aare. 1780 ved Døden er afgangen paa Hovedsortet Christiansborg, Guinea, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviis deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis en deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i Stervboet efter ConstadeBent Haagensen af det Kongel. Artillerie=Corps, Capitain Gre des Compagnie, der i Aaret 1780 ved Døden er afgangen paa Hovedsortet Christiansborg i Guinea, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret og lagttege deres Tarv under Skiftet. Jos Holdogtrykker Møller i Friderichsberggaden Nr. 230, at not Maculatur=Papiir tilkjøbs for 4 a 5 Mark Riset.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Den 31te October er Justitsraad Marens Vestermann allernaadigst udnævnt til anden General=Administraat ved Lottoet her i Staden. Ligeledes er under samme Dato Srrespondence-Chefen ved bemeldte Lotto, Cancellieraad ingel Næstæd, tillige forundt Sæde og Stemme i Gene til Lotto=Administrationen.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Den 19de December er Ritmester Johan von Dorrien af At Holsteenske Rytter=Regiment bestilt til Second=Major ud det Aggershusiske Dragon Regiment. Ved det Smaaanske Dragoni Regiment er under samme Dato Premier gjor Michael von Darre af det Oplandske Dragon-Regi rent bestilt til Oberstlieutenant; Second=Major Peter von Bohfeldt af Regimentet til Premier Major, og den ved Rementet staaende Capitain Christian von Hagemann til SelSnd=Major.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Den 9de Jan. 1789 er Professor og Sognepræst Hr. LaurikSmith allernaadigst beskikket til nederste Capellan ved Bremerholms Menighed i Kiøbenhavn; Sognepræst Hr. Pe At Dybdahl ligesaa til Sognepræst for Urschougs Præstegield Aggersh. Stift; Rector Mag. N. Treschow ligesaa til Rec at ved den Latinske Skole i Christiania; Vice-Landsdommer Stephan Jørgensen ligesaa til Byefoged i Rudkiøbing og Herredsfoged i Langelands Herred; Justitsraad og RaadMand Morten Munck ligesaa til Vice=Borgmester i Kiøben syn; Procurator Christian Woesemose ligesaa til Vice, Faadmand sammesteds; Urtekræmmer Hans Kiærumgaard Besaa. Under samme Dato er Studiosus Preben Wandal, Schnet allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Per sing i Porsgrund; Studiosus Friderich Christian Hjorth, besaa til Sognepræst for Hyllested og Rosmus Menigheder i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
FrelseressenteresseSlutning af Forordningen om Stavnsbaandets Løsning ge. (See disse Tid. for Jan. Maaned d. A.) Mandskabet skal udtages til Krigstienesten, i Forhold af Districternes Folkemængde, uden Hensigt til Hartkornet. Udskrivningen skal strække sig til alle af Bondestanden, der ere indførte i Reserve Rullerne og befindes dygtige til Soldater; Hvorfra ingen skal være befriet, undtagen i de enkelte Tilfælde, som denne Anordning udtrykkelig bestemmer.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Naar en Landsoldat har tjent i 8te Aar, skal Sessionen uvægerligen og uden Betaling give ham Afskeeds Pas; Dog skal denne Forkortelse i den ved Forordningen af 14de September 1774 bestemte Tiid til Land=Milice=Tienesten ikke strax have Sted; men samme skal gaae saaledes gradviis frem, at i de første 8 Aar fra denne Forordnings Udstedelse skal en Ottendedeel af de Landsoldater, som have staaet længst i Rullerne, aarligen gives Afskeed, og naar de have tient lige langt Tiid, da skulle de, som ere ældst, have Fortrinet; Men efter bemeldte Tiids Forløb skal Mandskabet ikkun være pligtigt til at tiene i 8te Aar. Jngen, som er udskreven til Soldat, maa, saalænge han er dygtig til Tienesten, gives Afskeeds Pas, eller udslettes af Rullen, førend han har tjent i 8te Aar; med mindre en Selveier eller Fæste=Gaard ved Dødsfald bliver ledig, og Gaarden beviisligen overdrages een af den Afdødes Sønner, da denne maa gives Afskeeds=Pas, naar han har tjent i 2 Aar, uden at han skal være pligtig at stille nogen anden Karl i sit Sted. Sted; men dersom han siden kommer fra Gaarden, forinden han har fyldt det 36te Aar, og ei strax tiltræder en anden Gaard, da skal han igien indskrives i Rullen som Soldat og udtiene den Tiid, som mangler i de 8te Aar; Hvilket udtrykkeligen skal indføres i hans Pas for at afværge Misbruge, som kunde sigte til denne Anordnings Overtrædelse. Landsoldaterne skulle ikke tiene længere, end til de have fyldt det 36te Aar, ei heller nogen, som er over den Alder, udskrives; Men Sessionen skal da meddeele de første Afskeeds og de sidste Friheds Passer.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Dersom nogen af Frighed eller med Forsæt lemester sig selv, for at undgaae Krigstienesten, skal han først hensættes til Fæstnings=Arbeide i 6 Aar, og derefter afleveres til Stokke Knegt ved de gevordne Regimenter, for der at udtiene den Tiid, som han ellers skulde have været Landsoldat; men kan det ei overbevises ham, at det er skeet med frie Villie, da skal han, om han derved er bleven aldeles udygtig til at tiene som Soldat, dog blive staaende i Rullen, indtil han er 36 Aar, paa det at han, i paakommende Tilfælde, kan bruges til Styk=Knegt, Feldt Kudsk og deslige.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Saasnart nogen af det unge Mandskab er bleven confirmeret, skal han af Lægdsmanden forestilles til næste Session, og der tages i Eed: "at han ikke uden Tilladelse vil begive sig "fra Districtet, førend han dertil har faaet Afskeeds eller Friheds Pas, og at han, naar han i sin Tiid skulde blive Pudskrevet til Soldat, vil tiene Kongen ærlig og troe &c. da han siden, ved at indrulleres til virkelig Soldat, ingen nye Troskabs=Eed skal aflægge.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
J øvrigt vil Hs. Majestæt hermed paa det alvorligste have igientaget den i Forordningen af 14 September 1774. 400. bestemte Straf for Rømningsmænd, saavelsom for dem, der huse og hæle disse, eller tage dem i Tieneste.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
De af Lægdernes Mandskab, som, uden at have gjort sig skyldige i nogen anden Misgierning, ere undvegne af Riget, førend denne Anordnings Bekiendtgiørelse, maa ubehindret og uden Tiltale af Godsejerne komme igien til Landet og den boesætte sig, hvor de ville.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Udskrivningen skal skee ved Sessionen, under dens Deputeredes umiddelbare Bestyrelse; Til hvilken Ende det hele Mandskab skal være der tilstede; Og, at dette ikke skulde blive alt for besværligt, skal Sessionens Samlinger holdes paa saa beleilige Stæder i ethvert District, at ingen af Folkene maa have længere Vei derhen, end 2 Mile, saa at det kan blive dem mueligt at møde betimeligen og komme hiem derfra paa een Dag. Dog skulle de, som, efterat have fyldt det 24de Aar, bliveranseete udygtige formedelst Mangel af fuldkommen Væxt, meddeles et Beviis af Sessionens Deputer, derom, og paa Grund af samme være befriede for at indsisig ved de aarlige Møder, med mindre de i Nødsfald sku behøves til Krigstienesten, da Lægdsmanden derom betimgen advares. Mandskabet skal tilsiges Lægdsviis til visse bestemte Time saaledes at de, der boe nærmest ved Sessions=Stedet, skal møde først, og de meere fraliggende Lægders Mandskab eft haanden sildigere, paa det at Forretningen kunde tage Begyndelse betids om Morgenen, og Folkene ikke uden Nr. vendighed skulde opholdes.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Foruden det Mandskab, der udfordres til de Nummensom ved Sessionen befindes ledige, skulle der udtages i mange Over=Completer, som efter Rimelighed ansees fordent til at vedligeholde Recruteringen af de Nummere, i inden næste Session formodes at kunne blive ledige, da An manden i denne Mellemtid skal besørge Jndrulleringen af : meldte Over=Completter, og naar nogen af disse til den efter følgende Session blive tilovers, da skulle de, uden yde Lodkastning, indskrives til Soldater. Saa længe der gives andet dygtigt Mandskab i Districter, skulle de Huusmænd, som ere givte, og fortrinligen de, og have Børn, ikke udskrives til Soldater.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
J lige Tilfælde skal en gammel Gaardmands eller gaardsegende Enkes eneste Søn være befriet; og naar saadanne Fe ældre have flere Sønner, da den iblandt dem, som Fordrene begiere, dog allene imedens han tiener hos dem. Men dersom der befindes Mangel paa andet dueligt Man skab til Recruteringen, da skulle disse benævnte Forfald ikke fortage nogen for Udskrivning.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Ved Udskrivningen skal først de af det tienstdygtige Man skab, som have fyldt det 20de Aar, indrulleres til Soldat fremfor de ældre; dernæst de, som have fyldt det 21de Aar saa længe der findes nogen af disse, og saa fremdeles, at ungre altid vælges frem for de ældre; og naar der da i den sidt Klasse, nemlig af de ældste, ere flere Personer af samme Aar Alder, end der behøves til de ledige Nummeres Besætning da skulle disse, ifald de ikke kunne blive enige om frivillig Jnrullering, kaste Lod om hvilke af dem, der skal udtages i Soldater. Denne Lodkastning skal skee ved 2 Tærninger i Sessionen, Overværelse, og de, som da faae høieste Øine, indskrives Rullen, som virkelige Soldater.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Dersom Mandskabet fra 20 Aar indtil 36 Aars Ald paa noget Sted imod Formodning skulde findes utilstrækkelitil Recruteringen, da maa de, som ere imellem 18 og 20 Al. udskrives. Udebliver nogen uden lovligt og beviisligt Forfald fra Salsionen, skal det ansees, som om han frivilligen har viller in Maar idelst Sygdom eller anden gyldig Aarsag, da skal Lægds indrullere, men dersom han ikke kan mede personlig for uden kaste Lod paa hans Vegne, naar Rullen udviser, han er tienstdygtig. Dersom nogen angives at være uduelig til Krigstienesten. med Skaden ikke er øiensynlig, besigtes af Amts- og Regiimedelst Legems Bræk eller ulægelig Sygdom, da skal han, ents=Chirurgerne i Land= og Krigs=Commissairens Overvæalle, og hans Dygtighed derefter paakiendes af Sessionen. Vidnesbyrd fra offentlige Lærere kan bevise at have gjort Frem Naar et ungt Menneske af Bondestanden med troeværdige ling i Studeringer og givet Prøve paa Duelighed og Flittighed, bør han ikke udskrives til Soldat; meget mindre, naar sin er bleven akademisk Borger. tidygtigt til Tienesten, fremstille det til Soldat i en af sine Kiøbstæden til sig og opdrager det, da maa han, naar samme Jfald nogen af Bondestanden tager et fattigt Barn fra Sønners Sted, og denne sidste da være befriet for Udskrivning. tet til Soldat, beviser at være bleven Eier eller Fæster af en Dersom nogen af det unge Mandskab, som ei er indrulleGaard, maa han være frie for at udskrives, naar han i sit tient, eller ikke er pligtig til at tiene. Men dersom han ikke Sted kan skaffe en anden duelig Person, som enten har ud har kjøbt eller fæstet Gaard, maa han er fritages for Krigstiemesten, om han endog fremstiller en anden til Soldat paa sin anvendes til Landmilie Væsenets Fordeel efter Hs. Maje Vegne, med mindre han tillige betaler 30 Rdlr., hvilke skulle stæts nærmere allernaadigste Forgodtbefindende. viisligen have faaet en Bondegaard i Fæste eller til Eiendom, Later, naar de have fyldt 23 Aar, maa i Tilfælde af, at de beDe af Mandskabet, som ikke ere blevne udskrevne til Sal meddeeles Friheds=Pas af Sessionen; Dog bør deri udtryk ligen indføres, at, dersom de skulde komme fra Gaarden, stræde en anden Gaard, skulle de igien indføres i Rullen, ind førend de have opnaaet 36 Aars Alder, uden strax at tiltil de have fyldt 36 Aar.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Naar nogen, som ikke er af Bondestanden, bruger en Gaard paa Landet, og der ernærer sig af Bonde=Haandtering. skal hans Sønner være frie for Udskrivning; Dog med det Vilkaar, at han paa sin Grund opbygger et Huus med 3 a 4 Tønder Land til, og der boesætter en Bonde=Familie.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Naar en Mand uden for Bondestanden opbygger en nye Gaard eller Huus paa eet Sted, som ikke tilforn har været dyrket eller beboet, bør hans Børn ligeledes være befriede forat tiene som Landsoldater. Dog skulle Adelens eller lige med samme Privilegeredes, Skoleholderes og Substituters Børn være aldeles frie for Ud saavelsom geistlige og verdslige Embedsmænd, samt Degnes, skrivning uden at deres Forældre skulle være pligtige til at opfylde de fornævnte Vilkaar.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Naar nogen uden for Bondestanden kiøber eller forpagter en Parcel af frie Hovedgaards Taxt, og bygger derpaa, da bør hverken han eller hans mandlige Afkom, som fødes der paa Stedet, indvulleres til Soldater. Dersom nogen har 200 Tønder Land og derover enten til Eiendom eller Forpagtning af en Hovedgaards Marker, bør hans Børn, som der avles, være befriede for Krigstienesten, om han endog selv er af Bondestanden. Paa de Godser, hvor der ved den første Session, som bliver holdt efter denne Anordnings Bekiendgiørelse, befindes et tilstrækkeligt Antal af tienstdygtigt Mandskab til Recruteringen, maa Sessionen give Friheds=Passer til dem, som paa den Tiid ere i Proprietairens Tieneste, naar saadant af Huusbonden forlanges. Saa maa og Præstens Avlskarl, som da tiener ham, være frie for Udskrivning, saalænge han forbliver i bemeldte sin Tieneste; Men de Folk, som Godseyerne og Præsterne efter den Tiid antage, skulle ikke frietages for Krigstienesten. Dog bør den fornævnte Frihed for Proprietairernes Tienestefolk og Præsternes Avlskarle ikke tilstaaes dem, førend Extra Sessionerne for det hele Regiment ere blevne holdte, paa det at der kan haves Vished om, at der ikke i Districtet bliver Mangel paa det fornødne Mandskab til Udskrivningen, da der i det modsatte Tilfælde ingen saadan Befrielse for Krigstienesten skal have Sted. Jngen maa hverves paa Landet til de gevordne Regimenter, om han endog har udtient ved Land=Milicen og derfra faaet Afskeeds=Pas. for dem selv og deres Hustruer, saa længe de vedblive deres TieLægdsmændene maa være befriede for at svare Extra Skat neste. Saa bør de og være frie for Udgivter til Skolernes Vedligeholdelse. J øvrigt skulle de i Samqvemme agtes og have Sæde oven for alle andre af Bondestanden. Vedkommende Collegier befales at overlægge og foranstalte en efter de locale Omstændigheder passende Inddeeling for ethvert Regiments District, hvorved nøie bliver at paasee, at de unødvendige lange Marcher til Regements=Samlingerne kunne forebygges.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
De af Land=Lægdernes Mandskab, som nu ere, eller herefter blive udskrevne til Krigstienesten, skulle, saalænge de staaer i virkeligt Nummer, nyde Belønning af 5 Rdlr. aarlig, hvilke 8te Dage, efterat Sessionen er holdt, skal udbetales dem af vedkommende Amtsforvaltere eller Regimentsskrivere. J March Penge bør Landsoldaterne godtgiøres i Mk. daglig, imedens de ere underveis til og fra Exerceer=Pladserne, hvilke Penge Lægdsmændene skulle modtage paa Amts= og Regiments=Stuerne og uddeele samme, enhver til sit Lægds Mandskab, da bemeldte Udgift derefter reparteres paa det gandske Lands Hartkorn.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Naar noget Arbeide paa Landet maatte blive foretaget paa offentlig Bekostning, da bør Landsoldaterne fortrinligen har ve Adgang dertil.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
J øvrigt er det Hs. Majestæts alvorlige Villie, at Søe Boernes Mandskab skal forsvares i de det ved Forordningen 1ste Februarii 1770 allernaadigst skienkede Privilegier. Og da det ved bemeldte Anordnings 27 og 45 pher er de Søe Indrullerte tilladt at seile med Hr. Majestæts Undertters Skibe, paa hvad Steder dem lyster, i fredelige Til. samt at opholde dem i Enrollerings Districtet, naar de ske ere i Skibsfarten, saa skulle de ikke være bundne til God Ene, men paa det kraftigste haandhæves i ovenbenævnte Frider og Rettigheder, uden at Jordegods Eierne deri maa tre dem binderlige, under Straf af at ansees som Hs. Maje te Mandaters modt villige Overtrædere. Endelig vil Hs. Majestæt allernaadigst, at de om LandMilice=Væsenet udgangne og hidtil gieldende Anordningen skalle staae ved Magt, for saavidt, som de er ved denne Hr. Vajestæts allernaadigste Forordning ere forandrede.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Høiesterets paadømte Sager i Februarii Maaned.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Mandagen den 2den Februarii.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
No. 170. Etatsraad Abraham Falch og Sønner & Compagnie, som Commissionairer for Graham og Denti Fayal, contra Kiøbmand Peder Sørensen, angaaende den Assistence, Kiøbmændene Graham og Dent havde gjort Skipper Poul Pedersen til hans Skibs Jstandsættelse i Fanal, som i Søen var kommen til Skade. Dom: Ober Hofrettens Dom bør ved Magt at stande, Dog saaledes, at Processens Omkostninger for alle Retter, høves. Til Justits=Cassen betaler Citanterne som TaAnde 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Onsdagen den 4de Februarii. Nr. 131. Kammerherre Christian Friderich Tønne von Lüttichau, c. Knud Pedersen, angaaende CitanForhold imod sin Fæstebønde Knud Pedersen.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Dom: Knud Pedersen bør for Kammerherre Christian Frederich Tønne von Lüttichaus Tiltale i denne Sag fris at være. De af Kammerherre Lüttichau, som Eier af Engelsholm, med Knud Pedersens Tofte Jorder foranstaltede Om deelinger, bør som uefterrettelige bortfalde, hvorimod Knud Pedersen forbeholdes hans Ret til Udskiftning i Overeensstemmelse med Forordningen af 23de April 1781. Saa bør og Kammerherre Lüttichau erstatte Knud Pedersen det af ham ved bemeldte Tofters Omdeling tilføiede Tab efter uvilligeMænde Sigende. J Henseende til Procuratorerne, Monrad og Lund, samt Processens Omkostninger, bør Landstings=Dommen ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitscassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Torsdagen den 5te Februarii. No. 142. Selveier Hans Kapsen, c. Jørgen Jensen, Spedsberg, angaaende en imellem Parterne oprettet Contract om Gaarden No. 12. i Herslef Høyrup Bye.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Dom Hans Kaysen bør til 1ste Maji indeværande Aar for Jørgen Jensen Spedsberg ryddeliggiøre og overlevere Gaarden No. 12 i Herlef Høyrup Bye med alt hvad som med samme bør følge efter Contracten af 25 Junii 1785. Saa bør han og efter uvillige Mænde Sigende erstatte ham det Tab, som denne ved Gaardens Afsavn haver lidt fra 1ste Maji 1786 indtil Overlevering skeer, hvorimod Jørgen Jensen Spedsberg bør udreede til næste Snapsting hvad ham ved bemeldte Contract er paalagt samt efter eget Tilbud til Hans Kansen betale 500 Rd. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Til Justitscassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Løverdagen den 7de Februarii. No. 134. Frue Oberstinde P. A. Ahrensdorph, c. Kiøbmand Thomas Hansen, angaaende en Fordring stor 8600 Rdlr. 3 Mk. 12 s., som Contra=Citanten havde formeret imod Citantinden i Anledning hendes Skrivelse til ham, hvorved hun havde lovet, at et hende tilhørende Skib skulde gjort 3de Reiser for ham til Norge med Kornvare, dog at derom skulde sluttes lovlig Contract, som ikke var skeet. Dom: Hiemtingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitscassen betaler Contra Citanten som Tabende 3 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Mandagen den 9de Februarii.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
No. 290. Secretair Aagaard efter Kongelig Befaling, c. Delinqventen Ole Larsen Berggreen og Hans Andersen samt deres Hustruer Anna Sophia Nielsdatter, og Mette Kirstine Christensdatter, betreffende Jndbrud og Tyverie. Dom: Anna Sophia Nielsdatter og Mette Kirstine, Chri Christensdatter bør hensettes til Arbeide i Odense Tugthuus, den første i 6 og den sidste i 3 Maaneder. J Henseende til de 2de andre Actionerede bør Commissariernes Dom ved Magt at stande, dog saaledes, at det Ole Larsen Berggreen, idømte Tyvsmærke bortfalder.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
No. 300. Procurator Schmidt, efter Kongelig Befaling, c. Delinqventinden Giertrud Pedersdatter Borserup, betræffende Barnefødsel i Dølgsmaal. Dom: Giertrud Pedersdatter bør hensettes til Arbeide, i Tronhiems Tugthuus i et Aar.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
No. 308. Secretair Aagaard efter Kongelig befaling, c. Deel. Guttorm Frederichsen, betreffende Tyverie. Dom: Raadstuerettens Dom frafaldes, hvorimod Bye, tingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at den idømte Fæstnings=Arbeide bortfalder.
Berlingske Tidende, 1789-02-01
Tirsdagen den 10de Februarii.