Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-16
De Sydamerikanske Staters Uafhængighed er i denne Tid Hoved=Emnet for baade de engelske og franske Blade. Jkke blot den alvidende Stjerne forsikrer, at alle Klasser af Jndbyggerne, efter den bittre Erfaring de have gjort, ønske selv igjen at komme under Spaniens Herredømme, og at en Udsoning med Moderlandet derfor let vil kunne iværksættes; men ogsaa Journal des Debats har nu brudt sin Taushed i denne Sag, og paastaaer, at da Jnsurrektionen i det spanske Amerika egentlig begyndte imod Joseph Bonaparte og siden fortsattes imod Cortes (det hele Mellemrum springer den over), og saavel Peru som Mexico ere væsentlig monarkiske og katholske, saa kan Man ikke vide, hvad Jndtryk Tidenden om Fordinands Befrielse vil gjøre. Hvorfor skulde de Allierede da ikke oppebie Udfaldet heraf, eller hvi tiltroe dem en Plan, der vilde gjøre de fredelige Forholdsregler Man udentvivl vil forsøge, unyttige, Selv i Tilfælde af enkelte Adskillelser er det dog muligt at bringe de nye Stater, naar de have faaet en definitiv Existents, i et andet Aliantssystem, end den Engelsk Amerikanske Politik tragter efter at indføre. Der gives endog dem, som paastaae, at Spanien og Frankerig ere tilbøielige til at erkjende de nye Republikers Uafhængighed, hiinsides Havet for god Betaling, det vil sige, naar de beqvemme sig til at udrede en saa klækkelig Sum, at Spanien kunde undgaae et nyt Laan og godtgjøre Frankerig en Deel af havte Krigsomkostninger! Den Nordamerikanske Præsidents sidste Budskal er især en god Støtte for de sydamerikanske Staters Kredit, hvorfor han ogsaa faaer sin Text læst i Stjernen, som finder det horribelt, at han, der ingen Souverain ermen kun kalder sig Folkets første Embedsmand, i en 40 Aars gammel Stat, tør vove, at ville foreskrive Europas Magter, hvorledes de skulle forholde sig, hvis de ikke ville paadrage sig hans Ungade, og spørger, hvad der berettiger ham til at udøve et Slags væbnet Diktatur og Lehnsherredømme over den hele nye Verden, da efter hans System Spanien ikke tør gjøre mindste Anstrængelse, for at faae sine Lande tilbage, Kongen af Portugal ikke handle som Konge og Fader, og selv Engelland maatte søge hans Tilladelse til at træffe hvad Indretninger i Kanada eller Ny-Skotland det finder for godt. En Borger af de forenede Stater, godtgjør derpaa i et andet Blad, at Alt dette kun beroer paa Fordreielser, der ere under al Kritik, at det lige saa lidet kan formenes hans som enhver anden uafhængig Regjering, offentlig at tolke sin Politik. Han spørger derpaa Stjernen, hvad den vilde sige, hvis de Forenede Stater søgde ved en Leilighed at bemægtige sig et Punkt i Europa og at behandle samme som en Kolonie; Overalt har Præsidenten tydelig nok erklæret, at Man ikke vil blande sig i de Europæiske Magters Sag med deres gamle Kolonier, saalidet som i Spaniens Stridighed med hine nye Regjeringer &c. Bladet Konstitutionel gaaer i samme Anledning saa vidt at paastaae, at Amerika alt har legitime Regjeringer fra Nordpolen til Cap Horn, og at ingen mere kan paanødes det af Vatikanet, og den franske Koureer venter, at ligesom Stjernen har udgivet Mon roes Budskab for blot en Privatmands Yttringer, tør Ma og med det Første haabe at see Beviis for, at Kongressens, Forhandlinger ikke ere andet end private Samtaler.