JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Ved Testamente af 6te Septbr. 1802, som den 2den October næstefter er allernaadigst confirmeret, har Enke=Frue=Cancellieraad rinde Dorthe Margrethe Hansen fød Rosenberg til Hesselmed, som nu ved Døden er afgaaet, under 5te Post gjort blandt andet følgende Bestemmelser: "Dernæst giver jeg til Efterstaaende. som følger: Ti min afgangne Broder Provst Rosenborg i Rosenborg, hans 2 Børn til lige Deling imellem dem, 4000 Rigsdaler. Til min Halvbroder Oberste Gyldenfeldt i Korsøer hans Børn. til lige Deling imellem dem, 2000 Rigsdaler. Til min Søsterdatter, Frue=Cancellieraadinde Lillelund i Viborg, hendes Børn af begge Ægteskaber, til lige Deling imellem dem, 3000 Rigsdaler. Til Ditrich Schalz, forhen Forvalter paa Lønborggaard, 2000 Rigsdaler, hvi han mig overleve. Saavidt mig er berettet, skal velbemeldte Fruekillelands Børn være A: af første Ægteskab: 1) Laurits Vandborg Aars, Skolelærer i Høien Sogn og Bye ved Veile. a) Anne Aars, gift med Hr. Christian Hoppe paa Emdrupskadegaardved Kiøbenhavn. 3) Jens Aars, hvis Opholdsted ikke vides. 3 Af andet Ægteskab: 4) Niels Aars Lillelund, boende i Øster=Ramme Skov, Ramme Sogved Lemvig. 3) Mads Lillelund, opholdende sig i Kiøbenhavn. 6 Lars Lillelund, Apothekersvend i Christiania udi Norge. 17 Johanne Frederike Lillelund, conditionerende i Salling ved Skive. Da nu Testamentet tillige indeholder og bestemmer, at disse Gaves skal udbetales i første Viborg Snapstingstermin efter Giverindens Død. Saa tilkiendegives alle respective Vedkommende herved, at de forbenævnte Summer kan ventes udbetalte i Varde=Raadstue formiddag den 23de Junii 1810, naar Enhver legitimerer sig at være berettiget til at modtage den begiærende Sum Og i Medfør af Kongl. allernaadigst under 26de f. M. meddeelt Bevilling, der læses til Hiemting og Lands Over=Retten, indkaldes berved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aars og Dags Varsel alle dem, som formene sig at have noget (det være sig fra Administration af Umyndiges Midler eller fra Andet hidrørende, at fordre efter enten ovennævnte Frue Dorte Magrete Hansen, fød Rosenberg, eller længe forhen bortdøde Mand Cancellieraad Christen Hansen, til Hesselmed, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne TidsForløb, for mig, eller Stifteretten at anmelde og beviisliggiøre. V. Moltke, Storkors af Dannebroge, KammerherTide, den 4de December 1809. og Stiftamtmand, som Executostamenti efter afgangne Frucellieraadinde Hansen.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Auctioner. ærdagen den 29de December førstkommende bliver ved Auction paa O Børsen i Middagstiden bortsolgt: 2 hele og 2 fierdendeel Actier i den Danske og Norske Species : Banque, tilhørende afdøde Oberst v. Følligs Stervboe. Vilkaarene erfaret paa Auctionsstedet og hos Procurator Brønlund, boende i Gaarden No. 147 paa Hiørnet af Admiralgaden og Viingaardstrædet. credagen den 29de December næstkommende i Middagsstunden, bli Over ved Auction paa Stadens Børs til den Høistbydende bortsolgt: En af Grovsmedmester Svend Rosenstædt til afgangne Anne Marie, Enke efter Grovsmedmester Peter Aastrup udsted, Pande Obligation, læst i Retten den 2den Januarii 1504, med anden Panteret i Gaarden gl. No. 35, og nye No. 32 i Springgaden, næst efter 5000 Rdlr., for Capital til Rest 1100 Rdlr., hvorpaa afdrages aarlig 10 Rdlr. Bemeldte Afdødes og Mands fælleds Stervboe tilhørende; Alt efter Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres, og erfares hos Prokurator Top, i Skidenstræde Nr. 62 og 63. Døverdagen den 30te Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. imellem 9 og 11, lader Jnteressentskabet i Bryghuset ved Langebroe ved Auction 2den Gang opraabe, for til Høistbydende at bortsælges : Den, bemeldte Interessentskab tilhørende Grund eller Byggeplads paa Hiørnet af Klosterstrædet og Skindergaden paa hvilken forhen Bryggernes Laugshuus og et liden tilliggende Huus i Skindergaden støde. Auctionen afholdes paa Bryghuset ved Langebroe, broe, saavelsorhos Procurator Bronlund i Gaarden No. 147 paa Hjørnet af Admiralgaden og Viingaardstræde, Vilkaarene nærmere erfares. Høverdagen den 30te December bliver ved Auction paa Børsen om Formiddagen Kl. 11 bortsolgte Ladningen i det til Bornholm opbragte, nu hertil ankomne priisdømte Skib Victoria, bestaaende af : Circa 350 Skippund reen Hamp, første Sort. 1200 Tønder Hør=Frøe. 70 Skot Pibestaver 26 dito Oxhovdstaver. 34 dito Tøndestaver. 1600 Stkr. fine Lærreds Sække. Hvorover de trykte Fortegnelser forinden Auctionen erholdes hos Mægler J. C. Mauer, Kongens Nytorv Nr. 211.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
høverdagen den 30te December næstkommende, bliver ved Auction, bortsolgt endeel Ege- og Bøgetræer paa Roden, af de Kongelige Skove paa det hirschholmske District, samt endeel ønskovet Knude brænde, nogle Ege Brag=Stolper, og endelig endeel Forme=Torv, i Ruderskov. Auctionen begynder bemeldte Dag Kl. 10 i Blaustrød Kroe om Formiddagen, og Kl. 1 Eftermiddag i Birkerød Kroe, hvortil Lysthavende indbydes. Dæmpegaard, den 11te December 1809. Kramp. Maleasen de trende Brødre, tilhørende afdøde Søren Lausens Boe, Co. Kiøbmand Hr. Jens Knudsen Gylding her i Byen, bliver, Følge den ved Skiftet efter Søren Lantsen, 1 Dag tagne Beslutning: stillet til en ende Auction den 19de Januarii førstkommende Formiddag Kl. 10 præcice, og om nogenlunde antagelig Bud skeer, absolubortsolt, tillige med fine staaende og løbende Redskaber. Galeasen er 27 Commerce=Læster drægtige, en betienet god Seiler, og bygget Aaret 1784 af gode Materialier. Blandt Redskaberne ere 3de særdeles gode Ankere. Auctionen foretages paa selve Galeasen, der er beliggende i Havnen her ved Byen. Horsens, den 12te December 1809. Christensen.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Formedelst agtende Boepæls Forandring, er Hr. Kammerherre og i Overst von Leyehau tilsinds at sælge sin i Nestved iboende Gaar paa Hiørnet af Ridder, og Østergaden No. 25 beliggende, med de til samme hørende Bilbygninger, Hauge, og omtrent 18 Tønder Land samt 6 Køers Græsning i Byens Marker. Bemeldte Gaard er ved sin Størrelse og Beliggenhed saavel tienlig for en Kiøbmand, som er hver anden Familie; Eiendommen forevises af Hr. Kammerherren, og om Kiøbet og Vilkaarene handles enten med ham selv, eller Grosserer, J. H. Halling i Kiøbenhavn, boende ved Frierichsholmskanal Nr. 23.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Formedelst Forandring af Boepæl, er en verbygget Gaard i Høibet, 8 beliggende beqvem for Ind- og Udskibning, indrettet til Handel, og Brændeviinsbrænderie, en Avlsgaard paa Holbeks Mark med 46 1/2 Tønde Land frie Hovedgaards Tart og 2de Bøndergaarde, hvor in haves Bevilling at sammenligge, og hvoraf den ene Gaards Jorden, for Tiden drives under Avlsgaarden paa Holbek Mark, med Besætning og Jnventarium af al Slags, at faae tilkiøbs paa gode Vilkaar, hvoriblandt denne : at en stor Deel af Kiøbesummen paa flere Aa kan vilde staaende i Eiendommen paa 1ste Prioritet. Kort over Jorderne og en udførlig Beskrivelse over det Hele, er til Eftersyn hos randvæsenskommisste Kaarsgaard, i Farvegaden Nr. 121. En Arvefæstegaard, beliggende i en af Siællands behageligste og Sfrugtbarene Egne, staaende for 10 Tdr. Hartkorn, er tilligemed dette Aars fulde Afgrøde og hele Besætning, underhaanden at faae tilkiøbs. Bygningerne ere indrettede for en Familie uden for Bøndestanden, og kan strax tiltrædes. Nærmere Underretning giver Controlleur Bergenhammer, boende paa gl. Amagertor Nr. 37.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Paa store Kiøbmagergade No. 21 i Stuen vexles og forve les alle Myndtsorter, samt Svenske og andre Rigers Papiirspenge, firbes forarbeidet Guld og Selv, hvorfore betales en overordentlig her Priis af S. W. Heilbuth.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Literatur.
Berlingske Tidende, 1809-12-25
Indbydelse. De i Priisretten for Aalborg Stift afsagte Domme under nærværende Krig, har jeg besluttet at udgive i Trykken, dertil bevæget deels ved Adskilliges derom giorte Anmodning, deels fordi jeg anseer nogle af de paakiendte Qvæstioner af den Beskaffenhed, at deres Udvilling og Afgiørelse mueligt kunde interessere endog den Løvendige, og deels foretjeg troer det ønskeligt og stemmende med vores 3die og ølle Rogierings almeendekiendte priselige Retfærd, selv mod dens Fiender, ved en saadan Offentliggiørelse at give Publicum og især de Paagieldende, hvoriblandt endeel udenlandske Neutrale, reilighed til at overtyde sig om, at Retten i Sagernes Behandling og Bevemmelse er gaaet fremefter faste, bestemte, i rorgivningens Bud og Aand grundede, Grundsætninger, og at det ved sammes Anvendelse ikke er rømmet i Betragt ning hvem af Parterne Dommen derved ville komme til at gaae med ene, imod, endog naar Sagen anvi Kongen selv. Dommen overlevere Publicum Ord til andet, som overe afsagde, uden nogen pyntelig Indklædningener Afsining, hvortil deels ingen Tid gaves formedelst den til deres Affattelse forundte korte Frist, deels heller ingen Hensyn toges efterdi man den Gang ikke havde Tanke om at lade dem ved Trykken og kiendtgiøre. For saavidt Dommen ere indantede for og paakiendte af Over=Admiralitets Retten, bliver det ved hver Dom især bemærket Antallet af Priisrets=Dommen beløber sig til henimod 100 Stykker, en formodes at ville, trykt i Lvo Format komme til at udgjøre omtrent 12 Ark, hvoraf Arket overlades Subskribenterne paa Trykpapir for 4 Skil og paa Skrivpapiir for : Still. Hvad som saaledes indsamles, ere forte Fradrag af Tøytnings Omkostningerne, bestemt at tilinde voret Engelland tangne Landsmænd, og skal for Jndtægten i sin Tiessentlig Rigs skan skyldigst bliver aflagt. Tiden til at subskrivere udøder med indede rende Aars Udgang. J Begyndelsen af næste Aar ventes Skriftet at forlade Presen, og vilver derpaastrax til Subskribenterne omsendt. Maatte kuns dette lidet Værk være saa heldig ikke at savneretsindige Kidiner, bifald, og derhos blive et Middel til at forskaffe vores paa uskyldilidende Brødre en liden Lindring i deres tunge Kaar. Subskription modtages i Sielland hos Dhrr. J Mits aader Ole T. Lange og Guden sam Hr. Bogholder Colbiørnsen i Kiøbenhavn, og Hr. Cancellieraad Friis i Helsingøer; i Lolland hos Hr. Assessor og Borgemester Pottrup i Nakskov og paa Møen hos Hr. Kammerraad og Byefoged Jørgensen i Steg Aalborg, den 1ste November 1809. Bøggild. Cancellieraad og Byefoge.
Berlingske Tidende, 1809-12-29
andske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1809-12-29
Paris, den 14de December. Følgende er det ordrette Jndhold af de Steder i den udenlandske Ministes mærkværdige Tale, som have Hensyn paa Handelen, Gudstienesten, Krigen og Politiken; Handelen siger han, beskieftiger sig i Almindelighed med at drage den mueligst fordeelagtige Nytte af Agerdyrkningens og Kunstflidens Producter. Vor Hande lider nødvendig ved den overordentlige Tilstand, som, i det den ligesom danner to Masser, den ene nemlig paa det europæiske Fastland, den anden paa Havet og de Lande, hvorfra dette adskiller os, lader samme uden mindste tilladelige Samqvem. Desuagtet bliver ved den inden rigske Forbrug, hvori erlangt større Antal enkelte Personer tage Deel, siden Velstand ogsaa findes hos de Folkeklasser, som ellers ikke kiendte den, og ved vore Forbindelser med vore Naboer, endnu en stor Virksomhed vedligeholdt i Vare=Ombytninger. Vore Forbindelser med de forenede Stater i Amerika ere afbrudte; men oprundne ved giensidig Trang ville de snart igien tage deres gamle Gang. Lyonseer igien sine Fabrikkers Velstand opblomstre, som erholde Bestillinger fra Tydskland, Rusland og vore egne Lande. Neapel leverer os Bomuld, som dens Jordbund daglig frembringer i større Mængde, og hvorved Jndførselen fra fierne Lande bliver formindsket.
Berlingske Tidende, 1809-12-29
Hertugdømmet Warschau er blevet forstørret ved en Deel af Gallizien. Det skulle have været let for Keiseren at forene hele Gallizien med denne Stat; men han vilde intet foretage sig, som kunde opvække Bekymring hos hans Allierede, Keiseren af Rusland. Næsten hele Gallizien for den gamle Deling er forblevet i Østerriges Besiddelse. Hs. Malestæt har aldrig havt Polens Gienopreisning i Sinde. Hvad Keiseren har gjort for Nye=Gallizien var mindre hvad Politiken end hvad Æren foreskrev ham. Han kunde ikke give Folk, som have viist sig saa ivrige for Frankrigs Sag til Priis for en uforsonlig Prindses Hævn.
Berlingske Tidende, 1809-12-29
En ung østerrigsk Prinds, den samme som i Aaret 1805 kommanderede ved Ulm, ligesaa hovmodig som uvidende i Krigskunsten, har blot forstaaet at lade sig slaae med 40000 Mand af Fyrst Poniatowsky, som kommanderede 13000 Mand. Ved dets Generalers slette Planer tabte Østerrigerne Vest-Gallizien, hvis Jndvaanere med Enthusiasme afkastede det blyetunge Aag, som hvilede paa dem. Det var Pligt for Keiseren ikke igjen at lade dem komme under dette Aag. Hs. Majestæt ønsker, at Stor=Hertugdommet Warschaus Jndvaanere under Kongen af Sachsen vise Regiering sikkre deres Rolighed og nyder deres nærværende lykkelige Stilling, uden at foruroelige deres Naboer.
Berlingske Tidende, 1809-12-29
Kongerne af Bayern, Westphalen, Würtemberg og andre af Rhin-Forbundets Fyrster ville alle erholde en Tilvext til deres Lande. Det skulle ustridig have været let for Frankerige at udvide sine Grændeser paa hiin Side Rhinen; men denne Flod er den uforanderlige Grændse for Rigets umiddelbare Stater. Hansestuderne skulle beholde deres Uafhængighed. De skulle være ligesom et Middel til Krigs=Repressalier med Hensyn til Engeland. Freden med Sverrig vil ufortøver vorde sluttet.
Berlingske Tidende, 1809-12-29
J de politiske Forhold af den Rhinske= og Helvetiske Confødderation skal ingen Forandring finde Sted.
Berlingske Tidende, 1809-12-29
Kongeriget Neapel har i dette Aar erholdet en nye Grundforfatning. Kongen anvendte en særdeles Omhu paa hans Staters Organtsation, gienbragte Orden i alle Dele af Bestyrelsen, undertrykkede Røvervæsenet, og hans Folk have fra den høieste til de lav si Klasse lagt en Tænkemaade for Dagen, som er en Lovtale over dem føl og deres Monark. Geistligeden i Neapel, der ligesom Frankrigs Geistlighed bestaaer af oplyste Mænd, har fortient Keiserens Agtelse. En eeneste Geistlig, Erkebiskoppen af Neapel, har vægret sig ved den Eed, som han var Monarken skyldig. Forgiæves bestræbte de Religionslærde sig for at bringe ham til Overbeviisning; han forblev haardnakken ved sin Vildfarelse. Hans tykke Uvidenhed indeholder en Saltire paa dem, som have hævet ham til en saa høi Post.
Berlingske Tidende, 1809-12-29
Holland er i egentlig Forstand kun en Deel af Frankrig. Man kan definere dette Land, naar man siger, at det er Rhins, Maas og Scheldes, det vil sige Rigets Hoved=Aarers Udløbsted. Dets slette Toldvæsen, dets Agenteres Planer og dets Jndvaaneres Aand, som stedse stræber efter en forbuden Handel med Engelland, alt dette giødet til Pligt, at forbyde samme Handelen paa Rhin og Weser. Saaledes i Collision med Frankrig og Engelland bliver Holland berøvet de Fordeele, som ere imod vort Hoved=System, og som de maa undvære saavelsom de Fordeele det kunde nyde. Det er Tid, at alt dette igien kommer i sin naturlige Orden.
Berlingske Tidende, 1809-12-29
Hs. Majestæt har ogsaa paa en udmærket Maade villet sikkre den helvetiske Conføderations-Acts Fordele, i det Han til sine Titler har føiet den Titel: Mediateur for Schweiz. Det vil sige for Schweizerne, at deres Lykke fra den Dag af er tabt, naar de angribe dette Palladium for deres Frihed. Broen ved Basel har ofte givet de franske Tropper Leilighed til at krænke de helvetiske Grændser. Den var nødvendig for dem til Overgangen over Rhinen. Hs. Majestæt har nu befalet, at der for stedse skal bygges en Broe ved Haningen. De illyriske Provindser dække Jtalien, forskaffe samme en umiddelbar Samqvem med Frankrig, skienker os et umiddelbart, Berøringspunct med der constantinopolitanske Rige, som Frankrig af saa mange Grunde og gammel Interesse maa vedligeholde og understøtte.
Berlingske Tidende, 1809-12-29
Spanien og Portugal ere Skuepladsen for en rasende Revolution. Engellands talrige Agentere nære og underholde den antændte Jld. Keiserens Kraft, Magt og rolige Forholdsregler vil giengive dem Fredens Dage. Taber Spanien fine Kolonier, saa havden selv villet det. Aldrig vil Keiseren modsætte sig Amerikas Continental Nationers Uafhængighed. Denne Uafhængighed ligger i Begivenhedernes nødvendige Orden. Den grunder sig paa Retfærdigheden og den med hver Magt overeensstemmende, Jnteresse. Frankrig har lagt Grunden til Amerikas Uafhængig hed; det har bidraget til at forstørre samme ved flere Provindser. Stedse vil det være beredt til at forsvare sit Værk. Dets Magt afhænger ikke af noget Monopolium; det har ingen Jnteresse, som kunde stride mod Retfærdigheden. Jntet, der kan bidrage til Amerikas Lykke, er imod Frankrigs Vel, som stedse vil være noksom riig, naar det seer sig behandler lige eens hos alle Nationer og paa alle Europas Markeder. "Skulde Mexicos og Perus Nationer ville være forenede med Moderlandet, eller skulde de ville hæve sig til en ædel Uafhængige heds Høide, saa vil Frankrig ikke modsætte sig det, saafremt disse Nationer intet Forbund indgaae med Engelland. Frankrig behøver ikke til sit Vel og for sin Handel at undertrykke sine Naboer eller paa lægge dem tyranniske Love. Vi hare tabt Kolonierne Martinique og Capenne Beggaere slet blevne forsvarede. De Omstændigheder, under hvilke man har frarevet os dem, ere Gienstanden for en stræng Undersøgelse. J de almindelige Anliggenders Vægtskaal er dette Tab vidstnok af ingen Betydenhed; thi de ville ved Freden blive givne os tilbage i en mere blomstrende Tilstand, end de vare den Tid man frarev os dem. Freden har endelig ført Keiseren tilbage iblandt os; alle Stats Collegier have nedlagt deres Hylding for Thronens Fødder ; hans Svar ere indgravede i alle Hierter. Den Monark, som opvækker den meste Beundring og Enthusiasme, er ogsaa den, som fortiener den meste Kierlighed. Han har sagt os : han satte alle sine Lykkes=Forhaabninger til den Kierlighed, som han indgyder i Franske ; han har altsaa feilet, naar han tilføiede, at andre Fyrster havde været lykkeligereend han.
Berlingske Tidende, 1809-12-29
J Morgen holder Senatet et overordentligt Møde, hvori, som det hedder, et Senatsconsult af høieste Vigtighed skal omhandles.
Berlingske Tidende, 1809-12-29
Da Hs. Majestæt Keiseren havde endt sin Tale, tog Hs. Majestæt Keiserinde=Dronningen Ordet :Med Vores høitelskede Gemals Tilladelse maa jeg tilstaae, at, da jeg aldeles ikke meer tør haabe at føde Børn, som kan tilfredsstille hans paa litiske Fordringer og Frankrigs Jnteresse, saa bringer jeg igjerne den største Beviis paa Tilbøielighed og hengivenhed, som nogensinde blev bragt paa Jorden. Alting har jeg af hans Godhed, hans Haand var det, som satte Kronen paa mit Hoved, og ophøiet paa denne Trone har jeg ikke erholdt andre end Kierligheds og Ømheds Beviser af det franske Folk. Jeg troer at giengielde alle disse Følelser, naar jeg bidrager mit til Opløsning af et Ægteskab, som i Fremtiden er en hindring for Frankrigs Velfærd og berøver det den Lykke at blive i Fremtiden behersket af dem, som nedstamme fra en stor Mand, som Forsynet saa øiensynlig har opvakt for at udslette de onde Følger af en skrækkelig Revolution og igienoprette Altaret, Tronen og selskabelig Orden. Men denne Ægteskabs-Skilsmisse skal ikke forandre mit Hiertes Følelser. Stedse skal Keiseren finde i mig sin bedste Veninde. Jeg veed, hvormeget denne Handling, som Politik og saa stor Jnteresse byder, sønderriver hans Hierte, men vi ere begge stolte af et Offer, som vi bringe Fædrenelandets Vel. "Derpaa have Deres k. k. Majestæter forlangt, at Vi skulde udsted, en Act over deres Erklæringer og deres giensidige Jndvilligelse; hvorpaa Vi Prinds Rigs=Erkekanslør, ifølge Deres Majestæters Befaling og Forlangende have udstædt ovenmeldte Act og ført den til Protocolsfor at give den Retskraft. Benævnte Protocol have Deres Majestæt ter egenhændig underskrevet tilligemed de tilstædeværende Konger, Dronninger, Prindser og Prindsesser, hvornæst den blev underskreve af Os og contrasigneret af den keiserlige Families Stats=Secretair. Saaledes foregaaet i Tuilleriernes Palais paa samme Dag, Time og Aar, som ovenfor er nævnt. Undertegnet,
Berlingske Tidende, 1809-12-29
Napoleon. Josephine. Madame. Louis. Jerome Nopoleon. Joachim Napoleon. Engene Napoleon. Julie. Hortense. Pauline. Caroline. Cambaceres, Grev Regnand St. Jean d'Angely Prinds-Erkekantsler.
Berlingske Tidende, 1809-12-29
Efterat Senatconsultets Forslag, i Følge den 57de Artikel i Constitutions=Acten af 4de August 1802, affattet i behørig Form, var forelagt; efter at Statsraadets Taler og den udnævnte Speciel Commissions Beretning om Bevæggrundene til benævnte Forslag var hørt, samt efterat der var beraadslaget om Antagelsen efter det foreskrevne Stemme=Antal, saa besluttede Senatet følgende : 1) Ægteforbindelsen imellem Keiser Napoleon og Keiserinde Josephine er ophævet. 2) Keiserinde Josephinbeholder Titel og Rang som kronet Keiserinde og Dronning. 3) Her des Appanage er bestemt til 2 Millioner Franker aarlig, som hæves af Statens Skat. 4) Alle Foranstaltninger, som af Keiseren kunne blive gjorte til Fordeel for Keiserinde Josephine paa Civil-Listens Fonds, ere forpligtende for Hans Efterfølgere. 5) Nærværende Senatus=Consult skal ved et Budskab tilstilles Hs. Keiserl. Kongl. Majestæt. Undertegnet, Camdaceres, Prinds Erkekantsler, Præsident. Semonville, Beurnonville, Secretairer. Seet og forseglet Grev Laplace, Senatets Cantsler. Begge af Commissionen foreslagne Addresser bleve herpaa antagne i følgende Udtryk Senatets Adresse til Hs. Majestæt Keiseren, SirelSenatet har antaget Udkastet til det Senatus=Consult, som en og Kongen. bleven overgivet det i Deres K. K. Majestæts Navn. Deres Majestæt kunde ikke give Frankrig noget større Beviis paa deres fuldkomne Hengivenhed for de Pligter, som paaligge en arvelig Trone. Senater kan ikke andet end tilkiendegive, hvor giennemtrængt det er af althvad der angaaer Deres Majestæt. Den meest udstrakte Magt, der meest glimrende Hæder, den fierneste Efterverdens Beundring kan, Sire, ikke være nogen Erstatning for Opoffrelsen af Deres dyrebareste Følelser. Det franske Folks evige Kierlighed og den dybe Følelse af alt, hvad De har gjort for samme, kan allene trøste Deres Majestæt, Undertegnet, Cambaceres, Rigets Prinds-Erkekanteler, Præsident, Hierte. Semonville, Beurneville, Secretairer. Senatets Adresse til Hs. Majestæt Keiserinde. Madame! Dronningen.
Berlingske Tidende, 1809-12-29
Deres Keiserlig Kongel. Majestæt har bragt Frankrig det største Offer. Historien vil bevare det i evigt Minde. Den største Monarks Durchl. Gemalinde kunde ikke ved nogen mere hervisk Hengivenhed knytte sig til Hans udødelige Hæder. Længe har det franske Folk ære deres Dyder; der elsker hiin rørende Godhed, som besieler alle deres Ord, ligesom den leder alle deres Handlinger; det vil beundre deres ophøiede Tænkemaade og for stedse offre dem sin Taknemligheds, Ære Undertegnet Prinds Rigs=Erkekantsler, Præsident. frygts og Kierligheds Hyldning.
Berlingske Tidende, 1809-12-29
Cambaceres, Semonville, Beurnenville, Secretairer. Statsraadets Tallere tage derpaa bort og Prinds Erkekantsleren, ophævede Sædet.
Berlingske Tidende, 1809-12-29
Wien, den 17de December. I Dag rømme de franske Tropper St. Potten og hele Nedre=Østerrig. Overalt i det Østerrigske er trykkende Dyrtid paa Levnetsmidler. - Politiet i Wien har maattet strængt afstraffe endeel Personer af den laveste Pøbel, som under Indtogs=Jlluminationen havde til ladt sig de meest fornærmende Forhaanelser. - Efter Nytaar faae alle Embedsmænd et betydeligt Lønningstillæg.)
Berlingske Tidende, 1809-12-29
Paa den ungarske Rigsdag vil man især arbeide paa at see den offentlige Credit ophiulpen.