JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1804-01-06
Samtlige Arvinger efter den her i Byen ved Døden afgangne ugift Fruentimmer Johanne Christens datter Hørsens, indkaldes herved, at inflede dem hos mig paa mit Contoir 6te og 12te Ugersdagen fra Dat for deres Tarv under det efter hende begyndte Skift 1 Følge Loven at iagttage; ligeledes indkaldes Stærv boets Credi og Debitorer, de første for at bevise de res Kravs Rigtighed og de sidste for at betale deres Skyld. Thisted den 11 December 1803. Brøndlund, Stifteforvalter. N. B. Paa Veien til Kronprindsens Kilde er den 2 Jan. tabt en liden Chatolnøgle; hvo som aflevere samme paa Bogtrykkeriet, loves 1 Mk. i Findeløn, En Kapital af 6 til 7000 Rd. ønskes at erholdes til Laans næste 1804 Omslags Terminstid, mod mere en dobbelt Pandt udi Jordegods og faste Eiendomme med 1ste Prioritetsret Nærmere Oplysning om Pandter os Eieren der søger et saadant Laan, erholdes hos Jens Hiersing, boende paa Nørregade.
Jyske Efterretninger, 1804-01-06
Rettelse. J forrige Avis staaer paa 6te Spalt næstsiste Linie: Classen, læs, Planen.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Trykkes og ud London, indtil 20 Decembr. Hr. Jesserson. en Søn af den amerikanske Præsident, er igaar u hentet ankommen hertil fra Paris. Blot den glade ni Formodning, at han kom paa Fredens Vegne, mpirkede strax en Grads stigen i Fondene. Men hans Ærinde skal alene være, at sælge til engelske Kapimalister de først om 15 Aar betalelige Stok, som Kongressen har tilstaaet Frankrig for Lovisianas Afstrædelse.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Her er endnu saadan Mangel paa klingende Mynt, at Sølv= og Guldpenge vinde mod Papiir og Procent Opgeldt.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Det Kongel. Sølvtøi i Hannover, som den Johang Franskmændene nærmede sig, blev bragt til at Petersborg, er nu her ankommen og nedlagt i Ban sen.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Den engelske Basilisk (et Kanonskib) har bortelaget en fransk Nationalbaad No. 436, paa sin Reise fra Dunkirchen til Boulogne. Den fører en messing 18pundiger forud og en Haubitze agter ud var kommanderet af en Skibsfændrik og havde den Matroser, 1 Kapitain og 27 Soldater ombord. re Den seilede saa slet, at man maatte Slave den, og anden blev tillige lek, saa at 9 Franskmænd og 2 Engtillænder druknede paa den.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
en Hoftidenden har ogsaa bekiendtgjort, at en dannekircher Kaper paa 2 Kanoner og 21 Mand er taget. dte Et engelsk Linieskib og nylig en fransk Kaper paa Strand ved den franske Kyst; men den sprengede og selv i Luften, da Skibets Slupper nærmede sig. Vor Fregat Schannon, som strandede paa den alt ganske Kyst, har en anden af vore Fregatter dog aget Held til at stikke i Brand. Vandalt.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Vor store Flaade for Brest, som bestaar af 20 Linieskibe og 21 Fregatter, har ogsaa taget en fransk Kaper paa 12 Kanoner og 92 Mand. Den kom fra St. Domingo med Depesker.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Der er nu indløben Officielberetning om at vor Flaade i Vestindien har borttaget Fortet Dauphine og St. Marc paa St. Domingo. De franske Garnisor ner fandtes i de beklageligste Omstændigheder og havde i nogen Tiid maattet spise Hestekiød. Negernes Plan skal være, at ingen, Hvide maae herefter besidde Plantager paa Øen, men kunde blot opholde sig i Havnene for Handelens Skyld.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Ved Underhusets Møde, d. 9de, fandt man rigtig nok de Herrer Pitt, For, Windham o. s. v. paa deres Pladser, og man fik mange skiønne Ting at vide og at høye. Krigsekretairen Bragge aabnede Mødet ved at andrage paa en Bevilgning af 56 Millioner Rdr. til Bekostningerne paa Armeen for næste Aar, hvilken, af regulaire Tropper, ville bidrage ialt 166,697 Mand, som var 58,000 Md. flere end i Aaret 1803. Desuden bestod Landmilitcen af 109,947 Mk., og Volontairernes Antal var allerede opløben til 379,943 Mand i Storbrittanien. og 70,000 Mand i Jrland hvilke endnu skulde forøges med 24000. Summa Summarum 72658.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Krigsmænd. Søemagten, som nu er i Tieneste angaves at bestaae af 469 bevæbnede Skibe af 12 til 120 Kanoners Størrelse, samt 800 Kanonbaade. Hr. Windham tog først Ordet, og sagde: at de fleste af Volontairerne vare uskikkede og udygtige tilMilitairtieneste. J det Hele var Volontairsystemmet ingen vedvarende Strøm, men en øiebliklig Vandstyrtning, som snart ville tabe sig. Herhos dadlede han, at Volontairerne antoge Karakteer, af raadslaaende Soldater, og saaledes fulgde et reent demokratiskt System. - Hr. For var af samme Mening som Hr. Windham og erklærede at Volontairvæsenet var utilstrækkeligt til Landets Betryggelse, og kaldte Volontairerne kun Skin soldater, som fattedes alle en Soldats nødvendige Egenskaber. Iøvrigt dadlede han Behandlingen mod den ædle og brave Prinds af Wallis, og maatterrigtig tilstaae, at Tronarvingens rette Plads ikke var i Spidsen for et Dragonregiment. - Hr. Pitt forsvarede Volontairsystemet og ønskede endog Volontairantallet forøget og brugt under en regutair Jndretning; thi derved kunne man sættes i Stand til, at anbetroe Landets Sikkerhed til Volontairerne, medens man med de regulaire Tropper spillede Krigen over paa det faste Land, da man maaskee kunde befrie baade Hannover og Holland fra de Franske, og at spare nogle Millioner flere Bekostninger derpaa, vilde være en ilde anbragt Huusholdning o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Paris, 23 Decbr. Førstekonsulen holder nu lange Samtaler med Generalerne, som ere bestemte til Toget mod England. Dagen efter Nytæær mener man Førstekonsulens Reise til Kyskerne gaaer for sig. Kiernkorpset, som samles ved Arras, skal være bestemt til, at ledsage Bonaparte paa Toget.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Den 20de er en Division flade Fartøier afseilte herfra til Havre. Her og i Comptegne ere bygte 130 slige Skibe. J Rouan indladdes daglig 1280 Haubitzer, 4000 Kugler og 100 Fade Kartetscher til Havre. Dands er nu her ingen Forlystels mere, men et Arbeide. En Pariserinde, som ikke imindste har gaaet i Lære i 4 Aar, vover ei, at dandse en Kontradands med paa et Bal. Af 20 Damer man fordrer op til Dands, saaer man vist Nei hos de 19, alt med den Undskyldning: Jeg dandserrigtig ikke godt nok.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Haag, 21 December. Havnen ved Vliessingen er nu for lille til at rumme alle til Englandstoget bestemte Fartøier. Ellers ere alle vore Flotilledivisioner, 7 a 8 i Tallet, samtlig seilfærdige, og Transportskibene ere saa mange, at vor betaviske Expidition bliver ret anseelig.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Den hele Nationalflotille ved Ostende er i Bevægelse for at seile til den store Sammelplads ved Boulogne. Ogsaa ved Dunkiichen ligger den hele Flotille paa Rheden og venter den sidste Ordre til at udløbe. Alting spaaer, at Landgangstoget er paa Nippe.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Blandede Efterretninger. Kongen af Etrurien har den 10 December taget Parma, Placenza og Guaskalla i Besiddelse, da Frankrig har givet Slip derpaa.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Hertugen af Ostgotland er død i Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Paa Øen Ceylon raser en slem Feber, som alt har bortrykket 1000 Englænder og 10,000 Jndfødte.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
J Wien er udkommen en Forordning, som herefter fastsætter Rentefoden til 5 P. c. mod Pant, og til 6 uden Pant.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
J München smigrer man sig med, at Kongen af Sverig vil forblive der i nogle Uger.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
I Hannover er fra fransk Side fordret en Beregning over hvad Okkupationen har kostet det haannoverske Folk.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
De sværeste hannoverske Kanoner, som vanske ligen kunne transporteres, sauges nu itu og bringes stykkeviis til Frankrig, for at omstøbes.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Indenlandske Efterretninger. Det danske Skib Kiøbenhavn, Kapit. Boie, er paa Reisen til St. Croix, forulykket ved Kalais.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
J Aaret 1803 ere i Hertugdømmet Slesvig kopulerede 1983 Par, fødte 1357 og døde 5584, dødfødte 374; ere altsaa 1773 flere fødte end døde. Blant de Fødte vare 289 uægte, 22 Par Tvillinger og 3 Trilling. fødseler. J Slesvig døde en Kone 99 Aar gammel. I Herringe Sogn under Fiellebroe Gods i Fyen aabnes fra Nytaar en Søndagsskole, hvori de unge Karle, som ikke kunne skrive, faae frie Underviisning. Godseieren Hr. Grev Holck Vinterfeldt, samt Præsten og Stolelæreren paa Stedet, fortiene offentlig Agtelse for denne nyttige Indretning.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
J Kiøbenhavn maa den nye Skat svares af Pakhuse, enten de staae ledige eller ikke, af Bygningerruden for Staden, men under dens Jurisdiction, ligesom af Bygninger i Staden selv; saaog af ubetydelige Bygninger som bruges til andet end smaae Huusholdningsbeqvemmeligheder; Logerende fritages ikke for Afgiften; de Leiligheder, Almisselemmer beboe, er refrie Rentekammer Resol.)
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst behaget at resolvere; at Kommandeerserganten ved Landkadettorpset skal herefter kaldes Adjutant, og Chirurgen derved Regimentschirurg.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Odense Byes Fattigvæsen begynder med Nytaar at bestyres efter Reglementet; men Byen trænger derhos høiligen til et Arbeidshuus.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Landsdommer Baden har i Politievennen viller godtgiøre, at Arbeidshuse for Fattige paa Landet ere ligesaa unødvendige som de vilde blive alt for bekostelige. Heller ikke siger han, har Danmark endnu Folkemængde stor nok til, at der kunde undværes Hænder fra Agerdyrtningen til Fabrikvæsenet. (Man seer dog, at der er en skiønne Hohen Hænder og Fødder tilovers til Betlerie, Leddiggang o. s. v.)
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Fra en Mand paa Landet er indsendt til Politievennen et Bidrag som Garnisonslivet, som byrdefuldt for Bøndersønner, hvori foreslaaes, at oprette er Kontoir eed Garnisonen, hvor enhver Soldat kunde henvende sig, som ikke vidste at skaffe sig Arbeide, og derfor enten maatte sukke, eller tage Brødet af Munden paa sine fattige Forældre, om han ellers hvod nogen. Dog siges derhos: at det, at Soldaterne blive nu i 2 hele Aar i Garnisonerne, og at hver Mand vil om nogle Aar have været Soldat, er en herlig Sag for et Land, som itte formaaer at holde en stor staaende Armee. Et andet til samme Blad indsendt Bidrag, om Landidater og Præster, der kiøbe Kaldsrettigheder, liller faae dem forærede, for at overdrage Kongen sam ne, har ikke kunne indrykkes.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Af de skibbrudne Englænder, som d. 5 Dec. naarde Land ved Assaae i Vensyssel, efterat have omdreet i en Baad paa Søen i 2 Nætter og Dage, skal kunsten eneste Mand have været levende, da Baaden endelig stødte paa Land. Denne Mand, en Broder af Kapitainen, som førte det forulykkede Skib, og hvem an saae at døe i Baaden for sine Øine, blev derefler ført til Fladstrand, hvor nu begge hans Fødder, samt Fingre, ere, formedelst stærk Koldbrand, bleven afsatte.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
En jødisk Vexelerer i Khavn, har testamenteret til 1 Jomfruer af hans og hans Kones Familie 500 Rd., hvoraf enhver Jomfrue nyder 500 Rd. til Medgivt, naar hun omskifter hendes Jomfruestand, med Ægtestanden.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Man tæller nu over hele Danmark, Norge og Holsteen 150 Klasselotteriekollecteurer, hvoraf allene i Kiøbenhavn 41 og i Hambarg 4. Deriblandt er da ogsaa 15 Madamer og 1 Jomfrue som Kollectricer.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Aalborg, den 10 Januarii. J en af de senere Nætter er i Hasseriis Bye, til Trods for den bestandig gaaende Nattevagt, atter skeet Jndbrud og Tyverie, hvorved en Huusmand blev berøvet næsten sin hele Vinterprovision.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Avertissements. At det her behaget det alvise Forsyn, efter nogen Tids haarde Lidelse den 5te Januarii 1804 om Morgenen Kl. 5 Slet at bortkalde fra mig og efterladte smaae umyndige Søn, min i Livet elskede Mand Niels P. Møller i hans Alders 47 Aar og Ægteskabs ho Aar bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner af hans Efterladte Enke. Karen Larsdater.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
At det har behaget Forsynet Søndagen den 8 Janubarii 1804 at bortkalde min gode Mand Lauriz Holm Borger og Uhrmager i Aalborg, bekiendtgiøres herved for Venner og Bekiendtere. Hedevig Margrethe sal. Holm.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
De som endnu ikke have betalt hvad de enten som Avisens Holdelse eller Avertissementers Jndrykkelse m. m. ere skyldige til Bogtrykkeriet, anmodes at præstere Betaling saasnart muligt. Ligesom jeg ogsaa gjerne ønstede at udenbyes Boende, for Fremtiden ville sørge for, at jeg hos en Mand her i Byen tunde modtage Betaling for de indrykkede Avertissementer, formedelst den ofte, af Mangel paa Befordrings leilighed, foraarsagede Vanskelighed, saavel for mig at saae den Regningerne tilstillet, som for dem at saae mig Betalingen tilsendt til rigtig Tid. Aalborg den 9 Jan. 1804. P. F. Wandall, Bogtrykker.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Onsdagen den 25 Januarii Formiddag Kl. 10, bliver efter Kiøbmand Hr. Anders Wognsens Begiæring, hans eiende, iboende og paa Bredgade her i Byen beliggende Gaard opraabt ved Auction og om nogenlunde antagelig Bud skeer bortsolgt uden flere Auctioners Holdelse. Denne Gaards Bygninger bestaaer af 19 Fag, 2 Etage, et Sidehuus 4 Fag, 2 Etage, og et Halvtag i Gaarden 6 Fag, meest Egetømmer; derudi, Leilighed til Brænderie og Maltgiøring, og for øvrigt vel indrettet til Beboelse for en honet Familie Aalborg den 9de Jan. 1804 Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
En vel vedligeholdt Gaard med fornødne Udhuuse, til Lade og Stalderum, beliggende paa en af Aalborg Byes reeleste Gader i Budolphi Sogn, og især til Vertshuushold og anden slig borgerlig Næring beqvem indrettet, er underhaanden at faae til Kiøbs, og kan tiltrædes til Paaske Fløttetid, hvorom kan accorden res med Byefogden Hr. Regimentsqvarteemæster Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Et velindrettet og smuk Huus, beliggende i Gravens Gade her i Aalborg, er at saat til Kiøbs og kan tiltrædes næste Paaske Fløttetid, Liebhavere, dertil behager at melde sig hos Agent Qvist. Torsdagen den 12 Januarii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 holder Directionen, for det Fortnede Aalborgske Enke Pensions Selskab Samling hos Hr. Brannes for at ubetale Enterne deres Pension, som behagentlig der lader samme afhente, Qviteringerne dertil, kan forinden afhentes hos Bogholderen. Aalborg den 9 Januarii 1804. Dette bekiendtgiøres paa Directionens Vegne af Peder Rodskou, Selskabets Bogholder.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Hos Undertegnede er til første Paaske Fløttetid, Værelser at faae til Leie, bestaaende af 2de Stuer, med Spisekammer og Kiøkken. Aalborg den 9 Januarii 1804. Lars Jensen, Slagter.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Det mig tilhørende Sted beliggende ved Gammel Mølle, lige over for Tømmermester Hr. Knud Tom ras, og som for nærværende Tiid beboes af Sr. Peder Rinto, bliver i Følge Forening med Underofficeer Bang, som samme haver leiet til næstkommende Paaske Fløttetid ledig, og kan altsaa til bemeldte Tiid erholdes i Leie, naar Liebhabere behagelig med allerførste ville henvende sig til dets Eiere, som boer i Gaarden No. 351 ved Budolphi Kirke, for derom at accordere. Aalborg den 9 Januarii 1804. J. Møller.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Efter Hr. Niels Andersens Begier paa Vedkommendes Vegne, bliver Fredagen den 13de denne Maaned holdet offentlig Auction paa Syvderod i Østerbye under Hals Sogn her paa Øen, over ilandbierget Partie Hør, som ved passeret Synsforretning er befunden mere og mindre havereret, fra Brigskibet Albion tal det, hvormed Capitain Nicolai Dobson havde det Uheld at indstrande her under Øen Natten til den 1ste Decbr. f. A., paa Reise fra St. Petersborg bestemt til London, hvilken Auction begynder Kl. 10 Slet. om Formiddagen og vedvarer paafølgende Sognedage, ligesom Jlandbiergning kan skee, som saaledes bekiendtgiøres til Libhaberes behagentlig Efterretning. Weigaard paa Læsøe den 4de Januarii 1804. L. H. Bing, Auctions-Directeur.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
De Værelser i min tilhørende Gaard paa Nørregade, som Hr. Landmaaler Hall beboer, bestaaende af Dagligstue, Sovekammer, Storstue, Børnestue, 2 Kamre openpaa, Spiskammer, Kiøkken og Bryggers, samt flere Beqvemmeligheder, item Stald til 2 Heste eller Køer, og en stor Frugthauge, er for en respectabel Familie til næste Paaske Flyttetid at faae til Leie. A. Nørgaard, Skolelærer.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Daglig Lommekalender til 1804 Linieret til Udgift og Jndtægt samt Stempelpapiirs Forordningen i Marmorbind 4 Mk. Dito i Papiirshind 3 Mk. Skriver og Reiseralender a 12 og 16 s. faaes hos Boghandler og Bogbinder. Sadolin. Et Menneske af fat Karakteer, og som i en Række af Aar har som Fuldmægtig betient Forretningerne paa juridiske Embedsmænds Kontoirer, saaledes at han nu som erdsvoren og konstituext forretter et Dommer og Skriver-Embede, attraaer til 1ste Maj en Condition enten i samme Fag eller som Forvalter ved et Jorder, gods. Anviisning hvorfra med ham kan forresponden res erholdes hos S. T. Hr. Jørgen Hansen Kiøbmand boende ved Østerport. Eieren Belædle Hr. Hans Brantsen af Gjettrup, i Ulsted Sogn, Kiær Herred, Aalborg Amt er ved Døden afgangen sidstafvigte 27de November. Jfølge deraf bliver herved indkaldet alle Vedkommende, som formene sig nogen Fordring eller have nogen Anmeldelse i Stervboet efter ham, at de behagentlig og behørig anmelde dem for Stifteforvalteren Herredsfoged Hoselbalt i Nørresundbye ved Aalborg udi hans Boepæl til 5te eller 12te Ugersdagen efter Dødsfaldet, være sig angaaende velbemelte Afdødes førte Forvaltertjeneste paa Børglumkloster, hans havte Selveiergaard Syndergaard i Ossenterp, hans ved sin Død nu tiende Haard Giettrup, eller i andre navnlige Maader Alt under Forbindtlighed, af Mangel paa Anmeldelse, at tabe videre Ret, i Overeensstemmelse med Loven Samme Stervboes Debitorer tilvares og indkaldes tillige at de til behørige Tider betale hvad de til dette Stervboe ere skyldige.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Bekiendtgiørelse. J Hellum Hindsted Herrer, ders Pandten og Skiødeprotocol under Aalborg Amt, findes undslettet 5 Stkr. Panteforskrivninger, hvilke sluttes at være indfriede, siden Pantet nu er i andre Eieres Hænder, men at forskrivningerne ere forsømte at tinglæses til Udslettelse, nemlig: a) Creditor Hans Olesen Lund i Kiøbenhavn, Øebitor Søren Larsen Lund i Schouboe, Walsgaard Sogn, Kapital 140 Rd. Obligation af 28 Mai 1111, Pandtet 2 Tdr. 1 Skp. Fr. 1 Alb. Hartkorn Jordskyld og 1 Fr. 1 1/2 Alb. Skovskyld; b) Creditor Søren Bøssemager i Øster Tørslev Debitor Niels Jensen Haaslund i Basbøll, Ove Sogn, Kapital 298 Rd., Obligation af 25 Mai 1776, Pande, 2 Tdr. 3 Skpr. 3 Fk. 3/4 Alb. Hartkorn Jordskyld; c) Creditor Christian Nikolai Rasmussen 1 Tisted, Ochito Jens Nielsen Haaslund i Basbøll, Kapital 480 Rd. Obligation af 16 Febr. 1182, Pandtet 2 Tdr. 3 Skpr. 3 Fk. 2 Alb. Hartkorn Jordskyld; d) Debitor Christian, Eliasens Enke Karen Sørensdatter i Schouboe, Creditorer 2 hendes Børn, Kapital 56 Rd. 8 s.; Obligation af 11 Sept. 1756, Pandtet 2 Tdr. 1 Skpr. 1 1/2 Fr. Hartkorn Jordskyld; e) Creditor Søren Olesen i Redsøe, Debitor Thyge Nielsen Fuhr i Hobroe Huse, Kapita50 Rd., Obligation af 16 April 1791, intet Pant, Hartkorn men et Huus og en Haveplads i Hobroe, Skulde itte destomindre endnu nogen af disse Gields breve imod Formodning være gieldende, fremæskes J. hændehaverne at forevise samme paa disse Herreder Ting, som holdes hver Tirsdag i Lyngbye, inden Udgang Febr. 1804, da de i Mangel deraf ansees som ugyldige til Prejudice for nuværende Besiddere af Pano terne. Tebitorerne eller Arvinger, som maatte hav nogen af disse undslettede Forskrivninger i Hænde, op fordres ligeledes til berørte Sted og Tider at forevise disse indfriede Gieldsbreve, da de gratis kan venteninglæste og af Pantebogen udslettede, samt tilbageleperede. Torstedlund den 19 Dec. 1803. K. Theil.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Foruden den i disse Tidender skeete Jndkaldelse i Anledning af forrige Sognepræst for Sebber og Lundbye, Hr. Hans Friderich Bloch hans Skiftes Behandling, betiendtgiøres endvidere: at Stiftet efter bemeldte Afdøde atter foretages i Barmer Præstegaard den 25 Jan. 1804, til hvilken Tid saavel Boets Creditorer som flere maatte være end de som allerede have anmeldt sig ville opgive deres Fordringer, ligesom og Boets Debitore, ville møde for at betale hvad de til Stervboet skylde da de i anden Fald maae vente deres Gield til Boe, ved lovlig Søgsmaal vorder inddreren. FarstruPræstegaard den 13 Det. 1803. Viibe.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Provst i Sleth Herred.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
En Capital af 13 a 14000 Rdr., behøver en Jord gods Eiere til forestaaende Snapstings Termin, hvor for han kan give tilstrække god Pandt i Jordegods, og om forlanges Caution. Hvem der maatte have saadan Capital at udlaane, vilde behagelig henvende dem til Stadshauptmand og Kiøbmand Wigelsen, Aalborg, som giver Underretning om Panted.
Jyske Efterretninger, 1804-01-10
Det Huus paa Hjørnet af Fiordgyden og Kakkevad som for Tiden beboes af Kommandeersergeant Lenner, kan erholdes til Leie, og modtages næste Paask Fløttetid til Beboelse, Udi samme Huus befindes 4re Underværelser med Kiøkken, samt en tiøn Overstue, fornøden Loftrum, Gaards- og Haugeplads, samt Brøndvand ved samme, hvorom accurderes med Jens Hiersing, boendes paa Nørre Gade. Det øvrige Indsendte følger i næste Avis.)
Jyske Efterretninger, 1804-01-17
og udgives 2.
Jyske Efterretninger, 1804-01-17
Paris, 30 Decemb. En yderst heftig Orkan storm har iforgaars anrettet store Ødelæggelser her. Paa alle Kanter nedregnede der Tagsteene, Træer bleve oprykte med Rode eller afbrækkede, Vindver sønderslagne, Skorstene nedstyrtede, og Mennesker blæste over Ende paa Gaderne. De vigtigste Slot ste og offentlige Bygninger ere tildeels meget beskadigede. Den i Orangealleen staaende Papirius's Statue mistede Hovedet ved Faldet af et stort Træ. Endeel Mennesker ere blevne saarede og nogle dræbse. Stormen brølede saa heftig, at man ikke høide Tordenen, som ledsagede den. - Denne Orkan har og saa anrettet stor Skade paa Slottet og i Parken i Versailles.
Jyske Efterretninger, 1804-01-17
Natten til d. 27de rasede i Rouan en heftig, Storm af Sydvest med Regnskyl, som vedvarede d. 27de og naaede Kl. 11 den høieste Grad.
Jyske Efterretninger, 1804-01-17
Ved Roscoff er en engelsk Korpette kastet paa Strand af Stormen.
Jyske Efterretninger, 1804-01-17
En Kaper fra St. Malo har opbragt det engelske Skib Magneten, ladt med Bygningstømmer, Diamanterne af den erobrede engl. Paketbaad, King Georg, har i Bordeaux ved Salg indbragt 600,000 Livres.
Jyske Efterretninger, 1804-01-17
Haag, 3 Januar. Fra Paris meldes: Førstekonsulens Kofferter ere pakkede paa Reisekareterne, hans Livgarde staaer færdig til Eskorte og hvert Øieblik venter man hans Afreise. General Duro og andre Generaler ere alt reiste forud.
Jyske Efterretninger, 1804-01-17
Den 25de gjorde Kontreadmiral Verheuls Adjutant en heldig Prøve i høi Søe og Støvregn, med en af Landgangsbaadene. Ved Løsbrændingen bevægede Fartøiet sig kun meget lidet, samt dreies sig behændigt, uagtet det svære Skyt.
Jyske Efterretninger, 1804-01-17
London, 24 Decbr. Lord Greenville bemært, kede den 16de ved Billen til Forbedring i Volontair, væsenet, at Volontairernes Udskude eller Kommisteer vare farlige, da slige Udskude havde været et af de skrækkeligste Værktøier til Revolutionen i Frankrig. - Hvorfor saa bange i det frie England? J 3 Dage har Rygtet gaaet her, at Bresters flaaden er udløben, efterat Stormene havde tvunget Lord Cornwallis til at forlade sin hidtil saa standhaftigt haandhævede Station for Brest. Kun alt for sandt er det, at en heftig Orkan har d. 24 og 25de raset ved vore Kyster og tvunget vore Krydseere for Boulogne og Havre at gaae hjem i Dynerne, ved hvilken Leilighed man har faaet vide, at de store Anstalter i de franske Havne ere modne til et ufortøvet, Jnvasionsangreb. Ja Hr. Pitt har i Løverdags offentlig erklæret i Dover, at han ventede det første Angreb fra Boulogne af. Ogsaa i Brighton er daglig Alarm og Faren, der hænger over Hovedet.
Jyske Efterretninger, 1804-01-17
Prindsen af Wallis fik nys en Expres over Taffelet, og lod derpaa sit Dragonregiment holde sig marsch færdig.