JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-27
Jmedens Lord Exmouth udruster sin Flaade, for at tugte Algierne, med hvilken Flaade den hollandske under Admiral van Capellen skal forene sig, berettes fra Neapel af 30 Junii at Orlogskibet La Ville de Naples i Selskab med 2 Fregatter har mødt og aldeles slaget en barbareskisk Eskadre. Fartøyer har i Bugten af Manfredonia sat flere Ulykkelige i Land, som har undgaaet Mytteriet i Algier og Tunis. En barbarisk Corfar, som laae for Anker ved Barletta er boret i Grund. Men i det indre af Kongeriget Neapel anrette Røverne ligesaa store Ulykker, som Corfarerne paa Kysterne. Jngensteds ere Landeveiene sikkre, Røverbanderne nøde Jndvaanerne til at betale sig Penge eller de true med at stikke Sæden i Brand paa Markerne; de østerrigske Tropper, som ligge i Landet søge vel at standse disse Afskyeligheder, men de ere ikke talrige nok, og understøttes ikke nok af det neapolitanske Militair, saaledes var nyelig det ungariske Cavallerie i en Fægtning med 18 Mand af Brødrene Vardarellis Baande, men disse kastede sig ind i en Kratskov, hvor Cavalleriet ikke kunde angribe dem; der blev nu sendt Bud til nærmeste neapolitanske Jnfanterie for at omgaae Skaren og fange dem, men det kom ikke og Røverne undslap. Samme Brødre Vardarelli angreb med 14 Mand et Detaschement af 60 neapolitanske Soldater og tog 25 til Fange, det hedte at Soldaterne manglede Patroner. Regieringen er gaaet paa Accord med Røverchefen Giuseppi diFuria og giver ham 300 Ducater og Maaneden for at holde Orden i den Egn, han tilforn har plyndret, Da Sicilien har ved den Constitution, som England har forskaffet den, faaet Skrivefrihed, og da den skal blive misbrugt, saa har Regieringen forbudt at indføre de sicilianske Aviser i Neapel; som det der maae see ud, kan der vistnok være alleslags at skrive om.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-27
Kiøbenhavn. Hver Aarstid medfører nye Moder. Hvem der ønsker at erholde et nogenlunde fuldstændigt Begreb om de, som for nærværende Tid er gieldende her i Staden, behøver kun i disse smukke Sommerdage, at foretage sig en Vandring til Frederiksberghave, og at sætte sig ved Jndgangen paa de to store runde Bænke, hvor han vil finde sin Nysgierrighed tilfredsstillet. Damerne vise sig i fine hvide Klæder, som naae til Skoene, og med en fiin Modens Straahat, hvorpaa sees en eller anden smuk Blomst, thi Hatte af Tyl eller Combris ere ikke meer i Moden. Shavlet bæres paa den venstre Arm, og imellemstunder af den medfølgende Chapeau, noget, som er Udlændinger. meget paafaldende, da det kun skal være brugeligt her tillands. Mange Damer, som af Oeconomeikke ville kiøbe et kostbart Shavl for 300 til 400 Rbd., behielpe sig med et simplere til 25 eller 50 Rbd., som ogsaa vist nok giør samme Tieneste, Andre, som ere endnu sparsommeligere, lade sig nøie med at bære et stort Halstørklæde paa Armen, Shavlet eller Tørklædet maa, efter Modens Regler, kun naae til Albuen, og den anden Deel af Armen blive ubedækket. Chinesiske og andre smukke udenlandske Vifter og de smaae slettede Kurve, som forhen saa almindelig bleve baarne af Damerne paa deres Spadseretourer, sees nu ikke meer, og det synes som om Sløerne ogsaa gaae af Brug, i det mindste sees saa unge Damer prydede dermed. Smaae Piger, som af deres Mødre klædes efter Moden, sees paa Spadseregangen med vide Pantalons, som naae til midt paa Benene, en kort hvid eller broget Kiole, og en lille fiin Straahat paa Hovedet, hvilket alt giver disse Børn et nydeligt Udseende. – Drengebørnenes Klæder ere som oftest af Bombasin eller Skotsk Tøi, og istedet for de før saa saa brugelige Chacots, bære de nu smaae fine Filthatte. De unge Mandfolk rette sig for Øieblikket ikke efter nogen bestemt Mode. Gule og stribede uldne Pantalons og runde Filthatte med smal le Skygger ere endnu i Brug. J denne Tid bæres ogsaa sorte Silkehatte, som i nogen Afstand ikke kunne skielnes fra Filthatte. Mange gaae i Støvler, ligesom om Vinteren, andre derimod bære Skoe og hvide Strømper og Pantalons. Kiolernes Farve er for det meste sorte eller blaae. Lommerne ere anbragte i Folderne, hvorfra det hvide eller røde Lommetørklæde maae raae frem. (Af Børsenh., Hamb. Corr. indenl. og udenl. Journ.)med 200. Sær
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-27
AVERTISSEMENTS. J Boutiken paa Hiørnet af Nørregade og Klædeboderne i Kiøbenhavn, bekommes Taftes Hatte for 10 a 12 Rbdlr., Straahatte for 8 a 14 Rbdlr., Børnehatte for a 8 Rbdlr., Spaanhatte med Pynt 6 a 10 Rbdlr., Tylskapper 6 a 8 Rbdlr., Gazeskapper 2 a 5 Rbdlr. broderede Fruentimmer- og Mandskraver m. m.; tilligomsyes Taftes= og Staaehatte som vadskes og bleges alt til de billigste Priser. Sammesteds modtages alle Slagstil Brodering. Nogle unge Pigebørn kan modtages til Underviisning i alt Ovenanførte, saavelsom i Dansk, Tydsk, Skrivning, Regning og Tegning, og om forlanges, tillige nyde Kost og Logie m.v., for, en efter Tiderne, billig Betaling. Et Borgerskabs Gevær med Bajonet og complet Lædertøi anvises tilkjøbs fra Avis Expeditionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-27
En Pige kan til 1ste November faae Condition, naar hun desangaaende henvender sig til Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-27
Tyk Melk og Kiernemelk bekommes daglig, samt Lavendler a 4 Mk. Pdt., paa Herthalund ved Antvorskov.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-27
Onsdagen den 31te Julii førstkommende om FormiddaKl. 9, biver i Stervboegaarden, efter afdøde Kiøbmand Andreas Hansen i Slagelse, ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Effecter, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Sænge, Sængeklæder, Linnet, og andet Indhaveboe, hvoriblandt og et meget pragtfuldt Taffeluhr, med ægteforgyldt Omfatning og med et Sangværk, Kreature af Heste og Kiør, nogle Vogne, samt endeel Piber Foustager og Ankere m.v. en Deel Kornvahre, og nogen Sæd paa Marken, over hvilket alt de trykte Fortegnelser 8te Dage forinden Auctionen vil blive at erholde saavel paa Auctionsstædet, som paa Hr. Borgmester Birchs, og Undertegnedes Contoir i Slagelse. Slagelse den 11te Julii 1816. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-27
Fredagen den 2den August d. A. om Formiddagen Kl. 9, ladet Hr. Seidelin ved offentlig Auctien, som afholdes i hans eiende Gaard i Hallagermagle Bye, opbyde til Bortsælgelse nogle Kreature, bestaaende af: Heste, Kiør og Sviin samt endeel Sæd og Klever paa Marken, paa de Conditioner som paa Auctionsstædet vil blive bekiendtgjorte. Det anmærkes, at Kreaturene blive sidste bortsolgte. Slagelse den 23de Juli 1816. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-27
Tirsdagen den 30 Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Kiøbmand Blumenthal i sin Boepæl paa Slagelse Kiøbstæds Slottetsgade, formedelst Bortreise herfra Byen, ved offentlig Auction bortsælge en Deel Ind- og Udboe, bestaaende af: Stole, Borde, Speile, Commoder, Sophaer, Senge med Omhænge, Sengeklæder, et Stueuhr, Linned, Porcellain, Glas, Kiøkkentøi, en god Rulle og en Deel Handelsvahre, samt en Boutikindretning m.v. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-27
Ved Proclama, læst i den kongelige Lands Overret og Hof- og Stadsret, samt ved Sorøe Byetingsret, og Sorøe Birkeret, er enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Afgangne Major og Staldmester ved Sorøe Academie Elias Witte, indkaldede med anordnet Varsel, at anmelde og beviisliggiøke deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Sorøe den 18de Julii 1816. Møller, Kammerraad og Byefoged. ter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-27
Paa Løvegaard pr. Slagelse, er til anstundende Korn høst en Plads at erholde for en habil Tæller, naar man herom betimlig henvender sig til undertegnede ForvalGier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-30
2. Aarg. No. 91. Avis ti for Kjøbstæder. Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skielskjør, Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse, Tirsdagen den 30te Juli 1816. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-30
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyeheder. (Fortsat,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-30
Kongerne af Baiern og Würtenberg ere nu ogsaa indbudne af den russiske Keiser til at tiltræde den hellige Alliance. – Kongen af Frankerige har i Anledning af Armeens nye Organisering udvalgt 4 Generaler til Marschaller, og deriblandt Hertugen af Feltre; – ved en kongelig Forordning af 3 Julii, ere alle de kongelige Prindser optagne i Æreslegionens Ordenen, for at forskaffe den en nye Glands, da den hidindtil kun har været uddeelt for civile og især for militaire Fortienester; Henrick den IV betragtes som Ordenens Patron. Den 9 Julii var der en glimrende Cirkel i Thuillerierne, hvorved 250 Damer og 37 Hertuginder indfandt sig, og alt var prydet med Lillier. – J England vil man slet ikke til at troe at Hertugen af Wellington er kommet dertil for sin Sundheds Skyld, da han ikke er meere syg, end at han i 48 Timer har kundet reise 200 engelske Mile, eller 40 danske, omkring. – Fyrsten af Blücher opholder sig stedse i Carlsbad og nyder overalt den meest udmærkede Hylding af sine Fortienester. – Kronprindsen af Nederlanden er ankommen til Berlin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-30
Den engelske Prinds, Hertugen af Cambringe, er afreist til London, formodentlig for at bivaane de vigtige Forhandlinger der, om Thronfølgens Bestemmelse for Kongeriget Hannover. - Storfyrst Constantin er ligeledes afreist til Petersborg, fra Warschou, i hans Afreise fører Bicekongen, Commanden over den polske Armee. – Kongen af Baiern fortsætter sin Reise i de nye erhvervede Provindser paa hiin Side Rhinen. For oplyst til ikke at paaskiønne hvad disse Lande har vundet under Napoleons Regiering, paastaaer man at han vil erkiende de Grundsætninger af Folkefriehed, som bleve antagne under denne Regiering og beholde de Bestyrelses Grundsætninger, som dengang bleve fulgte, og blot indføre de Forandringer, som befindes at være Folkets Ønske og de meest Jndsigtsfuldes Meening; thi Kongen har ved sin Reise fundet: at i Bestyrelsen af disse forrige franske Provindser bleve de Grundsætninger fulgte, at alle Stænder i Staten vare lige skattepligtige, at Rettenspleie var ligge for alle, og at en fuldkommen Samvittigheds Friehed fandt Sted; og at Følgen af denne Bestyrelse i disse Lande har været, at deres Kultur er i en paafaldende Grad bleven forbedret, at mange Stæder og Flekker ere i en høi Grad blevne forskiønnede og forstørrede, og at den indvortes Velstand har stedse tiltaget uagtet Folket maatte udrede svære Skatter, som bleve altid nøiagtig betalte; deraf lader Rhinbeboernes Hengivenhed for den napoleonske Regiering sig forklare, men som nu gaaer over til den gamle Kierlighed for deres forrige Fyrstehuus, og for den nærværende Konge, hvis oplyste Aand og høie Viisdom indgyder alle Agtelse. – J Frankerige selv beholder man de 5 Lovbøger, som Napoleon har indført, men Regieringen har ved en Forordning nyelig indskærpet de Lovkyndige, ikke saaledes at citere disse, at de derved bringe de foregaaende Regieringer i Erindring; den vil desuden selv besørge en nye Udgave af disse Lovbøger med de fornødne Rettelser i denne Henseende. – J Neapel arbeides virkelig paa en nye Constitution. Kongen vil den alvorligt og har endog forbudt Udgivelsen af et Skrift, som var stillet derimod. J Calabrien, begynder man dog at faae Yngt med Røverne; den frygteligste af disse, Boccamorto, har man taget til Fange, han er overordentlig stærk, og Almuen fortalte om ham at han aad Mennesker og drak Blod af Dyr. - Det er fortalt at Englands Statsindkomsteraftage betydeligt; men det er saaledes at forstaae, i Følge Skatkammerets Bekiendtgiørelse, at de i det sidste Aar har været omtrent 3 Millioner Pund Sterling mindre end i Fior, men derimod ere de anseelig større end de vare i Aaret 1812 og 1813.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-30
Foruden de overordentlige Udgivter Regieringen har paa at udruste Expeditionen mod Barbareskerne, saa maae den anvende meget paa at holde Nagerslaverne i Lydighed paa de vestindiske Øer og de Sydamerikanske Colonier, hvor en almindelig Oprørsaand udbreder sig iblandt dem, paa Barbados er det endnu ikke roligt; 1000 Negerslaver ere allerede henrettede; nogle af dem har, inden de døde, bekiendt, at de ved at drikke Menneskeblod har tilsvoret hinanden at vilde myrde alle hvide Mænd og blot skaane Fruentimmer og Børn. Man anslaaer Antallet af Negerslaverne i de engelske Colonier, i Vestindien og Sydamerika til 770000 Personer og deres Værdie til 51 Millioner Pund Sterling, og man antager at Storbrittannien har anlagt en Capital i disse Colonier af 100 Millioner Pund Sterling, som aarlig indbringer Stæderne. London, Glasgov og Liverpool en Revenne af 5 Millioner Pund Sterling; man seer deraf hvor vigtige disse Colonier ere for Storbrittannien, Men hvorledes vil man f. Ex. i Barbados efter en saadan Afgang af Slaver igien oprette Øens Cultur uden ved Negerhandelen? – J Brasilien ere Negerne ligeledes i Oprør, i Provindsen Bahia har de afbrændt 4 Plantager, Gouverneuren og Hertugen af Arcas maatte bringe dem til Rolighed ved Militair. J Fernambuk var Oprøret saa voldsomt at 500 Mand regulaire Tropper tilsatte derved Livet. Regieringen har været nødt til, for at dæmpe disse Uroeligheder, at lade et talrigt TroppeNegeroprør har i Europa havt den Virkning, at korps hente fra Lissabon. Efterretninger om dette mange Familier i Preussen, som havde fattet den anske Minister, saavel der som overalt i Europa Beslutning at drage til Brasilien (da den Brastlisøger ved fordeelagtige Tilbud at drage Colonister dertil tabte Modet og forbleve i deres Land. Ogsaa vil dette Negeroprør udentivl have den Virkning at standse den Brasilianske Armees Operationer imod Buenos Ayres. – Det skal være ganske sikkert, at General Morillo har indtaget Staden Santa Fe, d. 6 April, efter flere Fægtninger. Men det er paa den anden Side vist, at den tappre og næsten ubetvingelige Bolivar har i Mai erobret, Øen Santa Margerita, hvorfra den spanske Garnison, 800 Mand stærk, er undveget til Cuma na paa det faste Land. Bolivar har ogsaa udstædet Proclamationer til Fastlandets Beboere, som udentvivl ikke vil være uden Virkning, da Morillo er meget forhadt af Landets Jndvaanere; Englænderne ere ham ikke heller gunstige, da han indfører det gamle Handelsprincip at forbyde Jndvaanerne al Handel med Fremmede. Det kan vistnok giøres nødig, at man i Spanien er i Begreb med at afsende General Abisbal med 12 til 14000 Mand af de bedste Tropper til Colonierne. – J Europa drive Barbareskerne deres gamle Spil, og krydse foran Havnen ved Livorno – kom snart Lord Exmouth
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-30
Oversigt af Dagens indenlandske og udenlandske Nyeheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-30
Siden No. 24 og 39 af denne Tidende, er ingen Efterretning meddeelt om det danske Krigsvæsen; det siden den Tid passeerde følger nu herved. –J et af vore Blade angives den danske Armees nærværende Bestand saaledes: Stab og Jngenieur-Corpset 47 Mand; Artilleriet 4452 Mand; Cavalleriet 3303 Mand; Jnfanteriet 31016 Mand; tilsammen 38819 Mand. Men i politisches Journal for Marts d. A. bemærkes, at denne Angivelse er for ringe, i det mindste hvad Cavalleriet angaaer, da det, foruden Livgarden til Hest, som udgiør 120 Heste, bestaaer af 9 Regimenter, hver paa 600 Heste, saa at Cavalleriets Styrke udgiør 54000 Mand. – Hs. Majestæt har den 25 Januar d. A. resolveret, at det siellandske og holstenske Landse-Regiment skal successive gives Heste af Dragonmaal, i hvilken Anledning Cancelliet har den 13 April d. A. udstædet en Circulaire=Skrivese. Ligeledes har Hs. Majestæt resolveret, at ved de Cavallerie-Regimenter, som have nationale Heste, skal blot den halve Deel, altsaa 144 Heste, indkaldes til Exercice i de sædvanlige 28 Exerceer dage, og at der skal holdes streng Control med, at til at møde, medens andre aldeles ikke møde. – ikke en og samme Host skal i flere Aar blive beordret Fremdeles har Hs. Majestæt resolveret, at for at forskaffe Cavalleriet duelige Trompetere, saa bevilges den Karl, som har Lyst dertil engang for alle en Douceur af 10 Rbd. S. V. og naar han er værnepligtig, saa bevilges ham samme Rettighed, som enhver anden Værnepligtig, der overgaaer til Underofficeer; det samme gielder for Jnfanteriet i Henseende til Hoboister; og samme Rettighed tilstaaes de Værnepligtige, som udtages til Fahnesmede ved Cavallerie-Regimenterne, hvortil alle de skulde udtages, som har lært Smedde Professionen (Kollegial=Tidenden No. 14, Side. 18788) – Ved kongelig Resolution af 20 Marts d. A. sættes Plakaten af 27 September 1813 ud af Kraft, forsaavidt de kongelige Stutterier angaaer, hvorimod der tilstaaes dem 10 værnepligtige Reserver, saavelsom strax 20 andre til at complettere Vacancerne blandt Stutteriernes Staldkarle; dog saaledes at Stutterie-Directionen skal være pligtig til at vælge dem af samtlige Amter i Danmark. (Kollegial=Tidenden f. d. A. No. 19, Side 26 3
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-30
J Kollegial=Tidenden f. d. A. No. 32, findes en udførlig Efterretning meddeelt om, hvor stor den aarlige Rekruttering er for det hele danske Monarchie, og hvorledes den skal fordeeles imellem Kongeriget og Hertugdommene og hvilke Regimenter der skulde rekrutteres af det første og hvilke afdet sidste; man seer deraf, at ved Armeens Reduktion, er det aarlige Rekruterings-Contingent for at complettere Armeen, nedsat fra 4000 og til 3226 Mand, at der skal stilles med Hensyn til Folkemængden af Danmark 1919 og af Hertugdømmene 1307 Mand aarlig. Ogsaa er det bestemt at Garden til Hest og til Fods skal baade rekruteres af Hertugdømmene og af Kongeriget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-30
Ved det danske Auxiliar Corps, som nu er i Frankerige døde to Officierer, dengang Corpset laae i Egnen af Bremen, nemlig Capitain v. Wegener og Oberstlieutenant v. Bruun, de bleve begravne paa Kirkegaarden i bemeldte Stad, men da disse Grave kunde aabnes om 5 Aar, saa har Officiererne ved Prinds Friedrichs af Hessens Stab, kiøbt et eget Gravsted i Bremen, hvori disse Krigeres Liig bleve nedlagte, og hvorover en Mindesteen er lagt, forsynet med en smuk Jndskrift; Major v. Bardensleth og Capitain v. Abrahamson gjorde Forslaget dertil. – Angaaende Rullerne over de ansterede Batailloners Mandskab, saa har Hs. Majestæt d. 29 Januar d. A. befalet, at Bataillons-Commandeurerne skulle forinden deres Afgang berigtige disse Ruller og indsende samme saavel til det Regiment, hvortil Bataillonen hører, som til vedkommende Amtmænd (Kollegial=Tidenden f. d. A. No. 14, Side 188,9) – Da General Jndqvarterings-Commissionen for Danmark skal, i Følge Forordningen af 4 August 1788, bestaae af 4 Medlemmer, saa har Hs. Majestæt den 20 Marts d. A. givet Ordre til Generalmajor J.W. Haffner at indtræde i Commissionen i Pladsen, efter dens andet Medlem (Kollegial=Tidenden f. d. A. No. 18, Side 241), ogsaa er han d. 20 Marts tillagt Ordre at indtræde som første Medlem i Commissionen for at udarbeide en nye Plan for Borgervæbningen i Kiøbenhavn, i Kammerherre og Oberste von Rømers Sted; hvilken Commission blev oprettet d. 23 August 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-30
Bemærkninger for Landmanden. Vi har seet at Landhuusholdnigs Selskabet har indskrænket sin hidindtil brugte Fremgangsmaade, at udsætte en stor Mængde Præmier for at befordre Agerbruget ved paa den Maade at opmuntre til Flid, og at det nu kun udsætter større Præmier og for vigtige Gienstænde. Om denne Materie har Hr. Pastor Rønne ladet indføre et udførligt og lærerigt Brev i Landocconomiske Tidender, 1 Bind 2det Hefte for 1815, hvori han siger: at Kundskaber, stadig Lyst og en tilstrækkelig Formue er ene Basis for Agerdyrkningens Fremme, men at ingen af disse kan bringes til Veie ved Præmier. Og i Henseende til de Præmier, som hidindtil har været udsatte her i Landet, saa har de saameget mindre været i Stand til at udrette noget af Betydelighed, som at Præmierne har været for smaae, og den Ære som de forskaffe den Belønnede ikke bliver bekiendt nok, de har desuden gaaet formeget ud paa en enkelt Gienstand og ikke udstrakt sig til en Mands heele udviiste Fliid, en Mand som opsætter en vis Mængde Steengjærder faaer Præmier, en Mand som dyrker sin Lod fortreffeligt ingen, og dennes Fortienester kan dog være langt større endsom hiins. At søge om Præmier fører noget Udmygende med sig og giør det nødvendigt at man skal rose sig selv. Undertiden faaer den Præmier, som ikke fortiener det, han bedrager dem som skal give ham Attest, eller disse udstæde falske Attester. Præmier kunne vel imellem frembringe gode Virkninger, f. Ex. naar de gives til Personer, om hvis Fortienester man er fuldelig overbeviist, og naar Fortienesten opledes og Præmien ikke søges. At Præmiers Uddeeling har i enkelte Tilfælde giort Nytte, kan dog ikke nægtes; men i det Hele har de ikke opnaaet deres Hensigt. Landbruget har vist i de seenere Aar giort store Fremskridt i Danmark, men af andre Aarsager og ikke for Præmier nes Skyld; man har gjort Forbedringerne i sit Agerbrug for sin Fordeels Skyld og siden taget Præmierne med, og derpaa ofte opgivet hiine, uagtet (Forts. følger.)man har saaet bift.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-30
Torvepriserne i Kiøbenhavn den 26de Julii vare følgende: Rug, Tdn. 14 Rbdlr. 4 Mk. a 17 Rbdlr. Mk. Hvede, Tdn. 24 Rbdlr. 3 Mk. a 29 Rbdlr. Mk. Byg, Tdn. 10 Rbdlr. 3 Mk. a 10 Rbdlr. 5 Mk. s. Havre, Tdn. 6 Rbdlr. 2 Mk. a 6 Rbdlr. 5 Mk. s. Ærter, Tdn. 13 Rbdlr. Mk. a 14 Rbdlr. 1 Mk. s. Røget Flesk, Lpdt 6 Rbdlr. Mk. a 7 Rbd. Mk. Grønsaltet Flesk, Lpd. 4 Rbd. Mk. a 5 Rbd. Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-30
Kjøbenhavns Børs den 26de Julii. Cours. Hamb. 2 M. 692, a vista 700. Amsterdam 2 M. 540 a vista . . London 2 M. 31 Rbdlr. Paris 2 M. Rbdl. s. Spec. 700. ( Fior d. 26de Julii 615) - Specier solgtes til 42 Rbmk. (J Fior 38 Rbmk.) for Committeesedler blev givet (med Rente) 92. (J Fior 68 1/2) pr. 100. Obligat. 79 1/2. Norske Sedler 41 1/2 a 42. J stor 60 1/2), Svenske Sedler 10 Mk. s. Disc. 8 Proc.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-30
J den: 956de Altonaer Trækning udkom følgende Nummere 33. 87. 43. 20. 44. (Af Børsenh., Hamb. Corr. indenl. og udenl. Journ.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-30
(Jndsendt.) Natten imellem den 20 og 21 Juli døde, her i Nestved, Toldcasserer, Krigsraad Arendrup, efter faae Dages Sygeleie; han var ikke allene heri Byen agtet, som en brav Mand, men overalt, hvor han var kiendt; han giorde meget godt imod den Trængende, var 41 Aar gl. og efterlod sig en Kone og 4 Børn, hvoraf det ældste, 14 Aar, gaaer i latinsk Skole paa Herlufsholm; han blev begraven i Torsdags den 25 Juli med al den Høitidelighed, som kunde skee i en lille Kiøbsted som Nestved og blev bortbaaret af det her oprettede Brand=Corpses Ober- og Underofficerer, med flere af Byens agtværdige Borgere; de fleste af Følget vare uindbudne; han blev indbaaret i St. Mortens Kirke, hvor der blev holdt en skiøn Tale af Hr. Pastor Holst, ligeledes en Sang afsiunget, forfattet af bemeldte Hr. Holst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-30
AVERTISSEMENTS. At min Kiære Mand, og omme Ægtefælle, Dreiermester J. H. Løwstrom, af Brystsvaghed efter 6 Dages Sygdom, ved en roelig og stille Død, blev mig berøvet den 20, efter Forsynets Bestemmelse, udi en Alder af 54 Aar, efterladende med mig 5 Børn, tildeels uforsørgede, det bekiendtgiøres af mig sørgeligst. Slagelse den 29de Julii 1816. Bergitte Løwstrøm, fød Weidemann.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-30
Creditorerne i Servboet efter afdøde Tømmermand Christian Frick, her af Byen, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at møde hos os Undertegnede for at anmelde og bevise deres Fordringer. Skifteretten for Slagelse Kiøbsted den 28 Julii 1816. Stabell. Birck.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-30
Værelser for en honet Familie, der tillige kan erholde Kost m.v., samt ellers andre Leie Vaaninger, kan paa billige Vilkaar erholdes, anstundende Michaeli Fløttetid, hos Baastrup i Slagese.