Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-03-22
Det er blevet fortalt i dette Blad, at Vinteren har i Aar været saa streng i Constantinopel, at Søen Marmora har været fuld af Driviis og at dette Syn har sat Tyrkerne i Forbauselse; det er derfore interessant at eftersee, hvad den lærde Hr. v. Hammer i sit Classiske Bærk og Constantinopel beretter og denne Hovedstads Clima. Dette er, siger han, næsten altid tempereret; sielden fryser det om Dagen endog midt om Vinteren og kun om Natten falder Thermometret to eller tre Grader under Jispunktet. Dog omtaler Historien allerede under Byzantinerne meere end een Gang overordentlige Kulde-Grader, hvorved Bosphoros frøs til, og man kunde til Fods gaae fra Asien over til Europa. En overordentlig Kulde indtraf saaledes under Keiser Romannus Regiering i Aarene 928 og 34. Under Arcadius Regiering i Aaret 401 var Havet tilfrosset i heele 20 Dage og i Aaret 1764 var det fuldt af Driviis, ligesom i Aar. Til andre Tider har Havet steget over sine Bredder og anrettet store Ødelæggelser, som har været en Følge af Jordskielv, som fleere Gange har gjort stor Skade i Egnen ved Constantinopel. Men da Tyrkerne ikke ere bekiendte med deres Hovedstads Historie og dette Syn er aldeles usædvanligt i vore Tider, saa kan man forestille sig, hvilket Jndtryk det maae have gjort paa dette saa overtroiske Folk, især da saa mange andre Jertegn og ulykkelige Omstændigheder ere indtrufne paa samme Tid, f. Ex. begge Admiralskibenes Opbrændelse, Udbredelsen af Cholera Morbus i Asien, Jordskielvet i Aleppo, hvortil nu kommer et Jordskielv i Moldau og Vallachiet, som skal have været temmeligt stærkt. - Tyrkerne begynde nu at erkiende at det ikke kan lykkes dem at betvinge Grækerne og de have tabt Lysten til at foretage sig fleere Krigstog til Morea; de have ogsaa Aarsag dertil; thi man har faaet nye Efterretninger derfra over Corfue og Triest, ifølge hvilke Resten af Omer Vrionis Armee er blevet aldeles ødelagt; den stod som bekiendt indsluttet ved Vrachori. Efter det forgiæves Angreb, som den havde gjort paa Messolongi, rykkede Marco Bozzaris med Kraft frem imod den; Tyrkerne søgte blot at forsvare sig i Staden, men den 3die Februar kom det her til en heftig Fægtning hvorved de bleve nødte til at flygte ind i Husene; men da de satte Jld paa dem, saa bleve de drevne ud deraf og aldeeles nedsablede. Grækerne smigre sig nu med det Haab, at kunne i Marts Maaned foreene alle deres Stridskræfter foran Muurene, af Larissa. En Græsk Flottille er ankommen til Prevesa og Patras bliver strengt blokeret Porten synes ogsaa at give alt Haab op om at kunne betvinge Grækerne. Capudan Pascha har kaldet de faae Chiotere til sig, som endnu opholde sig i Constantinopel og sagt til dem, at Øen Chios er bleven ødelagt ved en Feiltagelse og at de gierne kunne reise tilbage til deres Øe, da de saa skulle faae alle deres Eiendomme igien. - Lord Strangford har opholdet sig 19 Dage i Constantinopel uden at have havt Audience enten hos Sultanen eller hos Storvizieren; man troer, at han ikke engang i denne lange Tid har havt nogen hemmelig Underhandling med Porten, imidlertid bekræfte alle de Skibe, som komme fra Øerne, at heele Archipelet er fuldt af det Rygte, at Lorden har indladt sig i Underhandlinger med de Græske Anførere og det vil nu blive et vigtig Spørgsmaal hvorledes Forholdet, imellem England og Porten vil blive. Dette er ogsaa i nærværende Tidspunkt Politikens sande Hængsel og herpaa maae man fornemmelig henvende sin Opmærksomhed. Hertil kommer nu at det er bleven fuldkommen opklaret, at Paschaen af Ægypten har paa samme Tid, som han lod sin Flaade støde til den Tyrkiske, forsynet Grækerne, med Vaaben og Munition og tjent mange Penge ved denne Handel. Ogsaa er man nu bleven oplyst om, at de Forsøg som Porten har gjort paa at slutte Fred med Persien ere blevne tilintetgjorte ved en udenlandsk Gesandts Jndflydelse ved Schahens Hof, man formoder at disse Omstændigheder ville give det Engelske Cabinet meget Overvægt hos Porten. - Uagtet man har erfaret i Constantinopel Resultaterne af de Beslutninger, som Congressen i Verona har taget og som man tilskriver Englands Jndflydelse, saa seer man dog ingen Forandring i de Armeers Tilstand, som ere opstillede ved Constantinopel; endskiøndt Porten er i en stor Forlegenhed for at skaffe dem den fornødne Forpleining. Storvezieren lader Tropperne flittig øve; man er forresten vel fornøiet med hans Administration; der har længe ikke hersket en saadan Orden og Sikkerhed i Constantinopel som for nærværnde Tid, man saae et tydeligt Beviis derpaa, da Flaaden kom tilbage dertil; thi da Skibsfolket kom i Land, saa begyndte det at overlade sig til store Udsvævelser; men Abdullad vidste strax at bringe Roligheden tilveie ved at lade nogle Hoveder afhugge det er sandsynligt, at det er Formaalet for Lord Strang fords Underhandlinger i Constantinopel. at formaae Porten til at erkiende Grækernes Uafhængighed og tillige at tilstaae Rusland en billig Godtgiørelse for sine havde Krigsomkostninger, og man kan betragte denne Sag som Hovedgienstanden, for Englands Politik, paa hvis Afgiørelse det vil beroe, om en Fred af Varighed skal finde Sted i Europa. Hoved-Qvestionerne ville blive om Rusland og Østerrige, kunne give deres Samtykke til en Græsk Republiks Oprettelse og om Rusland, kan være tilfreds med den Godtgiørelse, som Porten kan og vil tilbyde det. J des Debats siges: Det er meget mærkværdigt, at den Østerrigske Jagttager, denne gamle Fiende af den Græske Sag, begynder at tilstaae Tyrkernes Vanheld, Det er virkelig ogsaa nu paa Tiden dertil; thi ifølge alle Efterretninger, som vi have erholdet, synes Uafhængigheden af den Sydlige Deel af den Helleniske Halvøe og heele Archipelet at være sikkre mod alt det, hvad Regieringen i Constantinopel endnu kan foretage sig derimod. – Uagtet denne Udeladelse i denne halv officielle Tidende erfarer man dog, at den Franske Regiering, som tilforn saa villig tillod alle de som vilde tile Grækerne til Understøttelse at indskibe sig i Marseille, har nu ogsaa forbudt de Grækere, som ere blevne forviiste fra Rusland, at komme til Frankerige; da disse arme Mennesker nu saaledes maae hverken indskibe sig i Frankerige eller i Triest, saa ere de virkelig satte i en stor Forlegenhed for hvorledes de skulle komme tilbage til deres Fædreneland.