JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1815-05-22
Kbhavns. Skilderie No. 34 har et læseværdigt Stykke Om den Stemning for Bonaparte, som nogle fremmede Avisskrivere foregive skulde findes i Danmark. Det bo ikke nægtes - siger Forfatteren - at hos Os som anden Steds, gives Enkelte, der saa aldeles miskjende Menneskehedens og Fædrenelandets Tarv, at de glæde dem over Bonapartes nye Fremtræden paa Skuepladsen, og at disse have det meget travlt med at beskjemme sig selv og skade deres Fædreland. Disse Forvildede maatte Man ønske i Tale og Skrivt saaldes befeldede, at de bleve bragte, om ikke til Fornuft, saa dog til Taushed. Men om de endog ere de meest snaksomme, saa udgjøre de dog ikke Fleertallet, og endnu mindre Kjernen af Folket. De Ædlere og meere Klartseende blandt os afskye ikke mindre end Europas øvrige Borger Bonapartes sjæle undertrykkende og sjæleforgiftende System De forfærdes over den dybe Fordærvelse, der røber sig i Frankerig ved Maaden, hvorpaa han igjen har taget den Trone, som han ikke blot havde forbrudt, men og høitideligen afstaaet, tilbage, fra dennes retmæssige, med een Folkefriheden betryggende Konstitution omgjerdede Besidder. De indsee derhos, at Danmark, ligesaavel som det hele øvrige Europas Redning beroer paa, at han hurtigt og kraftigt knuses, og de ønske intet ivrigere, end af Danmarks Sønner maae faae Leilighed til at tage Deel i den hæderfulde Kamp for Frihedens og den borgerlige Ordens Sag, mod en Soldaterregjering, mod en Regjering. der ikke blot truer med at udslette Hundredtusinders Liv men og med det, som endnu er værre, at berøve vor og flere tilkommende Slægter alt hvad der giver Livet Værd. - Efterat have viist, hvor tilgiveligt det er, at Had og Forvittrelse imod Bonaparte ikke hos Os er saa almindelig Folkestemning som i mange af Europas andre Lande, da det Tryk vi følte, kom umiddelbart fra hans Fjender, som overalt kun den mere Tænkende indseer, at det var Fastlandssystemet og Tilsiterfreden, der indeholdt den første Aarsag til at vor Ulykke, vises, hvilken Fortjeneste vore Skribentere kunne erhverve sig, ved at oplyse deres Medborgere om Tingenes rette Sammenhæng, meden de paa den anden Side med Alvor og Kraft revse de tanke, og hjerteløse Ordgydere, som blive ved at hylde Menneskeslægtens Fjende (Dette Stykke findes nu og indført Hamborger Aviser.)¬
Viborger Samler, 1815-05-22
J Fyen vedbliver Huusmaaren at formere sig og lader sig nu ikke længere nøie med Fjerkræ; men vider endog Lamme paa Stien og udsuer deres Blod. (Den ville ventelig bidrage til dens Ødelæggelse, enten at finde dens Huller i Jorden og ved Indgangen sætte forgiftede raa Æg eller og fange den i Fælder som ligne dem man bruger til Jldere.)
Viborger Samler, 1815-05-22
Pastor C. L. v. Gehren, der i endeel Aar har været Præst ved den tydske reformeerte Menighed i Kjøbenhavn, og derpaa blev Sognepræst i Felsberg og Alten burg, under den forrige Kongel. vestphalske Regjering, har nu udgivet en Efterretning om hans Heftelse og Exportation; som et Bidrag til det hemmelige Polities Characteristik.
Viborger Samler, 1815-05-22
Natten mellem 7de og 8de Maj er af Nyborg Byes Arrest undveget en for formeentlig begaaet Tyverie arresteret Person, navnlig Christopher Larsen med TilnavLynegaard eller Lyddinggaard, som er dansk at Fødsel, 36 Aar. gl., og middelmaadig af Væxt, blaae af Øine, bruun af Haar, skarp af Udseende og bleeg Ansigtsfarve; og er iøvrigt en farlig Person.
Viborger Samler, 1815-05-22
Viborg. Det i nogle Aviser Fortalte, at 10 Personer, henhørende til en fra Holsteen til Jylland kommer Tyvebande, skulle være indbragt i Arresterne her, er dog ikke ganske saa. 4re mistænkelige Personer hvoraf de 2 ere Fruentimmer, ere indbragte. Den ene af Mandfolkene har forhen for Tyveri været her i Tugthuset - J Fyen have Oldenborrene allerede drevet deres Uvæsen og afædt Bladen af Frugttræerne; Her saae man endeel i Pindsedagene; men Regnen og Kulden har nu formindsket dem. Derimod have Jordlopper i Aar ødelagt alle Sorter Planter, der er desto større Skade, da der nu intet mere Frø er at faae.
Viborger Samler, 1815-05-22
Bekjendtgjørelser. Den af undertegnede eiende Vase, beliggende paa Veien imellem Nybroe og Jordbromølle, bliver ikke længere passabet for Reisende. Dette vorder herved bekjendtgjort til alle Vedkommendes Efterretning, og enhver som antreffes derpaa at kjøre, bøder i Mulkt 1 Rbdlr. N. V. Moesgaard i Thaarup Sogn, d. 20 Mai 1815. Thonni Sørensen Randers.
Viborger Samler, 1815-05-25
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1815-05-25
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1815-05-25
Gens d. 1ste Mai. Jfølge Breve fra Lyon rase Jakobinerne skrækkelig i Dauphine og omliggende Egne. Retskafne Folk maae skjule sig for ikke at vorde dræbte. Præsten evne nedhuggede ved Alteret. Pøbelen bærer ler og raabe "Leve Keiseren, Helvede og Diævelen!"Paa nogle Stæder har man plantet sorte Fahner med Jndskrivt Helvede, Republiken eller Døden!" Rykke de Allierede ikke snart ind, bliver det sydlige Frankrig snart en Røverkule.
Viborger Samler, 1815-05-25
Gent d. 9 Mai. Den preussiske Gesandt Grev Goltz har havt Tiltrædelsesandients hos Hs. M. Kong Ludvig.
Viborger Samler, 1815-05-25
Hvad endog de franske Aviser sige, saa er det dog vist, at Marskal Brune og den ny Marskal Groucht allene tjene Bonaparte aabent og redelig. Hertugen af Albusera har derimod havt Ordstrid i Lyon med den overordentlige didsendte Commissair Røderer og har vægret sig ved at fuldføre de af Bonaparte befalede Arresteringer. Marskallerne St. Cyr og Ondinot lader Bonap. nøie bevogte; selv Marskal Ney, som paa sine Jnspectionsreiser ville spille en Republikaners Rulle, er forviist til sit Landgods Coudriaux. (Andre sige han har villet afstedkomme Oprør imod Bonaparte.
Viborger Samler, 1815-05-25
De Protocoller hvori der skulle samles Stemmer for den ny Constitution, ere i Paris næsten ganske tomme. Der ere Protocoller hvori man ikke finder 3 Navne. Mange have underskrevet med Nei - En Hr. Kergorlen har vidtløftigen nedskrevet sin Protest, blandt andet siger han "Ved alle frie Folkeslag ere Armeerne bestemte til at lyde Nationens Villie, men ikke til at votere over Statsforfatningen. Saasnart et Folk tillader Armeen at vorere herover, underkaster man sig det nedrigste Slaveri. Hvad mig angaaer, saa har jeg endnu ikke lært at antage Bajonetterne til Regel for min Samvittighed. Bonaparte har forbudet alle og enhver at forlade Frankrig og især ikke at reise til Brüssel med mindre de have Pas fra Ministeren for det Udenlandske.
Viborger Samler, 1815-05-25
General Sebastian i har været i Amiens for at oprette Nationalgarden; men da dette Departement er Kong Ludvig særdeles hengivent, maatte han reise bort med uforrettet Sag. Nationalgarden i Amiens har udstædt en saadan Adresse til alle Kongerigets Nationalgardere. J det Øieblik da Bonaparte ved en vilkaarlig og despotisk Handling indvikler os i en æreløs Krig og vil tvinge os til at forsvare en røvet Throne, forsikre vi ved vor Ære, vort Fædreland og vor Konge, at intet kan formaae os til at gribe til Vaaben for et Menneske, som Helvede udspyede af sit Gab. Man siger vi trues af fiendtligt Jndfald. Nei de ere vore Venner. Hvem kaldte Bonaparte tilbage til Frankrig? Hvo forraadte Kongen for at sætte den handlyste Usling paa Thronen, det var Armeen. Lad altsaa Armeen forsvare ham. Saaledes tænker Nationalaarden. Bonap. siger, at Bourbonnerne indføre de Allierede i Frankrig. Nei, havde han ikke besmittet Frankrig med sin Nærværelse, vare vi da ikke i Fred med heele Verden, etc."
Viborger Samler, 1815-05-25
Den Kongelige Armee i Vender under Hertugen, af Bourdon tiltager daglig.
Viborger Samler, 1815-05-25
Brüssel, den 11te Mai. Da de Franske ikke ville lade Posterne passere længere; saa er fra 9de Mai ogsaa herfra Posternes Gang paa Grændsen forbuden.
Viborger Samler, 1815-05-25
De Franske, sætte Egnen ved Valenciennes og de forskandsede Leire ved Famars og Conde under Vand. Paa Batterier og Skandserne ved Maubenge arbeide de stærk.
Viborger Samler, 1815-05-25
Den 7de D. ankom til Tournay endeel franske Desertører med 2 Kanoner.
Viborger Samler, 1815-05-25
Hertugen af Wellington, der har været hos Kong Ludvig, er atter kommen hertil Brüssel, hvor Hovedqvarteret for det første bliver.
Viborger Samler, 1815-05-25
Endnu ere Fjendtlighederne ikke begyndte; men de Franske bevæge sig stærkt ved Cambray. Fransk Grændse, d. 11te Mai.
Viborger Samler, 1815-05-25
Naar Bonaparte forlader Paris indsætter han er Regentskab af Ministrene og Præsidenterne i Statsraadets Sectioner. Hans Broder Prinds Joseph besøger ham næsten daglig og arbeider med ham.
Viborger Samler, 1815-05-25
Fra Toulon ere sendte Tropper paa Vogne til den spanske Grændse.
Viborger Samler, 1815-05-25
Bourgogne, Champagne, Franche Comte og Lothringen ere næsten overalt Bonapartister, men den øvrige Deel af Frankrig meest kongeligsindet.
Viborger Samler, 1815-05-25
Krigsministeren har tilskrevet Præfekterne: at saasnart Fjenden overskrider Grændsen, vil Bonaparte sætte sig i Spidsen af Tropperne. Jndvaanerne befales tillige, at de, saasnart Fjenden mærkes, skal afbryde Broerne, fordærve Veiene, nedgrave deres Kostbarheder og Proviant i Skovene, bringe deres Familier bort og kun lade gamle Koner blive i Husene. Mange Steder paa Nord= og Østkysten fra Boulogne og Calais af og til Avesnes ere erklærede i Beleiringsstand.
Viborger Samler, 1815-05-25
Man vil, vide at England d. 30 April har udstædt Krigserklæring imod Frankrig.
Viborger Samler, 1815-05-25
Marskal Neys Forræderi mod Kongen har gjor ham saa forhadt ved Armeen, at ingen vil tjene under ham. Da han nylig ville bringe sine Sønner i en Skole, havde man nær stenet ham.
Viborger Samler, 1815-05-25
Brüsseld. 12 Mai. Egnen omkring Mons er efter Hertugen af Wellingtons befaling sat under Vand Hele Egnen mellem Mons, Conde og Valenciennes er nu og under Vand og ligner et Hav. Her kunne altsaa Armeerne ikke nærme sig hinanden.
Viborger Samler, 1815-05-25
J de franske Grændsefæstninger maae Enhver proviantere sig paa et halvt Aar - De, som ikke dertil have Evne, blive uden ald Barmhiertighed drevne ud Hs. D. Hertugen af Brunsvig har været her og samtalet med Hertugen af Wellington. Dette skiønne Brunsvigske Korps ventes paa Gjennemmarscher, hertil.
Viborger Samler, 1815-05-25
Belgierne lade sig med den bedste Villie indskrive som Landmilitz.
Viborger Samler, 1815-05-25
General Kleist har taget Hovedqv. i Trier. Derimod trækker den sachsiske General Thielemann mere nordlig mod den franske Grændse. Alle Hovedqvarterer gaae fremad. Man siger, som Rygte, at General Ziethen med sit Korps er rykket ind i Frankrig.
Viborger Samler, 1815-05-25
Wien d. 10 Mai. Fra Jtalien er ingen senere Armeeberetning. En Coureer som d. 25 April gik fra Palermo (i Sitilien) bringer den Tidende, at Toget til Neapel var færdigt til at afseile og at Kongen og hans Famtliville gaae med. F. M. L. Biancht ville d. 9 Maj rykke ind i Neapel (Lazaronerne der, skal, efter en anden Tidende, have afvæbnet Militæren) GrevStahremberg er med Østerrigerne rykket ind i Rom d. 29 April. Neapels provisoriske Regjering havde didsendt Deputerede for at underhandle. J Calabrien og flere neapolit. Provindser er Folket i Opstand mod Kong Murat - En Proklamation af Kong Ferdinands er bragt til Skibs til Neapel. Kong Murat menes at være gaaet til Apulien - andre sige dog, at han med sine Skatte og Familie er gaaet ombord; men hvorhen og hvorfra vidste man ei Bonaparte skal atter have foreslaaet det Østerrig, ske Hof, at afstaae Regjeringen til Marie Louise og sin Søn; men der er ikke svaret derpaa.
Viborger Samler, 1815-05-25
Førend Fyrst Schwartzenberg reiste til Armeen, talde han, i Keiser Alexanders Nærværelse, om en smuk Ridehest han vel havde Lyst til; men som Eieren, Grev Wrbua, holdt alt for dyre. Keiseren forlang, te at prøve den, kjøbte den for 600 Ducater og forærede Fyrsten den ledsaget med en smigrende Skrivelse.
Viborger Samler, 1815-05-25
London 12te Maj. Man siger os fra Paris, at Lucian Bonaparte de 8de Maj kom til Paris og steg af hos KardinaFesch. (Man har nu 4 Gange urigtigen anmeldte hans Komme.)¬
Viborger Samler, 1815-05-25
Man paastaaer General Gerards Korps er falden ind i Piemont. (dette rimer sig ikke med Bonap. Yttring til Carnot, at han haabede Fred med Østerrig, Marskal Mortier har været i Calais og Boulogne for at samle Conskribeerte; men fundet Folket dertil ganske uvilligt. Overalt ere de nordlige Departementer Kongeligsindede. 2 franske Skibe fra Brest, som bragte Ammunii. tion til Dunkirken ere efter Regjeringens Ordre anholdte af vore Krydsere.
Viborger Samler, 1815-05-25
Man har sagt, der var udbrudt en ny Opstand i Paris, men de sidste Tidender derfra af 9de D. tale ikke derom. Hertugen af Placenza og flere Officerer ere derimod, efter Pariseraviser, arresterede.
Viborger Samler, 1815-05-25
Bonaparte skal for han reiste fra Elda have anbragt sine Midler i Londons Bank, og givet Genuesiske Handelshuse Vexler paa dem; saa at han bragte 400,000 Napoleonsdorer i Guld med sig, 4 Orlogskibe fulde af Tropper ere nylig afgaaede paa et hemmeligt Tog fra Portsmouth.
Viborger Samler, 1815-05-25
Endeel Londons Borgere have bedet Prindsregenten om, snart at gribe eftertrykkelige Forholdsregler mod Frankrig.
Viborger Samler, 1815-05-25
Minister Carnot hard 8de Mai skrevet til Præfekterne "at Brevvexlingen var fri og Brevene skulle gaae naabnede, (at dette var skeet, undrer han sig meget over.) Man troer at det er altsammen skeet for at søvndysse de Brevvexlende, da Bonapartes Spionvæsen ikke tillader ham at lade være at vilde alt hvad der skrives med Posten i Fortrolighed. Den 8de holdt Bonap. Mønstring over 20000 Mo. meest gamle Tropper.
Viborger Samler, 1815-05-25
Lausanne, den 5te Mai. Turinerbreve melde: at 60,000 Østerriger ere fra Alessandrig rykkede frem mod Grændsen af Dauphine og 20,000 Piemontesere under General Latour, have forenet sig med dem.
Viborger Samler, 1815-05-25
Schveitz, den 6te Mai. Man veed, at for det første 7000 Franske fra det sydlige Frankrig true vor Grændse ved AnnecuMen da de Allierede have overladt os at forsvare vore Grændser selv, men i Nødsfald lovet os hastig Hielp; saa træffes alle Anstalter til Selvforsvar.
Viborger Samler, 1815-05-25
Hovedqvarteret er i Murten. Schveiz stiller 48000 Md. Udenfor Basel opkastes Batterier, da de Franske forskandse sig der i Nærheden. General Grouchy samler en stærk fransk Hær ved Chambern. Ved Mesay var Natten til 30te April i Skoven ved Dole en 1 1/2 Times Forpostfægtning med Geværild mellem Schveitserne og de Franske. De sidste bleve drevne bort af Argauerne og Waadtlænderne.
Viborger Samler, 1815-05-25
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1815-05-25
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Hs. H. Paven agter sig nu til Rom igjen - Kongen af Sardinien og Hertugen af Modena kom til Genua d. 27 April og aflagde Besøg hos Paven; Hs. Hellighed rakde sine Arme imod dem; men de kastede sig først for hans Fødder og kyssede dem, før de omarmede ham.
Viborger Samler, 1815-05-25
Feldmarskal Barelay Tolly kom d. 5te May til Prag.
Viborger Samler, 1815-05-25
Prindsesse Elisabeth, Kongen af Sachsens Faster, har nylig havt det Uheld, at Hestene for hendes Vogn løb løbske og hun fik Skulderen af Led ved at falde af Vognen.
Viborger Samler, 1815-05-25
De 3 Sachsiske Grenadeer= og Gardebatallioner som rebellerede i Lüttich ere førte gjennem Belgien og blive udskibede. Roligheden tilveiebragtes derved, at et pommersk Regiment omringede og afvæbnede dem. Derefter blev dem sagt, at dersom de ikke opaav Hovedmændene, skulle hver tredie Mand skydes. Dette virkede og de opgave dem. En Sachsisk Gardekaptain Saar var een af Deeltagerne. Han blev dømt til Fæstningsarrest paa Livstid. Fyrst Blüchers Generaladjutant Major Müffling blev ved Opiøbet saaret. Bonaparte er utrættelig virksom. Han arbeidet ofte Nat og Dag med Ministrene uden at nyde anden Forfriskning end den der staaer i hans Kabinet. Han rider ofte ud i Omegnen for at see til Skandser og Batterier, som anlægges. Af disse Anlæg saa nær Paris seer man, at han venter de Allierede. Man troer, at Bonap. og Prinds Eckmühl vil paa eengang aabne Feldttoget fra forskjellige Sider. Gent, d. 7de Mai. Man siger franske Tropper bevæge sig i Egnen af Cambray. Man vil have seet Bonapartes Reisekareth i Egnen af Sen lis. J hele Franche Comte vil man hverken lade sig konskribere eller være Nationalgarder. - J Grenoble er det atter uroligt.
Viborger Samler, 1815-05-25
Lucian Bonaparte var d. 4de Mai reist fra Gen. Det lader som han fik Passe til Jtalien.
Viborger Samler, 1815-05-25
En Coureer som bragte ham Brevskaber fra Paris, lod til at være ham velkommen.
Viborger Samler, 1815-05-25
Efter Forlydende vil Hs. K. H. Erkehertug, Carl formæle sig med Prindsesse Henriette af Nassau Weilburg. Man siger Hs. M. Keiser Frantz forærer Prindsessen 150,000 Gylden i i Naalepenge. Erkehertug Carl er nok den rigeste af alle tydske Prindser, da han var Enearving efter hans Onkel Hertugen af Sachsen-Teschen. Gents Volde og Kastel forsynes med Kanoner.
Viborger Samler, 1815-05-25
Rastatt, d. 3die Mai. Man paastaaer, at 2 Courerer, som gik fra Wien til Paris, ere i Carlsruhe saa nøie undersøgte, at man i deres Vogne opdagede endeel vigtige skjulte Papirer. Bringerne ere bragte til Stockach, der skal og være heftede nogle som ville begunstige Marskal Berthiers Flugt til Frankrig. En Tydsk Fyrstes Yndling skal og være heftet. (Andre lade og 2 unævnte Prindser være arresterede.)
Viborger Samler, 1815-05-25
London den 9de Maj. Man tegner nu atter Assurancen imod al Fare paa danske Skibe herfra til Frankrige med 7 p. C. - Vigtige politiske Efterretninger har man i senere Tider ei modtaget. - Handelen er meget stille, Manufacturvarer meget lave i Priis. Colonialvare stadige - Coursen paa Hamborg, forbedret sig ved Maneuvrer; den maa snart falde igjen, naar Remisser for Subsidierne tiltage. De offentlige Fonds falde ei længer. - Man vedbliver at ruste sig. Regjeringen møder Hindringer i at erholde de Penge, den strax behøver.
Viborger Samler, 1815-05-25
Nederlandene. Den fra Hamborg berygtede General Hogendorp, har lønnet den Mildhed, hvormed Kongen i Betragtning af hans Familie optog ham, ved atter at gaae over til Napoleon, og er nu i Paris, hvor han udentvivl vil faae en nu saakaldet Æresplads ved Armeen!
Viborger Samler, 1815-05-25
Johanne Soutchotes Testament er endelig konfirmeret, og hendes Medhielpersker indfatte til hendes Arvinger. Dog har hun bestemt, at de Foræringer, som vare indkomne til den forventede lille Messias, og hvoriblandt vare flere Vugger, Barne huer, Hageduge, Sølvtallerkener &c., skulle tilbagegives.
Viborger Samler, 1815-05-25
Udenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske o. a. d. A.)
Viborger Samler, 1815-05-25
Kjøbenhavns Børs, d. 19 Mai. Cours. Hamb. 2 M. 663, a vista 671. Amsterdam 2 M. 624, a vista . London 2 M. 22 5/6 Rbdlr. Spec. 670. - Specier solgtes til 40 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 68 pr. 100; Oblig. 280; Norske Sedler 68 1/2.
Viborger Samler, 1815-05-25
Kiøbenhavn, den 19de Mai. Under 30te f. M. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udnævne Feltmarschal i østerrigsk Tieneste, Fyrst Schwarzenberg, til Ridder af Elefanten, samt under 2den dennes at udnævne Kammerherre og Oberstlieutenant v. Gøssel og Kammerjunker v. Walterstorff til Riddere af Dannebrogordenens 4de Klasse.
Viborger Samler, 1815-05-25
For Hs. M. Kongen af Danmark var bestilt Logie det Rainvilske Hotel i Altona. Om vor elskede Konge Reise haves imidlertid denne Postdag ingen Efterretning.
Viborger Samler, 1815-05-25
Centraladministrationen i det Slesvig holsteenske patriotiske Selskab anbefaler meget en af Hr. L. A. Ladebye i Flensborg oprettet Hørforædlingsanstalt, hvis Nytte og Hensigtsmæssighed flere faakyndige og paalidet lige Mænd have stadfæstet.
Viborger Samler, 1815-05-25
Medens Paketbaaden Lady Louisa, der i forrige Maaned ankom til Fatmouth fra Brasilien, var underveis, blev dens Dæk, Ræer m. m. pludseligen og fuldkommen bedækket, paa nogle Steder endog til en halv Tommes Tykkelse, med et guult Støv. Man har forsøgt at forklare dette overordentlige Tilfælde ved at antage, at det var Virkningen af et stærkt vulkansk Udbrud paa Kysten af Afrika, skiøndt Paketbaaden var i det mindste eet tusinde engelske Mile fra Land. Af 6 paa Fiskefangst til Helgoland afseilede eng. Skibe, som tilhørte een Mand og førtes af hans 6 Sønner, er de som forulykkede med heele Mandskabet i en frygtelig Storm.
Viborger Samler, 1815-05-25
J Kancellieraad Hvidbergs kronede Priisskrivt om Tyverierne i Kiøbenhavn og de hensigtsmæssigste Midler til at forebygge dem, anfører han med Føie blandt Aarsagerne til deres Hyppighed de slette Exempler, saarel Børn ofte have i Forældrenes Huse, som Lærredreng, ved at see deres Mestere og Foresatte snyde deres Kunder enten ved opskruede Priser eller ved at sælge slette Varer for gode. Herved faae de da et heel urigtigt Begreb om Redelighed.
Viborger Samler, 1815-05-25
Et nyt Slags lange Kaaber med og uden Garnering, skal nu være Modedragten hos Hovedstadens Skiønne.
Viborger Samler, 1815-05-25
For at kunne erholde gode Æbler har Man hidtil anseet det for nødvendigt, paa vilde eller i en Træeskolopelskede Stammer at indpode endeel af et ædelt Træe, Qvist eller blot et Bladøie, i modsat Tilfælde erholdMan, istedet for fine og store Frugter, af hvilke den udsaaede Kierne var taget, som oftest smaa og slette Frugter, skjøndt Man ogsaa ofte uden nogen Forædling erhold: af disse Kierner Stammer, der bare ligesaa gode Frugter som Moderstammen. Aarsagen til denne Forskjel, samt derved tillige Midlet til uden Podning at erholde gode Æbler, har Man nyligen opdaget i Engelland. - I ethvert fuldkomment modent Æble vil der findes een og undertiden to runde Kierner, de andre ere flad enten paa den ene Side eller paa begge. De runde Kierner frembringe den forædlede Frugt, hvoraf de ere tagne; og de flade vilde Frugter. Til at see Forskiellen udfordres ikke lang Tid; thi naar Man i en god Jord giør en Kreds og planter deri de flade Kierner og de runde i Midten, saa vil Forskiellen sees om to eller tre Aar, de første vil udfolde vilde Æblers, de sidste derimod forædlede Æblers Blade, udmærkede fra hine i Dannelse, Fibrer og i en dunet Overflade. J sin Tid vil Frugterne af ethvert Træe sætte det uden for al Tvivl. Man maa dog bemærke, at Kiernerne af vilde Frugter er oprindeligen for det meste, om ikke alle tilsammen, runde.
Viborger Samler, 1815-05-25
Restaurator Schucany, boende paa Svinetorvet i Aarhuus, lader i Marsellisborg Skov fra 21 Manopreise Telte, hvori han hver Dag hele Sommeren igjennem beværter honette Folk med Spise- og Drikkevahre. Han advarer tillige mod adskillige Koner som sælge Bagværunder Navn af hans, der ikke er got - (Denne Forlystelse i Skoven er dog en sand Fornøielse i et Land, hvor man har saa Skove og hvor disse stundum af utidig Vindesyge omhugges for Fode.)
Viborger Samler, 1815-05-25
Bekjendtgjørelser. Ved en blid og stille Død, endte min gode Svigerinde, Frøken Charlotte Christiane Sophie v. Erlandsen, efter 4re Ugers haarde Lidelser sin jordiske Bane den 3die Mai sidst, her paa Ducholm. For fraværende Familie og Venner bekjendtgjøres herved denne hendes Bortgang fra Verden. Dueholm, d. 6te Mai 1818. Tøttrup.
Viborger Samler, 1815-05-25
Da jeg i mit Sted i Mathisgade paa Hjørnet ligeover for Enke Madame Gjern, agter fra Dato at opvarte hvem som forlanger det, med Rugbrøds Bagning, saa anbefaler jeg mig herved dertil, og lover prompte og ærlig Behandling. Viborg, den 22de Mai 1819. Frantz Stantemacher.
Viborger Samler, 1815-05-25
Da Gjæstgiveriet i Skive er ophørt, saa kan honette Reisende bekomme Logie her i Skive hos Undertegnede. P. U. Jahn.
Viborger Samler, 1815-05-25
Natten til sidste Søndag d. 21 Mai, blev af en Sor dats Qvarteer her i Viborg, bortstiaalet følgende: et Par Uldstrømper Mærket P., 2 Par hvide Lærreds Buxer, hvoraf det ene Par var Munderingsbuxer og inder paa Livet mærket med Blæk No. 30, og i det anden Par var blanke Knappe, en fiin Blaargarns Skjorte, mærket: P. A. et sort Silketørklæde, et hvidt Halvtørklæde, et grønt blommet Sirtses Tørklæde, (dette sidste usømmet) og et Par hvide Uldvanter mærket: P. For Opdagelsen loves en Douceur, naar man melder sig hos Tømmermand Kjeld Andersen, boende ved Vispegaarden i Viborg.