JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-07
Et ungt Fruentimmer, af anstændig Familie og god Opdragelse, ønsker sig en Condition til 1ste Mai, (helst i Randers eller Omegnen) for at informere honette Folks Døttre i Fruentimmer=Netheder. - Man behager at henvende sig til Adressecontoiret i Aarhuus, som giver nærmere Anviisning. 1200 Rdlr. d. C. søger tillaans imod 2den Prioritet i en Eiendom med tilhørende Kiøbstædjorder. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-07
Hver nogle Pund fiin hiemspunden Bomuldsgarn er at faae tilkiøbs, anvises fra Adresse-Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-07
De her brugelige Hauge= og Blomsterfrøe, G. H. Sorter, som og Tobak, hvid Valmue, og Horsen m. m., er nu igien friske og gode at bekomme, saa og Frugttræer af div. Sorter, hos Gartner Hamann ved Munkeport. Aalborg grøn Sæbe i Ottinger a 11 1/2 Rdr. og i Fierdinger a 22 1/2 Rdr., kan faaes hos Philip Hartvig Ree, & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-07
En sølv Snustobaksdaase i Qval, indvendig forgyldt, forestillende paa Laaget en Jage af en Skytte, der holder sin Bøsse paa en Fugl, en Mønde, der driver med en Hjort, og en udstukken Gaade i følgende Riim: For Næse og Mund - For Bøsse og Hund; samt et Jagtbægger under Bunden, laante jeg i sidste Efteraar en Bekiendter, der, hos en Guldsmed, ville bestille sig en derefter men som ikke, endnu efter mange Løvter, er given mig tilbage, formoder jeg den er forglemt et Steds. Maatte den være i nogen honnet og retsindig Mands Værge, paatvivles ingenlunde, jeg jo faaer den igien, hvorom jeg og inderlig anmoder; da den, som Familie Daase, var mig dobbelt kiær, og skulle den gaae tut forloren, var det en temmelig dyr Snuus for dens Eier. Holbech Mølle, den 26 Febr. 1810. Raarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-07
Et sølvbeslagen Mærskums Pibehoved med clastisk, sort og hvid Beenrør, er i Gaar tabt paa Veien imellem Maarup Møllevad og Weilbye Bye i Synderherred. Finderen deraf, eller den der kan opdage, og til mig undertegnede Kiøbmand Møller leverer benævnte tabte Pibe, loves en passende Douceur. Greenaar, den 22de Febr. 1810. R. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-07
En ung guul Støver, med en hvid Plet i Panden, er paa Veien fra Odder til Aarhuus løben bort fra sin Eier. Den som tilveiebringer samme, gives - om forlanges - en passende Douceur af N. Blicher i Randlev. Hos mig er tilkjøbs af den bedste fine hvide Bomuld, og kan faaes i store og smaae Partier. Randers, den 14de Februarii 1810. Chr. Meisneer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-07
De som haver Lotteriesedler under min Collection her i Randers, ville behagentlig erindre sammes Fornyelse til 2den Classe efter Planen, da de i manglende Fald bliver tilbagesendt som uafsætlige; saa er og for Lysthavende nogle nye Kiøbelodder til bemeldte 2den Classe at bekomme hos Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-07
Bekiendtgiørelser. Fortegnelse over de paa Aarhuus Postcontoir henliggende uindløste Breve for Januar og Februar Maaneder 1810. Porto. Li 1. Berg, F., Lieutnant i Aarhuus fra Greenaae . . 2. Bering, Lieutnant i Dito, fra Fladstrand . . . 3. Boos, Rasmus Nilsen, i Dito, fra Altona K. T. 4. Carelsen, Hans Carl, a Samsøe, fra Ribe . . 5. Dito, a Dito, fra Dito . . . 6. Cudrio, Simon, i Aarhuus, fra Kiøbenhavn . 100 7. Hansted, Mikkel Pedersen, a Rosholm, f. Randers 2 8. Hansen, Christen, i Aarhuus, fra Aalborg . 9. Hardel, Søren Jonesen, i Dito, fra Fridericia 3 10. Haarup, Nils, i Dito, fra Altona . . K. T. 1. Hansdatter, Kiesten Mariel, i Dito, fra Kbhavn = 12. Hansen, Jens, i Dito, fra Fladstrand . . 5 13. Knudsen, Ole, a Hovelsal, fra Aalborg . . 3 14. Langberg, M., i Aarhuus, fra Hamborg . 2.15. Larsen, Polithimester, i Dito, fra Kiøbenhavn . 6. Lundbye, Jens Mortensen, i Dito, fra Holstebroe 4 7. Levissohn, i Dito, fra Rensborg . . . 2 3. Larsen, Jens, i Dito, fra Kiøbenhavn . . 28 Laursen Jachom, a Mariemagdelene, f. Roeskilde 6 b. Mikkel, Sneker, i Trustrup, fra Kiøbenhavn . .J. Münster, Capitain, i Aarhuus, fra Fladstrand. 5 b. Madsen, Rasmus, i Norring, fra Helsingøer .J. Michaelsen, Giørtler, i Aarhuus, fra Nyeborg J. Nicolaysen, Nicolay, i Dito, fra Flensborg . 2 s. Pedersdatter, Johanne Magrethe, i Dito, fra Lemvig S. Pedersen, Søren, hos Kiøbm Plet, i Dito, f. Wiborg; J. Rude, Mads Madsen, a Hoerup=Bugten, f. Odense 4 J. Rasmusen, 2 ders, i Aastrup, fra Kiøge . . 6 Steffensdatter, Ane Marie, i Aarhuus, f. Greenaae 2 Strøm, Christen Bentzen, i Dito, f. Aalborg . .J. Starm, J. J. i Dito, fra Kiøbenhavn . . . Sievike, Lærredshandler, i Dito, fra Dito . Dito, i Dito, fra Dito . Schaldt, Michael, a Samsøe, fra Burg . . 2 Sørensen, Jens, i Ulstrup, fra Ringsted . . 6 Tøyberg, Thomas H., i Aarhuus, fra Kiøbenh. Dito, i Dito, fra Dito . . Dito, i Dito, fra Dito . . . . Warmbach, Jens, i Dito, fra Dito . . Walsbach, Knud Christoffersen, i Dito, fra Dito = Winkel, Søren, i Dito fra Holstebroe. Fr. Winther, Madame, a Kyeholm, fra Aalborg . . Aarhuus Postcontoir, den 6te Martii 1810. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-07
Da Fæste Gaardmand Niels Laursen Haugaard i Hasle, under Baroniet Marselisborg Gods, Hasle Herred, Aarhuus Amt, er afgaaet ved Døden, uden Livsarvinger, og hans efterladte Boe strax taget under Behandling; saa bliver hans retmæssige Arvinger herved med i 2 Ugers Varsel lovlig indkaldte, til inden bemeldte Tids Forløb, under Skiftet at møde eller møde lade, for at iagttage deres Arveret, Paa lige Maade indkaldes ogsaa Boets Credi og Debitorer for at afgiøre deres Mellemværende med samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-07
At Skiftet bliver foretaget i Stervboen 30te Dagen den 26de Martii, og herpaa Skriverstuen 12 Ugersdagen den 19de Mai næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, meldes tillige til Vedkommendes Efterretning. Marselisborg, den 26de Febr. 1810.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-07
Paa Skifteforvalteren Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Baron Guldencrones Vegne. Saabye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-07
Paa Jsgaards Gods i Randers Amt, Mols Herred, Tved Sogn, Eegs Bye, døde den 5te Febr. sidst, Madame Maren Andersdatter, Enke af forhen afg. Gartner og Huusfester Otto Guldmann. Hendes Boe blev strax forseglet og taget under Skifterettens lovlige Behandling. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-07
Ved Registerings-Forretningerne anmeldtes den Afdødes Arvinger at være, foruden hendes 2de her tilstædeværende ugifte Døttre Børnebørn af en afdød Datter: Dorthe Marie, som var givt med Avlsmand Bernt Nielsen i Skanderborg, der og er død, nemlig: en Søn, Otto Christian, 23 Aar gl., en Dito, Niels, 9 Aar, en Datter, Marie Kirstine, 19 Aar, en Dito, Karoline, 15 Aar al, som alle skal opholde sig i Skanderborg og Aarhuus. - Disse indkaldes herved, med Formyndere, at møde i Stervboet, for at paasee deres Ret, og meldes til Efterretning, at Auction over Boet er bestemt til den 12te Martii førstkommende, ligesom og, at en Skiftesamling holdes i Stervboes 12te Ugersdagen, den 15de Mai førstkommende, da man ønskede Skiftet sluttet, og derfor beder, at de ubekiendte Arvinger til den Tid behørig ville legitimere sig. Endskiøndt der ikke formodes, at den Afdøde har efterladt sig nogen Gield, indkaldes dog, til desmere Sikkerhed for Stervboet, med 12 Ugers Varsel, alle og enhver, som maatte formene sig at have navnlig Krav paa bemeldte Stervboe, saadant at anmelde for undertegnede Skifteforvalter. Jsgaard, den 20de Febr. 1810. Marcussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-07
Tiirsdagen den 13de Martii førstkommende, bliver i Schiødstrup Veiermølle ved offentlig Auction bortsolgt afd. Nicolai Holbergs og Hustrues Fælledsboes Effecter, bestaaende af et Chatol med Skiænk, en Dragkiste, en Klæde Dito, nogle gode jern Kakkelovne, et Stueuhr, et Lomme Dito, noget forarbeidet Sølv, Stole, Borde, Sængesteder, en Deel gode Sængeklæder, Linned, Mands- og Fruentimmer Gangklæder, nogle store og smaae kaaber og messing Kiedler, jern Gryder, Tønder og Kar, samt andre Kiøkken og Bryggers Redskaber, en stor holsteensk ReiseVogn, en Arbeids-Dito med Tilbehør, 2de meget gode Vogn Bester, nogle gode Kiør og Faar m. v. - Auctionen. begynder ovenmeldte Dags Formiddag Kl. 9 slet og continueres næstfølgende Dage saavidt fornødiges. Hvilket herved bekiendtgiøres til Lysthavendes Efterretning, og meldes derhos, at ved samme Auction tillige vorder bortsolgt en Dødsboet tilhørende og for faae Aar siden opført Bygning, hvori et Heste Mølleværk er indrettet. Wosnesgaard, den 2den Martii 1810. Paa Auctions-Directeurens Vegne. Langaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-07
Placat. Torsdagen den 15 Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 slet, bliver i Stie Myres Gaard beliggende ved Hammelev Strand i Nørre Herred, ved offentlig Auction bortsolgt: 1) circa 50 Skippund gode Klipsisk, og et lidet Partie 2) tre svære Ankere; et svær Ankertoug, circa 70 Favne: Stokfisk. et daglig Dito, circa 80 Favne; et Landtog circa 60 circa 100 Favne ; en Deel Seil og Skibs-JnventaFavne ; en Pertlinie circa 110 Favne ; en Jagertrorium, m.v. Alt ilandbierget fra Everten, Prøven kaldet, der hiemhørte i Bergen, var 12 Commercelæster drægtig, og som den 9de November sidstleden indstrandede paa bemeldte Hammelev=Strand. Greenaae, den 28 Febr. 1810. Aagaard. sig her, og gavne ved Sprog Underviisning i det engelske, Da undertegnede ønskede endnu nogen Tid at opholde til at naae Øvelse i Sproget, har hidtil med Held under som paa den billigste Maade, og ved en let Lære=Methode lig gives Leilighed for min Underviisning, agter jeg at reisetist, ønskede sig anbefalet; men i Tilfælde, her ikke snart til Kbhvn.; mit Opholdsted her, med nærmere Underretning gives hos Hr. Klokker Schytte i Aarhuus. J. Møller. til 1ste Maii næstkommende, at forpagte min Avlsgaard, En duelig Landmand, som har Lyst til, enten strax el skatte og tiendefrie Eiendoms- og Leiejorder eller indgaae i 1/2 Miil norden for Randers beliggende, med alle fine gode kaar, og en god Boeræl, ville behage jo før jo hellere, fælleds Jnteressentskab paa nogle Aar, paa favorable Vil at melde sig hos mig. - Sammesteds kan faaes alle Slags Halm, Foering og Høe, naar Vedkommende derom ligeledes melder sig hos mig. Randere, d. 2 Martii 1810. J. H. Høeg. 35 Aar gammel liden af Vext, og gebrækkelig, har mørk Bødkersvend Christian Sieursen, der er fød i Tønsberg, Haar, brune Øine og taler dansk, er den 18de Februar sidst, uden at giøre Rigtighed for en ikke ubetydelig Sum Penge, hvormed jeg har forstrakt ham, undvigt af min Tieneste, og ikke siden været at opspørge. Han har medtaget sit Lærebrev. Hvem som antræffer denne Person, der ved Undvigelsen var iklæd en bruun Frakke, bedes at anholde ham og tilmelde mig samme, da de derpaa medgaaende Omkostninger skal blive erstattede. Randers, den 2den Martii 1810. Niels Thomadsen, Bødkermester. S. S. & S. A. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-07
Da vi ere komne i Erfaring om, at slette nederdrægtige Mennesker og Æreskiændere ha fundet Behag i at paadigte os den skammeligst Lögn som er denne : at af Dhrer Kiøbmænd 8 Skillings Beviser her i Byen, skal nogle vær blevne forfalskede til 3 Marks Beviiser, som skal være skeet ved at sætte 4 Tallet forve 8 Tallet samt at radere i og vud i Tolv, s. at der istedet for at der stod: Tolv af disse Be letter &c., skal det være blevet forfalsket til To af disse Billetter &c., som er altsaa gjort: de nedrigste dumdristigste Mennesker. De aarsag da vi som ovensagt er kommet i Er ring om at denne skiændige Lögn er os paadtet at vi skulle have været ligegode deri, vovet at forfalske honette og ærlige Mænds viser, er det at viherved offentlig vil bekiengjöre dette, saa udlover og betaler vi og Douceur af 16 Rdr. til den eller de som m. lovlige Vidner kan opgive den skiændige E. skiender, der os har paadigtet denne skiænde Lögn; at han hvad enten han er höi eller, kan nyde den Lön som Loven tillægger de frække Æreskiender som vil beskiemme Folgode Navn og Rygte Vi anseer ham og lige for at være en Æretyv og Æreskiensaalænge til han beviiser hvad han har talt sagt til vor ærlige Navn og Rygtes Forkleine Greenaae, den 26de Febr. 1810. Sören Svarre, Sören Asch Svende. Snedkermester. hos Hr. Bager Mølle i Greenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-10
Indenlandsk. Under 28 f. M. er ved et Cancellie=Patent bestemt: at de frierkiendte Colonial-Varers Udførsel fra Altona til andre Steder i de Kongelige Stater tillades, for saavidt samme ere overeensstemmende med Toldanordningerne, hvorimod det uden Undtagelse forbydes alle at udføre slige Varer fra Altona til Hamborg eller fra Altona Søeværts til fremmede Stæder. Hvor saadanne Varer, antræffes, skulle de konfiskeres, og den Skyldige ansees med Tugthuusstraf." Fremdeles er anordnet; at alle Adgange fra Altona til Hamborg skulle besættes af Militair= og Politievagt, for desto eftertrykkeligere at forhindre Snighandelen med Colonialvarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-10
J Følge Hs. Majestæts allerhøieste Befaling af 10de f. M. er Elefantordenens Jnsignier igiennem Departe. mentet for de udenlandske Sager blevne afsendte til den Kongel. danske Gesandt i Stockholm, Grev v. Dernath, som i en Andients den 20de f. M. har overleveret samme til den nu regierende Konge af Sverrig, Hs. Majestæt Kong Carl den 13de.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-10
Den Danske Vice-Consul Gothenborg har tilsendt det Kongel. Commerce=Collegium en Afskrivt af en ham tilstillet Skrivelse fra Landshøidingen i bemeldte Stad, hvori denne underretter ham om en kongelig Svensk Ordre af 17de Januarii d. A., hvorefter alle saadanne Danske og Norske tilhørende Skibe eller anden Eiendom, der maatte være forblevne i Gothenborg ved Krigens Udbrud og i Anledning af samme blevne lagte under Seqvester, skulle frigives i Overeensstemmelse med den 4de Artikel i den med Hs. Majestat Kongen af Danmark og Norge under 10de December f. A. sluttede Fred. Reisende fra Gothenborg berette, at en engelsk Fregat har i Nordsøen taget tvende fra Bergen kommende Fartøier, som man har villet indbringe til Gothenborg, men ere derfra blevne afviste, saa at de maatte gaae til Søes igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-10
Helsingøer, den 2den Martii. En Brig, som i nogle Dage har staaet paa Grund ved Raa, er en Danziger lastet med Hvede. Den er gaaet igiennem Beltet og var ventelig bestemt til England, men en Vesten Vind har tvunget den herind, og da den ved Jndseilingen gik saa nær Svensk Side, muligt for at gaae til Landskrone og undgaae Toldklarering, kom den paa Grund. J Jsen har den mistet sine Ankere og Toug. Consul Fen wich har dens Commissioner og ved sin Contoirbetient lader den forsyne. Nu vil det give sig, om den, naar den er seilkar, vil betale Øresunds Told. J Februar Maaned ere 36 Skibe klarerede ved Øresunds Toldkammer. Den 2den Marts døde min elskede og inderlig gode Mand, Proprietair Andreas Emanuel Biørn, efter halvandet Aars tiltagende Svaghed, i sit Alders 51de Aar. J min billige Sorg herover formaaer jeg ikkun at beklage Savnet af denne min kiære og uforglemmelige Ægtefælle. Dette for mig og 2de smaa Børn sørgelige Dødsfald bekiendtgiøres herved Slægt og Venner, forvisset om deres kiærlige Deeltagelse i dette mit smertelige Tab. Rask, den 5te Martii 1810. Charlotte Nicoline Biørn, fød Qvotrup. brædikanterne paa 2den Onsdag. i Faste. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-10
Udenlandsk. Frankrig. Den 23de Febr. har Ministeren for de udenlandske Affairer, Hertugen af Cadore, meddeelt Senatet den med Kongen af Sverrig sluttede Fredstractat, som bestaaer af følgende 10 Artikler: 1) Der skal være Fred og Venskab mellem begge høie contraherende Parter. 2) J nærværende Tractat bliver og Kongerne af Spanien, Holland, Neapel og Rhinforbundet indbegreben. 3) Kongen af Sverrig antaget fuldkommen og uden Undtagese Continentalsyst met, frasiger sig selv de Fordeele, som Jdstractaten til Friederichsham i Hensigt til Colo mahrene vare ham tilstaaede, og forbeholder sig alene, Jndførselen af det til Brug fornødne Salt. 4) Hs. Majestæt Keiseren tilbageleverer Kongen af Sverrig, Svensk Pommern og Fyrstendømmet Rugen, ligesom alle ordentlige og overordentlige Contributioner ophører med denne Dag. Dog forstaaer sig, at de franske Tropper 25 Dage efter Tractatens Ratification maae trække af Pommern, og 20 Dage efter Samme af Rügen, hvad som mangler dem til deres Underholdning. 5) Kongen af Sverrig erkiender de Foræringer, som Keiseren har bortgivet af de inddrømmede Provindser. 6) Keiseren tilbagegiver Kongen de Skibe, som efter Hs. Thronbestigelse ere tagne eller lagde under Beslag, hvis sidste ikke indeholde engelske Producter eller Fabricata. 7) Keiseren garanterer Sverrig sine Besiddelser som de nu ere. 8) Handelens Gang mellem begge Kroner, sættes paa samme Fod som før Krigen, og Frankrig kan efter sin gamle Ret, have Vareoplage i Gothenborg. 9) Krigsfangerne udvexles en Masse. 10) Nærværende Fredstractat skal ratificeres, og Ratificationen udverles inden 50 Dage. Paris, den 6 Jan. 1810.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-10
Denne Fred blev høitidelig proclammeret i alle Hovedgader og Pladser i Paris den 24 Febr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-10
Moniteuren af 22de Febr. var en af de mærkværdigste som i lang Tid er udkommen, da den ei alene indeholder videre Efterretninger om det sydlige Spaniens fremskridende Undertvingelse, men bestemmer og Kongeriget Hollands Skjebne. I Hertugen af Cadores Note til Ministeren for de udenlandske Affairer i Holland Baron v. Roel, hedder det søes: "At han af Hs. M. K. er overdraget at bekiendtgiøre ham de Beslutninger, som Europas nærværende Forfatning nøder ham til. Ere de af den Art, at de ikke svarer til Hollændernes Ønsker, saa er det vist, at Keiseren beklager det, og har affettet samme med Smerte."Men den ubarmhiertige Skjebne, som byder over Begivenhederne i Verden, og lænker Menneskene til Hændelerne, forpligter Hs. Majestæt til, med faste Skridt, at følge de Forholdsregler, om hvis Nødvendighed han er overbeviist, uden at lade sig føre vild af underordnede Betænkeligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-10
Her følger nu alle de Grunde som ere Aarsager til denne Keiserens Beslutning, og siges deri, blant andet "Holland fortsatte Handelen med England. Alle Frankrigs Forestillinger vare unyttige. Hs. Majestæt Keiseren blev nødsaget til strænge Forholdsregler, som tilkiendegav Hans Misfornøielse. To Gange er Hollands Han deel ved franske Toldbetientere standset. Den er i dette Øieblik saaledes standset, at den ingen lovmæssig Communication har med Continentets Folkeslægtet; og Keiseren har besluttet, ikke igjen at aabne denne Barriere, Den hollandske Nation, langt fra at efterligne America nernes Patriotisme, er under alle Omstændigheder, blobleven ledet af ussel Handels-Jnteresse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-10
Paa den anden Side seer Keiseren, at Holland har ingen Middel til Krig, ja næsten ingen Hielpekilder til sit eget Forsvar. De 16 Linieskibe, der har skullet levere, ere blevne afteklede. Ved Englændernes sidste Expedition var den vigtige Stad Weere hverken provianteret eller sat i Stand, og giorde derfor ingen Modstand, og den vigtige Post Batz, blev rømmet 6 Timer før Fienden lod sig see. Uden Armee, og man kan næsten sige, uden Venner og Allerede, ere Hollænderne en Forening af Kiøbmænd, som blot besieles af Handels-Jnteresse, der udgiør et nytigt, riig og rospectabel Compagnie, med ingen Nation. Hs. Majestæt Keiseren beslutter derfor, 1) At kalde den Prinds af Hans Blod, som Han har sat paa Hollands Throne, tilbage til sig. En fransk Prinds, som staaer i Arvelinie til den keiserlige Throne, har sine første Forpligtelser til denne Throne. Alle øvrige maae tie, naar de staae i Modsigelse med denne. J hvad for Stilling en Franskmand end befinder sig, tilhører hans første Pligt Fædrelandets. 2) At besætte alle Udløb og alle Havne i Holland med franske Tropper, saaledes som det befandt sig efter den franske Erobring 1794 til det Øieblik, da Hs. Majestæt besluttede, ved at ophøie sin Broder paa Hollands Throne, at jevne Alt. 3) At anvende Alt, for at bringe Holland tilbage til Continentalsystemet og udrive dens Havne og Kyster fra en Forvaltning, der gjorde samme til Hovedoplagssteder for den engelske Handel, og dens Kiøbmænd til sammes første Befordrere og Agenter. Paris d. 24 Jan. 1810 Næst efter denne vigtige Note følger i Moniteuren af 22de Februar en Note til Mr. Armstrong, de forenede Staters befuldmægtigede Minister, hvori det blandt andet hedder: Hs. Majestæt skielner imellem at visitere og at søge at kiende et Skib. Dette sidste har til Hensigt at forsikkre sig om Flagets Realitet; Visiteringen er en Randsagelse man foretager sig Skibets Jndre, om man endskiøndt er forsikkret og Flagets Realitet, og hvis Resultat enten er at et Jndividium vorder trykket og Varerne konfiskerte, eller ogsaa er det Anvendelse at egenmægtige Love.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-10
Hs. Majestæt kunde ikke vente den Fremfærd af de amerikanske Stater der, uden at have noget at klageover Frankrig, dog indbefattede det med i sine Udelukkelses=Acter, forbød de franske Skibe at indløbe i sine Havne og underkastede dem Confiskation. Saasnart Hs. Majestæt erfarede dette, var det naturligt at han tog Repressalier i sine egne og de under hans Jndflydelse staaende Stater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-10
Amerikanerne kunne ikke nøle med den Beslutning de have at tage. Enten maae de sønderrive Acterne for deres Uafhængighed, og, ligesom for Revolutionen, vo. de Engellands Undersaatter; eller ogsaa tage saadanne Forholdsregler, at ei deres Handel og Jndustrie vorder belagt med Taxer af Englænderne, hvorved det endnu skulde blive afhængigere end Jamaica er, som dog i det mindste har en Forsamling af Repræsentantere og Privilegier. Endelig slutter denne Note saaledes: Hvis den amerikanske Minister kan indgaae den Forbindtlighed, hverken at ville underkaste sig det engelske Cabinets Beslutninger af November 1807, ei heller noget Blocade=Decret, med mindre denne Blokade virke. lig i dette Øieblik er forhaanden, saa er Undertegnede authoriseret til at afslutte enhver Convention, der maatte gaae ud paa at fornye Handelstraktaten med Amerika, og hvori Forholdsregler maatte vorde fastsatte, der kunde tiene til at befæste Amerikanernes Handel og Velstand. Desuden indeholder samme Moniteur en Generalordre, af Kongen af Spanien til de franske Soldater, hvori han tilkiendegiver dem sin Tak og Tilfredshed for Spaniens Erobring. Denne Ordre slutter med de Ord: "Kongen af Spanien vil, at der imellem Herkules Stytter, skal hæve sig en tredie Stytte, som for de sildigste Efterkommere og Søefarende af alle Verdensdele, skal nævne Anførerne og de franske Corpser, som har erobret Spanien. Denne Ordre er udstædt i den Kongl. Leir for Sevilla, den 1ste Febr. 1819. Endvidere en Skrivelse fra General Sebastiani dat. Grenada, den 29 Januarii, hvori han beretter, at har efter en lykkelig Cavalleriefægtning, som stod ved Alcala Real, er trukken ind i Grenada.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-03-10
Endnu 3 Skrivelser fra Hertugen af Dalmatien til Prindsen af Neuschatel, dat. Sevilla, den 2den, 3die og 5te Febr., af følgende væsentlige Jndhold: Den 1ste Febr. Kl. 10 blev Sevillas Porte overleverede og Kl. 3 om Eftermiddagen holdt Hs. Majestæt, under Folkets Glædesraab sit Jndtog i Staden. Man har funden der 263 Kanoner, hvoraf 140 i Forskandsningerne. J St. Lucat haaber man at finde meget Artillerie og andre Kostbarheder, som Juntaen har flyttet dertil. Forskandsningerne vare saa vidtløftige at der behøvedes 60,000 Mand til deres Forsvar. De fleste Indvaanere vore blevne i Staden. Juntaen er opløst. Blake skulle fulgt Arrizaga i Commanden, men denne har ingen Tropper meer. Cuesta har foragtet den sidste Or fordring af Juntaaen; Romana har begivet sig til de Tropper han forhen har commanderet, og har yttret sig med, at han ville tænke paa Midler til at trække sig ud af denne Affaire; Tilly gaaer til America med 2 Millioner; Altamira og Biskoppen af Laodicen ere arresterede af Folket i Beres. De øvrige af Juntaen have reddet sig som de kunde. Jnsurgentcorpserne løse sig op, og gaae til deres Hiem. Mange fangne Franskmænd ere alt befriede.