Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-19
Ved den sidste kongelige Proclamation ere de rebelske Matroser erklærede for Fædrelands=Forrædere, og alle som ikke paa Stedet vilde underkaste sig, blevne truede med Døden. - Denne Proklamation - svarede Matroserne skrivtlig til Admiral Buckner - er daarlig, og blot stilet efter at opbringe brave Folk. Og nu gaae de endnu videre i deres Frækhed end forhen. - Da fra Landet af Kommunikation med de rebelske Skibe - som nu alt bestaae af 16 Linieskibe, 4 Fregatter og 6 mindre Krigskibe - er reent afskaaren, saa indskrænker det, som man veed om samme, sig blot til det, hvad man seer og hører fra Strandbred, den. Saaledes har man paa forskiellige Skibe, foruden det røde Oprørslag, ogsaa en Tid lang seet et guult Flag, hvilket er Signalet paa, at der ere afsagte Dødsdomme, (formodentlig over fangne Officerer). Paa Skibet Sandwichs Stormast, (hvilket Skib er Rebellionens Hovedsæde, og hvor Parker - der i de skrivtlige Forhandlinger, underskriver sig som Præsident, men paa Flaaden lader sig kalde Admiral - i Admiralskabytten fører Præsidium, met med stor Gravitæt, saae man d. 4 d. en Figur ophængt, hvilken ganske tydelig skal have forestillet en vis Ministers Billede. Oprørerne skulle fremdeles have besluttet, ifald der bliver brugt Magt imod dem, at antage Titel af en i svommende Republik, føre Flaaden til Jerland og der hente sig Levnetsmidler. De have anholdt flere for Lord Bridports Flaade bestemte Proviantskibe, og mee end 30 Koffardiefarere, og derved igien forsynet sig med Proviant, samt ogsaa landet paa Øen Sheppy og hentet al Qvæget derfra til Skibene, Blor Ostindiefareren BrunsWick lode de den 4de uhindret passere; Passet, hvormed dette Skib den 5te seilede op af Themsen, førte blot den lakonske Paaskrivt: "Lad Brunswick passere, undertegnet R. Parker, den 4de Junii. Foruden denne have de blot ladet endnu nogle Kulskibe gaae til London. En af denne Rebellions foleligste Følger er altsaa fuld Standsning i den Themser=Skibsfart, som kommer sig deels af Matrosernes Blokade, deels af den Embargo, hvilken Regieringen har lagt paa alle udløbende Skibe, forderved at hindre Rebellerne fra, at komme i Besiddelse af Levnetsmidlerne. Den Eskadre, som nu sættes i Stand til, i yderste Tilfælde at agere imod den rebelske Flaade, bliver bemandet med lutter Frivillige fra ostindiske Skibe. Sir Gower skal kommandere denne høist ubehagelige Expedition, hvortil dog især mange Officerer frivillig melde sig. Kysterne ved begge Siderne af Thomsens Munding ere opfyldte med Militair; man regner Tallet paa de i Sheernes, ved Nore og Egnen derom forsamlede Tropper allerede for 30,000 Md. I Tilbury og Gravesand ere stedse indheedede Ovne, for at have gloende Kugler i Beredskabe. For at giøre Maalet paa Ulykken fuldt, er nu Oprøret ogsaa udbrudt paa den ved Cork - paa Jrlands sydstlige Kyster - stationerede Admiral Kingsmills Flaade Matroserne have ligeledes her begyndt med, at aftakke og sætte deres Officerer i Land, og følge forresten i et og alt deres rebelske Kammeraters Exempel. - Urolighederne i Jerland selv vare afbrudt ved. - J Belfast ere 12 Huse spolerede og ved Newry en Landsbye lagte i Aske. Mellem nogle Dubliner=Miliz=Detaschementer og Defenderne er forefalden en Skiærmydsel, hvori en Deel Menneskeer mistede Livet. - Afskyen for Matrosrebellionen er imidlertid almindelig. og de sidste Møder i begge Parlamentshusene have forestillet det sieldne billede paa Enighed i de Forholdsregler, som maatte tages. To til de kritiske Omstændigheder paa sende strænge biller imod Matrosoprøret kom enstemmig i Stand. Sheridan, som dog ellers ved enhver Leilighed gaaer løs paa Ministrene, saae i nærværende Fald broe paa Farens Størrelse og sit Fædreland. Ondet, saade han, tilstæder intet andet Middel, end at alle Britter uden Partleaand foreene sig til Farens Asvendelse. Matroserne stode under rebelske Mordbrænderes Jndflydelse, som maaskee vare i Forstaaelse med Frankerig, om at underkaste Engelland Frankerigs Naade. Herimod maatte Alt opbydes. At see Engelland for Frankerigs Fødder, det være Monarkie eller Republik, maatte for hver Britter være en utaalelig Tanke." - Angaaende de foregaaende Deklarationer af de rebelske Matroser, gjorte han den bemærkning, at de ikke lugtede efter Skibsmasternes Beeg og Tiære, men efter Læsebebibliothekernes og Studeerstuernes Støv. - Midlertid tiene alle disse Uroligheder ikkuns til, at forøge Længselen efter Freden. Et mærkeligt Beviis paa hvor stor samme, uagtet de høistbetænkelige Omstændigheder, er, sees i de offentlige Fonds pludselige Stigen, ved det blotte Rygte og Fredsunderhandlingernes Fornyelse. Medens en rebelsk Flaade paa en uhørt Maade holder Mundingen af Theemsen blokeret, over Søerøverie paa den brittiske Koffardie og bringer samme ganske til at standse, ere Stocks i London nu næsten stegne 2 Procent, fordi siden det den 2den d. fra Dover til Calais skikkede Fredsflag intet Menneske tvivler meere paa, at jo endelig fra den engelske Regierings Side Fredsunderhandlingerne blive oprigtigt aabnede. Vil man kuns først alvorlig Freden fra begge Sider, saa, troer man, ville alle Vanskeligheder snart forsvinde. -