JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-11-30
En complet Chalse for billig Priis, er at faae tilkjøbs hos ForE pagter Anders Andersen paa Friderichsdal i Lolland. Undertegnede Forvalter ved Egholm paa Roeskilde Amt, anviI ser hvor 16 a 20 Stkr. Stude, eller andre Unghoveder, kan bekomme god Forring i Vinter for billig Betaling, ligesom og hvor 10 Stkr. unge engelske Faar og 2de dito Bukkelam kan strax faaes til Kiøbs, naar de som maatte behøve samme behager derom at melde sig. H. C. Gichell. En studeret Mand paa Landet, som i nogle Aar med Held har E underviist unge Mennesker i de akademiske Videnskaber og dimitteret dem til Akademiet, ønsker sig for nærværende Tid et Par Elever af god Opdragelse; Vilkaarene erfares hos Hr. Kiøbmand Frederich Bertelsen i Vimmelskaftet Nr. 15. Endelig er jeg vanceret saavidt, at mine Stalde i de 3de Hjorter paa Vestergaden ere opreiste, Gaarden indhegnet og et Huus i Kielderen opbygget til de reisende Karles Beqvemmelighed. De af mine mange Venner og Bekiendtere, som før har søgt mig, beder jeg paa det ærbødigste, at give deres Folk Ordre, at tage til deres gamle Herberge, da jeg er forvisset om de nu som forhen skal finde dem fornøiet. Vesterbroe i Skibet, den 20de November 1795. Jørgen Sorteerup. Eiere af de 3de Hjorter paa Vestergade. For ei at incomodere det respective Publicum ud til mig paa Vesterbroe, som i 5te Classe har faaet Gevinst eller Frilod til Ombytning, har jeg formaaet de Herrer Lorenzen & Jacobsen, Klædekræmmere paa Amagertorv Nr. 6, at udbetale Gevinster, ne og omvexle Frilodderne, som ufortrøden var saa artig at paatage sig denne Uleilighed uden Vederlag. Skulde det ellers behage en eller anden at henvende sig til mig selv, da udbetaler jeg (naar Tiden kommer) daglig Gevinster, ombytter Frilodder, og kan ellers bekommes nye Sedler til forestaaende 1ste Classe til kommende Aar. Vesterbroe i Skibet Nr. 25, den 20de Novbr. Jørgen Sorterup, Collecteur ved Lotterierne. Dlar og god Viineddikke til 6, 8, 10 og 12 s. Potten, er nu alt at faae paa Amagertorv Nr. 3 i den røde Gaard, hvor Botiken er anlagt i Stuen hos J. Schoustrup. runden No. 384 i Størrestrædet (ellers kaldet Nr. 7 lige for Holmens Kirke) indeholdende 164 syv Ottendedeel 1 Alen, er med derpaa værende Fundamenter og Rudera af de brændte Bygninger, at faae kjøbt underhaanden, naar de Lysthavende behage derom at henvende dem til Procurator Sewerin, boende No. 150 i Bredgaden. noza, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, og Øi søgte Christne, særdeles i Indien, Spanien, Jtalien. Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, men fandt lidet af det han søgte. 3 Tomer, faaes tilkiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93. for 7 Mk.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Turin, den 4de November. De nyere Krigstildragelser i Jtalien ere ubetydelige. En almindelig Fegtning, som man sagde, at være forefaldet ved Borghetto, har ikke havt Sted. De Franske ere forstærkede rykt frem mod Garesio formodentlig kun for at forskaffe sig beqvemme Vinterqvarterer. Posten Trappa have de Franske borttaget, men Prindsen af Carignan hindrer dem der fra at trænge videre frem Jtalien, den 15de November.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Det heder, at en Deel af den engelske Flaade skal vende tilbage fra Livorno til Engeland, og de neapolitanske Skibe til Neapel. - J Middelhavet og Havnen ved Livorno selv har en forskrækkelig Storm den 3die hujus ogsaa anrettet en stor Skade blandt Skibene. - Den frask-italienske Armee, som ved Tropperne fra Pyrenæer=Armeen nu er bleven 40,000 Mand stærk, gjør Anstalter til et Vinterfeldttog. Den Keiserlige General de Vins, er atter bleven syg. - Fra Genueer i 8 Dage over 100 Skibe afgaaede med Levnetsmidler til de franske Kyster.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
London, den 17de og 20de November. I Gaar gik her i Staden det Rygte, at de Franske havde benyttet sig af Maroonnegrenes Oprør paa Jamaica, og gjort en Landgang paa denne Øe. - Da Krigslykken nu har vendt sig, skulle de brittiske Tropper, som havde faaet Ordre at vende tilbage til Engeland, endnu forblive paa det faste Land Man troer, at de Darmstedtske Tropper ere tagne i engelsk Sold, for at virke med de Keiserlige ved Rhinen. - Vore Dagsefterretninger fra Kanalen ere høist bedrøvelige. Adskillige med Tropper til Vestindien bestemte Transportskibe ere forliste, og vi have Grund til at frygte for, at en stor Deel at Tropperne tillige er omkommen. Med Vished veed man, at 2 af disse Transportskibe, Venus og Pletmond, ere siunkne, og at kun 10 Mand af det første, og 11 af det sidste ere blevne reddede. Det hele Troppecorps, som under General Abercromby skulde gaae til Vestindien, bestaaer af 21 Infanterie regimenter, af hvilke ethvert er 1000 Mand stærk, naar det er fuldtallig. - Til Portsmouth er Krigskibet Hector ankommen med 10 ostindiske Skibe under sin Convoy. - Vore Efterretninger fra det gode Haabs Forbierg gaae til den 19de September. Samme var paa den Tid endnu ikke i Engelændernes Besiddelse; men Admiral Elphingstone troede hver Dag at blive Mester deraf. - Vi have her ogsaa den Efterretning, at adskillige andre Transportskibe, som vare afseilede med Emigranttropper fra Elben, ere af en Storm blevne slag ne til Kysterne af Calais, og faldne i de Franskes Hænder. Nogle af disse Skibe ere gandske forliste. Blandt de fornemme Officerer, som ere faldne de Franske i Hænderne, befinde sig ogsaa Hertugen af Cholseul, og Hertugen af Montmorenen. Man haaber, at Livet skal blive dem skiænket. Overhovedet ere mange Mennesker og Heste blevne et Rov for Bølgerne. Tallet paa de Tropper, som tilligemed 3 Skibe ere faldne i de Franskes Hænder, kan endnu ikke nøie angives.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Zeybrücken, den 20de November. Endelig har den Forfatning, hvori vi i 2 Aar have befundet os, forandret sig. J Gaar Morges rykte Avantgarden af det Nauendorfske Corps under Ritmester, Grev Esterhazyls Anførsel, med omtrent 450 Ryttere, 200 Rødkapper og Lüttiske Skarpskyttere herind, og bekom et af de Franske efterladt anseeligt Høe og Havre=Magasin, mange Krigs-Commissarier bleve gjorte til Krigsfanger, og nogle Heste taget til Bytte. – J Gaar var Staden Kuse endnu besat med 200 Franske, til hvis Fordrivelse i Dag er bleven afsendt 200 Ryttere. - Ved Kusel have Arbeiderne i de der værende Steengruber plyndret en Bagage vogn, som tilhørte en fransk General, og paa hvilken blandt andet vare 40,000 Gylden i rede Penge. De Franske kom herpaa tilbage, forlangte en Gotgiørelse af 70,000 Gylden, og førte 8 af de fornemste Borgere bort fra Kusel som Gidsler, Den franske Armee, som stod under General St. Cyr ved Lautern, har i Mandags trukket sig derfra til Staden Pirmasens, for at delogere de Franske und af denne Position, bleve Dag 14000 Mand under General von Wernecks Commando, detacherte derhen, og i Morgen skal den hele Nauendorfske Armee brække op mod Bitsch, saa at man har vigtige Tildragelser, at forvente.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Wien, den 21de November. Der giøres alle Anstalter til en Vintercampagne for et betydeligt Corps ved Rhinen. Mange 1000 korte Trøier og lange Beenklæder ere allerede blevne bestilte, - Den i Peters borg sluttede Trippelalliance bestaaer af 26 Artikler. Den er, som der siges, kun offensiv mod Frankrige, og desensimod enhver anden Magt, som skulde tillade sig et Angred mod et af de 3 allierte Hoffer. Rusland leverer os 24,000 Mand Jnfanterie, og 6000 Mand Cavallerie, som de første Hielpetropper, hvilke, saasnart Aarstiden tillader det, skulle begive sig paa Marchen igiennem Ungern, Bøhmen og Tyrol til Rhinen. Engeland forbinder sig til at betale til det russiske og vort Hof tilstrækkelige Subsidier, og hvad det Laan angaaer som Østerrige forrige Aar gjorde i London, synes det, at samme under visse Betingelser torde blive annuleret. - Førend de fangne franske Conventsdeputerte afreiste til Basel, bleve de af Commandanten i Spielberg paa det prægtigste beværtede De skulle i deres Fangenskab intet have vidst af hinanden, og samme Tid ikke havt den mindste Underretning om de Forandringer, der ere foregaaede i Frankrige.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Frankfurt, den 23de November. Vi kunne nu med fuld Sikkerhed give Underretning om Steden Manheims Overgivelse. Da al Skaansel mod Staden intet frugtede, saa besluttede Grev Wurmser at beskydsamme med gloende Kugler, hvilket endnu ikke var skeet. Man begyndte i Besynderlighed dermed, da den fiendtlige General atter den 19de gjorde Forslag til at erkiende Staden for neutral, og paa ingen anden Maade vilde overgive Fæstningen, Denne Beskydelse havde den Virkning, at der i mindre end Timer opkom en frygtelig Jldebrand paa 5 Steder i Staden. Den 21de gjorde herpaa den franske General, MontaiguCapitulationsforslag, hvilke derpaa om Natten i den Betænkningstid, som den commanderende General Wuriser havde givet, bleve sluttede. J Følge samme er den franske Besætning, omtrent 8000 Mand stærk, Krigsfanger, og trække den 23de ud af Staden med militairiske Honeurer, og nedlæg ge Vaabnene paa Glaciet, men Officererne beholde deres Kaar der. Alt hvad der i Fæstningen tilhører Fienden maae strax overleveres de Keiserlige Tropper, og alle Keiserlige Krigs sanger, som ere i Fæstningen, skulle uden Udvexling gives til bage til deres Regimenter. De endnu i Manheim værende Pfaltzere have overgivet sig til Keiserens Naade. - Disse ere de væsentlige Puncter af den allerede i Udførelse bragte Capitulation. De øvrige Puncter angaae Garnisonens AfmarchaAllerede den 22de havde de Keiserlige besat Udverkerne af Manheim. Den franske Besætning er for det første deels bragt til Heidelberg, deels til Schwetzingen. - Mannheims Jndtagelse er af største Vigtighed for de Keiserlige. Feldtmarskal v. Clairsat havde allerede for mange Dage siden anmodet General Wurmser om, at haste saa meget som mueligt med at indtage benævnte Fæstning; "Da han ellers, som han melder ikke i Længden kunde, ved den lykkeligste Tildragelse, forsvare sin saa vidt udstrakte Cordon, og de vigtige Fordeele ikke kunde blive benyttede, som Skjebnen endelig tilbød de Keiserlige." General Wurmser giør nu Anstalter til at gaae med sin Arme over Rhinen ved Manheim, for at udvide og forstærke de Keserlige Troppers Operationer. Man har opfanget en Spion som skulde bringe et Brev fra Pichegru til Commandanten, Manheim, hvori der blev paalagt den sidste at forsvare Fæstningen, i det mindste saa længe, indtil Landau og Strasburbehørigen vare blevne provianterte. – Antallet paa de Keiserlige, som siden Transkeernes Aabning for Manheim ere blevne saarede eller fangne, beløber sig til nogle 100 Mand.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Af en anden Skrivelse fra Frankfurt, den 24de Nov De Keiserlige rykke i det Zweybruckske og langs Rhinen bestandig videre frem mod Lothringen og Elsag, og General Pichegru har atter seet sig nødt til at forlade sin hidtil havte Stilling ved Landau, og trække sig tilbage bag denne Fæstning Her følge de officiale Beretninger: Fra det Keiserlige Hovedqvarteer i Frankenthal, den 20de November.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Fienden har paa det Nauendorfske Detachements Fremrykken, forladt Egnen af Pirmasens, Den vigtige Post ved Hochstetten, og den berømte Saukopf, og, ved at besætte disse Puncter, ere vi blevne Mestere af Anveilerdahlen. For at forsvare os i disse vigtige Poster, er General von Nauendorf bleven forstærket med 9 Batailloner Grenaderere, og 12 Eskadroner Cavallerie under Feldtmarskal Lieutnant von Wernecks Commando der har Ordre at angribe Anmeiler og tournere Linien ved Queich, medens der i Egnen af Edinghofen giøres andre Bevægelser. General Nauendor, har allerede besat Homburg og Reipoltskirken, og melder nu, at hans mod Zweybrücken og Kusel udsendte Detachementer have fanget en Coureer fra General Pichegru til General Jourdan med en Originaldepeche, og at han selv i Dag mar cherer til Zieybrücken, for at drive Fienden tilbage til Bitsch, Feldttøimester, Grev v. Wartensleben skal nu, for at tilintetgiøre alle Jourdans Bevægelser, rykke frem mod Simmerne og Stromberg, saa man haaber snart at kunne trænge frem indtil Coblenz.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Frankenthal, den 21de November. General Ott rykte den 20de hujus med 4 Eskadroner Wurmser=Husarer, 2 Compagnier Leloup-Jægere, og 2 Compagnier Sclavonier, langs Rhinen, og paa Veien fra Germers heim frem mod Lingenfeldt, og drev Fiendens Forposter strax tilbage, for at recognoseere hans Stilling. De Lingenfeldt værende 500 Mand Fiender geraadede derover strax i Forvirring, og belavede sig strax paa at rykke tilbage Saasnart General Ott mærkede dette, lod han 1/2 Eskadron af Wurmser rykke frem, og satte derved Fienden i en saadan Skræk, at hamstrax fornaglede og lod blive tilbage 2 Kanoner og Karrer, og trak sig selv tilbage i største Uorden til Germers heimerskoven. Mange af dem bleve nedhuggede, og andre, tilligemed nogle Officerer, fagne. Herpaa trak General Ot sig tilbage i sin forrige Stilling, og, omendskiøndt Fienden, strax fra Germersheim frembragte 3 Kanoner og 2 Haubitser, og lod skyde paa Lingenfeldt, saa kunde han dog ikke meere naa vore Tropper, som overhovedet kun har havt et meget ubetydeligt Forliis. - Efter de indsendte Angivelser bestaaer vore Forliis i Fegtningerne den 10de ved Pfrim og Kreutznach, der 12te ved Frankenthal, den 13de ved Türckheim, og den 14de ved Frankenthalerbækken, af 295 Døde, 1850 Saarede og 290 Savnede; i alt 2435 Mand, og 571 Heste. 9 Officerer ere blevne dræbte, 56 saarede og 6 fangne. Derimod beløber det fiendtlige Forlis sig paa bemeldte Dage, efter alle indløbne Beretninger, indtil 10000 Mand døde, fangne og saarede, 20 Kanoner og 100 Munitionstarrer.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Af en 3die Skrivelse fra Frankfurt, den 24de Novbr. Allerede i Gaar fik man ved en Staffette den Efterretning, at de Keiserlige ved det Corps, som de havde detacheret til Zeybrücken, havde fuldkommen tourneret de faste Linier ved Qveichfloden for Landan, og derved nødt Picher til at forlade denne faste Stilling. De Keiserlige have derpaa taget Germersheim i Besiddelse, og true nu Landau, som i største Hast er bleven forsynet blot med det nødvendigste. Denne Festning skal allerede næsten være indsluttet af Østerrigerne, som, foruden andre Stæder, stode ved Edesheim og Roth. en liden halv Miil fra samme. General Pichegru har med sin Armee trukket sig tilbage paa hin Side Landau til Weissen, burg i Elsas, i de der værende faste Linier. Et stærkt Keiser, ligt Corps er virkelig allerede brækket op mod Bitsch, saa at Pichegru paa nye bliver truet i Flanken. Havde GeneralJourdans Armee til rette Tid kunnet rykke frem mod Hunds rykken med en tilstrækkelig Styrke, saa troer man, at saavel de Keiserliges Fremtrængen til det Zveybrukche skulde være bleven vanskelig, som og, at Pichegris Retraitte, der bestandig blev truet i Flanken, skulde være bleven forhalet. Hin Tilbageholdelse, i det mindste af en Deel af den Jourdanske Armee, og de Keiserlige Troppers Fremtrængen til det Zwer brückske, regner man med til de lykkeligste Dispositioner af Feldtmarskal Clairfait, saasom han derved har nødt den franske Hovedarmee til at trække tilbage, uden dertil at behøve et blodigt Feldtslag. Fra Coblenz rykte paa nye mange franske Batailloner frem til Huusrycken, og de Franske lode endog Veien sætte i Stand, for des hastigere at kunne rykke frem med deres Artilleri; men efterat Pichegruls Coureer til Jourdan var bleven optaget, blev strax et stærkt Keiserligt Corps detacheret med Simmern og Hundsrücken. J øvrigt troer man endnu bestandig, at en Subordination og andre uventede Omstændigheder have hindret den hele Jourdanske Armee fra at trænge hurtig frem.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Det igientagne Rygte, at Jourdan har nedlagt sin Commando, synes at være ligesaa ugrundet, som at mange Bønder, i Elsaas, der vare blevne opbudne, havde vægret sig ved at marchere. General Pichegruls Depeche til General Jourdan, som blev opsnappet, skal, som man forsikrer, have indeholdt: at Jourdan ufortøret skulde paa nye opbyde alt, for at angribe Østerrigerne paa Hundsryckem; og derved komme Pichegru til Hielp, som tillige vilde angribe Østerrigerne ved Biergstrækningerne af Hardt, og paa hin Side Rhinen søge at undsætte Manheim. - Det heder, at en Deel af den franske Armees høire Fløi allerede har trukket sig tilbage indtil Egnen af Saarlouis og Thionville.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Haag, den 24de November. Den franske Gesandt Noel, har overleveret Generalstaterne en Note, hvori han giver dem tilkiende: "at det første Stridt af den franske Constitutions=Regiering var en formelig Ertlæring, at ville paa alle Maader vedligeholde den bataviske Republik, og at det fuldbyrdende Directorium ikke vilde lade den sluttede Alliancetractat uden Virkning, og opofre den bataviske Nation; at Engeland søgte forgiæves ved sit Guld at stifte Uroligheder i Frankrige og Holland; at begge Allierte skulde ved deres Viisdom og Vaaben tilintetgiøre Uenighederne og at Directoriummet forlangte Troppeforsamlingernes Adspredelse i Bremen og Osnabrück, og vilde begunstige den bataviske Nationalconvents Oprettelse; men at Generalstaterne ikke længer maatte udsætte Afbetalingen paa de i Alliancetraktaten bestemte Pengeterminer, hvorpaa i Besynderlighed blev drever, og at de maatte sende en Minister til Paris, med hvilken Directoriet kunde aftale de for begge Republikerne nyttigste Foranstaltninger.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Fra de pohlske Grændser, den 24de November. Prinds Heraclius af Georgien, hvis Navn i 7 Aars Krigen var saa bekiendt i Europa, kommer nu frem igien paa Skuepladsen, men i en meget forskiellig Gestalt. Hans Fyrstendomme, som skiller Rusland fra Persien, er, som bekiendt, bleven overfaldet og oversvømmet af de barbariske Horder, som beboe det sidste Land. Den 45aarige Arveprinds er med sin talrige Familie bleven myrdet, og kun den ulykke lige 73aarige Olding, Heraclius, har havt den Lykke at redde sig med Flugten. Han er ankommen til Kuban, og anraaber Ruslands mægtige Bistand. Keiserinden har strax givet Ordre til at bringe en talrig Krigshær tilsammen paa Grændserne af Georgien; og formodentlig vil Feltmarskal, Grev Suwarow=Rymnicky, faae Commanden over samme, da han har faaet Ordre at komme ufortøvet til St. Petersborg, Man tør sikkert giøre Regning paa, at denne Helt vil i en nye Himmelegne, samle nye Laubær, og fordrive de urolige Naboer fra Ruslands Grændser.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Wesel, den 26de November. Den 23de er den største Deel af den franske Besætning at marcheret fra Dusseldorf med et anseeligt Artillerietrain til Sieg. Endeel af Tropperne ved Nordarmeen, som General Laurent commanderer, skal derimod komme til Dusseldorf, Mange af disse sidste Tropper ere og allerede asmarcherte til Sieg. Andre troe, at de Plaltziske Tropper selv skulle rykke ind i Dusseldorf. Derimod rykke ved Colln igien mange franske Tropper, som vare i det Bergiske, over Rhinen. Henimod 25,000 Mand ere afmarcherte derfra Egnen med meget Artillerie til Hundsryeken. Ved Colln var Communicationen med Rhinstrandbredden paa denne Side igien ganske afbrudt, og Broen borttaget. - Commandanten i Luxemburg har befalet Jndbyggerne sammesteds at forsyne sig med Proviant for 1 Aar.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Wesel, den 28de November. Efter Breve fra Colln har den forefaldne Fegtning paa Hundsrücken den 13de mellem de Franske og Østerrigerne nødt de Keiserl. til at forlade deres fordeelagtige Stilling paa Høien ved Wittich, og trække sig tilbage fra Simmern og KreutznachUdslaget af Trefningen gjorde Rytteriet, som hidtil næsten ikke var blevet brugt. Det angreb Østerrigernes Rytterie, der var posteret paa den høire Fløi, med saadan Heftighed, at det blev bragt i Uorden, og maatte vige. - Efter nogle Beretninger skulle de Franske have gjort 400 til Fanger. Den 14de vare de Keiserlige igien i Kreutznach, men maatte endnu samme Dag forlade samme. Afvigte Nat gik meget Skyd her igiennem, hvilket deels blev bragt over Rhinen, deels til Bonn. Den her værende, for det meste af Jægere bestaaende, Besætning skal i Nat brække op. - Efter Breve fra Coblenz af 16de hujus giøre de Franske sig al mulig Umage, for at trænge de Keiserlige tilbage til Maynz igien, og om muligt endog ud af Maynz. Den der værende Leir, og hiin ved Metternich, er paa benævnte Dag brækket op og rykket frem indtil Bingen. General Bernadotte staaer allerede med sin Division ved Nahe, og skal endnu blive forstærket ved Divisionerne, Grenier og Championet. General Jourdan, som commanderer denne Armee en Chef, skulde Dagen derefter brække op fra Coblenz, for at begive sig til Hundsrücken. Man formoder altsaa, at noget vigtigt skulde gaae for sig med det første. J Coblenz ankomme daglig Keiserlige Fangne.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Kiøbenhavn, den 4de December. Fra det Kongelige danske Cancellie er den 27de Novbr. d. A. udkommet en Placat, angaaende, at det, i Henseende til Friskydsen i Norge, skal have sit Forblivende ved Forordningen. af 20de August 1784.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Da det allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestæt ved Rescript til os af 27de Nov, sidstleden at befale: 1) At de Eiere af afbrændte Grunde her i Staden, som deraf til Gaders og Pladsers Udvidelse og Regulering. maae afgive, og derfor tilkomme den af Allerhøistsamme bestemte Erstatning, skulde erholde samme udi Obligationer, som udstædes fra næste 11te December Termin, bære 4 pro Cento Rente fra den 14de August d. A., da Gadernes Regulering blev bestemt, og som fra 11te December 1796 af kunde løskyndiges til hver 11te Junii, og hver 11te December Termin med et Aars Opsigelse. 2) At Magistraten anthoriseres til at udstæde disse Obligationer paa Stadens Vegne, efterdi Anledningen, i hvilken de gives, er en Sag, der angaaer Sladen i det Hele. Og Allerhøistbemeldte Hans Kongelige Majestæt tillige haver tilsagt Sin allerhøieste Garantie for disse Obligationers Capital og Renter, og allernaadigst tilladt, at Renterne for det første maae forskydes af den Kongelige Kasse, saa længe indtil det afgiøres, hvorfra og hvorledes baade Capital og Renter kunde udredes; saa bliver dette til alle Vedkommendes Efterretning herved bekientgjort, og skal det ligeledes nærmere herfra blive bekiendtgjort, naar med disse Obligationers Udstædelse kan blive gjort Begyndelse, samt hvad forinden sammes Jmodtagelse af vedkommende Grundeiere vil blive at lagttage.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Kiøbenhavns Raadstue, den 2den December 1795. Oberpræsident, samt Borgemestere og Raad. Danske og Norske Species Bank.
Berlingske Tidende, 1795-12-04
Til behagelig Efterretning for Jnteressenterne udi den Danske og Norske Species=Bank bekiendtgiøres følgende: 1) Jndskuddet som i Følge den under 4de August d. A. skete Publication betales i førstkommende 11te December Termin med 10 pro Cent eller 40 Rdlr. Species af hver Actie, modtages af Bankens Casserer Lacoppidan fra Onsdagen den 9de December til Torsdagen den 24 December, begge inclusive, hver Sognedag om Formiddagen fra Kl. 10 til Kl. 11; Bank dagene, som ere Tirsdag og Fredag, modtages ingen Jndskud. 2) Ved Jndskuddets Betaling afleveres tillige Actiebreve ne, og erholde Jnteressenterne for begge Deele, baade for Jndskuddet og for Actiebrevene, Cassererens Jnterims=Beviis, som forevises Bankens Bogholder Friis, til Paategning, af hvem ogsaa de nye Actiebreve, naar de ere færdige, imod Bevisets Tilbagelevering, igien udgives, til den Tid som nærmere skal blive bekiendtgjort. 3) Paa det at Jnteressenterne ved Indskuddets Betaling, ikke maae opholdes, modtages ingen Transport af Actier fra 1ste December førstkommende af indtil Actierne er vorden udleveret. 4) Jndskuddet kan betales med Rede Species, Danske Speciessedler, Holsteenske Speciessedler, med Tillæg af en halvproCent, for i al Fald at bestride Transport=Omkostningerne ved at indvexle rede Species til Nedlæg. gelse i Danken. Forarbeidet Sølv af Kiøbenhavns Prøve. Dansk grov Courant, hvorunder allene forstaaes 24 Skillings og 8 Skillings Stykker, disse sorterede efter deres her neden angivne Udmyntnings=Aar.