JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
J Løbet af Dagen spurgte Espartero ved Signaler, Stadens Gouverneur hvorlænge han kunde forsvare sig, hvorpaa han erholdt det Svar, at han umuligen kunde holde sig længere end 48 Timer. Espartero traf da de fornødne Foranstaltninger til den 24de og 25de at sætte Armeens samtlige Corps i Bevægelse. Soldaterne brændte af Kamplyst og Enthusiasme. De nærmede sig kjækt de carlistiske Linier, angrebe de første Række med Geværskud, og indtoge med Bajonnetten de mod dem rettede Batterier. Kampen var hæftig. J et kritisk Øieblik stillede Espartero sig i Spidsen for en Bataillon, og tilraabte den: Kiende i mig, Børn, Eders General Esparter, følg mig til Frihed eller Død! Leve General Espartero!" var Svaret, vi ville seire eller døe med ham!" Bataillonen styrtede sig midt ind mellem Fienden og anrettede et frygteligt Blodbad. Som ved et Underværk blev Espartero ubeskadiget. Positionens Kanoner bleve tagne; Fjenden flygtede i en vild Flugt, og Christinerne bivouaquerede paa Valdpladsen. Den 25de om Morgenen Kl. 3 blev Las Banderas, Nøglen til den fiendtlige Stilling taget; alle de øvrige Positioner bleve rømmede af Carlisterne uden Modstand. General Espartero drog fra Capuciner Klosteret med hele sin Stab ind i Bilbao, hvor han ved Porten blev modtaget og omarmet af Stadens Commandant, General San Miguel. Da Espartero kom ind i Byen steeg han af Hesten og begav sig til det for ham bestemte Qvarteer. Strax derpaa indfandt sig den britiske Consul, Hr. Clark, for at lykønske ham. Det første Generalen sagde ham, var, at han havde Englændernes Anstrængelser at takke for Alt; det Samme bevidnede han ogsaa de engelske Officerer, hvem han i hele Stabens Overværelse gjorde den Erklæring, at han ikke uden Englændernes kraftige Medvirkning vilde kunne have undsat Bilbao. Tilstanden her var skrækkelig. Alle Ansigter udtrykte Hunger og Elendighed. Munition og Levnetsmidler vare næsten forbrugte, og i flere Dage var kuns uddeelt halve Rationer; selv Heste- og Katte kjød solgtes til uhyre Priser. J sin officielle Rapport angiver Espartero sit eget Tab til 800 Mand, og Carlisternes til 1000 Mand. Desuden har han erobret 25 Kanoner, næsten Carlisternes hele Artillerie. Don Carlos forlod hurtigt sit Hovedqvarteer, uden at man veed hvilken Retning han har taget. Man tilskriver denne Slags Flugt Uenighed mellem hans Generaler i Anledning af dette uheldige Udfald af Bilbaos Beleiring, der sandsynligen vil fremskynde Jnsurrectionens Undertrykkelse. Mina er død i Barcellona den 24de f. M. Baiern. Haabet at see Kongen og Dronningen af Grækenland i München, gik ikke i Opfyldelse. Frygten for at udsætte de høie Reisende for Cholera, der i de sidste Dage atter har været i Aar. gade 218. Tiltagende, har bevæget Kongen til at samles med sine Børn i Slottet Tegernsee, 15 Mile fra München, hvorhen ogsaa Dronningen og hele den kongelige Familie har begivet sig. Opholdet her er bestemt til 3 a 4 Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Nord=Amerika. Skjøndt General JacksonsSundhedstilstand er i Bedring, er han dog endnu saa svag at han ikke kan modtage Besøg. Desuagtet beskjæftiger han sig nogle Timer daglig med Regjeringsforretningerne. Lægerne have forbudet ham at see sine Venner hos sig, da man frygter for at han ved Conversationens Anstrængelser atter skal paadrage sig en Blodstyrtning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Præsidentens Afskeds=Budskab til de Forenede Staters Congres er meest af indenlandsk Jnteresse. Efter samme beløb Jndtægterne til Udgangen af f. A. sig til 47,691,898 Dollars, hvoraf 24 Mill. af Stats-Landeiendomme. Da nu Udgifterne ikke udgjøre mere end 22 Mill. Dollars, saa kunde man til 1ste Jan. d. A. vente et Overskud af 41,723,959. Dollars, derunder indbefattet de allerede pr. Cassa værende Summer, hvilket Overskud skulde fordeles mellem de forskjellige Stater. Om Fordelingen udtrykker Præsidenten sig med en beundringsværdig Tydelighed og Fuldstændighed idet han gaaer udfra den Grundsætning, at man ikke bør hæve høiere Skatter, end Nationens Fornødenheder udkræve, for at ikke Ødselhed skal træde i Sparsommelighedens Sted. Han viser den Skade Statsformuens Opdyngning fører med sig, og som neppe er min end den som flyder af en stor Statsgield. Præstdentens Forslag gaaer derfor ud paa, – ikke en Nedsættelse af Udgifterne der udgjør Hovedpunktet i den europæiske Finantsbestyrelse, – men en Forringelse i Jndtægterne. Præsidenten slutter sit Budskab med et formeligt Farvel til Kongressen. - Den tilkommende Præsident, Hr. van Buxen, førte Præsidiet i Senatet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Sverrig. Jfølge Aftonbladet af 31te f. M. kunde Antallet af Syge i Stockholm i Slutningen af f. A. anslaaes til 15,000. (J Kjøbenhavn regnede man, at paa samme Tid henved 30,000 Mennesker vare syge.) Det var især den saakaldte Insluentia cher kaldet la Grippe), der grasserede og udøvede en saadan Jnfluents paa hele Selskabslivet, at den kan siges aldeles at have forstyrret Juleglæden (ligesom hos os.) - Ogsaa Kong Carl Johan var syg, og der udgaves Bulletins om hans befindende; hvilke dog, ifølge Statstidningen, fra 3die dennes ifølge. hans Befaling ikke længer udgives, da Kongens Sundhedstilstand i de sidste Dage stadigen havde forbedret sig. De fleste øvrige Medlemmer af Kongefamilien havde ogsaa været syge, Kronprinds Oscar var imidlertio aldeles restitueret. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Fædrelandet. J Roeskilde Avis af 7de dennes læses følgende af flere Borgere i Roeskilde indsendte Meddelelse: Hvem der? - Giv Agt: Her staaer en - Havrevagt Vi skulle ikke indlade os paa at bedømme, om og hvorvidt det er passende og kunne bestaae med Pligt forholdene, at Esqvadronschefer paatage sig, som pecuniaire Entrepriser, at præstere Fourageleverancer til Brug for de Esqvadroner, hvis Fouragerinstaaer under deres egne specielle Tilsyn - denne Gjenstand synes ligesom af sig selv at paatrænge sig vedkommende Autoritets pligtskyldige Overveielse -men naar Jndsenderne, som næringsdrivende Jndvaanere af denne Kjøbstad, have bragt til beviislig Kundskab, at Commandeuren for den her garnisonerende 4de Husar=Esqvadron lader udsætte Vagter udenfor Byens Porte, for at opkjøbe til 14 a 15 Mark pr. Tønde al den Havre, der af Landmanden er bestemt at føres til Byens rummelige Torv for at faldbydes til Salg, saa formene vi, at denne Fremgangsmaade, som Virkningen af hine Entre priser, er aldeles stridende imod de gieldende Politianordninger, og at følgelig dette Forprang forhaabentlig vil blive bemærket, og paa det strængeste paatalt af Stedets Øvrighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Helsingøers Avis meddeler, at der i 1836 er befordret med Pakkeposten eller Dagvognen til Kjøbenhavn 1309 og fra Kjøbenhavn 1198, eller ialt 2507 Reisende, hvilket Antal, fordeelt paa 314 Dage, giver for hver Dag i Gjennemsnit 8 Reisende. J samme Tidsrum er af det Helsingørske Vognmandslangs tolv Ruller afgiven 882 Befordringer med lukkede og aabne Vogne til Kjøbenhavn, samt 51 Befordringer med kjøbenhavnske Retourvogne. Det kjøbenhavnske VognmandslaugsBefordringer til Helsingøer formenes uden Overdrivelse at kunne anslaaes til 4 a 500. Samfærselen imellem Helsingøer og Kjøbenhavn er særdeles betydelig og vilde muligen blive det endmere, naar den længe omtalte Diligence-Befordring kom i Stand og naar Fragten med Dagvognen, der formeentligen godt kunne bestaae ved Siden af Diligencen, blev nedsat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Fra Hassing Refs Herreders Contoir er under 24de f. M. udstedt følgende Bekjendtgjørelse om Agger=Kanalen. "Dybden er ved Jndseilingen fra Havet over Revlen 7 1/2 til 8 Fod, stiger indtil 18 Fod og aftager derefter til Mellemgrunden, som er omtrent 1 1/2 Kabellængde og 6 til 6 1/2 Fod dyb Derfra voxer Dybden til 16 Fod og aftager igjen til Fjordbanken, som er circa 3 Kabellængder og 6 a 6 1/2 Fod dyb. Det gamle Løb er uforandret men Breden paa nogle Steder tiltagen. Det Sommer aabnede nye sydvestlige Løb ved Jndseilingen fra Havet er næsten lukket og afbenyttes ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
J indeværende Aar ere til Dato 49 Skibe ind- og udpasserede. Efter kongl. Resolution af 16de Aug. d. A. er til Brug for Lodserne søndenfor Kanalen opført et Udkikkehuus, ligesom det allernaadigst er bevilget, at Kaber og Mærker paa Land skulle anbringes og Lodsfartøi anskaffes."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Assens. Hr. Rasmussens Kongl. privilegerede Jndustrie=Anlæg vedbliver at virke velgjørende saavel til Jndustriens Fremme, som til at skaffe Arbeidsklassen Fortjeneste. J sidste Aar er saaledes i samme fabrikeret: 31 Stkr. Kornrensemaskiner, 322 Alen Sold, 14,718 Par Karter. J Arbeidsløn til 6 givte Svende og 70 til 80 fattige Børn er betalt 1500 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
J Fyen skal Jndbrud og Tyverier høre til Dagens, eller rettere, Nattens Orden, i Særdeleshed i Omegnen af Assens. Natten mellem den 19de og 20de f. M. forøvedes Jndbrud, ved at slaae Væggene ind, paa 2 Steder i Kjærum Sogn, hvor der blev stiaalet en Mængde Mands- og Fruentimmerklæder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Odense. J Gaar Aftes (den 9de) begyndte Hr. Professor Ursin de af ham anmeldte populaire Foredrag over Astronomien, i Rosen paa Slottet, for et talrigt Auditorium.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Nytaarsaften blev her i Byen forøvet et dumdristigt Tyverie hos en Tjenestekarl, idet nemlig Tyvene vare gaaede igjennem Haugen ind i Gaarden og oplukkede Dørren til Karlens Kammer, hvor de først nedtog et paa Væggen hængende Skab, som de bragte ud i Haugen og sønderslog. Af samme udtoge de et Lommeuhr, en Pung med 23 Rbd. r. S. og en dito med 5 a 6 Rbd. i Kobber. J Skabet fandt de endvidere en Nøgle, hvormed de begave sig tilbage til Kammeret, oplukkede Karlens Kiste og borttog af Leddiken 120 Rbd. Sedler. De deelte derpaa Byttet hos en af Deeltagerne, som boer i Nærheden og havde givet Anviisning paa Tyveriet, der allerede havde været bestemt til Udførelse Juleaften. Dagen efter bleve Tyvene grebne og den Ene tilstod strax Gierningen, medens de Andre haardnakket nægtede, indtil endelig ved Politiets Undersøgelse i den ene af de Anholdtes Hjem forleden Dag fandtes 60 Rbd. Sedler for stukne i Kapselen paa et Barometer og Sølvpengene forvarede i en Pose med Gryn, hvilken Opdagelse da ogsaa bragte den Anden til fuldkommen Bekjendelse. Nysted. Gierningsmændene til et hos Gaardmand Anders Jørgensens Enke i Freilev noget for afvigte Juul begaaet Tyverie, hvorved denne Enke blev frastiaalet nogle Hundrede Rbd., er i Gaar blevne opdagede at være 2de Brødre der tjente hos hende, af hvilke den ældste skal være en Snees Aar, og den yngste 16 Aar gammel. Sidstnævnte blev først anholdt og vedgik at han havde begaaet Tyveriet i Forening med sin ældre Broder, men medens Sognefogden for Kjettinge Sogn og hans Medhielper i Gaar vare i Begreb med at bemægtige sig ham, i hvilken Hensigt de havde indfundet sig i den Bestiaalnes Huus, fandt han Leilighed til at skjære Struben over paa sig med en Kniv han havde hos sig, og befriede saaledes sig selv og Justitien fra videre Uleilighed for hans Vedkommende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Nykjøbing. Aarsagen til Personpostens sildige Ankomst hertil i Søndags Kl. 12 1/4, istedetfor at den ellers skulde have indtruffet hertil i Løverdags Formid. Kl. 11, var deels Modvind med stærk Blæst, deels at en Mængde Driviis havde samlet sig i Udløbet fra Vordingborg Færgebroe. Jsen var inddrevet med en saadan Kraft, at den skal have struet flere i Havnen liggende Fartøier og næsten paa det tørre Land. Posten som afgik herfra i Fredags skal endnu i Løverdags have lagt paa Maaneden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
J Løverdags stormede og sneede det saa stærkt at næsten alle Veie i Søndags Morges vare ufremkommelige. Sneen ligger paa sine Steder over 3 Alen høi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Ved Tallotteriets 1312te Trækning i Altona udkom: Forlangt indrykket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Undertegnede Entrepreneur af Personpost-Befordringer, mellem Gaabense og Nykjøbing, finder sig anlediget til herved at paaanke, at da Personposten i Dag passerede Veien mellem disse Stationer, – Kl. mellem 12 1/4, da den afgik fra Gaabense, og Kl. 2 1/4, da den ankom hertil, var Sneen aldeles ikke kastet gjennem Nørre Kirkebye og Eskildstrup Sogne, uagtet Veiret fra i Morges har været af den Beskaffenhed, at Sneekastningen kunde have været baade begyndt og fuldført længe førend Postens Ankomst til Veilinien gjennem disse Sogne, ligesom jeg hellerikke kan lade udbemærket, at Sneekastningen paa de Steder hvor den var foretaget, ingenlunde kunde kaldes forsvarlig. Ved Ønsløv begyndte man først at kaste, da Posten ankom dertil, omtrent Kl. 1. Som Følge af denne Forsømmelse, maatte Posten, da den arriverede til Høimøllen, omtrent paa Halveien her til Byen, tage Forspand, da mine ellers kraftfulde Heste allerede dengang vare saa afkræftede, at de uden denne Hjelp umuligen kunde have trukket den svære Vogn gjennem Sneen, end sige have tilbagelagt Veien i den Tid de gjorde det. Til Beviis om at min Anke er velgrundet, vedfører jeg nedenstaaende mig af de Reisende meddeelte Attest saaledes lydende:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Efter Begjæring af Hr. Skovrider Fold, meddeles herved, at Veien mellem Gaabense og Nykjøbing var for størstedelen, især ved Høimøllen aldeles tilfyget med Snee uden at samme var opkastet, uagtet det hele Dagen havde været stille Veir, og Personposten først afgik fra Gaabense Kl. 12 1/2. Sneen laae saa fast og dyb, at Postillonen, efterat have ventet paa Opkastning af nogle medhavende Folk, omtrent en halv Time, saae sig nødsaget at tage Forspandsheste fra Høimollen til Nyekjøbing. p. t. Nyekjøbing den 15de Januari 1837. Olsen, F. Møller, Justitsraad. Forvalter ved Pederstrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Passagerer med Personposten. Og haaber jeg i Henhold hertil, at Vedkommende alvorligen ville blive dragne til Ansvar for slige Forsømmelser, der afstedkomme Forsinkelser, udsætter mig for øieblikkelige Omkostninger, og for mine kostbare Befordrings=Reqvisiters tidlige Ødelæggelse. p. t. Nyekjøbing den 15de Jan. 1837. C. Fold, Kongelig Skovrider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Mandagsposten fra Kjøbenhavn var ved Avisens Slutning endnu ikke ankommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Bekjendtgjörelser. Visebog for Lolland og Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Subscription paa denne Visebog staaer aaben til den 24de d. M., da Bogen vil blive færdig fra Pressen, og efter hvilken Tid Prisen forhøies til 4 Rbmk. – Man behage at tegne sig hos Dhrr. Boghandlere Giegengack i Maribo og Thierry i Nakskov, og her i Byen hos Dhrr. Boghandler Berggreen og Procurator Tidemand, samt hos Undertegnede. Nykjøbing den 17de Januar 1837. Wilh. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Tjeneste søges. En Karl i sat Alder, og som kan forevise det fordeelagtigste Skudsmaal, ønsker sig en Tjeneste her paa Falster til førstkommende Maidag som Kudsk eller Avlskarl hos en Præst eller anden Jordbruger paa Landet. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
En Landeiendom af 40 til 60 Tdr. Lands Størrelse helst beliggende her paa Falster önskes tilkjöbs. Betingelserne bedes opgivne til Hr. Procurator Tidemand i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Auction. Efter vedkommende Skifterets Begjæring bliver det Havnefoged Mackeprangs Stervboe tilhørende Sted ved denne Kjøbstads Havn under Matr. Nr. 8 Litr. C. bestaaende af 4 Fag Baghuus og 4 Fag Tilbygning med tilhørende Grund og Hauge, stillet til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner, der afholdes paa denne Byes Raadstue, Mandagen den 6te Marts d. A., hver Dags Formid den 20de f. M. Kl. 10. den 3die April d. A. hvilket herved bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817 til de Lysthavendes som og vedkommende Pantecreditorers Efterretning. Nysted Byfoged Contoir den 13de Januari 1837. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-17
Arvingerne efter Fruentimmeret Anne Maria Larsdatter af Hesselhuset i Nysted Kiøbstads Landsogn, der i Aaret 1815 ved Døden er afgaaet hos Huusmand Jens Hansen i Raagelunde Bye, Kjettinge Sogn, og hvis Arvemidler indestaae under Grevskabet Christiansholms Overformynderie, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, til at melde sig for denne Skifteret og legimittere deres Arveret. Grevskabet Christiansholms Skifteret, Christiansholm den 8de Januar 1837. C. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-20
Lollands-Falsters No. te Aargang. StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Aands Offen i NykiøbingBulletius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-20
(Af 14de. Hs. Maj. Kongen har af og til været forstyrret ved Hosten, der i Dag imod Morgenen blev løsere, Feberen er ringe, Appetiten var i Gaar god og Kræfterne bedre. (Undertegnet Saxtorph.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-20
(Af 15de). Hs. Maj. Kongen har i afvigte Nat havt tre Timers god Søvn, Feberen er mindre Appetiten var i Gaar god, Kræfterne ikke mindre (Af 16de). Hs. Maj. Kongen har i afvigte Nat været mindre forstyrret af Hosten, Feberer kuns ringe, Appetiten i Gaar Middags god, Kræfterne temmelig gode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-20
(Af 17de). Hs. Maj. Kongen har i afvigte Nat havt tre Timers vederqvægende Søvn; Hoster er løsere og Appetiten i Gaar tiltaget; Feberen sporedes mindre, Kræfterne noget bedre. (Undertegnet Fenger.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-20
Udenlandske Nyheder. Frankrig. Ved Budgettets Fremlæggelse for Deputeret Kammeret, gjør Finantsministeren op mærksom paa den offentlige Velstands fremadskridende Forøgelse, hvilken han tilskriver et Regjerings-System, der ikke er bygget paa Fortiden, men paa Fremtiden, og som søger sin Hæder, saavelsom sin Styrke i Civilisationens Befordring. Ved Udgangen af Aaret 1836, kunde ventes et Overskud af 3,400,000 Fres, medens Dificit for Aaret 1835 beløb sig til 20 a 30 Millioner. Ogsaa den amerikanske Statsgield er dækket ved tidligere Overskud uden at manhar behøvet at tage sin Tilflugt til Udgivelsen af Skatkammerbeviser. Dersom Jndtægterne vil svare til dem for Aaret 1836, regner man endog paa et Overskud for Aaret 1837 paa 34 Millioner, fradraget 19 Mill. for overordentlige Udgifter. Af er Fredagen den 200. Januar 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-20
Lovudkast betreffende Sparekasserne erfares, at de autoriserede Sparekasser, af hvilke der gives 222. have, med Undtagelse af 26, anbragt deres Fonds i Statskassen, hvor den 31te Decbr. havdes en Beholdning af 93,255,000 Fres, iberegnet den Pariser Sparekasse med 48,436,000 Fres. Renterne beløbe sig til omtrent 3,266,000 Fres. - Paa Adresse-Udkastet arbeides endnu under levende Debatter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-20
J Anledning af det meunierske Mord=Attentat ere flere Heftelser foretagne. Blandt de heftede Personer befandt sig og en ung Jtalienerinde af udmærket Skjønhed mellem 18 og 20 Aar, men hun blev, efter et kort Forhør, atter sat i Frihed Meunier paastaaer vedholdende ikke at have nogen Medskyldig. Han har i de sidste Dage bestandig grædt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-20
Den 6te dennes begyndte Processen mod de Anklagede i den strassburger Militair=Jnsurrection, hvilken Sag langt fra vækker den Jnteresse man havde ventet. J det høieste vare 100 Personer som Tilhørere tilstæde. General-Procuratoren deducerede Sagen for Juryen, der istedetfor at erklære sig over Skyld eller Uskyld, muligen kunde falde paa at erklære den brugte Behandling for uefterrettelig at være, da der blandt Juryens Medlemmer er een som ikke forstaaer Fransk, i hvilket Sprog Forhandlingerne ere førte. Franske Blade indeholde 3 i Sagens Acter indlemmede Proclamationer fra Ludvig Napoleon til det franske Folk, til Hæren og Strassburgs Jndvaanere, hvori han mægtigen slaaer om sig med buonapartistiske og liberale Phraser. Han foreholder dem at Frankrigs Jnteresser ere solgte til Fremmede, og erklærer, at han med Napoleons Testamente i den ene Haand, og med Austerlitz-Sværdet i den anden vil optræde som Folke=Souverainitetens Repræsentant i en Nationalcongres, der skal afgjøre Frankrigs Skjæbne. Prindsen synes forøvrigt ikke at tvivle om at Congressens Valg vilde falde paa ham, thi han forsikkrer at den nedgaaende Soel fra Helena's Høider har kastet en Straale over hans Sjæl Spanien. Den største Deel af Æren for Bilbaos Undsætning tillægge de engelske Blade de britiske Officerers Anstrængelser, og paastaae, at det sidste afgjørende Skridt ei engang var bleven forsøgt uden disses indstændige Forestillinger. Men til Ære for Espartero tilstaae de og at han i Gierningen har vidst at paaskjønne Englændernes heeltemodige Fortjenester idet han paa Bilbaos Hovedtorv skjænkede nogle i Nærheden staaende engelske Matroser, fra Ringdove de ham af Bilbaoinderne som Seirs belønning tiltænkte Omfavnelser med de Ord: disse der, maae J omfavne, thi de have viist mig og aabnet mig Veien til Eder!" – J en Dagsbefaling af 26de f. M. takker Espartero i de svulstigste Udtryk sine Tropper for den af dem udviste Heltedaad, og opfordrer dem til at holde sig beredte til nye Triumpher. Jmidlertid synes han for det Første at ville hvile paa sine Laurbær. Som et anticiperet Brug af det absolute Veto bemærkes, at Dronningen bestemt har vægret sig ved, overeensstemmende med Cortes Beslutning, at lade samme forelægge en Plan for hendes Datters Opdragelse. – Under 29de f. M. er et vigtigt Decret udkommet, som, efterat Underhandlingerne om Spaniens og Mexicos fuldkomne Udsoning heldigen ere tilendebragte, fastsætter, at alle Fiendtligheder mellem begge Stater fra benævnte Dato skal ophøre, at alle Mexicanere, som enten opholde sig i Spanien, eller agte der at nedsætte sig, skulle ansees lige med venskabelige Magters Undersaatter, og at mexikanske Skibe ligemed disse Magters Skibe skulde tilstædes Adgang til de spanske Havne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-20
Tyrkiet. Fra Constantinopel skrives, at hvad der længe ikke i Europa var bekjendt, er, at Rusland i Aarene fra 1815 til 1830 har rykket sine Grændser 300 Mile nærmere mod Englands asiatiske Besiddelser, ligesom man først ved Ruslands Fordring paa Told ved Donaumundingen, bragte 1 Erfaring, at Rusland ifølge Adrianopeler-Tractaten er i retmæssig Besiddelse af begge Donaumundingens Bredder. Men hvad der til Dato ikkuns er lidet bekjendt, er, at Rusland har erholdt en tyrkisk Provinds henimod Erzerum som Godtgjørelse for den i Aaret 1833 ydede Hjelp mod Ægypterne. Hellerikke veed man hvor stor denne Provinds er, da Russerne ikke derom vil have nogen Underretning meddeelt, og Tyrkerne selv ikke nøie kjender den. Man har længe forgiæves søgt Oplysning derom i Seraskierens Arkib, og har endeligen maattet lade sig nøie med den gamle Herres Erklæring, da han pegende paa et General Kaart over hele Riget, sagde: "J denne Egn maa det vel være, det er jo kuns et lidet Stykke, og lutter Bjerge!"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-20
Fædrelandet. Ved Jndfordring af Betalingen for den viborgske Stændertidende erfares, at den er dobbelt saa kostbar som den roeskildske, skjøndt begge i materiel Henseende omtrent ere lige. Medens den sidste kuns kostede 4 Rbd. 36 s., fordres for hiin Stændertidende 8 Rbd. 32 s. af - Subscribenterne!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-20
Det asiatiske Compagni afholdt den 18de dennes den tidligere heri Bladet ommeldte Generalforsamling, hvorved der skal foretages Valg paa 2de nye Directeurer. Som Candidater til disse Poster ere, ifølge Conventionen, deels af Directionen, deels af et Antal Medlemmer foreslaaede: a) Som handelskyndig Directeur, Negotiechef Bentley, Agent Busch og Grossererne W. Duntzfelt og F. E. Petersen, og b) som lovkyndig Directeur, Høiesterets assessorerne Eberlin og Rottbøll, Etasraad Borgemester Schæffer og Etatsraad Høiesteretsadvocat Treschow. Der skal tillige vælges 3de Decisorer, en søkyndig, en lovkyndig og en handelskyndig.