JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1769-09-25
Bøger og Skrifter. Nor Communicantere og dem som for første Gang, nu g efter Confirmations Acten nyder Herrens Sacrammente, giøres bekiendt, at Fresenii Skrifte= og Communion. Bog igien er at bekomme hos Rothe i No. 8 paa Børsen, indbunden, saavel for 3 Mk. som ogsaa for 2 Mk. 4 s. Dansk. Giørn Christian Lunds Palmer eller liden Brude Gave fra Brudgommen Jesus til alle Jesu Brude, sælges i No. 8 paa Børsen for 16 s. og indbunden for 24 s. Truentimmerets Ven, sælges for 2 Mk. i No. 8 paa J Børsen.
Københavns Adresseavis, 1769-09-25
Capitaler som anbydes. Hvor en Capital paa 2666 Rdlr. 4 Mk. er at faae til Laans førstkommende 11 Dec. Termin paa første Prioritet i tilstrekkelig Huuspant og lovlig Pante=Obligation, derom gives herfra Contoiret nærmere Underretning. Capitaler som forlanges. I god og sikker første Prioritet begieres 2900 Rdlr. til 11 December.
Københavns Adresseavis, 1769-09-25
Conditioner og Tienester ledige. Herfra anvises en Tieneste for en Kokke=Pige der perfect forstaer at kaale, uden saa er, er det unødvendig at melde sig.
Københavns Adresseavis, 1769-09-25
Tienestsøgende. En Karl som haver lært Endeel udaf Berider=Kunsten og kan skikkelig skrive, søger Condition som Ride=Knegt eller Tiener, hvilket som først forefalder hos et skikkelig Herskab paa Landet eller her i Byen nu strax; Anviisningen gives hos Jens Jensen, Kieldermand, boende paa Hiørnet af Kiøbmagergaden og SilkeGaden.
Københavns Adresseavis, 1769-09-25
En skikkelig Karl som foreviser gode Recommendationer og Skudsmaal, søger Tieneste som Kudsk eller Gaardskarl, hos Herskaber eller andre honette Folk, nu til førstkommende Michels Dag, og hvor han er at finde gives Aviisning herfra. En Kiøbmands Karl der har lært udi en af de reelleste smaae Kiøbstæder, der har gode Attester om sit Forhold, søger Empløyved Jsen Urte= eller Hørkræmmer; Nærmere Efterretning gives her fra Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1769-09-25
Et Fruentimmer søger Huusholderske Plads eller som Menerske enten her i Staden eller paa Landet; Hun er at finde i Villings Huus i St. Pederstrædet, næste Port ved Bageren.
Københavns Adresseavis, 1769-09-25
Undvigte. Da i afvigte Junio en Musqueteer af Kongens Regimente Hr. Capitaine von Ernyses Compagnie, navnlig Hans Larsen, som er fod i Arendal udi Norge, 26 Aar gammel, 67 Siællandske Tomme høy, stærk af Benene og Skulderne, blaa Øyne, sortebrune Haar, venlig af Ansigt og Gebærder, og taler næst sit Moders Maal, lidet Tydsk, af Profession en Dreyer, for et her begangen Mord sig har fordægtig gjort, og er deserteret herfra, ventelig i en grøn Kiøel med gule Knapper, en sort Manchesters Væst med toppede Knapper, sorte Klædes Buxer, sorte Strik=Strømper, og sort Hat, hvilket alt den Dræbte har havt paa, og desuden havde den Dræbte i Lommerne en aflang Røgtobaks Daase af Skildpadde med Sølv Charnering paa, og en liden rund Sølv Plade i Laaget og i Bunden, et lidet Messing Fyrtøy med Klæde og Staal, som altsammen Morderen har taget med sig, uden allene den Dræbtes aflang rund Paruqve, som fandtes hos Deserteurens paa havde Munderings Stykker, hvor Mordet er skeed; Thi ombedes alle og enhver, som denne Hans Larsen eller under hvad Navn det kunde være, maatte forekomme, at anholde ham, og give Regimentet Notice derom, da alle ved hans Paagribelse gjorte Bekostninger skal vorde erstattede. Pentz, Obrist.
Københavns Adresseavis, 1769-09-25
Bortkomne og bortstiaalne Sager. En Tegne=Bog med Navn Joh. Henrich Spurre fra Wordingborg, derudi Endeel Skibs=Documenter og EnroulleringsSædler er i Dag tabt; Finderen kan vente sig en god Douceur, af Eieren, og melde det til Brændeviinsmand Søren Knudsen i Borregaden i den forgyldte Svane. Den 20 Sept. er imellem Frederichsdahl og Lyngbye tabt en Staal graveret Uhr Kiede med 4 Berlops, nemlig et Guld Hierte, 1 Guld=Fugel med Granater besat, 2 Guld=Ringe hvoraf den ene er med Steene, Finderen loves 2 Rdlr. i Drikke=Penge af Eieren, som herfra anvises. I Dag er en rød Brevtaske bortkommet, derudi var 3 Lotterie=Sædler af det Kiøbenhavnske Lotterie No. 8195. 1528. og 1529, og andre Brevskaber, og da det ingen nytter uden Eieren, vilde Finderen levere den mod en god Douceur til Skræder Peber i Compagniestrædet.
Københavns Adresseavis, 1769-09-25
Onsdagen den 20 Sept. er i Frederichsberg Hauge en halv voxen ung hviid Hund, Hendes Majestet Dronningen tilhørende bortkommet; Hvem samme Hund har funden leverer den til Kammer=Laqvai Hanssen paa Frederichsberg. Den 12 Sept. er bortkommet: En nye rød Kiole med Guld Balletter Engl. Fasson. En Dito hvid Kiole med Silke tusinde Sticks Knapper. En grøn Silke Vest. En sort Fløyels Vest og Buxer. En rød stukket Vest. En stribet Silke Masqverade Vest og Buxer som Engelsk Matros Dragt. En Guld Galluneret Hat. Et Par hvide Silke Strømper. En Mansket. Skjorte med borderede Mansketter. Et Sirtses Teppe. En Chirandolle af Argenthachee. En Caffe=Kande og et Fyrfad med Lampe af Dito. Hvo herom kan give nogen Oplysning, kan vente sig en raisonable Douceur.
Københavns Adresseavis, 1769-09-25
Mandagen den 25 September er udløben 7 Kalkunske Høns; Hvem samme maatte have bedes at melde det i Vognmandens Gaard paa Hiørnet af Kongens Nyetorv og GothersGaden.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
He Aargang. No. 148 Kongelig allene Kiøbenhavns privilegerede. Ve Viis. Adresse Med Posten forsendende Efterretting, L. Tirsdagen den 26 September. Efterretning fra Jnden og Udenrigs=Stæder om Cometen.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
Salling=Land i Wiborg Stift. Siden Natten til den 27 August, have vi her seet en stor Commet paa vores Horizont; den forekommer os meget større end de tvende som bleve seete i Aarene 1744 og 1766, dog Svantzen som vender mod Sydvest, ikke saa bred, men noget længere. Nogle foregiver, at have for nylig seet en mindre Commet.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
Hamborg den 11 Septembr. Formedelst de indfaldende skyede Nætter fra den 5te til 10 Dito, har man nu og da imellem Skyerne faaet Cometen at see, men denne Bropagtelse er dog ikke tilstrekkelig til at bestemme nøye dens nærværende Position. Jfald den ellers lige saa hastig som hidindtil er fortgaaet og har beholdt samme Direction, maae den tilkommende Nat Kl. 3 1/2 staae gandske nær ved den lille Stierne Ei den Constellation, som man kalder Enhiørningen, dens recta alcensio udgiør 109 Grader, og om Morgenen Kl. 4, passere Æqvator efter Doppelmaiers Tegning og Bestemmelse, uden Reduction paa Stiernens aarlige Forandring. Den lader sig nu ikke see førend Kl. 2, efter Midnat, og er best at see imellem Kl. 4 og 5 i Nord=Ost. J 12 Dage endnu vil den neppe blive at see. Men efter 3 Ugers Forløb tør den maaskee i Vesten blive tilsyne strax efter Solens Nedgang, med Svantzen imod Østen, og ved October Maaneds Udgang paa nye i Østen nogle Timer om Morgenen for Solens Opgang. Berlin den 2 September. Den for ommelte Commet farer, endnu fort i at tiltage i Synlighed og Størrelse, og har det klare Veyr denne hele Uge igiennem været meget favorable til at benbagte den. Det er allene at beklage for mange der gierne ønskede at see den, at den først Kl. 2 efter Midnat imod Sydost lader sig see i sin fulde Glands, og i Følge de nyeste Observationer, lader den sig endnu ikke saa hastig see om Aftenen. Nu er den allerede imellem Doppelmayers Stierner G. s. indgaaet i Orions Skjold, og har med merkelig lige Hastighed i 4re Dage tilbagelagt en Vey af 11 1/4 Grad medens den ikkun 3 1/4 Grad imod Synden har vendt sig fra Eccliptik. Dens Svantsstrekker sig til Hvalfiskens Hoved over 30 Grader lang, og ved et Rør lader allerede den temmelig klare Kiærne eller Corpus af Comme ten sig tilsyne. Dens Syn tager endnu stedse til, og fortiener at man nogle Timer maatte afbrekke Søvnen, da denne Commet vil ikke give den noget efter i Aaret 1744. Endnu er den længere fra Solen end Jorden. Om 4 eller 5 Uger kommer den mærkelig nær Solen, og vil vise sig i endnu mere glimrende Glands. J øvrigt har den allerede igiennemløbet sine nedstigende Knuder, og man vil faae den at see længere borte endnu paa den sydlige Side af Ecliptik. Nøyere Bestemmelser af dens Løbe=Bane vil vise sig udaf de tilkommende endnu anstillende Observationer. Den 9 September. Bemeldte Commet farer endnu fort at vise sig om Morgenen, og vil om nogle Dage staae Jord=Kloden paa det nærmeste. Den indretter ellers sit Løb saaledes, at den i tilkommende Uge giør sig usynlig under Solens Straaler. Nu løber den forbi Enhiørnens Ryg, og vil tage sin Tour igiennem Vandslangens Hals, SextansBægeret og Jomfruen. Ved Carls Vogn vil den igien gaae oplad over Æqvator, og fortsette sit Løb imod Ørnen. Den 5te October er den Solen paa det nærmeste, og vidt inden for Mercurii Bane. Og da den i 4re Dage giennemløber Veyen bag omkring Solen, og derpaa igien gaaer ud af Solens Straaler, saa vil den blive at see midt i October Maaned om Aftenen, endskiønt i Henseende til den længere borte Distance meget mindre, men saa meget meere skinnende.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
Helmstadt den 1ste September. Jmod Kl. 4 denne Morgen, har Hr. Hof=Raad Beireis og Hr. M. Bunsen, ikke langt fra Orions Skulder opdaget en temmelig stor Commet. Jgiennem et stort Engelsk Telestop af James Rort viiste Cometens Kiærne sig gandske liden, men Atmosphæra af samme saae meget desto større. Dens Svantz; var meget lang, dog kunde man formedelst den frembrydende Dag ikke nøye bestemme den gandske Længde. Braunswig den 1ste Sept. Den allerede for 3 Uger siden af Mr. Messier i Paris opdagede og nu tilsyne komme Commet, har nu paa nogle Dage underholdt det her værende Publici Nysgierighed. Efterat samme var passeret Vædderens og Tyrens Tegn, nærmede den sig igiennem Orions Ryg til Æqvator. Dens Svantz er 20 Grader lang, naar man betragter den førend den af Veneris Glands eller Dagbrækningen bliver svækket.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
Den 13 September. Bemeldte Commet vedbliver vel endnu, at være synlig om Morgenen, og vil i nogle Dage staae Jorden paa det nærmeste. Men den har saadan hastig Gang, at den i tilkommende Uge bliver usynlig under Solens Straaler. Saaledes tager den sit Løb over Eenhiørningens Ryg, og vil siden gaae igiennem Vandslangens Hals, Sextans og Jomfruen. Ved Vegten vil den gaae op igien over Æquator, og fortsette sit Løb imod Ørnen. Den 5 October er den Solen nærmest, og dybt inden Mercurs Bane. Men da den i 4 Dage igiennemløber Veyen bag omkring om Solen, og derpaa gaaer ud igien af Solens Straaler, saa vil den blive at see om Aftenen imod Midten af October, endskiønt formedelst dens større Distance fra Jorden langt mindre, men desto klarere. Dette er, hvad der følger af de hidindtil gjorte Jagttagelser overhovedet betragtet, da dens Løbebanes nøiagtigste Bestemmelse først kan blive afgjort og fastsat naar man faaer den sidste Jagttagelse.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
Wien den 6te September. Paa adskillige Steder i Ungern har man og begyndt at observere Cometen. Den gemenne Mand vil med Gevalt vedblive den gamle enfoldige Vane, og mener at den skal betyde en stor Ulykke. De Kloge veed derimod at saadanne Luft=Syn ere meget naturlige.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
Neder=Rhein den 9 Sept. Man har saavel her som paa andre Steder seet Cometen. Den har ikke som nogle fra Cøln har meent, havt sin Stilling ved Bellatrix, men i dens Constellation, og har ogsaa bestandig været i samme, siden den kom tilsyne. Omendskiønt den inderste Deel af Cometens Kierne stedse har været saa rød som om den var farvet med Blod, saa var den det i sær Natten fra 25 til 26 August. Samme Nat fremstillede sig ogsaa uformodentlig 2 Stierner næsten saa glimrende som 2 Sole, den ene i Sønden og den anden i Norden paa Horizonten. Samme forenede sig sammen i en lige Distance fra Comme ten, og deres paa begge Sider overmaade klar skinnende Glands fordunklede næsten gandske Commetens Skin. Jmidlertid observerede man, ved et fortreffeligt Telescop, at Skinnet af Cometen paa den Tid var ikke alleneste blas, men endog littrende, og at de fra den forhen udgangne Straaler, har trukket sig tilbage, ja ikke engang en Comma, mindre en Svantz af dem var tilovers, ligesom disse 2 Stierner egentlig vare tilsammen komne, for at hindre sammes Fortgang, og for at fordeele dens onde Jndflydelse. Man seer altsaa klart, at Cometen allerede er gaaet bort fra vores Jordkløde.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
London. Den 29 Aug. observerede Mr. Durin i St. James Strædet Commeten, og befandt, at den stod 9 1/4 fra Aldebaran, og 14 1/2 fra Syvstiernen i den sydlige Deel af Taurus. Dens Nucleus og Coma var tydelig, og dens Svantz gik længere end 14 Grader over Mercur ud til Hvalfiskens Mund i en directe Opprosition mod Solen. Det lader som den nærmer sig til Solen.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
Den 1 Sept. Denne Morgen Kl. 1 kunde man hermed blotte Øyne meget tydelig see Cometen, hvorover og en stor Mængde Mennesker tog den i Betragtning. Den stod i Syd=Ost næsten lige over Londonbringe. Nogle som udgiver sig for Tegns=Udtolkere, troer fuld og fast, at den ikke betyder Krig, man Ægteskabs Ophævelse og Skil misse. Andre holder igien for, ihenseende til dens Svant ses Elegance, at den forkynder Uenighed imellem de Lærde.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
Hr. Duun en berømt Astronomus, der nøye har bebagtet Cometen siden den lod sig her tilsyne, har over sine Observationer gjort følgende Anmerkninger; Det er sandsynligt siger han, at Corpus af denne Commet maae være saa stor som Maanen, at den omgiven med nogle fugtige Dunst, Circier af en Høyde paa 5000 Mille, nærmer sig til Solen, at den ungefær har den samme Afstand fra Solen, som vores Jordklode, og fra den igien for nærværende Tid 40 Millioner Mille, at den vil komme vor Jordklode, meget nær, om den en Maaned hereftet bliver at see, at samme af dens Svantz slet ikke vil blive rørt, men derimod Plancten Venus øiensynlig meget sterk, endelig og at Commeten, efter det Maal, som den nærmer sin næste Stilling ved Solen, uddunster den Materie, af hvilken dens Svantz bestaaer, i et frit Rum, hvilken Materie igien forsvinder i Himmelens Vidde.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
Adskilligt Nyt. Sulsbach den 29 August. J denne lille fuld af Bierge omgivne Stads Egn, har der den 21 Dito viist sig et maaskee endnu nyt observeret Luft=Syn, over hvilket mange ere blevne satte i Forundring men de fleste i en stor Skrek. Væyret afvexlede den Dag ligesom i de forrige med PladsRegn og Soelskinn, dog var Eftermiddagen ved den vedholdende Sydvest=Vind for det meste klar og varm. Om Aftenen efter Klokken 6 fornam man at Vinden gandske havde lagt sig, uagtet Luften med mange tykke sorte Skyer. Endelig fangede det an imod Klokken 7, pludselig at regne, og imod Synden saae man en Skye, som syntes snart at falde og snart at stige, og at nærme sig over en Fyrre og Gran Skov. Man beopagtede ogsaa virkelig, at samme i Lignelse efter en Dunst eller Skye=Støtte strakte sig med den ene Ende til Jorden. Paa en for Staden imod Synden beliggende Mark, hvorpaa den nogle Dage forhen af meyede Hvede endnu laae, reyste sig pludselig en Hvirvel Vind, der under en sterk Susen dreiede høyt i Luften en temmelig mængde Hvede, saa meget som man ungefæhr pleyer at binde i 4re Neeg, og derefter førte den fort i en lige Linie, da den i en Bredde af 10 Skrit med en brusende Kraft, stødte an paa nogle paa Høyene staaende Pære=Træer, med dobbelte Stammer, trykke begge Toppene tet til hver andre, løsrykte mange sterke Centner svære Stammer, og førte dem ligeledes i Luften 100 til 200 Skridt. Vindens Kraft og ommeldte Støtte deelte sig just hos disse Træer, i 2 krumme Linier, hvoraf den ene Deel ungefæhr 30 Skrit Vesten for nogle Bierge foer hen, men den anden væltede sig ligeledes imod Østen paa Jorden i stor Hast bag Biergene, hævede i Væyret nogle paa Jorden liggende afhugne Torn=Hække, og fæstede nogle deraf fast ved Spidsene paa nogle Stænger, som stode i adskillige underves forefaldenne Humble Haver. J samme anrettede den en temmelig Ødeleggelse, da den i en lige Linie ikke allene kastede Stængerne; men endog Humble Rankerne høyt i Væyret, og førte dem bort over 50 Skrit ligesom en Piil i en Hvælning Andre igien blev brekket af gandske korte ved Overfladen af Jorden, saa at de tilbage staaende Stumper syntes som de vare afskaarne med Knive. Derefter tog denne trykken, de Gevalt en anden Vinkel og Løb, da den imidlertid komtil den for aren stormende Vind imod sin forrige Dircation. forenede sig med den ungefæhr 200 Skrit, og med samlet Force indtrengte i en Have imod Nordost over høy Hække, og rullede over de derudi værende Frugter i en krum Linie med saadan Allarin som om mange Vogne havte faret forbi Bønner, Urter, Salat Blomster og andre saadanne Have Goværter blevne revne op af Jorden, hvoraf noget ved en nye Hvirvel blev ført i Luften. Det meste med Rødderne og altsaa revet op af Jorden, og det Sted hvor det tilforn havde staaet, faae ud, som man derover var falet med en 15 til 20 Fods lang Rulle eller Valtze.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
Anmerkninger.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
Presburg. Til Jndpodningens Recommendation for tiener følgende Tildragelse med en Syg at blive anfør En gemeen Soldat ved det Molkiske Jnfanterie Regimenssom var miltsottig eller syg af Milten, tabte merkelig sin Forstand, og omsider blev den aldeles berøvet. Man for søgte i 2 Maaneder ved Hielpe=Midler, at skaffe ham samme igien, men forgieves. Han blev derpaa indsendt til det her værende Hospital. Han var Mager og blas af Ansigt, og havde et svagt og langsom Puls=Slag. Til Følelse eller Fornuft, fandt man ingen Tegn hos ham. Han laae Nat og Dag i Sengen, som et flykke Træe, nesten uden ringeste Tegn til Bevægelse. Han aad og drak intet andet end hvad man stak ham i Munden. Efter frugtesløse anvendte Læge=Midler, blev man raadet at indpode ham Skab, og foretog det paa Armene ved et dobbelt Jndsnit. Den 9de Dag derefter begyndte Randen af Jndsuittet først at hovne og blive anstukken, den 11te Dag anfaldt ham en heftig Feber, der tog saaledes til, at man maatte give ham overflødig at drikke, og kiølende Medicammenter, Fna tet, der havde sat sig paa Jndsnittet, fordeelte sig og begyndte at flyde. Den 17de Dag derefter hørte man ham tale nogle Ord gandske sagte. Crisis af Feberen paafulgte efter en 8te Dages vedholdende lemfældig Diarhee. Han fik sin fulde Forstand igien, og forlangte efter nogle Ugers Forløb at blive sendt tilbage til det Compagnie han stod ved i Leopoldstad, hvor han forretter sin Tieneste ligesaa frisk og munter, som forhen.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
Det saa vidt berømte Engelske Læge Plaster, som mange forgieves har vildet giøre efter, men hidindtil har været en Hemmelighed for Engelænderne allene, bliver paa følgende Maade præpareret: Man tager 2 Unzer Huusblas, kommer dem i en halv Potte heedt Vand og lader dem saa staae i 10 a 12 Timer indtil de bliver gandske opløst. Naar dette er skeet, setter man denne Massa paa en maadelig Jld, indtil man merker at Huublasen er aldeles udkogt, og derefter vrier den igiennem en Linnet Klud. Derpaa tager man en Alen tyndt sort Taft, som man rundt om indfatter med Baand, paa det man desto bedre kan udspænde det i en Ramme. Naar dette er forbi, stryger man Huusblasen varm paa Taftet med en Pensel, og lader den tørre ved en tempereret Jld. Saasnart det er tørt, stryger man Taftet atter over, og lader det igien tørre, hvilket igientages saalænge, indtil Huusblassen er aldeles opbrugt. Naar dette er skeet, overstryger man Taftet 2de Gange med Peruviansk Balsam, og da er Plasteret færdig, hvilket man saasnart det er tørt, skiærer i stykker og giør smaae Ruller deraf. Dette Plaster har man hidindtil forskrevet fra Engeland, og betalt det dyrt. Hr. Beaume i Paris har af lært Engelænderne denne Hemmelighed, og holder det for sin Skyldighed at giøre den bekiendt.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
Da der hidindtil har været meget ventileret i Henseende til en bedre og fordeelagtigere Indretning ved Klokkernes Klang og Ringen, saa troer man ligeledes at være berettiget til at meddeele Publico et uforgribeligt Forslag, der i Besynderlighed sigter til at spare mange unyttige Omkostninger ved Klokkers Støbning i Fremtiden. Det er bekiendt, at Klokker forud stedse ved mange foregaaende Anstalter og Jndretninger bliver afformet og støbte, hvorved ifald Støbningen ikke lykkes, som oftest indtreffer, mange Penge bliver spilte. Til at afværge dette, gjorde man vel i, om man i Steden for de overflødige og unyttige Anstalter, i Proportion af Klokkens Størrelse, vilde støbe og afformeen Tap eller Hals med en Skive, i Skikkelse efter en halv Kugle. Heraf vilde endnu desuden denne store Fordeel, flyde, at en paa denne Maade støbt Klokke, med mindre Nøye og Omkostning kunde blive omdreyet, ligesom og herved kunde forekommes, at Klokken ikke bliver tyndere og ubrugbar, som oftest skeer ved det bestandige Anslag. Hubergsburg den 12 Junii 1769. Johan Ernst Hühnel, Hoff= og Land=Orgel=Bygmester.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
Lotterie=Sager. For det mig Oberste von Lowzow allernaadigst bevilgede Huus=Lotterie, som under et med dette Aars Kongelige Kiøbenhavnske Lotteries Femte Classe vorder trukket, for min i Rendsborg efterladte og eiende Gaard, ere formaaede følgende Collecteurer, nemlig: J Kiøbenhavn, Hr. Ulsøe; J Sorøe, Hr. Rosberg; J Ribe, Hr. Wulfsberg; J Colding, Hr. Wissing; J Horsens, Hr. Frydensberg; J Hadersleb, Hr. Brorson. For Flensborg, Tundern, Appenrade, Sunderburg, Nordburg, Augustenburg og Gücksburg, Hr. Sepffert. J Stavanger, Hr. Rosenkilde; J Christiansand, Hr. Kierulf; J Arendahl, Hr. Bech. J Scheen, Hr. Jensen; J Langesund og Brevig, Hr. Jensen; J Riiser, Hr. Hammer; J Kragerøe, Hr. Heuch; J Porsmund, Hr. Wrieght; J Laurvigen, Hr. Strøm; J Tønsberg Hr. Bull J Bragnæs, Hr. Robsahm; J Thiem og Christiansund, Hr. Lassen; J Bergen, Hr. Gellmeyden, General Krigs=Commissaire; J Moss, Hr. Krigs=Raad Gude; J Frederichsstad, Hr. Sigersted, J Kongsberg, Hr. Riegels; J Christiania, Hr. Schanche. Dette bliver herved bekiendtgjort efter Løvte i de Tydske og Danske Planer, hvoraf er seet, at jeg ikke søger at profitere det mindste; men blot allene ved denne Leylighed at kunde blive nogenledes Stadesløs for hvad Gaarden har kostet mig, da saadant paa ingen anden Maade har været mueligt ved Forandringer af min Boepæl. Saafremt Afsætningen paa Lodderne mod Forhaabning, skulle mislinge saaledes, at dette Lotterie ikke blev complet til Femte Classes Trækning af det Kiøbenhavnske indeværende Aar, skal de kiøbte Lodder blive indfriede, og hver sine Penge tilbage E. D. von Lowzow. leverede af Collecteurerne.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
Befordringer. Den 22 September er Michael Næsted, allernaadigst beskikket at være Dansk Copiist ved General Land=Væsenets Collegium.
Københavns Adresseavis, 1769-09-26
Dødsfald. Kiøbenhavn. Hr. Robbert Pfeiff, Ober=Equipaae. Mester ved det Asiatiske Compagnie, og forhen samme Compagnies Skibs=Capitain paa China, død den 26de September i sit Alders 58de Aar. J hans Sted er Capitain Elphinsion kommet. Brunsvig. Hr. Just Heinrich von Bøtticher, Hans Høyfyrstlige Durchlauchtighed den regierende Hertug til Braunsvig og Lyneborg høybetroede virkelige første Geheime Raad, Præsident i den Fyrstelige Hof=Ret til Wolffenbyttel, Arve=Herre til Helmstadt og Linden, har den 30 August i sit 77 Aar omvexlet Tiden med Evigheden.