JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Fra Rhin og Moselarmeen har Divisionsgeneral og Commandant i Landan, Maraseet, sendt Directoriet, under 6te Septbr. følgende Beretning: "Fra General Schers har jeg faaet følgende Rapport: Han var ved sine Spioner bleven underrettet om, at han den 5te Septbr. skulde blive angrebet i sin Stilling i Bruchsal af Garnisonen i Philipsburg, som var bleven forstærket ved et Detachement fra Garnisonen i Manheim, og 4000 bevæbnede Bønder. Endskiønt han langt fra ikke var saa stærk, besluttede Generalen dog at forekomme Fienden, og angreb ham om Morgenen den 4de. Angrebet skeete i 3 Colonner, som bleve commandeerte af Generaladjutant Rammel, og de 2de Brigadecheser Bourtime og FortyDe Franske, uden at opholde sig med Skyden af de smaa Geværer og Kanonerne, løbe, efter deres Maade, Storm med Bajonetten. Garnisonen blev slagen tilbage indtil under Kanonerne af Philipsburg; Detachementet fra Garnisoner i Manheim vendte tilbage dertil, og Bønderne bleve hugne i Stykker. General Schers berømmer Troppernes Mod, hvilke bestode af den 68de Halvbrigade Jnfanterie, og af 2 Escadroner af det 19de Dragonregiment. - De 132 Oprørere, som bleve fangne ved Angrebet paa Leiren ved Gre nelle, ere nu bragte til Tempel, hvor de skulle forblive saalænge, indtil de kunne blive dømte af en Militair=Commission.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Blandt samme befinder sig ogsaa en Broder af General Roszignol, der nu med Baboeuf befinder sig i Fængsel i Vendome, og Simon, forhen Præsident i Jacobinerklubben i Versailles. - Vor Sambre= og Maasarmee skal nu tilligemed den Moreanke saa endnu flere store Forstærkninger fra det Indre af Landet.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
London, den 16de September. slag paa alle spanske Skibe i de engelske Havne. Der befinde I Gaar er udstædt fra vor Cabinet den Ordre, at giøre Be Havne, hvis Ladninger og Værdie holdes for 4000 Pund sig paa nærværende Tid itkammere end 16 spanske Skibe i vore Sterling. Derimod beløber Værdien af den brittiske Eiendom i de spanske Havne sig til 400 Pund. Krigen med Spanien er nu saa godt som erklæret. Efter de sidste Beret, ninger fra Madrid, gjorde vor der værende Gesandt, Marquis von Bute, Anstalter til sin Afreise. Om tørt Tid forde, som man troer, Kaperbreve blive uddeelte af vor Regiering til at giøre Jagt paa de spanske Skibe. Det heder og, at den er bleven sendt Ordre til alle Havne, at anholde ethvert Skib, der sig, efter de sidste Beretninger derfra, i bestandig Bered som er bestemt til Spanien. Garnisonen i Gibraltar hos skab mod et Angreb af Spanierne, og kampere for det meste. Passet for vor Minister, som stal reise til Paris, for at aabne Fredsunderhandlinger, er ved den danske Gesandt bleven forlangt af Directoriet, og ventes om nogle Dage. Alles Opmærksomhed er henvendt paa, hvad Skjæbne dette Gesandt skab vil faae. Man tvivler nu ikke meere paa, at den franske Flaade under Richern er gaaet til St. Dominan; og Admiral Parter er derfor afseilet med 3 Linieskibe til Vestindien, for at vedligeholde vor Overmagt sammesteds.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Giesten, den 17de September. Dagen i Gaar var atter for og en Forstrækkelsesdag. Den 16de angreb General Kran de Franske i deres meget fordeelagtige Position paa Hardbierget. Begge Parter sloges fra om Morgenen Kl. 9 til om Aftenen Klog med største Vedholden. hed. Om Aftenen vendte de tilbage i deres forrige Position saa at Jntet blev afgjort ved det hele Angreb. Kanonaden var frygtelig. Mange Haubitser og Kanonkugler fløt ind Staden, hvoraf den kun een tændte an, hvilken Jld dog strax blev slukket ved Jndbyggernes Jver. Den 18de henlomelig for begge Parter. Om Natten imellem den 18de og 18de forlode de Franske deres Leir, og retirerte i muligste Stilhed og med stor Hurtighed over Kønigsberg til Westerwald, Østerrigerne fulgte i Hælene paa dem, og have allerede frataget dem mange Kanoner, Bagage, Munitionsvogne og Fanger.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Schwalbach, den 17de September. I Gaar Eftermiddag er den store Sag ved Rhinen bleven afgjort. Afvigte Nat reiste en østerrigsk Officeer her igiennem, som kom fra det Keiserlige Hovedqvarteer i Lindenholhansen ved Limburg, hvilken har medbragt den Efterretning at der i Gaar ved Limburg og Diet ere forefaldne meget hidstoFegtninger, i hvilke Østerrigerne have seiret, og nødt de Franske til at forlade Limburg, og den der værende Steenbroe, og efterlade sig mange Kanoner og Munitionsvogne, De af de Franske over Lahnen slagne Træbroer ere blevne dem fratagne, og allerede i Gaar have 5 østerrigske Grenadeerbamilloner staaet paa hiin Side Lahnen. Fra Singhofen ved Naskan have de Franske i Gaar Nat ligeledes mattet trække i bort, og om Morgenen derefter ere Østerrigerne rykte derin Wien, den 17de September.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
I Dag er Jndholden af en Officialberetning fra Gre Wurmser af 10de hujus bleven bekiendtgjort. Efter samme har Grev Wurmser, for at debloquere Mantua, rykket fra over Bassane, havde den 9de bemægtiget sig den vigtige Prived Legnano, sat den 10de der med sit Corps de Armee op Etsch, og følgelig syntes ingen videre Tvivl at være paa, at Mantua anden Gang lykkelig skulde blive befriet. Grev har sat dette igiennem med Standhaftighed, uagtet Fiend den 7de, for at komme ham i Ryggen, havde angrebet og ovevaldet Posterne ved Primoland og Corolo, og den 8de har angrebet General Jndsdannewichs Corps ved Bassand, fortrængt det fra sin Position. Officialberetningen føier i " Formedelst denne Mantnas nye Befrielse, og de øvrige af ordnede Foranstaltninger, var det aldeles at haabe, at S. gerne ogsaa der i Egnene skulde inden en kort Tid tage en ligsaa fordeelagtig Vending, som paa andre Steder af Kristuepladsen, til evig Berømmelse for de Keiserlige Vaaben.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Af en Skrivelse fra Wien, den 17de September. Uagtet Officialbladet for i Dag søger at berolige Publicum i Henseende til Krigstildragelserne i Jtalien, og Mantua af sees som debloqueret, saa holdes dog vor derværende Arme Forfatning for hout critisk, siden Davidsvich er bleven tran tilbage indtil over Nevis mod Bozen, og Qusdannowiden 8de er bleven drevet fra Bassand, og Passerne ved Kon og Primoland, hvorigiennem Wurmsers Armer var komme. og skulde tilbage igien til Tyrol, ere blevne besatte af Fiend ne. Efter den tabte Træfning ved Bassand den 8de, lo mange saarede Keiserlige Soldater den 9de til Padua, fien ligt Cavallerie streifede indtil Felten, og dette frembragte Triest en saadan Bestyrtelse, at alle pakkede ind, ja end Erkehertug Ferdinand afreiste derfra.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
I Dag ere her ankomne Breve fra Triest, som gaae ind den 12te, ved hvilke mange der værende Kiøbmænd forelbende have afbestilt de til dem giørende Remisser og Vares A. sendelse. Reisende, som komme fra Karnthen, første øvrigt, at hin Provinds var fuld af Tropper, som mara re over Ponteba til Jtalien. Jgiennem dette Pas er ogs Capitain lichalen, som i Gaar ankom hertil fra Grev Wil ser passerer, og saalænge Fienden ikke har dette Pas nes det ikke, at han for Alvor kan foretage noget imod Ge og Triest.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Limburg, den 19de September. Den 16de sloge Østerrigerne her ved Limburg de Fran tilbage over Lahn. Kannaden var frygtelig. Jorden bevede fra om Morgenen til om Aftenen. Begge Parter for tede med et Mod og en Anstrængelse, som intet Navn har men endelig blev Sagen afgjort og Lykken vendte sig til Ost rigernes Side. De Franske forlade Staden, Broen og Strandbredden, og berg tilbage. Mange Kanontugler sig ind i Staden, og have giennemboret og ellers beskadigninge Huse i samme. Til Lykke for Jndvaanerne er vor Stad bleven forskaanet for Plyndring.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Amsterdam, den 20de September. I dette Øieblik fik vi den Efterretning: at Portugal har tet et Forliig med den franske Republik, betaler 20 Millioer, og tillukker sine Havne for Engelænderne.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Colln, den 20de September. Ved Sambre og Magsarmeen ere store Forandringer fore sone. J General Jourdans Sted, som allerede den 15de kom til Bonn, kommer Beurnonville, som allerede i Gaar Formiddag indtraf her. Generalerne Kleber og Ernouf have ansøgt Directorie, om deres Afskeed og saaet samme.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Haag, den 20de September. Næsten alle franske Tropper ere nu marcherte ud af vor Reblit til Egnen af Lahn. J Egnen af Nyegen skal en sterps af vor Militie, efter Rygtet, trække en Leie, og udnere Artierlinien af de til Thinen marcherte Tropper. Geral Daendeels er i Løverdags ankommen hertil, for at fore ved Gouvernementer de fornødne Jndrentinger dertil. Geral Beutnonville er med sine 5 Adjutantere afreist til Due ders, og skal efter Rygtet, paatage sig Commanden overambre= og Magsarien. Commanden over de saa endnu ligeblevne franske og hollandske Tropper i Holland er overtaget General Dejenn. Chef for Jngenieurvæsenet. Man her have den Efterretning, at Erkehertug Carl har den de ved Limburg og Diet slaaer de Franske, og nødt dem til gaae tilbage over Lann. Jmidlertid veed man tilforladelien, at Sambre= og Maasarmeen allerede har faaet, og end daglig faaer store Forstærkninger, saasom den hele Nord armer støder til den.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Muhlheim, den 20de September. Først i Forgaars Aftes sit vi Efterretning om de ulykkelige segtninger ved Lahn, og den derpaa fulgte Tilbagerytning, i Gaar Aftes ankom Bagagen, og en Artillerievart vedDentz, og gik om Natten videre til Dusseldorf. J Dag have giver at vente et Corps af 3000 Mand Jnfanterie, og 2000 Mand Cavallerie, tilligemed Artillerieparken; men Hovedterpset trækker sig ved Biergene nedad, saasom det skal være ser svagt til at retirere paa den frie Mark.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Hanau, den 20de September. Saavel ved Lahnen, som ved Overrhinen, er Krigslykken. Østerrigerne vedvarende gunstig. Siden de Franske den 16de leve trængte tilbage ved Limburg over Lahn, er ogsaa den hin slige Lahnstrandbred bleven forladt af dem og de blive bestanvidere forfulgte. Chrenbreitstein er siden den 18de fuldommen undsat. Besætningen skal endog have forenet sig med andet Corps, og allerede være trængt frem indtil Neumiedden Keiserlige Armee ved Lahnen har nu ogsaa ikke meere at rygte for, at Moreau skulde komme den i Ryggen. Denne eneral trækker sig ud til Schwaben, men, om til Breisgau, lider sig endnu ikke sige. Neppe torde han dog paa dette Tillagetog undgaae de Keiserlige Tropper. General Petrasch, setter mødig frem ved Overthinen. Brucksal, Pfortheim, Larleruhe og Rastadt ere forladte af de Franske, og i Stuttgard, Canstadt &c. ere østerrigske Patrouiller og Poster; men, at Kehl allerede er besat af Østerrigerne, behøver endnu Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Frankfurt, den 20de September. Efter en meget omstændelig Artikel i den Wehlarske Tidende, skulle de Keiserlige i Fegtningerne den 16de og 17de ved Limburg have dræbt 4000 Franske, gjort 6000 Mand til Fanger, tilligemed 3 Generaler, som man endog nævner ved Navn, og erobret 40 Kanoner. Efterretningerne fra Hovedqvarteret i Limburg selv tale ikke et Ord herom; men sige tvertimod, at de Franskes Forliis ikke har været meget betydeligt, men at man tænker, ved at forfølge dem, at giøre godt Bytte. Erkehertugens Hovedqvarteer er virkelig siden i Gaar allerede i Haan eller Havn, 1/2 Miil bag Freylingen.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Schwaben trænge de Keiserlige bestandig videre frem; dog skal Kehl endnu ikke være bleven besat af dem. Breve fra Rastadt af 18de melde, at Communicationen til Kehl endnu er sværret. J Dag Morges hørte man her fra Kl. 3 til 9 en vedvarende Kanonade mod Kehl; men Følgerne ere endnu ubekiendte. J Strasburg skal herskee almindelig Bestyrtelse, og alle Militaire ere beordrede fra Strasburg og Colmar til Rehl.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Friesland den 20de September. Endelig ere ogsaa i Provindsen Friesland alle Adelige og Familievaaben paa Husen &c., alle Linier, og alle Tegn paa Tienstbarhed, blevne afskaffede. Jngen skal understaae sig at tiltage sig offentlig en stolt Titel, som tilkiendegiver en indbildt Storhed; f. E. Høiædle, Velbaarne, Høivelbaarne, Baron, Greve, Junker, Herre, Deres Naade, Deres Excellence, saavel hos den qvindelige som mandelige Slægt.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Waysenhuusbørnene skulle nu ikke meere bære Fattigtegn eller Waysentlæder; og i Kirkerne ere alle Qualitetsbænke og Sæder, som forhen tilhørte Regieringscollegierne, Raa denne &c. blevne afskaffede.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Altona, den 27de Septembr. I Dag Middag Kl. 1 har man ved en overordentlig Leilighed faaet Efterretninger fra Paris, som gaae til den 19de, ere daterte Kl. 5 om Aftenen, og melde: "Den franske Armee i Jtalien har i 6 paa hinanden fulgte Fegtninger slaget Grev Wurmsers Armee, gjort 16000 til Fanger, erobret 20 Faner og 70 Kanoner, og indsluttet Grev Wurmser med Resten af hans Armee. - Denne Efterretning er ved Telegraphen, bleven bragt til Antverpen.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Helsingøer, den 30te September. Fra den 26de hujus til i Dag ere 200 Skibe passerede Sundet. I Gaar indkom fra Nordsøen 2de russiske OrlogsSkibe.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Kiøbenhavn, den 30te September. I Gaar begyndte det Kongelige Kiøbenhavnske Skydeselskab og danske Broderskab sin aarlige Fugleskydning, som det naadigst behagede vor Kronprinds, efter underdanigst Jndbydelse, at bivaane. Skydningen gik for sig i følgende Orden: Det 1ste Skud skeete for Hs. Majestæt Kongen ved Hr. Generalmajor v. Adler; det 2det for Hs. Majestæt Dronningen ved samme ; derefter skiød Hs. K. H. Kronprindsen forsig selv og høie Gemalinde; for Hs. K. H. Prinds Frederich, Generalmajor og Commandant Leth; og for Hs. K. H. Hertuginde Louise Augusta skiød Hs. K. H. Kronprindsen; derefter skiød Hs. D. Prinds Frederich af Hessen for sig selv og de øvrige Fyrstelige Personer. Siden Skiød Fuglekongen Hr. Lieutenant Volmester, og derefter Selskabet, enhver efter sit Nummer. Ringen faldt ved Hr. Krudtfabriker Holms Skud, Gevinsten en Flødekande. I Dag blev nedskudt venstre Vinge af Hr. Regimentsfeldtskiær Fenger, Gevinsten en Sukkerskaal, for høire Vinges Gevinst, en indvendig forgyldt Sukkerskaal, blev stukket til Stiven af Hr. HofbogtrykkeMøller Sennior og Grosserer Rose, som tilfaldt den sidste, til Skiven blev ogsaa skudt om Gevinsten for Hovedet, en Sølv Kaffekande, hvilken tilfaldt Hr. Haab. Rumpegevinsten, en Sølv Theepotte, blev nedskudt af Hr. Kiøbmand Busch for Hr. Grosserer Kyhn; Kroppen faldt ved Hr. Tobaksfabriteur Augustinues Stud, som derfor bekom Kongegevinsten, en Sølv Theemaskine, og blev Selskabets Fugletonge.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Den 29de hujus lagde Orlogsskibet Kronprindsesse Maria, ind igiennem Bommen. I Dag gil Fregatten Store Belt under Seil til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Samme Dag kom et russisk Orlogsskib og 2de Fregatter tilligemed endeel Transportskibe her paa Reden fra Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Ved Tallotteriets 144 Trækning i Kiøbenhavn udkom: Vacancer, Politiemesterembedet i Cristiania; Districts Chirurgicatet i Holbech, Præsidentembedet i Christiania.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
"Mandag Middag den 10de October afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Patter, Prætiosa Penge og Dancosedler anmeldes og imodtages samme Dage "Morgen fra Klag til 12, paa Kiøbenhavns Nørste PostContoir.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Avn Stkr. Efter Løvte bekiendtgjøres herved, at Selskabet for druknede Menneskers Redning i Dag alt bestaaer af for gende Medlemmer: 1) Abildgaard, Professor og A strup, Kammerraad; 3) Bardenstedt, Soelieutenant 4) Bötcher, Professor; 5) Corrisen, Skibscapitain, c. Guldberg, Kiøbmand; 2) Guldberg, Lærer ved Frue lat Skole; 8) Ilaagen, Høiesteretsaderat; 9) lalin, Divisionschirurg; 10) Haxthausen, Cornet; 119 Herholdt Divisionschirurg; 12) Eliort, Renteskriver, 14 Fiolin, Lieutenant; 14) Kappe, Bataillonschirurg; 169 Jacasen, Hospitalschirurg; 16) Jepsen, Skibscapitain, 10 Klingberg, Høiesteretsadvocat; 18) Klingberg, Reservchirurg; 19, Krebs, Capitain og Professor, 20 Kryger. Divisionschirurg; 21) Kuhn, Grosserer; 22) Lorent, Major, 23) Lorentzen, Student; 24) rensen, Generaladjutant og Capitain, 23) Pontoppillan, Justitsraad og Raadmand, 26 Ran. Assesser; 2) Raft, Secretair i Høiesteret; 28) Reta, L. S.; 29) Rothe, Boghandler, 30) Rømer, Lieutenant; 31) Saxtorph. Regimentschirurg 32) Scheidmann, Fabriker, 33) Schnitter, Lieutenam34) Schumann, Fuldmægtig; 35) Stehuus, Underchirura36) Strøm, Doctor, 32) Thaarup, Professor ; 38) 1 kiøb, Boghandler; 39) Lodde, Professor, 40) TreschouFabrikør; 41) Würtzen, Capitain Den 18de September hensov, ved en rolig Død, min vi uforglemmelige Kone, Karen Anker, født Elieson, samme Dag hun fyldte sit 31te Aar, fra mig og 4 efterlevende Børn. Den 18de September var, en Gang, ved Forening med hende, mit Livs lykkeligste Dag, samme Dag, efter 18 Aars Forløb, blev mig igien, ved hendes Tab, den biterste. Tiden vil lindre min bedrøvelse; men hendes Minde er undslettelig præget i min Siæll. Forvisset om min Slægt og mine sande Venners Deeltagelse i min Sorg, frabede skrivtlige Forsikringer derom. Christiania, den 24de September 1796. Jess Anker.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Alt det har behaget Gud at henkalde min elskelige Mand Kiøbmand Andreas Balthasar Henbach i Bragernæs fra denne Verden, den 21de September d. A., i sit Alder 13de Aar, tilkiendegives herved for Slegt og Venner ; fra bedende mig al skrivtlig Condolence. Annetten sal. Henbach, fød Hichmann. Banker om den i Dagens Blade herskende Tone, er tilkiøbs hos Hoftogtrykkerne N. Møller og Søn, boende i store Kongensgade No. 254, for 6 s.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Fra Pressen er udkommen: 2de Hefte af Huuslægen. Ene) Haandbog for Sundhedselskere, af Doctorerne Bu chan, Sprengel og Tøde, som indeholder; Om Galdefebreom Rosen, om Phreneste eller Jnflammation i Hiernen; om Øienbetændelse; om Halsbetændelse; om Forkjørelse og Hoffe, om Kighoste, 20 sk. De foregaaende 6 Hefter koste 1 Rd. 40 t. paa Børsen No. 3. P. Liunge. Anviisning til en fiin og anstændig Levemaade, Bekiendt al skab med Verden og den for unge Mennesker fornødne stevnetøvhildsophie, tilegnede alle vel opdragne unge Mennesker af begge Kiøn, har nyligen forladt Pressen. - J denne Bog findes athandlet: Bekiendtskab med Verden; Beskeden hed, Ubeskedenhed og Frygtsomhed; Sandruehed og Løgnaatighed; Hallighed og Grophed; Anstændighed og Uanstændighed, Reenfærdighed og Urtenfærdighed; Paaklædning; Hoflighedsopmærksomhed; Anstændighed i Talen; Gratulation og Condslation; Complimenter, Levemaade; Anstændighedsregler Opførsel med Folk af Stand; Bekiendtskab med Verden Bonten; Valg at Selskab; Fortrolighed og Hengivenhed; - Nydelse af Liver, fordærvelig og farlig Nydelse: Virksomhed Læsning: Venskab; Kierlighed; Lev maade og Livet Nydelse, udelukkende for det smukke Kiøn; Sædelighed, Almindelige Anlændigheds og Klonskabsrealer for Fruentimmere Fortroelighed og Venskab Kierlighed hos Kiønnet i Raa for Koner, som er besværede med mistænk lige Mænd. Denne Risdom atalte brab de henhører til den fine og anstændige Levemaade og til Betiendtsstad med Verden, anbefaler sig for un Mennesker at begge Kiøn, og især ved at have en Chesterfiels en Ronssean en Knigge, en Wieland, en Campe, en Fre ding, en Simmermann, en Steneken, en Meioner, et Trusler og flere store og bekiendte Mænd til Forfattere. Den sælges for 80 s. paa Trykpapiir og 1 Rdlr. paa Skrivpapiir, indbunden 16 s. mere, paa Børsen Nr. 3. P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Da adskillige Liebhavere af Skovvæsenet have yttret det Onske, at blive forsynede med en sikker Anviisning til heldig at kunde dyrke saavel fremmede som indenlandske Træearter her Landet; agter jeg, i Tilfælde at et nogenlunde tilstrekkeligt Antal Subskribentere, melder sig med det allerførste i Trykken at udgive en dansk Oversættelse af den Preussiske Oberforstmester von Burgsdors Anviisning til at oppelske fremmede og inden landske Træearter 2 Dele. Berlin, 1790 andet Oplag. Men da jeg ved den Erfaring, med hvilken jeg nu i endeel Aar har practiseret efter denne Anviisning, er bleven overbeviist om, at en stor Deel at de fremmede Træearter (blant hvilke endeel vist nok stride og Rangen med vore fortrinligste indenlandske Træearter, og desaarsag fortiene at dyrkes her i Landet, fordre under vort koldere Klima en meere varsom Røgt, end derOriginalverket anviser og udi Tydsklands mildere Klima er forneden; saa paa det mine Medyndere al Træeopelskningen ikke forgiæves skulle anvende Tid og Bekostning paa Skovtyrkningen, men meget mere med fuldkommen Sikkerhed og Held kunne praktilere samme, bar jeg, funden det fornødent, udi Oversættelsen deels at forandre og med Anmerkninger at forøge, deels ganske at omarbeide dette Verk, alt, for at giøre samme fuldkommen anvendeligt i vort Klima. Dette Verk, som om trent vil blive tre Alphabet i stor Octavformat, paa godt Tryk papier, og hvis Befordring til Trykken vil blot berve paa Sud skribenternes tilstrikkelige Antal, kan overlades Subskribenterne for 4 s. pr. Ark paa Trykpapiir og 5 s. Skrivpapiir. De som tegne sig for 10 Exemplarer, bekomme det 11te Exemplar frit.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
Subscription modtages hos Boghandlerne Proft og Storth paa Børsen No. 11, 12 og 13, i Kiøbenhavn. J. J. Schaffer, Kong lig dansk Forsid tient i Hirschholm.
Berlingske Tidende, 1796-09-30
haa mit Forlag er udkommen: 1) Veiledning til at opdrage, en fund fornuftig, dydig og lykkelig Arkom, at Sognepræsten Hr. F. J. Bech, Medlem af det K. N. Videnskabers Selskab, andet giennemsete og forbedrede Oplag. Den er at følgende Jndhold: Fire Fortællinger som Jndledning; Moder, pligter under Svangerskabet: Mødres Pligt selv at opamme de res Børn, Opdragelsespligterne i Børns første Leveaar; den legemlige Opdragelse; hvorledes et Barns Siel i den første Alder skal dannes og dens Kræfter oves og styrkes: Religions Underviisningen : - tilsidst nogle særdeles Regler. Den koster paa Trykp. 3 Mk. 8 s., og paa Skrivp. 4 Mk. 8 s., indbunden 1 Mk. mere. - 2) Grunden til den almindelige Formel for Selstadsregning, Allegations og Rabats Regning. Terminers Reduktion, Rentes Rente og den Reesiske Regels Anbringelse. Algebraisk fremsat, dettet 6 s. - Desuden faaes i min Boghandling følgende Opdragelses- og Underviisningsskrifter J. J. Campes Samling af Reisebeskrivelser, en underholdende og lærerig Læsebog for Børn, 2 Dele, Trykp. 10 Mk., Skrivp. 2 Rdlr., indbunden 20 sk. mere. Disse 2 Dele, indeholder ølgende Reiser: 1) i Heimerks og V. Barens nordlige Opdagelsesreise til Spidsbergen og Nova Semla og detismærkværdige Tildragelser. 2) Capitain Vilsons Skibbrud, Ophold paa Pelig Derne. 3) Bascho de Gamas Reise til indien, den første som Portugisern have gjort omkring Afrika. Bontekun mærkværlige Hændelser paa en Reise fra Holland, til Stindien. 3) Froks Reise omkring Jordloden - Campedelstnødvendig Underviisning og Advarsel for den mandlige Ungdom, som alt er vant til nogen Eftertanke. Et tienet Priisskrift af J. Øst, oversat af Staal, 28 s. - Campes høistnedvendige Underviisning og Advarsel for unge Piger, om tidlig at bevare deres Uskyldighed, af en erfaren Veninde. Et kronet Priisskrift, andet Oplag, 16 s., begge heftede i et 3 Mk. 2 s. Campes Sielelære for Børn, oversaatmed fornødne Anmærkninger af D. F. Staal med 6 Kobbere paa Kobberplader i Qvart, paa Trykp. 56 s., indbunden 16 s. mere. -S. Poulsen,