Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-08
Udenlandske Efterretninger. Opstanden i Spanien udbreder sig med rivende Hurtighed, og Fortegnelsen over de Provindser og Stæder, som have sluttet sig til Bevægelsen, er saa stor, at det allerede er langt lettere at angive dem, der hidtil ere blevne Regjeringen troe. Dette er Tilfældet med Provindserne Gallicien, Leon og Miranda samt adskillige større og mindre Stæder i de andre Provindser, fornemmelig Madrid og Saragossa. J Hovedstaden havde dog Alt et mørkt og Ulykke spaaende Udseende, den almindelige Stemning var nedtrykt over de ugunstige Efterretninger, som daglig indløbe fra Provindserne, og de fleste anseete Mænd og Capitalister havde forladt Staden eller holdt sig indesluttede i deres Huse. Espartero rykkede yderst langsomt frem, og var endnu den 29de 12 Miil fra Valencia, hvor Narvaez havde samlet en anseelig Styrke af Rytteri og Fodfolk til at tage imod ham, og da Regenten selv ikkun skulde have 6,000 (efter Andre 10,000 Mand hos sig, er det rimeligt, at han betænkte sig paa at rykke videre frem, indtil han havde draget flere Tropper til sig, hvorom han havde udstedt Ordre til alle de Stæder i den Deel af Landet, som endnu vare ham troe. - Beretningen om, at Alvare, havde indtaget Granada, har viist sig at være usand. Tvertimod er han bleven afsat af Espartero, fordi han endnu Jntet havde foretaget imod denne Stad, hvilket imidlertid maaskee ikke var saa let, da en stor Deel af hans Soldater er gaaet over til Frihedsmændene, som giver dem rigelig Kost og Lønning og eftergive dem 2 Aar af deres Tjenestetid, og da Granada allerede indeslutter over 20,000 Bevæbnede, som ere besjælede af den største Begeistring for Frihedens Sag. – J Catalonien havde Zurbano nærmet sig den af Oberst Prim indtagne faste Silling og var trængt ind mellem Bjergene, da han overbeviste sig om, at han var for svag til at vove noget Angreb, han ønskede nu at komme tilbage igjen, da han var aldeles blotte for Levnetsmidler, men saae sig paa alle Kanter, omringet og afskaaren af Befolkningen, som havde reist sig i Masse, og han syntes saaledes med alle sine Folk kun at have Valget mellem at omkomme af Hunger eller for Sværdet; Thi Prim vilde Jntet høre og Capitulation, men truede ham med et afgjørende Angreb. Jmidlertid lykkedes det ham den 25de Juni at slippe ud af den værste Knibe og igjennem en Dal, der kun var forsvaret af nogle slet bevæbnede Bønder, at naae Staden Cervera, hvor han kan blive forsynet med Proviant fra Lerida. Medens dette gik for sig, underrettede den tappre men grusomme Commandant paa Fortet Montiuich, Schaleco, Øvrighederne i Barcelona og de fremmede Consuler om, at det Bombardement, hvormed han saa længe havde truet, med hvert Øieblik kunde begynde, og at han havde bestemt Ordre til at lægge den hele By Aske, dersom man lagde Zurbano den mindste Hindring i Veien for hans Marsch frem eller tilbage. Ved denne Trudsel strømmede Jndvaanerne skareviis ud af Staden og leirede sig paa Marken med deres vigtigste Eiendele. Men de fremmede Consuler, fornemmelig den franske og engelske, der denne Gang handle i fuldkommen Overeensstemmelse, forenede sig om at affatte en kraftig Protest imod denne barbariske Forholdsregel, og begave sig dermed ind i Fæstningen. Tillige lode de de engelske og franske Krigskibe, som befandt sig paa Rheden, indtage en truende Stilling tæt ved Byen. Dette synes at have gjort god Virkning; i Følge de nyeste Efterretninger var nemlig Frygten for et Bombardement saa temmlig forsvunden, hvilket maaskee ogsaa for en Deel havde sin Grund i, at Zurbano for det Første var sluppen ud af sin store Forlegenhed. Al denne usalige Tvedragt, denne Forstyrrelse af alle borgerlige Forhold, hvorved det ulykkelige Spanien atter sønderslider sig selv og udgyder sit ædleste Blod, kunde have været forebygget naar Espartero vilde have givet efter for den saa tydeligt udtalte Folkevillie, den kunde endnu standses, naar denne ene Mand allerede nu vilde nedlægge den Magt, hvortil hans Ret er yderst tvivlsom, og som ethvert Tilfælde efter Loven skal ophøre og eet Aar!