JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-24
2. Tvende Besværinger fra Møller Berntsen i Karleby og fra Anders Hansen i Øster Ulsleover det dem paalignede Bidrag til Fattigvæsenet fandt Amtsraadet ikke at kunne komme i Betragtning, og forsaavidt Førstnævnte tillige havde andraget paa, at Veien til hans Mølle snarest muligt maatte blive istandsat, besluttedes det at henvise ham til Sogneforstander skabet for Herredskirke Sogn og Politimesteren, der have at afgjøre, naar Mølleveien, efter sin Plads blandt Sognets Biveie, kan komme i Betragtning til Jstandsættelse. 3. Avlsbestyrer Lietze paa Gjedsøergaard havde besværet sig over, at der er paalignet Forpagteren af denne Hovedgaard Bidrag til Fattigvæsenet af Gaardens Hartkorn, uagtet denne efter hans Contract med Eieren ingen Skatter og Afgifter har at udrede. J Anledning heraf besluttedes det at tilkjendegive Vedkommende, at Bidraget, i Medhold af Placaten 5te December 1815 § 3, fr. Cancelli-Skrivelse 9de Marts 1816, maatte ansees rettelig at være paalagt Forpagteren uden Hensyn til hans private Retsforhold til Eieren 4. Sogneforstanderskabet for Tillitse Sogn havde efter at dets tidligere Andragende og Hjælp af Amts fattigkassen til Opførelsen af et Fattighuus var bleven afslaaet, anholdt om i dette Øiemed at forundes et Laan af bemeldte Kasse paa 500 Rbd. mod Forrentning og successiv Afbetaling efter Amtsraadets Bestemmelse. - Denne Begjæring vedtoges det at forelægge Cancelliet med Anbefaling derhen, at Laanet forrentes og afbetales med 6 pCt. aarlig og sikkres ved Pant i den opførende Bygning, til hvilken Tegning og Overslag bliver at approbere af Amtsraadet. J Forbindelse hermed meddeeltes det, at Cancelliet, paa Amtsraadets Jndstilling, havde samtykket i, at 150 Rbd. udlaantes til Jdestrup Commune, skjønt derfor ikke kunde gives anordnet Sikkerhed. 5. Efter Andragende fra Sogneforstanderskaberne. for Vindeby og Vixnæs Sogne bevilgede Amtsraadet disse Sogne specielle Skolekassers Jnddragelse under det almindelige Skolevæsen, mod at Communerne forsvarlig sørge for de Skolefornødenheder, der af bemeldte Kasser skulde bekostes. 6. Det indkomne Forslag til et Regulativ for Biveiene i Skjelby og Gjedesby Sogne blev approberet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-24
Med Hensyn til et lignende Forslag fra Hillested Sogn, besluttedes det at indhente Sogneforstanderskabets Erklæring angaaende nogle ei deri anførte Veies Optagelse, samt derhos at tilkjendegive det, at Huusmænd uden Jord og Jndsiddere ikke ere pligtige til, saaledes som antaget, i Almindelighed at præstere Gangdagsarbeide til Biveiene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-24
7. Rentekammeret havde i Skrivelse af 11te Marts d. A. forlangt Amtsraadets Erklæring over nogle bemærkninger fra Jngenieurcorpset med Hensyn til de mindre Landeveie her i Amtet, der fornemmelig gik ud paa, at den mindre Landevei mellem Maribo og Rødby over Høibygaard burde nedlægges som saadan, Endskjønt den omhandlede Vei over Høibygaard eller den saakaldte Bursøholte Vei ved den i sin Tid stedfundne Regulering og Afsætning af de mindre Landeveie var bleven medtaget som saadan paa Grund af dens Vigtighed som Communicationsvei og ufremkommelige Tilstand, maatte Amtsraadet dog erkjende, at det, efterat den egentlige mindre Landevei mellem Maribo og Rødby over Hillested og Sædinge er bleven grundforbedret, ikke er nødvendigt at bibeholde den som saadan, og det saameget mindre, som den, efter at have modtaget Grundforbedring, uden Besvær kan vedligeholdes af vedkommende Sogne som Bivei. Det besluttedes derfor at indstille, at denne Vei fra 1ste Januar 1844 udgaaer af de mindre Landeveies Klasse. Ligeledes fandt Amtsraadet, at Landeveien mellem Nykjøbing og Guldborg Færgested over Ønslev, Brarup og Stadager Sognes Grund burde overgaae til Biver medens man dog, med Hensyn til at denne Veis Grundforbedring paa flere Puncter er begyndt, og at den yderst slette Tilstand fra flere Sider er paaanket ansaae det for rigtigst, at dens Jstandsættelse for Amtets Regning fuldføres, dog efter en mindre Maalestok, og at den først efterhaanden som den bliver færdig gjennem et Sogn overleveres Vedkommende til Vedligeholdelse. Det blev, i Følge heraf, besluttet endnu i Aar at tage en Strækning under Grundforbedring. Endelig vedtog man med Stemmefleerhed, ligeledes at indstille den mindre Landevei mellem Nykjøbing og Gjedser Fyrtaarn, der ikke kunde antages at opfylde dei Forordningen af 13de December 1793 § 1 fastsatte Betingelser, til at udgaae fra 1ste Januar 1844 og overleveres vedkommende Sogne samt Nykjøbing Kjøbstad til Vedligeholdelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-24
8. Stiftamtmanden meddeelte Underretning om, at Licitation over Arbeiderne paa de mindre Landeveie, var afholdt, for Størstedelen med et heldigt Udfald, og Arbeiderne paabegyndte, samt at Sogneforstanderskaberne. allene med Undtagelse af det for Slemminge og Fjelde Sogne, beredvilligen havde efterkommet Amtsraadets Opfordring til at besørge Opsynet med Veienes Planering. Da antagelige Bud ikke havde været at erholde paa Leverancen af Steen til Grundforbedringsarbeidet paa Landeveien mellem Nakskov og Taars saavelsom paa Stenenes Slagning, besluttedes det at overdrage Amtsveipiqueuren at søge Accord oprettet om disse for Summer, der ikke overstige Overslaget med 10 pCt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-24
Da den omhandlede Vei ikke ene eller væsentligst er til Nytte for Maibølle Sogn og næsten ikke bruges af Vixnæs Sogn, men er en vigtig Communicationsvei som ogsaa af Thoreby Sogn benyttes til Samqvemmet med hine Sogne, medens Jstandsættelsen og Vedligeholdelsen af den Strækning, som ligger i hiint Sogn paa den anden Side ei kan antages at overstige dets Kræfter, fandt Amtsraadet ikke Anledning til at paalægge de andre Sogne nogen Deeltagelse i Arbeidet uden for deres egne Grændser, hvorimod det bestemtes, at hele Strækningen i Thoreby Sogn skulde optages og istandsættes blandt dettes Biveie. 16. Da Rentekammeret havde fundet det rigtigst at det overdrages Amtsraadet at bedømme, hvorvidt de Taxationsforretninger, som afholdes over Tab og Skade foraarsaget ved Amtets Veiarbeider, for at undgaae overdrevne Erstatninger, bør underkastes Prøvelse af Overtaxationsmænd, og desaarsag anmodet Stiftamtet om at foranstalte, at disse Taxationsforretninger for Afhjemlingen forelægges Amtsraadet, udvalgtes tvende af Medlemmerne til i Forening med Formanden, paa Raadets Vegne, at udføre denne Forretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-24
17. Efterat Rentekammeret, paa den af Sogneforstanderskabet for Vesterborg Sogn indgivne Forespørgsel, havde erklæret sig enig med Amtsraadet i, at der ikke paahviler Huusmænd uden Jord og Jndsiddere nogen Forpligtelse til at arbeide paa Biveiene, uden naar saadanne større Jstandsættelser og Grundforbedringer, som omhandles i Forordningen af 29de September 1841 § 28 sammenholdt med § 27 N 3, udføres, havde bemeldte Sogneforstanderskab forespurgt, om det Arbeide, der i indeværende Aar agtes udført paa Biveiene der i Sognet og som antages at ville udfordre omtrent 6 1/2 Spanddage pr. Tønde Hartkorn, medens det høieste Naturalarbeide, der efter samme Forordnings § 11 kan fordres til Hovedlandeveiene, kun er 1 1/2 Spanddag pr. Tønde Hartkorn, kunde henføres til saadanne større Jstandsættelser, at man havde Fordring paa fornævnte Huusmænds og Jndsidderes Hjælp. - Dette Spørgsmaal fandt Amtsraadet at maatte besvare benægtende, eftersom den citerede Bestemmelse i Forordningen af 29de September 1841 kun omhandler det Tilfælde, hvor Biveie, der danne Coumunicationen mellem flere til hinanden grændsende Sogne i et Herred, behøve en saadan Grundforbedring eller større Jstandsættelse, hvis Byrde vilde være alt for trykkende for et enkelt Sogn, i hvilket Fald de nærmeste Sogne i Herredet skulle komme bemeldte Sogn til Hjælp efter et al Amtsraadet approberet specielt Forslag, men der her ikke er Tale om nogen saadan extraordinair Foranstaltning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-24
18. J Henhold til Amtsraadets Beslutning forrige Møde vare nye Forslag til Regulativer for Biveiene i Lollands Sønderherreds Sogne blevne indgivne, hvilke bleve approberede paa det for Søllested, Skov længe og Gurreby Sogne nær, der blev tilbagesendt til Omskrivning. 19. Sogneforstanderskabet for Tirsted, Skjørringe og Veileby Sogne havde, paa Grund af de Misligheder, som finde Sted ved Kludesamleres Omreisen paa Landet, indstillet til Amtsraadet, om der ikke kunde træffes Foranstaltning til, at disse indskrænkes inden et vist District, hvor de kunne antages at være kjendte af Beboerne, og at der, førend Bevilling meddeles saadanne, indhentes Betænkning fra Sogneforstanderskaberne. i dette District. Da denne Gjenstand ikke henhører under Amtsraadets Virkekreds, besluttedes det at tilkjendegive Vedkommende dette, men derhos dog at gjøre opmærksom paa, at Cancelliets Circulaire af 1ste Marts 1823 indeholder Bestemmelser for Meddelelsen af Klude passe, som, naar de behørig overholdes, synes at være tilstrækkelig betryggende og at gjøre det ufornødent at lægge yderligere Hindringer i Veien for Klude samlingen ved at indskrænke Samlerne til den Kreds, hvori de ere personlig bekjendte, ligesom at det i et større District ei lader sig gjøre at indhente Betænkning fra alle Sogneforstanderskaberne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-24
20. Borgerrepræsentanterne i Nysted havde andraget paa, at Amtsraadet skulde indgaae med en Petition til Kongen, som kunde henlede Hans Majestæts Opmærksomhed paa de her i Amtet stedfindende Vanskeligheder ved at erholde Laan i faste Eiendomme og foranledige, at der træffes Foranstaltning til, at de offentlige Stiftelser saavel i Kjøbenhavn som i Sjælland med større Redebonhed gjøre Udlaan i Eiendomme her paa Øerne, naar disse yde fuldkommen betryggende Sikkerhed, samt give Forslag til, hvorledes denne Sag paa den hensigtsmæssigste Maade kunde ordnes. Ligesom Amtsraadet fandt denne Gjenstand at ligge udenfor dets Virkekreds, saaledes maatte man ansee det for overflødigt at indgaae med en Petition som den ommeldte efterat den sidste Stænderforsamling i Roeskilde havde indgivet et Andragende netop af samme Beskaffenhed, hvorpaa endnu ikke er faldet Resolution, og et Andragende om, at det maatte paalægges de offentlige Stiftelser og Pengeinstituter i Kjøbenhavn og paa Sjælland, at udsætte deres Midler her paa Øerne i Stedet for at anbringe dem paa den nærmeste og beqvemmeste Maade, antog man at ville være uden Virkning. 21. En Deel Sogneforstandere i Lollands Sønderherred havde indgivet en allerunderdanigst Ansøgning om, at den Afgift, som hidtil er svaret til Eieren af Broen over det saakaldte Svinholms Færgested, bestaaende deels i en fast aarlig Præstation af 1 til 4 Skpr. Hvede af hver Bondegaard i Herredet deels i Passagepenge af dem, der ikke ere Brugere af Bøndergaarde, maa vorde ophævet, saaledes at den Godtgjørelse, der tilkommer Eieren for Jngtægten af Broen, som er anslaaet til 7 a 800 Rbd. aarlig, ansat til en Kapital, udredes enten af Finantskassen eller af Amtsrepartitionsfonden, mod at den forskydes af hiin Kasse samt tilbagebetales og forrentes i 2 Aar med 6 Procent aarlig. Da denne Ansøgning for Amtsrepartitionsfondens Vedkommende forelagdes Amtsraadet til Erklæring, besluttedes det at yttre, at man ingenlunde kunde tiltræde Ansøgernes Raisonnement, som gaaer ud fra, at den omhandlede Bro er beliggende paa en af Amtets Landeveie og derfor, ligesom de øvrige Broer paa Landeveiene, bør holdes aaben til fri Passage, uden nogen Bekostning for dem fremfor Amtets øvrige Beboere, da de ligemed disse bidrage til Amtsrepartitionsfonden, af hvilken Udgifterne til Vei- og Brovæsenet bestrides. Hvor den omhandlede Bro er, har nemlig oprindelig været et Færgested over en Arm af Nakskov Fjord, til hvis Vedligeholdelse Afgiften af Bøndergaardenne var henlagt. Dette Færgested var fra først af kongelig Eiendom, men blev senere overdraget til Privare, og da den sidst afdøde Eier under 8de August 1821 fik kongelig Bevilling til at sætte en Bro i Stedet for Færgefarten, indeholdt denne en Bekræftelse paa Afgiftens fremtidige Vedvaren, hvilket senere er bleven confirmeret for den nuværende Eier, der forøvrigt har erklæret sig villig til at sælge Broen og Privilegiet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-24
Færgestedet ved Svinholm kan saaledes ikke betragtes anderledes end ethvert andet privat Færgested, over hvilket det Offentlige ikke kan være pligtigt at skaffe de Reisende fri Overfart, fordi det paa begge Sider berøres af en Landevei, og at der over Færgestedet er opført en Bro, indeholder ikke nogen Grund til at fritage de Veifarende for den Betaling, deellers maatte erlægge for at føres over paa en mindre beqvenMaade. Den Afgift, som svares til Færgestedet af Bøndergaardene i Sønderherred, maa ansees som en disse Eien damme fra Alders Tid paahvilende reel Byrde, med hvilken de nuværende Besiddere have modtaget dem fra deres Forgængoere, og at gjøre en Opoffrelse fra Amtsrepartitionsfondens Side for at befrie Eiendommene fra denne Byrde, vilde være en Gave, skjænket Besidderne paa de øvrige Amtsrepartitionsfonds-Contribuenters Bekostning. Dertil kommer, at der af Broprivilegiet svares en aarlig Afgift til den Kongelige Kasse af 60 Rbd., foruden en Recognition af 25 Rbd. for hver Gang Broen skifter Eier, hvilken Afgift vilde falde Amtsrepartitionsfonden til Last, naar den indløste Broen. Forsaavidt Sønderherreds Beboere have maattet forrette Naturalarbeide til Broens Opførelse, er dette grundet i en ved Bevillingerne hjemlet Rettighed, og Opførelsen af de til Broen stødende Dæmninger er et Landeveisarbeide, som efter Jndholdet af den seneste Bevilling skulde være Eieren vedkommende. Endelig viser den nyeste Confirmation paa Privilegiet, at Kongen ikke, saaledes som paaberaabt, har forbeholdt sig at gjøre andre Forandringer ved dette end saadanne, som følge af den almindelige Lovgivning. Skjønt Amtsraadet saaledes aldeles ikke kunde indlade sig paa Begjæringen og Broens Overtagelse af Amtet, fandt det dog, at der kunde være Anledning til, dersom det Ansøgte ikke bevilges, at søge bevirket en Nedsættelse af den ved den gjældende Taxt af 21de April 1821 fastsatte Betaling for Gaaende af 2 s. pro persona, der er trykkende for den fattige Deel af Bondestanden, som tilfods maa passere Broen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-24
26. Endvidere meddeeltes følgende Skrivelser fra Cancelliet og Rentekammeret, ved hvilke Afgjørelse af Sager, der tidligere ere forhandlede i Amtsraadet, har fundet Sted; a. Cancelli-Skrivelse af 16de Marts d. A., hvorved Delingen af Skovlænge, Søllested og Gurreby Commune approberes efter Amtsraadets Forslag. b. Dito af 23de Marts, hvorved Horslunde og Nordlunde Sogneforstanderskabs Forøgelse med 2 Medlemmer bevilges, dog saaledes, at der, overeensstemmende med Amtsraadets Formening, ikke kan gjøres nogen Jndskrænkning i Friheden til at vælge disse Medlemmer i hvilketsomhelst af Sognene. c. Dito af 30te Marts, hvorved Østofte Sogneforstanderskabs Beslutning om Communens Overtagelse af et SkolelærerEnkehuus approberes. d. Rentekammer=Skrivelse af 18de Februar d. A. hvorved, paa Amtsraadets gjentagne Indstilling, bifaldes, at Halvdelen af Omkostningerne ved Opførelsen af en Bro i Løi tofte Sogn udredes af Amtsrepartitionsfonden. c. Dito af 25de Marts, hvorved Amtsraadets Jndstilling angaaende Amtsveipiqueurens fremtidige Lønning m.v. approberes. f. Dito af 1ste April, hvorved, i Anledning af det af Marre be, Bruserup, Høiet og Radbjerg Byer indgivne Andragende, resolveres, at det skal have sit Forblivende ved Amtsraadets Bestemmelse og hele Væggerløse Sogns Deeltagelse i Arbeidet paa Biveien fra Væggerløse til Botte, og at Veienes Jstandsættelse ikke kan opsættes, indtil de have erholdt den normerede Brede, men deres Udvidelse skee efterhaanden som den eragtes nødvendig og bestemmes efter Reglerne i Anordningen af 13de August 1841 § 17, samt mod Godtgjørelse til vedkommende tilstødende Grundeiere, dersom Veiene allerede have den ved Udskiftningen udlagte Brede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-24
Efterat de tilkommende Møder i indeværende Aar vare berammede til den 8de August og 7de November, blev nærværende Møde hævet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-24
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 18de Mai 1843. R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-25
Denne Gave, der er bleven til ved Bidrag, indsamlede over det hele Land blandt Samfundets forskjelligste Classer, oversende vi Den i Givernes Navn herved, i Forviisning om, at den vil blive modtaget med samme fædrelandske Sind, hvormed den skjænkes. Lorenzen tolkede sin Tak i nogle inderlige Ord, skjøndt med den Forsikkring, at han med Hensyn til den slesvigske Nationalitetskamp i Stænderforsamlingen ikke ansaae sig for mere betydningsfuld, end sine saa trofaste Kampfæller, der vilde have handlet paa samme Maade, hvis de vare blevne inddragne i samme Forhold; han ønskede, at den i Kongeriget stedfindende Deeltagelse for vort helligste Anliggende maatte bestaae saalænge, som dette Drikkehorn. Efterat derpaa Lorenzen, havde anmodet Drewsen om at bringe Giverne hans Tak, udbragte han et Længe Leve for den ædle og frisindede Folkeven, Kammerraad Drewsen, hvilket den forsamlede Folkemængde med levende Deeltagelse istemmede. Derpaa tog Drewsen atter Ordet og henvendte til Forsamlingen, der med spændt Opmærksomhed og lydeligt bifald fulgte den hæderlige Mands Tale, et Foredrag, som vi beklage ikke at kunne meddele i dets Heelhed, men som i Hovedsagen gik ud paa at oplyse det Ugrundede i nogle af de sædvanlige ubeviste Paastande, som Schleswigholsteinerne bruge, for at gjøre os vore danske Medborgere mistænkte. Jdeligen havde man ført Ordet Propaganda i Munden - men hvor er den Paa dette Spørgsmaal var man stadigen bleven Svar skyldig; ingensteds havde man kunnet paavise nogen Bestræbelse, der gik ud paa at krænke de tydske Slesvigeres Rettigheder og Sprog. Jntet var til Hinder for, at begge Deele af Slesvigs Befolkning kunde leve fredeligt og samdrægtigt som Borgere i samme Stat. Man havde ogsaa skræmmet Folket med Paastande og skadelige danske Jndretninger, hvis Jndførelse kunde befrygtes, navnlig var den i Danmark endnu bestaaende Consumtion bleven benyttet som Skrækkebillede, som om ikke de danske Stænder med Jver havde arbeidet paa dens Ophævelse i selve Kongeriget, og Regjeringen beredvilligen var gaaet ind paa disse Forslag, til hvis Realisation kun stod tilbage at enes om Dækningsmaaden af den udfaldende Jndtægt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-25
Jndenlandske Efterretninger. Budgettet for 1843 er nu offentliggjort ved Trykken. Det indledes ved følgende allerhøieste Skrivelse til Finants-Deputationen: "Christian den Ottende &c. Vor synderlige Gunst! Vi have allernaadigst approberet det hermed følgende Budget for Statens samtlige Jndtægter og Udgifter for Aaret 1843, og bemyndige Vi Eder til at lade saavel Budgettet, som de dertil hørende Bilage, tilligemed dette vort allernaadigste Rescript, ved Trykken bringe til offentlig Kundskab. – Jøvrigt er det Os ukjært, at Vor allerhøieste befaling af 26de Marts f. A., om den betimelige Jndsendelse af Forslagene til de aarlige Budgetter, ei af alle Collegier er bleven efterkommet, hvisaarsag Budgettet selv ikke før har kunnet forelægges Os til allerhøieste Approbation; men vi holde Os forvisset om, at hiin befaling for Fremtiden nøiagtigen vil vorde lagttagen, saameget mere, som de Vanskeligheder, der ved første Aars Regnskabs Aflæggelse i den til Budgetterne svarende Form fremstillede sig, maa ansees hævede; og har Vor Finants-Deputation at træffe de dertil fornødne Foranstaltninger og navnligen at indberette til Os, naar Regnskaber for det forbigangne Aar eller Forslag til Budgettet for det følgende Aar ei ere indsendte til den bestemte Tid. Hvorefter J Eder allerunderdanigst have at rette. Befalende Eder Gud!" osv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-25
Efter Budgettet for 1843, er Jndtægten anslaaet til 15,897,800 Rbd. og Udgiften til 15,617,292. Rbd., følgelig bliver et Overskud af 280,000 Rbd. Forandringen i dette Budget i Sammenligning med Budgettet for 1842, bestaaer hovedsageligen i de forhøiede Udgifter til Landmilitair=Etaten, og de hermed i Forbindelse staaende forøgede Pensioner. Udgifterne vare nemlig for 1842 calculerede til 2,884, 197 Rbd., hvorimod samme Udgifter for 1843. ere anslaaede til 3,255,567 Rbd., altsaa 370,000 Rbd. mere end i Aaret 1842. Hertil kommer, at Pensionerne, som ere opførte paa Finantsernes aftagende Pensionsliste, ere blevne forøgede med 200,000 Rbd., som er en Følge af Forandringen ved Militair=Etaten. Udgifterne til uforudseelige og ubestemte Udgifter er derimod i dette Budget for 1843 blevne formindskede med 200,000 Rbd. Vi maae endnu foreløbigen nævne en betydelig ny Udgift, som før ikke blev opført i Budgettet, nemlig den til Anlæggelse af Veiene i Hertugdømmen: 416,000 Rbd., hvorimod der atter er anført som Bidrag til Chausseendgifterne 168,750 Rbd., som skal reparteres paa Hertugdømmene. Endelig ere ogsaa Fourageskat og Marschpenge i Danmark anførte med 294,000 Rbd. i Stedet for at denne Skat er for 1842 kun anslaaet til 130,000 Rbd. J Normal-Reglementet bestaaer den vigtigste Forandring i Udgiften til Landmilitair=Etaten, som er anslaaet til 2,90,8162 Rbd. istedetfor at den hidtil i Reglementet kun var anført med 2,550,000 Rbd. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-25
Jfølge private Efterretninger fra Vestindien har der den 29de f. M. været følt et nyt Jordskjælv i Point a Pitre paa Guadeloupe. Jndvaanerne vare blevne saa forskrækkede, at de i Hobetal løb ud paa Gaden, men de slap denne Gang med Skrækken, idet kun nogle af Ruinerne fra det forrige Jordskjælv styrtede om. Man var stedse beskjæftiget med at udgrave Liig, og fandt sædvanlig et Dusin hver Dag. Man kan nu med nogen Sikkerhed anslaae de Omkomnes Antal til 6,000, foruden en stor Mængde Krøblinge. (Dagen.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-25
Hr. Cancelliraad Hempel i Odense har modtaget en Adresse, underskrevet af Oldermændene for Odense Laug og af andre Haandværkere i Byen, der takke Borgervennen for den virksomme Jnteresse han stadigen har udviist med Hensyn til Stiftelsen, for gamle, værdige og trængende Haandværksmestere og deres Enker."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-25
Den 16de d. M. tildrog sig det beklagelige Tilfælde, hedder det i Svendb. Av., at Huusmand Lars Nielsen med sin høifrugtsommelige Kone og Barn samt Huusmand R. Banke og Søn forulykkede med en Baad paa Hjemreisen fra de 1/2 Miil fra Byen beliggende Skovsbohuse til Fjelbroe ved Rødkilde. En i Nærheden seilende Skipper fra Ærøe, observerede de Ulykkelige og ved hurtig tililende Hjælp lykkedes det ham at redde R. Banke og L. Nielsen med Kone, hvorimod disses aargamle Barn og R. Bankes laarige Søn omkom Bølgerne. En Procurator (Arentzen af Wordingborg) som havde truet en Mand, hvis Kone han defenderede, med at ville offentliggjøre noget ham angaaende, saafremt han ikke vilde opfylde et formeentlig givet Løfte, er for denne Trudsel ved Landsoverretten dømt i 20 Rbd. Mulct. (Fris.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-25
Maribo den 21de Mai. Undersøgelserne modden i Nakskov senest anholdte Handskemager Mortensen fortsættes endnu. – Sagen mod Kjøbmand Fogh, der sigtes for at have kastet Vitriol olie ind til Procurator Smidth i Nakskov og viist Opsætsighed mod Politiet samme Sted, skal for saavidt være tilendebragt, at den nu er sendt til Actor, som skal erhverve Dom. Fogh har siden sin Anholdelse ikke villet lade sig barbere, hvorfor han nu skal have et frygteligt Udseende. (Loll. P.)