Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-10-29
Udenlandske Efterretninger. Provindsialstænderne. J Mødet den 14 Octbr., hvori 67 Medlemmer vare tilstede, og efterat ingen flere kongelige Propositioner vare at foredrage, fremkom paa Præsidentens Opfordring, Hr. Kammerherre Grevenkop Kastenskjold med et tidligere anmeldt Forslag, angaaende en Forandring i Henseende til Brandassurancen for Landbygninger. Proponenten indstillede til Forsamlingens Overveielse, om der ikke maatte findes Anledning til at andrage for Hs. Maj. paa: 1) at et nyt Regulativ, hvorefter de forskjellige Bygningsarter for Fremtiden blive at optage i Brandforsikkringen, blev udarbeidet, hvis Basis maatte være en nøiagtig Classification af Bygningerne, efter deres Bestanddele, og hvorved Hensyn maatte tages til deres Beliggenhed, og derved frembydende større eller mindre Risico for Brandskade, for sig og Andre, hvorfra blev at udlede Regelen for den Deel af deres virkelige Værdie, til hvilken de kunde antages til Forsikkring; og maatte formeentligen Kirkerne udgjøre en ganske særegen Klasse; 2) at en dermed stemmende, og derefter lempet Tarif for de af Bygningerne betalende Assurance-Præmier fastsattes og bekjendtgjordes; 3) at summariske Regnskaber aflagdes halvaarligt, og de detaillerede hvert Aar inden Midten af December, hvoraf maatte trykkes et saa tilstrækkeligt Oplag, at Enhver for en billig Priis kunde erhverve sig samme; 4) at Branddirecteur=Posterne, til desto større Besparelse, efterhaanden inddroges, og at Brandassurancens egne Medlemmer overtoge deres Forretninger; 5) at Taxationsmændene og Brandassurancens Agenter stedse blive at finde i hvert Herred; 6) at Nedsættelsen af Assurance-Præmien skulde tage sin Begyndelse fra 1ste Octbr. 1837, til hvilken Tid det nye Regulativ skulde træde i Kraft, 7) at Provindsialstænderne ansøgte Hs. Maj. om, at udnævne en Committee til Udarbeidelse af en Plan for Assurancevæsenet paa Landet, saaledes, at den ved næste Stænderforsamling kunde fremlægges til Discussion, og derefter forelægges Hs. Maj. til Approbation. En anden Deputeret, Hr. Kammerraad Drewsen, foredrog et lignende Forslag, der gik ud paa: 1) Jnddragelsen af Branddirecteurernes Post, og at disse maatte sættes paa Vartpenge, og deres Forretninger, til en forventende Communallov for Landet, traadte i Virksomhed, underlægges Herreds fogderne, uden anden Løn end den Branddirecteurerne nu tilkommende Betaling for deres Forretninger; 2) at en mere hensigtsmæssig Taxations maade, og nedsat Assurance-Jndtegnelse maatte indføres, horved forsætlig Brandstiftelse forhaabentligen for Fremtiden vilde blive sjeldnere; og 3) at det aarlige Brandcontingent maatte nedsættes fra 20 til 15 Skl. pr. 100 Rbd. Den Deputerede, Hr. Lieutenant Rasch, foredrog dernæst et Forslag, som gik ud paa, at Besiddere af Landbygningerne paa Bornholm, maatte udgjøre et særskilt Brandforsikkrings-Selskab, og at en af ham fremlagt Plan til et saadant Selskabs Oprettelse, maatte blive anbefalet til allerhøieste Approbation. Paa Præsidentens Forestilling blev af Forsamlingen vedtaget, at ovennævnte 3de Forslag skulde prøves af en Committee, bestaaende af 7 Medlemmer, hvortil valgtes: Lieutenant Rasch, Kammerraad Drewsen, Cancellieraad Haastrup, Kammerherre Castenskjold, Procurator Marckmann, Kammerjunker Scavenius og Grev Danneskjold Samsøe. Grev Holstein fremkom derpaa med et Forslag til Negerslavernes aldeles Frigivelse paa de danske vestindiske Øer, hvilket han ansaae for en Hæders sag for Danmark, og som Fuldendelsen af de Velgierninger, som under Frederik den 6tes Regjering ere blevne denne Menneskeklasse til Deel. Det Ønske, at vedligeholde Fædrelandet den hæderligere Berømmelse, det for Slavernes forbedrede Vilkaar saa længe havde nydt, men nu ved Slavernes Emancipation paa de engelsk vestindiske Øer, som den 1 August 1834 blev iværksat, staaer i Far for at miste, havde foranlediget Proponenten til strax at omtale denne Sag og at andrage paa, at Hs. Maj. vilde bestemme en Tid, inden hvilken Negerslaverne skulde erholde fuldkommen borgerlig Frihed. Dette Forslag tog imidlertid Proponenten tilbage, fordi han samme Dag af den kongl. Commissair var bleven underrettet om, at Regjeringen allerede havde indledet forberedende Skridt til en nøiere Bestemmelse af Retsforholdet mellem Slaverne og Plantage-Eierne i Vestindien.