JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-11
Amtmændene besørge for det meste ForligelTirsdagen den 11 April 1826. sessagerne og Bestyrelsen over Veivæsenet. Herredsfogder og Birkedommere ere de egentlige Politimestere og deeltage i Fattigbestyrelserne Branddirecteurerne bestyre Brandtaxationer og Brandvæsenet i et heelt Amt. Amts forvalterne anordne Kjørseler og Leverancer, samt holde Mandtal over de Værnepligtige, og alle disse Embedsmænd boe for det meste i Kjøbstæderne, oftest langt fra Sognene, de skulle virkpaa og for, saa at de kjende lidet til Folkene og Egnene. J Sognene ere derimod Sognepræsterne, som foruden de præstelige Forretninger have Bestyrelse ved Skole- og Fattigvæsenet; Tilsyn med Tyender og dem som ind- og udflytte i og af Sognet, samt maa opgive de Værnepligtige m.v. og har dertil Hielp af Skolepatroner, Skole- og Fattigforstandere, samt Præstemedhielpere. Sognefogder, der har næsten med alt at forrette, da de langt fra boende Autoriteter bruge dem til det meste, deels fordi de selv boe for langt borte, deels have mange andre Forretninger, der hindre dem, og under Sognefogderne staae Oldermænd og Brandfogder. og endelig er der Lægdsmænd, som have et eller flere Sogne at holde Mandtalsliste for, over de Værnepligtige. Heraf vil sees, at der ofte kan være en Snees Mænd, som have at forrette ved de forskjellige Grene, der høre til fornøden Orden i et Sogn. Mon ikke disse mange forskjellige adskilte Bestyrelser kan regnes med blandt Aarsagerne, hvorfor det ikke i Almindelighed gaaer eller kan ventes at gaae saa godt som det var at ønske Hver tager Sit paa sin Maade uden at det Ene lempes efter det Andet; Nogle ere skjødesløse og ligegyldige; Andre bruge overdreven Strænghed endog i Utide, for at vise sig, og saaledes beroer det Meste paa enkelt Mands Luner, hvilket ofte meget bryder og forbittrer Landmanden. Det formenes derfor, at samme i det Hele maatte ventes bedre, naar alt hvad der henhører til et Sogns indre Bestyrelse var samlet under Et og betroet til Mænd, der boede i Sognet, kjendte Beboerne og deres Handlemaade, samt dets Beskaffenhed, og af hvem der kunde ventes at de førte en faderlig Styrelse, søgte at lempe og lede Alt til det Beste paa passeligste Maade og i beqvemmeste Tid, men som tillige havde fornøden Myndighed til at bruge alvorlige Midler, naar de gode ei vilde hielpe, dog at disses Anvendelse ei beroede paa enkelt Mand, men paa Fleres overveiede Beslutning, og at saadan Bestyrelse stod under Øvrighedernes og Overøvrighedens Tilsyn. Til saadanne Bestyrelser for hvert Sogn, fremsættes derfor følgende Jdeer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-11
J ethvert Sogn, eller maaskee rettere i ethvert Pastorat, at indrette en Bestyrelse, der besørgede Alt hvad der kan ansees at henhøre til Orden og Nytte i Sognet eller Sognene, under et Pastorat, Medlemmerne af en saadan Sognebestyrelse formenes kunde bestaae af Følgende: 1ste Medlem. Sognepræsten. Denne Embedsmand maa det, som Religionslærer, Beboer og Jordbruger i Sognet, og som oplyst retskaffen Mand, være vigtigt, at Forligelighed Retskaffenhed, gode Sæder, fælleds Sikkerhed og Orden fremmes, beskyttes og paasees, at altsaa Laster, Uvaner og al Slags Uorden bortfjernes Han deeltager allerede i meget dertil hørende; maa formodes at have, eller i det mindste gjør sig Umage for at erholde Kundskab om de vigtigste Anordninger, der angaae Landboen, af hvilke han for det meste har Samling blandt sine Embedspapirer. Denne Embedsmand synes derfor i Almindelighed at maatte være skikket til at deeltage i det Overveiende og Besluttende ved et Sogns Bestyrelse. Paalagdes saadant Præsterne, vilde det vist og findes rigtigt, at de theologiske Candidater, efter tagen Embedsexamen, gaves Leilighed til at blive bekjendte med det nødvendigste af Retslæren, som under mange dem mødende Omstændigheder vilde være dem saare nyttigt. Og naar da en Præst, tilligemed at passe sit Præsteembede godt, bidrog til at Orden og alt hvad der var Beboerne nyttigt, fremmedes i Sognet, kunde vel neppe tvivles om, at jo ogsaa Menigheden vilde, saavidt muligt, paaskjønne dette, og efter Evne bidrage til at han med Familie kunde leve uden Trang, hvis hans Embedsindkomster ei dertil vare tilstrækkelige. 2det Medlem, en i Sognet boende, om mueligt cultiveret, sindig, retskaffen Mand, der besad Mængdens Tillid, altsaa en af Sognets Beboere selv valgt Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-11
Betydelige juridiske Kundskaber formenes ikke dertil udfordres, kun nogen Kiendskab til Landbolovene, og hvad hver Mand bør vide af det Paabudne, god sund Forstand og nogen Skrive færdighed, men især god Villie til at attraae, at Alt skulde gaae ordentligt og godt. Dette Medlem skulde, foruden at deeltage i det Overveiende og Besluttende, fornemmelig som Formand styrede udøvende Forretninger, hvilket ikke synes saa passende for en Religionslærer. Vel ikke i alle, men i mange Sogne, formodes der, vil findes Een, herefter vel endog blandt Bondestanden, som dertil vilde være brugbar ved Præstens Veiledning og en nogenlunde fuldstændig Jnstrux. Jkke Alle, der have taget latinsk juridisk Examen med bedste Characteer, ere derfor vel skikkede til de udøvende Politie forretninger, man maa derfor ikke heller vente dette af saadanne Mænd. Skulde der i enkelte Sogne ikke findes Nogen dertil nogenlunde skikket, synes det, at een af de mange, der have Vartpenge eller Pension, for hvilke de bør udrette hvad de kan, burde, naar de dertil ansaaes skikkede, paalægges at flytte til et saadant Sogn, imod at Sognet skaffede ham anstændig fri Bopæl, og at kun høi Alder, betydelig Svaghed, eller at de eje og beboe Steder, de ei uden Tab kunde forlade, burde fritage dem derfor 3die Medlem, Sognefogden. Han besørger allerede det nærmeste og specielle Politi opsyn, og det eneste af hvad der iøvrigt ansees at henhøre til Orden, fordi han af alle øvre Autoriteter bruges som deres Fuldmægtig. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-11
de fleste Sognefogder ere ucultiverede og beslægtede med mange af Bondestanden, som de skulle holde i Ave, samt overlæssede med Forretninger; det kan derfor ikke ventes, at de udrette hvad der kunde ønskes. Da de iøvrigt have Leilighed til nøje at kjende Beboerne og deres Handlemaade, samt Sognets Localomstændigheder, formenes at de ved Paavirkning, Understøtning og Control af de øvrige, især de 2 første Medlemmer af Sognebestyrelsen, kunde blive mere nyttige. 4de, 5te, 6te og 7de Medlem, og vel flere, hvor Sognene ere vidtløftigt beliggende, kunde bestaae af de bedste, retskafneste og fornuftigste af Bondeklassen, valgte af Sognemændene. Disse bleve da istedenfor Skole- og Fattigforstandere, Præstemedhielpere, Oldermænd og Brandfogder samt Lægdsmænd, hvis Forretninger overtoges af Bestyrelsen og besørgedes efter Overlæg og Aftale af dens Medlemmer. De maatte kunne meddele gode Oplysninger, have Tilsyn med hvad der foregik i deres Nærhed, og tillige ansees som Repræsentanter for Bondeklassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-11
En Medhielper ved Skriveriet vilde vist nok ogsaa være saare nyttig og nødvendig der, hvor Præsten var gammel eller svag, og havde mange Forretninger, især hvis det andet Medlem ikke heller kunde overtage Skriveriet; i saa Fald maatte, om mueligt, en skrivefærdig Mand i Sognet udsøges, en Capellan, Jnformator, Forvalter, Fuldmægtig eller deslige, og i Mangel af andre en Skolelærer, naar han ei derved hindredes i sit egentlige Kald. Naar den indbyrdes Undervisning kommer i god Gang, formodes der vil levnes Skolelærerne mere Tid. De kunde vel og iblandt benytte Skoledrenge til Hjelp, som derved endog desbedre øvedes i Skrivning. Nogen Betaling for Skriveriet kunde tillige tilstaaes, saasom det der betales ved Forlig, for Skudsmaales Paategning og deslige. Bestyrelsespersonalet blev, efter dette Forslag, snarere mindre end større, men Alt blev samlet under Fleres Overveielse og Beslutning, og Udførelsen kunde derfor deles efter Beqvemhed. Det ene kunde da lempes efter det andet og efter Beboernes Beqvemhed, uden at Noget derfor forsømtes eller var ganske overladt til Enkeltes Luner; men styredes af Mænd, om hvem man maatte troe, de følte sand Interesse ved at alt gik som det burde, thi om hvem skulde der bedre troes dette, end om Sognepræsten, en cultiveret Beboer, og nogle af de bedste af Bondeklassen, Slige Sognebestyrelser formenes da at kunde overdrages følgende Forretninger: 1.) Alle Forligelsessager, hvilke synes bedre maatte kunne besørges af Mænd der boede i Sognet og kjendte Parterne, i det mindste den ene, og ventelig for det meste havde Kiendskab til hvorfra Striden opstod, hvilket en langt fra boende Amtmand ikke har, og hvor ved at inponere ofte foraarsages upassende og urigtige Forlig. I Kjøbstæderne og i nogle Sogne paa Landet haves alt specielle Forligelseskommissioner, dette blev da kun en Udvidelse deraf. Præsterne synes især passende til Forligere, hvilket saa nøje stemmer overeens med den Lære, de forkynde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-11
Stockholm, d. 23de Marts. En ny svenske Handlende udrustet Ostindiefarer, ved Navn Sirene, ankom i Gaar med een, efter Sigende, kostbar Retourladning her paa Strømme,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-11
Kjøbenhavns Børs den 11 April 1826. Hamburg 2 M.a vista 233 Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-11
Specier solgtes til 13 Rbmk. 10 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 199. 1 Rbd. Sal. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. 58, 54 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. 84385 Rbd. Sedl. Dito Dito. i Banco Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 Rbd. 16. Dito Dito. Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Rbd. 16.6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 100 100 i Ban91191 1/2 r. S. 4 pC. Dito nye. Asiatiske Actier...... i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Erklæring. At jeg ikke er Forfatter til de i Sk. deriet indrykkede Noticer om Skolelærerne Odense, finder jeg mig beføjet til at erklære, et velvilligt Rygte har nævnet mig som Saada M. Winther Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Moss, oc 100 Treogtyvende Aargang. No. 30. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Huchneclavallan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Blandt de Tegninger, som forestille en Deel af Ruinerne af denne gamle amerikanske Stad, som Skilderiet har anmeldt i), ere især det ottende og syttende Blad mærkelige, fordi af dem kan sees med Vished, ikke alene at det Folk, som har bygget denne Stad, maa have været et ganske andet og et mere uddannet Folkeslag, end noget var af dem, som beboede Amerika, da det blev opdaget; men endog sees, at enten hiint Folk, eller dets Forfædre, maa enten være indvandret fra den gamle Verdensdeel til Amerika, eller deres Religion være indført fra den gamle Verdendeel til dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Det ottende Blad blandt Tegningerne fremstiller et meget stort Kors, i hvilket et sort mindre Kors er indfattet; paa den ene Side af dette store Kors staaer en ung, stærk Mand, paa den anden Side en udlevet Gammel, deres Physiognomie har ikke Lighed med noget nu levende Folks. Korset betydede for flere Aartusinder Løverdagen den 15 April 1826. siden, og i den allerhøieste Oldtid, den yderste Dag 2), det tilkommende Liv *), og en fornyet Verden 2). Hermed stemmer de tvende Mænds Udseende ved Korset overeens; thi den udlevede Gamle er et Sindbillede af den gamle Verden, som forgaaer, og den unge, stærke Mand Sindbillede af den fornyede Verden. De selv samme, tilligemed flere, Sindbilleder af samme Gjenstand, finde vi i Mithræ Monument *), paa samme staaer først en ung Mand, neden under ham staaer en udlevet Gammel, den unge Mand holder en Fakkel i Veiret, som blusser; den Gamle sænker en Fakkel, som slukkes, samme Monument har endnu tvende Træer, det ene frodigt; ved dets Stamme et ungt Tyre= eller Oxehoved, og en Fakkel, vendt opad og tændt, det andet Træ gammelt med 8 Frugter; ved dets Stamme en Skorpion og en Fakkel omvendt og slukt. At de 8 Frugter paa dette Træ betegne de 8 Planetlegemer og deres Sphærer, det sees øiensynligt af de 8 brændende Altere øverst i Monumentet, af hvilke det ene Alter skjules af en Figur, som staaer foran det og skjuler det; at det samme Træ, saavelsom den Gamle med den sænkte Fakkel, som slukkes, forestiller den undergaaende Verden, sees ligesaa øiensynlig af den Skorpion, som er ved dets Stamme; den samme Skorpion var Aarsag i Phactons Død *), ligesaa øiensynlig er det af det unge Tyre= eller Oxehoved ved det andet Træes Stamme, at dette Træ, saavelsom den unge Mand med den tændte Fakkel vendt opad, betegner den fornyede Verden; fordi de Gamle satte Begyndelsen til al Bevægelse i Sandseverden i den himmelske Tyrs Sphære; hvorfor ogsaa Afbrydelsen af den Bevægelse betydes i samme Monument ved Tyrens Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Den øverste Figur paa det syttende Blad af de udkomne Tegninger forestiller, blandt mere, et stort Træ, om hvilket en stor Slange snoer sig op, og paa dette Træ sees elleve Frugter. J den høieste Oldtid var et Træ Sindbilledet af Planetverden, sligt et Træ er det, som sees paa Ægypternes nordlige Halvsphære *), sligt et Træ var ogsaa de gamle Nordboers Ygdrasil, som udbredte sine Grene over den hele Verden, endelig fandtes sligt et Træ i Evæ Evangelio og findes endnu i Apokalypsis 10); begge disse Træer bare 12 Frugter om Aaret, een for hver Maaned, følgelig een for hvert Himmeltegn i Dyrekredsen. De elleve Frugter paa det amerikanske Træ stemme aldeles overeens med de Gamles Verdenssystem, saavelsom med de 33 Veie hos Perserne til Paradis **), hvilke ere de 33 Dekaner i de 11 Himmeltegn i Dyrekredsen. De elleve Frugter paa det amerikanske Træ betegne derfor vistnok de elleve Verdensphærer, ligesom de 8 Frugter paa det gamle Træ i Mithræ Monument betegne de 8 Sphærer, i hvilke de 8 Planetlegemer dreie sig. Den store Slange, som snoer sig op om det store Træ, er sikkerlig Nordpolens Slange, som bevogtede Junos Guldæbler, og om hvilken Chineserne sige 12 at den forkynder en Prindsesses Fødsel, nemlig en himmelsk. Af denne Forklaring bliver det, som i siges om denne Slange, forstaaeligt, nemlig: at den forestiller Stamfaderen for de 7 Familier, som under 7 Anførere kom allerførst af 7 Huler. Disse Huler betegne vistnok Planterne, og det samme som Jndiernes 7 Dvipas 12) eller Øer betegne; thi baade Perser og Græker kaldte Planetverdenen Hule (antrum, og Planterne Hulet, ligesom de ogsaa kaldte ethvert Himmellegeme en Øe, og Firstjernerne de Lyksaliges Øer. Hertil kommer, at der siges samme Sted kort for an 17). Indierne deele Universum i tvende Halv sphærer; den ene kalde de Sumern, den ande Cumeru, den første er Skjønhed og Ypperlighei Modsætning til den anden Det er aabenbart, at denne Inddeeling er den samme, som finde hos Grækerne og hos mange gamle Folkeslag nemlig: en Fornuftverden (superi) og en Sandseverden (inferi); og at følgelig Indiernes 7 De pas eller Øer, maa være Planterne; ligesoAmerikanernes 7 Huler ere sikkerlig ogsaa samme. Denne Forklaring af disse 7 Huler besykes ydermere af det, som *) siges om den omrikanske Gud Huitpilopoktli, den samm som Pauv 17) og Villaume 12) kalde Vitzputzli, denne Gud undfangedes af en Qvind uden Beblandelse med en Mand; han fødtes m. en Dolk i den høire, et Skjold i den venste Haand; han var Mexikanernes Anfører paa deres mangeaarige Vandring til det Sted, hvor de byggede Mexiko, paa Hovedet har han kostbar Fjedre i Skikkelse af en Fugl, om Halsen har han et Halsbaand, sammensat af 10 Menneskehjerter; i den høire Haand en Stav, i Skikkelse. af en Slange; i den venstre et Skjold, paa hvilket 5 Fjedre dannede et Kors. Andre Amerikanere sige, at denne Gud er intet andet end en Aand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Hos de gamle Folkeslag var en Dolk, en Stav, og flere lige Ting, Sindbilleder af det første Naturprincip, Ætheren; et Skjold og flere runde Ting, Sindbilleder af det andet Natur princip, den ætheriske Luft, den Virkning, som følger deraf, at Korset aabenbares paa Himmelen, tilskrives af de Gamle det andet Natur princip, paa hvis Sindbillede, nemlig paa Skjoldet, Korset var dannet af Fjedre, hvilket kan *). Begge Sindbilleders, endog sees af OvidDolkens eller Stavens og Skjoldets Forening forestiller begge Naturprinciper forenede; i hvis Forening de gamle Persers Ægypters Grækers og Romeres overhimmelske Sol findes 29. Maximus Tyrius siger om Perserne a de forestille Solen ved en liden rund Skive, under hvilken de sætte en lige Stage, og Cyrillus Alex. 22 naar de ville forestille det Guddommelige eller den Natur, som er oven til og over alle Ting, tegne de et Øie, under hvilket de sætte en lige Stav, for derved at tænke denne Naturs alle Ting gjennemskuende og kongelige Værdighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
J Huitzilopottli eller Viislipulii ere begge de første Naturprinciper forenede; thi en Dolk, en Stage, en Stav betegne det første, og et Skjold, en rund Skive, et Øie det andet Naturprincip; begge Sindbilleder forenede betegne de forenede Principer, eller de Gamles overhimmelske Sol.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
J Huitzilopskeli eller Vicipusi ere begge Sindbilleder forenede; han maa da være de Gamles overhimmelske Sol, og følgelig være. Romernes Janus, som Makrobius siger 22) er Apollo og Diana forenede; være Grækernes Jupiter Olym pius, Persernes Mithra, Indiernes Jsuren, Peruanernes Pakakama, som ogsaa var den samme Sol 24). Men saa maa da ogsaa Amerikanernes Sagn om deres mangeaarige Vandring under denne Guds Anførsel fra Norden af, ikke betegne Menneskernes Vandring paa denne Jord; men betegne de Gamles Sielevandring igjennem Planeternes Verden. 1) No. 22 den 12 Febr. 1825. v. 389. 2) Matth. 24 v. 30. - 3) Svidas in voc. Træyser. 4) 2 Petr. Kap. 3 v. 13. - 6) Hyd. de vet. pers. rel. p. 110. 111. og Kirch. Oed. t. 1. p. 217. - 6) Qvid. metam. l. 2. v. 198. - 7) Kirch. Oed. t. 2 pars 2. p. 206. - 8) oega de orig. et usu obel. p. 232 9) Epiphanius ad, hæres. cap. 26. - 10) Kap. 22. v. 2. - 11) Hyde de vet. pers. rel. 9. 502 porto 89. - 12) Grosien. deser. de la Chin. t. 2 p. 385. - 13) Huehuet. lapallan p. 72. - 14) Dissertations and Miscellancous pieces, relating to the Histor, &c. Vol. 3. P. 63. - 15) Ibid. Vol. 3. p. 61. - 16) Huehuetlopollan p. 121. 123. - 17) Rech. phil sur les Amerie. t. 2. p. 234. - 18) Erkent. d. Erde und des Mensch. T. 6. p. 196. - 19) Fast. l. 1. 120. 16 v. II. 102. - 20) Cosmog. Antiq. af Sandal part. 2. p. 162. Hafniæ 1819. - 21) Hyde de vet pers. rel. t. 4 p. 118. - 22) I. 9. p. 299. - 23) Saturnal. l. 1. cap. 9. Rech. phil. sur les Americ. t. 2. p. 237. Ultimatum i den odenseiske Skolefeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Forfatteren af Noticerne, Skolevæsenet i Odense angaaende, havde ventet, hvad ogsaa indtraf, at høste Vedkommendes Utak derfor, men trøster sig med den Overbeviisning, at han med den bedste Villie til at gavne Mængden af Byens Jndvaanere, kun har havt en Besparelse for Øie, der maatte være af Vigtighed for den, hvad ogsaa den almindelige Stemme, hvis Røst ingen Udsending fra Modstanderne kan dæmpe, forlængst har sagt. Dette kan tjene til Skole-Contribuentens foreløbige Svar i Hr. Hempels Avis No. 33, og for end ydermere at berolige ham, vil Inds. gjøre ham opmærksom paa, at en saakyndig og upartisk Mand arbeider paa et lidet Skrift, denne Sag vedkommende, og i det vil den ærede Jndsender i sin Tid erholde fornødne Oplysninger og Rettelser til hans Expectoration.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Om Politi og anden Orden i Sognene paa Landet. (Slutning; see forr. No.) 11) Efter meddeelt Skema holde Optegnelse over Folkemængden i Sognet, særskilt over Tyendet og deres Skudsmaale, samt over de Værnepligtige, baade dem der skal tjene og dem der have tjent, og staae blandt Forstærkningsmandskaberne, hvilke Sidste kunde befries fra at møde for Sessionerne, naar Sognebestyrelserne indestod for at de leve, der er den eneste Hensigt, hvorfor de maae møde der. Slige langt fra Hjemmet holdende Samlinger foranledige Svir og ofte Klammeri, samt spilder Arbeidstid, der alt er Landboen skadeligt. Ligesaa efter Skema optegne og aarlig opgive, hvad der omtrent avles i Sognet, hvor mange Creature der holdes, og hvilke Næ ringer der drives foruden Jordbrugen m.m. som kunde være nyttigt for Regjeringscollegierne at underrettes om. 12) J Almindelighed at føre Tilsyn med alt hvad der hører til god Orden, Sognet. Overtænke og overlægge med Sogne beboerne alt hvad der kunde sigte til at befordre Alles Vel, og iværksætte hvad deraf ikke var stridende mod Love og Anordninger, men ellers hvor det udfordres, indgive Forestilling til vedkommende høiere Authoriteter. Der er mange nyttige Ting som kunde iværksættes ved fælleds Bestræbelser, naar en Sognebestyrelse havde forskaffet sig Tiltro og Agtelse. Til Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Indenlandske Efterretninger. Mariboe, d. 4de April. En Møllersvend fra Ourebye tilføiedes her paa Mariboe VesterGade den 21de dennes et saa voldsomt Slag af sin egen Hest, at han faa Dage derefter døde. Hesten blev ulykkeligviis skye, fordi Byens Raadstuetjener, der skulde udraabe en Placat, rørte Trommen ikke langt fra den. Endskjøndt den Skik, først at røre Trommen førend Bekjendtgjørelsers Jndhold udraabes, er meget gammel, vilde det formeentligt dog være rigtigst, at see samme hævet, da der kan opgives flere Exempler paa afstedkomne Ulykkestilfælde formedelst ovennævnte allarmerende Bekjendtgjørelsesmaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Odense, d. 11te April. For nogle Dage siden brændte i Næraae en Gaard og nogle Huse, og i Gaar brændte i Høybye en Bondegaard. Paa begge Steder som ligge kun omtrent en Miil fra hinanden, opkom Jlden i Udhusene, hvor ingen af Gaardenes Folk havde været med Jld eller Lys, som altsaa giver sandsynlig Formodning, at Jlden har været paasat af onde Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Viborg. J Aftes, d. 9de April, havde vi fra Kl. 9 til over Midnat, efter en skjøn lummervarm Sommerdag, stærke horizontale Lyn, der ikke ere farlige; man hørte og stærk Torden, skjøndt Himlen var skjerneklar. Storken er først i Dag kommen hertil. Under saa mange gode Sommertegn er det dog ikke vist, at man kan vente sig fri for Bagsmæk, ifald Vinden vilde holde sig meget i Nordvest og Nordost. Fuglenes Taushed synes at bebude noget Saadant. Avorresiskeriet har i de sidste 8 Dage været rigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-15
Den 26 Marts døde J. B. Høyer, forhen Sognepræst til Hee og Noe, Hind Herred, Ringkjøbing Amt. En Slægtning har i Riber Avis No. 30 skrevet følgende om ham: "Han var en Søn af Generalauditeur Høyer, der, som Proprietair til Syndervang, Volberg m.m., i ovennævnte Sogn, kaldte sin Vaarige Søn til Præsteembedet i f. St. J over 40 Aar forestod han Tjenesten med sjelden Uegennyttighed Nidkjærhed, efter hans Overbeviisning hialp til, at Sognebeboerne bleve fri fra Hover til ommeldte Stavn, og var af en ei almindelig Lærdom blandt Præster. Siden 3 a 4 Aar blev han allernaadigst entlediget fra Embedet med en Pension af omtrent 100 Rbd. ialt, en mærkværdig Omstændighed nok, hos en ganske uformuende Mand, i Sammenligning f. Ex. med pensionerte Branddirectører, Lieutnanter, Landskrivere, med 34 Gange saa meget (hvis ellers Rygte er at reflectere paa. Dog fik han nok hjulpen af Familien.