JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-27
Hamburg, den 17 Februarii. J Forgaars er der til Curhaven ankommen en liden Helgolandsk Jagt med Passagerer fra Engeland, hvilke af en Engelsk Paketbaad vare satte der i Land. Blant disse Passagerer var en Sir Archibald Hamilton, som har forsikkret, at de Engelske Paketbaade gandske sikkert indtil videre skulde anløbe Curhaven, og at man nu hver Dag kunde vente dem derEfter en af de andre Reysendes Udsigende, som den 26de Januarii havde forladt London og den 2den Februarii Harwich, var Arvestatholderen med sin hele Familie lykkeligen ankommet til Engeland. Hertugen af Yorck var kommet til dem i Harwich, og havde derfra fulgt med dem over Colchester til London, hvor der var gjort Anstalt til deres Modtagelse. Om nogle Dage meentes de at faae deres Residence paa Hampton Court. Ved Ankomsten til London vare Arvestatholderen og hans Familie blevne paa det kierligste modtagne af den hele Kongelige Familie, hvorefter de den følgende Dag spiste sammen i Buckinghamhouse. Tilligemed Arvestatholderen var ogsaa den forhen i Haag residerende Storbrittanniske Ambassadeur Mylord St. Helens og Ridder Elliot ankomne til London. Alle de Reysendes Beretninger stemme der overeens, at Tidenden om Amsterdams og siden hele Provindsen Hollands Erobring har ikke foraarsaget synderlig Sensation i London, da man saae dette forud. De offentlige Fonds vare i det høyeste blot faldne en halv Procent. JOverhuuset havde Hertugen af Bedford vel atter drevet paa Fredsslutningen; hvilket ligeledes i Underhuset var skeet; men Ministeren Pitt og hans System vandt efter Sædvane Seyer, og Pluraliteten for Krigens Forsættelse var meget stor. J London var for Resten alting roeligt. Den store Flaade under Lord Howe var i Søen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-27
J Harwich laae en Mængde Passagerer, som foruden 5 Cabinets Courerer og 11 Paketbaade ey kunde komme nogensteds for Jis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-27
Nederelven, den 20 Februarii. Efter private Breve fra Berlin skal man der, da man blev underrettet om Herr von Golses farlige Sygdom, strax have gjort de fornødne Anstalter, for at hindre, at Fredsunderhandlingerne ey ved hans rimelige Dødsfald skulde standses. Overalt klingede de nyeste Breve meget fredelig, ja der forsikkredes, at Præliminarierne allerede vare underskrevne i Basel. Göttinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calendere for Aaret 1795, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saa- og smaae Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-27
Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1795. kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-27
Den aarlige Samling af de i Aaret 1794 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig-Holsteen trykte, Exemplaret for 3 Mk. 4 Sk. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk-luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions-Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkjøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-27
en af sal. Hr. Biskop Hersleb, skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Velens sandelige Lyst=Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Gid elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-27
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen, og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir. - Jesus som den ene igien fundne kostelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig Giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-02-27
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 9de Martii førstkommende bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget og holdet Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Julii 1793 og til den 12te Januarii 1794 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, silke, linnede og uldne Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing med videre. Tillige bekiendtgiøres: 1) at saafremt nogen indleverer sin Assistents=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistents=Seddel, men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme forinden Auctionen bemeldte 9de Martii begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandt-Eyer har indleveret sin Assistents=Seddel til Fornyelse; 2) at Kiøberne af de contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Kiøbenhavns No. Aar er lost-Tidender. lispuner, un Mandagen, den 2 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffuer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Paris, den 9 Februarii. Vores fra Brest udløbne Flaade krydser nu i Kanalen, for at opsnappe en kostbar engelsk til Ostindien bestemt Flaade. Linieskibet Temeraire er i en stærk Storm sat ud af Coursen, men skal i god Behold være ankommet til St. Malo.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Den St. Lucie i Vestindien, som Engelskmændene havde frataget os, skal igien være i vore Hænder, efterat Negerne sammesteds havde gjort Opstand, og fordrevet Engelskmændene. Den Deputerte Pautrizel har lovet Conventet, at han inden 14 Dage vil forelægge det en Plan, hvorefter vi ey allene skulde faae vore egne Colonier tilbage, men ogsaa Engelskmændenes oven i Kiøbet. Denne Plan fandt naturligviis stort bifald, endskiønt man ey endnu kiendte den. - Det Forslag, at sende Repræsentante til vore Ost- og Vestindiske Eiendomme, foraarsagede mange Debatter, og blev indtil videre udsat. Krigen i Vestindien er saa ødelæggende, at man sikkert kan ansee de syv Ottendedele af de didhen sendte Tropper for opoffrede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
J Dordrecht og Gorcum er der forefundet et hartad ubeskriveligt Forraad af allehaande Provisioner. J et eeneste Magazin fandtes 5000 Sække Havre og 24 Millioner Pund Høe. Hertil kommer: 983 Kanoner, 47000 Flinte, 12 Kanoneerbaade, 2 engelske Coffardieskibe &c. &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Efter en i Conventet afgivet Rapport fra Velfærdscommissionen ere 30 Kanonstøberier Dag og Nat beskieftigede med at forsyne Marinen; og samme have i de sidste 12 Maaneder leveret 15000 Kanoner. Da man saaledes nu er overflødig forsynet med denne Artikel, saa skal Klokke=Metallen herefter bruges til at beslaae Skibene med. Fra andre Vaaben=Fabriker er der i det forløbne Aar leveret 12 Millioner Kugler, 7600 Munitionsvogne, 10000 Lavetter, og hver Decade 3000 Sabeler, og 4000 Bajonetter. Paris allene har i 13 Maaneder leveret 157000 Geværer. - Paa Lecointres Forslag, som fornemmeligen gik ud paa at ile med at faae Kirkerne solgt, har Conventet decreteret, at Commissionerne inden 10 Dages Forløb have at indkomme med deres Rapporter desangaaende. Lecointre declamerede ved denne Leilighed ivrigst imod de catholske Præster, og sluttede med disse Ord: "enhver, der kiøber een eller flere Kirker, bør kunne lade dem bruge til hvad Slags Gudstieneste han vil; men ingen Borger maa kunne tvinges til noget Bidrag dertil, da Kirkerne ey bør være til Byrde for Nationen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Den Svenske Gesandt, Baron Stael, nyder her en udmærket Distinction. Da han i disse Dage med sin Secretair Seignenil vilde conferere med Velfærdscommissionen, fandt han i Forsalen 12 Volontairer. Commissionen lod ham ved een af sine Secretairer giøre Undskyldning, fordi han ikke strax kunde indlades, siden Sessiogen ey endnu var hævet. Og lagde Secretairen til at man ikke vidste at give ham større Beviis paa den tilbørlige Agtelse for hans saavel offentlige som private Caracter, end ved at give ham benævnte Fædrenelandets Forsvarere til Selskab i de faa Minuter, Sessionen endnu vilde medtage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Ved det nye Revolutionstribunals Aabning gav Præsidenten Adiers Tale et nyt Beviis paa den almindelige Afskye for Gruesomhederne under Robespierre. Med Gysen, sagde han, betræde vi dette Blodtribunal, som for ikke lang Tid siden bragte tusinde uskyldige Offere paa Skafottet, og kun ligesom hændelseviis tilkiendte virkelige Forbrydere deres velfortiente Straf. Det Sæde, vi tage; hiin Lænestoel, i hvilken de Anklagede toge Plads, og hvori Dyden ofte havde lige Skjæbne med Lasten ja hver Plet i denne Sal minder os om mange heel før gelige Optrin. Men Sagerne have siden faaet en ønskelig Forandring. Retfærdighed er kommet i Skrækkesystemets Sted. Og for at bringe Retfærdigheden i Udøvelse, ere vi kaldede hid. Man havde gjort et slet Valg, dersom man ventede barbarisk Behandling af os. Vi ere blot satte til at haandhæve Lovene. Uden, ja selv imod vort Ønske har man overdraget os disse sørgelige, skrækkelige, og, om jeg maa sige det, høystfarlige Forretninger. Men vi maa være følgagtige, det er vor Pligt. Fælde vi haarde Domme; da er det ikke vores, men Lovenes Skyld, hvis Tolke det er os paalagt at være Feyle vi af Mangel paa tilstrækkelige Jndsigter, da er det deres Skyld, som have valgt os, ikke vor egen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Wien, den 11 Februarii. Militaircommissionerne ere nu over hele Landet beskleftigede med at verificere Conscriptionslisterne overalt, for nøyagtigen at kunne vide, hvor stort vaabendygtigt Mandskab man i Nødsfald kan giøre Regning paa. Saasnart denne Expedition er forbi, tager den nye store Recrut Udskrivning sin Begyndelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Baron Herbert, som i mange Aar har været Jnternuntius hos Porten, er nu kaldet tilbage, og den forrige keiserlige Gesandt i Stockholm, Greve Ludolf, udnævnt til hans Eftermand. – Efterretningen om Warschaus Besættelse af Russerne og om Pohlens øvrige Skjebne har i Constantinopel gjort stor Opsigt, og givet Divanet Anledning til adskillige Forsamlinger. Da Resultatet af disse Forsamlinger efter Sædvane holdtes hemmelig, saa fordrede den russiske Gesandt, som der fortælles, en Conference hos Reis Effendi, bragte adskillige Reclamationer fra russiske Kiøbmænd om de hos Porten tilgode kommende halvanden Million Piastre i frisk Minde, og paastod ligefrem, at Porten, i Hensyn til Pohlen, maatte for Eftertiden være neutral. Reis Effendi skal have viist sig villig til at indgaae sidstnævnte Betingelse, dog paa det Vilkaar, at Pohlen beholdt Constitutionen af 3de May 1791.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Den sidste Coureer fra Petersburg skal have medbragt den Erklæring, at Keyserinden i nærværende Øyeblik ey saae sig i Stand til, saa gierne hun ønskede, at sætte Keyseren i Besiddelse af Cracau. Jmidlertid skulde Underhandlingerne des angaaende fortsættes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Fra Weseren, den 16 Februarii. De i Pyrmont, Lemigo, og Dermold indrykkede franske Emigrantcorps, under Hertugerne af Laval-Montmorency, Montemart, Castries, samt Marquierne Antichamp- og Betez, staae nu gandske i engelsk Tieneste og Sold. Men da disse Corpsers Oprettelse først i afvigte Sommer bleve besluttet, saa ere de endnu langt fra at være complette, da hvert af dem hidtil ikkun beløber sig til omtrent 200 Gemene. Af Officerer og Underofficerer, der samtligen ere Hertuger, Grever, Marquier og Adelsmænd, har man det fulde Antal. Hvert Corps har henved 30 Officerer og ligesaa mange Underofficerer, hvilke sidste næsten alle have forhen været Officerer i fransk Tieneste, og derfor bære Ludvigskorset. De faae Mondur og Vaaden fra Engeland, og have den engelske Generalcommissarius Woodword hos sig, som dirigerer det Hele. Der arbeydes nu for Alvor paa at faae disse Corps completterte; men man modtager ey andre Recruter end Emigranter og Deserteurer. Engelskmændene have bemægtiget sig det hollandske Feldt bagerie. Den tilstædeværende hollandske Commissair Weinhardt protesterede vel derimod, men forgieves, og er derpaa reyst til Holland igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Bremen, den 18 Februrrii. Hvert Øyeblik vente vi nu en Fellisen fra Engeland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
To til Curhaven ankomne engelske Commissarier, af hvilke den ene skulde gaae til Lord Malmesbury i Hannover, og den anden til det engelske Krigscommissariat, have her paa deres Giennemreise forsikkret, at man med allerførste kan vente en Paketbaad fra Engeland, under Escorte af bevæbnede Skibe, til Curhaven.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Efter Beretninger fra Lingen vare de franske Forposter i Almelo. - Fra Ost-Friesland meldes, at Engelske mændene paa nye ere rykket frem til Windschouten. Omtrent 500 Franskmænd have været nogle Mile inde i Grøningen, og hist og her opreyst deres Friehedstræer, men havde paa Efterretningen om Engelskmændenes Anmarch vendt tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Fra Amsterdam ere her ankomne adskillige Reysende, hvilke uden Omstændigheder havde faaet Reisepass af de derværende Convendeputerte, og bragte Breve med til adskillige af vore Kiøbmænd. Efter deres Udsigende er det roeligt baade i Amsterdam og i hele Provindsen Holland. Blot Detailhandlere eller saa kaldte Høkere tage imod Assignater af de franske Soldater, men naar de have samlet for 100 Livres, kunne de, mod en Decourt af 10 Procent, faae Assignaterne omvexlede mod rede Penge hos en dertil beskikket fransk Commissaire. De franske Soldater lægge Vaabnene af, naar de gaae ud. Man siger, at Jøderne ere nær ved at faae Borgerret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Kiøbenhavn, den 2 Martii. J Gaar blev ved tvende Kongel. Herolder, som ledsagedes af et Detachement af den Kongel. Liv Garde til Hest, bekiendtgjort, at den allernaadigste Høieste Ret udi Hs. Kongel. Majestæts allerhøyeste Overværelse skal aabnes næstkommende Torsdag den 5te Martii, da Hs. Majestæt samme Dag agter at præsidere. Sagen, som til allernaadigst Paakiendelse udi Høyeste Ret samme Dag bliver foretaget, er det 94de Nummer i Ordenen, nemlig Hof= og Stads=Rets Procurator Andreas Palle, som Curator bonorum i Fiskehandler Johan Ludvig Christian Fischers Fallitboe, paa Boets og dets Creditorers Vegne, samt Borger og Brændeviinsbrænder Morten Lauritzen, contra afg. Brændeviinsbrænder Søren Mogensen BaProcuratoches Enke, Margrethe Christens Datter. rerne, som plaidere i Sagen, ere Hr. Kammer=Advocat Schønheyder og Hr. Generalfiskal Skibsted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
J Tallotteriets 536 Trækning i Wandsbeck, den 24de Februarii, udkom følgende Nummere: Meteorologiske Observationer. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Vinden. Kulde. Uvis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
23 Februar. S. V. 27. 11. O. 1 Varme. Uvis. S. V. S. O. Kulde. S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
1 Martii. 27. 10. 7. 3 Udi afvigte Uge, fra den 21 Februarii til den 28 dito ere i denne Kongelige Residence-Stad copulerede 10 Par. Fødte Drenge 31, Piger 37, tilsammen fødte 68. Døde Mænd 17, Qvinder 17, Drenge 21, Piger 8, af følgende Sygdomme: Alderdom 5. Apoplexie 1. Brystsyge 7. Bylder 1. Feber 2. Forkiølelse 1. Forraadnelses=Feber 1. Galdefeber 1. Gicht 2. Hidsig Feber 2. Jndvortes Svaghed 2. Jnflammation 2. Kighoste 2. Koldfyr 1. Kopper 3. Krampe 1. Slag 9. Svindsoet 1. Tænder 5. Tærende Syge 6, Uangivne Svagheder 4. Vattersoet 4. Tilsammen døde 63. Ere saa 5 flere fødte end døde. Göttinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Mussen-Calendere for Aaret 1795, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saa og smaae Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1795. kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Den aarlige Samling af de i Aaret 1794 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig-Holsteen trykte, Exemplaret for 3 Mk. 4 Sk. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes-Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions=Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme, det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. jelens aandelige Lyst-Lange, udi hvilken en Gudelstende Siel dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom GudsHuus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Sild haver skabt hver Dag i sær. Guld elskende og andægtige Siele vil i denne gandelige Lyst-Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 6te Martii om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction femte og sidste Gang opraabt, for til den Høystbydende absolute og uden videre Auctions Holdelse, at bortsælges afg. Renteskriver Hans Næsses og ligeledes afg. Hustrues fælles Boes tilhørende Huus, beliggende i Antoniestræde No. 324. og 325, bestaaende af: 1) Et Forhuus til Gaden 7 Fag Grundmuur, 4 Etager høy med gebrukken Tag og Kielder under hele Huset. 2) Et Sidehuus, foran grundmuret, bestaaende af 4 Fag, lige Høyde med Forhuset, 3) Et dito Sidehuus Bindingsvurk 4 Fag, under samme 2 Locumer, 4) Et dito Baghuus, hvis Forside er Grundmuur, og under samme en Kielder. Værelserne ere deels betrukne og deels malede, med gibsede Lofter, i samme ere 7 to Etagie og 11 en Etagie Vindovne, samt 2 Bielægger Orne. J Gaarden en Pompe med Opstander og Jernredskub, m. v., alt efter den over Huset tagne Vurderings Forretning. Stedet er assureret i Brandkassen for 9000 Rdlr. AuctionsConditionerne, saavelsom Vurderings=Forretningen, ere at faae til Eftersyn hos Boets Curator, Høyeste Rets Advocat Lange paa Nørregade No. 244.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-02
Mandagen den 9de Martii førstkommende bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget og holdet Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Julii 1793 og til den 12te Januarii 1794 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, silke, linnede og uldne Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing med videre. Tillige bekiendtgiøres: 1) at saafremt nogen indleverer sin Assistents=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistents=Seddel, men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme forinden Auctionen bemeldte 9de Martii begynder bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandt-Eyer har indleveret sin Assistents=Seddel til Fornyelse; 2) at Kiøberne af de contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-06
Kiøbenhavns No. Aar. plud, munt. duun, mande
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-06
Post-Tidender. Fredagen, den 6 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-06
Haag, den 14 Februarii. Fra Provindsen Hollands Side præsiderer Borgeren, Hahn i denne Uge i Generalstaternes Forsamling. Med Præsidenten Peter Paulus har den polske Resident Mid leton, den svenske Gesandt Greve Løwenhielm, den Pfalzbayernske Minister von Willingen, den danske Gesandt Baron Schubart, den americanske Gesandt Adams, og Charge d'Affaires Novikof og Bielefeld fra det russiske og preussiske Hof, havt hver sin særskilte Conference. bemeldte Præsident Peter Paulus nedlagde i Mandags ved en interessant Tale sit hidtil havte Præsidium i de hollandske Staters Forsamling, men blev af hele Forsamlingen eensstemmigen valgt til Præsident i 14 Dage endnu, hvortil han endelig efter indstændig Anmodning beqvemmede sig. Da den franske General Pichegru havde foreslaaet ham at forsyne Republikens Armee med en Kokarde, saa besluttede man at formaae Generalstaterne til at vedtage, at vort sædvanlige trefarvede Flag, de Ceus kaldet, og som vi have faaet af den franske Konge, Henrich den Tredie, skal erklæres for det Bataviske Nationalslag, og at de Militaires Skierfer og Kokarder skulde bestaae af de samme Farver.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-06
For Generalstaternes Forsamling indstillede sig ogsaa i Forgaars 3 Deputerte fra Folkets provisoriske Repræsentante i Overyssel. - Deputationen fra Provindsen Grøningen har reent ud erklæret, at det var deres Provinds umueligt at udrede den gjorte franske Reqvisition, saa gierne man ønskede det, siden de engelske Tropper, som havde været indqvarteret paa det platte Land, havde lagt alting øde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-06
Fæstningen Breda har nu capituleret, og lyder Capitulationen saaledes: "Da den franske Divisions General le Maire har opfordret Fæstningen Breda, saa vil Commandanten, General von Geuseau, i Følge Generalstaternes Ordre overgive bemeldte Fæstning paa følgende Vilkaar. 1) Hele Garnisonen trækker ud med Krigshonneurs, flyvende Fane, klingende Spil, brændende Lunter, i fuld Rustning (dog uden Feldtstykker og Munitionsvogne) med al Bagage, Officeerheste &c. Til Bagagens og Officeer Familiernes Transport leveres fra fransk Side de fornødne Vogne, og Hestene faae de hos Franskmændene brugelige Rationer. 2) Officerer og Underofficerer ved Cavalleriet beholde indtil videre deres Heste. 3) Hele Garnisonen marcherer i smaae Marcher til hollandsk Grund, og venter nærmere Ordre fra Haag, men maae deligen forbinde sig til, ey at tiene imod den franske Republik, førend Udvexling er skeet. Under Marchen faaer saavel Garnisonen som Pakknægtene og Officerernes Betiente, paa den franske Nations Bekostning, den samme Pleie som det franske Militaire. 4) Alle offentlige civile og militaire Betiente faae Pass og Vogne, for uvisiteret at komme til Haag eller andensteds hen. Over alle Magaziner, Skyts, og Munition, som tilhører den franske Nation, skal giøres Jnventarium.