JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1820-12-30
I Sagen Nr. 323. Actor, Landsoverretsprokurator Bastrup, contra Rod, Defenser for Laurs Jensen, Christen Mikkelsen og Christen Hansen m. fl. af Hvornum, (Angaaende Stiemandsværk og falsk Vidnesbyrds Aflæggelse m. m.) Dom: "De Tiltalte, Inger Sørensdatter og Marer, Nielsdatter Vammen, bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 5 Dage, og Søren Vammen, i simpelt Fængsel, paa sædvanlig Fangekost i 120 Dage. For øvrigt bør Herredstingsdommen ved Magt at stande, dog saaledes, at samtlige Tiltaltes Varetægt og Underholdnings Omkostninger udredes af hver især for sit Vedkommende, og at de Tiltalte, med Undtagelse af Christen Mikkelsen, udrede Actionens øvrige Omkostninger, hver med 1/3 Part, samt at den Actor, Prokurator Ammisbol, ifundne Mulkt og Deeltagelse i Actionens Omkostninger bortfalder. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1820-12-30
Ved Gierlev og Onsild Herreders Extraret er af Krigsraad, Bye- og Herredsfoged Schiøtz med Meddomsmænd, d. 24de Juli 1820 dømt saaledes: "Tiltalte Laurs Jensen bør for Actors videre Tiltale frie at være. Tiltalte Christen Mikkelsen bør for Actors Tiltale aldeles frie at være Tiltalte Christen Hansen bør, paa egen Bekostning, udholde 5 Dages og Nætters Fængsel paa Vand og Brød, og for øvrigt for Actors videre Tiltale frie at være.
Viborger Samler, 1820-12-30
Arrestanterne Jnger Sørensdatter, Søren Vammen og Maren Nielsdatter Vammen, bør, hver for sig, straffes paa deres to Fingre og have deres Boeslodder forbrudt. Saa betale og samtlige Tiltalte, hver for sit Vedkommende, med Undtagelse af Christen Mikkelsen, hvis Andeel udredes af det Offentlige, alle af Actionen lovligen flydende Omkostninger, hvorunder til Actor Prøveprokurator Ammitzbøll og Defensor Prøveprokurator Halvorsen i Sallair, for hver 6 Rbd. Sølv, og Diætpenge til den Sidste for 3 Dages Møde, efter Overøvrighedens Bestemmelse. Actor Prøveprokurator Ammisbøll bør udrede Arrestens Omkostninger fra den 26de til den 29de Juni d. A. incl. og bøde til Mariager Sognedistricts Fattigvæsen 10 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes a. J Sagen No. 226.
Viborger Samler, 1820-12-30
Landsoverretsprokurator F. C. Lykke befalet for Niels Hansen Myrthue m. fl. Hostrup Kirkerjerre, contra: Møller for Søren Jessen i Hjerting m. fl. (Angaaende at de Jndstevnte nægter at betale Bidrag til Hostrup Kirkes Vedligeholdelse og andre dens Udgivter m. v.) Dom: "Af den under Sagen paastevnte Sum bør de Jndstevnte, Søren Jessen, Lykke Ganer, Mads Mathiasen og Jnspecteur Elling af Hjerting, deeltage, efter det i Herredstings Dommen bestemte Forhold, udi Udredelsen af 57 Rbd. 1 Mk. 1s. rede Sølv og 72 Rbd. 5 Mk. 15 1/2 s. i Sedler og Tegn, hvilken Andeel betales til Appellanterne. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves; dog betale fornævnte Indslevnte in solidum til de for Appellanterne befalede Sagførere Hansen og Lykke til hver 16 Rbd. Sølv. At efterk. inden 8 Uger a. 6 Ved Schads Herreds Ret er af Kommerraad og Herredsfoged Tetens, den 28de Marts 1820, dømt saaledes: Jndstevnte bør til Citanterne betale hver sin Andeel af 55 Rbd. 2 Mk. 4 2/3 s. S. M. og 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. N. V. som udredes af de Indstevnte efter Forholdet af Kiøbesummen for det Enkelte til det heeles Auctions=Beløb 4294 Rbd. 3 Mk. 8 s. og til varer Søren Jessen i dette Forhold af 1073 Rbd. Lykke Ganer af 132 Rbd., Christian Knudsen Billam af 203 Rbd. 3 Mk. Hans Madsen, af 333 Rbd. 2 Mk. Svend Hansen af 194 Rbd. 4 Mk. 8 s. Mads Mathiasen af 30 Rbd. Jens Friis og Peder Madsen af 420 Rbd. og Jnspecteur Elbura af 203 Rbd., 3 Mk. Processens Omkostninger ophæves. At efterkommes inden 15 Dage etc.
Viborger Samler, 1820-12-30
I Sagen No. 135. Møller for Huusmand Peder Christensen i Hover, contra Nyboe for Rasmus Christiansen i Schoubye.
Viborger Samler, 1820-12-30
(Angaaende Betaling af 325 Rbd. Sedler med Renter a., Appellanten skal skylde Indstevnte.) Dom: "Den fremlagte Stevning afvises. Udi Kost og Tæring til Indstevnte betaler Appellanten 12 Rbdlr. Sølv. At efterkommes inden 8 Uger &c.
Viborger Samler, 1820-12-30
(Underretsdomsakten er ikke fremlagt.)
Viborger Samler, 1821-01-01
Til Nytaaret 1821. Velkommen Aar, paa Jordens vide Kreds See! Jordens Millioner paa Dig vente Med Vanghed hist, med Glæde andetsteds - Hos Dig vil Alle, Alle, Lykke hente. Dig byder Krigens Helt en biedstænkt Haand, Og peger hen paa Hære, stolte Seire, Og Laurbærkrandsens store Ordensbaand; Og lover: Dig ved Jld og Drab at feire. Dig møder hele Rigers høie Raab, Om Throners Fald og reiste Folkethroner; Det bunke Fjernes store Kæmpehaab, Om Frihed, dem med Skjebnen kun forsoner. Dig seer med Sorg fra Fremtids svundne Aar De Mænd, som sadde trygt paa Fædres Throner; Nu, røved Folkets Liid, et Fadersind formaaer Ei meer at kaste Glands paa tjente Kroner. Dig sender Stormand sine Planer - troer, Din Gunst og Lykken anbefalet være; Ved Siden Hiin i Armodsdragten staaer, Han vover og sit Haab om Held at nære. Forarmed, knuust af Kummers tunge Vægt Staae, kort sagt, hvor Du øiner, Jordens Skarer - Seel Mishaab maler sig paa mangen Slægt, Og Alle øine Armods tusend Farer. Hvor Mange rev ei Daarskabsrusen bort? Hvor Mangen slugtes ei af Tidens Bølge: Hvor Mangen bygte ei sit Lykkeslot af Kort Hvor Mangen Hjertets Orm kan Smilen ikke dølge: Hvor mangt et Suk steg ei fra omme Moderbarm Naar Børneflokken skulde fødes, klædes: Hvor ofte sank ei stærke Fader Arm Naar hærdet Kind af Magens Taare vædes Og dog vor Aand begjerer Aar og Liv Skjøndt Livet er et Uveirs hule Torden! Og dog forlange Alle: "Lykke, give Jndtil vort Ønske engang mæt er vorden." Næk altsaa runde Haand med Himlens Gavet ud Du Led af Tidens eviglange Kjede! Giv Svage Taalmod sluk hver Ufredsfakkel udi Giv Rigdom Nøisomhed, og Armod Glæde!
Viborger Samler, 1821-01-01
Udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1821-01-01
London den 16de December. Den før omtalte Adresse til Hs. Maj. Kongen fra Lordmajoren, Aldermændene og Raadet i London, hvori andrages paa nuværende Ministres Afsettelse, omtaler Ministeriet paa det bitterste, som dem, der ganske have forsømt Landets Tarv, og derimod fremmet den forhadte Sag mod Dronningen ved leiede Spioner og anvendte Bestikkelser - udsat Parlementet pludselig, for at undgaae nøiere Undersøgelse af deres Fremfærd i denne Sag "Slige Handlinger (hedder det i Adressen, kræve disse uværdige Ministres øiebliklige Afskedigelse. thi det er dem, der begyndte og ledede en saa nederdrægtig Sammensværgelse?" &c. &c. &c. Hs. M. Kongen svarede med megen Værdighed, saaledes: "Med den smerteligste Følelse har jeg erfaret Yttringerne i den Adresse, som Lordmajoren, Aldermænd, og Raadet i City har overlevere, Mig. Hvad end deres Bevæggrunde kan have været der besluttede Adressen; saa er det dog øien synligt, at Hensigten allene er at ophidse Lidenskaberne, forlede den mindre oplyste Deel af Folket i deres Dom og forøge de Besværligheder vi have at kæmpe imod.
Viborger Samler, 1821-01-01
Aarsagen til den ved Dronningens Kirketog herskende Rolighed - at sige efter londonsk Maalestok - angiver et offentligt Blad saaledes: "Menigmand er saaledes stemt imod Regjeringen, at den behøver kun at vide at Uroe ønskes, for at holde sig fuldkommen rolig! Den bedre Deel af Folket er yderst kied af dette Partivæsen. Disse ræsonnere saaledes: "Enten nu Dronningen er skyldig eller ikke, har man jo nu anvendt den eneste retmæssige Forholdsregel, der stod i Regjeringens Magt, og den er slagen feil. Altsaa er Dronninger nu i samme Stilling, som enhver frikjendt Person, og hvad end Verden tænker om Hende, beholder Hun dog en Ægtefælles Rettigheder. Og dog bliver Hun behandlet, som om Strafbillen var gaaet igjennem, og derved stedse meere ægget til Modstand. Landet foruroliges, Modbydeligheden for de bestaaende Jndretninger voxer o. s. v. Skulde end Alt det ingen Følger have, hvilket neppe er tænkeligt, saa hav dog Statsforretningerne en Tidlang været forsømt over denne ulykkelige Historie, hvorved mangen Forvaltningsgreen maae have liidt. Det nærværende Ministerium synes ikke at ville vige, og man bør derfor ønske, at det ikke maae komme til fordærvelige Yderligheder.
Viborger Samler, 1821-01-01
Paris, den 16de December. Man taler nu atter om, at Hs. Maj. Kong Ludvig den 18de skal krones, der menes den 25de April næste Aar. Hertugen af Bourdeaux skulde døbes 5 Dage derefter.
Viborger Samler, 1821-01-01
Nogle Kapitalister her skal have laant 8 Millioner Franker imod at faae Diamanter i Pant, som vare komne fra Neapel.
Viborger Samler, 1821-01-01
Som man forsikkrer, holder Frankrig sig, under nærværende politiske Ventilationer, meget nærmere til England, end til andre. (Hvoraf man slutter til en fredelig Jevnelse af de neapolitanske Anliggender. Endog i vor Frue Kirke i Loretto, det hellige Huus er bleven siunget Tedeum for Hertugen af Bourdeaux's Fødsel.
Viborger Samler, 1821-01-01
Madrid, den 5te December. Man taler om en sidst i November opdaget Sammensværgelse i Burgos hvori 400 Bønder skulle taget Deel og været om Natten tilstæde, naar 4 geistlige Processioner gik ud af Staden, og da myrdet Stadens Øvrighed og oprettet et Alter for Religionen. Øvrigheden var underrettet, hedder det, og fik dog kun 18 arresteret af 400.
Viborger Samler, 1821-01-01
Siden Kongens Kammertjeners Arrest heftes daglig Flere - Man taler om Mordplaner i Mængde og truer med at uværdige Spaniers Blod skal flyde. Men flere af vore Aviser følge de franske Journalisters Fodspor under Revolutionen, der idelig fortalte om Opstande hist og her, for at holde Gemytterne i Bevægelse, hvorom der dog som oftest ikke var noget.
Viborger Samler, 1821-01-01
Blandede Efterretninger. Da Hs. H. Prinds Christian af Danmark komtil Rom, gjorde den Pavelige Statssekretær Cardinal Gonsalvi Ham strax sin Opvartning. Andre Stadens Embedsmænd havde og Audients. Den fra Neapels Hof tilbagekaldte Danske Gesandt Hs. Ex. Hr. Baron Schubarth ledsagede Prindsen til Rom. Gesandten modtog i Neapel mange Beviser paa Kongens Tilfredshed.
Viborger Samler, 1821-01-01
Hs. Durchl. Hertug August af Brunsvig, er død i Brunsvig, 42 Aar gammel. Han var den sidste levende Søn af høisal. Hertug Carl Wilhelm Ferdinand af Brunsvig.
Viborger Samler, 1821-01-01
Det nye prægtige Theater i Berlin var nylig stor Fare for at gaae samme Vei som det gamle for 3 Aar siden; til Lykke observeredes Røgen endnu i Tide, det vil sige en halv Times Tid før dette kolossalske Kunstværks Redning havde været for til dig. En Arbeiders Skjødesløshed skal ogsaa denne Gang have været Skyld i Jlden.
Viborger Samler, 1821-01-01
Paa sidste Leipziger Messe havde den Omstændighed ogsaa en særdeles gunstig Jndflydelse at Vareforraaderne i Rusland, ved store Jndkjøb for China og Japan, vare blevne meget udtømte og derfor maatte igjen erstattes. Man regner Beløbet af de til Leipzig ankomne Varer, med Undtagelse af al Slags Bejoutterie, til 22 Million Dalere, hvoraf næsten for 4 Million Dalere franske Silke, varer. Da Silketøierne fortrinligen søgtes stærk for Orienten, bleve nye Forraad med Extrapost bragte til Leipzig.
Viborger Samler, 1821-01-01
Afvigte 1ste Advent Søndag blev en ny Psalmebog indført i alle Stokholms Kirker.
Viborger Samler, 1821-01-01
J den Dramener Avis læstes nylig en Jndbydelse til en Folke= og Nationalfest den 26de November, hvori Byens eligerede Mænd maae have været ganske uskyldige, thi de bevidne offentlig deres Forundring derover. Sognepræstes sammesteds opfordres til at udgive sin i Borgerklubben. holdte Tale. Senere erfares, at bemeldte Fe skulde have været feiret til Ære for den atter i Aa valgte Storthings=Repræsentant P. Flor, af dennes Klienter.
Viborger Samler, 1821-01-01
Jndenlandske Tidender. Doctor Franke, Subrector i Flensborg, er bleven russisk keiserlig Hofraad, og kaldet til Rusland som Professor i Philosophie, Pædagogik og Litteraturhistorie.
Viborger Samler, 1821-01-01
Det af Kapitain og Bogtrykker Elmquist i Aarhuus udgivende Maanedsskrift: "Læsefrugter, samlede paa Litteraturens Mark "maa fra dette Aars Begyndelse forsendes med Pakkeposten imod en Betaling af 7 Rbd. 54 s. i Sølv for hvert Expl.
Viborger Samler, 1821-01-01
Til Landsmænds Nytte bekjendtgjør Grev J. A. Holstein paa Holsteinborg et Forsøg, han har gjort med Sommerrapsæd, en fra den almindelige Rapsæd ganske forskjellig Plante, som dyrkes det Westphalske og som kun faa Landmænd i Holsteen kjende. Af to Lispunds Udsæd i 15 Skpr. Land avlede han 11 Tdr. 3 Skpr., og dog blev endeel spildt, da han ikke var forsynet med Sei til at tærske paa Marken. J Kiel fik han 21 Mk. Kour. eller omtrent 14 Rbd. Sedler pr. Tønde, og dette lidet Stykke Jord, som ingenlunde havde nyde nogen udmærket Dyrkning, indbragte saaledes halvandet hundrede Rigsdaler. I dette Efteraar siges Grev Lerche at have besaaet en heel Hovmark paa Lerchenborg med Vinterrapsæd, og Grev Harden, berg at have avlet i Sommer paa sine Gaarde Lolland 3 a 400 Tdr. Frø. Paa Hertugen af Augustenborgs Godser har en Forpagter af to Gaard i dette Aar solgt 1000 Tdr., og en anden 600 Tdr.,a 7 Species pr. Tønde.
Viborger Samler, 1821-01-01
I Kirkeaaret 1820 ere i Staden Altona vide 194 Par, fødte Mandkjøn 364, Qvindekjøn 359, ialt 723, døde af Mandkjøn 336, af Qvindekjøn 312, tilsammen 648; dødfødte af begge Kjøn 41. Blandt de Fødte vare 7 Par Tvillinger; af de Døde opnaaede 40 det 80de Aar, 20 det 90de, og 2 bleve over 90 Aar. Selvmordere vare 5, og 17 fandtes døde ved ulykkelige Hændelser. - J Provstiet Pinneberg ere ægteviede 243 Par, fødte af Mandkjøn 477, af Qvindekjøn 486, ialt 963, døde af Mandkjøn 355, af Qvindekjøn 328, ialt 683. dødfødte 64.
Viborger Samler, 1821-01-01
J Fyens Stift ere i 1820 viede 1131 Par fødte af Mandkjøn 211, af Qvindekjøn 1957. desuden udenfor Ægteskab 523, ialt 4619, døde af Mandkjøn 1406, af Qvindekjøn 1308, ialt 2714. altsaa 1905 flere fødte end døde. 44 Par Tvillinger fødtes; 190 Børn vare dødfødte; 1036 Børn døde i en Alder under 10 Aar. 7 Mennesker døde pludselig, 35 omkom ved ulykkelige Hændelser og 14 vare Selvmordere.
Viborger Samler, 1821-01-01
Odense. Endelig er Udgiveren, ved Bidrag fra paalidelig Vennehaand sat istand til at give følgende i Avisen No. 170 ønskede foreløbige Underretning om den saaakaldte Sekt fra Kjerteminde kanten, hvilken han haaber vil være kjærkommen som et ikke aldeles uvigtigt Tidernes Tegn paa religiøs Oplysning: "En Snedker, en Skoemager og den saakaldte blinde Lovise ere Menighedens Piller i Kjerteminde vel og i Drigstrup og Bregnøer. Skoemageren (den saakaldte Biskop) skal engang i yngre Dage have drevet Dievelen ud af en Pige i Svendborg, (dette har jeg selv hørt ham fortælle for omtrent en tre Aar siden, hvor jeg forholdt mig ganske passiv for at faae det Hele); men Medisancen, siger, Pigen fik 1 a 2 Børn 9. Dievelen foer udi slig en Skikkelse. Snedkeren, hvor Forsamlingerne holdes, er tillige Kræmmer, jo flere Profelyter, jo flere Kunder: tager man Liigkister hos ham, saa faaes godt Kjøb, ligesaa Urtekramvare til Gilder. Blinde Lovise er en gammel Hospitalslem, der skal skal have været en slem Datter mod hendes Moder, og haaber nu ved Bøn og Sang at komme høit op i Himmerig. Forsamlingen holdes hver Søndag efter Aftensang, hvor der synges, bedes og prækes, indtil Aanden kommer; men det skeer en altid. Forstanderen for dem i Sognet skal efter Rygtet have været hos det vidunderlige Barn, og sagt: at de kunde begrave det naar de vilde thi Siælen var forlænge siden i Guds Rige, der var kuns Legemet som spirrede lidt. Nogle af Kierteminderne skal sige: der vil blive noget Stort af dette Barn. J Sognet skal Andagten drives indtil Ækelhed, saa de endog forsømme deres daglige Sysler. Forstanderen, som efter Rygtet gaaer til Alters hver 9de Uge, var forleden hos Degnen og vilde tegnes. "Det seer ei ud til, at der bliver Altergang," siger denne. Hvad, hvorfor ikke, "der er Jngen tegnet endnu, og det er langt hen i Ugen" siger Degnen. Jo jeg maa sandelig, thi Synden trykket mig saa saam. Sekten har udbredt sig i Maale, Wibye og flere Sogne paa Hindsholm. Dog er det neppe troligt, at Enkelte af dem skal have understaaer sig at disputere med Præsten under Katechisationen. En anden Gang mere om Optagelsesmaaden og ovrige Skikke."¬
Viborger Samler, 1821-01-01
(Hempels Avis.) Mariboe. Natten imellem den 17de og 18de December f. A. afbrændte Gurebye Skole under Baroniet Guldborgland. Skolelæreren Hr. Berthelsen med Kone havde været paa Besøg hos nogle gode Venner. Da de havde lagt dem til Sengs, hørte de en Dundren paa Loftet, der pludselig styrtede sammen, saa at de med Nød og Neppe reddede Livet med Familie. Kreaturerne skal være blevne reddede, men intet af Jndboen uagtet 4 Sprøiter ilede til Hielp. - Natten imellem den 18de og 19de dennes afbrændte under Baroniet Sonderkarle Gaardmand Bernt Hansens Gaard i Holebye paa Staldlængden nær, som blev reddet. Man formoder at Jlden hidrørte fra Maltkøllen.
Viborger Samler, 1821-01-01
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning for Enhver, som maatte ønske at levere Remonte=Heste til Remonte=Commissionen for Cavalleriet i Dannemark og Holsteen, bekjendtgjøres herved at de til samtlige respect. Cavallerie-Regimenter i næstkommende Aar behøvende Heste, bliver at aflevere paa efternævnte Steder, og nemlig: i Roeskilde. 55 Husar-Heste, og 2 Trompeterskimler, i Slagelse: 32 Landsener-Heste, og 2 dito, i Odense: 27 Dragon-Heste, og 3 dito, i hedenstedt ved Horsens: dito, 20 Curasseer=Heste, og 1 i Aarhuus. 65 Dragon-Heste, og 3 i Randers: 35 Dragon-Heste, . . i Kolding: 25 Landseneer-Heste, . . i Hellbeck ved Slesvig: 30 Guirasseer Heste, og 2 Trompeterskimler, i Neunbrock ved Itzehoe: 33 Dragon=Heste, og 2 dito, efter følgende Betingelser : 1) Størrelsen af Curasseer=Heste maae ikke være under 10 Qvarteer og 2 Tommer, og Størrelsen af Landseneer, Dragon= og Husar=Hestene ikke under 9 Qvarteer og 4 Tommer, sjællandsk Anlægsmaal. 2) Hestene maae ikke være under 4, og ikke over 5 Aa gamle, og ved Antagelsen have det foranførte Maal. 3) Ved enhver Leverance bør den 1/2 Deel omtrent være Hopper, men Resten Vallakker. Saavidt muligt ønskes danske Heste leveret. Marsk Heste kunne ingenlunde antages. Af Couleur modtages, paa ommeldte Skimler nær, kuns sorte, sortebrune, brun og røde. Hestene maae være af god Skabning, fri for alle synlige Fril, og af den Besk fiinhed, at de i alle Dele kunne ansees af Commissionen for Tjenestbygtige. De smaae til den Ende være vel opsatte, vel sluttede, ei lavere for, end bag til, have en lige Ryg, ei krydset, alskyvende eller tilspidset: flade, stærke og rene Been, som hverken staae udad, eller indad, men perpenditulair, (eller saakaldet lodret) samt ikke være bukkebenet eller kroghalet, c. heller udadstaaende. Fodskiftet maae være let og kraftfuld, ikke snævert, skrævende, flettende eller ka stende. 4) Hestenes Besigtigelse og Modtagelse foretages af Remonte-Commissionen paa de foreskrevne Steder, i førstkommende Mai Maaned, men Dagene, som bliver bestemt nærmere til denne Forretning, vil betimeligen fra Commissionens Side ved Skrivelse blive bestemt for enhver vedkommende Leverandeur til Efterretning. 5) Tilbuddene om Leverancer maae skrivtlig, under den Tilbydende sin rigtige Adresse, forinden den 16de Januari 1821 indsendes portofrie til mig, Remonte Commissionens Præses, Kammerherre og Oberst von Thienen i Kiel, og tydelig og bestemt angive, hvormange af ommeldte Heste og Skimler Enhver vil paatage sig at levere paa de foreskrevne Steder, og for hvilken nøieste Priis Stykket i Rigsbankpenge Sølv; Efter den nærmere paa Tilbuddene indhentet foregaaende Kongl. allerhøieste Approbation, skulle herfra vorde underrettet de Vedkommende, om den forlangte Leverance efter Tilbuddet tør overdrages til den Tilbydende, eller ikke.
Viborger Samler, 1821-01-01
J Remonte-Commissionen, Kiel den 19de December 1820. r. Thienen. v. Qualen. M. C. Lund.
Viborger Samler, 1821-01-01
De Fruentimmer der ifølge nogen Øvrigheds Resolution, have Opfostrings, eller Opdragelses Bidrag til deres udenfor Ægteskab avlede Børn at kræve hos noget Mandsperson af Tyendeklassen, her i Byen, indkaldes herved til inden Januar Maaneds Udgang 1821 at tilstille mig saadan Resolution, for at jeg, overeensstemmende med det Kongelige danske Cancellies Skrivelse af 5te d. M. kan gjøre deres Ret til fornævnte Bidrag gjældende hos de vedkommende Bornefædre og disses Huus bønder.
Viborger Samler, 1821-01-01
Viborgs Magistratur og Politiekammer den 22de December 1820. Gundelach.
Viborger Samler, 1821-01-01
Torsdag Aften den 4de Januar dette Aar gives det 2det af de Baller, hvorpaa der er subskriberet, hos Gjæstgiver Brøndum. Ballet begynder Kl. 6, og Entrebilletter bedes afhentet i Forveien.
Viborger Samler, 1821-01-03
Udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1821-01-03
Neapel, 8de og 9de Decbr. Som man her mener, anseer man det for vist, at Ministeren Hertugen af Campo Chiaro har fattet den Jdee, at den franske Konge, Ludvig 18de, skulde anmodes om at mægle i de neapolitanske Anliggender - Hertugen foreslog dette i Parlementet den 1ste Decbr., med Tilføiende, at man da og maatte opgive, som uanvendelige her, nogle Punkter i den spanske Forfatning, der vare alt for det mokratiske. Det kom herover til haarde Debatter, og Forslaget forkastedes med 72 Stemmer imod 22. Den 7de overbragte Ministrene i Parlementet det vigtige Budskab fra Hs. Maj. Kongen: "At de i Troppau samlede Monarker ved egenhændig Skrivelse havde indbuden ham at komme til Laybach for at beraadslaae med dem om Neapels Bedste og mægle Sagen personlig med de 3 Monarker. Da Monarkerne havde erklæret at de ikke ville i denne Sa handle med nogen Prinds af Blodet, men allene med Kongen selv; saa ville Kongen, Vintertiden og sin høie Alder uagtet, begive sig derhen; dog erklærede han: ikke at ville indvilge noget som streed mod Forfatningens libetaleste Grundsætninger; saa onskede han og, at man i hans Fraværelse ingen nye Beslutninger ville tage men allene sørge for Fornøden hederne 1821 endelig ville han lade sig ledsage til denne Kongres af 4 Medlemmer af Parlementet der kunde være Vidne om hans Bestræbelser for Fædrenelandets Vel." Der udnævntes en Commission for at raadslaae over dette Kongens Budskab - Man debatterede heftig, og der besluttedes: 1) at forestille Hs. Majestæt : at Parlementet ikke er beføiet til at antage noget, som strider imod den spanske Constitution, og 2) at det ikke kan indvilge Hs. Majestæts Afreise, naar den ikke sigtet til, at opretholde den spanske Forfatning.
Viborger Samler, 1821-01-03
I Dag den 9de har Parlementet udstædt et Anklagedekret imod Ministrene Campo Chiaro og Zur to som de der havde forledet Kongen til dette Skridt. En tredie, dog udnævnt, Minister menes og at vorde anklaget. Da de forenede Monarkers Skrivelse aldeles intet indeholder, enten om at antage eller forandre den spanske Forfatning, men sligt er en Tilsætning af Ministrene, saa mener man dog, at Parlementet tillader Kongens Afreise. naar Han erklærer, at ville opretholde den antagne Forfatning. Man venter i Morgen et nyt Budskab fra Kongen til Parlementet, der nærmere oplyset det Misforstaaede i Hans første Erklæring, og at da intet lægges til Hinder for hans Afreise. Kongen skal have i Sinde, at seile herfra paa en Engelsk Fregat til Livorno.
Viborger Samler, 1821-01-03
Da Kongens første Budskab kom i Parlementet, raabde Oberst Pepe, at en slig Bortreise, ifølge den Spanske Forfatning, ikke kunne finde Sted, uden Parlementets Tilladelse. Fra Galleriet hørtes og adskillige misfornøiede Stemmer.
Viborger Samler, 1821-01-03
Endskjøndt Hs. Hellighed Paven ikke har erkjendt Neapels ny Forfatning, behandles dog her den pavelige Gesandt, som sluttede det sidste Conkordat, med standsmæssig Agtelse.
Viborger Samler, 1821-01-03
Rom den 9de December. Man mener at Hs. Hell. Paven har i Sinde, at forlade Rom, dersom forenede Tropper rykker ind i Kirkestaten.
Viborger Samler, 1821-01-03
Det hedder at Statssecretær Cardinal Consalvi skal reise til det østerrigske Hovedqvarteer i Jtalien.
Viborger Samler, 1821-01-03
Der skal i Neapel være foreslaaet, at indføre med nogle Forandringer, den franske, istædet for den spanske Forfatning.
Viborger Samler, 1821-01-03
Blandede Efterretninger. Domingo. Under 16de October har Præsident Boyer dat. St. Mare, udstædt en Proklamation til hele Øens Beboere, og forkyndet dem Lykke og Held under een samlet Republik.
Viborger Samler, 1821-01-03
Paris. Den 19de December aabnede Kongen Kammernes Session. Da Hs. Majestæt ikke kunde gaae, blev Forsamlingen holden i Louvre og Kongen kjørt derhen i en Stoel.