JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Blandede Efterretninger. Den 5te Dennes er Dobberan, og den 13de Rostok er Apotheker Wittmann i Forchhem gjør i Büchners Repertorium for die Pharmacie" opmærksom paa Selvantændelse af de nu til Percussions-Geværerne brugelige Knald hætter. J Mai d. A. hændtes det nemligt i Forchheim, at en derværende Mands, allerede i 5 Uger urørt paa Væggen hængende, Percussions-Gevær pludseligt gik af, skjøndt Hanen, ved nøiere Undersøgelse, endnu stod i No. Geværet var, sidste Gang det blev brugt, blevet noget vaadt af en forbigaaende Regn, og Knaldhætten, der var af de preussiske med Kobberforing, var hist og her begyndt at løbe an. Antændelsen kunde umuligt været skeet ved Stød, Tryk eller nogensomhelst ydre Berøring; alene en chemist Proces, maaskee en ved Fugtigheden fremkommen Art af Pyrophors, kunde her have frembragt den. Ogsaa Dr. Grattenauer i Breslau har gjort en lignende Erfaring, idet det ene Løb af hans Dobbeltflint i Efteraaret 1830 paa selvsamme Maade gik af, skjøndt samme stod i Ro og Hætten desuden ved en mesterligt forarbeidet Sikkerhedsdæksel, hvori den sad aldeles fri, var fuldkommen beskyttet imod enhver mechanisk Berørelse. Geværet havde været ladt i 10 Dage, og eengang været baaret, uden Overtræk, i en fugtig Aftenluft. Ogsaa Dr. Grattenauer havde bemærket nogle blaaligt anløbne Pletter paa Kobberhætten. - I ethvert Tilfælde ere disse Selvantændelser en ny Advarsel for dem, der omgaaes med Percussions=Geværer, og tillige en Opgave for Chemikere, til at udgrunde Aarsagen til denne Selvbetændelse uden Stød og Tryk, ja overhovedet uden ydre Berørelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Fædrenelandet. Maribo. Afdøde Agent H. C. Krøyer, var en af Byens dristigste Kjøbmænd og denne Egns betydeligste Kornhandler. Som han var den Første i Næringsdriftighed, saa var han ogsaa den Første, hvor det gjaldt at række den Fattige en hjælpende Haand, derfor sørge mange over hans for tidlige Bortgang. Den salig Afdødes Jordefærd hædredes af et særdeles talrigt uindbudet Følge. Skjønne Taler ved Graven, holdtes af derr. Consistorialr. Boeck og Pastor Thaning, Vi have nu i denne Sommer mistet tvende af vore Kom., nemlig bemeldte Agent Krøyer og Kom. Andresen, begge unge Mænd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
J disse Dage bydes her kun 4 Rbd. 3 Mk. for en Tønde Hvede.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Blandede Efterretninger. Det Baurske Handelshuus i Altona hører til et af de rigeste i Altona og Hamborg. Chefen, Etatsraad, Børge mester og Ridder, J. D. Baurs Dødsfald anmeldes fra Altona: "Magistrats=Collegiet mister i ham et af dets nyttigste, ved Virksomhed, nøie Kundskab til Stadens Local forhold, stræng Agtelse for Sandhed og Ret bærende Medlemmer. Hans blide og indtagende Karakteer, hans ægte Humanitet, hans venlige Adfærd mod hver Mand, og hans Beredvillighed at være til Nytte og til Tjeneste for enhver Jndvaanernes Agtelse og Kjerlighed og gjør hans Død til en Gienstand for almindelig Sorg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
De i Foraaret paa Vestkysten af Jylland i Land drevne Romfade vare af Fartøiet Anna Helene, Capt. A. Wencke, bestemt fra London til Bremen. Fartøiet var afseilet fra Gravesend den 11te Novbr., og man havde siden intet hørt, fra samme.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Skipper Otte Pallesen herfra Aalborg er med sit Fartøi Tvende Sødskende den 6te Dennes ankommen til Cronstadt, og Skipper Dam, ligeledes herfra Byen, er med sit Fartøi Frederik og Marie, den 12te Dennes ankommen til Liebau og senere til Kbhvn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
J Piden venter man, at det derværende Slot, som tilbyder et fortrinligt godt Locale for Retsforhandlinger, skal blive Sædet for den nye Overappellationsret. - J denne Stad har i den sidste Tid flere Jldsvaader fundet Sted, hvis Anledning man ei har kunnet opspore. Man har imidlertid opdaget, at en lignende Ildsvaade paa Godset Bund horst var anlagt, og Mordbrænderen, en Karl fra Kalkhorsk ved Lybek, er gaaet til Bekjendelse. Han har begaaet Misgjerningen for at hævne sig over en ham formeentligen tilføiet Uret ved Afregningen over hans Løn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Gustav Michelsen bekjendtgjør nu det Urigtige i den Beretning fra Kbhvnsposten om Gaardmand Grehms Hingst ved Slagelse, Veddeløb. Han beviser, at det ikke forholder sig saaledes, at G. først ankom paa Banen nogle Timer for Løbet, men at han med sin Hest var tilstede Dagen iforveien og havde endog først prøvet den paa Banen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Frederikshavns Skibsliste. Jndkomne. Den 16de October (samtlige ladede med Trælast). H. A. Lycke fra Frederikstad til Nyborg. A. A. Matzmann fra Norge til Stubbekjøbing. N. Petersen fra Christiania til Assens. H. J. Erboe fra Schien til Middelfart. S. Andersen fra Drammen til Nyborg. A. Bengt søn fra Holmestrand til Callundborg. G. Halvorsen fra Lillesand til Randers. L. Bang fra Holmestr. til Mariager. O. H. Lindbom fra Moss til Aarhuus. B. Johansen fra Drammen til Fredericia. - D. 17de: H. L. Splid af Frahavn, fra Kbhvn. med Stykgods. H. Schmutsch fra Burg til Norge med Korn. J. Steen fra Faaborg til Christianssand med Smør og Korn. - D. 18de: T. Funder af Aarhuus fra Rørvig til Hull med Korn og Fedevarer. Pettersen fra Tvedesstrand til Odense med Trælast. J. Rohde fra Brevig til Randers med Trælast. J. J. Tornøe fra Drammen til Odense med Salt, Jern og Brædder. O. Christensen fra Tønsberg til Aarhuus med Trælast. Chr. Thomsen fra Horsens til Skotland med Been, saltede Huder, Skind og Oliekager. A. Peng fra Kiel til England med Raps. - D. 20de: Th. Pank fra Aalb. til Antverp. med Seildug og Havre. Disse Skippere ere tildeels udgaaede og udgaae tildeels ligesom Vinden falder til. Fremdeles ere udgaaede, den 16de: C. Tengelsen til Østerriisøer med Korn, Kartoffler og Fedev. - D. 19de, P. Erichsen af og fra Frohvn. til Kbhvn. med Østers og saltet Kjød. - D. 20de: L. C. Nielsen af og fra Frohvn, til Læss med Ballast.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Hals Skibsliste. Jndkomne. Den 18de October. D. Corneliusen af og fra Helsingøer med Ballast. P. P. Wehl af Odense fra Sønderborg med Frugt. - Den 19de: L. Stoersen af og fra Brevig med Trælast. J. Jensen af Aalborg fra Østerriisøer med Trælast. A. F. Lorenzen af Holmestrand fra Drammen med Trælast. S. Frederichsen af og fra Sandefjord med Trælast. - Den 20de: J. Jansen af og fra Tønsberg med Trælast. - Den 21de: J. Abrahamsen af og fra Kragers med Trælast. L. Andersen og C. Thomasen af og fra Nakskou med Hvede og Ærter. Afseilede. Den 19de: Th. Pank af Aalborg til Antverpen med Havre. A. Larsen af Villingebek til Helsingør med Kreaturer og Smør. C. N. Heilsken af Aalborg til Kbh. med Havre. G. Neumann af Holmestrand til Grenaa med Trælast. - Den 20de: N. L. Frantzen af Langelands hou til Rudkjøbing med Ballast. P. P. Wehl af Odense, til Randers med sin indbragte Frugt. - Den 21de: N. Jørgensen af Aalborg til Læss med Ballast. S. Willumsen af Aalborg til Kbh. med Stykgods og Fedevarer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Vinden. Den 18de October, S.; den 19de, 20de og 2de, NB.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Bekjendtgjørelser. De ærede indbudne og uindbudne Herrer, som den 15de Dennes ledsagede min elskede Mand, Garnisons- og Districtschirurg Eggert, til sit Hvilested, aflægger jeg herved min forbindtligste Tak. Frederikshavn, den 20de October 1832. Jngeborg sal. Eggerts, fød Emken.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
At Hr. Pastor Krarup indtræder som Directeur for Aalborg Byes og Omegns Sparekasse i afg. Hr. Pastor Hennebergs Sted, som har deeltaget i Kassens Bestyrelse lige fra dens Stiftelse i Aaret 1824 indtil sine sidste Dage, kundgjøres herved til fornøden Underretning for alle Vedkommende. Aalborg, den 23de October 1832. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Med forskjellige Slags Manufacturvarer, saasom: nyeste Crep- og Flors Tørklæder, hvide Jaconetter, Ditto Cambringes, Shirtings, Lærred, Bobbinet, Gardintøier, Fryndser, forskjellige Sorter Klæde, Flanel, vævede Rasmager-Trøier, Ditto Strømper, forskjellige Sorter Merinos og flere andre Artikler, anbefaler sig paa det Bedste, mod de muligst billig ste Priser, B. H. Cohen, boende paa gammel Torv, hos Hr. Th. v. Spreckelsen. Bomulds Lysegarn er i Dag arriveret og faaes billig hos B. H. Cohen paa gammel Torv. Ombytningen af de ved Placaten af 29de October 1825. befalede Politietegn for løsgaaende Hunde bringes herved i Erindring, med den bemærkning, at der i næstkommende Maaned vil blive undersøgt hvorvidt bemeldte Placats Bestemmelser ere fulgte eller ikke, samt at forsømmelse, hvortil ogsaa henregnes naar Hunden ikke stadigt bærer det løste Tegn, i saa Tilfælde vil blive anseet med Mulkt. Ombytning af Politietegnene, saavelsom nye Politietegn, kan hver Sognedag faaes paa mit Contoir indtil denne Maaneds Udgang; de som ere i Besiddelse af gamle Tegn, leverer samme tilbage. Aalborg Politiekammer, den 23de October 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Extra gode graa og gule lollandske Ærter, samt Hvedemeel, er at bekomme tilkjøbs i større og mindre Partier hos Skipper L. Andersen af Nakskou, beliggende ved Snorren.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Hos Undertegnede faaes følgende nye Skrifter, Nr. 1. Om liturgisk Frihed. En Undersøgelse, tilegnet de danske Biskopper, af Stenersen Gad, Capellan ved Trinitatis Kirke i Kjøbenhavn. Nr. 2. M. V. Martialis epigram. Digte ved S. Meisling. 2 Rbd. 80 s. Nr. 3. Haandbog i den græske Litteraturhistorie, af Dr. F. C. Petersen. 4 Rbd. 16 s. Nr. 4. Tidsskrift for Kirke og Theologie, af Prof. J. Møller. 1ste Bind. 2 Rbd. 24 s. Nr. 5.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Forsøg til Besvarelse af den, ved det kongelige danske Landhuusholdnings=Selskab, udsatte kongelige Opgave. Om den Sum der i Danmark og Hertugdømmerne er bestemt til Præmie=Uddeling eller Belønning for de bedste Hingste, ved With, Lector ved Veterinairskolen og Medlem af det kgl. medicinske Selskab. 48 s. Nr. 6. De tre kielske Theologers Responsum i den Visbyske Sag, paa Dansk udgiven af Jac. Chr. Lindberg. 24 s. Nr. 7. Haandbog for Fabrikanter, Haandværkere og Laugsinteressenter. 4de Hefte. 40 sk. Nr. 8. Vagt i Gevær, eller: En Snuus fiin, fiin, islandsk Raper til Anders Rasmussen, Dreier. Nr. 9.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Maanedsskrift for Litteratur. 9de Hefte. Nr. 10. Qvids Forvandlinger, oversatte ved Meisling. Jndb. 3 Rbd. 32 s. Nr. 11.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Tobaksrygeren, en uundværlig Haandbog for Alle, som dyrke den frie Kunst at rygge Tobak, oversat af Sørensen. 24 s. Nr. 12.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Samling af originale Marionetstykker og VauNr. 13. deviller. 1ste Hefte. 32 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Venskab og Erindring. Blandede Digte af Franck. 48 s. Nr. 14. Fuldstændig og nøiagtig Beskrivelse over Heste væddeløbene paa Nørrefælled ved Kjøbenhavn den 7de og 8de Septbr. 1832, af I. L. Smith, Nr. 15. Fuldmægtig. 16 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Skuespil af Wiwet. 1 Rbd. 72 s. Nr. 16. Danske Ridderborge, af Hansen, 2 Rbd. 32 s. Nr. 17. Critisk Sammenligning imellem nogle af de kongelige Skuespillere og Skuespillerinder. Udgivet af et Selskab. Nr. 1. 36 s. Nr. 18.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Et Feiltrin, Drama i 2 Acter, af Scribe, oversat af J. L. Heiberg. 48 s.Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-24
Auctioner. Mandagen den 5te November næstkommende, Formiddag Kl. 10 og næstpaafølgende Dag lader Kjøbmand Hon i sin Boepæl i Frederikshavn, pr. Commission, afholde Auction over endeel stemplede Manufacturvarer, andre Alen varer, Jsenkram m. m., især bestaaende af Sirtser, Bomuldstøier, hvide Varer, Baand, Tørklæder af mange forskjellige Slags og Couleurer, Spænder, Saxe o. s. v. Dette bekjendtgjøres saaledes til Liebhaberes Efterretning. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 19de October 1832. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-27
Holland. - Belgien. Den hollandske Minister for de udenlandske Anliggender, har meddeelt Kamrene en Udsigt over de seneste Underhandlinger med Conferentsen, i hvilken han søger at forsvare sin Regjering mod den Paastand at være Skyld i disses Afbrydelse. Han paastaaer, at disse vare i god Gang, da Belgiernes Skraal forvirrede det engelske Cabinet og bevægede dette til at opstille en ganske ny Basis i det Punkt, om Scheldeskibsfarten, hvilken Kongen af Holland umulig kunde antage og hvis Forkastelse er Aarsag i den nærværende Crisis. Jøvrigt erfarer man, at der nok endnu en gjort Cabinettet i Haag nogle Forestillinger, og at den engelske Flaade ikke vil udløbe, før Svaret paa disse er indtruffet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-27
J England har man imidlertid saadanne Tanker om den hollandske Konges Bestemthed, at man skynder sig med at faae Flaaden udrustet, som den 5te November skal ligge seilfærdig ved Spithead. Courier angiver Navnene paa alle de til denne Expedition bestemte Skibe, hvis Antal i det Hele er 20. Af disse ere 5 Linieskibe, 4 Fregatter, 2 Dampskibe, de Øvrige Corvetter og Brigger. J nogle Efterretninger fra England yttres den Mistanke, at Kongen af Holland neppe vilde være saa paastaaende, hvis han ikke havde faaet hemmelig Løfte om Bistand af de Magter, der for Øieblikket synes at ville overlade Sagens Afgjørelse til England og Frankrig; imidlertid troer man dog, at Krigen, ikke vil udbrede sig videre og at den første Expedition vil være istand til at gjøre Ende paa Striden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-27
Engelske Blade indeholde fremdeles følgende Privatskrivelse. fra Brussel, dat. 16de October. Krigen er i Begreb med at udbryde. Velunderrettede Personer forsikkre, at det ikke vilde overraske dem, om Beleiringen af Citadellet ved Antverpen blev aabnet inden 10 Dages Forløb. Allerede for mere end en Maaned siden har Marschal Soult opfordret den belgiske Regjering og navnlig Krigsministeren Baron Evain til at træffe alle Anstalter, for at kunne begynde Krigen Dagen efter at et Vink derom er givet, og især til at holde sig beredt til Beleringen af det antverpenske Citadel som Feldttogets om ikke eneste saa dog vigtigste Øiemed. Fra dette Øieblik har General Evain arbeidet uafbrudt Dag og Nat i største Stilhed; af Frygt for ikke at blive færdig til rette Tid har han engageret alle de i virkelig Tjeneste staaende Officerer, som han kunde faae fat paa, ja hans Formand, Hr. v. Brouckere, har endog stundom maattet lade Forretningerne i Mynten hvile, for at kunne hielpe Ministeren. For 2 Dage siden har nu General Evain erklæret sig færdig, og at nu kunde befalingen til Feldttogets og Beleringens Begyndelse komme naar den vilde. J de sidste 24 Timer ere betydelige Artilleriforraad bragte til Boom, 3/4 Miil fra Citadellet, og alle Regimenter forlade deres Cantonnements, for at begive sig til Grændsen. Paa den anden Side har General-Commissairen for den franske Nordarmee, Hr. v. Neuville, været her for 8 Dage og efter hans Bortreise ankom igaar tvende til samme Armees Forpleiningsvæsen henhørende Embedsmænd for at gjøre den nødvendige Aftale angaaende Troppernes Underholdning, saa at man hvert Øieblik kan vente de Franskes Jndmarsch. Hvo kan beregne Følgerne af et saa afgiørende Skridt, sikkert Jngen; men saameget er vist, at det er bleven nødvendigt for den belgiske Regjering, og at Kong Leopold uden dette vilde miste sin hele Populairitet."
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-27
Medens man saaledes i Belgien hvert Øieblik venter Fjendtlighedernes Fornyelse og de Franskes virksomme Deeltagelse i samme, er det i Frankrig selv endnu slet ikke bekjendt, hvad der vil blive gjort, og Vanskelighederne ved at gjøre Noget fremhæves ret af adskillige Blade, maaskee dog tildeels kun for at drille det nye doctrinaire Cabinet. Vist nok holde de for, at Ministrene for enhver Priis ønske en Ende paa Sagen, men mene tillige, at de fremmede Magter i det Høieste ville tillade Anvendelsen af halve Forholdsregler, f. Ex. en for sildig Blokade; idet mindste tvivle de høilig om, at det franske Cabinet vover at gaae videre, end de fremmede Magter tillade. Skeer nu altsaa ogsaa virkelig Noget, saa vil det Spørgsmaal, hvad er videre at gjøre, strax give Anledning til nye Anstød, disse atter til nye Underhandlinger og disse igjen til ny Opsættelse. Jmidlertid kommer Hr. Pozzo di Borgo tilbage og det ikke længere som Ruslands Repræsentant alene, men forsynet tilligemed Jndskydelser fra Vien og Berlin; ved Siden af den londonske Conferents vil da her i Paris opslaaes et nyt hollandskebelgisk Protocoltheater, som vist ikke synderlig vil bidrage til at fremskynde Knudens Løsning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-27
Spanien. Kongens Helbredelse anmeldes offentlig under 9de Octbr.,men Hoftidenden indeholder tillige følgende mærkelige Forordning, som er underskreven 3 Dage tidligere: J Betragtning af de Standsninger, som formedelst mit forstyrrede Helbred kunde indtræffe i Statsbestyrelsen, paa hvilken jeg under disse Omstændigheder ikke kan anvende den forønskede Omhu, der dog er saa nødvendig for de mig at Forsynet betroede Folks Vel, har jeg bemyndiget Dronningen, min dyrebare Gemalinde, til at varetage alle Forretninger under min Sygdom, i det Haab, at Gud snart atter vil give mig mit Helbred. Jeg er overtydet om, at hun vil vise sig min Tillid værdig formedelst hendes Kjærlighed til mig, og den Omsorg, som hun tilligemed mig stedse har havt for mine troe og ædeltsindede Undersaatters Vel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-27
Det er mærkeligt, at Kongen, hvis Navn, medens han var syg, stod foran alle Forordninger, nu, efterat han er bleven frisk, har overdraget Regjeringen til sin Gemalinde. Denne, hedder det fra Madrid, har imidlertid allerede benyttet sin Magt til Handlinger, af hvilke hidtil ingen zirede hendes Gemals Regjering. Hoftidenden af 9de Mai indeholder et Decret om almindelig Amnesti, samt et andet om igjen den 18de October at aabne alle de Universiteter, som efter de nu afgangne Ministres Raad vare blevne lukkede ved en Kongelig Forordning. Hiin første Mildheds Foranstaltning tilskrives vel af Dronningen selv Glæden over hendes ældste Datters Fødselsdag, men tilkjendegiver dog tillige tydeligt nok den Beslutning at antage et nyt, og det hidtil fulgte modsat, politisk System, hvorved Regjeringen, bedre maatte være istand til at knytte Undersaatternes Hjerter til sig. Jfølge disse Efterretninger kan man altsaa ikke længere tvivle om, at der virkelig er forefalden en Slags Revolution ved Hoffet i Madrid til Fordeel for det liberale Partii, hvilken blandt andet vist ikke vil være uden vigtige Følger med Hensyn paa Portugals fremtidige Skjæbne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-27
Sverrig. Undersøgelserne mod de tvende arresterede Friherrer fortsættes uden hidtil at have ført til noget vigtigt Resultat. Dog er det bleven oplyst, at Hr. v. Vegesack virkelig har været i Berlin paa den Tid da det opsnappede og fra Berlin daterede Brev blev skreven, ligesom og at Hr. v. Di den paa samme Tid befandt sig i Vien. Ligeledes er det ogsaa bleven oplyst, at denne i Aaret 1829 har havt en Samtale i Vien med Prinds Gustav, hvilken Samtale dog efter hans Paastand fandt Sted paa en Spadsergang, hvor Prindsen talte først til ham, og Høflighed altsaa nødte ham til at svare.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-27
Det svenske Commerce=Collegium har erklæret Drammen for smittet af Cholera og den norske Kyst fra Langesund til Svinesund for mistænkt. Baiern.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-27
Den græske Deputation, bestaaende af 3 Personer, blandt hvilke den ene er den bekjendte Admiral Migulis, ankom den 14de October til München, hvor samme Dag just en stor Folkefest fandt Sted, og deres Ankomst bidrog ikke lidet til at forhøie den almindelige Glæde. Den følgende Dag havde de deres høitidelige Audients hos Kongen af Baiern og den unge Konge af Grækenland.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-27
Blandede Efterretninger. Fra Portugal haves i England ingen nyere Efterretninger, end de allerede bekjendte, men i Paris circulere atter Rygter om Oportos Fald, hvilke dog ingen synderlig Tiltro finde, fordi de angives at skrive sig fra Bajonne-Telegrafen, der er kommen i Miscredit siden det falske Rygte om Kongen af Spaniens Død.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-27
Den 10de Dennes ankom en Coureer fra Stockholm til Christiania, som (ifølge N. Morgbl. af 12te Dennes) medbragte et egenhændigt Complimentbrev fra Kong Carl den 14de til Statsraad Collet, indeholdende Bevidnelse af Kongens Erkjendtlighed for den mod ham udviste Opmærksomhed og Hengivenhed under hans Ophold i Christiania, og Beretning om hans lykkkelige Tilbagekomst til Stockholm, og hvori Hs. M., med Hensyn til det opdagede Vegesack ske Brev, skal have yttret, at det glædede ham ved denne ubehagelige Anledning at have saa nyligen forsikkret sig om Folkets Hegivenhed for ham og hans Huus." Mrabl. tilføier: Normanden er fri for enhver Kabale imod sit Kongehuus, og Norge har ingen Anledning til at ønske Vasaslægten paa Tronen; hvorimod det nærværende Dynasti og den nærværende Regjering visselig i det Hele besidder Nationens Tillid og Hengivenhed. Vort Kongehuus er retmæssigen valgt af Nationens Mænd; og Troskab imod Kongen fremviser Norges Historie ubesmittet igjennem alle Tider."
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-27
Fra Haag meldes, at den store pragtfulde Kirke i Zierikze er i Natten til den 7de Ds. næsten aldeles afbrændt. Det hele Jndre af denne mærkværdige gamle Bygning, med en særdeles kunstig udarbeidet Prædikestoel og et Orgel med 3108 Piber, der have kostet 51000 Gylden, er aldeles bleven et Rov for Luerne. Nogle Arbeidsfolks Uforsigtighed var Skyld i Jldens Opkomst.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-27
Det stadfæster sig ikke, at Grevinde Rossi (Demoiselle Sonntag) vil træde tilbage paa Kunstnerbanen, som det heed, tildeels nødt dertil ved uheldige Omstændigheder. Hun lever i Haag, i uforstyrret huuslig Lykke, om end ikke i nogen glimrende Stilling.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-27
(En af de mærkeligste Begivenheder som Sø=Annalerne have opbevaret i Erindringen meddeeltes nylig i det engelske Tidsskrift United Service Journal; herved det Væsenligste deraf.)J Aaret 1787 lettede et Skib paa 250 Tons med 46 velbefarne Sømænd sine Ankere ved Spithead for at seile til Othaheiti. Captainen, Bligh, var en stræng Mand af iritabel Lune og ubøielig Karakteer, forøvrigt determineret, vel underrettet, frugtbar paa Hjelpemidler og opdraget paa Søen. Han skulde hente en Ladning Frugter af Brødtræet og undersøge, om ikke dette nærsomme Træ kunde blive climatiseret paa de med africanske Slaver befolkede Vestindiske Øer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-27
Brødfrugttræet har næsten samme Høide og Form som vore Æbletræer, og dets Frugter ere smaa Rundebrøer af en haard Skal, hvori er saftig Marv af fortræffelig Smag. Ved at bages bliver den mildere og Sukkeragtig, og har noget i Smagen tilfælleds med Hvedebrødet. Træet bærer sine Frugter i samfulde 8 Maaneder; en beundringsværdig Gave af Naturen, der gjør hver Bekymring for Underhold hos Beboerne af hine Regioner overflødig. Skibet naaede Othaheiti efter en høistbesværlig Fart af 10 Maaneder. Captainens Strænghed, ved at afkorte Folkenes Rationer, og, for den ringeste Forseelse, at lade dem binde til Masten og pidskes, havde skadet hans Autoritet; en gjensidig Utilfredshed reiste sig. Under Paaskud af at faae Skibet repareret varede Opholdet paa Othaheiti i 6 Maaneder, fordi - Bligh syntes godt om Opholdet her, thi dette Land skildredes paa den Tid af Alle, som et jordisk Paradiis. Men hans Folk bleve her vante til et dovent og udsvævende Liv istedetfor det tidligere virksomme og subordinerede.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-27
Efter 2 Maaneders Ophold her tog Bligh herfra med et Skib til England; af de 18 Mand, der havde deelt Skjebne med ham, døde de 7 paa Cupang. Begivenhederne opvakte uhyre Jnteresse i England, og alle vilde see Tildragelsens Helt. Christian og hans Folk bleve derimod forbandet af hver Mand. Der blev udrustet et Skib paa 24 Kanoner med 100 Mand for at krydse imod Orørerne og stille dem for en Krigsret. (Her begynder Historiens anden Deel, som vi skulle fortælle en anden Gang. Farvel saa længe.)