JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-15
J de fleste protestantiske Lande har man een eller flere Gange om Aaret en anordnet Bod- og Bededag, der helligholdes, og hvortil nye Texter vælges. J Danmark blev 1580, i Anledning af Pesten, en aarlig tre Dages Bod- og Bedefest anordnet; fra Aarene 1673 til 1689. anordnedes ni Gange tre aarlige Bod- og Be begge. Men 1686 (d. 27 Marts) blev den nuværende ene aarlige (extraordinaire) Bededag, fjerde Fredag efter Paaske befalet. Dens Helligholdelse blev meget strængere paabuden end nogen anden Hviledag. Der skal, efter Anordningens Bydende, Aftenen i Forveien, Kl. 6, ringes med den største Klokke til hver Kirke, baade i Kjøbstæderne og paa Landet; alle Boder, Kieldere og Kroer, hvor nogen Slags Varer eller Drik sælges, skulle da tillukkes og ingen videre Handel den Aften drives, alle Undersaatter skulle ædruelige, betimelige og skikkelige komme til Kirken, samt faste indtil alle Tjenesterne ere forrettede, og afholde sig fra alt Arbeide, Reiser (Posten allene undtagen), samt Spil, Leeg, Dobbel og anden verdslig Forfængelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-15
Det forbydes strængeligen, i alle Ordinarier, Pensioner, Herberger og Vertshuse, Mad eller Drikke, førend al Gudstjeneste fuldkomment er forrettet, nogen i hvem det og være kan, at give eller skaffe, de Syge og Svage undtagne. Hvo sig herimod utilbørlig forholder, straffes, uden Persons Anseelse, som Kongel. Mandaters modvillige Overtræder. Hvormed hver Stads Øvrighed skal have tilbørlig Indseende og derover holde, saafremt de ikke af General-Fiscalen vil tiltales, om de herudi befindes forsømmelige. Denne Anordning blev fornyet 1702 (II April og 1731 (10 April.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-15
Det prægtige Brera, Academiets Sæde, fordum et Jesuiterkloster, er fuldt af de herligste Malerier. Her hænger den hellige Jomfrues Bryllup af Raphael, som Longhi med Mesterhaand har copieret. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-15
Fransk Finantsoperation. J de Deputeredes Kammer finder den ny Finantsplan, at nedsætte de franske Statsrenter, fra 5 til 4 pC., ivrige Modstandere. Oppositionen siger: at hverken Staten eller de Private kunne vinde ved denne rystende Operation. Den første forøger sin Gield med 1/4 Deel, ved at forandre 75 til 100; de sidste tabe 1/2 Deel af deres Indtægter, ved at faae 4 istedet for 5 PC. Ministerialpartiet mener derimod, at det vilde være urimeligt, om Staten skulde vedblive at svare 6 PC., naar den kan faae Laan til 4 PC., og at Forøgelsen fra 75 til 100 kun er en Jdee og intet Virkeligt. Offentlige Blade have allerede ladet sig forlyde med, at Jdeen vil sinde Efterlignelse i andre store Stater Hr. Baring, den engelske Banquier, var over for sex Uger siden reist til Paris, for at slutte en Overeenskomst, og baade han og Hr. Rothschild have paataget sig, at udbetale for den franske Regjering, alle de Capitaler, som Vedkommende ikke maatte ville lade blive staaende til 4 pC. Da Oppositionen i de Deputeredes Kammer paastod at ville see den angaaende hiin Operation slut nede Overeenskomst, svarede Ministeren blandt andet, at det var vedkommende Contrahenters egen Fordeel, at faae Planen realiseret, og de havde forpligtet sig til at have til næstkommende 1ste October 370 Mill. i Beredskab, for at sætte Regjeringen i Stand til at udbetale alle de Stats creditorer, som ikke maatte ville lade deres Penge blive staaende. J Følge de sidste Postefterretninger er, efter mange stormende Debatter, Forslaget dog omsider med Stemmeflerhed gaaet igjennem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-15
Denne Finantsoperation har frembragt en heel Revolution i Papirverdenen, og næsten alle muelige Statspapirer ere, som en Virkning deraf, stegne betydeligen i Prisen. Meningerne om denne Stigen ere deelte. Det ene Partie paastaaer, at den er meget reel grundet; de nægte vel ikke at Speculation ogsaa har Deel deri, men de antage, at naar den franske Finantsoperation finder Efterlignelse i andre Stater, saa ville Capitalisterne, der under Handelens nuværende Standsning og de svage Udsigter til dens Gjen oplivelse, ikke vide at gjøre Brug af deres Capitaler, dog nødsages til at følge Speculanterne og betale Torvepriserne. Det andet Partie nægter vel heller ikke, at Handelstandsningen tvinger en stor Deel Capitalister til at sætte deres Penge i Statspapirer, men paastaae, at den nuværende raquetmæssige Stigen er intet mere og intet mindre end Luft – et Veddespil, som man under Krigen har havt saa mange af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-15
Til Beviis paa, at det er Speculanter, store og smaa, der drive Værket, anføre de, at det især kun er 4 pC. Obligationer, som ere stegne saa meget, og at 5 og 6 pC. forholdsviis staae saa meget lavere, da Speculanterne ikke bryde sig om Renten, men om Capitalen, og troe, at f. Ex. Caperobligationer, der lyde paa 100 Rbd. Sølv og kunne kjøbes for 76 Rbdlr. S., lettere kunne stige, end andre Obligationer, hvis paalydende Sum er 100 og betales med 96, fordi de svare 5 pC. Ogsaa den pludseligt stegne Disconto og de mange tilsyne komne Vexler anføre de som Beviis for deres Paastand. De troe, at den mindste Rørelse i Handelen, som dog mueligen snart kan komme, vil bringe Statspapirerne ligesaa hurtigen til at falde, som de nu ere stegne. Moriz Miller, Maj. i K. Würtemb. Tjeneste, har udgivet en interessant Fremstilling af den franske forenede Armees Feldttog mod Russerne 1812. Han siger, at Napoleon havde udkastet sin Operationsplan efter de tidligere, der ledte ham til Seir, i eet Feldttog, saaledes som det lykkedes ham med Østerrige og Preussen, at sætte sig i Besiddelse af Hovedstaden og nu foreskrive Freden. Han var ikke bleven overvunden af de russiske Vaaben, men af Hungeren og Climatet. – Smolensk burde have været Maalet for Napoleons Operation i dette Feldttog; han burde have besat Dina og Dnieper og ladet sin Armee gaae i Vinterqvarteer. Den russiske Armee var da den franske næsten lig i Tal og i Mandskraft meget overlegen. Dertil kom endnu, at Tschitschakow var rykket med Moldauarmeen frem indtil i Nærheden af Volhyniens Grændser, og altsaa truede Ryggen. Men Napoleon begik her den samme Feil, som, for 100 Aar siden, drog den svenske Armees Undergang efter sig under Carl XII.: han fulgte den russiske Armee, og leverede ved Borodino hiint store Slag, hvori den franske Armee, trods sin svækkede Tilstand, vel vandt en tvetydig Seir, men tilsatte en stor Deel af sine Kræfter. Kutusow, der i Smolensk havde overtaget Overanførslen af den russiske Armee, overlod de Franske, uden at slaaes, tvertimod Benningsens Mening, Moskou, men hvis Besiddelse, efter den paafulgte store Brand, ikke forbedrede Bonapartes Stilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-15
Den Vogn, hvori den skotske Dronning Marie 1503 holdt sit Jndtog, og var den første Karet, man havde seet i Skotland, opbevares endnu i Slottet Rüthwen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-15
Rusland findes nu ret udmærkede botaniske Hauger. Abo, Casan, Cherkow, Cremecz (i Volhynien), Dorpat, Wilna, Warschau, Moskou har hver sin. Men den skjønneste blandt dem alle er den Paslowskiske Hauge ved Petersborg, som Keiserinde Maria Feodorowno har udstyret med fyrstelig Mildhed, og endnu bestandig med særdeles Deeltagelse pleier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-15
Her finder man de sjeldneste af de sidste russiske Verdensomseillere fra de fjerneste Egne medbragte Planter. Johannes Schweizer har i sin saare underholdende, lærerige og 1823 i Leipzig af Kranich udgivne "Reise nach Nordamerika, meddeelt den læsende Verden S. 143 en Prøve af Tonen i de nordamericanske Tidender, i det han af den saakaldte "Redinger Postbud afskriver følgende Linier, hvis Anvendelighed, eller Jkkeanvendelighed paa vor Verdensdeel Læserne selv ville behage at bestemme. Kjærlighed til Næsten. Meget "sielden og ikke at finde paa Torvet." Credit. Uddød fra den Tid af, da saaMange svore sig ud af Gieldfængslerne. Venskab. Kræves tidt, men kan ei kjøbes uden rede Penge. Bysladder. Kan for slet Jntet haves i Overflødighed." Løfter, Faaes for Spotkjøb." Hofmod. Torvet er overlæsset dermed.""Dumhed. Gaaer overordenligen meget isvang." Falske Eder. Stykket koster 25 Daler, endnu haves en god Slump i Forraad. Taknemmelighed. Reent og aldeles Moden." Godt Navn. Saare sjeldent; et Par hundred Stykker ville finde god Afsætning til en Priis af 500800 Daler, ugeviis at bruge. Ærlighed. Af slet intet Værd." Kirkegjængere. Meget sieldne meer at finde." Kjærlighed. Kun hos Børn at opedage." Ægteskab. Næsten en Contrebandvare." Lediggjængere. Som de gamle Con"tinentalpenge, 75 for een eneste Flittig. Stærke Drikke. Rivende Afsætning. Arbeid. Meget hos Advocater og for"Domstolene." Embeder. Næsten alle dobbeltbefatte."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-15
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 40. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 18 Maji 1824. Om Gasbelysning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
(Udtog af en Skrivelse.) Blandt alle Opdagelser, der glæde Menne stene og frembringe betydelige Virkninger paa Konsterne og den huuslige Oeconomie, fortjener unægteligen den konstige Frembringelse og Erstatning af Lyset en vigtig Plads i Rækken af det forfinede Livs nyttige Konster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Allerede i Slutningen af det 17de Aarhundrede blev af en tydsk Chemiker Becker uddraget Tjære og brændbar Gas af Steenkul. Men først sildigere, i Slutningen af det 18de Aarhundrede, og i Begyndelsen af det indeværende blev ved det Lebonsche Forsøg, men hvilket indskrænkede sig til Veddets Anvendelse til Distillation og Gasberedelse, vakt Opmærksomhed fordenne Gjenstand. Men da den af Veddet uddragne Gas hverken ydede Lys af tilbørlig Klarhed, eller brændte uden besværlig Lugt, anstilledes i Engelland adskillige Forsøg til at anvende Gas af Steenkul til Stue- og Gadebelysning, og Hr. Ackermann var i London den første, der oplyste sit Bogtrykkerie, sit Vare magazin og sin Bolig med Gas af Steenkul, Men Gassen gav endnu stedse ved Brændingen, en ilde Lugt fra sig. Dog siden den Tid, man har aldeles befriet Gassen fra den ilde Lugt, som den meer eller mindre ved Brændingen, giver fra sig, er den stedse med mere stigende Jnteresse bleven udbredet. Ogsaa i Staden, Kiel finder man i en Privatmands Huus, at ved Hielp af Steenkulgas, næsten i hvert Værelse kan haves et reent og behageligt Lys. Det brænder, uden at være forbundet med Fare, fordi det ikke, som et almindeligt Lys, kan falde eller give Gnister. Hver Flamme consumerer en halv Cubikfod i een Aften. Lysningens Styrke og tillige dens billighed, naar den anvendes i det Store, de forskjellige Skikkelser, som Gaslysningen er istand til at danne; den store Lethed, hvormed den største Gasbelysning, ved at lukke en Hanne, strax kan slukkes, og den ligesaa lette Antændelsesævne, Gassen har, naar man nærmer sig den med et Lys, egner Gasbelysningen til fordeelagtig Anvendelse i det practiske Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Meget interessant var det mig paa min Reise over Kiel at tage det i et indskrænket Huus sandeligen meget compendigst indrettede Distillationsapparat i Øiesyn. Den Ovn, hvori Retorten hedes, befinder sig i en liden Kielder. Formedelst et Rør, som langs med Murn er anbragt i fri Luft og henledet til tredie Etage, bliver den brændbare Gas, som allerede i det første Kar, som Gassen stryger igjennem, for største Deel har affat de Tjæredele, der ere blandede deri. J en liden Stue i tredie Etage, hvor der stod en Dreierlade, thi Husets Eier sysselsætter sig ogsaa, til sin egen Fornøielse, med mekaniske Arbeiders Forfærdigelse, drager den afkjolede Gas sig to Gange gjennem Flydenheder, nemlig gjennem et Kar, der er fyldt med Vand, og gjennem kalkholdigt Vand, for at absorbere den kulsure Gas og Svovelvandstofgas, Formedelst et Rør, der gaaer ud af Overdelen af det Kar, hvori Kalken findes, træder nu den rensede Gas i Gassometret eller Gasgjemmet, der tjener til, ikke blot at opbevare Gasforraadet, men ogsaa til at vedligeholde et stadigt brændende Lys. Med det Rør, som gaaer udaf Gassometret, er ogsaa, næst Hanen, forbundet et Hovedledningsrør, af hvilket Gassen paa hiint Sted, formedelst lodrette horizontale, op og nedgaaende Rør, ledes hen, hvor den skal belyse. Husets Eier har selv gjort Indretningen og Anlægget, ja, som han har forsikkret mig endog forarbeidet selv meget med egen Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Maatte man dog, især i Danmarks Hovedstad, efterligne dette Exempel og raadføre sig med denne Mand, der tilstrækkeligen har erhvervet sig theoretiske og practiske Kundskaber, i det han har gjort sig bekjendt med de Skrifter, der ere udkomne angaaende denne Gjenstand og aldeles har gjort denne Indretning efter den Anviisning, Prechte allerede i Aaret 1817 har givet til Belysning med Steenkulsgas. Enhver, der besøger Staden Kiel, gjør jeg opmærksom herpaa. Den humane og meget interessante Eier af Huset, vil sikkert vise Enhver, der ønsker det, Indretningen. Cabale og Cabal. Disse to Ords Oprindelse er heel forskjellig. Det første kommer af det Ebraiske Cabala, Modtagelse, saasom Massora, Traditio (S. Menage) og hvoraf der gaves tre Slags. I det Franske betegner Cabale figurlig et Partie, en Faction eller et Complot, hvoraf cabaler, cabalisere, spille en Cabale. - Men Ordet Cabal, som egentligen intet har at bestille med Cabale, er deels af engelsk, deels af nyere Oprindelse. Det er en Benævnelse, man har tillagt Carl II. skjændige Ministerium, der bestod af fem Personer: Clifford, Ashley, Buckingham, Arlington, og Landerdale, de første Bogstaver af hvis Navne i denne Orden gav Anledning til det Øgenavn, hvorved de bleve udmærkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Markeder og Messer. Ordet Marked er omtrent det samme, som Tydskernes Messe. Den første Benævnelse kommer saavel i Dansk og Svensk, som i Engelsk (Market), upaatvivleligen af det latinske mercatus, da det i ældre Tider, efter Johnson skreves mer cat. Derfra kommer den Talemaade, gjøre et godt eller slet Marked (en god eller slet Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Engellænderne have endog Gierningsordet to market, sælge eller kjøbe, kjøbslaae. - Det tydske Fahrmarkt er det samme som Messe, fordi der, ved Pillegrimsfarter til et Sted, stimlede saa mange Mennesker sammen, at dette gav Anledning til, at ogsaa mange Kræmmere samledes der, hvorved Handel opstod. Naar disse Markeder holdtes i en stor Stad, som Magdeburg, Naumburg, Leipzig, saa kaldte man dem, fordi mange Folk i saadanne Stæder kunde finde Huus, Heer- eller Herrenmessen, da Dom eller Chorherrerne i egen Person læste den store Messe, som paa den Dag maatte holdes. J Magdeburg blev paa Mauritius Dag allerede i det 11te Aarhundrede holdt store Heermesser; i Naumburg blev der læst Messe paa Peter Pauls Dag; der var da stor Valfart og derved opstod denne Messe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
I Videnskabers=Selskabets Ordbog hedder det under Messe, at det i det Tydske bruges undertiden for Marked ("fordi saadanne store Markeder holdes paa Kirkens Høitidsdag). Denne Forklaring synes ikke at lede til et rigtigt Begreb. Det var ikke fordi saadanne store Markeder holdtes paa Kirkens Høitidsdage, men fordiHøitidsdagens Sammenkomster gave Anledning til Handel, denne Handel eller det Marked (Messe),der blev holdt paa Torvene, havde aldeles intet at gjøre med den Messe, der paa en saadan Høitidsdag blev holdt i Kirken. Markedet var tilfældigt, uautoriseret og i Grunden en Misbrug. Market kaldes ogsaa paa Gammeldansk Torvepladsen. Saaledes hedde 1446 Gammel Torv i Kjøbenhavn det gamle Market.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Det er Skade, at vore ældre Etymologer, ofte have kjendt saa lidet til de nyere Sprog, især det Engelske, thi da havde de let fundet Lys paa mange Steder, hvor de, ene støtteende sig paa deres oldnordiske Sprogkundskab, ofte maatte samle i Mørke og ledes i Vilderede, Saaledes findes – for kun at nævne et Exempel – i en Anmærkning til Kong Christian den Fjerdes Artikel for de Danske Krigsfolk a., indført i Ny Dansk Magazin 3 B. 6 H. S. 179, over Ordet Sutler en omstændelig Forklaring, og siges, at Edwarsen og efter ham Holberg i sin Bergens Beskrivelse urigtig har forklaret det som Skatter. Anmærkningens Forfatter forklarer det rigtigen med Markettender, men mener at det kommer af Suel eller Sul. Havde han kjendt noget mere til det Engelske, saa vilde han vidst, at Sutler, er en almindelig Benævnelse paa Marketender; at dette Ord kommer af det Hollandske Soeteler og det Tydske Sudler (f. Ex. Sudelkoch), og altsaa, naar det endeligen skulde udledes af Dansk, maatte udledes af Søl ikke af Sul, hvilke to Begreber ere saa høist forskjellige. De, der hade saa meget al Etymologie, og troe, at den leder sjeldent til noget fornu tigt Resultat, ville heraf see, at etymologiske Grandskninger langt fra ikke ere saa unyttige, som de, der bruge Ordene, saa at sige, af Vane og aldeles mekanisk, uden at forbinde noget klart Begreb dermed, i Almindelighed troe. Men det forstaaer sig til at anstille grundige etymologiske Undersøgelser udfordres mere Tid, end de fleste Mennesker gide at anvende derpaa, og større Sprogkundskab, end de fleste saakaldte Sproggrandskere besidde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Indenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Kjøbenhavn, den 17de Mai 1824. Søndagen den 16de dennes, om Middagen Kl. 1, fuldbyrdedes i Frederiksberg Slotskirke Hs. Kongelige Høihed Prindsesse Wilhelmine Maries Confirmation. Deres Majestæter, Kongen og Dronningen, samtlige Kongehusets Prindser og Prindsesser, de Fornemste i Rangen af begge Kjøn og det herværende corps diplomatique vare Vidner til den hellige Handling. - Med Ynde, Anstand og ualmindelig Jndsigt i Religionens Læresætninger besvarede Hs. Kongelige Høihed de Hende forelagte Spørgsmaal, og med dyb Følelse for denne høitidelige Handlings Vigtighed aflagde Hun sin Troesbekiendelse og sin hellige Forpligtelse. Alle Tilstedeværende følte sig henrevne af den meest inderlige Deeltagelse og forlode, efterat den rørende Handling var tilendebragt, Herrens Huus under de ivrigste og varmeste Bønner til Forsynet for Prindsessens, Hendes Kongelige Forældres og det hele Kongehuses Vel. (St. T.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Odense, den 12 Mai. J Dag er vor elskede Gouverneur, Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, igjen reist tilbage til Hovedstaden. Dagen før blev af Hs. Høihed holdt Special-Revne over den hele Borgervæbning, hvis Evolutioner udførtes saa vel, at Hs. Høihed derefter lod Stadshauptmanden med Dhrr. Capitainer og samtlige Officerer fremkalde, og bevidnede dem, tilligemed det samtlige Mandskab, sin Tilfredshed saavel med den udviste Færdighed under Øvelserne, som med Anskaffelsen af eensformige passende Uniformer for de Fleste, efter Hr. Stadshauptmandens Foranstaltning, hvorved det Hele har vundet i Orden og Præcision. Foruden de 2 egentlige Borgercompagnier, hver paa over 100 Mand, bestaaer anden Afdeling af det ridende Corps paa omtrent 50 Mand og de Unge Karles Corps paa omtrent 180 Md. Sidstmeldte Corpses Uniform udmærket sig ved en kort grøn Kjole med hvide Knapper, sort Krave og hvide Beenklæder, samt sort Kaskjet. Af den nu mere fuldstændige og indstemte Musik blev samme Aften slaaet Tappenstreg paa Gaderne og derefter opført en behagelig Musik i Slotshangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
J Aalborg oprettes nu ogsaa en Spare casse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Blandede Efterretninger. Om Konstens nuværende Tilstand i Jtalien. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Under Directeuren Grev Eicognara blomstrer nu Malerskolen i Venedig. Dens Museum har over 400 Malerier, til hvis værdige Opstilling Keiseren af Østerrige anviske 400,000 Fr. Blandt de 60 Elever ere mange Udlændinger, der studere her den saa berømte venetianske Colorit. Her hænger Titians herlige Himmelfart fra Franciscanerkirken. Overhoved stamme de fleste Stykker i dette Museum fra Klostere og Kirker. Denne Skole er Demins, som her studerede men uddannede sig i Rom. Han maler nu i Padua blandt andre for Greve Papahava Aspasias Historie. Hans Tegning har Gratie og Udførelsen i hans al fresco er fuldkommen; i Olie maler han ikke, men leverer skjønne Tegninger med Pen og StiftLetanzio fra Bergame, som der er Professor, efterligner meget tro gamle Mesterværker af denne Skole, heldigst Grorgon. Men han tegner slettere end han colorerer og hans egne Opfindelser, lykkes ham mindre end de, han copierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Venetianeren Schiavone er i en vis Henseende en født Maler, og leverer veltrufne Portraiter. Pellegrini, stedse Titians Efterligner, leverede som Mesterværk Messalinas Død, og portraiterede meget i Engelland og Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-18
Man gjør meget af Borsaløs Prospect af Staden Venedig. Ved Siden af hine arbeider den beundrede Chelone. Roberti fra Bassano maler nu i Rom selv Prospecter af Rom. J Turin er blot Biscara berømt, han er Directeur for det derværende Konstacademie. Rigere er nu Neapel end Turin paa store Malere. Directeur for Maleracademiet er der Angelini, hvis Portraiter især ere fuldkomne. Ogsaa Mattia er her en berømt Maler. Bergier fra Turin har i Slottet Caserta malet et fortræffelig, stort Platfond. Napolitaneren Saja leverer Meget. Prof. Camerano maler smagfulde Portraiter. Girgenti maler og portraiterer i Tusk. Neapolitanerne Celastini og Mattiolo levere fortræffelige Malerier. - Blandt de Levende glimrer her i en ganske eiendommelig Maneer Maleren Chappa. Han copierer med saadan Troskab alle Mesterværker, at man med Møie kan kjende Copierne fra Originalerne, naar de hænge sammen. Dette benytter den Snue sig af, og sælger stundom sine smukke Copier som Originaler. Al egen Opfindelse af denne i sit Fag store Maler er mindre end middelmaadig Philip Hackert, Kgl. neapolitansk Maler, har malet saare meget. Hans Landskaber ere udbredte overalt i Europa og ikke af lige Værd; thi han var gjerrig. For sin Konge malede han, efter Accord, og tog 6 Ducater for Qvadratfoden. For meget var det ikke, men den Gjerrige bedrog alligevel Kongen, i det han, især paa det Kgl. Lystslot Favorite, i Nærheden af Neapel, anlagde Luften i dobbelte og trefoldige Dimensioner, for at spare Tid. Hans Landskaber ere almindelige Prospecter af Egnen omkring Neapel eller af den Kgl. Park. Den franske Maler Denys, som døde i Neapel, malede mange Landskaber for Staden og Hoffet. Paa intet af dem savnedes en Ko; Grønsværen, som han gjorde til sit Hovedstudium, var høist botanisk, og deri var han altid correct. - Ogsaa Waller er død. Han havde sin Styrke i Udbrud af Vesuv. De tre almindeligen bekiendte og give et fortræfseligt Billed paa denne Vulcan og dens Ødelæggelser. - J det Hele, siger Forf., synker desværre her Smagen for Malerie blandt de rige Indfødte og Majoratsherrer. De ere overmætte af de Konstværker, som de arvede, og paa nye anvende de sjeldent nogen Bekostning. Saaledes lage Jtaliens Konstnere. Kun de mange Udlændinger sysselsætte endnu nogenlunde de store Konstnere. Den berømte Billedhugger Master, maatte stundom forfærdige Former for Knapfabrikerne, blot for at kunne leve.