Jyske Efterretninger, 1799-05-27
Krigsberetninger. Wien. Hoftidenden indeholder dennegang: 1) særskildt Beretning fra Melas, General for Kavalleriet, hvori han blot skildter de glade Følelser, som ved de keiserl. Troppers Ankomst til Staden Mayland, fandtes udtrykt i alle Jndvaanernes Ansigter. Erkebispen med sit følge og Stadens Forstander kom Armeen langt udenfor imøde og overbragte Stadens Nøgler, men manglede Ord til at udtrykke deres Ærefrygt, Hengivenhed og varme Ønsker for Hs. Keis. Majestets allerhøieste Person, og deres inderlige Glæde over Religionens den papistiske Religions, og Lovenes lykkelige Tilbagekomst. Armeen bares 3 Mile nesten paa Hænderne. Frydeskriget: Religionen og Franz den Anden leve, overstemmede selv den i Slagets Vaabenbulder endnu tonende tyrkiske Musik. J Gaderne kunne man neppe komme frem for Folkemængden, som stimlede til, for at række Krigerne Broderhaanden. Om Aftenen var hele Staden illumineret, og Roligheden og Sædeligheden, som herskede var et usvigelig Beviis paa Glædefølelsernes Reenhed og Oprigtighed. - Melas angiver de Keiserliges Tab i Fegtningerne ved Adda af Døde Saarede og Savnede til 1321 Mand og 283. Heste. At Maylands Kastel ogsaa var indtaget, er al saa ikke bekreftet. 2) den behagelige Efterretning fra Gen. Krey, at Fæstningen Peschiera havde overgivet sig ved Capitulation, ifølge hvilken Besætningen, 1500 Rd. sterk, trekker sit af, paa Vilkaar ikke at tiene igjen mod de Keiserlige i 6 Maaneder. J Fæstningen fandtes 90 Kanoner og Mørsere. Tillige faldt 16 Kanoneerbarker, og en stor Mængde af Munition og Proviant i keis. Hænder. (det hele Bytte vurderes til 5 Mill. Gylden.) - 3) En udførlig Beretning fra Armeen under Bellegaarde, indeholder forskillige Operationer og haarnakne Fegtninger mod de Tidender, ved P. F. Wandal. Franske den 30 April, samt 1ste 2den og 3die Majhensigtende til Graubüntens Gienerobring, hvoraf Resultatet endelig var, at de Keiserlige bleve Mestere af Øvre og Nedre Engadeln, (en Deel af Graubstaten i Gudshuses Gebet). En fransk General Demont, med nogle Officerer og endeel Mandskab bleve fangne. J. øvrigt tilskrives det de idelig paakommende Nætter Mandskabets Afkreseelse slet Veir og Sneet og at Angrebet overhoved mislykkedes. De Franskes tapre Mødstand, har vistnok og bidraget Sit dertil (See under Paris.) Paris. Fra Gen. Masseng haves en formelig Beretning, dat. Zürch den 3 Maj, i hvis Følge vore Trender i Veltelin og Graubsnten under Generalerne Menard og Lecourde, have seiret over Østerrigerne ved deres senere almindelige Angreb den 30te April og 1ste Maj, med 15000 Mand. En fiendtlig Kolonne, af 2000 Mand, der skulde omgaae Lucinsteig, blev ved Maynfeldt af Gen. Chabran angreden saa raske, at den blev ganske tagen til Fange. Ved Lauguart sloges Fienden allevegne tilbage, efter at de, ligesom hin Kolonne, ved en forstilt Rettrade vare lokkede fremad. - Gen Lecourde blev ligeledes angreben paa alle Puncter, og maatte slaaes fra Kl. 3 om Morgenen til ud paa Aftenen. Et fiindel. Angreb paa Zernitz blev tilbageslaaet og den unge Prinds af Ligne, 10 Officerer og 300 Mand derved gjort til Fange: Stillingen ved Veranka bestormedes af Fienden fire gange forgieves, og han mistede derved 2000 Døde og lige saa mange Saarede. Kun mellem Scharlerdalen, trængde Fienden frem til Trasp. Østerrigerne tabede altsaa Halvparten af deres Armee ved dette Forsøg. 10,000 opstandne Graubanter skulde fordrive de Franske fra Chur, men af Mangel paa Artillerie maatte de vige tilbage. De Franske trak sig i Hast sammen, sloge og adspredte dem. Over 2000 af disse Bønder, skulle være blevne paa Pladsen. -J 500s Raadet blev den 10 dennes under det almindelige Raab: Hævn, Hævn decreteret: at der i Anledning af Gesanternes Mord skal den 20de Proirenal helligholdes en Sørgefest over hele Frankrig og ved Armeerne; at alle Skuespilhuse den Dag skulle tillukkes; at der i alle Tribunaler, Skoler og s. v. skulle Jndskrivter opsættes, og hver Armee en Fane, hensigtende til dette Mord, tilsendes; at en Medaille paa Mordet skulle præges, og at Roberjots Enke skulde nye de et Nationalgods af 3000 Frankers Jndkomst og Boniers begge Børn hver et paa 1500 Frankers Re vener. - Den 6 har Directoriet udstedt en Proclammation til det franske Folk med Opmuntring til Hævn og den 7 en Adresse til alle Europas Regieringer og Nationer.