JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
Af den fra det kongelige danske Cancelli bekjendtgjorte General-Tabel over Copulerede, Fødte og Døde i Danmark fra 1ste Januar til 31te December 1834, uddrage vi følgende Resultater: 1) Antallet af Fødte i hele Riget har været 43,266, deraf i Aalborg Stift: 3935. 2) Antallet af Døde i hele Riget beløb sig til 31,294, deraf i Aalborg Stift 3058. Overskuddet i hele Riget var da af Født mod Døde 11,972 og for Aalborg Stift 877. J benævnte Stift opnaaede Jngen en Alder af 100 Aar, men 21 overlevede de 90, hvoraf de 16 vare af Kvindekjønnet, 5 a Mandkjønnet. Blandt de Døde ere regnede 810 Dødfødte, Antallet af uægte Fodsler udgjorde for hele Danmark 407. og af disse komme 360 paa Aalborg Stift, medens Fyens Stift havde 708 og Staden Kjøbenhavn 864. Als og Tro havde ikkun 34. - Ved at sammenligne Tabellen med de ældre, erfares, at Ægteskaberne i 1834 have været 25 færre end i 1833 og 7 færre end i 1832, men derimod have oversteget dem i 1831 med 814, i 1830 medie 403, i 1829 med 701 og i 1828 med 1074.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
En i Kieler=Correspondensblatt af 17de Ds. indført Aragtikel fra Kbhvn, gjor opmærksom paa den aarlige Stigenske af den Jndtægt, den polytechniske Anstalt heri Staden har afde Blade og periodiske Skrifter, som have Tilladelse til at sendes med Posten (uagtet denne Begunstigelse ikke er forundt flere nyere Blade), som et Beviis paa, at Avislæsningen i de sidste Aar betydeligt har taget til i Danmark.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
Af f. Bl. erfares, at Antallet af de Studerende i Kiel det løbende Semmester er det ringeste det har været i en lang Række af Aar, nemlig kun 267. Af disse studere 72 Theologien, 13 Theologi og Philologi, 5 Philologien, 93 Juris prudents, 69 Medicin, 4 Pharmaci og 11 philologiske Videnskaber. 128 ere fra Holsten, 107 fra Slesvig, 6 fra Lauenborg, 14 fra Danmark og 12 fra Udlandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
J Børsenhalle af 23de Ds. læses fra Kiel under 21de følgende: "Talen er nu som det synes alvorlig om Anlæggelsen af en Jernbane fra Neustadt til Altona. Regjeringen skal være meget tilbøielig til dette Project, og en Kjøbmand i Altona vil paatage sig Forskudet af den hele tildette Foretagende nødvendige Capital. Det vil være interes sk. sant dernæst at erfare, af hvilke Grunde man holder Neu ne stadt for et mere passende Begyndelsespunkt for Jernbanen, ses end Lübeck eller Kiel."
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
d. S. Bl. meddeler: "J Hamborg skal man nu være ifærd er med at udruste et Dampskib til en regelmæssig Fart mellem denne Stad og Tønningen; især for at kunne føre fedt Kvæg fra Eiderstedt til Hamborg. Det lader imidlertid dog til, at ogsaa Passagerer kunne komme til at gaae med. Farten udfordrer kun 12 Timer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
J Slagelse Avis har Hr. T. O. Born bekjendtgjort følgende Driftsmaade, hvorved enhver Jordbruger sættes i Stand til at avle god Rapssæd, uden at have Markfred- og uden at forringe sin Gjødskekraft ved den bekjendte hidtil brugelige Brakmethode" -J Løbet af Julii Maaned besaaer man et Stykke Land i Haven med Rapsfrø, lidet tyndere end Kaalfrø saaes, og om muligt nær ved et Vandstade, at Udsæden stundom kan vandes, som Præservativ mod Anfald af Jordlopper. Naar derefter silde om Efteraaret ingen Mark=Ufred meere existerer, - og det Stykke Jord, som hensigtes afbenyttet med Raps, og som i samme Aar har været afbenyttet med Kartofler, Boghvede, Bælgsæd, eller anden bredbladet skjørnende Frugt - er behørig forberedet og renset, ved Gjødske, Ploug og Harve, saa bringes alle benævnte Rapsplanter did, og lægges bag efter en Ploug med Roden nedad paa hveranden Fure - 3/2 Alens Distance - et Arbeide, som, tilbørlig arrangeret, bør gaae lige saa raskt fra Haanden, som almindelig Kartoffellægning. - (Han tilføier, at dersom Nogen maatte føle Lyst til at overtyde sig om, at man tør nære grundet Haab om, at avle 15-20 Fold Rapssæd paa denne Maade, saa paavises et saaledes behandlet Stykke Rapssæd af Hr. Forvalter Thomsen paa Frøslevgaard pr. Nestved, som er Opfinderen af denne vigtige, høist mærkelige Methode.)J Nærheden af Odense tildrog det sig i disse Dage, at den Pige, som trak en Abe fra en Gaard til en anden, paa Veien mødte en anden Pige med et Barn, som Aben for hos paa og beed nogle Huller i Armen, inden Pigerne kunde forhindre det. Dyrets Eier lod det strax skyde, da han erfarede det Skete.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
Hals Skibsliste. Jndk. D. 27de Juni, C. K. Flørnesf f. Lilles. m. Træl. J. Theilmann, P. Lund; og d. 28de: A. L. Bech og A. Madsen, f. Kbh. m. Stykg. J. Lindberg f. Halmstad m. Bræder. I. Lausen f. Mariager m. Korn. I. Clausen f. Hurup m. Brænde. D. 29de : C. Cortzen f. Frederikst. m. Træl. F. Sand f. Kbh. m. Stykg. - Udg. D. 26de. I. Lindemann t. Hull, og d. 27de. S. Mathiesen t. Drammen m. Korn. N. Steffensen t. Frohvn. m. Muurst. D. 29de: J. Andersen t. Norge, ball. T. Thorbjørnsen t. Arend. og H. Prekel t. Antwerpen m. Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
Ved Extra-Skiveskydningen den 29de Juni bleve Præmierne vundne saaledes : 1ste Pr., 1 Potageske, Hastrup paa El kjer ved Kbd. C. Nielsen; 2den Pr., 1 Kageskee, Samme ved Samme; 3die Pr., 6 Theeskeer, Kbmd. v. Spreckelsen, ved Regimentsbøssemager Lobnitz; 4de Pr., en Punscheske, J. Gleerup paa Dybvad, ved Kbd. C. Nielsen; 5te Pr., 1 Flodeske, From, ved Karreetmager Jensen; 6te Pr., 1 Sukkertang, Kbd. Valeur, ved Kbd. C. Nielsen; 7de Pr., 1 Flødeske, Skydebanen, ved Kbd. C. Jelstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
Bekjendtgjörelser. Søndagen den 5te Juli bliver Skiveskydning for Selskabet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
Nyeste Dame Crep=Tørklæder ere igjen hjemkomne til B. H. Cohn paa Gammel Torv. - En lysbrun, lidt blommet, Hoppe med en lille Stjerne, en hvid Snup til venstre Side, lidt Hvidt paa venstre Bagballe, en hvid Plet ovenpaa Ryggen i Sadelstedet og en Ditto paa venstre Side brændt til jydske Dragon-Regiment, 14 Aar gl., der er bortstiaalet sidste Nat fra Undertegnede, her paa Gaarden, Mark, udbedes anholdt af hvem der maatte antræffe den og udloves for dens Anholdelse og Underretning derom, en passende Douceur. Nørholm Præstegaard pr. Aalborg, den 30te Juni 1832. Poul Munk.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
J Overeensstemmelse med det kongl. danske Cancellie Circulaire af 14de October f. A. bekjendtgjøres herved, at de anordnede Skudsmaalsbøger for Tjenestetyende, med Undtagelse af det stemplede Papir, fra nu af ere at faae til videre Forhandling hos Undertegnede, hvem Foranstaltningen af Bogens Trykning af Collegiet et overdraget, for 4 1/2 s. Tegn Exemplaret i Materie. For dem, som ønske indbudne Exemplarer, ere saadanne at er holde a 9 1/2 s. Tegn pr. Expl. Prisen, hvortil Bøgerne igjen skulle udsælges, er 12 s. Sølv, foruden Betalingen for det stemplede Papir. Kjøbenhavn, den 14de Juni 1835. F. V. Soldenfeldt. Forinden eller til 1ste November dette Aar kan en aldrende Pige eller Enke, for en moderat Betaling og Tilsyn med Bestyrelsen af en lille landlig Huusholdning, er holde Alt frit paa en Herregaard i Nærheden af Aalborg, Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
Skipper L. Bech afseiler paa Søndag til Kjøbenhavn og medtager Passagerer; Skibet er beliggende ved Toldbodbryggen. Skipper Peder Bruun afgaaer herfra den 5te Juli til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer og noget smaat Fragtgods. Fartøiet ligger ved Snorren.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
For en Jomfru, som kan forestaae Madlavning i et borgerligt Huus, bliver en Tjeneste ledig, enten til 1ste No. vember eller muligt for. Hos Boghandler Sadolin i Aalborg kan erholdes nærmere Oplysninger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
Umyndiges Midler, til et Beløb af 1697 Rbd. 32 s. kan strax, imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes tillaand. Aalborg i Overformynderiet, den 29de Juni 1835. D. Duusen. D. Baggesen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
Formedelst indtrufne Omstændigheder vil den til den 14de i næste Maaned bekjendtgjorte Auction over Rosenholms Forpagtning, først blive afholdt Onsdagen den 22de Juli, om Formiddagen Kl. 10, her paa Gaarden. Rosenholm, den 23de Juni 1835. H. H. Rosenkrant.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
Formedelst indtruffen Hindring kan min Kjælder faaes til Leie til Michaeli Flyttetid. Aalborg, den 30te Juni 1835. J. Johansen. Sønderskovsgaard. i Østerhan Herred, af tiendefrit Hartkorn c. 11 Tdr., er underhaanden tilkjøbs. Denne Gaard har nye og vel ved ligeholdte Bygninger, et teglhængt Vaaningshuus med god Beboelse for en Familie af Middelstanden, er smukt beligvaende og midt i sin Mark. Paa Arealet 375 Tdr. Land haves en Udsæd af 90 Tdr. Korn, kan holdes Vinter og Sommer 80 store Kreaturer foruden Heste; af Enghø avles 200 svære Læs; Torv haves i Overflødighed, og et Skovareal af 30 Tdr. Land har frodig Opvæxt. En stor De i Besætning, Mejeriredskaber, m. m. kan følge i Kjøbet, og kan 3/4 Dele af Kjøbesummen forblive staaende i Gaarden, der er bortforpagtet indtil Maiddag 1836. Det Nærmere om denne reelle Eiendom, der har forsvarligt Yderhegn, og paa hvilken i en Række af Aar er gjort betydelige Forbedringer, erfares hos Adjunct Frigast i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
J Lorslev By, Ugilt Sogn, ere 2de Huse at faae tilkjøbs underhaanden. Det ene ligger tæt ved Landeveien, bestaaer af 7 Fag, Muur- og Bindingsværk, er af Nythopført 1832, og afgiver en bekvem Bopæl for en honnet lille Familie, helst af Haandværkstanden, som en Smed heller Hjulmand &c., som der i Egnen vist vil finde godt Næring. Til dette Huus er en god Toft, der kan fodre og græsse en Ko. Det andet Huus ligger strax derved, har 2 Skpr. Hartkorn, og kan fodre og græsse 2 Køer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
Hvo der maatte ønske at kjøbe disse tvende Huse, vil derom behagelig henvende sig til Eieren dersted. Niels Krestensen Rævskjær.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
Efter Reqvisition fra 3die jydske Jnfanteri-Regiment bliver, Fredagen den 3die Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 101, i Exerceerhuset her i Byen afholdt Licitation over adskillige Reparationer ved dette Huus og Plankeværket og Pladsen, bestaaende i Muur, Tømmer Snedker=, Smede=, Glarmester= og Maler=Arbeide; efter Conditioner og Overslage, som ligge til Eftersyn hos Undertegnede. Det anmerkes, at der vil skee Opraab separat for hvert Slags Arbeide og for alle Arbeider under Eet, samt at den hele Overslags-Sum er 314 Rbd. 5 Mk. 8 s. Aalborg, den 25de Juni 1835. Schmidt, Auctions-Directeur.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
Efter Begjæring af Selveier Jens Christensen bliver hans paaboende Sted Lilleeng i Nørretranders Sogn, med tilliggende Parceller af Sohngaardsholms frie Hovedgaardstaxtsjorder, hvis samlede Hartkorn er 1 Td. 6 Skpr. 11 Fdkr. 22 Alb., opbuden til absolut Salg, om nogenlunde antageligt Bud skeer, ved Auction i Stedet selv Fredagen den 17de næste Maaned om Formiddagen Kl. 10, ifølge Conditioner, som 8 Dage fra Dato ligge til Eftersyn hos Kammerraad, Procurator Juul i Aalborg, Eiendommen kan tiltrædes strax og den paa Jorden værende Afgrøde følger i Kjøbet. Nibe, den 29de Juni 1835. Lynge
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
Efter Begjæring af Skifteretten her i Byen bliver det Skomagermester Poul Ravns Stervbo tilhørende Sted, Nr. 209 paa Klosterjordet, stillet til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes saaledes : første paa Raadstuen, Fredagen den 19de Dennes, Formiddag Kl. 10, anden sammesteds, Fredagen den 3die Juli, Formiddag Kl. 10, og tredie i Stedet selv, Fredagen den 17de Juli førstkommende, Formiddag Kl. 10; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 1ste Juni 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-04
Med den udenlandske Politik staaer det omtrent paa sam Standpunkt, idet mindste hvad Hovedpunkterne angaaer. Jnterventionen er endnu, i det Øieblik, den synes at være paa Veien til, factisk at iværksættes, Gienstanden for Discussioner i Englands Underhuus og Frankrigs Journaler. Da det imidlertid for Øieblikket er denne politiske Qvæstion, der med Føie tildrager sig Almeenhedens mest spændte Opmærksomhed, ville vi af Postdagens Nyheder meddele, hvad der berettes fra Spanien om Begivenheder, som der have fundet Sted i Rigets Hovedstad, hvilke uden Tvivl maa faae Jndflydelse paa de allierede Cabinetters Anskuelser og Beslutninger, og dernæst, hvorledes Interventions=Principer, saaledes, som det bringes i Udøvelse, bedømmes i England og Frankrig, Spanien.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-04
Efter en madridsk Tidende fandt Natten mellem 14de og 15de Juni flere Fængslinger Sted i Madrid. De skulle være Følger af en carlistisk Sammensværgelse, som ogsaa udstrakte sig til Omegnen af Hovedstaden. De Sammensvorne have havt til Hensigt, at befrie de Personer af deres Parti, som vansmægte i Hovedstadens Fængsler. Disse befriede Fanger skulde da, forklædte som Borgergardister, gjennemstreife Madrids forskjellige Qvarterer og lægge Haand paa at udføre en djevelsk Plan, som var udkastet af Sammensværgelsens Stiftere. Denne Plan, som er Tilhængerne af Oplysningens fanatiske Fiender værdig, kunde ikke længe blives skjult. Advocaten Silva, som allerede har været Deeltager i tidligere Sammensværgelser, og en Alcade (Dommer) i detinkongelige Fængsel, findes blandt de Arresterede. Nogle Munke, der tidligere have gjort Bekjendtskab med Fængselsluften, ere indspærrede i eensomme Fangehuller. De Sammensvorne havde Lister paa Dronningens troe Tilhængere, som alle vare bestemte til Dødens Offere, og deres Eiendomme til Plyndring. Man havde været underfundig nok til at sætte ene stor Deel Kjøbmænd, med eller uden Grund, paa disse Lister, for, ved Udsigten til at plyndre deres rige Magaziner, at li anspore Deeltagerne i den dievelske Plan til, med Iver at virke for dens Udførelse. Det er at haabe, at Retfærdighedens Tjenere ville gjøre deres Skyldighed, ikke alene med at bringe Lys i Sagens sande Sammenhæng, men ogsaa medse at lade de Skyldige undgielde, som paany vilde aabne Anarchiets og Skrækkeregjeringens Afgrund under vore Fødder al Saaledes lyder Beretningen i det spanske Blad Revista, medens de øvrige Efterretninger fra Madrid indskrænke sig til lat omtale den Jver, hvormed det nye Ministerium bliver ved at anholde om en directe Intervention hos den franske Regjering, en Jver, der nok uden Tvivl har sin gode Grund i lat Dronningens Hær med hver Dag bliver mere demoraliseret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-04
Frankrig. Efterretningen om, at Zumalacarregny er saaret, har væliret modsagt, men, naar man sammenholder alle Data og Beretninger derom med hinanden, bliver der neppe nogen Tvivl om, at det dermed har sin Rigtighed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-04
Det frisindede Program fra det nye spanske Ministerium har vakt nogen Opmærksomhed blandt de absolutistiske Diplomater i Paris. J en Conferents desangaaende har den franske Premierminister, Hertugen af Broglio, for det første, hiulpet sig med at erklære, at han ikke anseer dets hele Jndhold, saaledes som vi kjende det, for aldeles ægte, Det lod sig forudsee, siger Bladet Temps angaaende Jnterventionen, at de Forberedelser, man traf i Toulon, for at hente Fremmedlegionen fra Algier til Spanien, hverken vilde blive drevne med saamegen Virksomhed, eller i et saadant Omfang, som man for faa Dage siden syntes at gjøre Mine til. Ordrer, af hinanden modsat Natur, maae naturligviis have den Egenskab, at gjøre hinanden uvirksomme. Naar man een Dag befaler, at paaskynde Transportskibenes Afgang, og Dagen efter, at man ikke maa overile sig dermed, saa kunne Vedkommende, hvem Udførelsen er overdraget, ikke let vide, hvorledes de have at forholde sig. Saameget kunne imidlertid ogsaa de fatte, at slige Ordrer og Contraordrer have deres Grund i Cabinettets Medlemmers, hinanden modsatte, Anskuelser. Mange troe, at der slet Jntet bliver af med denne Transport, og bygge denne Formening paa adskillige Rygter, som løbe om i Publicum, om Conferentser, som Hertugen af Broglio skal have havt med de absolutistiske Magters Gesandte. Under disse Omstændigheder bliver den krigerske To line, som Journal des Debats har vedblevet at antage, atter let halvt gaadefuldt Skryderi. Lignende Modsigelser finder man ogsaa i de franske Journaler, naar Talen er om de Fremskridt, som Hvervingen for den spanske Tjeneste gjør i Frankrig; den ene Dag hedder det, at de ere ubetydelige, den anden Dag fortæller man, at mere end 200 Officerer have ansøgt og erholdt Tilladelse, til at tage Deel i Feldttoget. Tiden vil opklare dette, som saa meget Andet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-04
Det ulykkelige Procesuhyre skrider kun langsomt frem til dets gaadefulde Maal. Voldsom Henslæben for Rettens Skranker, Slagsmaal mellem Municipal=Gardister og Anklagede og Stridigheder mellem Generalprocureuren og Advocaterne, hvilken lovløse Adfærd, naar det kommer til Afstemning i Retten, sjelden straffes med andet end Jrettesættelser, deri bestaaer i den senere Tid den Procedure i det nye kostbare Locale, som med Føie drager Opmærksomheden til sig og i sine Følger og Jndflydelse paa den offentlige Mening, med Rette maa kaldes sørgelig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-04
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-04
J England er Soldaten vant til at see Staten sørge for sig, naar han afskediges, skal denne Begunstigelse ogsaa blive Oberst Evans Troppecorps til Deel. Efter halt Dettel, saaledes sluttede Robert Peel, betvivler jeg, at politiske Grunde, baade med Hensyn til udenrigsk og indenrigsk Politik, Hensigtsmæssigheden af denne Geheimeraads=Ordonants, jeg seer paa det Princip, de Forudsætninger, den gaaer ud fra og paa Muligheden af dens Misbrug under fremtidige Forhold med den alvorligste Bekymring." Vi vente med næste Post at see, hvad Lord Palmerston har kun linet svare paa Ovenstaaende.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-04
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-04
Kjøbenhavn, den 29de Junii. Skjøndt det nu allerede er over en Maaned siden at den kgl. Ordre blev udstædt til Generalfiskalen om at appellere Hof= og Stadsretsdommen i Prof. Davids Sag til Høiesteret, saa er dertil dog endnu ikke engang gjort det første Skridt: at indstevne den Anklagede. Dette er saa meget meere paafaldende, da samtlige Procesacter ere trykte, og Sal gen saaledes af Advocaterne for længe siden indstuderet hvortil endnu kommer det, at den offentlige Anklager, som ogsaa har ført Sagen i første Jnstants, allerede iforveien er fuldkommen kjendt dermed. Et vigtigt præjudicielt Spørgsmaal synes iøvrigt at være afgjort. Klageren havde nemlig ønsket, at denne Sag ikke maatte behandles mundtlig og offentlig, men skriftlig, hvilket Rettens Statuter tillade undtagelsesviis for enkelte Sager, som indeholde eiendommelige Vanskeligheder eller krænke den offentlige Moral. Herimod protesterede Prof. Davids Advocater, og Retten har, ved ikke, at give nogen afgjørende Erklæring derpaa (thi der var ikke gjort nogen formelig Anmodning derom, stitiende sauctioneret den sædvanlige Procesmaades Anvendelse. (H. C.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-04
Nationalbankens i disse Dage afholdte Repræsentantforsamling havde foranlediget adskillige meget interessante For der valgt en ny Directeur i den aarligt Afgaaendes Sted. Hidtil havde det kun været en tom Formalitet, da den Afgaaende altid blev valgt paany igjen, men dennegang fandt man sig foranlediget til at afvige fra denne Skik, tildeels fordi den Afgaaende selv havde frabedt sig at blive valgt igjen. Derpaa valgtes, som bekjendt, Statsr. Hvidt paa 5 Aar, Angaaende det i Octroien ikke forudseete og hidtil ei heller forekomne Spørgsmaal, om en ikke igjenvalgt Directeur kunde blive pensioneret, opstod der en langvarig Debatte; men det blev vedtaget at en saadan Rettighed tilkom Banken, uden at det dog blev nogen Pligt for den, og da den afgaaende Directeur havde tjent Banken i en Række af 20 Aar, bevilgedes han en Pension af 2000 Rbd., som er 3/2 af hans hidtil havte Gage. Nogle Repræsentanter dicterede deres Protest til Protocols, og som Følge deraf blev nedsat en Committee for at gjøre Udkast til et Pensionerings=Reglement. Men Hovedsagen var et fra Prof. Bang udgaaet Forslag til at standse med Seddel=Inddragelsen, og derimod anvende Bankens aarlige Overskud paa andre Maader, som kunde snarere give Actionairerne Udbytte. Han havde først proponeret Udnævnelsen af en Committee, der kunde tage Spørgsmaalet i Overveielse, og, tvertimod den kgl. Commissairs Protest, blev dette Forslag eenstemmig antaget. Commissionen bestod af Professor Bang, Grosserer Suhr og Godseier Scavenius, som til Raadførelse drog endnu et af Directionens Medlemmer, Etatsr. Aagesen, til sig. Denne Committee havde nu proponeret, at Banken skulde ophøre med Seddelmassens Inddragelse, og derimod anvende sit Overskud til Sølvfondens Forøgelse. Dette Forslag blev paa det mest levende understøttet af Prof. David, og, uagtet mangen Modsigelse, ogsaa antaget, saa at der nu, istedetfor den aarlige Seddelopbrændelse, skal oprettes en Sølvconto. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-04
Jfølge hertil indløbne Breve fra Livorno var Fregatten Bellona" ankommen dertil den 6te Dennes. Alle Officererne ombord befandt sig vel; derimod havde omtrent 60 af Mandskabet været angrebne af de formildede Smaakopper, endeel havde dem endnu ved Ankomsten, og 1 var paa Veien død af denne Smitsot. Paa Farten i Middelhavet var indtruffen den ubehagelige Hændelse, at et betydelig Antal (man nævner 125) af Besætningen havde yttret saadanne Sygdoms=Symptomer, som havde indjaget Frygt for at der var udbrudt Cholera paa Skibet. Ved nærmere Undersøgelse fandtes det imidlertid at disse Symptomer hidrørte fra Vandet ombord, som var blevet inficeret derved, at en Mængde Spanskgrønt havde samlet sig ved Kobberet i Pumpen. Ved den hurtigt anvendte Lægehielp bleve de imidlertid alle i kort Tid restituerede. (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-04
Jgaar, den anden Søndag i Kildetiden, var Dyrehaven, overordentlig talrigt besøgt; alle Equipager i Staden vare satte i Reqvisition, og den talrige Mængde Kjøretøier af alle mulige Arter, som fra deres Stationer udenfor Øster- og Nørreport befordrede Lysthavende til Skoven, vare, fra Middagsstunden og indtil ud paa Natten, i uafbrudt Bevægelse, For dem, der foretrække Søtouren for den ellers saa behagelige Strandvei, der ved den uophørlige Kjørsel snart blevet som indbyllet i Støvskyer, var der sørget ved tvende Dampskibe: "Dania" og Dronning Maria, som flere Gange om Dagen gjorde Lysttoure til Bellevn og i Særdeleshed om Eftermiddagen havde fuld Besætning af Passagerer. Den sædvanlige Promenade paa Dyrehavsbakken var om Aftenen mellem 7 og 8 saa talrigt besøgt, at man kun med Møie kunde bevæge sig i den bølgende Vimmel. Blandt de Kunstnere, som iaar paa Bakken sørge for Kjøbenhavnernes Moro, torde Rappo og Tambourmajoren Liebhard med sit Selskab af Eqvilibrister og Liniedandsere have det mest talrige Publikum. Et Solmikroskop, som er opstillet paa Bakken, hører udentvivl til de seeværdigste Gienstande. Der er i det Hele ingen Mangel paa Fjelleboder, hvori Kunster af forskjellig Art forevises. Saaledes aabenbarer en saakaldt Sprogmaskine, den gaadefulde ægyptiske Jsis's Hemmeligheder og et Transparent- og Forvandlings-Theater, produgerer Keiser Napoleon paa Helena, medens der i en Bod ved Siden af forevises et stort normandisk Sviin a. &c.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-04
Et Par danske Vaffelboutiker have afløst den hollandske, der ifjor var saa stærkt freqventeret. Harpespillerinder, Lirendreiere, Violgnidere i Mængde forene sig iøvrigt ogsaa i Aar med Støien af Trommer og Bækkener, for at tilveiebringe den sædvanlige døvende Larm og Tummel. Mester Jakel undlader heller ikke at lade sine Mationetter figurere. Den Eneste man savner, er den meer end 90aarige Jøde, der, fængslet til Sygeleiet, iaar for første Gang i nogle og halvtredsindstyve Aar har maattet vige sin sædvanlige Plads under Træet. Blandt Curiosa bor heller ikke lades ubemærket, nat et kvindeligt fiirkløver fra Hannover musicerer i Conditor Monigattis Telt, spillende paa Fløite, Klarinet, Violin og Violonce. - Dyrehaven var igaar ogsaa besøgt af henved 100 Svenskere, der i Løverdags havde benyttet Dampskibet Marias Ankomst til Malm (som det nu ogsaa anløber paa sine Farter), til en Lystfart over Sundet. (S. Bl.)