JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Jacob Christensen er under Ladning i Kjøbenhavn og afseiler om kort Tid. Vedkommende Handlende, som skulde ønske deres Varer med ham, bedes snarest muligt samme ordineret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Formedelst indtrufne Forhindringer ønsker en Jomfru sig Condition, strax eller til 1ste Mai, som Huusjomfru, helst paa Landet; Adresse-Contoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
J Stedet Nr. 491 paa Algaden er overste Etage, bestaaende af 3 eller 4 Værelser, med Kjøkken og alle øvrige Bekvemmeligheder, at faae tilleie til Michaeli Fløttetid. M. Nyborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Cancellieraad Jensen anviser til Udlaan imod sikkere Pant i fast Eiendom circa 2000 Rbd. I Lorslev By, Ugilt Sogn, ere 2de Huse at faae tilkjøbs underhaanden. Det ene ligger tæt ved Landeveien, bestaar af 7 Fag, Muur- og Bindingsværk, er af Nyt opført 1832, og afgiver en bekvem Bopæl for en honnet lille Familie, helst af Haandværkstanden, som en Smed eller Hjulmand &c., som der i Egnen vist vil finde godt Næring. Til dette Huus er en god Toft, der kan fodre og græsse en Ko. Det andet Huus ligger strax derved, har 2 Skpr. Hartkorn, og kan fodre og græsse 2 Køer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Hvo der maatte ønske at kjøbe disse tvende Huse, vil derom behagelig henvende sig til Eieren dersted: Niels Krestensen Rævskjær.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
En Barnepige, der tillige godt kan sye, og som er forsynet med gode Recommendationer, kan strax erholde Condition; Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
En sortbroget Stud, omtrent 2 Aar gammel, blev sidste Efteraar optaget hos mig, uden at nogen Eiersmand, uagtet skeete Oplysning, har meldt sig til samme. Den retmæssige Eier til den, kan, imod at betale alle medgaaende Omkostninger, modtage samme hos mig. Hvedals Mølle, den 15de Juni 1835. Søren Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
En Mahagonie=Dame=Secretair er at faae tilkjøbs hos Snedkermester Vontillius i Urbansgade. En liden Familie, og tillige en Enke eller et Par eenlige Folk kan faae Værelser tilleie til Mikkelsdag hos Enken Lund paa Søndergade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
En middelaldrende Enke ønsker sig Condition som Huusholderske, helst paa Landet, enten strax eller til 1ste Novbr. Nærmere Underretning giver Adresse-Contoiret. Sønderskovsgaard. i Østerhan Herred, af tiendefrit Hartkorn c. 11 Tdr., er underhaanden tilkjøbs. Denne Gaard har nye og vel vedligeholdte Bygninger, et teglhængt Vaaningshuus med god Beboelse for en Familie af Middelstanden, er smukt beliggende og midt i sin Mark. Paa Arealet 375 Tdr. Land haves en Udsæd af 90 Tdr. Korn, kan holdes Vinter og Sommer 80 store Kreaturer foruden Heste; af Enghu avles 200 svære Læs; Torv haves i Overflødighed, og en Skovareal af 30 Tdr. Land har frodig Opvært. En stor Deel Besætning, Mejeriredskaber, m. m. kan følge i Kjøbet, og kan 2/3 Dele af Kjøbesummen forblive staaende i Gaarden, der er bortforpagtet indtil Maidag 1836. Det Nærmere om denne reelle Eiendom, der har forsvarligt Yderhegn, og paa hvilken i en Række af Aar er gjort betydelige Forbedringer, erfares hos Adjunct Frigast i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Ved Proclama af Dags Dato som snarest muligt læses ved vedkommende Over- og Underret ere Creditorerne i Boet efter afdøde Selveiergaardmand Christen Pallesen af Dønbek i Gjerum Sogn med 12 Ugers Varsel indkaldte for, under Tab deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme. Hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Horns Herredscontoir i Frederikshavn, den 12te Juni 1839. Nørbye, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses ved vedkommende Over= og Underret, ere Creditorerne i Boet ef liter afdøde Selveiergaardmand Christopher Westphael af Skjerumgaard i Skjerum Sogn med 12 Ugers Varsel, indkaldte for, under Tab af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 12te Juni 1835. Kørbye, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Auction. I Henhold til Aalborg Amts Skrivelse af 12te Dennes bliver, Løverdagen den 11te Julii næstkommende, Formiddag Kl. 9, afholdt Auction paa undertegnede Herreders Contoir i Nørre-Sundby over Hittegods, bestaaende af en Furrebjelke, af circa 7 Alens Længde, en Ditto Bielke, 15 Alen i Længde, som ere fundne i Liimfjorden, i Nærheden af Sundby, og et Bundt Hamp funden ved Nørre-Sundby. Maatte Nogen imidlertid ansee sig eiendomsberettiget til anførte Hittegods, anmodes disse at melde sig og legitimere deres Eiendomsret her paa Contoiret forinden Auctionen. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 18de Juni 1835. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-25
Dronningborg Mølle, 1/2 Miil fra Randers, med Tilliggender af Hartkorn 9 Tdr. 2 Fdkr. fri Hovedgaardstaxt og 2 Tdr. Mølleskyld, agter jeg, saafremt antageligt Bud maatte skee, at sælge ved en eneste Auction, som holdes paa Gaarden Onsdagen den 19de Juli, Eftermiddag Klokken 2. Møllen, hvortil haves betydelig Søgning, saavel fra Randers som Omegnen, er af hollandsk Bygning, har 4 Qværne, med 2 Tromlesigter, og denne, tilligemed Bygningerne, ere i Landets Brandkasse assurerede for over 24,000 Rbd. Sølv. Om Vinteren kan holdes 60 Fækreature, hvoraf de Fleste fedes. Om Sommeren derimod kun et ubetydeligt Antal mindre. Paa 1ste Prioritet i Eiendommene indestaae 10,000 Rbd. r. S. til det almindelige kongelige octroyerede Brandassurance-Compagni for Varer og Effecter. Med Hensyn til Betalingen af det Mere af Kjøbesummen, blive Conditionerne billige. Skeer Salg underhaanden, forinden Auctionen, skal dette snarest muligen derefter blive bekjendtgjort. Wesenberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
Journal des Debats bliver ved at tale Interventionens Sag. "En hurtig Afgjørelse, siger den, ger fremfor Alt fornøden; ikke blot, fordi en Forlængelse af Krigen forlænliger Menneskehedens Lidelser; ikke blot fordi vore Pyrenæer Departementer og vor Handel med Spanien lide, under Varigheden af den nærværende Tilstand, men fornemmelig, fordi lidet vil vise sig, hvis denne Krig vedvarer en Tidlang, at Spanien da ikke bliver ene om at give den Næring. Det vil da meget mere blive klart, at Spanien kun bliver det Theater, hvorpaa det øvrige Europa kommer til at afgjøre sine Tvistigheder, idet der nok vil findes Recruter af alle Partier, der ile derhen og der var vel heller ingen Ulykkei, om de europæiske Differentser afgjordes med Sværdet i Haanden, paa spansk Grund, naar det øvrige Europa derved kunde tilkjøbe sig Rolighed. Men det kan ikke være Frankrig behageligt, at denne Kampplads skal ligge det i Ryggen og hindre det i at samle sin hele Opmærksomhed paa eet Punkt. Varer denne Tilstand ved, maa Frankrigs Blikke stedse vendes mod Syden og Norden, og ligger endogsaa den Fare, som kunde true fra Norden, endnu i det Fjerne, saa synes det dog at være en betingelse for Frankrigs Rolighed, at kvæle den Spire til hiin Fare, som Spaniens Tilstand udklækker, forinden den endnu har fæstet dybere Rødder. J vore Øine var det derfor være bedre strax at sende 60000 Mand til Spanien, for at oprette Roligheden og befæste Constitutionen, end stedse og altid at holde 30,000 Mand paa Pyrenæergrændsen med Geværet i Armen, som Tilskuere til den Kamp, der foregaaer paa denne, de politiske Lidenskabers Tumleplads, eller for at iagttage Don Carlos, naar han stiger paa sin Trone og da, med Nød og Neppe, at forhindre ham i at gjøre Pampelona eller St. Sebastian til et Asyl for Hendrik den 5tes Tilhængere. J Baggrunden ligger vel ogsaa hos det Partii, hvis Organ Journal des Debats er, Frygten for, at Spanien, ved en revolutionair Kraftyttring, skal søge at erstatte den directe Bistand, dets Allierede have afslaaet, og, skjøndt vel hverken Regentindens eller selv Torrenos Hu staaer til et altfor fri findet Regimente, saa er denne Jmpuls, naar den engang er given, dog ikke meget let at holde i Tømme. s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
Belgien er heller ikke uvirksom, med Hensyn til den indirecte Intervention, men har, efter det franske Cabinets Jnsinuationer, strax taget alvorligt fat paa Sagen. Til Kanonfoder for Don Carlos's Kanoner har man blandt andres bestemt Straffebataillonerne og en Levning af Fremmed=Legionen, tilsammen omtrent 2000 Mand. Desuden tilstædes fri Hverving i Belgien, og for det hele belgiske Corps bestemmer man General Daine til at føre Overcommandoen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
J England gaae Rustningerne, under Oberst Evans, saask rask fra Haanden og Antallet af Anmeldte er saa stort, at man har seet sig nødt til, kun at antage de Officerer, som allerede for have været i Feldten, og kun tilstæde saadannes Volontairer Adgang, som af egne Midler stille 20 Rekruter eller deponere en hertil svarende Sum i Englands Bank. Det hedder, at General Chichester, som før har tjent paa Halvøen, skal føre Commando over en Deel af Hjelpecorp. set og at Regjeringen allerede har afsendt 80,000 Geværer, for Dronningens Armee.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
Blandede Efterretninger. Den 18de Juni, Aarsdagen, da Slaget ved Waterlod fors 20 Aar siden definitivt gjorde Ende paa Napoleons Herredømme, samledes de engelske Stabsofficerer, som havde bivaanet hiint Slag, hos Hertugen af Wellington til et stort Middagsmaaltid, i hvilket ogsaa Kongen deeltog. Samme Dag beværtedes ogsaa Garden, men ved de 3 Cavalleri=Regimenter af samme fandtes nu kun 36 og blandt de 7 Jnfanteri=Batailloner kun 70 Officerer og Soldater, som personlig havde deeltaget i Slaget.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
J Scutari er, ifølge Breve fra Triest af 5te Juni, Midten af Mai Maaned udbrudt betydelige Uroligheder. Paschaen havde hidtil forgiæves søgt hos Stadens tyrkiske Befolkning at inddrive en Contribution paa 200,000 Piastre; han benyttede derfor den 17de Mai Efterretningen om den tyrkiske Flaades Ankomst til den albanesiske Kyst, for at give sin Paastand mere Eftertryk, lod plante Kanoner og opmarschere Tropper paa Bazaren og Tyrkerne formene Adgangen til Samme, medens han derimod ved Smigrerier søgte at bringe Stadens christelige Beboere, der havde lovet at betale deres Anpart af Contributionen, paa sin Side, og forebygge al Forbindelse imellem dem og Tyrkerne. Hans Bestræbelser i saa Henseende Sloge imidlertid feil; thi Christne og Tyrker, som kun saae Sikkerhed i deres forenede Kræfter, forbandt sig til Modstand imod Tyrannen; Omegnens Beboere gjorde fælles Sag med dem, og saaledes kom det den 18de Mai i Scutaris Gader til en blodig Kamp, som ved Efterretningens Afgang, den 21de, endnu ei var tilende; men efter al Sandsynlighed maatte falde ud til Tab for Paschaen, som formodentligen vilde blive nodsaget til at indeslutte sig med sine 5000 Mand i Citadellet, der dog kun var provianteret paa 5 Dage. (Jfølge Handelsbreve fra Ragusa af nyere Dato, skal Paschaen af Scutar have beholdt Overhaand og taget frygtelig Hævn overde Gjenstridige. Der blev skændet, plyndret, brændt og myrdet i Staden, og selv den catholske Erkebisp var bleven let Offer for de seierrige Troppers vilde Raseri.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
Hertuginden af Leu (Dronning Hortense, som nu i nogle Uger med sin Søn har opholdt sig i Gens, er Gienstand for tusinde Gisninger, uagtet hun lever meget tilbageholdende. Alskens Spioner skulle være komne i Bevægelse, og Brevvexlingen gimellem Schweizer=Politiet og Paris skal være meget levende. Man skulde troe, der var en stor Sammensværgelse i Gjære. Enden paa Visen vil nok blive, at den franske Regjering tilkjendegiver den schweizerske, at Bodensøens Bredder er uendeligt sundere for Hertugindens Helbred, end Leman=Søens.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
Dampskibsfarten mellem Jndien og England over Sue ler nu definitiv reguleret; et Dampskib fra Malta vil regelmæssigt indtræffe den 26de i hver Maaned i Alexandrien, og d. 2den næste Maaned afgaae med de fra Jndien kom sne Breve. Socotora er uden Vanskelighed bleven tagen i Besiddelse af Englænderne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
Dersom det gunstige Veir vil vedblive endnu en 12 Dages Tid, hedder det i en Handelsberetning fra Rotterdam af 16de D., vil der i Provindsen Seeland og vor Omegn blive gjort Begyndelse med Rapshøsten. Frokapsralerne ere usædvanlig store, vel fyldte og love et rigeligt Udbytte. Alle Kornarter staae i det Hele taget saa yppigt, at der er bedste Haab om riig Høst. Det Samme meldes ogsaa fra Rhinen, med Tilføiende, at ethvert Spor af den Skade, som Hagel og Musene havde anrettet, nu er forsvundet, og at Markerne, ved de sidste 14 Dages varme Veir, have faaet et saa gunstigt Udseende, at man venter en ligesaa riig Høst som ifjor.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
Man er kommen paa Spor efter Tyverier, begaaede i Kongsbergs Sølvværk, idet der ombord paa Dampskibet er forefundet sammensmeltet Sølv, som skulde have været forsendt til Kjøbenhavn. Flere Personer synes at være indviklede i dette Bedrageri.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
Paa Landeveien imellem Genua og Turin hændtes det den 16de Mai, ved Nedkjørselen til Broen ved Novi, at Kjøretøiet sprang paa en Diligence, hvori der sad flere Personer. Med pilsnar Hurtighed fløi Vognen nu ned af Bjerget og søndersloges imod Broen. Tvende af de Reisende, en Oberstlieutenant af Ingenieurcorpset og en Genueser, samt Postillonen, sloges ihiel paa Stedet; tvende Andre ville neppe kunne leve, og af alle de Reisende, som befandt sig i Vognen, slap ikkun 3 nogenlunde taalelig derfra.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
Om den store Proces. (Sluttet; see Nr. 90.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
Da den nye Proces mod de Al protesterende Defensorer kom til, traadte denne Omstændighed endnu mere levende frem i Publicum. Disse Mænd ere for det meste Retslærde, Advocater, som de Anklagede havde valgt til deres Forsvarere, men som man ei vilde tilstede Adgang for Skrankerne som saadanne. Desuden besluttede man at actionere disse Mænd, forinden Underskrifternes Authenticitet var erkjendt, og medens overhovedet ikke engang den, vel bittert, men dog forsigtigt, affattede Protestation, men kun dens Offentliggjørelse ved Trykken, er straffældig. b) Denne Begivenhed formerer aabenbart Antallet af systematiske Modstandere, der kan nu atter vælges nye Defensorer og Processen bliver til en Skrue uden Ende c) Et stort Antal af Pairerne er ikke enig med de Andre, og har unddraeget sig fra al Deeltagelse i Sagen. d) Meninger og Grundsætninger kunne kun bekæmpes ved Meninger og Grundsætninsiger, saaledes som J. d. Debats, men, som det synes, med ringe Virkning, forsøger det; Forfølgelser avle stedse kun en virkelig eller indbildt Martyrdom, og have allerede gjort grove Vildfarelser herskende for nogen Tid. e) Man vil opløse Nationalgardens opsætsige Legioner; vil man gjøre vel deri, Villele opløste hele den parisiske Nationalgade; den skiltes roligt ad og Ministeren triumpherede. Men - i Juli Dagene tog den Fyldestgjørelse, dens Andeel i at fremme Juli=Revolutionen var meget væsentlig. f) Man spørger endelig, under disse Omstændigheder: Hvortil de uhyre Omkostninger, som denne Processes Forplantning til Paris og for Pairsretten har foranlediget? Alle de Anklagede, selv om de dømmes En for Alle og Alle forEen, ville ei kunne tilveiebringe dem; hvo skal altsaa bære dem, Folket, men Folket har jo hverken forlangt eller billiget Processen. Hvorledes skal nu alt Dette ende? Med en Dom eller med Amnestie, Begge Alternativer have deres Forlegenheder og ville efterlade et dybt Jndtryk. Vi haabe oprigtigt, heri at tage feil, men vi kunne foreløbig ei andet end beklage, at Marschall Gerards tidligere Raad, som gik ud paa Amnesti, ei blev hørt, og vi frygte, at man vil faae Grund til at angre det.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
Kjøbenhavn, den 22de Junii. Ved den i Torsdags og Fredags afholdte Forsamling af Nationalbankens samlede Bestyrelse blev den Beslutning tagen, at Banklaanenes Rentefod for Fremtiden skulde nedsættes fra 5 til 4 pCt. - en Forholdsregel af almeen Jnteresse og Vigtighed, der allerede i Aaret 1830 var bragt i Forslag af en Bankrepræsentant, og hvis Hensigtsmæssig hed ogsaa synes tilstrækkeligen motiveret ved det Modstridende i at discontere Vexler uden Sikkerhed til 4 pCt. og derimod for Laan med fuldkommen betryggende Sikkerhed at tage 5 pCt., saavelsom deri, at Banken har disconteret Contrakkassens Vexler til 4 pCt. og ladet Centralkassen tage Sikkerheden. Forslaget faldt dengang igjennem med en Majoritet af 1 Stemme, og hiin Repræsentant udvirkede blot, at den Rente, som Kjøbenhavns Fattigvæsen havde at svare til Banken af et Laan paa 150,000 Rbd., blev nedsat fra 5 til 4 pCt. - Ved Valgene af Embedsmænd blev Hr. Etatsraad C. Lund tillige valgt til Formand for Nationalbankens Repræsentanter. Bankbestyrelsen har bevilget den afgaaede Directeur, Hr. Etatsr. D. Koefoed, en Pension af 2000 Rbd. Sølv. Kbhyst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
Som man erfarer have derr. Grosserer og 6te Suppler ant for Kbhvn., Jacob Holm, R. af D., og Hofagent; Waagepetersen, R. af D., udmeldt sig af de 32 Mænds Forsamling. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
Med Løverdags=Adresseavisen fulgte, som Tillægsblad, en Jndbydelse til at stifte et Selskab af Medborgere og Medborgerinder for at oprette Asyler for Smaabørn. Af denne erfares, at der for Tiden i Kbhvn, gives tvende saadanne Tilflugtssteder, som skyldes Privates Velgiørenhed, og hvori der omtrent er Plads til 150 Børn. Ved Asyler for Smaabørn" sige Indbyderne, forstaaes saadanne Anstalter, i hvilke Børn under 7 Aar deels under passen, de Varetægt kunne blive beskyttede mod de Farer, som Mangel paa Tilsyn maatte udsætte dem for, deels kunne blive legemlig og aandelig udviklede og vakt til Modtagelig hed for alt det Gode, som senere Skolen og Livet skulle fremme og bringe til Modenhed hos dem. Overeensstemmende med dette Øiemed for Asylerne, ville strax, saasnart et saa stort Antal af Velgiørere har tegnet sig for Bidrag at der kan begyndes, de fornødne Foranstaltninger blive trufne, for at en Indretning af denne Art kan træde i Virksomhed. Til den Ende vil et passende Locale med dertil hørende Legeplads eller om muligt have være at anskaffe hvor et Antal af omtrent 100 Børn fra 2, 3 til 7 Aars Alder kunne blive optagne og overgivne til en kjerlig og moderlig Bestyrerindes Varetægt, som i Forbindelse med en Lærer og understøttet med Raad og Daad af dem af Selskabets Velgiørere og Velgiørerinder, som maatte føle Kald og Jnteresse derfor, vil drage Omsorg for Børnenes legemlige og aandelige Vel. J første Henseende ved at sørge for Reenlighed, frisk Luft og saadanne Beskjæftigelser, som kunne forskaffe dem passende og tilstrækkelig Bevægelse, og i sidste Henseende ved at vække deres Forstand og fremfor Alt indplante christelig Fromheds og Retskaffenheds Spire ret dybt i deres Hjerter, paa en til saa smaae Børns Tarv hensigtssvarende Maade. For at kunne see et saadant første Asyl sat i fuld Gang, og dets fremtidige Virksomhed sikkret troe vi efter et, saavidt muligt, beregnet Overslag at behøve imellem 7 og 800 Rbd. aarlig. Jndbydelsen er underskreven af derr. Prof. Sibbern, Præsterne Münter, Rothe og Waage, Catechet Schaarup, Candidaterne Dr. Kirkegaard, L. C. Müller og P. Rørdam, Auditeur Holm og Mægler Bützow, og Indbydelseslister ere henlagte i de fleste Selskabers og Klubbers Locale, samt hos efterfølgende Mænd i Kjøbenhavn: Berling, den Berlingske Tidendes Contoir, Pilestræde Nr. 118; Deichmann, Secretair, den Gyldendalske, Boghandling, Klareboderne Nr. 8, Frey, Kunstdreier, Østergade Nr. 54, From, Agent, Hjørnet af Raadhuusstræde og Farvegade Nr. 120; Funch, Urtekr., Hjørnet af store Kongensgade og Academigaden Nr. 261, Holstebroe, Jsenkræm., Vimmelskaftet Nr. 25. Jetsmark, Redacteur, Adressecontoiret, Østergade Nr. 63; Kierkegaard, Klædekr., store Kjøbmagergade Nr. 19. Liunge, Secretair, Hjørnet af Adel= og Gothersgade Nr. 8 i Stuen; Lyngby, Urtekr., Frederiksberggade Nr. 28; Reizel, Universitetsboghandler, store Kjøbmagergade Nr. 6; Sundorph. Urtekr., Boldhuusgade Nr. 156; Tvermoes, Kultorvet Nr. 135 & 136. Winther, Jsenkr., Silkegade Nr. 47, paa Christianshavn; Lefolii, Urtekr., lille Torvegade Nr. 108, paa Vesterbro. Møller, Urtekr., Nr. 58. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
Dr. Schønheiders Caracteer - siger Overlærer Olsen i sine fortræffelige Anmærkninger til de af ham udgivne Ewaldske Brevskaber - var streng, alvorlig og indgribende; gjennemtrængt af religiøs Overbeviisning og i sit hele Sind behersket af den theologiske Dannelse, maatte han blive en ivrig praktisk Geistlig. Selv urokkelig i sine Grundsætninger, nøiagtig i sine Pligters Opfyldelse, var han ubønhørlig streng endog heftig, imod Feil og Daarlighed - hans Natur var Ewalds ganske modsat, - og denne Mand skulde være Ewalds Kassemester og Skriftefader, Schønheders sidste strenge Brev kunde vistnok minde om hvad Hr. Olsen paa et andet Sted saa træffende siger, at der gives visse haarde Mennesker, som synes at være ufuldstændige Naturer. hvis Dyd bestaaer i Mangel paa Sandser. Med uendelig Veemod maa man læse Ewalds egne Breve, i hvilke hans legemlige Smerter og jordiske Ulykker dog ikke reent kunde tilintetgjøre hans rige Lune og Vittighed. J de sid 1ste Breve til Spendrup trækker Ewald den diplomatiske Høitidsdragt af, i hvilken han maatte vise sig for sin Skriftefader, og fremtræder, trods al sin Sygdom og Elendighed, i en ugeneret, munter og broget Dragt. Han omtaler sine Leilighedsdigte og undskylder deres mulige Daarlighed med de Ord: thi hvor Trang var Fader, Melancholi Moder og Hastværk Accoucheur, hvad kan man der vente sig af Fosteret?" - I eet af Brevene giver han sin Ven en Commission, for Himlens Skyld at besætte en Terne for ham i det nyoprettede Tallotteri, og i et andet, hvist comisk, i det franske Sprog affattet Brev anmoder han ham paa det indstændigste om at sende ham et Laan paa - quatre paavres Öcus, Ma mere se contente de me proHeurer cela que suffit pour trainer la vie, cest af dire les premieres artieles de la priere quastridme; et elle ny pense pas, gulon a quelquefois des besoin de plaisir og d'honneur plus pressantes, que les antres. (t usle Rigsdaler. Min Moder nøies med at skaffe mig, hvad der absolut hører til at friske Livet, c: de første Artikler, af den 4de Bøn, og hun tænker ikke paa, at man undertiden har Fornødenheder, som Fornøielse og Ære giøre Fordring paa, der ere meere trykkende, end de andre." – Saaledes var Johannes Ewalds Skjæbne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
Kjøbenhavns Havnepriser, den 20de Junii. Holst. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Sjell. Hvede 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Loll. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. 2 s. Holst. Rug 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Dansk Rug, 3 Rbd. 3 Mk. 4 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, 2rad. 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg, brad 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. Havre 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Holst. Smør 52 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 40 Rbd. - Mk. - s. a 42 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 44 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. 5 Mk. - s. a 10 Rbd. - Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-27
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 23de Junii. Hamborg 2 M. - a vista 2063. Species 206 1/2. Species solgtes til 12 Rbmk. 612 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier - R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 494 a 50 Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Oblig. (u. R.) 94 Rbd. Sedler. Ditto Ditto 91 i Banco. Natuld=Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 a 1021 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 1/2 a 1052 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.=Obl. 102 a 1021 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 101 a 101 1 i Be 4 pCt. Ditto Ditto af 1828 101 1/2 i r. S. 4 pCt. nye norske Obl. af 1834 101 1 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 1011 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 75 Lst. Hamborg, den 23de Junii. Bordeaux 188 1/2. Petersborg 9. London 2 M. 13 Mk. 8 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 101 s. Madrid 461. Cadix 46 2/8. Lissabon 513. Amsterdam 2 M. 35, 85, k. S. 35, 70. Kjøbenhavn 207. Species 1/2 slettere. Disconto ikke noteret.