JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
J. J Christiania har paa Constitutionsdagen den 3de Mai fundet urolige Optrin Sted. En Hob Studerende drog, med en Student Blom i Spidsen, hen foran Statholderens, Grev Wedel-Jarlsbergs Palai, for ved Piben og Støien at give deres Utilfredshed tilkiende. Paa Toldboden blev Unionsflaget med sine rigtignok unationale Farver revet ned og søndertraadt, og paa Gaden mishandlede Pøbelen flere rolige Borgere i den Grad, at endeel Saarede maatte bringes ind i Rigshospitalet. At man ogsaa bragte General, Baron Wedel-Jarlsberg en Kattemusik, har været mindre paafaldende, da han er vant hertil; derimod vakte Optrinene udenfor Statholderens Bopæl almindelig Harme, da han hører til Norges meest udmærkede Patrioter. J Aalborg Avis, hvoraf ovennævnte Beretning er taget, læses imidlertid af 5te Juni følgende: Vi leverede igaar, efter en Correspondentartikel i Leipz. Allg. Zeit., dat Christiania den 18de Mai, der var optagen i Altona Mercur, en Beretning om endeel Optøier, der den 17 Mai skulle have fundet Sted i Christiania; men ligesom vi i norske og danske Blade intet herom have bemærket, saaledes erfare vi ogsaa dag, at et Brev, som igaar er kommet hertil, dat. Christiania, den 35de Mai, aldeles ikke omtaler nogensomhelst stedfundne Ercesser, saa at disse vistnok, om de have fundet Sted, maae have været af høist ubetydelig Natur.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
J London er død en riig Brygger, som har testamenteret en Neven sin uhyre store Formue under den betingelse: at Denne, saalænge han har Tænder i Munden, hvert Aar skal lade een trække ud paa sin Onkels Dødsdag. Han vilde derved bevirke (hedder det i Testamentet) at den kjære Neven endnu efter mange Aars Forløb paa denne Dag skulle mindes sin Onkel med Smerte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
Fra Stuttgart meldes, at blandt flere andre pietistiske Secter, som synes at have fundet en frugtbar Jordbund i Schwaben, ere ogsaa Svedenborgianerne optraadte der, og lade til at ville stifte en nye Kirke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
Kongen af Holland har forelagt det andet Kammer et Lovforslag, ifølge hvilket Cheferne for Ministerialdepartementerne erklæres ansvarlige for alle Handlinger, der af dem foretages, eller til hvis Udførelse de medvirke, ifald de krænke Lovene eller Forfatningen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
J Stuttgart bragte man den 22de Mai de første modne Kirsebær tiltorv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
Indenlandsk. Den 23de Mai er Capitainlieutenant C. F. Kruse efter Ansøgning meddeelt Afskeed i Naade fra hans Post som Plads-Commandant paa Kyholm, med Pension.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
Under samme Dato er Capitainlieutenant I. P. Schumacher udnævnt til Plads-Commandant paa Kyholm; hvorimed han udtræder af Marinens Detail. Prof. Sibbern vedbliver at skrive i Adresseavisen, men vi maae tilstaae, at det gaaer langt over vore Enner at bestemme, om det skal være Alvor eller Satire, og Løsningen af denne Opgave bliver saameget vanskeligere, som Professoren, efter at have bemærket, at hvad han og andre fornuftige Mænd tale, faaer ingen Magt, selv siger: "Jeg har snakket Almuesmanden efter Munden, ja endog næsten aflagt min Forstand for at gjøre mig ret forstaaelig; men hvad har jeg udrettet? Da vi saaledes have meddeelt Noget, vi antage at være Alvor, ville vi opgive en Prøve paa hvad vi have forstaaed som Satire. Professoren taler nemlig om Censur og explicerer sig her saalunde: "Jeg skulde vise, hvorledes man skulde skrive, saa Censor ikke fik Noget at stryge, ja han skulde maaskee endog bede mig at sætte Noget til. Jeg skulde være Journalist, jeg kunde være det, ja jeg er det jo paa en Maade eller rettere paa flere Maader, da jeg skriver overalt og om alle Ting. Der er endog meget muligt, hvis her maatte blive indført Censur, at jeg da selv udgav et Blad; thi de Modsigendes og Dadlendes Flok maatte jo da forstumme, og der vilde blive tyst og stille over hele Landet, men saa var jeg paa min Boldgade som maa siger og jeg skulde de føre Talen for Alle, og jeg og det danske Folk vi skulde godt komme ud af det med hverandre, og der skulde, ikke høres nogen Klage eller Yttring og Misfornøielse i nogen Avis, være sig over noget Offentligt eller noget Privat, men den Fremmede, som kom og besøgte os, skulde ikke læse i vore Blade Andet, end om at den Lykke og Glæde, som boer i vort elskede Fødeland. See saa kunde vi gode Fromme dog engang komme til at gjenkjende, os paanylVed de politiske Forelæsninger, som Prof. Sibbern paabegyndte den 29de Mai, var Tilstrømningen af Mennesker saa stor, at det til Forelæsningerne bestemte Autorium ikke kunde rumme dem alle og en Mængde stod paa Trapperne, hvorfor Professoren troede paa egen Haand at burde benytte Solennitetssalen. Det er nok meget længe siden, at en Universitetsprofessor har havt et saadant Tilløb, men i dette Tilfælde er det da heller ikke saa besynderligt, siden Docenten har givet saa fortræffelige Prøver paa sit politiske Talent i Adresseavisen. Forelæsningerne, som kun indlededes denne Dag, fortsættes hver Tirsdag og Fredag; dog holdtes den 2den Juli ingen Forelæsning paa Grund af Studentersamfundets Generalforsamling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
Fra Kiel hedder det i Kieler Correspondent Blatte: Den 2den Dr. om Morgenen Kl. 3 ankom Hendes Keiserlige Høihed Storfyrstinde Helena Paulowna af Rusland, under Navn af en Grevinde Romanoff med tre Dettre og sin Broder Broder Prinds Frederik af Würtemberg paa den Leiserlig russiske Krigsdampfregat Bogator fra Petersborg til Kiel. Storfyrstinden modtages af den russiske Gesandt Baron v. Nicolai, og Hs. Durchlauchtighed Hertugen af Glücksburg aflagde hende et Besøg ombord i Fregatten, hvorpaa Storfyrstinden, besøgte Hs. Kall. Høyhed Hertuginden paa Slottet. Kl. 11 fortsatte Hs. Keiserlige Høihed sin Reise til Wiesbaden og Darmstadt. Grev A. Tolster ledsagede Stor fyrstinden som Attache og desuden reiste Grevinde Razumovsky, født Prindsesse Vizimsky, og hendes Niece med Bogater." "Bogatyr er et meget smukt Dampskib af 300 Hestes Kraft, 160 Fod langt og stikker 16 Fod dybt, det laade ikke desto mindre lige til Skibsbroen, saa at man kunde gaae i Land uden Hjælp af Fartøi. Det havde en armeret Lugger paa 12 Kanoner paa Slæbetoug. Bogatyr, fik i Kiel Ordre til ufortøvet at begive sig til Rheden ved Travemunde for der at vente paa nærmere befalinger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
En Hr. O. Splid, i sin Tid Fuldmægtig, har i Kjøbenhavnsposten ladet indføre følgende Curiosa. Det er dog en piqvant, en lystig Tid, vi leve i. Hvem skulde vel have troet at komme til at opleve en saa munter Alderdom, Jmmer Liv og Bevægelse, immer Munterhed. Snart kommer Kjøbenhavnsposten" og Fædrelandet, og giker en Salve, saa Husene ryster, snart kommer den Berlingske og Dagen" rykkende op med fældede Bajonetter. Snart kommer den ærværdige tappre Adresseavis med Allongeparyk og nedhængende Ærer og Skjægges Buxer og Kaarde ved Siden og trækker blank og siger: "Nu har jeg faaet Privilegium paa at commandere Borgerskabet. Haltet Smaul ihr Herrn Nu gaaer vi paa Balparee og faaer en Svingom; nu opfører man en stor Vocaleoncert paa Torvene og Gabedrengene spille picolo og Godtfolk og Politiet dandse Kjepperyggedands med hinanden i Gaderne. Naa Herregud, Hver morer sig paa sin Viis. Hellere slaaes end sove, det er mit Princip. Men jeg vil her kun tale om fremragende Personligheder, som bidrage til det almindelige Liv og Munterhed. Af alle er der nu ingen, jeg saa godt kan lide som Professor Sibbern; det kommer, naar jeg ret grundigt eftertænker det – i Grunden vist af, at der er en Slags aandeligt Slægtskab mellem os. Det er ret en Mand efter min Mund. Ja her see vi et nyt Finantsprincip, som skal give Statsvekonomerne noget at speculere paa. De kommer nok til at skrive deres Bøger om. Jeg gaaer gandske ind i Jdeen. Og nu vil jeg gjøre et Forslag. Lad os samle og indkalde alle seperate Fonds, og slaae alle Finantserne i een Bunke, og lad os saa gjøre en Generaluddeling, saa fik Folk noget at leve af, og saa sparede vi al Finantsbestyrelse, og alle de mange Contoirer og alt saadant; eller lad os gaae hen og gjøre et umaadeligt og gevaltigt Gilde for hele Danmark og dets Jndvaagere. Det Forslag, er Guld værd, Saa kunde min Skræder saa saa meget Arbeide, ja saa meget, at han ikke kunde overkomme det, saa kunde Kræmmerne staae i deres Boutik i Kjøbenhavn og Lemvig og sælge og tjene Penge, og saa kunde Sversker florere og Kudske og Vadskerkoner og Handel og Vandel blomstre og alle Folk blive lykkelige, og saa kunde vi gaae hen og lægge os. I Hemp. Av. No. 106 læses under Indsendt, følgende Udraad fra Fyen, Lad vor Konge med Fred, lad ham have Fred, ja lad ham have Rot til at røgte fiivigtige Kald! Dette Udraab vil sikkert enhver oprigtig og redeligsindet Undersaat istemme. Maatte dette være nok saat, for at standse de Fordringer, som saa byppigen henkastes paa det taalmodige Papiir, hvorved ikke alene ettende Christian, men hver sit Fædreland troe dansk Mand maa føle dyb Smerte, idet man beklager de Ensidige og Letsindige, der sikkert have glemt at sætte sig i dens Sted, af hvem de forlange Mere, end der saa at sige staaer i menneskelig Magt. En Landmand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
J Natten til 17de Mai afbrændte Færgegaarden Sophiesminde, ved Ballens Havn paa Samso. Da det samme Nat var saa tyk Luft, at det fra de nærmeste Steder ved Færgegaarden ikke var muligt at see Branden, bevirkede dette, at ingen Mennesker kom de Brandlidte til Hjælp for Gaarden var afbrændt, og den Voldsomhed, hvormed Jlden greb om sig, foraarsaaede at Forpagterens, Posterpediteur Smiths Hustru indebrændte, og at alt Ind- og Udbo, paa Ubetydeligt nær, blev fortæret af Luerne. (Ab. Av.) Til de Fortrinligheder, som især kunne tillægges beranderske Handsker, bør først regnes den: "at de, naar de for Vinterens Komme anlægges og stadigen bruges, beskytte mod Frost og anden Hudsyge, dernæst give de Huden en Finhed og saadan blændende Hvidhed, som ikke paa anden Maade kan opnaaes, ja hvo der paa denne Forskjønnelse af sit eget Jeg sætter høi Priis, behøver blot, foruden den stadige Brug om Dagen, tillige at iføre sig dem om Natten, og vil da snarligen spore Sandheden af at her anførte. (Kbh. Adresseav.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
Jfølge Privat-Efterretning skal der i Hamborg være udbrudt en farlig Epidemie, som har bortrevet en Deel unge Mennesker. Navnlig ere tvende unge Mænd, som for nylig forlod deres Familie i Aalborg, for at tage Engagement derovre, blevne dens Offer. (Aalb. Av.)J Viborg er oprettet en Ørstedsk Læseforening, hvis Bøger ere bestemte til at udlaanes, – indtil videre uden Betaling, – til Viborg Beboere af Almuekassen. Foreningens Bestyrere ere dHrr. Stiftsprovst Schjødte og Overretsprocurator Møller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
Hovedgaarden Moltrup, i Timring Sogn, Uvlborg, Herred, Ringkjøb. Amt, er i denne Tid solgt af Hr. Crone, med ubetydeligt af Besætningen, for 14,000 Rbd. til en Slesviger. For 6 Aar siden kostede denne El dem kun omtrent det Halve.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
Fra Aalborg skreves under 6te Junii. Capitain P. Christensen, Forer af Sluppen "Ane Cathrine" af Ren ders, som igaar er ankommen hertil fra Altona, beretter, den 1ste de paa 57 9 Brede, saa at sige i Miil ret Vest fra Hanstholm, at have passeret et siunket Skib eller en Brig, som stod ret paa Enden, med Agterspeilet og en spøilet Luge eller Kabytskappe syer Vandet; om Bogbordsiden laae tillige og svarede en Misan, eller Brigdom og Gaffel, som formodentlig var fast ved Faldrebet eller Skjøde: Roervinden vendte agter efter, dannet til Radt. Paa Agterspeilet stod indhugget med forgyldte romerske Bogstaver: 18 Die Avillinge von Riga, 33.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
Skibet Broup Hendrika, Skpr. Kiint, fra Sønderborg bestemt til Antverpen med Raps, er, ifølge Efterretning fra Tønning af 28de Mai, stødt paa Grund imellem denne Stad og Rendsborg, i Nærheden af "Pahl bude," og blevet saa læk, at det maae befrygtes, at en stor Deel af Ladningen er bleven paad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
Fra det i Natten til 12te Mai paa Den Øsel forliste engelske Dampskib Vulture" er ikke alene Mandskab, Passagerer, Penge og Eqvipage, men ogsaa Storstedelen af Ladningen bjærget. Skibet er derimod aldeles sjunket.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
J det sidste Stormper ere mange Fartøier komne til Ulykke. Helsingøers Havn ligger opfyldt med Skibe som der ville reparere. Mange vare drevne paa hinanden og tilføiet betydelig Skade. En Galease kom ind i Havnen med en saadan Fart, at den tog Fyrtaarnet bort. (H.)Man har det sørgelige Rygte, at en Skipper fra Aalborg skulde være strandet ved Humlebek og Passagererne druknede. - Dhr. Bruun og Paab, som i DampskibsAnliggendet nylig have havt Audients hos Hs. M. Kongen, ere afreiste til Gothenborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
J Havnen ved Skulla, i Nærheden af Gothenborg, skal være indløben en dansk Skonnert, som har mistet sit Roer ved Skagen. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
J Følge de senere Beretninger fra Agger, har Stormen mellem den 25de og 26de f. M. overskyllet Landtungen mellem Nabebakken og Agger Kanal paa 13 Steder, og derved bortskyllet omtrent 1200 Alen af de spæde Klitter. Norden for den nordre Kanal er en Strækning af 2200 Alen efter Stormen forbøiet med en opkastet Sandvold af 10 a 15 Alens Bredde og 2 a 3 Fods Høide over den sædvanlige Vandstand. Volden er bleven beplantet med Rør. Resten af denne Landtunge, omtrent 400 Alen, formenes at kunne bringes i samme Stand i Løbet af næste Uge. Sønden for benævnte Kanal, findes paa henimod 1000 Alen ikke Spor af Klitter, men destomere af Vand, hvilket endog paa et Par Steder staaer i Forbindelse med Fjorden, hvorved det Hele har antaget et noget problematisk Udseende. Kanalen er ikke bleven bredere, men mod den nordre Side grundere, skjøndt igien paa den søndre Side et Par Fod dybere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
Befordringer og Afgang. Under Admiralitets-g Commissariats-Collegiet: Den 29 Mai er Premierlieutenanterne C. E. van Deckum- og H. E. Krenchel udnævnte til Capitainlieutenanter, og Secondlieutenanterne O. H. Lütken og P. H. C. Smidt, til Premierlieutenanter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
Under General=Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 8 Mai er Kammersecretair under Collegiet. Justitsraad C. F. Knuzen, beskikket til juridisk Regjeringsraad i Regieringen paa St. Croix. St. Thomas og St. Jan. Den 20 Mai er 2den Regjeringsraad, Oberstlieutenant, Kammerjunker F. T. v. Oxholm, Riddet af Dannebrogen, beskikket til 1ste Regieringsraad i bemeldte Regjering. Den 22 Mai er A. Schifter udstevnt til Told- og Consumtions=Underbetjent i KiøbenHavn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
Kjøbenhavns Børs den 5te Juni 1840. Cours. Hamborg 2 Md. – a vista 197. Species 200; (Specier solgtes til - 4 - s.) B. Disconto 4 per, norske Speciessedler pr. 100 Spent - 4 i Sedler; sv. Sedl. pr. 4 Rigsgjæld 46 1/2 a 46 3/4 Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Obliationer (uden Renter) 99 a 98 1/2 Sedl.; Nationalb.-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 Pr. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 5te Juni, 2de Brødre, J. P. Kløve borg af og fra Klitmøller til Thisted med Havre, Mariane, B. C. Petersen af Wixøe f. Christiansand. til dito med Trælast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
Udg. Den 6te Flyvenskjold, S. L. Anstrup af og fra Skive til England med Havre og Byg
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-10
AVERTISSEMENTS. Ved Proclama af Dags Data, som vil blive thinglæst ved Hassing Refs Herreders Ret og den Kongelige Landsoverret i Viborg, er Alle og Enhver, som have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Herredsfoged Lauritz Høiers Enke Johanne Kirstine Høyer fød Liste af Vestergaard i Viisbye Sogn Hassing Herred med 12 Ugers Varsel indkaldte til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved bekjendtgjøres. Hassing Refs Herreders Contoir i Teglgaarden Fischer. den 3die Juni 1819. Formedelst Jndkjøb af en mindre Landeiendom, agter jeg underhaanden at bortsælge min iboede ogfor sine udmærkede gode Eiendomme bekjend Gaard "Gadgaard i Helligsøe Sogn, Re Herred, Thisted Amt, Hartkorn 13 Tdr. 4 Skp. med den paa Marken staaende Avl efter 70 Td. Udsæd, hvilken meget kan udvides, tilligemed sammes Anvart Konge Korn Tiende. HeravlJldebrand haves i Gaardens Eiendom som tiltrædes strax. Den aarlige Besætning har varet 6 a 7 Heste, 10 a 50 Fæekreature og i Faar. De Lysthavende behage at henvende til mig eller min Langværge A. Kirkegaard paNyekathrinelund ved Westervig, der foreviser Eie dommene. Aldershvile ved Wolstrup pr. Holstebroe, de 2den Juni 1810. Hedevig Lene sal. Selmer, fød Kraab. Galeasen "Dorthea Marie," Capt. R. Ni sen af Nyekjøbing, ligger under Ladning i 2 tona og medtager Fragtgods til Liimfjordens Kjø stæder gjennem Agger Kanal. De herpaa flecterende bedes snarest at indsende deres bel gelige Ordre, da Skibet inden kort Tid vil og seilfærdig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-13
No. 7. Ao. 1840. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den uordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 13de Junii. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-13
Politiske Nyheder. Tydskland. Kongen af Preussen Frede vik Wilhelm II. er den 2de Juni ved Døden afgaaet i sit 20de Aar og i hans Regjerings 38te Aar. Det var Følgerne af et gjentaget Angreb af la Grippe, af hvilken H. Majestæt for nogle Uger siden var bleven syg, og som i de sidste Dage havt fort en saa stor Aftagelse af Kræfter med sig, at baade Naturens og Lægekunstens Kræfter bleve forgjeves anvendte. Hans samtlige Børn, 4 Sønner og 3 Døttre, hvoriblandt Keiserinden af Rusland, Prinds Frederich af Nederlandenes Gemalinde Prindsesse Louise, og Storhertuginden af Mecklenburg, havde i de sidste Dage ikke forladt Palladset, og opholdt sig afverlende ved hans Leie. Han talte med alle sine Børn, og især med Keiserinden af Rusland alene, denne Sidste hengav sig ganske til hendes uhyre Smerte, og opvakte formedelst hendes store Sygelighed og Svag med almindelig Bekymring. Storhertuginden af Mecklenburg-Schwerin og Strelitz, Storfyrste Thronfølgeren, Storfyrstinde Olga, og fra den 7de Juni ogsaa Keiseren af Rusland, vare ogsaa tilstæde. Den afd. Konges ældste Søn (født 1795) har under Navn af Kong Frederich Wilhelm den 4de tiltraadt Regjeringen. J Hannover synes Stemningen at være bedre, siden Regent og Folk begynde at nærme sig hinanden, og Discussionen, over det nye Forfatnings Forslag, der synes at ligne Stats-Forfatningen af 1833, gaaer rask fremad. Der tales ogsaa om, at Kronprindsen ved en Operation vil kunne gjengives sit Syn Jtalien. Fra Neapel skrives, at den engelske Consul har nylig opfordret de i Kongeriget boesatte engelske Handlende til at indkomme med Krav paa Godtgjørelse for deres formeentlige Tab; derved ere de meest ubillige Fordringer komne for Dagen; og Handelshuse, som i de tidligere Aar maaskee og Aaret erporterede 2 Ladninger, forlange en Godtgjørelse af 100,000 til 200,000 Ducati. Foruden den engelske Flaade der ligger i Neapel, og bestaar af 40 Seilere, ventes endnu 3 Linieskibe og 2 Dampfregatter dertil, sandsynligviis for at imponere. - J Rom ville man den 28de Mai vide, at i Sicilien skulle paa flere Puncter oprørske Bevægelser have fundet Sted, men dette behøver Bekræftelse. Den russiske Gesandt i Rom har ladet tilkjendegive Cardinalstatssecretairen, at Keiser Nicholaus havde fundet sig foranlediget til at arrestere biskoppen af Podlachien Gutkoroski, og at lade ham føre fra sit Bispedømme til et Kloster i Mohillew; dette har naturligviis ikke gjort synderlig behageligt Jndtryk paa H. Hellighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-13
Frankerig. Fra Paris meldes under 3die Juni, at Prinds Joseph Napoleon (Greven af Survilliers har tilskrevet Conseilspræsidenten ved Hertugen af Padua, og tilbyder den franske Regjering i den bonapartiske Families Navn den afde Deputeredeskammer afslaaede Million Franks Det hedder, at Hr. Thiers vil selv svare paa dette ærefulde Andragende, naturligviis bliver Offerten tilbageviist, men ikke destomindre frembringer det nogen Sensation. Jstædet for Admiral Dupotet er Seierherren i Mexico Admiral Ban din sendt til Buenos=Ayres, da Regjeringen ikke skal være tilfreds med de alt for strænge Betingelser den Anden har foreslaaet den argentinske Regiering. - En Søn af Grev d'Aront skal ogsaa med det Første afreise til China; det synes, som at den franske Regjering indtil den engelsk chinesiske Tvist er bilagt, vil have en Skibsstation i disse Farvande. - En Depesche over Toulon melder fra Algier, at den 7de have Araberne angrebet Leiren ved Ain-Turko, vestlig for Selif; men under Angrebet anfaldt 100 Md. franske Tropper Araberne i Ryggen, medens Besætningen gjorde et Udfald; hine kom derved mellem tvende Jlde, og efterlod 400 Døde og Saarede paa Pladsen, medens Franskmændene kun havde 17 Døde og 37 Saarede. Den 15de blev Leiren igjen angrebet, hvorved Fjenden atter tabte 200 Døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-13
Spanien. J Memorial des Pyrenees skrives, at Dronning-Regentinden og den unge Dronning Jsabella havde sandsynligviis den 1ste Juni forladt Madrid; i de sidste Dage vare i Palladset alle Forberedelser til Afreise trufne, men intet Offentligt var bekjendt, om naar hun ville forlade Hovedstaden, af Frygt for at Cabrera eller Balmaseda skulle udføre et eller andet Krigspuds paa Veien til Valencia. Den 30te Mai drog et Regiment Jægere ud. Det diplomatiske Corps, vil efter Forlydende ledsage begge Dronningerne. Engeland. J Tipperary, Limerick og paa flere Steder i Jrland have Uroligheder fundet Sted blandt den fattige Deel af Befolkningen paa Grund af den store Mangel, og de dyre Priser paa Levnetsmidler. De sidste Efterretninger fra China melde, at Keiseren har udnævnt Brigadechefen Tautae til Præsident for det vestlige District af Provindsen Macao, og bestemt at han skal residere i Staden Macao selv; han har begyndt sit Embeds Tiltrædelse med en fordnende Proclamation mod Engelænderne, hvori han tilkiendegiver, at 3 af disse, nemlig Johnston, Thom, Gutslaff, Hinlison og Chinnery boer med fremmede Fruentimmer i Macao; dette erklærer han for at være en Forbrydelse af den Størrelse, at de maae udryddes; han har derfor givet befaling, til at Soldater skulle begive sig til Macao og angribe dem. Den chinesiske Admiral Kwan, derved sin saakaldte "Seier" (han fik Prygl!) var kommen til den Overbeviisning, at han maatte bruge større Skibe mod Engelænderne, har af kjøbt Amerikanerne det forhenværende engelske Skib Cambringe for 30,000 Dollars, han havde og saa indledt Underhandlinger og at kjøbe de danske Skibe: "Danske Konge" og "Norden, men da de ikke kunne blive eenige om Handelen, gjorde Admiralen kort Proces, og borttog dem uden videre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-06-13
udenlandsk. Fra Kiøbenhavn skrives under 5te Juni, I Tirsdags Aftes afholdtes den Generalforsamling i Studentersamfundet, som skulde tage en endelig Bestemmelse om der tes Forhold til Universitets-Consistoriet. Efter flere Taler for og imod skred man endelig til Afstemning, ly ved det da med 161 Stemmer imod 154 blev afgjort, at Selskabet ikke skulde efterkomme Consistoriets Forlangende: hvergang en General-Forsamling skal afholdes, da at underrettedette om, naar og hvoronden agtes afholdt. Naturligviis er Enhver, som interesserer sig for Studenterne, nu en spændt Forventning om hvad der vil blive af Selskabet, og om Consistoriet i al Fald vil skride til Opfyldelse af sin Trudsel imod dets Medlemmer: at berøve dem Universiterets Goder (Stipendier, Regents ); i hvilket Fald mange kunne komme til at bøde temmelig haardt for deres Uafhængighedsfølelse.