JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
Kort Udtog af National=Conventens Handlinger i de fire første Maaneder af dette Aar. (See Nr. 3334.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
Frankerig, som ellers i Handel med Fremmede havde et betydeligt Overskud, kan nu, da det er blottet fra Alt og skildt ved sine Coloni er, langt fra ikke udføre saa mange egne Produkter, som det behøver af fremmede. De Tider, da Lyon solgde udenlands for tredsindstive, Rimes for tive og Sedan for til Millioner Livres Fabrikvahre, ere forbi; og disse ødelagte Stæder fortiene nu ikke engang saameget, som udfordres til deres eget Brug. En Følge heraf er, at Vexler paa Frankerig tilbydes i fremmede Handelstæder meere, end de søges, og at de franske Penge altsaa maa tabe. Vare nu disse Penge Guld og Sølv, og disse Metallers Udførsel tilladt, saa vilde Tabet i det høieste ikkun udgiøre saa meget som Udførsels og Jndsmeltnings Bekostningerne. Men de bestaae i Assignater, det er, i en Mynt hvis Værdie er i Frankerig selv vaklende, og som den Fremmede ikke anseer for Betaling, men, som Boisse d'Anglas rigtig sagde, for Løvte om Betaling. Republikens Fiender have benyttet sig heraf til at overfrømne alle nentrale Handelspladse med Vexler paa Frankerig, og tilbudt samme stedse efter lavere Cours. Jo lavere denne Cours er, jo større bliver den Summa, som man har at trække paa Frankerig, og tilbudt samme stedse efter lavere Cours. Jn lavere denne Cours er, jo større bliver den Summa, som man har at trække paa Frankerig, og jo større denne Summa bliver, jo lavere maa- og Coursen falde. Dette virker og nødvendig paa Tingenes Priis i Frankerig, hvis Forhøelse ligeledes igien maa virke tilbage paa Coursen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
Under den Robespierriske Velfærdscommissions Forvaltning brugde man herimod voldsomme Midler, som i det mindste nogen Tid satte Grændser for dette Onde. Den nye Regiering, har ikke seet herudi andet end Grundsætningers Krænkelse, uden at have mindste Hensigt til de Aarsager, der havde frembragt denne Krænkelse. Den slemme Agiotage er altid et Beviis paa og en Følge af feilfulde Finantsindretninger; saa længe man ikke kan forbedre disse, gives intet hensigtmæssigere Middel derimod endAgiotage. Med nogle Millioner rede Penge, og med Hielp af nogle parisiske Banqviers og udenlandske Kiøbmænd havde Regieringen meget let kundet holde Myntens Værdie en maadelig Høide, og derved sparet uhyre Summer, ja maaskee meere end den har udgivet for alle dens Fornødenheder. Derimod er den selv til Landets Fordervelse kommen i Concurrence, med ders Fiender, og har stedse ladet efter enhver Cours trække paa Nationalskatkammeret. Saaledes er det skeet, at Assignaterne hos Fremmede, og derved i Landet selv, ere faldne umaadelig, ja nogle ere endog i den egentligste Forstand stunne under Jntet, efterdi de ikke engang gielde saa meget, som det koster at forfærdige dem. Dette Onde fortæret sig altsaa selv. Love giverne have neppe noget Middel meere at vælge. En partiel Realisering skulde vanskelig skaffe de Overblevne Credit. Saa længe Regieringen har større Udgivt, end Jndtægt, og Landet tager meere fra Fremmede, end det udfører til dem, kan Papiirpenge ikke stige til nogen betydelig Høide. Den fornedrede Mynt maa paa en Maade aldeles blive realiseret, og sat ud af Circulationen. Men hvorledes endog dette skeer, saa kan deg efter denne Epeche ved en klog Forvaltning og en fornuftig Plan de franske Finantsers Tilstand blive den meest blomstrende i Europa. Hielpemidlerne ere endnu umaalelige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
Efter en Beregning, om hvis Paalidelig hed man ikke har Aarsag til at tvivle, beløb Værdien af Republikens samtlige Nationalgodser sig til 15 Millarder, hvorunder de belgiske, der regnedes til 3 Milliarder, ikke ere indbegrebne. Derimod udgjorde Summen af de circulerende Assignater ikkun 8 Milliarder. Altsaa havde Hypotheket endnu det betydelige Overskud af 7 Milliarder. Men unægtelig forudsætter en hensigte mæssig Anvendelse af disse Hielpekilder en fast Orden i Tingene, en streng Jagttagelse af een og samme Plan, en viis Ockonomie og en Ansvarlighed, der er uundgaaelig for den Skyldige, men treffer og allene den Skyldige. Dog alt dette er uden en fast Constitution umueligt ) J Sessionen den 15de April. 4. Denne Constitution er nu alle velsindede Franskes Ønske; dog ikke Constitutionen af 1793, der ikke var andet end et forganiseret Anarchie, og er alt længe siden tilbagekaldet i den offentlige Meening. Allerede i Conventen selv have adskillige Medlemmer opdaget Feil deri, og overtydet dens ivrigste Tilhængere, at man behøvede organiske Love til at bringe den i Gang. En Commission, som det var paalagt at forberede dette Arbeide, har i dens Jndberetning foreslaaet: at en nye Commission af elleve Medlemmer blev udnævnt til at revidere og udarbeide de forskiellige Deele af Constitutionen i folgende Orden: 1. Distrikternes Jndretning og Fordeelelse, 2. Borgernes politiske Tilstand, 3. det Franske Folks Souverainitet, 4. Love nos Magt, 5. den udøvende Magt, 6, de udenlandske Forbindelser, 7. Finantserne, 8, den bevæbnede Magt, og 9. den lovgivende Forsamling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
Efterat de til dette Øiemmeed udnævte Medlemmer have begyndt deres Arbeide, ere store Begivenheder indtrufne. Conventen har nu fuldkommen renset sig fra Anarchiets Tilhængere. Under saa gunstige Omstændigheder, efter saa store Erfaringer af en femaarig Revolution, ved den Tilflydelse af Lys, som formedelst Trykkefriheden tilstrømmer dem fra alle Sider, kan man af de elleve Lovgiveres bekiendte Talenter og upaatvivlelige gode Villie vente noget fuldkomnere, end hvad alle dere Forgængere hidindtil have frembragt. Deres Arbeide vil blive modtaget med Enthusiame, og rimelig uden store Forandringer stadfæstet af Conventen. Den almindelige Længsel efter Roe og den høie Priis, for hvilken den nye Constitution er kjøbt, maa giøre den dyrebar for den nu værende Generation, og Tid og Vane skulle giøre den hellig for de tilkommende. Noget om den parisiske Revolutions Domstoel, o. s. v. (See Nr. 31134) Actor erindrindrede herimod, at Antallerpaa de Acter, hvori disse og fleere Feil inde holdtes, var saa stort, at det var ikke muelige at anføre dem omstændeligen, uden at forvirre Sagen; at den anstilte Undersøgelse over Acterne lader ingen Tvivl tilbage, at jo de Anklagede i større eller mindre Grad har staaet i Forbindelse med, eller ladet sig bruge til Redskabet af et forrædersk Complot, hvis fornemste Agenter Fouqvier Tinville og hans Substirud, Liendon have været, og hvoraf Resultatet blev, at i mindre end fem Decader, fra 10de Junii til 27de Julii bleve henved 1300 Mennesker ved 83 Kiendelser dømte fra Livet. Actor kommer endelig til de Eedsvornes Forbrydelser, og disse har han fremstillet saa ledes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
J Aaret 1775 var Folkemængden paa den franske Deel 32650 Hvide, 6035 frie Negre og Mulater, og 300000 Slaver, altsaa 338685, Mennesker. Productionen bestod samme Aar i følgen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
de Vahre, som med 353 Skibe bleve bragte til Frankerig: 1 Million 236673 Centner Sukker, 90 Centner Cassia=Caneel, 459338 Centner, Kaffe, 18086 Centner Jndigo. 92747 Cent. ner Farvetræe, 5788 Centner Cacao, 14124. Stykker Oxehuder, 515 Centner Rocen, 26893. Centner Bomuld, 43 Centner Kabelgarn og 260000 Livres i rede Penge. Disse Producter bleve deels forbrugte i Frankerig, deels udførte til fremmede Steder, og heres Værdie udgjorde 94, 162, 178 Livres. Frankerig consumerede samme Aar af disse Producter for 52,793,763, altsaa af Fremmede, kjøbt for 41,368,415 Livres eller omtrent 822. 3500 Rdlr. Det synes altsaa, at en Trediedeel af St. Domingo ikke allene var i Stand til at forsyne Frankerig aarlig med det Fornødne af vestindiske Producter, men endog at overlade til Fremmede for over 8 Millioner Rdlr., og det paa en Tid, da der var lagt Baand paa Øens Dyrkning ved et Compagnies Enehandel, paa Grund af et udelukkende Privilegium, hvorved Productionen ei var stegen til den ønskelige og ved en frie Handel muelige Høide.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
De to Trediedele, som Spanien eiede, vare af Naturen ikke mindre frugthare, men slet dyrkede, som grunder sig i Jndbyggernes mindre Virksomhed; de skal endog af Naturen. være yndigere, ja Mængden af Citron= og Pommerants Træer skal være saa stor, at man paa Søen, naar Vinden bærer fra Land, skal tydeligen kunne spore Behageligheden af deres Lugt Da den spanske Andeel laae for det meste udyrket, leiede de franske Colonister sedvanlig det Græsning til deres Qvæg for godt Kiøb. Ved Negrenes Opstand siden 1790 og Englændernes Landgang har den franske Andeel i disse Aar lidt meget, dog troer man, at Efterretningerne om Negrenes Ødelæggelser have været overdrevne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
Subskriptionsplan. Tor i Tiden at kunne giøre sig en nølagtig og tydelig Forestilling om den betydelige Jldebrand, som opkom hos os den 5te Junii sidstleden, og i mindre end 48 Timer ødelagde næsten en Trediedeel af Staden, troer jeg, det i Almindelighed ikke ille være ukiærkommen, at see en deel interessante Prospekter deraf stukne i Kobber. I denne Tanke agter jeg at udgive en Samling af 4, 6, eller i det høieste 8 Blade, hvilket nærmere efter Subscribenternes Antal skal blive bestemt. Erhvert Stykke i sort eller brunt Af ryk vil koste 2 Mark, illumineret og efter Naturen udmalet 4 Mark. De, som tegne sig først, faae de første og bedste Aftryk, hvorpaa Effect og Holding (Lys og Skygge, sikkert blive bedre, end i de sildigere Exemplarer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
Ved at udtrykke de handlende Figurers Karakteer og Stand, saavidt skee kan, skal jeg stræbe at giøre Stykkerne saa interessante som muelig. Endeel udmærkede Scener, jeg var Øievidne til, og andre, som af mine Bekiendtere bleve observerede, skal deri blive anbragte, og da jeg selv var en af de første, den saa utroelig hastig frembrydende Jld overfaldt, og pludselig berøvede en betydelig Deel af deres Eiendomme, saa troer jeg, at min egen Følelse ved denne Leilighed skal ikke lidet kunne bidrage til, at bestyrtelse, Angesten, og Bevægelsen i Figurerne vil blive udførte med Liv og Sandhed. Naar Samlingen er færdig, udkommer dertil en Grundplan, paa hvilken Standpunk terne, hvorfra Prospekterne ere tagne, og hele Omfanget af Jldebranden anmærkes, samt en Forklaring over alle Kobberne. Subscribenterne ombedes, at erlægge Betaling for et Blad forud, som igien godtgiøres dem ved det sidste udkomne. De, som ville umage dem med at samle Subskribentere, faae paa 10 Exemplaret, det ellevte frit, og efter et større Tal en Erkiendtlighed. Kiøbenhavn i Junii Maaned 1795. G. L. Lahde. Kobberstikker boende i Gothersgaden No. 217.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
Af den ved Professor Martens i Gottingen i det franske Sprog udgivne Samling af alle europæiske Magters Tractater og Forhandlinger fra Aaret 1761 indtil 1794 inclusive, agter jeg at udgive en dansk Oversættelse. Skrivtet anbefaler sig selv formedelst dets Jnteresse, da vi intet endnu eie af det Slags i Danmark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
Den nu udkomne 5te og 6te Deel bliver isæunderholdende formedelst Forhandlingerne om Neutraliteten i den nuværende franske Krig, Formatet bliver som Driginalen, og Prisen den sædvanlige. Trykningen begynder, saasnart jeg ved Subskription seer mig skadesløs. For Subskriptionssamling loves de sædvanlige Fordeele.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
Subskriptionen modtages i Kiøbenhavn hos Boghandler Liunge Nr. 3 paa Børsen, og hos mig selv i lille Torvegaden No. 87 paa Christianshavn anden Sal, samt i Provindserne paa de Steders Postcontoirer og hos andre, som ville være mig behielpelige. Kiøbenhavn den 26 Maji 1795. Georg Christian Scheel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
Bekiendtgiørelse. følge, en mig allernaadigst forundt Bevilling, J der er læst ved Hamrum Herreds Ret den 21de Februarii sidst, og i Nørre Jyllands Landsting for April Maaned d. A., indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver som i navnlige Maader beviislig kan have mig noget at fordre i Anledning af mit hidtil førte Provste Embede i Hammerum=Herred, hvilket jeg nu formedelst Alderdom og Skrøbelighed har nedlagt, da jeg ønsker alt inden min Død bragt i endelig Rigtighed. Gellerup Præstegaard, den 27de Julii 1795. Oluf Petersin. Hofter at Kiøbmand Hr. Laurs Rindom her i Byen haver opgivet hans Boe til Deeling af Skifte=Retten imellem hans Kreditorer, har det behaget Hans Kongelige Majestæt ved Bevilling af 19 Junii 1795, allernaadigst at tillade, at Skifte=Retten her paa Stædet, ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silen. til med Aar og Dags Varsel, maae i de Kiøenhavnske Berlingske Aviser, Riber StiftsAvis, og den Altonaiske Merkur 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem som formeene sig at have noget at fordre i bemelte Boe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden fornevnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, samt at saadan Jndkaldelse i Aviserne skal ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Denne allernaadigste Bevilling er læst her ved Byetinget den 3die Julii, og for Stedets højeObertet Viborg Landsting den 22de Julii sidst, hvilket alt herved bekiendtgiøres, hvorved enhver som har noget at fordre af bemeldte Kiøbmand Hr. Laurs Rindoms Boe, indkaldet at melde sig i lovlig Tiid, hos mig som SkifteForvalter, med gyldige Beviser for deres Fordringer, og saalede, at tage sig vare for Skade. Ringkiøbing den 18de August 1795. S. Borck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
Byeføged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
At den allernaadigst anbefalede Forligelses=Commission for Colding, nu har taget sin Begyndelse, og at Torsdagen er bestemt til den ugentlige Forsamling, paa Raadhuuset; det bliver herved til vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. De som maatte have noget at andrage for bemeldte Commission, ville henvende sig til Hr. Veiermester Wodemann, som er den ene af de valgte Commissarier. Colding Raadstue den 13de August 1795. H. Deichmann. E. Abell.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
Efter Begiering af Skifteretten og Arvingerne i afgangne Justitsraad von Westens og Frues Stervboe her i Staden, bliver efterskrevne Boets Eiendomme ved offentlig Auction til Bortsælgelse opbudne, Før stre Gang den 24de Augusti næstkommende, Anden Gang den 31de samme Maaned, og Tredie Gang den 7de September næstefter, alt og Formiddagen Kl. 9, neml. 1. Det Stervboen tilhørende Bogtrykkerie og Addresse=Contoir her i Staden, som er benaadet med udelukkende Privilegium for Ribe=Stift, hvormed følger alle Bogtrykkeriets Jnventarier uden Undtagelse, samt alle dets Forlags Skrifter, hvor over spe tiel Fortegnelse er at see paa Bogtrykkeriet. selv. 2. Stervboens Gaard beliggende under No. 237 i Princessindegaden her i Staden, bestaaende af 22 Fag Ege Bindingsværk til Gaden, hvoraf 12 Fag ere 2 Etager, samt 22 Fag Sidehuus i Gaarden; Til denne Gaard hører en anseelig og smuk Hauge, som er vel anlagt og vedligeholdt, samt beplantet med 46 Stykker Frugttræer, af de bedste og fiineste Sorter. J Gaarden ere 12 Værelser, deels med betrukne Vægge og gibsede Lofter, deels med kalkede Vægge og malede Lofter. 3. Et tæt derved, og under samme No. beliggende Leiehuus, bestaaende af 7 Fag Ef ge Bindinger til Gaden, med 3 Fag Qvist og 6 Fag Huus i Gaarden, samt GaardsRum og Hauge. 4. Et Dito Leiehuus i samme Gade under No. 236, ligeledes 7 Fag Egebindinger og 3 Fag Qvist til Gaden, et Fag Huus i Gaarden samt Gaards Rum og Hauge. Ved Tredie og sidste Auction den 7de September, bliver Eiendommene til den hvist bydende bortsolgte uden fleere Auctioners Holdelse, og naar dette er skeet, begyndes samme Dag med Auction over Stervboets anseelige Jndboe og Effekter, bestaaende af en stoer Samling vare og udsøgte Skilderier, en betydelig Deel godt og nyt Linnet, Bøger, Guld, Sølv, Porcelain, Glas, Kobber, Messing, Tin og Jerntøi, Borde, Stoele, Speile, Dragkister, Kommoder, Sænge, og Sængeklæder, Vogne, Plov, Harver og andre Avlings Redskaber, en Qvantitet Tag= og Muursteene, 4 Køer, 1 Qvie. 5 Faar og Lam, samt et par Grise. Over disse Effecter ere trykte Cataloger at bekomme, paa Adresse Contoiret i Fridericia. Auctionen, holdes i Stervboe Gaarden berørte Dage og Tider, hvor Lysthavende ville behage at møde. Fridericia den 4de August 1795. H. Buhl. Byefoged og Auctions=Directeur. Da Forpagtningen af Lillerupholm; gaarden og Elling Lodden er udløben til 1ste Maji 1796, agter underskrevne Eiere i Følge Kongelig Tilladelse at bortsælge disse Eiendomme, som alt er af Lillerupholms frie Hovedgaards=Taxt, ved offentlig Auction enten samlet eller udi Parceler. Lillerupgaarden er udsadt udi 6 store, og Elling Lodden i 6 mindre Parceler. Med Parcelerne paa Lillerup Mark følger alle paa Gaarden værende Bygninger. Eiendommene ligge omtrent midt imellem Hør sens og Sehanderborg i Nærheden af Landeveien, de ere fortrinlige baade til Græs og Korn. Med Parcelerne følge de paa samme værende Skovparteer. Auctionen over Lillerupgaards Eiendomme holdes paa Gaarden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
Mandagen den 21de September førstkommende, og over Elling=Lodden udi Holmsgaard Dagen efter nemlig: den 22de September, hverDag Kl. 10 slet om Formiddagen. Conditionerne kan 3 Uger forinden Auctionen faaes til Eftersyn her paa Gaarden, hvorfra Eiendommene paa Forlangende blive foreviiste. Urup den 10de August 1795. Schmidten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-08-28
Da det synes, at Forordningen af 13de Februari 1775 enten maae være ukiendt eller forglemt af adskillige markedssøgende Handlende, især Jøder, over hvis Omstreifen de boesaatte Handlende besværge sig, saa bliver herved bekiendtgiørt, at enhver fremmed Handlende, som kommer til dette Steds Markeder, maae være betænkt paa, at medbringe behørig Pas efter bemeldte Forordning, og at det i øvrigt vil være dem tienligt, at de i denne Ege holde dem samme Forordning efterrettelig. Lemvig, den 24de Julii 1795. Lindahl. Mine 2de Eiendoms Veirmøller med iboende - og for Møllerne liggende Gaard med Ladehuus, samt nogle Jorder i Marken, et formedelst Boepæls Forandring, under Haanden, at faae tilkiøbe og strax at tiltræde. Mallene staae paa en af de nordre Fæstnings Bastioner, i Fridericia, indrettede med Rug Gryn og Sigteværker; alt vel conditioneret. Pladserne omkring Møllen, omtrent 1 Td. Land, følger med samme. Disse i alle Hensigter gode og nærings fulde Eiendomme, kan afhandles Eieren Niels Christensen i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Det chinesiske Finantsvæsen en Contrast til det europæiske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
J China ydes de fleste Afgivter in Natura. Hvo der opføder Silkeorme betaler sine Afgivter i Silke, Agerdyrkeren i Korn, Gartneren i Frugter o. s. v. Denne Maade er sin pel og let; den nøder ikke Privatmanden til besværligen at ombytte sin Jords og Flids Produkter for en vilkaarlig Summa Penge, at han heraf kan bringe en Deel i det keiserlige Skatkammer. Denne Ombytning er altid besværlig for de Skatteydende, og den har den chinesiske Regiering vildet forebygge. Denne Undersaatterne tilstaaede Beqvemmelighed er paa ingen Maade til Besvær for Regieringen. J enhver Provints er et stort Antal Personer, som faae Løn, nemlig Mandariner, Officierer, Soldater og Pensionister af alle Slags. Man leverer dem Levnetsmidler og Tøj til Klæder in Natura; derved blive næsten alle Produkter i Provintsen forbrugte, næsten uden at forandre Sted og Plads. Hvad deraf bliver tilovers, sælges til Fordeel for det keiserlige Skatkammer. Afgivten i Penge, thi denne maa under enhver Art Regiering betales, kommer især af Tolden, af at sælge Salt, hvoraf Keiseren har Fordeelen, og af visse Handelspaaleg. Disse undtagen betaler Kiøbmanden ingen anden Slags Afgivter. Haandværksmanden giver slet intet. Paa Agerdyrkeren falder Byrden af de bestandige og personlige Skatte. Hans Afgivter ere bestemte efter hans Jords Størrelse og Graden af dens Frugtharhed. Man har anvendt den største Forsigtighed, at han ikke skulde blive for haardt besværet ved Skatten, eller for strengt medtaget ved dens Jnddrivelse. Uagtet Landets store Vidtløftighed, har man dog for lang Tid siden havt er Skatteregister i China. Finantsretten allene forestaaer Afgivternes Forvaltning, Oppebørsel og Fordeeling. Oppebørselen er gjort saa simpel, som muligt. Afgivterne af Flekker og Landsbyer bringes til Stæderne af tredie Rang; fra disse føres de til dem af anden Rang, derfra videre til dem af første Rang, og saa endelig til Rigets Hovedstad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Foruden den sedvanlige Fortæring i ethvert Distrikt til Afdrag i de ordentlige Statsudgivter, beholder man sammesteds altid en Forraad til at bruge ved uformodentlige Tilfælde og overordentlige Fornødenheder. Denne Forraader større, eller mindre, i Forhold til Stædernes Rang. Beregning over det, som betales af Provintserne, over det, som beholdes i Provintserne, og over det som findes i Rigets store Skatkammer, Alt dette er underkastet den store Finantsrets Undersøgelse. Den efterseer Alt, og holder Protocol over Alt. Keiserens Jndkomster udgjøre over tusende Millioner franske Livres. Han kan endnu formeere dem ved nye Paalæg; men han betiener sig fielden af denne Ret. Han søger endog og det med Rette, sin fornemste Berømmelse i ikke at betiene sig af den, men bestride alt, uden at tage sin Tilflugt til dette ubehagelige Middel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Statens aarlige Udgivter ere umaadelig store, men den er ogsaa den eneste Gienstand for samme, og har dem allerne i Forvaring. Alt bliver i dens Skiød. Disse Udgivter ere paa den Maade indrettede og beregnede, at man aldrig forøger dem, uden man er tvungen dertil af en uundgaaelig Nødvendighed). Sed vanlig plejer endog Tilfældet at være, at Regieringen svarer noget. Denne Besvarelse tiener til at formeere Rigets almindelige Skat, hvorved nye Paalæg forebygges, om en uundgaaelig Krig, eller uforudsette Ulykstilfælde indtræffe. Der var en Tid, da China kiendte ingen anden Mynt end visse Muslingarteer. Nu har det to Slags Mynt, een af Sølv, og en anden af Kobber. Denne bestaaer i et rundt Stykke, der er halvniende Linie i Giennemsnit. Denne Penge har et lidet firkantet Hul i Midten, paa den ene Side finder man to chinesiske, og paa den anden to tartariske Ord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-09-04
Foruden denne Kobbermynt ere der og endnu mindre Arter af samme. Sølvmynten har ingen bestandig Figur, dens Værdie retter sig efter Vegten. Man smelter Sølvet i store og smaa Klumper, men blot til Magelighed for Handelen, og holder sig stedse til den indvortes Værdie. Man er ikke engang berettiget til at sætte den numeriske Værdie af et Antal smaa Kobbermynt imod et eneste Stykke Sølvs i Tilfæl1) J Europa har man elsket Plusmagere, og Ministre have forstaaet den Kunst at skiule det undertrykte og udsuete Folks Klager for Thronen, saa at Monarchen har ofte troet, at hans Land var i den lykkeligste Tilstand, naar Undersaatterne nægten for smægtede af Hunger. de af Omvexling. Snart gielder en Unge Sølv efter Rigets Vegt saa meget som tusende store Deniers, snart er den ikkun saa meget værd som otte hundrede. Denne Vanskelighed af giøres ogsaa ved den ene eller anden Mynts indvortes Værdie. Jkke desto mindre er det sandt, at de chinesiske Denters have, saa vidt det er mueligt, en Værdie, der svarer til den, som de forestille. De gielde, endog som Kobber, meere end det de forestille. Keiseren vilde ved sammes Udmyntning tabe meget, naar han ikke var Efermand til alle de Kobberbergværker, som sin des i China, men dette Middel skaffer ham stedse en sikker og afbrudt Afsætning heraf.