Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-01
Aarhuus. Sidste Onsdag den 29de Januar kelebreredes Hans Majestæts vor allernaadigste Konges Fødselsdag af en talrig Forsamling hos Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Stiftbefalingsmand Høegh, Guldberg, hvor der spistes til Middag. Om Aftenen i samme Anledning Bal paa Raadhuussalen. følgende er indsendt.) Danske Medborgere og Brødre! Den ønskelige Dag, vor Konges, vor Landsfaders Fødselsfest er for Haanden. Dens Lys skinner ei, uden at opvarme de Danskes og deres Brødres de troe Nordmænds Bryst med festlig Fryd. Ønsker opstige for Kongehuusets og Tvillingrigets Vel. Glæden lyder fra den ene Stad til den anden fra den ene Egn til den anden. Jkke sætte vi vor Lykke udi een Dags Vellevnet, at kunne spise mange Retter, tømme mange Glasse, lade Jnstrumenternes Gienlyd harmonere med vor Sang, men derudi, at vi Haand i Haand kan glæde os ved Rigernes Fred og Kongehusets Vel at kunne med Tak til Himlen tænke tilbage paa den Lykke, vort Fædreneland nyder frem for andre. Brødre, uvidende om, hvi Forsynet saaledes udmærket og velsigner os - lader os blive ved det, som hidtil har gavnet os, at frygte Gud og ære Kongen. Lad andre længe udk offre Røgelse til deres Friheds Afguder, trodse Menneskeligheden og myrde deres Konge - Lad andre indbilde sig, at være fri, medens de plyndres af Ligemænd, som de ophøiede af Skarnet. Lad Philosopher længe nok omforme Selskab og Stat til Natur Stand, og udbasune dennes Herlighed og Fordeele, las dem længe nok vaase om al den Lyksalighed, der skal opstaae af Landets Ruiner! - Vi holde meere af den visse Lykke, vi have ihænde, den bortgive vi et for Drømme. Skiendsel ramme de nedrige, de leiede, som maatte vove at forstyrre eller berøve os samme, Vi begiere er det farlige eller for os upassende Navn af Souveraine, nok, at vi kan være gode Undersaattere og nyttige Borgere i Staten, at vi kan opfylde de Pligter som Selskabet fordrer, uden det have vi ei selv nogen Sikkerhed. Vi ville leve tilsammen ikke som de vilde Dyr, men som sædelige Mennesker. Os krænker ikke Forskiel i Stand, hvorved vi ei miste noget, ei savne noget, da den ringe saavelsom den ophøiede, den fattige saavelsom den rige har lige Adgang til den Beskiærmelse og Ret, som Loven hiemler enhver. Vi ere fri Folk, men forlange ei den Frihed at være frække og ugudelige, ei heller ustraffet at forstyrre Orden, undvige Lovene, insultere Øvrighed eller andre. Vi begiere ei Rigdom eller Rov, men som fri Mænd tillade, vi ei heller, at Voldsmanden skal raade over eller røve vor Formue, hvor liden den end er. Brødre, ei allene de, som Eet og Embed forbinder, men enhver af os skal Dagen forpagte til fornyede Løvter, at være vor Konge og vor Constitution troe. En vor Stat ei fuldkommen, og det er ingen i Verden; det er nok, at Mangler og Misbrug efter Tidernes Leilighed afhielpes og nyttige Anordninger skee. Meere kan ei forlanges af menneskelig Regiering, og det er skeet. Lænker ere brudte, Tvang ophævet og Frihed skaffet, at benytte sin Eiendom saa godt man kan, dog uden at krænke anden Ret. Vi behøve da ei fremmede Formendere til at mynstre vor Stat, eller derfor at offre dem nogen Tak og endnu mindre en skiændig Løn. De bedste Indretninger nytte dog ei, uden de følges. Dette staaer til os. Landets Vel kan ei befordres, udenat vi vise Troeskab og Lydighed, uden at vi villig biedrage til Statens Nødvendigheder. Disse Bor erplig ter være os hellige, at Efterslægtens Aarbøger, naar Friheds Ruusen er forsvunden, ikke skal fremstille os som troeløse og Nidinger, men som retskafne og tro Danske Mænd. Aarhuus, den 29 Januarii 1794. K. Z. P........ Capitels-Taxten. for Aarhuus Stift er sat paa 1793 Aars Afgrøde, saaledes: Rug a Tønden, 3 Rdlr. 5 Mk. 8 s. Byg = = = 2 - 1 - 8 Havre = = = 1 - 3 - 6 Boghvedegryn = 5 2 - 8 Smør = = 27 = 4 Færgebaaden fra Kallundborg med en Deel Passage, rer, er i Dag indløben til Norsminde, da den formedelst contrair Vind ei kunde komme her til.