JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1845-05-13
(Citantinden Johanne Christiane Buurmeister paaanker under denne Sag ved hendes befalede Sagfører, Ldsorpkt. Qvistgaard, en inden Lysgaard og Hids Herreders Ret den 4de October 1844 afsagt Dom i en af hende imod Jndstævnte, hendes fraskilte Mand, Proprietair Vilhelm Fr. Buurmeister anlagt Sag, og hvorunder hun har paastaaet ham tilpligtet at betale hende 186 Rbd. 80 s., som hun formener at have tilgode som Udlæg til deres fælleds Datters, Vilhelmine Buurmeisters Beklædning og Underviisning m.m.) Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte Proprietair Buurmeister paa Duelund, bør til Citantinden, Christiane Buurmeister født v. Meibom i Randers, betale 105 Rbd. 1 Mk. 15 s. med Renter 4 pCt. aarlig, nemlig af 54 Rbd. 3 Mk. 14 s. fra 1ste Marts 1844 og af 50 Rbd. 4 Mk. 1 s. fra 28de Mai f. A. indtil Betaling skeer. Processens Omkostninger ophæves. Ldsoprykt, Quistgaard tillægges i Salarium 20 Rbd. S., der blive at udrede af det Offentlige. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Dom: "Naar Citantinden, Johanne Christiane Buurmeister, efter foregaaende lovlig Stævning til Vedkommende, inden sit Værneting med sin corporlige Eed bekræfter, at hun for sin Datter, Vilhelmine Buurmeister, har havt de Udgifter til Beløb 20 Rbd. 1 Mk., som ere specificerede i den ovenomhandlede, i Underrets=Domsacten Pag. 11-12 indførte Regning, bør Jndstævnte, Proprietair Buurmeister til Citantinden betale 186 Rbd. 5 Mk. med Renter 4 pCt. af 134 Rbd. 5 Mk. 6 s. fra 1ste Marts f. A. og af 51 Rbd. 5 Mk. 10 s. fra 28de Mai f. A. indtil Betaling skeer. Trøster Citantinden sig derimod ikke til at aflægge en saadan Eed, bør Jndstævnte til hende kun betale 166 Rbd. 4 Mk. med Renter 4 pCt. af 51 Rbd. 5 Mk. 10 s. fra 28de Mai f. A. og af det øvrige Beløb fra 1ste Marts f. A. indtil Betaling skeer. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves, hvad enten Eden aflægges eller ikke, og det Citantindens befalede Sagfører baade for Overretten og for Underretten, Procurator Quistgaard tilkommende Salair, der i det Hele bestemmes til 30 Rbd. S., udredes af det Offentlige. At efterkommes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."(Forlangt indrykket.) Det er bestemt, at Lægdsrullen for ethvert Sogn skal beroe eller henligge hos Sognets Lægdsmand, og af denne bestyres, og dog har dette mange Aar ikke været Tilfældet for Fuur Sogn. Vi have vel her som andensteds en Lægdsmand, men kuns af Navn; thi Lægdsrullen findes ikke hos ham men hos en aldeeles uvedkommende Person, Hr. Jens Mulvad i Selde Sogn i Salling, hvilken tillige bestyrer Lægdsvæsenet og Lægdsmandens Forretninger, under det kunstige Navn Lægds bestyrer, hvilket han dog i Grunden ikke er, men maaskee Herredsfogdens private Fuldmægtig, da denne er den egentlige Lægdsforstander.
Viborger Samler, 1845-05-13
Da adskillige vrange Meninger findes iblandt Sognets Beboere i Anledning af dette Lægdsbestyrerie, og nogle Misligheder tillige have fundet og endnu finde Sted, som ingenlunde burde være saaledes, og da der i vort Aarhundrede stræbes saameget for at fremme den danske Bondes Oplysning, Frihed og Rettigheder, kan det ingenlunde være den mere Oplyste ligegyldig at see, hvorledes Almuen i et Sogn hænger ved vrange og feilagtige Meninger, der endog i moralsk Henseende kan have Jndflydelse, og dette bevægede derfor en Mand paa Øen Fuur til, under 13de Februar 1844 i Anledning af formeldte Lægdsbestyrerie, at tilskrive Viborg Amt saalydende Skrivelse: Underdanig, Efter den Kundskab jeg har om Lovene, angaaende Landmilisevæsenet, skal Lægdsrullen for et Sogn henligge hos Sognets Lægdsmand. Vi have herpaa Øen en særdeles duelig Sognefoged, der tillige er Lægdsmand; men ønsker man, som kunde hænde en eller anden Oplysning af Lægdsrullen, kan man aldrig erholde denne hos Lægdsmanden, da Lægdsrulle ikke er i hans Værge; derimod skal man i saa Henseende henvende sig til en ganske uvedkommende Person, nemlig Hr. Jens Mulvad ved Branden, og hver Gang man kunde ønske Oplysninger gjøre en Reise over Fjorden til Salling, for at erholde hvad man med største Billighed kunde fordre at erfare hos Lægdsmanden paa selve Øen. Det er nok mueligt at Hr. Mulvad fungerer som vedkommende Lægdsforstanders private Fuldmægtig, men af hvad Grund Øens Lægdsrulle skal til enhver Tid henhvile hos ham, den der ønsker Oplysning af den, til saa megen Uleilighed, begriber jeg ikke, og tillader mig derfor den underdanige Frihed at forespørge mig hos Deres Høivelbaarenhed, om bemeldte Mulvad er berettiget til at forbeholde sig Lægdsrullen for Den henliggende hos sig, istedetfor at den skulle findes hos Lægdsmanden, samt om jeg, eller hvem Anden paa Øen der kunde ønske en Oplysning af Rullen, er forpligtet til over Fjorden at giøre Reise til Salling for at erholde denne Oplysning. Underdanig.
Viborger Samler, 1845-05-13
Der kan maaskee endnu spørges: hvad bevæger Jndsenderen til at tage sig saameget af denne Sag, Hertil svares: Han har nu i 17 Aar boet paa Øen Fuur, han har den Overbeviisning hos sig selv, at han paa enhver tilladelig Maade, offentlig eller ikke offentlig, har søgt at fremme Alt hvad der kunde være Nyttigt og Godt for den Commune, hvoraf han er Medlem; han har den Overbeviisning, at hans Kundskaber berettiger ham til at tale med, og han har den Troe, at det er hans Pligt at aagre med det Pund Forsynet har betroet ham, til at befordre Oplysning iblandt Øens Beboere, og at værne om, at den meer eenfoldige Almue, hvor det kan hæves, ikke stedse skal leve i Uvidenhed og Tvang med Hensyn til det ikke uvigtige Sessionsvæsen. Ligesaa haaber Jndsenderen, at denne Sessionsvæsenet betræffende Sag skal være ligesaa reen og rigtig som Sagen angaaende Tiendegodtgjørelsen for Fuur Sogn, hvilken Hr. Mulvad efter 12 Aars Forløb dog maatte vedkjende sig, samt at denne Mand dog eengang maae indsee, at Tiden er forbi dahan var det dominerende Væsen paa Fuur, og at han saaledes maae finde sig i at opgive de indbildte Rettigheder, han i saamange Aar har havt over Øens Beboere, men som Tiden og Oplysningen nu forbyder ham med tilbørlig Hardiesse at En Fuurboe. værne om.
Viborger Samler, 1845-05-13
Ved en foretagen Jndgroftning i Efteraaret 1839 og 1840 af en Vei fra Søbye til Landeveien imellem Viborg og Skive, ansøgte jeg det Offentlige og Godtgjørelse for den Jord som ved denne Leilighed blev mig fratagen, og at dette ikke vilde blive nægtet mig havde jeg god Grund til at troe, eftersom Andre tidligere netop for Jords Afstaaelse til samme Vei havde erholdt Godtgjørelse; men desuagtet fik jeg dog til Svar: at Stiftamtet – ifølge indhentet Erklæring fra Herredsfogden, ikke fandt at jeg kunde tilkomme nogen Erstatning. – 1843 indgav jeg derpaa Begjæring til Amtet om at faae et Aastedsmøde afholdt, for at der kunde tages Syn over om det ikke var rigtigere at Veien beholdt sin gamle Linie, der var kortere end den nye med sine Bugter og Krumninger, og ifald herved ikke kunde blive Forandring, at et Skjøn da ved denne Leilighed tillige kunde afgives over hvorvidt det var billigt at jeg burde have Erstatning for den mig til den nye Vei fratagne Jord, og tilbød jeg forlods at ville udrede Bekostningerne ved denne Forretning. Det gik mig imidlertid ikke bedre hermed, thi under 23de Septbr. f. A. fik jeg det Svar: at Amtet, grundet paa Herredsfogdens Erklæring, ikke fandt sig beføiet til at indlade sig paa det omhandlede Andragende. Jeg indgav nu et Andragende til Rentekammeret, hvortil Amtet føiede den Oplysning at den nye Vei ikke var anlagt med den Bredde som den udlagte, saa ingen Godtgjørelse kan ventes. Den 9de August 1844 lod jeg ved Amtsraadsmedlem Chr. Balling. gjøre Begjæring til Amtsraadet om at faae et Aastedsmode afholdt og foreviste ham den mig tilføiede Skade. Herfra erholdt jeg til Svar, at denne Sag var afgjort ved Rentekammerets Skrivelse.
Viborger Samler, 1845-05-13
Da min Begjæring om Afholdelse af et Aastedsmode nu flere Gange er bleven mig afslaaet, seer jeg ingen Udvei til at faae mit lidte Tab erstattet.
Viborger Samler, 1845-05-13
En Stork er kommen til Halm med en blank Ring om Halsen, omtrent 2 Tommer bred; men hvad enten Ringen er af Sølv, Zink, Blik eller Tin, er ikke erfaren. Den agter vist at opholde sig der i Sommer, da den har bekommet sig en Mage. Hvem der har sat Ringen om er ikke godt at begribe, men dersom de vil have den igjen kan de henvende dem til Undertegnede, da det formodes at Halsen er heel og kan undvære den. - Halm pr. Viborg. Anders Jensen.
Viborger Samler, 1845-05-13
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 9de Mai. Hamborg 2 M. - a vista 199 1/2 Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Rente) 103 3/4 a 104 Rbd. Sedl. Nationalbank=Actier 151 1/2 a 151 3/4 Rbd. i r. S.
Viborger Samler, 1845-05-13
Da der nu ingen Forskjel finder Sted imellem Sedler og Sølv, er Coursnoteringen paa Specier ophort.
Viborger Samler, 1845-05-13
73 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Nr. 74.
Viborger Samler, 1845-05-13
Viborg Safteidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Japasuspansparsonanogensgaragrappen. Japasuspansparsonanogensgaragrappen.
Viborger Samler, 1845-05-13
Tirsdagen den 13de Mai 1845. Denne Tidende redigeres af Adjunct Neis og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1845-05-13
Nyeste Postefterretninger. Fra den russiske Grændse, den 21de April, Vore Efterretninger fra Transkaukasien naae til den 25de Marts.
Viborger Samler, 1845-05-13
Endskjøndt Vinteren til Dato endnu var streng i Bjerg egnene, bemærkede man dog allerede en usædvanlig Virksomhed og Bevægelse blandt de derværende Folkeslag. Efterretningerne om Ruslands store Udrustninger, som Rygtet overdrev, havde tilskyndet dem til ogsaa paa deres Side at træffe Forberedelser til den forestaaende Kamp. Allerede i Høstens og Vinterens Tid blev af Russerne gjorte flere Forsøg paa at bevæge Schamyl og de med samme forbundne Stammer til Underkastelse eller dog til en evig Fred, til hvilken Hensigts Opnaaelse der hverken blev sparet Guld eller Løvter, men de bleve i Hovedsagen uden Nytte og bleve næsten overalt tilbageviste med Haan Kun nogle i Nærheden af Grændsen boende Stammer antoge Fredsbetingelserne, som de Sandsynligviis ved given Leilighed ville bryde. Derimod besvarede Tschetschenzerne de russiske Opfordringer med gjentagne Krigstog mod de neutrale og Rusland, hengivne Stammer, som ogsaa med flere Angreb paa enkelte russiske Forter, af hvilke i Løbet af Vinteren 6 eller 8 af større eller mindre Betydenhed faldt i deres Hænder, Som sædvanligt havde de valgt Nattens Mørke og russiske Festdage til deres Overfald. Paa den anden Side skal Scham have henvendt sig til Constantinopel om Understøttelse med Munition og Vaaben. Sandsynligviis har Porten ikke vovet at give noget bestemt Tilsagn, af Frygt for Rusland der bevogter alle dens Skridt. Den er imidlertid vist, at den vil gjøre hvad der er den muligt. De russiske Krigsforstærkninger i Kaukasus blive efter nogle Angivelser anslaaede til 30,000, efter andre til 50,000 Mand. Den største Deel af dette Mandskab er allerede paa Marschen, og Halvdelen maa allerede være indtruffen paa Bestemmelsesstedet. Desforuden bliver der sendt store Forraad af Vaaben, Munition og øvrige Krigsfornødenheder derhen til Søes og til Lands. Efter alle disse Forberedelser og Czarens bestemt udtalte Villie at slutte, vil det denne Sommer komme til at gaae varmt til i Kaukasus.
Viborger Samler, 1845-05-13
Frankerig. Paris, den 5te Mai. Debatten i de Deputeredes Kammer om Armeeringen af Pariser-Befæstningsværkerne trækkes i Langdrag. General Leydet, Medlem af den imod Bevæbningen stemmende lille Minoritet, i Prøvelsescommiteen udtalte sig imod befæstningen, og yttrede at Bonaparte havde i sin Tid som første Consul kun havt 2300 Md. i Paris, denne store Mand havde antaget, at hans Navn var tilstrækkeligt til at beskytte Paris; det nuværende Ministerium derimod, der spotter Erfaringen og Historien, fremmaner Had og Mistillid ved at fremme en Forholdsregel, som engang i Tidens Længde vil bevirke Hovedstadens Undergang. Corne erklærede at han - endskjøndt han i Aaret 1841 havde af Patriotisme voteret for Paris's Befæstning - desuagtet nu stemte imod Armeringen - dog uden her at ville giøre Bod for sit forrige Votum. Regjeringen erklærede jo ideligen at den politiske Horizont var fuldkommen klar og reen, at ingen Uveirsky var at øine; Armeringen af Fæstningsværkerne maatte saaledes kun ansees som et Middel til at indtage Hovedstaden Skræk, under Mundingerne af 2000 Jldsvælg. maatte enhver Opposition tie, maatte enhver ærlig Mands Stemme imod Krænkelsen af en eller anden Lov forstumme. En saa mægtig Jndflydelse vilde have qvalt Revolutionerne i 1789 og 1830; fra Armeringsdagen af ophørte den constitutionelle Frihed og Lovgivningens Uafhængighed. Vel sagde man, at Materialet skulde opbevares i Bourges; men ved Hielp af Jernbanerne kunde det inden 12 Timers Forløb være i Paris. Han besvor Kammeret at afvise Lovforslaget. Daru formeente, at man høist overflødigt atter vilde bringe paa Bane det allerede afgjorte Spørgsmaal om befæstningen. Ogsaa vidnede det om saare lidt Logik, naar Deputerede, der havde stemt for befæstningen, nu vare imod Armeringen. Men netop fordi der herskede dyb Fred, maatte man ruste sig. Si vis pacem, para bellum. (Vær i Fred til Krig parat").
Viborger Samler, 1845-05-13
General Jacqueminot holdt igaar Revne over en Legion af Nationalgarden. Jkke sjeldent hørtes Raabene: "Jngen Armeering! Ned med Bastillerne!" Debatten angaaende de religiøse Corporationer endtes den 3die Mai med den af de Deputeredes Kammer med uhyre stor Majoritet antagne Resolution: Kammeret gaaer, i Tillid til Regjeringens Omhu for Udførelsen af Kongerigets Love, over til Dagens Orden.
Viborger Samler, 1845-05-13
Storbritannien og Jrland. London, den 6te Mai. Under et Optog i Staden Varmuth sprang de Jernkjeder, hvori Broen hang; 4 a 500 Mennesker styrtede ud i Floden. Endskjøndt der fra alle Sider ilede Hielp til antager man dog at 130 a 140 Mennesker meest Børn og Fruentimmer - have tilsat Livet.
Viborger Samler, 1845-05-13
Schweiz. Luzern, den 3die Mai. Dr. Robert Steiger er idag af Criminalretten dømt til at skydes.
Viborger Samler, 1845-05-13
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1845-05-13
Kjøbenhavn. Friskolen for Drengebørn af den mosaiske Tro, en i Skindergaden, deels for den Sum, hvortil den ældre Bygning i Farvergaden er udbragt, deels ved Hjelp af en Gave af 7,500 Rbd. fra de gersonske Arvinger, opført ny Bygning, blev i Søndags indviet ved en Fest, som med Glæde vil erindres af den talrige Forsamling, som derved var tilstede. Festen begyndte med en smuk Cantate af G. Siesby, sat i Musik af S. Salomon, der udførtes vakkert af forhenværende og nuværende Disciple af Friskolen. Festtalen holdtes af Dr. Wolff. Derpaa fulgte Friskolens sædvanlige aarlige Høitidelighed, Uddeling af Præmier og hæderlig Omtale af Skolens fortrinligste Disciple m.v. Denne Deel af Festen udførtes af Skolens Stifter, Grosserer M. L. Nathanson, den eneste Overlevende af Skolens oprindelige Bestyrelse, og som stadigt nu i 40 Aar har medvirket i dens Ledelse.
Viborger Samler, 1845-05-13
For en Tid siden omtaltes i Bladet Friskytten" et Naturgenie, Frits Amanuel Reinhardt, født af meget fattige Forældre i Nyboder. Denne Dreng har nu i den Grad vundet sine Læreres og Skoledirectionens Velvillie, at disse allerunderdanigst have anbefalet ham til Hs. Maj. Kongens Opmærksomhed. Kongen opmuntrede disse til at lade Drengen selv skrive en Ansøgning om Understøttelse. Dette skeete, og Hs. Majestæt har nu allernaadigst bevilget ham en aarlig Understøttelse af 200 Rbd., som anvendes til Studeringer. Vi ere forvissede om, at denne Kongelige Gave vil bære herlige Frugter. (Flp.
Viborger Samler, 1845-05-13
Den udmærkede Læge i Kbhvn. Professor Gundelach Møller, er sidste Tirsdag pludselig afgaaet ved Døden.
Viborger Samler, 1845-05-13
Theologisk Embedsexamen. Den 6te Mai. 1 erholdt Characteren Kon cont. og 1 forlod Examen. Til denne Examens mundtlige Prøve indstillede sig i April og Mai 20 Studiosi theologie, af hvilke 4 erholdt Characteren Land. 9 Haud illand., 4 Non cont. og 3 forlode Examen.
Viborger Samler, 1845-05-13
Fuldstændig juridisk Examen. Den 6te Mai. Carl Diderik Lorenz Haud ikland. Af denne og forudskikkede Bekjendtgjørelser vil det sees at af 11 Jurister, som indstillede sig til den mundtlige Examen i dette Foraar have 6 erholdt Characteren Laudabilis og 5 Hand illaudabilis. Almindelig Forberedelsesexamen. Til den i dette Foraar afholdte almindelig Forberedelsesexamen indstillede sig i forskjellige Fag 65 i Alt, nemlig: 37 ustuderede Jurister, af disse erholdt 6 Characteren ma., 12 godt, 9 mdl., 8 bleve ikke antagne og 2 forlode Examen 10 Pharmacenter: 4 godt, 3 mdl. og 3 ikke antagne 7 Polytechnikere: 3 mk., 2 godt og 2 ikke antagne; 8 Veterinairer: 2 godt, 2 mdl., 3 ikke antagne og 1 forlod Examen; 2 Forstuderende: 1 godt og 1 mdl.; 1 Landmaaler, som erholdt Characteren godt.
Viborger Samler, 1845-05-13
Juridisk Examenfor Ustuderede. Den 7de Mai. C. C. P. A. Petersen, J. Goldschmidt, J. C. Juulmann og J. S. Wrigt, Alle Beqvem. - Den 8de Mai. T. C. Lütken, C. A. Borch, H. A. Lund og N. Christensen alle Beqvem. - Den 9de Mai. Carl Fred. Rieffesthal Henrichsen og Wilhelm Laurents Paulsen Beqvem, og Hans Wilhelm Møller og Hagbarth Valdemar BrusckEi ubeqvem. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1845-05-13
Den nye Helligdagsanordning har allerede indbragt Politikassen en god Jndtægt, idet endeel Handlende, som ikke havde holdt sig Anordningen efterrettelig, ere blevne mulcterede. Allerede den første Søndag skulle henved 200 Handlende være blevne mulcterede. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1845-05-13
Den herværende Studentersangforening, der omtrent tæller 120 Medlemmer, skal have modtaget en Jndbydelse fra Skanderborg til at bivaane Høitideligheden i Anledning af Frederik den Sjettes Monuments Jndvielse. (O. Th. Av.)
Viborger Samler, 1845-05-13
Ved Dampskibet "Geisers Tilbagekomst fra Helsingør, Søndagen den 3die Mai kunde der nær være skeet en skrækkelig Ulykke. Tre Drenge i en Baad kom nemlig Dampskibet saa nær, at det ene Hjul gik over den; de tvende Drenge havde imidlertid saa megen Aandsnærværelse at lægge sig plat ned paa Bunden af Baaden, hvorved de undgik at knuses af Hjulet, medens den Tredie kastede sig i Vandet og frelste sig ved Svømning. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1845-05-13
Søndagen den 4de De. om Aftenen havde i Kbhavn en Person introduceret sig i et Værelse i første Etage i Gjæstgivergaarden "Skibet", formodentlig for at stiæle, da han, ved at høre Nogen ved Døren, svang sig ud af Vinduet, for at undløbe. Han blev imidlertid bemærket af en Person i Gaarden; Folk tilte til, han blev arresteret og gjenkiendtes som et fra Forbedringshuset løsladt Jndivid, der tidligere havde begaaet dristige Tyverier. Ved at visiteres fandtes han i Besiddelse af flere Tyveinstrumenter og tvende Knive. (Flyvpst.)
Viborger Samler, 1845-05-13
Tirsdagssummeret af Kbhposten er lagt under Beslag, foranlediget af at Bladet havde udtalt sin Beklagelse over man har anseet det for nødvendigt at drage to slesvigholstenske Advocater til Ansvar for deres Virksomhed og Deeltagelse med Hensyn til at affatte og underskrive en Adresse til den brunsvigske Stænderforsamling i Anledning af dennes ligesaa betydningsløse som ubeføiede Jndblanding i de danske Anliggender, som ogsaa at lade forbyde den renommerede Qvirin Müller at give de omtalte nogne slesvigholstenske Forestillinger i JtzehoJ vestsjællandske Avis af 2den De, læses følgende Avertissement: Ved en Tvist imellem min Kone og mig har jeg brugt nogle Jnjurier, hvorved min Kones Ære, gode Navn og Rygte er fornærmet, og da jeg ingen Aarsag har til at besvære mig over min Kones Opførsel, saavel før som nu, saa ere disse af mig brugte Jnjurier af mig udtalte i Hastighed og Overikelse, hvorfor jeg herved tilbagekalder disse, som bør være døde og maatesløse og ikke komme min Kones gode Navn og Rygte til Præjudice i navnlig Maade, hvorhos jeg maa bemærke, at Jngen maa understaae sig at forekaste hende Noget, som kunde være til hendes Æres Fornærmelse, uden at forvente at blive behandlede efter Loven. Bjergby Mark den 2den Mai 1845. Morthorst,
Viborger Samler, 1845-05-13
Odense, den 8de Mai. J Morges Kl. 6 afbrændte saagodt som aldeles et Sted paa Bellinge Mark, hvorved Eierens 2 Heste, nogle Kalve og Fjederkreaturer tillige indebrændte. Jlden opkom i et af Udhusene, hvisaarsag det kun lykkedes at faae Jndboet reddet. - Som en Natur sjeldenhed fortjener at meddeles, at en Mand i Nærheden, af Odense har et Faar, som først i April Maaned fødte 1 Lam og 16 Dage derefter atter 2 Lam, hvilke alle leve Faaborg, den 9de Mai. Den Karl og Pige, som ved Horne Mølles Brand bleve forbrændte, døde forleden Dag kort efter hinanden. Mølleren Peder Johansen, der ogsaa blev noget forbrændt, skal ligge meget syg som en Følge af Brandsaarene. - Et af de 2 Børn, som i Vinter gik herfra over Jsen til Fiskerleiet Dyreborg uden at vende tilbage, er for nogle Dage siden dreven iland(Hp. Av.) her i Nærheden.
Viborger Samler, 1845-05-13
Løgstør, den 6te Mai. Christi Himmelfartsdag seilede tvende unge Mennesker, Skræddere af Profession, herfra ad Skive til med Sild, hvoraf de havde indtaget saamange, at Baaden, da de afgik fra Løgstør, laae i Vandet indtil Rælingen, og allerede forinden de unge Mennesker seilede bort forudsagde erfarne Folk dem, at det ikke vilde gaae godt, hvilket ogsaa har stadfæstet sig, thi man har nu Efterretning om at Baaden er kantret i Nærheden af Skive og de Ombordværende omkomne. Begge ere Familiefædre. Thisted, den 10de Mai. Sidstafvigte Onsdag Morgen er afskediget Sognedegn Lars Peter Søltoft fra Morsøe funden liggende død i Vasegrøften østen for Slyngberg Mølle. Dette stakkels Menneske skulle vel ikke om Aftenen forud forgiæves have søgt Natteberberge nogensteds, Nei, det ville være et altfor afstikkende Exempel paa Mangel af Hospitalitet, her i vort gjæstfrie Thy, hvor selv den fattigste Huusmand saa gjerne udøver Gjæstfrihed!
Viborger Samler, 1845-05-13
J en Artikel og Brændeviinsdrik hedder det i Thisted Av.;"Jeg har som Medlem af Afholdenhedsselskabet tænkt paa at udstæde en Opfordring til alle Præster, Skolelærere og Sognefogder; thi det er jo egentlig dem, der regiere Verden i det Mindste kunne de – og søge at vinde dem for Sagen, og vare de vundne, saa var naturligviis Alting vunden. Men ved nøiere Eftertanke har jeg forkastet Planen. Sognefogderne ere selv – med mange hæderlige Undtagelser - undertiden de største Drankere i Sognet, og der drives det Onde ikke ud uden ved Bøn og Faste, og skjøndt de Andre naturligviis ikke ere Drankere, saa ere de dog i Almindelighed, som alle ædruelige Folk – Pimpere, d. v. s. skulle hver Dag have de reglementerede Snapser, hvilke sædvanlig regnes til en 1460 Stkr. aarlig, der vel i Grunden er en reen Ubetydelighed, men staaer dog ikke i Samklang med Afholdenheden, og slige Folk kan sandelig ikk prædike mod Brændeviin, uden selv at forskydes."
Viborger Samler, 1845-05-13
Ordensdecoration. Ved Ordonans af 26de April har de Franskes Konge udnævnt Etatsraad Finn Magnusen til Ridder af Æreslegionen.