Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-31
J nogle i Aar i London udkomne "Betragtninger over de skadelige Følger af den fremmede Handels Jndskrænkning, ved et Parlamentslem, anføres, at Aarsagen til den aftagne Søgning efter engelske Manufacturer og den Mangel paa Arbeide, samme foranlediger, ligger deri, at Regjeringen ganske synes at have glemt, at ingen Afsætning kan finde Sted uden en forholdsmæssig Kjøben, og søger at forekomme Jndførslen af udenlandske billige Artikler. Men den Tid er kommen, at man enten maa opgive dette ødelæggende og unaturlige System, eller finde sig i at berøves den udbredte Handel, som hidtil har skaffet en saa stor Deel af Engellands Befolkning Underhold og været Hovedkilden til dets Velstand. Tilstanden af Handelen med Norge, Sverrig, Rusland og Danmark viser især de skadelige Virkninger af det nuværende brittiske Monopol=System. Førend 1810 havde Engelland, en meget udbredt og fordeelagtig Handel med disse Lande. J 1809 vare ikke færre end Skibe af 428,000 Tønders Drægtighed anvendte til at bringe Tømmer fra Østersøen, og som Tuskmiddel at udføre brittiske og Colonialproducter, medens paa samme Tid mere end Halvdelen af det i Sverrig tilberedte Jern fandt Afsætning i Engelland. De ringe Fremskridt, som de nordiske Nationer havde gjort i Manufactur=Konstflid, og den Søgning der, i et Land, som Storbritanien, altid maatte findes for de kostbare raa Producter, det har saa stor Overflødighid af, vilde, uden Regjeringens Mellemkomst, have foranlediget en gjensidig gavnlig Mellemhandel. Men Alting er gjort for at forstyrre den. Endnu da Tolden af østersøisk Tømmer var dobbelt, fortsattes Handelen, paa Norden, men da den 1813 blev forhøiet 28. PC., ophørte den ganske, og siden den Tid har det engelske Folk været nødsaget til at betale omtrent det Dobbelte for det sletteste Tømmer, og som ikke varer længer end 20 Aar, som fordet bedste og stærkeste Tømmer af Verden. Hverken Norge eller Sverrig har andre Producter end Tømmer og Jern at give til Bytte for vore Manufacturvarer, og da vi nægte at tage noget af samme, saa have de aldeles ikke seet sig istand til at tage en eneste Ladning af vore Varer, saa vi virkeligen selv have udelukket os fra et Torv, hvor der aarligen blev afsat fra 800,000 til 1 Mill. Pd. Sterl. af vore Varer. Rusland og Preussen ere endnu, da de besidde flere forskjellige Producter, istand til at vedligeholde en vigtig Handel med os, endskjøndt i de Aaringer, vi ikke indføre Korn, vor Jndførsel til dem ikke oversteg en Trediedeel af det, den udgjorde førend Det hollandske Videnskabers Selskab i Harlem har for Aaret 1820 udsat adskillige ret interessante Priisspørgsmaale, hvoraf vi her anføre følgende: Er det sandt, som Adskillige paastaae, at det indenlandske Jern ikke er af den Godhed, som det fra Sverrig og andre fremmede Lande, og det som man betjener sig af i vore Egne, og kan man ikke bruge det i visse Tilfælde, hvor mannu pleier at bruge det anførte Jern fra Udlandet? Dersom dette besvares med Ja, hvilken Aarsag kan denne Feil da tilskrives, – Uagtet den almindelige Jndførelse af Kokopper har næsten overalt udryddet Børnekopperne, viser denne Sygdom sig dog siden nogle Aar paa ny, og da der har yttret sig hos dem, der forhen ere blevne vaccinerede, et Slags pustulle variolique, først beskrevne af de Engelske, under Navn af modificated small pox, saa af hvilken Art ere disse falske Børnekopper, og hvori ere de forskjellige fra disse og fra Kokopperne, Frembringe disse, i Tilfælde af en Epidemie hos Jkkevaccinerede, de virkelige Børnekopper, Hidrøre fra den særlige Constitution nogen Jndisposition, eller fra Vaccinationsmaterien selv, eller fra andre Aarsager, og ved hvilket Middel ere de at forebygge? Hvad kan man antage i Henseende til Kekoppernes preservative Egenskab, Kan det være nyttigt i enhver Epidemie at vaccinere paa ny. - Hvad er Aarsag til, at Tid til anden, men især i afvigte Aar, Østers ere blevne skadelige; er dette foranlediget ved en liden Orm, som findes deri, og, om saa er, af hvilken Art er den, og hvorledes kan man bedre iagttage den i Østers, Ere Østers ikkun udsatte derfor visse Tider af Aaret, eller gives der Omstændigheder, som frembringe denne skadelige Egenskab, Har Østers Giften Lighed med den, der fra Tid til anden giør Muslingerne giftige eller skadelige for Sundheden, og hvilke ere Særkjendene paa disse to Giftarter, Hvilke ere de Sygdomme, der komme af giftige Østers eller Muslinger, og hvilke ere de bedste Midler til at forebygge Sygdommens Tiltagelse, eller at lægge den, – Hvad kan man tilskrive den Egenskab, at Reier ofte have været skadelige for Sundheden, Hvorpaa kjender man de giftige Reier? Hvilke ere de Sygdomme, som de foranledige, og hvilke ere de passende Midler til at standse deres Fremgang eller curere dem, Hvilke ere de skadelige Jnsecter for Træerne i Skovene, hvori bestaaer den Skade, de tilføje dem, og hvilke ere Midlerne derimod, - Hvorvidt kjender man Muldvarpens Natur, og hvorledes kan man befrie sig for dem, hvor de ere skadelige? Har man Erfaringer for, at de ødelægge visse meer eller mindre skadelige Orme, og kunne de i visse Henseender være nyttige? For 1821. - Hvilke Fordeele har Lægekonsten havt af den siden Lavoister og hans Efterfølgere reformerede og udvidede Chemie, - Hvilke ere de Midler, hvorved en Skipper, saalænge som mueligt, i Tilfælde af Skibbrud, kan bevares fra at gaae under, og at forøge Mueligheden af hans Redning? - Ved hvilke Midler kan Gasbelysningen blive brugbar for enkelte og ikke talrige Familier, som ikke kunne deeltage i saa almindelige og store Foretagender som i London, - Hvilke for Sundheden gavnlige Forandringer undergaae Fødemidlerne, saavel af Plante, som Dyreriget, ved Jldens Anvendelse? - Hvorvidt kjender man Naturen og Egenskaberne af den Svamp, som findes i Bygninger og ødelægger Træet? Hvorledes kan den udryddes, – Af hvilken Natur er den grønne Materie, der viser sig paa Overfladen af staaende Vande, især i Juli og Aug., og som er bekjendt under Navnet Byssus flos aqua, Bestaaer den af en Plante Cryptogam, eller er den af dyrisk Natur, – Blandt de kronede Priis skrifter, som vandt Præmien, var to Besparelser paa det Spørgsmaal, Kan den Mængde af Fattige, der trykke adskillige Stater i Europa, virkeligen og med Grund tilskrives en alt for stor Befolkning, paa Grund af Fødemidlerne, og besvares dette med ja, hvilke ere da de med en god Morals og en sund Politiks Grundsætninger meest overeenstemmende Midler til at modificere en Overbefolkning, i Tilfælde af at Fødemidlerne ikke ere tilstrækkelige for alle Jndbyggerne. Forfatterne vare R. Scherenberg i Utrecht og H. W. Trydemann, Prof. i Leyden. - For 1822. Hvilken Jndflydelse have Stæder, især store, paa en Stats Sæder, Cultur og Lykke? Hvori og i hvilken Grad ere de gavnlige, og i hvilken Henseende og hvilken Grad ere de skadelige. Er det hensigtsmæssigt at vedligeholde eller forstørre dem hvor de findes, og bør man opmuntre deres Anlæg eller ei. Hvorved fremmer man det Gode og Nyttige derved, og bortrydder eller tilintetgjør det Skadelige, de medføre. - Med Hensyn tilden Opgave, hvorledes de gamle Nationer, som Phoenicerne, Grækerne og Romerne, anlagde i lidet eller ikke beboede Egne, Colonier, der vedligeholdt deres Forbindelse med Hovedstaden og bidroge til dens Held, spørges: 1) hvad veed man af disse Nationers politiske System, i Følge hvilket de iværksatte disse Colonisationer; paa hvilken Maade iværksatte de dem, og hvilke Fordeele høstede de deraf, 2) Kunne de Exempler, de i den Henseende have givet, følges i den nuværende Forfatning af Europa, hvis Befolkning kunde nu synes for stor, i Forhold til Nærings midlerne? Gives der (hvilket nødvendigen og fremfor Alt maa vel undersøges) virkeligen Lande, som man endnu i vore Dage kan erhverve, og med Sikkerhed bevare, og som, det være ved Jordbundens Frugtbarhed, eller dens Frembringelser, eller paa nogen anden Maade, kunne være istand til at underholde Colonister, Naar det besvares med ja, hvilke ere da de Forhold, som man i den Henseende fuldkomment kan forlade sig paa, Og, naar det virkeligen er mueligt endnu i vore Dage at erhverve Lande, der ere fuldkomment skikkede til Colonisation, hvilke ere da de bedste Midler til at naae dette Maal, og til at gjøre den nyttig, for den Classe af Sennesker, der af Mangel paa Arbeide ikke kunne faae deres Underhold?