Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-21
Udenlandske Efterretninger. England. Om det mod Dronningen forsøgte Mord berette de engelske Blade følgende: Da Dronningen tilligemed hendes Mand Onsdagen den 11te dennes i en aaben Vogn var kjørt ud for at besøge Hertuginden af Kent, og paa denne Tour var kommen henved 900 Alen fra Palladset, blev af en velklædt Person affyret en Pistol ind i Vognen, og da Kuglen ingen Skade gjorde, tog han strax en anden Pistol frem og med de Ord: jeg har endnu en anden her affyrede han ligeledes denne, der dog heller ingen Skade gjorde. Ved det første Skud udstødte Dronningen et Skrig, og reiste sig op i Vognen, men Prinds Albert trak hende atter ned, og søgte paa bedste Maade at beskytte hende. Da Morderen strax blev greben af de tilstædeværende Mennesker, kjørte Vognen videre til Hertuginden, hvem Dronningen saaledes selv bragte Efterretning om det mislykkede Forsøg. Forbryderen, der hedder Edwart Or ford er 18 Aar gl., har været Opvarter paa et Gjæstgiversted, og har i det Hele hidtil opført sig meget godt. J hans Logis fandt man en Sabel, en Hue med røde Baand, endeel andre røde Baand, og en Navnefortegnelse, hvoraf man udleder den Slutning, at han hører til et hemmeligt Selskab, men man har endnu intet opdaget om dette, og da Navnene paa den fundne Liste alle ere fingeerte, oplyser den heller intet. Ved de senere Undersøgelser er man kommen efter, at Oxford i den sidste Tid meget har øvet i sig at skyde med Pistoler i Selskab med en Oberst Diron. Dronningen var strax efter Attentatet noget bleg, men den almindelige Deeltagelse, Publicum viste hende, og den Jubel, hvormed hun overalt blev modtaget, forjog dog snart ethvert Spor af Skrækken, Parlamentet antog eenstemmig Lord Melbournes Forslag om at sende Dronningen en Adresse for at lykønske hende til at hun saa heldig var undsluppen Faren, og hvori det tillige udtaler sin Harme over det skjændige Mord-Forsøg, noget hvori alle Bladene og deeltage. - Lord Stanley har faaet bestemt, at hans irske Registrationsbill med det første skal foretages af Parlamentet, en Forholdsregel Ministrene modsatte sig, men ved Afstemningen erholdt de en Minoritet af 11 Stemmer. Under Debatten, som i denne Anledning fandt Sted, gik det temmeligt uordentligt til Først blev nemlig et katholsk Medlem, Browne, kaldet til Orden fordi han sigtede Lord Stanley for forsætlig Ondskab, og da O'Connell derpaa talte mod billen, blev hans Tale ledsaget med endeel Hohl Hohl og Haanlatter, fra hans Modstandere, hvorpaa han tilsidst tabte Taalmodigheden og raabte: Vare J end ti Gange saa bestialske med Eders Brølen og Gjøen, vilde jeg dog ansee det for min Pligt at modsætte mig en saadan Uret. Nu paafulgte en mageløs Tummult, de ærede Parlamentsmedlemmer reiste sig fra deres Sæder og gesticulerede meget hæftig mod hverandre. Nogle forlangte at O'Connell skulde kalde Ordet Gjøen tilbage, medens et tilsyneladende beskjænket Medlem forlangte en Tilbagekaldelse af Ordet bestialsk. Da Præsidenten ikke formaaede at skaffe sig Ørelyd, maatte tilsidst the sergeant at arms (Parlamentets Politiebetjente) blande sig deri, for at bringe Medlemmerne paa deres Pladse, og medens dette gik for sig, morede et Parlaments medlem sig med at slaae sine tilbagevendende Colleger over Læggene. Da O'Connell til sin Retfærdiggjørelse bemærkede, at Brølet virkelig havde været bestialsk, og heri fandt Understøttelse af flere agtværdige Medlemmer, reiste der sig en ny Tummult og dermed endtes Debatten. – Fra Ostindien har man kun gjentagne Efterretninger om at de mod China bestemte Skibe ere afseilede, og man kan saaledes snart vente Efterretninger og krigerske Foretagender.