Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-14
J de Deputeredes Kammer ligge derimod Ultra-Royalisterne og Royalisterne nu til Feldts med hverandre, og Ministrene have faaet langt haardere Modstandere i Hine end før i Liberalerne. Mærkeligt nok, at Jngen i saa Henseende er dem mere paa Halsen end Hr. de la Bourdonnaye. Følgende er en kort Oversigt af Gangen i de heftige Debatter, som have fundet Sted i Anledning af Finantsloven. J Mødet den 31 Marts beskyldte Hr. laBourdonnaye Ministrene ligefrem for, at om de end have villet det Gode, have de i det mindste ikke forstaaet at udføre det, eller opfylde Frankerigs Haab. "Stærk ved en Majoritet, som endnu kun understøtter dem af Agtelse, men ikke meer af Overbeviisning, nedbryde de alle den repræsentative Regjerings Fortrin, og snart vil det være forbi med de konstitutionelle Formert sælsomme Ord i dens Mund, som udrugede Forslaget til Mannels Udelukkelse !). Hr. Villele bebreidede han i Særdeleshed at han endnu stedse hemmelig søgde at undgaae Krigen, da Man kun for et Syns Skyld rustede sig, hvilket Mangelen paa Fourage og øvrige Magasiner noksom beviste. Finantsministeren bemærkede blot herimod, at det forelagte Budget var beregnet paa Fredstid, hvorfor Man netop havde forlangt Forskuds=Kreditten af de 1000 Millioner. Men ved Krigens Ende i Aaret 1824 vilde disse være forbrugte, og Penge fattes til Armeens Fornødenheder. Hr. Vandblanc lod derpaa Ministeren høre, at denne kun slet havde svaret til den Forventning, han og hans Venner gjorde sig om ham, dengang de lovede at understøtte ham et Aar omkring. J Mødet den 1 April gjentog Hr. Bourrienne de samme beskyldninger, og dadlede blandt andet den Ødselhed, som herskede i alle Bestyrelsens Grene. Det samme gjorde Delaldt den 3 April, sigende: Vi ville monarkiske, konstitutionelle og religiøse Jndretninger, hvortil Selskabet efter en 30aarig Revolution trænger. Hvad har Man gjort, for at bringe Revolutionens monstrøse Love i Overeenstemmelse med Fundamentalloven? Derhos slog han paa den gamle Streng og Emigranternes lidte Tab &c. Vi forlange disse Reformer, vedblev han, fordi de tjene til at befæste Monarkiet. Dertil behøves et urokkelig Ministerium, medens det nærværende ved sin evige Vaklen imellem to Partier kuns vækker almindelig Frygt og Uvished. Da nu Indenrigs=Ministeren yttrede sin Forundring over, at Man saaledes paa engang sammenlignede deres Bestyrelse med Bonapartes og deres sidste Forgængeres, hvilket dog kun maatte tilskrives en Kontra-Opposition, som alt i flere Aar havde existeret i Majoriteten, der modsatte sig dem, ikke med Kjensgierninger, men med tomme Deklamationer a., kom Hr. de la Bourdonnayeud med Sproget, og sagde: siden Man tvinger mig dertil, saa vil jeg blotte Ministrenes Feil, og Frankrig skal erfare, hvorfor Vi have skilt Os fra dem. Den vigtige Opdagelse bestod da i, at Mænd, som stode i Spidsen for den roialistiske Opposition, havde holdt hemmelige Sammenkomster med Hr. Villele og Corbiere om Natten, hvilket han tilbød sig vidnesfast at dokumentere, som og at Hr. Villele havde tilbragt en Nat med Hr. Corbiere og Decaze, og i en Samtale om denne Konferenz havde svaret: "før skulde jeg lade mit Hoved knuse i en Morter, end røbe, hvad der forefaldt i dette natlige Møde. Fra den Dag af, vedblev la B., have vore Privatforhold ophørt og Uenighed hersket paa den høire Side; heller ikke har Man villet berøre den meest himmelskrigende Art af Hr. Decates Administration, hvormed han sigtede til Hertugen, af Berrys Mord. Flere Medlemmer modsagde dette og raabte, at de aldrig havde understøttet Hr. Decaze. Den 2 d. afreiste Hertuginden af Angouleme under Folkets bifaldsyttringer i en med 8 Heste forspændt Vogn, Foruden General Guilleminots Adjutant er en Officeer ved Generalstaben arresteret. Endnu en Tredie har Politiet, været paa Jagt efter i Bordeaux, men han var alt fløiten. - J Brest har atter den 30 Marts været Slagsmaal imellem Schweitzer-Soldaterne og Folket, fordi de første, efter Mairens egen Bekjendtgjørelse, have trængt ind i Husene, og mishandlet Borgerne, som de egentlig skulde beskytte. J Aix har ogsaa været saa alvorlige Uroligheder i Skuespilhuset, at der maatte bruges væbnet Magt. Paa Kysterne imellem Dunkirchen, Calais og Boulogne ere Toldposterne forstærkede, for at hindre Officerer paa halv Sold fra at gaae over til Engelland og derfra til Spanien, da Man skal være kommet efter, at der er stiftet et Selskab i London, hvorfra de understøttes med Reisepenge.