JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
J Kraft af allernaadigst meddeelt kongelig Bevilling, saalydende: "Vi Frederik den Sjette af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjørvitterligt: at Vi, efter den af Skifteretten for Randers Kjøbstæd, som behandler Kjøbmand Gottfried Preyses Fallitbo af bemeldte Vor Kjøbstæd, Randers, udi Vort Land Nørre-Jylland, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Skifteret ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den kjøbenhavnske berlingske Tidende, den altonaiske Merkur, samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i Boet, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteretten, at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigst Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting somt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 11te Septbr. 1833. Under Vort kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Orsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Jacobsen. Bevilling for Randers Kjøbstæds Skifteret til, ved Proclama i Aviserne at indkalde Kjøbmand Gottfried Preyses Creditorer." indkaldes samtlige Creditorer i Kjøbmand Gottfried Preisses Fallitbo her i Byen til, inden den i den allernaadigste Bevilling foreskrevne Tid, at fremkomme med deres Krav paa Boet. Samlinger afholdes i Boet: Mandagen den 30te Septbr., 14de Octbr., 4de November, samt 2den December førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 12te Septbr. 1833. Neckelmann. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Ved Proclama af Dags Dato, som vil vorde læst ved Randers Bytingsret og Overretten i Viborg, ere samtlige Creditorer i Boet efter heri Byen afdøde Træsko handler Jacob Sørensen indkaldte med 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819. til, inden fornævnte Tids Udløb, at fremkomme med og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret. Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 16de September, 14de Octbr. og 18de November førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Randers Skifteret, den 1ste Septbr. 1833. Neckelmann. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Ved Proclama, som læses saavel ved Underretten som ved den kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som formene at have noget at fordre i Dødsboet efter: Gjordemoder Anne Kirstine Schach af Rygaard strand, og Gaardmand Niels Madsen og senere afdøde Kon Mette Nielsdatter af Egaa, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, for mig som Skifteforvalter i disse Boer at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, til at godtgjøre deres Arveret og varetage deres Tarv under Boets Behandling Hvilket herved endvidere bekiendtgjøres med Tilføiende: at der afholdes Samlinger i disse Boer her paa Contoiret, Mandagen den 21de October d. A., om Eftermiddagen Kl. 3 slet. Rougss, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Contoir i Randers, den 2den September 1833. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Ved Proclama, som tinglæses for vedkommende Over og Underret, ere alle de som i navnlig Maade maatte have Fordringer i Stervboerne efter: 1) Søren Nielsen Brandenborg, Gaardmand i Attrup Bye, Rosmus Sogn, Sønder Herred, og 2) Mette Petersen, ugift Fruentimmer paa Møllerup, Feldballe Sogn, Sønder Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter, inden fornævnte Tids Forløb under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre disse, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. By- og Herreds-Contoiret i Ebeltoft, den 25de September 1833. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Ved Proclamata, som tinglæses ved den Kongelige Landsoverret i Viborg og Hads Ring Herreders Ret, ere Arvinger og Creditorer i Stervboerne efterfølgende afdøde Personer, nemlig: 1) Gaardfæster under Horsens Hospital, Thomas Hansen af Ask i Ring Herred. 2) Opholdsenke Ane Justsdatter af Alrøe under Hads Herred. 3) Huusmand Simon Sørensen af Gosmer i Hads Herred. indkaldes med 12 Ugers Varsel, til at legitimere deres Arveret og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hads & Ring Herreders Contoir i Aarhuus, den 20de Septbr. 1833. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Ved Proclamata af Dags Dato, som snarest mueligt ville vorde læste for vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have nogetsomhelst Krav udi følgende Stervboer, nemlig: a) efter Aftægts=Enke Kirsten Svendsdatter af Fiskerhusene i Rye Sogn, og b) efter Ungkarl Mikkel Sivertsen fra Horsbjerre i Them Sogn. indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thyrsting Wrads Herreders Contoir, den 5te Septbr. 1833. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
At Gaardmand Ole Johansen, paa Urlev Mark, Bjerre Herred, Veile Amt, formedelst Alder og Svagelighed, af Amtet under 13de denne Maaned, er erklæret umyndig, samt at Sognefoged og Gaardmand, Niels Pedersen i Urlev, af mig er beskikket til hans Værge, dette undlader jeg ikke herved at bringe til offentlig Kundskab. Bjerre, Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden, With. den 20de September 1833. 136 Rbd. 4 Mk. 10 1/2 s. Sølv og 116 Rbd. 4 Mk. Sedler Umyndiges Midler under Calløe Godses Overformynderie, kunne, mod lovmedholdelig Sikkerhed, strax erholdes udlaant, naar man desangaaende henvender sig til Forvalter Olsen pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Hovedbygningen paa Tuustrup, der er bekjendt for sine smukke og beqvemme Værelser, agter Undertegnede at bortleie fra næstkommende 1ste Mai paa flere Aar. Den er beliggende i en smuk Egn, 1 1/2 Miil sønden for Randers, og afgiver en særdeles behagelig Bopæl, og hvormed tillige kan følge endeel Agrements, saasom Foder og Græs til 2 Heste og 4 Køer, Jldebrændsel, 40 Læs Tørv, samt enten en Deel af Haven, der er smuk og vel forsynet med Frugttræer, eller ogsaa de nødvendige Urter og et vist Qvantum Frugt. Tuustrup, den 19de Septbr. 1833. A. Pind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Gaarden No. 169 ved Studsgads=Port, og en Toft uden for Middelgads=Port, kan underhaanden faaes tilkjøbs. Lysthavende behager at henvende sig til Enkemadame Larsen eller Hans Secher. En Selveiergaard, 1 1/2 Miil fra Ebeltoft, af Hartkorn, Ager og Eng 3 Tdr. 3 Skpr. 3 Fkr. hvis Bygninger for største Deel ere nye, og indrettede for en Familie udenfor Bondestanden, kan strax erholdes tilkjøbs. Ved Gaarden er anlagt en god Frugthave, og dens aarlige Udsæd er 12 Tdr. Rug, 8 Tdr. Boghvede, 10 Tdr. Havre, 3 Tdr. Byg, foruden 20 a 24 Tdr. Kartofler, og af Høe avles 20 a 24 Læs. Af Besætning kan holdes 4 a 5 Heste, 14 Fæekreaturer og 12 Faar med Lam. Af Kjøbesummen kan Halvdelen blive indestaaende. Nærmere Underretning faaes hos Prøveprocurator Seidelin i Ebeltoft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
En Hovedgaard eller et lidet Gods i Jylland, i hvilket Kjøbesummen kan blive staaende i nogle Aar, ønskes tilkjøbs. For Renternes rigtige Erlæggelse kan stilles Sikkerhed. Herpaa Reflecterende bedes at opgive det Nødvendige i en Billet, betegnet "Virksomhed afleveret til dette Blads Redaction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
En fortrinlig god Landeiendom, beliggende i en behagelig Egn, 1/4 Miil fra en af Jyllands bedste Kjøbstæder, med en smuk og suffisant Boelig, passende for enhver anseelig Familie, og i det Hele solide og velvedligeholdte Bygninger. Gaarden staaer for over 10 Tønder Hartkorn fortrinlig gode Jorder, hvori overalt, findes Mergel i Overflødighed, hele Marken er indhegnet, og der avles aarlig 50 a 60 Læs Enghøe foruden Kløver, a. Af Besætning kan holdes circa 30 Kreature foruden Heste og Faar. De 2de Tiender ere indkjøbte og Præstetienden for bestandigt accorderet. Denne Eiendom er formedelst anden Bestemmelse underhaanden, paa billige Vilkaar at erholde tilkjøbs. Det Nærmere erfares hos Kjøbmand Carl Bentzen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
En Landeiendom paa circa 200 Tønder Land, god Jord, samt med gode Bygninger, og beliggende paa den østlige Deel af Jylland, ønskes tilkjøbs. De som maatte have en saadan Eiendom at afhænde til antagelig Priis, ville behage i en forseglet Billet, mærket: ", som afleveres paa Aarhuus Adressekontoir, at opgive Eiendommens Beskaffenhed og KjøbesummensStørrelse samt Betalings=Vilkaarene, hvorefter det nærmere inden 3 Uger skal blive meddeelt. Et af denne Byes største Brændeviinsbrænderier og Maltgjørerier med det dertil fornødne Locale samt Loftsrum til Korn og øvrige Beqvemmeligheder, kan paa flere Aar erholdes til Leie. Liebhaverne ville desangaaende behageligst henvende dem til Fuldmægtig Hertz. Aarhuus, den 29de Septbr. 1833. Underhaanden ønskes bortsolgt en betydelig Samling af Conchylier af forskjellige Slags, saavel eenskallede som toskallede, f. Ex. Nautiler, Kruknekker, Vingesnekker, Fladsnekker, Pyramidalsnekker, Djævelskløer, Davidsharper, Porcellainsnekker, Søe=Ører, Pigsnekker, Flodneritter, Ammondshorn, Bispehuer, o. s. v. Desuden nogle Exemplarer af den geometriske Skildpadde, samt særdeles smukke Coraller, som: Søeorgelet, Venusvisten, Stjernecoraller, Jsis nobilis, o. s. v. o. s. v., nogle Søæbler, Søestjerner, m.m. Eieren af denne Samling besidder ligeledes adskillige andre Natur- og Kunstmærkværdigheder samt enkelte nordiske Oldsager, hvilke tilhobe ere tilfals, naar man derom henvender sig til Besidderen, som Avisexpeditionen anviser. En Handelsbetjent, der har lært i Drammen, ønsker sig en Condition i en af Jyllands Kjøbstæder. Man henvende sig til Consul Herskind i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
En Handelsbetjent som har lært i Aalborg, og kan fremvise gode Anbefalinger, ønsker sig en Condition til 1ste November. De Reflecterende ville behage at henvende dem til Hr. Kjøbmand Schandorff i Aarhuus For en Teglbrænder, der kan forevise Attester for sin Duelighed, er strax Plads ledig ved Herschendsgaves Teglværk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Fire Tærskere kan faae Plads paa Marselisborg naar de medbringe paalidelig Beviis for at de ere gode Arbeidere, troe og ædruelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Det af Urtekræmmer Joh. M. Melbye i Kjøbenhavn præparerede sorte Blæk, bekjendt ved sine fortrinlige Egenskaber, bekommes til den billige Priis en heel Flaske 2 Mk. 4 s.) uden Flaske, en halv dito 1 Mk. 2 s.) med Flaske 8 s. mere. hos Chr. Schmidts Enke. Chocolade i alle Sorter a 36, 38, 10, 48, 56, 64, 72, 80, 88 s., samt i 7 og 8 Mk. pr. Pund af P. Chr. Deichmann & Comps. Fabrik ved Kjøbenhavn, udarbeidet ved Dampkraft i lukkede Maskiner til den fuldkomneste Fiinhed sælges hos Chr. L. Schmidts Enke. S. Lind. L. P. Schmidt og A. W. StigaardHor=Fabriken. i Frederiksberggaden No. 13, anbefaler sig med alle Sorter fiint og godt hæglet Hør, Hamp og Blaar, hvoraf bestandig haves Oplag til billigste Priser. Kjøbenhavn, den 8de October 1833. F. L. Lemvigh. Støbt Jern til engelske, baplanske og amerikansk Plouge, nyeste og forbedrede Udgave, ligeledes Gryder, Pander, Kjedler, Mortere, med meget mere Støbegodfaaes hos Fr. Cl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Et Partie billige bøymiske Glasvare faaes hos Fr. Cl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Kjøbenhavnsk Øl af det kongelige Bryggerie, kan faaes paa Flasker hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Mit Lager er i disse Dage bleven forsynet med et betydeligt Assortiment Crystal, slebne og uslebne Glasvare, hvoriblandt i Særdeleshed udmærke sig plat de me nager, Frugtvaser, Frugtkurve, Blomstervaser, Smør kander, Caffe=Servicer med riig Forgyldning, m. m. m.,der Alt sælges til betydelig nedsatte Priser. Christian Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Gulvteppetøi i smukkeste Brusseler Mønstre sælge. Christian Bang. til billig Priis hos Percusions-Jagtgeværer, saavel en som toløbet liges billige be Christian Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Nogle Drenge kan faae Arbeide paa Tobaksfabriqven hos Siegumfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Hver 2 a 3 meublerede Værelser paa en af Byen, bedste Gader kunne faaes tilleie samt Kost i Huset om forlanges, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Skipper Hans Chr. Sørensen agter saa hastig muligt at afseile herfra til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Et simpelt Divanbord ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
At jeg er flyttet ned i Møllestien i Fru Buschsforrige Gaard, tilkjendegives herved mine ærede inden og udenbyes Kundere, og modtager som forhen Vadsk og Kruusning. Aarhuus, den 8de October 1833. Susanne Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
En Lærerplads for en duelig Seminarist kan erholdes til 1ste November, naar Vedkommende derom snarest muligt henvender sig til C. Rossing, Horsens, Jnstitutbestyrer. den 8de October 1833. J Løbet af August Maaned d. A. er fra Kallundborg Postgaard bortkommet en blaae Klædes Frakke med flere Slag og med Fløiels Krave. Da det er at formode, at den er kommet ved en Feiltagelse iblandt de Reisendes Tøi som med Bortfartøiet samme Morgen, afgik til Aarhuus, saa anmodes de som maatte have samme i Besiddelse, at ville aflevere bemeldte Frakke til Hr. Gjæstgiver Thrane i Kalundborg, eller til Hr. Elias Møller i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Forrige Efteraar hjemkom jeg fra Kjøbenhavn, med havende en Pakke i Papiir, mærket: "Karen Rode i Aarhuus", Eieren af denne Pakke ønsker jeg at ville indfinde sig ombord hos mig i Jagten "de tvende Søstre, beliggende ved Havnens nordre Side. J. K. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Schous Udtog af Forordningerne, anden Udgave, complet til 1832, smukt indb. Fogtmans Rescripter, ligesaa indb., er indsat til Salg hos Boghandler Jessen til billig Priis. Haandbog for Øiensygdomme, 3 Mk. - Haandbog for dem der lide af Brystsygdomme, m. m., 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Haandbog for Hovedpine, eller de forskjellige Hoved smerters fuldkomne Helbredelse, 3 Mk. – Gottlieb Bertrands romantiske Værker, 2 Dele, 12 Mk. - Det sorte Hjerte, Fortælling af L. Kruse, 8 Mk. - GrevMaltori, eller Vandit=Forbundet i Carastro, 3 Mk. Dan. Samling af Noveller, 2 Mk. - Neergaards videnskabelige Opfordring, anlediget af Nogles vrange og eensidige Anskuelser og Yttringer angaaende Hesteavlen. 1 Mk. - Rector Qvistgaards Forseelser mod Bibel, Sandhed, Pastor Fenger og hans Prædiken, 2 Mk.,S. Warberg. faaes hos Lomme Lexicon, eller Tydsk og Dansk Haand-Ordbog, 2 Dele, 14 Mk. – Supplement til Hr. Justitsraad Molbechs danske Ordbog, 1 Mk. er at hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-12
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
den 15. October. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Hs. katholske Majestæt Kong Ferdinand VII er ved Døden afgaaet Søndagen den 29de Septbr., og Enkedronningen, overeensstemmende med den afdøde Konges sidste Villie, bleven udraabt til Regentinde medens Dronningens Mindreaarighed, understøttet af et Regentskabsraad, bestaaende af Jnfanten Francisko, Hertugen af Jnfantado, General Castannos og Erkebiskoppen af Sevilla. Ministeriet er bleven beholdt som det var. Madrid forholdt sig rolig. Denne Efterretning var kommet til den franske Regjering ved en Telegrafdepesche fra dens Gesandt i Madrid. Hr. de Rayneval. Til denne var der bleven afsendt en Koureer med Fuldmagt til at kunne erklære, hvorlunde den franske Regjering var beredt til at anerkjende de nye Souverainer saasnart den havde modtaget de fornødne Notificationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Følgerne af denne Begivenhed, der saaledes som Tingene nu staae, let vil kunne faae en verdenshistorisk Vigtighed, afgive naturligviis skrives derfra Paris, udelukkende Stof til politiske Samtaler i alle vore høiere Circler. Allerede hed det paa Børsen, at Marskal Bourmont var i Følge med Jnfanten Don Carlos og alle de franske Officerer som hidtil udgjorde D. Miguels Generalstab, accurat indtruffen Kongen af Spaniens Dødsdag paa den spanske Grændse, for at stille sig i Spidsen forden insurrectionelle Bevægelse, der sandsynligviis vil bryde ud i Faveur af Don Carlos, der i flere Uger har imødeseet denne Begivenhed som nærforestaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
J Paris hed det, at Krigsministeren havde strax sende Ordre til flere Regimenter, at de uopholdeligen skulde sætte sig i Marsch til Pyrenæerne, for der at sammendrage sig til et Observationskorps for paakommende Tilfælde. Nogle Dage for Kongen lagde sig til at døe, var ogsaa hans Favorityndling Grialva vandret beden, og Sorgen herover, samt Skrækken for den sig Hovedstaden meer og meere nærmende Cholera, og Livlægen Castillos Sygdom, Alt dette sammentaget endte Kongens Liv maaskee nogle Uger for end ellers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Den bemeldte Grialva havde i mange Aar været Kong Ferdinands Yndling, og styrede egentlig gandske hans Camarilla, samt var den værste Fjende af alle Dronningens Planer. Han havde saa aldeles vundet sin Herres Gunst, at Denne ofte sagde, at han var den eneste sande Ven som han havde paa Jorden. Endskjøndt Griialva ikke var andet end Kammertjener, havde han dog til denne ringe Post vidste at føie anseete Charger; han var Kongens GeheimeKæmmereer og Seglbevarer. – Frygten for Cholera var nu i Madrid stegen til en saa panisk Skræk, at baade Regjeringen, Domstolene og en Deel af Garnisonen havde i Sinde at tage Flugten for denne skrækkelige Fjende. J Badajoz var i 3 Dage død 185 Personer deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Portugal. Man har nu officielle Efterretninger fra Lissabon om Dronning Marias Ankomst dertil, Det var den 22de Septbr. at Hs. Maj. tilligemed hendes Stifmoder var indtruffen til bemeldte Stad. D. Pedro var, ledsaget af Admiral Napier, selv seilet Dampskibet, som bragte dem, imøde, efter at han i 20 Maaneder hverken havde seet Gemalinde eller Datter. Og saa den brittiske Gesandt samt Admiral Parker gjorde Hos Maj. deres Opvartning paa Skibet. UnderGlædessalver fra de brittiske, franske og portugisiske Eskadrer samt Forterne paa begge Tajobredder, betraadte hun første Gang som Dronning sit Fødelands Kyster. Efter at Stadens Nøgler vare hende overleverede, holdt hun sit Jndtog i en prægtig med 8 Heste forspændt Kareth, og drog under en uhyre Folkestimmel, Klokkelyd og Kanonskud først til Patriarkalkirken, hvor Cleresiet modtog hende, og hun, efter an have hørt et Tedeum, meddeeltes Sakramentet og frembragte den Høieste sin Tak. Saasnart Hs. M. var indtruffen paa Slottet indfandt den engelske og franske Minister sig for at overlevere hende deres Creditiver. - Træfningen den 14de Septbr. stadfæstes, og omtales blandt andet saaledes i en af Lissabons Aviser: "Nattens Mørke gjorde det muligt for Fjenden at nærme sig vore Forskandsninger yderst paa den høire Side af Linierne; med Daggryet begyndte han en Kanonade, og rykkede med en stor Magt mod vore befæstede Positioner ved Crux da Pedra, og derfra til St. Jogo. Udfaldet var det samme som ved hans forrige Angreb, fuldkomment Nederlag. Vore tappre Soldater angreb ham med Bajonetten, og drev ham paa Flugten; han efterlod sig mange Saarede, og Fangne; Valpladsen var bedækket med døde Fjender, Krigskibene og vore Liniers Artillerie underholdt en skrækkelig Jld." Ogsaa i nordøstlig Retning havde Miguellisterne gjort et Angreb, som ligeledes var mislyktes. Tillige meldes officielt, at Dronningen har optaget i sin Armee mange Soldater som have forladt Usurpatorens Fane. Om Denne fortælles i Privatbreve til London, at han har ladet skyde 15 Officerer, blandt hvilke 3 Oberster og 2 Majorer, hvis Feighed han giver Skyld for sit sidste Nederlag. Hans nuværende Overgeneral, Oberst Machdonald, har staaet i spansk Tjeneste, og i Uafhængighedskrigen, tjent ved den engelske Armee. Man formoder han vil snart faae Leilighed til at vise hvad han duer til, da Grev Saldanha, som af Dronningen er udnævnt til Feltmarskal, agtede med det første at angribe Fjenden i aaben Mark. Et Dampskib som var fragtet i Engelland for D. Miguels Tjeneste er med samt ombordværende 25 franske Officerer opbragt til Lissabon af en portugisisk Kanonbrig. Landets Tilstand, beskrives som yderst sørgelig, Viinhøsten er for størstedelen gaaet tabt. Farten paa Douro er nu gandske fri, og nogle brittiske Handelshuse havde allerede gjort endeel høist fordeelagtige Viinindkjøb af de gamle Beholdninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-15
Frankrige. De Legitimes Heltinde, Hertuginden, af Berry, har sat hele det sydlige Frankrige i Bevægelse; det ene Rygte om hendes Landgang afløser det andet. Man vidste, at der i Massa, (der tilhører, hendes gode Ven, Hertugen af Modena) var indskibet 7 a 8000 Geværer, endeel Kanoner, 500 KistenKartætsker, og at et fremmed Skib havde ved la Nouvelle gjort Mine til Landgang, og bragt hele Kysten under Vaaben. Hvor den farlige Hertuginde egentlig befinder sig, veed Jngen, thi snart er hun hist, og snart her, saa man næsten skulde troe hun forstod at gjøre sig usynlig. Den 22de October anmeldtes hun som arriveret til Venedig under Navn af Hertuginde af Sagang, og under det strængeste Jucognito. Et Par Dage efter paastod man at hun var i Toulon, tilligemed Chateaubriand. Baade i Marseille og Toulon har der været Uroligheder, som dog vare blevne dæmpede ved Troppernes Hjelp. Jndvaanerne i sidstnævnte Stad vare i den største Frygt for et karlistisk Oprør. Flere Embedsmænd saa fortælle de legitimiske Blade, have forlangt deres Afsked paa Grund af, at Ludvig Philip har skuffet deres Forventning med at nedlægge Statholderskabet naar deres retmæssige Konge blev myndig, som nu er skeet. - Hoffets Afreise til Compiegne omtales fra Paris som: "Dagens store Anliggende." Talleyrand og de fornemste Diplomater følge med, Den belgiske Konge ventes ogsaa derhen. Siden Fyrst Talleyrands Tilbagekomst vogte Alles Øine paa ham; fra ham venter man Jmpulsen til det hidtil fulgte Regjeringssystems Fortsættelse eller Forandring. Denne overordentlige Mands hele Carriere har været saa riig paa usædvanlige Begivenheder, at man næsten ikke undres over, at en vis Tro paa hans Ufeilbarlig hed omsider har rodfæstet sig. – Som Overgeneral for det Observationskorps der skal samles ved Pyrenæerne nævnes Marskal Clauzel, som den 28de September befandt sig i Toulon, for at indskibe sig til Algier. Der var bleven afsendt en Telegrafdepesche til Toulon med Ordre, at hvis han allerede var afseilet, skulde der strax sendes et Dampskib efter ham.