Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-07-16
D. 16de stødte Generalen atter paa en Hob Oprørere, fra Saragossa, dræbte 300 og bemægtigede sig 2 Canoner. D. 16 ankom han uden for Stadens Porte bemægtigede sig de af Rebellerne opkastede Trencher og 18 Canoner, hvormed de forsvaredes, og bemestrede sig den mellemste Port. D. 17 og 18 havde han en Samtale med Oprørerne, for efter Keiserens udtrykkelige befaling, at afgjøre Sagen i Mindelighed, og ikke udsætte Saragossa, som tæller 15000 Jndvaanere, for en Storm. - Prindsen af Castelfranco og begge hans Ledsagere ere med uforrettet Sag komne tilbage fra Arragonien, hvor de skulde bevæge Oprørerne til Fred. Marchal Moncey marcherer mod Regnena, Gen. Frere mod Alvacette i Kongeriget Murcia. Gen. Vedel mod Kongeriget Jmen. - J det til Portugal grændsende Estremadura har March. Bessiere forgjeves udtømt alle lempelige Midler og maattet bruge Magt. Gen. Ducos og Merle nærmede sig d. 21 med deres Corps Staden St. Andero, som ønskede at overgive sig. Den Franske Keisers Moder er i Selskab med Cardinal Fetsch reist d. 1 Julii fra Paris til Lyon, men Aarsagen hertil vides ikke. – J Egnene af Segovia, Valladolid og Palencia er Roligheden tilveiebragt igjen. Ogsaa de paa de høire Breder af Ebro liggende Deele af Navarra og Arragonien er det igjen roligt. – Statsjuntaen mener man vil være endt i Slutningen af Junii Maaned. Kongen og alle i Bayonne værende Spaniere afreise i Begyndelsen af Julii til Madrid. Den til Engelske Havne indbragte Portugisiske Eiendom er bleven den Portugisiske Gesandt tilbagegiven, under hvis Bestyrelse den igjen tilbageleveres Vedkommende. – Til sine Udgivters Bestridelse behøver Jrland i Aar 9 Mill. 767,000 Pd. Jrl. Cour. Penge, hvilke Underhuset ogsaa har bevilget det. - Bankes Forslag, at paalægge den Eiendom, Udlændinge besidde i de Engelske Fonds, en Afgivt, fandt Percewal, understøttet af Shaup og Windham, vel ikke ubilligt, men under nærværende Omstændigheder uklogt og skadeligt. Det blev derfor forkastet uden Stemmesamling. Engellændernes Hvalfangst under Grønland lader til at blive heldig i Aar. - Kongen af Holland har svaret, da man yttrede Bekymring for, at han endnu i Aar vil reise udenlands: "at han har besluttet ikke at forlade sit Rige, men at han, uagtet han ikke er født i Holland, vil ende sin Løbebane der. - Den Franske Caper Tilsit, Capit. Desmoland, udrustet i Stralsund, der laae der for at udbedres, har taget Skibe, der hørte til den fra Gothenborg udløbne Convoy, paa Høiden af Pillau et Par Mile fra Land. Disse Skibe kom alle fra Svenske Havne. 6 af dem vare rigbeladte. Deres Ladninger bestaaer i Sukker, Caffe, Cochenille, Rom, og anslaaes til over 4 Mill. Gylden. - En Ny-Yorksk Tidende melder, at Edvard Pellews Escadre, bestaaende af 2 Linieskibe, 3 Fregatter, 2 Brigger og 1200 Mand Tropper, har taget Havnen Ontrust i Besiddelse, og ved samme Leilighed 2 Hollandske Linieskibe og 1 Ostindiefarer. – Storhertuginden, men ikke Storhertugen af Berg, er ankommen til Bayonne. - Det hedder, at den Franske Keiser med stor Ceremonie vil begive sig til Jun tan, naar dens Forhandlinger ere endte. Den 25de vare de endnu ikke endte og man var endnu bestandig ikke enig om Constitutionen. – J Spanien er nedsat en Commission, der opgiver Midlerne til at bringe Fransk Mynt i Omløb efter dens Værdie, og Storhertugen af Berg har allerede samtykket i den af samme forfattede Taris. – 7 af Deeltagerne i Krudterplosionen i Neapel ere blevne hængte, 4 Beskyldte frigivne og adskillige andre dømte til 10 a 15 Aars Fængsel. – J London ere ankomne Depecher fra AdmirakPurpis og General Spencer, der indeholde, som det hedder, den Efterretning, at Kjøbmændene i Cadix, ved hvis Hielp Adm. Purvis har villet bestikke Gouverneuren i denne Stad, ikke have udrettet noget, og at Spencers Tropper ikke have kunnet gjøre nogen Landgang. Efter andre Beretninger skal han have forsøgt en Landgang, men være bleven tilbageslaaet med stort Forliis. Han ligger siden d. 15 Maj med Tropper og Transportskibe for Cadix. - Den Engelske Regjering vil imidlertid dog endnu vove et Angreb paa Spanien. Den sender 3000 forskiellige Vaaben, 6000 Tønder Ammunition, 4 Mill. Cartoucher, flere til befæstning og Artillerie hørende Piecer og desl. derhen. Alle disse Forraad ere samlede i Woolwich. Angrebspuncten er endnu ubekiendt. Man frygter allerede i London at altsammen vil falde i de Franskes Hænder, og at de Engelske ville blive slaaede med deres egne Vaaben. - De seneste Efterretninger fra America sige, at den Franske Jndflydelse i de forenede Stater bliver bestandig mærkeligere, hvilket de fattede Beslutninger vidne om. De Engelske Journaler tale med megen Bitterhed og Repræsentanthuus=Committeens Resolution, at enhver Borger i de forenede Stater, Commandant paa et Krigs= eller andet Fartøi, der frivillig betaler Engelland den ved Cabinetsordren af 11 Novbr. anordnede Taxt, skal landforvises. De Tropper, som Arth. Welleoley skal agere med i det nordlige Spanien, anslaaes til 10,000 Mand. - J Wien holdes hyppige Conferencer, som Keiseren selv er overværende ved og hvori Ting af Vigtighed, især den Wienske Cours's uhørte Synken, forhandles. Det hedder at Financeministeren Caycty nedlægger sit Embede.