JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Brødet her har vi nu mere af, ligesom det og er bedre end for kort siden. Regieringens Aarvaagenhed lader os og haabe, at vi for Eftertiden vil sikkres for Mangel. J Skuespilhusene gaaer det ei heller mere saa uregierlig til; man er mere rolig, og de Stykker som opføres, er og bedre overeensstemmende med de nye Jndretninger. Kort, den offentlige Tænkemaade, er nu mere Republikansk end den har været. De 16 Slot, te saavelsom alle andre Bygninger der har tilhørt Emigrerte og de forhenværende Prindser, og som nu offentlig sælges, skal betales, enten i rede Penge eller Assignater, alt som Directoriummet best synes, og skal en 3die Deel af Kiøbesummen betales strax, de andre atrediedeele inden 2 Maaneder. Den Jtalienske Armee har skienket Regieringen 200,000 Livres, som den havde tilgode i Sold. En fornem Emigrant er bleven arresteret i Paris. Han kalder sig Gelin, og har medbragt mange falske Assignater, man har og funden en farlig Correspondence hos ham, af hvilken Aarsag 12 Personer og er bleven arresterede. Saa snart han havde tilstaaet at han var en Emigrant, blev han strax overleveret til Criminalretten, der og efter et kort Forhør, dømte ham til at døe, og blev den 27de December og Eftermiddagen rettet. Man er nu nysgierrig efter at vide hvad Skjebne de andre Arresterede vil faae, iblant hvilke befinder sig GrevLangeron og Montmorenen. Man siger, at den skal være uddeelt 800,000 Livres i Paris, for at redde Cormartin. Directoriummet har ladet en Skrivelse udgaae til alle Ministrene, hvori de anpriser den strængeste Occonomie i alle Over= og Underforvaltningsdelene, og at disse skal foregaae andre med deres gode Exempel. J Bordeaur giør Agioteurerne eet med dem i Paris. De spøger med Assignaterne og spotter baade Lovene og Politiet. Den 13de December faldt og steeg en Louisdor 20000 Livres uden at nogen kunde udtænke Aarsagen dertil. Elændigheden er den skrækkelig, man røver og plyndrer paa de offentlige Gader, brækker ind i Husene om Natten, kort, begaaet fortvivlede Handlinger. En Borger blev en Aften anholdt af en Røver, som havde en Pistol i Haanden, Borgeren bød ham sit Uhr, men denne afslog det, og fordrede Assignater, til at kjøbe Brød for til sine Børn, modtog og kun 1000 Livres med de Ord, at dersom han havde kiendt ham, da havde han strax skudt sig selv ihiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Den lille Eskadre, som bestod af Krigskibet Experiment, Fregatten Vigilante, og 3 Corvetter, der paa Kysterne af Africa har gjort Engelænderne saamegen Skade, er i December kommen hjem igien til Rochefort. Den har været borte i 2 Aar, og vidste blot at Robespierre var styrtet. Disse Skibe har medbrugtrige Ladninger af Guldstøv, Elfenbeen, Piastre &c. og man regner, at den sletteste Matros har i det ringeste 25000 Livres til Bytte. Denne Eskadre har paa den Africanske Kyste forbrændt 2 af de rigeste Engelske Contoirer, 72 store og smaae Skibe, hvilket man tilsammen regner for 50 Millioner Livres i klingende Myndt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Endnu har man følgende Efterretning om Prindsessen, Afreise: Cadet Vaux og 2 af Templetaarnets Opsyns mend, fulgte Prindsessen, om Natten imellem den 20de og 21de December Kl. 1 fra Taarnet til Ministeren Bentzechs Boepæl, hvor Frue Souen befandt sig. Hendes Forlangende, at faae Frue Toureel og Datter med sig, blev atslaaet, da Frue Touriel havde givet hende adskillige Raad, som mishagede Regieringen. Den blev Frue Souen og Kammertiener Hue tilladt, enten at komme igien tilbage til Frankrig eller at blive i Østerrig, i hvilket sidste Fald, de kunde baade lade deres Formue og Familie komme bag efter sig. Prindsessen har faaet alt i Overslødighed med sig, som udfordredes til hendes Reise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Tydskland. Efter private Breve fra Frankfurt vilde man der vide, at Vaabenstilstanden, som efter de Keiserlige Rygter er forlangt af Franskmændene, og som Franskmændene igien sige at de Keiserlige har forlangt af dem, endog skal strække sig til Armeen i Jtalien. Endnu den 26de Dec. var den ikke sluttet, men i en sidi gere Skrivelse fra Kreutznach meldes under 31te Dec. at Vaabenstilstanden da var begyndt, og at GrevClairfait agtede den 1ste Jan. at reise over Bingen, til Wien, samt at Tropperne alt begyndte at trække i deres Vinterqvarteerer. Feldttøimester Grev Wartensleden skal i hans Fraværelse have paataget sig Commandoen over den Keiserl. Kongel. Armee, og Grev v. Er bach over Rigsarmeen. Nogle Regimenter, især af den Wurmserske Armee, behøvede baade Rolighed og Completering; f. Er. Lobkowitz og Chevaur Legers har siden Manheims Bestormelse tabt trediedeele, og Wurmser Husarer en trediedeel af sit Mandskab og Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Heidelberg, den 26de Decembr. Den 16de er klærede den Keiserlige Kongelige General Lauer der Pfalsiske Regieringspræsident von Veningen og Kammerpræsident von Perglatz, at han havde faaet befalinfra Keiseren, at forsikkre sig saavel den i Manheim si befindende Generalkasse, som alle andre Kasser i det Pfalziske, hvilke Penge skal bruges deels til at sætte Festninger i Stand med, deels til at bygge nye Forværker paa den anden Side af Rhinen, og deels til at proviantere Manheim med. Begge Præsidenter protesterede formelig imod dette Foretagende; men Generalen paastod sine Pligter, Opfyldelse. Den følgende Dag kom og virkelig en Keiserlig Kongelig Revisionsraad, for at tage de herværende Kasser i Beslag. Hvad dette vil have for Følger, maa nu Tiden lære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Fra det Hanoverske haves: At den engelsk Regiering har ladet de Oraniske Tropper som trække sig tilsammen i Westphalen, betyde, at den ikke længere vil beholde dem i sin Tieneste, og at der skulle blive dem ubetalt et halv Aars Sold til Afskeed. De til være 7000 Mand stærk og har erholdet Befana fra Prindsen af Oranien at de skulle begive sig i Nassau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Basel den 26de Decbr. Endelig ankom Ludvig en 16des Datter den 24de Decbr. om Aftenen til Hunningen. For at hindre al Tilløb og andre be rygtende Optrin, saa blev hendes Afreise fra Paris. i overalt underveis holt meget bemielig; i Hüningen gerede denne Prindsesse i et for hende egentlig indret et Huus, hvor det ikke blev nogen tilladt at komme til eende. Saasnart hun var ankommen, blev strax en soureer afsendt til Freyburg, hvorpaa de sig der befinende Gidseler og strax afreiste. Udverlingen gik for ia samme Aften Kl. 5 a 6. Og skildte nok i Byen Richen, naa Schweitzes Geleet ved den Østerrigske Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Prindsessen vil endnu i Dag komme til at reise til Rhein eider, hvor hun skal hvile sig ud til i Morgen og der sig fortsætte sin Reise videre over Jnspruck til Wien. Prindsessen befinder sig ellers vel. Hun skal adskillige Gange, med Taarene i Øinene have ladet sig forstaae ned, hvormeget det smertede hende at forlade sit Fædre, sland. Neppe kunde hun give et større Beviis paa et saatmodige og milde Hiertes Godhed, end dette. Holland. Endelig har nu Generalstaterne den 30te December, efter at de fra om Morgenen til om Af enen havde været samlede, besluttet et Nationalcon, entes Sammenkaldelse, som skall træde sammen den 18de Februarii. Provindsen Gesningen, har nu og iltraadt denne Beslutning, efterat der først paa denne Provindses Paastand var gjort adskillige Forandringer i et i den Anledning forfattede Reglement, og man vener nu og, at de andre 2 Provindser, Seeland og Fries, ind, ligeledes skal tiltræde samme, naar de faaer Efteretning om den Forandring som paa Gronningens Forlangende er gjort i Reglementet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Jtalien. Efter Beretninger fra Genua af 18de December, har Franskmændene canske trukken sig tilbage fra det Piemontesiske Gebeet, samt ophævet Blocaden for Ceva, da de fik at vide, at Prindsen af Corignan- og General Argentean nærmede sig med deres Corps Dette Corns staaer nu for ved Ceva og strækker sig til det Genuesiske Gebert.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Sverrig. Krigs=Akademiet i Carlsberg, er nu gien formeret med 50 Pladser, hvoraf kun de 30 be eller aarlig 150 Rdr. Med Tiden skal alle som opdrages der, placeres som Officerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Adskilligt. J Festningen Luxemborg er indbragt n forskrækkelig Mængde Bagage og Skyts fra Jour dens Armee og fra Trier. Garnisonen i Luxemborg, er og sadt i saadan Stand, som om der forestod dem en lang Beleiring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Det Belaiske Municipalitet arbeider nu ivrig paa Reullernes Forfærdigelse, hvorefter det i Paris decreterede tvungne Laan skal fordeles. Efter den simpleste Beregning af en af vore erfarneste Fina ciers, vil de 7 Belgiske Departementer kunde udrede 70 Millioner i rede Penge, eller Guld og Sølv, til dette Laan. Paa de belgiske Kyster, holder Engelænderne overalt en Deel bevæbnede Skibe, som er bestemt til at dække den Snighandel, som man forsikker adskillige Belgiske Kiøbmand driver paa Engeland. Krigsministeren har desaarsaa skrevet til Paris, og raadet dem, at holde et vaaget Øie dermed. Conteulr von Canteleur, en Medlem af de 500des Raad har givet 6000 Livres i klingende Myndt til det tvungne Laan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
De Franske Corvetter, Brutus paa 18 og le Republicain paa 10 Kanoner, er bleven taget af vor Fregatte Mermaid i Vestindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Paa det Kongel. Taffel i Engeland, bliver ikke spiist andet Brød, end saadan som Underhusets Com mite har anbefalet det. Dette Brød bestaar af 2 Deele Hvede og en Deel enten Rug- eller Bygmeel. En vis engelsk Oberst faldt i en af de sidste Træfninger mod Tippo Saib i Ostindien, en af hans nærmeste Cammerater tog hans Gemalindes Portrait af hans Bryst, og bragte det til hende i Madras, med Efterretning om hans Død. Ved hendes Tilbagekomst til Engeland, fandt hun som en rig og smuk Enke mange Libhabere, og hav for 5 Aar siden sin Haand til en Lord A. i Bath, og levede lykkelig med ham, indtil for kort Tid siden hendes første Mand indfandt sig igien. Han har været meget stærk saaret, men var kommet sig igien og fundet Leilighed til at komme bort fra det fiendtlige Land, hvor han i lang Tid har været afskaaren fra al Forbindelse med sine Venner. Hvorledes dette kiærlige Par nu vil blive skildt fra hinanden, maae Tiden lære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Blant de som ere arresterede i Madrit, er foruden den bekiendte Hr. Malespina, som har sealet rundt om Verden, og Admiral Gravina, General=Lieutenant OConnor, Marqvise von Mazellana, Gemahlinde til den Spanske Gesandt i Neapel, samt en vis Geistlig som var en god Bekiendt af Malespina. Den første og sidste af disse ere begge sadte i Statsforbrydernes Fængsel, og bliver Dag og Nat bevogtet af 8 Garde du Corps. Alle Officeerer som har gjort Reisen omkring: Verden med ham, ere bleven forviist Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Den engelske Krigs=Schaluppe Discovery, som er kommen hjem fra en lang Søereise, har under 34 Sr. 49 Min. Bredde og 183 Gr. 25 Min. Længde, opdaget en nye Øe, som de har givet Navn af Chatham. Paa Kysten af Hasbrosand i Nærheden af Jarmouth, er i disse Dage uhældigviis totaliter forliist det i Altona hiemmehørende Skib Hvidfisken, Skipper Hans Jesper Møller; Skipperen og Mandskabet blev ræddet, men Ladningen blev paa Havets Bund. de viist de engelske Tropper Bistand, og derfor ikke turde blive tilbage, ere fulgte med ham. Fredsrygterne her, er formedelst den 12 Dage vedvarende Sperring imellem Dover og Calais, nu temmelig forsvundne. Den Franske Commissair Magdalvine, som formedelst Udvexlingsforretningen var her, fik for kort siden befaling inden 2 Timer at forlade London, og blev af en Kongel. Embedsmand bragt til Dover, hvorfore Rygtet, at Lord Auckland med første skulle afgaae til Basel med Fredsnegociationer, nu ikke troes. Det Spanske Hof, skal fra vort Ministeriums Side være overleveret en Note, hvori man besværer sig over den Partiskhed som dette Hof har viist imod de Franske Skibe der har opholdt sig i de Spanske Havne, samt at Engeland falder i Forundring over de store Søerustninger man der foretager sig, skiøndt de har Fred med alle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Admiral Gardener er udløben fra Portsmouth med Linieskibe, for at dække de i Stormen adsplittede Transportskibe af Admiral Christians Flode, mod de Franske Skibe. Jblandt vore Tropper i Vestindien grasserer nu igien den gule Feber. Den i Dünerne liggende. Russiske Flode, bliver forsynet med Proviant paa 4 Maaneder. Ved det gode Haabs Forbiergs Erobring. har det Franske Establissement paa Øen Mauritius taget et stort Tab, da den betydelige og fordeelagtige Handel de for har dreven paa Cap, nu ganske er dem afskaaren. Tydskland. Man paastaaer nu, at en tilfældig Samtale imellem General Kray og nogle Franske Officerer af Forposterne, har givet Anledning til Vaabenstilstanden. De havde talet og hvor Hensigtsløs de hyppige Fegtninger vare imellem Forposterne, og yttret det Ønske, at man maatte ophøre dermed. Generalen gav dem Haab om at det maaskee kunde lade sig giøre, og strax blev det foreslaaet formelig af de Franske Generaler. Alle Beretninger om Vaabenstilstanden stemmer deri overeens, at den er ikke sluttet paa nogen bestemt Tid. Den 31te Dec. fik Clairfat ved en Coureer fra Wien Ratificationen derpaa. Den er altsaa først begyndt med Nyeaarsdag, omendskiønt al Fiendtlighed dog rigtig fra den 18de Dec. har været ophørt. Den 5te Jan. passerede Grev Clairfait igjennem Frankfurt til Wien og den 7de skulle 3 Keiserlige Grenadeerbattailloner rykke ind i Frankfurt i Vinterqvarteer. J Mannheim er og 2 Grenadeerbatallioner og 2 Karasseerregimenter indrykkede, som ere komne fra den venstre Rhinbredde. For det østerrigske Cavallerie, bliver Vinterqvartererne sadte i Stand paa den høire Rhinbredde. J Maynz skal foruden Hovedqvarteret, indlægges 7 Batallioner Keiserlig Mandskab. Herved vil Levnetsmidlerne, som alt er steget meget høit her, endnu blive dyrere; Et Pund Oxekiød som 1792 kostede 9 Kreutzer, koster nu 14. Et Rugbrød paa 4 et halv Pund som da kostede 11 Kr. koster nu 24 Kr. Et Eg koster 3. en Maas Melk 24 og et Pund Smør, 40 Kreutzer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Fra Nederelven skrives: Uagtet Vaabenstillstanden er besluttet, arbeide Franskmændene bestandig fort paa deres Forskandsninger bag Moselen og paa deres forskandsede Leir ved det Coblenzer Korthuus og langs med den venstre Rhinbredden. Østerrigerne fortsætter og deres Rustninger paa den høire Rhinbredde, saa at man skulle troe, de rustede sig til nye Foretagender, dersom det ikke virkelig var bekiendt, at al Fiendtlighed var ophørt. Østerrigerne besetter de Franskes gamle Positioner i Strømberg, Simmern og Kreutznach. Franskmændene beholder derimod deres fornemste Posttioner bag ved Moselen og langs med denne Flod som og langs med den venstre Rhinbredde imellem Coblenz og Rhinfeld. Siden Vaabenstilstanden har Franskmændene holdt inde med at sætte Festningen Luxemborg i Beleiringsstand; men de forsyner Staden stærk med Proviant og Munition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Da der til Levnetsmidlernes Fremskaffelse for de franske Tropper paa Hundsrücken, hverken er Heste, Stude eller Kiør at faae, saa bliver der hver Uge beordret 4000 Bønder for at hente dem deres Proviant 4 til 6 Miil langt. Alle Passer til de Franskes Positioner paa Hundsrücken bliver særdeles stærk befæstet. Om det Franske Hovedqvarteer bliver i Bonn eller trækkes længere hen imod Maatz er endnu ubekiendt. J Col har de indtrukken adskillige Geistlige som Gidseler, og man skal fordre af hver Stiftsgeistlig 100 Karoliner, og hver Ordensgeistlig 100 Rdr. i Contributioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Jmellem Capellen og Oberwerth arbeider Franskmændene paa 2 forskiellige Steder paa Batterier. Det paa Oberwerth liggende Frueabbedie, er de ved at brække Taget af. Den skiønne Kirke staaer alt uden Tag. Basel, den 29 Dec. Endnu anføres nogle faae Efterretninger om Prindsessens Udlevering. Den 24 om Aftenen Kl. 11 ankom Prindsessen til Hüningen, hvilket Borger Bacher strax tilkiendegav den Keiserlige Gesandt, Baron Degelman, der strax afsendte en Coureer til Freyburg, for at bringe Statsfangerne til Riechen, hvor de bleve overleverede den Schweizer ske Amtmand le Grand og bevogtet af Østerrigsk og Schweitzersk Militair. Regieringen i Basel havde forpligtet sig til, ikke at sætte dem i Friehed for Prindsessen var udleveret. Bacher tog derpaa alle Stats fangerne i Øiesyn i Riechen, og tog derpaa til Hauningen for at bringe Prindsessen til Basel. Udvexlingen skeede paa den Baseler Borger Roberts Landhuus, uden for den Hunninger Port, hvor adskillige Værelser vare gjorte i Stand og hvor Borger Bacherankom med Prindsessen den 26de Dec. Kl. 7 om Aftenen. Saasnart Bacher havde det af Baron Degelman udstædte Beviis paa Prindsessens Modtagelse, reiste han strax til Riechen for at afhente Statsfangerne, med hvilke han samme Aften Kl. 10 ankom hertil, og tog ind i Giestgiver Gaarden de 3 Konger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
De østerrigske Officerer som eskorterede dem, berømte alles gode Forhold, Postmesteren Dronets undtagen, som de beskyldte for, at han ofte havde brugt uanstændige Udtryk. Da Prindsessen tog Afskeed med Borger Bacher, som havde viist stor Agtelse for hende paa Reisen, sagde hun med Taarer: "Lev vel min Herre, jeg vil altid erindre mig at jeg er født i Frankrig, og det giør mig ondt at jeg skal forlade samme, vær forsikkret om, at dersom jeg nogensinde kan være mit Fødeland til nogen Tieneste, jeg da og er villig dertil. Halvanden Time efter hendes Ankomst, fortsatte hun sin Reise videre igjennem Rheinfelder til Laufenburg hvor hun spiste til Aften, og skulle hvile over den 27de.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Ved Grændsen modtog den Keiserlige General Fürsten, berg hende. Følget bestod af 6 Kapether, som bleve escorterede til Grændsen af den Schweitzerske Major Kolb. Prindsessen var klædt i Sort. Under hendes Bagage vare to meget tunge Kister, hvori vare Kostbarbeder og Dronningens Juveler. Disse ville den Keiserlige Gesandt ikke modtage, men deponerte dem hos den regierende Borgemester i Basel. Det samme skeede med de Juveler som var funden iblant Semenvilles Bagage, og som man paa Grund af, at de tilhørte hans Kone, havde givet ham tilbage. Man siger at det Keiserlige Hof interesserer sig for at skaffe Frue Toureel og hendes Datter Tilladelse at forlade Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Jtalien. Ved den Piemontesiske Armee er intet forefaldet til den 9de December. Men man giør alle muelige Anstalter til Lombardiets og Provindsen Mondovis Forsvar. Hovedmagten bliver trukken sammen ved Allessandrig og Tortona. Skibsfarten er nu igien aaben imellem Genua og de Franske Kyster, da de Engelske Skibe ere bortseillede. Det Genuesiske Gebet lider meget ved de Franske Tropper, som der vil gaae i Vinterqvarteer. Man befrygter Hungersnød, da der staaer 15000 Franskmænd imellem Savona og Finale, hvilke det fattes baade paa Levnetsmidler og alle andre Nødvendigheder. De skal alt have røvet adskillige Kirker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
General Scherer har ladet en Proclamation udgaae imod de Militaires Excesser. Den Genuesiske Regiering har indsendt en Klage til Regieringen i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Adskilligt. J Nordamerica bliver Partierne, med og imod Præsident Washington alt stærkere. Medens hans Modstandere forkynder at han snart skal afsættes, og udsprede Bagtalelsens Gift imod ham har Generalforsamlingen i Maryland og nogle andre Stater, ved formelige Acter erklæret, at de vedvaren de sætter den største Tillid til Washingtons Patriotisme og Retskaffenhed. Han skal have antaget sig Lafayet, tes ældste Søn som sit eget Barn, som derfor skal føre Navnet Washington=Fayette.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Efter Breve fra Philladelphia, skal den deporteerte Collot=Herbois i Guyane nyde stor Friehed, være meget elsket af den Franske Gouverneur og have Tilhængere baade af Nægere og de Militaire. Hans Medskyldige Billand Varennes, skal derimod holdes mere indskrænket, og fordrive Tiden med at afrette Popegøier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Man siger, at de i Madrit arresterede Statsfanger, skal have udgjort en Complot, hvis Hensigt var at forandre den der værende Regieringsform.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Efter sidste Folketælling, i de 7 forenede Provindser, indeholder samme, med Generalitets Landene i beregnet, i Million 296000 Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Kongen af Preussen har udnævnt sine Gesandtere ved det Spanske, Portugisiske, Svenske og Danske Hoffer til overordentlige Gesandtere og befuldmægtigede Ministre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Den sidstommeldte i Paris quillotinerede Gelin, var en Søn af en Adelsmand fra Bretagne, men hører slet ikke til Familien Boisgelin. Da han blev forhørt af Criminalretten, spurgte Dommeren blant andet, om han var gift, han svarede: ja, jeg har en Datter af min og eders Konge. Han skal og virkelig have en naturlig Datter af Ludvig den 15te til Kone. Han blev henrettet som en Emigrant, og viste megen Standhaftighed. Han døde med det Udraab: "Jeg døer for min Gud og for min Konge, Kongen leve!" Han var 41 Aar, og førte det Tilnavn Geslin de la Villeneuve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Den Hollandske Skibsfart i Texelen har i afvigte Aar aftaget 2trediedeele, for Ex. man regnede før, Skibenes Tal til 1800, men i afvigte Aar var der kun 613 Skibe, og i Blie var kun 667 Skibe indløbne isteden for før 1000de
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Bekiendtgiørelser. Da saa lidet et Antal Subskribentere haver tegnet sig for Qvartal-Skriftet: Bidrag til Menneske=Kundskab og Folkesæder, at jeg alt for sikkert kunde spaae mig et ikke lidet Tab ved dets Udgave; har jeg seet mig nødsaget, indtil videre, at kalde min Beslutning tilbage. Dog skal Subscriptionen endnu staae aaben til sidst i Februarii Maaned, da jeg, om mine Medborgeres Yndest og Tiltroe sætter mig i Stand dertil, lover det første Hæfte fra Pressen sidst i Martz, eller, som allerseeneste først i April Maaned. Enhver som vil samle Subskribentere til dette Skrift, vinde Krav, ei alene paa de sædvanlige pro Cto, men endog paa min Høiagtelse og Erkiendtlighed. Hyllested Præstegaard, den 11te Januarii, 1796. Hjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Skulde der være et Herskab eller andre der behage at lade en voxen Dreng oplære i Tømmer, Snedker, og Møllebygger-Arbeide, kan de henvises til mig Undertegnede med Caution for den bestemmende Tid, den kan ogsaa informeeres i andre Ting om forlanges, saasom: i Fontaine=Arbeide, Dreier, Uhrmager-Reparation, og Bygningstegninger, m. m. hvilket alt kan bevises med Attester og Tegninger. Aastrup, den 15de Januarii 1796. Jens Pedersen Aastrup. Tømmer= og Snedker=Svend paa Wosnesgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Skulle nogen forlange 2de rummelige og smukke Værelser enten til Klubsamling eller til Leye for andre, anvises samme her fra Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Den for kort siden ophævede saa kaldede NB. Eenigheds=Klubs Billard med tilhørende Redskaber, samt øvrige Jnventarium, bliver næstkommende Onsdag den 20de Januarii om Eftermiddagen Klokken 2 Sleved offentlig Auction bortsolgt udi Hr. Mathias Ræmisches Gaard her i Byen. Aarhuus, den 15de Januarii 1796.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Herved bekiendtgiøres: at Mandagen den 25de denne Maaned, om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, bliver foretaget og holdet offentlig Auction i Hr. Major von Jensens Boepæl her i Byen, over adskillige Bøger, saasom : Maanedsskrivter, Ugeblade m. m., tilhørende det i respective 1ste Jydske Jnfanterie-Regiment etablerede LæseSelskab. Aarhuus, den 16de Januarii 1796. Kruse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Ved en Ladegaard som har 400 Tønder Agerland at drive uden Hoverie, bliver en Tieneste ledig til 1ste Mai dette Aar for en Forvalter der kan paatage sig Bestyrelsen af dens Drift. Det bekiendtgiøres derfor at hvem der har Lyst til at søge denne Tieneste, vil de behage at melde sig hos Jnspecteur Møller paa Gudumlund, som derom giver nærmere Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-01-13
Paa Rosensgade No. 252 farves alle nymodens Couteurer paa Silkebaand for 1 s. Alen, tilligemed Flor Blonder og Silketøier; alt for billigste Betaling og i mueligste Hast.