JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Tyrkiet. Sultanen trues meer og meer af Vicekongen af Ægypten, hvis Hær, efter omtrent 2 Maaneders Vaabenhvile, paa ny har sat sig i Marsch, for at nærme sig Constaninopel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Adskilligt. Det i Stralsund udkommende Ugeblad "Sundinindeholder, i et Brev fra Wittow paa Øen Rugen, en interessant Beretning om den bornholmske Jagt "Jngeborg, ført af Skipper Poul Robertsøn, som den 26de Novbr. strandede i Nærheden af Arconas Fyrtaarn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Skipperen var den 23de Novbr. seilet fra Kjøbenhavn til Bornholm med een Passageer (en bornholmsk Officiers Kone) og en gammel Matros ombord, og havde taget Klinkersteene med som Baglast. Seiladsen var heldig indtil den 25de om Aftenen; men da frøs det, under Storm og Taage, saa haardt, at Seil og Tougværk bleve stive af Frost, og om Morgenen Kl. 4 stødte Jagten paa Grund, uden at Skipperen og Matrosen, formedelst Taagen, kunde opdage hvor de vare. Omtrent to Timer derefter runderede Opsynsmanden ved Fyrtaarnet, Hr. Schilling, langs med Stranden; han hørte en Lyd, der lignede et Seil, som slaaes sammen af Stormen. Som en gammel Sømand formodede han strax, at denne Lyd kom fra et strandet Skib, som ikke kunde øines igjennem Taagen. Han ilede hjem og vækkede sine tre Sønner, der ere 18, 16 og 14 Aar gamle, vadede strax med den ældste af dem igjennem de brusende Bølger, der sloge over deres Hoveder, og saaledes naaede de, uagtet Søen gik saa høit, at Vandet naaede indtil op under deres Arme, omsider begge til Jagten, som sad fast imellem to meget store Stene. Efter Schillings Tilraab trak Skipperen og Matrosen ham og hans Søn op til sig, og da hine vare ganske forfrosne, saa surrede disse Seilene fast først og satte derefter Baaden ud, men Søen fyldte snart denne med Vand, hvilket den unge Schilling imidlertid øste ud, og Faderen har derpaa Officierskonen og den næsten livløse gamle Matros i Baaden og styrede af Landet, medens Skipperen blev ene tilbage paa Fartøiet. Men Bølgerne fyldte strax igjen Baaden, med Vand, hvorfor Schilling besluttede, at bære baade Officierskonen og Matrosen i Land gjennem Brændingen, hvilket ogsaa, med største Anstrængelse, lykkedes. ham. Paa samme Maade blev Skipperen afhentet. De tre Skibbrudne ere nu i Pleie hos den menneskekjærlige Mand, der frelste deres Liv. Denne værdige gamle Sømands Jver har været saa stor, at han ei alene har gjort Jagten flot, men ogsaa bjerget hele Ladningen, bragt den ombord igjen og faaet Seil og Tougværk i den gamle Orden, saa at Skibet, med første gunstige Vind, kan seile til Bornholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
J de forenede nordamericanske Fristater seer det betænkeligt ud. Præsidenten Jackson arbeider paa, igjen at blive valgt til denne Værdighed; men hans Modstandere ere yderlig forbittrede derover, og have, med en Hr. Clav i Spidsen, truet med Opløsning af Unionen og Borgerkrig, dersom Jackson sætter sit Valg igjennem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Jndenlandsk. Efter kjøbenhavnske Blade er den unge Maler Wilhelm Bendz død i Padna af en Mavebetændelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Saaledes haves en ny sørgelig Bekræftelse paa Suhms Ord i Anledning af F. Sneedorffs Død: "Danmark har et besynderligt Uheld til at miste sine haabefulde unge Mænd." Hæderligt er det Vidnesbyrd, som i "Dagen" gives vor bortrykkede Landsmand: at hans Elskværdighed gjorde ham lige saa elsket som Menneske, som hans saare sjeldne Talent gjorde ham agtet som Kunstner. De Arbeider, som Bendz allerede havde frembragt, bare Præget af en riig, opfattende Aand og et sjeldet Talent, som berettigede til udmærkede Forventninger.""Rakettens bekiendte Udgiver, Hr. M. Winther, fortæller Publicum, at han nylig har modtaget et anonymt Brev, hvori laae en Hundrede=Rigsdalers=Seddel, der angaves at være et Sammenskud af flere, som kjendte ham og Oberst Guldberg, og hvilken Man anmodede ham om at anvende til Betaling af de Bøder, han var tildømt at betale i Sagen mod bemeldte Oberst, for det i No. 9 af "Raketten indrykkede Stykke. Hr. Winther bevidner sin Tak for det Tilsendte; men vil af flere Aarsager", især fordi Sagen er indanket for Høiesteret, ikke benytte den venlige Gave, som han beder igjen maa blive afhentet af den, der bragte den. Ogsaa Aarhuus imodeseer med det første en Fuldblodshingsts Ankomst, til hvis Opholdsted et Værelse vil blive gibset, og Væggene beklædte med Bræder, om de skulle decoreres, vides ikke. Da allerede for nogle Dage siden 39 Actier vare tagne i denne Acqvisition, og Man haaber at faae mange flere, vil Udgivten for samme – endskjøndt Man har bestemt den til 4000 Rbd., og Hingstens Kost og Logis skal koste 1 Rbd. daglig – snart kunne give gode Renter, uagtet Man har i Sinde, kun at tage 10 Specier for hver Gang Hingsten afbenyttes. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Den forhen omtalte Student, som, efter den 24de f. M. at have havt Slagsmaal paa en Restauration i Kbhavn, skal være aldeles forsvunden, er en Jslænder, ved Navn Høyne Einarsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
J Slutteriet i Kjøbenhavn har i disse Dage været Slagsmaal mellem Arrestanterne, blandt hvilke Urtekræmmer Bøggild, der ved Høiesteretsdom er dømt til at sidde under Bevogtning sin Livstid for uroligt Liv, skal have faaet et saa voldsomt Slag i Hovedet med en Flaske, at han ikke er uden Fare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Efter Rygtet skulde en Mand i Landsbyen Kjul i Jydland nylig have druknet sig i en Bondes Brønd, hos hvem han samme Dag havde været til Bryllup. Dette Rygte bliver nu modsagt i Aalborg Avis, og Tildragelsen i Korthed fortalt saaledes: "Manden havde det Uheld, først at falde af Vognen i det Man kjørte fra Kirken hjem til Brudehuset, og dernæst om Aftenen at falde paa Hovedet i Brønden, som dog ordentligviis var omgivet med Bolværk. Ufeilbarlig havde han ogsaa der maattet opgive Aanden, dersom ikke i samme Øieblik et Par af Gjæsterne havde været ude i Gaarden, hvilke bleve opmærksomme paa Tumulten i Brønden. Det kolde Bad bekom just ikke Manden vel, dog kom han efter nogle Timers Forløb til sine fulde Kræfter, og lever i ønskelig Velgaaende. Aarsagen til disse Uheld, der saaledes ingen videre bedrøvelige Følger havde for Vedkommende, har formeentlig været: at Manden af et vist Slags flydende Vare havde indtaget mere end tilbørligt. – Men sørgeligt gik det til samme Aften (den 27de Novbr.) med en anden Mand, Smed af Profession, i Nabolanget. Han var i Kjul Mølle om Aftenen, og blev beskjænket; i Nattens Mørke forvildede han sig, og gik i Kjul Aar. Manden, hvis Liig blev funden den 1ste December, efterlader sig Kone og fem smaa Børn."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Veile Avis meddeler følgende Yttringer af en clairvoiant Dame om Cholera: "J Stedet for bestandig at ængste vore Læsere med Efterretninger om, Hvormange der ere døde af Cholera, ville vi fortælle en clairvoiant Dames Yttringer og den, der læses i et amsterdamsk Handelsblad: "Denne Sygdom bestaaer i en Afsondring af de vandagtige Deele af Blodet, saasnart denne Afsondring virkelig er paafulgt, er al Hjælp umulig og Døden uundgaaelig. For at forhindre den, maa Man søge at standse Blodets Fremtrængen til Hjertet. Man hinder derfor ved det første Anfald Bandager over Anklerne, ovenfor Læggene, Laarene og det Tykke af Armene. Naar disse Bandager ere fast anlagte, sætter Man 4 til 7 Blodigler paa det venstre Laar, aftapper paa venstre Arm fem smaa Kopper Blod og indgnider Underlivet med varm Brændeviin. Efter Aareladningen bliver Man ved med Jndgnidningen og bevæger og ryster den Syges Legeme, jo mere, jo bedre. Den Syges Tørst stiller Man ikke med kolde Drikke, men bedst med stærk, noget sød, heed Caffe, uden Cichorie og Mælk. Luften i Værelset renser Man ved at koge Eddike med Negliker og ved at afpuffe Krudt. Denne Damp og Røg er velgjørende for den Syge. At opholde sig længere end sex Timer i Træk hos den Syge, er farligt for Opvarteren; alle den Syges Excrementer maa strax skaffes bort og nedgraves, thi de smitte. Brugen af Camille-Thee og lignende sveeddrivende Midler slapper Maven; Caffe er langt bedre; Brækmidler gjøre ikke godt. Som Præservativ anbefalede Klartseersken et paa blødt Læder med Kjærtefedt tilberedt Plaster, som dækker Brystet og Underlivet. Ved Angst, forenet med siddende Levemaade, meente hun, kunde Cholera uden Smitte eller migsmatisk Jndvirkning bevirkes ved en Afsøndring af Blodets Vanddeele. God Viin og Brændeviin, sidstnævnte om Middagen, anseer hun ligeledes for et Forebyggelsesmiddel, alle Salater forbyder hun strængt. Nogle Draaber Pebermynte-, Cancel-, Neg like- og især Muskat-Olie paa Sukker, anbefaler hun at tage i Choleratiden. Om Aarsagen til Cholera ligger i Luften, kunde hun ikke sige.""Jtzehoer Wochenblatte har følgende Udsigt over Nutiden: "Det meest brogede Skuespil opføres paa Jord kredsen, hvor Folk og Stater kunne lignes ved en Myretne. Sultanen skjælver for sin Vasal, Syriens Erobrer; Grækenland sætter Haabet til sin ny Konge, bayersk Øl og bayerske Penge; Rusland holder Polen i Respect; Preussen søger at forsvare sin 1814 med Blod kjøbte Stilling; Frankrig er en ustadig Veirhane; Tydskland, som stedse optog franske Moder, fik paa eengang den Svimmel, at ville efterabe de franske Julidage, men Heltene bleve fra Frankfurt bragte paa andre Tanker; England sidder i Klemme, Kjøbmandstanden skriger: "Vor Handel!" Ministeriet: "Vore Conferencer!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Holland er en Familiefader i sine bedste Aar, der holder kraftig paa sin Ret; Belgien er en Kjæledægge af Frankrig og lærer flittig af sin Mester, om Portugal strider to Brødre; i Spanien glimter en Solstraale gjennem Taagen maaskee vorder det lyst, Jtalien er en heed Ovn, hvorved Udlændingerne varme og nu og da brænde sig; de americanske Fristater ere i den feireste Alder; de øvrige Nationer spille endnu ikke med i Dramaet, men ere kun Statister.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Ledige Embeder. under det danske Cancelli, Sognekaldet paa Øen Anholt, 250 Rbd. – Veierslev og Blidstrup Sognekald i Aalborg Stift, 150 Rbd.; det er iblandt de Kald, som er forundt særdeles Lettelse i Skatter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Bekjendtgjørelser. De af Jnteressenterne i Lollands og Falsters Stifts Sparekasse, som ønske Renter udbetalte i 11te Decbr. Termin 1832, ville behage, i Overeensstemmelse med Grundlovens 5te og 6te K., at afhente disse paa Casserer-Contoiret inden 11te Januar førstkommende. N. Sølv. Sedler. Efter den i Stiftsavisen No. 50, 1832, indrykkede Bekjendt Rbd. s Rbd. 6. gjørelse, var Kassens Beholdning. 11te Juni 1832. . . . . . . . . Senere er indkommen: i Maaneden til 11 Juli 1832. 11 August 11 Septbr. 11 Octbr. 11 Novbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
11 Decbr. og udbetalt. i Maaneden til 11 Juli 1832. 11 August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
11 Septbr. 11 Octbr. 11 Novbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
11 Decbr. Altsaa Beholdning 11 Dec. 1832.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
J den kongelige Kasse er indbetalt 17300 53200 Og af Kassebeholdningen opsagt. til Udbetaling. . . . . . . . . . . . 1000 Den med Sparekassen forenede Laanekasse, som begyndte at virke i December Maaned 1830, har til 77 Laansøgende udlaant 1026 Rbd., hvoraf 676 Rbd. ere tilbagebetalte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Kassens Beholdning, som ei er under Udlaan, er i dette Nu 385 Rbd. 34 1/2 s. Sedler og Tegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Directionen for Spare- og Laane=Kasserne i Nykjøbing, den 12te Decbr. 1832. Krüger. Smidth. Schultz. Parelius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
At Gevinster, som ere faldne i Classelotteriets 5te Classes Trækning, udbetales, nye Lodsedler erholdes og Frilodder ombyttes i Collectionen i Nakskov, bekjendtgjøres herved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Auctioner. Torsdagen den 3die Januari førstkommende om Formiddagen Klokken 10 bliver paa mit Contoir heri Byen ved offentlig Auction bortsolgt, mod contant Betaling, nogle uvisse Fordringer, tilhørende afdøde Kjøbmand A. C. Melgaards Boe, og et Forliig om Betaling til dette Boe af resterende 816 Rbd. 3 Mk. 8 Skill. Sedler og Tegn med aarlig Afdrag af 150 Rbd. Sedler, samt en Panteobligation, tilhørende Væver i Handermølle Lars Hansens Stervboe og udstædt 27de Februari d. A. af Spækhøker Mathias Andresen i Nyested for 100 Rbd. Sedler med første Prioritets Panterettighed i det ham tilhørende Huus i denne Byes Adelgade; hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye den 20de Decbr. 1832. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Den afdøde Gaardmand Jørgen Nielsen Kaares og efterlevende Enkes fælleds Boe tilhørende Gaard i Tofte Bye, Nebbelunde Sogn, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdk. 2/5 Alb., og Skovskyld 2 Fdk. 2 Alb., med de derpaa værende Bygninger, og den indavlede Sæd, stilles, efter tagen Beslutning under Skiftet, til 3de offentlige Auctioner, som afholdes Tirsdagen den 8de og 2de Januar, samt Onsdagen den 6te Februar næste Aar, hver Dags Formiddag Kl. 10, de tvende første paa Rødbye Raadstue, og den sidste i fornævnte Gaard. Naar sidste Auction er afholdt, sælges samme Dag Boets Løsøre, bestaaende af Meubler, Linned, Sengeklæder, Avlsredskaber, Heste, Køer, Faar og Sviin, med meget mere. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Lysthavende, samt for Panthaverne, efter Placaten af 22de April 1817. Fuglse Herreds Contoir i Rødbye den 16de Decbr. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Ved Proclama af 17de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa afdøde Gaardmand i Tofte By, Nebbelunde Sogn, Jørgen Nielsens og efterlevende Enke Christiane Mathisdatters fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Contoir i Rødbye den 19de Decbr. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Creditorerne i Dødsboerne efter: 1. Huusmand Ole Jørgensen Tambour paa Kirkens Grund i Herritzlev Bye og Sogn; 2. Karen Clausdatter, Fæstegaardmand Poul Nielsens Hustrue af Breininge Bye og Sogn; 3. Fæstegaardmand Jørgen Madsen af Taagense Bye, Nyested Sogn, 4. Kirsten Rasmusdatter, Fæstegaardmand Hans Ziersens Hustrue af Kjettinge Bye og Sogn; 5. Gaardaftægter Anders Jørgensen af Breininge Bye og Sogn; 6. Jndsidder Christen Rasmussen af Grænge Bye, Thorebye Sogn, og 7. Huusmand Christoffer Jensen af Langed Bye, Dollefjelde Sogn, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Grevskabet Christiansholms Skifteret, den 19de December 1832. Nyeboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
De, som have nogen Fordring paa den her paa Hardenberg afdøde Staldmester Friderich Heinmüllers Stervbo, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for Undertegnede at anmelde deres Krav. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med lovbefalet Varsel til at beviisliggjøre deres Arveret. Hardenberg, den 12te December 1832. Chrenreich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
En Gaard, beliggende i Nakskovs Byes Hovedgade (Søndergade) hvori er indrettet Bageri, er at faae tilkjøbs eller Leie til 1ste Mai 1833, naar Man derom henvender sig til Undertegnede, hos hvem Conditionerne erfares. Joseph Hertz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Condition ønskes. En Contoirbetient, der kan forevise gode Beviser, ønsker sig Emploi enten strax eller til 1ste Mai 1833 hos en Godsforvalter eller anden Embedsmand. Addressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-25
Ved Tallotteriets 1374 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 61. 64. 28. 1. 42.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Serogtyvende Aargang. Nummer 104. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Udenlandsk. Hollandsk belgiske Anliggender. Det bekræfter sig, at Fortet St. Laurent er indtaget af Franskmændene, efter at de havde sprængt en Mine. Dette lille Fort var kun forsvaret af 108 Mand, af hvilke omtrent 40 (efter andre omtrent 60) kunde benytte Øieblikkets Forvirring til igjennem Hjælpeporten at redde sig til Citadellet. Franskmændene have altsaa kun taget omtrent 60 Mand til Fanger. Fortet var desuden tildeels desarmeret; der forefandtes kun 3 Stykker Skyts. J Følge Efterretninger fra Citadellet af 16de dennes befandt saavel General Chasse som Besætningen i Almindelighed sig meget vel. En Officier i Citadellet har i en Skrivelse til Amsterdam af 15de dennes yttret sig saaledes: "Jeg er stolt af at være en Hollænder; thi hidtil have vi, i Sandhed, viist os større, end vore Angribere. Jngensinde har et sligt Bombardement fundet Sted, over 40,000 Granater og Bomber ere allerede faldne i Citadellet, hvis Jordbund seer ud, som den var pløiet. Sytten Dage ere nu forløbne siden Fienden paa forræderisk Viis har aabnet Løbegravene, og hidtil er det kun lykkedes ham, at tage een eneste Lunette med Storm, efter at have undermineret den paa tre forskjellige Steder. Vi kunne ikke med Vished angive det Tab, vi have bibragt ham; men det maa være meget stort, Vore Skarpskytter dræbe meget Mandskab for ham og vort Artilleri demonterer hvert Øieblik nogle af hans Kanoner. Kort sagt, enhver Tomme Land, som han vinder fra os, er vædet med hans Blod og koster ham store Offere. Vi have mistet omtrent 300 Mand af Døde, Saarede og Fanger."De nyeste Efterretninger fra Antwerpen gaae til den 16de ds., om Aftenen Kl. 4 1/2, hvilken Tid Jlden var heftig fra begge Sider. "J Dagene til den 14de ds. herskede der en stor Bevægelse i den hollandske Armee, hvilket tydede hen paa at den skulde rykke frem Fredagen den 28 December 1832.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
J et Privatbrev fra Antwerpen fortælles, at den franske General Sebastiani skal ved en Kanonkugle have mistet begge Benene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Tydskland. Der er til det tydske Forbund indgivet en Erklæring, hvorefter det 77de Armeecorps, som hidtil har staaet i Vestphalen, skal gaae over Rhinen, og indtage en Stilling imellem Aachen og Geldern, for at dække de lige over for Holland og Belgien liggende Grændser af Maasflodens høire Side. Tillige skal det ved Rhinen stationerede 8de Corps tjene det 7de som Reserve. Dette foretages for at ikke de franske, hollandske eller belgiske Tropper, som maatte være i Krig angaaende Citadellet ved Antwerpen, skulle passere Maas floden, eller paa nogensomhelst Maade true den høire Side af denne Flod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Adskilligt. Den spanske Amnesti=Act har sat 15,000 Jndivider i Frihed, der vare dømte til Galeislaveriet, og 40,000 Jndivider, der under forskjellige Paaskud vare fængslede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Det hedder fra New York, at General Jackson er, med overordentlig Stemmefleerhed, atter bleven valgt til Præsident.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Ved Østerriisøer indtraf den 26de Novbr. det Ulykkestilfælde, at en Dæksbaad der fra Havnen, med 2de kjække Lodser, i Manges Paasyn gik under lige udenfor Skjærene, i det en saakaldet Grundbrodt pludselig reiste sig og i et Øieblik begrov dem paa Havets Bund, hvorfor Man ikke meere saae hverken dem eller deres Fartøi, komme op.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Anledningen til den sidste Tumult i Heidelberg var, at en Skræder ikke vilde tillade en relegeret Student at forlade Staden, for han havde betalt sin Regning. Hertil kommer, at samtlige Pedeller ere gamle og svage Mænd, endnu ikke vanslægtede fra hiin holbergske Skildring i Peder Paars: "De ere gamle Mænd, hvad kan de rette udDe Kaarde ei kan see; de kan ei lugte Krud! At sige med et Ord: de ere kun Pedeller; De ere tamme Dyr; de fægte kun med Hæler." Først forsamlede henved 200 Studentere sig i et Øl huus, hvorfra 60 af dem, maskerede og med sort oversmurte Ansigter, forføiede sig under stor Støi til Skræderens Huus, hvor de slog Vinduer ind og ødelagde Alt. Herfra droge de igjennem Gaderne under det Minerva Sønner kun lidet sømmelige Raab: "Lysene ud og hvor de saae Lys brænde, gjorde de Anfald. Da Alt laae i den dybeste Søvn, kunde de saameget længer ustraffet fortsætte deres Excesser, inden den fornødne Hjælp indfandt sig. Pedellerne og Politibetjentene bleve afpryglede; en Politicommissair fik et Stik over Øiet, som, hvis det var gaaet en Tomme dybere, øieblikkelig maatte have dræbt ham &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Om det sidstmeldte Optrin i Eutin meddeler kieler Correspondentsblad nu udførligere Efterretning. J Følge samme var Anledningen den, at den talrige Classe af Jnderster (Dagleiere paa Landet uden Grund Eiendom) troede sig for haardt trykkede med Afgivter. Da nu 4 af dem i Landsbyen Buiendorff vare udpantede for Skoleskat, der beløb sig til 6 Skilling for hver, og for egenmægtig at have sat sig i Besiddelse af det Udpantede, vare dømte til flere Ugers Fængselstraf, gik et Antal Jnderster fra By til By og opbøde alle andre, selv under Trudsel af Prygl &c., til at følge med sig ind i Staden, for at befri hine 4 Fanger. Saaledes droge de den 5te henimod Aften i enkelte Hobe til Staden, hvor de samledes paa Torvet, henved 400 Mand i Tallet, og efter nogen Raadslagning droge til det ved Slottet værende Fængsel; men det eutinske Militair, som var bleven forstærket til 50 Mand, forhindrede dem fra at befri Fangerne. Tumultuanterne vare imidlertid ogsaa blevne forstærkede ved en Mængde, Rysgierrige fra Staden, og besvarede alle Embedsmændenes Forestillinger med Skrigen og Steenkast, hvortil Man opbrød Gadestenene, og saavel Embedsmænd som Soldater bleve saarede, af de Sidste endog nogle betydeligt. Fra Slottet drog de igjen hen til Torvet, hvor de sloge Vinduerne ind hos Regjeringspræsidenten, Friherre v. Grote, og Justitsraad Thiele, vendte derpaa tilbage til Palaiet og fornyede Angrebet, hvorved flere Soldater atter bleve saarede. Da nu en af disse skyder, følge flere efter, i den Formening at der var commanderet Fyr!" Saaledes skal i det mindste den øverstbefalende Officier, som nægter at have givet Befaling til at skyde, have forsikkret. En Jndsidder blev skudt paa Stedet og omtrent otte Mennesker, tildeels blot Nysgierrige, hvorimellem to Fruentimmer, saarede. Den Dræbte er Jnderste Schrøder fra Meinstorff, som efterlader sig Kone og 4 Børn. Skydningen frembragte strax den Virkning, at Mængden adskiltes. Fra Plden var i midlertid af den entinske Regjering reqvireret en Afdeling danske Dragoner, som dog først indtraf efter Midnat, da næsten alle Tumultuanterne havde taget Flugten. Disse fremmede Militaire turde endnu blive her nogen Tid. Dagen efter Opløbet udkom en Placat, hvorved det forbydes 5 Personer at staae sammen paa Gaden &c. Dog er en Gjentagelse af lignende Optrin, som Mange befrygte, ikke sandsynlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
J Pater Abraham a St. Claras Skrivter forefindes følgende Bøn af en Kjøbmand: "Vor Fader, Du som er i Himmelen. – Markedstiden rykker nær, jeg maa gjøre Anstalter; Helliget vorde Dit Navn! - hvor skal jeg nu tage ind, min forrige Vert er død; Tilkomme os Dit Rige! – det var en brav Karl, vi havde tømmet mangen Flaske sammen; Din Villie skee, som i Himmelen - i den hvide Svane skal Man spise og drikke godt, saa og paa Jorden! det kommer an paa en Prøve; Giv os i Dag vort daglige Brød! – naar jeg bare kunde blive af med de to Stykker Silketøi; Tilgiv os vor Skyld, de ere gode nok til Messeserke, som vi tilgive vore Skyldnere! – men for Fruentimmer ere de af Moden; For os ikke i Fristelse – for Kirken er Alt godt, men befri os fra det Onde! – Præsten gjør i Dag længe af det; Amen! – de vente bestemt med Middagsmaden, og jeg kommer for silde paa Keglebanen."