Københavns Adresseavis, 1763-11-28
Breslau. Blev stiftet af Keyser Leopold, forsynet med Academiske Privilegier, og høytidelig indviet den 15 November 1702. Det kaldes Leopoldina efter dets Stifter. Bützow. Det fordum i Rostok og nu her storerende Academie, kaldes Fridericiana efter dets nye Stifter, den nu regierende Hertug i Meklenborg, og er bleven forfløttet herhid i Aaret 1760. Cambringe. Begyndelsen til dette Universitet gjorde Hugo de Balscham, Biskop af Ely, da han Anno 1257 stiftede Peders Collegium sammesteds, hvorpaa der efterhaanden kom 11. Collegier, og hvoraf Universitetet nu bestaaer. Dillingen. Det blev først oprettet Anno 1549. den 21 October af Otto, Fri=Herre af Waldburg, Cardinal og Biskop i Augsborg, samt confirmeret af Pave Julius, III. i Aaret 1552. og af Keyser Karl V. fik Navn af et Universitet. Stifteren har i Aaret 1564, overgivet hele Academiet til Jesuiterne. Duisborg. Blev først stiftet 1655. af Char=Fyrsten, i Brandenborg, Frederich Wilhelm den Store, og indviet samme Aar den 14 October. Efter Stifteren kaldes det Friderico=Guilielmiang. Anno 1755. den 14 og 15 October holdt dette Universitet en hundrede Aars Jubel Fæst. Edinburg. Blev stiftet under Kong Jacob V. og til sidst fuldkommen stadfæstet ved Unionsacten Anno 1706. Erfurt. Fik først Academiske Friheder og Privilegier den 16 September 1378, som af Urban Vl. bleve confirmerede og fornyede den 3 Mai 1389. J det Theologiske Facultet er ikkun en Professor af den Augsburgiske Confesnion. De øvrige Faculteter ere besatte med Lutherske og Catholske Professorer tillige. Erlangen. Fik først Academiske Privilegier den 21 Februarii 1743. Efter Stifteren kaldes dette AcademisFridericiana. Forenz. Dette Universitet er stiftet Anno 1438. af Cosmode Medico. Franecker. Blev stiftet af de Frieslandske Stænder, Anno 1585. Det kaldes det Provincial=Friesiske Academie. Franckfurt ved Oderen. Blev stiftet af Chur=Fyrsten, i Brandenborg Joachimus. og indviet den 27 April 1506. Freyburg i Breisgan. Blev stiftet af Hertug Albrecht W. i Østerrige den 3 September 1456. og confirmeret af Pave Calixtus III. samt benaadet med nye Privilegier af Keyser Ferdinand III. Anno 1472. Fulda. Blev stiftet den 19 September 1734. og fi Privilegier af Keyser Carl V. den 13 Martii 1733. Det kaldes efter sin Stifter Adolphina. Giesen. Dette Universitet kaldes efter sin Stifter Ludoviciana. Det blev stiftet af Land=Greven i Hessen Darmstadt Ludvig V. 1605. da Theologi af den Augsburgiske Confession i Marburg vare blevne aftakkede. 1625 blev det forfløttet til Marburg; og endelig 1650. den 5 Mai bragt til Giesen igien. Glaschow. Dette Universitet blev indrettet efter Kong, Jacob II. Forlangende Anno 1451. af den der værende Biskop William Dürnbull. Goettingen. Blev stiftet af Georg August, Konge af Engelland og Chur=Fyrste af Hannover, 1734, og indviet den 17 September 1737. Derover kaldes det Georgia AugustaGreifswalde. Er stiftet af den Pommerske Hertug, Uratislaus A. Anno 1456. Anno 1756, holdt dette Universitet en 300 Aars Jubel=Fæst. Grønningen. Blev aabnet af Provinzens Stænder, Ann 1612. Det kaldes Stadt- og Land=Provincial Academie. Halle. Blev stiftet af Frederich III. Chur=Fyrst at Brandenborg, siden den første Konge af Preussen, og indviet den 1ste Julii 1694, efter at det havde faaet Privilegier af Keyser Leopold 1. - Den 12 Julii, som er efter nye Stiil Universitetets Stiftelses Dag, udvælges aarlig en nye Prorector. Efter Stifteren kaldes det Fridericiana Regia. Harderwyck. Blev stiftet af de forenede Nederlandes Stænder 1655. Det kaldes det Provincial Gelderske Academie. Hvidelberg. Blev stiftet af Chur=Fyrsten af PfalRupert l. Anno 1386. og indviet den 18 October. Det er besat med Catholske og Reformeerte Lærere. Det saakaldede Collegium Sapiens tilhører de Reformeerte, og 12 Studenter nyder sammesteds frie Vaaning siden 1728. Helmstædt. Blev stiftet den 15 Octob. 1576. af Julius, Hertug til Brunsvig Lüneborg, eller af den Wolfenbittelske Linie, og efter ham kaldtes Julia. Men da hans Mandlige Deseendenter uddøde, alternerte Directorium derover imellem de 3 Linier Zelle, Hannover og Wolfenbytte. Men den 30 Martii 1745. blev det hele Directorium overdraget til Hertug Carl af Brunsvig Lüneborg, hvorover dette Universitet siden den Tid kaldes Ju lig=Carolina. Herborn. Blev indviet den 7 Nov. 1748.