JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-11
Til Anholt er i Decbr. Maaned inddrevet endeel døde Legemer og strandet Gods. 5 Liig bleve alle begravede i m Grav, det ene et Fruentimmer, efter Anseende høifrugtsommelig, som havde Guldbandeloqver i Ørene, og en Ring paa hver Haand. Jblant flere inddrevne Klæder er paa Strandbredden fundet 2 Kioler med Kammerherrenøgler, som skulle tilhøre en Stiftamtmand fra Norge, som efter Sigende er reist igiennem Sverrig til Kiøbenhavn, og ere de første og eeneste man har seet paa Anholt. Gyselige Rygter ere og indløbne om Strandinger og Søskader langs Norges venstre Kyst. Fra Lindesnæs til Frederiksværn heder det at 30 Skibe skal være forulykkede i forrige Maaned. Skipper Erik Dahl fra Tønsberg, kommende fra Middelhavet, har sat til uden for Arendal; Skipperen og 5 Mand skal være druknede. Skipper Frederiksen fra Frederikshald ligeledes; Mandskabet skal være bierget, men Skibet, som tilhører Dhrr. Leganger og Stang, er total forliist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-11
Da man i det Holsteenske fatter stedse meere Lyst til det danske Sprog, er der af den Aarsag nu udkommet i Slesvig et nyt danske tydsk Lexicon i 2 Bind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-11
Et ungt Menneske, som for et Par Dage siden havde fornøiet sig paa Stadsgraven, gik op ved Vesterports Bro for at binde Skøiterne af. Til Uhæld valgte han det Sted, hvor Vippen af Bommen farer, og fik af denne et dødeligt Slag. Han var sine Forældres eneste Barn. Den forhen ommeldte svenske Mand og Kiøber til Gaarden Sophiendal, N. Andersen, er nu opdaget at være en svensk Hofjunker Kapt. Tygerskjolds Morder. Han var egentlig Soldat og Kapitainens Tiener, reiste med sin Herre fra Westmanland i Sommer til Stokholm, hvor denne skulde afhente noget Arvegods for sin Søn, Lieutnant i svensk Tieneste. Allerede før Tilbagereisen havde han forberedet sig paa at skille sig af med sin Herre. Thi paa Hjemveien fik han ham overtalt til at logere en Nat hos sig. Her, den 4 Septbr., trakterede han ham med varm Melk, hvori han havde blandet Rottekrudt, bragt med fra Stokholm. Da Melken foraarsagede Brækning og han tvivlede om Virkningen, slog han ham med en Øxe i Hovedet, der blev Kaptainens Død. De laade ham under Halm i en Lade og flygtede herover med alle Pretiosa, 1 Gulduhre, 2 Guldklæder, Ringe, Guld Stokkeknap &c. Efter given Anledning fra det kongelige danske Kancellie er i Efteraaret 1802 giennem Siftamtmanden og Biskoppen over Siellands Stift forlangt Erklæring af alle vedkommende Skole=Jnspekteurer og Geistlige der i Stiftet, angaaende den af Dr. Plum for Lærere og Opsynsmænd, ved Børger= og Almue Skoler forfattede Haandbogs Jndførelse i Landets Kiøbsted= og Almue=Skoler, saaledes at der til hver Skole skulde anskaffes et Exemplar af den Kasse som ifølge Forordningen af 23de Januari 1739 Art. 30, 31 maae findes ved Skolerne til Bøger for fattige Børn, og i Kiøbstederne af Skolernes Fond, men i Skoler, som ingen Kasse havde, af vedkommende Kirke. Kancelliet har nu afgivet følgende Resolution, som i Circulære af 10de. December f. A. er bekiendtgjort samtlige Stifts=Øvrigheder: "Da Kancelliet finder at den af Doktor og Stiftsprovst Plum forfattede Haandbog for Lærere og Opsynsmænd ved Borger- og Almue=Skoler, med Hensyn til de mange brugbare og anvendelige Forslag, i Henseende til Underviisnings Methoden, som den indeholder samt i Betragtning af den trygge Veiledning, den forskaffer endog den meere ovede Lærer, fortiener at regnes blandt de allerbedste Bøger i Skolefaget, og at den følgeligen fortiener at blive almindeligen bekiendt og læst, saa skulde man tienstligst anmode (Stiftamtmands og Biskops Tit) om at ville ved Forestillinger til Vedkommende bidrage, til, at denne Bog bliver anskaffet ved enhver Skole, saa mart mueligt efter Skolekassens Lejlighed. Det kongelig ge danske Kancellie, den 10de December 1803.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-11
Paa Hr. Raus næstsidste Maskerade var der otte om le Kiellinger med deres Palmebog. De sang alle Slags snorrige Palmer, og holdt moralske Forelæsninger for de Maskerede. Ligeledes var der en Vægter, som ang Vægterviser, passende til Dagens og Stedets Høitidelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-11
Af brillante Masker var der en meget prægtig klædt sort Prinds. Man regnede Maskernes Antal i det hele for 600. Et Fruentimmer i hvid Atlaskes Trøie og Skiørt, udmærkede sig som Vellystens Gudinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-11
Vacancer. Under det danske Cancellie: Stavanger Sognekald i Christiansands Stift, 638 Rdlr.; Stadager og nørre Kirkebye Sognekald paa Falster, 350 Rd. ; Sundbye og Hvorup Sognekald i Aalborg Stift, 200 Rdlr. i Sognekaldet til Hospitalet i Opstoe og Tugthuset i Christiania, 400 Rdlr.; Weibye og Tidirke Sognekald i Sielland, 100 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-11
Døbt. Den 4de Januari, Tømmermester Peder Hansens Søn, Jørgen Riffenstal; Fadd. Mad. Langhoff, Mad. Eide, Vertshuusholderne sk. Jørgensen, P. Hansen og P. Taarup, Feldberedermester A. Trane, Baaer Schlener, Saddelmager G. Ollmuz og Slagter P. Rasmussen. Den 5te : Dorthe Knudsdatters Datter, Anne Rasmine, Fadd. J. M., Frederichsdatter, S. Rasmusdatter, Vertshuusholderne M. Henningsen og S. Nielsen, Smaaehandler H. Nielsen og Ungkarl H. Povelsen. Den 6te: Anders Christiansens Datter, Anthonette Elise; Fadd. Mad. Lausen, Jfr. Holm, Kammerjunkerne v. Krogh, v. Schiolten og v. Sebested, og Lærer Bergenhammer. Den 8de: Anders Jørgensens Dato ter, Helene; Fadd. M. Johansdatter, M. Hansdatter Handskemagersvend W. Johansen, Væver O. Larsen og Dagleier R. Sørensen. Den 9de : Smaaehandler Niels Jørgensens Søn, Knud; Fadd. Jfr. Holmer, Jfr. Kiær, Hatte, megermesterne J Dorch og H. Andersen, Karethmager J. Hansen, Skoemagermester P. Breineberg, Giørtler Lorenteden og Lægsmand H. Clausen. S. D. : Skoemagersvend Halvor Hansens Søn, Peter; Fadd. Jfr. Schwarz, Jfr. Jørgensen, Strædermester J. Hansen, Skoemagermester S. Jensen, Blikkenslager Dandler, Vertshuusholder G. Strøm og Slagtermester J. Hanse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-11
Indsendt. I Anledning af I. i Hr. Hempels Avis No. 2. gjorte forunderlige Spørsmaale, bemærkes : at Spørge ten kan vide at ingen uden for Klubben indlader sig. med at bedømme hvad derudi foregaaer, saarnart Sædelighed og Sikkerhed ikke derved kan lide, men han burde have saa megen Eftertanke og saa megen Agtelse baade for Publikummet, ey at bebyrde det med uinterressante Spørgsmaale, som for sin Klub at lade dens Handlinger være upublicerte, saasnart de ej geraade til dens Hæder og Ære, eller fortiene Efterlignelse. - Altsaa naar H . . . troer sig berettiget at paatale hvad i Selskabets Generalforsamling er foregaaet som ingen Modsigelse har funden, saa er det til Selskabet selv han harer sig at henvende. S. . . . . . . Efter Røgte skal de i Hr. Hempels Avis No. 3 d. A. opgivne Spørgsmaale angaaende Voteringsmaaden i en Klub høre hiemme i Odense, istedet for Forfatteren af Svaret i samme Avis No. 4 under G..... formodede det et andet sted; Det var der for Ønskelig at saadanne Spørgsmaal var Forsynet med Stedets Navn. S....P. M. J Anledning af en saakaldet Bekiendtgjørelse i Deres Avis No. 4 anført under No. 2 med Underskrift S..... finder jeg mig beføiet til at opfordre Dem til i næste Avis at navngive Forfatteren af denne Bekiendtgiørelse, da jeg har havt Deel i en Jndbydelse der hentydes til den omtalte, og som jeg saasnart jeg seer Forfatteren, finder mig beføiet offentlig at bekiendtgiøre. Odense den 10de Januari 1804. Niels Olsen. Til Hr. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-11
Da den hele Klubsejde, hvortil dette Blad blot er brugt som Organ, er og skal blive mig aldeles uvedkommende, saa har Spørgeren at henvende sig til Hr. Brand-Jnspekteur Ørnstrup, som har forlangt Stykkerne med S.... betegnet indført. S. Hempel. Usling! vil du skiult lade din Stemme høre i Publico, da vogt dig for at Sløret ikke drages af dig du kommer ellers paa Listen blant dem, der har den sidste Plads i de danske Skoler. R. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-11
Udi Sagen anlagt af Proc. Faber mod Brandinspecteur Ørnstrup for utilbørlige Udladelser mod ham paa Maskeraden den 21 Febr. 1803, er inden Odense ByetingsRet den 9de Maj s. A. kiendt saaledes for Ret : 1) At de af Brandinspecteuren brugte Udladelser bleve mortificerede. 2) At han for saadant Forhold bør betale 8 Rdlr. i Mulctil Odense Byes Fattigkasse og ligesaameget til Justitskassen. 3) At han bør betale 5 Rdlr. i Omkostninger til Proc. Faber. Forestaaende bedes indført 1 Gang i Avisen. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-11
Følgende fieldne Dødsfald er i denne Tid indtruffet her i Byen : Den 29de December 1803.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-11
døde paa Tidselholt i Fyen, i en Alder af 96 Aar og 4 Maaneder Edel Margrethe, Baronesse af Güldencrone. Födt. den 6te September 1707. give med Ritmester Peter Pultz, til Ryegaard i Fyen; siden Enke i 21 Aar. Hunvar Moder til 9 Börn, Mormoder til 36 Börn, Oldemoder til 48 Börn og Tipoldemoder til 6 Börn. Iblant denne taltige Afkom lever endnu en Datter paa 75 Aar, og en Arving til den Afdødes Dyder og Værd, nemlig Oberstlieutenantinde Schested, til Brocholm her i Fyen; og en Sön, Major Pultz, 69 Aar. Vel kjendte jeg ei personlig denne Dannekrinde; men deres Vidnesbyrd som kjendte hende: og som eenstemmigen yde hende den Roes, at hun i sin Adfærd var blid, i Omgang elskværdig, mod sin Ægteven om, mod sine Börn retsindig, mod Armoden gavmild, mod Venskabet tro, i Lykken beskeden, i Modgang standhaftig. i Livet virksom og i Döden rolig, samt det Sjeldne i hendes Alder og Askom - bringer mig til med offentlig Agt at anmelde hendes Död, og paa hendes Grav at nedlægge denne Kjærminde. Paa vor Jord Du, Ædler nöd en sjelden Alder - sjelden - yderst sjelden blev Din Moderlön. Med Ærbødighed Enhver Dig Moder kalder, sta Din ældste til Din Stammes yngste Sön, Om Din Grav den hele Flok sig trænget Alle kappes om at blomstersmykke den - og naar denne Flok engang er lever længer skal fornyet Askom krandse den igien. Hviil aa nu i Freds og Hæders Skygge, hædret for Din Daad og sjeldne Moderværd. Hvert et Moderhierte skal Dig Minde bygge - Staten takke Dig for talrig Folkefærd. Odense den 10de Januari 1804. A. Jörgensen, Translateur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-11
Avertissements. Tirsdagen den 17de Januarii 1804 bliver i Hr. SørenLemmings Gaard udi Nyeborg holdt offentlig Auktion over afdøde Oberste Beckers Boes Meubler og Effetter Katalogerne faaes 8 Dage forud paa Adressekomtoiret i Odense og paa Auktionsstedet i Nyborg. S. L. Beet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-11
Jfølge Hans Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling, af denne Jndhold: 7. 4 Rdlr. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, 1803. Konge til Dannemark og Norge de Venders og Gothers, Hertug udi Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; Giøre vitterlig : at Vi efter Proprietair Jvar Hvild af Brinkenslyst og Prokurator Hans Friis af Odense, deres som Cretutores Testamenti og Stifte=Commissarier i Stervboen efter afgangne Jacob Østrup til Jerstrup, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og dermed bevilge og tillade ved Proclama sub poena præclusi det perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mertur, samt nivens Stifts Aviser, 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre bemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden forskrevne Tiids Forløb for dem at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne, ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Væraneting, samt den Overret hvorunder samme hører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette vog for Skade at tage vare: Givet i vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn den 10de Decbr. 1803. Under Vort Kongelige Segel. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Moltke. Colbiørnsen. Rejersen. Fed dersen. Cold. Knudsen. Bylow. Monrad. vertsen. Bevilling for Executores Testamenti og Skifte=Commissarierne i afgangne Jacob Østrups Boe til ved Proklama i Aviserne, at indkalde bemeldte Afdødes Kreditorer: Bliver herved indkaldet med Aar og Dags Varsel sub poen præclusi et perpetui silentii, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Merkur, samt de Odenseiske Aviser 3de Gange efter hinanden, alle og enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring til afgangne Jacob Østrups Boe; det være sig i Henseende til Godset Jerstrup, eller sammes Overformynderie; det være sig som forhen Eier af Tarupgaard; det være sig som Laugværge, Curator eller Værge, eller andet af hvad Navn nævnes og tænkes kan, dermed at fremkomme, og saadant at anmelde og vedbørlig beviise for os Undertegnede, som Executores Testamenti og Skiftecommissarier i Boet. Brintenslyst og Odense den 27de Decbr. 1803. J. Hvild. H. Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-11
En rødspieldet tre Aars Qvie, som i nogen Tid alt i Lunde Præstegaards Marker, er for en 4 Uger siden indtagen og der paa Egnen forgieves oplyst; dens rette Eier kan afhente den, imod at opgive dens Mærke og betale de paalebende Omkostninger. Lunde Præstegaard den 6 Decbr. 1803.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-11
En gl. sort Hest er ankommen til min Gaard, og kan af den beviislige Eiermand bekommes imod de paaløbende Omkostningers Gotgiørelse hos Sognefogden Anders Pedersen, i Hiallese ved Dalum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-11
Hvor en heel Etage, bestaaende af 7 Værelser, samlet eller separat er at faae til Leie med eller uden Meubler strax eller til Paaske, samt Staldrum om forlanges, anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Franzosernes Landgang paa Engelland synes nu at være nær, om den ikke allerede er gaaet for sig. J Engelland gik Ordet at den Brester Flaade alt var udløbet og ved alle Kysterne vare Forsvarsanstalterne fordoblede. J Hamborg har man endog Efterretninger over Husum, med Passagerer, at bemeldte Flaade naaede Jrlands Koster efter 3 Dages Fart og at 40000 Franzoser allerede vare landede i Jrland. Jmidlertid trænger dette høiligen til nærmere Bekræftelse. Saameget er vist, at engelske Sørofficerer, som fra de franske Kyster ere hiemkomne til London, have forsikret, at Alting er færdigt til Landgangens Udførelse. Fra Paris meldes, at Førstekonsulene Reisekofferter allerede vare pakkede paa Vognene, at man hvert Øieblik ventede hans Afreise og at General Duro og andre befalingsmænd allerede vare afreiste. - Pit har i Dower offentlig erklæret, at han venter det første Angredsforsøg fra Boulogne, hvor der nu ligger en Fla tille af over 600 Seilere. J Cherbourg har man arresteret 15 engelske Hværvere og Spioner. - Ved Etichfloden i Jtalien samles et fransk Korps af 16 til 17000 Md., hvis Bestemmelse endnu er ubekiendt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Blandede Efterretninger. Engelland. Der siges atter at den engelske Regiering vil sende Tropper til Egypten for at belætte Alerandrien og at Expeditionen skulde følge snart efter Elfn Bey. som derved skal have opnaaet Hovedhensigten af hans Sendelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Første Juledag blev de kongelige Personer skriftede i Kapellet i Windsor, ved hvilken Leilighed blev talt over de Ord Malach. 3, 2. Hvo kan taale hans Ankomst og Hvo vil bestaae naar han kommer".
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
I Dublin ere 3 Bogtrykkere arresterede og alle Exemplarer borttagne af et Skrivt, kaldet: Bonapartes Levnet, En Kabinetsordre erklærer Valette paa Malte til en Frihavn, paa samme Fod som Sibraltar og det til 6 Maaneder efter en Definitivtrattats Undertegnelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Forbudet mod neutrale Skibes Jndiøb til engelske Havne er efter adskillige Forestillinger igien ophævet. Alle gamle Sølvmyndter skulle omsmeltes og nye sættes i Omløb, da hine ere saa forslidte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Den 24 og 25 Decbr. rasede i Engelland en meget heftig Orkan, der i London nedstyrtede mange Skorstene og oprykkede endeel Træer i St. James=Parken. Skaden ved Kysterne er endda langt betydeligere og man seer sørgelige Fortegnelser over en Mængde beskadigede og forliste Skibe. En tidligere Storm, den 21de foraarsagede ogsaa megen Skade ved Skotlands Kyster. Den 21 Decbr. havde vi i Fyen ogsaa en meget stærk Storm; derimod den 24, 25de og 28 en ubetydelig Storm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Frankerig. Den 23 Decbr. rasede og en gyselig Storm i og omkring Paris. Skorstene og Tagstene styrtede ned i Tusindtal, dræbte og saarede mange Menne sker, 20 til 25 af de største Træer bleve med Rod oprykkede i Tuilleriernes Have. Alle Slotte og Bygninger bleve beskadige. de og de fleste Vinduer slagne itu. Stormen brølede saaledes, at man neppe kunde høre den Torden som akkompagnerede den. Efter Ephemeriderne har der ligeledes den 18 Decbr. i Aaret 1554 raset et ligedant Uveir i Paris og over hele Frankerig. J Rouen rasede Stormen den 27. Diamanterne paa den erobrede engelske Paketbaad, Konge Georg, beløb sig ved Auctionen i Bourdeaur til 700000 Livres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Rygtet siger, at General Rochembeau ogsaa skal være flygtet fra St. Domingo og at Negerne skulle have oprettet en egen Regieringsform under Navn af Jncaernes Republik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Den gule Feber har nu for det meste hørt op at rase i Amerika.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Jtalien. Frygtelige Regnskyl med Torden og Lynild have foranlediget store Oversvømmelser i Jtalien. J Etrurien staae de fleste Dale dybt under Vand. En amerikansk Fregat paa 44 Kanoner og 350 Md., som blokerede Havnen ved Tripolis, blev af en ved Nattetid udløben tripolitansk Korsar forfulgt og jaget paa Grund og hele Besætningen, efter en frugtesløs Modstand, tvunget til at overgive sig til Tripolitanerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
De græske Handelshuse i Servien have forskrevet prægtige Foræringer til Overhovederne for den Belgrader Regiering; men disse modtage dem med Trudsler fordi de endnu havde ventet større Foræringer for deres Beskyttelse: Det er heller ingen Under at disse Herrer ere kræsne, de man regner hver af deres Huusholdning aarlig til 120000 Piastre og at de endda kunne lægge Penge op. Hver af disse 4 Overhoveder holder, foruden deres private Tienere, 200 Bevæbnede og har deponeret 100,000 Piastre i den almindelige Krigskasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Jfølge Beretninger fra det Indre af Tyrkiet, skal Pesten der yttre sig paa adskillige Steder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Holland. I Amsterdam er en Chirurg, ved Navn Scholten, som har faaet 7 Medailler for at have reddet druknede Mennesker og nu nylig en dobbelt Guldmedaille for samme paa ny udviste ædle Handling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Tydskland. Det Münchner Haf har givet efter fordet Østerrigske i de fleste Punkter; men da det endnu ikke har ophævet Forbudet imod Kornudførselen til Tyrol, saa har det østerrigske Hof befalet, som et Slags Repressalie, at der indtil videre ikke maae udbetales Renter til bayerske Undersaatter af nogen offentlig Fondkasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Udenlandske Efterretninger. En af Kiøbenhavns rigeste Partikuliers, Grosserer Peter Erichsen, er nylig afgaaet ved Døden efter saa Dages Sygdom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Da det ikke altid lykkes Tyvene i Hovedstaden, at udøve deres Konst paa de Levende, saa forsøge de den nu ogsaa paa de Døde, af hvilke de i det ringeste ikke kunne vente nogen Modstand. Saaledes har man i disse Dage anholdt nogle Personer som have berøvet adskillige Grave paa Assistentskirkegaarden uden for Stadens Nørreport, og stiaalet nogle nylig begravede Liigs Lintøi og Kister, hvilke de have solgt. Tingen skal være bleven opdaget derved, at en Snedker, som skulde sætte et Kors paa et nylig jordet Menneskes Grav, ikke kunde finde denne, da Liget og Kisten var borttaget. Ved Søgning fandtes Liget ganske nogent i en Grøvt paa Kirkegaarden, og i Graverkarlens Kiøkken skal derpaa ogsaa være fundet et Fruentimmer=Liig i en Kiste i samme Tilstand. Kisten med Liiget er bragt paa Politiekammeret. - Saaledes er Norden nu snart lige saa raffineret i Alskens Bukkespring og Optøier som dets sydlige Forgængere!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Den for kort Tid siden i Hovedstaden ankomne Fløitespiller Vogel, som lod sig høre den 8 d. M. i det Kongl. musikalske Akademie, har vundet stort bifald hos alle Musitens Kiendere. Han vidste at skabe forhen uhørte Toner paa sit Jnstrument, og akkompagneerte sig selv, saa at man troede at høre en Primo og Secondo=Fløite paa engang. Efter at have blæst en liden Arie, gientog han den to Gange som et Scho i nogen Afstand, og bevirkede den største Jllusion derved. Han skal være fransk Emigrant og Ridder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Præsten Callisen i Hallingstad i Amtet Slesvig er bleven udnævnt til Præst ved Frederiksberg Kirke i Slesvig, og til Provst i Amtet Hütten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Jfølge Privatbreve, som ere indløbne i Kiøbenhavn, skal den sidste Paketbaad der er ankommen fra Engelland til Husum, have medbragt den Efterretning, at 50,000 Mo. franske Tropper ere lindede i Jrland - Man sammenligne dette med ovenmeldte Efterretnieng fra Hamborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Atter er en ung Grosserer i Kiøbenhavn gaae 1 Fallit Den 7 Decbr. er det danske Skib Rolina fra Altona strandet paa Kysterne imellem Calais og Gravelines. Hr. Hauni fra Berlin, som først berede Odense med sine Studeerlamper, sælger dem nu i Kiøbenhavn med et mageløst bifald. Det var at ønske at en eller Anden, som nu har ret prøvet dem, af Erfaring vilde stadfæste eller giendrive de Lovtaler, hvormed Dagen overgyder disse Lamper, som neppe i en dansk Mands Hænder nogentid vare blevne bemærkede. "De lyse langt bedre end Voxlys - hedder det - end sige Talglys, ose ikke, behøve ikke at snydes, sprette ikke, ere ikke heller den For lighed undergivne, som brændende Talglys, ved Brækning eller Tyve at stikke Jld i Værelser, hvor der enten er ingen eller sovende Folk. Med alt dette koste de ikke mere i Olie end man ellers vilde give ud i Lys. De ere tillige smukke og varige, og kunne brænde alle Slags Olie. De to sidste Poster ere nok i det mindste lidt for og verdrevne. Midlertid har Hr. Hayni nu for alt dette faaet Borgerskab med Fritagelse for Militærpligter og er ifærd med at giøre Lamper til et Par nye oprettede Fyrtaarne. -¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
J Kiøbenhavn koster en Favn Bøgebrænde nu 100 Rd., Ulven ved Viborg er endnu ikke fældet; men huserer i mellem Byens Faar og Geder som en anden Schinderhannes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Hos en Gaardmand i Hallendsberg i Aarhuus Stift har en Koe for faa Dage siden født en besynderlig Vanskabning, som fra første Anlæg har været 2de Kalve, der vare sammenvoret til eet. Den var som eet fra Forhoverne indtil Bagtroppen. Den forreste Deel var dobbelt, saa at den havde en dobbelt Hals, 2de Hoveder og paa hvert 2de Øine og 2de Ører, hvilket alt var tydelig adskildt fra hinanden. Ligesaa havde den 4 Forbeen, fuldkommen skabte. Den bageste Deel var ogsaa dobbelt, saa at den havde 4 Laar og 4 Bagbeen, samt 2 Haler. Kalven maatte parteres i Fødselen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-01-13
Den bekjendte tydske Lærde Frederich Hornemann, som under Navn af Jussus bereiser Afrika, paa det africanske Selskabs Bekostning, var ifølge de sidste Efterretninger fra ham, paa Reisen til Kysten, for derfra at vende tilbage til Engelland, saa man følgelig snart kan vente Resultatet af hans mærkværdige Reise i det os saa lidet bekjendte Afrika.