JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-05-06
Taxt for Overfarten. Paa første Plads. For en Kahytspassageer, med en Reisekuffert af 150 Pd. Vægt, 4 Rbd. r. S. eller 2 Specier. Paa anden Plads. For en Dækspassageer, som Haandværkssvend, Dagleier eller Tyende, 1 1/2 Rbd., eller 3/5 Specie, eller 40 Lbs. en Passageer med Kudsk, Vogn og 2 Heste . . 12 Rbd. eller 6 Spec. en Kareth eller Kalesche med 4 Hiul . . . . . . 8 – – 4 en holsteensk eller aaben Postvogn, samt et Kiøretøi med 2 Hiul . . . . . . . . . . . . . . . . . 6 - - 3 - en Hest . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 – – 1 1/2 2 dito . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9 – – 3 – 3 dito . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7 1/2 - - 3 3/4 - 4 dito . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10 – – 3 - en Oxe . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 - - 1 1/2 – en Koe . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 - - 1 – et Faar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1/4 - - 15 Lbs. et Sviin . . . For alt Slags Gods, saavelsom for Qvæg i større Transporter, vil Fragten blive forholdsviis nedsat. Paa de Dage, Kutteren ikke seiler, kan hos Færgemand og Postforvalter Capitain Schow ved Grossenbroder Sundfærge, erholdes for 5 Specier Seil baaden: "Sundposten", som kan indtage en Reisevogn af middel Størrelse, og besørger Capitain Schow de Reisende med Extrapost befordret directe til Oldenburg, uden at behøve at komme til Helliggenhafn. Enkelte Passagerer kunne for 40 Lbs., eller 2/3 Specie, befordres med "Sundposten, naar denne seiler; men som ikke afgaaer, med mindre Totalfragten af 5 Specier udredes. 900 Rbd. Sedler, af Umyndiges Midler under Aagaards Overformynderie, kunne strax erholdes til Laans, imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Forvalter Sønnesen paa Aagaard pr. Slagelse.
Berlingske Tidende, 1835-05-06
J Forventning af Høie Vedkommendes Approbation, agtes en Embedstilling med betydelige Jndtægter afstaaet. Til Veiledning bemærkes: at Capital udfordres, dog vilde det lette Sagen meget, dersom man kunde bytte med en Postmester, Toldcasserer e. d. Billet, mrkt. L. No. 25, bedes aflagt paa den Berlingske Contoir, Pilestræde No. 118, hvori behageligst opgives hvad Slags Tieneste der i Bytte tilbydes.
Berlingske Tidende, 1835-05-06
Skifte-Jndkaldelse. da hidtil værende Forpagter af Antvorskov Hovedparcel Erich Faaborg, hans Boe, ifølge Begjæring af een af hans Creditorer, er taget under Skiftebehandling, som fallit, saa vorder en Skiftesamling i dette Boe afholdet paa Antvorskov Birks Contoir i Slagelse Løverdagen den 23de i denne Maaned, Formiddag Kl. 10, for at omhandle og tage Bestemmelse om adskillige Boets Anliggender, og hvortil samtlige dets Creditorer herved indvarsles at møde. Birch. Slagelse, den 3die Mai 1835.
Berlingske Tidende, 1835-05-06
Auctioner. var 1835, Tirsdagen den 12te Mai, agtes ved offentlig Auction bortsolgt, paa Giestgiverstedet paa Walløe: 150 Tdr. god Havre og 50 Tdr. gode Kartofler, tienlige til at lægge. Vederheftige Kiøbere gives Credit til Michelsdag d. A. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 10. Røde. Walløe, den 1ste Mai 1835.
Berlingske Tidende, 1835-05-06
Tirsdagen den 12te Mai, om Eftermiddagen Kl. 2 - 4, bliver ved fierde og sidste Auction absolut, og uden flere Auctioners Holdelse, bortsolgt: Huset No. 29 paa Østergade, tilhørende Stervboet efter Lieutenant af det Borgerlige Artillerie, Peter Petersen, For Huset, som i aarlig Leie indbringer 140 Rbd. Sedler og 624 Rbd. rede Sølv, hvorimod de aarlige Skatter kun beløbe 93 Rbd., er ved tredie Auction budet 6,100 Rbd. r. S. Conditionerne, ifølge hvilke en betydelig Deel af Kiøbesummen kan blive indestaaende i Huset, ere tilligemed Adkomstdocumenterne m. v. til Eftersyn hos Procurator Dahl paa Vestergade No. 43.
Berlingske Tidende, 1835-05-06
Valke- og Meelmølle. Eiendommen paa Hiørnet af St. Pederstræde og Vestervold No. 130, 1131 og 132 med Bygninger samt Valke- og Meel-Mølle med tilhörende Dampmaskine, Inventarium m.v., bliver til Bortsalg, om nogenlunde antageligt Bud skeer, uden flere Auctioners Holdelse opbuden ved trende Auctoner, som afholdes i den sælgende Eiendom: Torsdagen den 14de Mai förstkommende, 21de 4de Juni hver Gang Klokken 2 – 4 Eftermiddag. Til Eiendommen, hvis Bygninger ere assurerede for 45,000 Rbdlr. Sölv, herhöre blandt andet tre Portioner Pompevand fra Christiansborg Slots Hovedrende. Det Nærmere kan erfares paa Stedet selv samt af Auctions-Conditionerne, som med flere Eiendommen vedkommende Documenter, ere til Eftersyn hos Advocat Liebenberg, Knabrostræde No. 134, 1ste Sal, med hvem ligeledes forinden kan underhandles om Salg underhaanden.
Berlingske Tidende, 1835-05-06
Efter vedkommende Dom- og Udlægshavers Reqvisition, bliver det Niele Laursen paa Jerlef søndre Hede i Jerlef Sogn tilhørende Sted med Jorder, af Hartkorn Ager og Eng 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 7/5 Alb. samt Konge- og Kirke-Korn- og Qvægtiende, Sæd, Avl og Giødske, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, hvoraf de 2de første afholdes paa Herredstingsstuen i Weile Fredagen den 22de Mai og 5te Juni førstkommende, og 3die Auction i selve Stedet Løverdagen den 20de Juni næstefter, hver Dags Formiddag Kl. 11. Naar Stedet ved 3die Auction er bortsolgt forautioneres endeel udlagt Jndboe og Besætning, hvoriblandt Sengeklæder, Kister, Borde, Stole, Kiøkkeninventarium af Messing, Jern og Træe, Kreaturer og Avlsredskaber m.v. hvilket herved til Liebhaveres, Pantecreditores og andre Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Herredscontoiret i Weile, den 30te April 1835. Hersleb.
Berlingske Tidende, 1835-05-06
Efter vedkommende Pante, Forligs- og Udlægshavers Begjæring, og overeensstemmende med Placaten 22de April 1817, bliver den Knud Sørensen Elle paa Lyngbye Mark, Sønder Herred, Randers Amt, tilhørende Jordlod, af Hartkorn Ager og Eng 7 Skpr. 2 Alb., med den paa Eiendommen værende Sæd, og Assurancesummen for det afbrændte Huses Bygning, til Beløb 118 Rbd. Sølv, hvilket er anviist til Udbetaling paa den herværende Amtstue mod Caution for Bygningens Gienopførelse, – stillet til 3de Auctioner, som holdes paa denne Byes Raadstue: Tirsdagen den 26de Mai 9de Juni ) d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10, 23de efter Conditioner, som bekiendtgiøres ved Auctionen og forinden ere til Eftersyn herpaa Contoiret. Lysthavende indbydes. Sønder Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 30te April 1835. Stephensen.
Berlingske Tidende, 1835-05-06
Proclama. Erste Bekanntmachung. achdem im October 1832 der Agent und Bürgermeister Andreas Peter Andresen, auch Kaufmann hieselbst, und im September v. J. dessen Wittwe Aaatha Catharina Andresen, gebørne Jebsen, mit Tode abgegangen sind, haven die Kinder und Erden dieser Cheleure har deren Rachlas unbedingt anzutreten kein Bedenken getragen, jedoch zur Sicherang gegen etwanige unbekannte tunstige Anspruche und Forderungen an die Erblasser und deren Rach las, infonderheit mit Rücksicht auf die Handelsverbindungen, in denen ihr Vater gestanden, um die Erlassung eines Proclams gebeten. Jn Gewährung dieser bitte werden demnach met gesetslicher Ausnahme der protocollirten Glaubiger, Alle und Jede, welche an de oben genanten Eielente und deren Rachlas aus Handelseschaften oder aus irgend einem andern Grunde annoch Anspruche und Forderungen zu haben vermeinen, hieburch ein- tur allemal mithin peremtorisch bei Straf der Ausschliesung und des immerwährenden Stillschweigens geladen und befehligt, sig dieserwegen innerhalb 12 Wochen, vom Tage der letten Bekanntmachung angerechnet, im hiesigen Stadtsecretariat zu melden, und ge hørige Angade bei dem Professionsprotocoll zu beschaffen, die etwa in Händen habenden ihre Forderungen begrundenden Documente in Urschrift vorzuzeigen und abschriftlich zurückulassen, auch, sosern ste Auswartige sind, Actenprocuraturzu bestellen, demnachst aber das Weitere zu gewartigen. Flensburg, den 2sten April 1835.
Berlingske Tidende, 1835-05-06
Bürgermeister und Rath. G. D. Holm, Stadtsecretair. ed Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Bager Christian Westphael af Birkerød indkaldte, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Hirschholms Amtstue, den 25de April 1835. C. H. Lys, Jfølge allernaadigst Bevilling af 13de i denne Maaned, saaledes lydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi efter forhenværende KiøbmanChristian Bech af Vor Kiøbstæd Ribe, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Christian Bech ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Ribe Stifts Tidende, 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos Firmaet Chr. Bech, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for bemeldte Christian Bech at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Febr. 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værne ling, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører, Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 13de April 1835. Under Vort Kongelige Segl. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-05-06
Bevilling for Christian Bech af Ribe Kiøbstæd til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Firmact Chr. Bechs Creditorer, indkaldes herved Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring paa det nu ophævede Firma Chr. Bech, til, saadant deres havende Krav inden Aar og Dag, sub poena præclusi & perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre for min i denne Henseende Befuldmægtigede, Stiftskasserer Andersen i Ribe. Christian Bech. Rire, den 30te April 1835.
Berlingske Tidende, 1835-05-06
Ved Proclama af 20de Marts, der er læst ved Rønne Byeting den 24de Marts og vil vorde læst ved den Kongelige Landsover- samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, ere alle de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Ane Olsdatter, og forhen afdøde Mand Skipper Jørgen Møller heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at fremkomme med og beviisliggjøre deres havende Krav. Ligeledes vorde den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at godtgiøre deres Arveret og iøvrigt at iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Bye- og Herredsfogedcontoiret i Rønne, den 1ste April 1835. J Cancellieraad Pingels Sygdom, Erichsen, constitueret.
Berlingske Tidende, 1835-05-06
Ved Proclama, som i Dag er læst ved den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring til afdøde Professor, Stabs- og Divisions-Chirurg ved Søe-Staten, Doctor medicine Hendrik Mathias Wilhelm Klingbergs Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede, som Executor af den Afdødes Testamente. Hvilket herved bekiendtgiøres. J. F. Jacobsen, Kiøbenhavn, den 4de Mai 1835. Justitsraad og Departementssecretair i det Danske Cancellie. Aabenraa Nr. 210.
Berlingske Tidende, 1835-05-07
Aar 1835. No. 100. som den 7de Mai. Torsdagen. be med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter. re. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-05-07
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-05-07
London, den 29de April. – J Følge en i det statistiske Selskab i London for nylig forelæst Afhandling af Oberst Sykes beløb Folkemængdens Forøgelse i England sig fra 1823 til 1831 til 113 pCt., det vil sige: den var steget fra 11,760,555 til 13,091,005 Sjæle. For det forenede Kongerige Storbrittannien og Jrland var den forøget fra 21,726,924 til 24,306,719 Sjæle. – Fattigtaxten var i samme Tidsrum forhøiet i et Forhold, som langt overste Befolkningens Tilvext, thi Fattig taxten beløb sig i Aaret 1821 til 6,674,033 Pd. St. og i Aaret 1831 til 8,316,617 Pd.; den var saaledes steget 26 Procent. Dog hvis man fordeler denne Sum blandt begge Periodernes Befolkning, saa faaer man en absolut Forøgelse at syn Procent for hvert Jndivid. – Jkke mindre nedslaaende er den mod Folkeforøgelsen uforholdsmæssige Forøgelse af Forbrydelser, og Armod. J Aaret 1821 beløb Forbrydelsernes Antal sig til 13,580; i Aaret 1825 til 14,434 og i Aaret 1832 til 20,829, saaledes beløb Tilvexten i begge de sidste Perioder sig til 44. 3 Procent. J Aaret 1821 forholdt Forbrydelsernes Antal sig som 1 til 866 og i Aaret 1831 som 1 til 686.
Berlingske Tidende, 1835-05-07
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-05-07
Paris, den 28de April. – Den for ikke længe siden i Thebais af Verninge og Lebas fundne Sarkophag, som samtidig med den berømte Obelisk blev indskibet til Frankerig, en nu midlertidig opstillet i et lidet Brædeskuur i de elyseiske Marker, og forevises de Lysthavende. Dette prægtige Monument var Gravminde for Dronning Onkh Nas, af det sex og tyvende Dynasti, Amalis's Gemalinde, under hvis Regjering Perserne, under Kambyses, faldt ind i Ægypten. Det er forarbejdet af det skjønneste grønne Basalt og ganske bedækket med Billedhuggerarbeide og hieroglyphiske Jndskrivter: Laaget viser i Relief Gudinden Athyr, den ægyptiske Aphrodite. Alt Billedhuggerarbeidet er overordentligt fiin, af skjøn Tegning og udført med uendelig Røjagtighed. Man fandt Sarkophagen paa Thebens Terrain, ikke langt fra Sesostris's Pallads, i det Jndre af en Gravhvælving, som var henved 125 Fod dybt indhugget i Klippen. Mumien fandtes ikke meer deri, og ogsaa paa Grav mindet selv saae man Spor af voldsomme Angreb. Jkke langt fra Stedet, hvor Sarkophagen stod, opdagede man ogsaa Pladsen, hvor Liget, sandsynligviis af den, der havde bestiaalet det, var opbrændt; thi man udgravede der forkullede Been.
Berlingske Tidende, 1835-05-07
Grækenland. Athen, den 12te Marts. J Gaar løb den engelske Flaade, under Josias Rowley, ind i Piræus. Jeg saae den fra Akropolis, hvor jeg havde begivet mig hen, for at iagttage dens Bevægelser; den bestaaer af tolv Sejlere og synes kun at have søgt Havnen, for at undgaae denne Aarstids Storme, der gjøre Opholdet i Farvandet omkring Tenedos farligt. Regjeringen har erkyndiget sig om dens Forehavende, og en Parlamentair fra Admiralskibet har meldt, at samtlige Skibe allerede i Morgen ville forlade Præus igjen, for at kaste Anker i den større Havn ved den nærliggende O Salamis. – Medens Sultanens Undersaatter i det øvre Grækenland gjøre Oprør og fordre Constitution, have vi paa Negropont seet indfødte Grækere foretrække det tyrkiske Aag for Kong Ottos milde Regjering. Over to tusind Agerdyrkere, der vare ankomne nogne og fattige og vilde colonisere paa Regjeringens Bekostning, men som af Mangel paa Penge ikke for det første kunde hielpes, ere lidt efter lidt brudte op igjen og vandrede til Macedonien. Saa farligt end et saadant Exempel kunde virke, synes det dog at have oversteget Regentskabets Kræfter, at forebygge det. Det Rygte gaaer her, at flere Districters Jndbyggere berede sig til Udvandring, og dette er ikke saa utroligt; der behøves kun at gives den ringeste Anledning; thi selv den meest velhavende Bonde kan i en Fart pakke sit hele Huusgeraad paa et Aag Oxer. Jeg har hidindtil ikke seet andet end forfaldne Hytter i Grækenland, og jeg begriber ikke, hvorledes Jndustri og Agerdyrkning ville kunne blomstre frem igjen, hvis Regjeringen ikke finder Midler til, enten ved Uddeling af Jorder at holde den græske Bonde fast ved Grunden, eller at indføre udenlandske Agerdyrkere og Haandværkere af alle Classer, og at grunde formelige Colonier til deres Fordeel og Sikkerhed. Man burde paa eenhver mulig Maade forsøge paa at drage nogle af de, til America udvandrende Tydskere til Moreas og Attikas Kyster, navnlig til Messenien, Korinth, Patras, Livadia og Athen, hvor de skjønneste Sletter ere, og hvor Sø-Forbindelsen letter al Jndustri Hvis de vare ubemidlede, burde man bygge dem Huse, og kjøbe dem Qvæg og Huusgeraad. Regentskabet kan umuligt omsætte sine Penge til høiere Procenter. J Gaar vilde man vide her, at den provisoriske Regjering, hvis Opløsning man længe har imodeseet, var stadfæstet paany for sex Aar; men man troer ikke dette Rygte, da det er kommet med den engelske Flaade. Saameget kan jeg imidlertid sige, at Stemningen i Grækenland er aldeles mod Regentskabet, og at man, maaskee uden egentlig Grund, beklager sig over dets Uvirksomhed. Kongen er derimod almindelig elsket, og jeg kan personlig forsikkre, at jeg paa mine Udflugter til Achaia, Bøotien, Korinth og Attika overalt saae Sporene af de Festligheder, der vare holdte, ham til Ære, og maaskee med større Prægt, end Landets Forfatning kunde tillade. Ordene: "Kong Otto level, tilraabtes os ofte af Land folk, naar vi rede forbi deres Hytter.
Berlingske Tidende, 1835-05-07
Sverrig. Stokholm, den 1ste Maj. – Efterat, paa Hs. Majestæts naadigste Befaling, Hs. Ex. Hr. Greven og Landmarschallen, Hr. Ærkebiskoppen, samt Ordførerne for den velbyrdige Borgerstand og den hæderværdige Bondestand bleve, gjennem Hs. Ex. Hr. Stats-Ministeren for de udenlandske Anliggender, adspurgte, om hvorvidt Rigsdags-Forretningernes Behandling var skreden saa vidt frem, at Rigets Stænder ved Maanedens Slutning kunde skilles ad; og Hs. Ex. Hr. Landmarschallen, samt de Herrer, Ordførere erholdt, efter en derom gjort underdanig Forestilling, den 29de afvigte April Audients hos Hs. Kongl. Maj., saa fremstillede Hs. Ex. Hr. Greven og Landmarschallen, paa egne og øvrige Ordføreres Vegne, Umuligheden af, paa vedbørlig Maade at tilendebringe de endnu tilbagestaaende Rigsdags-Forretninger, i den Tid, som Hs. Kongl. Maj. i Naade havde udtalt at være hans Ønske, at Rigets Stænder skulde skilles ad; og anholdt derfori Underdanighed Hs. Kongl. Maj. om, at Rigsdagens Opløsning maatte udsættes til den 20de Maj. Hs. Kongl. Maj. behagede hertil i Naade at svare følgende, som meddeeltes af Hs. K. H. Kronprindsen i svensk Oversættelse: Mine Herrer!
Berlingske Tidende, 1835-05-07
For omtrent fem Maaneder siden foredrog Rigets Stænder Mig deres underdanige Andragende, om at vorde hjemsendte ved Juletid. Det skulde have været Mig behageligt, at give Mit Samtykke dertil; men Min Overbeviisning, at deres Arbejder ej kunde fuldendes i det tilbageblevne Tidsrum, forhindrede Mig i at give et bestemt Svar. Jeg tilkjendegav dem alligevel Mit Ønske, at de vilde paaskynde Opfattelsen af de Beslutninger, der skulde forelægges Mig. For en Maaned siden overdrog Jeg Hr. Land-Marschallen at meddele Eder Min Hensigt, at opløse denne Rigsdag i Løbet af April Maaned. Jeg haabede, at denne Tid vilde vorde tilstrækkelig. Men da J nu fremsætte Nødvendigheden af en Opsættelse til den 20de Maj, saa samtykker Jeg med Fornøielse deri. Det er tilfredsstillende for Mig, at gribe denne nye Lejlighed for at bevise Eder, at det altid er mit inderligste og reneste Øjemed at bidrage til befæstelsen af den Overeenstemmelse, som aldrig burde ophøre at finde Sted mellem begge Statsmagterne, hvilke ere hinanden gjensidig Agtelse, Velvillie og Hengivenhed skyldige. Begges Rettigheder ere ved Lovene fastsatte; men vi bør i vore Beslutninger vejledes af Noget, som gjælder høiere end Rettigheder. Disse Beslutninger bør gaae ud paa Opretholdelsen af Nationens Frihed, og at berede den al den virkelige Lykke, som vor indbyrdes Stilling kan indrømme.
Berlingske Tidende, 1835-05-07
Literaire og Kunst-Nyheder. Man seer nu i det Kongelige Bibliothek i Paris et herligt Kobberstik avant la lettre af Rafaels hellige Familie, stukket i Kobber af Edelinck. Dette Maleri blev af hiin Kunstner tilbudt Frants I.; Kobbertrykket blev befalet af Ludvig XIV. Man kjender kun tvende Aftryk af denne Art: det her nævnte blev for nylig solgt i London af Hertugen af Buckingham for 2500 Franker; det andet findes i Vien i Erkehertug Karls Samling.
Berlingske Tidende, 1835-05-07
Paa en Mark i Nærheden af Douai i Hennegau, har man i en Dybde af otte Fod fundet vel vedligeholdte Bronze-Antikker. Det er fire Buster, som forestille tvende unge Krigere, en Druide og en gallisk Høvidsmand; de fandtes i en Metalkiste, hvori der desuden laae tre romerske Kobbermynter. Kisten er ved en af Arbejdsfolkenes Hakker brudt itu, men Busterne ere ganske ubeskadigede. Man vil anstille fjernere Udgravninger paa Stedet.
Berlingske Tidende, 1835-05-07
Den berømte Billedhugger Don Antonio Sola, Directeur for det spanske Academi i Rom, har fuldendt en Metalstatue af Mikkel Cervantes, der skal opstilles paa Pladsen for Procuradorernes Kammer i Madrid. J Tyrol lever en Smed, som tillige er Digter. J forrige Aar udkom tvende Smaasamlinger af Digte fra hans Haand. Han hedder D. Baptist Chinalt, boer i Landsbyen Aldeno, og er endnu ung og ugivt. J sit hele Liv besøgte han kun fem Maaneder Skolen, og kun ved Læsning har han uddannet sit medfødte Talent.
Berlingske Tidende, 1835-05-07
Meddelelser fra Hr. Professor Zahn, som vedbliver paa Stedet at skienke Udgravningerne i Pompeji sin Opmærksomhed, har givet en nærmere Meddelelse om et kostbart Fund, som det lykkedes der at gjøre i Slutningen af Marts Maaned. Man har nemlig fundet i et, med Væggemalerier over Narcissus og og Endymion smykket, iøvrigt ubetydeligt Huus i Strade di Mercurio, ligeover for Huset Meleager, fjorten Sølvkar og en Skat af Mynter, hvoriblandt ni og tyve Guldmynter fra den første Kejsertid. Det betydeligste Kunstværd har blandt disse Gjenstande fortrinligviis de to største af de nævnte Sølvkar, Det er Bægere med to Smaahanker, fem Tommer høje og fem Tommer i Gjennemsnit, smykkede trindtom med ophøjet Billedhuggerarbeide, forestillende Amorer paa Centaurer med landlige og bacchiske Attributer, i Henseende til Opfindelse og Udførelse lige udmærkede. Karrenes udvendige, med Figurer smykkede Side, en bearbeidet afsondret fra den indre Flade.
Berlingske Tidende, 1835-05-07
Samtidig berettes fra Jtalien den bekjendte Hr. Durands Død. Denne udmærkede Kunstsamler, som i afvigte Vinter havde i Rom gjort de lykkeligste Forøgelser af sin archæologiske Rigdom, overraskedes paa sin Tilbagerejse af Døden i Florenz. Hans Samlinger blive tilbage som et Mindemærke om, hvad en frit handlende Privatmands Jver og Jndsigt formaae, selv med middelmaadige Midler, at udrette i Henseende til antikke Kunstskattes Opdyngelse; thi efter al Sandsynlighed er det Durandske Cabinets udsøgte Rigdom paa græske Værker af Leer og Metal, væsentlig større end de talrige Skatte, som Europas Museer besidde i samme Kunstarter.
Berlingske Tidende, 1835-05-07
Indenlandske Efterretninger. Odense, den 5te Maj. – Efter den temmeligen kolde April har Maj debuteret som en Sommer-Maaned. Den kjølige Østenvind maatte den 1ste dennes henimod Aften vige for et Uveir, som med Torden og Lynild trak og fra Sydvest. Efter en meget varm Formiddag i Søndags, den 3die, fulgte atter om Eftermiddagen et stærkt Uvejr, med heftig Lynild og Torden, blandet med Hagel og Regnskyl. Vegetationen har derved faaet nyt Liv. Bøgeskoven staaer halvt iført sin skjønne Vaardragt, og vildtvoxende Jordbærbuske bære Blomster. Den milde Luft har endog allerede bragt Nattergalen til at synge Sommerens Priis.
Berlingske Tidende, 1835-05-07
J Fredags gjorde en concessioneret Hurtigløber i Hertugdømmerne Slesvig og Holsten. J. C. Wiltz, et lidet Løb igjennem Byens Hovedgader, hvilket skulde tilbagelægges i 13 Minutter. Han naaede Maalet henimod 1 Minut for Tiden.
Berlingske Tidende, 1835-05-07
Atter er et Brandforsøg her i Egnen blevet anstillet; men lykkeligviis uden Virkning. J Steisted Bye, Paarup Sogn, opdagedes nemlig i Fredags paasat Jld under et Tag paa en Gaard saa tidligt, at den blev slukket uden at komme til Udbrud. Maatte det lykkes at komme paa Spor efter Ugierningsmanden, Kjøbenhavn, den 7de Maj.