Københavns Adresseavis, 1764-10-05
Hielpe Midler, til at frembringe nye Væ rings=Maader. (S. Nr. 111.) 23) Fiskerierne ere paa de fleste Stæder i Riget anseelige, men det var at ønske at Silden kunde virkes paa den Flamske Maade, da den vilde komme i langt høyere Priis hos Fremmede, og være langt varigere. Men hertil udfordres Eege Fustagier. De falde ey i Landet, undtagen at maaskee nogle kunde faaes Vester fra af Grevskaberne. Vel vilde de blive noget dyre, Dog tænker jeg at Sildens høye Priis rigeligen erstattede det. At det er mueligt at virke vore Sild paa Flamsk Maade er jeg overbeviist om. En Provst i dette Stift, Hr. Peter Hersleb giør det. Han besidder god Jndsigt i Fiskerierne, og god Kundskab om Fiskene. Nogle paastaae at Norge ey kommer i ret Stand førend Fiskerier, Sangbrug og Bergværker nedlegges, da det dog er klart for saavidt Tronhiem angaaer, at Kornets Jndførsel ey beløber sig til nær saa meget, som de andre Producters Udførsel; Thi Kornet, Maltet og Brændevinet indberegnet, udgjorde kun 58720 Rdlr., og Kobberens, Saugernes og Fiskeriernes Producters Udførsel 242885 Rdlr., følgelig meer end fire gange saa meget. Og det høyeste Agerdyrkningen hos os kand drives til, er vel at forsyne os selv. Og om vi end engang bleve i Stand, til at føre ud, til hvem skulde det da skee, hvem skulde da kiøbe det, Overalt maatte meget Korn udføres inden det vilde veye op imod ovenmeldte Producters Summa. MenJordbruget føder flere Folk, og sætter flere i Arbeyd, jeg giver det vel Magt, endskiøndt Fiskerierne og Bergværkerne ogsaa anvende mange Arbeydere. Men mon man er kand drive det ene uden derfor at forsømme det andet Om alle Lande lagde sig allene efter Jord Dyrkningen, saa skulde man snart see, at endskiøndt den for sig betragtet føder flere Mennesker end noget andet Nærings=Middel, saa vilde dog Verden da inden kort Tid faae færre Jndvaanere end nu, saasom de flittige Agerdyrkere ey kunde afsætte deres Korn til nogen, og selv ey heller vare i Stand, at fortære det; Thi eet Menneske kand vel uden Tvivl ved sin Fliid bringe meer Korn tilveye af Jorden end han formaaer at æde. Nu findes saa mange Tusinde i Verden, som ey dyrke Jorden; De tage Kornet af Agermanden, og forsyne ham igien med Klæder, Hursgeraad, Metaller, Penge, og mange Slags Mad=Vahre. Denne Omskiftning holder Verden ved Lige. Bort derfor med saadant underligt Jndfald. Hertil kommer at mange Egne ey ere synderlig i Stand til at frembringe Korn. De maatte jo altsaa ligge løde, naar Fiskerier, Værker og Sangbruger, skulde nedlegges. Mange Klipper kand ey frembringe andet end Træer. Man kand let hugge dem ned for Fode, men derfor ey siden saae paa den næsten bare og bratte Klippe. Og dette passer sig ey allene paa Tronhiems Stift, men endog i Almindelighed paa Norge; Thi hvilke Fordeele har ey Christiania Stift af sine Sangbruger og Jern værker, Nordlandene af sine Fiskerier. Driver ey Sachsen sine Bergværker, og hvo tør derfor paastaae at Jord Dyrkningen forsømmes der. 24) Saugbrugerne ere af de 3 Hoved Producter, som herfra udføres, de som bringe Tronhiem mindst ind, dog maae herved agtes, at deraf forbliver meer i Landet til Brug end af Kobberen. Men ere Saugerne de mindst vigtige her, saa ere dog Skovene i sig selv derimod desto vigtigere. Uden dem kand Bergværkerne ey drives, vore Huse ey bygges, ja uden dem maatte vi fryse ihiel, og spise raae Mad. De fortiene derfor høyligen vor Agtpaagivenhed. Om det end derfor var muligt at Korn kunde voxe overalt, hvor de staae, som det dog aldeles ikke er, saa var dog intet daarligere end at rydde dem bort uden Forskiel og Eftertanke. Mange Lande sukke nu over deres alt for store daarlige Flid med at forøde Skovene. Os vilde det endda gaae langt værre, Hos os, hvor Vinteren er saa meget lang. Vi have tilforn for at drive Værker og Saugbruger hugget Skoven bort for Fode paa et Sted. Det bør vi herefter lade blive; thi heraf flyder at ingen Skov paa saadanne Stæder igien opvoxer af sig selv, saasom Frøet er borte hvoraf det skulde voxe, og hvoraf Gran og Fur ene voxe. Og om man end vil plante paa saadanne Stæder, saa ville dog Planterne ey ret fort, heldste om Stæderne ligge meget høye, formedelst Vindens Magt, og Sneens Tyngde. Skal derfor Skov igien komme til at voxe paa slige Stæder, da maae den saaes gandske tæt ved den som staaer tilbage i Dalene, og siden efterhaanden alt høyere og høyere op ad. Paa nogle Stæder, hvor Grunden er af den Beskaffenhed at Skoven kand vel voxe, En smuk graae Papegoye der snakker og fløyter got, forlanges til Kiøbs. Gærtner Hieronymus Hammer i Dronningens Tver H. H. gade, har i Commission en Deel Blomster=Svibler, at sælge, som Hyacinther, Taretter, Tullipaner, Jonqviller, Ranunculer og Anemonie, alt for billigste Priser. I Hørboden No. 12. under Børsen J. C. . . . er at faae Vind=Ovne store og smaae De som samme har betinget, vilde dem strax annamme, ellers bliver de solgte til første Liebhabere.