Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-16
Vore danske Godseiere eller Herremænd lade sig passende inddele i to Klasser. Den ene er Proprietærerne af de høiere Borgerklasser, hvis Forældres Arvegodser eller store Midler ofte i Vuggen bestemte dem til denne Stand, den anden Klasse er Proprietærerne af Middelstanden, hvis ved Flid og Snuhed, og ofte blind Lykke samlede Midler have saa dem i denne Stilling. Af hine første Klasse. andse de Færreste selv deres Godsers Bestyrelse, deels fordi Nogle af dem ere fraværende i Statens Embeder, deels fordi Mange ej selv gide befattet sig hermed, men heller ville leve i Mag og for deres Fornøielse, deels endelig og fordi de Fleste ej forstaa selv at bestyre et samlet Gods, og saalidet gide lært det, at de endog overlade deres Forvalteres Regnskabers Revision til en saa kaldet Jnspektør, eller anden ofte dyrt lønnet Kommissionær og ofte ligesaa upaalidelig som Forvalteren. Mellem anden Klasses Herremænd gives der vel nogle, som selv bestyre deres Godser, men ligesaamange lade dem dog oftest af en Slags Forfængelighed bestyre, af Fogder eller Forvaltere, og desuden mellem disse borgerlige Herremænd have de fleste ei anden eller bedre Dannelse, end vore allerfleste Forvaltere. Men hvem ved nu ikke, hvorledes Dannelsen, er paa de allerfleste vore Skrivestuer, Planteskolerne for vore Forvaltere. Paa Herregaardene begynder den oftest med at vogte Høns, hvorved læres med Tiden at vogte Bønder. Thi udmærker Hønsedrengen sig hos den naadige Frue - Madam Forvalters - eller anden Dame af Jndflydelse paa Gaarden, straks forfremmes han fra Hønsehuset til Skriverstuen. Ofte tages og herind en efter Forvalterens, eller Ladefogdens, eller Skyttens Omdømme vittig Dreng, der kan skrive og regne lidet Med at vænde Stæg vugge Børn i Søvn, første Kammertjenerens, Forvalterens, og Skriver karlens Støvler. – i Tienerens Forfald staa bag paa Vognen tide ud paa Godset nu om et nu om et andet – og flere dette Slags ringe Hus forretninger hendrives de første Aar af saadan en Drengs til de egentlige Kontorforretninger bestemte Læreaar. - Derefter betroes ham først at afkopere Ordre til Budfogderne, eller Sirkulærer, eller Auksionssedler, og flere saadanne ubetydelige Skriverier. Endelig efter saaledes at have døset flere Aar hen, skal han da tage sig af Skriverstuens de vigtigere Forretninger. Men disse maa nu ganske læres af Rutine, og under lidt Anvisning af Prinsipalen, aller Forvalteren, som dog ikke kan lære dem bedre fra sig, end han selv har lært dem. Paa Forstandens Dyrkning ved Læsning og regelbundne Skrivesvelser maa derfor ikke tænkes. Lidt i Hesselbergs eller en anden juridisk Haanddog, og naar et Brev eller andet Dokument paa egen Haand skal skrives, da Werfels Brevbog eller anden saadan Formular bog ere alle de Bøger, som læses eller rettere bladres i. Efter saadanne flere anbragte Læreaar er da Drengen færdig til strak at kunne tjent som Forvalter. Ofte tages vel og hertil et ungt Menneske hos en Justitsbetjent paa en Amtstue, eller anden Kongelig Embedsmand oplart og til Pennen dannet. Men desværre disse Drenge hos de Kongelige Embedsmænd dannes oftet ikke bedre, end de hos de private Forvaltere. Der som her forlanges af Drengen lige ydmygende Forretninger - der som her faar han kun disse ydmygende Forretninger Lov at komme ind i sin Prinsipals Værelser - der som her er hjemme Kudsk, Tjener, og Piger, og udi Byens og Egnens Skriverdrenge, som oplæres paa samme Maade, hans sælskabelige Omgang. Og nu tænke man sig en saadan Dreng, saaledes opdragen, dannet, og oplært, ofte lige fra denne Stilling antagen til Forvalter, uden en Gang at kunne skrive en taalelig stilet Anmeldelse, mindre noget sammenhængende Brev, Erklæring o. s. v. og med ham skulle nu Præsten og andre Egnens Kongelige Embedsmænd sidde i Kommissioner, og deeltage i offentlige Forhandlinger, hvori Forvalteren er paa sit høie Hærskabs Vegne stundum endog den Første. Af denne Forvalter skal Øvrigheden, indhente ofte meget vigtige Oplysninger og Erklæringer. Paa ham skal hundrede og flere Familiets større og mindre Velstand hero. At dette baade er ubehageligt for den med en saadan Forvalter i Forbindelse staaende Præst og Andre, og at det dertil har en paa Forretningerne meget skadelig Jndflydelse er begribeligt. (Fortsættes.)adstians Lovgivning. Mon mig Forordning for Kongerigerne Danmark og Norge angaaende skjærpede Forholdsregler mod forbuden Handel. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c., Giøre vitterligt: Da ulovlig Handel med Varer, som ikke maae indføres eller udføres, søger nu flere og andre Veie, Midler end tilforn, saa finde mt anvender and Vi fornødent, at fastsætte nærmere Bestemmelser, for Var førsel til Lands og Vands, og anordne en nøiere Control end hidtil med de i Landet værende Forraad af forbudne Varer og den Handel, dermed føres, samt derhos føie Foranstaltninger, hvorved de nuværende Besiddere af saadanne Varer kunne sikkres i Besiddelsen, saavidt denne kan ansees at være lovlig. Da desuden forbuden Handel allene kan være en Følge af lav Vindsyge og Ringeagt for Borgerpligt, og er høist skadelig for det Almindelige og for den lovlige Handel, bør den med Strænghed ansees, hvorfore Vi finde det passende at skjærpe Straffen for Forbrydelser mod de udgangne Handelsforbudde, og at befale saadan Fremgang i Retsbehandlingen af de Sager, der i denne Anledning maatte reise sig, at deres Undersøgelse og Paadømmelse saameget mueligt kan fremmes. Til Enhvers desto nøiere Underretning samles herved under eet de Forbudde mod Jndførsel og Udførsel, som herefter og indtil videre skulle være gieldende. Vi byde derfore og allernaadigst befale: §. I. Fra fremmed Sted maae til vore Riger, Danmark og Norge ikke indføres: I. Varer af fiendtlig Oprindelse; undtagen: Raae eller i det grove tilberedte Naturproducter, naar de indkomme ved Condemnation eller Confiscation. 2. Alle ikke europæiske Producter, undtagen: Kornvarer, Meel og Fedevarer, samt de, som indkomme ved Condemation eller Confiscation. 3. Liqveurer; Frugter nedlagde i Sukker eller Brændeviin, saa kaldede Confecturer; Castanier, Apelsiner, Viindruer, Æbler, Pærer; Pomade, lugtende Vande; brændte Væxter, der bruges som Kaffe, og alt raspet Farvetræe. 4. Manufactur, Fabrik= og Haandværks=Varer; undtagen: a. Silke raae, spunden og tvunden, glatte Silketøier; glatte Silkebaand og Silkestrømper, b. Lærreder, Drei ler, Haardug og Voxdug, samt Bendler, Traad, Traadstrømper og Dynevaar af Hør, c. Kamel garn. d. De grovere polerede og upolerede Jern eller saa kaldede Jsenkramvarer; Blikplader af Messing og Jern, fortinnede eller ufortinnede; Messingtraad, Metalstrænge, Syenaale, Knappenaale, Uhrnøgler af Messing eller Jern, Vægt skaale af Messing, Kaffemøller uden Træekasse, Kradsbørster, Karter, Hegler, Dele til Uhre. c. Papiir, Lak, Mynstre af Papiirstapeter, Landkort, Søekort, Pergament, Øienskjermee af Pergament, almindelige Tobaksdaaser af Papiir, Træe eller Blik. f. Ensfarvet Steentøi, samt Leerkar, til Apothekerbrug og mineralske Vande. . Speilglas, Speilfolie og uslebne Glasvarer. H. Farve og Malervarer, Okker undtagen; Tegnekridt, Blyantspenne; Pensler med bløde Haar til Malning. i. Rignetavler, Hvædse- og Slibestene, Liim, Tarm strænge, Scaan til Haandværksbrug, Træræsker, Matter, Korkepropper, utildannede Meerskumspibehoveder, Skedevand. J Norge skal endvidere fra Jndførselsforbuddet være undtaget: Alle Sorter Vaaben og uldne Manufacturvarer; hvorfore uldne Manufacturvarer fra Norge ligesaalidet som fra fremmed Sted maae indgaae til vort Rige Danmark. §. 2. Til fremmed Sted maae fra Vore Riger, Danmark og Norge ikke udføres: Kornvarer og Bælgfrugter alle Slags samt Kartofler, saavelsom de Fødemidler deraf tilberedes; altsaa Meel, Gryn, Brød, Malt, Øl, Øledike og Kornbrændeviin. Frøe sorter og det som af Frøe tilberedes, saasom: Linolie og Roeolie. Af Fedevarer: Talg, Smør, Ost, saltet og røget Kjød eller Flesk. Alle Slags saltede, røgede og tørrede Fiskevarer. Salt, Humle, Tobak i Blade. Alt Slags Tømmer og Træe, samt Staver, Tøndebaand, Brænde og Egebark. Af Metaller, Rusern og Jern i Stænger og Plader, Garkobber, Tin og Blye. Af Farvematerialier, Krap, Vaid og Smak. Apothekervarernes Simplicia efter Pharmacopærn, undtagen Spanskgrønt. Af raae Materialier til Forarbeidning og Forædling: Hør, Hamp, Uld, Huder og Skind, saavel raae som garvede og beredte, Svovl, Salpeter, Aske, og førvært Udførsel af raae Silke.