JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-20
Hestemarkedet i Thisted forrige Torsdags og Fredags var det daarligste, man i lang Tid kan erindre, kun meget faa Heste bleve solgte, og enkelte betaltes med 60 a 80 Rbd. Cour. Stykket. Af fremmede Kjøbere havde kun faa indfundet sig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-20
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 13de Febr.: J. H. Destmann f. Glouchester, best. t. Kiel m. Salt. - Udg. D. 15de. J. M. Sørensen og H. Hansen t. Norge m. Korn og Fedev.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-20
Bekjendtgjørelser. Efter længere Tids Brystsvaghed, behagede, det Alherren, i Gaar Aftes, at bortkalde til et bedre Liv min inderlig elskede Kone, min fem aarige Datters ömme Moder, Frederikke Sophie, föd Munk, kort efter at hun samme Dahavde gratuleret vor lille Datter, hvis Geburtsdag det just var. Hendes Alder blev kun 34 Aar og 3 Maaneder, og vort Ægteskab varede er fuldt gji 6 Aar. Dette for mig, min lille Datter og min er gamle Svigermoder, der, i den Afdöde, mistede Hiin eneste Datter, hvem hun saa kjærlig og mode ig pleiede til sidste Tid, saa smertelige DödsElfald, bringes herved til Families og Venners i Kundskab. Hobro, den 18de Febr. 1837. J. IIöeg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-20
At min gode Oncle Hr. Literatus A. V. Jespersen, 69 Aar gammel, i Eftermiddag Kl. 4 omskiftede Tiden med Evigheden, skulde jeg ei undlade at meddele fraværende Slægt og Venner. Wang, den 14de Febr. 1837. N. Gleerup.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-20
At min inderlig elskede Moder, Jnger Jørgensdatter sal. Holms, ved Døden er afgaaet i Aftes Kl. 17, fter flere Aars Svaghed, i hendes 64de Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst hendes fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 18de Februar 1832. Jørgen Holm.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-20
Fredagen den 24de Febr. 1837, Kl. 7 Aften, afholdes en Generalforsamling i det dramatiske Selskab. Directionen. Værelser kunne faaes til Leie hos Skomagermester A. Schou i Skolegaden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-20
Bedste Christiania Ansioser sælges hos Ulrik F. Torm. Afproppet Øl, stærkt og velsmagende, sælges til 5 sk. pr. Flaske hos Ulrik F. Torm.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-20
Et Stue=Værelse med et Spisekammer ud til Gaarden ser at faae tilleie til Paaske Flyttetid hos Skipper Andresen paa Frisenborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-20
En sort Hund med hvidt Bryst er i forrige Maaned kommen løbende til Skovstrup, hvor den kan faaes udleveret. P. P. Clausen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-20
Skipper Niels Jørgensen med sin førende Slup, de tre Brødres afgaaer, om Vinden føier, sidst i denne Uge til Kjøbenhavn og medtager noget Fragtgods. Paa herom skeet Andragende har den Kongelige Direcition for Stutterivæsenet og Veterinairskolen bevilget, at Fuldblodshingsten Skjold opstaldes i indeværende Aars Bedækningstid paa Hovedgaarden Aastrup ved Hjørring, hvor den skal bedække for 12 Rbd. rede Sølv for hver Hoppe, uden Hensyn til om denne bliver drægtig eller ei, og maatte de Hopper, som ønskes bedækkede af fornævnte Hingst, anmeldes for Proprietair Jürgensen til Aastrup. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. Hjørring, den 4de Februar 1837. Paa Amtmandens Vegne Brink-Seidelin.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-20
Tvende moblerede Værelser i Stedet Nr. 137 ved Vesteraa ere at faae til Leie næstkommende Paaske Flyt Schaumburg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-20
En duelig Møllesvend anvises Condition til 1ste Mai fra Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Aalborg Stiftstidende og Adresse=Avis. Forsendes med Brevposten, ifølge kongl. allernaadigst Bevilling. Onsdagen den 22de Februar. Aar 1837. Udgivet af J. Chr. Borch & H. Ph. Niels Enke. - Redigeret af Capitain v. Søderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Tvisten imellem Hr. Dupin og Marschal Clauzel er bilagt. Begge Herrers Venner have lagt sig imellem, og det er lykkedes dem at mægle Fred. J Aftenbladene af 9de Fbr. bragtes denne, ikke uvigtige, Omstændighed til Publicums Kundskab. Freden mellem de stridende Parter er sluttet paa den Basis, at de begge gjensidig have erkjendt, at der handledes om et reent politisk Sporgsmaal og at forskjellige Anskuelser om et saadant ikke kunde gravere nogen af Parternes Ære og at følgelig Fortsættelsen af en Brevvexling, derkun kunde bedrøve Fædrenelandets Venner, ikke kunde ansees, passende. Kundgjørelsen om denne Ende paa Striden er undertegnet af de mæglende Herrer. Odilon Barrot, Mauguin, Thiers og Ganneron.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
J Publicum er man ikke tilfreds med denne Afgjørelse, af Sagen. Bladet National" gjør den bemærkning, at Dhrr. Mæglere neppe have været beføiede til den Paastand, at det omhandlede politiske Spørgsmaal ikke kan gravere Nogens personlige Ære, da høitstillede Personers politiske Handlinger netop afgiver Maalestokken for deres Adkomst til Hæder, og det først tilkommer Kammeret her at afgjøre, hvorvidt der, ved Toget til Constantine er foregaaet noget, der kunde gjøre, Skaar i Nogens Ære. Saaledes som Sagerne nu staae, er det den almindelige Mening, at begge Parter have blameret sig. Hr. Dupin kan man ikke tilgive, at han, ved denne, som ved tusinde andre Leiligheder, har indklædt Sandheder, paa hvilke han troede at burde gjøre opmærksom, i Epigrammer, istedetfor at sige dem reent ud, hvortil han i sin Stilling i Realiteten var fuldkommen beføiet, og endnu mindre under man, at han siden har stukket sig bag sin formelle Ret, for at undgaae at give Erklæringer. Marschallen, mener man, vilde have gjort bedre i at retfærdiggjøre, sig i Kammeret mod de beskyldninger, der kunde fremkomme imod ham, end at tage sin Tilflugt til et Retfærdiggjørelses=Forsøg, der maaske kunde anstaae en ung Lieutenant; thi, at hans Skrivelser aabenbart røbe hans Lyst til at faae Sagen endt ved en Tvekamp, ligger temmelig klart, for Dagen. - Piers-Partiet og den dynastiske Opposition, til hvilken Marschallen, naar man skal slutte fra de mæglende Personers Navne, maa være gaaet over, glæde sig ved, at Feiden er endt; den truede med at gjøre Hovederne forto Partier, der nu have forenet sig, for stedse til bittre Fjender. Jmidlertid vil Marschallen neppe opnaae at erholde Overcommandoen over den næste Expedition. Begge Kongens Sønner, Hertugen af Orleans og Hertugen af Nemours, beile til denne Ære. Der skal være holdt Cabinetsraad, for at afgjøre Valget imellem dem. Hr. Guizot stemte for Tronarvingen, Hr. Molt for den yndre Broder, er og trængte igjennem ved det Argument, at Tronarvingens og Fraværelse let kunde tilskynde til at forsøge et nyt Attentade paa Kongens Liv. For Expeditionens Skjæbne kan det ved svære ligegyldigt, til hvem af Prindserne Overcommanden, albliver anbetroet, da det dog kun vil gaae ud paa at smykke Enaf dem med den Laurbærkrands, som Chefen for Staben, 1 mulig maatte see sig istand til at flette for sin General.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Spanien. Fra Spanien lyde Efterretningerne i flere Henseender s sørgelige. Hvis man tør troe Beretningerne fra Madrid, af 2den D., saa trues det, af saamange andre Landeplager haardt hjemsøgte, Land, nu ogsaa af Pesten. Overeensstemmende Efterretninger fra flere af Landets Egneelhave bragt Frygten for dette Onde til Madrid. Det skal tilvære i de overfyldte Fængsler i Carthagena og Cadix, at den frygtelige Sygdom er udbrudt og raser paa en rædsom Maa alde mellem de Fangne. J Hospitalerne i Madrid sporer man ligeledes en morderisk Sygdom, men det er dog vel tvivlsomt, om ikke den Frygt, der i disse Sygdomme vil erkjen er de Forløberne eller selve Begyndelsen til den forientalske Pest, eler overdreven. Men een Sygdom, som ikke alene hersker i Madrid, men i det hele øvrige Spanien, kan man ikke tvivle om at besidde, nemlig et overhaandtagende Anarchi, blidet der udstedes Forordninger paa Forordninger, uden at Nogen giør sig den Uleilighed at adlyde dem. En Begivenhed, som udgjør Dagens Theema i Madrid, vidner om den Aandi og Tone, der hersker. Sergeanten Garcia, Helten fra i Revolutionen i la Grania, har gjort et directe Angreb paa Ministeren Mendizabal. Hiin havde, siden den af ham iværksatte Revolution, ikke ophørt med at gjøre de meest udelskeiende Fordringer ; han antog, at de Tjenester, han ved hiin Revolution havde viist visse politiske Personer, slet ikke kunde betales dyrt nok. Jmidlertid blev Mendizabal tidligere kjed af at belønne, end Garcia af at fordre. Flere i Gange afviist, fattede Garcia, som er en meget bestemt Mand, Post udenfor Finantsministerens Hotel, for at oppeuldie Hs. Excellences Ankomst. Da denne kom hjem fra Cortesmødet nærmede Garcia sig ham med nye Fordringer, og da Mendizabal ikke vilde indlade sig, bebreidede han er ham Utaknemmelighed, da det dog egentlig var ham Gargelcia), han skyldte sit Ministerium. Denne Gang, føiede ge han til, skal Du ikke slippe med glatte Ord, og tog derhos Ministeren i Brystet. Begge brødes med hinanden, men Ministeren fik Hjælp og Helten fra la Granja maatte finde sig i at blive fort i Fængsel. Herfra opløftede han nu sin Røst Dagen efter, den 11te Februar, i de offentlige Blade og fordrede Frihed og Belønning, men fremfor Alt Dommere i sin Sag. Formodentlig vil denne Begjæring ikke blive opfyldt, da man uden Tvivl vil tage i Betænkning at vove den offentlige Scandal, der let kunde reise sig af en Proces, anlagt mod den seneste Revolutions Hovedophavsmand. Rimeligere er det, at Ministrene gjøre Brug af den dem, ved den os bekjendte Lov, tilstaaede, Myndighed, at kunne decretere Landsforviisning, og, i saa Fald, vil vel Garcia, uden videre Vidtløftigheder, blive transporteret til de canariske Øer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Jtalien. Man taler om nogle paany i Jtalien opdagede revolutionaire Planer, som skulle staae i Forbindelse med de saa hyppigt mod de Franskes Konge forsøgte Mordanslag, saavelsom med den sidste militaire Opstand i Strasburg. Om der er nogen Sandhed i disse Rygter maa staae ved sit Værd, men saameget er vist, at de i Jtalien levende Medlemmer af den Buonapartiske Familie, som der, og navnlig i de romerske Stater, ere i Besiddelse af store Eiendomme, siden Opstanden i Strasburg blive strængere bevogtede end tilforn, og man vil endog vide, at de have faaet et Vink om, at man ikke vilde see det ugjerne, om de vilde tage deres Opholdsted i et andet Land.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Tyskland. En af vor mærkelige Tidsalders mange Ex=Konger og ovennikjøbet en Mand, der var født til Scepteret og saa legitim som nogen, har forladt det Jordiske. Han var i sine sidste Leveaar kun beklædt med den selvvalgte, saare fordrings frie Titel af Oberst, til hvilken han knyttede det betydningsfulde Navn af Gustavernes Ætling, ved at kalde sig Gustavson. Ganske uventet indtraf den 8de Februar til Carlsruhe den Efterretning, at han, Dagen iforveien, om Morgenen Kl. 8, havde endt sit jordiske Liv i St. Gallen. Han var født den 1ste November 1778, og fulgte, i sin mindreaarige Alder, den 29de Marts 1792 sin (ogsaa ulykkelige) Fader, Gustav den 3die, paa Sverrigs Trone, under sin Onkels, den daværende Hertug af Søderman lands Formynderskab. Efter opnaaet Myndigheds-Alder tiltraadte han paa sin Fødselsdag 1796 selv Regjeringen, formælede sig, Aaret efter, med, nu afdøde, Friderikke Darothea Vilhelmine, fød Prindsesse af Baden, Datter af den afdøde Arveprinds Carl Ludvig, og blev senere, tilligemed sin Gemalinde, høitidelig kronet i Norkoping; efter mange, for ham og den svenske Stat uheldbringende, Begivenheder, nedlagde han Kronen d. 29de Marts 1809 og, efterate have forladt Sverrig, levede han, siden Novbr. 1813, som Hertug af Holsten Gottorp, og senere, siden Juli 1816, under Navnet Gustav Adolph Gustavson og med Obersts Titel, afvexlende i Tyskland, Nederlandene eller Schweitz, i de sidste 3 Aar i St. Gallen. En langvarig Brystsvaghed, der iøvrigt ikke forekom ham selv farlig, undergrov hans, ellers kraftige, Constitution, og dens Følger endte, vedet Stikflod, hurtigt og uden Smerter, hans jordiske Bane.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Kjøbenhavn, den 18de Februar. Bulletins i Anledning af Hs. Majestæts Sygdom Den 15de Februar. Hs. Majestæt har havt en god Nat, i og har i de senere Dage kunnet være længere oven Sen- gen. Den 16de. Hs. Majestæt har i Nat havt flere " Timers Ro, og igaar har Allerhøistsamme gaaet omkring i e Sit Værelse. Den 17de. Hs. Majestæt har havt en god Nat, og Allerhøistsammes Kræfter have dagligt tiltaget.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Den 18de. Hs. Majestæt har igaar, som de forrige Da rige, gaaet omkring i Sine Værelser, og i afvigte Nat havt i en god og styrkende Søvn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Aaret 1836 giør Epoke i det theologiske Studiums Historie ved Kbhvns Universitet, da det latinske Sprogs Brug, fra d. A. Begyndelse, blev indskrænket ved Exammen. Endvidere frembyder Aaret 1836 den Mærkelighed, at det har i forøget de theologiske Candidaters Antal med 94, som en det høieste Tal, noget Aar har givet. Siden 1811 har det kun eengang naaet 69. Af hine 94 have 51 faaet thaud illaudabilis, 12 non contemnendus. Der er i disse Dage udkommet en Beretning fra Bestygirelsen for den den 3die August 1833 oprettede Friskole for Pigebørn af Handelsclassen og Embedstanden. Antallet af Bidragene (hvert paa 2 Rbd.) var i det afvigte Aar stetiget fra 615 til 675, hvorfor nu 36 Piger fra 9-1 Aar erholde fri Underviisning. Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Til det Thorvaldsenske Museum ere endnu saa godt som lingen af de udenbyes udsendte Jndbydelsesplaner tilbagelevegrede, ogsaa de her i Byen til forskjellige Autoriteter og Corporationer omdeelte Planer befinde sig endnu, paa enkelte elundtagelser nær, i Circulation. Jmidlertid ere de Bidrag, som foreløbigen i forskjellige Kredse ere tegnede, nu stegne til 26,000 Rbd. Henved 30 unge Kunstnere af forskjellige Kunstfag have tegnet sig til at udføre hver sit Arbeide, som skal være færdigt i Subscriptionens tredie Aar. Samtlige Arbeider skulle derefter bortloddes, og Jndtægten tilfalde Museets Fond. Den nærmere Efterretning om denne Forening vil blive meddeelt i Kunstbladet. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Toldbod=Blodhundenes Skjebne er nu bleven afgjort. Paa Vedkommendes Ordre, der skal være foranlediget ved Politiets Opfordring, er i Onsdags bleven holdt Standret over dem, og de tre største uden videre Formalitet blevne - hængte. Mod en Fjerde, en Hvalp, har man ladet Naade gaae for Ret. At man netop har valgt denne, selv for en Hund vanærende Dødsmaade, vidner vistnok om Vedkommendes Sympathi for den retfærdige Harme, hiin tragiske Affaire almindelig har vakt, men synes dog tillige at give den et næsten comisk Anstrøg. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Ved de i sidstafvigte Efteraar afholdte Licitationer over Anskaffelse af Fourage til Land=Etatens Brug, blev det i Conditionernes 7de Post bestemt, at naar Leverandeurerne indleverede Prima=Qvittering for Fouragens Modtagelse til vedkommende Amtstue, havde denne at forfatte, og gjennem Amtmanden til Rentekammeret at indsende Regning over Betalingen, hvorefter Beløbet først kunde ventes anviist Lehverandeurerne til Udbetaling. Om man endogsaa, imod bedre Vidende, vil antage, at alle Vedkommende fremmede Sagen ved den hurtigst mulige Expedition, er det dog indlysende, at da Anviisningen heller ikke expederes directe, men gjennem de Finantsdeputerede og Zahlkammeret til Amtstuen, vil der medgaae henved 2 Maaneder, inden Pengene komme Leverandeurerne til Hænde. Ligesom disse imidlertid ikke kunne være ligegyldige ved et saa langt Afsavn af deres Contanter, saaledes maa det ogsaa formodes, at denne Omstændighed tages i Betragtning ved Licitationen, og at, som Følge heraf, Priserne paa Fouragen blive saa meget høiere, som Disconto af Forskuddet omtrent beløber sig til. Det synes derfor fordeelagtigt for begge Parter, dersom den omhandlede Betaling i Fremtiden erlagdes, saasnart Qvittering for Fouragens Aflevering afgives paa Amtstuen, hvorimod saa meget mindre kan være noget at indvende, som en saadan promte Betaling finder Sted, naar Fouragen udskrives. (S. Bl., Her er, for faa Dage siden, død Exam. juris J. Boldt, der har gjort sig bekjendt som Niels Mortensens Bigraph, men især som Kammerherre Neergaards offentlige Anklager. En Proces med denne Godseier oplevede han ikke Enden paa. Hans sidste literaire Arbeide var en Fortsættelse af Niels Mortensens Lidelseshistoriet. sjællandske Bønder havde en saadan Tillid til denne Man at de, ved enhver, virkelig eller formeentlig Forurettelse, strax tyede til ham, og han fandtes altid villig til at gribe Pennen til deres Forsvar. Det Offentlige havde anlagt Sa imod ham, fordi han antoges at have forfattet Klager over kgl. Embedsmænd, hvortil Ingen uden bestaltede Procuratorer ere berettigede; men Retten frikiendte ham.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Fra Pressen er udkommet: "Den frygtelige SkrædderkriEn comisk Vaudeville med Sange, Uveir &c.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Kjøbenhavns Torvepriser, den 18de Februar. Rug, 4 Rd. 28 s. a 4 R. 56 s., Ærter, 4 Rd. 40 sk. a 4 R. 88 s. Hvede, 5 Rd. 80 s. a 6 R. 32 sk. Flæsk, røget, 2 Rd. 36 s. a 2 R. 2 s. Byg, rad., 3 Rd. 40 s. a 3 R. 60 s. - grøns., 2 Rd. 4 s. a 2 R. 16 s. . Ditto, Grad., 3 Rd. 24 s. a 3 R. 48 s. Smør, Pd., 1 Mk. 9 s. a 1 Mk. 11 s. Havre, 2 Rd. 56 sk. a 3 R. 84 s., Æg Snes., 1 Mk. 10 s. a 1 Mk. 11 s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 17de Februar. Hamb. 2 M. - k. S. 202. Oblig. 103 Rbd. r. S. Sp. 202. - Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828101, Norske Speciessedler pr. 100, a 102 i r. S. Sp. 179 Rbd. Sedl. 14 pCt. nye norske Oblig af 1834 Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 1/2 a 102 i r. S. 4 pCt. Do. Dr. 101 ½ a 102 i B. 48 1/2 a 18 3/4 Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 4 pCt. uopsigelige norske Stats Rente) 90 Rbd. Sd. obligat. - a - i B. Nation. Obl. (Laanet 4de Fbr. 3 pCt. engelske Laan 73 Lst. 1820) 103a 103 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse 4 pCt. uopsigelige Rigsbank- Oblig. 92 a 92 1/2 i B. Hamborg, den 17de Febr. Bordeaux 189 1/2. Petersbor9. London 2 M. 13 Mk. 6 s.; k. S. 13 Mk. 72 s. Madridlr. 44 1/2. Cadir 45. Lissabon 48. Amsterdam 2 M. 35, 95, k. S. 35, 70. Kjøbenhavn 202. Species 1/4 pCt. Rabat. Louisd'orer li og Frederikdorer 11 Mk. 2 1/2 s. Stk. i Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Befordringer og Afgang. Den 7de Febr. er Cand. theol. M. A. T. Schack beskikkete til ordineret Catechet ved vor Frelsers Kirke paa Christianshavn; Cand. theol. C. S. Koefoed til personel Capellan for Aversen ste og Theestrup Mhdr. i Sjælland; Cand. theol. L. J. Aagaard, til personel Capellan for Allesøe og Næsbyhovedsbroby Mhdr. 6 i Fyens Stift; Cand. theol. H. J. C. F. Wolf til personel Capellan for Gislev og Ellested Mhdr. i samme Stift; ordieneret Candidat D. H. Jacobsen til personel Capellan forlaKettinge Mhd. paa Als; Cand. theol. H. C. Warming til personel Capellan for Marstal Mbd. paa Ærs; Procurator ved fri Landsoverretten i Viborg samt Underretterne i Viborg og Aalle borg Stifter, C. N. Møller, til tillige at være Procurator E. ke ved samtlige Retter i Aarhuus og Ribe Stifter; Cancellist i Universitets-Directionens Secretariatscontoir, A. K. Bang, beskikket til tillige at være Revisionsassistent i Directionens Bogholder- og Revisionscontoir.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Blandede Efterretninger. Under 31te Jan. er det allern, tilladt Kammerherre O Greve af Blome til Salzau at anlægge og bære det ham af Maltheser-Ordenens Capitul tildeelte Comthurkors af beet meldte Orden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Om det danske Collegialvæsen, indeholder, Kbhvnspst. en udforlig Afhandling, hvoraf denne lille Notits: "Folgende Tilfælde, som i disse Dage ere komne os for Øre, viser hvilket paafaldende Misforhold, der finder Sted ved Pensionerne. Vi have nemlig erfaret, at en forhenværende, nylig afdød Kammertjener hos Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian har været tillagt en aarlig Pension af 750 Rbd. r. S.; vel have vi ingen Kundskab som, hvorlænge han har været ansat i bemeldte Stilling, men Prindsens Alder lader ikke formode, at han har tjent Hs. K. Høihed længe; han blev ovenikjøbet pludselig fjernet og man er vel altsaa beføiet til at antage, at der har væFret grundet Aarsag til Misfornøielse med ham, og i ethvert Tilfælde maa man finde en saadan Pension uforholdsmæssig høi, naar man betænker, at naar en Præst, efter at have holdt sit Embedsjubilæum, ønsker at gaae af, er den høieste Pension, han kan have Haab om at naae, 400 Rbd. eller lidet over det Halve af hvad der tillægges en afdanket Kammertjener.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Paa forskellige Steder i Hertugdommerne - hedder det fra Kiel- og sandsynligviis i hele Landet, uniformeres og bevæbnes en Deel af Toldcontrolbetjentene. Man holder det altsaa for Sandsynligt, at Smuglerne ville udøve et regelmæssig Modværge mod Controlleurerne, at de ville forganisere sig til Bander, o. s. v. Bevæbnede Toldembedsmænd skulle ride om i Landet, Skal det virkelig komme dertil. Endnu staae vi ved Dørtærskelen, endnu er Svær i det ikke udenfor Skeden, endnu vil et alvorligt Ord være paa sin rette Plads, o. s. v. (Artiklen, der læses i Kieler Correspondent, slutter saaledes: "Bevæbnede Toldbetjente ved Grændsen. Hvortil disse, Eller hvortil Controllen midt i Landet: Er den sidste nødvendig, saa er den første utilstrækkelig, altsaa umulig at udføre, med eller uden Vaaben. Det Umulige maa man ikke ville, det maa den Mægtige mindst ville Af officielle Bekjendtgjørelser sees, at Classe=Lotteri=Col lectionerne i Hirschholm, Vordingborg og Storeheddinge ere gaaede ind. Maaske trives Nordens Pest, Tal=Lotterierne tildesto bedre.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
I Holbek er nylig død en Komd. Borch, som siges at efterlade sig 400000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
J forrige Aar er i Frederikshavn indklareret 144 Skibe fra udenlandske Steder, og udklareret 136. 1255 Skibe, have, deels formedelst Uveir, deels paa Grund af Modvind, inløbet Havnen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Reisende. fra Aarhuus til Kallundborg: Propriet. v. Deurs; Komd. Spreckelsen; Exam. juris Foss; Coffardicapitain Sødring; Eddikebrygger Bernhard; Jfr. Ramus; Corporal Ullerslev. Med Daqvognen fra Aalborg d. 19de Febr. Til Aarhuus: Lieutenant v. Hohling. - Med samme tilbage den 20de. Fra Aarhuus: Hr. Funch. Fra Randers: Propr. Flendsted; Jfr. Flendsted.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Døde. Kleinsmed H. Busch, 32 A.; Kunstdreier P. Feyerschou; A.S. Mathiesen, f. Meyer; Handelsbetjent I. Lyngbye, 72 A. Bødker H. D. Møller, 63 A.; Stadsmægler, Ridder H. J. Herlow; C. S. Nielsen, f. Hansen, 40 A.; Alle i Kbhvn. Fru M. B. v. Wolfframsdorff, f. v. Hoffmann, 86 A., i Ringsted, Justitsraad og Toldkasserer W. F. Beichmann, 54 A., i Glück stadt. Jfr. J. S. Frølich, i Roeskilde. I. W. Kjødt, Præst til Vordegaard og Nørre=Vium, 38 A. C. C. Friis, f. Beck, Enke efter Branddirecteur og Forvalter Friis, 72 A., paa Augustenborg. Sognepr. til Høien og Jerslev, H. Wissing, 68 A. Dyrlægge Chr. J. Lund, i Skadhauge i Thisted Amt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 16de Febr.: C. R. Erichsen f. Rotterd., bestet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Stettin m. Sirup (udg. d. 17de). - Udg. D. 17de: H. M. Madsen, I. C. Kiær og C. Rasmussen f. Hull t. Svendb. A.W. Claudi t. Aarh., R. Nielsen og M. Andersen t. Kbh., A. C. Brylle t. Odense; Alle f. Newc. C. C. Nielsen f. Leith t. Troense. J. J. Thrane f. Lissabon t. Kbh. J. H. Destermann f. Gloucester t. Kiel. D. 18de: T. Olsen f. Norge 1. Kallundborg. S. Jespersen t. Norge m. Korn og Fedevarer. BerBer
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-22
Bekjendtgjörelser. I Dag Morges Klokken 5, behagede det Forsynet, ved en rolig og stille Död, at bortkalde herfra til et bedre Liv, vor elskede Datter Beuriette Christiane Johanne, efter 4 Uge Sygeleie, i hendes 25de Aar. Næst forbindtliget at takke for al den Deeltagelse, som ble viist den Afdøde under hendes Sygdom, frabedes Condolence, som kun ville foröge vor billig Sorg. Aalborg, den 2de Februar 1832. Ane C. Mølfferdt, Fr. Chr. Sölfferdt. söd Lorentzen.