JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals-Sædler til sam ABC, og Evangel Bøger til sædvanlig me Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Priis. Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions=Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions=Prædikener. Dantzi, Grammatica. Analysis Geneseos, Catechismus Integer. Donat og Aucora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolfens Tanker, om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolsens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Dancels Discourser og Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye Juletinker og fuldstændig Kaage-, Bage= og Syltebog. af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler og Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid vel tilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect; over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-16
Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyn NB. Odelse, indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølger: og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Ope Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke, og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Alaade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe, med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste. Det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie, 8 Mk. for Exemplaret, eller begge Tomer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Kiøbenhavns No. Aar. Os hun, litius. Junii. Post-Tidender. Pander. hos Mandagen, den 19 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Paris, den 2den October. Den første og vigtigste Nyhed herfra bliver at mælde, er, at Belgiens og Lüttichs Skjæbne, alle modsigende Gisninger uagtet, nu den 1ste October paa Merlin fra Douais Fordrag saaledes er afgjort, at de nu ere fuldkommen foreenede med Frankerig. Vel fattedes denne Forening ikke paa Modsigelser, især talte Lesage (fra Eure og Loire) og Armand eftertrykkeligen derimod, og paastode, dette Skridt var alt for overilet, og vilde kun forlænge Krigen; samt at Frankerig allerede desuden var overvættes stor, men de Deputerede, som i disse Lande havde været paa Sending, tilligemed Tallien, Echasseriaux, og især Carnet, der beviiste Frankerigs militaire Fordeele ved denne Forøgelse, talte kraftigen for denne Forening, og fik Overhaand. (Meget beqvemmelig har altsaa Keiseren valgt sin Tid til – som de vienske Efterretninger mælde, at afskedige det hidtil endnu beholdte nederlandske Departement, Conventens Kamp med Sectionerne synes alt meer og meer at døe hen, især siden det kraftfulde Decret, der gjorde Præsidenterne og Secretairerne ansvarlige for alle inconstitutionelle Beslutninger. De fleste tabe Lysten til denne farlige Ære, og nedlægge deres Poster, og hvorvel man har valgt dem Eftermænd, skal dog Haabet at udrette noget mod Conventens store Magt – der uden tvivl maae søges i den sande Almeenstemming, der, som man veed, ikke sielden er noget andet, end den offentlig: Stemme – alt meere og meere tage af. Ogsaa er de ikke Conventen til liden Fordeel, at i de meest opsætsig, Sectioner, ikke just skal være gaaet saa ærligt, i det mindste ikke saa forsigtigt til med Valgmændenes Udnævnelse, hvilket deels bringer disse Sectioners hidtil slumrende Patrioter op af deres Dvale, deels ogsaa giver Rænkesmeddenes Forhold blot for det Latterlige, der, som man veed, er i Paris et ikke ubetydeligt Vaaben. Saaledes havde Vendomeplads Sectionen til Valg mand udnævnt en gammel Marqvis, der var fornuftig nok til at afslaae Valget; da man nu ikke vilde til at modtage hans Afslag, tog en Steenhugger Ordet, og sagde: Borgere, jeg troer ikke, J kunne berøve Hr. Marqvien den eneste Leilighed, han siden Revolutionen har havt til at vise sig en retskaffen Mand. J maae altsaa antage hans Undskyldning. Hvorpaa Factionisterne taug. Jkke bedre Held havde en Deputation fra Sectionen Lepelletier, der skulde indbyde Sectionen Montreuil i St. Antons Forstaden til Medvirkning; thi som de Deputerede vel vare færdige med deres ziirlige Tale, tog en uanseelig Arbeidsmand Ordet, erindrede sine Sectionsbrødre, at just Sectionen Lepelletier var den, der var allerivrigst i at faae dem gjort vaabenløse efter sidste Opstand; hvorpaa Forsamlingen ufortøvet blev hævet, og Talerne gik med uforrettet Sag hiem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Jkke desmindre vedblive adskillige Sectioner endnu bestandig at stampe mod Braadden. En Deputation fra Sectionen Montblanes Primairforsamling forlangte den 25de at indlades for Conventen, men blev i Følge det sidst anmeldte Decret afviist. Jkke desmindre forlangte følgende Dag en Deputation, under Navn af Commissarier fra Parises Primairforsamlinger, ligeledes Adgang; og uagtet den ikke allene ogsaa blev afviist, men Poul tier endog vilde have den ført til Sikkerhedscommitteen, lod den dog Conventpræsidenten overantvorde, og i adskillige offentlige Blade aftrykke sit Skrift: Erklæring, fra Pluraliteten af Parises Primairforsamlinger kaldet, hvori udtrykkelig paastaaes: at Conventens Fuldmagt nu er udrundet, men at den desuagtet giver Love, som ikke gaves i Robespierres Tid. At allevegne lød Ordet Sammensværgelse, men Spørgsmaalet, som Sectionerne her forelagde Conventen, var: om Folket var sammensvoret mod sig selv, eller Conventen mod Folket, eller Committeerne baade mod Folk og Convent. Til Slutning erklærede Primairforsamlingerne her: at de mod deres Præsidenter og Secretairs og Anførerne for deres væbnede Magt givne Decreter kuldkaste al Folksouverginitet; samt forlangte, at alle frie givne Terrorister, Mordere og Tyve paa ny maatte hæftes og stilles for Retten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Ligeledes har Lepelletier Sectionen besluttet en egen Bekiendtgiørelse, som den vil sende til Departementerne og Armeerne, og hvori den bebreider Conventen, at den giør Parises Jndvaanere ansvarlige for Repræsentanternes Sikkerhed, og dog omgiver dem med Tropper, udspreder de skrækkeligste Bagvaskelser mod dem, fylder Paris med Rædselsystemets Agenter, fornyer Marats og det forrige Biergs Proscriptioner, og behandler som Anarkister og Mordere, hvem Pariserne hædre med deres Tillid, men Conventen maatte intet vente af Pariserne, saalænge den endnu herskedes af Rædselsmænd, som den maatte forjage, da Forliig aldrig kunde finde Sted mellem Bødler og Pariser. Ligeledes har Roulesectionen besluttet en Eed, hvorved den sværger evig Krig mod dem, der igien ville indføre Rædselsystemet og Skafotterne, og ikke vil taale nogen Arrestbefaling mod Borgere for deres i Primairforsamlinger yttrede Meeninger. Andre Sectioner forlange de ved sidste Palaisroyalopløb hæftede unge Menneskers Friegivelse. Pantheonsectionen tager sine Valgmænd i Eed, ingen af de nærværende Repræsentanter at vælge til den ny Lovgivning. Theatersectionen forlanger Sikkerhedscommitteen afskaffet, som en Revolutionsanstalt, og har tillige den Theater-Jdee, i sit District at oprette et Corps Oldinger over 60 Aar, der uden Uniform og Vaaben skulle gaae det mod Borgere udsendte Militair imøde, og ved at vise deres graae Hoveder, holde det fra at drage Sværdet mod Medborgere. Midlertid har Conventen ikke blot ikke ladet sin Vagt forøge, men og de 8 Kanoner, der siden sidste Opstand stod ved Thuilleriernes Jndgang, borttage. Derimod forøges Militairet i Egnen om Paris, og den freronske Ungdom, der har unddraget sig Reqvisitionen, forat giøre Ustyr i Paris, sendes til Grændserne. Leyren fra Marly er forlagt til Sablonssletten. At General Menou heller under nærværende Omstændigheder betiener sig af Linietropper, end af Parises Nationalgarde, er ligesaa naturligt, som at denne ikke seer det gjerne. Af de nyedecreterede republikanske Myntsorter forelagdes Conventen den 29de 100 Stykker til Prøve, og anmeldtes, at Mynten daglig leverede 30000, og inden kort Tid vilde kunde levere 90000, og altsaa Finanzcommitteen i Stilhed gjendrev sine Bagvaskere, og lettede det tilkommende Directorium Midlerne til at opfylde de Franskes Haab. Omsider har Conventen samme Møde givet en endelig Grundlov, som i det den betrygger Religionsfrieheden, betager Geistligheden dens politisk skadelige Jndflydelse, og som i høy Grad bærer det Klogskabs og Retfærds Stempel, der – maaskee Decretet om de to Trediedele undtagen – i saa høy Grad udmærker Conventens seenere Handlinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Fra Vendeen har man hverken fuldstændige eller paalidelige Efterretninger; Officialiter har blot Merlin fra Douai anmeldt, at de Engelske ikke, som udspredt var, havde gjort Landgang, privat Beretninger fremstille imidlertid Tingene betænkelige. Om det, som Tallien og flere have paastaaet, staaer i Forbindelse med Sectionskampen i Paris, og det Hele styres af en Centralcommittee, kan vel ikke med Sikkerhed enten antages, eller nægtes; men at de saa kaldede Royalister, der i Grunden ere Aristokrater, hverken giøre deres, eller Primairforsamlingernes, eller Kongedommets Sag nogen Tieneste ved deres ubesindige Brammen med ugavnende Hengivenhed for Ludvigs Datter o. s. v., kan ikke kaldes i Tvivl.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
J Chartres er Constitutionen og Decreterne høytidelig proclamerede, derfra ere de udsendte Repræsentanter Bourdon og Fleyry tagne til Dreux, for at hæfte de Deputerede, der havde tilbudet Parises Primairforsamlinger Korn, med tilføyet Forsikkring, intet at vilde overlade Regieringen. Da disse nu, for at fries for Hæftelse, lod Larmtrommen røre, og nogle og halvtredsindstyve væbnede erklærede sig for dem, kom det til en Fægtning, hvori 10 Rebeller blev, og 30 toges til Fanger, hvorpaa det er fuldkommen roeligt. Leyden, den 8de October. Vi erfare ved et af ficielt Brev fra Petessborg, at efter en fra Keiserinden, udgivet befaling det er alle og enhver tilladt, at udskibe og forsende russiske Producter til de foreenede Nederlande, hvorvel de Franske endnu befinde sig der, og at de to der anholdne hollandske Skibe skulde blive frie givne, saasnart det i Amsterdam anholdne russiske Skib løslades.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Da fem af de Provindser, der sende Deputerede til Generalstaternes Forsamling, alt have erklæret sig for en betavisk Nationalconvents Sammenkald, og den afgiørende Beslutning er fastsat til den 15de i denne Maaned, have Hollands provisoriske Repræsentanter den 2den taget en Beslutning, hvorved de til denne Ende have anordnet et Mandtal af alle deres Provindses Jndvaanere, af hvad Kiøn og Alder de end ere. De fire Commissarier, som denne Forsamling havde overdraget at give en Jndberetning om de befalinger, Prindsen af Oranien i sin gamle Værdighed, som Stadtholder havde sendt til Staternes ostindiske Colonier, at indlade engelske Tropper, ere indkomne dermed i Mødet den 29de September; og gaaer den ud paa, at lade opsætte en Anklaget mod Cidevant-Stadtholderen, og at overdrage denne til Borgerne Bavius Voorda, og Johan Walkenaar, Professores Juris ved Universitetet i Leyden. Borgerne Hahn, la Pierre, Paulus og Genvert have opsat ovenangivne Jndberetning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
J Leyden har den 3die i Anledning af Nationalgardens Faners Jndvielse været en Tumult, hvorved adskillige oranisksindedes Huse blev plyndrede eller beskadigede. Det alt for svage Militair kunde ikke dæmpe disse Uroeligheder, førend Nationalgarderne kom dem til Hielp, lem af de plyndrende og en fransk Husar bleve dræbte, og adskillige saarede og fængslede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
London, den 2den October. Efter et dansk ostindisk Skib, Cronborg medbragte Beretning, var Admiral Elphingstone ved dets Afgang fra Cap blot i Besiddelse af Fortet Falsebay, som Hollænderne havde rømt; og opsattes alle øvrige Foretagender, indtil General Clarke kom med Landtropperne. Den hollandske Garnison paa Cap bestod af omtrent 3000 Mand, meest europæiske Tropper, hvoriblandt det würtembergske Subsidiecorps. -Man tvivlte midlertid ikke paa, at Elphingstone jo med det første vilde indberette Forbiergets Erobring. Fra Madrass udsendtes Skibe og Tropper, for at tage de øvrige hollandske Eiendomme i Asien, og maaskee Batavig selv i Besiddelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Med to franske Commissairer, Monneron og Ser vert, der paa en dansk Chalouppe ere komne til Dower hvorfra de endnu ikke har faaet Tilladelse at gaae til London, have de engelske Tidender meget travelt. Tiden vil vise, om deres Ærende blot er Fangers Udvexling, eller om de tillige, og det paa saa overmaade fordeelagtige Vilkaar, skulde underhandle Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Fra Philladelphia har Sir Snape Hammond, engelsk Resident, bragt Alliancetractatens Ratification, og Forsikkringen om Kongressens venskabeligste Redebonhed til visse Puncters Ændring og Berigtigelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Carlsruhe, den 2den October. FeldmarschalWurmser er ankommet her i Gaar, og ufortøvet over Duslach og Bruch sal gaaet til Heidelberg, hvor han har forøget den keiserlige Armee med 17000 Mand. Der siges, alle commanderende Generaler have nu faaet Ordre, herefter at handle efter eget Tykke, ikke først at indhente befaling fra Wien, som de Franske ikke synes sindede at oppebie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Frankfurt, den 6te October. Ved Maynz er det i disse Dage gaaet blodigt til. De Keiserlige toge den 2den igien Kostheim fra de Franske; men disse rykkede den 3die frem med betydelig Forstærkning, og toge det tilbage; tillige angreb de, men med mindre Held, Kastil og Hartenberg, som skal have kostet mange Mennesker. Den 5te hørtes atter en stærk Kanonade, og saa siges de endnu eengang at være uddrevne af Kostheim; men alt mere og meere at forstærke sig. Tillige fortælles det, at Clairfait har befaling at undsætte Maynz, hvad det end skal koste; – efter tydske Aviisprophetiers sædvanlige Udfald kunne vi altsaa snart vente at see den i de Franskes Hænder, som nu og ere Herrer af Thalehrenbreitstein, og derfra angribe den sig endnu holdende Fæstning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Wien, den 3die October. Hver Dag synes her alt mere og meere at ventes, at Freden med den franske Republik maae kiøbes paa den tydske Rigsforfatnings Bekostning. De alt sluttede og endnu ventelige separat Frede af de anseeligste Rigstænder, Mannheims Overgivelse, Wurmsers høyre, og Clairfaits venstre Fløy, som derved er bleven blottet, Maynzes farlige Stilling, og det alt aftagende Jnteresse, der hæfter Keiseren til Riget, og ikke meere synes at tilraade flere Opoffrelser, alt dette skal have foraarsaget den Beslutning, at overlade det til sin Skjæbne, og drage sig tilbage til Arvelandenes Grændser. Det hedder derfor, at Clairfait skal drage sig til Bøhmen, og Wurmser bag Lechfloden tildeels til Tyrol. Saalidet gunstig end Freden under disse Omstændigheder vilde falde ud, bliver den dog stedse meget at ønske, da, hvis Krigen varte længere, det meget torde være at befrygte, at ogsaa Lombardiet vilde falde Fienden i Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Politiet har atter i den hele Bye foretaget en stærk Randsagelse efter mistænkelige, hvoraf man har optaget nogle Hundrede. De Tienstdygtige tages til Soldater; Resten maae rømme Landet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Jtalien, den 26de September. Ved den franske Armee i Jtalien er paa ny ankommen 22000 Mand deels Cavallerie, deels Jnfanterie; tilligemed General Scherer, og er Arnemon tilstrækkelig forsynet med Levnetsmidler – saa det ikke, som Aviserne for nogen Tid siden lod forstaae – bliver af Sult, naar den slaaer Østerrigerne, og driver dem ud af Jtalien. Mand af Pyrenæerarmeen gaae til Avignon at kue Emigranter og Præster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Leyden, den 12te October. J Paris er mellem Conventen og Sectionernes Partie leveret en blodig 18 Timer varende Kamp, hvori Seieren er bleven Conventens.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Kiøbenhavn, den 19 October. Under Dato den 7de October er udkommet en Forordning om en extraordinaire Kornleverance af det contribuable Hartkort i Danmark, for en bestemt Betaling, til Kongelig Tieneste i Aaret 1796.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Den 11te September er Kammerherre og Canzler i Hertugdommet Schlesvig F. v. Bardensleth udnævnt til Geheimeraad. Den 25de er Fuldmægtig ved GeneralPostamtet M. J. Goldbeck beskikket til Postmester i Neumünster. Raadmand H. Jacobs i Garding confirmeret til anden Borgemester sammesteds. Den 2den October er den hidtil værende anden Expeditionssecretair i det tydske Cancellie, Justitsraad Chr. Jansen, beskikket til første, og Cancellieraad, samt Archivarius P. Sixtel, til anden Expeditionssecretair, Cancelliesecretair P. Grønlund til Archivarius. Den hidtil værende Diaconus i Delgen i Storder Ditmersken, P. Lorenzen, til Præst i Hohen Amtet Hütten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
Barom. S. O. Varme. 12 October. N. O. O. S. O. 27. II. O.S. O. 27. II. 9. 11 V. N. V. 27. II. 3. S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-19
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 16de November førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Januarii til den 12te Julii 1794 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: at Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toibboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-23
Kiøbenhavns Aar. No. an, Jan. anlantnin, Post-Tidender mantion. til Fredagen, den 23 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-23
Allerede i sidste Nummer berettedes, hvad de leydenske Efterretninger, der angav Tidenden at være kommet med Telegraphen til Lille, kortelig bebudede om Conventens Seier over de opsætsige Sectioner. J Forventning af, at næste Post, som inden dette Blads Slutning kan ventes, skal herom medbringe udførligere Beretning, maae vi, at Kiæden ikke skal afbrydes, medtage den mellemløbne Rad af Begivenheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-23
Paris, den 5te October. Strax efter Conventens Decret af 27de September, der satte Præsidenter og Secretairer i Primairforsamlingerne under Ansvar, for de – som man kalder dem – ul rasouveraine Handlinger, de undertegnede, takkede vel strax nogle Præsidenter af, men disse bleve paa Stedet afløste af andre; og for at gjække Decretet, vedtoges, at Medlemmerne een efter den anden skulde beklæde disse Præsidentskaber, og individualiter undertegne de tagne Beslutninger. Seetionen Bondy vedtog derhos: at dersom Vold blev øvet mod en Borger, for Raadslagninger i Primairforsamlingerne, eller deraf flydende Handlinger, skulde Larmtrommen strax gaae, Borgerne gribe Vaaben, Valgforsamlingen vore pligtig at møde, og den væbnede Magt at omgive og lyde den. Nogle Sectioner tiltraadde denne Beslutning, andre udsatte Raadslagningen over en Muterie, der kunde lede til Borgerkrig. Sectionen Lepelletier, der stedse har været Formand for denne Opstand, tog den anden October, med en meget hæftig Jndledning, hvori blandt andet siges, at det er Tid, Folket selv tænker paa sin Frelse, da det bedrages, forraades, myrdes af dem, det har overdraget sin Tarv – den Beslutning: at alle de Parisiske Primairforsamlingers Valgmænd næste Morgen skulde møde paa det franske Theaters Sal, understøttede fra hver Primairforsamling af tilstrækkelig væbnet Magt; de skulle giøre Eed, at forsvare deres Committeenteres Rettigheder indtil Døden, hvorimod Primairforsamlingerne skulde tilsværge dem Forsvar, saalænge de vare troe, og ikke at skilles ad, førend Valgcorpset var indsat.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-23
Da een af Grundene til denne Sectionsbeslutning var, at Conventen havde sat ti Dage mellem Primairforsamlingernes Slutning og Valgforsamlingernes Sammenkald, for derved at forlænge sig i sin Post, giorde Baudin samme Dag Nationalconventen i Ellevecommitteens Navn det Forslag, at den ny Lovgivning 10 Dage før, altsaa den 27de October skulde aabnes; til hvilket Decrets Jverksættelse bestemt ogsaa adskillige Anstalter bleve føyede. Næste Dag var den til en Sørgefest for de af Biergpartiet samme Dag 1793 opoffrede girondistiske Deputerede. Over en Marmor - Sarcophag hævede sig en Urne, hvorpaa laae en Palme og en Krone, om Foden hang 22 Blomsterkrandse til Erindring om de to og tyve Martyrer hvoriblandt altsaa Philip, Cidevant Egalitee, ogsaa har faaet Plads, da derimod Gorsas, Guadet, Dechesaux, Barbaroux, Pethion, Condorcet, Salles, og flere, der opoffredes omkring i Provindserne, ingen Almindelse funde. - Paa Urnen stod ForFriehedens ædelmodige Forfægtere, der under Tyranniet ere omkomne i Fængslerne eller paa Skaffettet – og de have anbefalet Fædrelandet deres Fædre, deres Mødre, deres Børn. Det var befalet, at alle Repræsentanter skulde møde i Sørgecostume; men de gamle Biergboer, Charlier, Le Sage=Senault, Goupilleau de Montaigu, Roux, Deville, og nogle andre, kom i Hverdagsklæder, for at vise, at de endnu vare deres gamle Grundsætninger troe.