JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Jndenlandske Efterretninger. J den korte Tid fra Nytaar af, har Døden bortrevet følgende ved Kundskaber, Embedsduelighed og Embedstilling mærkelige Mænd, I. Geheimeconferenceraad Christian Magdalus Thestup Cold, første Deputeret i det Kongl. danske Cancellie, Storkors af Dannebrog og Dannebrogsmand. Han var født d. 9 Febr. 1754 i Sorøe, hvor hans Fader da var Professor Juris. Han var af en gammel norsk adelig Familie. Concurrerede 1788 med Schlegel og Gudenrath om det overordentlige juridiske Professorat, og fik samme. Var fra 20 Octbr. 1794 til 5 Dec. 1799 Politiemester, i Kjøbenhavn. Under 7 Dec. f. A. udnævnt til femte Deputeret i det Kongl. danske Cancellie, ved hvilket Collegium han endte sin Bane som første Deputeret. 1815 Storkors af Dannebrog. 1826, 6 Sept., Geheimeconferenceraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Døde 13 d. M. Af trykte Sager har man fra hans Haand kun hans Doctordisputats 1790, et Universitetsprogram 1792, tre Taler, og et Brev i Minerva 1790. Han blev gift første Gang d. 11 Febr. 1781 med Bertha Nissen, (omtalt flere Steder i Rahbeks Erindringer); anden Gang d. 18 Nov. 1791 med hans efterlevende Enkefrue Elisa Fabricius, som med en Datter af 1ste og 2 Børn af 2det Ægteskab, samt 6 Børnebørn begræde hans Bortgang. Han var Medlem i mange Kommissioner, blandt hvilke den arnæmagnæanske. "Hans lyse Aand omfatted alting let; Hans skarpe Blik det Vrange gjennemskued Hans Hjerte ivrigt slog for Pligt og Ret Med hellig Varme for hans Drot det lued. hedder det paa Pladen paa hans Kiste. 2. Etatsraad Lars Christian Estrup. i Helsingøer. Hans Fader var Forpagter paa Grevskabet Lindenborg. Paa Embedsbanen blev han først Garnisons Auditor, og Raadmand i Helsingøer. 1796 Bye- og Raadstueskriver sammesteds. 1821 Etatsraad. Døde 11 Jan. d. A. 73 Aar gammel. (C. Liter. Lexic.) 3. Kammerherre Johan Fred. Blix von Oppen. Han var født 5 Febr. 1776 i Østerdalen, hvor hans Fader var Kaptain ved Skieløberne. Freqventerede den militære Skole i Christiania, hvorfra han 1786 blev dimitteret og ansattes ved Prinds Frederiks Regiment. Blev først Ridder af Dannebrog; siden Commandeur af denne Orden; og saa Dannebrogsmand. Ogsaa Ridder af den keiserlig russiske St. Anne-Ordens 2den Classe. Var nu Oberst i Armeen, og Generalqvarteermester-Lieutenant. Døde 20 d. M. Hans Beskrivelse over et nyt Dendrometer er optaget i det danske Videnskabs-Selskabs Skrivter for 1803-4, S. 7580. Paa tydsk oversat af Marcussen, og rec. i Leipz. Lit. Zeit. 1806. Sept. S. 1840. (Lit. Lex.) 4. Pastor Jens Frechland. Han var født i Horsens 1772. Blev Student 1794. Præst paa Flaaden 1800. Sognepræst til Frederiksberg og Hvidovre Menigheder 1810, og derfra forflyttet 1825 til Søllerød Kald. Blandt hans Skrivter agtes især Oversættelserne af de romerske Skribentere Columella og Virgilius om Agerdyrkningen. (C. Lit. Lex.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Kjøbenhavns Veiviser, eller Anvisning til Kjøbenhavns, Christianshavns og Forstædernes Beboere for Aaret 1826, udgivet af Boghandler L. Thiesen, er udkommen. Bogen er, som sædvanligen, trykt med tæt, men tydelig Skrift, og 200 Sider stor altsaa 26 Sider, III større, end den for afvigte Aar). De deri forekommende talrigeste Navne ere ordnede efter Embede og Haandtering alphabetisk. J det Hele har Udgiveren sørget for at forøge denne almeennyttige Haandbogs Brugbarhed. Den faaes i Bogladen paa Børsen Nr. 12, høire Gang fra Slotspladsen, indbunden paa Trykp. for 2 Rbd. og paa Postp. for 3 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Odense, d. 20 Jan. J næste Uge baade Søndag og Mandag, skal paa Theatret her opføres den heibergske Vaudeville, Kong Salomon og Jørgen Hattemager. Samme Stykke gives og paa Onsdag i Nyborg. (H. A. II.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Blandede Efterretninger. Uddrag af et Brev fra Finmarken, d. 10 October 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Skolelærer-Seminariet for Nordlandene og Finmarken er anlagt i Trondens Prestegæld, og tog sin Begyndelse d. 1 Juli d. A. Til Underviisning antages for det første 9 Alumner, en fra hvert Provsti, saa nær som Øst- og Vest-Finmarkens Provstier, der afgive hvert to, en Nordmand og en Fin (Lap. Disse unge Mennesker understøttes arlig med 50 Spester under deres Ophold ved Seminariet. Skulde enkelte Menigheder desforuden pa egen Bekostning ville holde en Alumne, er det ogsaa tilladt. Underviisningen besørges indtil videre af Sognepresten i Trondenæs og en fast ansat Lærer. Sognepresten (for nærværende Tid Hr. Kildal) har Bestyrelsen og er efter sit Kaldsbrev forpligtet at undervise i Religion, forsaavidt den foredrages i Norsk, Kateketik og norsk Grammatik. Den anden Lærer (for nærværende Tid, Nils Gundersen forhen Skolelærer pa Hammerfest, en Fiin (Lap) af Fødsel, men dog det norske Sprog mægtig og en temmelig danne Mand) har en arlig Lon af 200 Spestes, friBolig i Skolehuset, hvor ogsa, savidt muligt, Alumnerne skulle bo. Hans Pligt er at undervise i Skrivning og Regning samt Finsk (Lap pisk) for de finske Alumner og for dem af de norske, der kunne vænte at ansættes som Skolelærere i Distrikter, hvor der bo finske Familier, samt endelig at øve vedkommende Alummer at katekisere i det finske Sprog. Seminariet har deels en egen Fond, dels for det Understøttelse af den sakaldte nordlandske Kirke og Skolefond.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Kjøbenhavns Børs, den 24 Januari 1826. Hamburg 2 M.a vista 215. Species 213.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Specier solgtes til 12 Rbmk. 12 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler - Rbd. Sedl. pr. 100 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 50 1/2 51 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. 76 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. 106 1/2 107 i Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 98 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
Hamborger Laan af 1819. 99299 Banco Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 991 99 3/2 Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-24
6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 100 1/2 i Banco 4 pC. Dito nye..... 92 193 i Banco. Asiatiske Actier ...... 87 1/2 88 i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 59 60 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-28
En nye Udgave under Titel: Almeennyttig alphabetisk Ordbog over de i danske Skrivter og Omgangssproget meest brugelige, af fremmede Sprog laante Ord, Talemaader og Konstudtryk &c., med hosføjet kort Forklaring, 1820, 28 Ark. C. Dagen 1820, No. 151. - Han havde megen Deel i Udarbeidelsen af Bogstavet J af den danske Ordbog (der tillige indbefatter Jød) Bang, Niels Fred. Udgav en fransk Grammatik 1735, og en italiensk f. A. Bartholin, Caspar. Døde 1672. Nogle af ham samlede grønlandske Ord ere indførte i Thom. Bartholins act. med. II. 7126. Bartholin, Th. Eicheel, Justitsraad. Udgav Haandbog (for Reisende) i de fire gangbare Sprog, dansk, fransk, tydsk og engelsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-28
Anden og forøgede Udgave 1812. Fremdeles Udtog af den danske Sproglære, med kort Methodelære for Sprogundervisningen i de danske Skoler, til Veiledning for Almueskolelærere, som have ikkun ringe Fordannelse. Khavn 1810. 53 S. 8. Trykt hos og forlagt af A. Seidelin. Anden og forøgede Udgave 1812. 40 S. 8. (uden Methodelæren. Birch, Hans Jørgen, Præst; død 1795. Blandt denne flittige Skribents forskjellige Arbeider er: Nye Abc. eller Stave og Læsebog 1790 – 5te Udgave 1816 - og et nyt Oplag af Curas franske Grammatik 1777. Bircherod, Jacob. Død 1737. Om hans Lidet om danske og fremmede Ordsprog, see Nyerups Fortale til hans Udgave af Syvs Ordsprog, S. LXVIII-LXX. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-28
Blandede Efterretninger. Man læser i Lit. Conv. Blatt, Sept. f. A. No. 204 noget om Sprogforbedring og Sprog naragtigheder, ved Anmeldelse af Prof. Radlos's, Skrivt: "tentschiundliche Aufsatze und Erheiterungen für Gebildete". 1 B. (Berlin, Voss. 1825. gr. 8. 1 Th. 16 Sr.) - J samme Tidsskrift No. 215 har man nogle Sprogbemærkninger i Hensyn paa tydske Dagblade. Disse gaae især ud paa Bestemmelsen af Regler for Forbindelsesformen i sammensatte Ord. Der klages over Sproget i nogle af de meest læste tyske Tidsskrifter, saaledes nævnes et politisk og et Underholdningsblad: "Allgem. Zeitung", og "Morgenblatt", i hvilke Sprogurigtigheder og Provinzialismer ei ere faa. J mange Stykker, i Abendzeitung, især i dem der ere fra Redaktøren selv, er Forbindelsesbogstavet "s" udeladt i sammensatte Ord, saasom: "Arbeitsstunde; Kirchhofs) mauer o. fl., efter den nylig afdøde Sprogforskers og Sprogrensers Wolke's, Forslag, hvilket og Jean Paul paatog sig i et eget lidet Skrift at forsvare og faae almindeligt indført, hvorimod dog meget lader sig indvende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-28
Jean Paul havde i sit sidste Værk: kleine Bücherschau &c. yttret, at det skulde være herligt, om man stedse, førend Dækket i Skuespilhuset, gaaer op, vilde raabe: Er ingen Lessing der? men, tilføiede han, nu ere Tiderne saadanne, at man vel heller vilde spørge: Er ingen Kotzebue der? Hvorledes kom den aandfulde Mandpaa den Tanke, Skulde han da ikke have kjendt: Uldmarkedet; eller Brudgommen fra Mexiko, med det kartoffelkogende Pigebarn, Saae han da ikke, at her var noget større Væsen end Kotzebue, at Clauren, den geniale, var her. Det fornøjer os virkeligen, at have faaet fat paa en saa stor Humorist som Jean Paul var, i en saadan Vankundigheds Brøde, og vi raade den Kritiker, der vil undgaae at gribes i saadan Feil, at gjøre sig jo før jo bedre et Studium af den af himmelst Humor besjelede Claurens opera omnia. Sandeligen, der kan man lære, og der burde Jean Paul have søgt hen, for hos Mimili, og Lislis, og Doralice at udvide sine Begreber om det Naturlige og Naive. (Lit. Conv. Bl. 240.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-28
Kjøbenhavns Børs, den 27 Januari 1826. Hamburg 2 M.a vista 216. Species, 214 Specier solgtes til 12 Rbmk. 13 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 191 Rbd. Sedl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-28
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 150 1/2 61 Rbs. Tegn, 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 183 Rbd. Sedl. Dito Dito. 763176 1/2 i Banco Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. 108, 108 1/2 i Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1819. 99 Banco Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 99 Banco 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 100 i Banc4 pC. Dito nye..... 92 1/2 93 i Banco Asiatiske Actier... 87 88 i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 59 1/2,60 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-28
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod 2 Rbd. Sølv ialt Qvartalet, foret Exemplar paa Trykpapiir. J Kiøbenhavn er Prisen 2 Rbd. i Sedler. Her i Staden modtages Subskriptionen i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-31
Nyeste benhavn. kilderie af 5 paakom, oc Treogtyvende Aargang. No. 9. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 31 Januari 1826. Dannevang og Dannebrog den 28de Januari 1826. Skovkrandske Dannevang, nys lig en delig Mø Hvi blegner stiv og kold du under Dødens Klæde? J hvide Lin er hyllet Herthas grønne Ø. Kridblege Lagen dække Cimbrens brune Hede, Du ranke Bøg, haarfare, stolte Ungersvend, Nu ryster hvide Sneelok, som en rynket Gubbe. Hvor Zephyr svømmede i Axets Bølge hen, Flyer Boreas, en Morder, over raadne Stubbe Med klare Speil er tækket Bølgens Dunkelblade, Hvor Demantsgnister tænde Solens matte Pile. J Lænker bundne fast de rappe Snekker staae Kun Skøitekjole over Havets Flade ile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-31
Hvor Lærken qvidrede saa født i Græssets Lye Der hvine Hundeslokke over nogne Enge Lynsnar huusvilde Hare flygter ræd og skye Med vilde Husen juble kaade Jægerdrenge. Er, Danmark, myrdet da din smilende Natur Nei - i sin Ligdragt end din Moderbarm sig hæver: Høit Vaarens Sanger toner i dit Hjertebuur, Snart over Lunden den med friske Vinger svæver. Ja - føl det Danmarks Søn, paa denne Høitidsdag: Din Moders Indre lunes blidt af Vaarens Varme, J hendes Hjerte røres dybe, friske Slag, Selv naar hun slumrer ind i Vintrens hvide Arme Den blege Jisblomst snart vil smelte hen i Graad, Mens lyse Hoved hæve muntre Sommergække; Fiolen spinder ud sin blaae, sin fine Traad, Den samled Kraft og Duft bag Sneens lune Dække Fra Qvisten livligt atter lyder Fuglens Qvad, Mens Skovens Træer støbe friske, runde Knopper. Rugspiren pipper frem med unge, grønne Blad Den muntre Spurv i Skiul i Agerfuren hopper. Med Bragen brister da det flade, glatte Tag, Som dækker Bølgens bundløs dybe Vaaning. Saa glad sig speiler Vaarens blide Blomsterdag, Talløse Solglimt rulle henad Vovens Skraaning. Rask flyver Havets store, stolte Fugl saa prud Den løste Snekke breder sine hvide Vinger. Det røde Dannebrog sin klare Lue slynger ud, Dets lyse Flamme rundt om hvide Kors sig svinger. Langs henad grønne Strand sig skyder høje Stavn; Da Waldmars stolte Banner høit skal tone, Men midt fra Korset lyser Fredriks blide Navn,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-31
J Straaleglands af Danmarks evig gyldne Krone. Og Flagget folder ud den ægte danske Barm: Den varme Kjerlighed, som stemmer Hjertets Tone, Den fromme Troe, som støtter sig til Herrens Arm, Den dybe Ærefrygt for Drottens høie Krone. Johan Christian Dahl, en udmærket danskfødt Mand, der i den russiske Stat ved Duelighed og udmærket Embedsvirksomhed som Læge, vandt Hæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-31
(Dette Tidsskrift har forhen haft Leilighed til at bevare Mindet om udmærkede Landsmænd, som Omstændigheder bragte i fremmed Statstjeneste, og som i samme erhvervede sig berømmeligt Eftermæle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-31
Redaktøren har haft den Fornøielse, at være meddeelt Materialier til følgende Nekrologie over en saadan i russisk Tjeneste død hæderlig Læge, og Meddelelsen, var ham saa meget mere behagelig, da han fra sine første Studenterdage talte Manden blandt sine Venner.) Johan Christian Dahl var født d. 10 Juni 1764 i Flækken Preetz i Hertugdom met Holsteen, hvor hans Fader, siden Herredsfoged i Loe Herred under Riberhuus Amt, den Gang praktiserede. Sin første Dannelse fik han i Ribe latinske Skole, hvis Rektor da var Professor Hansen, Konrektoren var Beck, siden Rektor i Kolding. Dahl kom til Kjøbenhavns Universitet (n. s.) 1783. J den Tid han levede i Kjøbenhavn gave de af Eggers udgivne Forelæsninger over Statsvidenskaben 1786 Anledning til et trykt anonymt Brev om samme; og Dahl skrev da, ligeledes anonymt, et "Postscriptum til samme Brev, det eneste vi vide at være trykt fra hans Haand. Endnu i samme Aar mødte et Tilfælde, der bestemte hans LivsBane. Den russiske lærde Fyrstinde Daschkoff, som har Navn af Direktor for Videnskabernes Akademie i St. Petersburg, søgte en Bibliothekar for Akademiets Bogsamling. En Onkel af Dahl var, som Hovmester hos en Søn af Fyrstinden, paa Reiser med sin Eleve. Han foreslog vor Dahl til denne Post, og han kom saaledes til St. Petersburg i Aaret 1786. Omtrent et Aars Tid derefter indførte en Ven, en Frieslænder, Petersen, Rector ved St. Catharinas Kirke, ham ind i Collegiiassessor Frey tags Huus. Denne Mand, født i Lybek, beklædte da et Embede ved Direktoriet for det Keiserlige Hoftheater. Ved nærmere Bekjendtskab tilbød Dahl bemeldte Collegiiassessor Freytag, at give een af hans Døtre Underviisning i det Engelske, da han tilfældigviis havde erfaret, at hun havde Lyst til dette Sprog, taknemmeligen modtog man dette Forslag, og han syntes tilfreds med sin tolvaarige Discipelindes Flid og Anlæg, heller ikke lod han det blive alene ved Undervisningen i dette Sprog, men udvidede ogsaa sin Lærlings Begreber og styrede hendes Videlyst. Neppe havde hun fyldt sit trettende Aar, før han en Dag, i hendes Moders Fraværelse, overraskede hende med et Par Linier fra dennes Haand, hvori hun billigede den Lidenskab, som han havde fattet for hendes Datter, og som han skriftligen havde aabenbaret hende. Gjenstanden for hans Kjærlighed deelte hans Følelser og gav ham Troskabsløftet; men formedelst hendes store Ungdom blev Forbindelsen naturligviis udsat. Jmidlertid fik Dahl Adgang til Familiens Bord og fri Bolig i Huset; Freytag og hans Hustru behandlede ham som deres tredie Barn; thi foruden Dahls Brud havde de kun een Datter endnu. Nogle Maaneder efter blev han meget syg af Gigt, som flere Uger igjennem foraarsagede ham de heftigste Smerter. Hans Brud og hendes Moder pleiede ham paa det omhyggeligste, og Doktor og Statsraad Euler, en Broder til den berømte Mathematiker, gjengav ham endelig hans Helbred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-31
J August 1789 reiste han paa sine Venners Raad til Jena, for der at studere Medicin, da man meente, at denne Vei var den fordeelagtigste for hans tilkommende Befordring. Nogle Maaneder i Forveien ankom ovennævnte hans Onkel tilbage fra sin udenlands Reise. Han er siden vendt tilbage til sit Fædreneland. Understøttet af hans tilkommende Svigerforældre og af nogle gode Venner, iblandt hvem den værdige, nu afdøde, Provst Reinbott, Pastor ved St. Anna-Kirken i St. Petersburg, fortjener den første Plads, studerede nu Dahl i Jena og Erlangen i Aarene 8992, kom tilbage som Dektor, efter Diplom fra Universitetet i Erlangen af 26 Nov. 1791, og erholdt, efter overstanden Examen i det medicinske Kollegium i St. Petersburg, Tilladelse til at praktisere i Rusland, og kort efter blev han ansat som Phyficus i Gatschina, daværende Storfyrste Pauls Residents.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-31
Den 11te Februar i det følgende Aar havde han Bryllup. I Gatschina blev han til Februarii Maaned 1796, da han, paa sin Hustrues indstændige Bønner, søgte om sin Afskeed, som han kun fik med Vanskelighed og under Paaskud af en svækket Sundhed. Disse fire Aar havde Dahl tilbragt kæmpende med utrættelig Jver mod de Vanskeligheder, som hobeviis møde enhver, der vil udføre nyttige Forandringer; han havde her haft at gjøre med et yderligt dumt og halsstarrigt Land folk, nemlig Finnerne, som, vante til at behandles af deres Foresatte med den meest oprørende Despotisme, i enhver af Dahls nye Jndretninger saae en Kilde til nye Plager. Jmidlertid svækkede disse tilsyneladende Hindringer ingenlunde hans Mod; han stiftede meget Godt, og havde kunnet stifte langt mere, naar ikke Egennytte og Kabale, en Slange, som har sin Rede ved ethvert, selv det ubetydeligste Hof, ofte havde hindret ham deri. Hans Embede udsatte ham hyppig for den tidlige Morgenluft i de raae Høst- og Foraars-Maaneder, ikke at tale om megen anden Leilighed til Forkølelse. Hans gamle Onde, Gigten, vendte tilbage med en Heftighed, som flere Gange bragte ham næsten til Raseri. Storfyrstens egen Livlæge behandlede ham oftere under hans Ophold her. Naar saadanne og andre Lidelser vare overstandne, levede han i saa lykkelig en Stilling, som han med Billighed kunde vente af Skæbnen. Hans Embedes Indkomster lode ingen af hans Fornødenheder utilfredsstillet og aabnede glædelige Udsigter for Fremtiden. Han blev ved sin Ankomst forekommende modtaget, og hans Foresatte, Tronfølgerens Livlæge, Statsraad v. Freygang, behandlede ham med Udmærkelse. Saalænge Herren" (ved dette Ord benævnede man her fortrinligviis Storfyrsten, boede paa sit Lystslot, maatte Dahl hver Dag i hans Kabinet personligen overrække ham sin Beretning, ved hvilken Leilighed denne Fyrste hver Gang underholdt sig længe med ham, og stedse viste sig tilfreds med hans Jver og Virksomhed. Flere Gange forsikrede han ham offentlig om sin fyrstelige Bevaagenhed – det eneste, som var ham forundt under de for Resten mindre behagelige Omstændigheder, hvori han levede. Økonomibetjente og Hofmænd kappedes med hverandre om at give den jævne unge Mand, der ofte selv imod Tronfølgeren djervt paatalte sin Ret, og hvem undertiden endog store Herrer, omgikkes med i en Art af høimodig Nedladenhed, Beviser paa deres Agtelse; hvorvidt disse vare oprigtige, maa her ikke komme i Betragtning. Ogsaa Dahls Hustru fandt sig agtet og yndet, og levede i det hele et behageligt Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-31
J et Anstød af Popularitet eller Kiedsommelighed lod Storfyrsten sig engang forestille nogle af sine Hofbetjentes Hustruer, hvoriblandt ogsaa Dahls. Damerne nøde den Ære at kysse Storfyrstindens Haand, men Paul trak sin forbindtlig tilbage. Ligeledes bleve Dahl og hans Hustru indbudne til et Par Baller og Soupees, som "Herren gav sit lille Hof.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-31
Den 15de Febr. 1796 forlod Dahl Gatschina med sin Hustru og en liden Datter, som kun var fjorten Maaneder gammel, og hed Pauline, efter Storfyrsten, som selv havde staaet Fadder til hende, og givet hende i Faddergave en Ring af et Par hundrede Rublers Værdi. De droge tilbage til hans Svigerforældre i St. Petersburg. Allerede i April fik Dahl Tilbud om Embedet som Gouvernements=Læge i Petrofawadsk, Hovedstaden i Gouvernementet Olonez, 466 Werster nordost for Residentsen. Han ønskede først paa Stedet selv at underrette sig om alle Omstændigheder, og reiste alene derhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-31
Mod Slutningen af dette Aar døde Keiserinde Catharina pludselig. Paul blev Keiser og belønnede mere end keiserlig alle dem, der i hans Trængslers Tid troligen havde tjent ham. Han sparede hverken Guld eller Land, og et Spring over 2 til 3 Trin i Rangen var den ringeste Naadesbeviisning. Hvorfor gaves der dog ingen velgjørende Sybille, som havde kunnet give Dahl et Vink om denne forestaaende Omdreining af det store Lykkehjul, Hvor meget havde han sandsynligviis ikke tabt ved et overilet Skridt, og det alene ved at opfylde sin Hustrues trængende Bønner. Men denne havde, som følgende vil vise, god Grund til det Ønske at forlade Gatschina. Paul besad alle en fiin dannet Verdensmands Dyder, hvorfor det var ham let at drage sine Undergivnes Hjerter til sig, saasnart han kun vilde; men han havde ogsaa alle de Feil, som i Almindelighed findes hos smaa og under Tvang opdragne Sjæle. Han var i høieste Grad tilsindet, og hans yderst indskrænkede og afhængige Stilling og det Uvisse i, om Tronfølgen blev hans Lod, holdt ham i en stedsevarende Mistro imod Alt, som omgav ham. Det var vanskeligt for enhver, endog den koldblodigste verdenskloge Mand, vedvarende at holde sig i en saadan Fyrstes Naade, og stil nu en Mand af fast Karakteer og varmt Blod, i de brusende Ungdoms Aar lige over for ham. - Kun et eneste Exempel fortælles her for at tydeliggjøre den Angst, hvori Dahls Hustru ofte maatte leve.