Jyske Efterretninger, 1823-07-30
J en Beretning fra Marschal Moncey, der commanderer den Franske Armee i Catalonien, meldes det, at Cardona er i de combinerede Kongelige Paabens Besiddelse og at Kong Ferdinands Fan bager fra Voldene. De nærmere Omstændigheder denne Begivenhed betræffende, vidste selve Marschal, sin endnu ikke, kun var det ham vitterlig, at Commandanten for Provindsial=Militzen af Siguenza hossid Galoupy den 9de Juli i Forbindelse med Garnisonen havde anerkjendt den Kongelige Authoritet, hvorefter Gouverneuren, mod lættende sig denne æd Beslutning, havde tilligemed 35 Officerer forladt badsen og taget Retning af Ygualada. En Fransk dataillon er derefter marscheret fra Manresa til falden og havde taget Festningen i Besiddelse un er udraabet: Leve Kongerne af Frankrig og Spanien Den 8de og 9de Juli ere de første Operationer be yndte til Barcellonas Belering. Da det heftigste meest vedholdende Regnveir havde foraarsaget Loligatflødens Stigen i den Grad, at den intet Sted ende passeres, saa var i Særdeleshed Broen Molintil Rey, der fører over Floden, yderst nødvændig at sae i Besiddelse. Avantgarden af General Donnasius Devision angreb derfor uden Betænkning Fjenlin, trængte ham tilbage mod Broen, og gik medbeværet i Armen over Samme uden at ændse dehustitutionelles vedholdende Fyren fra deres paa lodbreden skjulte Baghold. Til samme Tid stedte Angreb mod Martorel, der ikke løb mindre helg af for Franskmændene. - De i Festningerne Jarcellona, Pampellona, St. Sebastian a., væren Constitutionelle, gjøre hyppige Udfald, hvilke sig, ifølge Franske Beretninger, hidtil kun have stet af liden Virkning. - Over Begivenhederne i Gallizien svæver endnu megen Mørke, og man veed endnu ikke bestemt hvorledes det hænger sammen med Morillo. Fra Madrit paastaaes der jo rigtig nok, at han i Spidsen for 3000 Mand skulde have forenet sig med den Franske General Bourks Devision, hvorimod hans Ven Quiroga vedbliver at være det constitutionelle Partie hengiven med Liv og Siel, og ifølge Efterretninger fra Bajonna, skulde de fleste af Morillos Tropper være gaaet over til ham. Har end altsaa Morillo svigtet sin Sag, saa er han dog sandsynlig uden nogen betydelig Hærmagt, og vil derfor ikke kunde være de Franske til stor Nytte men derimod kunde vente en Skjebne lig Abisbal. Dog som sagt, Jngen kan ret blive klog paa hvorledes Tingen forholder sig og vi maae derfor lade os nøje med Opløsning af Fremtiden. General Antonio Quiroga, der hverken med det Gode eller det Onde har vildet biefaldet Morillos Planer, har udstædt en Proclamation, der fuldkommen fremviser hans constitutionelle Stemning. Det hedder deri: "Vi Alle blive Slaver ødelagte og berøvede vor Fædreland, naar vi ikke forene os. Lad ikke Spansk Blod vorde udgydet ved Spaniere. En slig Skjændighed vilde gjøre os til Afskye hos alle Jordens Folk slag. Lader os forenede stræbe at bekjæmpe vort Fædrelands Usurpatorer, forglemme de imellem os herskende Tvistigheder, og redde vort Liv, vore Koner, vore Sønner og vor Ære. Ja Offere, Mod og Standhaftighed fordrer den Tilstand hvori vi befinde os. Krig, Krig mod Franskmændene! Dette forlanger og haaber fremfor alle Spaniere Antonio Qutroga." - Mina, siger man, skal være fuldkommen restitueret, og nu som før være de Constitutionelles Haab og de Franskes Skræk.