JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Redacteuren af "Kjøbenhavnsposten meddeler en meget lang Beretning om adskillige Bryderier og Ubehageligheder han har havt, fordi han havde bragt det notoriske Factum til offentlig Kundskab, at et Budgevilde udkomme, nogle Dage for det virkelig udkom Sagen bestod i, at Cancelliet havde, ifølge kongelig Rescript, paalagt Politiet, at affordre Redacteuren, Hr. Commercesecretair Liunge, hans Hjemmel for hiin Efterretning. J denne Anledning havde en Politibetjent Onsdagen den 23de Septbr. flere Gang søgt Red., og da han endeligen traf ham og denne svarede, at han skulde, see at komme til Censor saasnart hans Tid tillod det, betydede Betienten ham, at han maatte møde." Forundret over denne bydende Tone, gik Red, efter at have endt sine Forretninger hjemme, om Middagen til "Censor, Politiretsassesfor Reiersen, som paa afæstet Forklaring forsikkrede, at Betientens bydende Udtryk maatte beroe paa en Misforstaaelse, da han (Assessoren) fuldtvel var vidende om, at han som Censor ikke havde Ret til at lade Nogen befale at give Møde. Assessoren forelæste derpaa Cancellieskrivelsen, som han nægtede Red. at tage Afskrift af, men forlangte Svar derpaa inden en Time. Red, svarede i Form af en Gjentagelse af sin Begjering om Afskrift af Skrivelsen. Samme Eftermiddag forlangte to Politiebetiente i Red's. Bopæl hans Paategning paa Cancellieskrivelsen, at den var ham foreviist og hans Svar inden næste Dags Middag Kl. 2. Da Betientene ei maatte tillade ham at tage Afskrift deraf, maatte han, for at kunne besvare den, indprente den i sin Hukommelse, ved at gjennemlæse den nogle Gange. Det kongl. Rescript gik især ud paa, at affordre Red. Erklæring om : "hvorfra han havde erholdt Meddelelse om Budgettet. Næste Formiddag (Torsdag) sendte han sit Svar, hvori han protesterede imod den viste "Tilsidesættelse af alle Former, og gjorde iøvrigt opmærksom paa : "at den ikke existerer nogen Lov, som gjør det til Pligt for en Forfatter at opgive Hjemmel for enhver Efterretning, og, idet han iøvrigt henviste til Loyaliteten i den ommeldte Artikel, erklærede, at det i nærværende, som i alle andre Tilfælde af lignende Natur, var ham allene, der maa staae til Ansvar for sine Handlinger. Til næste Dag (Fredag) stævnedes nu Red. for Politieretten, hvor han, efter en ny Cancellieskrivelse, da hans Svar var fundet ufyldestgiørende, underkastedes af Hr. Politieretsassessor v. Osten et formeligt Politieforhør, hvori han henholdt sig til sin skriftlige Erklæring, og forklarede, at han ikke kunde opgive, eller fandt sig forpligtet til at opgive nogen egentlig Hjemmelsmand, men da Efterretningen og Budgettet i Hovedstaden var bekjendt som et notorisk Factum, troede han sig forpligtet til, ikke at unddrage det hele Publikum en saa glædelig Meddelelse, som det desuden laae ham som Journalist Magt paa og var en Trang for hans Hjerte, saa hurtigt som muligt at bringe til offentlig Kundskab." – Sandsynligviis indsendtes Udskrift af Forhøret samme Eftermiddag til Cancelliet, og næste Morgen stod Budgettet i Collegialtidenden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Kjøbenhavnspostens Redacteur havde under 21de Septbr. bebudet, at dette Blad fra 1ste Octbr. vilde begynde et nyt Livsafsnit og herefter udgaae 7 Gang ugentlig i større Format end hidtil. Tillige indbød Red. Hr. Stænderdeputerede, der maatte ønske at give deres Taler og Foredrag i Stænderforsamlingen større Offentlighed end de kunne faae inden lukte Dørre og ved Extracten i Stænderbladet, til at benytte Khonspostens saaledes udvidede Rum til deslige Meddelelser, da "Hemmeligholdelse af Hvad der forhandles ikke er paalagt de Deputerede, og at Taushedsløfte i saa Henseende hverken efter Stænderlovgivningens Aand eller Bogstav, vil kunne afkræves dem, ligesaalidet som nogen Deputeret, der veed hvad han skylder sine Vælgere, kunde antages at ville vise den Troløshed imod disse og imod Nationens Sag at aflægge noget saadant Løfte." (Det kongl. Rescript af 22de Septbr. har gjort en Forhindring i Redacteurens Plan.) Døden har i afvigte Sommer truet den danske Skueplads med Tabet af dets Senfor: Hr. Frydendahl. Han er imidlertid nu helbredet saa vidt, at han i Fredags vilde atter betræde Scenen, som den tydske Officeer i Barselstuen, een af de mange smaae Roller der ere blevne store ved hans Genie. Gid denne erstattelige Kunstner endnu længe maa bevares for den Skueplads, hvis Hæder han om kort Tid har været i 50 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Den udmærkede svenske Sangerinde Jfr. Lithander havde ved hendes sidste Concert en mægtig Medbeiler til Publikums Bifald i Hr. Kammermusikus Lemming, hvis høist originelle Violinspil vakte en Begeistring hos Publikum, som kun meget faa Virtuoser have vakt. Midt i sin, med henrivende Følelse foredragne Adagio blev han afbrudt ved et stormende Udbrud af et almindeligt bifald, der steeg ved enhver af Variationerne og ved Slutningen yttrede sig i den meest levende Enthusiasme. Det er et almindeligt Ønske at denne udmærkede og høist originelle Kunstner, som har havt i Sinde at forlade Khvn, i disse Dage, formedelst denne glimrende Modtagelse vil forandre sin Beslutning og, ved at give en Concert, give Publikum Leilighed til ogsaa at høre ham paa Guitarre, hvilket Jnstrument han skal behandle med en endnu større Kast, og som han ved et for ham i disse Dage indtruffet ulykkeligt Tilfælde, der har nedbøiet hans Sind, hindredes fra at lade sig høre paa (Dagen.) ved ovenmeldte Concert.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Skuespildirecteur Becker søger efter Forlydende i denne Tid om, at det maatte blive ham forundt at give nogle Forestillinger paa Vesterbroes Theater i Forening med Hr. Springer, grotesk Dandser fra Hoftheatret i St. Petersborg, hvis naturtroe Forestilling af Aben Domi morer og forbauser Publikum paa eengang. Det Beckerske Selskab giver for Tiden Forestillinger i Helsingøer. Det har faaet endeel nye Medlemmer siden det var sidst i Jylland, nemlig dHr. Neupert og Rusch, Madame og Jomfrue Sahl, samt Hr. og Mad. Heuser. (Snurrigt nok, at man forTiden venter det Beckerske Selskab ikke mindre end fire Steder paa eengang : i Aalborg ventes det directe fra Helsingøer, for at give 12 Forestillinger; i Aarhuus ligeledes; i Slagelse desligest, paa Gjennemreisen; og nu, som ovenfor meldt, i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Om Theatrene i Aalborg og Aarhuus har det anholdt paa een og samme Tid, saaledes at det paa begge Steder ventes med det allerførste.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Fra Pressen er udkommet: "Om de Statsanliggender som især kræve Stændernes Opmærksomhed" Offentlighed i Stænderforhandlinger; Forvaltning af Finantserne og Stiftelsernes Midler; Oplysning om Statsgielden; Stræng Control med offentlige Kasser; Reform af Trykkelovene; Militairvæsenets Jndskrænkning; Lettelse af Præsternes Byrder; Lotteriets Afskaffelse; Reform af Fængslerne; Assistents husets uhyre Renter; Fattigvæsenets Forbedring; Nedsættelse af Told og Accise, om Prøveryttere, Foranstaltninger til Handelens Tarv; Oprettelse af Provindsbanker og Laanesamfund; Veivæsen, Veiskat, Kongereiser, Hoverie, Jagtlovenes Forandring, Laugs og Underviisningsvæsenet, Jndskrænkning af Collegiernes Personale, Pensioner, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Løverdagen den 10de Octbr. holdes der i Khvn. offentlig Auction over en betydelig Deel færdigsyede nye Mandsklæder, og et heelt Jndboe af nye og moderne Meubler, Divaner, Secretairer, Piedestaler, Taffeluhre &c. samt Linned, Sengeklæder, a. Alt tilhørende Skrædermester Gürtners Fallitboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Paa den kongl. Fødselstiftelse i Kjøbenhavn var der i den sidste Uge indkommet 28 Barselqvinder, udgaaede 18, af Børn fødte 26.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
En i Potsdam afdød Enkefrue Geheimesecretairinde Michaelis f. Cothenius har testamenteret et Legat af 1000 Rdr. i Guld til Jsaac Pedersen, Husar ved v. Harthausens Escadron i Roeskilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Fra Jtzehoe meldes endvidere, at man er i stor Bekymring for Dr. Harms. Efter at han allerede før sin Afreise fra Kiel havde lidt af Feber, havde han alligevel begivet sig paa Reisen til Jtzehoe, hvor han, som bekjendt, skulde udføre det ham overdragne hæderfulde Hverv, at holde den anordnede Prædiken ved Stænderforsamlingens Aabning. Men desværre, Reisen havde forøget hans Sygdom, Feberen havde ved hans Ankomst til Jtzehoe antaget en heftigere Caracteer, saa han maatte gaae tilsengs. Dagen efter blev det til en hidsig Feber, og der maatte sendes en Expres til General-Superintendenten. Den 1ste October var Dr. Harm saa syg, at Jngen maatte komme til ham. Hans Sygdom vækker en almindelig Deeltagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Landprangerne sværme i Aar som sædvanligt igjennem Landet. Nylig lykkedes det imidlertid Viborgs aarvaagne Toldvæsen at gjøre en ikke ubetydelig Konfiscation i Fiends Herred. Efter forudgaaet Angivelse reqvirerede Consumtionsforvalteren Assistence af Herredsfogden, Hr. Kammerjunker v. Bulow, der med største Beredvillighed strax fulgte med Allerede paa Veien mødte de 9 mistænkelige pasløse Personer, der, som formeentlige Kræmmere, strax arresteredes. I Nærheden af Landsbyen Smollerup an traf man derpaa en Vogn med Contrabande, som an holdtes; den var ledsaget af 6 Mennesker, hvoraf 4 flygtede og 2 bleve paagrebne. Vognen henbragtes til Sognefogden i Smollerup, i hvis Vognport desuden forefandtes en anden med ufortoldede Varer tillæsset, Vogn, der ligeledes anholdtes. Vognen bragtes nu til Viborg; men, mærkeligt nok, lykkedes det underveis i Nattens Mørke Eierne af Varene, eller Andre, at borttage 6 Varepakker af de 35, som vare forefundne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
De formeentlige Kræmmere ere, efter optaget Forhør, løsladte, Sognefogden i Smollerup formedelst sit mislige Forhold suspenderet, og Varerne transporterede indtil Viborg. De ere taxerede til 1600 Rbd. foruden Værdien af den i Smollerup forefundne og, til at dække Udgivterne af Tolden, medtagne Vogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Politiemesteren i Aalborg har seet sig foranlediget til, under 26de Septbr. at udstede følgende Politie-Plakat: "Da Justitien ei kan pleies tilbørlig, uden ved Sindighed, Ro og Orden, saa maa jeg have enhver af Byens Jndvaanere advarede imod, af utidiNysgjerrighed at stimle sammen, hvor militaire Commandoer, Politiet eller Vægtere ere tilstede, for at forebygge Gadenordener, mindre at forfølge den eller de Personer, som arresteres, i mindste Maade indbland sig i saadanne Anliggender ved utilbørlig Tiltale, eller forsamle sig uden for Arresterne, saafremt de ikke selv ville tilskrive sig Følgerne af, at den executive Myndighed, til øieblikkelig Ordens Vedligeholdelse, anvendes imod dem, og de desuden efter Omstændighederne undergives Tiltale. - Ligeledes advares Byens Haandværkere imod, at lade deres Lærredrenge indfinde sig paa Gaderne om Aftenen efter Kl. 7, fra den 1 Oct. til 1 April, med mindre de have et nødvendigt Ærende, og Mestrene i saa Fald ere ansvarlige for, hvad af dem maatte forøves."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Ved Auctionen paa Augustenborg over ædle og forædlede Heste, som i Aar blev afholdt den 23de September, solgtes: 26 Stkr. 5 Maaneder gamle Halvblodsføl (efter Fuldblodshingsterne Incubus, Logic. Erymus, Protocol, Blythe, Goliath og Bivouac af Landhopper) til en Priis fra 40 til 142 Rbd. r. S. Gjennemsnitsprisen var 91 Rbd. r. S. 2 Stkr. 5 Maaneder gamle Føl (efter den hvide Araber af Landhopper) for 20 og 66 Rbd. r. S. 8 Stkr. aarige Halvblodsføl (efter Fuldblodshingsterne Don Pedro, Egbert, Barber, Logie og Cochrane af Land hopper) 62, 70, 86, 88, 90, 98, 132 og 240 Rbd. r. S. 4 Stkr. aarige Halvblodsføl (efter Fuldblodshingsterne Egbert, Cassio, Don Pedro og Erymus af Halvblodshopper) for 156, 206, 310 og 281 Rbd. r. S. 3 Stkr. aarige Fol (efter Halvblodshingster af Landhopper) 56, 62 og 78 Rbd. r. S. 1 toaarig Halvblodsfole (efter Fuldblodshingsten Logie af en Landhoppe) for 282 Rbd. r. S. 3 toaarige Halvblodsfoler (efter Fuldblodshingsterne Goliath, Palmon og Moses af Halvblodshopper) for 210, 310 og 510 Rbd. r. S. 1 treaarig Halvblodshoppe (efter Fuldblodshingsten Moses af en Halvblodshoppe) for 340 Rbd. r. S. 2 toaarige Foler (efter Halvblodshingster af Landhopper) for 108 og 122 Rbd. r. S. 3 fireaarige tilredne Halvblodsheste (efter Fuldblodshingsterne Goliath og Logie af Landhopper) for 240, 262 og 242 Rbd. r. S. 2 treaarige tilredne Halvblodsheste (efter Fuldblodshingsten, Logie af Halvblodshopper) for 366 og 360 Rbd. r. S. 1 fireaarig Hoppe efter Windsor for 210 Rbd. r. S. 2 treaarige tilkjørte Heste (den ene efter Fuldblodshingsten Goliath, den anden efter en Halvblodshingst efter Landhopper) for 416 Rbd. r. S. 6 tre og fireaarige tilredne Heste (efter Halvblodshingster af Landhopper for 136, 182, 188, 208, 214 og 350 Rbd. r. S. 2 tre og fireaarige Heste (efter Halvblodshingster af Land hopper) for 274 Rbd. r. S. 2 fem Maaneder gamle Fuldblodsfol, for 46 og 51 Fr.dors. 1 aarigt Fuldblods=Hingstføl, for 51 Fredkors. 1 toaarig Fuldblods=Hingstfole, for 50 Fr.dors. 2 bedækkede Fuldblodshopper, 14 og 7 Aar gamle, for 8 og 103 Fredkors. 8 udfødte Fuldblodsfol, for 65, 72, 75, 87, 100, 105, 107 og 110 Fr. Nors.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Af de solgte Heste kjøbtes 125 Maaneder gamle Halvblodsføl, nogle aarige og toaarige Foler, en toaarig Fuldblodsfole og 3 ufødte Fuldblodsføl til Udlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Dødsfald. Læderfabriqveur Thalbot, Bagermester Biter, Skomagermester Ahlberg, Theaterfriseur Linds Enke, A. M. Koops, Madame Skrike f. Berner, M. Moosbøll f. Topp, Bagersv. H. Faber, Alle i Khvn. Eligeret Borger og Dannebrogsmand C. F. Addit i Nestved. H. Axel Holm i Holsteinborg Prstard. Skolelærer J. P. Müller i Kiessendrup. Joachim Ewald i Aggernæs Prsted. Sognefoged Messner i Burg paa Fehmern. Enkefrue Stabell i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Bekjendtgjørelser. At Ligningen over Jndqvarteringsskatten for indeværende Aar er henlagt hos Jndqvarteringsbilletteuren, Bundtmager Michelsen, og der vil vorde henliggende i 14 Dage, til Eftersyn for enhver Vedkommende, bekjendtgjøres herved. Aarhuus, den 6te October 1835. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Onsdagen den 14de dennes, om Formiddagen Kl. 11, afholdes paa Aarhuus Raadhuus Generalforsamling Selskabet til Kunster og Haandværkers Fremme, hvortil samtlige Medlemmer indbydes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter Huusmand Christen Nielsen Auning og Hustrue af Lihme, bliver det Boet tilhørende Huus i Lihme, med Hartkorn 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 Album og Kirketiende deraf, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Mandagen den 2den og 16de næste Maaned, samt Onsdagen den 2den December førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og 3die Auction i Huset, der agtes solgt. Naar 3die Auction over Huset er tilendebragt bortsælges Boets Løsøre, bestaaende af noget Ind- og Udboe, en Ko, 6 Faar, m.m. Denne Bekjendtgjørelse tjener saavel Pantecreditorer som Liebhavere til Efterretning. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 5te October 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Jfølge Reqvisition fra Prøveprocurator Nygaard i Randers, grundet paa formeentlig Mangel ved Bekjendtgjørelsen til den, den 20de August d. A. afholdte 3die Auction over et Sted i Meilbye med Hartkorn 2 Tdr., som af Niels Jensen er pantsat, og senere udlagt det hvitfeldtske Fideicommis, bliver bemeldte Sted, der for Tiden besiddes af Søren Nielsen Volle, stillet til en ny 3die Auction, som afholdes paa Eiendommen, der agtes solgt Mandagen den 2den November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvortil Liebhavere indbydes. Dette bekjendtgjøres overeensstemmende med Placat, 22de April 1817 saavel til Pantecreditorers, som Liebhaveres Efterretning. - Rongss &c. Herredscontoir i Randers, den 1ste October 1835. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Efter Begjæring af Procurator Jensen i Randers, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver det Snedker Anders Stentoft tilhørende Huus i Vivild med Haugeplads stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 2den, 16de og 30te Novbr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og 3die Auction paa Eiendommen, der agtes solgt; hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placat 22de April 1817 til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. - Rougss &c. Herredscontoir i Randers, den 2den October 1835. A. L. Reiersen. Omtrent 500 Rbd. rede Sølv kunne strax, og 700 Rbd. rede Sølv, kunne til 11te December d. A., erholdes tillaans af Aarhuus Overformynderie. Da de henhøre under forskjellige Værgemaal, ønske Vedkommende ikke at de samlet udsættes. Aarhuus Overformynderie, den 5te October 1835. P. Mørch. J. Jessen. J. H. Benius junior, Possementmager, boende hos Hr. Bødker Møller paa Frederiksgade, har etableret sig her i Byen, og anbefaler sig med alt mueligt til Possementmagerarbeide henhørende, forsikrende Enhver, saavel Jnden som Udenbyes, der vil forunde mig deres Søgning, billige Priser og promte Expedition. - Aarhuus, den 5te October 1835. Foustage Tobak. En Blanding under ovenstaaende Benævnelse, bestaaende af 12 forskjellige Sorter gode Røgtobakker, som leveres i smaae Foustager, (gjennemtrukne og forseglede, indeholdende 6 Pd.) til den efter Tobakkens Qualite yderst billige Priis 2 Rbd. 4 Mk. pr. Foustage. Denne Tobak, som har fundet Manges Bifald, har fremfor mange andre Røgtobakker den Fordeel, at den holder sig ualmindelig længe udenat blive tör, som en Følge af dens overordentlige faste Sammenpresning i de tætte Foustager. Den bekommes tilligemed andre gode Røgtobakker paa Undertegnedes Tobaksfabrik, paa Skjolden i Odense, og hos Hr. Kjöbmand. Hasselbalch i Aarhuus. Foustagerne ere forsynede med en Fortegnelse over de forskjellige Tobaksorter samme indeholde. Brødr. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Fra Haven Vennelvit, kaldet, kan erholdes et lidet Partie god Træefrugt, samt alle Sorter forædlede Frugttræer, naar man herom henvender sig til Østerild, Gartner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Paa Fredag Eftermiddag musicerer Borgermusiken paa Prinds Ferdinands-Pladsen i Riis Skov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Følge-Blad, til Stiftstidende. arhuus. No. Torsdagen den 8de October 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Jndsendt. Nogle bemærkninger i Anledning af den allerunderdanigste Ansøgning fra 107 Landmænd i Veile Amt om Stutteribesigtelsernes Vedblivelse. )"Vigtigheden af en Jndretning, der i saa mange Aar har holdt Stik, og som kun blind Meningsiver kan forkaste, synes os saaledes indlysende. Ansøgningen. Neppe kunde Ansøgerne, eller rettere sagt, Ansøgningens Forfatter, og Samleren af Underskrifterne, opstille en Sætning, som mere indlysende characteriserede hans egen Meningsiver. Hvilken Jndretning til Hesteavlens Opkomst har nemlig i saa mange Aar holdt Stik, som Væddeløb, Over et Seculums Erfaring haves derfor, hvorimod Besigtelsernes Tilværelse er meget kortere, og hvad viser Sammenligningen mellem dem, Alle uden Undtagelse, ja sikkert ogsaa Hr. Dalgas, ere enige i, at intet Lands Hesteavl har naaet den Høide, som Englands, idet dette Land selv producerer de bedste Heste til ethvert Slags Brug, og det er ligesaa *) Man venter af dHrr. Avisredacteurers Apartiskhed, at de som optage "Ansøgningen, i deres Blade, og saa ville tilstæde disse Modbemærkninger Plads. bekjendt, at dette alene er foranlediget ved Jndførelsen af Fuldblod og Væddeløb, uden at nogetsomhelst andet Opmuntringsmiddel for Hesteavlen der findes, thi for disses Jndførelse var Englands Hesteavl, som historisk er beviist, ligesaa slet, ja maaskee slettere, end de andre europæiske Landes. Derimod ere Meningerne om Stutteribesigtelsernes Gavnlighed meget deelte, ja mange og vægtige Stemmer have ikke alene erklæret dem for unyttige, men ogsaa for skadelige, og det er en uomstødelig Kjendsgierning, at alle de Lande, hvis Hesteavl er baseret derpaa, endnu staae paa et lavt Trin i denne Henseende, saa at deres gavnlige Jndflydelse, om en saadan virkelig gives, er meget langsom i sine Virkninger. Ved saaledes blot at betragte Sagen fra Erfaringens Synspunkt, og dette er dog nok det rette praktiske Beviis, kan det vel ikke være tvivlsomt, hvem der ledes af blind Meningsiver, enten Ansøgningens Forfatter, eller de, mod hvem han drager til Felts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Dennegang rammer hans Vrede Stutteridirectionen, som skal have foretaget Jndskrænkninger med Hensyn til Uddeelingen af 2den og 3die Præmie for Hingster, og med Hensyn til Udstedelsen af Blanquetter til Hopper, hvilke Forandringer have været ham saa meget mere paafaldende," som han ikke veed andet, end at Forordn. 8de Mai 1795 endnu er i fuld Kraft. Det er besynderligt, at det kunde være ham ubekjendt, hvad iøvrigt almindeligt nok vides, at denne Jndskrænkning aldeles ikke er foranlediget ved Stutteri=Directionen, men grunder sig paa et allerhøieste Rescript, hvorved det blev den paalagt i Aar at bespare 2000 Rbd. af Stutteripræmierne, og at de omreisende Stuttericommissairer bleve meddeelt de i denne Henseende fornødne Ordrer. Saavidt bekjendt bestod disse ikke i at 2den og 3die Præmie under alle betingelser skulde tilbageholdes, hvilke ogsaa flere Steder ere uddeelte, men det blev dem paalagt fornemmelig at lade Besparelsen indtræde med Hensyn til disse, formodentlig fordi de ansaaes som de mindst hensigtsmæssige, da de Hingster, som hidtil ere belønnede med dem, i Almindelighed vistnok aldrig burde benyttes til Beskelere, – naar ikke Trangen til disse var meget stor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-08
Da Rummet ikke tillader at ledsage alt det i Ansøgningen med bemærkninger, som trænger dertil, ville vi blot til Slutning tilføie, at vi ingenlunde ere Fjender af Besigtelser, som Forfatteren til Ansøgningen maaskee vil udraabe os for, tvertimod da de nu engang bestaae, og Haand i Haand med Væddeløb kunne virke for en Mængde Landmænd, som ikke deeltage directe i disse, ønske vi dem vedligeholdte, men rigtignok i en anden Form end den nærværende. Her er ikke Stedet nærmere at udvikle dette, som maaskee vil skee ved en anden Leilighed, kun ville vi, for at denne Yttring ikke skal synes at være i Strid med det foregaaende, bemærke, at Præmier efter vor Formening kun bør uddeeles for bedækkede stutteridygtige Hopper, og at deres Størrelse burde bestemmes, ikke alene efter Hoppens egen Godhed, saavidt denne ved Skue kan erfares, men ogsaa efter den Hingsts Beskaffenhed af hvilken den er bedækket, hvorimod alle Hingstpræmier burde ophøre, da det er vigtigere, at Hingsterne prøves paa Banen end Hopperne, eftersom en Hoppe kun aarligt producerer eet, men en Hingst en Mængde Føl; Hingsterne burde alligevel fremstilles ved Besigtelserne for at erholde Attest, om de vare stutteridygtige, eller ei, og ingen Hoppe tildeeles nogen Præmie, naar den var bedækket af andre end disse Hingster. Hoppepræmiernes Størrelse burde da afhænge af, om Hoppen var bedækket af en Fuldblodshingst, Halvblodshingst, eller en Hingst af Landracen, dernæst af, om Hingsten havde udmærket sig paa Banen eller ikke, men i alle Tilfælde burde baade Beskeleren og Hoppen ved Stutteribesigtelserne være erklærede fri for arvelige Feil, eller stutteridygtige. Enhver Hingsteier blev saaledes nødt til at præsentere sin Hingst, da han ved at undlade dette ikke kunde vente Søgning, eftersom ingen Hoppe, der var bedækket af den kunde faae Præmie, og paa denne Maade opmuntredes Landmanden ved Præmier til at søge den bedste Hingst til sin bedste Hoppe. At dette ikke er et undførligt Project eller tomt Hjernespind, kan enhver overtyde sig om ved at gjøre sig bekjendt med de seneste Statuter for det Selskab til Opmuntring for Hesteavlen, der er dannet af en Deel Landmænd ved Jtzehoe, og som til stor Gavn for denne Egns Hesteopdræt i flere Aar har handlet efter disse Grundsætninger, som de have sat i Forening med Væddeløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
No 161. den 9de October. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-ctende. Aarhuus