JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-16
Dette var Det, jeg ikke vilde undlade offentligen at bemærke. At det maa være mig baade som Plycholog og som christelig Philosoph magtpaaliggende at vide, hvorledes redeligsindede, rettroende og tillige tænkende Præster, tænke og føle, begriber Enhver. D. 14de Jan. 1827. Sibbern. C. Sk. senere d. 15de Jan. Læserne kunne nu selv bedømme, om og hvorvidt den Redactionen bekiendte Forfatter har fortalt rigtigt, eller skjevt og med Fordreielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-16
Efter hin Ulykke fandt vi to duelige Mænd, som jeg antog, for at bringe vor Baad til Overlandet. Nu tildrog sig intet videre, som er værdt at fortælle. Med dyb Følelse opfyldtes jeg ved Synet af Missouri ved St. Charles, efter en Fraværelse af to Aar, det Sted var mig stedse et dyrebart Syn(Af Rødings Columb. Jan. 1827.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-16
Indenlandske Efterretninger. Nyborg. Sidstafvigte 22 Decbr. gik her Jomfrue Sine Moses af den mosaiske Troesbekiendelse over til den evangelisk lutherske Kirke. Velærværdige Hr. Pastor Nyholm, som forud havde underviist hende, begyndte denne høitidelige Handling med en meget skjøn og syndig Tale, hvori han gjorde hende opmærksom paa sit vigtige Foretagende, og hvilket stort Gode Jesu fuldkomne Religion er for Menneskene. Da hun ved den paafølgende Overhørelse havde godtgjort, at hun var vel oplyst og besad fornuftig Kundskab i Religionen, sluttede Hs. Velærværdighed sin Tale med en hjertelig Bøn. Efterat en Psalme nu var sjungen, gik Proselytinden til Daabefonten, hvor hun, efter aflagt Troesbekjendelse, blev knælende indlemmet i Christen Samfundet ved den hellige Daab, og kaldt Marie Berg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-16
Til Linnedhusflidens Fremme i Danmark blev i Aaret 1825 en Hal-Jndretning anordnet. For saavidt sammes Produkter, skulle være Handelsgods var det nemlig af Vigtighed, at de bleve givne Eenhed og Bestemthed, i Finheden af Spind, i visse Længder og Breder. Kun Ribe Kjøbmænd havde Fortjenesten af at virke herpaa, men i Almindelighed forsømtes ellers saadan Ensformighed. Efterat Generaltoldkammer- og Commerce-Kollegiet havde omdenne Sag nedlagt allerunderdanigst Forestilling, behagede det H. M. Kongen allernaadigst at befale at der til Forsøg skulde i Odense og Randers Amter, som ere de Distrikter i Danmark, hvor Linnedhusfliden er meest udbredt, udsættes Præmier for der vævede Lærreder som ere 25, 50 eller 75 Alen lange, og blegede 4 1/2, 5, 6 1/2 og 6 Qvarteer brede, med Tillæg af to Tommer for de ublegede; dog maae Lærrederne i Længden have et Overmaal af to Tommer, som blive afklippede og stemplede for at tjene til Control. J Fastsættelsen af denne Længde og Brede var der taget Hensyn saavel til Landalmuens Kræfter, som til de tvende Hovedforbrug, for Lærredet, nemlig til Skjorter og Lagener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-16
J Henseende til Fiinheden var Bestemmelsen at Lærrederne skulde inddeles i fire Klasser. 1ste Klasse med 36 til 45 Traade pr. Tomme i Renning; 2den Klasse med 36 til 55 Traade; 3die Klasse med 56 til 65 Traa Traade pr. Tomme i Renning. Præmierne bestemtes at være. 2den - 3die - 4de
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-16
Blandede Efterretninger. sidentposten i de forenede nordamerikanske Stater, og begge tælles iblandt Staternes Friheds Grund At to Mænd, der begge have beklædt Præ(Fortsættes.) for 1ste Klasse 1 1/2 Rbsk. Tegn for Alen de, 4de Klasse med det derover værende Antal pillere, nemlig Jefferson og Adams, døde i Oldings-Alderen, den førstnævnte over 80, den sidstnævnte over 90 Aar, netop paa een Dag, og paa den mærkelige Dag, den 4 Juli 1826, da Staterne høitideligholdt 50 Aars-Dagen efter Uafhængigheds Erklæringens Udstædelse, er en besynderlig Sammentræf af Omstændigheder. Man Journ. Nov. 1826. læser deres Levnet i Columbus 1826, og polit. Species, Hamburg 2 M. af Hr. Wirth. Forretninger indstillede og en almindelig stor ErDen 19de October blev i Washington alle indringsfest holdt for begge benævnte afdøde Præsidenter. Den begyndte med en festlig Procession til Kapitolet, hvor den nuværende Præsident, som ved Modvind var bleven opholdt paa sin Tilbagekomst fra sin Fædrene Besiddelse i Massachusets, i samme Time var kommen. Alle fremmede Diplomater hvoriblandt de fra England, Frankrig, Rusland, Nederlandene og Sverrig, bivaanede den meget talrige og glimrende Forsamling af begge Kjøn, og en Mindetale som varede i 2 3/4 Time, blev holdt
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-16
Kjøbenhavns Børs, den 16 Januari 1827. a vista 226 Specier solgtes til 13 Rbmk. 10 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 49 49 1/2 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 83 1/2 84 Rbd. Sedl. pr. 100 Specier, 4 Rbd. Sedl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-16
Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . . . i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1/2 101 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . . 114 1/4 115 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90 1/2 91 Rbd. r. S. 4 pC. Dito nye . . . . . 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 103 1/2 104 i Banco i Banco Asiatiske Actier. . . . .- i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. J. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 6. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 20 Januari 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Det kongelige Christians Pleiehuus i Eckernførde, Hertugdømmet Slesvig(Slutning; see No. 4.) til Alder og Kjøn, forsaavidt isolerede fra hinanden, at de have deres separate Ophold, Spise- og Sove=Værelser. Man vil maaskee spørge, hvad alle disse Mennesker foretage sig, og Svaret er, at den største Deel af Jnvalider og Koner, førend de optages i Stiftelsen, neppe ere istand til at soutinere dem selv; at Pleiehuset regelmæssig har 8090 syge Lemmer, og at den øvrige robustere Deel er meget nødvendig til Stiftelsens mangehaande indre og ydre Arbeide. Ogsaa gives imellem Professionister, og da Stiftelsen i industrieus Henseende har en Skræder- og Skomagersal, som og et Snedker værksted, saa ere saadanne Subjecter, der kunne øve dette Arbeide, derhen placerede, og modtage herfor en taxtmæssig Betaling. Konerne derimod spinde, og da Stiftelsen aarligen fordrer et betydeligt Qvantum af Uldent og Linned, saa Pleiehusets Jndividuer ere, med Hensyn bliver saadant af raae Materialier her virket. Den større Deel af svage Lemmer gjør altsaa Jntet for Stiftelsen, undtagen spise, drikke og sove, og at dette er til at udholde, er indlysende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Virksomheden i Stiftelsen skeer ved paa visse Aar de 4 ere benyttede. Tider lydende Trommesignaler. Om Morgenen, naar Reveillen slaaes, maa Enhver være paa Benene, for en Time derefter at kunne indtage sin Frokost o. s. v. Om Aftenen, naar Tappenstreg er slaget, maa Enhver igjen være paa sin Plads. Brændeviin er et kosteligt Aqva for disse gamle Veteraner, ja de ville saagar ansee dette forgudede Hippokrene som et Middel til deres forlængede Existents. Nydelsen heraf foranlediger ikke sjelden Excesser og Uleilighed for de Paagieldende, men involverer dem endogsaa Tugtelse med Arrest, Cachot eller Correctionsstraf, efter Forseelsens Beskaffenhed, til hvilket Øiemeed Stiftelsen har et Vagthuus, der indbefatter, foruden disse Arrester, tillige 5 Localer for Vanvittige, hvoraf desværre allerede i mange Stiftelsen har en betydelig Hauge, af hvilken vindes Grønt og Værter til Forpleiningen. Sygehuset, der i den senere Tid ved Tilbygning. er meget forstørret, indbefatter passende Localer, for det betydelige Antal Syge, og er forsynet med et Haandapothek. Ogsaa her er under den nuværende Directions Foranstaltning anlagt en Hauge i engelsk Smag, hvor Reconvalescenter kunne forfriske sig. Med Hensyn til Ungdommen, da er deres Frihed mere skjærpet og bestaaer høist i 3 Timer daglig. De flere herværende Skoler og dermed forbundne forskjellige Læregjenstande, sysselsætte næsten uafbrudt hele Dagen Børnene. Af Skoler haves 2de i Religionsgjenstande; 1 i Musik og Sang, 1 qvindelig Arbeidsskole og 1 i Gymnastik og Dands. Ogsaa er gjort Begyndelse med Undervisning i Kurvefletning. For den upartiske Iagttager frembyde disse Skoler den skjønneste Orden, den inderligste Harmonie, og gaaer saaledes Haand i Haand frem til den haabefuldeste Fuldkommenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Den Bell-Lancasterske Methode i ganske forandret og med Hensyn til Tidsalderen mere passende Art, under Navn af den indbyrdes Underviisning, hvormed den forhen omtalte Commission isærdeleshed beskjæftiger sig, fandt i Aaret 1819 allerede her Indgang, og senere er, ifølge allerhøiest befaling, Christians Pleiehuses Skoler at betragte som Normal=Skoler for begge Hertugdømmene. Enhver Seminarist har, førend han antages som Skolelærer, først at frequentere Pleiehusets Skoler og gjøre sig bekjendt med den indbyrdes Underviisning, og har da for Commissionen at bestaae Prøve, hvorefter ham et Vita meddeles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Paa Christians Pleiehuses Forlag udkomme af bemeldte Commission udarbeidede og i Kobber stukne tydske Skoletabeller, der lægges til Grund ved den indbyrdes Underviisnings Jndførelse i Skolerne i Hertugdømmene. Jøvrigt være det sluttelig sagt, at Regjeringen til enhver Tid landsfaderlig har rakt Offer til dette militaire Jnstituts Fremme; og at dets blomstrende Fremvirken i alle Sphærer, ikke har været at miskjende, har Hs. Majestæt Kongen allerhøist personlig ved Inspiceringen af Pleiehuset i Aarene 1823 og 1825 allernaadigst behaget at tilkjendegive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Spørgsmaal til Professor Sibbern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
J Anledning af det af Jndsenderen heraf i Skilderiet Nr. 100 f. A. indrykkede Stykke, indeholdende Professor Sibberns Spørgsmaal til Pastor Tryde om Daabens Nødvendighed til Sallighed og Helvedstraffens Evighed og dennes Svar herpaa, har Professor Sibbern fundet det rigtigst i Skilderiet Nr. 5 d. A. at oplyse Publikum om, at Meningen med det Første af disse Spørgsmaale var den: "om det vel skulde være mueligt, at en rettroende Præst kunde troe paa Daabens Nødvendighed til Salighed, saaledes, at et Barn, som døde bort uden at blive døbt, ei kunde blive saligt, og har han derhos, med en bemærkning, der vel skal sige saameget som, at det Samme er Tilfældet med det andet af disse Spørgsmaal, slutteligen tilføiet, "at Enhver begriber, at det maae være ham, som Pycholog og christelig Philosoph magtpaaliggende at vide, hvorledes Præster tænke og føle."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Jdet Jndsenderen tillader sig at fremsætte disse tvende Spørsmaale til Hr. Professor Sibbern, anseer han det passende til Slutning at tilføie, at der aldeles ingen personlig Anmositet findes hos Jndsenderen imod Hr. Professoren, da han tvertimod, efter Alt, hvad han kjender til Professor Sibbern, ikke har Grund til Andet end at yde ham, som Menneske, al tilbørlig Agtelse. Den, hvis Navn Redactionen veed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
J Anledning af Øst Archiv og Literaturtidende, under Navnet: Baggesen. J Sorgens Mulm skimt, Dana, Lys og Held fra Øst og kom ihu at Din den tabte Skjald ved Sværte, Tryk, Papir, gjenfinder Du Maa Samtid ei Hans Skjaldrang hædre med Superlativet: Første; hos skjønsom Efterslægt det lyde skal: "Den Store blandt de Største."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Jndenlandske Efterretninger. Ved Kongl. Resol. af 11 April 1821 blev et islandsk Stiftsbibliothek sanctioneret. Sammes Direktion, der for Tiden bestaaer af Stiftamtmanden og Biskoppen over Jsland, Landphysikus Thorstensen og Kjøbmand Ebbesen, indgav i forrige Aar til det Kongl. danske Cancellie en Jndberetning om denne Stiftelse, som især ved Professor Rafns ivrige Bestræbelser, er betydeligen udvidet, og som ved anseelige Gaver, saavel fra Hs. Majestæt Kongen, som fra private Velgiørere i Danmark og Jsland, nu er i Besiddelse af henved 2000 Bind. Direktionen indsendte tillige en af den udarbeidet Fundats, der kan værne om dette Stiftelses Opretholdelse og gode Bestyrelse i Fremtiden, efter det tilsigtede Øiemed. Denne Fundats er under 15 Novbr. 1816 givet Kongl. Konfirmation, som er udfærdiget gratis, og er at læse i Koll. Tid. forrige Aar No. 61. S. 7013.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
J Corsøer har man nylig opført Vaudevillen, Kong Salomon og Jørgen Hattemager, til Beste for Byens Huusarme, hvorved indkom, Udgifterne fradraget 69 Rbdlr. 76 s. Derefter stod i Slagelse Avis No. 3 et Spørgsmaal til Directionen for Slagelses forenede dramatiske Selskab om hvorfor samme ikke giver en lige Forestilling. J samme Avis No. 4 har Direktionen under 12 Jan, svaret som følger: "Slagelse forenede Dramatiske Selskab formener at kunne være bekjendt hvad det siden dets Oprindelse har intenderet og gjort for Trængende, og maa derfor ansee enhver Erindring i saa Henseende, af hvor ædel en Grund samme end maatte flyde, for at være - mildest talt utidig Hvad Selskabet i Fremtiden vil udrette for Trængende, maa den med syv Stjerner betegnede Anonymus imidlertid gjerne smigre sig selv ved at ansee som en Virkning af sin deeltagende Følelse for de Armes Tarv og Selskabets Hæder; da Selskabet derimod vil vide at forbeholde sig sin egen Bevisthed om de Grunde, der bestemme det til at vælge Tid og Maade til at søge at gjøre vel. - Havde iøvrigt Spørgerens Humanitet været ligesaa stor, som hans Enthusiasmus for gode Exempler, saa vilde han have vogtet sig for, paa Publicitetens Vei at fremkomme med en Opfordring, der let maatte forekomme En eller Anden, som en indirekte Anke, og havde hans ved det paaraabte gode Exempel vakte Ædelmod givet ham Tid at tage Tidernes Tegn i Betragtning, vilde han have indseet, at Tiden til at hielpe endnu ikke er forbi. - ja at den Tid end- og neppe endnu er saa aldeles forhaanden, paa hvilken en uventet Hjelp kan være i saa høi Grad. vigtig for den Trængende, at ubenævnt Deeltagelse endeligen maae blæse i Basunen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
J Randers Avis No. 7 læses, under Jndsendt, følgende: En uforklarlig Synderlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Til Odder Kirke, i Hads Herred, er for 150 Aar siden bygt en Korskirke, ved den søndre Side lige over for Kirkedøren. J denne Korskirkes søndre Ende er en prægtig aaben Begravelse. For omtrent et halvt Aarhundrede siden blev Man opmærksom paa en liden Kasse i Liig form, med et Hul paa Laaget, som stod - og staaer endnu - paa en af de forreste Liigkister. Naar Laaget aabnes forefindes i Kassen slet Jntet, uden to brune og stive Grise, hver af dem af omtrent 3 Qvarteers Længde. Jndsenderen har selv seet og havt dem i Hænder. Et Selskab vilde for faa Aar siden betragte denne Synderlighed – og da de nærmede sig, sprang en Kat op af Hullet. Alligevel er der ikke mindste Tegn til, at Grisene ere blevne angrebne - altsaa heller ikke af Maarer, som dog i de sidste Decennier have meget formeret sig, og helst have deres Tilhold i aabne Begravelser. Naar, og hvorledes det er gaaet til med denne Grisekasseveed intet Menneske at gjøre sandsynlig Rede for. Vel gives der skumle Fortællinger og Gjætninger om Misfostre, men det Sande staaer neppe mere til at opdage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Om Linnedhuusflidens Fremme i Danmark. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
For at bedømme hvorvidt Lærrederne ere tilvirkede overeesstemmende med disse Forskrifter, blev endvidere af Hans Majestæt befalet, at der i Odense og Randers Amter skulde oprettes Lærredshaller, som hver for sig skulde bestaae af to Medlemmer, helst Vævere, hvis Pligt det bliver at undersøge det Lærred som bringes til Hallen, og at stemple det, saafremt det har de dertil udfordrede Egenskaber. For Odense Amt aabnedes saaledes den 2den Juli 1825 en Halle i Lumby, i Sognet af samme Navn, Lunde Herred, for Randers Amt i Randers Kjøbstæd den 16 samme Maaned. Egne Stempler bleve anordnede til at tilkjendegive ved No. 1, 2, 3, 4 til hvilken Klasse Lærrederne høre: ved Tallet 25, 50 og 75 til hvilket Længde maal, ved andre Tal Breden, og endeligen ved C. At. og R. At. Amterne i hvilke Hallingen. var skeet. Fremdeles skulde Hallemærket sættes paa begge Ender af Lærredet. Hallingen skeer uden Bekostning for dem der lader halle. Hall len er ansvarlig for, at det af den paa Lærre derne trykte Stempel i alle Maader er overeensstemmende med Lærredernes Beskaffenhed; en Følge deraf bliver det, at Kjøbmanden ikke behøver at undersøge hvert Stykke hallestemplet Lærred, der tilbydes ham, da Stemplet strax viser, af hvad Beskaffenhed det er, hvorimod, saafremt det siden befindes, at Lærredet ikke har været, som Stemplet tilkiendegiver, han da er berettiget til, igjennem vedkommende Politieret, at søge Skadeserstatning hos Hallen. Det hal lede Lærred, som bringes til Salg, skal være saaledes sammenlagt, at begge de stemplede Ender ere tilsyne. (Hand. Tid. 1825. No. 41.) Nu (Dec. 1826) har velbemeldte Kollegium tilskrevet Odense Stiftamtmandskab og Randers Amtmandskab, saaledes: Ved Skrivelse af 15 April f. A. er Stiftet. tilkjendegivet Kollegiets Bestemmelse, at der i Kanten af det hallede Lærred skal, for hver 25 Alen et Stykke indeholder, sættes Amtsmærket, for derved at forebygge, at Jngen, ved at afklippe Stemplerne af et længere Stykke, skal tilvende sig for samme Præmier, som for et kortere. J Betragtningen af, at det ikke kan være Kjøberen behageligt, midt i et Stykke at have et Mærke, som de siden vanskeligen ville kunne borttage, har Kollegiet anseet det mere hensigtsmæssigt, at det paalægges Væverne for Fremtiden at lade Kjæde-Enderne sidde ved det Lærred, som de ønske hallede, og at altsaa Amts mærket derved for Fremtiden kan bortfalde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Det maae være magtpaaliggende at forebyKlager over, at det hallede Lærred ikke i Alenmaal svarer til Hallestemplet, saadant vilde muligen indtræffe, naar Lærred, der var hallet ubleget, siden som bleget falholdes. Man har derfor anseet det hensigtsmæssigt, at det Lærred, som halles bleget, mærkes med et eget Stempel, som vil følge med næste Agepost, og som det maae paalægges Hallen at sætte paa det blegede Lærred foran Amtmærket. Begge disse Foranstaltninger bedes bragt til offentlig Kundskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
(Fyenske Aviser.) Ved bemelte to Lærredshaller er fra deres Aabning i Juli 1826 indtil Begyndelsen af Oct. 1826 i alt hallet No. 1. No. 2. No. 3. J alt. Al. Al. Alen. Al. Randers . . . 7600.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Odense . . . . 1150.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Blandede Efterretninger. Man har nylig læst en kort Beskrivelse over det ny kongelige Slot i St. James Park. "Efterat jeg, siger Forfatteren, havde søgt af de vidtløftige Beskrivelser over samme, som Tid efter anden have været givne i de engelske Tidender, at faae en tydelig Forestilling, om samme, satte jeg mig endeligen selv i Bevægelse, for at tage den i Betragtning, og jeg fandt Bygningen saa vidt kommen, at man kunde see hvad den vilde blive, og derefter blev følgende korte Beskrivelse forfattet. Slottet er opført i sin fulde Høide, og der mangler kun Balustraden. Den danner tre Sider af en Firkant, (omtrent som ). Det indre Rum er næsten en nøiagtig Qvadrat og har 250 Fod i Gjennemsnit. Hovedindgangen er østlig, fra Canalen af, og er en Portikus af to forskjellige Bygningsmaader over hinanden. Den nedre er af den doriske Orden, Efterligning af Theseus-Templet i Athen. Den øvre er den korintiske og har meget Ligning med Pantheons i Rom. Neden til er Jndkjørsel for Vogne, hvorimod for oven er et aabent og rummeligt Gallerie, bedækket med et Pediment, paa hvilket Statuer skulle opstilles, og under den en lang Fries med Figurer i Haut-Relief. Den doriske Orden, som i den nedre Deel af Porticus er antaget, er og ved beholdt igjennem Gaardens tre Sider; kannelerede Seuler af støbt Jern. Paa hver Side af Portikus er, for at slutte Centralfronten, en Pavillon, hvor bemeldte Bygningsordener igjen ere anbragte, og over samme er en Attika, smykket med Pilastre og Caryatider, som ogsaa fremrage over Bygningens andre Deele. Paa det Hjørne mod Pimlico=Siden bemærke vi, at det gamle Octagonbibliothek af Buckinghamhouse er bleven staaende. Architektens Hensigt skal være, 4 gjøre Octagonen betydeligen høiere og at ud zire Væggene efter Templets Maade. Paa den modsatte Side imod Constitution Hill er en kredsformig Projection; en Uregelmæssighed, hvortil Arkitekten sandsynligen har været nødsaget ved Parlamentsanordningen, som foreskrev ham at indskrænke sig til de gamle Fundamenter. Der ere tre Rader Vinduer, alle med arkitektoniske Forziringer; den mellemste Rad har Friser med ophøjet Arbeide af Egeløv og Festons.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Over Pedimentet eller Centrum skal opføres en Kuppel, men den hører til Bygningens bagerste Deel. Firkantens Nord- og Syd-Sider ere kun to Etager høie. J hver af sammes Centrum er ligeledes en Indgang, hvorover er et lidet Taarn, paa den ene Side for et Uhr, paa den anden for en Solviser. Paa hver af dem staaer en Statue. Paa begge Endepunkter er Bygningen igjen ophøiet, og Tagets Jndretning saaledes, at denne erholder Formen af et Tempel. DisseFløies Fronter have Nischer for Statuer. Fra den ene Fløi til den anden skal gaae et kredsformigt rigtziret Gitter, i hvis Midte, lige over for Hoved Indgangen, skal bygges en Triumphbue. Dette er en Skitze af Palladsets tre indre Fronter. Naar vi gaae omkring de tre ydre komme vi først til den sydlige Front imod Pimlico. Her er Hovedindgangen i Palladset, en concav, kredsformig jonisk Kolonnade og Loger. Det eneste anderledes fremspringende Partie af denne Side er det octangulære Taarn vi allerede har nævnet. Derefter komme vi til Vestfronten, i Haven, som udgjør Bagsiden af Centralbygningen i Fir kanten. Den hele Front er brukket i massive Former, Projectioner, som frembyde hinanden modsvarende Fordybninger og Fremspring. Centrum af denne Front er cirkelformig, smykket med Seuler af korintisk Orden, og den bærer den Kuppel som vi allerede have omtalt. Fra en fremspringende Deel til en anden løber, mod svarende den mellemste Rad Vinduer, en Steen Balkon og Ballustrade, baaret af Kurver af blandet Karakter, gothiske og italienske. Men det som meest udmærker denne Side er en stor Terrasse, fra hvilken man af flere Trapper nedstiger i Haven. Denne Terrasses Front har en Balustrade, paa hvis Piedestal ere anbragte Vaser af antike Former, og paa hver Ende staaer et aabent jonisk Tempel. Følge vi Terrassen nordligt, føres vi for det tredie til den nordlige Front mod Piccadelly, hvor Kongens Privat-Værelser ere. De ere i samme Stil som Have=Fronten, ikkun i lettere Proportioner. Vi finde Terrassen fortsat, og, lige over for det joniske Tempel, paa den anden Endepunkt, en lige Bygning. Vinduerne gaae ud imod Blomsterhaven, som man af Terrassen, nedstiger i.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Alle Gibsdækker i det Jndre ere ildfaste, da de bæres af Jernbjelker, og bestaae af hulle Teglstene af en egen Konstruktion. Tagene, alle af samme Materialier, ere flade, og bedækkede med en Art Cement, opfunden af afdøde Oberst Stanhope.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Kjøbenhavns Børs, den 19 Januari 1827. Hamburg 2 M.a vista 228. Species, 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. - Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier, 160 161 Rbd. Sedl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 49 1/2 50 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.)- Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . 7373 1/2 i Banco Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1/2 101 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . . 114 1/2 115 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90 1/2 91 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 103 1/2 104 i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . . 95 i Banco. Asiatiske Actier. . . . . i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 1 58 L. Sterl. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
De britiske Besiddelser i Amerika. Areal i Besiddelsernes Navne. Qv. Mile. I. Gouv. Qvebel,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-01-20
York. Nybrunsvig. Nyskotland. Prinds Edvard. Cap Breton - Nyfoundland - Bermudas