JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1789-07-24
J den 27. Julii Kl. 10 Formiddag begynder Auctionen i Brøndum Præstegaard over salig Provst Rosenkildes og Hustrues Efterladenskaber; Guld, Sølv, Kobber, Messing og Jern Tøi, Mands- og Fruentimmer Klæder, Linnet, Senge og Sengeklæder, Porcelain og Steen Tøi, Træe Kar, Kreature, Karet, Jagtvogn, Postvogne, Arbeidsvogne, Lædertøi m.m. Endeel Bøger bliver og bortsolgte. Efter Auctionen holdes en Skiftesamling, ved hvilken de, der haver noget at erindre, behage, enten mundtlig eller skrivtlig at mælde sig. Gierding den 4. Julii 1789. A. Jungersen. kan strax faaes imod S. B. 8 a 900 Rdlr. stant pant, og 11te Prioritet, gangbar Rente, derom gives Kundskab i Bogtrykkeriet, hvor de kan bekommes. som kan skaffe paalidelige At Et ungt Menneske, teter, at han med Flid har lagt sig efter Skolevæsenet ønskede sig Leilighed til at blive antagen enten ved en fast Skole eller og som Hører hos en Skoleholder i en Kiøbstæd. Hvo som maatte behøve hans Tieneste til næste Michaens kan derom mælde sig hos Hr. Wandall, som giver nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Livorno den 12. Junii. Breve fra Algier af 11te Maji berette, at denne Republiks Corsarer have opbragt et fransk Fartøi, kommende fra America og Cadix, som havde en riig Ladning, og blandt andet 50,000 Piastres fortes, bestemt til Marseille og Genua, samt et stort spansk Skib, ladet med Pozolana. Begge disse Skibe med samt deres Ladninger ere Priisdømte, og Mandskabet gjort til Slaver, fordi alle Folkene paa det franske Skib vare Østerigere, undtagen Capitainen, og det spanske Skib var bygget i Neapolis, hvorfra Mandskabet ogsaa var.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Høsten tegner sig her i Henseende til Korn, Silke og Olie saa overmaade vel, at man med Grund kan haabe Aftagelse i de nu værende høie Priser.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Bordeaux den 30. Junii. J denne Maaned er ikke meget Hvede hertil indført hvorfor vi nu her have stor Mangel paa denne Artikel, men da Høsten er for Haanden, kan man haabe at enhvers Trang snart vil blive afhiulpen. Af Rug derimod have vi Overflødighed og ere Priserne allerede faldne 12 1/2 Livres, fordi Folk af den ringere Stand ligesaalidet som Bønderne her i Egnen vil spise Rugbrød, hvilket i saa eritiske Tider giør Regieringen megen Møie og Besværlighed.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Marseille den 30. Junii. De franske Søefarendes velgrundede Frygt for Algierernes sidst udøvede Voldsomheder, har givet Anledning til at alle de danske Skibe, som vare her i Havnen ere blevne befragtede. Her laae 7 uden Employ, og de ere 1. Julii. alle fragtede at bringe Korn til Havre de grace mod 3 Livres Fragt per Charge, foruden de sædvanlige 10 proCent Havarie og Kaplakken, og ere derhos frietagne fra at betale droit de tonnelage, som fremmede Skibe maae erlægge naar de gaae fra en Havn i Frankrig til en anden. Man har nu ikke den mindste Mistilliid til det danske Flags Neutralitet og man assecurerer til 1 proCent Premie, hvilket er den sædvanlige Taxt til Frankrigs vestlige Havne. Det Afrikanske Compagnie i Marseille har foranstaltet disse befragtninger for Gouvernementets Regning. Det fortiener at bemærkes, at ingen andre end danske Skibe hertil ere befragtede, uagtet her vare baade Engelske og Hollændere, som søgte dem, saa at vort Flag ved denne Leilighed har havt en udmærket Preference. bemældte 7 Skibe medtage omtrent 24000 Charger Korn, som det Afrikanske Compagnie efter Regieringens Ordre endnu havde at oversende til Havre de grace. Man vedbliver imidlertid til Lands at afsende Korn til Paris og Vognmændene have forbundet sig til, at overbringe det dertil i 22 Dage. Transport Omkostningerne ere betydelige, og komme næsten paa 40 Livres per Charge, hvilket er Jndkiøbs Prisen her. Vi faae daglig nye Korntilførsel fra Jtalien, og da Høsten nu gaaer for sig her, saa staae vi ikke Fare for selv at lide Mangel ved det, at vi forsyne en stor Deel af Frangkrig, som denne Bye allerede i nogen Tid har gjort.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Fra Algier haves siden sidst ingen Efterretninger. Tre Courerer ere afsendte herfra til Paris, en for at underrette Hoffet og hvad der er foregaaet med Algiererne. den anden Dagen derpaa for at bede om Tilladelse, at udruste nogle lette Fartøier, som skulle gaae til Strædet, og advare alle de franske Skibe, som de møde, om at tage sig i Agt; den tredie Coureer er expederet af Assecurandeurerne for at bede Hoffet udvirke af Regieringen i Portugal at den Prise, som Hendes Allertroeste Majestæts Eskadre har taget fra Algiererne maatte tilbagegives Kiøbmændene i Marseille. Man assecurerer nødig paa franske Skibe som gaae til Strædet eller komme derfra mod 8 a 10 pro Cent.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Efter Breve fra den franske Consul i Algier til den her værende Commerce=Kammer skal der virkelig have været en ubetydelig Urigtighed ved de til Algier opbragte Skibes Passer, at de i Afklipningen ikke nøiagtig passede med det Stykke, som Corfaren haver for at prøve dem efter; den samme Feil kan maaskee være ved Passer for flere Skibe, som altsaa uskyldig blive opbragte. Saasnart man fik Efterretning om disse Opbringelser, blev der sendt en Expresser herfra til Toulon for at begiære, at der maatte udgaae nogle Fregatter for at beskytte Handelen, men Marine=Chefen svarede: at han havde ingen Skibe i Beredskab, og at han overalt ikke kunde handle uden efter Hoffets Ordre.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
En Skrivelse fra det Londonske og Berlinske Hofs samt Generalstaternes Ministre til Hr. Greve von Bernstorf af 6. Julii 1789. Min Herre!
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
J afvigte April Maaned vendte vi os, i vore Souverainers Navne, til Deres Excellence, for ved venskabelige Midler at bevæge Hs. Majestæt, Kongen af Dannemark, til at iagttage en fuldkommen og uindskrænket Neutralitet ved de Nordiske Uroligheder, og derved at forekomme Fiendtlighedernes Udbredelse, som vilde giøre en varig og velgrundet Freds Jstandbringelse meere vanskelig. Deres Excellence svarede os den Gang i Kongens Navn, at Hs. Majestæt paa den Tid intet afgiørende Svar kunde give, førend Han var bleven enig derom med Hendes Majestæt Keiserinden, Hans Allierte, og at der til den Ende strax skulde blive affærdiget en Coureer til Petersborg. Da nu denne Coureer er kommen tilbage, saa tage vi os den Frihed, paa nye at vende os til Deres Excellence og bede Dem, at meddeele os Deres Hofs Beslutninger. Vi troe at kunne smigre os med, at disse ville fyldest om en uindskrænket og fuldkommen Neutralitet fra Hs. gjøre vore Souverainers Ønsker, og forsikre Samme, Majestæt Kongen af Dannemarks Side. Vi have den Ære at være &c. &c. &c. Elliet. Arnim. van der Goes. Svar: Kongen, min Herre, som forbliver sine Forbindelser, og sin Kierlighed til Fred, saavelsom sine bestandige Ønsker for det almindelige Vellige troe, har ikke kunnet tillade sig, at lade en Defensiv Tractats hellige Stipulationer blive uopfyldte, uden at have erholdet dertil den Magts Samtykke, som havde en uimodsigelig Ret til at reclammere samme. Hs. Majestæt har altsaa maattet blive enig med Rusland om det Forlangende, som Ministrene fra Kongen af Storbrittanien, Kongen af Preussen, og de forenede Provindsers Generalstater, der ere accrediterte ved Hans Person, have i deres Souverainers Navn givet Ham tilkjende, at det maatte behage Høistsamme, at iagttage en fuldkommen og uindskrænket Neutralitet til Lands og Vands i nærværende Krig, som ulykkeligviis forstyrrer Roligheden i Norden. Denne Neutralitet strider vel i Grunden ikke mod Overladelsen af en vis Bistand, som er bleven fastsat i en Tractat, der blot har et fælleds Forsvar til Gienstand, ikke destomindre da Hs Majestæt har fundet i Hendes Russisk Keiserlige Majestæts Venskab og Moderation en Understøttelse for Sin egen, og er med Høistsamme overbeviist om, at de trende forenede Hoffers Skridt blive geleidede af almindeligt Freds=Ønske, saa giver Høistsamme Sit Samtykke, til at iagttage, medens de nærværende Uroligheder vedvare i Norden, en saadan Neutralitet, som man har foreslaaet Høistsamme. Dog haaber og forlanger Han og fra sin Side, at disse trende høie Hoffer, til en retfærdig og naturlig Giengiældelse af lige Grundsætninger og Tænkemaade, ligeledes i selvsamme Tidspunct iagttage og vedblive en fuldkommen og uindskrænket Rentralitet i Henseende til de Nordiske Anliggender, paa det deres fælleds Bestræbelser hastig maatte befordre en Freds Jstandbringelse, som ene og aleene er Gienstanden for Hans Ønske. - Undertegnede har den Ære at tilstille de trende forenede Hoffers Ministre denne Kongens hans Herres Erklæring til Svar paa deres fælleds Note af 6. hujus, og at bede Dem, at lade samme blive fremlagt for Deres Souverainer. Kiøbenhavn den 9 Julii 1789. Bernstorf.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Aalborg den 31. Julii. Afsagt Dom i Høieste Ret den 3. Junii. No. 159. Birkedommer Søren Lund contra General Fiskalen med flere. betale General Fiskalen udi Omkostninger og Salario for Com Birkedommer Søren Lund bør have sit Embed forbrudt, samt missionen 200 Rdlr., og udi Salario for Høieste Ret 100 Rdlr.; saa betaler han og til Commissarierne i afgn. Stiftamtmand strup 150 Rdlr. Endelig bør de af Søren Lund imod Amt Hauchs Stervboe og Arvinger 200 Rdlr., og Raadmand Tolmanden, Etatsraad Hansen, Procurator Roested, Birkeskriver Warelman og Forpagter Kampman under Sagen brugte fortesløie at være, og ikke komme dem til Fornærmelse i nogen nærmelige beskyldninger og nedlagte Paastande døde og maa Maade. Opskrivt paa Ligpladen: Her hviler Hans Exillence Hr. Henrich de Stampe, Geheimeraad og Ridder af Dannebrog, Fod den 29 Januarii 1713, død den 10. Julii 1789. I Dannemark var HanDen philosophiske Lovkyndigheds Fader, Ved sieldne Fortienester steeg HanTil det høieste Ærestrin, Og blev Medlem af det kongelige Statsraad, Han var mild i sin Adfærd, beleven i Omgang, Venlig mod alle, God Ægtefælle, god Huusbonde, om Ven, Saa den endnu skal fremstaae, som kan sige, At Han har tilføiet ham noget ondt; Duelig i sine Forretninger, forsigtig i sin Vandel, Oplyst i sin Tænkemaade, Derfor savnes og beklages Han nu af mange. (Forfattet af Hr. Kammerherre Suhm.)
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Copulerede. Den 29 hujus her i Byen Sr. Morten Hultin, Borger og Feldbereder, og Jfr. Anne Elisabeth Balling. Til Hielpe-Cassen. Rdlr. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Den 30, hujus befandtes ved Cassens Aabning i Papiir med Hosskrivt: Værnaa dig, Herre, og os frie af al den Nød vi komme i Nok i løse Penge.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Jndsendt til Hr. Wandall = = = = =Er 2 2 4 For hvilke paa de Fattiges Vegne takkes allerskyldigst.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Døde. Den 27, hujus paa Wilhelmsborg, sal. Johan Henrich Ahrnfeldt, 56 Aar. Den 25, her ved Byen om Morgenen imellem Kl. 4 og 5, forulykkedes Styrmand, Christian Wils fra Sønderborg og faldt ud om Bord og druknede, i Gaar Morges blev han igien funden og begravet, han var i sit 21 Aar.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Bekiendtgiørelse. J Tal=Lotteriet er udkommen: J Altona 454 Trækning d. 233. Julii Nr. 31, 60, 65, 77, 36. Den forestaaende Trækning er i Wandsbech. Frisch. Hos mig er foruden adskillige andre forhen bekiendtgjorte Skri ter i No. 20. 21. endnu af mine Forlags Skrifter at faae til Kiøbs.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Samling af udkomne Kongelige Forordninger, Placater, Rescripter m. v. Geistligheden angaaende, indrettet etter Lovens Capiter og Artikler i den 2den Bog, 2 Dele 1 Rdlr. 32 s. Patriotiske Samlinger alle 8 Hefter i 2de Bind, 2 Rdlr. 64 s. Efterretning om Brødre=Unteret og det nye Etadissement paa Christianster. Bulla Ungemtus paa Danst ved Reiersen = 48 s. Bidrag til Lall itristikken. 1 Rdlr. 48 s.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Betragtninger over Mennesket = Connossementer Bogviis og Arkviis til sædvanlig Priis Upartiske Betænkninger over Bondestanden = 16 s. Smag paa Sandhed og Dyd Sturms Morgen og Aften=Bønner Vandall.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Det er allernaadigst. Aalh. Regiment. bleven tilladt, at det hiempermitterede Mandskab af det Aalborgske Regiment maae forblive hiemme, indtil nærmere Ordre, dog at naar Regimentet dertil erholder Ordre, de da kan være tilstede igien ved samme inden 14 Dages Forløb. den Syvende, af Guds Naade KonChristiallig til Danmart og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg. Vor synderlig Gunsk tilforn, Enskiønt det ei alene ved Rescript til Kiøbenhavns Magistrat af 21. Junii 1765, som ved Placat derfra er bleven bekiendtgjort, allernaadigst er befalet, at alle de som herfra ville reise ud af Landet, bør være forsynede med vedkommende Øvrigheds Pas, samt derhos forbudet saavel dem der føre Paqvet Baade, som andre Skippere til Udførsel af Landet at imodtage saadanne Reisende, som ei med Reisepas behørigen ere forsynede, saafremt de ikke ville vente derfor at vorde mulcterede efter Omstændighederne fra 10 til 50 Rdlr., men det ogsaa ved Vores under 6. Februarii sidstafvigte til bemældte Kiøbenhavns Magistrat allernaadigst ergangne Rescrips i Henseende til hvorledes med Passernes Udstedelse derfra skal forholdes, og hvad derved af Vedkommende bør lagt tages, som ligeledes ved en Raadstue Placat offentligen er bekiendtgjort, iblandt andet er befalet: 1) At Fremmede, skiønt de ere forsynede med Attest fra en udenlandsk Minister, Charg d' affaires eller Secretaire, ere pligtige at forskaffe de, til at erholde Pas, Placaten af 24 Januarii 1772 dens 2den Post, anordnede Beviisligheder, med mindre de staae i den fremmede Ministers, Chavde d'affaires eller Legations Secretairs personlige Tieneste. 2) At ingen maae meddeeles Pas for Frem= og Tilbage. Reisen tillige, uden de virkelig her i Staden ere boesiddende i Embede eller Tieneste, og 3) At Fremmede, som ei opholde sig her længere end 24 Timer, maae udpassere paa deres medbragte udenlandske Pas, naar den Vagthavende Officeer, ved deres Jndpasseren paategner Tid med Klokkeslet, og paa Post-Contoiret paategnes naar de udpassere, saa skal det dog ved Færgestederne ikke sielden indtræffe, at Reisende tillades at passere, imod at forevise enten et gammelt Pas, lydende paa Frem og Tilbage-Reisen, eller og er Beviis fra en udenlandsk Minister; thi er i Anledning heraf, hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at Du alvorligen holder vedkommende Betiente og andre ved Færgestederne i det Dig anbetroede Stift, at holde sig foranførte Jndhold af berørte tvende Rescripter, for saavidt dem kan vedkomme, i alt efterretlig, ligesom Du og haver at lade samme offentlig bekiendtgiøre. Dermed skeer Vor Villie. befalende Dig Gud, Skrevet paa Vort Slot Christiansborg den 10. Julii 1789. Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling. Brandt. Schow. Colbiørnsen.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Geheimeraad og Stiftsbefalingsmand Hr. Theodose, Levetzau.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Jandagen den 10. Augustii næstkommende bliVrer afgangne Hr. Geheimeraad Baron Guldenkrones efterladte anseelige Bogsamling bortsolgt red offentlig Auction udi Aarhuus, Æ derom, saavelsom om sit skikkelige Forhold, kan En ugift Gartner, der forstaaer hvad han bør, og fremvise gode Attester, anvises en god Tieneste at tiltræde næstkommende Michaeli eller Nyt Aar; nærmere Efterretning kan faaes hos Procurator Rommedahl i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
En skikkelig Svend, eller Karl, som lært og Lyst C. B. Thaver at arbeide ved et Pottemager=Fabriqve, kan, paa gode Conditioner anvises en Tieneste, som før jo hellere kan tiltrædes; og behager den Lysthavende, saasnart mueligt, at adressere sig til Pibe=Fabriqueur, Sr. Bruun i Sønder Tranders, pr. Aalborg, som meddeler derom nøiere Underretning. der baade kan sye vedEt honet Fruentimmer, og opakke Haar, og ger Conditon, enten strax eller til førstkommende Mikkelsdag. som Huusholderske, Fruer= eller Jomfrue=Pige. Nærmere Underretning kan faaes i Bogtrykkeriet. og anvises her fra Bogtrykkeriet for en Skriver Tieneste Den.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
aarden No. 234, beliggende i Bispensgade er underhaanden at bekomme til Kiøbs; dens gode Indretning vilman ikke notere, da samme ved Eftersyn kan erfares; Gaarden kan strax tiltrædes om forlanges; - J Mangel af Liebhavere, kan endeel af Gaarden bekommes til Leie, saavel for en honet gift Familie, som og Værelser for en ugift Da jeg er kommen i Erfaring, at adskillige have M. J. T. klaget at de ei kunde faae deres Uhrer hos mig saasnart repareret som de ønskede, saa tilkiendegives det ærede Publikum, at jeg haver bekommet en habil Uhrmager Svend fra Kiøbenhavn, saa jeg ærbødigst herved vil have mig recommenderet til alle og enhver som behøver min Tieneste med alle Slags nye Uhrer og gamles Reparation, da enhver skal blive behandlet til Fornøielse. Moses Joseph. Urbmager, boende ved Vester Port No. 56.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Skipper Christen Harboe af Odense er hertil ankommen Æ fra Slæben med en Ladning Kalk som sælges for billige Priser, naar Vedkommende derom mælde sig hos Skip deren selv som er liggende ved Hr. Østerilds Brygge. 1 den 15. Augustii Klokken 10 Formiddag, Løverdagel paa Madame konboes Skienke Kielder, line over for Toldboden, holdes offentlig Auction over en Hukkert Galease, drægtig 37 en halv Commerce=Læster, hiemmehørende i Flensborg og ankom med Salt fra St. Ybes forrige Aar in November hertil, er beliggendes ligge ud for Sukker=Raffinaderiet, hvor den forinden kan tages i Øiesyn. Skibets Fuventarium, samt Conditionerne derom kan faaes Underretning hos Kiøbmand Rasmus K. Mørch. Aalborg den 28 Julii 1789.
Jyske Efterretninger, 1789-07-31
Skulde der være nogen som formeener at have noget P.M. at fordre udi Stervboet efter forrige Fæstere af Stedet Nørheeden udi Uldsted Sogn, paa Wraae Gods under Aalborghuus, afdøde Jens Jpsen og Hustrue, Maren Jensdotter, da vilde de i saa Maade behage at tage Møde ved de holdende Skifte=Samlinger efter bemældte afdøde Mand og Kone, som ere berammet at foretages i Stervboe=Stedet Nørheeden den 24. Augustii og paafølgende 5. October dette Aar, og til samme Tide lade deres Fordringer være i den Orden som Loven for Krav efter død Mand befaler at skee bør, da enhver Vedkommende skal vederfares lovlig Ret efter Boets Omstændigheder. Wraae den 23. Julii 1789. Paa Skifte=Forvalteren Høivelbaarne Hr. Kammerjunker von der Lübes Vegne, S. Chr. Høst, Forvalter. E. L. Handskemager Sr. Dam ved Guddumlund, hans et Dotter, navnlig Dorthe Marie, har funden Leilighed sidstleden 8, denne Maaned om Morgenen ved Solens Opgang, herfra af sin Tieneste som Barne=Pige, at undvige, Og som ved hendes Undvigelse savnes betydelige Stykker; saa haves Aarsag at troe, at bemældte samme har medtaget, saa meget mere, som hun paa Veien imellem dette og Doldrup er seet af adskillige bemældte Tid, og at bære en stor Pakke indpakked i Linned, hun desuden selv ikke var Eier her af meere, end hvad hun til daglig Brug har paa Kroppen, der bestod af et blaa Rye Skiørt, et grøn Vadmels Livstykke med røde bundne Ermer, en guul og grøn stribet Trøie, samt et blaa tærned forklæde. Meer bemældte Dorthe Marie, som ikke har været til Confirmation, var ved sin Undvigelse iklæd forberørte Klæder, er liden og klem af Vext, har store Øine med skulende Udseende, samt noget tunghørende; bliver herved efterlyst, med tienstlig Anmodning til enhver som enten hende maatte forekomme, eller i anden Henseende kan om hendes Opholdsted give tilforladelig Oplysning, at de mig derom vil meddele Efterretning, da jeg ikke alene til hendes Afhentelse skal besørge det Fornødne, men endog belover en passende Douceur til den som i saa Maade assisterer. Randrup p. Aalborg den 24. Julii 1789. Munk. Tiden jeg har som eeneste Arving efter min sal. Fader afg. Storenz Klitgaard, i Live Eiere af Bangsboe, modtaget Gaard og Gods med videre, uden Skiftehold, saa finder jeg mig til min egen Sikkerhed pligtig herved, at indkalde saavel alle og enhver der maatte have noget at fordre efter ommældte min sal. Fader, som og om jeg selv førend jeg har fyldet mine myndige Aar ved Handel eller paa hvad Maade det end maatte være, skulle være bleven nogen noget skyldig, da de behagelig vilde anmælde deres Fordringer her paa Bangsboe hos min Fuldmægtig Sr. Jespersen inden 6 Maaneder fra Dato, da enhver efter deres Bevisers Medfore, kan vente promte Betaling. Og da jeg nu saaledes har besluttet at sætte mig i Sikkerhed for al uventet Krav, saa bliver af saadan Beskaffenhed, ingen Fordring antaget efter disse 6 Maaneders Forløb. Bangsboe den el 23. Julii 1789. Jens Klitgaard. R. V. dervaanden at vil bortsælge, da derom med mig i Nin aboende Gaard i Marentures Gade, agter jeg un kan accorderes. Aalborg den 21. Julii 1789. Rasmus Rigelsen.
Jyske Efterretninger, 1789-08-07
Blandede Efterretninger. Alle Aviser ere nu opfyldte med næsten uhørte Efterretninger og hvad der er forefaldet i Frankrig; man skrækkes ved at læse det, og frygter at Tumulten ogsaa skulle udbrede, sig i Provindserne, ligesom allerede i Rouen; og hvo skulde have tænkt at dette Rige, havde forestaaet et saadant Optrin, den Tid det streed for Nordamericas, og Hollands Frihed? - Men hvad kan ikke Cabaler komme afsted, hvor den nedrige Intrige spiller Hovedrollen, Paris mistede sin ædle og retskafne Recker, han blev forviist og det opbragte Folk viiste strax deres Forbrydelse og greb til Vaaben, det var ikke Poblen, men den ærværdige Classe af Borgere, Rolighedens og den gode Ordens Venner, men ligesaameget Tyranniets som oprørske Bevægelsers Fiender, disse vare Frihedens bevæbnede, Forsvarere, der og tillige ved en stræng Paapassenhed hindrede og tilbageholdt Poblen fra at plyndre og øve deres Røverier under Bevægelsernes Beskyttelse; med et Ord: Paris vaagede saa vældigen over sit indvortes Politie, som over sin Friheds Forsvar. - De barmhiertige Kornpugere have mistet et rigt Magasin og flere ere lykkeligen opdagede og derved er nu Overflødighed igien bragt tilbage, hvor den i lang Tid har været savnet. -
Jyske Efterretninger, 1789-08-07
Uagtet alle givne Forsikkringer er Paris stedse agtpaagiven af Frygt for Overraskning, men nu er Tropperne beordrede at drage bort, samtlige de nye Ministre ere igien afskedigede, Conseil de Guerre aftakket og Necker tilbagekaldt; man siger, at National-Forsamlingen vil behandle dem der have raadt til hans Afskeed som Fædrenelandets Forrædere. Af Bastillen bliver ikke en Steen Augustii. paa dem anden. Deribæres af alle, endog af Præsterne, røde og hvide Kokarder. - Fra det Kongelige Skatkammer er dets Skildt borttaget, og i Stedet derfor sat National Bank. - Paa det Sted, hvor det frygtelige Bastillen tilforn har staaet, vil man opføre foruden en Obelisk for Friheden og et Monument for Kongen, et Pallais for National-Forsamlingen, med Paaskrivt: Frihedens Tempel, oprettet paa Despotismens Ruiner.
Jyske Efterretninger, 1789-08-07
J Strasburg (en Stad, der har henved 50,000 Jndbyggere) har den 20. Julii været en stor Tumult, det imod Magistraten hæftig opbragte Borgerskab har nødt dem til at underskrive det de forlangte, Garnisonen holder med Borgerne og alting er der i største Bevægelse. - J Ryssel er ogsaa udbrudt et stort Oprør, Commandanten er skammelig medhandlet.
Jyske Efterretninger, 1789-08-07
Fiskefangsten i Grenland er i Aar faldet overordentlig lykkelig ud, et Hamborg Skib har hiembragt 17 Fiske og 349 Cordeler Spæk, og et fra Altona har medbragt 28 Fiske og 340 Cordeler Spæk.
Jyske Efterretninger, 1789-08-07
Sultan Selims sagtmodige Caracteer, som der i Begyndelsen blev gjort saameget af, forsvinder nu alt mere og meere, ei nok, han har 2 Bødler i sit Følge for dessnarere at lade Hovedet slaae af dem han har og holder mistænkte; men en af de fornemste Forstandere for Arsenalet, som under forrige Regiering var i største Agtelse. og havde en Datter af den afdøde Sultan til Gemahlinde, denne har han ikke allene strax ladet halshugge, men end- og kastet hans Søn i Fængsel, som dog ingen Deel havde i Forvaltningen; formodentlig vil hans Herredomme ikke vare længe, siden han gaaer frem med saa stor Streughed. -¬
Jyske Efterretninger, 1789-08-07
Man har det ønskeligste og bedste Haab om Keiser Josephs fuldkommen Helbredelse, da hans Sundhed, Dag fra Dag tiltager og hans Gang bliver mere og mere frisk og munter.
Jyske Efterretninger, 1789-08-07
J Moldauen er hverken Brød, Korn, Kiød, Høe eller Straae at faae til Kiøbs for Penge.