JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Donaustrømmen, den 2den Martii. Det Keiserlig Kongelige Consistorium af den Augsburgiske Confession har foreskrevet følgende Bøn ved Gudstienesten i alle sine Kirker. "Almægtige Gud, Du høieste Behersker i Himmelen og paa Jorden. J Din Haand ere Riger og Folk med alle deres Skjebner og Forandringer. Du ordner og lænker alle Ting til Dine Skabningers Bedste efter Dit ofte uransagelige Raad. Du kalder dem til Krig og skaffer dem Fred. Du er og allene vor Tilflugt og Styrke, vor Hielp i den største Nød, som kan treffe os. Til Dig vende vi os ogsaa nu, barmhiertige Fader! Da vores Lander indviklet i Krigen. Ach, forlad os ikke under disse Omstændigheder med Din almægtige Bistand. Vær vores Beskytter og Skjold, og beskierm os i alle Farer. Forminsk den Elendighed, som Krigen udbreder over Land og Folk, og formild denne bedrøvelige Skjebne, for alle dem, som maa prøve samme. Du har, som en kierlig Fader for Menneskene, ogsaa ved den nærværende Krig Dine velgiørende Hensigter for os og for det Hele. Dette beroliger og trøster os, naar bedrøvelige Optrin og bange Bekymringer nedslaae vores Mod; Men dette blive ogsaa for os alle en kraftig Tilskyndelse, at forholde os saaledes, at vi til alle Tider, under alle Omstændigheder kunde have en glad børn lig Tilforladenhed til Dig. Dig anbefale vi Menneskelighedens almindelige Velgaaende, disse Staters Velgaaende. Afgiør Vaabenernes Lykke efter Dit vise Raad til vores Monark og hans Landes Bedste. Udrust hans Armee med Jver, Mod og Tapperhed at stride for deres Herres Ret, og Landets Vel, og med christelig Beslutning vove Livet, for Brødrene men i Besynderlighed for vores elskede Monark. Vaag over hans dyrebare Liv, naar han deeler Krigens Farer med sine Tropper; Leed, beskyt, bestyrk Ham med Din almægtige Retfærdighed. Skienk os snart Freden igien med alle sine Velsignelser, - en Fred, som befæster og ophøier Menneskelighedens almindelige Vel, det Østerrigske Huses Glands og Roes, disse udbredte Staters Sikkerhed og Velstand. Hvor glade ville vi da takke Dig, at Du er saa naadig, og ikke lader dem blive til Skiændsel, som sætte sin Forhaabning paa Dig. Hør os Gud, Fader og Forbarmer, Hør os for Jesu Christi, Din Søns, vor Herres Skyld, Amen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Constantinopel, den 25de Januar. J disse Dage er en Officier fra Oczacow ankommet hertil, som Commendanten paa Stedet har affærdiget til Porten i den Hensigt for at anholdt om en Forstærkning, og i Besynderlighed til Artilleriets Tieneste. Denne Officier havde bivaanet Trefningen ved Kinburn den 12te Octbr., og de Ottomanniske Troppers totale Nederlag. Han beretter, at et Antal Janiskarer havde kastet sig i Duieper, for at redde sig ved at svømme; men som det var dem umueligt at arbeide sig mod Strømmen, saa havde de søgt at redde sig ved at staae i Vandet til Halsen, men de Cosakkiske Ryttere havde forfulgt disse Ulykkelige lige ud i Vandet, og dræbt dem alle med Pikker, hvormed de vare bevæbnede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Det hedder, at Porten vil igien indsette den afsatte Mufti, som stedse raader til Fred, og da torde vel den krigersk findede Storviziers Skjebne. ikke blive den bedste, da det nu tillige stedse bliver øiensynligere, at Keiseren, tvertimod StorvizirensForsikringer, skulde bryde med Porten. Porten skal være findet at recrutere alle og enhver, som ere i Stand til at bruge Vaaben, og sende til Belgrad, Widdin, og Bancaluka, som og at sammenbringe saa meget Korn, som muligt. Skulde det være mueligt at fuldbyrde denne Befaling, saa kunde Porten i 2 Maaneder have en stor Armee, Asiaterne indbegrebne, ved Donau. Men Gouverneuren i Provincen forefinder stedse store Vanskeligheder ved Recruteringen, da enhver friMand, som kan undvære nogle Piaster, finder Leilighed at bestikke de subalterne Officierer, ja undertiden Gouverneuren selv. Af Pascha i Bosnien formoder Porten sig overhovedet ikke meget, eller meget mere slet intet, og har endog afsendt en Capidgi Bachi, for at overrumple ham, og sende hans Hoved til Constantinopel. Men Pascha er paa sin Plads, og da han her har Venner, saa skulde de vel have fundet Leilighed til at underrette ham om denne Fare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Warschau, den 1ste Martii. Fra de Polske Grændser ved Diester bliver meldet, at omtrent 40 Polske Soldatere vare fra Besetningen i Mohilow gaaet over den tilfrosne Flod til Tyrken. Herpaa blev udstædt befaling, at skyde paa den første Soldat, som vovede sig paa Jisen. Det skeete; man saarede een, og da Tyrken kom ham til Hielp, skiød man ogsaa paa denne, og saarede et Par. Herover bleve deres Cammerater opbragte paa den anden Side, nærmede sig hobeviis, og gjorde maaskee 50 Skud, paa Polakkerne, uden dog at skade nogen. Slige Tildragelser kunde give Anledning til alvorligere Optrin, da man, uagtet den giensidige Forsikring, om Venskab og godt Naboeskab, saa meget meere seer, at Tyrken giør sig Umage for, ved Smigrerier og Gaver at lokke vore Folk til sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Bryssel, den 3die Martii. Alle Tropper i de Østerrigske Nederlande have faaet Ordre at holde sig marschfærdige. Man giør sig tusinde Speculationer derover, og dog er intet naturligere end denne befaling. Begge Feldt, batallionerne af Bender, som ere i Luxemborg, skal igjen gaae til Briesgau, og Keiseren har allerede ved den Overrhinske Kreds ladet ansøge om Giennemmarschen. De andre Regimenter skulle kun blot forlegges; men i deres nærværende Stilling, skulde dog kun giøres en ringe Forandring, dog er det sandsynligere, at Dragonerne igien skulde komme til Bergen, og Grenadererne, som ere i Luxemborg, hertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Dresden, den 2den Martii. For nogle Dage siden døde i Prohlis, en Landsbye, ikke langt fra Dresden, den formedelst fine physicalske og astronomiske Kundskaber, (som han ved egen utrættet Flid selv havde erhvervet sig) bekiendte Landmand Palizsch, da han just overlod sig til stille Betragtninger i sin Lehnestoel. Han var en Mand i gammel Rommersk Smag, som med egne Hænder dyrkede sin Fædrene Ager; han levede som en Biekonge i sin Cirkel, og forbandt med mange ypperlige Talenter og Jndsigter ogsaa Menneskekierlighed og ædle Sæder. Han var een af de flittigste astronomiske Bebagtere. J Aaret 1738 opdagede han først en Commete, og blev des, aarsag af Videnskabernes Societet i London bræret med meget Roes, og var derefter deres bestandige Correspondent. Mange store Lærde, ja mange Helte og Fyrster besøgte ham i hans landlige Museo, og gave ham Beviis paa deres Beundring og Hviagtelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Wien, den 10de Martii. Keiseren har ladet gjøre en Prøve med en haard baget Meelspise, kalvet Flekker, om den istedet for Suul kunde tiene for Armeen. Fire Grenaderen bleve deraf anrettet et Maaltid; det smagte dem saa godt, og de bleve saa mætte, at de ikke kunde opspise deres Portion. Hidindtil havde Soldaterne ved Armeen ikke faaet andet end Risengrød og Oxekiød. Keiseren har strax udstædt befaling, at giøre Begyndelse med Bagning og Aflevering af disse Flekker til Armeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Keiseren aflagde endnu før sin Afreise den 29de Febr. et Besøg hos Fyrsten af Kaunitz, og afsteeg for Palladset i sin Reisevogn. Monarken har efter Forlydende tilstillet saavel Fyrsten af Kaunitz, som Rigsvicecanzier, Fyrsten af Colloredo, et forsegler Exemplar af sit Testamente.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Livorne, den 22de Februarii. Jgaar er en Engelsk Fregatte i 13 Dage ankommet hertil fra Constantinopel og Smirna. Man veed hidindtil hverken sammes Navn, eller hvad for politiske Efterretninger den medbringer, da det er ingen tilladt at tale med Mandskabet. Da den den 9de Februar., paa hvilken Dag den Keiserlige Jnternuntius skulde overlevere Krigserklæringen, maatte være afgaaet fra Constantinopel, saa er det sandsynligt, at den kan medbringe os Efterretninger desangaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
London, den 4de Martii. Ligesom det hedde overalt i Aaret 1780. Jngen Pavedom, saa hedder det nu overalt: Jngen Slaverie; Man taler, skriver og disputerer, nu kun om denne Gienstand. Naturens Ret, som erklærer ethvert Menneske frie; Religionen, som lærer Mennesket just denne Liighed; den umenneskelige Slavebehandling, og mange andre Grunds paa den ene Side; Jnterressen og Handelsfordeelen; det store Tab af mange andre med Slavehandelens Afskaffelse lidende Handelsgrene; Faren, som ved saa mange Sortes Frigivelse truer det mindre Antal Hvide, og mange andre Omstændigheder paa den anden Side, gjør denne Strid, meget indviklet, saa at Parlamentet vel tilsidst maa opløse denne Knude.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
For nogle Dage siden holdt Fegterselskabet deres Øvelser i en talrig Forsamling af mange fornemme Tilskuere. Priiskaarden af 20 Guineers Værdie blev tilkiendt en ung Herr Lunk, og blev, under megen Lovtale om hans Færdighed ham overleveret af Madame la Chevaliere d'Con. Han forsikrede hende, at saa stor endogsaa Æren af Præmien var, saa agtede han sig dog uendelig lykkelig ved at modtage den af hendes Hænder. Mellem Angrebene spilte den ny tydske Trop Musicanter, som havde ledsaget Hertugen af York til England.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Bryssel, den 3die Martii. Efter en Skrivelse fra Gent er Rygtet almindeligt, at Universitetet i Løwen herefter skal for legges derhen. Det hedder, at Stænderne af Flandern ønske dette, og deres Deputerede have endog overleveret Regieringen en Memoire, hvori de tilbyde sig at accordere Medlemmerne og de Foresatte de samme Friheder og Befrielser, som de nøde i Löwen, selv at lade anlegge en Skolebygning, et offentlig Bibliothek, et physicalsk Cabinet, et chymisk Laboratorium, et Observatorium, et Anatomie, en botanisk Hauge, o. s. v. altsammen paa Provinzens Bekostning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Haag, den 8de Martii. Alliancetractaten med Preussen er nu sin Beslutning nær, fordi alle Provinzerne have anmeldt deres Samtykke i Forslaget, som dem fra den geheime Commission blev tilsendt. Blot Grønningen feiler endnu; men man forventer sammes Resolution med Begyndelsen af neste Uge, hvorpaa Generalstaterne skulde tage den sidste Resolution, for at bringe Sagen til Ende, og for at berettige deres Minister i Berlin til sammes Undertegning. Den bestaaer af 10 Artikler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Man har her oprettet saa mange Triumphbuer, af Træ, som Arvestatholderen tæller Aar, saa at Antallet af samme beløber sig til fyrgetyve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Cölln, den 5te Martii. Baron von Hüpsch gav for længe siden en udenlandsk Læge det Raad at lade afdøde Syge i hans Hospital electricere, for at være vis om, at de er skulde blive begravet for tidlig. Dette Baronens Raad blev og forsøgt blandt andre paa en fornemme Dame, som han ved et heftigt Tilfælde af en Nervesygdom holdt for død. Hun blev til største Forundring ved den foreslagne Electrisation igienlevende. Denne heele Historie vil Baron von Hüpsch i et fra ham snart forventende historisk og literarisk Verk, udførlig beskrive, med det Forslag, at lade alle Døde nogle Gange ganske sagte electrisere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Berlin, den 11te Martii. Den Høisalige Princesse Amalia har i sit Testamente af 1782 og i begge Codicillerne af Aar 1786. skienket sit ganske Bibliotek til det Joachimdalske Gymnasium; det bestaar af 20000 Bind, og indeholder de kostbareste, vigtigste og fortrefligste Verker, f. Ex. Den store franske Encyklopedie, tilligemed Supplement og Kobbere; den ny Eney kl. methodique. Blandt Antiquiteter : Montfaucon, Hamilton, o. s. v. Engelske og Franske Oversettelser af Classiker. Besynderlig er det ny literariske Fag talrig af Philosopher, Talere og Potter, fra Tydskland, Frankrige og England. J Geographien die Voyages pittoresques fra Grækenland, Schweiz, Sicilien, Neapolis og Frankrige; CooksForsters, Shardins, Niebuhrs og Sonnerats Reiser, o. s. v.; Blandt Historieskrivere de vigtigste Europæiske Verker indtil de nyere: Gibbon, Ferguson, Hume. Prægtige Verker af Naturhistorien, o. s. v. Over 70 Bind af den drammatiske Digter og Theorist af Musiken, over 100 Bind Musicalier, tildeels af de største, gamle og nyere, inden og udenlandske Mestere, samt Skilderierne af Kirnberger og Sebastian Bach. - Hans Kongel Majestet, som Universalarving, har allernaadigst confirmeret dette Legatum, som alle de øvrige: Hans Kongelige Høihed, Prinds Ferdinand, har, som Executor Testamentii, paa det nøieste fuldbyrdet alt, og Hans Kongelige Høihed Kronprindsen, har endnu skienket en stor Mængde ham af den Høistlige Prindsesse testamenterede Kobberstykker. dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Wien, den 13de Martii. Helten Landon skal nylig have sagt til Keiseren: Vi maa rask begynde, rask fortsette og rask fuldende Krigen; thi Nølerie opæder de største Hære.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Jndsendt. En Veninde ved en Venindes Grav, som i sit 19de Aar blev efter 2 Dages Sygdom pludseligen bortrykt den 13de Martii 1788. Min Sorg forgieves er Forgieves al min KlageSang: Hun borte er - Der for mig lokkede til FrydeKlang! Nu Snee- hvid Haand ei, mig til Lyst, Clavier oplukker! Ei, mig til Stykke, en opelsket Nellike af plukker! Lystlund af Hendes Sang er meere Schogiver! Ei Hendes yndig Smiil Syg Fader meer opliver Selv Moder, Sydskinde, og Gaard og Gods, vist savne Hende! Og Vores Venskab - ac. - her bradt fik Ende! Jeg Hende her ei favner oftere!!! Klagesang ved Carl Christian Vogts Grav. Stem Harpen ned, slaae travrig Tone! Den sidste Pligt skal Venskab krone; Uvante Haand vær ei forsagt, Saa lurer du tredsk paa hver Alder, Og hugger til, naar Herren kalder, O Død. - Hvo kan modstaae din Magt? Jeg blev af Sorg som Lynild slaget, Da Du mig som Orest betaget Blev, Pylades! min bedste Ven! Din Omgang var min Fryd og Lykke, Nu hviler Du i stille Skygge, Ach! Dit Savn giør, jeg smelter hen. Dig ædel Mennesk-Ven Du viste, For Liv at redde, Du forliste, Dit eget. Himmel, hvilken Qval! Du Menneske heden vilde hædre, Men Gud, som forud saae Dit Bedre, Ophøiet Dig til Himmel-Sal. M. Sibbern.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Odense, den 18de Martii. Paa Stranden ved Stige fandtes i Løverdags efter Sigende, et druknet ungt Menneske fra samme Bye. Han skal have gaaet ud for at skyde Vildt, og med Øinene henfæstede herpaa, er falden i et Vaad, hvoraf han ei ved egen Hielp har kunne arbeide sig En forbigaaende Mand blev den Druknedes Vildt vaer, som bestod i et Par Ænder og flød i dette Vaad i en til den Dødes Arm bundet Kurv; han gik til for at drage Kurven op, men hvor forskrækket blev han ikke, da han ved at trække paa denne, mod al Formodning i det samme saae en Menneskehaand komme op af Vandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Privatbreve fra Altona, fortælle, at Batterierne fra Tyrkisk Gradisca havde, førend deres Magt blev qvalt, anrettet betydelig Skade i det Østerrigske Gradisca, blandt andet og nedskudt Taarn spidsen paa Slotskirken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Den 4de Januarii er Candidatus Juris, Christian Rafn, beskikket at være Copiist i det først Expeditions-Comtoir i det danske Cancellie. Den 11te ejusdem er Decanus Ole Worm allernaadigst beskikket at være Rector ved den latinske Skole, i Horsens; Hans Christian Tvede confirmeret at være Veier, Maaler og Vrager udi Nestved. Den 25de ejusdem er Studiosus Jens Falch Outzen allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Persona til Nye- og Gammel-Sogners Menigheder, paa Holms Land under Riber Stift; Studiosus, Hans Radvor ligesaa til Gram Menighed sammesteds; Studiosus Jørgen Brochman ligesaa til Næss Præstegield i Aggershuus Stift; Capellan Hr. Friderich Gruner Calundan, Kaldsbrev at være Sognepræst for Schaarup og Tvilum Menigheder i Aarhuus Stift. Den 1ste Februarii er Studiosus Hans Carstensen confirmeret at være Capellan pro Persona for Arrild Menighed i Riber Stift; Capellan Hr. Lars Lund Finchenhagen allernaadigst beskikket at være Sognepræst for Tryssel Menighed og Osen Kirke i Aggershuus Stift; Cadidatus Juris Peter Johan Tønnesen ligeledes at være Byefoged i Hillerød og Birkedommer ved Frederichsborgs og Hirschholms Birker. Den 15de ejusdem er Capellan Hr. Peter Reetz allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Persona for Christrup og Hornbechs Menigheder i Aarhuus Stift; Hr. Ludvig Ludvigsen ligesaa at være Sognepræst for Jyllinge og Gunsøemagle Menigheder i Sielland; Capellan Hr. Christian Frederich Laulund, allernaadigst beskikket at være Sognepræst i Schagen, Studiosus Christian Fabritius ligesaa at være residerende Capellan sammesteds; Hr. Hans Christian Westervaldt ligesaa til Rødøen i Aggershuus Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Kiøbenhavn, den 14de Martii. I Dag blev i Frue Kirke følgende Præster ordinerte: Hr. Jens Conradi Halse, Capellan pro Persona til Garnisonens danske Menighed i Kiøbenhavn; Hr. Hans Lyngbye, residerende Capellan til Holbek og Mehrløse Menigheder; Hr. Hans Georg Reinsholm, residerende Capellan til Wiig og Asmindrup i Odsherred: Hr. Christian Garde, Capellan pro Periona til Liunge og Uggelse Menigheder i Liunge-Frederichsborg-Herred; Hr. Niels Giævertsen Titchen, Missionarius ordinatus ved en af de Grønlandske Colonier. Terten til Hans H. H. Hr. Biskop Balles Ordinations-Tale var Tit. 1. Af de Ordmerte prædikede Hr. Halse over Eph. 6, 11.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
I Dag blev paa Børsen solgt 5 Actier i det octroyerede Asiatiske Compognie, pr. Actie 804 til 814 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Hamborger Efterretninger. Blandt de 77 Personer til hvilke paa Kongens Fødselsdag, bleve uddeelte Premier i det Romsdalske practiske Landhuusholdningsselskab i Molde i Norge, for Flid, Agerdyrkning, nyttige Jndretninger og Forbedringer i Landvæsenet, vare blandt andre Ole Andersen, Huusmand paa Toldaas Gods, i Kirkesognet Bulsøe den merkværdigste. Han havde skiønt han er ganske blind selv indrettet og gjort sig en lille Stue og Kiøkken med Meubler, selv bygget et Fæehuus og en Lade, opbrudt en Ager til Korn- og Kartoffelavling, og deraf bortryddet mange store Stene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Det hedder, at Kammerjunker og Committeret i Biergverks Directorium, von Stemann er udnævnt til surnumerair Assessor i Høieste Ret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Prædikanterne paa Skiertorsdag. Høimesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue Kirke Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans Kirke Hr. Achen. Hr. Omann, Sindent. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Prædikanterne paa Langfredag. Høimesse. Aftensang. St. K. K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Saxtorph. Student. Frue Kirke Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans Kirke Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Prædikanterne paa 1ste Paaskedag. Høimesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Prof. Ancher. Frue Kirke Hr. Seideling. Hr. Ferslev, Klokker. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Faaborg, Klokker. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Prædikanterne paa 2den Paaskedag. Høimesse. Aftensang. St. Kunds K. Hr. Wirth. Hr. Lassen, Student. Frue Kirke Hr. Dan. Hr. Ferslev, Klokker. St. Hans Kirke Hr. Gruner. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Copulerede: Kiøbenhavn, den 5te Martii. Hr. Lauritzen, Grosserer og Brygger, og Jomfrue A. M. Hansen. Den 7de: Hr. Herfort, Bogholder ved St. Croix Sukkerhuus, og Jfr. A. C. Anchersen: Hr. Øvre, Forvalter ved Birkendegaard, og Jfr. C. M. Pahl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Døde. Odense, den 13de Martii. Søren Jensen, Gaardskarl, 28 Aar. Den 18de: Henrich Madsens Enke. Den 19de Nicolai Bierverch, Pensionist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Fyen. Paa Hesberggaard den 11te Martii. Frue Etatsraadinde Baar, født von Bergen, henimod 70 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Kiøbenhavn, den 2den Martii. Hr. Regimentsfeldskiær Joachim Hæsemann, 38 Aar gl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Den 5te: Hr. Conferentsraad, og forhen Stiftamtmand i Norge, Wilh. Frimann Koren, 65 Aar. Den 8de: Frue A. M. Stramboe, f. Borch, 62 Aar. Den 9de: Hr. O. G. Dahl, forhen Missionir i Grønland, 42 Aar. Den 10de, Frue Kammerraadinde Collet, født Krølle, 40 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Sielland, den 2den Martii. Hr. Jens Mølsted, Sognepræst i Alsted, 53 Aar. Weile, den 10de Februar. Capitaine Michael, sens Frue, 63 Aar. Den 18de huj. Commtesse de Trampe, 50 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Wiborg, den 28de Febr. Frue Etatsraadinde Schæffer, født von Bergen, 71 Aar. Aalborg, den 23de Febr. Hr. N. Clausen, Personel-Capellan til Frue Kirke, 45 Aar gl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Den 25de Febr. Hr. J. A. Winther, Provst og Præst i Bierrebye, 79 Aar. Lindholm i Tønder Amt. Sognepræsten Hr. Johan Ludvid Branderup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Bekiendtgiørelser. den ny anordnede Confirmations-Bon, som paa Confirmations=Søndagen læses i Kiøbstæderne og paa Landet, faaes for 2 Skilling her paa Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Proclama. 7mus. Vi Christian den Syvende, at Guds Naade, Konge til Danmark, 4 Rdr., og Norge, de Venders og Gothers, Her 1788 - tug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Søren Bøyesen, Byefor ged i Vor Stabelstad Nyborg, hans herom aller" underdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifteforvalter efter afgangne Giæstgiver Johan Christopher Win hall og Huustroe i bemeldte Nyborg, maa sub" poena præclusi et perpetui silentii, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og de Odense Aviser 3de Gange efter hinanden med Aar og " Dags Varsel indkalde alle dem, som maatte formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afgangne Giestgiver Winhall og Huustroe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav ", inden berørte Tids Forløb hos bemeldte Byefoged Boyesen at anmelde og beviisliggiøre; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige" saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residence-Stad Kiøbenhavn den 24de Januarii 1788. Under Vort Signet; (L. S. V.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Efter Hs. Kongel. Majestets allernaadigste Befaling Schack Rathlow. Luxdorph. P. Aagaard. Schow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
Byefoged Søren Bøyesen af Nyborg, som Skifteforvalter efter afgangne Giæstgiver Christopher Win hall og Huustroe sammesteds, Bevilling i Aviserne, at indkalde Stervboets Creditorer. Nr. 1. Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 30te Januarii 1788. Koefoed. Bendz. Uldall. Jørgensen. Protocolleret af R. Rasmussen. Jligemaade allerunderdanigst læst inden Nyborg Byetings=Ret Mandagen den 1ste Februarii 1788. Bøyesen. Saa og behørig protocolleret, testerer P. Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-18
J allerunderdanigst Følge forestaaende Hs. Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling, indkaldes afgangne Giæstgiver Winhall og Hustrues Stervboes Creditorer inden foreskrevne Tids Forløb, og deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter, at beviisliggiøre. Nyborg den 12te Februarii 1788. Bøyesen.