Aalborg Stiftstidende, 1842-01-08
J den Berlingske Tidende havde nylig en Jndsender, under Mærket,12, ladet indføre en Artikel til Forsvar forden imod Hr. Orla Lehmann sidst anlagte Action for hans paatænkte Oprettelse af et Fond til Understøttelse af den haardt betrængte Presse." Denne Artikel gav Anledning til en anden i Bladet "Dannevirke, hvori Meddeleren, efterat have indrømmet Rigtigheden af de af Hr. "12 opstillede Grundsætninger, "at den factisk bestaaende Forfatning er Statens Grundvold, og at de Mænd, til hvem den høieste Øvrigheds Myndighed i Staten er betroet, bør vaage over denne Forfatnings Opretholdelse" osv., gik ind paa det slesvig-holsteen, lauenborgske Cancellies Forhold til de slesvig-holsteenske statsopløsende Bestræbelser, der, uagtet at ethvert Angreb paa Kongeloven maa være ligesaa strafbart i Hertugdømmerne som i Danmark, ikke desmindre taalte, at dens første Grundsætning, Statens Eenhed og Udelelighed, blev angreben i Hertugdømmernes Journaler, hvor det endog ligefrem var bleven forkyndet, at enhver brav Patriot burde arbeide paa den bestaaende Stats Opløsning." – Den første Deel af denne Artikel lod "Dannevirkes" Censor passere; men den anden og sidste Deel strøg han, saa at hele Oplaget maatte casseres. (Loll. Falst. St. Td.) Om Horsens hedder det i J. Møllers Beskrivelse over geistlige Embeder i Aarhuus Stift: "Byens Navn udledes af Hother; Andre af Hors eller Hest, for det Sidste synes Byens Vaaben at tale. J gamle Documenter kaldes den baade Horsnæs og Horsenes. Byens Ælde kjendes af en der slaaet Mynt, som ligner dem fra Svend Estridsens Tid. 1247 leed Byen meget i Striden mellem ErikPlougpenning og hans Broder Abel. 1262 kom Gesandtskabet dertil for at hente Prindsesse Jngeborg til Norge; Byen afbrændtes 1285 af de Norske. Erik Menved opholdt sig her 1292, 1299 og 1313, og denne Konge lod i sidstnævnte Aar Bygholm bygge, som Bønderne maatte udføre Arbeidet ved til Straf, fordi de havde gjort Oprør mod Kongen. 1348 udløstes den frode-holsteenske Greve. J Kong Hanss Tid fik Byen en Deel Markjorder til sin Opkomst efter en Jldebrand. 1534 hyldedes Christian den 3die her under aaben Himmel 1627 leed Byen meget af keiserlige Tropper. J de catholske Tider vare her 2 Klostere, St. Hans og Graabrødre Kloster. Byen har 2 Kirket, Kloster Kirken og St. Jbs Kirken; af disse bruges den første ikke mere; men i den har i sin Tid været holdt Aftensang. Begge Kirkerne udmærke sig ved en smuk, tiltalende kirkelig Stiil; begge bestaae ved deres egne Legater og Jndtægter."J Randers Avis læses følgende Taksigelse fra endeel Fattige i Veile". J disse Dage have tre af Veile Byes første Kjøbmænd, nemlig dHrr. Agent Linnemann, Gylding sen, og P. Glud, faaet en Ladning østersøisk Rug, for med denne at afhjælpe Trangen heri Byen af denne Livets første Fornødenheds-Artikel. Hr. Agenten og Hr. Glud have, ventelig for at de øvrige Kjøbmænd ei skulle berige sig paa de Fattiges Bekostning, ved at puge med deres Rug, ladet ved Trommeslag bekjendtgjøre, at denne Rug kan faaes for den saare billige Priis 8 Rbd. pr. Tønde, og, for at lette Adgangen dertil for de Fattige saavelsom for de Rige, tilbudet dem Rugen for 1, siger een Riosbankdaler Skjeppen. Vi skylde derfor ovennævnte Jnteressentskab, for Sammes gode Omsorg, i disse dyre Tider for os Fattige, offentligen at tilkjendegive vore Følelser og velmeente Tak for denne i Sandhed skjønne og kjærlige Handling, den Himlen efter Fortjeneste lønne. Ved at pløie paa den i Nærheden af Odense beliggende Næsbyhoved Slotsbanke, er man i disse Dage stødt paa et horizontalt Lag af Muursteen, omtrent paa Midten henimod den vestlige Side. Eieren af Slotsbanken, Propr. J. Trolle til Næsbyhoved Mølle, der har en vakker Samling af Oldsager, størstedeels fundne deri Egnen, har strax ladet Stedet nærmere undersøge, og under hiint Lag af Muursteen fandtes da et andet Lag af Kampsteen, hvoraf endeel er lagt som den udvendige Deel af en Hvælving. Ved en fortsat Eftergravning fandtes da en ved et Lag Kalk dermed forbunden anden Kampsteenslægning, tildeels i dobbelte horisontale Lag, og som det synes med en Rendesteen. Tillige fandtes flere Kreaturbeen, meget forkullet Træ, Noget, der syntes at være Humle, et lidet Stykke Kobber, og en liden Sølvmynt, formeentligen fra Christian den Førstes eller Andens Tid. Vi haabe, siden at kunne give en nærmere Meddelelse om disse Levninger af det i Begyndelsen af det 16de Aarhundrede (1535) ødelagte Slot. (O. Th. Av.)