JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-06-17
ed Proclama, som i Dag er læst ved dette Birketing og som vil blive læst inden den Kongelige Lands Over- samt Hof= og Stadsret, ere enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa Boet efter afgangne Johanne Sophie Frederiche Bockmann, fød Envoldsen, og efterlevende Mand Huusmand Johan Peder Bøckmann i Taarbech under Lyngbye Sogn, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amts nordre Birks Contoir, den 10de Juni 1835. F. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1835-06-17
Ved Proclama, som er læst ved Grevskabet Lindenborgs Birkeret og snarest muelig vil blive læst ved vedkommende Overret, ere Credi= og Debitorer i for henværende Bogholder ved Grevskabet Lindenborg Jens Martensen nu af Haabs hans under Skiftebehandling værende Boe, indkaldte med anordningsmæssig Varsel at melde dem hos Undertegnede, de Første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, de Sidste for at betale deres Skyld til Boet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres til Efterretning for alle Vedkommende. Kirstein, Lindenborg, den 29de Mai 1835. committeret Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1835-06-17
Ved Proclama, som er læst inden Roeskilde Byetingsret og snarest mueligt vil blive læst ved ven Kongelige Landsover- samt Hof- og Stadsret, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Districtschirurg Selid Andreas Rauch maal indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og legitimere deres paa samme havende Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Fritz, Roeskilde Skifteret, den 11te Juni 1835. constitueret. de som maatte have nogen Fordring paa afdøde Indsidder Niels Pedersen i det saakaldte Skindledshuus ved Holbek, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Pl. 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, at anmelde deres Fordring, for undertegnede Skifteret. Meerløse og Tudse Herreders Skifteret, den 12te Juni 1835. D. T. Lawætz.
Berlingske Tidende, 1835-06-17
Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen hiemmehørende og paa en Søreise druknede Matros, Peder Nielsen Musse, og forhen afdøde Hustru, Stine Holm, indkaldes herved, i Følge Pl. 26de Octbr. 1792, med tolv Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Rakskovs Skifteret, den 4de Juni 1835. Hammerich. Pontoppidan. ed Proclama, som deels er og deels snarest vil vorde læst for vedkommende Over= og Underret, ere alle de, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Boet efter afgangne Ane Olsdatter og efterlevende Ægtefælle, Hjulmand Hans Olsen her i Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende, at en Samling for Boet, hvorved Beslutning agtes taget med Hensyn til Approbation eller Forkastelse af det paa sammes faste Eiendom til den Tid forventede Bud, bliver afholdt paa mit Contoir her i Byen, Mandagen den 20de Juli d. A., Middag Kl. 12. Wordingborg Byefogedcontoir, den 2den Juni 1835. Jeldeblad.
Berlingske Tidende, 1835-06-17
ed Proclama af Dags Dato, som vil blive tinglæst i den Kongelige Landsover- samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn og ved Falsterlands Birketingsret, er den eller de, som maatte have nogen lovlig Fordring paa afgangne Geheime-Legationsraad I. Classens Stervboe, med 12 Ugers Varsel indkaldt til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Kammerjunker S. M. Classen paa Corselitze, der paa Boets Vegne afgjør enhver saadan lovlig Fordring, som inden forbemeldte Frists Udløb maatte anmeldes; hvilket herved endvidere paa den i Placaten af 2den Juni 1819 anordnede Maade bekiendtgiøres. Corselitze pr. Nyekiøbing paa Falster, den 1ste Juni 1835. P. H. Classen.
Berlingske Tidende, 1835-06-17
Ved Proclama, som er læst ved den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, saavelsom ved Antvorskev Birkeret, ere Alle og Enhver, som formener at have noget at fordre i forrige Forpagter af Antvorskov Hovedparcel Erich Faaborgs under Skiftebehandling tagne Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Slagelse, den 10de Juni 1835. Birch.
Berlingske Tidende, 1835-06-17
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere alle de, som maatte have noget at fordre i Stevboet efter for kort Tid siden afdøde Carl Georg Nicolans Kiickelhahn, og forhen afgangne Hustrue Metta Christina Kiickelhahn, født Petersen, paa Aarslevgaarden, i Aarslev Bye, og Sogn, indkaldt med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Iligemaade, og ved samme Proclama, ere begge de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage hvad de maatte finde fornødent under Boets Behandling; hvilket herved bekiendtgiøres. Windinge Herreds-Contoir, Nyborg, den 3die Juni 1835. G. H. Moltke. 1834 & 1833. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afg. Arbeidsmand ved Holmen Peter Brandts Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede SkifteCommission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 3die Juni 1835. Jacobsen. Mourier:
Berlingske Tidende, 1835-06-17
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands-Overret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre i afdøde Brygger Christen Johansens Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til med Deres Paastand at fremkomme og saadant Deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig, der som Executor testamenti behandler Boet, at anmelde og beviisliggjøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Peter Friedenreich, Kiøbenhavn, den 25de Mai 1835. Major ved det borgerlige Infanterie og Viinhandler, at boende paa Vestergade No. 42. 1835. Ae De, som formene sig at have Noget at fordre i afg. Underbetient ved Regentsen Jens Sørensen Møllers Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede SkifteCommission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. en Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 5te Juni 1835. Mourier Jacobsen. .
Berlingske Tidende, 1835-06-17
Hvo som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Skomagermester Peter Finck heri Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel tilat anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Slagelse Kiøbstads Skifteret, den 8de Juni 1835. Birch. Sylow.
Berlingske Tidende, 1835-06-17
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter den paa Baage ved Døden afgangne Alhed Marie ziirs, Enke efter Muurmester Frantzen i Nakskov, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Nakskov, den 4de Juni 1835. Pontoppidan.
Berlingske Tidende, 1835-06-17
Creditorerne i Ane Margrethe Hansdatter og efterlevende Mand, Møller i Svanekjær Mølle i Westenskov Sogn, Jens Johansens fælles Bo, hvilket behandles som Fallit, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede. Debitorerne i samme Bo anmodes snarest hertil at indbetale deres Gield. Rudbierggaards Godses Skifteforvaltning, den 2den Juni 1835. E. Boeck, committeret.
Berlingske Tidende, 1835-06-17
Ved Proclama, som i Dag er læst inden dette Birketing, og som vil blive læst inden den Kongelige Lands Over- samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, der formene sig at have noget Krav paa Boet efter afgangne Frederik Pedersen Kragh, som var erklæret umyndig, og for hvem, der deels havde Ophold i Lilleværløse, deels paa Hjortespring, Skolelærer og Kirkesanger Fuglholdt i Lilleværløse var beskikket til Værge, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter efter Afdøde, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amts nordre Birks Contoir, den 10de Juni 1835. F. Kundsen.
Berlingske Tidende, 1835-06-17
J et af Borgermester Birck i Slagelse underskrevet Proclama, og indrykket i denne Tidendes No. 126, 129 og 130, er ved en Trykket sat: afgangne Skolelærer, Peter Esbach Palmes i Skjørpinge, som bedes rettet til pretgangne Skolelærer Peter Esbach Palmer i Skjørpinge.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
No. 144. Aar 1835. at ag den 18de Junii. Torsdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Berlingske pontiske og Avertissenniv-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Rom, den 26de Maj. – Den hellige Fader har været fem Dage borte paa Reise, i Gaar Eftermiddags kom han her tilbage under Kanonernes Torden og Klokkernes Ringning fra Civita-Verchia. Folket yttrede lydeligt sin Glæde over, atter at see Landets Fyrste i sin Midte, og knælende bad det om hans Velsignelse. Ved hans Ankomst til Civita-Veechig spændte man Hestene fra Vognen, og unge Mennesker droge ham ind i Staden. Dampbaaden, der gaaer mellem Reapel og Genua, indtraf netop i Havnen, og Capitainen stillede den strax til Hans Helligheds Disposition, som modtog Tilbudet, men udtrykkeligt befalede, at de Reisende, der vare ombord, ikke behøvede at forlade Skibet. Efterat Hans Hellighed fyrsteligt havde belønnet Capitainen og Besætningen, forlod han atter Skibet ved Sali nerne, nedenfor Corneto, og besøgte de i Nærheden liggende store Alun-Værker, der nu drives for Regjeringens Regning, og hvor flere Millioner Pund ligge opdyngede. Senere tog den hellige Fader Stadens og Omegnens Oldtids-Levninger i Øiesyn, og vendte saa tilbage til Civita-Verchia. Her eftersaae han Alt, og bifaldt flere Forslag, angaaende Fæstningsværkerne og Havnen. Nogle Fanger paa Fæstningen fik Formildelse i Straffen Reisens Hovedhensigt blev ved Pavens Rundhaandethed opfyldt, da han af sin Privatcasse forestrakte de endnu manglende Summer til Anlæggelsen af den nye Vei derfra til den toscanske Grændse, saaat Arbejdet ufortøvet kan foretages og endnu i Aar fuldendes Disse Pavens smaa Reiser finde bifald hos alle Fædrelandsvenner, da de give ham Lejlighed til, med sine egne Øjne at see Meget, ligesom det ogsaa staaer enhver Undersaat frit for, at henvende sig umiddelbart til ham selv med mulige Besværinger. Kun de betydelige Omkostninger, der ere forbundne med saadanne Reiser, kunne i oeconomisk Henseende være en Jndvending mod dem. Men denne Gang har Paven bestridt Udgivterne af sine egne Midler. En Person i America, der var af den gamle Tro, har ved Testamente efterladt ham en betydelig Sum, under den Betingelse, at hans Hellighed selv skal læse en Messe for den Afdødes Sjæls Frelse.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Ridder Sabregondi vil forlade Rom, for at tiltræde enny Post i Mailand. Men man haaber, at han kommer snart igjen, da de østerrigske Tropper i Kirkestaten staae under hans Militairforvaltning.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Blandt de Bøger, Jnquisitionen nylig har forbudt, er en NuovorPiano d'istruzione dideologia, di Giovanni RegulensBogen er trykt i Catania 1833, men ganske ubekjendt i Rom.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Sydamerica. Globe, gjendriver de sørgelige Efterretninger, Times har meddeelt fra Mexico. Hine Efterretninger - siger den - kom fra Tampico, over New-Orleans, og ere deels forvanskede, deels overdrevne af et Parti, der interesserer sig meget for revolutionaire Bevægelser, da disse begunstige Smughandelen. Men til de agtbarste Handelshuse i Cito ere siden den Tid Breve af 26de Marts indløbne fra Luis Potoli, der aldeles ikke tale om revolutionaire Rystelser der eller noget andet Sted, og som melde, at Handelen er i den bedste Gang. En Mulatchef, ved Navn Alvarez, havde rigtignok søgt at vække Uordener ved Kysten af det stille Ocean; men General Bravo, som fulgte ham lig i Hælene, haabede sikkert snart at kunne overlevere ham i Retfærdighedens Hænder. J Zacatecas havde man sporet nogen Utilbøielighed til, aldeles at føje sig i den Organisation af Militsen, som den nye Regjering havde anordnet; men man ventede dog ingen Forstyrrelse af Roligheden. General Sta Ana var dog den 8de April afgaaet fra Omegnen af Veracrup til Hovedstaden, for at være beredt til, med sin sædvanlige Kraft og ubøjellige Strenghed at træde op mod enhver Fredsforstyrrer.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Den almindelige Amnesti var hans og Regjeringens sidste Eftergivenheds=Handling mod Oprørerne, og Congressen havde knyttet sin billigelse af denne Handling til den betingelse, at det skulde være den sidste. Alle disse Uroligheder ville vel omsider ophøre, naar Fred og Handelsforhold først ere komne tilveje mellem spansk America og Moderlandet. Spanien vil derved atter vorde Sø- og Handelstat, og vinde alle Credittens Fordele, som det for Øjeblikket trænger saa meget til, og Mexico og det spanske Sydamerica ville faae en ny Retning for sine unge Kræfter. erstanNorge.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Christiania, den 2den Junii. - Den for Actieejerne i Norges Bank for 1835 bestemte aarlige Procent beløber sig til 65 Aaret 1834 var den 7 1/2 Proc.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
J Christianias Forbedringshuus er for nogle Dage siden opdaget et Mytteri, hvis Formaal var at dræbe Over-Jnspecteuren, Capitain Gloersen.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 16de Junii. - Hs. Kongl. Høyhed Gouverneuren ankom Natten imellem Søndag og Mandag tilbage hertil fra sin Jnspectionsrejse til Svendborg og Langeland. J Gaar Formiddags præsiderede Høistsamme i Fyens Stifts literaire Selskab, og om Eftermiddagen i Fyens Stifts patriotiske Selskab. - Digteren Hr. H. C. Andersen, der efter sin Hjemkomst fra Jtalien har beriget vor skjønne Litteratur med et herligt Værk: Improvisatoren", som visseligen meest af alle hans Arbeider bekræfter hans sande Digterkald, gjæster i denne Tid sin gamle Fødeby. Af ovennævnte Roman er i denne Tid udkommen en tydsk Oversættelse ved vor Landsmand, Romandigteren Professor Kruse. Efter Forlydende arbejder Hr. Andersen, allerede paa en ny Roman, for hvilken Odense og Omegn skulle afgive Hovedskuepladsen. Ogsaa skal et nyt dramatiske Arbejde kunne ventes fra hans Haand, i hvilket Scenen foregaaer her i Odense. En anden, nyligen fuldendt dramatisk Digtning, en national Jdyl: Liden Kirsten, er antaget til Opførelse paa det Kongl. Theater, hvor ogsaa hans nyeste Opera Kenilworth, med Musik af vor berømte Professor Weyse, skal kunne ventes opført til Festligholdelse af Hs. Maj. Dronningens forestaaende høje Fødselsdag. - Personposten, som ankom hertil i Gaar Middags fra Hamborg, medbragte intet politisk Nyt af nogen Betydenhed.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Kjøbenhavn, den 18de Junii. J det Kongl. Danske Videnskabernes Selskabs Møde den 12te Juni forelæste Commandeur Skifter, R. af D., en Beretning om den artesiske Brøndboring i det sidste Aar. Det Kongelige Theater. J Morgen opføres: Matrosen, Comoedie i een Act af Sanvoge og Lurieu; derefter: En Pas de deux, dandses af Hr. Dandsedirecteur Bournonville, og Jfr. Grahn; derpaa: En sjællandsk Bondekarls Anskuelser af Axel og Valborg, foredrages i Costume af Hr. Phister; til Slutning: Belva, Drama i to Afdelinger af Scribe, Devilleneuve og Devergers, oversat af Hr. Th. Overskou. Den m. miste Deel udarbeidet af Hr. Dandsedirecteur A. Bournonville, Musikken componeret og arrangeret af Hr. Muth Rasmussen, Forestillingen er forbi omtrent Kl. 10.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Kjøbenhavn, den 18de Junii. Af de med Dampskibet i Gaar Eftermiddag Kl. 12 1/2 og med Posten i Morges Kl. 6 1/2 ankomne Tidender meddele vi vore Læsere, de vigtigste Nyheder:
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Lissaboner Hoftidende af 27de Maj melder officielt Marschal Saldanhas Udnævnelse til Krigs-Minister. Der gi Rygter og en næsten fuldstændig Forandring i Ministeriet, hvori hverken Hertugerne af Palmella eller af Terceira skulde indtræde. Om ogsaa Hr. Carvalho skulde afgaae, var endnu uvist; dog vilde man i ethvert Tilfælde vedblive med hans politiske og Finants-System. Ogsaa de hidtil havte Finants-Agenter i London skulle bibeholdes. De 6 pCts. Conversion gik lykkeligt fremad; der var kun forlangt rede Tilbagebetaling for 280,000 Pd. (af 1,500,000.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Dronningen af Portugal har udnævnt sin Gesandt ved det engelske Hof, Hr. de Moras Sarmento, til Baron da Torre de Moncorvo, fornemlig for de af ham ved Quadrupel-Tractatens Afsluttelse udviste Tjenester.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Ved en formelig Geheimeraads Befaling er nu, som en Undtagelse af Acten mod fremmed Krigstjeneste, Hverving tilstaaet Spanien, og Hr. Carbonell, hvis Bestræbelser af lignende Art vare tidligere saa heldbringende for Don Pedros Sag, er paa det ivrigste sysselsat hermed. Den spanske Regjering vil rigtignok komme til at bære Omkostningerne; men betydelige Bidrag ved Underskrivter indløbe, i Særdeleshed fra Deeltagerne i de spanske Statslaan, da just Don Carlose Decreter, hvorved disse Laan erklæres for ugyldige, forøge disse Jndividers Jver, hvis Eiendom staaer paa Spil. Geheimeraadsbefalingen desangaaende blev bekjendtgjort i et Supplement af 10de til Hoftidenden af 9de dennes. Den 9de dennes afseilede Skibet Mina paa 187. Tønder, Capitain Mason, fra Tower med en fuld Ladning Geværer for Militserne i det sydlige Spanien, til Cartagen i i Murcia, og flere Ladninger ville følge. J Brest, skulde Corvetten Horoine overtage Befalingen over en til den spanske Kyst bestemt Flaade. Der siges, at Hr. Fergus O'Connor skulde gaae til England, for at hverve et Corps for Dronningen af Spanien.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Morning Chronicle bemærker, at det vil foraarsage stor Glæde i Madrid, naar det der vorder bekjendt, at 6000 Mand franske Hjelpetropper ere paa Veien fra Algier til Malaga, og at der fra England ville komme 10,000 brittiske, herligt udrustede Frivillige under Obersterne Evans, Hod ges og andre udmærkede Officerer.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
J Følge Efterretninger fra Madrid af 2den dennes talde man ikke der om andet end og Sandsynligheden af en udenlandsk Jntervention. Frankrigs og Englands endelige Svar venter man der den 6te Grev d'Espagne var ankommen i det carlistiske Hovedqvarteer; det heed, at han skulde overtage Befalingen over en Hær, der skulde bryde ind i Castilien, herved fremstod da ogsaa den Anskuelse, at Don Carlos og Zumalacarrequi ikke vare enige over de fremtidige Operationer. Navarreserne skulle have liden Tilbøielighed til at gaae ud over deres Provinds. - Den engelske Gesandtskabs=Secretair i Spanien, Lord W. Hervey, en Søn af Marquis Bristol, var afreist fra Madrid til England.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Reformateur, er den 9de dennes atter lagt under 2 ds. Beslag.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Den 6te tilbragte Hr. Dupin en stor Deel af Aftenen med Kongen og Fyrst Talleyrand.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Efter en Privat=Skrivelse fra Marseille havde man der faaet Efterretninger fra Tunis af 26de April. Hussein Bejvar død og den meget agtede Mustapha havde i hans Sted besteget Tronen, hvilket foraarsagede almindelig Glæde. Det er nu afgjort, at en egentlig Jntervention i Spanien ikke vil finde Sted. "Journal des Debats af 9de d. M. indeholder følgende Artikkel: Jnterventionen skal ikke gaa for sig. England har formeligt vægret sig ved at tage Deel i samme, og den franske Regjering troer ikke, at det kan stemme med Frankerigs Fordeel alene at indlade sig paa et saadant Foretagende. En Coureer er allerede afgaaet, for at bringe denne Efterretning til Madrid. Temps, fortæller til samme Tid. Englands Svar paa Forespørgslen herfra (fra Frankekerigs Side) er allerede indløbet den 6te d. M. Det lyder derhen, at efter Englands Anskuelse er casus foederis endnu ikke indtraadt og at England derfor ikke kan deeltage i en Forholdsregel, der ikke synes at være paa Tide nua. – Som en Følge af dette Svar - vedbliver Temps. - seer vor Regiering sig fritaget for den Uleilighed, at meddele et definitive Svar paa de spanske Forslag. Englands Svar kan ikke opfattes som en definitiv vægring ved Jntervention, men kun som en Opsættelse af samme, som ingenlunde udelukker Muligheden af, at England senere, naar casus foederis virkelig skulde indtreffe, da endnu vil beqvemme sig dertil. Temps, vil vide, at Hertugen af Orleans's Formæling med en würtembergsk Prindsesse snart vil komme istand, idet denne Forbindelse ønskes og befordres af Keiseren af Rusland, Prindsessens Slægtning.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Den franske Pairs=Ret procederede den 8de, 9de og 10de d. M., mod de 25 føielige Anklagede. Af de hidtil afhørte tolv Jndvider havde kun en eneste, Morel, tilstaaet, virksomt at have taget Deel i Jnsurrectionen. J Mødet den 8de d. M. tilstod en anden Anklaget, Molard-Lefebyre fra Lyon det samme. Med Hensyn til sit Forsvar, støttede han sig især derpaa, at Lyoneser-Jnsurgenterne i April 1834 intet havde gjort meer eller mindre, end hvad Juli-Revolutionairerne i Paris gjorde 1830. Dengang havde man, ligesom nu, hævet sig mod Regjeringen, fordi den traadte Forfatning og Love under Fødder. Men Jnsurrection var en hellig Pligt mod den Regjering, der fornærmer Lovene, hvilket ogsaa Casimir Perier paa den offentlige Talerstol havde anerkjendt. - Foruden ham afhørtes de Anklagede Charmy, Girod og Raggio. Ved Girods Athørelse, den 10de d. M., hendte sig et besynderligt Tilfælde.
Berlingske Tidende, 1835-06-18
Blandt de Anklagede fra Lyon er der nemlig foruden ham ogsaa en Girard. Denne Person hører til de Gjenstridige, der endnu sidde i Conciergeriet. Da nu en af Vidnerne, der Dagen i Forveien vare blevne afhørte, i Anledning af Girods Møde, i sit Udsagn syntes at betegne den gjenstridige Girard, blev denne bragt for Retten den 10de. De, denne Dag afhørte Vidners Udsagn lod rigtignok til at compromittere den ubøielige Girard. Under disse Omstændigheder opfordrede Præsidenten ham til, at fremme sine mulige Jndvendinger mod Vidnernes Troværdighed. Men Giranderklærede, at han kun var veget for Magten, der slæbte ham frem for Skrankerne. Han vilde først da afgive Forklaring, naar man havde bevilget ham Hr. Armand Car 1 til Forsvarer; indtil da vilde han intet Svar give, og fordrede, at blive ført tilbage til Fængslet. Præsidenten gjentog sin Opfordring, men uden Nytte, hvorpaa den gjenstridige Girard blev placeret ganske ene paa en Bænk, og Forhøret overde Føielige fortsattes. Impartial- forsikkrer, at saasnart Retten er færdig med de 25 Føielige, vil den strax afsige deres Dom, og derpaa udsætte Processen mod de 97 Gjenstridige til næste Vint, Den 9de d. M. blev Deputerede-Kamret færdigt med Udgivts Budgettet for 1836. Det blev antaget med 260 Stem ner mod 28 til et Beløb af 998,861,075 Fr. Man taler om, at den franske Regjering strax vil forstærke Tropperne paa den spanske Grændse til 30,000 Mand, og sætte dem under Marschal Molitors Overbefaling som en Observations-Armee.