Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-03-20
Fortsættelse af No. 11. rapa nu, (siger Abbeden) hvor vore Gader vrimle af Betlere, som intet kan ar Gandske anderledes end hos os i Eubejde; thi de har intet lært i Ungdommen, og ej heller tvinges eller holdes til Arbejde; Men vi opfødde dovne og lade Almisse-Lemmer, og det som verst er, forsømme vore fattige Børn, som løbe om i Selvraadighed uden at lære enten at kiende Gud eller at arbejde, og dog heder det at de faa Fattige-Penge hver Uge eller hver Maaned. For PigeBørn havde disse Folk, som meldt, og Skoler. Der bleve de oplærte i Moralen og hvad der hørte til Religionen, saaog i de da værende Modens Sprog, Syrisk og Ægyptisk, om de havde Lyst og Begreb dertil. Men hvor meget dette Folk end lagde sig efter Modens Sprog, saa forglemte de derfor ei det Phoenisiske, som deres Moders Maal. Samme blev sterk indpræntet Børnene, saa at de baade net og zirlig kunde tale og skrive det. J Moralen blev blandt andet i sær indprentet Pige=Børnene en Hustrues Pligter mod Mand, Børn og Tienere; Thi disse Folk holdt for, at om Mand=Kiønnet var nok saavel opdragne, kunde dog ilde opdragne Qvinder forvende dem. Derimod holdt de for, at en vel opdragen enten Hustrue eller Jomfrue kunde med Fornuft og Lempe forbedre en slet Mand og i sær en petit Maitre af en Bejler; Thi Qvinde Kiønnet, meente de, havde ved deres Sæder mere Magt over Mændene, end disse over dem. Det samme (siger Abbeden) bekræfter. Historierne om afdøde Nationer og Erfarenhed hos de endnu levende. Saa at om man vil med en varig Nytte forbedre Sæderne hos Ungdommen, formed Tiden at blive gode og duelige Borgere, maa man ligesaa nøye have Agt med Pige=Børns, som Drenge Børns Opdragelse. J øvrigt bleve Pige-Børnene hos dem i disse Skoler, oplærte i allehaande Fruentimmer=Arbeide, saasom at sye, knytte, væve, brodere o. s. v. Ligesaa bleve de oplærte til en Huusholdning, baade med allehaande Mad at lave og at forsyne et Huus i ret Tiid paa det sparsommeligste og dog skikkelig, paa det en saadan, naar hun selv fik en Huusholdning, ej skulde dependere af en Tienerske, men selv være i Stand til at styre en Tieneste=Pige og oplære hende. Anderledes end nu i Europa, (siger Abbeden) hvor de fornemme Fruentimmer fordrive Formiddagen med at pynte sig og Eftermiddagen ved et Spille-Bord eller paa et Ball, og de saa kaldede skikkelige Madammer fordrive Tiden med Besøg, Cafsee Drikken og Giæstebuder, og lade imillertid Huuset styre af Huusholdersker og Tieneste=Piger, som derfor ofte foreskrive den Huuslove og i det mindste giør Huusholdningen dobbelt kostbar for en Hustrue eller Madmoder. J hver af disse Fruentimmer-Skoler var hos disse Folk altid en fornemme og fornuftig Enke eller gift Frue, som Priorinde, der havde Opsyn med Børnenes Underviisning, saavel i det ene som det andet, og førte dem an til en frie, men derhos Ærbar Opførsel; Thi disse Folk holdt for, at en sømmelig Friehed kunde vel bestaae med Ærbarhed. Gid vore franske Fruentimmer (siger Abbeden) deres alt for flygtige Friehed betænkte det samme. Og gid (siger vor Landsmand) de andre Europæiske Nationer, der i alt efterabe de Franske, vilde og eftertænke dette. Disse Prøve=Skoler kostede Republiken mindre end man skulde tænke; Thi enhver, som holdt sit Barn i saadan Skole, maatte give noget vist aarlig til Skolerne. Hvilken Udgift voxede lidt hvert Aar. Det første Aar kunde koste (i franske Penge) 30 Gylden, og til sidst det fierde og femte 500 til 60 Gylden. Og hvo der havde nogenlunde Leilighed vilde ikke give saa meget for sit Barns Underholdning. Publikum betalede ej for andre Børn, end dem som havde mistet Forældrene eller Faderen og intet fik til at arve. De som ej vilde sætte deres Børn i Prøve=Skolerne, under Paaskud at de selv holdt Lærere, til dem i Huuset, maatte dog betale til Prøve=Skolerne for hvert Barn de havde. De som ingen Børn havde, bleve tilholdte at betale for et, to eller fleere faderløse fattige Børn. Og de som vare i Stand dertil, men ei vilde gifte sig, maatte betale dobbelt mod en Barneløs; Thi denne Nation havde saadanne mistænkt for at leve i et ukytskLevnet. Gid man saaledes i Europa(siger Abbeden) vilde handle med vore saa kaldede sterke Aander, Friegeyster, og slige, som foragte lovligt Ægteskab, men søle sig daglig i Ukydskhed.