JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-01-09
(42) Ved Proclama, som er læst udi Kiøbenhavns Hof= den 7de Januarii 1795, ere alle de, som maatte have noget at og Stads=Ret den 5te og i Siellands Landsting fordre udi afgangne Bogholder ved et Liigsasse=Societet Ole Andreas Smiths og efterlevende Enke Susanne Elisabeth Harboes fælles Boe, indkaldede med 12 ligers Varsel, at møde ud Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og be vil deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-01-09
(5487, Ved Proclama om er læst udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 5te og i Siellands Landsting. den 7de Januarii 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. forrige Sorthøker Henning Andersen Bergs og forhen afdøde Hustrue Giertrun Rasmusdatters felleds Stervboe, indkaldere med 12 Ugers Valel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsende Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-01-09
(5518) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 22de December 1794 og i Siellands Landsting den 7de Januarii 1795, ere allene, om maatte have noget at fordre udi afgangne Sophia Schmidts og forhen afdøde Mand, forrige Selveier=Bonde paa Hjortespring paa Kiøbenhavns Amt, Hans Sørensens fællets Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel, de Afdødes Arvinger, der at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-01-09
(5612) Ved Proclama, som er læst udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 5te og i Siellands Landsting den 7de Januarii 1795 ere alle de som maatte have noget at fordre udi afg. Spisemester Friderich Wallerts og efterlevende Enke Elte Christensdatters fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets SkifteCommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; tigelidesere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og berise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarn under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-01-09
(1603) Ved Proclama, som er læst udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 5te og i Siellands Landsting den 7de Januarii 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udtaig Karen Christensdatters Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mede udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at agttage deres Tarv under Skiftet. Iriseringse Contoir i Pilestrædet No. 93 er godt Maculatur Papiir tilkiøbs.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
London, den 19de December. Der er forefaldet en meget vigtig Forandring i vor Regiering. Grev Chatham Hr. Pit's ældre Broder og hidtil Præsident i Admiraluttet, er bleven udnævnt til GeheimeSeiglforvarer, og Grev Spencer er kommen i hans Sted, som første Admiralitets Lord. J Stedet for Grev Fitzwilliam, der gaaer til Jrland som Underkonge, er Grev Mans sield bleven Præsident i det Geheime Conseil - Det synes, at Hr. Pitt har ved denne Forandring den Hensigt, at overlade det Portlandske Partie Admiralitets Forretningerne men at beholde for sig og sine nærmere Vennner Politikene egentlige Anliggender. Man lover sig dog meget Godt af denne Forandring saasom Grev Spencer er en meget virksom Mand og tiltræder Bestyrelsen af Søemagten under Omstændigheder, som for ove, at blive bedre, end værre. - Den brittiske Escadre, som er bestemt til at opfange den franske Flaade, der udover Fiendtligheder i Nordsøen og krydser nu ikke langt fra Texel, bestaaer af 10 Fregatter. Den portugisiske Escadre, som bestaaer af 5 Linieskibe og 3 Fregatter, skal med det første seile tilbage igien til Portugal.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
London, den 26de December. Jndvaanerne paa Øen Jersen og Aldernen leve i stor Bekomring for en Landgang af de Franske. For nyelig krydsede nærved Strandbredden 4 franske Linieskibe, 4 Fregatte og mange andre Skibe. Den 17de hujus løb en Koffardie flaade, bestaaende af næsten 500 Skibe, ud fra Portsmouth, under Geleide af en Escadre paa 9 Krigskibe, som Admiral Parker commanderer. J Plymou h skulde endnu 2 Transportskibe med 2 Regimenter og andre Fartøier støde til samme, saasom denne samtlige Flaade, der ere en af de rigste, som i lang Tid er udløbet fra vore Havne, er bestemt til Vestindien. Bemeldte Flaade har dog formedelst Modvind maattet løbe ind til Torbay og Plymuth igien. Saa nødvendig som nu denne Flaades hastige Ankomst til Vestindien end var, saa fortiener dog dette Tilfælde at ansees for en Lykke, da man har faaet Efterretning om, at den franske Flaade, 31 Lineskibe og 10 Fregatter stærk er i Søn og krydser imellem de Sørlingiske Øer og Oussant. Sir Edv Pillew, som commanderer Fregatten Arethusa, er den 22de ankommen til Falmouth med denne Efterretning, hvorpaa der strax blev givet Ordre, at benævnte Koffe di flaade skal for det første ikke seile ud. Jmidlertid ere der afsendte Ordrer til Portsmouth og Pipmouth, at udruste strax alle derværende Krigsskibe, for at forstærk Lord Howes Flaade, at den kunde gaae i Søen. - De Franskes Dristighed i en saa taaget Aars id, paa hvilken man mindst ventede det, at bringe deres store Flaade saa nær til vore Kyster, overgaaer alt, hvad man hidtil veed om dem. Expeditionen under Grev Molta til de franske Kyster er atter bleven opsat. Hvod Gang Hollandernes Fredsunderhandlinger ind tage, saa er det vist, at Engeland ikke har den mindste Udsigt til Fred, naar det ikke erklærer sig beredvillig til at give aste gjorte Erobringer tilbage. Men dette vil vort Ministerium neppe giør, da det allerede ofte har erklæret, at disse Erobringer skulde erstatte og Krigsomkostningerne. Fra Vestindien har man den Efterretning, at Fortet Mathilde paa Guadeloupe er den 20de October ble ren omringet af 4000 Mand Franske og 7000 Negere, hvilke just ere de Tropper, som have tvunget vor General Grohamtil at overgive sig. De fiendtlige Batterier skulde med det første have begynde at spille. Garnisonen i bemeldte For bestod af 420 Mand. Til denne Seyrke er den bleven bragt ved nogle Tropper, som Capitain Gordon har bragt dertil fra St. Vincent, men er der ikke ankommen nogen nye forstærkning, saa troer man, at General Preecot, som commanderer i Fortet Mathilde, har maattet overgive sig næste Uge efter ovenanførte Datum.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Wien, den 27de December. De 2 forrige Commandanter i de franske Fæstninger Velenciennes og Conde, befinde sig endnu her i Arrest. De man i Forhører havde gjort den første det Spersmaal, hvorfor han uden al Aarsag, i saa kort Tid havde overgivet Fæstningen Valenciennes til Fienden, svarede han: "Jeg skulde have holdt mig i denne Fæstning indtil den sidste Mand; da ja, som en erfaren Soldat, veed hvad jeg er min Souverairskyldig, dersom jeg ikke ved en egenhændig Skrivelse fra Hs. Majestæt Keiseren selv, som kom mig i Hænde, var bleven befalet, at overgive Fienden Fæstningen. Herpaa tog han denne Skrivelse frem af sin Brevtaske, og overleverede General Anditeuren den. Cabinetssiglet saavelsom Monarkens Haand, var saa konstig bedragende eftergiort, at Hs. Majestæt selv, i det man overrakte det, sagde: "Dersom jeg ikke tilforladelig vidste, at leg ikke har skrevet dette Brev, saa maatte sig sandelig troe, at denne min Haand saa lignende eftergjorte Skrivelse, var min egenhændige Haandskrivt. Jmidlertid er endnu herom intet videre bleven foranstaltet.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Frankfurt, den 30te December. Følgende er den første Opfordring, som den franske Folke repræsentant Ferrand og Generalerne Michand og Vachot, Commanderende over Belerings=Armeen ved Maynz og Mannheim, skikkede Commandanten i den sidste Fæstning, angaaende Overgivelsen af Rhinskandsen, saasnart de havde erfaret, at Rhinbroen var sprængt: "Frihed, Lighed, Broderskab, Oggersheim den 22de December. De er forloren, uden Hielpemidler og uden Haab om Redning. 40000 Republikanere have foresat sig at vove og giøre alt, for at overvinde Dem. 150 Kanoner skal udbrede over Dem Jld og Død. Vender De Deres Øine hen mod den Rhin, hvorpaa De ellers har gjort saa stor Regning, saa byder den Dem nu kun Afgrunde, til at opsluge Dem; vender De Deres Øine mod os, saa skal De finde os besiælet af Ædelmodighed, som altid vil blive den franske Nation egen. Troe ikke, at dette er noget blot Pralerie. Republikanerne trænge ikke dertil og fornedre sig ikke saa dybt. De paastaae intet uden Aarsag. Det veed De. Vælg: Øieblikket er paaskyndende. 3 Timer tilstaaes Dem at raadslaae i. Forløbe disse, saa skal De blive overvunden og springe over Klingen - Ved de Tydskes Afmarch fra Rhinskandsen ved Manheim have de Franske viist sig meget ædelmodige. Det var, som bekendt, betinger, at hvad der ikke var bragt bort til Midd d. 25de Kl. 12 skulde tilhøre de Franske. J Stedet for at profitere af denne Betingelse, hialp de Tydskerne at pakke sammen deres Eqvipage, og bringe den børt i den dem bestemte Tid.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Arnheim, den 31te Dec mber. Afvigte Søndag den 28de ere Franskmændene efter Beretning, med 5000 Mand Infanterie og 600 Husarer, gaaede over Waal til Tun. - Saasnart denne Efterretning var kommen til Hovedqvarteret, er i største Hast et anseelig De tach ment bleven skikket derhen, for at fordrive Franskmændene, hvilket gik til paa følgende Maade: Den engelske General Dundas har commandert den ganske Expedition, og Mylord Catheaed den af de beste Tropper bestaaende Avantgarde. I det hele bestod det hessiske Corps af 3 til 4000 Mand, og det engelske af 3 Regimenter Cavallerie og det 14de Jnfanteri Regimente. - Mandags Nat Kl. 12 have de fleste Tropper staaet færdige paa deres bestemte Plads, og om Tirsdagen Kl. omtrent 7, skeete Angrebet. Hesserne have ved Vaardenburg og Tuyl med Cavallerie og Bajonetter angrebet og fordrevet de Franske fra disse Landsbyer, og plantet 4 Kanoner paa Digerne, for at afskiære Franskmændene Tilbagegangen over Vaal. Dette blev lykkelig sat i Værk. Efterat denne Rettrade var dem afskaaret, har det 44de engelske Regiment, som bestod af Biergskotter, gjort Angreb, og disse have ved Meteren med Bajonetten og Sablen i Haanden løbet Storm og rasende fægtet. - Næsten paa samme Tid have ogsaa de engelske Dragoner rykket frem, hvilke kom i Haandmænge med de franske røde Husarer, og har i første Angreb gjort 400 af samme til Fanger. Strax derpaa var alle i Fægtning; og de Franskes Forliis har været meget stort. Der er lidt bleven skudt, men Sidegeværet har gjort alting af. - De Alliertes Forliis er meget ubetydeligt; men af det hele franske Corpser, fordi det var afskaaren Rettraden ikke mange komne tilbage, men ere enten fange eller saarede eller blevne paa Pladsen. - De har udbedet sig 2 Timers Frist, for at begrave deres Døde. - Ved Courerens Afgang har Rytteriet endnu været beskjæftiget med at forfølge og opsøge de Adspredte og Flygtende.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Amsterdam, den 3die Januarii. Den 29de December ere de Herrer Repelger og Brandsen, ved 2 franske Officerer og en Trompeter, afhentede fra Moerdyk, og ledsagede til Herzogenbusch. - Samme Dag ankom en fransk Officeer og en Trompeter til Gorcum, der strax blev ført til Prinds Frederich af Oraniens Hovedqvarteer. Man troede i Førstningen, at Staden Borcum var bleven opfordret, men den samme Officeer har, som siden er bleven bekiendt, blot anholdt om, at man ingen hindringer, ville lægge i Veien for Courerernes Bortfendelse og Ankomsfra Herzogenbusch til Haag. Den allierede Armee har, for at bedække vor Republik, taget følgende Stilling: Hanøveranerne og Hesserne, som hidindtil have staaet langs med Rhinen indtil Weselen, ere alle marcherte ned ad, og Rhinen er nu indtil Arnheim ganske befat med Keiserlige, saa at den engelskee Armee med de tydske Tropper nu staaer imellem Waal og Leck, tildeels ogsaa paa denne Side Lick, for at holde alt besat. De hollandske Tropper trække sig sammen, og blive i Gorcum under Arveprindsen. Alt var i Bevægelse til denne Stilling. Flere Keiserlige ere rykkede ind i Arnheim. Hesserne ere ankomne imellem Waal og Leck, og Engelænderne paa denne Side Lick. Den 31te blev det engelske Hovedqvarteer ventet i Utrecht, hvorfra Emigranterne og det ridende Artillerie var afmarcheret den 29de for at besatte Batterierne ved Waart. Ved den første Tidende om de Franskes Fremtrængelse over Waal var aller de en Sta sette bleven afsende til Braunschweig med den Efterretning, at Prindsesse Caroline, Prindsen af Walles tilkommende Gemalinde for det første skulde vende tilbage derhen. Men paa den Beretning, at de Franske igien vare blevne drevne tilbage over Waal, har Prindsessen fortsat sin Reise over Unecht til Staden.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Frankfurt, den 3die Januarii. Den 29de have Franskmændene gjort Forsøg paa en nye Storm, imod Zahlbacherskandsen ved Maynz. De faldte 3 Gange rasende an, men bleve hvergang, endog da de allerede vare trængte stem til Zahlbach, drevne tilbage med stort Forliis. Ved denne Affaire ere mange fiendtlige Kugler faldne i Staden, og 1 Fruentimmer er bleven dræbt. De Franskes Forliis i omtalte Angreb blev regnet for 400 Mand.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Den Franske General d'Oyrre og 15 andre franske Officerer, der have været i Erfurt som Gidseler, ere derfra afreiste til Basel, for at blive udvexlede. De Maynziske Clubbister skal ogsaa blive bragte fra Erfurt til Frankrige. Fra Basel bliver meldt, at der imellem et Par krigførende Magter og Frankrige er allerede bleven sluttet Fred, men som først efter nogle Uger kan blive bekiendt.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Haag, den 3die Januarii. Tid og Tildragelser udsletter efterhaanden den Bekymring, som de Franskes Foretagender og den indfaldne stærke Frost havde foraarsaget. Thi først er det lyktes de Alliette, at drive de Franske gandske tilbage over Waal, og for det andet er enhver Dag, paa hvilken de Franske ikke trænge videre frem, en Fordeel for os, saasom vi derved komme nærmere den Vaabenstilstand, som vore Commissarier paa nærværende Tid handler og i Herzogenhusch, og som foreløbende skal giøre en Ende paa Fiendtlighederne. - Til at gaae ganske tilbage over Waal bleve de Franske tvungne den sidste Dag i forrige Aar. Den engelske General Pundne og den hessiske General von Wuembgjorde paa denne Dag et frygteligt Angreb mod de Franskes Poster i Thuul, lige over for Bommel, og mod de andre Poster, som de Franske siden den 23de December havde besat paa denne Side af Waal. Uagtet den meest haardnakkede Modstand fra de Franskes Side blev Posten i Thuyl indtaget. Følgen derafaae, at den ringe Res af samme maatte gaae tilbage over Waal, saasom de havde lidt et Forliis af nogle 1000 Mand. De have ogsaa mistet meget Artillerie, som de deels selv havde bragt med over Wæal, deels forefundet i Thuul. - Forresten ere de Franske endnu i Besiddelse af Bommeler Waart, hvorhen de over Maas have trukket betydelige Forstærkninger til sig, og have ladet komme Artillerie over Jsen. Det lader til, at de sammestædt have et foretagende mod Gorcum i Værk, førend Vaabenstilstanden bliver sluttet, saasom Mangel paa Levnetsmidler driver dem til fortvivlede Foretagender. En ubehagelig Tildragelse er det detu den for os, at vi have mittet følgende 3 Pladser, Fortet Zedenbergen er bleven forladt; Klaudert som for 3 Aar siden holdte sig saa tappert, er den 28de December bleven indtaget, og Fæstningen Grave har paa Direction maattet overgive sig til de Franske, da den tavre Commandant i samme, Schveitser Generalende Bone, efter en Beleiring og Bokkade af 2 1/2 Maaned var ved indfalden Hungersnød bragt til det Yderste og havde intet Haab om Redning.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Nederelben, den 7de Januarii. En i Gaar fra Engeland over Holland ankommen Reisende, fortæller, at den engelske Jamaica=Flaade lykkelig var ankommen til Torbay, og at den franske Flaade, som var udløbet fra Brest, for at optage hiin Coffardieflaade, skulle ved Øen Scilly, i en Storm, være bleven adspredt. Just efter samme Reisendes Udsagn, er ogsaa en Colonne Franskmænd bleven slaget den 30te December paa den hollandske Grandse, hvorved de skal have lidt et Tab af 5000 Mand. Den engelske General Dundas skal især have biedraget til denne Seier og Biergskotterne skulle ikke have givet nogen Pardon. Man maa vente nærmere Stadfæstelse paa dette Udsagn. Efter Beretning af samme Reisende, som i en Fiskerbaad var ankommen fra Harwich til Holland, skal herefter Paqvetbaadene fra Harwich ved deres Overfart til Holland, have Ledsagning af bevæbnede Skibe. - J Harwich befinde sig mange hundrede Passagerer, som hidindtil ikke har kunnet komme over til Holland.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Callandborg, den 6te Januarii. Det Callundborgske Patriotiske Præmie=Selskabs 4de Qvartalmøde holdes, i stølge dets Løve, Tirsdagen den 20de Januarii førstkommende hos Hr. Hans Baastrup. Den paafølgende 29de Januarii, vor Konges Fødselsdag, høitideligholdes ved et overordentligt Møde. De respective uden Byen boende Medlemmer, som vilde bivaane dette overordentlige Møde, maatte behage at anmelde det hos Selskabers Forstander eller Casserer til fornøden Underretning for Selskabets den Dag antagne Tracteur. - J afvigte Aar er Selskabet bliver forøget med indtraadte og anmeldte Medlemmer i følgende Orden, nemlig: S. T. Hr. Geheimeraad Brandt har givet et overordentlige Bidrag.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Amtsforvalter Kiercheter i Callundborg. - - Kammerherre Lindencrone i Kiøbenhavn. - Geheimeraad Scheel til Molderup.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Kammerherre og Amtmand Scheel i Slagelse. - - Studiosus Thiolegia Ebbe Paandan.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
- Generalkrigscommissair Mathiesen i Kiøbenh.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
- - Capitain von Bechmann ved den 2den Batailson let Jnfanterie. - - Kammerraad Kellerman. - - Krigscancelliesecretair Lund. Jnspecteur Jensen ved det østersøiske Comp. - Pastor Hertel i Oeslow. - Ritmester Seerne i Colding.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Oberste Kalkenskjold til Sæbyegaard. N. R. Suhr, Christ. Vorndran, Forstander. Casserer.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Nestved, den 12te Januarii. Det Nestvedske Patriotiske Selskabs Vinter=Forsamling, foretages udi Forstanderen Hr. Kammerherre og Am mand Bielkes Gaard her i Byen Fredagen den 30te indeværende Maaned, om Eftermiddagen Kl. 3, hvilket herved bekiendtgiøres med Anmodning til Selskabets høie og respective Lemmer, at ville derved behagelig tage Møde. E. Wulff, Selskabets Sekretær.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Kiøbenhavn, den 12te Januarii. Af Dato Friderichsberg Slot den 29de October 1794 udkommet en Forordning om Hegn og gred for Jo der Anmark.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Sel Tal=Lotteriets 714 Trækning i Kiøbenhavn udkom: Nr. 8 76. 52. 50, 43. Tirsdag Morgen, den 20de Januarii i giver den Kongelige Kroresser til Norge Passagerer, Pakker, Prætiosa Penge og Banco=Sedler anmeldes og imedtages "Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns "Norste Poscontoir.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Barom. Therm. Vinden. 5 Januarii. 28. O. 6. 3 1/2 Varme. V. N. V. 6 - - 28. 3. O. a 1 - - N. V. - 28. 5. o. 1 1/4 Kude. S. V. 8 - - 28 3. O. 2 Varme. Udis28. 2. 4. 2 Kuld. N. 1. - - 128. 3. C. 6 1/2 - - N. V.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Vexel=Cours, den 9de Januarii. Condon 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 11 sk. pr. Live Sterl. 14 Dages Sigt 5 - 15. Hamburg 2 Maan. Deto 120 1/2 14 Dages Sigt 121 1/2. ) pr. Cent. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 120 1/2. 14 Dages Sig 121 AVIIIIMNT.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Den 13de December sidstl. behagede det høieste Væsen, efter et langvarig Sygeleie, at til sig kalde vor elskede Svigermoder Birgttte Johanne Nort feid, fød Fürstenberg i hende 74 Aar, hvilket vi herved bekiendtgiøre fraværende Sleg og Venner, frabedende os al Condolence. Tronhiem, den 18de Decbr. 1794. P. A. Wahl. D. Wibe. allundborg 1795, den 2den Januarii, har det behaget J Gud ved Døden at bortkalde min yngste Datter, Marie ne Elisabeth Nicoline efter 15 Dages Gigt Sygdom, uden Alder af 7 Aar og 42 Dage; hvilket herved bekiendtgiøres for respective Familie og Venger, samt Directionen for Eftvadgaards Kloster, hvortil hun var Expectaminde. Elisabeth sal Preusser.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Hos Hofbogtrykker Schulz i Høibroestrædet Nr. 64 er nye e lig bleven færdig fra Pressen, Skuespil af Hr. Trantlateur Heiberg. 3die Deels 1ste Hefte, Tryks 4 Mk. 4 s. Skrivp. 5 Mk. 4 s. - Pastor Rists Anviisning for for Skolelærere i de lavere Skoler til deres Embeds rette Førelse, oversat af Magist Lauriz Hasse, Sognepræst i Fridericia. Bogen er 28 1/4 Ark og sælges paa Trykp. for 4 Mk. og Skrivp. 1 Rdlr. Naturen: betragtet efter Bonnets Maade, ved Hr. Ciatsraad Tyge Roth 6te og sidste Deel 1 Rdr. Hele Værket koster complet 4 Rdlr. 3 Mk., hos Hofbogtrykter Schulz i Høibroestrædet Nr. 64.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Efter Kongel. allernaadigst Bevilling af 21de Novbr. sidst, for vedkommende Retter behørig tinglæst, indkaldes med Aar og Dags Varsel, un pæna præclusi & perpetui silentii, 3de Gange efter hinanden i disse Tidender, alle de, som formene sig at have noget at fordre efter her i Byen afdøde Kiøbmand og Kirkeværge Peter Hansen Lønborg, og forhen ligel des afdøde Hustrue Anna Didriksen, saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb lovlig at anmælde og beviisliggiøre for undertegnede Skifteret. Nakskou, den 30te Decbr. 1794. Borgmester og Raad.
Berlingske Tidende, 1795-01-12
Efter Kongel. allernaadigst Bevilling af 21de Novbr. sidst, for vedkommende Retter behørig tinglæst, indkaldes med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, 3de Gange Sinanden i disse Tidender, alle de, som formene sig at have et at fordre efter her i Byen afdøde Farver Tollesens Enke afgangne Maren Lønborg, saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb lovlig at anmælde og beviisliggiøre for undertegnede Skifteret Nakskov, den 30te Novbr. 1794. Borgmester og Raad. & giver jeg mig hermed den Ære at bekiendtgiøre: at jeg til Til behagelig og fornøden Efterretning for alle Vedkommende, min Handelsbetient Johan Henrich Schubothe, som i en Tid af 20 Aar har tient i min Boghandling paa Børsen No. 5, har overdraget bemelte Boghandling med alle de deri værende Bom. v. hvilken Boghandling han ved næste Aars Begyndelse ger og Skrifter, saavelsom Forlags Lager, inden og udenrige tiltræder, og for egen Regning, ene og allene bestyrer, uden at sammes Jndtægter eller Udgifter fra den Tid af i nogen Maade vedkommer mig; samt at jeg tillige har overladt ham alle Boghandlingens for indeværende Aar udestaaende Regninger, hvil for en imellem os bestemt Værdie og imod at han udbetaler alke han saaledes ene og allene er berettiget til at oppebære, alt den beviisligge Gield, som jeg i Anledning af Boghandlingen enten inden eller udenrigs har paadraget mig, samt afregner, afdrager, betaler eller tilbageleverer alle de i Bogladen havende Commissions=Skrifter, efter de af mig udstædte Beviser, og hvad som mine Bøger ommælde; dog at saadanne Fordringer, eller Beviser ey ere ældre end 1ste Julii 1792, hvorfore alle de som jeg i disse Henseender, fra sidstberørte Tid af, maatte være noget skyldig, min Boghandling angaaende, behageligst vilde henvende sig til Hr. Schubothe, der i Følge forestaaende afgiører samme. - Hvad derimod Boghandlingens udestaaende Fordringer til udt. December 1793 betreffer, da, siden samme ene og allene tilhører mig, blive de og at udbetale til mig selv, eller til den eller de, som jeg ved min Paategning paa Regningen dertil bemyndiger. J øvrigt anbefaler jeg paa det beste denne af mig valgte Efterfølgere til det ganske ærede Publikum, men i Særdeleshed til mine høye og respective Herrer Velyndere, som hidindtil have beviist mig den Ære at indlade sig i Handel med mig. Kiøbenhavn, den 27de December 1794. Andreas Nitschke.