JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-02
Licitationer. Jfølge Viborg Stiftamtmandskabs Skrivelse af 17de Dennes, bliver paa Rinds-Gislum Herreders Tingsted heri Byen Løverdagen den 19de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, afholdt offentlig Licitation over Opførselsen af en Broe ved den saakaldte Lille Veile. Det bemærkes: at i Overslaget over de Materialier, som til Broen vil medgaae, ere disse ansatte til 258 Rbdlr. 2 Mk. Representativer, og at dette der ligger til Eftersyn hos mig, saavel som Conditionerne, vil, ved Licitationen blive bekjendtgjort; Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Hobroe den 25de Marts 1828. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-02
Jfølge Aalborg Stiftamts Skrivelse af Dags Dato, bliver paa Rinds Gislum Herreders Tingsted heri Byen, Torsdagen den 17de April førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, afholdt offentlig Licitation over Opførselsen af en Træbroe ved Høislev Mølle, paa Landeveien mellem Aalborg og Viborg. Conditionerne, Tegninger og Overslage, hvorefter Opførselsen vil skee, ere fra nu af til Eftersyn paa mit Contoir, og vil desuden ved Licitationen blive bekjendtgjorte. - Lysthavende indbydes. Hobroe, den 28de Marts 1828. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-02
Auctioner. Mandagen den 14de April næstkommende om Formiddag Kl. 10 afholdes offentlig Auction paa Brigaarden ved Aalborg til Salg af dens Bygninger stykkeviis eller samlet til Nedbrydelse. Conditionerne erfares hos Procurator Jensen i Aalborg. Lysthavere indbydes til Tid og Sted. Nibe den 2den April 1828. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-02
Onsdagen den 16de April næstkommende, Formiddag Kl. 9. afholdes offentlig Auction i Lindenborg Ladegaard over en betydelig Deel Kreature, Ind- og Udboe, der for resterende Skatter er udpantet. - Lysthavende indbydes at give Møde; det bemærkes, at betalingen erlægges contant. Lindenborg, den 28de Marts 1828. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-02
Efter passeret Exekution og vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver det Muurmester Salve Christensen, tilhørende og iboende, udenfor denne Byes Østerbom beliggende Sted, stillet til 3de Auctioner som af oldes: Tirsdagen den 22de April . 6te Maj førstkomme de og Onsdagen - 21de f. M. hver Dags Formiddag Kl. 10, hvortil Lysthavende indbydes at mode. - Auctionerne afholdes i selve Stedet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-02
Denne Bekjendtgjørelse tjener i Medfør af Placat 22de April 1827 saavel Panthaverne som andre Vedkommende til Efterretning. Thisted, den 18de Marts 1823. Lützhøft.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-02
Efter Vedkommendes Begjæring bliver den af afdøde Fæstegaardmand Søren Andersen forhen beboede Gaard Grindsted, i Vester-Brønderslev Sogn, af Hartkorn 13 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr., opbuden til Salg ved offentlig Auction, der afholdes i selve Gaarden, Mandagen den 14de April førstkommende, Kl. 10 Formiddag. - Efterat Gaarden er solgt fortsættes Auctionen over Gaardens Besætning: 10 Heste, 16 Fæhøveder, 16 Faar, samt Vogne, Plove, Harver og endeel Jndboe, bestaaende af: Borde, Stole, Sengeklæder, 2 JernKakkelovne, 1 Grubekjedel m. m.m. Ved Grindstedgaard - der strax af Kjøberen kan tiltrædes, og som ligger midt i sine Eiendomme - har forhen været født og græsset 60 Fækreature og 12 a 14 Heste. - Engbjergningen til Gaarden er aarligen omtrent 50 Læs Høe. - Værelserne i Bygningerne, der ere godt vedligeholdte, ere indrettede for en talrig Familie. - Conditionerne erfares paa Auctionsstedet, hvortil Lysthavende indbydes. Børglum Herreds-Contoir i Hjøring, den 26de Marts 1828. Sparck. Den Gaard i Handelspladsen Løkken liggende, som indes af forrige Skudehandler Anders Bach, bliver ved offentlig Auction, som holdes Onsdagen den 9de April førstkommende, Formiddag Kl. 10, i bemeldte Gaard, bortsolgt, om nogenlunde antageligt Bud gjøres. Den kan tiltrædes af Kjøberen til 1ste Mai. - Conditionerne, som erfares paa Auctionsstedet, vil med Hensyn til Tiderne af Betalingen, blive derhen modereret. Eiendommen maae anbefale sig selv for Liebhavere, som attraaer samme og vil tage den i Øiesyn. - Saasnart Auctionen over Gaarden er afholdt, bliver bortsolgt Ind- og Udboe af forskjellige Slags; deriblandt: 2 Schatoller med Skabe, Sengeklæder og Dækketøi, noget Sølv, en god Udskibnings-Baad, endeel Fiske-Redskaber m.v. - Liebhavere, Høyer. indbydes af Seilstrup, den 24de Marts 1828. Jfølge Forlig og derefter passeret Udlæg bliver Peder Nielsens Gaard i Kjettrup Bye og Sogn, Westerhann- Herred, af Hartkorn 2 Tdr. 1 1/2 Album, stillet til 3de Auctioner, nemlig: Løverdagen den 29de Marts og 5te April, samt Torsdagen den 10de April førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. - De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret, men tredie Auction i Gaarden selv. - Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Hann-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 12te Marts 1828. Kjer.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Nyeste PostefterretniGræsketyrkiske Anliggender.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Om disse ere Postdagens Efterretninger saa forskjellige, at Meddelelsen af dem samtlige kun vilde være et Bidrag mere til at nære de Tvivl om den endelige Bestemmelse dem angaaende, som saa længe have lagt sig i Veien for vore Ønsker. J det vi derfor fra nogle af Hovedpunkterne ville give vore Læsere, hvad der berettes, ere vi dog enige med den Yttring i det franske Blad Journal des Debats, at Diplomatikernes Rolle i Europa snart synes at være til Ende. - De af dem, hvis Pladser endnu ikke ere besatte med Cavallerie- og Jnfanterie-Generaler, have dog allerede Flaader og Regimenter til deres Disposition. Af denne Tingenes Tilstand maae der tilsidst komme noget ganske andet ud end Noter; Depescherne ville snart blive forvandlede til Bulletins.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
J Constantinopel kalder en ny Hattischerif fra Sultanen hele Befolkningen i Egnen af Hovedstaden og Dardanellerne til Vaaben. Nu synes Regjeringens Opmærksomhed at være mere henvendt paa Hovedstaden, end paa Donauen (Vi have allerede ved en anden Leilighed yttret, at Tyrkiet vist er allermeest Fare underkastet paa dette Punkt, naar 3 saadanne Søemagter ville operere med Kraft) 6400 asiatiske Tropper arbeide paa nye Forter ved Dardanellerne. J Hovedstaden er det roeligt, men Gjeringen tiltager. En stor Deel af Befolkningen er misfornøiet med de Forholdsregler, der tages. Jslamismens ægte Bekjendere vende meere og mere deres Hjerter fra Sultanen, formedelst Jndførelsen af christne Sæder og Reformer. Den Ulykke, som truer Riget, tilskrives disse, og det er visseligt intet godt Tegn, at Hattischerifen, af 20de Decbr. som skulde opflamme Folket, og som sikkert for nogle faa Aar siden, da Sultanen efter Seieren over Vechabiterne var hædret som en krigerisk Fyrste, vilde have gjort Underværker, nu gjør saa saare lidet Jndtryk paa Rigets Store.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Over Triest har man den Efterretning, at den af Grev Capodistria i Ægina indsatte græske Regjering er bleven formelig anerkjendt af den joniske Regjering og denne Anerkjendelse høitideligholdt ved Artillerie=Salver og Glædesfester.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
J Wien vil man vide, at den 12te April virkelig er den sidste Termin, som Keiser Nicolaus, i Forening med sine Allierede har bevilget Porten til Antagelse af Conventionen af 6te Juli og Jagttageren beretter i en Skrivelse af 8de Marts fra Petersborg, at en Dagsbefaling til den keiserlige Garde befaler, at 2 Battailloner af hvert Jnfanterie-Regiment samt det hele lette Cavallerie og Artilleriet af dette Corps skal holde sig marschfærdig til 13de April. Denne Kjerne af den russiske Armee skal afgaae tilTulczyn og udgjøre en Deel af Syd=Armeens Reserve. Et Rygte, at Prindsen af Oranien, som nu virkelig er paa Reisen til Petersborg, skulde være bestemt for Grækenlands Throne, vil dog nok kun finde liden Tiltroe. - Om det staaer i Forbindelse med et andet i London, at Hertugen af Wellington selv skulde ville gaae til Petersborg (for at hielpe sin forrige Adjutant paa en Throne?) maae Tiden lære. Maaskee var et saadant Arrangement Rusland ikke saa uvelkomment Den engelske Coureer anseer den Erklæring, som fulgte med den russiske Bekjendtgjørelse af Sultanens Manifest, for dette Cabinets virkelige Krigserklæring. Rigtignok rydder den nu atter tilendebragte Perserkrig een af Ruslands Ankeposter af Veien, og Tabet af denne Allierede kunde jo vel gjøre Sultanen, tilbøieligere til at laane Øre til fredelige Forslag. - Selv om Overgangen over Pruth iværksættes, menes dette dog endnu ikke at være nogen tilstrækkelig Grund til at antage, at Keiser Nicolaus ogsaa uden Betænkning vilde overskride Donauen. Lidt bekymret synes samme Blad ogsaa over de Troppebevægelser i det sydlige Frankrig, som det umueligt kan antage at gielde Morea, men peger derimod paa den muelige Plan at sætte sig fast paa Africas Kyst, ved at bemægtige sig Algier, (hvilket dog nok neppe er saa let gjort).
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Den engelske Agent i Alerandrien har gjort en Tour til Malta, Zante og Modon. Paa sidste Sted har han tilligemed Gouverneuren paa de joniske Øer, havt en Conferents med Jbrahim. Som det heder, har denne Sendelse havt til Hensigt at tilkjendegive ham, at han til en nu given Tid maatte rømme Morea, da han ellers maatte vente at blive fordreven derfra med Magt. Af Paschaen af Egypten skal man tillige have forlangt, at han maatte forblive neutral, hvorpaa han har givet et høiligt men undvigende Svar. Han søger paa denne Maade at holde den engelske Agent ved gode Miner, indtil han faaer Svar fra Constantinopel. -J denne Mellemtid er en veludrustet Escadre udløben, for at bringe Levnetsmidler og Munition til Candia. Der gjøres paa sine Steder meget Væsen af den af Porten ratificerede Tractat med Danmark, Neapel og Spanien om Seiladsen paa Sortehav, men Glæden herover maae tabe sig endeel, naar man erfarer, at Opfyldelsen af slige Tractaters Stipulationer, for Tiden er ganske afhængig af Portens Luner. Medens østerrigske Skibe erholde Firmans til Sortehavet, medens endogsaa russiske Skibe, som vi have seet, gaae til Odessa, nægtes slige Firmans de svenske Skibe, som dog tractatmæssigen ere berettigede til at fordre dem.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Portugal. Det er ikke her bleven ved det blotte Raab paa Gaden : Vira Dom Miguel Re absoluto, men dette Raab er bleven benyttet og vil afstedkomme langt større Følger, end dem vi allerede korteligen kunne meddele: Varme Debatter i Pairernes Kammer have misbilliget den Tavshed, hvormed Regjeringen har forbigaaet disse oprørske Bevægelser. Saaledes bedømmes Regenten Dom Miguels Adfærd hjemme og i de franske og engelske Blade yttres ogsaa levende Uroe. Coureren i London melder at der ere afgangne Depescher til Sir Lamb og Sir Clinton, ifølge hvilke Troppernes længere Forblivende i Portugal overlades dem. Endeel af disse havde Gesandten allerede selv meddeelt befaling at forblive. "Har Dom Miguel ogsaa vel overlagt, om nogen anden Magt vilde erkjende ham som Konge, Vi erkjende ham kun som en Konges Statholder. Som Konge maae ikke allene vi, men ogsaa Frankrig, Østerrig, Rusland og Preussen betragte ham som en Usurpateur.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Spanien kan ville styrte Constitutionen, men det kan ikke være Usurpateuren gunstig. Vi vare Portugals Venner og Allierede ogsaa under det absolute Herredømme, fordi vi ikke blande os i indre Anliggender. Constitutionen er ei vort Værk, men Dom Pedros frivillige Gave. Saalidet vi ere forpligtede til at opretholde den, og saa venskabelig en Fod vi endog staaer paa baade med det frie og despotisk regjerede Portugal, saa maae det dog forblive under sin legitime Monark og denne er Dom Miguels Broder. Han selv er kun Regent" o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
En Skrivelse fra Lissabon i Journal des Debats lyder saaledes: "Den 13de om Aftenen blev Opløsningen af Kamrene besluttet i Statsraadet. Nogle af dets uafhængige Medlemmer vare ei tilstede ved Mødet, saa at Beslutningen gik eenstemmig igjennem. Strax efter Conseilets Ophævelse blev Grev Villa Real afsat fra sin Post som Minister for det udenlandske Departement, dog er hans Efterfølger endnu ei bestemt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Nu i Morges ere begge Kamre ved et Decret blevne opløste. Det diplomatiske Corps syntes at være bekymret for, at dette Skridt vilde have til følge at Dom Miguel blev udraabt til Konge af Portugal. Den østerrigske Minister, Grev v. Bombelles, og den engelske Gesandt Sir Lamb, have formeligt anmeldt, at de, i Tilfælde dette fandt Sted, vil de forlade Lissabon. - Noget vidtløftigere Efterretretninger fra denne Kant ville vi i næste Blad, tilligemed de øvrige Postefterretninger, meddeele.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Ancona, den 12te Marts. De nyeste Efterretninger fra Corfu af 26de Februar melde, at et engelsk Skib fra Alexandrien er ankom met der med den Efterretning, at Vice-Kongen fører Anstalter til at sætte alle græske Fanger, som ere ankomne der med Escadren fra Navarino, i Frihed og at sende dem hjem. Man troer at dette er Forbere, delsen til at Jbrahim rømmer Morea. - Constantinopels meest anseete Jndvaanere skulle have været forsamlede hos Mufti, for at underhandle om et af Regjeringen fordret Laan (tvunget Laan.) 80,000 til Adrianopel afmarscherede Tropper begaae underveis de meest uhørte Excesser.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
England.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Herfra have vi atter et Raisonnement i Coureret at meddele vore Læsere, som maae ansees for et vigtigt Bidrag til at kaste Lys paa Politikens nuværende Standpunct.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Coureren venter med hvert Øieblik Efterretning om Russernes virkelige Jndmarsch i Fyrstendømmene, hvor de, for det første, ville indtage Stillinger langs med Donauen. - Vi fæste liden Troe til det Rygte, at Reis-Effendi skulde have yttret sin Beklalederlandske Gesandt over at Stratford Canning var afreist, og selv om dette var saa, lægge vi liden Vægt derpaa. Det er Porten nu, som forhen, kun om at vinde Tid at gjøre; hvortil behøvede den ellers den engelske Gesandt? Enhver anden: Den Østerrigske, Preussiske eller Nederlandske havde med Glæde paataget sig dette Hverv. Vi maae høiligen undre os over den Umage, som et tydsk Blad giør sig for at erklære det tyrkiske Manifest, for et blot rhavsodisk Product; man kalde det som man vil, dets Stemning og Hensigt er umiskjendelig. Lad endog enkelte Steder, som Reis-Effendi skal have erklæret, være mistydede og forfalskede; det hele fra Begyndelsen til Enden aander dog et fjendtligt Sindelag. Jmidlertid synes Porten jo rigtignok nu tilbøielig til at give noget efter, men nu vil Rusland vel neppe lade sig stille tilfreds uden betydelige Offre. Jmidlertid ville de to andre Magter intet undlade forat sikkre Grækenlands Uafhængighed. Frankrig er bestemt paa at sende Tropper (12,000 Mand, og Artillerie did, ligesom paa at forstærke sin Escadre. Lignende vil blive Tilfældet med vor. Det Rygte, at alle vore Tropper fra Portugal skulde være bestemte til Morea, er imidlertid unøiagtigt. Rolighedens Tilveiebringelse i Grækenland kræver ingen meget stor Militairmagt, fordi Tyrkiet faaer nok at gjøre ved sin nordlige Grændse; desuden vil den russiske Escadre i Middelhavet høist sandsynligt foretage Operationer imod Kysten af Anatolien. Hvad man iøvrigt maae sige om Østerrigs Politik, med Hensyn paa Grækenland, kan man dog ikke nægte, at dette Cabinet paa det ivrigste bestræber sig for at vedligeholde Freden, og saavel denne Omstændighed, som Englands og Frankrigs hjertelige Enighed, berettiger til Glæde. Vi vide, at den franske Regjering er paa det nøieste knyttet til vor; imidlertid lader det sig ikke nægte, at det liberale Partie søger at drive Ministeriet til Yderligheder, at udsaae Fjendskab imellem os og at knytte Alliancen fastere med Rusland. - Vort nærværende Forhold er virkelig noget sært. Vi have i Grunden intet at gjøre med Tyrkiet; vi ville blot gjøre en Ende paa Blodsudgydelsen, og kunne ikke skuffe de Haab, vi hos Grækerne have vakt. Men Rusland, som vil føre Krig paa egen Haand, kan nu ei længer forblive Mægler. Antaget endogsaa, at Divanet nu vilde vise sig eftergivende, saa troe vi ikke, at dette kunde hindre Fjendtlighedernes Udbrud. - Rusland stikker nu nok neppe Sværdet i Balgen. De Forpligtelser, som det i Fordraget af 6te Juli har paataget sig, ere derved, at det maae handle for sig selv, tilintetgjorte, det fører nu ikke Krig efter det Princip, hverken at søge Udvidelse af Gebet, eller udelukkende Jndflydelse eller Handelsfordele, kun for saavidt Græken, lands Uafhængighed angaaer, er det endnu Deeltager i Tractaten."
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Vi ville ende Postdagens Efterretninger med den, at Preussens nøie Forbindelse med Rusland, i Tilfælde af Krig, synes at være aldeles afgjort og at Prindsen af Oraniens Reise til Petersborg kunde staae i Forbindelse med politiske Plaaer. Det heder, at Hertugen af Wellington ved denne sin forrige Adjutant under Feldttoget i Portugal, nu den russiske Keisers Svoger, vil søge at forekomme et Brud imellem Rusland og England.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Oversigt over den franske Stats Forfatning ved dette Aars Begyndelse.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Da en constitutionel Stats Forfatning, politiske Tendents og Statskraft, for største Deel er afhængig af den Aand, som til en given Tid er den herskende hos Folket, og som følge deraf repræsenteres i Nationens Repræsentantforsamlinger, saa ville vi gaae noget tilbage, for at give en nogenlunde klar Fremstilling af, hvorledes Stemningen var mod Enden af det forrige Aar og hvorledes den Ministerial-Forandring, som blev denne Stemnings umiddelbare Følge, blev forberedt. - Ministeriet, eller i det mindste Hr. v. Villle som stod i Spidsen for det, havde ventet at faae en stor Majoritet ved Repræsentant-Valgene. Hans Selvbedrag gik saa vidt, at han forkyndte en fuldkommen Seier i Seine Departementet, formenende at de Liberale kun vilde faae en Repræsentant af 12 for dette Departement. Da Valget var sluttet, fandtes der af 8 Deputerede af dette Departement ikke een af Minister=Partiet eller endog blot Royalist. - Over en stor Deel af Frankrig blev Forholdet omtrent 9 ministerielle, og 3 royalistiske Medlemmer til 52 Liberale. Departementerne langt fra Paris bødede vel endeel paa dette Misforhold ved Valget af en større Deel ministerielt findede, men den meest afgjorte Majoritet blev paa de Liberales Side og de følger, som dette lod vente, udebleve ikke. Ministeriet var alt for lidet populairt til at kunde holde sig og maatte vige fra Roret.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Den Andeel, som Frankrig tager i de græske Anliggender, og dets nærværende Stridigheder med Algier, som vare foranledigede af nogle franske Skibes Visitation og Tilsidesættelse af Agtelsen for den franske Consul, leder vort Blik først paa Marinen. Denne viser sig nu igjen i en Styrke og Duelighed, som giver Frankrig sin gamle Rang blandt de store Magter. Den levantiske Flaade bestaaer af 50 Seilere, 12 Skibe ligge for Algier, 6 krydse i Middelhavet, 60 paa Oceanet. Ogsaa Handelsmarinen har taget saameget til, at den tæller henved 8000 Skibe af 744,000 Tons med 57,000 Søefolk. J Forening med Krigsmarinens udgjør disses Tal 80000.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
J forrige Efteraar var ved St. Omer oprettet en Lystleir, som Kongen bivaanede og hvor Prindsen af Oranien fandt en venlig Modtagelse. Stats=Udgivten var for 1827 anslaaet til 915 Millioner, for 1828 til 939 Millioner Franes, men Landmilitairets Organisation blev ved Debatterne over en militair Lovbog bittert dadlet. Oppositionen yttrede at Budgettet for Militair=Etaten udgjør 230 Millioner og Armeen bestaaer neppe af effective 150000 Mand, og forslaaer ikke engang til behørigen at besætte Fæstningerne og Grændserne; Preussen har kun en Population af 12 Millioner og et Militair=Budget af 90 Millioner, og dog kan men neppe modsætte det 2/3 Dele af dets Magt; Østerrig besidder ved en Militair=Budget af 125 Millioner en Magt af 271,000 Mand, foruden Landeværnet; Bayern, ved en Befolkning af 3 1/2 Millioner og et Militair=Budget af 14 Millioner, en Hær af 45,000 Mand, foruden et stort Landeværn. (Efter disse Sammenligninger synes jo rigtignok hiin Daddel at være grundet.) Hele Frankrigs Befolkning udgjør nu 31,815,528 Mennesker. Af disse har Paris 890,431, Lyon meer end 145,000, Marseille 116,000 og Bordeaux 93,000 Jndvaanere. Lyon havde havt en fortrinlig Silke=Høst og for dets Fabrikker vare indløbne Bestillinger for meer end 20 Millioner Franes. Antallet af de qvindelige religiøse Ordensforbindelser var allerede steget til 2800 og Jesuiterne talte 3030 Disciple.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Blandt de berømte og berygtede Mænd, som Frankrig i forrige Aar havde mistet, befandt sig Caulincourt, Hertug af Vicenza, som under Napoleon spilte en saa stor Rolle, den bekjendte liberale Girardin, den lærde Laplace, den ædle Hertug af Larochefaucault. Liancourt, ved hvis Liigbegjængelse Politiet ved at ville hindre, at Kisten blev baaren, foranledigede, at den faldt paa Gaden, et Tilfælde, som blev meget alvorligt revset i Pairskammeret; den berygtede Morder af Protestanterne i Nismes, Trestalon og den ved sin Opposition ved Udbruddet af det spanske Feldttog og sin voldsomme Bortviisning fra de Deputeredes Kammer bekjendte Manuel, ved hvis Begravelse blev holdt meget frie Taler.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
De Deputeredes Kammer tæller nu 437 Medlemmer, i Spidsen for den liberale Opposition staae la Fay ette, Benjamin Constant, Lasitte o. a. fl.; i Spidsen, for Contra-Oppositionen Deelalot, Polignac og Bourdonnaye. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Langfredag. Stille, Kristne! Jesus blunder, Mer ei bløde nu hans Vunder, Endt er al hans Angst og Nød; Endt er al den Sorg, den Kvide, Han for vor Skyld maatte lide; Salig Trøst i Jesu Død. See Langfredags Aftenrøde Smiler venlig til den Døde, Smykker Graven med sit Guld; Fred han efter Ufred nyder, Fienders Spot er meere lyder; -Der er Fred i Gravens Muld. Kuns forgiæves nu de haane Den de saae i Døden daane, Deres onde Ønskers Maal; Her, kuns hertil kan de komme, Trygt han slumrer her den Fromme, Som leed alt med stille Taal. Lad os saa i Tanken træde Til hans Kors, for der at græde Med hans Moder bitterlig: Bede saa med hellig Varme: Frelser, naadig vær os Arme, Som kan kuns beundre Dig. Og med angergivne Hjerter, Som han villigen udslod; Ofte ved hans Alter knæle, Gjerne ved hans Vandel dvæle, Af hans Lære samle Mod.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Da vi skal paa Paaskemorgen, Over Glæden glemme Sorgen, Som hans Død har kostet os; Thi med Paaske Morgenrøde Stod jo Jesus op fra Døde, Fiender, Grav og Død til Trods.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-04-05
Af Kjøbenhavnsposten, den 1ste April. Kjøbenhavns Commandant og Commandeuren for Livgarden til Fods, Generallieutenant Grev v. d. Schulenburg blev, i en Alder af 73 Aar, i Løverdags Aftes bortkaldt ved en pludselig Død. Fædrelandet har i ham tabt en af dets dristigste og meest almeenagtede høie Militair=Embedsmænd, der som Kriger i tvende Monarkers Tjeneste udmærkede sig ved personligt Mod, og indtil sin sidste Stund i de ham anbetroede vigtige Embedsposter i høi Grad besad vor Konges Agtelse og Tillid. Som bekjendt var Grev Schulenburg i en Række af Aar i russisk Tjeneste, hvor han deeltog i den sidste Tyrkekrig og navnligen var i Activitet ved Oczakows navnkundige Beleiring. Som et smigrende Beviis paa Tilfredshed udnævnte Ruslands Monark ham til Ridder af St. Georgs-Ordenen og decorerede ham med den gyldne Kaarde, og af vor Konge hædredes han med Dannebrogordenens Storkors og blev sildigere udnævnt til Dannebrogsmand. Hans Død, der var en følge af et apoplektisk og asthmatisk Tilfælde, kom saa meget mere uventet som han, uagtet sin høie Alder, udmærkede sig ved en ualmindelig Kraft og Raskhed. Endnu samme Dag overværede han, i Egenskab af Præsident i Directionen for Garnisons-Skolevæsenet, den sædvanlige Halvaarsexamen i de militaire Skoler i Sølvgadens Kaserne, og befandt sig fuldkommen vel, hvilket ogsaa var Tilfældet da han, efterat Examen var endt, kjørte hjem Kl. 7 1/2 om Aftenen. Halvanden Time derefter levede han ikke mere. - Livgardens Officerer, hvis udeelte Agtelse og Hengivenhed han besad, have anlagt 14 Dages Sorg for deres Chef. Hans Jordefærd vil finde Sted paa Torsdag; Liget bisættes i St. Petri Kirke.