Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-08
Vi have nu seet den Kongelige Familie paa sit Sommeropholdsted, hvorfra al Tvang og Etiquette er banlyst. Vi ville nu igjen betragte den paa en Courdag i London i sin hele gammeldags Stivhed. Jntetsteds er det lettere at kunne komme til Hove end i London. Men alle Fester og Fornøjelser, hvormed andre Hoffer glimre, ere forviste fra dette; de indskrænke sig ene til Couren, der hver Søndag Formiddag holdes i Slottet St. James. Jngen Fyrste, end ikke den mindste regierende Herre, hvis Besiddelser neppe ere at see paa Kortet, har en slettere Residents end Kongen af Engelland. Man troer neppe sine egne Øine naar man seer den gamle vinklede, rustede Bygning, der prunker med den stolte Titel, St. James. Kongen beboer den heller ikke, og kun for et Syns Skyld sees her en stor Seng med røde Fløiels Gardiner i det store Lever-Gemak. - Men alle Hofhøitideligheder blive imidlertid, efter gammel Skik, holdte i denne Kongelige Muse-Rede, dog begive de høie Herskaber sig altid incognito did, og boe egentligen i Dronningens Pallads, Buckinghamhouse, en noget moderne Bygning, men, som langt fra al Kongelig Pragt, hverken er meget stor, eller meget smuk, og opført blot af Muursteen. Det ligger ved den til St. James stødende St. James Park, Londonernes Yndlings promenade. - Fremmede, som ville lade sig forestille, spørger man hverken om de ere af Adel eller Rang; Herrer og Damer kunne uden Forskiel nyde denne Ære, naar de ikke frygte forde dertil medgaaende Omkostninger. Den store Londoner Kjøbmand med sin Kone kan ligesaa godt komme til Hove som Rigets første Pair, ligesom og Geistlige og Godseiere. Kun den, som har en aaben Bod, er udelukket fra denne Ære, og var han end saa rig, som en Fyrste, saa regnes han dog til Haandværksmændenes Classe, som sædvanligen have Boutiker. Paa denne Maade ere de i andre Lande meest anseete Kjøbmænd, de egentlige Banquierer eller Vexelerer, udelukkede fra Cour, fordi de ved deres iøvrigt umaadelige store Forretninger, dog have et Værelse, hvori enkelte Guineer og Banknoter undvexles. Disse kalder man i London Vexelboder, derfor anseer man dem for Pengehandlere en detail, og sætter dem i den ringere Classe. En af de nyeste Banquierers Kone var næsten bragt til Fortvivlelse over denne Jndretning. Forgjeves gav hun de meest glimrende Routs, forgjeves levede hun i den største Pragt, forgjeves var endog hendes Gemal bleven Knigne (Ridder) og hun derved Milady. Saalænge den forbistrede Vexelstue stod aaben, vare Dørene til hiint Paradis lukkede for hende. Kun faa Kjøbmænd benytte sig imidlertid af Tilladelsen, at komme til Hove, endnu mindre gjøre Fremmede det, undtagen naar deres Rang nødvendigen fordrer det. Den dermed forbundne Tvang opveier ikke Fornøielsen, og de fornødne Klæder især Damernes, ere meget kostbare, og kunne ikke bruges ved nogen anden Leilighed. (Fortsættes.)J den Norske Rigstidende af 26 Mai d. A. leveres en Udsigt over det af afdøde Kammerherre, Bernt Anker stiftede Fidei-Commisses Stilling i Aarene 1815 og 1816. Den 1ste Jan. 1816. udgjorde Fidei-Commissets Formue, efter Fradrag af Gield, 1,719,245 Rbdlr. 66 s. S. V. og 263,086 Rbdlr. 77 s. N. V.; den blev i dette Aar forøget til 1,724,038 Rbdl. 37 s. S. V. og 491628 Rbdl. 80 s. N. V.; og Gielden, der beløb 417,984 Rbdl. 4 s. S. V. og 98,882. Rbdlr. 83 tz. N. V., blev nedsat til 388,660 Rbdlr. 87 s. S. V. og 65,574 Rbdlr. 92 s. N. V. - Stiftelsens Eiendomme vare i 1815 de samme som i Aaret 1814, og bleve kun forøgede med en i Vaterlands Forstad kjøbt Gaard, som bestemtes til Boliger for Fidei-Commissets Arbeidere. Blot 3de af dets Skibe vare i Fart, og 25 Trælast Ladninger udskibedes. Moss Jern verk var i Gang, men Hakkedals Verk stod aldeles, af Mangel paa Malm, hvoraf dog blev brudt saameget, som formedelst Verkets eneste Grubes mange Vanskeligheder lod sig gjøre. - Til 193 Enker og Huusarme, 29 Studerende, 19 Elever af Christiania Kathedral=Skole og 14 Cadetter ved Landcadet-Corpset blev ialt uddeelt 11,666 Rbd. 8 s. - J Aaret 1816 blev Gielden forøget med 1,116 Rbd. 11 s. S. V. og 401,545 Rbd. 29 s. N. V., og Formuen, efter Gieldens Fradrag, med 56,296 Rbd. 57 s. N. V.; fornemmelig ved Forøgelse i Fidei-Commissets rullerende Fonds. - Fidei-Commissets Fond blev ved Aarets Udgang beregnet til 1,199,796 Speciedaler 30 s., foruden 5,803 Spd. 24 s. hos uvisse Skyldnere; Gjelden beløb 242,389 Spd. 5 s.; den beholdne Formue var altsaa 967,407 Spd. 26 s. - De faste Eiendomme vare uforandret de samme som i Aaret 1815, Skibene vare, af Mangel paa Afsetning af Trælast, oplagte, og kun 3 smaa Ladninger udgik. - Mars-Ovnen ved Moss Jern verk stod af Mangel paa Kul, hvorimod Mars Ovnen ved Hakkedals Jernverk var i Gang i 4 Maaneder. – Foruden de betydelige Summer, som Fidei-Commisset i det omhandlede Aar har udbetalt i Legater, Legat Tillæg og Pensioner efter Stifterens Villie, til Beløb 5,454 Spd. 33 3/4 s., og til Universitetet, 1000 Tdr. Byg med 3,648 Spd. 40 s., har det endvidere understøttet 191. Enker med 1325 Spd. 15 1/2 s., 9 Studerende med 148 1/2 Spd., 18 Disciple af Christiania Kathedralskole med 112 1/2 Spd. og 17 Cadetter af Land-Etaten med en lige Sum. Underrettet om, at endeel Jordbrugere paa adskillige Steder i Norge lede Mangel paa Sædekorn, har Hs. Majest. Kong Carl XIV. for egen Regning kjøbt, og til dem, hvis Agre ellers vilde være blevne ubesaaede, udlaant til Udsæd 900 Tdr. Byg og 450 Tdr. Havre, for at uddeles af vedkommende Amtmænd i Buskeruds, Bradsberg og Smaalehnenes Amter, samt ved Statsraad Tank i Frederikshald.