JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Nationalinstitutet i Paris havde for 3 Aar siden udsat en Præmie for den bedste Afhandling over de hybernerende DyrreVintersøvn. Denne Premie blev ikke tilkiendt nogen af de indsendte Besvarelser. Jnstitutet udsatte derfor Prisen fordoblet. Jblandt de Memoirer som atter konkurrerede vil det glæde enhver Dane at erfare, at 2 Landsmænds fælles udarbeidede Afhandling var den som fortrinligst udmærkede sig. Den berømte Cupier, Justitutets Secre. tair, har nemlig tilmeldet de Herrer Assessor C. S. Ras og Professor Herholdt, at den naturvidenskabelige Kl. havde tilkiendt deres fælles Afhandling Hælften af denne satte Priis, eller 5 Hectogammer Guld. Det var no af hidhørende Forsøg, som i denne Anledning anstille med Dyr i Iskielder for 3 Aar siden, der nær havde til Assessor Rafn Livet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
I Kiøbenhavn er anstillet Forsøg med vævede Slange, Seglgarn, som ere langt varigere og mindre til bare end Læderslanger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Til Stutterikommissærer ere for i Aar udnævnte Prof for Viborg og Stykjunker Wibe for Jylland. Kammerher- og Oberste Juel og Professor Viborg for Fyen. - Den sidste og Proprietær Carlsen ved Stutteri=Besigtelserne ik beck, Kiøge, Nestved, Mariebo og Stege, og ProfenViborg og Stutmester Nielsen ved Besigtigelsen i Si rød. - Stutteri Besigtelserne holdes paa de i Almanken anførte Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Paa det Kgl. Danske Cancellies Foranstaltning ere af Hestene paa Kiøbenhavns Amt blevne synede for at erfahvorvidt nogen smitsom Sygdom kunde være udbredt m. lem dem. - De holdte Synsforretninger have viist, Lidøe og Herlev vare de eneste Sogne af alle dem, som s. des paa Kiøbenhavns Amt, hvor der ikke fandtes Et eller Snive mellem Hestene. Alle de snivede Heste, som fandtes, ere allerede dræbte, og de med Skab befænudsmurte, saa at disse 2 farlige Sygdoms Smitter for h stene ere ved denne vise Foranstaltning tilintetgjorte i dette Amt. Den 15 i d. M. disputerede Hr. Pastor Larsen for Detorgraden i Philosophien ved Kiøbenhavns Universitet. Kiøbenhavnske Kudske og Vognmænd glæde sig alle omden smukke og fordeelagtige Dannelse, som Holmens Bu har faaet siden den sidste Reparation, da den ikke alle er bleven bredere, men langt mindre steil end tilforn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Et af Hovedstadens ældste og meest anseete Handels se, det Hemmertske, har mod Formodning i nærværenTermin seet sig nødsaget til at giøre Opbud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Efter Forlydende skal der i den Kgl. Qvarantaine, rection ansættes en egen Kopiist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Den Romersk Keiserl. Gesandt ved det danske Hof. Greve v. Gruner er reist til Skaane, for at bivaLeiren ved Bonarpshed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Efterat Sommer=Manøren var endt den 15 d. M. L. hagede det H. K. H. Kronprindsen at lade Officererne rede tilstædeværende Tropper beværte. Underofficererne i de Gemene erholdt en Gratification i Penge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Pintseaften er atter en Vægter paa Hjørnet af Nyamgertorv og Høibrostrædet bleven betydelig saaret af i Menneske, som havde en skjult Dolk i sin Stok, hvilke, Vægteren bemægtigede sig. Det kommer nu an paa om den kan lede paa Spoer efter Gierningsmanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Odense. Tirsdagen den 11te d. blev i Fruens Bøgskov ved Christiansdahl i Nærheden her af Byen Kamme bare Benzons Fødselsdag hostideligholdt ved et Val og Forputerie. J Dagens Anledning var ogsaa opreist en Pyhamide med passende Jnskriptioner. Da denne om Aftehan blev oplyst, omslyngede begge Kammerherrens Frøken Døttre Faderens Navn med Blomsterguirlander og udtryk hi derhos i nogle Stofer deres ømme Hengivenhed for en tier Fader. Festen var foranstaltet af bemeldte Frøke mer, ved hvis foregaaende Jndbydelse mange af Byens Jndvaanere ogsaa taknemmelighedsfulde deelte denne HuusDiret og Naturen helligede Glæde. Cours af danske Bankosedler imod Spec. d. 14 Juni 37 pr. Ct. Man har gjort følgende Jagttagelser: Centnervægten af den Engelske Nationalgield var, efter Pistoler beregnet, allerede 1797 over 64000 Centner. Paa en Million Mennesker regnes 5 til 600 Døvstumme. J Parisere Frukurimerne i Almindelighed deres 30 Aar allerede Bestemødre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Allernaadigst afsagte Høiesterets Dom. No. 316.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Løverdagen den 9de Febr. berg 1 Johannes Dalleg Raadmand Corsts VergmanI contera. hønheider, Kiøbmand Peder Rasmussen og Bogtrykker Chri 1 stian Jversen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
(Sagen betræffende det Catanterne, som Excutores Testamenti efter afdøde Anne Marie Becker, afg. Kiøbmand PederEilschows Efterleverske og Skifte=Commissarier i fornævnte Eischows og Hustrues fælleds Stervboe, tilkommende Salarikum, hvorudi Kiøbmand Rasmussen og Bogtrykker Jversen, som Executores Testamenti efter afdøde Eilschow og SkifteCommissarier i Eilschows og Hustrues Stervboe formeentlig urettelig havde paastaaet sig tillagt Andeel, uanseet det ved en hver af de Afdødes Dispositioner mortis causaa formeentlig skulle være bestemt, hvormeget enhver af Executores i Salarieber at tillægges m. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Ved Fyenboe Landsting var kiendt for Ret: Byetingsdommen at 4de Oct. 1802, for saavidt paaanket er, frafaldes derimod bør Citanterne Jversen og Kiøbmand Rasmussen, som Medkommissarier i afg. P. Eilschows og Hustrues Stervboe, være berettiget til at imodtage den omtvistede udi Odense Amtstue d. 19 Juni 1802 deponerede og af samtlige bemeldte Stervboes Commissarier til 969 Rd. 5 Mk. 4 s. opgjorte Sum, som det halve af den indkomne 1 p. C. Jndkassations=Sallarium af Matienlunds Godses Kiøbesum og Renter, dog saaledes, at den Eilschowske Stervboes vedkommende Arvingers formeentlige Ret i alle Maader forbliver dem forbeholden. Saa bør og de indstævnste Stervboes Medkommissarier Raadmand Bergmann og Forligelses Commissair Dall som Tabende efter den indgangne Forretning saavel at betale til forbemeldte Citantere Renter 4 p. C. af den deponerede Sum 969 Rd. 5 Mk. 4 s. frad 19 Juni 180. af, indtil Capitalens Udlevering skeer, som og udi denne Sags Omkostninger 50 Rd. Derimod lød Odense Byetingsdom saa ledes: 1) At indstævnte Raadmand Bergmann og Forligelses. Commissair Dall bør, for saavidt angaaer den omtviistede :p. C. Sallarium af Marienlund Gaard og Godses Kiøbesumma og deraf paastaaende halve Deel, for Citanternes Tiltale fri at være, og de Jndstævnte ifølge deraf, ene være berettiget til at oppebære og nyde bemeldte 1 p. C. Salario, med Beløb 1870 Rd. 2) At Citanterne Kiøbmand Rasmussen og Bogtrykker Jversen bør, ifølge den under Boet ved Mødet d. 2 Juni, 1802 passerede Vedtægt, betale Raadmand Bergmann og Forligelseskommissair Dall den udi Odense Amtstue deponerede halve Deel af Jnkassations-Salariet med Beløb 935 Rd., med lovlig Rente deraf fra 19 Juni 1802, indtil Betaling skeer. 3) At Citanterne Kiøbmand Rasmussen og Bogtrykker Jversen, som Tabende, pligtig kiendes, i Overeensstemmelse med det ved Forligelses Commissionen omhandlede og indgangne, at betale til Raadmand Bergmann og Forligelseskommissair Dan ud Sagens Omkostninger 25 Rd.; og 4) At de samtlige 4 Commissarier bør være lige deelagtig og berettiget til Jndtægt og Udgivt, i Hensigt til det under Boets Behandling forefaldne Skriverie, og at Forligelses=Commissair Dall, som har antaget sig samme bor være pligtig til sin Tid at giøre de ov tige hans Medkommissarier og Citanterne Kiøbmand Rasmussen og Bogtrykker Jversen Rede og Rigtighed for den Part, som dem deraf rettelig kan tilkomme. Det ved 2den og 3die Post tildømte bliver at udrede og betale inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Mulkt af 1 Rd. til Odense Byes Fattige for hver Dag saadant ikke vorder opfyldt.) Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at stande; dog saaledes: at Citanterne betale til Indstævnte i Processens Omkostninger for alle Retter 100 Rd. Saa betale de og til Justitskassen for nødig Trætte 24 Rd., og endvidere til samme Kasse 5 Rdl. ovens Nyt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Døbte. Den 15 Juni, Skrædermester J. Thornings Datter Aane Cathrine, Fadd. Mad. Ordrup, Jomf. Holst, Bager, H. Hansen, Vertshuush. P. Hansen, Skræder m. H. Erichsen. Den 16de: Anne Margarete Olesens Søn, Lars Christ an, Fadd. Jngeborg Olesen, Maren Prelffert, Snedkerm. O. Petersen, og J. Castensen, Snedkersvend Egmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Copulerede. Den 11 Junii, Selveier=Gaardnandsars Jensen og Pigen Ane Andersdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Den 16de i Tommerup, Pastor Lohman, Sognepræst til Boe og Huusstad Menigheder i Trondhiems Stift, og Jomfrue Kirstine Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Begravede. Den 13 Juni, Jæger M. P. F. HobwicksSøn, Fibartius, 10 Dage. Den 15de: Vægterpagtmester H. M. Nielsen, 60 Aar. Eæs, ere
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
AVERTISSEMENTS. Theaterdirectionen for Skuespillet forrige Vinter i Odense. er, efter Adskilliges Ønske, nok findet igjen der at give Skuespil i næste Vinter, saafremt Abonnement findes tilstrækkelig. De som agte at adonnere, behage at tilkiendegive det hos Theatercafferer Hansen paa Sortedrødre Kirkegaard ved St. den af Comedichnseet, inden 4 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Ved det Kongelige Generaltoldkammers Skrivelse af 7de Julii f. A. til mig Stiftamtmand Gersdorff er approberet efterstaaende. Udkaft. til et foreløbig, eller interimistisk Reglement for Skippere: Andre som beselle Odense Kanal samt for dem, som losse og lad ved Basinet til god Ordens Haandhævelse, og Kanalens Konservation. Skippere og Andre, som defeile Kanalen, bør, saa meget ømmeligt skaane Mærkepælene, som er satte ved Mundingen og i Kanalen, ligesom og Pælene, der ere anbragte til Stedenes Varpning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
J Kanalen ved Trottoiret, eller det til Kanalen henderende Terrain, maae ingen lade Baglast, derimod kan det, Bagplastskibene medfører, udlosses naar det skeer paa saadanne Steder, hvor Kanalopsigtsmanden det paaviser og tillader dog at det skeer med behørig Forsigtighed, at intet deres offalder i Vandet, ligesom og intet Fejeskarn maa kastes i Kanalen, alt under 1 Rd. Mulkt for hver Gang, foruden Skadens Betaling, om derformedelst nogen Opmudring vi Kanalen maatte behøves. 1 Paa Lade= og Lodsepladsen, maa det udlossede Gods eller det som skal lades, ikke sættes tæt ved Bolværket, men uden for Pælene, hvorved Skibene fastgiøres, under 4 Mk. Mulk, nior hver Gang Overtrædelsen herimod skeer. Ei heller maa Godset staae længere end 48 Timer paa Pladsen, for ei at noptage Rummet for andre; i manglende Fald bliver Godser transporteret til Side paa Fjerens Bekostning. Naar en Skipper er anviist Plads til at løsse, som kan skee i 4 Dage, og Tilfældet var, at en anden Skipper kom til Løsning, saa kan den første ikke nægte at forfløtte sig, men den anden losser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
En Skipper som enten i Vassinet eller anden Steds i Kaplen ligger for 4re Touge, og derved sperrer Farten, der pligtig til at holde en Mand omborde for, behørigen af stikke Toug for de forbiseilende Skibe og Baade; i manglende Fald maae han selv tilskrive sig Skaden, ifald Ophold skulde skee, at Toug bleve kappede. Baadførerne forpligtes til at være forsynede med gode Matter, eller Segel til at hænge paa Bolværket naar de løssen nenten Sand eller Steenkul, paa det at ingen Uhumskheiskal falde i Kanalen. J Fald Overtrædelse herimod begaaet forholdes efter 2den Post, og i Henseende til Oplaget paa Loffepladsen forholdes efter 3de Post. Naar Fartøjerne møde hinanden, bør vises ald giensidie Føielighed med at giøre Plads; Skibe som stikke 8 til 9 Fod dybt, bør naar de seile med Ladninger, og Vandet ikke er 10 Fod i Kanalen, sende Bud forud for at underrettes om et andet stort Skib er i Farten, da, i saa Fald det som er nærmest et Basin, bør lægge ind, for at ladedes nandet passere fordi. Børn eller andre, som forsætlig af Ondskab eller Skarnegtighed, beskadiger Kanalen og dens Terral eller dens Bolværk og Pæle, saasom ved at henkaste noget deri, borttage neller forrykke de satte Mærker, beskade Pæle og Bolværk neller paa anden Maade af hvad Navn nævnes kan, opbrinnaes af Opsynsmanden, og overleveres Politiemmesteren i Odense til Afstraffelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Alle og enhver, som har noget ved Kanalen at bestille skal hvise tilbørlig Agtelse for Kanalopsynsmanden, Havnefogden, neller enhver anden som er anbetroet Opsigt og Bestyrelse ved Kanalen, og holde sig efterrettelig, hvad de i fortlemende Tilfælde til Ordens Vedligeholdelse maatte finde nøden at erindre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Enhver som forseer sig imod dette Reglement skal uar, hvor han ellers maatte hjemhøre, lide Tiltale un Odense Byes Jurisdiction, og Sagen der afgiøres ved Politie= eller Glæsteret, hvor Politiemesteren udi alle Tilfælde, ingen bestemt Mulkt der i Reglementet er sat, skal være bemyndiget at tilpligte de Paagieldende: Skyldigevilkaarlig Strafefter Forseelsens Gradog Beskaffen Hvilket herved ifølge Høibemeldte General=Toldkammer, Skrivelse af 7de Juli d. A. samt den Kongelige Konal-Dirtions Skrivelse til os af 20de April d. A. 3de Ge i begge de Fyenske Aviser offentlig bekjendtgjøres til alle vi kommendes Efterretning. Odense Kanal=Opsyns-Commission den 4 Junii 1825. Gersdorff. H. Krag. A. R Lindvel, Jndtaldelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
J Anledning af Forslag til Strandens Udtørring mellem Si- og Skibhuusene, samt oldere opad mellem Nisted og Fanden, krog haarder af Odense Kanal Udførelses Commission i Aa 1798 været omhandlet med vedkommende tilgrændsende Lo eiere, hvad de i Tilfælde at saadan Udtørring paa Kanalisens Bekostning blev iværksat, og som en følge deraf, udtørrede Terrain blev Kanaleiendom, fordrede i Erstatufor de af denne under Vand staaende Strækning hidtil hønde Fordeele, enten ved Fiskerie, ved at skiære Rør, Siv, ler i andre Maader, men intet endeligt er derom blev afsluttet. Foranlediget af den Kong. Kanaldirections Skriv se af 4de i f. M. er af os et Aarsteds-Møde beramme ved Skibhuusene og ved Stige, Torsdagen d. 20 i d. M. om Formiddagen Kl. 11 Slet, hvor de ne Sag paa nye bliver at ventllere; Alle og i hver, som i Anledning af saadan Strandens forehavendel tørring, formedelst Aabningens Tillukkelse og Afdæmning og Stige paa Kanalens vestre Side, og Næsbyehoveds Møllean muelige Udledelse i Kanalen, maatte finde sig beføiede til Pa stand, eller Erindring at giøre, indkaldes herved til behage gen at melde sig ved bemeldte Aarsteds-Forretning, som Underskrevne foretages ovenmeldte Tid og Sted. Odense Kanal Opsyns-Commission d. 9de Juni 1805. Gersdorff. Kraa. Lindved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Førstkommende den 21 Junii formiddag Kl. 10, bli holdet Licitation paa Odense Raadstue over endeel Muur, beide, som i Sommer skal forfærdiges og istandsættes paa Knuds Kirke. Arbeidet og Conditionerne kan daglig bekomes til Eftersyn i Kirkeværge Seideligs Huus. Odense d. 14 Junii 1805. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-19
Formedelst min Kones og min Alderdom og Svaghed, i jeg bleven til Sinds under Haanden at bortsælge min ik de Gaard udi Neder Gade, liggende under No. 687. De ne Gaard er stærk og godt bebygget og indrettet; meget og godt vedligeholdt, samt en Deel deraf til beqvem Bebese og Logie for Fremmede og Reisende: som og Staldrum deres Heste. Et rummeligt Bryggerhuus med deriværensaa godt som nyt Brændeviinsredskab. Kielder under Sli huset, samt fornøden Huusrum til Aulsbrug og Kreature i Jldebrændsel. Gaarden er assureret i Brandkassen for 300 Rd. Til Gaarden er omtrent 20 Tønder Land, gode og vi dyrkede Jorder tet her ved Byen, med en god Engbund hos paa kan avles en 5 a 6 Læs Høe. Liebhaverne ville have de Godhed at henvende sig til mig selv. Odense den 5te Junii 1805. L. Theilgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-21
Krigsberetninger. J Anledning af de tiltagende Bevægelser ved Boulogflotillen er i to Dage samlet en Flaade paa 14 Linieskibe nogle Fregatter i Duinerne, som hvert Øieblik er bered til at udløbe. - J de Spanske Havne ligge for nærvæsende Tid over 30 seilfærdige Linieskibe, uden at regne Fregatter og mindre Krigsfartøier. Frankerig og Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-21
Genua har allerede ophørt at være Republik og er - efter egen Begierning! - forenet med det fran ste Keiserdom, af hvilket det nu skal udgiøre den 23de Militairdivision. Staden Genua har en Befolkning af over 80000 og hele Staten ialt henved 12 Million Mennesker. Hvor vigtig denne Forøgelse vil herre for den franske Marine, falder af sig selv i Det var den 4de d. M. at Dogen i Spidsen for den Liguriske Deputation i en Andients hos Keiseren i Maj sand udbad sig den eneste Lykke for deres Stat, at den maat se blive regieret af Hs. Majestæt og blive forenet med Frankrig. Efter Dogens Tale blev en Kuffert, der var saa tung at 2 Dørvogtere knapaarkede at bære den, nedsat paa Tro dens Trin. J samme var de Genuesiske Biskoppers, Præsters, Officerers og Øvriges Stemmer. J Keiserens Svar forekom følgende Yttringer: "J hele 10 Aar have omstændighederne og Deres Ønske adskillige Gange opfordret mig til at blande mig i deres indre Anliggender. Jeg er og derbeviist om Umueligheden i at give Deres Regiering hiin, fordums Glands tilbage. Alting er omskiftet: Engel. andernes nye Grundsætninger for Søelovgivningen, til hvis Antagelse de have tvunget den største Deel af EuropaBlokaderetten, som de kunne udstrække til ikke blokerede Pladser og selv til hele Kyster og Floder, hvilket i sig selv ikke er andet end Ret til vilkaarlig at ødelægge Nationernes Handel; Barbarernes tiltagende Røverier - alle disse Omstændigheder spaaede Dem en Jsolering ved deres Uafhængighed. Efterslægten vil vide mig Tak fordi jeg har havt det Forsæt: at giøre Havet frit og tvinge Barbarerne til, ikke længer at bekrige de svage Flag, men leve hiemme for dem selv som Agerdyrkere og retskafne Folk. Blot Menneskets Jnteresse og Værdighed formaaede mig hertil. Ved Amiensfredens Slutning vægrede Engelland sig i at medvirke til at udføre disse liberale Jdeer. Siden har en af Fastlandets store Magter viist ligesaa stor Uvillie derimod. Blot for at haandhæve disse retmæssige Grundsætninger burde jeg have grebet til Vaaben; men jeg har ingen Ret til, at udgyde mit Folks Blod, uden i dets egne Anliggender. Keiseren forsikrer derpaa, at hans Folk vil optage Genueserne med Glæde, at han vil vide at beskytte deres Flag paa alle Have for Jnsulteringer, Visiteringer og Blokaderetten, hvilken sidste han aldrig vil erkjende uden for virkelig blokerede Havne, og at de i denne Forening ville finde ubetinget Beskyttelse imod hiint skjændige Slaverie, som jeg imod min Ville taaler i Henseende til de svageste Magter, men som jeg vil vide at beskytte mine Undersaatter for.¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-21
Det var den 25 Maj at Senatet i Genua dekreterede denne Forening i 9 Artikler, hvoriblant at Genua skal blive en Frihavn, Tolden imellem Frankerig og Ligurien ophæves og Konskriptionen blotstrække sig til Søefolkene. Senatet har derpaa underrettet den i Genua residerende Østerrigske Gesandt, Baron v. Giustii, om denne Forening i en vidtløftig Note, hvori det erklærer, at Hr. Gesandten nu kan ansee sin Mission for end- og tilføier meget oprigtig den Forsikring: i det vi saaledes begive os under det franske Keiserriges Love, formere vi paa ingen Maade dets Continentalmagt; vor lidet talrige Populationer i kke krigersk &c. &c.; men det maae være alle Fastlandets Magter behageligt, at Frankerig saaledes sættes istand til, at kjempe med større Fordeel imod alle Nationers Fiende og Havets Behersker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-21
Fra Genua selv skriver man iblant andet: "Vor Jnteresse og Hæder fordrede, at vi maae udgiøre endeel af det store Folk. Hvad nytter en Uafhængighed os, som ikke kan beskytte vor Skibsfart, Paa den anden Side føre Engellænderne en haardnakken Krig imod os. Ved Amiensfreden undslog de sig for at erkiende vor Republik. J geografisk Henseende høre vi til Frankerigs Kyster. Vi ere Piemonts Marine. Keiseren faaer med Genua en skiøn Havn og 20000 Matroser. Engelland allene kan føre Anke herover; men det har ikke erkiendt os og ført Krig imod os. Dekretet og Foreningen fik 80000 Borgeres Underskrivt, hvoraf blot 36 benægtende Stemmer af nogle Særlinge (hedder det i Monitoren) som altid ville være imod den offentlige Mening. Efter Forlydende skal lille Republik Lucca ogsaa fæstes til Frankerig eller Kongeriget Jtalien. Den Pavelige LegatCaprara har i Mayland overleveret Keiseren en LykønskningsKrivelse fra Paven, hvori denne begynder saaledes: "Pa re Pius, Vor meget elskede Søn i Jesu Christo, Held og Apostolisk Velsignelse, takker for Alt, hvad Keiseren har gjort for den Katholske Religion i Frankerig saavelsom den kierlige Modtagelse Hs. Hellighed nød sammesteds, og slutter med, at han ikke tvivler om, at Keiseren jo ogsaa vil anvende sin Autoritæt til at fremme Religionen i det nye Kongerige og vedblive at give den hellige Fader samme Beviser paa sin Kierlighed og barnlige Agtelse, som hidindtil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-21
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-21
I Dublin har det atter været temmeligt uroeligt og saa betydelige Opløb, at Dragonerne, som skulde eskortere Posten, maatte trække Sabel; dog kom det ikke til noget Angreb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-21
Undersøgelseskommissionen ved Søevæsenet har nu sende sin sidste Rapport til inderhuset, og overladt dets Visdom af paakiende i denne vigtige og deelikate Sag. Mærkeligt er det, at Hr. Pitt, der som første Minister nu i 17 Aar har staaet i Spidsen for Bestyrelsen og i denne Tid har i Statsudgivter brugt næsten 1000 Millioner Pund Sterling, for den forholdsmæssig ringe Sum af 40000 Pund har maattet møde 4 Gange for bemeldte Commission og udholde et Forhør, fordi disse Penge af Søevæsenets Kasse med hans Vidende er bleven lovstridig anvendt til Forskud for Banqveren Boyd og Benfield, for i en Pengeforlegenhed at forhielpe disse til at sende denne Sum til den Østerrigske Armee. Ministeren maatte selv tilstaae i Forhøret, at han holdt dette Skridt for uregelmæssigt; at Boyd- og Benfield betalte ingen Renter, fordi der blev dem ingen affordret m.v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-21
Blandede Efterretninger. Portugal. Da Prinds Regentens Gemalinde snart forventer sin Nedkomst, saa tager hun nu efter Landets Skik omkring, for at besøge den hellige Jomfrues Billeder i alle Lissabons Kirker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-21
Spanien. J Madrid begynder man nu at indrette Fattigvæsenet efter det Hamborgske Mønster. Jtalien. Man troer at den Genuesiske Ex=Doge i ver ophøiet i den Jtalienske Fyrstestand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-21
General St. Cyr har oversendt Keiseren en skaaren Ste som er opgravet ved Tarent, og forestiller Hannibals Hoved og paa Bagsiden hans Navn med græske Bogstaver, Frankerig. Man lægger nu Mærke til, at al rede Carl den store i sin Tid forenede Staden Genua m. det franske Rige. Efter det 11 Aarhundrede gierde Genug store Erobringer, og endnu i Aaret 1629 slog Genuserne ved Hielp af et Spansk Korps en forenet fransk V. netiansk-Savoyisk Armee. De to ældste og berømteste, talienske Republiker Venedig og Genua, ere nu deen imellem Østerrig og Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-06-21
Prindsregenten i Portugal har sendt 8 Christusorden. til Frankerig. Præsetterne i de fleste Departementer have forbudet F. at spille i det store Hamborger Lotterie.