JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Den 23de Junis Eftermiddag holdt H. Maj. Kongen Revne over begge sine Gardes Korpser. H. Majestæt kom Kl. 5, fulgt af sin Generalstab, paa Fælleden. Og saa Hs. K. H. Kronprindsessen, D. H. Prindsesserne Juliane og Charlotte bivaanede i aaben Vogn Revnen, og behagede det Høistsamme at kjøre Linierne op, og med mild Huldhed hilse disse raske Krigere. Endeel af Ministrene og de høieste Embedsmænd i Staten vare til stæde ved disse to skiønne Corpsers herlige Manøvret, der tildrog sig de utallige Tilskueres Opmærksomhed i høi Grad. Efter Revnens Fuldendelse til Hs. Maj. Kongens allerhøieste Tilfredshed, hilsides Majestæten af begge Korpserne med et tregange gientaget Fryderaab En Helsingørs Skippre som for nogle Uger siden gik til Norge med Korn, naaede lykkelig sin Bestemmelse, men var paa Nedreisen saa uhældig at blive taget af en engelsk Krysser og bragt ind til Gothenborg. Han kom den 18 Juni igien tilbage til Helsingiør og beretter, at der i Gothenborg Havn ligger en stor Deel danske Skibe som ere opbragte af Fienden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
J Odense Kirker er Fredags, Gudstienesten, ifølge et Kal. Rescript, ophørt for Fremtiden, hvorimod det den første Onsdag i hver Maaned skal holdes Gudstieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Det lader i Aviserne som om Publikum ikke har været meget fornøiet med Coldings sidste acrostatiske Divertissement. - J et desangaaende i Dagen indført Stykke hedder det til Slutningen: "Uden Hensyn paa ovennævnte Forestilling, hvis Erindring bør nedskylles i Forglemmelses floden Lithe, tør man vove at haabe, at De, som i Fremtiden give offentlige Forestillinger, ikke ville skride og bramme i Aviserne med Kunster, Syner, og Hieligheder, som laves at blive at see, og dog ikke sees, naar det kommer til Alvor, men blot maaskee kunde giøres paa Skrømt for at hilde Folks Penge i deres Snarer og siden hemmeligen og i al Stilhed le dem ud til ovennikiøbet, fordi de vare godtroende nok til at lade dem fange i deres udspændte Garn."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Af en i Anledning af Bogen Moses og Jesus og dens Fortale udkommen splinter ny Leilighedsvise af Hr. N. T. Bruun, afskrives følgende Stropher, der fortiene at læses endog af dem, hvem i øvrigt hiin Feide og Alt, hvad den vedkommer, maatte være allermeest imod. hvad skulde han 1) blandt os, blandt dem, Som elske Nordens Hæder, Som fryse blot ved Tanken om At vi af Norges Rige, Den Arv vor Drot med Ret tilkom En Fodbred skulde vige. Det vil ei skee, mens Døvresteld, Behersker Norges Graner; Det vil ei skee, men Ret og Skiel ledsage Fredriks Faner. Paa Ham og paa Prinds Christian, De kiække Nordmænd lide, Og for det elskte Tvillingland Hver Undersaat vil stride. Som dansk hver Danneborger døer Og Danske vil vi blive - - - Kun den, som ei vil Danmark vil Som deler ei dets Sorger, Fortiener ei det søde Held, at bedde Danmarks Borger. 1) En Nidding beskrevet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Paa de fleste Stæder i Sielland, anmeldes at Rugen staar fortriffelig. - Ogsaa overalt her i Jyllandstaar Sæden saa godt paa Markerne, at Man endnu ikke er ret enig om Noget at klage i denne Henseende. Man erkiender da med Tauthed Guds Godhed, og høster sig ved, at Smørpriserne daglig drives i Veiret, uagtet det er et saa velsignet Græs Aar, som nok saa kunne mindes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Tallotteriet. J den 855 Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nummere: 2. 7. 22. 48. 56.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Tilegraf-Efterretninger. Den 21de Juni signaleredes fra Anak, en fiindlig Flaade, bestaaende af 2 Rangskibe, 6 Fregatter, 7 Brig, ger og 200 til 220 Coffardieskibe, gaaer Syd efter af store Belt. Den 23de, fra Skagen: Farten paa Norge, troes sei; en fiendlig Brig og et Coffardiskib ere passerede ind af Kattegat. Den 24de, fra Refsnæs: en fiindlig Flaade, som kommer Nord op fra store Belt, have ankret i Nærheden af Rom, fra Fladstrand: en Fregat sees østlig imellem Fladstrand og Skagens Pynt. Den 25de, fra Hals: 2 Fregatter og en Brig fres østlig imellem Stenenæs, Læss og Liimfjorden; fra Refsnæs: den ved Rom liggende Flaade, bestaaende, af 3 Rangskibe, en Fregat, 4 Brigger og 80 til 90 Coffardiskibe, haver lettet og styrer Nord op efter; et Rangskib, 2 Fregatter og 2 Brigger, have ankret ved Roms. Den 25de, fra Sam: den fiendlige Flaade har ankret ved Seier; den 26de Flaaden har lettet og kommer Nord op fra store Belt; fra Skagen: en fiendlig Kaper er passeret ind af Kattegat, og 2 fienlige Fregatter sees nordlig. Den 29de, fra Anak: den fiendlige Flaade har lettet og styrer nordlig; fra Retsnæs: en fiendlig Flaade kommer Nord op fra store Belt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Bekiendtgiørelser. Søndagen den 4de Julii om Formiddagen Kl. 11 bliver i Søndagsskolens Lokale i Klosterbygningen foredraget offentlig Udsigt over Skolens nærværende Forfatning. Dens Velyndere og Velgiørere, som ønske at kiende hvad Gavn den har stiftet i dette første Aar af dens Tilværelse, indbydes herved at overvære denne Afhandling. Studsgaard, Skolens Forstander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
En Bye- og Herredsfoged i Aarhuus Stift ønske sig strax en Fuldmægtig. Han ønskes examineret og øvet især i Regnskabs-, Skifte= og Lægdsvæsenet. Han nyder Alt frit i Huset foruden Løn. Uden paalidelige og gode Vidnesbyrd antages ingen. Adresse-Contoiret i Aarhuus anviser. Til 1ste Novbr. er en Tieneste ledig paa en Hart gaard for en Fruepige som forstaaer hvad dertil udfordres og tilforn har tient i samme Fag. Nærmere Underretning faaes hos Hr. Organist Cheling i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
En Frikarl, som vil gaar i Hr. Majestæts Tirmafor en anden, kan paa fordeelagtige Vilkaar have antagen, naar han melder sig paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Det i denne Tidende No. 78, anmeldte Jndbrud paa Julianelyst, Natten imellem den 26de og 27de f. M.,er senere befunden forøget herved, at Tyven har opbrudt Dørren for Kammeret ind til Contoiret, og da Hr. Kamme herre Baron v. Juel Ryssenseen var fraværende i Terminen i Wiborg, savnes ved hans Hiemkomst endvidere :J Kammeret: en mørkegraa indsprængt Frakke, en blaa Klædes Spencer, et Par blaa Silke= og et Par graa Klædes Pantelons. J Contoiret: 6 Stkr. Pibehoveder, hvoraf 5 med Rør, nemlig : et stort Meerskumt med Rist=Laag, Sølv Beslag; et stort og et mindre serkantet med Meerskums Laag, den mindre med Lænke, hvorved et Sølv Kløverblad med 3 Navne; 2de smaae Meerskums Pibehoveder med Sølv=Beslag, og et Saxisk Porcellains med Sølv forgyldt dito.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Enhver Oplysning, der kunde lede til Spor om Gierningsmanden for dette Jndbrud og Tyverie, modtages med Taknemmelighed, og dersom denne og Medvidere herved kunde blive opdaget, udloves en Præmie af 300 Rdlr. d. C. Hanstedgaard pr. Horsens, den 1ste Juli 1813. Heegaard, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Førstkommende Mandag den 5te Juli, vorder paa Aarhuus Raadstue, om Formiddagen Kl. 10 slet, ved offentlig Auktion bortforpagtet 3 Gaards Avlinger, FrueKirke tilhørende, og 3de Lodder i Oldjorden, samt 3de dito i Foerten. Alt efter de Conditioner som paa Auktionsstedet nærmere skal vorde bekiendtgjorte. Aarhuus, den 29de Juni 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Auktions-Direktionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Fredagen den 9de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Eieren Anders Nielsens Forlangende hans paaboende Gaard i Lillering Bye, Framlev Sogn, ved offentlig Auktion paa Stedet bortsolgt. Gaarden, hvormed Konge-Tienden følger, staaer for Hartkorn omtrent 22 Skpr., hvortil er et betydelige Areal af gode Jorder, god Tørveskier og Skov. Bygningerne ere af ny opførte. Eiendommen, som strax kan tiltrædes, sælges med den paa Jorden i god Vext, staaende Grøde, efter Udsæd af 2 1/2 Td. Rug, 8 Tdr. Byg, 3 Tdr. Havre, 2 Skpr. Boghvede og 14 Skpr. Ærter. Naar Gaarden er solgt, bortsælges tillige Jndbo og Besætning af Heste, Køer, Faar og Sviin, samt Gaards og Avlings-Redskaber. Alt paa de Konditioner som paa Auktionsstedet erfares. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Da ingen Bud skete ved Auctionen den 2den i d. M. over et Hansted Hospital tilhørende Boelsted i Lund ByTambdrup Sogn, Nim Herred, bliver samme atter til let til Auktion til Bortsælgelse Mandagen den 2den August førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa de Vilkaar, at næstforrige Fæsters Enke nyder Ophold og Huusværelse paa Stetet sin Livstid, og at Køberen foruden KiøbeSummen aarlig svarer befaling for 4 Skpr. Rug og 20 Skpr. Byg til Hospitalets Kasse. De øvrige Konditioner for Salget bliver bekiendtgjort ved Auktionen, som holdes paa Steder i bemeldte Lund Bo. Stedets Hartkorn er 7 Skpr. 2 Fkr., hvortil er et Areal af 23 1549 Qvadratralen, et Gierdselhugst=Skifte iberegnet, bonitere Land 8443 Tdr. Land til Taxt 8. J Kiøbet følger Stedets paaværende Besætning og Jnventarium, dets Sæd og Avl paa Marken. Lysthavende indbydes. Hanstedgaard, den 28de Juni 1813. Tvende Stuer, med Kiøkken og Spisekammer til, er at faae til Leie, strax eller til førstkommende Mikkeli, hos Jakob Sørensen Bech, paa Broeberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Hos Guldsmed Winge i Horsens er Værelser, som strax kan tiltræde, at erholde for en Familie. Sammesteds forlanges 2 til 300 Rigsbankdaler Navneværdie tillaans mod sikker Pant i faste Eiendomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Paa Kollerup pr. Randers er endnu Græsning til 30 Höveder at bekomme. Man henvender sig til Forvalteren paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Sex fortrinlig gode Gaards-Avling, beliggende mid Marken i begge Vange, hvoriblandt en ypperlig Eng, er tilkjøbs; om forlanges kan det Halve blive staaende i Jorderne. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
En ny og meget svær beslagen Arbeidsvogn er at bekomme tilkiøbs hor Grovsmed Bech paa Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Hos Undertegnede er en god Reisevogn med to Age stole tilkjøbs for billig Priis. Aarhuus, den 20de Juni 1813. Christopher Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
En lige saa god som ny, stærk og vilbygget Postvogn, med guulmalet Slaa Fodning, breddebeklædt, samt Bagkurv, Læder Kudskesæde og Tilbehør, er indsat til Forhandling paa Giestgivergaarden i Aarhuus. Den er især tienlig til en Reisevogn, eller og for en Præst eller Forpagter paa Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Hos C. B. Frausing kan bekommes Erichsens Rape i Flaster m. m. God Krusemynte=Agvavit, 29 Mk. d. C. Potten, faaes hos Peder Roygaard, paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Hos Undertegnede kan bekommes godt Hvedemeel og Perlegryn, i Lispundviis og større Qvantitæt, til billig Aarhuus, den 1ste Juli 1813. Jalob Sørensen. Priis mod kontant Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-02
Den danske Hof= og Statskalender for 1813 faaes for 3 Rdlr. 2 Mk. Rbd. paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
Indenlandske Efterretninger. (af samtlige danske og norske Aviser samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
Under 22de Juni er udstædt en Kancellieskrivelse til samtlige Øvrigheder i begge Riger, angaaende at Umyndiges Midler ikke bør anbringes ved Udlaan i Navneværdie, saafremt det er mueligt at anbringe dem paa en fordeelagtigere Maade. Dersom altsaa ingen, for nærværende Tid, vil modtage slige Penge, som Valuta for Rop. Sølvværdie, efter deres ved Forordningen af 5te Januar d. A. bestemte Værdie, bør Udlaanet skre saaledes, at Debitor forpligter sig til, for den bekomne Sum, at betale saameget i Rigsbankpenge Sølvværdie, som denne, efter den Kours, Banken sætter den 1ste August næstkommende, vil udgiøre i Sølvværdie. De ulykkelige 5 smaae Børn efter Skolelærer Biørn, der paa een Dag mistede deres vindskibelige Forældte, har i Grosserersocietetet fundet deres Frelse; da 2500 Rdlr. ere ved den almindeligen agtede Mand Mægler C. Hyllested med eget Bidrag indsamlede til Børnene og tilsendte Hr. Pastor Bull, som paa en skiøn Maade har takket for denne betydelige Gave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
Altonaer Merkar omtaler i No. 96, paa en besynderlig Maade det i Statstidenden meddeelte svenske Brev og de tilføiede Anmærkninger, om hvilke der siges, at de hist og her opkaste Tvivl mod Brevets Jndhold." skiøndt dette dog heelt igiennem var ledsaget med fyndige bemærkninger. J et følgende No. af samme Tidende meddeles udvalgte Stykker af det svenske Brev, med Udeladelse af bemærkningerne, hvormed Statstidenden har ledsaget dette, da, hedder det videre, Grundenes Svaghed ikke behøver at svækkes ved Giendrivelse" (!!?) Betragtes der imidlertid, at disse Anmærkninger ikke allene indeholdt almindelige bemærkninger over Brevet og dets Jndhold, men ogsaa meddele Oplysninger angaaende Fakta, (Bierningssager) som ikke forhen være fuldkommen bekiendte, hvoraf tiær fortiener at mærkes den mag løse Skiændighed, hvormed Engellænderne og deres Venner de Svensk kom i Besiddelse af vore til Norge bestemte Kornskibe, ved nemlig først at meddele dem Licenzer (Frifartsbreve) og siden tvertimod Tro og Love alligevel at tage dem; - saa kan man i Sandhed, ikke andet end undres over disse Udtryk i Merkuren, der synes at vidne om et Sindelav, som vore øvrige holsteenske Brødre neppe deele med den Altonaiske Avisskriver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
Hr. Paster F. S. Grundtvig har i Krhuus Nr. Skilderie taget dærvelig til Gienmæle imod en Yttring, i Dagen, angaaende at han skulde være affalden fra den oldnordiske Asalære til, nyere Tiders tomme Afgudsbilleder. Ved at tyde dette sidste Udtryk paa Kristendom, mener Hr. Grundtvig, at der ingen mere Vidnesbyrd haves behov om, at vi leve i en hedningtid. Jøvrigt tilstaaer han det desværre for en Sanhed, hvad hans forrige Hedenskab angaaer, at han selv har været en Hidning, som saa mange hundrede Boglærde i de sidste Dage; men skiøndt han haver og afskyer enkelte Udtryk i sine ældre Skrivter, saasom i Moskeradeballet, i det om Asalæren, i Jndledningen til Nordens Mye thologie a., udleder han af fine Skrivter det gyldigste Beviis for, at han aldrig har været en saadan Afgudspræst, som man nu finder Behag i at indbilde Folk; at han aldrig har trort paa Jndbudningsskriftens tomme Afgudsbilleder, aldrig i paneistisk Raserie bøiet sig for Odin og Aukator, da det blot var formedist Mangel paa inderlige Kiærlighed til Gud og Næsten og Attraae efter forfængelig Ære han i hele 4 Aar nølede med ret at begynde den forkyndte Krig imod Bibels og Kristendoms Fiender, hvilken han endelig fornyede i sin Ormisprædiken (1810) og med Guds Hielp skel stride, alænge til han byder ham at nedlægge Vaaben, fer at indgaae til den Hvile, hvorefter Hiertet længes, og ved hvis billede det styrkes og vederqvæges paa Valen." Til Slutning erklærer han endnu, at han slet ikke er bange for, i de meest utvetydige Ord, at udsige sin Kulspiertro " paa den hellige Skrivt efter dens bogstavelige, der er ordrette Mening, hvilket men og blandt andet kan see af hans Prædiken om: hvorfor vi kaldes Lutheraner". Hvor dyrt Brændevinet end er, maatte de Spadserende ved Odense dog sidste Søndag døie det dobbelt forargeligt Syn, at finde ukonfirmerede Lærredrenge liggende i en sælsk Tilstand i Grøfterne. - En alvorlig Undersøgelse var ønskelig, for at udfinde Ophavsmændene til slige umoralske Skiændigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
Horavlen er paa mange Stæder i Aar forsømt af Mangel paa Frøe, da det i Fior ikke blev got modent. Obligationshandelen er vedvarende i fuld Gang paa Kbhvns Børs, Priserne ere meget forskellige fra 43 til 56 Rbdlr. for Depositokasseobligationer, 83 Rbdlr. for Brandkasseobligationer, 86 Rbdlr. for Huuspante, obligationer, sa for en af disse endog 105 Rbdlr. Alt af hver 100 Rbdlr. S. V. af Summen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
Savnet af Skillemynt begynder igien at blive ret følelig, da 24, 12 og 8 Skillingssedlerne paa kort Tid ligesom reent forsvinde af Omløb. - De ere dog vel ikke opkiøbte:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
De 2 Heste, der paa det sidste Rødbye Marked kostede 5000 Rdlr. d. K., ere nu igien solgte for 8000 Rdlr. dansk Kourant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
Blandt de indenlandske Frembringelser, hvorpaa forTiden haves Mangel, hører Tagsteen. Jsær er denne Mangel synlig i det ulykkelige Hobro, hvor endnu kun saa Bygninger desaarsag ere opførte eller i Arbeide. Leer, og Tørv til at brænde med, mangler Jylland ikke, og i fordums Dage hentede man ikke Tagstene fra Flensborg, der dog kuns er Dukketøi imod de gamle. Dog har man nu begyndt at anlægge en svær Tealovn udenfor Byen, for at brænde dem selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
Viborg Domkirkes store Klokke forkyndte da og dette Aar Terminens Begyndelse og Ende. Men før den 24de kom saare faa - og Forretningerne varede derfor Maaneden ud. Den ny Pengeforordning gav og Anledning til færre Fremmedes Ankomst og til Meninger, Daastande og Uvisheder, som dog tilsidst jævnedes. Værst vare Pengeomsætterne forne med deres Bankosedler, dem ingen vilde laane paa Sølvværdie, og ingen udlaane i Navneværdie. Der bleve vist nok betydelige Summer frugtesløse. Som et ringe Exempel anføres, som Anmelderen bekiendt, at en Mand, der havde i Kommission at udsætte 30,000 Rdlr. d. C., hvoraf han endog tilbød de 15,000 paa N. V., maatte reise hiem igien med hele Kapitalen; og saaledes gik det sikkert flere. Handelen var meget i Dvale; de faa Handlende solgte ubetydeligt, da deres Vare vare saa opskruede i Bankosedler, f. Ex. 1 Al. Piket til en Vest, 50 Rdlr. d. K. (men derimod kun 9 Mk. i grov Kourant o. s. s.) De fornemste fremmede handlende Jøder havde slet ingen Varer medbragt. Galanterivarer var der meest af, og disse vare, som alt det andet, ublue dyre. Skulle mange saadanne Terminer indtræffe, ville det fra gamle Dage berømte Snapsting blive det modsatte af hvad det før var. Dog er det mærkeligt nok, at der var en Boutik der af Byen med nyt Sølvtøi, der nu er i saa betydelig Priis - Beviis for, at dette sieldne Metal dog haves og kiøbes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
J Anledning af Prisernes daglige Stigen paa alle til Føde og Klæder nødvendige Ting, bemærker Viborger Samler, at Mange snart ville komme til at gaae barfodede, ifald Fodtøiet beholder nærværende Priis. Men andet kan vel neppe ventes, naar Man betænker, at Skoemagerne have i Aar maattet betale fra 60 til 100 Rdlr. d. K. for Læsset af Barken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
Aarhuus. Førstkommende Onsdag den 7de Juli, om Formiddagen Kl. 9, bliver følgende allernaadigst beskikkede offentlige Religionslærere ordinerede i Domkirken her i Aarhuus Cand. Theol. F. Hobe, Personelkapellan hos Amtsprovsten for Aarhuus Amts nordre Distrikt; Cand. Theol. J. J Laurberg, Personelkapellan hos Amtsprovsten for Aarhuus Amts søndre Distrikt, og Cand. Theol. H. C. Aschanius, Personelkapellan hos Amtsprovsten for Randers Amts vestre Distrikt. Samme Dags Formiddag Kl. 11 holdes Aarhuus Stifts Landemode, ved hvilken Leilighed de for bemeldte Stift allernaadigst beskikkede Amtsprovster indsættes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
Døbte. Den 20de Juni lod Reebslagermester M. L. Guldmann døbe en Søn Jens Peter; Fadderne vare: Mad. P. Raae og Jfr. Thommesen, Capitain Pflug, Kiøbmand Hans Bierring, Contorist Holm og Reebslagermester C. U. Houberg. S. D.: Tømmermand Rasmus Pedersen Skriver en Datter Karen Marie; Fadd.: Kierstine Leerberg og Johanne Jensdatter, Jakob Bang, Peder Horrd, Søren Madsen og Jens Pøl. Den 27de: Skrædermester David Henrich Gryn hagen en Søn Carl Henrich, Fadd. Mad. Jørgensen, og Jfr. Houberg, Borger-Lieutenanterne Elmquist og Dentler, Skibskapitain Mathiesen, Maler Pløn og Skræder Thruelsen. S. D., Muurmester D. Preusen Søn Peter Anthon; Fadd. Mad. Sarild og Jfr. Schandorff, Bøssemager Schaarup, Sadelmager Niels Bertzig og Uhrmager Jens Wendelboe. Den 2den Juli. Hr. Giestgiver Ahrenzen en Søn Peter Christian; Fadd. Barnets Moder og Jfr. Nicholine Bech, der. Grev v. Trampe, Oberstlieutenant Søe- og Land=Krigskommissair v. Scholten, Byefoged Schumacher, Doktor Weis, Kiøbmændene Peder Lars Schmidt, Jens Bech, Meulengracht, Apotheker Køster, Viinhandler Fulling, og Borgerkapitain Albrecht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
Bekiendtgiørelser. Fra Hr. Levin Davidsen har Kommissionen modtaget en Tønde Rug, tilligemed sammes Male= og Bager Løn, som efter Giverens Ønske skal vorde bagt i Brød, og uddeelt til de meest trængende Familier. Aarhuus, d. 28de Juni 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
Fattigvæsenskommissionen. Efter 13 Ugers smertefulde og hentærende Sygeleie indgik min elskede Kone Kirstine Marie Jørgensdatter, fød i Øster=Skieringe i Fyen, til et bedre Liv, ved en rolig Død, Natten imellem den 21de og 22de d. M., i sit Alders 66de Aar. Dette bekiendtgiøres herved fraværende Slægt og Venner paa egen og den salige Afdødes efterladte myndige Bøens Vegne. Lundehuset ved Ruugaard, den 28de Juni 1813. Villum Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
Ved Aabningen af det paa Dødsdagen den 30te April sidst, efter Jens Laursens Enke, Maren Knudsdatter, her i Byen forseglede Boe, er det bleven anmeldt at hun har efterladt sig følgende Arvinger : 1) En Broder, Peder Knudsen Vognmand her i Byen, død og efterladt sig: a) en DatteKiersten, gift med Knud Brastrup i Mariager; b) en dito, Ane Margrete, gift med Christen Hald i Kiøbenhavn, og c) en dito, Marie Katrine, ugift, opholdende sig her i Byen. a) En dito, Jens Knudsen, Vognmand her i Byen, død og efterladt sig : a) en Søn Knud Jensen, opholdende sig her i Byen, og b) en Datter Maren Jensdatter, gift med Brændeviinsbrænder Ole Knudsen ibd. 3) En Søster, Margrete Knudsdatter, som skal have været gift med Skoemager Siommander i Byen; men er død og har efterladt sig, a) en Søn Poul Christophersen, boesadt som Skoemager i Aarhuus, og b) en Datter, Mette Kirstine, som skal være gift med en Spækhøker i Kiøbenhavn, men hvis Navn ikke vides. 4) En dito, Ane Knudsdatter, som skal have været gift med en Mand, ved Navn Ambrosius her i Byen, men er død og har efterladt sige: a) en Datter, Kirsten Ambrostusdatter, gift med Mikket Bierring, Tømme mand her i Byen, og b) en dito, Bodil Kirstrue, som har været gift med Tømmermester Aabye, der i Byen, men er død og har efterladt sig en Søn Ambroslus Aabye. Hvilke, og om flere maatte være til, herved, med 12 Ugers Varsel, indkaldes at legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvaltere, og iagttage deres Tarv under Skiftet. Med samme Varsel indkaldes ogsaa alle de, som navnlig Maade maatte have noget i Stervboet at fordre, for os at godtgiøre saadant, saaledes som Loven efter død Mand betaler. Randers Raadstue, den 2den Juni 1813. Magistraten og Byefogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
Enhver som maatte have noget Krav eller være noget skyldig til Boet efter her i Aarhuus afg. Kiøbmand Ole Sanne, bliver, i Overeensstemmelse med Plakat af 26de October 1792, herved, med 6 og 12 Ugers Varsel, indkaldede, for at anmelde saadant for undertegnede Skifteforvaltere, de førstmeldte med Beviser for deres Fordringers Rigtighed. Aarhuus, den 3die Juni 1813. N. Hviid. Petersen. Schumader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
Den for en Tid siden i disse og flere Aviser fra Norge efterlyste Handelsbetient Engelbreth Wallentinsen, har ogsaa her krænket Giestfriheden. Uden at kiende dennes foregaaende Handlemaade, modtog jeg ham paa hans Gennemreise, og efter nogle Dages Ophold i mit Huus befordrede ham til Aarhuus uden Betaling; han medtog et Gevær, med Løvte om at aflevere samme hos Hr. Wahl; men ved min Ankomst fandtes hverken Personen eller Geværet. Skulde han, imod grundet Formodning, være en skikkelig Mand, bedes han at aflevere samme hos Hr. Kiøbmand R. Malling i Aarhuus, skulde det derimod antræffes hos nogen anden, da anmeldes herved, at det er merket: Münter i Eckernforde; Laasen med Navnet Schnefogd; Piben er forungen nede mellem de tvende Ringe hvor Ladestokken gaaer. J Tilfælde af at den ikke tilbageleveres, erklæres han for en Tyv og en Skielm. Nygaard, i Seerup Sogn, Hidsherred, den 12te Juni 1813. d. M. Salveter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-03
De Forældre eller Værger som foreløbigen have talt med mig om deres Børns eller Myndlingers Antagelse i Aarhuus Cathedralskole til Efteraaret, ville behageligen erindre, at Anmeldelsen skal skee skrivtlig, og at med samme skal følge en Fortegnelse over det Børnene have læst, samt deres Døbe= og Vaccinations=Attester. J. Stougaard, Rector scholæ.