Viborger Samler, 1843-05-02
Skibs-Efterretning. Thisted, den 28de April. Jgaar ankom Dampskibet "Liimfjorden, den bestemte Tid hertil, og ville være arriveret endnu tidligere, hvis det ikke var bleven opholdt en halvTime paa Løgstøers Grunde, hvor Vandstanden var saa lav, at det med Møie kunne passere samme. Hvis denne Vand stand skal vedvare, da vil den sandsynligviis oftere foranledige en Standsning og omsider Ophørelse af Dampskibsfarten mellem Stæderne ved Liimfjorden, og desværre ere Udsigterne med Hensyn til Grunden ikke de bedste, thi i de foreløbige Aar ere Løgstørs Grunde blevne rensede og gjorte dybere ved Østenvinden, men iaar er det omvendt, de ere ved den vedholdende Østenvind blevne saaledes tillagte, at der undertiden ikke har været mere end 5 a 6 Qvarteer Vand paa samme; og hvad der er det Værste, er, at Skibsfarten med Seilsfartøier vil formedelst de betydelige Udgifter Løsningen og Lægtningen over Løgstørs Grunde medtage, lide et betydeligt Knæk, da det er at befrygte, at den med de smaae Fragter ikke vil kunne svare Regning for Vedkommende; thi naar man blot betænker, at Skipper J. Nielsen, der i denne Uge er kommen fra Aalborg til Thisted, har med en Fragt af 30 Rbd. maattet betale 14 Rbd. i Losse- og Lægte-Penge i Løgstor, og Skipper Leerhøi med sin Dæksbaad, af 12 Rbd. Fragt maattet betale 5 Rbd., saa er det let at indsee, hvor byrdefuld og hæmmende et saadant Baand maae være for Skibsfarten, og Sagen synes at være af saa stor Vigtighed, at ikke alene Centralcomitteen for Dampskibsfarten paa Liimfjorden, men hele Handelstanden i Byerne ved Fjorden burde tage samme i alvorlig Overveielse, og hvis ikke det Onde ved Opmudring kan afhjælpes, da foranledige en Kanals Gravning ved Løgstør; – at dette Steds Beboere kunne tabe noget derved er naturligt, men dette maae ikke komme i Betragtning, hvor det gielder det Almindeliges Jnteresse, J Nr. 40 af Thisted Avis er omtalt en projecteret Kanals Anlæg ved Løgstør i Aaret 1817, Hændelsen gjorde at Redacteuren af d. Bl. selv var tilstede i Løgstør med Amtmanden fra Thisted, Byefoged Scharling o. fl. og saa vidt som han kan erindre, yttrede den Sidste den Gang, at Omkostningerne ved en saadan Canals Gravning ville efter en løs Calcul være 10,000 Rbd. For den Ukyndige eller med Localiteterne Ubekjendte bemærkes det, at Talen ikke her var om at grave en Kanal gjennem Løgstørs Grunde, thi en saadan ville stedse af Bølgebrudet blive tilkastet med Sand og snart blive ubrugbar, men at grave en Kanal gjennem de saakaldte Lendrup Holme, der ligge paa den sydlige Side af Løgstørs Side, og hvor der saavel forinden som foruden er tilstrækkelig Seils Dybde. – Maaskee kunne ogsaa et andet Middel med ringe Bekostning og med Held være anvendeligt paa Løgstørs Grunde, nemlig de saakaldte Jernharver eller River, som bruges flere Steder, i England og paa den preussiske Kyst, og som man bruger til at opkradse Havbunden, og derved skaffes Strømmen en Aabning til at skiære igjennem. (Thist. Av.) – (Da ovenmeldte Dampskib Natten mellem Fredag og Løverdag afgik fra Løgstør, var det saa uheldigt, som Følge af det stærke Mørke, at komme paa Grund ved Dynerne ud for Gjøl, hvorfra det først om Morgenen Kl. 7 blev flot og fortsatte Reisen. (Ab. Av.)