JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
Den ny Hertug af Benevent - Talleyrand hedder nu Moritz l. og skal udnævnes til Vice=Storvalgherre, efterdi Kongen af Neapel har beklædt denne Værdighed. - Talleyrand har tilforn været Biskop i Autum og nedstammer fra en berømt Familie, som i Qvindelien var beslægtet med det Bourbonske Huus. Hans Fødsel og Genie forskaffede ham stor Magt over den ringere Geistlighed i Nationalforsamlingen, hvor han udmærkede sig ved mange Taler. Pariserne valgte ham til at forrette Kirketjeneste som Ypperstepræst ved Nationalhøitideligheden paa Marspladsen d. 44 Julii 1790. Han var klædt i hvid Dragt med trefarvet Baand, og stod i Spidsen for 200 Præster og lyste Velsignelse over Kongens og de 83 Departementers Fane. Da det decreteredes, at de Franske Bisper skulde gies af Ærkebispen eller andre Prælater, og Paven tog dette meget ilde op, var han den eneste, der vilde paatage sig at vi den ny Biskop i Versailles. Paven kaldte ham en Ugudelig, der havde lagt sine vanhellige Hænder paa een, der havde tilsneget sig et Embede. Ogsaa i Frankrige blev han fra alle Kanter angreben og forfulgt. Endog de ivrigste Patrioter vare imod ham; de troede, at hans Fritænkerie og den umaadelig store Gield, han havde gjort, havde forskaffet ham en Plads blandt Revolutionsmændene; man beskyldte ham for at have modtaget store Summer af Hoffet; han blev anklaget, men strax derpaa frikiendt igjen. Han blev siden sendt som Underhandler til Londen, men i Robespierres Tid gik han til America, og derfra reiste han igjen til Altona, hvor han opholdt sig nogle Maaneder. J Begyndelsen af 1796 reiste han tilbage til Paris, efterat han i Forveien havde ansøgt Velfærdscomiteen om Tilladelse. Derpaa blev han Secretair i Nationalinstitutet, og da Carl La croix blev afsat, udnævntes han til Minister for de udenlandske Sager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
Den 10 Maji slog Lynilden ned i et Huus i Landsbyen Chingen ved Augsburg, og lagde 14 Huse og Lader i Aske. Jndbyggerne reddede intet uden deres Liv, og over 20 Heste og endeel Kreature omkom. - To Dage derefter slog Lynilden ligeledes ned i Visselhøvde, i det Hannoverske, og lagde 18 Huse og 6 Lader i Aske. 2 Børn omkom J Assmannshausen, i det nuværende NassauUssingske ved Rhinen, hørte man d. 4 Maji om Morgenen Kl. 3 en stærk Knagen og Bragen. Dedet blev Dag saae man, at det Bjerg, hvorved Landsbyen ligger, havde faaet en haandbred Revne. Denne blev snart større, og Kl. 3 om Eftermiddagen gik en Deel af Bjerget løs, og bedækkede Huse, hvis Jndbyggere toge Flugten. Næste Dag mærkede man, at den anden Deel af Bjerget ligeledes truede med at styrte ind. Alle Beboerne forlode deres Huse, men siden den Tid er der intet Uheld paafulgt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
Breve fra Breslau melde, at de derværende Handlende befinde sig i en høist sørgelig Forfatning nu, da alle Preussiske Havne ere spærrede for alle Engelske Skibe og Varer, hvorved Stadens saa vigtige Transithandel er ganske standset. Preussen, tilføie de, ødelægger ver sin Fremgangsmaade ikke allene sin egen Handel, men udsætter tillige sine Havne i Østersøen for et Engelsk Bombardement, som de Lande, det har faaet, og den usikkre Besiddelse af det udsugede Hannover langt fra ikke kan holde det skadesløst for. - Ogsaa fra Danzig meldes, at Nøden der er meget stor. Matroserne kunne ikke komme ud, og de Haandværksfolk &c., som skulle leve af Skibsfarten, have intet at bestille, kort sagt, der er en Standsning i de fleste Næringsveie. Den lille By Capeld Jstria, som kun har 4000 Jndbyggere, havde d. 26 April 6000 Franske i Jndqvartering, alle Huse, Kirker og Klostere var opfyldte med dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-24
Ved en Undersøgelse, som der nylig blev anstillet i Augsburg, fandt man, at 570 Jndbyggerere i de 8 Maaneder, Staden har baaret Krigs byrderne, blevne saa forarmede, at de maae fritages for al videre Jndqvartering. Den nerveagtige Forraadnelsesfeber, som endnu grasserer her, ligesom i det hele sydlige Tydskland, dræbte fra d. 27 April til d. 3 Maji imellem 60 til 70 Mennesker dag ligen. Af enkelte Franske Regimenters Bevægelser i Bayern, Schwaben og Franken har man hidtil vel formodet, at de Franske snart ville forlade Tydsk, land, men nu seer man, at disse Bevægelser kun ere en Følge af den store Mangel paa Levnedsmidler og Fourage. J Egnen af Landshut, hvor en Malter Havre i Fjor kun kostede 5 Fl., betales den nu med 30 Fl. - Marchallerne Neys og Soults Tropper lægges derfor mere fra hinanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Løverdagen den 28 Junii, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Jldsvaader paa Landet. J Mandsminde er der ikke indtruffen saa mange og betydelige Jldsvaader paa Landet, som i et Tidsrum af et Aar. Det besynderligste er, at dette store Onde næsten ene og allene har rammet Sjællands Stift. Den almindelige Brandassurance=Casse for Meubler og Effecter har i fem Aar ikke tabt saa meget i begge Rigerne som i et eneste Aar i Sjælland.) Mange troe, at disse Jldsvaader have været paasatte Andre Efter et løseligt Overslag kommer Compagniet nok til at udbetale for Brandskader i det ulykkelige løbende Aar omtrent 80,000 Rdlr., men derimod have de hyppig indtrufne Uheld ogsaa tilskyndt saa mange til at lade deres Eiendom assurere, at dets aarlige Jndkomster nu beløbe sig til omtrent 90,000 Rdlr. Dadet synes umueligt, at der, især ved en forbedret Brandanstalt paa Landet, kan indtræffe saa mange og betydelige Jldsvaader, som i det indeværende Aar, saa maa Compagniet lettelig kunne forvinde igjen dette Tab, ja dets Udsigter i Fremtiden ere endog blevne meget fordeelagtige. Et saadant Tab er kun en Overgang, men Tilvexten af Jndkomster maa blive bestandig. derimod mene, at de blot have været en Følge af uforsigtig Omgang med Jld. Saa meget er vist, at Luen med utroelig Hurtighed synes at flyve, lig en Jlddrage, fra den ene Kjøbstæd, Landsby og Gaard til den anden, og det vilde i det mindste være meget besynderligt, dersom Alt dette blot skulde være Vaade Jld. Hvert følende Hjerte kan ikke tænke sig Mennesket saa infernalsk, at det af Egennytte skulde kunne overtale sig til, med kold Blod, at sætte Jld paa sine uskyldige Medborgeres Bolig, at see Oldinger, diende Børn og frugtsommelige Koner fortæres af Luen, og Frugterne af hele Familiers Sveed forvandles til Aske. Selv en Diævel, dersom man antager hans Tilværelse, skulde man næsten ikke kunne tiltroe en saadan Ondskab. - Hvad Erfaringen imidlertid lærer Mennesket, kan ingen Philosophie bortraisonnere; hvad der er skeet maa ogsaa endnu kunne skee, saalænge som Aarsag og Virkning svare til hinanden. Til Skjændsel for Menneskeheden har man seet Mordbrændere, der ere blevne overbeviste og straffede, til Skjændsel for Menneskeheden har man seet formuende Folk lade deres Skibe høit assurere, og siden bore i Grund, blot for at faae Forsikkringssummen, udbetalt. Det er Kjendsgierninger, som de fleste Landes Domstole ville kunne bevidne. Hvad Menneskeer altsaa have været istand til tilforn, maa de ogsaa kunne være istand til nu. Det er en skrækkelig Tanke, som fornedrer Menneskets Værd, men den er derfor ikke mindre en uomstødelig Sandhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Hvor fuldstændig end Brandanordningen i de fleste Henseender er, kunde den i adskillige maaskee dog endnu behøve flere Bestemmelser. Den siger f. Ex i 1 Cap. 4) Jngen maa i Gaarde, Stalde, paa Loftet eller andre farlige Steder gaae med Lys, uden i forsvarlige og vel tillukte Lygter &c. Men hvor mange farlige Steder gives der ikke, som kunne henføres under denne saa almindelige Benævnelse, uden at de af Mængden ansees for farlige? Er det f. Ex, ikke farligt at gaae med Lys i en Viin eller Pakkielder, og dog skeer det saa ofte, ja uforsigtige Drenge og Folk kline det endog stundom paa Viinfadene. – Man tør ikke gaae med en tændt Tobakspibe uden Hytte over Gaarden eller Gaden, men i Dyrehaugen f. Ex., findes der jo antændte Baal, ja hele ildsprudende Bjerge bag hvert Telt? Hvor let kunde her blandt berusede Folk ikke komme Jld i Teltene, ja endog i Skoven, Saalænge som saadanne Uheld endnu ikke ere indtrufne, ansees den, der taler derom, for en Drømmer, og den største Deel Mennesker siger i Almindelighed: det er jo endnu ikke skeet!" Men skal da Alting først skee, førend vi kunne overbevises om at det kan skee Paa Lændet og i Kjøbstæderne trænge Brand anstalterne unegtelig til en stor Reform, thi de ere i Almindelighed saa ubetydelige, at de ikke bør komme i Betragtning. Baade Land- og Kjøbstedsbeboerne burde det paalægges, at anskaffe sig flere og forsvarligere Brandredskaber; selv i Landsbyer burde der oprettes blandt Bønderne ordentlige Brandcorpser, kort sagt, det Hele maatte og kunde sættes paa en saadan Fod, at ikke hver ubetydelig Jldebrand kan have saa ødelæggende Følger. J en Tidspunct, hvor der hos os arbeides saa meget paa at afhielpe hvert Almeen=Onde og befordre Menneskeheld, bør man haabe, at denne Sag vil blive taget i alvorlig Overveielse og værdiget den Opmærksomhed, den fortjener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Inden og udenlandske Efterretninger. Udenlandske Efterretninger. Som et Beviis paa med hvilken Hurtighed man nuomstunder bygger kan følgende tjene. J Prindsessegaden er nu allerede 23 tildeels prægtige Bygninger færdige, hvoraf de 16 ere Gaarde og de 7 Huse. Blandt de første udmærket sig især den, som Oberst Hallander lader opføre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
En Norsk Mand, ved Navn Mehlum, formodentlig en Bergkyndig, har i Trondhjemsavisen, fremsat nogle Anmærkninger i Anledning af den Malmanvisning, som Bonden Elling Balhald i Værdalen, skal have fundet efter en Oplysning i Amtmand Povel Juuls gode Bonde. Mehlum siger, at han i sin Ungdom har læst denne Bog, men at dens Forfatter, saavidt han kan erindre, blot har villet give Bonden en Veiledning til at skjelne imellem de ualmindelige Bergarter og de almindelige, og nogenledes opgive de Kjendemærker, der kunne lede Bonden paa Spor til Mineraliers Opdagelse. Bønder og Hyrder ere unegteligen, i re især i det hjergfulde Norge, de eneste, som have meest Leilighed til gjennemstreife Bjerge og Ud marker, og de vare følgeligen ogsaa de eneste, som kunne have bedst Adgang til at opdage alle Slags Mineralier, dersom de havde nogen sand Kundskab derom. Ved Bønder ere de fleste Bjergværker, for det meste hændelse viis, ikke ved Søgning, fundne, og unegtelig har det skaffet mange af Landets Undersaatter baade Arbeide, Næring, ja endog Rigdomme. Han ønsker derfor, at Bonden Elling Balhald, saavelsom hver anden Norsk Mand, maatte, hver Gang de opdagede usædvanlige Steenarter, forevise Kyndige dem. Det blev da hver retskaffen bergkyndig Mands Pligt, at undersøge dem, og Finderen maatte nøiagtig opgive, om Anviisningen indeholdt saadan Erts, der fortjente nøiere Undersøgelse. Naar dette da var skeet, var det Tids nok, at undersøge Stedets Beliggenhed, og Beqvemmeligheder til et Værks Opkomst. Ønskeligt var det derfor, at en nogenlunde velskreven Afhandling om Mineraliers Kiendemærker og enhver Malmarts Beskaffenhed blev uddeelt blandt Bondestanden *), thi vort Fædreneland kunde høste mange Fordeele deraf. At det er Regjeringens Mening, at Norge endnu skjuler mange Skatte af forskjellige Mineralier i sit Skjød, og at det er det Danske Landhuusholdningselskabs Villie, at opmuntre enhver, der kan opdage samme, kan sluttes deraf, at det har i Aaret 1804, udsat en Præmie fra 10 til 100 Rdlr. for Opdagelsen, alt efter Mineraliets Værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Det er kun Tagværket a. af Ringsted Kirke, som i sidste Jldsvaade er blevet fortæret af Luen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Tallet af brandlidte Familier beløber sig til 34 og af ødelagte Gaarde til 22. De Brandlidte fik intet reddet af deres Bohave, og adskillige have desuden taget Skade ved Udflytningen. Nogle af dem, og deriblandt Forpagteren paa Ringsted Kloster, ere i nogle faa Timer bragte fra Velstand til Armod. Jngen af dem vil kunne fortsætte sin forrige Næringsvei eller opbygge sin afbrændte Eien) Man eier allerede et saadant Skrive under Titel, Forsøg til Metallers, Stenes og Mineraliers Paaskjønnelse, 1790. Det er udkommet uden Navn, og forfattet af afdøde Secretair Bradt. dom uden ædelmodige Menneskers Understøttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Hr. Stiftamtmand Stemand har i dette Øiemed paataget sig at samle Bidrag. De kunne enten sendes directe til ham i Sorøe eller til Hr. Post controlleur v. Stocken i Kjøbenhavn, paa store Kjøbmagergaden Litr. M. No. 11.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Den saakaldte Americaner fra Den Tanna, som kan æde Steen og nu foreviser sin Konst i Dyrehaugen, har ogsaa været i Odensee, men det vilde hans Speculation ikke lykkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Nogle faa Dage førend Jldebranden i Ringsted afbrændte en Mølle i Sjælland. Man formodede, at Jlden var paasat, da Møllerens Meubler fandtes nedgravede i en gravet Grøvt i Jorden. Der er i den Anledning optaget Forhør, og nogle paastaae endog, at Mølleren og hans Kon sidde arresterede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
For nogle Dage siden indtraf et ulykkeligt Tilfælde, som kan tjene dem, der gjøre Dyrehaugerelser til Søes, til et advarende Exempel. En nordamericansk Skibscapitain, som havde losset en Ladning for Grosserer Fantauzzi, laae her paa Reden og kunde formedelst Modvind ikke komme til Helsingøer. J denne Mellemtid besluttede han at gjøre en Lysttour til Dyrehaugen. Han satte sig i en Barcasse med fire Mand. Underveis reiste sig en Kastepind og Baaden kantrede. Capitainen, som kunde svømme, havde let kunne redde sig, men da han holdt sig for længe ovenfor Vandet, for at faae sit Mandskab reddet, som ikke kunde svømme, tabte han tilsidste Kræfterne og druknede. Folkene reddede sig nu paa Masten af Barcassen, hvor et Svensk Skib kom dem til Hjelp. - Besynderligt var det iøvrigt, at Fartøiet kantrede, uagtet Folkene holdt ved Fokken og Klyveren. Men efter søvandte Mænds Forsikkring skal det næsten være umueligt at blive en Kastevind vaer, naar den kommer fra Landsiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Hr. Baron Kaas Lehn er d. 19de d. M. ankommen i Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
General Lieutenant Sir John Doyle, som hidtil har været Commandant paa Jersey, ventes i et særeget Ærinde til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Den 14de d. M. ankom de to unge Prindser af Oldenborg, Hs. D. Hertugens Sønner, til Kiel. J deres Følge var den unge Grev Holmet og Baron Malzahn. Ved denne Leilighed var den 15de en Diner paa Slottet i Kiel, og samme Dags Aften Apartement. Den 16de tiltraadte Prindserne Reisen til Husum, for derfra at indskibe sig til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Hs. D. Landgrev Carl af Hessen ankom til Kiel d. 16 d. M. og agter at forblive der i nogle Dage, inden han fortsætter sin forehavende Reise til Badet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
En vis Hr. v. Sydow fra Schlesien gav den 15de d. M. et saakaldet Declamatorium i Kiel, hvor han i de franske Skuespillere Talmos og Lafonds Maneer declamerede adskillige tydske og franske Poester og Monologer af Schiller, Racine og Shakespeare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Hr. Conferenceraad Colbiørnsen har solgt Narum til Grev Trampe for 55,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Under 6te d. M. er igjennem General-Toldkammeret udfærdiget en Forordning for Dannemark, og Norge, hvorved Afgivten efter Forordningen af 21 Oct. 1803 forhøies, formedelst de overordentlige Udgivter, som de nærværende Tidsomstændigheder foranledige. Foruden det ved ovennævnte Anordning paabudne Tillæg, som er 1/8 Deel af de i dens H. I. anførte Hovedafgivter, betales fra 1 Julii d. A. af indtil videre endnu 1/8 Deel, altsaa fra den Tid af betales ialt 1/4 Deel meere end Hovedafgivterne lyde paa. - Formalings Afgivten af Hvede, Rug, Byg, Havre, Erter, Bønner, Vikker og Boghvede til Meel og Gryn fritages efter denne Forordning for Afgivt, hvorimod det for disse Artikler forbliver ved det Tillæg af 1/8 Deel til Hovedafgivterne, som i Forordn. af 21 Oct. er paabudet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Under 6te d. M. er, igjennem General=Land Oeconomie og Commercecolleg., udfærdiget en Forordning for Dannemark og Norge, hvorefter den ved Forordn. af 10 Nov. 1802 og Placat af 1 Febr. 1804 paabudne Afgivt af Skibsfragter forhøies indtil videre, naar og hvor den forefalder, fra denne Forordnings Bekjendtgjørelse i begge Rigerne, til 1/4 Deel meere end hidtil, og denne 1/4 Deel beregnes og afleveres paa samme Maade som de til Skatkammerfondet henlagte Indtægter. For det Classenske Legat paa 3000 Rdlr. til 28 Senge paa Frederiks Hospital er i afvigte Aar indlagt i Hospitalet 223, i Aaret 1804, 253. og ialt have siden 1792, 2946 Personer nydt fri Cuur og Pleie. De Qvæstede af 2den April, som helbredede forlode disse Senge have ialt faaet 947 Rdlr. 15 s. - J Fødselstiftelsen, hvor den holdes 5 Senge for et Legat af 1000 Rdlr., ere i Aaret 1805, indlagte 86 Barselqvinder, og siden
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Udenlandske Efterretninger. Den 21 Junii blev Prindsesse Charlotte, en Datter af den regjerende Hertug af Mecklenborg-Schwerin, formælet med H. H. Prinds Christian, i hele Hoffets Overværelse. D. 22de holdt det høie Ægtepar Kirkegang; den 24 var Fyrværkerie, og Bal ved Hoffet; den 25 Concert og Jllumination i den Engelske Hauge, hvormed Høitidelighederne endtes. - Prindsesse Charlotte er født d. 4 Decbr. 1784, og Prinds Christian den 18 September 1786.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
For har atter i en lang Tale formelig paastaaet i Parlamentet, at Slavehandelen saa snart som mueligt bør afskasses. Den gode Sag seirede denne Gang, og hans Forslag blev antaget med 114 Stemmer mod 15.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
De Franske Tropper, under Oberst Evers, have nu erobret med Storm den lille Neapolitanske Fæstning Civitella deel Tronto, hvor en Jrlænder, Matter Wade, commanderede. Denne Fæstning ligger paa en høi Klippe i Provindsen Abruzzo oltra. Besætningen, som bestod af 200 Mand, overgav sig paa Naade og Unaade. - Øvrighederne i Neapel have d. 21 Maji tilsvoret Kong Joseph Huldskab og Troskab. - J enhver Neapolitansk Provinds er der bleven oprettet en Legion Nationalgarde, bestaaende af 3 Compagnier Fodjægere og Artillerister, som skulle vaage over den offentlige Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Man mener nu med Vished, at den Franske Armees Seiersfest vil blive høitideligholdt d. 15 August.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
En Jtaliensk Skibsdivision, bestaaende af 1 Schebekke og tre Canonerslupper, havde d. 5 f. M. to Timers Fægtning med en Russisk Division, bo staaende af 1 Schebekke og 1 Trabaccolo, som vilde forhindre den at bringe Den Lesina Tilførsel. Men tilsidst naaede den Jtalienske Division dog sit Øiemed, at convoyere Skibe med Krigs- og Levnedsfornødenheder derhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
For alle Kirker i Holland er der nu anordnet en Bøn, hvori det hedder: " vi bede for H. Majest. Kongen af Holland, vor Souverain, forH. M. Dronningen og for det øvrige Kongel. Huus &c. Alle Præster formanes til at afholde sig fra, i deres Bønner 3, at betjene sig af Udtryk, der vise Landets Regjering eller Forfatning i et ugunstigt Lys &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Engellands Krigserklæring mod Preussen blev d. 11 d. M. bekjendtgjort ved den Londonske Børs af en Herold. Han oplæste en Bekjendtgjørelse, efter hvilken alle Fiendtligheder mod Preussen an befaledes alle Brittiske Undersaatter som lovlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
De seneste Efterretninger fra Kingston melde, at General Miranda har ladet de forrige Peruaneres Vaabentegn anbringe paa de Faner, de have medtaget, han har mange Penge med sig, men hans Ledingstog er ikke blevet holdt hemmeligt nok. Den Spanske Regjering i Carraccas og andre Egne have allevegne væbnet Jndbyggerne. Hjeronymus Bonapartes Escadre, som har været 5 Uger i S. Salvador, er seilet derfra til Vestindien. Hans Skibe havde mange Syge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Lord Melville er frikiendt. De Engelske Aviser anføre nu Antallet af de Stemmer, som have erklæret sig imod ham og for ham, og man seer deraf, at han ikke har havt saa faa imod sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Lord Melville optages nu igjen i Geheimeraadslisterne, og han haaber, at faae sine Proces omkostninger godtgjorte. Da hans Frikjendelse blev ham bekjendtgjort, bukkede han sig dybt for Lorderne. Mange af hans Venner trængte sig hen til ham, for at lykønske ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Tre Franske Capere fra Jsle de France have i de Jndiske Vande taget 7 Engelske Skibe, hvoraf eet vurderes for 1 Mill. 800,000 Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Den 31 Maji om Aftenen Kl. 10 sprudede Vesuv atter Jld. Dens hele Krater stod i Luer. De Franske Soldater betragtede dette store Skuespil med Forbanselse, medens Neapolitanerne ikke yttrede mindste Frygt eller Skræk, da de af Erfaring veed, at der aldrig indtræffer Jordskjelv, naar Vesuv i Forveien har sprudet Jld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Af en i Frankrige bekjendtgjort Efterretning har i Militair=Hospitalerne i Alt været i Aaret 11, 204,490 Syge under Cur, hvis Underhold har kostet 8 Mill. 901,299 Franker; 181,584. deraf ere blevne helbredede, 6437 ere døde, og i Begyndelsen af Aaret 12 fandtes endnu 16,469. Syge i Hospitalerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Det hedder, at Keiser Napoleons Moder skal være Dronning af Rom, og Lucian Bonaparte hendes Efterfølger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-28
Den 2 Junii om Middagen opkom en forfærdelig Jldsvaade i et Begbrug 1/4 Miil fra Ny Carleby i Sverrig. Hele Bruget med tilhørende Magaziner og et uhyre Forraad af Tjære blev et Rov for Luerne. Endnu Kl. 5 rasede Jlden, uden at de virksomste Anstalter formaaede at dæmpe den, og uden sikkert Haab om at redde det betydelige Qvantum Tjære, der fandtes i Nabo Magazinerne. Ligesaa uvist var det, hvorvidt Jlden endnu kunde tage fat i de tilgrændsende Skove og Avlsgaarde.