Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-08-20
Paa forskjellige Puncter i Fabrikistricterne ere Uroligheder udbrudt, allerede den 6te August lagde flere Fabrikarbeider i Stalybringe deres Arbeide ned, da deres Arbeidsløn skulle afkortes; droge omkring paa Gaderne, standsede med Magt alle Maskiner, og tvang Arbeiderne til at følge med dem. Deres Antal steeg bestandig, og snart beløb det sig til flere tusinde. Ogsaa i Omegnen droge de omkring, saasom i Oldham, Manchester, Dudley, Glasgow o. s. v. og andre Haandværkere, saasom Skoeflikkere, Hattemagersvende o. fl. sluttede sig til dem, alt Arbeide blev standset, og hvis man ikke godvilligt ville gjøre det, skeede det ved Magt; nogle Enkelte bleve arresterede, men flere Gange bleve Politiet mishandlet af dem med store Knipler. Det var den 9de at Fabrikarbeiderne trængte ind i Manchester, og truede om Middagen med at aflægge et Besøg paa Børsen, Militairet besatte da nogle Gader og en 30 Konstabler ilede til Bersen, men alt blev roligt, dog senere sloge hine ulykkelige Mennesker Vinduerne ind i flere Fabrikker, deres Antal beløb sig til 30000 Mennesker. Gjennem Dudley droge en 14000 Kularbeidere, i dybeste Taushed uden at forøve nogen Voldsomhed for at holde en Forsamling i Wednesburv, hvor 25000 af hver Alder og Stand vare forsamlede, ogsaa vare der ankomne delegerede fra de skotske Miner, hvor Arbeiderne ligeledes havde nedlagt deres Arbeide. Den Bevægelse, der paa en og samme Tid fandt Sted paa saalang en Strækning, som fra Manchester til Glasgow viser at den for har været organiseret; og vaadt den store Mængde Arbeidere herstede megen Orden, thi endskjøndt de ved flere Fabrikker bleve modtagne med Stene og og Jernstykker, saa indskrænkede sig deres Modværge kun til at slaae Vinduerne ind, kun 1 Politibetjente bleve gjennempryglede, og en Pige dræbt ved en Steen der blev kastet ud fra en Fabrik mod Arbeiderne, Frankerig. J de Deputeredeskammer, den 9de August forelagde Marskalk Soult Kammerne Regjeringens Forslag om Regentskabet. Dette indeholder ser Paragrapher: 1) Kongen er fuldmyndig naar han er 18 Aar. 2.) J det Øieblik Kongen døer og hans Efterfølger end nu er mindreaarig, overtager den Prinds, som i Følge den i Chartet af 1830 fastsatte Thronfølge er nærmest dertil og er 21 Aar gammel, Regentskabet under Thronarvingens hele Mindreaarighed. 3. Regenten er i Besiddelse af den kgl. Magt, 4. Alle de legislative Bestemmelser af Chartet, som beskytte Kongens Person og Rettigheder, er ogsaa anvendelig paa Regenten. 3. Regenten aflægger Kammerne den Eed, at være Kongen troe og at adlyde Chartet og Kongerigets Love. 6. Opsigten og Formynderskabet over den mindreaarige Konge tilkommer Prindsessen hans Moder, naar hun ikke igjen gifter sig, og hvis hun er død, da Dronningen eller hans Bedstemoder paa Faderens Side, naar hun ikke er gift. De første 4 og af Forslaget ere allerede antagne, og Hr. Thiers har ogsaa erklæret sig fuldkommen enig med Lovsforslagets Bestemmelser. Officeer paa den franske Krigscorvette Danaide, der ligger i Macao skriver: "at Resultatet af Engelændernes Krig, med China er, at de Første ere i Bestedelse af 3 vigtige Positioner: HongKong, Amop, Tichusan, Thinhar og Ringpoat Handelen med 10 Millioner Jndvaanere i det himmelske Rige, er i deres Hænder, og at disse Erobringer ere gjorte med 1000 Md. og 16 Krigskibe, hvis Udrustninger dog har kostet betydelige Summer. Tabet af Tropper er omtrent 12 Deel og er opstaaet ved Sygdomme, Clim- og Savn, for Chinesernes Vaaben ere kun faa faldne. Ved at besætte Hong=Kong og Bocca Tigris beherske Engelænderne Provindsen Kwangtong. Ved Besættelsen af Amop ere de Herrer af Folien, og ved Tichusans, Tvinhals, og Ringpos Besættelse afbryde de Chekians og Kiansans Handel. De franske Officerer gjennemvandre de chinesiske Stæder, uden at foruroliges af Jndvaanerne, som gjøre stor Forskjel mellem de Franske og Engelænderne, da Chineserne bestandig vise de Første meget Agtelse og Velvine, saa at de ere nærved at paadrage sig Engelændernes Misundelse.