JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Fædrelandet for i Mandags fremsætter med Grund den almindelige Fordring, at Modersmaalet, bør behandles med Opmærksomhed og Omhu især Alt, hvad der siges og skrives offentlig; men det anfører tillige et specielt og frappant Exempel paa, at dette ofte ikke skeer, ved at give følgende Sætning til Bedste af den Stiil, som af Dimitteenderne til Examen artium i Aar blev oversat paa Latin, Begge Talere kostede deres Talent og Konst Livet ved Had og Vold af dem, som de havde bekæmpet. - Heraf har Profesfor Sibbern taget Anledning til nu i Dagen at forsvare den omtvistede Stiil i en Opfordring, der slutter saaledes: "Jeg tør paastaae, at disse Ord ere meget ordentlig godt Dansk. Men da Paastand mod Paastand Jntet beviser eller oplyser, saa opfordrer jeg Forfatteren til at fremsætte den samme Tanke i bedre Dansk, dog uden at tabe af Sigte, at det er en latinsk Stiil prøve, han har for sig, og opfordrer ham tillige til, for at jeg desto snarere og lettere kan komme til Kundskab om hans Oversættelse, at lade den blive aftrykt i Dagen, hvor jeg haaber, at man vil tage imod den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Den kongelige Commissarius talte iblandt Andet mod, at en Reduction af de kongelige Haver foretoges, og at endeel af disse bleve Nationens Eiendom. Nationen, sagde Commissarius, har ogsaa Jnteresse af Haverne og maa derfor gjerne see, at det med disse bliver, som det er. Den kgl. Commissarius har maaskee aldrig probeert Forskjellen mellem den Jnteresse, hvormed man selv spiser et Æble, og den, hvormed man seer en Anden spise det. - Med Hensyn til den foreslaaede Besparelse ved Jnddragningen af et Par kostbare Gesandtskabsposter yttrede Grev Moltke, at i Diplomatiken maatte man vel vogte sig for at tage for meget Hensyn til Besparelser, man maatte være beredt paa at bringe nogle Offere. – Vi vide det, Hr. Greve, Nævn blot vor Diplomatik, og vi ere beredte. - Lehmann yttrede gjentagent det Haab, at Stænderne snart vilde komme til at discutere et rigtigt Budget, rigtig Skattebevillingsret. Ved at yttre dette Haab, sigtede Lehmann formodentlig til de gode Resultater, han venter sig af de stænderske Comiteer. Ved Hjælp af disse skulle vi komme til at discutere Skattebevillingsret. Har Du Tid at vente, kan Du blive Konge i Sverrig." Vi have, som billigt er, gjemt det Bedste til Enden. Nu kommer Rosinen, Kammerherre Castenschjold, fandt det, da det var antydet, at Civillisten mulig kunde indskrænkes, upassende at tale om denne. Uden at indlade sig paa, om den kunde indskrænkes eller ei, om ikke, som det vilde hedde i Stænder sproget, Hs. Majestæt i sin Viisdom kunde finde, at der til enkelte Poster medgik en større Sum, end Hs. Majestæt selv allernaadigst havde bestemt, erklærede Kammerherre Castenschjold det for upassende at omtale den. Om der kunde spares en ti, tyve eller hundrede tusinde Daler, hundrede tusinde af disse Dalere, af hvilke der ved saa mangen en klæber en Taare, en Bloddraabe, af hvilke mangen en blev reven bort fra hungrige Børn, fra den Syges tørre Læber - det bekymrer han sig ikke om, det er upassende blot at tale om i Øieblikke, hvori man læser Saaden Sag dant, kan man komme til at længes efter Dommedag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
(Corresp.) Kjøbenhavn den 3die Octbr. Jgaar, den 2den October, fandt den høitidelige Overlevering af Fanerne Sted til de nye Batailloner og GardehusarDivisionen. De vare opmarscherede paa Ridebanen foran Christiansborg Slot, hvorfra en Deputation, bestaaende af Bataillonscommandeuren, 2 Capitainer, 2 Lieutenanter, 8 Underofficerer og 8 Menige af hver Bataillon blev afsendt med Bataillonens gamle Fane til den indre Slotsgaard, hvor Hs. Maj stod under en til dette Øiemed opreist Baldachin, og hvor Deputationen, efter at have afleveret den gamle Fane, af Hs. Majestæt modtog den nye. Efter endt Ceremonie holdt Hs. Majestæt en Tale til Tropperne, hvori han indskjærpede dem deres Troskab mod Fanerne, og erindrede dem om deres Pligter mod Gud og Kongen. Mange havde ventet, at ogsaa Fædrelandet var bleven nævnt, men det skeete ikke. Samtlige Tropper defilerede derpaa paa Slotpladsen forbi Hs. Majestæt. Naturligviis manglede det ikke paa de behørige Kanonsalver, Hurra, osv. De nye Faner ere simple, men smukke, alle eens, det gamle, hvide Dannebrogskors i rødt Feldt, i det ene Hjørne CIII, og i det andet: Bataillonens Nummer. Ved Overleveringen af Fanerne i Rendsborg har Hs. Majestæt fundet sig foranlediget til den meget passende bemærkning, at alle Fanerne vare eens, da Armeen udgjorde et Heelt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Gouvernementet har tilkjendegivet Politiet og Kongens Foged, at der, paa Grund af Vagtmandskabets Jndskrænkning ved Vagterne i Kjøbenhavn, ikke i Fremtiden vil kunne erholde Assistence fra Vesterports Vagt for at eskortere Jnqvisitter fra Stadens civile Arresthuus til Stokhuusarresten. To Vægtere maatte derfor forleden Dag alene bevogte 5 Arrestanter, som skulde føres fra Raad- og Domhuset til Stokhuset, men Følgen heraf blev, at 2 af Arrestanterne echapperede over Volden; de bleve imidlertid strax grebne, den ene i Kirsebærgangen, og den anden, idet han var færd med at svømme over Stadsgraven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
J det sidst udkomne N af Prof. Schouws "Dansk Ugeskrift har Directeur ved Kjøbenhavns Fattigvæsen, Sager, leveret en interessant Afhandling om de frie (naturlige) Ægteskaber i Kjøbenhavn. Skjøndtdet ikke er muligt bestemt at angive, hvor stort Antallet af disse Forbindelser er, saa er det dog at antage, at det ikke er ringe, da der alene i eet Huus er fundet 13 Familier, som levede i Concubinat, hvoraf rigtignok de 5 paastode at være gifte, men ikke kunde producere Vielselsesattest. Sager bemærker, at i 1836 vare af3646 Fødsler 892 uægte, og i 1837 af 3603 de 964 uægte. Skjøndt dette Antal ingenlunde kan ansees som ringe, mener dog Sager, at der maa have været flere uægte Fødsler, da han, og det vistnok med Grund, antager, at mange Fødsler angives som ægte, der ere uægte, og fra Kirkebetjentenes Side anstilles ingen Undersøgelse i saa Henseende. En af Hovedaarsagerne til dette Onde søger Forfatteren i Pleiestiftelsens Jndretning, hvorfra enhver Moder, der har født paa Fødselstiftelsen og tager sit Barn med sig, faaer 4 Mk. om Ugen for det første Aar, og 3 Mk. om Ugen for de to paafølgende Aar og der gjør Moderens ugifte Stand til en betingelse for Understøttelsen; en anden Aarsag finder han i Kostbarheden af Vielsen, der i det mindste koster 5 Rbd., en Sum, der for den Fattige ofte er uoverkommelig. En tredie Aarsag ville vi tilføie, og det er den totale Omvæltning, der er foregaaet i Tidsalderens Begreber og Kydskhed og Sædelighed. Som Midler derimod anbefaler Forfatteren: 1. omfattende Tilsyn af Politiet, 2, lettet Adgang til lovligt Ægteskab, 3, en hensigtsmæssigere Ordnen af Hjelpen fra Pleiestiftelsen efter det concrete Tilfælde, og 4, Omhu for den confirmerede Ungdoms Anbringelse ved private Selskaber, navnlig ved Dameforeninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Den 5te Octbr. Jgaar er en Underofficeer ved 1ste Jægercorps bleven arresteret for at have forsøgt paa at gjøre falske Species. Det var ganske tilfældigt, at det blev opdaget. Han blev greben i at udgrave Kugler fra Skarpskydningsøvelserne i Skydevolden, hvilket er forbudt, og paa Grund deraf fandt man sig foranlediget til at visitere hans Qvarteer, hvor det da viste sig, hvortil han vilde bruge Blyet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Udenlandske Efterretninger. De nordamericanske Fristaters Regjering har gjort det franske Gesandtskab en meget vigtig Meddelelse for at oplyse den Stilling, hvori Fristaterne ere komne ved den nylig med England afsluttede Tractat. Regjeringen erklæret paa det Bestemteste, at det ikke til nogen Tid eller af nogen Aarsag er den muligt at indrømme nogen fremmed Nation Deelagtighed i Høihedsretten over americanske Skibe. De forenede Fristater ere beredte til at sætte sig i Forbindelse med alle Magter, for at bevirke, at enhver af dem ved sine egne Jndfødte strængt iagttager de Love, som ere udstedte imod Negerhandelen; men aldrig ville de tillade nogen fremmed Autoritet at sætte en Fod paa noget af deres Skibe: dertil holde de for meget paa deres Flags Ære og Uafhængighed. Denne officielle Meddelelse beviser aldeles det Ugrundede i et Rygte, som nogle Blade have meddeelt, at der nemlig skulde være en hemmelig Artikkel i den nylig afsluttede Tractat, hvorefter de engelske og nordamericanske Krydsere gjensidig skulde have Ret til at undersøge begge Magters Handelskibe, og man kan nu være overbeviist om, at Frankrig paa ingen Maade tiltræder Tractaten af 1841 mellem England, Rusland, Preussen, og Østerrig, men at tvertimod de tidligere Tractater, over hvis Anvendelse der har været ført saamange Klager, snart ville blive ophævede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Fra Algier haves atter ugunstige Efterretninger for de Franske. Den store Stamme Flittas har reist sig imod dem, og Leiren ved Setif er bleven angreben af talrige Araber=Sværme, hvorved de Franske havde maattet udholde en meget heftig Kamp og havde 6 Døde og 54 Saarede, hvorefter de syntes at maatte holde sig indenfor Forskandsningerne, som fremdeles bleve haardt bestormede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
J Liverpool udbrød faa Dage efter den sidste omtalte store Jldebrand atter Jld i det store Marinemagazin, som nedbrændte med alle deri værende Forraad, ligesom ogsaa flere Privatbygninger lagdes i Aske. Ogsaa i Kasan er den store Jldebrand, som ødelagde det Halve af Staden, bleven gjentaget flere Gange og i 3 Uger har der 10 Gange været Jldløs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
J det sydlige Rusland samles i denne Tid store Troppemasser, som formodes at have Hensyn til de i Serbien udbrudte Uroligheder, hvor den stedfundne Omvæltning synes at være bevirket af den tyrkiske Regjering for at tilintetgjøre den russiske Jndflydelse, som stedse meere søger at gjøre sig gjældende i Tyrkiet, fornemmelig i disse Fyrstendom mer, der vel staae under tyrkisk Overherredømme, men under Ruslands Beskyttelse."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Ved Tallotteriets 1364 Trækning i Wandsbek udkom: Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
AVERTISSEMENTS. Lollands-Falsters Stiftstidende. (October Qvartal 1842.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Subskription paa dette Blad, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saa ofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Generalforsamling. Onsdagen den 12te October bliver afholdt ordinair Generalforsamling i Selskabet, "Harmonien", ved hvilken Leilighed tillige vil blive foretaget Valg paa en ny Direction. Nykjøbing den 5te October 1842. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Vandholms Jernstøberi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Da jeg har overtaget Jernstøberiet i Bandholm, saa anbefaler jeg mig herved saavel til Dhrr. Handlende som enhver Anden i Lollands- og Falsters Stift, der vil forunde mig deres Søgning. Det skal stedse være mit Formaal at behandle Enhver reel og billig, og da jeg i 5 Aar har lært hos en meget duelig Jernstøber i Kjøbenhavn og senere i længere Tid bestyret et meget stort Jernstøberi i Sverrig, saa troer jeg fuldkommen at kunne tilfredsstille Enhvers billige Fordring. Da der vil medgaae 2 a 3 Maaneder inden jeg kan forlade Sverrig, saa har jeg anmodet min Fader, Smeden Paulsen fra Soesmarke om, i Forening med den af mig antagne Mestersvend, at modtage alle Bestillinger og sælge af det færdigstøbte Varelager, som bestaaer af Kakkelovne af diverse Størrelser, Taqvinduer, Gryder, Plouge m.m., ligesom der ogsaa vil blive sørget for, at der ved Støberiet bestandig kan erholdes færdig støbte og beslaaede Plouge, aldeles complette til strax at bruges. – Gammelt Jern kjøbes. Bandholm den 29de September 1842. M. Paulsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
At jeg har aabnet Læder=Udsalg i min Gaard forrige Amtsgaard i denne Byes Slotsgade, og fra Dato modtager raat Læder til Garvning, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre, med Tilføiende, at saavel Kjøbende som de der sælge raae Huder og Skind skulle blive behandlede paa bedste og reeleste Maade. Nykjøbing den 3die October 1842. C. Hørup. Garver.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 s. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjø- Hr. Agent L. J. Ben bing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. H. Dorph i Saxkjø- - S. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov, J. N. Lunddahl i – J. Gottschalck Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i - J. E. Hald i Præstøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Nysted. H. P. Ditzel i Vor H. B. Pohler i Rodby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Damp Chocolade, indpakket i Æsker og Vignetter, prydet med Orla Lehmanns Portrait, erholdes til Fabrikpriser 48 s., 64 s. og 1 Rbd. hos P. H. Berg i Nykjøbing og M. Røepstorff i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
For mine ærede Venner og Bekjendte være det mig tilladt offentlig at kundgjøre, at jeg er bleven frikjendt for de Sigtelser, som min forhenværende Sjælesørger, Hr. Pastor Knudsen i Allesø i Fyen, endog ad flere Veie havde søgt mig tiltalt for J. Ch. Christensen, Seminarist.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Sparekassen i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Den i Nakskov for Lolland oprettede Sparekasse modtager første Gang Jndskud Tirsdagen den 11te dennes, og fremdeles hver Tirsdag, om Eftermiddagen Kl. 5. Contoiret er paa Raadhuset. Det nærmere erfares af Jndbydelsen og Lovene, som i disse Dage ville blive omdeelte, saavel i Kjøbstæderne, som paa Landet. Nakskov den 5te October 1842. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Mariboe Amts oeconomiske Selskab. Overeensstemmende med Selskabets Love, af holdes en Generalforsamling Fredagen den 21de October 1842, Formiddag Kl. 11, paa Gjæstgivergaarden i Saxkjøbing, hvortil Directionen giver sig den Ære herved at indbyde Medlemmerne Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Haarlemmer Blomster vibler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Med Dampskibet Frederik Vl. er arriveret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
et Parti Haarlemmer Avibler, hvoriblandt Hygcinter af udmærket Qvalitet fra 1 til 3 Mk. pr. Stk. med Navn, saavel til Drivning som til Haugen, ligeledes : Tulipaner, Due van Toll, Tagetter, Jonquiller, Crocos, Polyanthus tuberosa, med flere Sorter, 2de Bestillinger modtages og expederes til medio November. Stubbekjøbing den 1ste October 1842. P. Meyer, Handelsgartner. Efterlyses.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
J min Gaard eller i Strandgaden blev igaar tabt en stor fiirkantet Sølv Snuus tobaksdaase. Finderen heraf bedes at aflevere den til Undertegnede, imod en raisonabel Findeløn. Nykjøbing den 8de October 1842. H. J. Bønnelyche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Eiendom søges. En liden Avlsgaard med Bygninger til en Familie udenfor Bondestanden, 30 a 40 Tdr. LandJord, hvoraf noget Skov, ønskes tilkjøbs her i Stiftet. Man behager at henvende sig snarest muligt til Undertegnede. Nykjøbing paa Falster den 8de October 1842. C. Matzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Onsdagen den 26de d. M., Formiddag Kl. 11, afholdes paa mit Contoir en Skiftesamling i Stervboet efter Frøken Adolphine Hincheldey, hvorved Arvingernes Erklæringer over de anmeldte Fordringer i Boet agtes erhvervede og hvorefter Boet forventes optaget til Slutning. Hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Plakaten 21de April 1824. Mariboe Skifteret, den 6te October 1842. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Auctioner. Løverdagen den 15de October d. A., Formiddag Kl. 11, lader Kjøbmand L. Kramer paa hans Bopæl i Frisegaden ved Auction bortsælge: En Deel brugt Ege= og Fyrre=Bygningstømmer, Bræder, Vinduer, Kasser, Foustager, nogle Sengeklæder og Lagener, saa og en Deel nye svenske og norske Bræder m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 6te October 1842. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Torsdag den 13de October bliver ved Auction, som afholdes hos Madam Bjerre i Hunseby, bortsolgt en Deel Jndbo, bestaaende af Skatoller, Borde, Sophaer, Stole, – hvoraf en Sopha og 6 Stole tildeels stoppede med Krølhaar, – Sengested, Sengeklæder, Linned, Præstekjoler, og en Deel Bøger, tilhørende Stervboet efter afdøde Pastor emeritus Holm. Tillige sælges 1 Ko med videre. – Auctionen begynder Kl. 10 og vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag 1843, hvilket, saavelsom at Fortegnelse over Bøgerne ligge til Eftersyn hos Dhrr. Gjæstgiver Hansen i Saxkjøbing, Knudsen i Maribo og Brygger Holm i Nakskov, herved bekjendtgjøres. Knuthenborg d. 2den Octbr. 1842. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-08
Proclama. Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i afdøde Skomagermester Peter Mortensen, Møller og efterlevende Enke Marie Andrea, født Fransen, deres fælleds Boe, indkaldte til med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Stubbekjøbings Byfogedcontoir den 29de Septbr. 1842, G. Rosenkilde, const. Adressecontoirets Commissionairer ere: Ocher. Baghus, Thierry i Nakskov, Kammer, Suhr i Madly, Posterretsteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-10
Lollands Falsters ene tere. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 10 October. No 125.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-10
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-10
Stænderforsamlingen i Roeskilde. J et Tillæg til Roeskilde Stændertidende meddeles nu Comitee-Betænkninger i Sager, der af Mangel paa Tid ikke ere foretagne til Behandling. Skjøndt flere af disse Betænkninger udentvivl ere af særdeles Jnteresse, maae vi dog indskrænke os til kun at meddele de foreslaaede Jndstillingspunkter. 1) Provst Plesners tvende Andragender, angaaende den offentlige Ed og sammes Brug Comiteen (Mynster, Kammerh. Moltke, Cancelliraad Bang) foreslaaer Forsamlingen at andrage paa:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-10
7) Professor Davids Andragende, betræffende Petition om, at et Udkast til en Pensionslov maatte forelægges Provindsialstænderne i Aaret 1844. Jdet Comiteen (David, Larsen, Povelsen) bemærker, at Enhver, der indtræder i Statens Tjeneste, har et retfærdigt, Krav paa at sikkres anstændigt Udkomme, naar han ikke længer har Kraft til at røgte sit Kald, henleder den Opmærksomheden paa hvor vigtigt det er, at det bringes i et fuldstændigt Reglement, hvilke Klasser af offentlige Bestillingsmænd, der skal indrømmes Adgang til Pension, at Begrebet om, hvad der bør henregnes til Gage, under Forudsætning af, at Pension bør fastsættes i Forhold til den aftraadte Embedsmands Gage, skarpt betegnes og begrændses, og at faste Bestemmelser finde Sted med Hensyn til Spørgsmaalet, naar Berettigelse til at nyde Pension indtræder. Comiteen formener derfor, at Forsamlingen bør petitionere om At et Udkast til en Pensionslov, under Hensyn til forberørte Hovedpunkter, maa blive udarbeidet og til Betænkning forelagt de næste sammentrædende Stænderforsamlinger. 8) Procurator Boesgaards Andragende angaaende Selveiendoms Fremme. Comiteens Pluralitet (Larsen, Plesner, Drewsen) foreslaaer et allerunderdanigst Andragende om: 1) At der, efterat vedkommende Bestyreres Erklæringer ere indhentede og tagne under Overveielse, maa blive givet en Bestemmelse om, hvorvidt og under hvilke Betingelser det de kgl. Domainer, Embederne og de offentlige Stiftelser tilhørende Fæstegods bør søges afhændet til Selveiendom; og 2) at Pl. 26de Jan. 1807 1 maatte blive ophævet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-10
Hvorvel Comiteens Minoritet (Scavenius, Moltke) er enig i flere af de Resultater, hvortil Comiteens øvrige Medlemmer ere komne, maa den dog paa det Bestemteste erklære sig imod, at Forsamlingen i navnlig Maade skulde udtale det som ønskeligt eller hensigtsmæssigt, at det blev forbudt i Fremtiden at lægge noget sideicommissarisk Baand paa Jordegods, ligesom den og aldeles maa fraraade, at Reskr. af 19de Mai 1809 igjen skulde træde i Kraft. Minoriteten formener derimod, at der kunde tilstaaes den Godseier, der overdrager en Deel af sine Fæstere deres Gaarde enten til fuld Eiendom eller Arvefæste, i Overeensstemmelse med Forordningen af 13 Mai 1769, Ret til frit at disponere over en tilsvarende ligesaa stor Deel af det tilbageblivende Fæstegods. Dette Forslag tiltrædes ogsaa af Larsen, dog med den Jndskrænkning, at fri Disposition i det Høieste burde indrømmes med Hensyn til 1/2 Deel imod det Afhændede; hvorimod Drewsen og Plesner ikke kunde tiltræde et Forslag, hvorefter en betydelig Deel af Landets Fæste jord skulde paa anden Maade unddrages Fæsteforpligtelsen, end ved dens Overgang til Selveiendom. 9) Andragende fra Maskinhørspinderiet i Kjøbenhavn om at Jndførselstolden paa fremmede Linnedvarer maa erholde en betydelig Forhøielse. Comiteen (Hvidt, H. P. Hansen, Bruun, David, Schou, Lund) mener ikke, at der er Grund til at andrage paa en saadan Toldforhøielse, da den for kort siden udstedte Tarif for Jndførselstolden allerede yder Linnedindustrien al den Beskyttelse, som findes billig og hensigtsmæssig. 10) Cancelliraad Feddersens Forslag til en Lov om Patenter for industrielle Opfindelser. Comiteen (Feddersen, Scavenius, Lehmann, indstiller til Forsamlingen: At samme vilde indgaae til Hs. Majestæt med Petition om, at de Regler, der kunde være at følge med Hensyn til Erhvervelsen af Patenter for industrielle Opfindelser, maae blive ordnede ved en Lovgivning, hvortil Udkastet forventes, forelagt den næste Forsamling. 11) Det af Kammerraad Drewsen indgivne Andragende fra en Deel Skolelærere og betimelig Offentliggjørelse af vacante Skolelærerfald, med Angivelse af Jndtægterne og af de Kaldberettigede. Comiteen (Plesner, Drewsen, Sehested-Juel) kommer til det Resultat, at Forslaget og Offentliggjørelse af vacante Skolelærerembeder vil være til Skolevæsenets, Skolelærernes og det Almindeliges Fordeel, og uden nogen synderlig Byrde for de Kaldsberettigede. Derimod mener den, at det er mere hensigtsmæssigt at Offentliggjørelsen skeer i Stiftsaviserne end i et fælleds Organ.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-10
Efterat Cancelliet i sin Tid havde beordret Fædrelandets daværende ansvarhavende Redacteur, Cand. Philos. C. Ploug justitialiter tiltalt for en i bemeldte Blad optaget uhjemlet Efterretning, og Tiltalte senere ved den kgl. Lands-Over, samt Hof og Stads=Rets Dom var bleven aldeles frifunden, har bemeldte Collegium nu indanket denne Dom til Prøvelse af Høiesteret. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-10
Berl. Tid." bringer den Efterretning, at den geniale Componist, Professor Weyse, ved en blid og rolig Død henslumrede i Løverdags Morges. Han opnaaede en Alder af henimod 70 Aar, men bevarede lige til sin sidste Stund sin Aandskraft usvækket og skabte selv i den seneste Tid Arbeider, der vidnede om hans Genialitet og Gediegenhed som Componist. Nationen vil længe bevare hans Minde gjennem hans herlige Melodier. – Ved privar Meddelelse kunne vi hertil føie, at Weyse i længere Tid ikke har følt sig vel og fornemmelig lidt af hovne Been. Jmidlertid har han bestandig besørget sit Embede som Organist ved Frue Kirke, hvor han endnu ved Confirmationen forrige Søndag henrev sine Tilhørere ved sit mesterlige Spil. J Fredags Aftes befandt han sig ilde, da han gik tilsengs, men senere opfordrede han et ungt Menneske, der vaagede hos ham, til at forlade ham, da han syntes at befinde sig bedre. Om Morgenen derpaa fandt man ham død i Sengen.