Corsaren, 1844-12-27
"Corsarens" Juletræ. Ved "Corsarens" Juletræ bleve blandt andre følgende Gevinster udtrukne: En Lap Papir, med Devise: - Denne lille Lap, som De maaskee antage for almindeligt Papir er et Stykke Pergament, altsaa af uskatteerlig Værdi for Liebhavere, jeg mener Schleswigholsteinere. Ved Hjælp af et saadant Stykke Pergament kan man som med en Magnetnaal trække et heelt Land ud af sin naturlige Stilling, omdøbe dets Beboere, forandre deres Sprog og skabe et Storhertugdømme. Man skulde næsten ikke troe, at et Stykke Pergament kunde have saa stor Kraft. Ville De behage at see: det er ganske simpelt Pergament, bemalet med Krimskrams. En røget Oxetunge. - Det er Tungen af en Stud af den ægte holstenske Race og, som De see, indbalsameret. Til denne Ære kom Tungen derved, at Oxen, som den tilhørte, var tilstede ifjor ved det store schleswigholsteinske Gilde, hvor Advocat Bremer udbragte en Skaal for det tydske Land, saavidt den tydske Tunge naaede. Da Advocat Bremer mistvivlede om sin egen Tunges Længde, havde han til sin Adjutant valgt bemeldte Tunges Oxe, hvis Tungefærdighed blev almindelig beundret. Da man vilde gjøre Oxen udødelig, slagtede og indbalsamerede man den og sendte den til Kjøbenhavn, for at den skulde forskrække de Danske ved at vise dem, hvor langt en tydsk Tunge kan naae. Men en dansk Spækhøker kjøbte den uden Frogt og solgte den for 2 Mk. Dansk til Redactionens occonomiske Medlem, og Redactionen faaer nu see til, om den kan faae Bugt med den berømte tydske Tunge. Et Stykke Viskelæder. - De danske Diplomaters Alen. En Kop. - Naar der i denne Kop kommer Kaffegrum, kan man med nogen Kløgt spaae Europas Fremtid deraf ligesaa sikkert som af Berlingske. En Ende Toug. - Her see de, mine Hr., en lille Stump af den Linie, hvorpaa den store Liniedandser Ussing voltigerede i Roskilde. Vorherre bevare ham under hans fremtidige Kunstproductioner fra at efterligne Noat, der faldt ynkelig ned udenfor Kongens Have. (Roat, m. Hr., brak begge Benene, den ene Arm, alle Ribbenene og Halsen.) Med Kongen af Danmarks Portrait. - Troer De, m. Hr., at det vilde være til Skade, om Christian den Ottende søgte at ligne de Franskes Konge Ludvig Philip og antog Navn af: de Danskes Konge? En Theesi. - Tjenlig til Trykkefrihedsdommer. Den lader ikke Andet end det Tynde passere. En Voldt. - Naar De maler et vist Lands Kort herpaa, saa kan De selv agere Rusland. En Flaske med Blæk. - Dermed gav Luther Djævlen paa Hovedet. Dengang var Blækkastefriheden ikke ordnet. Et Exemplar af 2det Oplag af Holts Digte. - Tredie Oplag. Et Exemplar af Roeskilde Stændertidende 1844. - Med denne Bog kan man slaae en Oxe ihiel - saa megen Lærdom er der i den. En Cigar. - En af de Fjender, hvorover den danske Armee under Anførsel af H. D. Prinds Wilhelm, har feiret flest Triumpher. En Kapun. - Dersom denne Kapun ikke havde været nogen Kapun, hvilke Forhaabninger kunde man da have knyttet til dens Afkom! En Bonbon-Æske, med Paaskrift: 3die Decbr. 1839: (tom). - J denne Æste skulde der være Bonbons. Et Gravensteen-Æble.- Naar man kjender de Æbler, som komme fra Gravensteen, kan der ikke være nogen Tvivl om, at det Æble, som foranledigede Spliden mellem Trojanere og Grækere, var herfra. Desuden var der aparte Presenter til Følgende: Til de roeskildske Stænder. J brave Folk, som Nødder knak, Hvor Hrvar reiste Hallerne! Skjøndt Jngen Kærner fik - hav Tak! Thi Folket fik dog Skallerne. Til Politiet. Vi ønske Jer lidt Fakkelskin, Lidt Hurra, et udpebet Stykke - For at J kan slaae Nytaar ind Paa brede Folkerygge. Til Stændercomiteerne. Kun sjeldent St. Peder glædes ved For saa uskyldigt Noer at oplukke: Du gjorde ikke en Kat Fortræd, Thi - Du himled alt i din Bugge! Til Vandcommissionen. Man har miskjendt Din Virken for det Klare, Men Du behøver ei Dig at forsvare, Thi det er sagtens Dig, der laver De literære Julegaver. Den "røde Bænk" i Roeskilde. J ønske, ved "Læsning og Lærdom" saa rar At Bonden skal lære at tænke: J har vel sendt ham et Exemplar Af Scribes Drama "en Lænke". Til Magistraten. Veed J, hvad Folket siger nu - Naar i Decemberbyge Det gaaer tilbunds - det siger s'gu, At J har Maanesyge. Til Prof. Heiberg. Modtag en Trøst, o store Mand, Mod Almanakens Kræsere; Der, hvor sit Stof den hented', kan Den søge sine Læsere. Til Baptisterne. Glæd jer! nu er det Døbeveir, Lundehussøen er frossen. - Frygt ei, man gjør jer Intet meer, Thi Leerbeck siger, at det er Kun at slaae Vand paa Gaasen.