JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-11-02
En heldig Stjerne synes at svæve overalt over de politiske Fangers Flugt, sige Pariser-Journalerne. Fra Doullens-Fængslerne have de atten politiske Domfældte, der udelukkedes fra den sidste Benaadning, fordi de havde vægret sig ved at bede om samme, gjort et Forsøg paa at bryde ud, hvilket for det meste lykkedes. Tretten af dem, blandt hvilke den af Lyonneser-April Processen velbekjendte Lagrange, og Thomas, Chefen for Underofficeer-Conspirationen i Luneville, ere undkomme; dog skulle fem af dem, og deriblandt Lagrange, allerede være anholdte igjen. Af de øvrige fem bleve tvende under Forsøget paa at flygte saa betydeligt qvæstede, at de maatte blive tilbage, tvende Andre vilde ikke lade disse i Stikken, og den Femte havde forsinket sig i Fængslet.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Spanien. Omsider har man engang igien faaet Efterretninger, der lyde gunstige for den constitutionelle Sag. Ecco melder saaledes: Vi skynde os at meddele vore Læsere efterstaaende netop indløbne Beretning fra Jaens General-Commandant. Publicum vil af samme see, at Gomez befinder sig med sin rebelliske Bande i en aldeles hielpeløs Forfatning, og at man nu tør nære det tillidsfulde Haab, snart at see hiin ødelæggende Horde aldeles tilintetgjort. Hiin Beretning have vi modtaget med Posten fra Carolina. Den lyder som følger: "Provindsens General-Stab; officiel Beretning. Rebellen Gomez har sendt en Parlamentair til den vakkre General Alaix, for at foreslaae ham fredelige Underhandlinger. Men denne Fædrelandets værdige Søn har ladet Parlamentairen indespærres i Fortet Alhambra. Jndbyggere af Jaen! Den Friheden myrdende Faction er sin Undergang nær: Lader os ile at fremskynde samme. – Jaen, den 12te October. Ant. Romero. Vi erfare desuden siger "Eco, af en Correspondents-Artikkel fra Manzanares og Anduar at Correspondenten i Granada har været Øjenvidne til, at General Alaix's lette Tropper ere komne i Haandgemænge med Gomez's Gueriller mellem Cabra og Lucena. Senere havde han ved flere Bud, faaet Kundskab om, at Trefningen var blevet almindelig, at 1000 Rebeller vare dræbte, og et endnu større Antal geraadet i Fangenskab, saavelsom at Gomehavde foreslaaet en Capitulation, der dog nægtedes af vor General.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
En Madrider-Correspondent siger under 16de October: "J Dag kan jeg endelig have den Glæde at meddele et godt Budskab. Journalerne fra i Gaar have givet Underretning om Alaix's Sejr over Gomez. Denne Sejr, thi saaledes kan man med Rette kalde den, har paa ny oprettet Andalusiens moralske Kraft, som Gome havde bøjet saa dybt. General Espinosa er i Spidsen for et glimrende Corps rykket ind i Cordova. Lykkeligviis har det ikke saa meget at betyde med de Ødelæggelser, Go me, skulde have anrettet der. Han har rigtignok slæbt Penge nok bort med sig; men at han – som man fortalte – skulde have plyndret og tildeels lagt Cordovas Huse i Aske, stadfæstes ikke. De 800 Heste, som han tog med sig, har man uden synderlig Møje frataget ham igjen. Ogsaa fra deres af har en dygtig Colonne af ivrige Patrioter nu sat sig i Marsch mod Gomez.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Den sidste Telegraph Depesche fra Bayonne meddeler derimod kun Følgende: Gomez har rømmet Cordova og medtaget flere Millioner Realer, trende Stykker Skyts og 1000 Rekrutter, hvilke ere blevne bevæbnede med de fra Nationalgarden tagne Geværer. Da en af hans Colonner slog Escalante, stod han selv i Montilla. Den 11te October var han i Priego. Det hedder at Alair har naaet hans Arriere-Gaarde. Den 6te stod Espinosaendnu i Carmona. Sevilla var opfyldt af Skræk, den kongelige Domstol havde taget Flugten, formedelst Mangel paa Vaaben ankom ingen Tropper fra Cadix. - En tidligere Depesche siger: Kodilmarscherer mod Cordova; den 10de stod han i Danmieb.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Fra Paris hedder det af 23de October, at Sejrs Efterretningen fra Spanien endnu ikke er blevet til Vished. Gaceta, meddeler kun følgende officielle Artikkel: "Fra Alcala-la-Real melder General Alaix, under 11te October, Granadas General-Capitain, at Gome, stod den 9de i Priego. Denne Rebel havde vidst at skaffe sig Kundskab om vore Troppers Stilling, og for at udforske samme, sendt en Parlamentair til General Alaix, under det Paaskud at ville underhandle om Fangernes Udvexling. Men Alair gjennemskuede dette Fif, og lod Gomez's parlamentariske Ambassade, der bestod af en Oberst, en Adjutant, tvende Landsenerer, og en Trompeter, føres til Granada, uden at det tillodes dem, forinden at meddele sig til Nogen. Heraf synes hiint Rygte om Gomez's Capitulation at have dannet sig. Angaaende Kampen mellem Gome, og Alair, melder Gaceta, endvidere: Uofficielle Jndberetninger, hidrørende fra Postforvalterne, ere indløbe til Jndenrigs-Ministeriet. De udsige, at General Alaix's Tropper stode den 12te ligeoverfor Gomez. Det fortælles, at man mellem Alcacedate og Priego har været i Haandgemænge, og Gomez's Avantgarde skal være kastet. Tillige forsikkres, at Espinosa er rykket ind i Cordova med en imponerende Troppemagt.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Tydskland. Man skriver fra Breslau; Stad-Syndens Bartsch har ved Revisionen af vor Magistrats Archiv fundet flere Originalbreve fra Wallenstein til vor Stads Raad, hvilke tildeels ere af stor Jnteresse og over hvis Jndhold vi forhaabentlig snart ville være i Stand, til at meddele nærmere Oplysning.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Vien, den 18de October. – J Dag blev den aarlige Mindefest for Slaget ved Leipzig højtideligholdt i Jnvalid-Paladset med et Te Deum, der bivaanedes af det hele Generalitet. Paa Andreas Dagen skal det gyldne Flieses store Ordens Capitel holdes her, ved hvilken Leilighed de nylig udnævnte Riddere ville faae Ridderslaget og Accoladen af Keiseren. - Kejserens italienske Kroning er fastsat til næste Foraar. Efter Paaske-Helligdage tiltræder hele Hoffet Reisen til Jtalien, over Salzborg og Tyrol til Majland. Kroningen vil finde Sted i Pindsen, og Tilbagerejsen skee over Jllyrien og Steyermark.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Man taler atter om en ny Keiser-Kroning her; men dette synes kun at være et fromt Ønske fra Vi nernes Side, der af mange Grunde længes efter en saadan Kroning. – J Gaar Aftes var der i Leopoldstaden, hvor Raimund saa ofte høstede et almindeligt Bifald, foranstaltet en Sørgehøjtid for denne fortrinlige Digter og Skuespiller. – Jfølge Døds Listerne har i de sidste otte Dage Antallet paa de her af Cholera Døde atter taget til; det steeg næsten til ni Personer om Dagen. ellers 68, hos Svejz. Man er fattet paa nye og meget alvorlige Noter fra de nordiske Magters Side til Svejz, der sandsynligviis ville have Hensyn til Flygtningene, og som især ere foranledigede ved Waadts tidligere Gjenstridighed mod Concluset. Da Canton Waadt nu selv har gjort dette Misgreb godt igjen, og da det ikke længer er nogen Tvivl underkastet, at jo alle Cantoner oprigtigt ville fuldbyrde Concluset, kan man ogsaa vente at de nordiske Cabinetter ikke ville fornægte deres hidindtil iagttagne afmaalte og fredelige Forhold til Svejz, og ikke heller begunstige Frankerig i at faae Svejz's militaire Grændse i sin Magt eller at erhverve en formelig Souverainitet over Landet. Til den badiske Grændse skal der virkelig være indtruffet Befalinger, der ikke tyde paa Sværring eller deelige.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
En decoreret Svejzer-Officeer ankom nylig til Bern, der, efter i flere Aar at have boet i Colmar, pludselig fik Ordre til at forlade det franske Gebeet, fordi han var en Svejzer.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Paa nogle Punkter fuldbyrdes Spærringen endnu bestandig med megen Strenghed, medens Samqvemmet, paa andre Punkter slet ikke har lidt nogen Standsning. Vejene til Besancon og Belfort ere endnu tilgængelige for Svejzerne, medens Cantonerne Maiche, St. Hypolite og Russey staae dem aabne. Paa denne Linie har Spærringen kun varet otte Dage. Det sidste Marked i Maiche besøgtes af en stor Mængde Svejzere, der slet ikke foruroligedes af det franske Politi. J Mühlhausen skal der paa Grund af det standsede Samqvem med Svejz være udbrudt betydelige Fallissementer.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Jtalien. Fra Genua meldes under 7de October, at man i de sardinske Stater nu har en meer levende Forbindelse med Don Carlos end nogensinde. Paa Penge synes det ikke at mangle; flere af hans Udsendinge, Jtalienere, franske Emigranter o. s. v., reise over Frankerig med Passe som sardinske Undersaatter til Spanien.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Tyrkiet. Constantinopel, den 4de October. - Neppe var Efterretningen om den glimrende Sejr over Kurderne indtruffet her, for der den 29de og 30te September indtraf syv Tartarer fra Bosniens Vestr, der bragte Jndberetninger om en ligesaa stor Sejr over de derværende Rebeller. Til samme Tid meldte RumeliValesser fra Monastin i Albanien et betydeligt Nederlag, som Oprøreren Mahmud Pascha har lidt, hvorved 3000 Jnsurgenter ere omkomne. Man kan forestille sig, hvilket glædeligt Jndtryk disse glimrende Begivenheder gjorde paa Sultanen og samtlige tyrkiske Ministre. Seraskieren, Achmed Pascha, bekjendtgjorde Seiers-Efterretningen for det diplomatiske Corps, der strax aflagde sine Lykønskninger, og i Dag hedder det, at en af Sultanens egne Ordonnants-Officerer skal overbringe Vestren af Bosnien, Wischthi Pascha, saavelsom Reschid Pascha i Kurdistan den store Decoration. Følgerne af disse militaire Begivenheder ere uberegnelige; Sultanen, høster allerede nu Frugterne af sin Standhaftighed i Europa og Asien. Reformernes Modstandere tabe bestandig i Kraft, og Krigen i det Jndre er en sand Planteskole for hans tyrkiske regulaire Tropper, hvis Uvillie mod Nizam Gedid lidt efter lidt aldeles vil ophøre, jo mere Sultanens Magt befæstes i det Jndre. Med Hensyn til Utilfredsheden i det Jndre af Riget, er denne Tingenes Vending egentlig vigtigere end for Portens Stilling til de udenrigske Magter. En med Seirens Rimbus kronet Sultan er i de gammeldags orthodere Muselmænds Øjne, ifølge deres fatalistiske Grundsætninger, stille tunder Mahomeds særdeles Beskyttelse, og Hengivenhed i hans Villie er Pligt.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Rigets nye Organisation og Jnddeling i i General-Præfecturer skal ufortøvet offentliggjøres. Contralisations=Systemet, der har bragt Ulykke i andre Lande, synes her egnet til at gjengive Riget dets gamle Kraft.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Hr. Urquhart har med Reis-Effendi allerede aftalt Grundvolden for en Handels-Tractat mellem Porten og England.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
En ved Bujuldere, liggende Kutter skal bringe Hr. von Buteniew til Odessa, men man veed endnu ikke, hvornaar han afgaaer derfra, da det Keiser Nicolaus trufne Uheld har standset denne Fyrstes videre Reise.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Som Følge af de fremmede Consulers Klage i Smyrna er den derværende Rasiri Hussein Be blevet afsat fra sit Embede. Man beskylder ham for at have villet indskrænke Figen=Handelen.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
J Adrianopel raser Pesten med tiltagende Styrke og har allerede bortrevet flere Tusinde. Ogsaa her i Constantinopel tager den til Sverrig.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
De to nyligen til Stokholm ankomne Fremmede, hvis Sprog og Herkomst man ej kunde opdage, ere nu oversendte til England, for derfra at befordres til deres ubekjendte Hjem. – For at undgaae Folkestimmel lod man dem i en Hyrevogn kjøre ned til Skibsbroen, hvorover de ikke noksom kunde yttre deres Forundring. Recrolog.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Den 21de October døde i Gottingen den berømte Naturforsker Hofraad Schrader, Professor ved Universitetet og Director for den botaniske Have.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Jndenlandske Efterretninger. Uykjøbing, den 28de October. – Afvigte Søndag afbrændte Leiehuusmand Christen Eriksens Huus i Øverup aldeles, tilligemed den indavlede Sæd, nogle Fødevarer og endeel Bohave. Jlden udbrød i den ene Ende af Huset, hvor der ingen Jldsted var. Manden og Konen vare i Kirken da Ulykken skeete, og inden de kom hjem var Størstedelen af hvad de eiede forvandlet til Aske. Ligeledes afbrændte i Tirsdags Peder Christiansens Fæstegaard i Staure by indtil Grunden, tilligemed alt Mandens Korn Jndbo og Vogne. Aarsagen til disse Jldebrande er endnu ikke opdaget. – Ved et Ungdomsgilde hos Gaardmand Morten Pedersen i Jdestrup, Natten mellem sidstafvigte Søndag og Mandag, overlæssede en ung Knos paa 19 til 20 Aar sig i den Grad med Brændeviin, at han døde deraf om Morgenen.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Af en udstedt Jndbydelse fra Herr Prof. Ridder Smidt i Moseby erfares, at han har paatænkt i Anledning af den forestaaende Reformationsfest, at oprette for Lollands-Falsters Stift et Selskab til forsømte og hielpeløse Børns Opdragelse og Anbringelse i Fremtiden. Jdeen er saare skjøn, og den Mand værdig, fra hvem den er udgaaet.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Helsingør, den 28de October. – Den 26de have 39, og den 27de 11 Skibe clareret Øresunds Told.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
De Militair-Commander, som siden den 10de Juli have været stationerede i Heide og Lunden, have den 19de October om Morgenen tidlig forladt begge disse Stæder og Districter, og ere vendte tilbage til deres respective Garnisoner. Taarnbygningen i Lunden er saa godt som fuldende, uden at – hvad saa ofte er Tilfældet nogen derved er kommet til Ulykke. De venlige Givere, hvis Mildhed og christelige Sind Kirken har at takke for sin skjønneste Prydelse, ville paa en Reise til Lunden sikkert glæde sig over deres Værk, Taarnet har ved sin Fasthed i Bygningsmaade og ved sin skjønne Form vundet almindeligt Bifald. Om Natten fra den 15de til den 16de Octbr. gik den i Landsbyen Bosan, ved den store PløenerSø, nylig opbyggede Bager-, Brygger- og Brændeviinsbrænder Bygning, tilhørende Værtshuusholderen. Bøhme, op i Flammer. Et stort Kornforraad, blandt andet fyrretyve Tønder Havre, alle Bager- og Brændeviinsbrændereredskaber, ligesom ogsaa tre Oxer og en Ko bleve et Rov for Luerne. nyn, den 2den November.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
J Forgaars fejredes paa det Højtideligste Reformations Jubelfestens anden Dag ved Universitetet, J den forhen omtalte Procession begave til den bestemte Tid de allerhøieste og høie Herskaber sig til Universitetet. Kl. 12 indtraadte Hs. Majestæt Kongen, fulgt af Hs. Kongelige Høyhed Prinds Christian Frederik, Hs. Kongelige Høyhed Prinds Frederik Ferdinand, Hans Høyfyrstelige Durchlauchtighed Prinds Vilhelm af Hessen og et anseeligt Følge ind i Universitets store Høresal. Efterat Hs. Majestæt Kongen og Prindserne havde taget Plads paa Tribunen opførtes første Deel af Cantaten. Derpaa besteg Hs. Højærværdighed Hr. Dr. og Prof. i Theologien, H. N. Clausen, Ridder af Danebroge, Talerstolen, og efter en Bøn, afhandlede han det vigtige Æmne: Om Forbindelsen mellem Kirke og Skole, og udviklede, hvorledes det paa den ene Side er ved Videnskabens Pleie og Omsorg for den aandelige Udvikling, at det christelige Liv kan i Samfundet bevares sundt og reent, medens det paa den anden Side er christelig Gudfrygtigheds Aand, som giver det videnskabelige Liv den høiere Retning, den frie, sandhedskjærlige Characteer. Talen sluttedes med Bønner for Kongen, Kongehuset, for Kongens Raad, for Kirke og Skole, for Høiskolen og for den yngre Slægt, som skal fortsætte den ældre Slægts Virksomhed.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Efter Talen bleve de, som, deels i Følge Jndbydelse, deels af egen Drivt, have indsendt og forsvaret Disputatser for academiske Grader, creerede med de sædvanlige Høitideligheder til Doctorer og Licentiater. Desuden proclameredes de, som uden mundtligt Forsvar, efter indsendte Disputatser havde erholdt Graden, ligesom de, hvem Æresdiplomer, i Følge allerhøieste Tilladelse, tildeles. Da Navnene og Levnetsomstændighederne af samtlige indenlandske Lærde, som ved denne Lejlighed ere promoverede, ville, med de øvrige denne Højtidelighed vedkommende Forhandlinger, som snarest blive udgivne i Trykken, saa forbeholde vi os at meddele vore Læsere nærmere Underretning herom. Promotionsacten forrettedes paa Latin af Faculteternes nuværende Decaner, for det theologiske Facultet af Hr. Dr. og Prof. i Theologi H. N. Clausen, Ridder af D., for det juridiske af Hr. Conferentsraad, Dr. og Prof. i Lovkyndigheden M. H. Bornemann, for det medicinske af Etatsraad Dr. og Prof. i Medicinen O. L. Bang, Ridder af D., for det philosophiske, i Hr. Etatsraad Hornemanns Sygdom, af Prodecanus, Dr. og Prof. i Philosophien F. C. Sibbern, Ridder af Danebroge. Førend Promotionsacten for de særskildte Faculteter blev afsjunget det dertil svarende Vers af Cantaten. Efterat Promotionsacten var endt, besteg Hr. Dr. og Professor i Theologien C. F. Scharling Cathedret, og holdt paa samtlige Promoveredes Vegne en Taksigelses Tale paa Latin, der sluttedes med Bønner for Kongen, Dronningen, Kongehuset, Fædrenelandet, Kirken og Universitetet. Derpaa blev afsjunget Slutningsfangen og Choret af Cantaten. Den talrige Forsamling, bestaaende af Landets fleste og adskillige fremmede Lærde, af Universitetets Professorer, af Embedsmænd, af Geistligheden, af mange ældre og yngre Studerende, af flere Jndbudne af de forskjellige Classer, reiste sig og istemmede med Sangerne og det Kongelige Capel det sidste Vers af Cantaten for: "Sjette Frederik, vor Fader. Til denne sande Fest var indbudet ved: Bidrag til det kjøbenhavnske Universitets Historie, i Tidsrummet fra dets Stiftelse til Reformationens Jndførelse. JndbydelsesSkrivt til det kjøbenhavnske Universitets Reformations Jubelfest, den 31te Octbr. 1836 forfattet af Dr. Philos. C. F. Werlauff. Conferentsraad, ord. Prof. Ridder af D. og Dom., d. A. Universitetets Rector. (S. 22 i Fol.)
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Det Kongelige Videnskabernes Academi i Berlin har optaget Professor Dr. phil. Finn Magausen, Ridder af Danebroge og Danebrogsmand som corresponderende Medlem. undhuusholdningselskabs Forhand Pet Kongel. linger i Aaret fra 1ste Aug. 1835 til ult. Juli 1836. Til Oplysningens Fremme i Landbostanden.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Jblandt de Midler, som Selskabet, ifølge sine Love, bør bringe i Anvendelse til Opnaaelsen af sine Formaal, hører ogsaa Udbredelsen af sconomiske og technologiske Kundskaber, af de Veje, som maatte findes passende. Det var i Overeensstemmelse hermed, at der efter Selskabets Foranstaltning og paa dets Bekostning blev for nogle Aar siden, førend den polytechniske Læreanstalt oprettedes, af Professor Zeise holdet en Række af Forelæsninger over den techniske Chemie. – J sidstafvigte Vinter har et andet af Selskabets Medlemmer, Landvæsenscommissair G. Michelsen, paa Opfordring af Selskabets Bestyrelse og med dets Understøttelse, holdt en Række offentlige Foredrag over de nyere Erfaringer og Fremskridt i Landsconomien, isærdeleshed med Hensyn til Huusdyravlen.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
J mange Aar har Selskabet stræbt at virke for Almue-Laane-Bibliothekers Oprettelse rundt i Landet, og har jevnligen den Glæde at erfare, at ikke blot de ældre Samlinger vedligeholdes og benyttes, men at ogsaa efterhaanden nye fremstaae. De Beretninger, som Selskabet Tid efter anden modtog derom, have henledt dets Opmærksomhed paa, at det muligt kunde bidrage til at gjøre denne Foranstaltning mere frugtbringende, naar man var i Besiddelse af flere Erfaringer desangaaende. Deels ved directe at henvende sig til de Præster og andre Mænd, om hvilke man vidste, at de interesserede sig for denne Sag, og deels ved en almindelig Opfordring igjennem de offentlige Tidender, har Selskabet derfor søgt at indhente nøiere Underretning herom. De fremsatte Spørgsmaal vare følgende: a) Hvilket Slags Skrivter søges meest? – Historiske Opbyggelses-, Landsconomiske- eller Moerskabs Bøger, og hvilke navnligen, b) Hvad der ansees hensigtsmæssigst: enten at Samlingen tæller flere Exemplarer af faa meget læste Skrivten, eller at den har et enkelt Exemplar af mange forskjellige. c) Om der er nogen Forskjel paa Læselysten hos Huusbonden og hos Tyendeclassen, hos Mandfolk og hos Fruentimmer, m. m. d) Om gavnlige Følger have viist sig af Bogsamlingens Brug, saasom: aftagende Haug til enten at hendøse Vinteraftener i Ørkesløshed eller tilbringe dem med unyttige, vel endog skadelige Sysler, – om det spores, at Læserne forstaae det Læste? – om Bønderne vise Redebonhed i at bidrage til Bogsamlingens Vedligeholdelse og Udvidelse? e) Om Stedets Skolelærere eller Andre vise nogen særdeles Jnteresse for Sagen, f. Ex. ved at forklare et og andet Skrivt, eller Afsnit deraf, for de Vide begierlige.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Foruden at de herpaa indløbne Besvarelser (34 i Tallet, nemlig: 15 fra Sjælland, 11 fra Fyen og de mindre Øer, 8 fra Jylland) indeholde interessante Vink, stadfæste de Selskabets Forhaabning, at slige Laane Bogsamlinger ere Almuen meget kjærkomne, og at de følgeligen, naar de Skrivter, hvoraf de bestaae ere hensigtsmæssigen valgte, mærkeligen bidrage til gavnlige Kundskabers Udbredelse og Landalmuens Dannelse, samt at de, ved at lette Bonden Adgangen til at faae baade undervisende og morende Bøger ihænde, ikke blot anspore hans Læselyst, men tillige give den en gavnlig Retning. Det maa saaledes ansees for høist ønskeligt at saadanne Bogsamlinger blive udbredte over hele Landet; et Ønske, hvis Jværksættelse vil langt overstige dette Selskabs Kræfter, men som man ikke noksom kan lægge enhver Landbrugets og Landboens Ven paa Hjerte.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Paa Begjering fra vedkommende Sognepræster eller Andre, har Selskabet i Aar ydet det sædvanlige Bidrag af Bøger til efternævnte deels ældre, deels nyoprettede Laanebogsamlinger: 1) for Møen; 2) for Lunde Sogn, i Fyen; 3) for Tryggelov og Fodslette Sogne paa Langeland; 4) for Horns Herred i Hjarring Amt, 5) for Hals Sogn, Aalborg Amt; 6) for Borup Sogn, Randers Amt; 1) for Gjedsted og Fjelds Sogne, Viborg Amt; 8) for Tolstrup Sogn, Skanderborg Amt, 9) for Naur Pastorat, Ringkjøbing Amt; 10) for He Sogn, samme Amt; 11) for Rind og Herning Sogne, samme Amt: 12) for Andsager Sogn, Ribe Amt; 13, for Hodde og Thistrup Sogne, samme Amt; 14) for Thorstrup og Horne Sogne, samme Amt; 15) for Aal Menighed, samme Amt.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Endvidere har Selskabet skjænket endeel Bøger til en i Aaret 1834 oprettet Laanebibliothek for Skolelærers paa Grevskabet Holsteinborg og i Omegnen.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Efterat Hans Majestæt Kongen havde i Aaret 1820 allernaadigst tilladt Selskabet at udtage nogle af den staaende Hærs Reserver, for at sørge for at de bleve dannede til at vorde dygtige Avlskarle og Agerdyrkere, ere siden den Tid, efterhaanden som Pladse, vare ledige, ialt 114 Reserver antagne iblandt Selskabets Lærlinge; af disse ere 74 dimitterede efter den treaarige Læretids Udløb; 11 ere fratraadte efter eget Ønske, eller paa anden Maade afgaaede i Løbet af Læretiden. Af ikke værnepligtige Lærlinge ere i alt 15 antagne, hvoraf 8 ere dimitterede.
Berlingske Tidende, 1836-11-02
Til det sidste Aars tvende Skiftetider afgik som udlærte 8 Lærlinge, hvorimod 13 nye antoges. Det hele Antal af Lærlinge, der tjene under Selskabets Tilsyn, er for Øjeblikket 36, som ere placerede hos dygtige Landmænd rundt om i Landet.