JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-01-07
En Bill, der foreslaaer at oprette en Commission, som skal have usædvanlig stor Myndighed og undersøge nøie de Misbrug, der have indsneget sig i Søevæsenet, har opvakt stor Opmærksomhed i begge Parlamenterne. I Underhuset, talede Hr. Canning, Pitts Ven, heftig imod den Han sagde, at denne Commission fik en overordentlig stor Myndighed, der blev betroet til Folk, som man endnu ikke kiendte. Han spurgte, om Landets ordentlige Rettergang ikke var tilstrækkelig til at treffe hiin Classe Forbrydere, Hvorfore man vilde oprette en Commission med vilkaarlig Myndighed, og ke hellere betroe Admiralitetet større Myndighed? Hvorfore man ikke udvalgte en Commission af Underhuset dertil. Ministeren Addington svarede: "Commissionen skulde ikke være et Tribuual til at straffe, men til at undersøge og aflægge Beretning derom til Parlamentet. J Aarene 1780 og 1783 havde man nedsat lignende Commissioner til at undersøge de offentlige Regnskaber. Siden 1792 havde utrolige Misbruger steret i Søevæsenet. Under Krigen havde man ikke kunnet arbeide imod dem, af Frygt for at forstyrre hele Maskinen. Den ordentlige Rettergang og Admiralitetet selv havde ikke den Magt, som man vilde og maatte give Commissionen; desuden skulde Admiralitetet selv underkastes Commissionens Undersøgelser." Den 19de blev Billen antaget i Underhuset. J Overhuset opvakte denne Bill endnu større Opmærksom hed, end i Underhuset. Lord Pelham erklærede: Hel Engelland gienlød af de Misbrug der herskede i Søevæsenet til stor Skade for de brave Søefolk.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Lord Nelson erklærede som Søemand af Metter: Admiralitetet var overtydet om, at det allene ikke var istand til at afhielpe de utaalelige Misbrug, og dog var det absolut nødvendigt. En Jndvending, som man kunde gjøre imod Commissionen var, at Kiøbmændene, der havde havt Forretninger med Søevæsenets Embedsmænd, kunde blive tilspurgte for Retten, hvorved de vare i Fare for at see deres Handels huses Forretninger røbede, men Commissionens bekiendt Retskaffenhed maatte berolige Kiøbmændene i denne Punkt Den kongel Søemand, Hertugen af Clarence, talede meget heftig imod Commissionen. Han kaldte den latterlig farlig og constitutionsstridig. Han sagde, at det, der sa sam endnu i større Forundring end Jndholdet, var den Jilfærdighed, hvormed man vilde jage Billen igjennem Parlamentet især paa en Tid da Admiralitetets første Lord, Grev St. Vineent, som kunde give den bedste Oplysning derom, var fraværende formedelst Sygdom. Han foreslog at opsætte Commissionens Oprettelse 3 Maaneder, men Forslaget blev ikke antaget.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Ministeren Addington har i Underhuset anmeldt en for Handestanden vigtig Plan, som han vil bringe i Forslag, Han vil nemlig consolidere Toldafgivterne og derhos indføre en ny Tariff, som skal treffe endnu flere Vareartikler end de, der hidtil ere nævnede.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Lordene Greenville, Spencer, Minto, Carlisle og Carysford have nedlagt en Protest mod den af begge Parlamenterne bevilgete Malt=Taxe. J denne Protest gientage de alt, hvad de hidtil have fremført mod Ministrene. De beskylde dem for at være vaklende i deres Planer, ubestemte deres Overveielser, usammenhængende i deres Forholdsregler og modsigende i deres Taler. De sige, Ministrene havde fordret en hidtil uhørt stor Militair=Etat uden at bevise dens Nødvendighed, uden at sige, om denne Freds=Etat skulde vedvare til Frankerigs Magt var svækket, eller dets Ærgierrighed mættet ; om denne Freds=Etat kun var en temperair Forholdsregel, der skulde afvende en nærforestaaende Fare, eller understøtte en begyndt Underhandling, eller om man skulde forebygge en ganske nær Krigsfare- og modsætte sig den 28 stedse truende Magts Forstørrelse, Den franske Ambassadeur Andreossy har ladet bekiendtgiøre: At alle de, der søge Passer hos ham til en Reise til Frankerig, skulle fremlægge et Vidnesbyrd om deres gode Sæder og moralske Charakteer. Det maae være underskrevet at en Magistratsperson eller tvende Huuseiere.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Paa St. Lucie skal en meget farlig Negeropstand være udbrudt. J Følge de nyeste nordamericanske Tidender, hvor Efterretningerne fra St. Domingo gaae til Octobers Slutning, skal en Armee af 15000 oprørske Negre have nærmet sig til Staden Cap Francois, og ved deres Ankomst skulle 2500 Negre af General Lecleres Armee have deserteret. Negrene skulle have indtaget Arcasaye og nedsablet alle de Franske der. Der gik endog det Rygte, at General Leclere, som var beleiret i Cap Francois, havde capituleret, for at indskibe sig til Frankerig med sin Armee.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
I det ostindiske Compagnies sidste Forsamling er bleven besluttet, at alle vore Ostindiefarere skulle anløbe Cap for derfra at transportere Tropper til Ostindien.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Skrivelse fra Paris den 24de Decbr. Den første Consul forlyster sig nu nesten hver Morgen med Jagten i Egnen omkring St. Cloud. Han har nylig besøg Theater Francois, for at see den unge Skuespillerinde Georaes spille. Man siger, at hans Broder Ludvig er bestemt til Victpræsident for den italienske Republik, saasom B. Melz. vil nedlegge sin Post. De 4 Generalers nyfødte Sønner, der bleve døbte tilligemed Ludvig Bonapartes Søn, skulle være bestemte til at opdrages med ham, ligesom Sønnerne af de første Familier fordum bleve opdragne med de kongelige Prindser.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Nylig er en Broschare udkommet her, der bebreider, Greenvilles Parti dets Ærgierrighed og Vindesyge, samt taler om politiske Markskrigere, som ville forføre Engelland, til en ny Krig, da de stedse raabe paa Frankerigs tiltagende Magt og den derved forstyrrede Ligevægt. Jblandt anden hedder det i dette Skrivt: En blot Continentalmagt har Grændser, over hvilke den ikke, uden egen Fare, ken lad store Krigshære trænge for langt frem fra dens egne Grændser Men en Søemagt har kuns Verden til Grændser O sandelig, Engellænderne have giennemvandret større Strækninger med deres Flaader, end Alexander med sine Krigshære, maaskee have de ogsaa gjort ligesaa mange Erobringer som han.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
J Montanster=Theatret har et nyt Stykke, Knappemen steret, foraarsaget en stor Støien. J dette Stykke forekommer en Møller, der opdager at Pladerne paa hans Kioleknapper ere dobbelte Louisd'orer, hvorved han udraaber: "Af de gode Ludviger, som skaffe os alt hvad vi behøve!" Denne meget i Utide anbragte Hentydning opvakte almindelig Misfornøielse.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Skrivelse fra Wien den 25de Decbr. Det Haab man her havde at see de i Paris begyndte Underhandlinger og Erstatningen for Storhertugen af Toskankronede med et godt Udfald, er ikke allene tilintetgjort, men Grev von Starhembergs Forviisning fra Paris, hvilken Greven har officiel indberettet fra London, ansees ogsaa hersom en Begivenhed, der ikke giver noget gunstigt Begreb om den franske Regierings gode Disposition mod Østerrig. Hvad end Anledningen dertil kan have været, kan man dog kuns med Møie forene en saa paafaldende haard Forviisning med dehøie Begreber, man har troet at burde giøre sig om den første Consuls store - al lav Hevn foragtende - Characteer.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
J Følge Erkehertug Carls Forestilling skal en ny Folketælling foretages i alle Arvelandene, for at kunne med Nøiag tighed bestemme Antallet af det vaabendygtige Mandskab.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Skrivelse fra Bryssel, den 26de December. I Dunkirken bliver nu ogsaa udrustet en Eskadre, som med Tropper og Artillerie er bestemt til Pondicheri og de andre franske Besiddelser i Ostindien. Tropperne blive især valgte af Mandskab, som allerede er vant til et varmt Clima og har tient i Jtalien og Ægypten.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Jmellem den engelske og franske Regiering skal for nærværende Tid drives meget vigtige Underhandlinger. Coureervexlingen imellem Dover og Calais skal være ligesaa stærk som i Freds Underhandlingstiden. - Fra Texelen er en lille Division af 4 Skibe igien afseilet til Batavia.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Blandede Efterretninger. Frankerig. En fordrukken Engelskmand har nylig giver Anledning til en Artikel i Moniteuren og vore andre Blade, Han lod sig paa Reisen gjennem Orleans forestille for Præfecten, som beholdt ham i Selskab, hvor han opførte sig paa den uanstændigste Maade. Da han forlod Selskabet og kom paa Gaden, begik han saa store Uordener, at Politiet maatte lade ham arrestere. Herover besværede han sig hos Lord Withworth, som strax indsaae sin Landsmands Feil, og skreve et forbindtligt Brev til Præfecteen, hvori han takkede ham for hans milde Opførsel mod denne Drukkenholdt og tillige bad at glemme denne Udehagelighed, og i Fremtiden at vise den ham egne Urbanitet mod hans Landsmænd, de Engelske J Marseille er man for kort Tid siden bleven færdig med et Monument til Ære for de modige Mænd, som i Aaret 1720, da Pesten raste der, have trodset Døden for at hielpe dem, som vare smittede af denne skrækkelige Sygdom. I Amiens har man paa en Tid af et Par Maaneder dømt 3 Mordbrændere til Døden. Hævngierrighedsaanden er skrækkelig i Sonne Departementet. Blot for at overbyde hinanden ved Forpagtninger har man at befrygte Mord, Brand og Ødelæggelse.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
J Piemont har Politiet været saa heldigt, at opdage og udrydde en heel Bande Stratenrøvere. Røverne have gjort Modstand, men ikke en eneste er undkommet. De ere deels dræbte, og sidde deels i Fængsel i Turin.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Som en Følge af Koekoppe-Jnoculation, der nu i Belgien gandske har fordrevet de naturlige Kopper, giør man sig vis Regning paa, i dette Aarhundrede at see langt flere smukke Ansigter end i det forrige.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
J Egnen af Lyon har man været saa lykkelig at dræbe en rasende Ulv, som i 3 Landsbyer havde anfaldet og bidt 12 Mennesker og mange Hunde.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Engelland. Kongen har nu ophøiet Erstatssecretairen Dundas i den stordrittanniske Pairs=Stand, under Titel af Baron Demira og Viscount Melville.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Nylig er Hr. Moore kommen tilbage med sin Kone fra en Reise til Schweitz. Han steeg af hos Statsministeren LordHawkesbury. Han har gjort Tilbagereisen over Holland. J vor Hofcalender anmeldes Franteriasaaledes: En Republik under Consulat Regiering, som bestaar af 3 Lemmer, Napoleon Bonaparte, første Consul, fød den 15de August 1769, begyndt at regiere den 15de Decbr. 1799.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Baron Durler, af Regimentet Roll, en af de Schweizer Officierer, der commanderede i Tuillerierne den 10de August 1792, er død i Egypten.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Nylig døde Snedkeren Wignall i Chathury, som har havt 34 Børn med sin Kone, En af vore Tidender fortæller, at 3 Engellænderinder 4re ansatte ved den første Consuls Huus Etat, for at polere Laasene i Palladset.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Tydskland En Bergman ved Navn Zimmer har nylig indladt sig i det syvende Ægteskab med en 40aarig Jomfrue. Han selv er 81 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Østerrig. Kongen af Engelland har gjort Erkehertug, Carl en Forærine af 4 skiønne engelske Rideheste.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Tyrkiet. Pesten som nu igien var yttret sig i Constantinopel, bliver ved formedelst det milde Veirligt. Endeel af de fremmede Gesandtere ere derfor flyttede til Pera.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Kiøbenhavn den 7de Januar. Det Forhold, hvori Hertugdommene Slesvig og Holsteeri Fremtiden skulle deeltage i Armeens Rekrutering er nu ved Kongelig allerhøieste Resolution bestemt saaledes, at 9070 Mand Nationale skal udskrives til dette Øiemed.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Efter Cancellieskrivelse af 24de f. M. maar herefter, hvor en eramineret Jordemoder er antaget i Provindserne, aldeles ingen betiene Barselkoner, med mindre hun enten forhen har practiseret sammesteds eller er bleven examineret og forsynet med Jordemoder-Commissionens Attest om sin Duelighed.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Valget til Præste=Embedet ved Petri tydske Kirke her er ved et overveiende Stemme-Antal faldet paa Provst Paysen. i Slesvig.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Befordringer og Afgang. Under Admiralitetet: Under 24de Decbr. f. A. er Commandeur Capitain Koefoed consereret 4 Divisions 1ste Matros=Compagnie som Chef, Commandeur=Capitain Krieder ligeledes 1ste Divisions 1ste Matros=Compagnie og Capitain Mozfeldt 1ste Divisions 6te Matros=Compagnie.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Under 31te Decbr. f. A. er Capitain Otto Frederich Stud, aflaat med Commandeur=Capitains Characteer.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Under General-Toldkamret: Den de 29de Decembe, s. A. er Toldforvalter Michelsen i Krempe og Controlleur M. Hansen i Tønningen i Naade og efter Ansøgninger entledigede; hvorimod Landskriveren i Krempermarsk, Krigsraad N. C. Møller, er beskikket til tillige at være Toldforvalter i Krempe; hidtilværende Controlleur i Haseldorf, J. E. Staake til Controlleur i Tønningen og F. D. Carstens til Controlleur i Haseldorf.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Under det tydske Cancellie: Den 31te December f. A. er Postmester Sam. Johannes Münster Nortorf i Rendsborg Amt efter Ansøgning i Naade entlediget fra sin Tieneste og Frantz Martin Sturm i hans Sted ansat som Postmester ved Brev= og Fragtposten som Befordringsvæsenet i Nortorf.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Den 1ste Januar d. A. er Auditeur S. H. E. Hennings beskikket til Underretsadvocat i Hertugdommene. Under samme Dato har Underretsadvocat J. H. A. Schrader i Kiel faaet Tilladelse at øve Notarial Forretninger.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Under Rentekammeret. Den 5te Januar er Jnspecteuren ved Vestensborgs og Hvededals Godser, samt Vaalse Bye paa Falster, Gerhard Faye, udnævnt til virkelig Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Vexelcours, den 7de Januar. London 2 Maaneders Sigt 5 Rd. 20 sk. pr. Livr. Sterl. avista, Amsterdam i Bco. 2 M. Dato, avista Hamborg 2 Maan. Dato pr. Cent. avista Paris 2 Maan. Dato 22 1/2 Species=Coursen 138 3/4.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Fra den 4de December til den 1ste Januar ere her i Staden, copulerede 71 Par, fødte Drenge 158, Piger 123, tilsammen 281, døde Mænd 58, Qvinder 54, Drenge 38, Piger 34, tilsammen 184, ere altsaa 97 flere fødte end døde. De Tøde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 18, Betændelsesfeber 3, Blodstyrtning 1, Brystsyge 32, Druknet 1, Dræbt sig selv 1, Dødfød 7, Falden til døde 1, Feber 3, Forraadnelsesfeber 5, Galdefeber 2, Guulsot 2, Halsyge 1, Hastig død 4. Jndvortes Svaghed 2, Kighoste 1, Krampe 1, Kræft 1, Mavepine 1, Nervefeber 1, Nervesyge 1, Nyefød 12, Skarlagensfeber 5, Slag 34, Slagflod 3, Svindsot 14, Trødske 1, Tænder, 3, ulykkelig Hændelse 1, Vattersot 8, uanmeldte Sygdomme 13.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Udi Frederichs Hospital ere fra den 4de Deember til den 1ste Januar af Patienter indkomne 112, udgaaede 111, døde 14.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
J afvigte Aar ere her i Staden copulerede 1170 Par, fødte Drenge 1847, Piger 1768, tilsammen 3615; døde Mænd 1040, Qvinder 845, Drenge 731, Piger 646, tilsammen 3262, ere altsaa 353 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Afsindighed 6, Alderdom 267, Barselseng 46 Betændelsesfeber 51, Beenbrud i, Blodgang 4, Blodstyrtning 21, Brok 5, Brystkrampe 30, Brystsyge 518, Bylder 2, Druknede 25, Dræbt sig selv 9, Durkløb 20, Dødfødte 153, Engelsk Syge 2, Falden til Døde 10, Feber 53, Fistel 1, Flod 1, Fletfeber 1, Fopraadnelsesfeber 92, Forstoppelse 8, Frisler, 1, Galdefeber 31, Gevært 1, Gikt 39, Guulsoet 6, Gyldne Aare 1, Halsyge 11, Hastig død 38, Hoste 4, Hovedpine 2, Hævelse 3, Jndvortes Svaghed 16, Kigkoste, 6, Koldbrand 23, Koldfeber 1, Kopper 13, Krampe 92, Kræft 8, Langvarig Svaghed 25, Mavepine 9, Meslinger 12, Moersyge 2, Nervefeber 63, Nervesyge 6, Nyefødte 49, Orm 10, Rørelse 24, Skarlagensfeber 25, Skiørbug 2, Slag 397, Slagen til Døde 1, Slagflod 65, Steen 3, Stikflod 10, Sting 11, Svindsot 250, Trødske 14, Tænder 16, Tungsindighed 2, Ulykkelig Hændelse 9, Vattersot 124, Venerisk Syge 1, tilsammen 2872. Af uanmeldte Svagheder ere bortdøde 390, Summa 3262. Ved Tallotteriets 853 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 59. 68. 13. 70. 27.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
I Anledning af S. T. Frue von Alcasse, fød de Fisciis Födselsdag. Hellige Frindring! mine sørgelige Dages om meste Ven! Hvor gierne seer jeg Dig ei med Haabets Blidhed at nærme sig det beklemte Hierte, Achi i Dag smiller Du med fornyet Ynde til den Mismodige. - Du indgyder ham Barndommens og Ynglingens falige Öieblikke! - Du giver ham den for Fölelsen sva værdige Fryd, at Broderen tilbeder Sösteren uafbrudt Glæde og Sundhed. O! lev længe og lykkelig med Din ömme NICOLAII Nyd alle de navnlöse Glæder Dito kiære Moderhierte saa ofte afmaler Dig! lad ingen bange eller mörke Ahnelser saare Dit Hierte. Høst Lön for gavnerig ædel Daad. - FREDE- RICHEt den 30te Dag i den sidste Maaned, og jeg skulle ikke være lykkelig, - lykkelig som i Naturens Favn paa en skjön Sommermorgen; -men ach! Du er borte, langt borte fra mine Fied! Hav, og Biergstrækninger adskille os - vor Barndoms Dage ere endte og komme aldrig tilbage - Ynglingens skjönne Tid er forsvunden, - dette föler jeg ; - men og at ingen Mulighed kan formindske den Lue der varmer mit Bryst naar Tanken iler til Norges Egne, og Hiertet banker ömmere ved at velsigne FREDERIChr. Johan Daniel Frisch. Tanker ved Jens Juuls Grav. Henfarne Ven! ved Din Aske begræde Kone og Børn Tabet af en god Fader og kiærlig Ægtemage. Dine Venner maa udbryde: den Retskafne er ei meer, han selv er borte; men hans Vandel iblandt os skal dog evig minde os om hvad han var. - Konstens Dyrkere, Fædrelandet maa beklage i Dig at have mistet en i Di Fag saa udmærket og sielden Mand, hvis Lige Danmark ei i lang Tid har havt, og endnu vel længe vil savne. Ved vort første Bekiendtskab i Tydskland, hvor vi paa vor Reise vare samlede for at dyrke Malerkunsten, lærte jeg at kiende i Dig den sande Menneskeven. Siden vor Hiemkomst har vort Venskab som vore Dage tiltager; hvorfor Din Bortgang og var mig rørende; dog trøstet Tanken mig, at vi i hine lysere Boliger igien samles. - Fred med Dit Støv, - AxRTISSEMENTS.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Jen 24de Decbr. 1802 døde paa Nørholm min Svigerinde, Frøken Wormskjold, Conventualinde i Odense Kloster, hvilket jeg paa min Kones og egne Vegne ikke har burdet undlade herved ærbødigst at bekiendtgiøre for Slægt og Venner. Da de kiendte den salig Afdøde, kiendte de og hendes Værd, derfore ere vi, uden skrivtlige Bevidnelser, forsikrede om Æren af deres Deeltagelse i vores billige Sorg. Rosenørn Teilmann.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Det har behaget den Allerhøieste til et bedre Liv at bort) kalde min inderlig elskte Mand Apotheker Caspar Frederich Dirks, 77 Aar gammel. J 44 Aar have vi levet et kiærligt og christeligt Ægteskab med hinanden, desto bittrere føles hans Savn af hans mange efterladte uforsørgede Børn og mig hans forrigfulde Enke. Rønne paa Bornholm den 18de Novbr. 2. Barbara Johanna Dirks. At min elskede Mand forhenværende Postmester og Kiøbmand Niels Benzon omskiftede Tiden med Evigheden, efter faae Dages Sygdom den 1ste Januar d. A., bekiendtgiøres herved for Slægt og Venner, frabedende mig al skrivtlig Bevidnelse, som kun ville tiene til at forbittre min billige Sorg. Stubbekiøbing den 3die Januar 1803. Eva Kirstine sal. Benzons fød Mandix, paa egne og 8te efterlevende Børns Vegne. Jet behagede den Høieste, den 27de d. M., at bortkalde fra dette Forglængelige Frue Maren v. Trøiel, født Salfeldt. Enke efter mange Aar forhen afdøde, Soelieutenant v. Trøiel, Kongelig Enroullerings Officeer her paa Stedet. Hun naaede en Alder af noget over 77 Aar, hvoraf de sidste især lode hende kiendeligt erfare Alderdommens Tyngde. Dette bekiendtgiøres herved Hendes og Mands Paarørende og Venner ved mig Stedets Præst. Porsgrund, den 29de December 1802. C. Hansen.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Fra Pressen er bleven færdig: Historisk-statistik Skildring af Tilstanden i Danmark og Norge i ældre og nyere Tider, ved Professor A. Nyerup. 1ste Bind; Udsigt over Folkekulturens Fremgang med særdeles Hensyn paa de nærværende Stænders Kaar, den indeholder plan andet: Ochers og Wulfstans Reiser her i Norden inde ma hundrede, med Efterretning om Trællenes, Ovelsbondernes og Jarlernes Sysler og Kaar. Beskrivelse over Danmark og Norge i ellevte Aarhundrede af Adam fra Bremen. Underretning om de ældste Kiøbstedanlæg i Danmark og Norge, om de Gamles Gilder og Gildesskraaer; Beskrivelse over danske Pilegrimes Reise til det hellige Land; Extracter af Lovene og andre Mindemærker fra det 23de Aarhundrede; om Herremændennes og Hoveriets Opkomst; om Havevæsen; Veivæsen, tydsk Øl, og anden Luxus; om Danmarks Afmagt i det 14de og 15de Aarhundrede foraarsaget af den sorte Pest; Hansestædernes Overmod, ondt Naboeskab, o. s. v. Extract af Laugsartikler som kom i de gamle Gildeskraaers Sted, Bondens Hoverie og Landgilde; den norske Handels Beskaffenhed; Efterretning om Pictro Qvirino's Skibbrud ved Nordlandene og hans Ophold paa Øen Røst Aar 1432; om Norges Undertrykkelse samt Bondeslaveriets høieste Spidse i Danmark; Kong Christian 4des Jndretninger til Handelens Fremme, Haandværkernes Opkomst, og Bondens Bedste, om Vornedrettighedens Afskaffelse ved Kong Friderik IV, Bondens Kaar forværres under Kong Christian, den Vi, men forbedres under Kong Friderik V; Bondesagen trende Perioder under Kong Christian Vii, nemlig a) den reverdilderske, b) Herremændenes, og endelig c) den colbiørne sen reventlowske, den koster 8 Mk. paa Trykp. og 10 Mk. paa Skrivp. hos A. & S. Soldin, paa Hiørnet af Fortunstræde og Admiralgade 236.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Hofboghandler Antoniistrædet Nr. 324 og 325. Nytaarsgave til den læsende Ungdom, eller Anviisning til et af Peter Friederich Carel nye opfundet historiskechronologisk Spil, tilligemed 480 dertil hørende korte Biographier af den gamle og nye Historie. Denne Bog troer man vilde være en passende Foræring til Opmuntring for Fliid, da den Unge, som endnu heri ei haver nogen historisk Kundskab, paa en let og morende Maade kan blive bekiendt med Historien. Bekommes for 2 Mk. 8 s. hos Bogtrykker M. J. Sebbelow i store Fiolstrædet 218. Nytaarsgave til Tænkende. Denne Bog der alt er bekiendt Vi under Titel af: Halladat eller den røde Bog af J. F. W. Gleim, er oversat af det Tydske ved Capt. W. H. F. Abrahamson, bekommes for 2 Mk. Trykp. og 2 Mk. 8 s. Skrivp. hos Bogtrykker M. J. Sebbelow i store Fiolstrædet 218.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Fra Pressen er udkommen: Eros, en Nyeaarsgave, udgivet 2) af Her. Kruse, indeholdende Arbeider af endeel af vore bekiendte Digtere: Brun, Frankenau, Frue Koren, Lundbye, Pavels, Pram, Rahbek, Brink Seidelin, Sagen Øhlensleger og Udgiveren, foruden en prosaisk Fortælling: Faddergaven, af den sidste. Faaes i Materie for 4 Mk. 8 s. og indbunden til forskjellige Priser hos Bogtrykker M. J. Sebbelow, boende i store Fiolstræde No. 218.
Berlingske Tidende, 1803-01-07
Det 2det Binds 3die Hefte af evangelisk Magazin for danske Sandhedselskere, er nu færdigt ra Pressen og faaes ligesom de foregaaende Hefter, i Kiøbenhavn hos Boghandlerne Buch ved gammel Strand og Schubothe paa Børsen, i Odense hos Bogbinder Milo, i Aarhuus hos Madame Jessen, i Ribe hos Hører Ewald og i Norge hos Kiøbmand P. Nielsen i Dramen for 20 s. indheftet. Undet Oplag af den rigtige og fuldstændige Udgave af Mei i dingers franske Grammatik, hvorved man paa en nye og let Maade i kort Tid grundigen kan lære sig selv dette Sprog oversat efter den 17de Udgave, 42 Ark stor, faaes for 6 Mk. hos A. & S. Soldin paa Hiørnet af Fortunstræde og Admiralgaden No. 236.