Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-04
Fra de ældste Tider af har denne høie Klippefæstning været bekiendt og meerkværdig, allerførst under Navnet af de herkuliske Statter. Man har stedse anseet den for Nøglen til Middelhavet, og af den Aarsag for høist vigtig. Ved Spaniens Erobring af Morerne fra Africa, indtog den arabiske General Tharer den paa Bierget de liggende Stad Heraklen, og af ham fik dette klippefulde Bierg Navn af Gebel af Tharek, hvoraf ved en siden Nr. 627 R. fordervet Udtale sammes nu førende Navn Gibraktar har sin Oprindelse. Morerne beholdte endnu længe denne Fæstning i Besiddelse, efterat de vare fordrevne næsten af heele Spanien. J Aaret 1349 blev Gibraltar tvende Gange forgieves beleiret af Kongen af Castilien, Alsons den 11te, der tilsidst døde i Leiren af Pesten. J Aaret 1462 under Kong Henrik den 4de af Castilien, blev Gibraltar efter en langvarig Beleiring indtagen ved den berømte General Johan Alsens de Guzman, første Hertug af Medina Sidenia. Efter den Tid blev denne Fæstning under spansk Herredømme indtil Aaret 1704 i den spanske SuccessionsKrig. I dette Aar lod sig den engelske Admiral Rokke tilsyne med den da forenede engelske og hollandske Flode paa Reeden for Gibraltar den 21de Julii. Her var Admiralen saa lykkelig, at han, ganske imod Formodning ved et derpaa vovet Forsøg kunde giøre Landgang. Han havde aldeles ikke den Hensigt at indtage Fæstningen, ei heller Tropper hertil nærværende; men da nogle Matroser, sikker kunde gaae i Land, saa blev under den modige Prinds Georg af Hessendarmstadt 1800 Mand Søesoldater sat i Land, og Pladsen al Forening med Landsiden afskaaren. Den 23de Julii indsperrede derpaa Skibene Fæstningen fra Søesiden, og dreve den svage spanske Besætning fra Batteriet hen paa det sydlige Bulverk. Man vovede en Storm, og da der ved samme et stort Batterie blev indtaget, overgav Commandanten Don Diego de Salinas sig den 24de Julii med sin Besætning, af ikke flere end 110 Mand bestaaende, til Engelænderne. Siden den Tid har Pladsen stedse været i Engelændernes Hænder. Spanierne, der vel indsaae Fæstningens Vigtighed, belerede den strax igien i October 1704, og tilsidst blev den spanske General, Margreve de Valedarius, forsterket med franske Hielpetropper. Endelig bekom Mar Nr. 628 ; skalken de Tesse Commanden ved Beleiringen. Sam, me angreb Fæstningen og med største Heftighed, indtil den 15de Martii i Aaret 1705, hvorved flere end 8000 Bomber bleve kastede i Stedet, og over 70000 Kanonskud gjorte. Men den 10de Martii var allerede en engelsk Undsætningsfløde under Admiral Leake ankommen Gibraltantil Hielp. Denne befriede Fæstningen ved Fordrivelsen af de for samme liggende franske Skibe strax fra Jndsperringen til Søes. Herpaa ophævede Marskalk de Tesse Beleiringen, og forandrede samme til en blot Jndsperring til Lands. Samme Jndsperring vedvarede indtil YttrechterFreden, i hvilken Spanien formelig afstod Fæstningen Gibraltar til Kronen Storbritanien. Siden den Tid har Spanien endnu ofte gjort nyt Forsøg paa, igien at erholde Pladsen; ja endog forgieves beleiret den fra 22de Februarii 1727 indtil den 26de Junii i samme Aar. J nærværende Krig blev strax efter Krigserklæringen med Engeland Gibraltars Beleiring igien foretaget i Julii Maaned 1779, hvilken hidindtil har vedvaret, og hvis Udfald formodentlig med første kan ventes. Politisk. Nogle holder for, at Folkemængden skal være et Beviis paa den største Magt og Rigdom udi en Stat: andre vil paastaae, at man i denne Sat maa omvexle Virkningen med sin Aarsag, thi et Lands Rigdom bestaaer ikke just sammes Folkemængde, men den er en Følge og Virkning af Landets Rigdom og Overflødighed. De siger, at udi et Land, som er forsynet med Frugtharhed, og alle Ting som henhører til Nødvendighed og Beqvemmelighed, feiler der aldrig paa Menneskenes Formerelse. Men naar Menneskene en Tid lang har formeret dem, saa geraader den største Deel af samme, endog udi det beste Land, i Man J 629 Nær gel og Armod tillige med de deraf flydende bedrøvelige Følger, China bliver anført som et Exempel paa samme. Dette Rige bestaaer af 15 Provintzer, og enhver af dem er saaledes besat med Mennesker, at de kan udgjøre besyn, derlige Stater, samt udlevere den Høimodigste Prinz en Mængde Undersaatter for at mætte sammes Herskesyge. Man tæller i det ringeste 8 Steder der i, som ikke viger Paris i Henseende til Størrelse og Folkemængde, og over 18 andre Steder, som i det mindste ere ligesaa store som Lyon, Rouan, eller Bourdeaux. Stedernes Tal som ere af middelmaadig Størrelse ongefehr som Oricans, beløber sig til 200, og desforuden gives der 1200 mindre Steder, samt en stor Mængde vel beboede Landsbyer.