JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Berlin, d. 11 April. J Forgaars passerede Prindsen af Schmahls Gemalinde herigjennem. Hunkommer fra Küstrin og reiser til Magdeburg. Kongen af Westphalen er med sit følge ankommen til Glogau og Kronprindsen af Würtemberg er ligeledes med sit følge ankommen fra Leipzig og afgaaet til Schlesien. - Den Liegnitzske Regjerings Militair-Deputation opfordrer i Aviserne til at indføre Brændeviin og Ærter fra andre Provindler og Slagterqvæg fra Hertugdømmet Warschau, da de stærke Gjennemmarscher love god Afsætning paa disse Artikler. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Rom, d. 22 Martii. J Morges Kl. 3 have vi her havt det stærkeste Jordskielv, som vi i lang Tid mindes at have oplevet. Stødet holdt ved med lige Styrke omtrent 25 Secunder og ledsagedes af en Bulder, der var lidet forskjellig fra Torden. Bevægelsen var vaklende, og i en Retning fra Norden til Sønden; Himlen var klar, Luften reen og Temperaturen maadelig, siden blev Atmosphæren opfyldt med tykke Skyer. Det store Stød havde henimod 11 1/2 om Aftenen nogle svagere vaklende Bevægelser som Forløbere og lignende fulgte henimod Morgenen Kl. 4. J Almindelighed have alle Bygninger lidt noget. Nogle Blokke af Cor nicherne paa Coliseum ere styrtede ned. J St. Peterskirken er den lille Trappe til Kupplen, nogle Ruder og noget Mosaik bleven beskadigede. En Kone død af Forskrækkelse. Et sammenstyrtet Landhuus uden for St. Pauls=Port har begravet en Fader med sine 2 Børn under sine Ruiner. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Fra de Jtalienske Grændser. Ved det stærke Regnveir var, efter Beretninger fra Verona af 20 Martii, Bjergstrømmen Alpon stegen til en frygtelig Høide. Med uimodstaaelig Magt ødelagde den Steenbroen Della Mota. J det Øieblik Buerne styrte ind befandt der sig paa Broen mange Mennesker, som Nysgierrigheden havde lokket did. Af disse bleve de fleste reddede ved hurtig Hielp, men 6 maatte betale denne Uforsigtighed med Livet. (S. B.) London d. 24 Martii. Efter Breve fra Buenos Ayras har Goyoneche, der anfører Armeen mod Patrioterne, udøvet mange Grusomheder. Hans Fremfærd har foranlediget en almindelig Jnsurrection blandt Jndbyggerne og Jndianerne, som have brugt skrækkelige Repressailler mod de europæiske Spaniere. - Som vi erfare, ere mange falske Banknoter paa 1 Pd. i Omløb. - J Fredags sendte Prindsregenten et Budskab til Parlamentet. Det havde Hensyn til Prindsessernes Pensioner. Under Discussionerne udgjorde Uenighederne imellem Regenten og hans Gemalinde en Deel af Debatterne. (Hamb. Corr.) Kr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Mariboe d. 13 April. Udtog af en Skrivelse fra Flensborg af 5te April d. A.: J afvigte Paaskedage er her i Byen udøvet en Skjændsels daad, som grændser til Umenneskelighed. Et Qvindemenneske, der forhen har faaet Børn uden for Ægteskab og derfor allerede været i Tugthuset, har født et Barn i Dølgsmaal, strax aflivet det og kastet det i en Tønde med Vand udi; men denne skjændige og unaturlige Handling blev strax paa Øieblikket ved Politiets Virksomhed og Kraftfuldhed undersøgt, opdaget og den Skyldige overleveret i Rettens Hænder. - Af Mangel paa Snee har man ei den hele Vinter kundet komme til at kjøre i Slæde. - - Ved Licitationen paa Mariboe Raadstue den 11te dennes paatog Hr. Kjøbmand Sidenius sig at levere for Jndvaanerne i Mariboe 24 Tdr. Rug for 30 Rdlr. 1 Tde. og 40 Tdr. Havre for 18 Rdlr. 1 Tdr. til Kongelig Tjeneste. - Den første Søndag efter Paaske bleve i Domkirken her i Mariboe confirmerede 11 Drenge og 16 Piger, tilsammen 27. En blev afviist for begaaet Tyverie. - 1 Pot Brændeviin er stegen til 1 Rdlr. 2 Mk. At brænde og sælge Brændeviin kan nu med Rette kaldes den sande Alchymie, den Vises Steen og det virkelige arabiske Pulver. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Odense, den 14 April. J Søndags holdt vor nye Stiftsprovst Dr. Tetens sin Tiltræde ses=Prædiken i St. Knuds Kirke, Dagens Evangelium om den gode Hyrde gav Hs. H. Anledning til at vise, at den værdige Religionslærer bør stræbe at ligne Jesus som Forgænger og Mønster. Om Hans fortræffelige Udførelse af dette Emne er kun en Stemme blandt dem som hørte Ham, ogsaa de som ikke hørte Ham ville sikkerlig ikke forsømme den næste og alle følgende Gange at høre den sande store Taler, med hvem Stiftet og især St. Knuds Menighed har saa megen Aarsag at lykønske sig. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Odense, den 14 April. Til Afsked for denne Vinter=Saison blev i Aftes paa Odense Theater givet en nymodens theatralsk Underholdning, bestaaende af et stort tragiskomiske Qvodlibet i 3 Afdelinger, eller enkelte pikante Scener af 16 forskjellige Stykker, hvilket morede meget. Til Slutning holdt Hr. Skuespiller og Regisseur Giron i Directionens og Selskabets Navn en smuk Afskedstale, hvorpaa lød et eenstemmigt Klap og Bravoraab fra det propfulde Huus for denne Thalias udmærkede Dyrker. Efter at Dækket var nedrullet, fremkaldtes den ogsaa med Reete yndede og sjeldne Acteur, Hr. Unzer, for at modtage en lignende Hylding, for hvilken han paa Stedet i ligesaa skjønne som beskedne Udtryk bevidnede sine taknemmelige Følelser." Jkke mindre paaskjønner Publikum Hr. Schwarzs ædle Spil, som, forenet med de heldigste Naturanlæg, lader det lykønske denne unge Kunstner til, stedse at komme det høie Maal nærmere, han saa uafladelig eftertragter, ligesom overalt Directeuren og det hele Personale fra først til sidst hverken har sparet Flid eller Talenter for, enhver at bidrage sit til at fortjene den almindelige Bifald og Tilfredshed, der da et dansk Theater nu engang synes ikke her at ville trives for Bestandighed - til Afsked levende vakte Ønsket om, til en anden Vinter atter at kunne glæde os til en af de reelleste og meest Sindsforfriskende Nydelser. - Odense kan nu ven ke to nye Klædefabriker paa een Gang, da en Mand fra Fridericia i disse Dage har kjøbt en Gaard paa Torvet, for der at anlægge en slig Fabrik. (Hempels Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Viborg, d. 13 April. Hr. Pastor Bendix, i Vestervig, Thisted Amt, har ladet en hos sig tjenende Seminarist, der forstaaer Kurvefletning, i Vinter lære de Børn samme, som gik til Confirmation, naar Læsetiden var endt. Børnene lærte med Lyst og nogle gjorde saa god Fremgang, at de paa egen Haand kunde forfærdige Kurve. En enkelt Stork kom til Viborg den 9 April. Frosten vedvarer og den slemme Koldfeber grasserer i alle Landets Egne, dog meest paa Landet. (Viborg Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
J Nat Kl. 12 1/2 opkom Jld i Brygger P. Larsens Gaard i Torvegaden paa Christianshavn. Jlden havde taget saameget Overhaand, at det var umueligt at standse den førend henimod Kl. 4, da hele Gaarden var lagt i Aske. Ved Brandanstalternes utrættelige Anstrængelse blede Luernes videre Udbredelse imidlertid dog forekommet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mod CardiNiende Aargang. No. 33. Tre Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 21 April 1812. Kongeligt aabent Brev angaaende et Universitets Anlæg og Jndretning i Kongeriget, Norge. be Aars 2. Ri
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-21
Ved Vor Befaling af 2den September f. A., som i sin Tid er bragt til offentlig Kundskab, have Vi bestemt, at i Vort Kongerige Norge skulde oprettes et fuldstændigt Universitet, saaledes, at ved samme ikke blot skulde foredrages academiske Videnskaber for de egentlig Studerende, som have til Hensigt at danne sig til Lærde og til videnskabelige Embedsmænd, men ogsaa gives hensigtsvarende Underviisning i almeennyttige Kundskaber for den, hvis nærmeste Formaal er, at vinde practisk Duelighed for det borgerlige Liv. Ved samme Befaling have Vi skjænket visse Samlinger af Bøger og Naturalier til dette Universitet, og foreløbigen. dertil anviist Jndtægter og Jndtægtskilder, foruden de frivillige Bidrag, som ere indkomne eller maatte indkomme. For at see denne Vor Befaling sat i Udførelse, og for at forkorte de Omhandlinger, som dertil maatte forberede, have Vi dernæst overdraget til en af Os nedsat Commission, at overlægge, og til Os at indgive allerunderdanigst Forslag om de tienligst eragtende Hovedbestemmelser for bemeldte Universitets Anlæg og Jndretning, med Hensyn saavel paa Stedets Valg til Universitet, og dets dermed i Forbindelse staaende occonomiske Jndretninger, som og paadets egentlige academiske eller indre Organisation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-21
Efterat have modtaget Betænkninger og Forslage fra denne Commission, og efterat have nøie overveiet en saa vigtig Sag fra alle Sider, have Vi angaaende de første Hovedbestemmelser, som ansees nødvendige, besluttet, og befale derom følgende 31. Universitetet i Norge skal oprettes i Christiania, naar de dertil fornødne og beqvemme Bygtingspladser der ere erholdte. 12. Det foreløbigen bestemte Antal af faste Universitetslærere skal udvides til 25 Professorer, foruden, 2 Lectorer. 3. Universitetslærerne fordeles til 8 Hovedvidenskabsfag, nemlig det theologiske, det juridiske, det medicinske, det philosophiske, det mathematiiske, det naturvidenskabelige, det philologisk historiske og det statsoeconomiske. 44. Universitetslærernes Lønninger, ligesom og det, der udfordres til de øvrige væsentlige og staaende Udgifter ved Universitetet, skal, saasnart Tider og Omstændigheder det tillade, ansættes i Korn eller Kornværdie efter Capitelstax; men saalænge indtil dette kan skee, blive Embedslønningerne foreløbigen ansatte i dansk Courant med de Tillæg i Species, som for andre Vore i dansk Courant lønnede Embedsmænd ere bestemte. 6. Til at indrette og opretholde Universitetet have Vi i de Hjelpekilder, som i Vor befaling af 2den September f. A. ere nævnte, fundet, og derfra tillagt Universitetet saadanne Jndtægter, som Vi til Øiemedet have anseet tilstrækkelige, uden at derved det Fornødne og Hensigtsvarende skal savnes for andre offentlige Indretninger, som ved disse Hielpekilder underholdes; og forsaavidt bemeldte Hielpekilder ikke i Begyndelsen kunne strax afgive alt det for Universitetet Fornødne til dets aarlige Udgifter, have Vi bestemt, at det dertil Manglende kan foreskydes af Vox Casse, saavidt behøves. 6. Planer til Bygninger for Universitetet ville Vi ved duelige og betroede Mænd, som dertil udsees, lade affatte, og til at drage Omsorg for Bygningsarbeidets Udførelse have Vi under Dags Dato udnævnt en Bygningscommission i Christiania, som strax træder i Virksomhed efter de befalinger, Vi derom have tillagt den. 7. Medens Bygningsarbeidet, og de dermed forbundne occonomiske Jndretninger, under bemeldte Commissions Opsyn, og locale Bestyrelse gaae frem, og medens de videnskabelige Samlinger af Bøger, Naturalier og des. foranstaltes tilsendte, modtagne og opbevarede, ville Vi efterhaanden udnævne de Mænd, som Vindsee til Lærerposterne ved Universitetet, saaledes, at de til en estemt Tid, sættes i Virksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-21
For den videnskabelige Organisation have Vi antaget trende Perioder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-21
den første Periode ansættes 6 a 7 Universitetslærere. De udnævnes saa betimeligen, at de kunne tiltræde deres Embeder i det seneste inden Maji Maaned 1813, paa det at Examen Artium for de unge Studerende, som i det Aar dimitteres fra de lærde Skoler, kan holdes i Slutningen af Junii Maaned, og disse Studerende i det første academiske Aar, som begynder med August Maaned 1813, høre Forelæsninger over de forberedende Videnskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-21
J den anden Periode, som begynder med det andet academiske Aar i 1814, skulle tilkomme i det mindste endnu 4 Professorer, alle saa betimeligen udnævnte, at de kunne være ankomne til Christiania i det seneste i Maji Maaned bemeldte Aar, paa det at de Studerende, som have underkastet sig Examen Philosophicum, kunne efter Slutningen af det første academiske Aar nu gaae over til at begynde deres Hovedstudier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-21
Den tredie Periode indtræder med 1ste August 1815, naar de øvrige Universitetslærere. ere udnævnte og ankomne til Universitetet, og fra den Tid af maae det saaledes fuldstændige Universitet føre Navn af Universitas RegiaFredericiana. Skulde imod Forventning, formedelst uovervindelige hindringer, nogen af de foranførte Perioder, især den tredie, ikke kunne indtræde til fornævnte Tid, da skal den dog paaskyndes saa meget, som efter Omstændighederne er mueligt. Angaaende Universitetslærernes Stilling og Forhold til hinanden, den academiske Borgerrets Erhvervelse, Forelæsninger, Studier, Examina, Understøttelse for trængende Studerende og den academiske Disciplin m.v. ville Vi i sin Tid, naar Universitetet sættes i Virksomhed, lade det Fornødne bekjendtgjøre efter de Grundsætninger, som Vi desangaaende allerede have bifaldt og anraget; imidlertid bestemme Vi herved, at ogsaa Embedsexamina skulle holdes i Christiania som i Kjøbenhavn efter den Orden, som for samme nærmere vil blive foreskrevet, saa at det skal staae enhver Studerende frit for, at underkaste sig saadan Examen, i hvilket af Vore Riger, han finder det sig beleiligst. 10. Universitetet i Norge skal i alle Maader have samme Friheder og Rettigheder som Universitetet i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-21
Ved saaledes at beslutte om Hovedbestemmelserne, have Vi tillige befalet Vor Direction for Universitetet og de lærde Skoler, under hvilken ogsaa Universitetet i Norge er henlagt, at see Planen for samme saavel i det Hele som i dens enkelte Deele nøiagtigen iværksat, ligesom Vi og allernaadigst og paa det kraftigste have paalagt bemeldte Direction, at fremskynde Jværksættelsen og Udførelsen med mueligste Anstrængelse, paa det Vi desto før maae kunne nyde den Tilfredsstillelse, at see Frugterne af et Værk, som Vi med landsfaderlig Deeltagelse og Kongelig Omhue have grundlagt, og ønske fuldført, til Gavn for Vore troe og kjære Undersaatter i Almindelighed, og dem i Vort Rige Norge i Særdeleshed. Skrevet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 10de April 1812. Federik R. Malling. Moldenhawer. Rothe. Treschow. Sand Kierligheds Værd og Lyksalig Kierlighed, Guist fra Guddommens Lue, Mægtigen gjennemglød hvert Bryst! Da under Himlens straalende Bue, Troned kun Dyd og reneste Lyst. Lasterne flygted fra smilende Jord. Had og Misundelse ikke man kjendte. Jngen Bandit, blev leiet til Mord. Krigslynets Flammer ei brændte. Da ei til Udaad, hvorved vi gyse Os Fanatismen stormed frem, Loftende Mordbrandsblus at belyse. Veien til Himlen, Aandernes Hjem. Tyrken og Kristnen omfavnedes glad. Fred sammenknytted vor Jords Myriader. De i Naturens Tempel tilbad Enigen Aandernes Fader. O, da vor frugtbekrandsede Klode Blomstrede, liig et Eden skjøn. Gode sig venligt knytted til Gode. Veldaad var Hæder, Hjerter dens Løn. Axkronte Slette og lysgrønne Vang, Susende Skove og kneisende Fielde Tonte i frie og blidelig Sang Høit om Samkierligheds Vælde. Nu, Paradiset ei er forsvundet. Loft kun, Cherub, dit Flammesværd, Altid de Gode have det fundet. Døbt det i Hjertet rodfæstet er. 2 Skrevet for et Privattheater som Slutningssang til Stykket: Eremiten paa Formentara. Derfra fremspire i tusindetal Blomster, som herlige Frugter indhylle. Skovkrandste Bjerg, arbølgende Dal. De til et Eden omtrylle. Venner, i blid Samkjerligheds Kjæde, Vandre vi froe til Maalet hen Da er vort Jordliv Himmelens Glæde. Hisset den os omfavner igjen. Livet er Dæmringens graanende Skiær, Døden vort kommende Livs Morgenrøde. Hisset vil den, som Hjerte har her Blideste Dagstraaler møde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-21
Den Vellystiges Karakter. Min Brøde villig jeg tilstaaer. at Hver Pige jeg omarmer gjerne, Brunetten med det mørke Haar Og Øiet liig en Aftenstjerne, Blondinen med de Øine Blaa, Hvori jeg til en Himmel saae. Hiin nynner blidt en Elskovssang, Jeg røver Kys fra Rosenmunden; Og denne ved sin Cithars Klang Mig lokker ind i Myrtelunden. En Tredie ei et Bogstav veed, Men Smillet tænder Kierlighed. Hiin triner frem med Majestæt, Hvor gad jeg hende overvinde! J Dandsen svæver denne let, Hun er min søde Huldgudinde. En Tredie har kun Landsbyeskik. Mig fængsler hendes skjelmske Blik. Den unge Alder tryller mig. Den modne ogsaa mig behager. Hiin er ved Skjønhed elskelig, Hos denne Elskovs Kunst indtager. Ja, hver en vakker Pigelil Paa viden Jord jeg favne vil. Den Vellystiges Endeligt. Hvo sidder i Skyggen af Løntræets Gren Ved Aaens Bredde saa haables og eene? Ei rislende Bæk i harmoniske Gang, Ei Fuglenes lisligt tonende Sang, Fremlokker et Smil af hans matte Øie. See, Solen i luende Glands fra det Høj Opliver hver Blomst ved solvklare Be Men dødbleg sidder han der og fryser. Det rasler i Løvet, og pludselig Skræk Jgjennem hans marvløse Lemmer gyser. Ei legende Børn opmuntre hans Aand. Ei trøstende Mage lindrer hans Qvaler. En Ven selv et rækker ham hielpende Haand. Hvor Lidelsen sig i hans Aasyn maler. Ham blomstrende Jord er en rædsom Ørk, Og Himmelens straalende Hvælving mørk Som Midnattens Mulm, naar Stormene hvine Og Gjenfærde op af Gravene trine. Ha! Det er Vellystens usle Træl Nu pines hans Legen, nu ængstes hans Siel. Som Kæmpe i Livets Vaar han fremtraadde. Men hastig knustes hans Ungdoms Kraft. Alt Olding med hentørret Levesaft Han martres af Angerens æddrede Braadde. Tilbage hans Blik tør ei vende sig; Hans Liv stander for ham en Mordengel liig. Mod Evigheden tør han ei skue; Hans Lod er at lide og sukke og grue *). Horrebow, Decanus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-21
De to sidste Stykker ere Sange af et Skuespil, betitlet Anakreon, som jeg arbeider paa Svar paa de i Skilderiet No. 28 fremsatte 4 Spørgsmaale. Til 1ste. Det synes ikke, at Flyttedagens Udsættelse medfører nogen Forandring i Leien. Vel menes, at den nærværende Leier vinder fri Boepælen Maaned; men det er ikke Tilfældet; thi hvorhan flytter hen maa han igjen betale fuld halvt Aars Leie. Jeg troer derfor, at den nærværende Leier ikkun bør betale et halvt Aars Leie nu, imod igjen, hvor han henflytter, at betale et halvt Aars Leie til Michelsdag, hvorved i Almindelighed hverken Vært eller Leier taber. Til 2det. Det formenes, at Forordningen er anvendelig paa alt, hvad der er leiet til de bestemte Flyttedage med lovlig Opsigelse; hvorimod jeg troer Leiecontracten bør være Reglen, hvor der enten er leiet paa en bestemt Tid, eller uger eller maanedsviis. Til 3die. Den, som har indgaaet et halvt Aars Caution for en Leier, er sikkert ikke pligtig at vedblive saadan Caution for endnu et halvt Aar. Heraf følger, at den Leier, som ikkun har leveret Værten Caution for Leien til Michaeli, ogsaa er pligtig at levere Sikkerhed for næste halve Aar, ifald han vil blive boende længere end til Michaeli, og hvorom han bør erklære sig paa Værtens Opfordring. Vil Værten derimod ikke tillade Leieren at flytte Michaeli, uagtet Caution ei kan stilles forVinterleien, saa maa det antages, at han betroer ham Leien, og hvorom da til Fahrdag forholdes efter Anordningerne, om Leien ei betales. Til 4de. Dom til Leiecontractens Ophævelse var vel her det retteste; thi den Leier, som ei betaler sin Leie, og saaledes ikke opfylder sin Contract, kan efter Sagens Natur ei gjøre Paastand paa Brugen af den leiede Ting. J øvrigt kan man antage en Leier sikker for 1/2 Aars Leie uden at deraf følger, at man har erkjendt hans Suffisance for længere Tid. Naar man altsaa vidnesfast opfordrer Leieren til, enden St. Hansdag at stille Sikkerhed for Vinterleien, og saadan Sikkerhed dog ikke stilles, saa troer jeg, Eieren kan opsige Leieren til at flytte Michelsdag, naar Opsigelse iøvrigt efter Leiecontracten kunde finde Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-21
J øvrigt troer jeg, at Forordningen ikkun vedkommer de Leiere, som boe paa lovlig Opsigelse; thi hvor en Leiecontract er indgaaet paa en bestemt Tid, synes det den burde holdes, fordi Eieren kan have disponeret over det Udleiede, før Forordningen udkom. Af samme Grund synes det og, at Opsigelser, som vare skeedte førend den Tid, burde gjelde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-21
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-21
Jndenlandske Efterretninger. Norske Efterretninger. Til Hr. Capit. Mariboes Papirfabrik modtages i Christiania Klude paa følgende Vilkaar: En Skjæppe godt Byg leveres enten for I Bismerpd. 6 Mk. blegt Lærred og blegt Strie om hinanden eller for 1 Bismerpd. blegte Lærredsklude, fri for Strie eller ublegt Strie. Ligesaa tilbyde Dherr. Glad & Huus sig at modtage saadanne Klude enten for rede Penge eller Korn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-21
J Christiania Avis læstes nylig følgende, dat. Drammen d. 31 Martii. Justitsr. WexelsensCommissionair, Hr. Ad. Hjorth i Drammen, har for et Pan Maaneder siden faaet fra Aarhuus en Ladning Kornvarer, circa 3000 Tønder, hvilke hidtil have været solgte til 50 Rdlr. D. C. for Rug og 40 Rdlr. for Byg pr. Td., men da Mangelpaa Kornvarer er saa betydelig, at Bonden reiser flere Mile, for at hente 1/3 og 1/4 Tønde, saa har Justitsr. Wexelsen givet Ordre til Hjorth, ikke at sælge mere, da dog Beholdningen er betydelig og Fordelen synes overdreven, fornemmelig da Kornvarerne ere leverede af Magazinerne i Aarhuus med 6 Maaneders Credit. Saaledes have flere Bønder maattet reise tilbage med uforrettet Sag. Derpaa har benævnte Hr. A. Hjorth i Drammen taget til Gjenmæle. Han erklærer, at han, i den Formening, at Eiendomsretten tillader enhver at raade over sin Eiendom efter eget Tykke, havde været aldeles taus ved hiin Klage, dersom den anonyme Klager ikke havde tilladt sig adskillige Usandheder, hvilke han seer sig nødsaget til at gjendrive. Da han først i forrige Maaned modtog ovennævnte Kornvarer, stode Priserne her saaledes, at de ikke uden betydeligt Tab for Afsenderne kunde sælges, og det var altsaa naturligt, at hans Committentere, paa Efterretningen, herom, gave Ordre, ikke at sælge samme Denne Ordre indløb, førend Kornet var oplodset, altsaa ikke, som Klageren siger, førend det begyndte at stige. At Stædet manglede Korn, kunde hverken han eller hans a 338 bon. Committeentere formode, da der otte Dage førend dette Partie Korns Ankomst blev tilbudet dette Stæds Handlende en Qvantitet Byg til 22 Rdlr. Tønden. Men da han erfarede, at, i det mindste efter Anseelse, ingen Handlende der paa Stedet havde Korn, at sælge, troede han at burde gaae udenfor sin Ordre og overlod derfor Stedets Jndvaanere en Deel i smaa Qvantiteter til saadanne Priser, der stode i Forhold til Priserne i Danmark. At Priserne desværre ere overdrevne høie, vil han ikke nægte; men naar en Tønde Rug i Aarhuus koster, 28 Rdlr., saa indseer han dog ikke, at det er for meget, naar den af Loftet her i Drammen er solgt for 36 Rdlr., og en Deel af Skibet endog til 34 Rdlr., ikke som Klageren anfører til 40 Rdlr., især naar man betænker, hvad Fragt og Assurance beløbe sig til. At nogen Bonden skulde være reist flere Mile, for at hente 1/2 eller 1/4 Td., erklæres for en Usandhed, da ingen saadan ubetydelig Qvantitet har været nægtet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-21
En Kirsten Olsdatter efterlyser sin Mand: A. C. Rogstad, Smed af Profession, som for omtrent tolv Aar siden gik fra hende, og som hun i den hele Tid forgjeves har søgt at faae Kundskab om. Dersom han efter denne offentlige Jndkaldelse ikke indfinder sig, saa anseer hun deres Ægteskab for ophævet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-21
Den 1 April solgtes i Christiansand det af den franske Caper Figaro opbragte Americanske Prisskib Zeno, drægtig 209 Tons, bygget i Salisbury, med sammes indehavende Ladning, bestaaende af Caffe i Sække og Foustager, brune og hvide Havannah Sukkere, Carol. og Louise Bomuld, Campechetræe, Muskatnødder og Krydernelliker. Bærums ordinaire Jern er forhøiet til 85. Rdlr. Skippd.