JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
- Under Tumulten ved Vesterport i Fredags Nat bleve to Soldater slemt qvæstede i Ansigtet, og nogle Civile skulle ligeledes være ilde medtagne ved Bajonet stik. Den reqvirerede Militairhjælp kom lykkeligviis, ikke til Anvendelse, da Folkemængden forinden havde adspredt sig, og de ankomne Husarer trak sig tilbagetil en af Sidegaderne, for ikke at forstyrre de fra Tivoli i det samme tilbagevendende Gjæster. Men forinden var det kommen til alvorlige Sammenstød; Pøbelen havde modtaget Vagten med Steenkast og ituslaget alle Ruderne i Vagthuuset. (Fl. Bl.)- Om den ved Vesterport forefaldne Tumult læses Følgende i O. Ths. Avis: "Da Skildvagterne vilde ved Midnatstid tilbagevise den paa Volden forsamlede Folkemængde, kom det til en Strid, hvori Vagten blev overvældet, frataget Geværerne, og enkelte Soldater saarede, ligesom ogsaa den vagthavende Commandeersergeant skal være lemlæstet. Det maa vist fornemmelig tilskrives Dennes Malconduite, thi Vagten var forstærket, og bestod af 50 Mand, og med en saadan bevæbnet Styrke maatte han dog vel kunne gjøre ryddeligt, uden at det skulde komme til slige sørgelige Yderligheder. Der blev reqvireret Forstærkning fra Casernerne, men da den kom, var Alting roligt. De saarede Soldater bragtes til Hospitalet, men deres Saar skulle dog ikke være livsfarlige. Af Civile skal der Jngen være arresteret, og man tør saaledes haabe, at denne Sag ikke vil have videre Følger. – Man veed nu, at Antallet af de fremmede Studenter havde været 580, nemlig 173 Upsalensere, 284 Lundensere, og 123 Nordmænd. Af Private, som ved denne Leilighed havde gjort betydelige Opoffrelser, nævnes en Kjøbmand, der havde givet 1000 s; en Anden Logis til 20 Gjæster og 10 Vogne frit, en Tredie 300 Flasker Rødviin og 100 Flasker Champagne; og saaledes Flere. De 8 Smaadrenge, som ved Afskeds-Sexaen i Tivoli forrettede Mundskjænkertjeneste, vare deels klædte som Nisser, med høie, spidse, røde Huer, deels som Bachanter i Tricot med Viinløv om Hovedet og om Lænderne. Paa det store Stykfad, som laae i Midten af Arena, var anbragt følgende Jnskriptioner: "Edite, bibitte, collegiales, post multa secula pocula nulla (Spiser, drikker, Kammerater, om hundrede Aar vanker der Jntet meer); nedenunder: Hjælper Eder selv!" og "Skandinavisk Banco.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
(en egen Composition af Punsch.) Fyrværkeriet var denne Aften ganske udmærket. Jsær tog sig en brændende Busk paa Vandet, hvori de skandinaviske Farver: Rødt, Guult, Blaat og Hvidt, vare anbragte, ganske fortræffeligt ud. Der var solgt 10,000 Billetter, til den forhøiede Priis 3 ½ Stk. (L. F. Av.)- Endeligen var det sidste Afskedsøieblik kommet - hedder det i et Brev fra Kjøbenhavn - da de trende Dampskibe skiltes under de meest levende Jubelraab: Upsalenserne dragende mod Syd, Lundenserne mod Øst, og de Danske mod Vest tilbage til Havnen, hvor de paa Veien endnu udbragte et Hurra for Laurids Skau, som man opdagede krydsende i en Seilbaad, og ved Jndløbet til Havnen for det elskede Fæ(Ths. Av.) dreland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Det sidste Farvel af de upsalensiske Studenters Sangforening var saalydende: Farval! Du fest med din fridskilla gland, Hvars like i Norden ej fanne, Farvil, För minnet en harold du star, Bebudande Skandiens var. Farval! Farval! Du vana, du herrliga land, Du Gesions smilende" strand. Farviil! I sammen na blanande sjöSkont blomma, du tjusande 6. Farval!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
FarvalI söner af Skjoldungaars blod, I kampar med riddaremod, Farviil! "Fast natten i Norden var lang, Sa blef det dock morgen engang. Farvil, - Man omtaler her i Staden en ret mærkelig Begivenhed. For flere Aar siden havde en herværende Handelsmand pludselig gjort sig usynlig, efterladende sig en betydelig Gjæld til flere Creditorer, og senere hørte man, at han var død i Udlandet i Fattigdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
J disse Dage skal nu hans Søn være ankommen hertil i det Øiemed at afgjøre hele sin Faders Gjæld, da han ikke vil, at der skal klæde nogen Plet ved hans Faders Minde. Kort forinden sin Faders Flugt var han tagen til London som Contoirist; her havde han erhvervet sig sin Principals Agtelse, havde giftet sig med hans Datter og tilsidst arvet hans betydelige Formue. Naturligviis er han her i Staden bleven modtaget med aabne Arme af sin Faders Creditorer, der ikke havde ventet at erholde en Skilling af deres Tilgodehavende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
En her bosat og gift ung Jtaliener, hvis Omstændigheder vare meget smaae, er igaar afreist til sin Hjemstavn, for at modtage en meget betydelig Arv, som ganske uventet er tilfaldet ham efter en fjern Slægtning, til hvem han ikke havde det ringeste Bekjendtskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
- Det var Søndagen den 15de Juni, det sørgelige Tilfælde passerede, at den almeenagtede og afholdte Hr. Langheim paa Ringstedkloster (Søn af Apotheker Langheim i Haderslev) berøvedes Livet ved Uforsigtighed med et Gevær. Alt i flere Dage havde han gaaet efter en Skade, som gjorde Fortræd i hans Have. Bemeldte Dags Efterm. Kl. 4 gjorde han igjen Forsøg paa at skyde den, og efter forgiæves at have gaaet omkring i Haven, som er en almindelig Lyst- og Spadserehave for Ringsted Byes Beboere, satte han sig paa en Stol lige udenfor Havestuedøren, hvor Bøssen, som staaer særdeles let, gik af, Skuddet ind i Siden og ud igjennem Skulderen. Paa hans Anskrig kom Huusjomfruen, og fandt den Ulykkelige svømmende i sit Blod, med Piben, hvoraf han havde røget, endnu varm ved hans Side. Faa Timer efter var han ikke meere. (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Ved Tallotteriets 1403 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 83. 86. 13. 40. 33.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Skibs-Efterretninger. Fra Berlin meldes nu, at Underhandlingerne med Danmark ang. Sundtolden formodentlig ganske ville blive afbrudte, da Sverrig har gjort betydelige Jndrømmelser, for i Forening med Preussen at lade grave den oftere omtalte Kanal, ved hvilken Passagen, igjennem Sundet ganske kan undgaaes. (H. Brs)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
J Flensborg skal om kort Tid anstilles Forsøg, med et Paketseilskib, hvori der indrettes en Maskine med Skovlhjul, og hvorved man haaber at kunne fremdrive Fartøiet i stille Beir alene ved Haandkraft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
- Dampskibet Frederik den Sjette er blevet kjøbt af Hr. A. Fibiger, og Skibets Route er bestemt saaledes, at det eengang om Ugen gaaer fra Kjøbenhavn til Flensborg igjennem Grønsund, og underveis vil anløbe flere Stationer, samt eengang om Ugen vil gaae til Aarhuus eller Horsens. Skibet bliver paa det hurtigste udrustet, og vil om meget kort Tid begynde dets Fart. (B. Td.)Man er daglig skrives der fra Svendborg, beskjæftiget med at bjerge Gods fra Vraget af Dampskibet "Caroline Amalie", som nu ogsaa er forladt af Capitainen, der er afgaaet til Khvn. Skibet hænger endnu med Agterenden paa Steenrevlen, men skal nu være knækket midtskibs; Maskinrummet er opfyldt med Sand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Havde Dampskibet ikke i det ulykkelige Øieblik havt Seil til, der efter Maskinens Standsning førte Skibet paa Revlen, vilde sandsynligviis alle Ombordværende være omkomne. (Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Handels=Efterretninger, Grosserer C. W. Hansen, Sukkerraffinadeur og Ædikefabrikant i Kjøbenhavn, indbyder til Anlæg af en Patent-Kartoffelsukker=Fabrik, Raffinaderi samt Ædike- og Viin=Fabrik paa 2000 Actier, hver til 50 P. For dette Project synes meget at tale, og navnlig staaer det langt over de senere Actieforetagender derved, at det frembyder practisk Nytte og har en Jndustrigreen til Øiemeed, der her i Danmark trænger til at ophielpes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
- Det nylig afholdte Randers Uldmarked var meget tilfredsstillende. Afsætningen har været særdeles courant, og Producterne obtinerede dennegang betydeligt (Rd. Av.) høiere Priser end tilforn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Landeiendoms-Salg. Det store Gods Rolhage i Sverrig, 4 Mile fra Gothenborg, er af Landshøvding Greve Lewenhaupt solgt til Forstrandidat Ostwald og Proprietair Hennings fra Lolland, for 18,888 3 svensk (Md.) Banco.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
- Skjærildgaard, et Par Mile fra Horsens, er i disse Dage solgt af Hr. Kammerraad Kobbe til Hr. Lindahl i Kjøbenhavn for circa 65,000 Rbd. (Hls. Av.) Dødsfald. Krigsassessor Hoffmann, Jfr. Jda Fredstrup (26 Aar), Etsigne Topp f. Høyer, Ellen Herz; Alle i Khvn. Kgl. Skovrider, Forstraad Lund paa Christians høi. Dr. med. Edv. Kochen, practiserende Læge i Ahrens boeck, død paa Reisen til Ems.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Copulerede. I Kjøbenhavn den 30te Juni, Hr. Baron Wedel og Baronesse Selby.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Reisende. Med Dampsk. Christian VIII til Kallundborg; Cancelliraad Raadmand Funder med Frue, Datter, Tjener og Tjenestepige, Cancelliraad Jngerslev, Proprietair var Deurs, Fru Justitsraadinde van Deurs, Skibsbygmester Th. Thomsen, Gartner Frederiksen, Enkefrue Plesner, Jfr. Plesner, Proprietair Bjørn, Kjøbm. Puggaard, Cand. theol. Schultz, Frøkenerne M. og C. Koefoed, Kjøbmand H. Drukker, Particulier Hasle, Frøken v. Holck, P. og I. Svensen. Med Dampskibet "Løven fra Kiel &c.: Boghandler Neddermeyer, Frøkenerne H. og C. von Lewetzau, Frøken Waltersdorff, Landmand Wulff, Grevinde Bretton, Comtesse v. Moltke, Comt. C. v. Moltke, Corporal Jacobsen, Garver B. Petersen, Jfr. A. Fog, Landvæsenselev Østerby, Kjøbmand C. Bang, Jørgen Henning, J. Konnerup. Med Dampskibet "Løven til Kiel &c.: Skibsbygger H. Thomsen, Borgercapt. og Kbm. Carl Benzen m. Frue og Jfr. Schwartz, Tjener Jørgensen, Jfr. Olsen, Particulier Bogh m. Kone og Søn, Consul Herskind, Fru Kammerherreinde v. Kardorff med Kammerjomfru og Tjener, Comtesserne Emma og Adelheid Frys, Fru vorCossel, Consul Bendixsen, Bogholder Schenberg, Fabrikant Jensen med Kone og Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Prædikanter paa 7de Søndag efter Trinitatis. Høimesse, Domkirken Hr. Pastor Fonss; Frue Kirke Hr. Consistorialraad Brix. Hospitalskirken Kl. 11 Hr. Pastor Fonss. Aftensang Domkirken Hr. Pastor Jespersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Bekjendtgjørelser. Præstconventet for Jylland holder sit aarlige Møde, for dette Aar i Viborg, Onsdag og Torsdag, den 16de og 17de Juli, første Dag Kl. 9, anden Dag Kl. 8 Formiddag. Da det Kongelige Danske Cancellie ikke har tilladt, at Conventet aabnes med Gudstjeneste i Domkirken, bortfalder af de til Jyllands Geistlige omsendte Loves § 5, hvad derom er fremsat. Mødestedet vil ved Ankomsten behageligen kunne erfares hos Hr. Pastor SilverbergBorberg Præstegaard, den 28de Juni 1845. A. Damgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Placat. Efter Reqvisition fra dHrr. Executorer i Boet efter afdøde Enkemadame Havemann i Veile bliver det, dette Bo tilhørende og i Vindinge Skov beliggende Skovskifte, bestaaende af omtrent 8 Tdr. Land geometrisk Maal, stillet til offentlig Auction, som afholdes i selve Skoven, Torsdagen d. 31te Juli førstkommende, Formiddag Kl. 11, efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner der forinden ere til Eftersyn hos Hr. Hospitalsforstander. Prokurator Borch i Veile, hvilket herved bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Fredericia, d. 28de Juni 1845. Boeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Jfølge Beslutning, tagen paa Skiftet efter afdøde Ane Elisabeth Pedersdatter i Torp, bliver den Stervboet tilhørende Gaard i Underup By og Sogn, som er bortfæstet til Christopher Nielsen og besiddes af dennes Enke, og som staaer for gl. Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 7de Juli, ) førstkommende, hver Mandagen den 21de Juli ) Gang Klokken 10 og Mandagen den 4de August) Formiddag. De 2de første Auctioner afholdes paa Herredernes Contoir i Horsens; den 3die paa Gaarden som sælges. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 2den Juli 1845. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Ifølge Beslutning, tagen paa Skiftet efter afdøde Ane Nielsdatter, Gaardmand Jens Jensen Balles Hustrue, bliver den Stervboet tilhørende Gaard i Torp By, Underup Sogn, med Tilliggende, samt et Stervboet tilhørende Huus og 2de Tiender, stillede til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 8de Tirsdagen den 15de Juli førstkommende, hver Gang Kl. 10 Formiddag. og Tirsdagen den 22de) De 2de første Auctioner afholdes paa Herredernes Contoir, men den 3die i Gaarden som sælges. Gaarden staaer for Hartkorn efter den nye Matrikul 3 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., og har et Tillæg af omtrent 50 Tdr. Land gode Jorder foruden Engbund, hvorpaa kan avles aarlig 30 til 40 Læs Ho, og en Skov lod, som afgiver Brændsel til Fornødenhed. Tørveskiær haves ogsaa til Fornødenhed, og Mergel beqvemt i Overflødighed. Paa Gaarden kan holdes 4 Heste, 10 Køer og 16 Faar med Yngel. Huset er beliggende i Underup By og Sogn, af gl. Hartkorn 1 Fdkr. 1 3/4 Alb., og Tienderne, som sælges, ere, Kirketienden af Peder Jsaksens Gaard i Woerberg, af Hartkorn 4 Tdr., dito af 1 Td. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. Hartkorn, som ere Parceller af Christen Jensens forrige Gaard i Underup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Naar Gaard og Eiendomme ved 3die Auction ere bortsolgte, bliver derefter samme Dag afholdt Auction over Stervboets Ind- og Udbo, Besætning og Avlsredskaber, deriblandt 8 Køer, 13 Faar med Lam og 4 Heste m.m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 28de Juni 1845. Bernth. Til Michaeli Flyttetid. er en særdeles god Leilighed, bestaaende af 7 Værelser, med Kjøkken og Spisekammer, Alt gibset, samt andre Beqvemmeligheder, og om ønskes Stald og Vognremisse, at faae tilleie i min iboende Gaard mellem Torvene. Tilhelm B. Hvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Til 1ste November d. A. er allerede anmeldte 3 ledige Pladser hos mig for duelige Handelsbetjente i Colonial handelen. De som maatte attraae nogen af disse, bedes snarest muligt at tilstille mig deres Skudsmaal eller Anbefalinger i frankeret Brev. A. Hansen, Commissionair og const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
2 a 3 duelige Skrædersvende kunne strax faae Arbeide H. Christophersen, Skrædermester. Donnerstag, als den 3ten Juli, sind wir Deutschen Holsteinischen Grønlandsfahrer aus Aarhuus gegangen, und sagen alle unsern treuen Kammeraden Adien; wir wollen und ferner huten, uns in Holstein das Gute zu versprechen lassen, welches uns nicht die Halfte gehalten werden ist, und alle unsre holsteinischen Bruder warnen, sich nicht zu verfuhren lassen. Wilhelm Reder aus Elmshorn. C. C. Fischer, Søndergade Nr. 103 i Horsens, kjøber alle Sorter Klude, Tougværk og Fiskergarn, gammelt Papir, Jern, Been, alle Sorter Metaller, &c. &c., og som Alt betales med de høieste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Steen-Kalk udleveres fra Aarhuus Teglværk Onsdagen den 9de Juli. C. Langballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Store friskaplukkede Jordbær faaes fra nu af til de gangbare Priser hos Undertegnede. J. J. Chr. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Aarhuus Ugeblad. Paategnede Subskriptionsplaner paa Aarhuus Ugeblad bedes snarest indsendt til Andr. Chr. Wissing i Aarhuus, eller nærmeste Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-05
No 120. den 5te Juli. Løverdagen. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-05
Blandinger. Den 29de Januar d. A. nærmede Fartøiet "Jules de Blesseville sig den saakaldte Paaskes i GambierArchipelet, for at indtage Vand, og en ung Søofficier, Frederik Ollivier, som, med nogle flere, var gaaet i Land, faldt i de Vildes Hænder. Ualmindelig modig, stærk og smidig, var det lykkedes ham, at slippe fra dem; men Kannibalerne indhentede ham, og sloge ham med Stene i Hovedet, saa han sank bevidstløs til Jorden. Da han igjen kom til sig selv, havde Jnsulanerne allerede slæbt ham til den Plads, hvor de pleie at myrde deres Slagtoffre. Officieren var haardt saaret og havde allerede tabt meget Blod; men han samlede sin sidste Kraft, og flyede anden Gang fra sine Bødler. Hylende forfulgte de ham, og vare ham allerede i Hælene. Den Ulykkeliges Kræfter svandt – endnu nogle Sekunder, og han er atter i Barbarernes Vold. Nu har han naaet en Klippetop, som rager 40 Fod op over Havet. Hellere drukne, end slagtes! tænker Ollivier, springer ned i Søen, og har endnu saamegen Kraft, at kunne holde sig oven Vandet, indtil en fra Skibet udsendt Baad kan optage ham. Lykkeligt var han undgaaet den frygtelige Steenhagel, de Vilde sendte efter ham; men hans Klæder vare sønderrevne, hans Legeme bedækket med Saar. Det syntes, som Jndianerne havde villet sønderslide ham levende, thi allevegne har hans Legeme Spor af deres Tænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-05
Store Græshoppesværme ere komne fra Ørknen Sahara til Algier. De have fortæret Alt, hvad de fandt paa deres Vei, d. v. s. den hele Høst. Men til Gjengjæld spise Jndbyggerne nu Græshopperne, og de smage dem fortræffeligt. De blive røde, naar de koges, og man spiser dem ristede med Cajennepeber, En Ægtestandsproces, som vel neppe har havt sin Lige, er i f. M. forhandlet for Civilretten i Antwerpen. J Aaret 1811 ægtede en fransk Capitain en ung Dame fra Namur. Nogen Tid efter erfarer han, at hans Kone tidligere har været gift, at hendes første Mand endnu lever, men at han, ifølge en infamerende Dom, hensidder i Fængsel. Øieblikkelig Separation fra den unge Kone og hendes Afreise til Udlandet vare Følgerne aff denne Opdagelse. Capitainen udvirkede siden en Contumatsdom, som annullerede Ægteskabet. Nogen Tid efter gifter han sig i Antwerpen, hvor han derpaa etablerer sig. J Aaret 1826 viser hans første Kone sig igjen. Hun kunde ikke meere tiltales for Bigami, da den i Loven bestemte Frist var præskriberet. Hun var desaarsag fast besluttet, at gjøre sine ægteskabelige Rettigheder gjældende, og henvendte sig desangaaende til Retten i første Jnstants. Denne holder sig til hiin Rullitetsdom, som var fældet af Tribunalet i Namur. Appellationsretten erklærede imidlertid, at denne Dom var ugyldig, og at Konen var i sin Ret. Den ulykkelige Capitain, som paa denne Maade seer sig fordømt til at leve med to legitime Ægtehuustruer, og som er kjed af at procedere, forsøger en Tidlang, i Spidsen for dem Begge, at føre Commandoen i Huset. Men den indvortes Krig kommer omsider til saa voldsomme Udbrud, at Ægtehustruen fra Namur beslutter sig til, mod en aarlig Livrente, at rømme Marken og at indrømme den Antwerpner Dame Eneret som Kone i Huset. Kort Tid efter kommer hun i Pengeforlegenhed og sælger denne Livrente. Men nu vægrer Capitainen sig ved, at udbetale Livrenten til den, som har kjøbt den. Denne gordiske Knude, som, paa lovmæssig Maade, har knyttet Capitainen til to Koner, er det nu, Rettens Viisdom skal forsøge at løse. Den almindelige Mening er imidlertid, at den vil forblive uløst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-05
General Tommeliden, den berømte amerikanske Dverg, er endnu stedse Paris's Løve. Saa ofte han optræder, er Theatret propfuldt. Hvergang fremkaldes og bekrandses han. Stundom bliver han ganske borte i Blomsterregnen. Næst ham gjør nogle til Paris ankomne Jndianere størst Opsigt. Disse Vilde føre sælsomme Navne, saasom den hvide Sky – den gaaende Bun. – "Tykbeen" – den lille Ulv den store Løber osv. Den Første er Høvdingen, men han er sletikke nogen Helt; den Anden derimod er en vældig Krigsmand, - han har gjort 30 Felttog, med og trukket Hovedhuden af 15 Fjender. "Tykbeen er Troldmand, Læge, hele Selskabets Factotum. Om Halsen bærer han altid en Pose med Tryllemidler og en Menneskefinger, som han har skaaret af en Fjende og siden tørret. Paa Overfarten fra Amerika til Frankrig havde han Leilighed til at vise sine Talenter. Skibet, hvorpaa Selskabet befandt sig, laa stille i Havblik, og Høvdingen befalede derfor Troldmanden, ufortøvet at reise en dygtig Vind. Tykbeen kastede først nogle Haandfulde Tobak i Havet, for at stemme det gunstigt for sig, og begyndte derpaa sine Besværgelser. Tilfældet vilde, at der kort efter reiste sig en gunstig Vind, og Jndianerne ere fast overbeviste om, at deres Troldmand har reist denne Vind. Den store Løber udmærker sig derved, at han sidder hele Dagen og puster, som om han var umaadelig træt af at løbe. En Mærkværdighed ved disse Jndianere er, at de have en Orden, en Hosebaandsorden, som i England; den er broderet med Perler, og den maa ikke bæres af Nogen, som ikke idetmindste har dræbt et Menneske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-05
J Paris gjør i denne Tid et Eventyr Opsigt, som virkelig er noget ganske Ualmindeligt i vor prosaiske Tid. Een af de meest yndede franske Novellist inder er bleven Prindsesse. For omtrent to Aar siden sendte nemlig Fyrst Sturdza, Hospodar i Moldau, sin Søn til Paris, for at han her, paa den gode Tones Høiskole, skulde fuldende sin Dannelse. Prindsen benyttede sit Ophold i Paris som ægte Cavalleer, forelskede sig dødeligt i Grevinde Dath, og bortførte hende, da han forlod den franske Hovedstad, for at tiltræde Hjemreisen, uden dog først at have ladet sig vie til hende. Sagen havde nemlig dobbelte Vanskeligheder; thi for det Første var Grevinden allerede gift, skjøndt hun nogle Aar havde levet adskilt fra sin Mand, og for det Andet havde Prindsen ikke sin Faders Samtykke. Til Lykke gives der i Moldau Love, som tilstæde Ophævelsen af et tidligere Ægteskab. Grevindens Skilsmisse fra sin første Mand blev derfor udvirket paa lovlig Maade, og hun blev derpaa viet til Prindsen. Sønnen handlede her ganske efter sin Faders Exempel, der ligeledes har ladet sig skille fra sin første Gemalinde og ægtet en Anden. Jkkedestomindre misbilliger Fyrsten sin Søns Handlemaade, hvilket fremlyser af følgende Brev, som den nygifte Prindsesse har tilskrevet En af sine Venner, og som nu læses i de nyeste Pariserblade: Parimi, Mandagen den 12te Mai. Dette Brev skal kun være et Livstegn, min bedste Greve; jeg haaber, det vil glæde Dem. Romanen har fundet den forudseete Løsning; jeg er saa lykkelig, som muligt. Jeg har en glimrende Fremtid; jeg har en Mand, hvis eneste Feil bestaaer i, at han er for smuk og for ung. Alt forekommer mig som en Drøm. Jeg har ombyttet mit ensomme og smerterige Liv med en virkelig Lykke. Den regierende Fyrste har desværre endnu ikke tilgivet sin Søn denne Forbindelse. Vi ere forviste fra Jassy og fra Hoffet til dette Landsæde, hvor vi leve som i Paradiis. Den eneste Sky, som endnu formørker vor Lykke, er hans fyrstelige Høiheds Vrede. Vi, Prindsen og jeg, vilde være utrøstelige derover, hvis vi ikke turde haabe, snart at formilde den. Prindsens Moder er mig meget bevaagen; hun har allerede besøgt os to Gange i de til Dage, vi have været gifte. Jeg har ogsaa fundet stor Sympathi hos Moldaus Adel. Alt dette giver mig Haab om, at min Svigerfader vil tilgive os. Prindsesse G. Sturdza."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-05
J Arbeidshuuset i Bristol seer man en gammelMand med hvide Haar, dybtfurede Kinder, støttet ved en Stav, liste sig om i Gaarden. Den 1ste Mai fyldte han 93 Aar; han hedder John Wade, er født i New York og har tjent 53 Aar paa de engelske Krigsflaader. Han reiste med Capitain Cook omkring Verden, bivaanede næsten alle Nelsons Søslag, blev ofte saaret, men tog Deel i et Mytteri. Af denne Grund nægtede man ham Pension, da han, 74 Aar gl., forlod Tjenesteen, og da han intetsteds var forsørgelses berettiget, saa ernærede han sig og sin gamle Kone med at fabrikere Træskeer og desl. Da han for kort siden havde anmodet en Aldermann om Almisse, som blev ham nægtet, og den 9aarige Krigsmand derpaa i sin Vrede havde udstødt nogle utilbørlige Udtryk, blev han af Politiet indsat i Arbeidshuuset.