JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Fra Weixelen, den 27de October. Det er nu i Dag den 11te Dag, siden Staden Danzig alt mere og mere er bleven indsluttet, og Tilførselen af Levnetsmidler den gandske afskaaret, uden at dette hidindtil har gjort den mindste Forandring i dens Opførsel, endskiøndt den allerede maae temmelig føle til den derved foraarsagede dyre Tid, som inden et kort Tidsrum maae overordentlig tage til. Denne store Mangel er saa meget desmindre undgaaeligda Borgerne i Danzig endnu ikke have forsynet sig med deres sædvanlige Vinter=Provision, saasom Landmanden pleyer først i denne Maaned, at bringe sine Produkter til Marked.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
- Et Pund Smør, som forhen kostede kun 3 Grosken, gielder nu allerede 6 og derover. Haugefrugter ere utroelig dyre og næsten ikke meere at bekomme for Penge. Staden er temmelig vel forsynet med levende Qvæg, men man begynder at mangle Foder til samme, og et Læs Høe, som forhen kostede 2 Daler, koster nu 15, og er endda neppe at bekomme Prisen paa Halmen er ligeledes i Forhold steget, og inden en kort Tid ville begge Artikler ikke være at faae. - Det blinde Folk føder tildeels endnu deres Forbittrelse med det ganske grundløse Haab at faae udenlandsk Understøttelse, og sammes hidintil havte Tænkemaade vil først ophøre, naar dette Haab ganske forsvinder. - Den Coureer, som Grev von Unruh havde sendt til Warschau, er kommen tilbage igien, men man har endnu ikke mærket, at hans medbragte Efterretninger har bragt Danzigerne paa andre Tanker.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
London, den 31te October. Den her værende Portugisiske Charge d'Affaires skal efter sit Hoffes Ordre, have forestilt vort Ministerium Nødvendigheden af at slutte en nye Handelstractat, hvori Kongerie get Jrland blev medindbefattet, da samme nu har faaet en frie Handel, og Portugal er villig til, at tillade sammes Manufactur= og Handels=Produkters Jndførsel. Ministeriummet skal endnu ikke have givet noget Svar herpaa, saasom det er tvivlraadigt, og ikke kan blive enig om, hvad det skal beslutte i denne vigtige Sag. Bliver der sluttet en nye Handelstractat paa forommeldte Maade, saa lide vore Engelske Manufacturer, som hidindtil have fundet saa stor Afsætning i Portugal, den største Skade, hvorover vore Fabrikantere og Kiømænd lydelig vilde klage; men afslaaer man Portugals Forlangende, som synes at begunstige Jrlænderne, ville disse begynde Allarm, og forekaste os at vi ikke have meent det oprigtigt med den tilstaaede HandelsFrihed. Dog udfordrer Engelands Jntresse, at vi ikke fornærme vore gamle Venner, Portugiserne, ikke bringe de allerede meget urolige Jrlændere endnu mere i Harnisk, og ei give dem større Anledning til Klager, Fra det Østerrigske, den 3die November. Tyrkerne paa Bannat=Grændserne, ere nu saa venskabelige, at de selv, naar det Østerrigske Qvæg kommer over paa deres Gebeet, drive det tilbage igien, i Steden for at de før erklærede det for gode Priser. - J Wien forfærdiges paa ny 70000 Karteche=Bøsser, og mange Laase= og Vaabensmede at beide i Arsenalet Dag og Nat.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Wien, den 5te November. Siden de fra Versailles, Petersborg og Constantinopel, ankomne Courerer igien ere blevne affærdigede, hersker der i de politiske Anliggender en mærkelig Stiltienhed, som giver tilkiende, at Underhandlingerne i Constantinopel endnu vedvare. Det Tyrkiske Raads Jndvendinger, at saa store Provindser, som man forlanger af det, umuelig ikke uden Sverdslag kunde opofres, med mindre Alcoranen blev overtraadt, skulle blive igiendrevne derved, at man vil forestille Porten: at Tartariet har været en frie, uafhængig Provinds, som efter Gotbefindende kunde afstaaes af sammes Chan til hven han vilde. Samme har altsaa aldrig Deel i Mahomeds Alcoran, og Østerriges Fordringer angik ikke heller Portens Patrimonium, men vare Provindser, som Tyrkerne havde faaet ved Fredsslutninger, der altsaa og, da Alcoranen intet meldede derom, kunde falde tilbage til deres forrige Eier- Man faaer nu at see, om Ullimas Overtroe vil lade sig vise til Rette ved denne christelige Fortolkning.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Bareuth, den 6te November. Den her udkomne Tidende af 4de hujus indeholder følgende Anecdoter, som giøre Hs. Majestæt Keiserens Menneskekiærlighed og Retfærdighed stor Ære: "En Mand, som havde Frugt om Bord paa sit Skib, kom til Wien og solgte samme Efterat han havde udsolgt, spurgte man ham, hvad hans Skib kostede, thi Hs. Majestæt havde befalet, at kiøbe sammen alle de Skibe, man kunde faae. Manden forsikrede, at det havde kostet ham 70 Gylden; men han blev udlert, og ham sagt, at Keiseren betalte intet Skib dyrere, end 20 Gylden. Pengene bleve ham altsaa tiltaalte, og han nødt til at afstaa Skibet. Den stakkels Mand gjorde det med et klappende Hierte, gik bort paa den nye Broe imellem Rausear- og Augarten, og græd sammestæds bitterlig. Pøbelen stimledes om ham. Joseph kom just ridende fra Augarten, spurgte om Aarsagen til dette Sammenløb, befalede herpaa Manden at følge sig, reed langsom til Vandbygnings-Contoiret, lod opslaae i Protocollen, fandt Skibet indskrevet for 80 Gylden, sendte derpaa 2de Politie=Betientere, og lod Betienterne, som allerede feye Gaderne, bringe i Tugthuset, men den stakkels Mand udbetale de øvrige 60 Gylden tilligemed en a parte Foræring for den udstandne Kummer. - Da Hs. Majestæt sidst var i Ungern, trak iblant de fangne Gadefeyere en smuk gammel Mand Høistsammes Opmærksomhed paa sig. Monarchen spurgte: Hvorfor arbeyder J her i Jern- Jeg slog en Hare ihier i mit Huus. - Hvad Forbrydelse har J ellers begaaet? – Jngen - ellers ingen. - Ney naadigste Herre. - Hvem er eders Øvrighed? Jeg vil bede for eder. - O Ney, naadige Herre, giør ikke det. En saadan naadig Herre har allerede engang bedet for mig; men da han var bortreyst, indbragte hans Forbøn mig 50 Stokkeprygl. - Hs. Majestæt Keiseren underrettede sig herpaa om den Gamles Udsigende, og da samme blev befunden at være sandfærdigt, lod han Jernene tage af den Gamle og lægge samme paa Forvalteren, samt betale ham strax tilbage de 50 Stokkeprygl.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Haag, den 8de November. Deres Høymægtigheder, de Herrer Generalstater have i Torsdags faaet en Coureer med den Efterretning, at et Østerrigsk Corps af 500 Mand har indtaget Forterne St. Donges og St. Paul, og sendt de i samme værende Tropper til Sluii Flandern. Som der siges, skal denne Jndtagelse være at ansee, som Repressalier for den nyelige Tildragelse ved en Døds Begravelse i Doele. J Henseende til Eiendoms=Retten af bemeldte tvende Forter, har hidindtil intet bestemt været fastsadt imellem Østerrige og vor Republik.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Man har i Forgaars, om Aftenen, affærdiget en Couret til Grave og Wanlo, hvilken, som det heder, skal have bragt den Ordre derhen, at forstærke Besætningen i den paa Grændserne af Grevskabet Horn, ved Siden af Lüttich liggende Fæstning, Stewenwaard; fra hvilken Ophowen ikke er langt borte, som Fyrst Biskoppen af Lüttich, efter Hs. Majestæt Keiserens Forlangende, har sat i samme Stand igien, som den var for Aaret 1769, da deres Høymægtigheder lode samme forstyrre. Den Keiserl. Kongel. Gesandt ved vor Republik, Hr. Baron von Reischach, har og desangaaende faaet en Coureer fra Brüssel. Deres Stormægtigheder, Staterne af Holland, som først have villet begynde deres Forsamlinger igien den 19de hujus, komme i Anledning af denne Tildragelse tilsammen paa Onsdag, og man haaber, at alting paa det venskabeligste skal blive bilagt.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Kiøbenhavn, den 17de November. Den 3die November er Fuldmægtig Christen Thaarup allernaadigst udnævnt til Renteskriver for det Jydske og FyhnskeConsumtions Contoir ved General-Toldkammeret.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Under Dato Christiansborg Slot den 12te November har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udgive en Placat, angaaende en Forhøyelses=Afgift, som af de Chinesiske og Ostindiske Silkevahre indtil videre skal betales.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Fra Stadens Raadstue er den 17de November udkommet en Plakat, hvorved bekiendtgiøres: At som det erfares, at endnu i disse Dage galne Hunde have raset her ved Byen, og der, uagtet de hidindtil føiede Foranstaltninger, ogsaa endnu merkes løse Hunde paa Gaderne, saa blive, i Følge Hs. Kongelige Majestæts Magistraten derom under 15de i denne Maaned tilkomne allerhøieste befaling, samtlige Jndvaanere, saavel i, som uden for Staden paa dens Grund, herved paa det alvorligste advarede, at vogte sig for, at lade deres Hunde løse, da ellers de, som maatte befindes, ikke at lade sig denne allerhøieste befaling være efterrettelig, skal betale fra 4 Rdlr. til 10 Rdlr., efter deres Stand, hvilket Mulct tilfalder Angiveren, som finder nogen Mands Hund uden for hans Port; Ligeledes advares alle og enhver, ikkeat giøre Natmesterens Folk, som ere beordrede fremdeles at dræbe alle dem forekomne løse Hunde, nogen Hinder udi denne dem anbefalede Forretning, enten ved Sammenløb, Forfølgning, Anskriig, eller paa nogen anden Maade, saafremt den, eller de, som herimod maatte befindes at handle, ikke ville vente, strax at vorde paagrebne, og efter Politie Anordningerne afstraffede.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Den 15de November kom Vagtskibet fra Nyborg, Sno ven Fama, som commanderes af Capit. Grip, her paa Reden, og Skibet Prindsesse Sophia Friderica, som føres af Capit. Eben, udgik til Vestindien med en Ladning Carga son og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Ved Tal=Lotteriets 258 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 80, 50, 26, 28, 11.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Paa Løverdag den 22de November afgaaer den Kongel. Danske agende Post tillige til Jylland, Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Fra den 8de til den 15de November d. A. ere her i Staden, copulerede 22 Par, fødte Drenge 27, Piger 24, tilsammen 51; døde Mænd 19, Qvinder 8, Drenge 9, Piger, 11, tilsammen 47, ere altsaa 4 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 5, Brøstsyge 2, Forraadnelses=Feber 4, Forkiølelse 1, Forstoppelse 1, Gulsoet 1, Hidsig Feber 1, Hovedpine 1, Nærvesyge 1, Slag 14, Svindsoet 1, Tænder 1, Tærendesyge 7, Uangivne Svagheder 6, Vattersoet 1.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Copulerede. Kiøbenhavn den 17de huj. Sr. Andreas Christian Hansen, Vognmand, og Mad. Margrethe Helene Pedersen.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Døde. Kiøbenhavn den 10de hujus, Vertshuusholder Sr. Simon Pedersen, 55 Aar; den 24de hujus Peruquemagermester Sr. Matthias Meyer, 63 Aar; Spekhøker Peter Hansen Bergmand, 68 Aar.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Subscriptionsplan. Jen Leilighed, jeg ved endeel Aars Forvaltning ved Jernverke3 haver havt til at bemærke de Aarsager, som især hindre de Norske Jernverkers Fremme og de tienligste Midler til deres Opkomst, haver foranlediget mig til at opsætte mine Tanker over denne Materie. J Haab om, at de ville finde mine Medborge, res bifald, og stifte nogen Nytte, har jeg besluttet at udgive dem i et lidet Skrift, som tillige skal indeholde en kort Efterretning om bemeldte Jernverker og hvad dertil henhører, dersom jeg kan see mig skadesløs derved; hvorfore jeg herved indbyder til Substription derpaa. Skriftet bliver omtrent 8 Ark i Octavo, Prisen 3 Skilling Arket paa Tryk= og 4 Skill. paa Skrivpapiir. Subscribenterne ville behage at henvende sig desangaaende til efterfølgende mine Venner, nemlig: i Danmark: i Kiøbenhavn, Hr. Eeg, Copiist i Kammer=Cancelliet, Hr. Rothe, Boghandler paa Børsen, Hr. Bredsdorff, Jnspector paa Walkendorphs Collegium; i Sielland, Hr. Thune i Corsøer; i Fyen, Hr. Holm paa Apotheket i Odense, Hr. Bredsdorff, Sognepræst til VesterSkierninge ved Faaborg; J Jylland, Hr. Provst Bredsdorff i Haslund ved Randers; i Norge: i Christiania, Hr. Cathechet Holmboe; i Drammen, Hr. Kiøbmand Mogens Holm; paa Moss, Hr. Jnspecteur Thoresen; for Tønsberg og Holmestrand. Hr. Procurator Hammer paa Breche, paa Kongsberg, Hr. Forvalter Meyer; i Scheen, Hr. Raadmand Bentzen; i Laurvigen, Hr. Niels Pedersen Friis paa Langestrand; i Riisøer, Hr. Horster, og hos mig selv paa Eidsoff i Jarlsberg Grevskab. P. M. Bredstoft, Forvalter ved Eidsfos Jernværk. "Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til" Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Kam. mer=Secretair Peter Hersleb Harboe af Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, hans paa egne og Med=Arvingers Vegne efter forrige Biskop over Siellands Stift, afg. Hr. Ludvig Harboe, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som enten i Henseende til publiqve Ting og Embedet vedkommende eller i andre Maader, maatte have noget at fordre efter fornævnte afg. Biskop Harboe, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos Arvingerne, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt Siellands Lands=Ting; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdangst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot " Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 26de September 1783. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Kammer=Secretair Peter Hersleb Harboe og øvrige Arvinger efter forrige Biskop over Siellands Stift afg. Hr. Ludvig Harboe, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde denes Creditorer.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Major og Planteur John Coachley senior af St. Croix i America, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde hans Creditorer.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
J Følge forestaaende allernaadigste Tilladelse indkaldes herved lub pæna præclusi & perpetui silentii alle og enhver, som maatte formeene sig at have nogen Fordring imod bemelte John Coach. ley senior, at melde sig hos ham paa St. Croix inden den i bemelte allernaadigste Tilladelse fastsatte Tid. Kiøbenhavn, den 28de Octobr. 1783. Selby, Duncan & Thomson. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 3die Novbr. 1783. C. Schifter.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Et Fruentimmer, ved Navn Johanna Sophia Fluhen, sig opholdende til Kirchenholz i Sognet Ulsnis i Amtet Gottorp, ellers ugift og uden Lives Arvinger, er paa en uhældig Maade kommen af Dage. Hendes maadelige Efterladenskab er inventeret.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Om hendes Fødested eller Arvinger haver man ikke fundet nogen Efterretning. Jmidlertid finder man, at hendes Fødenavn har været Johanna Sophia Pohlen, og at hendes Moder efter et Hadersleb den 6te April 1769 oprettet Jnventarium har nævne sig Maria Pohlen; hvoraf formodes, at den Afdøde hører hiemme i Hadersleb, i denne Egn, eller ved Aabenraae. Hun skal have været i Ægteskab først med en Sergeant af det Bornholmske Regiment, hvilken er død i Aaret 1764, og siden med en Aftægt Mand i Ackebye i Amtet Gottorp, som og er død. Alle disse Omstændigheder, saavelsom den, at tagende Sikkerhed for denne omendskiønt maadelige Efterladenskab, imod alle Gieldsfordringer kræver et Proclama, som Loven foreskriver, hvilket formedelst Lov er erkiendt, og i disse saavelsom de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender paa efterfølgende Maade bekiendtgiøres; The indkaldes i Navn Hans Kongelige Majestæts til Dannemark og Norge &c., min allernaadigste Arve=Konges og Herres, alle og enhver, som have til ovenbemeldte Johanna Sophia Fluhens maadelige Efterladenskab nogen Fordring eller Prætension, de maae have deres Oprindelse udi Arveret, Krav, eller under hvad Navn det kunde være, og vorder Jndenlandske inden 6, og Udenlandske inden 12 Ugers Forløb a die Publicationis hujus Proclamatis, sidste ved at stille Procuratores ad acta, hermed anbefalet, coram Protocollo paa den Gottorpske Amtstue i Schleswig at angive deres Fordringer, og til deres Legitimation efterlader lovlige Breve og Beviser, da enhver skal vederfares hvad Ret er, med den hossøiede Commination, at de, som i denne foreskrevne Tiid respective 6 og 12 Uger, ikke anmelder og legitimerer deres Fordringer, skal formedelst deres Udeblivelse i Fremtiden vorde som døde og magtesløse anseete, og de derefter uberettigede noget at søge eller prætendere; hvorefter alle og enhver sig have at agte. Signatum paa det Kongel. Amthuus for Gottorpli Schleswig den 3die November 1783.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Deres Kongel. Majestæts til Dannemark og Norge a. bestalter Geheimeraad, Kammerherre, og Amtmand i Amtet Gottorp, Ridder, von Sperling.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
J Følge en Kongel. allerhøyeste Resolution, dateret Gottorff den 14de hujus, skal den Efterladenskab af omtrent 460 Rdlr. i Bancobillets, der staaer i Forvaring hos det her værende Stadskæmnerie, efter afg. Regina Maria Papken, som i Seetbr. 1779. døde her i ugift Stand hos hendes Broder, Guldsmed Anthon Herman Papke, og hvortil denne hendes Broder har prætenderet, at blive eneste Arving, vorde deelt efter Ligning af den her værende Stads=Ret, imellem den Afdødes samtlige retmæssige Arvinger, naar Gielden er fradraget. Af saadanne retmæssige Arvinger have allerede, foruden den bemelte her værende Broder Anthon Herman Papke, ogsaa melt sig her: 1) 2de Brødre Foersum, og deres Søster, Enke af Cramer i Riibe, som Børn af den Afdødes Søster Agnetha Dorothea, fød Papkelder sammesteds ved Døden er afgaaet; og endnu 2) af en anden Søster navnlig Anna Catharina Papten, som har været gift med Kobbersmed Lorenz Thun, og som ligeledes for lang Tid sig den ved Døden er afgaaet i Ribe, trende Børn, nemlig: Nicolai Thun, Degn for Gimling i Slagelse Herred i Sielland, Catharina Margaretha Thun, gift med Christian Sørensen Wolbye, og Maria Christina Thun, gift med Hans Madsen, Spækhøker i Kiøbenhavn. Desuden veed man endnu, som Med=Arvinger 2de Døttre af en Broder navnlig Hans Frederich Papke, som for lang Tid siden her ved Døden er afgaaet. Men da man i denne saa vidt udbredte Familie, ikke er underrettet om, hvilke og hvor mange flere Arvinger den afdøde Regina Maria Papken maatte have efterladt sig; saa bliver af os Borgmester og Raad, alle og enhver (undtagen de allerede her bekiendte Arvinger, som paa dette Proclama ikke behøve meere at angive sig som saadanne) der maatte formeene sig, efter Arve=Ret eller er Capite creditivel alio qvacunqve modo, at have nogen Fordring til afg. Regina Marie Papkens Efterladenskab, herved peremtorie, sub poena præclusi & perpetui silentii varslede, at angive ved Protocollen her paa Stads=Secretariatet deres formeentlige Arve= eller anden Ret, inden 12 Uger fra dette Proclamas Publications Dato, samt at fremlægge Documenterne, som tiene til sammes Legitimation, og, saafremt de ikke henhøre til dette Forum, da at beskikke en Procurator ad Acta; hvorefter Vedkommende have at rette sig. Husum i Hertugdommet Schlesvig, den 27de Octobr. 1783. Ex Commissione Senatus, H. O. Kraft, Secretarius.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Løverdagen den 13de Decbr., om Formiddagen Kl. 10 Slet, vorder offentlig Auction holden udi Sr. Hans Nielsen Bernstorf Gaard i Holstebroe, over Bortforpagtning paa 6 Aar af Rye hauge Hovedgaard, med underliggende Ryde Konge- og KirkeTiende, som er matriculeret for 26 Tdr. 3 Skpr. 2 og to femtedeel Alb., samt Borberg Sogns Kirke Tiende, matriculeret for 38 Tdr.; samme Dag og Sted vorder ogsaa Ryehauge Eyere, tilhørende Stubbergaards Hovedgaard, med underliggende Sevel halve Konge- og halve Kirke=Tiende til Forpagtning paa 6 Aar opraabt; det ansees overflødigt at beskrive Gaardenes Frugtbarhed, mangfoldige Engbiergning og anseelige Tiender; Conditionerne kan førend Auctionen erfares paa Ryehauge pr. Holstebroe hos Forvalter Kierulf, og paa Herningsholm pr. Wiborg, og hos Hr. Kammer Herre Holger Sehestedt, som har Eierens universelle Fuldmagt.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Siden jeg formedelst Forflyttelse er bleven entlediget fra Provste-Embedet udi Gislum Herred i Wiborg Stift, bliver herved 3de gange efter hverandre i de Kiøbenhavnske Berlingske Tildender, indkaldede alle de, som, hvad dette mit Provste-Embede angaaer, formeener sig nogen Tiltale til mig eller Krav hos mig i den Tid jeg samme Embede har forestaaet, og tienstligst anmodes at melde sig hos mig i Vive Præstegaard inden næst tilkommende Wiborg Omslags Termin 1784. Efter den Tid modtages ikke nogen Tiltale af mig. Vive Præstegaard, den 29de Octobr. 1783. Christian Engelstoft.
Berlingske Tidende, 1783-11-17
Paa Stamhuuset Fousinge Gods udi Dronningborg Amt, Aarhuus Stift, er Gaardbeboeren Peder Andersen og Hustrue, Anna Jacobsdatter, af Wenning Bye i Aalum Sogn, begge uden Livs Arvinger ved Døden afgangne, og deres Boe taget under Skifterettens Behandling; og da det er bleven anmeldt, at foruden de her værende Arvinger skal Konen have havt en Søster ved Navn Karen Jacobsdotter, der skal have været i Ægteskab med en Mand i Kiøbenhavn, ved Navn Halvor Andersen; saa bliver dette Dødsfald, da Boet ey formaaer anden lovformeliProclama at udstæde, herved i disse Tidender trende Gang bekiendtgjort, at bemeldte Karen Jacobsdotter med Værge, om hun endnu er i Live, eller hendes Børn og Arvinger, om hun er død og har efterladt sig Børn, da samme, eller om nogen Umyndige ere, deres fødte eller foresatte Værger og Formyndere, indkaldet, at melde sig enten personlig eller ved Fuldmægtig, hos mig Undertegnede, som paa mit Høye Herskabs Vegne, for nærværende Tiid Skifteforvalter, med fuldkommen Beviis om deres Arverettighed, inden den Tiid Loven foreskriver. Ligeledes indkaldes alle og enhver andre Vedkommende, som udi dette Boe maatte have noget i nogen Maade at erindre eller gielde, saa dant at melde, enten forinden eller i seneste den 19de December næstkommende, da Skiftet igien bliver foretaget, og om muligt sluttet. Fousinge, den 3die November 1783. Gabriel Tryde, Forvalter ved Godset. Den 11te Septbr. 1783. døde Hr. Søren Thoerbull, SognePræst for Nykiøbing, Løderup og Elsøe Menigheder, samt Provsover Sønder Herred paa Morsøe, da Stervboendagen derefter og følgende Dage blev af de 2 nærmeste Præster forseglet, og blev imidlertid af Øvrigheden jeg undertegnede constitueret til Provst pro tempore, hvorpaa af mig Stervboen med undertegnede antagne Assessorer bestemt 30te Dag den 13de Octobr. blev aabnet til Registering og Vurdering; thi indkaldes da hermed Credi= og Debitores, samt enhver, som maatte have noget at erindret Henseende til samme Dødsfald, være sig i Henseende til Regninger eller deslige med den sal. Afdøde, eller Provste-Embedet i nogen Maade vedkommende, at melde sig hos mig underskrevne Tæbring Præstegaard paa Morsøe, inden 6te og 12te Ugers Dag; da og averteres hermed, at en Skifte=Samling er berammet i benævnte Stervboe den 4de Decbr. førstkommende. Nyekiøbing i Stervboen, den 15de Octobr. 1783. Chr. Fr. Biørn, C. Wesling, Poul Fogh, constit. Provst pro tempore. Assessores.