JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Vi, Deres Kongel. Majestets allerunderdanigste og allertroeste Undersaatter, de Gemeene af Store-Britannien, forsamlede udi Parlamentet, udbede os allerunderdanigst den Tilladelse, at aflegge vores oprigtige Taksigelse for Deres Allernaadigste Tale, holden fra Thronen, og at ønske Deres Majestet til Lykke med Sin lykkelige Hiemkomst til dette Rige. Tillad os, Allernaadigste Herre, at give Deres Majestet vores oprigtige Glæde tilkiende over det, at Deres troe Gemeenes Opførsel har fortient Deres Kongel. Approbation; og at forsikre Dem, at vi skal uafladeligen bære for Deres Person og Regiering den Nidkierhed og Hengivenhed, som man med saa stor billighed er skyldig for den uafladelige Omhyggelighed, som De bære for Deres Folks Velfærd og Lykke. Vi bør uafladeligen skiønne paa de Viisdoms og Godheds Tegn, som Deres Majestet viser i at fortsætte de Mesures, der ere best tienlige til at fremme og stadfæste den almindelige Rolighed i Europa. Tillad os med det samme, Allernaadigste Herre, at bevidne Dem vores Fornøyelse over de Forsikringer, som Deres Majestets Allierede have givet Dem paa deres Villighed til at holde ved disse nyttige Hensigter. Deres Majestets troe Gemeene, fulde af den reeneste og ærbødigste Nidkiærhed, love Dem at ville med all muelig Jver, Samdrægtighed og Hurtighed stræbe at bringe de Subsidier tilveye, der kand agtes nødvendige til Nationens Sikkerhed, samt til Seyladsens og Handelens Understøttelse, hvorpaa dette Lands Lykke og Velstand beroer. Vi kand ikke noksom give Dem vores Taknemmelighed tilkiende for den Omsorg Deres Majestet tager sig for Nationens Beste, i at recommendere Underhuuset paa nye, at see til, at National-Gielden maatte blive reduceret. Deres Majestet kand være forsikret, at vi med Alvor skal arbeyde paa Middel og Veye til at forøge de offentlige Jndkomster, tagende de beste Jndretninger til efterhaanden at lette vor Gields Byrde, og at sætte National-Creditten paa en fast Fod, saasom den nu allerede er i en blomstrende Stand. Tillad os endnu, Allernaadigste Herre, at forsikre Deres Majestet, at, som vi med Taknemmelighed betragte den Lykke af Freden, som vi nyde uden fra, og smage hver Dag Frugterne af dens Continuation, saa skal vi med det samme giøre vores yderste for at holde god Skik og Orden (iemme hos os; i det vi ere saa lykkelige, af alle Omstændigheder af Deres Majestets Regiering at overbevises om Deres Villighed til at byde Haand til alle de Mesures, der kand sigte til Deres Folks sande Nyttes og Velstands Forfremmelse. Kiøbenhavnske Danske Alender. Af Ar Arve Ave var & Ave.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Mandagen den 1 Januar. vave ve Aar er ver halv QvarVel kand der ingen Ting i Verdens Kreds opregnes, Som er meer dyrebar, end som den gyldne Tid, Dog er der intet, som med meer Foragt begegnes, End Tiden, der saa tidt forødes ret med Flid. Et Huus kand brænde af, et andet kand opbygges, Et Penge Tab, skiønt det er stort, erstattes kand, Ved Krigen kand et Land fra en Regent bortrygges, Det komme kand igien til rette Eiermand. En Klædning vorder slidt, en ny igien kand giøres, En Mand kand Hustrue faae udi den Dødes Sted, Kort sagt: der ingen Ting i Verden kand fremføres, Hvis Tab jo stoppes kand ved anden Leylighed. Men Tiden, Tiden, den ey hentes kand tilbage, Dens skadelige Tab er u-erstattelig, Har nogen daarligen forødt sit Lives Dage, Den Tids Tilbagekomst han ey kand kiøbe sig.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Som da den svundne Tid, der som en Piil bortfarer, Ey hentes kand igien fra Glemsomhedens Land, Saa er det raadeligt, at man paa Tiden sparer, Og ey paa andet, end paa Nyttigt vender an. Jblant da sligt, hvorpaa vor Tid med Gavn anvendes, Er og Canetternes Jgiennemlæsninger: Thi ved at mærke paa, hvad andre Landskab hendes, Vi best erinders om vor Tids Omskiftelser. Ja ved at see, hvordan at Lykkens Terning spiller Endog med dennem, som iføres Purpur=Dragt, Vi allermageligst befries fra de Griller, At vil vor Lykke har udi vor egen Magt, See, gunstig Læser, jeg derfor, som vanlig, giver Dig her et Perspectiv, hvormed du skue kand, Endskiønt du siddendes udi din Stue bliver, Hvad der i For er skeet i hvert et fremmed Land. J ORIENT du seer hos Store-Sultans Throne, Hans Gros-Vezier nedstyrt fra høye Embed=Stand, Du Kislar=Aga seer, fordi han stemte Tone, Med de Oprøriske, at kortes af et Spand. Den arme Diævel til Subtraction var baaren; Thi som Castratus var ham noget taget bort; Men da ham Hovedet fra Halsen blev afskaaren, Blev Livet ham ved den Subtraction for kort. Vel meente Grækerne, all Straf var lagt i Dvale, Fordi man tag, da de en Patriarch bortjog; No. Men de fik siden Skam, og maatte dyrt betale Med Livet, fordi de slig Myndighed sig tog. De Persiske du seer med lige Kraft at fægte, Saa man ey veed, hvordan at Spillet endes vil.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
J ARICa maa de Tripolitanske Knægte, Forandre Tripper Tact til dene" Piano-Spil Thi som de mærked, at de Franske vilde føre Dem en Musiqve til af Bombers fælle Lyd, Saa fandt de ey Behag paa slig Music at høre, Gav derfor gode Ord, og loved Troeskabs Dyd. I Tunis kunde ey det Røver=Pak forliges; Men selv den gamle Dey blev jaget af hans Søn, Til sidst vandt Faderen, det troeligt er, som siges, At de, som tabte, fik den værste Straf til Løn.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Vi fra Marocco her har en Gesandter skuet, Paa Maroccansk Contract og Engelland nu seer En Prøve. I Algier har Pesten kiendbar truet, At den vil hævne den Uret, som Christne skeer. Udi AMERICA blant Engelske og Spanske Er endnu Handels=Ret paa den Vestindisk Fart Et Tvistens Eble, og med Engelske og Franske J Nord=America det haver samme Art. Paa Sanct Domingo der er Jordens Jndvold rævnet Formedelst Jordskælvs Magt, og Jorden blev velt omDe Dræbtes Tal med Tal kand ikke vorde nævnet, Thi en utallig Flok fik Grav i Havets Vom. EUROPA, Dronningen blant Verdens fire Kanter, Du som for Skiønhed ved en Jomfru males af, Tak Gud af all din Magt, at Rigernes ForvanterJ dig maa nyde Fred, til Gavn for Høy og Lav Tii skiønt der vel iblant kand lidt Mistanke findes Jblant de Kronede, saa blottes dog ey Sværd, Men det ved Enighed i Fredens Skeede bindes Hvorved forfremmes kand all Velands Flor og FærgSaaledes har vi da vel seet en liden Trætte, Jmellem PORIUGAI og Engelland antendt, Om de Guld-Specier, dog vidste man at slætte Den Sag saaledes, at det blev i Venskab endt. J SANIEN Hamborg var ret hiertelig betuttet, Da de for dristig med Algierer gjorde Pagt, Dog fik de Handlen fri, og udaf Faren smuttet, Da de ophæved med Almererne Contract, J FRANIERIC Dauphins de farlige Smaae=Kopper Forvoldte billigen en stor Bedrøvelse, Men som han slap dem vel, saa seer man, Riget hopper Af Fryd, helst Pigerne, som bleve giftede. De Geistlige endnu vel liden Trætte fører med Kongens Parlament og Sacramenters Brug, Dog seyler ey, at jo den Trælte let ophører, Og svinder som for Soel den faldne Morgen=Dug.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
J ENGELLAND der har den store Konge drevet Sin Sommer=Tids Fordriv udi Hannover hen, Derover er der ey i Parlamentet blevet Ret meget sluttet. Der udbredes Handlingen.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Man for ITALEn til Aranjuen har skrevet En Roligheds Tractat, dog er den vel endnu Af Høy-Vedkommende ey gandske fast bebrevet, Dog ventes at det skeer med kiærlig Venskabs Hu Paa Corsica endnu Uroeligheden svever, Det gjorte Reglement er kommen i Foragt. Siciliernes Prinz i største Glæde lever, Og en ny Coditem for Dag vil have bragt J EOLLAND er man om Formynderskabet stridig, Frie=Havnene de staaer endnu i Tvistighed, Den Sag dog bliver vel i Venskab afgjort blidig, At Enighed som før saa nu beholder Sted.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
J TIDSKLANDS Regensborg Rigs-Dagen man beriger Med Sager, sigtende deels til Rigs-Ridderskab, Deels til Religion, deels til Ost=Frieslands Kriger Om Arve=Ret, deels til nyt Var om Keyser=Stab.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Paa POLENS Rigs-Dag kom en Misgeburt for Dagen, Da Rigets Samling løb misheldig af mod Haab.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Det store MOSCOV har formedelst Jldens Bragen J Aar udgydet et ynkværdigt Skrig og Raab. Dog kand det glædes ved, at deres Keiserinde J Cronstad har fuldført sin Faders Øyemeed; Men Bønderne, som fik Rebellion i Sinde, fik Kam til deres Haar alt efter billighed. Vor Naboe, SVERRIG, hvor en Oldenborgisk Stamme Nu fører Sceptret, kand foruden Rigets Flor Ved Handling, billigen af endte Rigs-Dag bramme, Da alles Vorum var eenstemmende i Ord. Det Lands Lyksalighed bør og desmeere prises, Som det med Rusland staaer i Enighedens Baand, Og som dets Konge ved hans Findlandsk Reyse vises, At han hver Undersaat vil række Hielpe=Haand.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Min gunstig Læser, vend til sidst ærbødigt Øye Hen paa vort DANNEMAR, og skiønt jeg forud veed, At du om alt det Nyt, hvormed jeg vil fornøye Dit kræsne Øye, veedst forud ret god Beskeed. Saa dog fordrister jeg mig til, dig kort at melde Først den Lyksalighed, som Tvilling Riget fik, J det vor Lykkes Vogn, som stod paa farlig Helde Ved vor LVISES Død, i Fior forønsket gik. Thi IULIANA, Guds og Naadens Mesterstykke, Fordrev den Sorrigs Skye, som skrækked os i Fior, Saa Hun blev Glædskabs Soel midt i vor Sorgs Ulykke, En Trøst for FRIDERICH, for Dannemark og Nord. O! at min Pen kun, som en Diamant, var slevet, Og som Apelles jeg paa Tegning mig forstod, Jeg turlig skulde da faae tegnet og opskrevet Den Engle=Dyd, som boer i JULIANES Blod. Men ach, mig fattes Kunst og Ord til at aftegne Saa stort et Contrasey paa all Slags Konge=Dyd! Jg derfor nøyes maa, jeg blot kand Hende regne Himlens Naade=Skiænk til Tvilling=Rigets Fryd. Den Fryd og blev udviist ved Jndtogs-Festens Glæde, Da Folk af Glæde var som borte fra sin Sands, Da man lod Huuse, som Gemakkerne, beklæde, Da end og Hestene gik efter Tact i Dands. Ja paa den Glædes Fest hver Borger strødte Palmer, Der hørtes overalt Trompet= og Pauker=Skrald, Syv Hundred, tre gang Ti og Ni Canone=Psalmer Udnynet blev den Dag med frydigt Priver=Knald. Det blev og ey derved, at Glædskab lod sig høre Paa Landet, Vandet og udstrakte Glædskabs Favn, Mod de to Skibe, som man lød af Stokken føre, Hvoraf det ene fik vor Dronnings Konge-Navn. Næst denne Himmel Trøst, som Gud saaledes skiænkte Vort Rige sidste Aar, jeg og erindre maa, At PRIDERICH i Fior med egen Haand nedsænkte Grund=Steenen, hvorpaa der et Hospital skal staae.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Constantinopel, den 15 Nov. For nogle Dage siden har man her og til Adrianopel fornummet adskillige Stød af Jordskælv. Da formedelst Modbør paa nogen Tid ingen Skibe fra Levante kunde her indløbe, blev her dyr Tid paa Caffe, hvoraf nogle Particuliers søgte at profitere, holdende Bønnerne udi høy Priis. Da nu Tyrkerne ere saa forlegne, naar den fattes Caffe, som de fleeste Europæer ere, naar de skal leve uden Viin eller Brændeviin; saa var det nær kommen til Oprør, dersom ikke Store Vezieren strax havde ladet hænge en Armenisk Kiøbmand og 2de Jøder, der havde skakkret med Caffeen, og befalet, at den skulde sælges for sædvanlig Priis.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Wien, den 16 Dec. Fra Maynz er for nogle Dage siden her til Staden en Qvindes=Person ankommen, som er værd at see paa. Hun er paa sin Alders 14de Aar, og er allerede 6 Fod og nogle Tommer høy. Saasnart som Deres Keyserlige Majesteter, have beviist Hende den Allerhøyeste Naade, at see hende, agter hun ogsaa at lade sig see for Publicum.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Hamborg, den 29 Dec. Fra Wien berettes, at Hendes Majestet, KeyserindeDronningen, befinder sig atter frugtsommelig. Derimod forlyder fra Petersborg, at Hendes Keyserl. Høyhed, Store=Fyrstinden, har gjort Barsel med et utidig Foster Kiøbenhavn, den 1 Januar.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Sidstafvigte Løverdag behagede det Hendes Majestet, vor Allernaadigste Dronning, at bivaane den Jtalienske Opera, der blev opført paa den Kongel. Danske Skueplads.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Hans Høyædi. Høyærværdighed, den første Kongel. HofPrædikant, Hr. Pastor Bluhme, har paa nogle Dage været meget syg.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Udi Borberg Sogn, som ligger i Riber Stift, Londenis Amt, Hierm Herret, er udi dette sidstafvigte Aar 1752. ved Døden afgangen en Lieutenant navnlig Claus von Vahren, som var 112 Aar gammel. Saameget merkværdigt kand ellers siges om ham: At han i Kiøbenhavns BeleyringsTid har baaret Mousqueten paa Voldene. Forregnelse paa dennem, som udi denne Kongelige Residente-Stad Kiøbenhavn fra den 1 Januarii til den 31 Decemir Anno 1752 ere Copulerede &c.: Slots Kirken 11 Par; fødte 9 Drenge og 17 Piger, tilsammen 26. Vor Frue Sogn 62 Par, fødte 122 Drenge og 126 Piger, tilsammen 248. Døde 68 Mænd, 48 Qvinder, 38 Drenge, 56 Piger, tilsammen 210. Hellig Geistes Sogn 30 Par; fødte 47 Drenge og 52 Piger, tilsammen 99: Døde 34. Mænd, 41 Qvinder, 26 Drenge, 22 Piger, tilsammen 123. St. Nicolai Sogn 83 Par, fødte 132 Drenge og 116 Piger, tilsammen 248. Døde 58 Mænd, 44 Qvinder, 53 Drenge, 39 Piger, tilsammen 194. Trinitatis Sogn 43 Par, fødte 93 Drenge og 112 Piger, tilsammen 205. Døde 72 Mænd, 47 Qvinder, 57 Drenge, 56 Piger, tilsammen 232. Holmens Sogn og Skibs Kirkegaard 149 Par, fødte 333 Drenge og 317 Piger, tilsammen 650, Døde 112 Mænd, 125 Qvinder, 210 Drenge, 173 Piger, tilsammen 620. St. Peders Sogn 29 Par, fødte 98 Drenge og 97 Piger, tilsammen 195. Døde 50 Mænd, 34 Qvinder, 46 Drenge, 33 Piger, tilsammen 163. Vor Frelseres Sogn 18 Par, fødte 97 Drenge og 77 Piger, tilsammen 174. Døde 34 Mænd, 43 Qvinder, 32 Drenge, 24 Piger, tilsammen 150. Friderichs-Havns SlodsKirke 16 Par, fødte 30 Drenge og 29 Piger, tilsammen 9: Døde 32 Mænd, 10 Qvinder, 15 Drenge, 20 Piger, tilsammen 77. Den Herre Zebaoths Kirke og Garnisonens Kirkegaard 217 Par, fødte 332 Drenge og 314 Piger, tilsammen 646. Døde 126 Mænd, 55 Qvinder, 218 Drenge, 193 Piger, tilsammen 592. Den Reformerede Meenighed 6 Par, fødte 9 Drenge og 3 Piger, tilsammen 17. Døde 7 Mænd, 4 Qvinder, 3 Drenge, 6 Piger, tilsammen 20. Det Kongelige Waysen-Huus 1 Par; fødte Drenge, 1 Pige, tilsammen 1. Døde 1 Mand, Qvinder, Drenge, Piger, tilsammen 1. Hellig Geistes Hospital-Par, fødte Drenge og Piger, tilsammen Døde 6 Mænd, 17 Qvinder, Drenge, Piger, tilsammen 23. Børne Huuset og dets Kirkegaard 3 Par; fødte 3 Drenge og 3 Piger, tilsammen 6. Døde 7 Mænd, 21 Qvinder, 7 Drenge, 3 Piger, tilsammen 38. Pest Huuset og dets Kirkegaard-Par, fødte Drenge og Piger, tilsammen: Døde 9 Mænd, 20 Qvinder, - Drenge, Piger, tilsammen 29. Krigs Hospitalets Ladegaard 3 Par, fødte 1 Dreng og 5 Piger, tilsammen 6. Døde 32 Mænd, 11 Qvinder, 3 Drenge, 6 Piger, tilsammen 55. Convent Huusets Kirk gaard Par; Drenge og Piger, tilsammen Døde 17 Mænd, 26 Qvinder, 5 Drenge, 4 Piger, tilsammen 52. Den Jødiske Nation 4 Par; fødte 8 Drenge og 4 Piger, tilsammen 12: Døde 1 Mand, Qvinder, 4 Drenge, 3 Piger, tilsammen 15. Summa Summarum Copulerede 705 Par, fødte 1314 Drenge og 1278 Piger, tilsammen 2592: Døde 669 Mænd, 553. Qvinder, 724 Drenge, 648 Piger, tilsammen 2594. Ere saa 2 fleere døde end føde. Lands-Tingen blive holdne: Siælland, i Ringsted den 17 Jan, Fyens i Odensee den 27 ejusd. Jyllands i Viborg den 17 dito; Lollands i Marieboe den 27 dito.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Ved Kiøbenhavns Told=Cammer ere følgende Skippere indkomne: Fra den 28de til 30 Dec. Ludvig Justesen fra Lybek, med Stykgods; Rasmus Eye fra Rouen, med dito.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Vexel=Cours. London, 4 Rdlr. 42 a 41 Ls. et Pd. Sterl. Amsterdam, 12 1/4 a 12 1/2 pro Cento. Hamborger Banco, 18 1/4 a 18 1/2 pro Cento. AVERTISSEMENS.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Fra Trykken er udkommen in 4to. Biskop Erich Pontoppidans Norges naturlige Historie, forestillende dette Kongeriges Luft, Grund, Fielde, Vande, Væxter, Metaller, Mineralier, Steen Arter, Dyr, Fugle, Fiske, og omsider Jndbyggernes Natureel, sam Sædvane og Levemaade, oplyst med adskillige Kobberstykker, hvilket Verk i Kiøbenhavn selges udi Mad. Wickinans Gaard paa hiørnet af Klosterstrædet og Skindergaden, samt udi Boghandler Alkermans Boglade paa Amager=Torv. Exemplaret paa Hollandsk Papiir for 2 Rdlr. og paa Tryk=Papiir for 9 mk. Saasom fra tilstundende Nye=Aar af paa et Forsøg og indtil videre den ridende Post til og fra Warde 2de gange om Ugen ankommer og afgaaer, i Steden for saadant tilforn oc hidindtil ikkun engang om Ugen er skeet, saa bliver slige de Corresponderende herved bekiendtgjort, paa det de sig derefter kunde vide at rette. Kiøbenhavn, General=Post=Amtet, den 30 Dec. 1752.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Da 3die Classes Trækning af det 2det Christianshavns Tydske Kirke=Lotterie, som er berammet den 15 Januar, nu temmeligen nærmer sig saa ville de Jnteressenter, som er endnu maatte have fornyet deres Lodder, behage at indfinde sig ifør jo heller med Fornyelsen. De videre Lysthavende kund endnu forsynes med nogle Lodder af dette considerable Lotterie for 3dlr. 3 mk. Stk. Kiøbenh. d. 1 Jan. 1753. Fra Pressen er udkommen Hr. Baron Holbergs Sende brev som indeholder nogle Anmerkninger over de nylig i Trykken udgangne Historiske Mærkværdigheder, oversat af det Franske, og paa Titel=Bladet ziiret med et Kaaberstykke. Skrifte sælges paa stort Hollandsk Tryk Papiir for 10 s. og paa fiin Hollandsk Post=Papir for 12 s., hos Boghandlerne Rothes Enke, Sr. Pelt paa Børsen og Ackerman paa Amager=Torv. J den gaard paa Kiøbmagergaden og hiørnet af Løvstræde bliver til førstkommende Paaske de i den 2den Etagie commode og velindrettede værelser, som nu af høy og velbaarne Hr. Cammer=Herre og Stiftsbefalingsmand v. Levetzau beboes, ledige og til leye hvo samme maatte behøve, behager at melde sig hos eyeren NicoPrehn, som boer udi samme gaard.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Paa den Kongel. Danske Skueplads bliver Onsdagen den 3 Jan. opført til Hoved=Comoedie Armee Jørgen; til Efter=Comoedie, Vohren og Dands. Hvad som bliver opført paa Torsdag, skal nærmere ved Placater blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Paa det af Hans Høyædle Høyærværdighed forrige Biskop over Christiansands stift i Norge sal. Hr. Mag. Jacob Kierup efterladte Bibliotheqve, samt endeel Curiosa og Antiqviteter bliver Mandagen den 22 Januar førstkommende kl 9 om form agen holdet. keet, strax auction udi St. Kramers gaard i Laxegaden; betalingen paa auctionsstede, af ubekiendte personer til Sr. Andrea sogerende i skrædderens Sr. Lit strøms gaard i Løvstrædet, hvor Catalogi saa vel som og paa auctionsstedet kand bekommes Udi Etaz-Raadinde Helts iboende gaaer paa Kongens Nyetorv, er logementer, samt stalderum og vogn remise til førstkommende Paaske rette fløttetid, for en fornem familie til leye at bekomme.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Paa den Kongel. Danske Skueplads bliver i denne Uge, formedelst indfaldende Hellig=Dage, Tirsdagen den 2den og Fredagen d. 5 Januar, opført den Opera kaldet: II Re pastore, Hvad Intermezzo der bliver, skal ved Placater nærmere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Fredagen den 5 Januar, førstkommende om eftermiddagen imellem 2 og 4 Slet, bliver udi Hr. Justitz=Raad Knud Gregorius de Klaumanns gaard paa Amager=Torv, AN De N gang opbuden og til den høystbydende om fornøyelig bud skeer, uden videre auctions holdelse bortsolgt afg. Etats=Raad Klaumans stervboens tilhørende lystegaard, Aggershvile kaldet, beliggende ved siden af Hans Kongel. Majestets dyrehauge, ud imod Wedbech, hvilken gaard bestaaer af en hovedebygning af muur og bindingsverk heel raa 24 faa, en etage høy med 2de giennemgaaende qviste hver paa 3 sag, under samme bygning 2de kieldere, et tver huus paa 5 faa, ligeledes af muur og bindingsverk, heel tag, derudi kjøkken, bagerovn og indkiørsel med port for, et sidehuus 13 faa heel tag, derudi stalderum til 6 heste og 2de vognremisser, med videre, nok i gaarden en liden bygning paa 4 fag, alle forbemeldte bygninger udvendig beklæde med dobbelte breder, som ere malede, et stor gaardsrum broelagt, over alt i værelserne er 3 kakkelovne, ved gaarden er en temmelig stor haugeplads, som er indhegnet, hvorudi er endeel trugt= og andre træer, med videre.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Udi Hr. Jnspecteur Jonas Collins iboende gaard udi Dronningens Bredegade, er oplagt til forhandling eendeel Kummen for billig priis.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Paa Studitgaarden lige over for Tydske Kirke paa Nørregade er god reen rug at faae efter Capituls Taxten Fredagen den 12 Januar om formiddagen kl. imellem 10 og 17 slet, bliver udi Roeskilde i Værtshuuset Prinzen kaldet, ved offentlig auction Tre og sidste gang opbuden Ovre Wintre Mølle beliggende i Roeskilde amt, som med tilhørende bygninger, vandqværne og stampe, eves og beboes af Peder Andersen, og den hoystbydende da absolut tilslagen, alt efter de Conditioner som ved auctionsstædet vorder bekiendtgjorte, og ellers forinden kand tages til eftersyn hos Hr. Raadmand von Ham i Roeskilde. Wiibyegaard udi Roeskilde amt, Siælland stift, dens avling og tilhørende korntiender med hollænderie, hvilket anløves, i fald forpagteren ey selv haver den behøvende besætning, paa forlangende at completere de fra ildebranden overblevne kiørs tall til 134 sk. hollænderekiør og 3de tyre, agter Agent von Westen Mandagen d. 5 Februar. 1753, paa Apotheket udi Roeskilde om eftermiddagen kl. 2 slet, efter de der bekiendtgiørende conditioner ved offentlig auction til den høystbydende paa 3 eller 6 aar, fra 1 Mai 1753, at for paare bort, imedens bliver de behøvende Conditioner at bekomme paa Wilbye gaard hos Mr. Olivarius, i Roeskilde hos Hr. A. potheker Steer, i Kiøbenhavn hos Mr. Thomas Morville ved Stranden lige som slagter hoderne boende, og udi Odensee paa Apotheket hos Agent von Mesten selv til eftersyn.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Provsten i Slagelse herred opbyder 300 Rdlr. Calente penge at udsætte paa rente for 5 a 4 og en halv eller Urdl. procento, men for alting imod solide tiforladelig pant, og at pengene kand faaes naa forlanges.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Copenhagener: Deutsche, Jungen. Mærk. Nærmeret, Anno 1753. No. 1.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Montags, den 1 Januarii.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Smirna, vom 2 Nov. Allhier ist die Nachricht eingegangen, dass der Georgianische Prinz Heraclius den 1 August dieses Jahrs uber die Armee des Schach Doub einen vollkommenen Sieg erhalten habe, sodassder lestere drey Theile seiner Truppen mit unbeschreiblichen Schaden verlohren, und selbst an Kopse geführlichoverwundet worden. Er har nach erlitteener Niederlage mit den ubrigen seiner Anhanger nach den Reiche des grosen Moguls zwar die Flucht genommen; allein es stehet zu befürchten, das er von der nachgeset ten leichten Reuteren des Ueber winders entdecket und gefangen genommen seyn gierde. Die Armee des heldenmüthigen Georgischen Prinzen Heraclius soll sich nach erfochtenem Sieg bis auf dreymal Hundert und funzig tausend Mann vermehret haben, so das derselde nun allerdings der machtigste Pratendent zum Persischen Thron geworden ist, und noch taglich durch nene Truppen und grose Geld-Summen aus verschiedenen Provinzen unterstutet wird.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
London, den 17 Decembr. Das Tragen anslandischer Manufactur-Waaren wird taglich verachtlicher, da unsere offentliche Blatter sich unablæssig in den bittersten Satyren daruber auslassen. Sie werden immermuthiger, da sie sehen, das die Regierung gleichfalls mit Nachdruck nach den Gesetzen dagegen verfaret. Eine gewisse Person, so uber 800 P. Sterl. om Werthe von F ManufacturWaaren hatte, glaubte sicher zu seyn, weil sie sich in Diensten der Prinzessin von Wallis befande. Allein sie har das Unglück gehabt, dass den Beamten die Freyheit verstattet worden, den Pallast durchzusuchen, da den nicht nur die Sachen confisciret, sondern auch die Person ihrerDienste erlassen worden ist.
Berlingske Tidende, 1753-01-01
Die Nachrichten des Grafen von Albemaxle aus Paris stimmen mit der Erklarung des Herzogs von Mirepoix uberein, namlich, das der Franzosische Hof bereit sey, die Streitigkeiteen mit dem unsrigen zu endigen, und zwar auf dem Fusse, eine Theilung der neutralen Jnseln zwischen beyden Nationen zu machen, so das St. Lucia und Dominico den Engelandern, die andern aber den Franzosen zu Theil werden solten.