JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-14
En Boutique med Contoir & Pakbod, med eller uden 2de Lofter, hvorpaa kan ligge 1800 Tönder Korn, beliggende ved en af Aalborgs reelleste Gader tæt ved Stranden, kan erholdes til Leie og strax tiltrædes; Adresscomptoiret giver nærmere Anviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-14
Hos Bager Holm i Skomagergaden bekommes Rugbrød til nedsatte Priser: i Brød a 12 s. Vægt 1 Mk. 8 s. 1 Do. a 8 s. Do. 1 Mk. - - 1 Do. a 4 a Do. - - 8 og om ønskes den sidste Slags overskaarne til 4 s. pr. Stk., Aalborg, den 14de Septbr. 1843. Træplanter.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-14
Fra Plantagen "Christiansgave i Hjørring kan i forestaaende Efteraar erholdes 4000 Gran, 1000 Fyr, 5000 Lærk, 1000 hvid El, 2000 Birk, 500 Ask, 500 Røn, nogle Helea trikoliata Pimpernille-Roser og italienske Popler. Naaletræerne for 1/2 Skilling og Løvtræerne for 1 Skilling hver.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-14
Communalbestyrelsen i Hjørring, den 28de August 1843.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-14
To a tre Skoledisciple kunne, mod billig Betaling, erholde Kost og Logis. Adressecomptoiret anviser. Orgeler og Pianoforter stemmes og repareres af Clausen i Svenstrup ved Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-14
Bærme kan faaes hos Jørgen & Frantz Herskind.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-14
Tolfabrikant A. J. Leisner, Marenturisgade Nr. 289 i Aalborg, anbefaler sit Udsalg af Bomuldstøier, saavel fine som grovere, til billigste Priser. For Couleurernes Ægthed indestaaes.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-14
Af Mangel paa Plads ønsker jeg min Barkmolle solgt snarest muligt. Liebhavere behage at indfinde sig. N. Holm, Farver i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-14
Den 5te d. M. er uden levende Folks Medfølge paa Wangsaae søndre Strand her i Amtet inddrevet Skroget af et Skib ladet med Tømmer.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-14
Saavidt man af et i Skroget forefundet Papiir kan skjønne, har Skibet været Kuffen "Antonia" af Neuefehn. i Ostfriesland, ført af Skipper Dirk J. Buss. Ladningen, der er bierget, bestaaer af 230 Stkr. Fyrretømmer eller Bjelker af forskjellig Dimensioner, der ikke findes forsynet med andet Mærke end et med Rødkridt i Enderne paamalet dobbelt Kors N. Eierne til fornævnte Skib med Ladning indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aars og Dags Varsel til for Amtet at anmelde og beviisliggjøre deres Ret til Samme. Thisted Amthuus, der 11te Septbr. 1843. Aagaard, const.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-14
Licitation. Fredagen den 27de October førstk., om Formiddagen Kl. 11, bliver, paa Villestrup Birks Tingsted i Astrup, afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af en ny grundmuret Skole og Skolelærerbolig i bemeldte Astrup By Overslaget, der andrager 852 Rbd. 24 s., er saavelsom Tegning og Conditioner, 14 Dage forinden Licitationen, til Eftersyn hos Sogneforstander Niels Christensen Smed i Astrup. Dette bringes herved til almindelig Kundskab. Svanholmsminde, den 11te Septbr. 1833. Wegener.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-14
Efter Begjæring af Mægler Koefoed afholdes paa Løverdag Formiddag Kl. 10, den 16de dennes, paa Toldboden hersteds, for vedkommende Assurandeurers Regning, offentlig Auction over 16 Stkr. ublegede Stouts, 10 Stkr. bleget Shirting, som hertil er indbragt i havareret Tilstand med Jagten "Julius", Capit. H. K. Holm fra Hull. Aalborg, den 12te September 1833. A. Morch.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Stiftoridende ke Aar! Adresse-Avis. No 183. Aar 1845.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Fredagen den 15de September, Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Gudstjeneste 13de Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i FrueKirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. Til Aftensang Hr. Pastor Bruun. – J Nørretranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel – J Søndertranders Kirke Kl. 9 1/2. Hr. Pastor Bruun, – J Hospitalet Kl. 9 Hr. Pastor Boesen
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Udlandet. Fra Barcelona bringe Telegraph-Depescher Efterretning om en paany udbrudt revolutionair Bevægelse. Den 3die Bataillon Frivillige havde den 2den de, om Morgenen revolteret og en anden i Atarazanas caserneret Bataillon var stødt til den. Begge Batailloner proclamerede Centraljunten og under Republicaneren Bages's Præsidium blev en Folkecommission oprettet. Den 3die om Aftenen kom det imellem de fra Tarragona arriverende Linietropper og de Frivillige, som vilde forhindre dem i at trænge ind i Citadellet til en alvorlig Fægtning, hvori de Frivillige bleve trængte til bage; man talte 15 Saarede. Folkecommissionen erklærede sig som øverste Junta. J Natten til den 4de havde Brigadererne Prim og Blanco i Spidsen for Regimenter "Constitution indtaget Barcelonette; den 4de om Morgenen, opstod imellem dem og de Frivillige en Fusillade, der varede til ud paa Natten, Kanonerne fra Citadellet skjøde flere Gange med Kartætsker. Præsidenten for Juntaen, ObersBages, er dræbt. Jnsurgenterne tælle 100 Døde og Saarede. Om Aftenen gjorde Prim et Angreb paa Porten det Angel. En Capitain af Jnsurgenterne dræbtes Den 5te om Morgenen begyndte Kanonaden igjen i Barcelona og vedvarede endnu Kl. 5 om Eftermiddagen ved Courerens Afgang. Juntaen har udstædt en Proclamation der kalder Catalonien og Spanien til Vaaben og fordre Jndsættelsen af en Centraljunta. Jmod Enhver, der angriber Juntaens Principer, er Døden decreteret. Efter en senere indløben Telegraphdepesche skulde Juntaen den 6te have faaet hele Barcelona i sin Magt. Jblandt flere Regimenter af Madrids Garnison skal ogsaa være udbrudt Urolighed.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
J Bologna er bleven nedsat en Krigsret til at dømme de i sidste Jnsurrection indviklede Jndivider. Ogsaa Kongen af Baiern har afslaaet Stændernes Andragende om at ophæve Tallotteriet, fordi Staten ikke kan savne den derved vindende sørgelige Jndtægt. Dronning Victoria har at de Franskes Konge erholdi Foræring tvende kostbare Gobelinstableaux, der forestille Meleagers Jagt og Død. Begge ere paabegyndte for 30 Aar siden, ere 15 Fod lange og 9 Fod brede. Rammerne ere meget rigt forzirede. Desforuden har Louis Philipp skjænket Dronningen en kostbar Porcellainsæske af 2 Qvadratfods Høide, hvorpaa alle Verdens Nationaldragter ere afbildede.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
De Franskes Dronning har skjænket den Kudsk, hvis Aandsnærværelse frelste den kongelige Families Liv paa Broen ved Treport, 500 Francs, hvorimod Kongen paa sin Side har skjænket 1000 Francs. Desforuden er der blevet anviist Kudskens Familie en aarlig Livrente.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
J den russiske Armee findes fortiden 10,000 Jøder, og paa den russiske Østersøes-Flaade tjene 4000 jødiske Matroser, der have et godt Lov paa sig for Tapperhed.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 12te September. J flere Byer, som Deres Majestæter ere passerede igjennem paa Deres Tilbagereise fra För. f. Ex. Husum og Friedrichstadt, have de man inviteret Allerhøist, til en dejenner dinatoire; men Hs. M. havde i de naadigste Udtryk frabedet sig Jnvitationen med den Yttring: "at Allerhøist. lod Sig og Suite bespise for høistegen Regning.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
– Af Fædrelandet erfares, at Baptistpræsterne, Hamborgeren Oncken, Englænderen Dr. Hoby og Amerikaneren Roland Neale, der have været her for at aflægge et Besøg hos deres Troesbeslægtede, af Politiet ere blevne anholdte, og formeente Ophold her i Landet. Man kan ikke andet end beklage denne Jntolerance mod Personer, paa hvilke der ikke kan være andet at udsætte, end at de bekjende sig til en fra den ausborgske Confession i visse Henseender afvigende Lære. Vi ere Protestanter, og Protestantismens Grundbegreb er, at Bibelen, og ene og alene Bibelen, er Norm for Troeslæren; men Baptisterne forkaste ingenlunde Bibelen, tvertimod de holde sig strængt til den, men de kunne ikke finde, at Barnedaab har Hjemmel i den. Er det nu en Grund til at behandle Mænd som Pestbefængte, fordi de hylde denne Lære? Er det at handle i Protestantismens Aand, der opstiller, og med sit Blod har beseglet Troesfrihed som dens første Princip, Kan Udlandet andet end dømme, herom, at den danske Regjering og det danske Folk endnu maa være meget intolerant? Vi ville til Sammenligning dermed anføre, fra hvad Standpunkt den franske Regjering, betragter Troesfriheden. J den Tractat, som er afsluttet med Dronningen over Selskabsøerne, Pomare, og som det maaskee i andre Henseender kan være Adskilligt at udsætte paa, da den fra hendes Side neppe er frivillig, findes følgende smukke Artikel Gudsdyrkelsens Frihed anerkjendes, og Regjeringen beskytter ligemeget enhver Troesbekjendelse. Jngen kan forfølges paa Grund af sine religiense Meninger, eller hindres i Udøvelsen af sin Gudsdyrkelse. Saaledes taler en catholsk Regjering, og vi Protestanter ville dog gjerne bilde os ind, at vi i Oplysning og Tolerance staae over Catholikerne, men her er Syn for Sagen: i Tolerance staaer den franske catholske Regjering over den (Loll. Falst. Av.) danske protestantiske.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Bogtrykker P. T. Brünnich heraf Staden er af Magistraten bleven erklæret umyndig under Landsoverretsprocurator Rømers Værgemaal.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Hr. Th. Repp yttrer i en Artikel om "Silkeavl i Danmark den Formening, at Kammerraad Drewsen vil inden 10 Aar have over 10,000 Rbd. aarlig Jndtægt af sin Morbærplantage.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Magister Monrad yttrer i sidste Nummer af "Dansk Folkeblad, at han vel skal vide, at faae lagt hvad han vil sige, om et i et Blad, saa en Bog, om ei i en Bog under saa en Bog over 24 Ark. "Dannevirkes, Løverdags Nr. er af Politimesteren blevet lagt under Beslag. Redact, er indgaaet til den SlesvigHolsteenske Regjering med et Andragende om Beslagets Ophævelse.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Magistraten i Flensborg har nedsat en Commission. som skal lede Undersøgelserne mod Kjøbmændene Jochimsen og Schwennsen, der efter Jtzeboer Wochbl. skulle mod Politiets Forbud have ledet det Tog, som den 10de August bragtes istand til Ære for Agent Jensen. De slesvig holsteenske Jurister erklære de tvende Kjøbmænds Adfærd for Oprør, eller "Tumnit. Det første Forhør er allerede afholdt. Red. af "le 36. Zeit." har under 4de ds, modtaget en Skrivelse da Apotheker Henningsen i Gravensteen, som den med er sine Læsere, da den indeholder et mærkværdigt Exempel paa mange Planters næsten fabelagtige Frugtbarhed og derfor vist vil interessere Mange. Den lyder saaledes: "De har i Deres Blad omtalt det Product, som et eneste Rapsfrø har givet, der meget ligner en Münchhausener, nemlig 33,000 Korn, og et andet, der har givet 6070,000, Men hvor uendeligt meget Fro Planterne kunne give, skal jeg tillade mig at give Dem et ganske andet Beviis paa J min Have voxede en Natskyggeplante (Hvoseyamus ni ger. L.), der havde 30 Sidestud, og en anden, der kunhavde 12. Som bekjendt modnes ved denne Plante Frøe kun lidt efter lidt, hvorfor ogsaa de først ansættende Capsler lade Froene falde, førend de sidste modnes. Jeg skjar Sideskuddene af, lod dem (da nu de først ansatte Capsler begyndte at tabe Dækslet) tørre i Luften og tærskede dem, men kunde ikke faae Frøet i de yngre Capsler til at falde ud og de bleve derfor siddende. Desuagtet fik jeg af begge Planter 26 Lod reent Fro. Da nu efter min Tælling 100 Frø gaae paa et Gran, saa gaae 6000 paa et Qvintin og 748,000 paa et Pund. Da jeg nu fik 26 Lod, uden at regne dem med, som bleve siddende, saa fik jeg følgelig 624,000 Frø (kun af to Planter), hvilket Resultat vist klinger endnu langt mere utroligt end det, Deres Rapsplante har givet, og dog kan jeg paa Æresord forsikkre, at det er sandt. Atter iaar, hedder det i "Svendb. Av.", blev et af Byens agtede Ægtepar, Hr. Kjøbmand David Meyer og Hustru den sjeldne Lykke tildeel at feire deres Guldbryllup, ved hvilken Leilighed en stor Deel af Byens og Omegnens Beboere bevidnede Jubelparret sin Deeltagelse, ved at arrangere et Festmaaltid og Bal paa Raadstuen, hvortil Jubelparret med Børn og Børnebørn inviteredes af Festcommiteen. Allerede i den tidlige Morgenstund bragtes Jubelparret en Morgen musik af flere til Festen engagerede Medlemmer af det fortrinlige Jægermusikcorps i Nyborg. Efterat Selskabet Kl. 2 havde forsamlet sig i den festligtmykkede Raadhuussal, og Jubelparret af Committeen var bleven afhentet i deres Bolig, indledede Pastor Steen Festen ved en særdeles smuk og hjertelig Tale og bød Jubelparret velkommen i Selskabets Midte. Efter Afsyngning af en til Festen forfattet smuk Sang, udbragtes Festparrets Skaal, hvorefter Jubeloldingen paa en hjertelig Maade tolkede sin Tak for Forsamlingen. Da Dagen tillige begunstigedes af et smukt Veir, foretoges efter Maaltidet en Kjøretour til Lystskoven "Christiansminde for endnu at tilbringe en Stund i det Frie. Senere hen paa Aftenen samledes Selskabet atter paa Raadstuen til Bal hvor Jubelparret modtoges med en smuk Sang af Børn.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Den meest uskrømtede Glæde og Munterhed herskede ogsaa her, og først hen paa Morgenstunden skiltes man ad. Ligesom Jubeloldingen stedse var den Trængendes Ven og Velgiører, saaledes har ogsaa denne Dag flere Vidnesbyrd om hans Velgjørenhed; ved hans Foranstaltning glædedes ogsaa Asplets 64 Børn ved et styrkende Maaltid.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Jndtil den 27de August havde Nordsøbadet i Wyck paa For iaar været besøgt af 595 Fremmede, hvoriblandt Listen nævner "Ludvig Phister, Komiker fra Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
J forrige Uge vare Jndsidder Claus Mogensen og Hustru fra Stenderup, Feuling Sogn, i Ribe, efter Sigende for at separeres fra hinanden ved Amtets Mægling. De kjørte hjem med Huusmand Niels Thomsen fra Stenderup. Allerede i Ribe viste Manden den rageste Opførsel imod sin Hustru, og da de i Morgenstunden kom i Nær den af Byen Tange, Gjørding Sogn, 1/4 Miil fra deres Hjem, tiltog Claus Mogensens Raseri i den Grad, at han overfaldt saavel Konen som Niels Thomsen med sin Stok, yttrede: "at enten de eller han skulde nu lade deres Liv Niels Thomsen greb nu til Forsvar, men Claus Mogensen kastede ham til Jorden, kom til at ligge ovenpaa ham, og søgte at beholde denne Stilling ved at bide ham i Næsen. Ved Konens Hjælp fik den nu yderst opbragte Niels Thomsen imidlertid snart Claus Mogensen under sig og bearbeidede ham med den ene Næve i Ansigtet, imedens han med den anden Haand holdt Claus M. fast i Halstørklædet, og da denne endelig ikke gjorde Modstand meer og bleve liggende rolig, løb N. T. og Konen til Byen for at hente Folk. Da de kom tilbage med disse fandtes C. M. død. Efter Lægens Erklæring er C. M. qvalt, hvilket rimeligviis er skeet ved at N. T. kun holdt ham fast i det ene Omslag af Halstørklædet, uden at agte paa, at det andet derved en snøret fast om Halsen paa den Dræbte. Det synes temmelig afgjort, at N. T. under Slagsmaalet kun har brugt Nødværge. (Ribe Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
En Daa for omtrent 5 Aar siden hedder det i "Lollandsposten, var et ungt Menneske i Radsted, i Egnen af Saxkjøbing, beskjæftiget med at pløie, men som han saaledes gik bag Ploven, udbrød der et stærkt Tordenveir, og idet han, formedelst et Regnskyl, gjorde Holdt og stillede sig ind under et Træ, vidste han ikke hvad der var vederfaret ham førend han efter omtrent 2 Timers Forløb, vaagnede som af en Dvale, følte Smerter og befandt sig under Behandling af en Læge. Det viste sig da, at ovennævnte unge Menneske havde mange Brandsaar paa sit Legeme og at en Staalkjæde, som han havde havt omkring sin Hals og ned over Brystet til et Uhr i Lommen, var, paa faa Led nær, aldeles tilintetgjort af Lynstraalen, hvilket afgav Beviis for, at Staalet har bevaret ham for den eletriske Jlds Jnd trængen i Legemet og at altsaa hans Aandedræt kun har været standset en kort Tid ved Lufttrykket, som virkede paa ham. Først efter længere Tids Forløb blev han, ved omhyggelig Lægehjælp, helbredet. Nu er han en rask Gaardmand.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Committeen i Huusmandssagen, som i Falsters Landboforenings forrige Møde blev nedsat, har allerede, efter "Loll.Falst. Stiftstid." affattet sin Betænkning, som gaaer ud paa at foreslaae følgende Puncter, der ved Mødet den 19de ds. nærmere ville blive motiverede. 1) Huustugten bør aldeles afskaffes. 2) Huusmændene skulle have Livsfæste paa deres Huse. 3) J Hoveri maa ei fordres meer end een bestemt Dag om Ugen, og Arbeidstimerne indstrænkes til det lovbefalede Antal. 4 Tiende og Skatter af Jordens Hartkorn udredes af Fæsteren, ligesom ogsaa Landgilde, hvilket dog til maa overstige 1 Tde. Byg pr. Tde. Hartkorn. 5) Jndfæstningssummerne maae ei overstige 8 pCt. af den Capital, som Huus og Jord af Sogneforstanderskabet efter bedste Skjøn og under Eeds Tilbud bliver vurderet til. Denne Forretning bør Forstanderskabet foretage gratis. 6) Den gamle fratrædende Fæster eller Enke erholder Ret til at vælge sin Efterfølger, hvem Godseieren ei maa nægte Fæste, saafremt Jntet med Føie kan udsættes paa hans Forhold, 7) At jordløse Huse, hvorved forstaaes saadanne, hvortil ei er udlagt anordningsmæssig Huuslod, maa kun fordres een bestemt Dag om Ugen, med Undtagelse af August og September Maaneder, da Fæsteren bør være fritagen for Hovarbeide; eller og en fast Pengeafgift, som ei maa overstige 4 pCt. af den Capital, som Beboelsesleiligheden af Sogneforstanderskabet bliver vurderet til. 8) Alle Overleveringsforretninger af Huuse skulle foretages gratis af Sogneforstanderskabet for at spare denne fattige Classe for Udgifter i denne Anledning. 9) Fæstebreve paa Huse kunne udstedes paa slet Papir.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Det i et tidligere Nr. Meldte og Jndbrudet paa Einstedelsborg maa berigtiges derhen, at det er skeet ikke hos Forvalter Bülow, men hos Forpagter Bülow og at Beløbet af Obligationerne og Gjældsbeviserne ikkun er henved 2000 Rbd., hvorimod det forholder sig rigtigt, at 800 Rbd. i Contanter ere borttagne. Jndbrudet er skeet ved høilys Dag og det synes som og Gierningsmændene maae have været særdeles godt kjendte med Localiteterne. (Jdag hedder det i Odense, at Obligationerne og Gjældsbeviserne skulle være komne tilstede).(Hemp. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Ved Tørvegravning i en Mose nærved Rørby i Skanderborg Amt er af Arbeidsmand Marcus Hansen fundet et lidet Leerkar, hvorudi befandtes 14 store Sølvmynter, nemlig: 6 hollandske, i tydsk af Ferdinand 11, 1 bayersk af Churfyrst Maximilian, 1 fra Bisped. Minden, 1 fra den frie Rigsstad Kempten, i brunsv. luneburgsk, 1 polsk af Ladislaus IV, og 2 danske Mynter af Chr. IV. Provst Plesner i Glug, af hvem de ere blevne indsendte til det kgl. Myntcabinet, formener, at disse Mynter have tilhørt de polske eller brandenborgske Hjælpetropper, der i Aaret 1658 skulde forjage de Svenske, og muligt der have nedgravet Pengene. (Ah. Av.) Copulerede. J Aalborg igaar: Hr. Cand. theol. J.B. Brix og Jomfru A. M. Rørschou; Sømand O. F. A. Bach og Jomfru F. A. Juurland. – J Odense den 9de de Skræder H. J. Petersen af Kjøbenhavn og Jomfru Dorthea Amalia Hjorth. – J Randers den 9de Capellan N. Bechmann og Jomfru Else Cathrine Qvitzau. Handels- og Skibsefterretninger. Den udfor Harboøre den 4de de om Eftermiddagen indstrandede hollandske Smak, der fra Grønningen var bestemt til Brevig med Hø, hedder "Jacobine af Sappermeer", og føres af Capit. R. J. Klander, der bortreves af en Braadse og druknede. Styrmanden, en Matros og Skibsdrengen bleve derimod reddede, og Skibet staaer nu, efter Stormen, heelt og holdent paa det tørre Land. (Halst.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Til Stavanger er den 31te Aug, indkommet Jagten "Magdalene Margrethe", Capit. P. B. P. Holm, af Frederikshavn, paa Hjemreisen fra Fiskeriet under Jsland. Skibet har lidt Skade paa Skrog, Seil og Takkelage, og maa reparere for at kunne fortsætte Reisen. (Holst,
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Galeasen Enigheden". Capit. Rømler af Randers, er den 9de de, ankommen til Kjøbenhavn fra Jsland, som den havde forladt den 13de Aug. Næsten paa hele Hjemreisen havde den maattet kjæmpe mod stormfuldt Veir, der i 3 Dage endog havde antaget en orcanagtig Charakteer; men Alt var vel inden Borde. Expeditionen af dette Skib, der var udrustet fra Randers, kan vel ikke siges at være mislykket; men Udbyttet derved skal nok heller ikke have været stort, paa Grund af megen Concurrence. (Rd. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Aggercanals Skibsliste. Jndk. D. 3die Septbr.;L. C. Schieldsgaard f. Newet. Tuist. m. Steenkul. L. C. Sørensen f. Altona og Brement Struer m. Stykg og Tobak. Chr. B. Pedersen f. Newc. t. Thist. m. Steenkul og Stykg.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
For Udg. laae i Canalen d. 6te Septbr.: S. J. Mortensen f. Thist. t. London m. Havre; N. S. Springborg f. Struer, t. Newc. m. Korn og Kreaturbeen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Hals Skibsliste. Jndk. D. 12te Sept.: L. Johnsen, og J. Sørensen f. Svendb. m. Frugt. L. Johansen f. Kbhvn. m. Stykg. Den 13de J. Hesskjær og N. C. Skovgaard f. Kbh.m. Stykg. J. Andersen f. Svendb. m. Frugt. O. Tillefsen f. Grimst. m. Træl. D. 14de: M. Alstrup f. Kbh. m. Stykg. K. Rasmussen f. Kragero m. Træl J. Christensen, f. Svendb. m. Frugt. P. A. Seistrup f. Bandholm m. Egeplanker. – Udg. D. 12te: A. Sørensen t. Grenaa m. Salt. J. Theilmann t. Kolding m. Flytteg. B. Olsen t. Østerr. m. Korn. D. 13de O. Solberget Holmestr. og H. J. Olsen t. Tønsb.; Begge m. Korn og Fedev (En nordgaaende Jagt, der var sigte d. 12te, antoges for Knud, C. Cortzen. C. C. Jans af Drago og H. C. Kraft af Greifswalde, ligge paa Rheden, Begge komne f. St. Uebes m. Salt. H. Simoni har endnu ikke kunnet flyde over Banken. T. Terkelsen ligger her for Udg.) – Vinden d. 14de: S., maadel Kul, klar Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Hamborg Børscours, den 12te Septebr. Bordeaur188. Petersborg 34 1/2. London k. S. 13 Mk. 12 1/2. Madrid 36. Lissabon 38 3/4. Amsterdam f S. 35, 55. Spec. Pari. Louis, & Frederiksd'orer 11 Mk. 2 1/2 s. Reisende. Ankomne. Med Hebe" igaar, fra Thisted, Mad. Pontoppidan, Farversvendene Struer og Lothringhauer, Styrmændene Barnes og Bandmann, KokHackelsten, Matroserne Stanton og Coates, Styrmand Bar, Matroserne Cramer og Jansen, Kbud. J. Galthen, Hr. Jacobsen, Gartner Bech med Kone og Datter, fra Nykjøbing: Skolelærer Rammen, Handelscommis Nisted, Farver Struntze, Pastor Rose, Niels Dissing, Ditl. Nielsen, P. Bidgaard, J. Præstgaard; fra Løgstør, Propr. Secher, Mad. Nielsen, Jfr Nielsen. Med Dagvognen igaar, fra Aarhuus, Mad. Gleerup. Jfr. Barschou, Kbd. Schunck, Propr. Gleerup, Frøken Dons, Hr. Ellertsen, fra Randers. Hr. Christensen, Mad. Christensen, Kbd. Fritz.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Død. Handelsbetjent Nicolai C. Thomsen, 28 3/4 A., i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Ved Tallotteriets 1328de Trækning i Altona udkom: Nr. 87. 31. 81. 45. 59.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Bekjendtgjørelser. Med Hensyn til Aarstiden bliver Dampskibet "Hebes's Route fra 2den Septbr. d. A. indtil videre Eier. ugentlig: Loverdag Formiddag Kl. 10 fra Aalborg til Løgstør, Kl. 1 til Nykjøbing og Kl. 3 1/2 til Thisted;
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Søndag. Morgen Kl. 5 fra Thisted til Struer, Kl. 9 til Lemvig og Kl. 12 til Thisted; Morgen Kl. 4 fra Thisted til NykjøMandag. bing, Kl. 2 1/2 til Løgstør og Kl. 20 til Aalborg: Tirsdag. Morgen Kl. 6 fra Aalborg til Løgstør, Kl. 9 til Nykjøbing og Kl. 12 til Thisted, og Morgen Kl. 6 fra Thisted til NykjøTorsdag bing, Kl. 9 1/2 til Logstør og Kl. 12 til Aalborg. Hebe" staaer saaledes i nøie Forbindelse med Jris's Ankomst til og Afgang fra Aalborg. Thisted, i Committeen for Dampskibet "Hebe", den 29de August 1833. Pavillonen i Frederikskilde.
Aalborg Stiftstidende, 1843-09-15
Søndagen den 17de September vil Alleen og Pavillonen blive oplyst med Lamper og ville de kongelige Navnechiffre sees i Transparent samt afvexlende Harmonimusik med Tyrolerne finde Sted. Entreen er 16 s. pro persang, hvorfor erholdes en Forfriskning. J Pavillonen beværtes med Viin-Gelee. J. Thaarup. For uafbrudt at kunne vedblive Rivningsforsøgene paa LøgstørsGrunde, ophører Dampskibet.