JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Parma, den 3 December. Paa Befaling af Hertugen er her bleven sluttet et Contrakt af det hertugel. Finantz-Collegium, efter hvilket de hertugel. Finanter ere blevne overladte til et af Hr. Pietro af Marliani af Mayland beskikket Societæt. De hertugelige Finanzers Forfatning havde allerede siden Julii Maaned gjort Planen af en Generalforpagtning fornøden, men samme blev af vigtige Aarsager ganske ophævet, og Hertugen har givet ovenmeldte Societæts Contract, som ogsaa fuldkommen finder Bifald hos Undersaatterne, For triner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Livorno, den 6 December. Med et venetiansk Skib, som den 2den d. M. ankom her fra Rheden af Tunis efter 14 Dages Seilads, erholdt den her værende wenetianske Consul, Bichi, Depecher fra Ridder Emo. For det første veed man om dette Skibs Mandskab, at Wenetianerne, efterat de gandske havde forstyrret Susa, ogsaa have skudt Portofarina i Grund, efterat den havde gjort en virksom Modstand. Ridder Em vilde ogsaa have tilsperret Goletta, men blev forhindret deri ved de stridige Strømme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Nogle udspredte selvsamme Rygter, som for kort siden have været i Rom og i hvilke man forudsagde Pavens nærforestaaende Død, at han ikke skulde overleve det 10de Aar af sin Regiering, have foraarsaget Latter hos Paven, da han fik Underretning derom, hvorved han har yttret sig, At han med ligesaa megen Grund kunde forudsige saadan, ne Folk, at han endnu neppe have oplevet den halve Tid af sit Pavedømme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Paris, den 13 December. Det er vist og ganske naturligt, at Dronningen, endnu førend Keiseren satte snævrere Grændser for sin Paastand, paa det indstændigste har bedet sin General at giøre alt, hvad her kunde bestaae med hans Værdighed og Folks Velgaaende, for at undgaae Krigen. Herpaa svarede Monarken, at han ikke ønskede Krigen, og saa meget mindre vilde gierne foretage sig den, eftersom det da vilde vare længere, end man ønskede det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Man fortæller, at Marqvis af Bouille, da han blev forestillet en stor Monark, og samme førte ham i de prægtige Kammere af sit Pallads og sagde ham meget Smigrende, da han ikke kunde dølge nogle Bevægelser af Forundring. Monarken forlangede at vide Aarsagen, og da Marqvisen svarede. "At han virkelig forundrede sig over at see Keiserens Portrait i ethvert Kammer af hans Pallads, saa igientog Monarken: Dette havde jeg tænkt, at De maatte vide, at jeg ikke gierne taber Keiseren af Øiesyn, da han er en virksom og foretagende Fyrste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Donau, den 15 December. De i Knibe jagne oprøriske Wallaker, af hvilke over 500 Mand deels ere skudte deels henrettete, vende efter bekiendtgjort Generalpardon tildeels tilbage igien til deres Hytter. De uhørte Grusomheder, som de have begaaet, ere tildeels saa afskyelige, at man ikke skulde troe at de kunde begaaes af Mennesker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Under Rubriken Wien, den 4de d. M., læser man i et offentlig Blad følgende: Fyrsten Statskantsleren har i nogle Dage ikke ladet sig see offentlig, og har i alle Forretninger, ladet sit Sted beklæde ved Vicekantsleren, Grev Coblenz. Men nu er Sygdommen, som var Aarsag dertil mestendeels forbi. De i Gaar fra Paris ankomne Depecher foraarsagede, at Keiseren den hele Aften havde at bestille i Cabinetet, og ikke engang bivaanede Operet, som han dog havde foresat sig. De sidste franske Forligefor slag ere, som bekiendt, blevne ganske forkastet af Hs. Majestæt, og Høistsamme har erklæret een Gang for alle, at han ikke vilde afstaae fra den frie ubetingte Skibsfart paa Schelden. Endogsaa den aabenbare Modstand af Kronen Frankrig skulde heri ikke frembinge nogen Forandring hos Monarken. Dette Sindelav har Hs. Majestæt hidtil adskillige Gange ladet see med det Tillæg, at han hellere kunde have tilstaaet enhver anden Magt saadan Skyden, end Hollænderne, som han ikke kunde tilgive dette Skridt. Efter hidtil skeete Yttrelser af Kronen Frankerig, som vel vare affattete i almindelige, men dog venskabelige Udtryk, holder man denne Magt indtil denne Tid endnu ikke for tilbøielig til at modsætte sig Østerrige paa den aabne Mark; men tillige vaagner det Spørsmaal, hvad de krigerske Bevægelser og Tilrustninger endeligen skulle betyde paa de franske Grændser, som ikke mere kunne dølges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Augsborg, den 15 December. Fra det wyrtembergske meldes, at Hertugen opkiøber Cavallerie-Heste, og man siger, at der oprettes en Eskadron Dragoner, som skal bedække et keiserligt Magazin i Heilbruun.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Der er ogsaa indløben en keiserl. Reqvisitions=Skrivelse med Tilladelse at opkiøbe 12000 Skiepper Spelt og 12000 Skiepper Havre i Landet til Udførsel. Da nu saadant allerede er bevilget, saa ere Prisene siden nogle Dage stegne meget høit, En Bataillon af det nu igien marserende Regiment Bender er den 9de d. M. marsseret igiennem Rastadt, og det andet den 11te igiennem Kuppenheim. Ethvert Compagnie af dette Regiment har 232 Mand under Gevær, Cøln, den 16 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Den 12te d. M. begav Churfyrsten sig atter fra sin geistlige Retirade til Nuntiaturet, og blev af den pavelige Runcius indvier til Diaconus. Denne Handling gik for sig, ligesom hiin af Subdiaconatet, uden Pragt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Amsterdam, den 18 December. Formedelst de i Holland nu stærk herskende Børnekopper have adskillige Stæders Magistratter ikke truffet lige Anstalter. Til Harlem, som blev forskaanet derfor har Magistraten forbuden Jnoculeringen, for derved at forhindre Sygdommens Udbredelse, men har dog anbefalet Collegio medico at giøre Angivelse, saasnart Sygdomen skulde begynde at grassere, at man da kunde tillade Jndculeringen. Til Leiden, hvor Kopperne grassere stærk, er Jnoculeringen bleven tilladt under adskillige Forsigtigheds Regler. Her i Amsterdam, hvor Børnekopperne ogsaa grassere, har Magistraten vel ladet Jnoculeringen, være tilladt, men der maa søges speciel Tilladelse dertil af Øvrigheden; den praktiserende Læge, som besørger Jnoculeringen, maa ogsaa, saavelsom Forældrene, forbinde sig til at lade Barnet blive i Huset indtil Sygdommen er forbi, og indsende Øvrigheden Beretning om Sygdomens hele Udfald. J Rotterdam ere de grasserende Børnekopper vel af god Art, men dog vare af de i November sammesteds døde 176 Personer 54 døde af Kopperne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Frankfurt ved Mayn, den 18 December. De til Nederlandene bestemte keiserl. Regimenter ere nu i fuld Mars, og Regimentet Migazzi indtreffer den 21de d. M. til Bruchsal, hvorfra det gaaer videre til Rederlandene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Transporten af 300 keiserl. Kanoner til Nederlandene skeer nu med megen Hurtighed paa Slæder igiennem Bayren og Franken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
J Gebeetet af Mayland ere i dette Aar 48 Klostere ophævte og 1593 Nonner entledigte. Deriblandt vare 16 Klostere af Benedictiner-Ordenen med 572 Nonner. J Gebeetet af Mantua ere 14 Klostere ophævte med 485. Rønner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Haag, den 18 December. Hvor ugrundete alle Rygter have været om Mastrichts Rømmelse kan man deraf see, at 4 Batailloner Jnfanterie ere blevne beordret at eskortere 80 Kanoner tilligemed megen Krigsmunition fra Herzogenbusch og Breda til bemeldte Mastricht, Man forsikkrer endnu stedse, at Keiseren med det første ventes i Nederlandene, og at det ogsaa let kunde hende sig, at han endnu giør en Tour til Versailles.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Fra det Brandenborgske, den 21 December. Hs. Majestæt, Kongen, som ventes her fra Potsdam den 24de d. M., har ladet giøre Ansøgning hos Hoffet i Madrid om et vist Antal af smukke store spanske Faar, tilat forbedre Faareavlingen her, hvilket Hs. katholske Majestæt ogsaa strax haver bevilget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Altona, den 23 December. De sidste pariser Efterretninger af 13de d. M., som Gaar Aftes ere indløbne med den franske Mandagspost, lyde langt fra ikke saa fredelig, som man af Skrivelse fra Paris maatte slutte, og allerede i Forveien er udspredt, og saaledes følge de modsigende Efterretninger hastig paa hinanden. J Dag er Freden vis og i Morgen er Krigen uundgaaelig. De eneste virkelige Begivenheder, som man kan melde detsangaaende, ere de vedvarende Rustningsanstalter i Holland, Frankerige og det Østerrigske. De nyeste Beretninger fra Bryssel melde, at man uagtet de sidste fredelige Rygter fra Paris, treffer alle til Krig fornødne Foranstaltninger, og en just indløben Skrivelse fra Strasborg melder, at det keiserl. Regiment Bender, som i 15 Dage maatte staae stille ved Offenburg, den 7de d. M. er opbrudt paa nye keiserl. Befaling, og har fortsat Reisen, til Nederlandene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Kiøbenhavn, den 31 December. Den 5te April d. A. er Justitz-Secretair, Johann Henrich Gundelach, allernaadigst udnævnt til første Fuldmægtig udi Rente-Kammerets danske og norske Cancellie, og under samme Dato tillige beskikket til Kammer-Secretair, Den 10de Nov. er Landvæsens-Commissarius og Herredsfoged, Rasmus Grønberg, allernaadigst beskikket til at være Kammerraad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Udi afvigte Kirke-Aar 1784 ere i Aalborg Stift copulerede 530 Par Fødte Mandkiøn 1067, Qvindekiøn 1035, Tilsammen fødte 2102. Deriblandt Uægte 138. Døde Mandkiøn 966, Qvindekion 982. Tilsammen døde 1948. re altsaa i hele Stiftet 154 flere fødte end døde. Mærkværdigheder ved de fødte og døde. Jblandt de fødte: 8 Par Tvillinger; 56 Børn dødfødte. Jblandt de døde: J Budolphi Sogn 3 ved ulykkelige Hændelser omkomne. J Hellevad Sogn en død paa Marken. J Waensted Sogn en Kone og en Pige gangne vild i Sneefog og døde paa Marken. J Hiørrings Sogn en Mand funden død i Sneen. J Harritzlef Sogn, en Mand død hastig paa Marken. J Flade Sogn, en Mand druknet i sin Mølledam. J Sim dahl Sogn, 2 hastig døde. J Astrup Sogn, 2 omkomne i en Leergrav. J Huune Sogn, en Mand 106 Aar gammel, var frisk indtil 90 Aar. J Siørring Sogn, en gammel Mand død hastig ved sit Bord. J Weierslef Sogn, en Pige 17 Aar gammel, død meget hastig. Paa adskillige Steder 5 druknede. Ligeledes 5 druknede af Vaade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Copulerede: Kiøbenhavn. Den 27de December: Skibs-Capitain, Hr. Oluf Lauritzen Allesøe, og Mette Catharine Berner. Døde: Kiøbenhavn. Den 21de December: Urtekræmmer, Hr. Den 26de, Hr. Ferdinand Christian Møller, 34 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Conferentsraad Otto Frederich Müller, 55 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Aarhuus Stift. Den 23de November. Consistorialraad, Hr. Jens Holst, Sognepræst for Winding.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Jndpasserede: General-Krigs-Commissair Fleischer fra Norge; Doctor Meza fra Helsingøer; Capitain Kardorff fra Mecklenborg; Birkedommer Gunderborg fra Nyekiøbing; Cancellieraad Fleischer fra Jylland; Kammerherre Bülow og Lieutenant Lillienskjold; Geheimeraad Grev Haxthausen, fra Sorøe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Udpasserede: Lieutenant Bildsøe til Nestved; Geheimeraad Knuth paa Landet; Lieutenant Zøllnern paa Landet; Grev Luckner til Holsteen; Lieutenant Ræder paa Landet; Geheimeraad Plessen paa Landet; Veimester Meldahl og Kammerjunker Sehested til Roeskilde; Capitain Westphaler, og Hofraad Eskert til Hamborg; Capitain Nandel til Jylland; Geheimeraad Blohme til Corsøer; Grev von der Nath til Holsteen; Geheimeraad Gyldenkrone til Holsteen; romerskkeiserl. Consul Bozenhart til Hamborg; Prindsen, af Hessenstein til Sverrig. ottinger franske og tydske Fouteral Callendere for Aaret 1783, hvorudi findes et Kobberstykke for hver Maaned, samt 32 nyeste Damehovedpynts=Moder, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt i Kobber, saaog tydske Musen-Caendere, ere nu tilkjøbs i det kongel. Bogtrykkerie for den sædvanlige Priis pr. Stykke 4 Mark.
Kiøbenhavns Postrytter, 1784-12-31
Tydske Fouteral-Calender, nemlig med illuminerte Kobberstykker 30 Sk., røde og blaae dito 24 Sk., og sorte dito 22 Sk., kan nu tilkiøbs bekommes i det kongel. Bogtrykkerie. Jule-Tanker eller det underlige Barns underlige Fødsel, forsat tede af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøeske Adelige Academie og først udgivne Aar 1649, siden af den lærde Author selv forbedrede og 2den Gang oplagte 1699, ere ved det 3die Oplag 1765 udgivne til almindelig Opbyggelse og Velsignelser. Som ingen kan negte, at jo den lærde og iblant andet af sine lærde, grundige og smukke Skrifter, noksom berømte Forfatter er og bliver den danske Nation til besynderlig Ziir og Ære, saa er og denne liden Bog samme sin Forfatter ikke til mindre Ære, ja den vil maaskee ved dette nye Oplag, hvorved dens Brug er gjort almindelig, saa at den ey længer, som hidindtil, vil allene ligge skiult i de Lærdes Bogsamlinger, blive hans Landsmænd til ligesaa stor Nytte, Overalt i Bogen fremskinner den høifornemme Forfatters store Forstand, Lærdom, grundige og smukke Tænkemaade og meer end almindelige, ja saavel for Folk af hans Stand, som ringere Stænder, ret exemplariske og christelige Gudsfrygt. Man tor derfor sikkert recommendere den som en Bog, der vil ikke mindre opbygge end behage sine Læsere, og som altsaa meere end i een Henseende fortiener Navn af en nyttig og god Bog. Exemplaret bekommes i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Sk. Nyst-Mad, eller Forældre og Børne-Confect, det er en opbyggelig Discours imellem nogle gode Venner over det Spørsmaal: Hvad heller det kan agtes for større Lyksalighed at have aldeeles ingen, eller og at have mange Børn, er tilkjøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
Kiøbenhavns Aar Jan. mis Post-Tidende paa Mandagen, den 3 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Høyffner. glædeligt Nytaar, er alles Ønske nu Det vorde mildt bønhørt af ham, som skabde Jorden. Han komme faderlig Forjettelser ihu og lade Fredens Frugt paa nye opgaae i Norden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
J det afvigte Aar vi saae Hans Kierlighed Mod Kongen, Kongens Huus, alt Folket, Fædrelandet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
Vi saae uafbrudt Høst af Nordens lange Fred, og Virksomheden nød sin søgte Fryd ublandet. Varm være Følelsen i Hierterne ved det; Tilbedelse og Lov Hans Navn opoffret være. Fremdeles vorde Han vort Nordens Lys og Ret. Og vor Lyksalighed Hans høie Forsyns Ære. Hans Almagt byde Fred imellem Magterne, forbyde Gløderne til Krig at blive Lue. Den Jld, som ulmer nu til Blods Udgydelse og al Europas Skræk, Han under Asken true Vedvare Brødres Vel paa Kloden, vi beboe. Religionens Lys velgiørende erfares. enkelt Selskabs Flor befæstes i dets Roe, Hvert og milde Sæders Dag til Verdens Gavn opklares. Hæld følge Timerne, som tælles maa med Flid. For Kunst og Videnskab Belønnings Krandse slættes. Hver bruge viselig den dyrebare Tid. Til hver en Giernings Maal den sande Ære sættes. Vogt Nordens Christian, Vogt Friderich, hans Søn, Plandt Guddoms Hægn om Dem og Kongens hele Stamme, Giør disse Rigers Flor fuldblomstrende og skiøn. Lad ingen Uhælds Stød vort Haab og Lykke ramme. Raadfør med Piisdoms Aand vor Konges høie Raad, Afværg med vældig Arm, hvad Fædrelandet skader. Opret Medbrødes Tab og after deres Graad. Et ret lyksaligt Aar Du Norden skienk, Alfader. Constantinopel, den 28 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
Det siden Scheldetvistighedens Udbrud her udspredte ugrundete Rygte, at den hollandske Correspondentse og Pakketerne ikke meere maa passere igiennem de keiserlige Arvelande, er her af den keiserlige Jnternuntius, Baron Herbert, strax høitidelig bleven modsagt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
J Provindserne, især ved de persiske Grændser, seer det endnu stedse uroeligt ud, hvilket kommer af vedvarende Oprør imod den persiske Chan og Prinds Salomons Efterfølger i Mingrelien. Selikdar-Agaen, eller Sultanens øverste Vaabendrager, har erholdet et Gouvernement i Asien, og Bastandschi Baschi, eller Chefen for Haugevagten, er bleven pludselig afsat. Paa bemeldte Dag, den 15de d. M., da Storadmiralen her holder sit Jndtog, tiltaadde Greven af St. Priest om Bord paa Skibet Seduisant Tilbagereisen til Frankerig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
Mayland, den 6 December. En Efterretning, som for nogen Tid siden har havt Sted, om en Forening af Mantua og Mayland i alle Finanz-Handlings- og Justitsvæsens Anliggender, er nu ikke mere underkastet nogen Tvivl, og de keiserl. Depesker, hvorved denne nye Jndretning, og den derfor fornødne Beskikkelse af en Viceintendant, anbefales i Provindsialstæderne, ere allerede indløbne. Den 3die d. M. om Morgenen er Erzhertugen Ferdinand, i Forretninger denne Sag, betreffende, i egen Person afreist herfra til Mantua, for at giøre de i Forveien fornødne Anstalter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
J October 1783 tog sig et haabefuldt ungt Menneske i Lodi, ved Navn Joseph Boni, den Frihed at skrive ligetil Hs. keiserl. Majestæt, og under Løvte af stedsevarende Taknemmelighed at bede om et Sted som Alumus i det keiserl. Collegium i Pavia Monarken bevilgede gunstig denne Begjæring, men sendte den høie Resolution først i October Maaned af indeværende Aar, ved Leilighed af Studeringernes nye aarlige Cursus ved Universitetet, da han fortrinlig udnævnte bemeldte Joseph Boni frem for alle andre til kongel. Alumus. Men denne Naade kan han nu ikke nyde, siden en alt for tidlig Død borttog ham i Julii Maaned.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
Rom, den 6 December, Da Besværingerne, som ere gjorte fra Passau og Sal borg imod en nye Bispesædes Oprettelse i Linz, nu gandske ere hævede, saa er endelig Decretet angaaende dette Bispedømmes Oprettelse udfærdiget fra her værende Consistorial=Kongregation, og i nærmeste Consistorium vil den hellige Fader præconisere den første linger Biskop, Greven af Herberstein.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
London, den 7 December. Begyndelsen af forrige Uge har været høist ulykkelig for mange Skibe og Mennesker. J Søndags Morges, den 5te d. M., seilede en Flaade af 150 Skibe, mestendeels beladen med Kul, Korn og Levnetsmidler, fra Rheden af Parmouth. Om Eftermiddagen Kl. 4 reiste sig en heftis Storm med stærke Regnskyld fra Sydsydvest, som gandske adspedde Flaaden, sønderrev alle Seilene, og nødte de fleste Skibe til at kappe deres Maste. Om Aftenen Kl. 9. vendte Vinden sig, og nu blæste en fuldkommen Orkan af Østen med heftig Hagel og Snee, som vedvarede indtil Onsdagen den 8de. De sørgelige Følger deraf have været, at man har seet mange Skibe af denne Flaade strax at gaae under i Søen med hele Mandskabet, og de fleste ere kastet paa Stranden og paa Klipperne. J Mandags Morges gave Kysterne et skrekkeligt Skuespil af Skibsvrag, og døde Kroppe. Ved Sunderland i Floden fandt man 30 mestendeels Kulskibe forulykke, en med Byg beladen Skaluppe blev kastet paa Stranden, og overhoved sadde imellem Sunderland og Hartleport 50 Skibe faste paa Stranden. Jmellem Hartleport og Schields sidde 16 fast, og iblandt disse et, hvorpaa ikke findes et Menneske levende. Mange Skippere og Matroser ere blevne nedkastete af Dækket. Jblandt disse havde en Skipper den lykkelige Skjæbne, at han igien blev kastet paa Dækket af en Bølge, og holden ved Live.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
Det er bekiendt, at Commodore Johnsione, efter Slaget, ved Port Praya med Hr. Soufren, arretterte Capitain Sutton af Skibet Jsis under Beskyldning for Ulydighed, fratog ham sit Commando og slebte ham først som Arrestant til Ostindien, men derpaa sendte ham tilbage til Engelland. Kapitain Sutton er siden ved en Krigsret, bleven friekiendt fra Beskyldningen, og i Løverdags gik over Commodore Johnstone den endelige Dom efter 26 Timers Retsbeklædning, at han skulde betale Kapitain Sutton 6000 Pd. St. til Skadesløsholdelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
Petersborg, den 10 December. Ved Leilighed af Hendes keiserl. Majestæts høie Navnedag, som blev begaaet den 5te d. M. med de sædvanlige Høitideligheder, bleve udnævnte til virkelige Gehiemeraader: Gehiemeraaderne og Senatores, von Obreskow, Fyrst J. Wasemskoy, von Koslow, von Osterwald, von Kamynin, Grev Schwalow, Grev Stroganof, og GrevWoronzow. Fremdeles til Generaler en Chef, General lieutenanterne von Kamenskoy, von Kachowskoy, Fyrst J Dolgornkow, og Fyrst P. von Mestscherskoy. Til den store Mængde af fortræffelige Anordninger, som giøres under H. K. M. roesværdige Regiæring, henhører ogsaa den befalte almindelige Rigets Opmaaling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
For samme er ved det dirigerende Senat bleven oprettet en Grændsemaalings Expedition og Kantselie, hvis første Medlem, virkelig Geheimeraad og Generalprokutør Fyrst Wiasemskoy, har leveret Forslagene dertil, og til sin uforgængelige Roes saa ivrig driver paa dette ligesaa vigtige som store Verk, at 14 nye Statholderskaber allerede ere udmaalte og optagne. Dette Arbeide fortsættes bestandig ved et meget stort Antal af Landmaalere. De optagne Tegninger stikkes i Kaaber, og Beskrivelser trykkes dertil. Naar deslige Charter, Tegninger og Beskrivelser af alle 42 Statholderskaber, stukne og trykte, udkomme, saa vil det udgiøre et meget stort og kostbart Verk, hvoraf ingen angen Stat kan roese sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
Paris, den 17 December. Den 14de d. M. havde den churølnske Minister, Greven af Belderbusch, Audience hos Kongen, hvori han tog Afskeed med Hs. Majestæt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
Den 12te d. M. aflagde den til Generallieutenant af Elsas udnævnte Hertug af Luxemborg Kongen sin Eed, og denne Hertugs ældste Søn erholdt Tilladelse at antage, Titel af en Hertug af Chatillon.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
Fortsættelse af Breve fra London, af 17 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
Tvistighederne angaaende Schelde give de her værende offentlige Blade vedvarende Leilighed til de voveligste Formodninger og meest ugrundete Efterretninger. Uagtet de sidste Efterretninger fra Wien giøre det upaatvivleligt, at Hs. keiserl. Majestæt har opsat sin forehavte Reise til Bryssel i det mindste til Nyeaar, og endnu er i Wien, saa have dog nogle af vore Aftentidender for i Gaar ladet Hs. keiserl. Majestæt ankomme til Paris allerede den 10de d. M. De melde, at de havde erholdet denne Efterretning ved en Expresse derfra og levere den med følgende Ord: "Paris, den 12te December. J Fredags ankom her en Fremmed i Grev von Mercy's Hotel, og saa utroeligt som det ogsaa i Førstningen syntes, saa har jeg dog den upaatvivleligste Efterretning, at det ikke er nogen anden end Keiseren selv incognito, som personlig vil conferere med det franske Cabinet. Han har allerede tvende Gange været ved Hoffet med Greven sin Ambassadeur.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
Keiserens Ophold bliver kuns kort, eftersom han gaaer lige til Bryssel, hvor han daglig ventes."J et Postscriptum til denne Efterretning, som er uden al Grund, meldes endnu, at den hollandske Gesandt har indberettet denne uventete Begivenhed til Haag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
Morning Heralden meldede i disse Dage, at Udfaldet af Tvistigheden angaaende Schelde maatte blive hvordan den vilde, saa forestod det hollandsk ostindiske Compagnie en Undergang. Thi da Compagniet kuns havde erholdet en meget ringe Deel af den af Staterne forlangte Penge forskud, saa skulde den ikke kunne lønne Garnisonerne, som den maa holde i Jndien; Den maatte altsaa lade Fæstningsværkene af sine Pladser i Indien, hvis Reparaturer vare saa fornøden, forfalde, og Landets Hiemfødte, som saa ugierne bare det hollandske Aag, vilde betiene sig af denne Afmagt, og afkaste de Lænker, som de saa længe havde baaret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
Wien, den 18 December. Hs. keiserl. kongel. Majestæt har allernaadigst behaget paa høieste Anbefaling af Hs. høifyrstl. Durchl. den regierende Landgreve af Hessen-Cassel, at ophøie den ved det høifyrstel, hessiske Livregiment staaende Hovedsmand, Johan Hinrichs, til det hel romerske Riges Frieherre og Ridder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-01-03
Ved den vedvarende Afvexling af Courerer imellem dette og Paris er det vel uden al Tvivl, at der skeer igientagne Tilbud og Forslag til Bielæggelse af Stridighederne mellem Hs. keiserl. Majestæt og Republiken Holland; men meget for overilet er det, allerede at ville vide de Betingelser, under hvilke et Forlig kunde komme i Stand.