JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
De forenede preussiske Stændercomiteer have allerede den 9de de, sluttet deres Forhandlinger og ere derpaa adskilte efter en Afskedsandients hos Kongen, hvorved denne tiltalede dem overmaade huldrigt og høist characteristisk betegnede deres Væsen og Bestemmelse saaledes: De stænderske Comiteer ere for det Første Forsvarere af deres egne velerhvervede Rettigheder og de Stænders Rettigheder, som have afsendt dem; for det Andet Kronens Raadgivere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
Magdeburger Zeit." indeholder følgende mærkelige Artikel: For nogen Tid siden blev det meldt, at den russiske Vicekantsler Grev v. Nesselrodes Samtaler med en indflydelsesrig dansk Statsmand ved hans Nærværelse i det Holsteenske have angaaet Thronfølgen i Danmark. Nu melde offentlige Blade, at det ligger i Planen at formæle den russiske Keisers Datter, Storfyrstinde Olga, med Prinds Friedrich, Søn af Landgreve Wilhelm af Hessen, Gouverneur i Kjøbenhavn. Prinds Friedrich, bliver betragtet som eventuel Thronfølger i Danmark, og har derhos ogsaa Udsigt til Regjeringen i Kurhessen, da Kronprindsen af Hessen lever i morganatisk Ægteskab. – Vi skulle herved afholde os fra enhver bemærkning, men kun gjøre opmærksom paa, at den nævnte Prinds, som Reformeert, efter den danske Kongelov ikke kan blive Thronfølger i Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
Fra Belgien berettes, at det er lykkedes General Vandersmissen, der, som bekjendt, var dømt for Deeltagelse i et Complot mod Staten, at undvige af Fængslet ved sin Kones Hjælp. Man fortæller, at hun med sine Børn havde besøgt ham i Fængslet, ved hvilken Leilighed hun bragte ham en Fruentimmerdragt, og efter hans Flugt i denne saa behændig vidste at skuffe Fangevogteren, at Generalen alt havde et Forspring af 24 Timer, da man opdagede hans Undvigelse. Fru Vandersmissen, gik selv den følgende Morgen uhindret ud af Fængslet, idet hun indbildte Fangevogteren, der undrede sig over hendes Nærværelse, at hun af Fængslets Director havde havt speciel Tilladelse til at tilbringe Natten hos sin Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
Fra Jndien er den Efterretning indløben, at Englænderne nu virkelig trække sig ud af Afganistan, men Tilbagetoget skeer over Kabul. J denne Stad herske endnu bestandig Albar Chan og Fetteh Dscheng. Den Førstnævnte blev rasende, da han hørte, at General Pollock var i Begreb med at rykke imod Kabul. J sin Hidsighed skal han have været saa nærgaaende imod den engelske Capitain Troup, at denne skal have været nødt til at afføre en Pistol paa ham, hvorpaa Capitainen blev myrdet. Efterretningerne fra Jndien lyde forresten bedrøveligt: betydelige Fallissementer, Fryg for Hungersnød formedelst den slette Høst, Tabet af det 62de Regiment, som leed Skibbrud paa Farten. til Dinapore, (262 Personer omkom, Barken Ricardos Stranding, Choleras heftige Udbrud blandt de europæiske Soldater i Bombai osv. nedtrykte den offentlige Stemning. – Gunstigere lyde Beretningerne fra China. Englænderne ere den 13 Juni seilede ind i Jangtseklang, hvor Chineserne havde opkastet betydelige Fæstningsværker; den 18de begyndte en heftig Kanonade, men Chineserne opgave snart Kampen, hvorpaa Englænderne landede og erobrede, 253 Kanoner, meest af svær Kaliber. Den 19de blev Staden Schanghal bombarderet og indtaget, og 48 Kanoner faldt i Englændernes Hænder. De offentlige Bygninger ødelagdes og Regjeringens Korn magasiner gaves Folket til Priis. Øvrighederne vare flygtede til Nanking, der ifølge senere Beretninger ogsaa skal være indtaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
Ved Tallotteriets 1806 Trækning i Wandsbeck udkom Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
AVERTISSEMENTS. Foruden alt forhen udgivet eller forlagt af Alvild Th. Høst, ere ved Samme adskillige nye Smaaskrifter udkomne, fra 18 til 22 s. pr. Expl., saasom En Reise, Et Dogn, Omgangslivet, Hverdagsbegivenheder og Conversationsgjenstande i Samtaler paa Dansk og Fransk, Dansk og Tydsk, især for Udenadslæren; ligeledes Dansk Søret, 9 Mk., Dansk Huusret for Hvermand, 1 Rbd., og Nye Lov og Ret for Herremænd og Bønder, Mk. 8 s., alt heftet, som bestandig bekommes hos Bogbinder I. Madsen i Nykjøbing. Naturen, Mennesket og Borgeren, eller D. S. Birchs Læsebog, 10de Udgave, bekommes for Eftertiden til Bogladeprisen, 5 Mk. pr. Expl. indbunden, hos Bogbinder I. Madsen i Nykjøbing. at f. Lodsedler a 2 Rbd. til den af Directionen for det kongl. Steen trykkerie foranstaltede Bortlodning af dets Forlagsartikler og de i Arkivet opbevarede Billeder erholdes hos Undertegnede. Hver Lodtager erholder 100 Exemplarer af Visitkort med Navn og Tittel eller 100 Exempl. Adressekort med Navn og Adresse, smukt udstyret og trykket paa grand aigle, dernæst Adgang til 1000 Gevinster til et total Beløb af 5201 Rbd. 72 s. Saxkjøbing den 17de Novbr. 1842. an J. F. Klein.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
Den det Classenske Fideicommis tilhøfarende paa Bierregaard opstaldede skorste Tyr af ægte Ayrshire Race bedækker mod Betaling af 1 Rbd. pr. Koe, og kan denne i fornødent Fald forblive paa Gaarden i 24 Timer. Under den anførte Betaling er Drikkepenge og Foderpenge indbefattet. Bjerregaard den 17de Novbr. 1842. Schow, tainsin anvises. Forvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
En duelig Bødker og Meieribestyrer, tydsk af Fødsel, men det danske Sprog fuldkommen mægtig, ønsker Condition til 1ste Mai paa en Herregaard paa Lolland. Han kan præstere de bedste Anbefalinger. Da den Søgende for Tiden conditionerer i Fyen, vilde de Reflecterende behage at tilskrive den Hempelske Avisexpedition, hvorfra nærmere Underretning kan erholdes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
Auctioner. Efter Begjæring af Skifteforvalteren i afgangne Muurmester Ferdinand Mertins Stervbo, bliver afholdet 3de Auctioner over dette Boes faste Eiendomme, Tirsdagene den 13de og 27de December 1842 og 10de Januar 1843, paa Auctionscontoiret og Formiddagen Klokken 11, nemlig: 1. Gaarden No 20 i Østergade, 18 Fag, med Gaardsplads og en stor Hauge. 2. Jordlodden A. N. 11, a, nyt Matricul No 32, stor 10 Tdr. Land. 3. Et Huus paa Slotspladsen, 4 Fag, med Gaard og Hauge. 4. Et dito sammesteds, 4 Fag, med dito. 5. Den forrige Toldbod, 6 Fag, med Hauge. 6. Det øvrige af Boets Andeel af Slotspladsen, med 4 Fag Huus, Teglovn og Tørrehuus. Conditionerne erfares paa mit Contoir. Hvilket til Underretning for Panthaverne og andre Vedkommende, herved bekjendtgjøres paa den ved Placaten af 22de April 1817, foreskrevne Maade. Auctionscontoiret i Nykjøbing paa Falster, den 17de November 1842. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
Creditorerne efter afdøde Huusmand Hans Berndsen i Vægterhuset ved Høybygaard indkaldes med 12 Ugers Varsel, at melde sig til undertegnede Skiftefuldmægtig ved Baroniet Sønderkarle, Raahaugegaard den 13de November 1842. Bagger. Tilforordnede i den kongelige Landsover- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn gjøre vitterligt: At efter Begjering af Sognepræst og Provst Kofod=Ancher til Østofte paa Lolland og i Medhold af kongelig allernaadigst Bevilling af 10de November 1840, indstevnes herved med Aar og Dags Varsel den eller de, som maatte have i Hænde et ham frakommet Dupplikat til et transportabelt Statsfondsbeviis, dateret den 25de Febr. 1803, lydende paa 160 Rbd. S. og paa Navnet "Jomfru Johanne Wilhelm, samt mærket "Wallis, og noteret i vedkommende Hovedbog, Folio 109, Conto N 1191. og i vedkommende Contrabog, Folio 294, Conto. 1191 – til at møde for os her i Retten, som holdes paa Raad- og Domhuset her i Staden, den første ordinære Tingdag i April Maaned 1844 om Formiddagen Kl. 9 for med bemeldte Dupplikat at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, da, saafremt Ingen inden fornævnte Tid dermed skulde melde sig, Citanten vil forvente og paastaae det ved Dom mortificeret. Forelæggelse og Landag er ophævet ved Forordningen 3die Juni 1796 8 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
Til Bekræftelse under Rettens Segl og Justitssecretærens Hoff. Underskrift. en 33 (L. S.) Adressecontoirets Commissionairer ere. Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Avnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg, grave.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
Lolland, Falsters Conennerredende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
Et Følgeblad til Stiftstidenden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
Løverdagen den 19. November. No 1. 3.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
Dito af 29de October d. A. hvorved, i Anledning at Amtsraadets Jndstilling om Approbation paa at Lønnen til en Secretair udredes af Amtsrepartitionsfonden, svares, efter Correspondence med Cancelliet, at dette Collegium ikke har fundet tilstrækkelig Grund til Ansættelsen af faste Secretairer ved Amtsraadene, men at der iøvrigt ikke haves noget at erindre imod at de fornødne Udgifter til Skriveri i Anledning af Amtsraadets Forhandlinger udredes af Amtsrepartitionsfonden. Dernæst bleve følgende Sager foretagne: 1. Forslag fra Kjøbmand og Borgerrepræsentant R. Sidenius i Nykjøbing til Oprettelsen af en Tvangsarbeidsanstalt for Lollands-Falsters Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 12te November 1842. R. v. Jessen. Ve Vi have modtaget nedenstaaende Uddrag af Forhandlingerne i et Sogneforstanderskab, hvor man var af den Mening, at ikkun det Vigtigste af det, der besluttes udenfor den almindelige Orden, kan have det Værd for en større Læsekreds, at det bør offentliggjøres, og derhos, at Beretningen derom bør affattes i al mulig Korthed og at Navnene aldrig bør tilføies uden speciel Tilladelse, da disse kun tjene til at nære Forfængeligheden. Jdet vi med Glæde optage de os tilstillede Meddelelser, maae vi dog tilføie, at vi aldeles ikke kunne dele de ovenfor omtalte Anskuelser. Det er ikke alene hvert enkelt Sognedistricts Beboere, der have en vis Ret til at fordre Oplysning om de af dem valgte Sogneforstanderes saavel ordinaire som extraordinaire Forhandlinger, en Oplysning, som de vel kunde faae, men dog neppe i Virkeligheden faae uden Offentliggjørelse i Trykken; men ogsaa for Medlemmerne af andre Sogneforstanderskaber og for Alle, som interessere sig for Communernes Vel og det communale Livs heldige Udvikling hos os, maa det være af Vigtighed og Jnteresse at blive bekjendt med i det Mindste et Uddrag af de vigtigere ordinaire og extraordinaire Forhandlinger i nærliggende Communer, til hvilke man har noget Kjendskab. Og i Særdeleshed er en nogenlunde fuldstændig Offentliggjørelse vistnok det eneste Middel til at tilveiebringe den saa høist nødvendige og saa meget savnede Eensformighed og Overeensstemmelse i de enkelte Sogneraads Forhandlinger og Beslutninger, ligesom det forekommer os at maatte være en Trang for enhver gavnelysten og ærekjær Sogneforstander at aflægge sine vælgere og øvrige Medborgere saadant Regnskab for sin Virksomhed. Men for at denne Offentliggjørelse skal have nogen Jnteresse, er Navnets Tilføielse rigtignok i de allerfleste Tilfælde absolut fornøden; ja ønskeligt var det, om endog Dens Navn, som fremkom med et Forslag, og Deres, som stemte for og imod, blev offentliggjort, thi at et eller andet Sogneforstanderskab har fattet en Beslutning, kan ikke interessere Almeenheden stort mere, end om det Samme berettedes og et Samfund i en anden Provinds eller et andet Land eller en fjern Tid eller endog blot i Fortællerens Phantasi! - og denne Jnteresse vil dog vist forekomme Enhver, ved saa simple Gjenstande, at være saagodt som aldeles ingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
J et Forstanderskabsmøde her paa Falster bleve Forstanderne enige om af egne Midler at udsætte 10 smaa Præmier for 10 uconfirmerede Drenge i Huusmandsklassen, som meldte sig og lagde for Dagen, at de havde erholdt tilbørlig Færdighed i Strikning *). Samme Forstanderskab besluttede at ville opfordre den voxne tjenende Ungdom til godvillig og efter Evne at skyde sammen nogle Skillinger, de Fattige til Bedste i dette trange Aar. Med en saadan Opfordring møder hver Forstander i sin Kreds de unge Tjenestekarle og Piger naar de til Juleglæde ere forsamlede. Ligeledes lovede hver Forstander at ville virke til, at Huusbonden herefter søgte at formaae sine Tjenestefolk til, hvergang Lønnen falder, at sætte noget ind i Sparekassen. 10 Rbd. hvert Aar i 10 Aar gjør 100 Rbd. Det var ikke af Veien, om den, der begynder som Huusmand, kunde begynde med 100 Rbd. i Lommen. *) Fra sikker Kilde ere vi underrettede om, at da det i Forstanderskabet først blev foreslaaet at udsætte en saadan Præmie af Fattigkassens Penge, og man gjorde opmærksom paa, at det lod sig nok ikke gjøre, saa reiste adskillige Forstandere sig med de Ord: "Nei, Præmien ville vi udsætte for vort eget Vedkommende." - See, det kalder man en god Aand i Bondestanden, Saa mange Kjole klædte have ogsaa hidtil virket for Bondestanden, at det vel er paa Tiden, at han selv tager Haand i med. Og at Bonden hertil føler sig opfordret, derpaa afgiver efterfølgende Jndbydelse et vistnok saare glædeligt Beviis. Red. For end mere at henlede Opmærksomheden paa det Møde, hvortil tvende falsterske Sogneforstandere have indbudt, optage vi ogsaa i dette Blad nedenstaaende Jndbydelse, som har været bekjendtgjort i Stiftstidenden. Vi kjende ikke nærmere Jndholdet af det Forslag, som de ærede Sogneforstandere agte at forelægge Forsamlingen, men den i Jndbydelsen udtalte Hensigt med samme synes at vidne om en stor og glædelig Jnteresse for det unge Communalvæsen, og da Savnet af en varig Forbindelse mellem Sogneforstanderskaberne til at bevirke større Overeensstemmelse i Beslutninger vistnok almindelig føles, tvivle vi ikke om, at Jndbydelsen, vil blive modtagen med Glæde af de øvrige Sogneforstander skabers Medlemmer. Jndbyderne synes at forudsætte, at eet eller to Medlemmer af hvert Sogneforstanderskab skulde delegeres eller udnævnes til paa de Øvriges Vegne at give Møde i denne Forsamling, men da en saadan Udnævnelse maaskee paa de flere Steder vanskelig kan skee, og Forhandlingerne sikkert ville vinde ved at Mødet bliver talrigt, holde vi os overbeviste om, at alle falsterske Sogneforstandere ville være Jndbyderne og de øvrige Mødende velkomne. Vil er Jndbydelsen navnlig rettet til Medlemmer af Bondestanden; men det turde dog lettelig give Anledning til en ikke gavnlig og lidet ønskelig Adsplittelse mellem de Stænder, der have Sæde i Sogneforstanderskaberne, om Hensigten med Jndbydelsen var at udelukke Mænd udenfor Bondestanden, og da desuden Grændsen mellem denne og de øvrige Stænder i flere Tilfælde vil være vanskelig at betegne, saa troe vi det ikke upassende herpaa at henlede de ærede Jnbyderes Opmærksomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
Jndbydelse. J det Haab, at et Forslag, der sigter ikke alene til Udvikling af vort Communalvæsen og til at tilveiebringe Eenhed i de Forretninger og Expeditioner, der underligge samme, men ogsaa til igjennem Stænderne med Overeensstemmelse at petitionere og saadanne Regjeringsforanstaltninger, for hvis Gavnlighed Erfaringen i vor Kreds vækker Opmærksomhed, vil finde velvillig Indgang hos Bondestandens Medlemmer af Sogneforstanderskaberne, som Medborgeres Tillid har valgt til at varetage deres Tarv, indbyde vi herved eet eller to saadanne Medlemmer af hvert af Falsters Sogneforstanderskaber til et Møde paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing Torsdagen den 1ste December førstkommende, Formiddag Kl. 11, hvor vi da ville gjøre dem bekjendte med hvad vi i ovennævnte Øiemed ansee hensigtsmæssigt, og søge nærmere Overeenskomst om en varig Forbindelse imellem Sogneforstanderskaberne i saadan Retning. Skrevet i Nykjøbing, den 10 Novbr. 1842. P. Steffensen, C. Rasmussen, Medlem af Sogneforstander. Medlem af Sogneforstanderskabet for skabet for Væggerløse Pastorat. Kippinge Pastorat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-19
Bidrag til Communaltidenden bedes sendte enten til en af Stiftstidendens Commissionairer eller til Udgiveren. Trykt hos og udgivet af W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-21
Lollands. 11 Falsters Tidende. Stift Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 144. Mandagen den 21 November. In funere. Viri doctissimi et summe venerandiMAMI Moll, Theologiæ et Philosophiæ Doctoris, Divececos Falstro-Lalandiæ Episcopii, Ordinis Danebrogici classis tertiæ insignibus nee non eruce argentea ordinis ejusdem ornati, Diem supremum obeuntis a. d. V. Id. Novembr. MDCLII. Oritur ergo dies inter numerandus acerbos, Qvo vidimus funus, Præsul amande! Tuum. Justa licet gelide solvis modo debita terræ, Nunc tamen, hen gravior pectora luctus habet. Nempe Tui similem mentis probitate sideqveAnnorum series qvando futura dabit? Imo, Parens animis semper Tua mitis imagoStabit, et hand poterit tollere tempus eum. Excultus studiis dictis scriptisqve cluebas, Tamqve simul placius, Tamqve modestus eras, Cuncta sed exsuperat notissima mentis honeste Dos; etenim pietas laus Tibi summa fult; Hinc vidnæ circum, pauper lacrymantur et orbus, Atqve rogant, Tibi sit duleis, Amande, qvies. En hilares, memini, festum celebravimus ante, Qvo Doctor fueras integra lustra decem; Qvamqve To qvivis mit pendebat ab ore! Qvamqve tulit pro Te pectore qvisqve preces! Nuncobis, et moesti seqvimur Tua funeraqvamvis, Non qverimur raptum Te tamen ante diem; Firmus enim steteras Christi sideiqve minister, Semper et immotus turbine qvovis eras. Sed Tug candebant dudum jam tempora canis Et grave jam fessum frangere eoepit onus; Hine placida Dominus dimmittere paae fidelem Jam voluit servum, deqve labore suo; Hunc vocat ad Superos, ad gandia blanda piorum, Qvod fuerat sids visus, ubiqve vigil. Sancte, vale, merito nos tristia danna dolemus, Exipit ast Te nunc sancta caterva lubens. J. F. Biering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-21
Jndenlandske Efterretninger. (Stænderforsamlingen i Viborg.)(Fortsættelse af Discussionen i Anledning af Schyttes Andragende om de statsretlige Forholds Ordning og en friere Forfatning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-21
Justitsraad With. De tvende sidste Taleres Foredrag foranledigede mig til atter at tage Ordet. Jeg maa give Stiftamtmand Rosenørn Ret, naar han har sagt, at Mange, der før stode i Spidsen for de constitutionelle Bevægelser, nu have trukket sig tilbage, men der kunde tænkes andre Grunde hertil end Overbeviisning om, at deres tidligere Bestræbelser vare feilagtige. Ved at læse andre Landes Constitutioner, finde de, at de, der ere givne godvillig af Fyrsterne, ikke i den Grad tilfredsstille deres Fordringer, som de, der ere fremtvungne ved Omstændighederne, og derfor gives der Mange, som troe, at det var bedre at bie, indtil Omstændighederne fremkaldte en Constitution, end strax at søge at bevirke en saadan. De der tænke saaledes, ere naturligviis Ultraer, til hvilke jeg ikke hører. Biskop Tage Müller: Jeg reiser mig alene, fordi jeg troer, at ogsaa jeg bør frit være min Mening bekjendt. Det skulde smerte mig dybt, om Nogen skulde antage, at jeg ikke føler varmt for Fædrelandets Vel; ogsaa jeg ønsker af Hjertet en fremskridende Udvikling af Statsforfatningen; men saa forvisset jeg er om, at Proponentens Forslag er fremgaaet af sand Følelse for, hvad han anseerfor at tjene til Danmarks Vel, saa er jeg dog tillige overbeviist om, og ved den høitagtede kongl. Commissarii Foredrag aldeles bestyrket i den Overbeviisning, at det ikke er tilraadeligt eller betimeligt at indgaae med et saadant Andragende som Proponentens, og derom mener jeg efter Sagens Stilling at der for Øieblikket alene kan være Spørgsmaal. Jeg maa saaledes stemme imod Nedsættelsen af en Comitee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-21
Stiftamtmand Rosenørn. I Anledning af hvad Proponenten har yttret, maa jeg, skjøndt jeg troede at have udtrykt mig fuldkommen tydeligt, erindre, at jeg aldeles ikke har yttret mig om de offentlige Blades Jndvirkning paa Forsamlingens Medlemmer men paa Folket, og her maa jeg vedblive den Formening, at en stor Deel af dette har tabt sin Tillid til Bladenes Fremstillinger og misbilliget deres Eensidighed, saavel i at anprise den Lykke, der skulde være forbunden med constitutionelle Forfatninger, som i at udhæve Manglerne ved det Bestaaende, og i at opstille ængstende Udsigter for Fremtiden, hvorfor der efter min Overbeviisning nu ere mange flere end tidligere, der med Frygt tænke paa en Forandring, og derimod, i Erkjendelsen af at vi i Henseende til borgerlig Frihed og Sikkerhed i det daglige Liv ikke staae tilbage for noget andet Folk, med Rolighed stole paa Hans Majestæts Viisdom, og aldeles ønske overladt til ham, at tage Jnitiativet til enhver Fremskriden i denne Retning. Endnu maa jeg i Anledning af Proponentens Yttringer tillade mig at gjøre opmærksom paa, at Enhver, der, endog kun fra den Tid, han studerede, kjender noget til de philosophiske Theorier om den bedste Statsforfatning, ogsaa vil vide, at enhver Statsforfatning har sine store Mangler, og at de lærdeste og meest erfarne philosophiske Forfattere, der have skrevet over Statsvidenskaberne, aldrig have kunne blive enige om dette Spørgsmaals Afgjørelse. Stiftsprovst Schiødte: Jeg deler fuldkommen den Anskuelse, som det høitærede første Medlem for Geistligheden har fremsat, og jeg anseer det for en hellig Pligt at fraraade Nedsættelsen af en Comitee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-21
Auditeur Roulund: Jeg tvivler ikke paa, at de Fleste, om ikke Alle, i denne Forsamling ret godt vide, at der har været en Tid, da en dansk Mand kunde kalde sig en fri og virkelig Borger, og at det netop er, fordi Kongeloven har nedtrykt os saa dybt, at vi rastløse stræbe efter igjen at blive friMænd, og hvad mig angaaer, da troer jeg, at det maa være Regjeringen kjærere at erfare Folkets Ønsker igjennem Stændernes Petition, end om det maatte skee paa en anden Maade. Gaardeier Ostenfeldt. Jeg kan ikke undlade at reise mig, for at udtale min Erfaring med Hensyn til den Trang, der siges at være blandt Folket til en friere Forfatning. J mit District vare for 2 Aar siden næsten Alle for en Constitution, men nu have Folk erholdt ganske andre Tanker, og derfor kan jeg paa ingen Maade stemme for Nedsættelsen af en Comitee i Anledning af det nærværende Andragende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-21
Apotheker Dahlerup yttrede, at han ogsaa maatte stemme for Nedsættelsen af en Comitee. Propritair var Deurs: Jeg skal blot tillade mig at yttre, at jeg endnu nærer de samme Anskuelser som i 1840, da jeg underskrev en Petition om en friere Udvikling af Statsforfatningen. Jdeen om en fri Forfatning er desuden saaledes udbredt over hele Landet, at jeg vilde ansee det for urigtigt, om Forsamlingen ikke vilde tage denne Sag under Overveielse. Kammerraad Ravn bemærkede, at han ogsaa maatte stemme for Nedsættelsen af en Comitee. Proprietair Borberg. Hvad der rører sig i Folket eller idetmindste i Almuesstanden er mig temmelig nøie bekjendt; de ere ganske rolige og veltilfredse med den nuværende Bestyrelse, men deer ogsaa en almindelig Tale i denne Klasse. Kongen er gammel, og dette saa ofte udtalte Ord Kongen er gammel, har en Betydning, og fører vist noget Mere med sig. (Fortsættes.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-21
Hs. Maj. Kongen har nylig kjøbt det smukke Slot og Gods Bernstorff, i Nærheden af Kjøbenhavn, af Krigsassessor Hillarius Kalko for 100,000 Rbd. Efter Forlydende skal denne Eiendom være bestemt til en Foræring for Hs. Kongl. Høihed Prinds Ferdinand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-11-21
J denne Tid er der foretaget strænge Forhører imod nogle Personer, som have contraheret et Laan med en anseet Mand, og, foruden at have taget uhyre Aagerrenter, senere forfalsket Documentet. Om der imidlertid er fremkommet noget Resultat af disse Forhører, vides ikke. (Aalb. Av.)¬