JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1771-12-02
London, den 12te November. Man erfarer at der arbeydes paa en i meget eftertrykkelige Ord forsattet Forestilling, hvormed Hr. Harris, vor Minister i Madrit, med første skal afgaae derhen. Han skal have befaling at paastaae et Cathegorisk Svar paa, hvad Hensigter Spanierne have i Syd=America og Vestindien, og om det Spanske Hof billiger dets Kystbevareres Adfærd i America. Den Spanske Gesandt, Printsen af Masserano, sendte i Torsdags Aftes en overordentlig Courier til Spanien, efter at han forhen havde haft en lang Conference med Lord Suffolk, der, som man meener, har angaaet de nu værende critiske Omstændigheder i Syd=America. J Nordsøen skal et Skib fra Middelhavet, hvorpaa er Pest om Bord, drive omkring. - J Følge en K. Forordning skal alle fra Archangel, Petersborg, Narva, Riga og andre Russiske Stader kommende Skibe holde Qvarantaine i 40 Dage. -De Forestillinger, som af vor Stats Secretair, Græven af Rochsort ere i Kongens Navn gjorte den Spanske Ambassadeur, Fyrst v. Masseran, formedelst den K. Chalouppes Opbringelse, og som Ambassadeuren den 12te huj. har med en Courier sendt til sit Hof, indeholde foruden en offentlig Erstatnings Forlangende denne Erklæring: At Engellænder, nes Handling imellem deres adskillige Øer og Colonier maa være fri og ubehindret, og at Hoffet i London ey erkiender nogen Magt berettiget at kunde hindre dets Krigskibes Fart i noget Hav i Verden, saalænge samme ingen Excesser begaaet imod andre Nationers Personer og Eiendomme. Man længes meget efter det Madritske Hoffes Svar paa disse alvorlige Forestillinger, i sær da Kongen nyelig skal have sagt til Ambassadeuren: at dersom Spanien ingen Erstatning vilde give, var Krigen en uundgaaelig deraf, i hvor igierne Hs. M. ophævede det Venskab og Harmonie, som han imellem sig og Hs. Catholske M. stedse ønskede meere at kunde befæste. Hvad Svar den Spanske Gouverneur har givet paa Admiral Rodnes Forestillinger, er vel endnu ikke egentlig bekiendt, men det hedder: at han har ikke vildet give den forlangte Erstatning, og har erklæret: at han derom vilde indhente Jnstructioner fra sit Hof, endskiønt han havde fulgt de Befalinger, som han i den Fald havde haft. - J hvordan end Følgerne vil blive af denne fortrædelige Sag, saa tager den første Commissarius ved Admiralitetet, Græven af Sandwich, alt de Messyrer, at en mægtig Fløde næstkommende Februario kan gaae i Søen. - Ordet gaaer at man formedelst de Depecher, som i disse Dage ere indløbne fra vore Ministre ved adskillige Hoffer, frygter for at nye Uroligheder i visse Europæiske Egne med første vil udbryde. Bemeldte Depecher, saavel som de, hvilke man har faaet fra Jamaica, angaaende Tvistigheden imellem os og Spanien, skal undersøges i en Raads Forsamling til St. James, hvortil alle nærværende Geheime Raader ere indkaldte.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Ostende, den 19de November. En af det Geheime=Raads Lemmer er her ankommen fra Bryssel, for at besee det nye Varetaarns Bygning, hvorpaa man her for kort Tid siden har begyndt at arbeyde, og for tillige at giøre Anstalter til en god Doqve i vor Havn, og bringe i Stand adskillige andre til Skibsfartens og Handelens Opkomst tienlige Indretninger. Bemeldte Taarn bliver opført i en Fiirkant paa den vestlige Side af Jndløbet til Havnen. Samme skal være en Steen=Stytte 104 Fod høy, paa hvis Spidse skal brænde en Laterne det heele Aar igiennem fra Solens Nedgang til dens Opgang. Man skal kunde see den 2 Mile i Søen. Næste Sommer venter man at blive reent sær dig med dette Taarns Bygning, hvilket vil blive saa meget des nyttigere, da man langs med den heele Kyst fra den Øe Schouwen i Zeeland, lige indtil Gaskets ingen Vare Taarn, har, hvorefter Skipperne ved Natte Tider kan rette sig, hvorfor og, i Mangel deraf, mange Skibe ofte ere komme for nær Kysten og forulykkede.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Constantinopel, den 9de Octbr. Man har her vis Efterretning, at den Division af den Russiske Flode, som har beskudt Cavallo, har og i Egnen af Salonica borttaget nogle Tobaks Magaziner, som tilhørte Storherren. - Fra Syrien veed man at Scheik Daher, har erholdet en fuldkommen Seyer over Bassen af Damasco, Osman, endskiønt den første ikkun har haft 5000 Mand Cavallerie, men Bassen 10000 Mand. Scheik Daher ha strax afsendt et let Fartøy til Egypten, for at bekiendtgiøre Ali Bey dette lykkelige Udfald. Efter denne Tidende er hos Porten holdt en Muschavere eller Forsamling af Magnaterm og derudi besluttet at afsætte Bassen Osman, og i hans Sted beskikke Oglu Mehemed Bassa til Gouverneur i Damasco og den der værende Egn. 2 Skibe ere afgangne til det sorte Hav for at krydse og recognoscere.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Petersborg, den 1ste November. Til Jrkursk i Siberien har man den 8de Aug. fornummet et temmelig stærkt Jordskjælv, som vedvarede omtrent 10 Secunder, og er formærket stærkere i Husene, end uden for samme, men har ellers ingen betydelig Skade gjort.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Amsterdam, den 16de November. Man har her en tilforladelig Skrivelse fra en Officeer paa den Russiske Flode, skreven i Tassa den 30te Sept., hvorudi blant andet siges: Tildragelserne udi dette Aars Søe-Tog ere vel ikke saa store, som i forrige Aar, men de ere dog vigtige. Førend andre Coups blive udførte, hvortil, som det synes Tilberedelserne nu blive gjorte, er fundet fornødent, at man borttager eller ødelegger alle Magaziner, som vare anlagte til at forsyne den fiendtlige Hovedstad. Hs. Excellence Græ Alexius Orlow seylede derfor til Negroponte, beskiød og bombarderede Fæstningen, og bemægtigede sig imidlertid ved sit udsendte Mandskab det Meel og Korn, som var i Magazinerne. Escadren feylede derpaa langs med de Macedoniske Kyster, bombarderede Cavallo, og deels borttog, deels øde lagte de anseelige Magaziner i Salonica, i Havbugten ved Cassandra. Græv Theodor Orlow fuldførte paa samme Tid sit Tog langs med Kysten af Natolien, beskiød Rhodus, og gik derpaa til Havbugten ved Macria. Denne Plads synes siden Krigen at være en Stapelstad for Kornvahre fra Syrien og Egypten, hvilke derfor til Lands blive bragte videre til Constantinopel. Under bemældte Græves Direction havde jeg den Ære at have Commando ved Troppernes Udskibning, som bestod af endeel af mit Regiment Albanier, tilligemed et Detachement af Garden. Fienden, som, saasnart han blev vor Escadre vaer, hastede frem fra alle Sider, for at beskiærme sit Korn Forraad, blev dog tvungen til at overlade os samme, og mistede derved 60 Døde, foruden mange Saarede og Fangne. Vi bemægtigede og os nogle Chebequer og 4 Kanoner. Vor Forliis bestaaer af 2 Døde og nogle Saarede.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Warschau, den 16de November. Følgende Efterretning er indløben om Pulawski Nederlag, Den 30te Oct. ankom et Corps Russer under Oberst=Lieutenant Lange til Radom. Pulawski stod 2 Mile derfra, i Prytyk. Den 31te October, 2 Timer før Dag, attaquerede Major Michelsohn ham med 500 Carabinerer og 200 Cosakker, slog og jagede ham til Jtza, 4 Mile fra Radom, saa at han mistede 500 Mand paa Valopladsen. 100 Mand er fangne, hvoriblant og Oberst Kiniewich befinder sig. Hs. Majestæt befinder sig efter Omstændigheder temmelig vel, da Saaret i Hovedet efter Ønske begynder at lægges. J Følge de Efterretninger, som nu Tid efter anden indløbe fra Provintserne, har den forskrækkelige Tidende om den afskyeligste Sammenrottelse imod Hs. Mits. Liv foraarsaget en almindelig Bestyrtelse iblant alle redelig sindede. J Cracau har GeneralBranicki og den Russiske Commandant ladet et Te Deum af synge i alle Kirker under de paa Torvet plantede Kanoners Løsning, hvorpaa Commandanten til Middag har beværtet General Branicki og andre Personer af Stand. Efter Maaltidet reyste General Branicki, som er Hs. K. M. særdeles hengiven, strax hertil, og ankom her lykkelig i Forgaars, for i egen Person at forvisses om Hs. Majestæts lykkelige Bevarelse. Den afskyelige Sammenrottelse er nu temmelig opdaget, og man veed og alt de fleste af de Sammensvorne, hvoriblant nogle af de største i Riget befinde sig. Man kan og tydelig derefsee Guds øiensynlige Beskiærmelse, at disse diævelske Anslag alt næsten for 3 Aar siden ere blevne smedede. Men saadant tiener og til at sætte Hs. Kongel. Majest. Stormodighed, og Standhaftighed i et klarere Lys, da Høystsamme alt for længe siden derom har været underrettet, men altid troet, at vinde disse Umennesker ved Godhed, Stormodighed og Tilgivelse.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Lemberg, den 12te November. J dette Øyeblik erholder man fra den første Russiske Arme den vigtige Efterretning, at General Weisman med et Corps Tropper er passeret over Donau ved Tultza, hvor Storvizie ren har forladt Babadagh, hvor han var meget fordeelagtig posteret med sin Leyr, og retireret sig til Adrianopel. Courie rieren som bragte denne Efterretning, har tillige forsikret, at General Weisman havde indtaget Tulcza og Jsaccia, hvilket har bragt Storvizieren til at trække sig tilbage.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Wien, den 13de November. J Følge Efterretninger fra Pohlen synes Preussernes nærmere Jndrykken, som have besat Thorn, som og Generaler, nes von Stutterheims, von Thaddens og von Billings Ankomst til Pohlsk Preussen, og de Bevægelser, som man mærker under den forstærkede Preussiske Cordon at ville snart gjøre Ende paa de Pohiske Uroeligheder, hvilket for det arme Land vel meget var at ønske.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Fra de Pohlske Grændser, den 16de Novbr. Man har her fra en sikker Haand en Afskrut af et mærkværdig Fransk Brev, som Hs. M. Kongen af Preussen nyelig har sendt til en vis Pohlsk Grævinde, og man holder sig forbunden til at meddeele deraf følgende Oversættelse: "Frue Grævinde jeg har bekommet hendes Skrivelse af 20de huj. Saa stor Medlidenhed, som det endog kan opvække hos mig, hvad hun beklager for mig om den mangfoldige Elendighed, som trykker hendes Fædreneland, saa kan hun dog billig tilskrive Aarsagen dertil de Confordereredes for vidt drevne Opførsel, saasom det blot er en Følge deraf, hvilket jeg har føred sagt, dersom hun endnu kan erindre sig saadant, leg naar de Consordererede vedbleve deres forunderlige Forsæt, at ville dethronisere deres Konge, torde de faae at giøre med de Magter, som have garanderet ham Thronen. Dette er nu skeet, og jeg vil endnu søye til, at dersom de Confoedererede ikke snart blive anderledes findet, vil de bringe den Ulykke, som i Grund ødelægger Pohlen, paa det høyeste. Jeg beklager hende alt, Frue Grævinde, og alle reiskafne Polakker; men jeg vidste da ey at hielpe. J øvrigt beder jeg Gud, at han vil tage hende i sin hellige og værdige Beskiærmelse. Potsdam, den 28de Octbr. 1771. Friderich.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Berlin, den 23de November. J Torsdags blev den unge Prints, hvormed Hs. Kongel. Høyhed Prints Ferdinands Gemahlinde den 4de hujus nedkom, døbt paa Slottet Frederichsfelde, og bekom i Daaben, som den Kongel. Hospræst Hr. Peltre forrettede, de Navne: Friderich Christian Henrich Ludvig. De høye Faddere vare: Deres Majestæter Kongen og Dronningen; Hs. Majestæt Enkedronningen af Sverrig; Hs. Kongel. Høyhed Prints Henrich af Preussen; Deres Kongel. Høyhed Enkeprincesser, af Preussen; Princesse Amalia af Preussen; Princessen af Würtemberg; Princesse Philippine og Hs. Durchl. Prints Frederich Eugen, Hertug af Würtemberg.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Helsingøer, den 2den Decbr. Af de Skibe, som den 28de pass. gik til Seyls ud af Sundet, retournerede formedelst contrair Vind den 29de jusd. Capital, Schifter til Canton. Samme Dag ankom her i Sundet en Deel Skibe fra Østersøen, hvoriblant Skipper Petersen af Bergen fra Riga med Kiøbmand Hr. Ross om Bord, som har været 6 Uger, under Veys, og udstaaet megen Storm. Samme beretter, at med ham vare i Følge en Deel Skibe til Kiøbenhavn med Rug og Hvede fra Riga. J Gaar indkom her i Havnen Skipper Jens Westen af og fra Nyekiøbing paa Falster med 300 Tdr. Hvede og 300 Tdr. Byg, som forhen var accorderet bort. Her i Sundet ligge nu formedelst contrair Vind 100 a 120 af adskillige Nationer Skibe bestemte til Nordsøen, hvoriblant de tvende K. Danske Orlogskibe og sammes Transportskib til Middelhavet, samt Capitain Schiffter og Skipper Petersen af Bergen fra Riga. J Havnen ligge adskillige Skibe, hvoriblant Jacob Madsen fra Kiøbenhavn, Ahrendt Olsen fra Ahrendal og Paqvetbaaden her af Byen, til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Kiøbenhavn, den 2den December. Under 28de Septbr. a. c. ere Participanterne udi LochensKobberværk allernaadigst forundte Confirmations Bevilling, paa selv at antage og igjen at afskedige deres Ober=Bergbetient.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Samme Dato haver Participanterne udi Qvichne Kobberværk allernaadigst erholdet lige Bevilling.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Ved Hoffet paa Frederichsberg holdes i Dag Cour, og continuerer saadant herefter hver Mandag.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Fra Magistraten her i Staden er under 27de November bekiendtgjort: At da Gadernes Renovations Bortførsel nu imellem Vognmændene anderledes ere inddeelte, end forhen, saa maae og Tiden til Feyningen og Feye Skarns Udlægning paa de sammenfeyede Bunker derefter forandres. Thi ville Stadens Jndvaanere, fra næstkommende 2den Dec. og derefter lade deres Gader præcise feye saaledes, at de kan være sær dige til efterfølgende for hver Sted ansatte Klokkeslet. (Der næst følger en Tabel, til hvad Klokkeslet Gaderne skal være feyede, hvilken Rummet her ey tillader at indføre). Dog bliver herfra, i Henseende til Torve Vognenes Kiørsel, undtagen efterfølgende Gader, nemlig: Frederichsberggaden Vestergaden, Nørregaden, fra Studiistrædet til Torvet, samt derfra langs Torvene til Brolæggerstrædet, Klædeboderne, Skoebogaden, Nygade og Wimmelskaftet til Kokkegaden, lille Kiøbmagergade, Frederichsborggaden, Pustervig, Rosenborggaden og Tornebuskegaden, udi hvilke Gaden sedes hver Mandag, Onsdag og Løverdag om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, men om Tirsdagen, Torsdagen og Fredagen skeer Feyningen til de i Tabellen ved hver i sær ansatte Klokkeslet. Og paa det at Folk ikke skal være i Tvivl om, hvad Tilde maae begynde med Feyningen, fastsættes herved, at der med maa begyndes 1/4, 1/2 3/4, og i det høyeste en Time førend den i Tabellen anførste Tid, alt ligesom den Plads enhver har at feye er liden eller stor til, da Hensigten er, at med Feyningen skal begyndes saa kort for den fastsatte Tid, som mueligt, paa det at Bunkerne ikke for længe skal ligge sammen senede, og igien udkjøres, førend de blive bortførte. Naar Feyning og Bortførsel paa Torvene forhindres at skee om Formiddagen, skal det dog, saa længe Sommeren varer, skee hver Dag om Eftermiddagen, naar Torvene ere ledige; men i Efterhøsten og om Vinteren, naar det ey kan skee ud paa Eftermiddagen, i det mindste at passes beleylig Tid om Tirsdag Torsdag og Fredag, at Bortførselen derfra da kan skee. The ville enhver sig derefter vide at rette, samt tillige besørge, at lade Gaderne i tørt Veyr stænke med Vand førend de feyes.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Fra Politie=Kammeret i Kiøbenhavn er under 30te Nov udstædt følgende Placat, Da jeg har bragt i Erfaring, at en Deel af Tilskuerne paa den Kongel. Danske Skueplads Mandagen den 25de og Torsdagen den 28de Nov. paa en usømme, lig Maade har opført sig, og deels med Piben, Truen og og Skiælden, deels med Trampen og umaneerlig Skraalen, har forstyrret den Deel af Tilskuerne, som i Rolighed ønskede at fornøye sig med at see Skuespillet opføre, saa har jeg paa Embeds Vegne og efter Forlangende af Directionen ved bemeldte Skueplads hermed alvorligen villet advare samtlige Jnbyggere her i Staden af alle Stænder som besøge Skuepladsen, at de sig efterdage fra slig og anden usømmelig Opførsel entholde, og nøye efterleve Hs. Majest. allernaadigste Befaling, som ved Placat af 24de Sept. 1753 er bekiendtgjort, og hvis Jndhold desaarsag her igientages, nemlig: At Directionen for at forekomme i Fremtiden alle Jnsolencer paa det Danske Commediehuus, den Myndighed allernaadigst er tilladt, at maae ved Politiet lade observere, anholde, og med Retten forfølge den eller de, som medens de Danske Commedie opføres, i Commediehuuset, enten med Udpibning, eller udi andre usommelige Maader, nogen Slags Uorden foraarsage og begynde. Thi ville enhver sig derefter vide at rette og for Skade at tage vare. W. Bornemann.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Hs. K. M. bestalter General=Auditeur og Politiemester udi Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
J Følge den udi seneste generale Forsamling den 5te Junii sidstl. tagne Resolution, er et Forslag til en Species eller GireBanques Octroy af Banque=Commissairerne bleven forfattet, vorder Participanterne, notificerede førstkommende Onsdag den 11te Dec., om Formiddagen Kl. 11 Slet, sig Commissairernes Forsamlings Stue at indfinde, for derover at deliberere, og en endelig Resolution at tage, før samme Hs. Kongel. Majestæt allerunderdanigst vorder forestillet. Ved Døden er afgangen: Her i Staden den 29de Novbr. Jfr. Sidse Sørensen, 34 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Vacance, Tolder=Tienesten i Skielskiør.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Samlung zur Danischen Geschichte, Münskentnis Oekonomie und Sprache durch Johann Heinrich Schlegel. En ster Band, Erstes Stuck, har nu forladt Pressen, og faaes hos Forfatteren i Studiistrædet. Hvert Stykke af denne Samling, som med mueligste Flid skal fortsættes, bestaaer af 12 Ark i stor Octav, tilligemed et Kobber. Prisen er paa Tryk=Papiir 2 Mk. 8 Sk. og paa Skriv=Papiir 3 Mk. 8 Sk. Danske. Jndholden af det første Stykke er: 1) Forklaring af en Medaille, som er slagen paa Hans Kongel. Majest. Reyse til Engeland 1768. Samme Medaille forestilles her i Kobber. Forklaringen ere indlemmede fire til Hans Kongel. Majest, i Engeland udstædte Diplommer, som giemmes paa Archivet. 2) Kort Overslag paa alt Rigets Jndtægt og Udgift, Aar 1602., efter en Original, som K. Christian 18 sel har eyet; denne Beregning viser alle Leynes Tilstand for den Tid over Danmark og Norge; den viser ogsaa, hvad Hofholdingen og hvad Flaaden i de Tider har kostet, med flere oekonomiske og politiske Merkværdigheder. 3) En Afhandling om den Oldenborgiske Stammes Herkomst fra de gamle Danske Konger. 4) Etymologiske Undersøgelser over de Ord Dannemand, Dannisched og Skiøde, 5) Breve, som henhøre til Christian 11. Historie, gjemte paa den Cetteniske Bibliothek i London, 6) Efterretninger om den Danske Prinds Johannes forhavende Formælling i Rusland 1602., og Renunciations=Acten ved hans Afreise. 7) Et Udtog af det Vaticanske Archiv i Rom, som oplyser Grønlands gamle Tilstand.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
J det Kongel. Waysenhuus Boglade og i Mummens Boglade paa Børsen i No. 5., er at faae Underretning for Publicum omen nye Forfatning i de Fattiges Pleye i Kiøbenhavn, og en dermed forbunden Kongel. Real Skoles Oprettelse paa det forrige Waysenhuus, hvilken efter Hans Kongel. Majests, befaling ved den Kongel. Direction for den almindelige Pleye Anstalt skal istandsat tes. Trykt til Beste for den Kongel. Real=Skole for 6 Sk. og paa Tydsk for 6 Sk.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Paa den Kongel. Danske Skue Plads bliver Onsdagen den 4de Decbr. om Aftenen imellem 5 og 6 opført en Jtaliensk herviOpera kaldet Alexander, Poesien er at den berømte Keiserlige Poet Hr. Abbed Peter Metastasio; Musiqven er af Hans Kongel. Majests. Ober=Capelmester Hr. Sartii, i denne Opera synger en nye Sangen Mr. Grassi; de nye Decorationer ere af Mr. Conti, imellem Acterne Balletten af Cosakker og Ungerske Husarer, componeret af Balletmesteren Mr. Platolli. Opera Bogen med den Danske Oversættelse faaes hos Cassereren Mr. Søeborg a 2 Mk. Stykket, Maa den Kongel. Danske Skueplads, bliver Torsdagen den 5te Decbr., præcise Kl. halv 6 Slet, af de Kongel. Danske Acteurer opført: Den alt for lonlige Beyler, eller den som giør Hemmelighed af Alting, en Original Dansk Comoedie, i 5 Acter, af en ubekiendt Forfatter; Og Balletten: Af Cosakker og Ungerske Husarer, componeret af Balletmesteren Mr. Piattoli.
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Fredagen den 16de Decbr. 1771. bliver paa den Kongel. Danske e) Comoediehuus holdet Masqverade, som begynder og endes paa sædvanlig Tid, og for sædvanlig Priis; Billetterne faaes ligeledes paa de sædvanlige Steder, hvor tillige faaes Dominoes og Masser til Leye for billig Priis. NB. Skulde nogle af de respect ve Masqver finde Behag i at spille andre Spil end Pharo, da er Logerne Nr. 1. 2. 13. 14. indrettet med Spille Borde, hvorpaa kan opvartes med Kort, Lys efter Begiering, imod Kort=Penge, Erlæggelse. Og gielder ingen Billetter fra forrige Gange. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danne 9 mark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Græve udi Oldenborg, og Delmenhorst, gjøre hermed allernaadigst bekiendt for alle og en hver af Vedkommende, at Hans Knutzen og Thomas Karrberg i Sønderborg, som af Retten beskikkede Curatores Bondrum, for den der paa en privilegeret Grund boende svagsindede Hans Bugislans Carstens for os allerunderdanigst have andraget, hvorledes der nu er uomgiengelig fornaden at bemeldte Hans Bugislaus Carstens ikke allene bliver erklæret for imbecil, men og hans samtlige Creditorer og Debitorer ved et offentligt Proclama indkaldte; da Vi i Kongel. Naade have givet denne Begiering Sted, saa bliver forommeldte Hans Bugislaus Carstens Sinds Svaghed hermed saa Maade bekiendtgjort for enhver, at alle hans foretagende Handlinger, saasom Contracter, Penge Laan og deslige, skal agtes for ugyldige, saa at deraf ingen Klage for Retten skal tilstaaes, eller antages; ligesom Vi og af Høy Lands Herskabelig Magt hermed alvorligen og det sub pæna præclusi & perpetui silentii befale alle og enhver, som formeene sig at have nogen Rettighed og Fordring til forommeldte Hans Bugislaus Carstens Gods og Effecter at de saadanne deres Fordringer inden 6 Uger a Die Publicationihujus Proclamatis tilbørlig ommelde hos Vor Cancellie=Raad og Ober=Rets Secretario Carl Friderich Lobedantz, in Origine producere de des angaaende i Hænde havende Beviser og efterlade troværdige Afskrifter af samme ad Protocollum, og for saa vidt de det Hertugdom Schlesvig ikke ere boesiddende, beskikke procuratores ad Acta; men samtlige oftbemeldte Hans Bugislaus Carsten Debitorer blive herved alvorligen og sub pæna dupli befalede, til børlig at anmelde deres Debita ved denne Protocoll, hvorefter enhver sig allerunderdanigst haver at rette. Givet under Vor hos trykte Kongel. Segl i Ober=Retten paa Slottet Gottorf, den 17de Octobr. 1771. (L. S.) v. Jugert. Carstens. Boye. Ericius. Stemann. Pro vera Copia,
Berlingske Tidende, 1771-12-02
Publicatum Sonderburgid d. C. F. Løbedantz. Til post Trinitatis d. 1771. Gerhard Clausen. Lobedant Siden der ikke blev gjort fornøyelig Bud paa Wranderup, Vand-Mølle udi Coldinghuus Amt, Seest Sogn, ved Første Auction den 15de hujus, saa bliver samme, paa gode og antagelige Conditioner, sat til Anden Auction den 6te Decbr. førstkommende; og om nogen skulle ville kiøbe den under Haanden, til antagelig Priis, ville de behage at mælde sig hos Hr. Borgemester, Bye og Herreds=Foged Junghans i Colding. Wranderup Mølle den 16de Novbr. 1771. Graae Molle, beliggende i Haurballegaards Amt, Wester Liisberg Herred, Liisberg Sogn ikke langt fra Kiøbsteden Aarhuus, lader Eieren førstkommende 12de Decembr. om Formiddagen Kl. 10, ved offentlig Auction til Bortsælgelse opbyde tilligemed at dens tilhørende, som bestaaer af Mølleskyld 4 Tdr. 2 Skpr., Ager og Eng 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 og en halv Alb., nye og velindrettede Bygninger 34 og et halv Fag Muur= og Ere Bindingsværk, overalt tækket med Steen, hvoraf er 16 og et halv Fag Mølle og Vaaningshuus, heel igiennem med Fiel Løft og tildees Fielgulv. tvende med Steene og alt tilhørende nye og velforsynet Qverne, som haver god Søgning, og overflødig Vand, hvorved forhen haver været Kobbersmede Værker, udi Mølle=Dammen kan aarigavles 16 Læs meget got Høe, saa hører og til Møllen 2de Agre, paa Terp Mark tæt derved, skulle da imod Forhaabning ingen fornøyelig Bud skee, kan den med alt forestaaende underhaanden til Kiøbs bekommes, meest, formedelst Eierens langt fraværende, og i saa Fald ville de Lysthavende behage at melde sig hos hannem boende i Haughuus udi Jelling Sogn, under Coldinghuus Amt, en Miil fra Weyle. Haughuus, den 11te Novembr. 1771. Morten Boeg.