Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-11-26
Hvorledes nu Jorden her i Wisconsin er i Forhold til Jorden paa Langeland det troer jeg at Du og enhver Jordkjender ville af det Ovenstaaende kunne slutte Jer til, og skal jeg nu endelig give min Mening tydeligere tilkjende, da kan jeg ei nægte, at jo Jorden paa Langeland, i det Hele taget, taber ved en Sammenligning med Landet i den sydlige Deel af Wisconsin. Jeg tager her ikke saameget i Betragtning Landets nuværende Fedme og Rigdom - thi den vil ved nogle Aars Brug, aftage – som jeg tager Hensyn til Jordsmonnets Bestanddele, saavel i det øverste Muldlag som i Leerlaget, hvorpaa det sædvanlig hviler, især i Skovlandet. - Da al den brugbare Prærie, med ubetydelig Undtagelse er opkjøbt og Emigranterne følgelig i Fremtiden maa gaae til Aabnings- eller Skovlandet, hvis de ville nedsætte sig her i Wisconsin, saa maa jeg naturligviis svare ja til det andet Spørgsmaal; thi der er Skov paa det Meste af det Land, som nu er at faae her for Regjeringens Priis og kan være værd at eie. Dog maa det bemærkes, at paa Aabningslandet staaer Skoven sædvanligviis saa aaben og adskilt og er saa kort og daarlig, at medens den derfor paa den ene Side ikke gjør synderlig Hinder for Jordens Dyrkning, saa duer den paa den anden Side heller ikke til stort andet end til Jldebrændsel, hvorimod det tætte Skovland er langt besværligere at rydde og opdyrke, men forsyner da ogsaa Eieren og Efterkommerne med god Skov til Bygnings=Materialier og Gjærdsel. Det bedste vilde naturligviis være, om enhver Nybygger kunde faae noget af hvert Slags Land, beqvemt beliggende, saa han kunde bruge det første til Agerland og have det sidste liggende til Skov og Udmark for Kreaturerne - og dette troer jeg kan endnu paa mange Steder lade sig gjøre. Det tredie Spørgsmaal om hvad en Tønde Land koster at opdyrke, kan jeg umulig bestemt besvare; thi det afhænger aldeles af hvad Slags Land det er man vil opdyrke, samt hvormeget Arbeide man vil have forstaaet derunder. Jeg vil imidlertid besvare Spørgsmaalet saagodt jeg kan og holder mig herunder udelukkende til Aabnings- og Skovlandet, som de danske Emigranter faae med at gjøre hvis de komme her. Menes ved Opdyrkning af Landet kun Rydning og den første Oppløining af Landet, og vil man, som ofte bruges her, lade de fleste eller alle Træerne staae, som ei ere absolut i Veien for at pløie, og Landet desuden er frit for Steen og smaa Underskov, saa Dyrkningen kun bestaaer i at skaffe gamle nedfaldne Træer og tildeels enkelte friske af Veien - da kan man i Aabningslandet for contant Betaling beregne saadan Rydning og Op pløining til en Priis af 2 1/2 til 3 Dollars pr. Acre. Dette er imidlertid noget nær den laveste Priis, som det nogensinde kan gjøres for, og det træffer ei sjælden, at en Acre at oprydde og brække – som man kalder den første Oppløining - koster fra 5 indtil 8 Dollars, selv i Aabningsland, hvis man nemlig vil have al Skov nedhugget og bortryddet og der desuden træffer at være endeel Underskov og Steen at bortrydde før man kan ploie. Skal der ved Opdyrkning tillige forstaaes, Jndhegningen af Landet, da bliver herved naturligviis en ny Udgift, hvis Størrelse er afhængig af forskjellige Ting, først, hvad Slags Gjærde man vil sætte; dernæst: hvor stort Stykke man paa eengang vil indgjærde og endelig hvad Slags Materialier man har til Gjærdsel og hvor nær ved Haanden. Forudsat at man vil have det her sædvanlige Slags Gjærder af 10 a 11 Fod lange Ege=Kløvninger, som lægges i Ziksak ovenpaa hinanden med Enderne indtil det faaer forsvarlig Høide, og man vil paa eengang indgjærde mindst 40 Acres (thi jo mindre Stykket er man indgjærder, jo større er naturligviis Gjærdet i Forhold til Stykket), og man endelig har god Skov nær ved Haanden at udkløve Gjærdselen af; da kan Arbeidslønnen ved at udkløve og nedhugge Skoven, tilkjøre og opsætte Gjærdet omkring 40 Acres beregnes til mindst 40 Dollars eller 1 Dollar pr. Acre. Men her er vel at bemærke, først: at Skoven selv er ikke beregnet; 2) at det er kun Faa som ere istand til at bekoste saa stort Stykkeindgjærdet paa eengang, men de Fleste maae i Begyndelsen nøies med nogle faa Arres, som forholdsviis koster meget meer at indgjærde; 3) at Skoven mange Steder er saa vrang at kløve, at Arbeidslønnen for Kløvningen bliver meest dobbelt imod hvis Skoven var god; og 4) at man ofte nødes til at koste Kjørsel paa Gjærdselen et temmelig Stykke Vei. Heraf indsees let, at det beroer aldeles paa mange forskjellige Omstændigheder, hvor dyr Jndhegningen vil blive, og jeg har selv i godt Skovland prøvet at betale saameget som 2 1/2 Dollars pr. Acre for Jndhegning paa den almindelige Maade, skjøndt jeg ei beregner Skoven dertil, som var tæt omkring; og jeg indhegnede dog omtrent 20 Acres paa eengang. Naar en Mand kan komme ud af paa eengang at indhegne, oprydde og brække mindst 20 Acres i Aabningsland, da antager jeg i Gjennemsnit, at hver saadan Acre Land, efter at være kommen saavidt, vil have kostet ham omtrent 8 Dollars, Jndkjøbsprisen iberegnet. J endeel Skovland kan det gjøres ligesaa billigt og maaskee billigere end den anførte Priis, men almindelig vil det blive meget dyrere der. Det maa imidlertid bemærkes, at da det især er Arbeidet, hvorved Prisen stiger saa høit, saa kan naturligviis den flittige og arbeidsdygtige Nybygger svare betydelige Pengendlæg ved sit eget Arbeide, og hvis han derhos har Penge nok til at kjøbe sig 3 a 4 Par Oxer og de nødvendige Arbeids-Redskaber, da er han istand til dermed at faae alt det nævnte Arbeide gjort paa kort Tid uden noget synderligt Pengendlæg, nemlig paa den Maade, at han gjør Byttearbeide med fattigere Arbeidsfolk, saa han gjør Kjørsel og Pløining for dem, imod at de rydde og gjærde for ham. Regjerings-Prisen, for Landet har jeg allerede nævnet. Skatterne ere meget billige her, sjælden over 2 Dollars og ofte under 1 Dollar pr. 40 Acres om Aaret; og deraf er endda endeel Skoleskat, som man selv igjen faaer sin Andeel af at betale Skolelæreren med, hvis man danner et District mellem sig selv og lader holde Skole i 3 Maaneder af Aaret, af en i det engelske Sprog examineret Skolelærer. Daglønnen for en god Arbeidskarl kan anslaaes i Gjennemsnit for baade Vinter og Sommer til henved 1 Rigsbankdaler pr. Dag tilligemed Kosten, undtagen i Høsttiden, da han ofte kan faae indtil omtrent 2 Rigsbankdaler pr. Dag, iblandt Amerikanerne; og hvis han er særdeles dygtig til at meie Hvede som her er den fornemste Sæd - da kan han undertiden om Høsten tjene indtil 4 Rigsbankdaler pr. Dag. Maanedslønnen for en god Arbeidskarl er fra 10 til 12. Dollars i Gjennemsnit hele Aaret. At være Dagleier lønner sig saaledes bedst her, hvis der stedse paa den Maade var Arbeide nok at faae; men de som ikke ville tage fast Arbeide for Maaneden, kunne ofte gaae otte Dage og meer ledige for hver Dag de have Arbeide. For et heelt Aar fæster næsten aldrig nogen sig bort i Tjeneste paa eengang. Lønnen for flinke Tjenestepiger her er almindelig fra 4 til 6 Dollars maanedlig, og hvis de ere paa store Hoteller eller andre Steder, hvor der er særdeles strengt Arbeide og de kunne forestaae Kogning eller Vask og Strygning, da faae de undertiden 8, ja indtil 10 Dollars om Maaneden. Men det maa bemærkes, at Lønnen, som er anført baade for Piger og Karle, kan først erholdes efterat de have lært nogenledes at forstaae og tale det engelske Sprog, samt have vant sig til den forskjellige Arbeidsmaade her, og det er ei ualmindeligt, at flinke Arbeidskarle og Piger, have maattet tjene lang Tid i Begyndelsen, de første for 6 a 8 Dollars Maaneden i den bedste Sommertid, og de sidste for 1 1/2 a 2 Dollars Maaneden. For duelige Haandværkere, især Grovsmede, Tømmermænd, Snedkere og Skrædere, er her i Almindelighed temmelig god Fortjeneste. Jsær er det godt her for det første Slags. Tømmermændene bør egentlig tillige være Sned kere og omvendt, for at kunne have vedholdende og fordeelagtigt Arbeide; men ere de duelige i begge Professioner, da have de særdeles god Fortjeneste - aldrig under 1 Dollars pr. Dag. Bødker=Professionen er ogsaa god her, hvis man nedsætter sig paa et Sted, hvor der males meget Hvede til Udførsel. For Muur arbeidere kan det nok ogsaa træffe at være ganske godt her, men det er dog meere paa det uvisse med deres Fortjeneste, og skulle de gjøre nogen rigtig Fremgang, da bør de tillige være Spekulanter og eie saa stor en Kapital, at de kunne gjøre Akkorder om at opføre hele Bygninger, den ene efter den anden, og selv skaffe Materialer og lønne Arbeidsfolk indtil Arbeidet er fuldført. Dette sidste gjælder ogsaa tildeels for Tømmermænd og Snedkere, men dog ere disse ikke saa afhængige deraf.