JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
De Stæder, hvor Tydsklands berømteste Universiteter have deres Sæder, ere i denne Tid blevne haardt hjemsøgte af Krigen. J Jena, hvor der var 2600 Franske Saarede, afbrændtes adskillige Huse og udøvedes i tre Dage Excesser. Weimar, Gera a. have lidt ved Brand og paa andre Maader. J Halle have endeel Studenter, forladt Academiet og ere reist hjem. Det blev indtaget af de Franske med Kaarden i Haanden, og endog i Gaderne nedsabledes Mennesker. Jgjennem Leipzig marcherede 60,000 Franske. Over 3000 Fremmede anholdte om Passer; over 100 udfærdigedes dagligen, men Engellænder, Russer og Preusser negtedes de Osnabrick d. 26 Oct. J Morges Kl. 10. ankom her General Grandjean (der under Hannovers Occupation stod i Hammeln), med omtrent 60 Bataviske Dragoner. Til vor Regjering sendte han strax en Erklæring, hvis Jndhold var, at han i H. M. Kongen af Hollands Navn tager Førstendommet Osnabrück i Besiddelse for Høistsamme, og sanctionerer alle Autoriteterne i Kongens Navn. De Tropper, som skulle rykke ind her, skulle iagttage den strængeste Krigstugt, og ingen anden Reqvisition end den Generalen selv giør, skal efterleves &c. - Nu ere vi altsaa Hollandske; det er i i en Tid af fem Dage den femte Landsherre. Onsdags vare vi endnu Preussiske, i Torsdags bleve vi Hannoverske, og nu ere vi Hollandske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Den 26de om Morgenen rykkede Franske Tropper ind i Brunsvig,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Paris d. 24 Oct. (Over Holland. Vi have endnu ikke faaet nogen nærmere officiel Efterretning angaaende Slaget d. 14de. - Det d. 14de i Brest indløbne Skible Cessart havde blandt andre taget en til Buenos Ayras bestemt Engelsk Caper, og efterat det havde borttaget dens Ladning, der vurderes for to Millioner, borede det Skibet i Grund. - Den Franske Fregat Salamander, er efter en haardnakket Fægtning med et Engelsk Skib, kommet paa Grund. Det vil rimeligviis blive flot igjen, der arbeide i det mindste 400 Menneskeer paa at bjerge det. - Søministeren har udfærdiget en Circulair-Ordre, hvori Franske Skibe og Capere befales, at tage og opbringe alle Preussiske Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
et Brev fra en Preussisk Officier i den sidste Moniteur, anslaaes den Franske Magt i Slaget d. 14de til 400,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Hr. Fuldmægtig Bjørn er det tilladt, i de tvende tilkommende Vintere, for Betaling at give offentlige Masqueradeballer, 4 hver Vinter, paa det Kongelige Hoftheater, imod at erlægge for hver Gang 50 Rdlr. til Kjøbenhavns Fattigvæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
J Søndags blev Biskoppen over Aalborg Stift, Hr. Rasmus Janson, indviet i Frue Kirke ved Hr. Biskov Balle. Biskop Jansen prækede til Høimesse, og hans Tale gik især ud paa at vise den Lutherske Reformations sande Aand. Stiftsprovsten D. Plum intimerede. III
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
J den under d. 15de f. M. i Hollandske Papirer indrykkede femte Bulletin fra den Franske store Armee hedder det blandt andet: Slaget ved Jena har udslettet Vanæren af Slaget ved Rosbach. - Resultatet af dette Slag var 30 til 40,000 Krigsfanger, hvilket Tal endnu bestandig forøges; 25 til 30 Faner, 300 Stykker Skyts og Borttagelsen af Magaziner med Levnedsmidler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Blandt Krigsfangerne befinder der sig over 20 Generaler. Paa vor Side have vi kun den brave Brigadegeneral de Billys og 9 Obersters Død at beklage. Vort Tab anslaas til 1000 a 1100 Døde og 3000 Saarede. Fiendens Manoeuvres bleve udførte med Nøiagtighed og Hurtighed a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Leipziger Tidende af 20 October indeholder blandt andet følgende: De 10,000 fangne Sachser ere paa deres Æresord, ikke at tjene mere i denne Krig, blevne sendte hjem igien. Keiseren har forsamlet alle denne Nations Officierer og erklæret dem, at han med Huset Sachsen ikke vil føre Krig, tvertimod vil han, at det skal blive mere omstrende end nogensinde før, dersom denne Førstelde bryde Tractaten, som han med Magt blev tvungen til at undertegne. – Naar de Engelske Kjøbmænd erfare de Franskes Jndmarch i Leipzig, saa vil deres Børs skjelve; Banquerotter ville udbryde &c. Negotianterne og Kjøbmændene, som eie Engelske Varer, og de Banquierer, der have Engelske Fonds, maa det aldrig falde ind, at lægge Dølgsmaal paa samme. De Franske kjende paa en Sol nær de Engelske Fonds og Værdien af de Engelske Varer, som findes i Leipzig, H. M. Kongen af Prussen havde, efter Slaget d. 14de, ansøgt hos H. M. Keiser Napoleon om en Vaabenstilstand paa 6 Uger, men den blev ham afslaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
J Følge en Nürnberger Tidende af 23de f.M. skal den Preussiske Feldtmarchal v. Møllendorff være død af sine Saar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Paa Grændserne af de Hannoverske Lande sættes Pæle med Paaskrivt: Pays d'hannover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Den 24 Oct. om Middagen ere de Franske rykket ind i Berlin. General Hillain er bleven udnævnt til denne Stads Commandant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Efter de seneste Efterretninger er Hertugdom met Brunsvig taget af de Franske i Besiddelse som et erobret Land. Den 27 Oct. om Morgenen, ankom de første Franske Tropper i Staden Brunsvig, hvor General Mallraison er bleven udnævnt til Commandant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
J Gotha hørtes Krigstumlen og Canonernes Torden, og tusinde Flygtninger droge igjennem Staden og dens Forstæder. 50 Borgere med Borgermesteren i Spidsen aflagde d. 15 Oct. den regjerende Første deres Taksigelse for hans Omsorg for Fredens Vedligeholdelse. Hertugen havde sendt en Deputation til Storhertugen af Berg, som derpaa d. 16de lod udgaae i Hovedqvarteret i Erfurt en Bekjendtgjørelse, hvori han i den Franske Keisers Navn befalede alle Franske Generaler, at respectere Hertugen af Gothas Land og Eiendomme, og forsikkrede tillige, at han paa det strængeste vilde straffe de Soldater, der overtræde denne befaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Af den store Franske Armees tredie Bulletin sees, at Prinds Jerome Bonapate anførte d. 12te f. M. en Commando Allierede og et Corps Bayerske Tropper. Marchal Davoust udmærkede sig meest; d. 12te om Morgenen erobrede han ved Naumburg de fiendtlige Magaziner, tog Krigsfanger, og 19 Pontons af Kobber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Den Franske General Mapon har i Leipzig, som denne Stads Commandant, under d. 18 Oct ladet udgaae en Proclamation, hvori det hedder, at hver Banquier og Negociant, der har Fonds, eller Varer fra Engelske Manufacturer, inden 24 Timers Forløb skulle aflægge en authentisk Forklaring derover; at der, efter at dette er skeet, skal anstilles en Undersøgelse saavel hos dem, der have aflagt, som de, der ikke have aflagt denne Forklaring, ved hvilken Leilighed deres Bøger skulle eftersees og deres Angivelse sammenlignes med Varene, og at hvert Bedragerie i den Henseende skal straffes militairisk, at Magistraten skal give en omstændelig Beretning om alle Militair=Magazis ner, hvad enten de tilhøre Preusser eller Sachser; at alt Forraad af Krud, endog det, som hører til Handelen, skal afleveres; at der skal nedsættes en Commission, der skal lægge Seil for alle Fonds og Magaziner; at hver Contribution eller Reqvisition, der bestaaer af Klæde eller Penge, som forlanges af en uberettiget Person, paa det strængeste er forbudet, og at hver Øvrigheds, eller Privatperson, som uden at underrette Commandanten derom, samtykker deri, skal straffes med 14 Dages Fængsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Nyeste skilderie af 5 Tjøbenhavn. Fr Fiske Fjerde Aargang. No. 8. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Løverdagen den 8 November, 1806. Om Theatret. Strax efterat der i det Altonaiske Theater i Fjor var udbrudt en Jld, som havde kostet adskillige Mennesker Livet, lod den Hamborgske Theaterdirection bekjendtgjøre i offentlige Tidender, hvorledes der ved passende Brandindretninger var sørget for, at Jlden ikke saa let skal kunne tage Overhaand, og at Publicum i paakommende ulykkelige Tilfælde kun behøvede at holde sig roligt. Den opgav tillige alle de Udgange, der ere i Theaterbygningen. Denne Paamindelse var saa hensigtsmæssig, at den fortjente at efterlignes af alle andre Theaterdirectioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
J Torsdags Aften oplevede man i vort Skuespilhuus et Optrin, som viste hvor vigtige saadanne Vink ere. Under Spillet udbrød Jld i en Bryggergaard i Amaliegaden. En Sten me i Skuespilhuset begyndte at raabe Brand! og nu vilde alle Folk see at komme ud af Ha set paa den første den bedste Maade. Man klavrede over Parquetet &c., adskillige Damer, besvimmede, det Kongelige Herskab blev meget forskrækket. Til Lykke blev man betimeligen oplyst om, at Jlden var for langt borte, til at Skuespilhuset kunde være i nogen Fare. Vi saae her imidlertid, hvor ængstelige Menneskene ved saadanne Leiligheder ere, hvor lidet de stole paa Brandanstalterne, og hvor lidet de tænke paa, at de, ved saaledes alle paa engang at søge Redning, netop forøge Forvirringen, og bidrage til, at der maa omkomme flere i Trængselen, end der nogensinde vilde omkomme i Luerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
De fleste kjende ikke Theaterbygningens Jndretning, og i Farens Øieblik stimle sædvanlig alle til een Udgang, uden at vide eller huske paa, at der gives flere. Godt vilde det derfor være, dersom Theaterdirectionen ved foregaaende Paamindelser, vilde søge at forekomme alle de sørgelige Følger, som enhver utidig Ængstelighed kunde have Adskillige Gange for vort Theaterpublicum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
om Aaret burde det ved trykte Placater bekjendtgjøres, at der paa Theatret bestandig haves Sprøiter og Brandredskaber i Beredskab; at der hver Gang der spilles holdes Brandvagt hele Natten, kort sagt, at der paa alle muelige Maader sørges for, deels at forekomme, deels at standse enhver Jld. En saadan offentlig Bekjendtgjørelse vilde i ulykkelige Tilfælde berolige Tilskuerne meget, og bidrage til, at ikke enhver blind Allarm skal sætte hele Huset i Forvirring. Ligeledes vilde det maaskee være gavnligt, om der over de to forskjellige Udgange fra Parterret blev skrevet med meget store Bogstaver: Udgang, paa det disse Udgange strax kunne falde i Øinene, da den, som ikke er vant til at komme paa Comoedien, virkelig ikke saa let kan finde dem, saaledes som de nu ere anbragte. Den nærværende Direction har gjort sig særdeles fortjent ved at forbedre den gamle uhensigtsmæssige Bygning saa meget som mueligt; den vilde kunne gjøre sig end mere fortjent ved at lade anbringe flere Udgange, nemlig fra Parterret igjennem Parquettet, som ikke behøvedes at aabnes uden i Nødsfald. Man havde da paa denne Maade fire Udgange fra Parterret, foruden otte Hovedudgange fra hele Bygningen. Nu, da der ingen Udgang er fra Parterret igjennem Parquettet, klavrer man, som Erfaringen har lært, over Bænkene, og det er sædvanlig paa denne Maade at ulykkelige Tilfælde ved saadanne Leiligheder lettest kunne indtræsse. En Feil, som ikke noksom kan paaankes, er den, at man, især ved overordentlige Leiligheder, lader alt for mange Mennesker komme ind paa Parterret. Dette burde under ingen Omstændighed tillades. Jkke at tale om, at det er ubilligt, saaledes at sætte et heelt Publicum i Stampe, og at agte to Marker høiere end Menneskers Sundhed og Beqvemhed, saaer Faren i paakommende Jldsvaade, endog under de bedste Brandanstalter, her alt for stor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
J det Øieblik, det begynder at klemte, burde een af Skuespillerne træde frem og tilkjendegive Tilskuerne, hvor Jlden er og om det brænder stærkt. Paa denne Maade vilde de, der boer nær ved Jlden, kunde ile hjem, og de, som boe langt derfra, ikke sættes i unødvendig Bekymring. Samvittigheden. En Allegorie. (Sluttet.) Da Samvittigheden vaagnede, var Regenten faldet i Søvn. Forgjeves talde den til ham; intet formaaede at vække ham. Nu fortsatte den sin Vandring, og kom til en Mand, der laae for Døden, og som Lægerne havde overgivet. Ved den ene Side af hans Seng sad en geistlig Mand, som indgjød ham Trøst, ved den anden en Lovkyndig, der opsatte et Testamente for ham. 60,000 Rdlr." sagde den Syge med en hævende Røst: " til et Hospital for fader, og moderløse Børn Elendige, raabte Samvittigheden, troer du nu i Livets sidste Stund, hvor Døden aabner sine Porte for dig, at kunne bestikke den Evige, som skjender ethvert af dine Skridt, enhver af dine ønligste Hensigter, Troer du at han, ligesom dine Lige, vil lade sig blænde af det usle Metal, du nu ikke meere kan gjøre Brug af Medens Himlen forundte dig Sundhed, nedgravede du dine Rigdomme, foragtede du den Fattige, var du døv for den Lidendes Raab, nu, da Parcen vil overskjære dit LivsTraad, nu, da du ikke kan medtage i Graven hvad du har sammenpuget paa Jorden, nu vil du i et Øieblik bøde paa Alt det Onde, du har stiftet, ved at bortskienke de Penge, der ikke kunne gavne dig mere? Medens Samvittigheden kalde saaledes holdt den Geistlige en meget opbyggelig Tale, hvori han beviste den Døende med tusinde bibelske Sprog, at Alt hvad Samvittigheden sagde, var uden Grund, at Himlen ikke fordrede andet end Anger og Bod, og et Legat af 60,000 Rdlr. var et fuldkomment Forsyningsoffer for alle hans Synder. Den geistlige Mand talde med saa megen Fynd, at Samvittigheden, hvor megen Umage den end gjorde sig for at holde sig vaagen, dog omsider begyndte at nikke med Hovedet, og inden den vidste et Ord deraf var faldet i Søvn. Da den efter en god Stund vaagnede igjen, havde den Syge allerede opgidet Aanden. Saaledes vandrede vore Reisende fra Sted til Sted, og fandt allevegne Menneskene i Besiddelse af den hemmelige Tryllekraft, at dysse Samvittigheden i Søvn. De kom omsider tilbage til Gudernes Forsamling med den Erklæring, at der i Menneskenes Opdragelse og Love, Religion og Politik, Vaner og Fornødenheder maatte foretages store Forandringer, førend man kunde vente, at Samvittigheden altid skulde kunne paaminde dem om deres Laster og Forbrydelser, uden at dysses i Søvn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Bemærkninger over Den Mors,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Dr. Pastor Schade har nu udgivet det første Hefte af Forsøg til en Beskrivelse over Øen Mors: en Landstrækning, der hidtil har været os temmelig ubekjendt, og som det maa interessere enhver Patriot at lære nøiere at kjende. Mors bestaaer af 32 Kirkesogne, som udgjøre 14 Præstekald. Den har 1 Kjøbsted, 114 eenlige Bøndergaarde, 598 Bøndergaarde i det Hele, 622 Boelstæder og Huse med Jord, 154 Huse, uden Jord eller med saa ganske lidet, at de kunne ansees for jordløse, 17 Kornmøller, 2 Stampemøller, 3 Færgegaarde, 15 Hovedgaarde og tiendefri Sædegaarde, 13 Landsby Præste=, 22 Degne og Skoleholder=Boliger. Af det anførte Antal Bøndergaarde, Boelstæder og Huse med Jorder, saavelsom Møller ere 248 Gaarde, 246 Boel og Huse og 1 Stampemølle Brugernes Selveiendomme. Folketallet var efter Optællingen d. 2 Febr. 1801, 7583 Personer, omtrent 1167 paa hver Qvadratmil; men da denne Tælling skede paa en Tid, hvor Kighoste og Børnekopper havde bortrykket mange, saa regner man, naar saadanne Epidemier ikke indtræffe, 1200 paa hver Qvadratmiil og hele Folketallet for 7800 Sjele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Ved Gaarden Dueholm, som før var et Munkekloster og af Almuen endnu kaldes Klosteret, ligger en Kalkovn og en Hollandsk Kielder mølle med fire Qværne, bygt i Aaret 1803, og assureret for 11,000 Rdlr. - Nykjøbing, Kjøbstæd har for nærværende Tid 119 private Gaarde og Huse, som paa 3 Gaarde nær, alle kun ere een Etage høie, nogle faa undtagne, som i den senere Tid ere blevne grundmurede, ere alle af Bindingsværk. - 1805 var Folkemængden 693 Siele. Af Fabriquer ere her ingen, men et Brændeviinsværk drives i det Store, Handel og Søfart udgjør Byens vigtigste Næringsvei. Den har ikke allene en ypperlig Havn, men og et Antal af 13 Skibe, hvoraf syv, som kunne føre 600 til 1000 Tønder Byg, gjøre aarlig tre Reiser med Korn og Fedevarer paa Norge, og igjen hjembringe Norske Producter. Sjeldnere gaaer Farten andensteds hen, som til Kjøbenhavn &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Den aarlige Kornudførsel med Nykjøbings Fartøier beløber sig til 20,000 Tdr. meest Byg og Havre. Uagtet Forbudet mod Forprang og den gode Havn, kan Nykjøbings Handel og Søfart ikke faae ret Liv. Som Aarsager anføres deels den Sinkelse, Løgstøres Grunde idelig foraarsage, deels Nykjøbings Beliggenhed under Aalborgs Toldsted; Skibene maae af denne Aarsag paa deres Fart ud og hjem anløbe Aalborg, for der at clareres. Nykjøbings Kjøbmænd kunne derfor ikke holde Priser med Aalborgerne, og Landboen i Mors maa betale Kjøbmandsvarer i Nykjøbing dyrere end naar han umiddelbar kjøber dem i Aalborg. Disse Hindringer ville kunne bortryddes naar Staden, fik en ny Canal og et eget Toldsted. - J en Tid af 14 Aar ere kun 12 Børn avlede uden for Ægteskabet, 10 dødfødte og 2 Mænd ved ulykkelige Hændelser komne af Dage. Hvert syvende Aar pleie Børnekopper og Kighoste at grassere her. Landets Locale viser, at de Kjær og sid Strækninger, som deels paa mange Puncter gjennemskjære det, deels omringe enkelte Stykker deraf maa engang have været gjennemstrømmede af Limfjorden, som af Morsland maa have dannet 20 Øer og Holme. Grundene under Kjærenes Tørvemasse ere af samme Beskaffenhed som i Fjorden, og man har blandt andet fundet der Rav, adskillige af Forfædrenes Redskaber, Urner, Steenknive a., og paa nogle Steder dybt inde i Landet endog Skibsankere, &c. - Forf. mener, at Vesterhavet maa have bortskyllet meget Land førend Gravhøiene kunde komme til at ligge saa yderlig paa Kanten af Fjordbrinkerne, at endog endeel deraf er skredet ned, og førend den enlige Bakke Feggeklet kunde blive saa vidt adskilt fra det øvrige høie Land, som den nu er. Han mener tillige, at vore Forfædres Gravsteder vare dem for hellige til at de vilde anlagt dem paa Steder, hvor Vandflod var at befrygte 7)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Som en Reliquie fra ældre Feidetid gjemmes hos Selveierbonden P. Soelbjerg en gammel Pallask, der er gaaet fra Mand til Mand i Gaarden og hvorom man har følgende Sagn. da en Svensker en Dag kom i Gaarden, for at plyndre og der var ingen anden tilstede end en gammel Kone, bemægtigede denne sig den Fremmedes Pallask, medens han var i Færd med at randsage en Kiste, og kløvede hans Hoved dermed. Den samme Pallask blev i Aaret *) Denne Grund synes imidlertid ikkun svagMonsehøi, ved Jægerspriis f. Ex., er, som man endnu kan see, anlagt tæt ved en Arm af Liimfjorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Udg. 1801 fremdragen, for i paakommende Tilfælde at gjøre Tieneste i en Veterans Haand mod den da truende Fiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Som et Beviis paa, hvorledes Eiendomme ere stegne i Prisen anføres Gaarden Fryds brønd, som 1751 blev solgt med alt Tilbehør, for 67 Rdlr., og som nu, efterat have været i syv Eieres Hænder, endog uden Besætning, vurderes for 8000 Rdlr. 1804 blev den solgt (NB. for godt Kjøb, for 7500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Af gamle Gravhøie findes endnu mange; paa mangfoldige er det kjendeligt, at de for en Tid siden maae være blevne udgravne. J den senere Tid har man i endeel fundet Urner med Aske og Beenstykker. For faa Aar siden traf man i een 9 Urner, som stode tæt sammen, og den største i Midten. Oven paa Dækselet af en saadan Urnekjelder laae et tveægget Steen spyd, med skarpe Kanter og spidst til den ene Ende; 12 Tommer langt, 1 1/2 Tomme bredt midt paa, og 1/2 Tomme tykt hvor det var tykkest. Forfatteren mener, at dersom vore Fædre ikke havde forstaaet den Konst at blødgjøre den haarde Flint, er det næsten ubegribeligt, hvorledes de kunde danne et saadant Redskab. Tæt uden for en anden Høi laae Levningerne af et Skelet af Menneskebeen, og et næsten fortæret Malmsværd; Liget havde blot været tildækket med Gruus og Smaastene. J adskillige Høie findes og Exempler paa den efter Brændealderen indførte Begravelsesmaade, nemlig lange Steenrum i Form af en Liigkiste, hvori Ligene have været hele nedlagde, med et Sværd ved den ene Side og tildækkede med flade Stene. De fleste Malmsværde, der findes i Høiene, ere temmelig fortærede af Ælde. Et stort Slagsværd, fundet i Mandshøi strax vester for Opterup Kirke, har holdt sig temmelig godt; dets Klinge er 48 Tommer og Haandfanget 24 Tommer langt, altsaa dets hele Længde 3 Alen. Foruden Urner og Sværde har man ogsaa truffet i Høiene Steen=Stridsøxer af forskjellig Størrelse og Form; Offerknive og adskillige andre Redskaber af Flint. J en Høi fandtes for faa Aar siden Bidsel og Sporer. - Nogle Høie synes at have beholdt deres oprindelige Navne, som Ashøi, Torshøi &c. J Skare=Høi skal, efter Sagnet, en Kong Skare ligge begraven, og efter ham Skaregaard eller og Skare By have sit Navn. J Aages, eller Oges=Høi skal Kong Aage være begraven. For en Snees Aar fandtes deri et Malmsværd med mere. Foruden de egentlige Gravhøie findes her og Levninger af Steendysser, som i Oldtiden maa have været Ting- og Offersteder. Nogle Spor ere endnu tilbage af Oldtidens Borge, Paa Blaabjerg, een af Morads omgiven enlig Bakke i Rakkeby Sogn, har staaet en Borg. Noget fra Gaarden Votborg i Tæbring Sogn er paa Bredden af et Kiær en ophøiet firekantet Plads, omkring hvilken der er Spor til Grave. Den Borg, som har staaet her, skal have hedt Bot borg, og været Kong Aages Boelig. Gammelhold, en Tomte i Veierslev Sogn med Volde og Grave om. J Alsted Sogn er den saakaldte Alstedhold, en rummelig Plads, omkring hvilken der endnu findes Spor af Volde og Grave. Her har fordum staaet et Slot, som Kong Erik af Pommern skienkede Peder Pykstrud, men som blev brændt af Henrik Starpenberg. J Forbindelse med Alstedvold er den saakaldte Voldhøi, der ligeledes er omgiven med Grave. Paa Høien, som oventil er omtrent 36 Alen i Omkreds og har en firekantet Skikkelse, kan der kun have staaet en liden Bygning, maaskee et Taarn. Et lidet Stykke Vei sydlig for Voldhøi og Alstedvold eller strax Norden for Alsted By er en Plads, Gravene kaldet, hvor der formodentlig engang har staaet et Herresæde med Grave omkring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Til alle disse Steder har i gamle Tider været Jndseiling fra Jsefjorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Til Slutning maa her anmærkes, at der endnu i Aaret 1793 fandtes i Ovtrup Kirke, i et Hul under Alterbordet, en Blyske, hvori der laae papistiske Reliquier, nemlig et lidet Stykke Been og to smaa Klude.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-08
Jnden- og udenlandske Efterretninger.