JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Skrivelse fra Paris, den 21 September. Jngen Tid har Aviserne været saa opfyldte med enkelte Ratsonnements og Gemytterne meere adskildte, end de nu ere, og det vil nok medtage en Tid af 3 til 4 Uger inden den nye Regiering bliver indført, og hvad kan der ikke i den Tid indtræffe! De fleste Sectioner udvælge saadanne Personer, der ere ganske stridige imod Con alborg. ventet, nogle stride for at vedligeholde, andre for at afskaffe, Conventet. Nogle raabe: vi maae have en Konge, om endog hans Trone skal svømme i Blod af 2 Millioner, før kommer Frankrig ikke i Rolighed; Paris maa ganske forstyrres, dens Jndvaanere nedsables, og den ene Steen maae ikke blive paa den anden. De foragtelige Tyranner, der nu i 3 Aar have nedstyrtet det franske Folk i dybeste Elendighed, maae opoffres.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Prindsen af Conty, som efter 2 Aars Fængsel i Marseille, er sat i Frihed er den 10 og Hertuginden af Bourbon den 11 ankommen til Lyon. Prindsen saae meget sygelig ud, han besøgte der Folkerepræsentanterne og afreiste Dagen efter til et Gods som han eier i Egnen ved Autin. Hertuginden begiver sig til Egnen ved Moulins.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Endelig er nu den saalænge forventede Tractat imellem Frankrig og Holland om 25000 Subsidiel=Tropper istand kommen, og Planen dirtil allerede udgiven i Trykken.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Haag, den 26 September. Central Forsamlingen af Klubberne sætter sig imod alle hindringer og vinder daglig meer og meer Anseelse, saa den nok beholder Marken, og bringer en NationalConvent i Stand. Der bliver nu oprettet et Borgerligt Korps, hvortil Mandskabet fra 18 til 50 Aar udtages og bevæbnes, de blive daglig exercerede. J denne Uge har de borgerlige Artillerister i Rotterdam exerceret, ved denne Leilighed sprang en Kanon og 7 Artillerister bleve stærk blesserede.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Engellænderne og Russerne have i denne Uge meget stærk beskudt nogle Landsteder i det Zeelandske og true dermed ogsaa Vlissingen.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Generalstaterne have besluttet, at alle de Officeerer der nyde Pension, skulle inden den 5te Maj næstkommende indfinde sig igien i deres Fædreneland.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Stokholm, den 22 September. Det Blad, Extraposten, blev i Følge Kongl. Ord, i Gaar foretaget ved Underretten, og ved fiskalsk Undersøgning opdaget, og af Bogtrykkeren tilstaaet at dets Forfatter skal være den Kongelige Secretair Leopoldt. Skriftet veed man er forbudet og confisqveret.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Berlin, den 29 September. J Forgaars afreiste Feldtmarschal von Møllendorf til Havelberg; og Hans Kongelige Høihed Prinds Heinrich som har aflagt en kort Besøgelse ved det Kongelige Hofer i Gaar tidlig reist igien tilbage til Rheinsberg.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
J Slutningen af forrige Uge ankom Hertugen af Curland, tilligemed hans Frue Gemablinde og 3 unge Prindsesser hertil. De opholde sig paa Lystslottet Friederichs felde. Hertugen er uagtet hans Alder dog ved gode Kræfter. Den Maynzische Legationssecretair Capitain Otto er i Gaar herfra afreist meget hastig i magtpaaliggende Affairer, hvilke man troer, at være Freden angaaende.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Hanau, den 25 September. Den hele Østerrigske Armee er nu gaaen ganske tilbage over Maynen uden at være bleven synderlig foruroeliget af de Franske ved deres Rettirade. Chrenbreitstein og Maynz have Østerrigerne endnu besat og vil formodentlig forsvare samme til det yderste. Staden Manheim holder de ganske indspærret. - Jmellem Maynz og Frankfurt er Postens ordentlig Løb alt i to Dage standset.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Heidelberg, den 24 August. I Dag tidlig hørte vi Klokken halv 8 en stærk Kanonering og saae hvorledes de Franske angreeb Østerrigerne; Fægtningen vedvarede i 4 Timer og udfaldt til de Østerrigskes Fordeel. De have erobret 13 Kanoner, adskillige stærk blesserede ere indbragte og blandt disse den Franske General Fourneau. De Dødes og Saaredes Tal er anseeligt stort.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Frankfurt, den 26 September. Begge Armeerne holde her god Skik og Orden. Den Østerrigske General har ladet nogle deels ophænge, deels skyde, der plyndrede. De Franske have ligeledes ladet 3 Soldater skyde ihiel der havde udplyndret en Møller, og en Rytter havde samme Skjæbne, fordi han havde stiaalet en Gartners Uhr og Spænder. - De Østerrigske og Franske Officerer omgaaes hinanden meget høflig, naar de mødes her i Staden.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Nederelven, den 2 October. Efter sikker Beretning skal den alle fremmede Skibe paalagte Embargo i de Hollandske Havne være ophævet den 1ste October. - J alle Preussiske Havne er Hvedens Udførsel tilladt. - De Hessencasselske Grændser ere indpælede, paa hver Pæl er sat en Tavle med den Hessiske Løve, og derpaa læses disse Ord: Hessen-Cassel, pais neutre.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Haag, den 26 September. Paa Mandag skal Auctionen igien fortsættes over de øvrige Statholderens Effecter og alting giøres i Penge.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
- De Franske Soldatere ere nu alle udflyttede af Borgernes Huuse ind i Casernene, efter at dem var tilstaaet alt hvad de forlangte. - De Franske ere nu i fuld Besiddelse af de Lande der ligge imellem Mayn og Demarcation, Linien. - Efter Beretning skal 180,000 Franske være gaaet over Rhinen.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Helsingøer, den 2 October. Fra den 28. September til i Dag ere 103 Skibe paa serede Sundet. Den 29de seilede sidstmeldte engelske Skibe til Nordsøen.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Kiøbenhavn, den 2 October. Med sidste Post indløb den Efterretning fra London, at Regieringen under 11te September havde udstedt en nye Caper-Jnstruction, hvorved det befaledes de krydsende Krigskibe at lade neutrale Skibe med Fødevare frit passere; alligevel melde Breve med Dagspasten, at Skibet Courage, ladt med Hvede, ført af Capit. Jacobsen er opbragt til London af den engelske Fregat Venus Det Besynderligste er, at Skibet er taget i Nordsøen af en russisk Fregat og derpaa overleveret til den engelske.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Under 16de September er Secretaire og Med=Directeur for den vestindiske Gields=Liquidation, Erich Philig Kirstein, allernaadigst udnævnt til virkelig Kammeraad; og under 23de September har det behaget Hans Kongelige Majestæt, efter derom gjort Ansøgning, Naade at entledig. Etatsraad Flesburg fra sine hidtil havte Embeder som Amtsforvalter, Actuarius og Huusfoged i Amtet Hütten, samt Herredsfoged i HüttenerHerred, og allernaadigst beskikket den hidtilværende Fuldmægtig i det andet holsteenske Comtoir under Rentekammeret, Kammersecretair Hieronymus Kamphovener, igien til at være Amtsforvalter og Artuarius i bemeldte Amt.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Hans Kongelige Majestæt har allernaadigst behaget ved Reskript af 25de i denne Maaned, at bevilge, at det maae være alle og enhver tilladt, uden Hindring fra Pram= og Steenfører=Lauget, her til Staden til Vands at indføre Muur- og Skielsand, samt at overlade eller udsælge samme til enhver, som deraf maatte behøve noget, dog at ved Sandets Jndførsel og Lysning iagttages den Forsigtighed, nemlig, at deraf intet i Canalerne spildes, hvilken ved den 25 Post af bemeldte Laugsartikler er foreskreven.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Den 29. Sept. lagde Briggen Nidelven ind igiennem Bommen.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Vacance, Land-Chirurgicatet paa Bornholm, 170 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Blandede Efterretninger. J det afbrændte Christiansborg Slots tilbagestaaende, Bygninger boe nu 188 Familier, ialt 708 Personer, foruden de, som ere indlogerende paa Hoftheatret, nem slig: I Dame=Etagen 7 Familier, paa Marmortrappen 9, i Taarneporten 4, i Kielderen 35, i Porten til Slotspladsen 12, under Kirke Løngangen 10, i Kudskestalden 28, i Smaastaldene 13, i Rundstaldene 3, i Ridehuset 57, i Rugstalden 2 og paa Galleriet 10.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
J 2det Hefte af Archiv for Statistik, Politik &c.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
giøres følgende Beretning: Kiøbenhavn har 19 Bogtrykkerier (NB. førend Jldebranden,) disse give omtrent 350 Mennesker Arbeide, og kunne trykke aarlig 7280 Baller Papiir til 87000 Rdlr. Uden for Kiøbenhavn ler i Danmark 8 Bogtrykkerier, i Norge 5, og i Heringdommene 11. Personalet i det mindste 312, og Papirballerne 3320 til 40000 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Udi de Hamborgske Aviser læses i en Skrivelse fra Kiøbenhavn, "at General=Hværving for de Danske Jnfanterie-Regimenter skal i Følge af en Kongl. Resolution igien oprettes for at complettere de vacante Numere der aarlig indtræffer ved Regimenterne, hvor som skal være anordnet en Commission i Rendsborg som skal bestaae af Generalmajor Lützow, Overst Müller og Major Schow. Hensigten skal være til Fordeel for Landvæsenet.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Copulerede: Den 9 October paa Wilmosegaard, Hr. Niels Nielsen Færk fra Nibe, og Jomfrue Catrine Elisabeth Rehders.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Avertissements. Indægtige Betragtninger for unge Christue, som fori første Gang tage Deel i den hellige Nadvere, faaes paa Bogtrykkerie for 2 s.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
For dem, som maatte have at tale med mig i Embeds e) Sager, bekiendtgiøres herved, at jeg logerer hos Hr. Hans Weile ved Østeraae. Andreas Lowson Mørch.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Capellan ved Frue Meenighed i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Jnsdagen den 14de October tager de sædvanlige Vinter Conserter og Assembleer sin Begyndelse, og vedbliver saaledes ugentlig heele Vinteren, saalænge ingen uformodentlige hindringer derudi skulle giøre nogen Forandring, at der hver Onsdag er Consert og Asemblee, og hver Søndag allene Assemblee. Conserterne og Asembleerne tager sin Begyndelse bemelte Dage presice Kl. 6. om Aftenen. Tredagen den 16de October holdes Ball paa Compagniehuuset, der begynder presice Kl. 6, og ender sig Kl. 12 Slet om Natten. De respective Herrer og Damer, saavel indenbyes som udenbyes der maatte have Lyst at profitere af samme, behage at lade hente Billetter hos mig undertegnede imod 5 Mk. Schinemann. En Koe Mærket 1. P. S. paa venstre Side, er her i Garden bortløben fra sin Eier af en Flok andre, der om Aftenen den 29de September var kommen over Fiorden; Og da den siden ikke har været at opspørge, saa bliver den nu herved efterlyst, at hvor den findes eller maatte være, det da tilkiendegives mig, som derfor lover en billig Findeløn. Aalborg, den 8de October 1795. Jens Pedersen Thorup, boende paa Søndergade.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Herved bekiendtgiøres, at paa Oxholm bliver holdet ) offentlig Auction Onsdagen d. 21. Octbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, over endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Borde, Stole, Kanopeer, Sengestæder, Catoller, Dragkister, Skabe, Messing, Tin, Kobber, Glas, Porcelain m.v. samt endeel Linnet, saa og 3de Stkr. gode og smukke Kanoner paa Hjul; thi ville Liebhaberne bemeldte Tiid og Sted dem behage at indfinde. Oxholm, den 6te October 1795. J. Krogh, Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Peder Jversen Forset af Byrum Sogn er Læssøe. 4 i Dag ved Døden afgaaet, og hans Stervboe strax taget under Skiftebehandling, hvorved det er bleven anmeldet, at han skal have efterladt sig, foruden de tilstædeværende 3de Pigebørn, en Søn navnlig Ammon Pedersen Forset, som for nogle Aar siden skal have tient i Kiøbstæden Hiørring; thi indkaldes herved berørte Ammon Pedersen Forset til Møde ved Stervboets Registering og Vurdering efter hans afgangne Fader den 27de October førstkommende, og ellers til Skiftets Foretagelse paa de Tider Loven bestemmer, saavel for at iagttage sin egen som de Umyndiges Ret. Ligesaa indkaldes dette Stervboes Credi= og Debitorer om nogen skulle være, til Møde ved Skiftet inden de i Loven foreskrevne Tider, de første for at fordre og bevise deres Tilgodehavende, og de sidste at betale deres Skyld til Stervboet. Klitgaard paa Læssøe, d. 27de September, Hesselholdt,
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Landføged.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
da den de Fattige og Huusarme her i Aalborg tilstaaede Huusleie for afvigte halve Aar, er bestemt til Udbetaling førstkommende Tirsdag den 13de October om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, udi Commissionen for Arbeidsanstalten i Skolegaden, saa ville Vedkommende samme Tid og Sted indfinde dem for imod Qvittering, at imodtage benevnte dem tilstaaede Huusleiehielp. Arbeidsanstalten i Aalborg, den 7de October 1795. O. Schmidt, Forstander. Vester Hanherred Hr. Lorenz Hviid, hans efter Ja forrige Sognedegn til Kiettrup og Giøttrup udi ladte Enke Madame Ellen Kirstine, Fæster af et mig tilhørende Huus i bemeldte Giøttrup, sidstafvigte 19de September er ved Døden afgangen, saa anmodes hendes Søn Hr. Abraham Lorenzen Hviid, hvis Opholdsted, re mig ubekiendt, behagentlig ville tilmælde mig samme for med ham at kunde corespondere Stervboet betræffende. Tillige indvareles hermed alle de som maatte have noget at fordre eller betale til dette Stervboe, da at mælde sig inden 12te Ugersdagen fra dette Avertissements Dato hos mig undertegnede. Giøttrup, den 2den October 1795. Christopher Frederich Petersen.
Jyske Efterretninger, 1795-10-09
Skipper Thomas West fra Svendborg er hertil ankommen med Frugt: Pissionger, Løgebler, Borstopher, Caminer, Krigsebler, Pergemutter, Hasselnøder; han er beliggende ved Østeraae. reagter at besatte mig med noget Jordbrug herved Da jeg formedelst mit svagelig Helbred, ikke længe Byen; saa bliver i saadan Anledning, den dertil hørende Besætning, bestaaende af 2de gode brugbare Kiørehopper af 9 a 10 Aars Alder, en liden let Postvogn, en Arbeidsvogn, en næsten nye og smuk Messing beslagen Tøi til 2de Bæster foruden andet Soele, og Arbeids tøi, en god Ploug med Tilbehør, en dobbelt Harve med Jerntænder udi, samt en god Kane, stillet til offentlig Auction i min iboende Gaard Fredagen den 16 October næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Aalb. d. 7 October 1795. Hans Andreasen.
Jyske Efterretninger, 1795-10-12
Nogle almeennyttige Jagtagelser.
Jyske Efterretninger, 1795-10-12
Man har befunden, at vor Luft bande Sommer og Finter er temmelig tempereret. Kulden er derfor langt tildere, end man efter Poli Høide skulde vente; thi berken Kuld eller Varme falder hinderlig for Jordens sexter, Dyr eller Mennesker. Og lignes denne Clima sted andre Luftegne, da er denne langt mildere, end hange Fremmede formode. Det er derfor ikke Nyt hos os, at vi mange at næsten ingen Vinter have, ingen Klædefart, sielden kjøre paa Jis, ofte endog i Februatil have vi pløiet, seet Træerne knoppes og frembryde, med Blade, især Stikkelsbær, Ribstræet o. s. fr. Ja Efte have vi den Tid Blomster i Haverne, saasom Primula Veris, Crocus, Hipatica Nobiles, Leucoja Bulbosa &c. Og vist er det, Viben, Stæren, Glenten, Storken, Svalen, disse Foraarets Herolder ere hos os i Aar tidligere end det andet. Men alt dette uagtet indes ikke Vinterkulden hos os før midt i Majmaaned ser ofte er kold nok; hvoraf Bonden spaaer sig en riig Høst, fordi ved denne Foraarets Kulde dræbes adskillige Husecter og Orme, som ellers vilde skade Vexterne. hvorfor og Tydsken siger: May kalt und nat, sulle Boen und Fast, den danske Bonde siger: en kold Maj gister et varmt Loegulv.
Jyske Efterretninger, 1795-10-12
Jkke før sidst i Julii føler man uogen synderlig Var lue, der ofte har været saa stærk, at fremmede Skip ere have forsikkret, at de ikke have fundet den større i Middelhavet paa samme Tid. Aarsagen hertil er formodentlig denne, at Sommernatten hos os er kortere, hvorfor Luftkredsen ikke saa fuldkommelig kan kiønnes, som i de Lande, hvor Solen i flere Timer bliver tilbalige.
Jyske Efterretninger, 1795-10-12
En Franskmand fandt Sommernatten saa kort, at han siger, der er næsten ingen Nat hos os i Danmark. Dog nu paa endeel Aar have næsten vore Sommere væ tet alt for kiølige, Varmen har næsten forladt os, og vore Sommerfrugter have ikke naaet den Modenhed, som fra vore forrige Tider; der lærer os, at vor Attosphære driver længere i Nord; thi det er nu rart, at see vore Vindruer moden som forhen.
Jyske Efterretninger, 1795-10-12
Paa nogle Aar har September været varmere end Augustus; men om denne Varme er saa sund som hiin, lader jeg staae ved sit Værd. Octobers første halve Deel giver os ofte Fornøielse og den Varme fra sig, at man endog kan opholde sig under aaben Himmel; men November tilfører saameget vaadt og vindigt Veir, at have og Mark maae forlades, ja om man er kuldskiær, og behøves i December, da gjerne Frost og Vinterkulbeflitte sig paa en varm Stue, som især maae tiltrædes de indfinder sig, skiøndt ikke til Bestandighed, men allene som Forbud for Vinteren. Dernæst føles og haves Vinteren de to første Maaneder i Aaret, Januarii og Februarii, hvorfor man og siger, naar Dagen længes, begynder Vinteren at strænges. Martii Maaned er almindelig den vigtigste for Landmanden, i Henseende til den da indfaldende Nattefrost, som ofte sættet Vintersæden i to Jse, for oven og neden, at den bederves, og dens spæde Rod ved Frosten lider saa meget, at den ikke kan skyde frem, og især paa fugtige Steder og hvor der er Vandstade paa Rug= eller Hvede=Agre.
Jyske Efterretninger, 1795-10-12
Dersom April Maaned er vaad, spaaer man sig en god og riig Høehøst, og geleides Majmaaned med Regn, og Varme, efter Vaarsæden er nedlagt, haaber man en velsignet Kornhøst, især paa de Egne, som ere lerede i Bunden, og hvis Overflade er bestrøet og blandet med det ypperlige Mergel, som altid vedligeholder Fugtigheden hos sig længere end de sandige Agre. Som fugtigt Veir altid ansees godt for Vaarsæden i sin Opvext, hvorfor man og siger, at man altid meest maa bede og Regn for St. Hansdag, saa tilfører og et alt for varig fugtigt Veir os igien, naar det indtræffer, nogle Mangler, som geraade Mennesker og Exeature til Skade, formedelst de blive usunde og syge. Men endog i dette see vi heri Guds vise Forsyn og Jndretning, i det at Foraarsvindene sielden feile os at giøre deres Virkning, hvilke tiene til at rense Luften ved deres Bevægelser, at de usunde Vædsker fordeele sig. De Vinde, som her i Egnen sædvanligst herske, og derfor meest kiendes paa Træernes Toppe, som gierne bøie sig mod Østen, er meest Vesten og Sydvest-Vind; denne tilligemed Søndenvind, som giver Regn og Varme, blæser vel oftest, dog jevn og stadig frem for Østen og Nordost, som falder haardest og kortest; Østenvind, naar den varer længe ved, holde vi usundest, der og almindelig lægger sig med en kold Regn. Nordenvind giver os om Sommeren det behageligste og klareste Veir, ligesom om Vinteren den reneste og sundeste Frost. At kiende noget mere til den Luftegn under hvilken vi leve - at agte paa Veierliget og rette sig noget derefter, saavel i Henseende til Klædedragt, som Levemaade, Huusarbeide og Markgierning, troer jeg, var nyttigt og nødvendigt, og vilde befordre baade Velstand, og Sundhed iblant os, da den danske Luft i Almindelighed giver tungt Blod. Vor lærde Thomas Bartholin bekræfter denne Sætning i sin Tractat de Medicina Danorum domestica, paa. 71. Jkke at ville ansee, hvad Tid det er, hvad Veierligt der indfalder, om vi ere kolde eller varme, hvorledes vi klæde os og leve - har mægtelig den største Jndflydelse paa vor Helbred; -men fordi dette forsømmes, høre vi ogsaa forskiellige og mangfoldige Sygdomme iblant os, som Hypocondrie, Podagra, Jnflamations= og Skarlagens=Febere &c. Naar kiendte vore Fædre til disse Sygdomme, og af hvad Aarsag have vi dem iblant os Af en Skrivelse fra Haag, den 29 September. En fransk Jæger Bataillon, som marscherer til Nedermaas, kom i Forgaars Nat her igiennem og marscherede strax videre. Her kommer daglig en stor Mængde af de franskes Bagagevogne igiennem.
Jyske Efterretninger, 1795-10-12
Provindsen Geldern har i Henseende til en NationalConvents Sammenkaldelse besluttet at tiltræde den af Holland, Utrecht, og Over=Øssel fattede Resolution. - Samme Provinds har og forbudet at bære Livree og føre Vaaben paa Vogne eller Hestetøi. Den har og bekiendtgjort, at Liigene af henrettede Personer skal strax efter Executionen afleveres til deres Paarørende, og det skal ikke være til nogen Beskiæmmelse for dem, at saadanne Personer ere blevne afstraffede efter Lovene. Foruden dette er Tortur og Pinebænk ganske afskaffet. Jo vigtigere mange af de Invendinger synes at være, hvilke nogle Provindser giøre imod et National-Convent, destostørrere bliver Opmærksomheden paa Klubbens Contral=Forsamling, der arbeider tvertimod for en National-Convent.
Jyske Efterretninger, 1795-10-12
Amsterdam, den 29 Sept. Uagtet Admiral von Kinsberg endnu ikke har faae Tilladelse at træde i Kongl. Dansk Tieneste, saa giø han sig dog endnu Haab derom, naar han først heri fuldkommen Lys, hvad der har bevæget ham til at til denne Beslutning. Denne berømte og erfarne Søeheblev arresteret og igien løsladt, uden at derved blev i agttaget hvad der efter Lovene, Skik og Brug i Sa Fald burde have skeet. Den ganske hollandske Søemag blev ved en Resolution fra Staterne i Holland casserer og derpaa blev all Officerer, fra den øverste til den ringeste, af Generalstaterne afskediget. Derefter blev alle de Papiirer og Ordrer, hans Commando angaaende ham fratagne og overleverede til Genelstaterne; saa ha derved blev sat ud af Stand til at kunne forsvare sit Forhold. Og da han nu ganske havde faaet sin Afskeed og var sat i Frihed; saa troede han efter den simpleste Ri for enhver Borger og efter Menneske=Rettigheder at vere beføiet til at kunne disponere over sin Person, uden paa nogen Maade at fornærme sit Fædreneland, da det en bekiendt, at han udtrykkelig havde erklæret, aldrig paa nogen Maade at ville tiene imod samme sit Fædreneland.
Jyske Efterretninger, 1795-10-12
Wesel, den 30 September. Efter den nyeste Beretning fra Coblenz af 20de September, bestaaer Garnisonen i Chrenbritstein af omtrent 4000 Mand Keiserlige og Rigstropper. Commandanten i Fæstningen er Oberst von Segtern, og den er besamed 350 Kanoner, ved deres vedvarende Jld er det Churfyrstelige Slot allerede meget beskadiget. De Franske der ved Neumied ere gaaet over Rhinen have gandske omringet Fæstningen, men saa afte de søge at nærme sig samme, ere de ved en forskrækkelig Jld fra Batterierne afviiste og have derved mistet mange Folk. De omliggende Landsbyer ere alle forstyrrede og afbrændte.
Jyske Efterretninger, 1795-10-12
Frankfurt, den 29 September. Endnu have de Franske ikke gjort nogen alvorlig Anstalt til at gaae over Maynen - Her vedvarer Roligheden, men Levnetsmidler ere overordentlig dyre, da vi ere omgivne næsten af hundrede tusinde. – J Maynz, som de Keiserlige vil forsvare, seer det meget krigersk ud og der føies alvorlige Anstalter til dens Forsvar, og hvad der ved samme paa det skarpeste skal iagttages i disse krigerske Omstændigheder. - Udrustningerne til Krigens Fortsættelse skee i Wien med allerstørste Alvorlighed. -J Gaar ankom dertil Grev Pergen og medbragte fra London nogle Millioner i Penge, Guld= og Sølvstænger. -
Jyske Efterretninger, 1795-10-12
Fra Spanien har man den Efterretning, at den forrige Minister Florida Blanca har igien erholdt sin Frihed under den Betingelse at han aldrig maae lade sig see ved Hoffet. Hans Proces ophører og ham er en Pension bevilget.