JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-02
Undertegnede, af hvem Original=Lodderne for alle 30 Trækninger saavelsom de alene gyldige Lodsedler for næste Trækning kunne forskaffes, paatage os den særegne Forpligtelse og Ansvarlighed; hurtig og punctlig at tilstille vore antagne Agenter de authentisk udfærdige Lister over de udtrukne og vindende Numere, saaledes at enhver Kjøber af Lodder derfra vil kunne erholde fornøden Oplysning i saa Henseende, og forøvrigt vil Udfaldet af Trækningen. blive bekjendtgjort i de fleste af Europas Hovedtidender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-02
Frankfurtam Main, i October 1845. F. C. Fuld & Co., Banquiers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-02
Planer og Lodsedler til ovenberørte af Serie-Træbning kunne erholdes, de første gratis og de sidste imod den ovenanførte Betaling, naar man personlig eller i frankerede Breve allersnarest muligt derom gjør Anmeldelse til Undertegnede, af dHrr. Banquiers F. C. Fuld & Co. antagne Commissionair, ligesom og mindre Andeele i flere Lodsedler (forskjellige Un mere) kunne, imod forholdsmæssig Betaling, erholdes i Jnteressentskab - hvortil flere allerede have meldt Aarhuus Commissions-Contoir, i October 1845. A. Hansen. N. Jndtil den 5te Decbr. førstk. kunne Lodsedler. erholdes. Meiersketjenesten m.v. hos Consul Geelmuyden, paa Sønderbyegaard er nu besat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-02
Hos P. Mollerup i Aarhuus modtages Vadmel til Stampning, og for reel Behandling indestaaes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-02
Et brugt 51 Octavs Fortepiano, i en smuk Mahognikasse, er tilsalg for meget billig Priis. AdresseContoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-02
Paa Hjortshøilund pr. Aarhuus kunne nogle Kreaturer modtages paa Foder i forestaaende Vinter. Det nærmere aftales paa Gaarden eller hos Hr. Kjøbmand F. W. Kiørboe i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-02
Det keiserl. Kongl, østerrigske Statslaan, - J det Jnteressentskab, hvortil jeg tidligere har indbuden til Deeltagelse, nemlig og 60 femtedeel originale Lodsedler (forskjellige No.) og hvortil 3/5 Deel betales med 5, kan endnu erholdes endeel Jnteressentskabs=Andeele, naar Anmeldelse desangaaende skeer snarest muligt, i frankeret Brev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-02
At der ved Deeltagelse i et Jnteressentskab om saamange forskjellige Nummere, bliver stor Sandsynlighed for at vinde, synes indlysende. Aarhuus Commissionscontoir, den 21de Novbr. 1845. A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-02
Bekjendtgjørelse. At jeg Undertegnede er fraflyttet min forrige Bopæl i Laasbyegaden, og boer nu i den saakaldte Garvergaardtæt nedenfor i samme Gade, ved Siden af Hr. Ølsted, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for et æret Publicum, takkende Enhver der godhedsfuld hidindtil forundt mig deres Søgning, smigrer jeg mig nu i det Haab, at man ogsaa hvor jeg nu har taget Bopæl vil tildeele mig deres Næring. Jndkjøb af Landmandens Producter gjøres som forhen til høieste gangbare Priser. Reel og billig Behandling, der stedse har været Formaalet for mine Bestræbelser, skal blive vedligeholdt paa det Bedste. Colding, i October 1835. S. M. Olsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-02
Pariser Flipper og Halsbind, syes, og gamle Halsbind overtrækkes, Kraver m. m. syes propert og smukt paa Graven No 230, første Sal, hos Fru L. Morville.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-02
Den Leilighed i Stue=Etagen, som i en Deel Aar har været beboet af Jndustrihandler Sperling, er til førstkommende Paaske Flyttetid at erholde tilleie, og som især egner sig for en ugift Handlende, eller enhver anden næringsdrivende Borger, formedelst dens gode Beliggenhed paa Vestergade, i Nærheden af det lille Torv. H. Laurizen, Farver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-02
Tydske Bognyheder. hos Andr. Chr. Wissing. Jllustrirte Jugendschriften, med 120 Holzschnitten, 1 Rbdlr.; Byrons sammtliche Werke, in 10 Bde, 15 Mk.; Griechenlieder, von W. Müller, 6 Mk. 12 s.; Handbuch der pharmaceutischen Botanik, von O. Berg, 15 Mk.;Der praktische Conditor, in 115 gepruften Anweisungen, 4 Mk.; Die Jobstade, ein groteschekomisches Heldengedicht, 6 Mk.; Jndische Sagen, 1ste Theil, 7 Mk.; Liederbuch für Studenten, mit Melodien, eleg, gebunden, 6 Mk. 12 s.; Fliegender Album, von M. G. Saphir, 12, 4 Rbd.; Göethes poetische und prosaische Werke, Ausgade in 2 Bänden, 1 Lieferung, 5 Rbd. 24 s.; Gethes: Got von Berlichingen, Prachtausgade, 1 Liefer., 3 Rbd.; Hermann und Dorothea von Göthe, elegant geb. mit Goldschn., 9 Mk.; Seydelmanns Leben und Wirken, dargestelt von Rötscher, 16 Mk.; Elsner Ueber die Schlesischen Schäfereien, 56 s.; Marton: Bodenkunde, 8 Mk.; Christoterpe, Taschenbuch f. 1846, 9 Mk. 12 s.; Zufälle beim Pferdekauf, von S. Stephen, 72 s.; Gedichte von Amelang, eleg. ge. 13 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-02
Nye Jndbydelse til Subscription. Da det Ugeblad, som jeg Undertegnede, under Navn af: "Jydsk Ugeblad, siden Juli Qvartals Begyndelse sidstleden har udgivet og redigeret, hidtil næsten kun har fundet Abonnenter i Aarhuus Bye, og det er at formode, at Aarsagen hertil maa søges i den Omstændighed, at det ikke er blevet tilstrækkelig bekjendt i hele Jylland, at et Blad, der har sat sig den Opgave at beskjæftige sig især med jydske Anliggender, er begyndt, saa tillader jeg mig herved atter derpaa at gjøre opmærksom. Jeg vover at nære det Haab, at Bladet vil finde Abonnenter og Medarbeidere rundtom i Jylland, naar kun samtlige Avisredacteurer i denne Provinds ville optage nærværende Annonce i deres respective Blade, og skulde jeg ikke undlade derhos at bemærke, deels at der, saasnart et nogenlunde tilstrækkeligt Abonnentantal gjør det mueligt, skal blive sørget for, at Ugebladet bliver forsendt gjennem Posterne, deels at det er mit Ønske og Haab at modtage ret mange Bidrag baade fra Landet og Kjøbstæderne, hvilke jo kunne tilstilles mig gjennem de respective Boghandlere (Hr. Wissing er min Hovedcommissionair) og som med Fornøielse ville blive benyttede, hvis jeg finder, at de dertil egne sig. Aarhuus d. 29de November 1845. J. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
No 217. den 3die Decbr. Onsdagen. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhuus nedigeres og udgives i Gange ugentlig af Overkrigscommissair N. F. ElmaniskFædrelandet. "Leipziger illustrirte Zeitung meddeler en vidtløftig Beskrivelse over Hs. Maj. Kong Christian den Ottendes Modtagelse i Holsteen, og navnlig om de tre store Feter, som bleve givne af Grev Blome, af Conferentsraad Donner i Altona og Senator Janisch i Hamborg. Det synes, at de pengemægtige Kjøbmænd have taget Luven fra den stormægtige Adelsmand, der forøvrigt ogsaa er bekjendt som pengemægtig; idetmindste veed Bladet meget mere at fortælle om Kjøbmændenes Gilder, end om Grevens. Alene det Telt, hvori der blev spiist paa Donners Landsted, hvor Festen blev givet, skal have kostet 10,000 Mk. Cour. (omtrent 5,330 Rbd.); det falder næsten i det Fabelagtige, men man har før hørt Exempler paa en saadan Daarskab, – thi vi kalde det en Daarskab at anvende en saadan Sum paa en Gjenstand, der kun har Værdi den Dag, den bruges. Hamborgeren (thi Referenten lader til at være en Hamborger) fortæller iøvrigt med megen Tilfredshed, at Senator Janisch serverede paa Guld. Det bekræftes ogsaa af denne Referent, at Hs. Majestæt blev modtagen med ualmindelig Jubel af Hamborgerne, og dette er saaledes en ny Bekræftelse af den gamle Sætning, at en god Gierning bærer altid Renter. Hamborgerne mindes med Taknemlighed, at Christian den Ottende var den Første, som kom dem til Hjælp i Nøden, og kom dem kongelig til (Loll. F. St. Td.) Hjælp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
Den 1ste November var af den Roeskilde Kjøbenhavnske Jernbanes hele Længde, 50,577 Alen, under Arbeide: 19,328 Al., færdigt: 16,285 Al.; det Øvrige var endnu ikke paabegyndt. Det hele ved Jernbanen beskjæftigede Antal Personer udgjorde 1011, hvoraf 211 udenlandske Arbeidere, fordetmeste Svenskere. Naar hermed sammenholdes, at den 1ste October var ikkun 13,900 Alen under Arbeide, og 13, 155 færdige, og at det beskjæftigede Personales Antal udgjorde 797, saa maa det indrømmes, at Arbeidet er skredet rask frem i October, og hvis vi skulde faae en mild Vinter, som tillod at fortsætte Arbeidet, er det nok muligt, at Banen kunde blive færdig i Løbet af næste Sommer. Den skal egentlig ikke være færdig, førend til 1ste Juli 1847. For Tiden arbeide ved Banen mellem 1300 (S. Bl.) og 1400 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
Berlingske Tidende meddeler en Criminal= og Politiretsdom, der nok er værd at lægge Mærke til. Sagens Omstændigheder ere nemlig følgende: Skildvagten ved Citadellets Port mod Byen forbød, efter en ham given Jnstrux, en Søvæsthuuspensionist Hallager at gaae ind i Citadellet, for at spise sin Middagsmad hos en Marqvetender, fordi han, som det synes, har været godt klædt. Hallager gik nu udenom Castellet og ind af en anden Port, hvor Skildvagten ikke formeente ham Adgangen, spiste sin Middagsmad og vilde gaae tilbage af Porten mod Byen. Her siges han nu, idet han gik forbi Skildvagten, at have mumlet Noget i Skjæget (uvist om noget Fornærmeligt mod Skildvagten eller den uskyldigste Ting af Verden), hvilket foranledigede den vagthavende Overjæger til at ruske ham i Skulderen og befale ham at gaae den samme Vei tilbage, af hvilken han var kommen, og da han viste sig uvillig hertil, saa er han bleven sat under Tiltale og idømt 4 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Man sammenholde denne Dom og den, vi forleden meddeelte, om den 72aarige Kone, der er sat 4 Aar i Forbedringshuuset for at have trukket paa Skulderen, med den Høiesteretsdom, ifølge hvilken en Præst, der den ene Dag, under Skin af at handle i et Sogneforstanderskabs Navn, har tillistet sig et betydeligt Parti Korn, og næste Dag har solgt det for en lavere Priis, før at bruge Pengene til at betale sin Gjæld med, har beholdt Kjole og Embede, uagtet den offentlige Mening ikke eet eneste Øieblik kan være i Tvivl om, hvorledes den skal stemple hans Færd; man sammenstille disse Domme, og man vil da kunne sige sig selv, om den Retstilstand er god, om det Samfund er (Fædrel.) sundt, hvor Sligt skeer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
J en for nylig ved Overretten paakiendt Justitssag er Jndiciebeviset kommet til Anvendelse mod en for den offentlige Sikkerhed høist farlig og i Frederiksborg Amt velbekjendt Forbryder, nemlig Arrestanten Rasmus Larsen. Sagens Omstændigheder ere følgende: Forvalter Rosenstands Enke og hendes Tienestepige, der ene beboede et i Nærheden af Frederiksborg beliggende Huus, havde edelig bekræftet, at der sidste Nytaarsaften var kommen en Mandsperson ind til dem med en Kniv i Haanden, og havde truet at dræbe dem Begge, saafremt han ei erholdt Penge, hvorefter han tvang Md. Rosenstand til at aabne sit Chatol, af hvilket han, medens han nødte Pigen til at holde Lyset for sig, udtog forskjellige Smaating; og da Md. Rosenstand søgte at unddrage et i Chatollet liggende Brev, indeholdende 50 (hendes nylig modtagne Pension), fra hans Opmærksomhed, nødte han hende til at udlevere sig det. Han blev senere arresteret som mistænkt for dette Røveri, men nægtede bestandigt. Baade M. N. og hendes Pige havde Begge med Bestemthed gjenkjendt ham som Gierningsmanden; Arrestanten er tillige af et kjendeligt Udvortes, hvilket af de to Fruentimmer var nøiagtigt beskrevet, uden at de nogensinde havde enten seet ham eller hørt ham omtale. Ogsaa svarede deres Beskrivelse af hans Klæder ganske til den Dragt, hvori han grebes. Hertil kommer endnu, at Arrestantens Udsagn, at han paa den Tid, Forbrydelsen var begaaet, havde været hjemme i sin Bopæl, er befundet usandt. I Henhold til alt dette blev Arrestanten, der flere Gange har været frifunden for videre Tiltale og 2 Gange er straffet, sidste med 2 Aars Forbedringshuusarbeide, nu anseet med (Fædrel.) 8 Aars Fæstningsarbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
Nu er der igjen en Slags Kartoffelsygdom - siger Corfaren. - og denne Gang har den angrebet selve Bønderne. - Hvilke Masser af Bønder. - Og Allesammen i Gjæring, ligesom Deig, der raskes. Det skulde have været blot 1000 Kjøbenhavnere, der skulde have underskrevet en Petition hvilken Mængde Generalforsamlinger, Discussioner, Gilder, Toaster, Strid, Slagsmaal, Skjænderi i Bladene, maatte ikke være gaaet forud - og saa havde de dog ikke underskrevet. Men her samler sig Bønder. Man hører ikke et Kny- man veed ikke engang, at de samle sig; men er Dag kommer der en Trop anstigende og siger: "God Dag. Her er nu vi tyvetusinde Bønder." - Deres Ærinde er: Vi skulde hilse saa meget flittig og bede, om vi ikke maatte faae Almeenvæbning. Punctum. Dermed er den Sag ude, saa gaae de hjem igien og see til deres syge Kartofler, i den Tanke, at nu kommer Almeenvæbningen strax.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
En Dykker fra Kjøbenhavn, N. M. Rasmussen, har indbragt i Kjøge Havn en Slup, som for længere Tid siden var strandet ved Stevns. Den stod 3 Fod nede imellem Leer og Steen. Da han første Gang var nede, for at undersøge Bunden, kunde han ikke finde nogen Læk i Skibet, skjøndt det var umuligt at pumpe det læns; derpaa gik han igjen ned under Skibet, som stod saa dybt, at Vandet gik op over Dækket, og nu fandt han paa Bagbordsiden et Huul af en Qvadratalens Størrelse. Efter denne Opdagelse gravede han Grunden bort, for at han kunde komme ind under Skibet, og stoppede derpaa Lækken. Nu kunde Skibet, ved Hjælp af Pompning, bringes ind i Kjøge Havn. Det maa glæde os, at have Landsmænd, der kunne udføre sligt et Arbeide, som man næsten kan kalde en Kunst, og som netop her var forbundet med saa stor Vanskelighed og Fare, da Dykkeren i denne kolde Aarstid maatte opholde sig flere Timer under Vandet og saa godt som underminere sig selv. (B. Td.) En interessant Retssag beskjæftiger i denne Tid det Flensborger Publicum. Filialbanken er nemlig i Besiddelse af en accepteret Vexel paa Kjøbmand K. Da Forfaldstiden nærmer sig, anmoder Filialbanken ved en Seddel uden Navns Underskrift, Acceptanten om Betaling. Denne erklærer sig beredvillig dertil, saasnart Vexlen bliver ham præsenteret i hans Huus. Dette vil Filialbanken ikke, men forlanger, at Betalingen skal finde Sted paa Bankcontoiret. Men da det er Skil og Brug i den hele Kjøbmandsverden, at en Vexel bliver af Jhændehaveren præsenteret Vedk. i hans Huus førend Jndløsningen skeer, og Acceptanten først, efter at han formedelst denne Procedure har overbeviist sig om Vexlens Rigtighed, er forpligtet til Betaling, som Jhændehaveren maa afhente hos Skyldneren, saa har Hr. K. ikke under disse Betingelser villet indlade sig paa Vexlens Betaling. Filialbanken paastaaer sit Forlangende og lader Vexlen protestere, ved hvilken Leilighed Acceptanten atter tilbyder Betalingen efter VexlenPræsentering, men som man ikke vilde indlade sig paa Vexelretten har givet Filialbanken Medhold og døm Kjøbmand K. til at betale Sagens Omkostninger; men denne har nu appelleret til Overretten, paa hvis Kiendelse man nu er i spændt Forventning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
Det heed sig nylig fra Rendsborg, at Sagen, angaaende hvad der i sin Tid passerede paa Exerceerpladsen, var paa høiere befaling bleven undertrykt, Men nu erfares, at det ikke er sandt, men at Undersøgelserne ere paabegyndte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
J Odense har i denne Tid dannet sig et qvindeligt Samfund i det Øiemed, deels ved egne Haandarbeider, deels ved andre Damers Bidrag, og deels ved Understøttelse fra Herrer, at foranstalte en offentlig Udstilling i Odense, og derefter Salg af Gjenstandene, hvis samlede Provenne skal i den forestaaende Vinter anvendes til Hjælp for Huusarme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
Om Kartoffelsygen læses i Hr. Avis følgende Artikel fra en æret Jndsender paa en Odense nærliggende Herregaard: I Henhold til den Attest, som er udstædt af Sundhedscollegiet, at Nydelsen af de af Smitten angrebne Kartofler ikke skulde være til Hinder eller Skade for Mennesker og Dyr, tillader jeg mig desangaaende at henstille nogle Facta, hvorfor der kan skaffes Beviser, hvis det skulde fordres: J Løbet af de sidste 8 Dage har jeg seet 6-8 slagtede Sviin, som i Løbet af Efteraaret stadigen ere fodrede med Kartofler, tildeels bedærvede og raae; der var før Slagtningen ingen Sygdomstilfælde at see ved samme, men efter Slagtningen befandtes enten Lungen eller Hjertet, tildeels eller endog i stor Grad, at være bedærvet, ganske i Forhold til Qvantum af de nydte Kartofler, endvidere kunde man ved Dyrets Aabning bemærke samme Lugt, som ere de bedærvede Kartofler egen. Dette kunde maaskee tjene til gavnlig Efterretning for dem, der fodre Sviin og Køer, som skulle overvintres, med Kartofler, da de neppe ville leve Foraaret over.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
Af alle danske Provindser er det Jylland – hedder det i den Brig. Tidende for i Fredags - der har mindst Grund til at klage over Vanskeligheder med Hensyn til Pengeomsætninger. Productionerne baade til Udlandet og Jndlandet sælges jo næsten alle pr. Contant, især til Udlandet. Dersom Bankcontoiret ikke vil kjøbe Vexler paa Hamborg, da have de jydske Handelshuse deres Commissionair i Khvn., der til alle Tider vil see sig i Stand til at sælge Vexlerne paa Udlandet. J England ere alle de store Handelsstæder afhængige af Londons Børs; Liverpool, Manchester, Birmingham, Glasgow, kort Alle sende deres Vexler paa Udlandet til Forhandling paa Londons Børs, og det Samme maa ogsaa vore Provindstæder, underkaste sig, og det skeer jo ogsaa fra Fyen, Sjælland, Laaland og Falster, hvor man ikke er saa heldig at have et Bankcontoir som i Jylland, hvilken Provinds ogsaa i denne Henseende har mange Lettelser fremfor de andre Provindser. Hvad der især har forøget Beløbet af de indenlandske Vexler, er den lave Cours paa Hamborg Banco. Den Handlende, som før har afbenyttet sin Credit i Udlandet, udsætter sig for Tab, naar han sælger 3 Maaneders Banco til en Cours af 192 pCt., da muligen Coursen, efter Forløb af 3 Maaneder, atter staaer i 198 pCt.; men dette har intet med Pengemangelen og Jndskrænkningen af Disconteringen at gjøre. Mange Kjøbmænd foretrække ogsaa muligen for Øieblikket, ikke at sælge Bancovexler, som de have at trække for Kornvarer og andre Artikler, og søge hellere midlertidigen at skaffe sig billige Penge ved indenlandske Vexler, hvoraf kun svares 4 pCt. Disconto, men denne private Speculation har heller intet med Pengemangelen og Bankens Discontering at gjøre. Det er vel ubehageligt for vedkommende Enkelte, der ikke kunne see deres Speculation realiseret, men hverken Fare eller Trang opstaaer derved for det Almindelige. Saalænge man kan faae Penge for Vexler paa Udlandet, kan her altsaa ikke være Tale om Tryk og Fare for Handelens Gang. En væsentlig Grund til den angivne Pengemangel, hedder det, er de høie Kornpriser. Man antager nemlig, at der paa Grund heraf er opstaaet Mangel paa Omsætningsmidler, men dette kan dog ikke være andet end forbigaaende. J det Hele har denne Stigen af Priserne ikke saamegen Jndflydelse som man angiver. Skal dette anvendes paa vor Handel paa Udlandet, da maae vi jo vide, at vor hele Udførsel af Kornvarer fra de danske Provindser er, selv i et godt Aar, omtrent 1 1/2 a 1 1/2 Millioner Tønder. Lad os nu antage, at Prisen i Gjennemsnit er stegen 2 Rbd. pr. Tønde, saa kan dette dog ikke have saadan Jndflydelse paa hele Handelens Gang, at derved kunde opstaae saadan Mangel paa Penge, at vi have at frygte for farlige Følger, thi det er dog sandeligen ikke det hele Qvantum Kornvarer, som er bestemt til Udførsel, der opkjøbes i et Par Maaneder af Efteraaret. Det forekommer os altsaa, at man tillægger hiin Omstændighed meget for stor Indflydelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
Hs. Kgl. H. Kronprindsen agtede i Mandags at reise til Fredericia, hvor Høistsamme nok vil op(Hp. Av.) holde sig dette Aar ud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
Følgende Ulykke er i Løverdags skeet i Osdorp (imellem Christiansfeld og Kolding). Tre unge Karle øvede sig i at skyde tilmaals efter et Bræt, en aarig Pige gik til samme Tid og plukkede Slaaen, uden at bemærkes af de Skydende. Et Skud rammer Pigen, trængte gjennem Livet paa hende, saa hun døde efter (Dv.) 8 Timers Forløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
J Nobiskro=Skoven har man nylig fundet et Par Selvmordere hængende; og da en Rendsborgerforleden vilde besøge en nylig afdød Slægtnings Grave paa Neuwerker Menigheds Kirkegaard, opdagede han en i den løse Jord over Graven indstukken, med Laag forsynet Cigarkasse, hvori laa Liget af et nyfødt Barn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
J Hornstrup Sogn er af den største Deel af Gaardeierne sammenskudt et betydeligt Qvantum Rug, Byg og endeel Tønder Kartofler, hvilke overlades de dertil Trængende for 3 Mk. en Skjeppe Rug, 2 Mk. 4 s. en Skp. Byg og 1 Mk. for en Skp. Kartofler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
Man tør haabe, at flere Sogne ville følge det her(Veile Av.) givne Exempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
J Veile indbydes velsindede Medborgere og Med borgerinder til at offerere en eller anden Gjenstand, der kunde være tjenlig til en paatænkt Bazar med Bortlodning ved en Tombola, for ved Jndtægten af samme at bøde paa de Mangler, hvormed den forestaaende Vinter mere end almindeligt truer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
Det nye Theater i Horsens ventes at blive færdigt i Løbet af en 14 Dagstid, og skal da indvies af det Müllerske Selskab, hvis Ankomst man ret glæder, sig til, da man ikke i halvandet Aar har havt nogen Commedie der i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
Kirkeconcerten i Horsens, forrige Søndags Aftes, var meget godt besøgt, et Beviis paa, at Publicum meer og meere synes at paaskjønne det Værdifulde og Skjønne ved slig en Concert. Udførelsen behagede meget. Hr. Muth Rasmussen blev assisteret af (Hs. Av. Sangforeningens Medlemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
Hvorslev Pastorats Sogneforstanderskab har, efter Opfordring af Pastoratets Beboere, sendt deres hidtilv. nu bortreiste Sognepræst, Hr. Pastor Henneberg i Aalborg, et smukt Farvel gjennem Rand. Avis. Det hedder der bl. A.: Deres Opførsel mod Alle her i Pastoratet, baade Unge og Gamle, Fattige og Rige, har stedse været sindig, kjærlig, blid og god, og De har med megen Redebonhed, og Velvillie hjulpet, trøstet, opmuntret, formanet og advaret Enhver, som har søgt Dem og Raad og Hjælp, og Gud havde skjænket Dem særdeles gode Gaver og Evner til at trøste og hjælpe. – Vi føle derfor, at vi Alle skylde Dem saa Meget for den kjærlige og faderlige Velvillie og Omhu, som De stedse saa ufortrøden viste enhver af os, ja endog efter at De har forladt os, hvorom det Brev, som De sendte os fra Randers paa Deres Reise til Aalborg, vidner, da De derudi paa en saa rørende Maade tilkjendegiver os Deres Glæde over, at De kunde være den Første, der kunde give os den Underretning, at velærværdige Hr. Pastor Flensburg paa Gjøl skulde være Deres Eftermand, og at vi i ham faae en erfaren, christelig og dygtig Mand, hvilket og glæder os Alle ret meget, og hvorfor vi af Hjertet takke Gud, Kongen og vort høie Herskab, der i Deres Vyds Sted har givet os Den, som vi ønske og have bedet om at faae. Gud lad ham nu og træde i Deres Fodspor! Det ønske og haabe vi Alle. Jdet vi nu fra vort stille Hjem sende Dem vort sidste Farvel og vor inderligste Tak for alt det Gode, som De saa kjærligen og faderligen har viist os, ville vi Alle af Hjertet ønske og bede, at Gud af sin Naade vil skjænke Dem al baade aandelig og timelig Velsignelse, for at De med sand Held kan virke til Deres nye Menigheds og Deres talrige Families baade aandelige og timelige Vel!"J Randers fandt i Onsdags en festlig Diner Sted, hvorved Rougss, Sønderhald og Nørre Herreds Præster, nogle af Skolelærerne, samt endeel Proprietairer og andre Herrer, paa en smuk og hjertelig Maade, toge Afsked med Hs. H. Hr. Provst, Ridder Colding, i Anledning af hans Forflyttelse og forestaaende Afreise til sit nye Embede, Sognekaldet ved Frue Kirke i Odense. Hr. Skolelærer Leyrmann i Gjerrild havde til Festen skrevet en vakker Sang. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-12-03
Litteratur, Fra Pressen er udkommet i Ringkjøbing; Fru This Erindringer fra Island, ved I. Victor Bloch, Licent, theol. og Sognepræst for Lønborg M. Handels=Efterretninger. I Kjøbenhavn er Disconteringen af indenlandske Bexler atter bleven vanskelig.