JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
J det ved Haderslev nærliggende Aastrup Sogn har i de sidste Dage hersket en lille politisk Røre, idet Præsten, som man fortæller, dreven af vor bevægede Tids Nødvendighed, skal have forfattet en lignende Manifestation som den i Hoptrup, hvori der erklæres: at man vil forblive hvad man er; at man vil beholde sine gamle Rettigheder; at der i Hertugdømmet Slesvig kun bør være et Forretningsprog, og at det bør være Tydsk, og at der navnlig i Stænderforsamlingen kun maa tales Tydsk. Dette Document bringes nu omkring til Underskrift. (Tv.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
En i Ørum Pastorat, Randers Amt, udnævnt Comitee til at afgive Betænkning om Huusmands standens og hele Arbeidsklassens Vilkaar, har i sin afgivne Betænkning bl. A. yttret: "at en stor Deel af den herskende Nød har sin Grund i den arbeidende Klasses Ladhed og uordentlige Levnet, og "at Oprettelse af Tvangshuse i ethvert Amt vilde snart formindske Fattigskatten. Og de i Comiteen værende Huusmænd have eenstemmigt og indstændigt bedet om, at Sogneforstanderskabet maatte anmodes om, at andrage paa Oprettelsen af et tilstrækkeligt Antal Tvangshuse, som en væsentlig Forbedring i Huusmandens og den hele arbeidende Klasses Kaar, og det almindelige Vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Amtmanden over Thisted Amt, Baron Rosenkrantz, har paa Communalbestyrelsens Skrivelse (see d. Bl. No 20) svaret at Enhver af Byens Jndvaanere, som derom vil henvende sig til ham, skal erfare hans Grunde for den ommeldte Jndstilling, ja endog gives Adgang til at gjennemlæse Jnd stillingen selv, men at Amtet skulde lade sine Jnd stillinger til Collegierne, eller de Grunde, hvorpaa disse ere byggede, bekjendtgjøre i Aviserne, kan han ikke formode har været fornuftige Mænds Mening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Etatsraad Amtsforv. Brinck-Seidelins Gaard i Hjørring (om hvilken i længere Tid har fundet Underhandling Sted) er nu definitivt solgt til Amtmandsbolig (naturligviis imod at Kjøbesummen forrentes og afdrages af Amtmanden) for 10000 P. (A. A.)J en ved Lands-Overretten i Viborg nylig paa kjendt Sag imod Handelsbetjent Jens Chr. Nielsen af Hjørring (der sigtes for det Forhold, han skal have udviist ved at hindre Toldbetjent Omme i at anholde en Sæk Rugmeel, som Tiltalte i Natten til 9de April 1813 skal have forsøgt paa ulovlig Vei at indsmugle til bemeldte Kjøbstad, men hvormed Nielsen løb sin Vei og, indhentet af Omme, skal have aabnet for Sækken, saa at en Deel af Melet fløi Betienten i Ansigtet o. s. v.) er det godtgjort: at for den Handling: "at redde sig ved Flugten og derved unddrage sig Undersøgelse af Toldopsynet, kan Vedkommende ikke siges at have hindret Betjenten i hans Embedsforretninger efter Toldfd. 9de Septbr. 1797 § 92. - Jens Chr. Nielsen blev altsaa frifunden for Actors Tiltale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Den i Viborg i Søndags, til Fordeel for de Forulykkedes Efterladte i Oxby a. af Dilettanter givne musikalske Aftenunderholdning, indbragte 50 (Vib. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Om Skuespillerinden Md. Orlamundt læses Følgende i Randers Avis": Hendes sjælfulde Spil, hendes udmærkede Mimik, i Forening med den poetiske Begeistring, hvormed hun udførte "Dina's høist vanskelige Rolle, betegner den ægte Kunstnerinde, og i Sandhed, mere end velfortjent var den levende Acclamation, som hendes henrivende Spil fremkaldte hos det talrigt fors. Publicum. Hvad enten Md. Orlamundt viser sig i Vaudevillen, Lystspillet, Dramaet eller Tragoedien, maa hun særdeles tilfredsstille hver den, der interesserer sig for Kunsten i dens rette aandelige Betydning; thi stedse bliver hun Naturen tro, stedse bære hendes Præstationer et umiskjendeligt Præg af dyb Studium, skarp Jagttagelsesevne og den dermed i Forbindelse staaende, for enhver sand Kunstdyrker uundværlige Menneskekundskab. Ved Valget af sin Klædedragt viser hun den fineste Sands for det Velanstændige, Skjønne og i høi Grad Tækkelige; kort: Md. Orla mundt forstaaer ved sit Spil, ved sin yndefulde Tække, at berøre de Strænge i det menneskelige Gemyts Dybheder, der, skjøndt tilbagetrængte og for endeel sløvede ved Livets Prosa og ofte lidet hyggelige Virkelighed, ligesom med Længsel vente paa en Leilighed for at fremkaldes til Liv og Virksomhed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Capitelstaxter paa 1843 Afgrøde: For Sjællands Stift Rug 3 Rbd. 4 Mk.; Byg 3 Rbd. 2 Mk. 7 s.; Havre 2 Rbd. 15 s. Sølv pr. Tde. For Fyens Stift: Rug 3 Rbd. 4 Mk. 10 s.; Byg 3 Rbd. 2 Mk. 13 s.; Havre 2 Rbd. 12 s. Sv. pr. Tde. For Viborg Stift: Rug 3 Rbd. 3 Mk. 10 s.; Byg 2 Rbd. 5 Mk. 2 s. Havre 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. Sv. pr. Tde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Aarhuus Torvepriser den 3die Februar. Rug 22 Mk. Byg 20 a 22 Mk. Havre 11 Mk. a 11 Mk. 8 s. Ærter 24 a 25 Mk. Tdn. Kartofler 6 Mk. Tdn. Ost 8 a 9 Mk. Lpd. Oxekjød, 7 a 8 Mk. Lpd. Færsk Flæsk 10 a 12 s. Røget dito 14 a 15 s. Pd. Slagtede Gjæs 6 Mk. Harer 4 a 5 Mk. Stk. Smør 17 a 18 sk. Pd. Æg 28 s. Snesen. Brænde 8 Rbd. Favnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Copulerede. J Aarhuus den 6te Februar: Hr. Gjæstgiver Niels Holm Fulling og Jomfru Christiane Marzetta. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Efter Forlydende har Directionen for det heri Amtet oprettede andoeconomiske Selskab henvendt sig til Communal Bestyrelsen med det Ønske, at Byens Jndvaanere, ville tiltræde Selskabet og bidrage til Opnaaelsen af dets Øiemed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Ligesom man ei kan betvivle, at Bestyrelsen imødekommer dette Ønske, saaledes er det ogsaa at vente, at Byens Jndvaanere ville gribe denne Leilighed til at bidrage til at befordre den for Landet saa vigtige og nødvendige Forædling af vore Producter. Ligesaavist som et Lands productive Kraft betinger det Heles Velvære, ligesaa vist maae det være af Vigtighed for enhver Statsborger, at denne Kraft udvikles og befordres. - Danmarks Hovedproductivitet er dets Agerbrug; det er af Jordens Overflade, den Danske hovedsagentlig skal ernæres; af dens Udbytte afhænger ei alene Landmanden, men tillige Kjøbstædsborgeren, den Handlende. og Sofarende, Haandværkeren og Arbeidsmanden, saavelsom Embedstanden, der atter lever af og for disse. Derfor er det af Vigtighed for Enhver, at vor Jordbund dyrkes paa den rigtigste og bedste Maade, og derfor fortjene Selskaber, der ere stiftede for at veilede og opmuntre vor Agerbruger, ei alene Landmandens, men tillige enhver Statsborgers Understøttelse. Jndsenderne nære derfor det Haab, at deres Medborgere ville yde denne Sag deres Bistand og Opmærksomhed, saa at den Afdeling af Selskabet, som Aarhuus Bye vil komme til at danne, maa vorde ret talrig og virksom i at fremme dette almeennyttige Øiemed. Nogle Borgere. Den 26de October sidstleden vare de Lægder, til hvilke mine Sogne høre, for ved Sessionen i Horsens, hvisaarsag jeg, da jeg var i Byen, vilde gaae op paa Sessions værelset. Umiddelbart efter min Jndtrædelse tilraabte Hr. Amtm., Ridder v. Lindholm mig: "Hvem er De," eller maaskee: Hvad vil De. J første Øieblik maatte jeg antage, at jeg var kommet ind i et urigtigt Værelse, og jeg begyndte derfor paa en Undskyldning, ved hvilken jeg, paa en høflig Maade, vilde bane mig Vei til at nævne mig som Den, der kunde have Anledning til den Dag at være en Stund tilstede ved Sessionen. Saavidt kom jeg imidlertid ikke; jeg afbrodes ved nogle faa Ord af Amtmanden, der, med høi og bydende Rost, befalede mig at gaae herud til jeg blev kaldet, da det unge Mandskab var for. Findende det upassende, efter den Vending Talen havde faaet, paa det Sted at indlade mig i Ordvexling med Amtmanden, traadte jeg, uden videre Svar, ud. Ved Godhed af en Herre, som kort efter kom ud af Sessionsværelset, anmodede jeg om og erholdt i Forværelset en Samtale med Amtmanden. Denne undskyldte vel det Passerede med at han ikke kjendte mig og yttrede, at Sessionsværelset stod mig aabent; men vilde ikke, efter min gjentagne Anmodning, føre mig ind i Sessionsværelset og der gjøre en Slags Undskyldning for det Skete, og da jeg, ligeledes gjentagne Gange, erklærede, at jeg i saa Fald saae mig nødsaget til at andrage Sagen paa høiere Sted, saa tilkjendegav Amtmanden mig, ved forskjellige Udtryk, hvor ligegyldigt dette vilde være ham. Jeg anbefalede mig altsaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
J November Maaned androg jeg Sagen for det Kongelige Danske Cancellie, og udbad underdanigst, at det høistgunstig maatte vorde Amtmand, Ridder v. Lindholm paalagt at give mig en passende Æreserklæring Anledning af den tilføiede Krænkelse af den Agtelse, jeg fortjener som Embedsmand og Menneske, og af den Hof lighed, som skyldes Enhver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
J Begyndelsen af indeværende Maaned communiceredes mig en Skrivelse fra det Kongelige Danske Cancellie, hvori dette, efterat have indhentet Amtmand Lindholms Erklæring, tilkjendegav mig, at Collegiet ikke kunde indlade sig videre paa den ommeldte Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Da dette Svar af det Kongelige Danske Cancellie ikke har kunne tilfredsstille mig, og jeg er overbeviist om, at den i Amtmandens Erklæring givne Fremstilling af det Passerede ikke i noget Factiskt kan have været afvigende fra den af mig givne, saa ønsker jeg meget at erholde Oplysning om med hvad Føie Amtmanden kan deels forlange af Nogen, der paa sømmelig Maade træder indi Sessionsværelset, at han skal navngive sig, deels udvise ham. Jeg veed nemlig ikke rettere, end at Sessionen, er en offentlig Act, hvortil enhver anstændig Person har Udgang. Jeg har ikke kunnet undlade at offentliggjøre det saaledes Passerede, af Hensyn deels til de Mange, der vare Vidner til den mod mig viste Behandling, deels til det Publicum, der har Jnteresse for at bivaane offentlige Forhandlinger, hvortil de ikke just directe ere kaldede, og som desaarsag bør vide, hvad Man ved slige Leiligheder kan være udsat for. Elbæk Præstegaard, den 31te Januar 1844. S. V. Saxtorph.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Endnu en lille Theaterladning. Skjøndt den af "To Jkkestuderende, i dette Blads No. 19 udtalte Mening om det Beckerske Selskabs Præstationer paa Aarhuus Theater nok kunde opfordre til nærmere Drøftelse, ville vi for Øieblikket kun tillade os følgende Par bemærkninger:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Det er meget rigtigt, at ogsaa Provindsskuespillerne kunne have særdeles godt af at see sig offentligt bedømte – NB. naar det skeer med behørig Skaansel – men en gjennemgribende Critik vilde her neppe være paa sit rette Sted, hvori ogsaa de "To Jkkestuderende, synes at have været enige med os, maaskee uden selv at vide af det. Vi formene, at Hr. Orlamundt her gav Roller, hvori der tilkom ham større Roes end i "Valeur & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
At Hr. Henrichsen har Talent for det Commiste og i flere Roller, navnlig som Vinge, spillede ypperligt og virkelig med Lune, det indrømme vi med Fornøielse; men naar hans Mikkel i "De Danske i Paris" fremhæves som noget Godt og Bellykket, da maae vi paa det kraftigste protestere herimod. Hr. Hs "Mikkel blev hverken det Ene eller det Andet, og vi begribe ikke, hvorfor denne Rolle er taget fra Hr. Pödenphant, som netop giver den langt bedre. – J "Den hjemkomne Nabob forfeilede Hr. Petersen aldeles sin Rolle; det samme var omtrent Tilfældet med Mdm. Wimmer i "Sparekassen." – J "Napoleons Befaling" burde Hr. Printzlau absolut have havt det mandlige Hovedparti, da det, som det gaves, reent forfeilede sin Virkning; ligesom i "Diævelens Memoirer", Md. Orlamundt og Md. Henrichsen uden al Tvivl burde have byttet Roller. – Naar de "To Jkkest." sige, at Hr. Petersen bedst fremstiller rolige Charakterer", hvorledes skal det da rime sig med Factum: at den hidsige og opfarende Jnspect. Halling" i "Debatten i Politivennen var det Allerheldigste, Hr. Petersen her har præsteret; Til de Stykker, som – efter vor Mening – hore til de mislykkede Producter, og ikke fortiente, at der anvendtes Tid og Flid paa dem, henregne vi: "Oldingens unge Kone", Lustuerus, "Richard Savaage, (uagtet Hovedrollen her hævedes noget ved Udførelsen), "Recreationsreisen a., hvorimod vi nok til Trods for de "To Jkke studerende ønskede at beholde Kjærlighed paa Flasker eller "Elskovsdrikken, et Stykke, der virkelig har sine gode Bestanddele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Bekjendtgjørelser. At min inderlig elskede Kone, mine sex uskyldige Børns omme Moder, Sophie Magdalene, født Hviid, ved Døden er os berøvet den 26de dennes, i en Alder af 36 Aar, bekjendtgjøres herved for Slægt og Venner. J næsten 15 Aar var jeg med hende den lykkeligste Ægtemand, thi hun var from, god og Gud hengiven; hendes Liv var idel Birksomhed og Opoffrelse. Kun de Fag, der kjendte den Afdøde, kunne fatte mit og mine Børns usigeligt store Tab. Kokkedal pr. Aalborg, d. 27de Januar 1844. Hein.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Maskerade-Bal. Efter allernaadigst Bevilling bliver i Selskabet Harmoniens Locale i Aarhuus afholdt et offentlig MaskeradeBal, Fastelavns Søndag, den 18de Februar 1844, der begynder og Aftenen Kl. 7. Jngen af Deeltagerne maae være klædt i uanstændig Dragt, ligesom eiheller nogen Umaskeret kan tilstædes Udgang. Billetter a 1 Rbd. pro persona kunne erholdes hos Hr. Skomagermester Ludvigs fra den 14de til den 18de Directionen. Februar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Jeg undlader ikke herved at underrette Byens og Omegnens Beboere om, at jeg er kommen hertil og boer hos Gjæstgiver Hans Hyrup i Prindsessegaden. Fredericia, den 31te Januar 1844. Hviding, Overlæge ved den 13de Bataillon. Auction over Paksonstager &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Ved en offentlig Auction, som, førstkommende Løverdag den 10de dennes, om Eftermiddagen Kl. 1, afholdes i den herværende Recruteaserne ved Mindet, lader det 3die Dragon-Regiment bortsælge: circa 30 Pakfoustager, en jernbeslagen Pengekiste, adskillige Huggeklinger og 2de Jerngryder. Aarhuus, den 7de Januar 1814. H. C. Glahn. I efternævnte Skove under Stamhuset Rathlausdal afholdes, ifølge Vedkommendes Begjæring, Auction over Skoveffecter, saaledes: Tirsdagen den 13de Februar førstkommende i Torrild Norskov over en stor Deel Bøge paa Roden, tjenlige til Gavningstræe og Favnebrænde, samt nogle Ege paa Roden, især tjenlige til Bygningstømmer. Mode sted ved Skovfogeden dersteds, Formiddag Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Onsdagen den 14de f. M. paa Fillerup Mark ved Lund hof Skjel, over nogle Bøge samt en stor Deel Egge, især tjenlige til Bogntræe og andet Gavningsbrug; Mødested ved Udflytter Jens Sørensen; Formiddag Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Torsdagen den 15de f. M. i Weilskoven over en Deel tildeels store, Boge paa Roden, tjenlige til Planker og andet Gavningstræe. Mødested ved Niels Fyen boes Gaard paa Fillerup Mark, Formiddag Kl. 10, Fredagen den 16de f. M. i Søbye Fredskov over circa 150 Rumere Bøge=Udluftningsbunker. Modested ved Jørgen Nielsens Boelsted paa Søbye Mark, Formiddag Kl. 10. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne, hvor Lysthavende indbydes at mode. Hads og Ring Herreders Contoir, den 5te Februar Rosenstand. Tirsdagen den 12te Marts førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver ved Auction, som afholdes paa Strands gaarden i Wistoft Sogn, Mols Herred, bortsolgt de Stervboet efter afdøde Proprietair Chr. Leemejer tilhørende Eiendomme: a. Bemeldte Strandsgaard med velvedligeholdte Bygninger og tilliggende Eiendomme af Hartkorn Ager, og Eng, Tdr. 2 Fr. 11 3/4/5 Alb. b. Tveed Sogns Kirke, med Kirke-, Korn- og Qvægtiende samt Kirkejord, af tiendeydende Hartkorn 30 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. og matriculeret Hartkorn 17 T. 5 Skpr. Førstnævnte Eiendom har et Areal af 84 Tønder Land hvoraf de 60 Tdr. ere gode sortmuldede Jorder, inddeelt 19 Vange, og de øvrige 24 Tønder Land noget mindre god Jord, men dog til al Slags Sæd, inddeelt i 6 Vange. Kirken er velvedligeholdt, uden Brøst, og Tienden, der ydes i Kjerven, har tildeels været bortaccorderet underhaanden. Af Besætning holdes nogle og 30 Fæekreaturer og 4 a 5 Heste. Torveskiær haves og en overflødig Hobjergning. Markerne, der for en Deel ere mærglede, ere i stærk Gjødningskraft som Følge af den Gaarden underlagte Tiende, og derfor afgive betydelige Fold. Det bemærkes: at Auction prøves deels soparat og deels samlet af Eiendommene, og Conditionerne ere 14 Dage forinden Auctionen til Eftersyn herpaa Contoiret og hos Proprietair Munck til Kongsgaard, der tillige foreviser Eiendommen. Saasnart de faste Eiendomme ere solgte og de gjorte Bud eller Budde approberede, forauctioneres samme og følgende Dag, Boets betydelige Ind- og Udbo samt Besætning, saasom: Heste, Køer, Stude, Sviin, Vogne, Plouge, Harver, Kjøkken- og Bryggersredskaber, Kobber=, Jern- og Træfang, Mahognie og andre Meubler, Sengesteder, Sengeklæder, Dækketøi, Linned, Kakkelovne m.m.m., efter Conditioner som ved Auctionen erfares. Hvilket herved bekjendtgjøres. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, Stephensen. den 5te Februar 1844. Mortifications-Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Ved Stævning, udstædt fra Bjerre-Hatting-Herreder, Contoir den 25de Januar d. A. og indført in extens i denne Tidendes As 18 af 30te f. M., er den eller de som maatte være i Besiddelse af en af Hans Christensen Grand af Dens) Bye til Jonas Pedersens Enke Marie Lispet ved Ølsted Kirke, under 10de Juni 1804 udstædt og den 30te Juli f. A. thinglæst Panteobligation, stor 400 Rigsdaler, ved hvilken er givet første Prioritets Panteret i en Debitor tilhørende Jordlod paa Øens Mark, af Hartkorn Ager og Eng 5 Skpr. 3 Fdk., indstævnede, i Medhold af allerhøieste Bevilling af 12te December 1843, med Aar og Dags Varsel, til at møde for Bjerre Hatting-Herreders Ret, som holdes paa Thingstedet i Bjerre den første Mandag i April Maaned 1845, for der og da at beviisliggjøre deres Ret til bemeldte Obligation, da i modsat Fald bemeldte Hans Christensen, Grand af Dens vil hænde Dom over samme, til Mortification og Udslettelse af Pantebogen, som Behæftelsesdocument betragtet. Hvilket herved bekjendtgjøres. *) Feilagtig var i Nr. 18 anført Olus istedetfor Øens, hvilket herved rettes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. At Breve m.v. til Undertegnede herefter adresseres pr. Horsens, bringes til almindelig Kundskab. Thyrsting Wrads Herreders Contoir, den 3die Febr. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Nyt Udsalg Dynevaarstøi og Dynevaar af extra godt og ordinairt Bolster og Olmerdug, i smukke Mønstre, flere Sorter Sengefyld, Hampelærreds Lagener, særdeles godt Hor lærred, Theeservietter, guul ostindisk Nanqvin, SilkeLommetørklæder, hvide Damestromper, udmærkede gode Watter, Mands Silkehatte, Brusseler og andre Reiseposer, Messing Lyseplader, pletterede Lysestager, Vindues=Jalousier, Plet-Sæbe med Brugsanviisning, m. m. m., er at erholde hos Undertegnede, og sælges, i Forhold til Varene, til muligst billig Priis. Commissions-Forhandlingscontoiret i Aarhuus, den 6te Februar 1841. Ludv. Fr. Bloch. Guld- og Solvtresser, ditto Fryndser, Snore og Parletter, kunne faaes til meget billige Priser hos Schius i Aarhuus. Glarved Kalkbrud. Glatved Kalkbrud, beliggende 2 Mile sønden for Grenaae, ved Kysten, er atter iaar betydeligt udvidet. Skibsføreren vilde behage at henvende sig paa Stedet til Opsynsmand S. Bødker, der til hver Tid udleverer af bedste Sort af denne fortrinlige Kalksteen til 10 11 pr. Kubikfavn frit ombord. Den 21de Kubikfavn gives i Rabat. Det bemærkes, at der spares Udgifter til Toldvæsenet, naar Skipperen forsyner sig med Ladeseddel fra Udgangsstedet. Angaaende større Bestillinger behager man at henvende sig til Eieren af Katholm Hovedgaard pr. Grena. Bandoleerskoe, saavel for Damer som Herrer, ere med Dags Posten arriverede, og faaes hos C. A. Rodtwitt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Maskinskaaren Kork faaes atter hos C. A. Rodtwitt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Gode Meieri-Oste, faaes hos C. A. Rodtwitt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Da jeg Undertegnede har etableret mig her i Byen som Kleinsmedmester, saa anbefaler jeg mig med alle Sorter Smedearbeide, som og Mølle- og Maskin-Arbeide, samt Taarn Uhre og andre mechaniske Arbeider; tillige modtages alle Sorter Jern, Staal og Metal til Dreining. Aarhuus i Februar 1844. E. Jørgensen, i Grønnegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
En duelig Bogbindersvend kan strax faae Arbeide i Holstebroe hos . . Bay.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Hvor 2 a 3 Disciple af Realskolen kunne faae Logis og Kost, anviser. Mægler A. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Alle Sorter godt Hauge- og Blomsterfrø, De kan bekommes hos Undertegnede. Friisholdt, den 4de Februar 1844. H. Gjødvad, Gartner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
En hvis Han-Pudelhund, der lyder Navnet Trofast, er frakommen undertegnede Eier De som kunne tilveiebringe eller give Op- lysning om hvor denne Hund maatte være, loves en passende Douceur, naar man henvender sig til Hr. Bødkermester Lemming paa Rosensgade heri Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Arberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
En næsten ny sort Silkeparaply med Rørstok– og indlagt Perlemoersnap er bortkommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Hvo som ved en Feiltagelse maatte være kommen i Besiddelse af den, bedes godhedsfuld at henvende sig til Pastor Jespersen. Som Hittegods er hertil indleveret: 1 Fløiels Tørklæde, 1 Par Favn Kabbel, 1 Pude, 1 Parasol, 1 Lommetørklæde, sort Silketørklæde, 1 Plysses Ditto, 1 Stk. Vestetøi med Dræt, 1 Lommetørklæde, i Vognlygte, en Skruenøgle; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Politikammer, den 6te Februar 1844. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Skipper P. H. Jeffsen, førende Sluppen J "Lykkens Prove, bliver seilfærdig til Kjøbenhavn først i næste Uge, og medtager Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
En Kjøber til circa 100 Læs Gjødning anvises fra Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
En udmærket smuk Tospænder=Kant, med Tæppe og Klokker, anvises til Salg fra Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-08
Et lidet Sted med Have paa Landet, ønskes tillet Man henvender sig paa Badstuegade No. 241.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-09
No 25. den 9de Februar. Fredagen med Brevposterne. Den til Forsendelse alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-09
Nyheder fra Udlandet. Paa Børsen i Paris vare den 29de Jan. meget foruroligende Rygter i Omløb angaaende Spanien, og hvortil Hertugen af Glücksbjergs pludselige Ankomst fra Madrid gav Anledning. Man paastod, at han ikke alene havde overbragt meget vigtige Depescher fra den franske Gesandt i Madrid, Grev Bresson, men at Landets Tilstand var saa faretruende, at en udførlig mundtlig Beretning til Kongen var bleven uundgaaelig nødvendig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-02-09
Directe fra Madrid meldes under 27de Januar, at Roligheden sammesteds truedes stærkt med at vorde forstyrret. De forhøiede Afgifter havde forbittret Kjøbmændene, der lukkede deres Boutiker, og nægtede at betale. De militaire Poster vare forstærkede; Soldaterne ventede i deres Caserner paa Ordre til at rykke ud.