JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-20
Hovedgaarden Østergaard i Caløe Amt med tilhørende Hoverie, samt Fiellerup Sogns Kirke-Korn- og Qvægtiende og dito Sogns Konge-Qvægtiende, bliver Mandagen den 12te Junii næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet paa Posthuset i Aarhuus stillet til fentlig Auction til Bortforpagtning paa 4 a 6 Al. og medtages næstkommende Michelsdag med dens ful Afgrøde. Gaardens aarlige Udsæd er 40 til 50 Td. Rug 12 a 16 Tdr. Boghvede, ligesaameget Byg, a 8 Tdr. Ærter og 40 til 50 Tdr. Havre. P. Gaardens Enge avles aarlig 250 til 300 Læs Ha og sidste Vinter er forret 100 Fæehoveder forudi Bester og Faar. Conditionerne ere 14 Dage før Autionen at faae til Eftersyn hos Forvalteren paa Gaaden og hos Undertegnede. Aarhuus, den 6te M. 1797.. H. P. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-20
Mandagen den 19de Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dage, bliver i Palanpaa Hiørnet af Norges Gade og Dronningens Tvergade i Kiøbenhavn ved Auction bortsolgt en betydeliDeel Effecter, bestaaende af Pretiosa tildeels me Brillanter og andre ægte Stene og Perler; Guld hvoriblandt et kostbart Guld emailleret Skakspil, Gul og Sølv Medailler og Myndter, Sølvtøi, Tin, Kobbel Messing, Malm, Jerntøi, Blik, Porcellain, SteentsGlas, Meubler, saasom: prægtige Crystal=Lysekrone, og Lamper, en Baldaqvin med røde Fløiels Gardinet rigt besat med Guldgaloner og Fryndser, Senge med Silke= og andre Omhænge, Mahogni= og andre Comoder, Speile, Borde, Stole, Sophaer, et prægtig Taffel=Uhr med Fløiteværk samt andre smukke TaffUhre, et Positiv med 3 Stemmer, et Hjørneskab, hvor er indrettet et Fløitespil, som drives ved Hjul og Vægt lodder, Kufferter, Pak- og Reisekister, Malerier, Kobberstykker, Portraiter i Miniatur tildeels i Guld-og Sølv Rammer, Vindues Gardiner af Atlask og andre Silketøier samt af Sukkerdug og Netteldug, Silketøier af Atlask, Damask, Jllystring, Taft og Pelan, BomuldsTøier, fine Nettelduger tildeels med Guld-og anden Brodering, Meubel=Lærred, Tapet=Lærred og Papiir. Linned af Damaskes og Dreiels Dækketøi, fine og ordinaire Lagener, en stor Mængde Sengeklæder af Silke Bolster Olmerdug og ordinairt Bolster samt Krølhaar Madratser, Silketøis, Sirtses og uldne Sengetæpper, en nye laqveret og forgyldt Portochaise med rødt Fløiels Betræk og Guld-Galoner, med meget meere, som alt tilhører Hendes Majestæt høisalig Dronning Juliane Maries Stervboe. Betalingen erlægges ved Tilslaget eller naar paafordres til Prokurator Weidemann, boende Kiøbenhavn paa Østergade No. 54, og bekommes Catalogi, imod Erlæggelse af 4 Skilling til de Fattige, saavel hos ham, som paa Posthusene i Nyborg og Odense i Fyen, i Colding, Ribe, Horsens, Aarhuus, Randers, Wiborg, Hobroe og Aalborg i Jylland, i Mariboe i Lolland, i Nykiøbing paa Falster og i Stege paa Møen. De Ting som skal bortsælges, kan af Liebhaberne behagelig tages i Øiesyn forinden Auctionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Kiøbenhavn. Efter det Kongel. Admiralitets- og Commissariats Collegii Ordre bekiendtgiøres til Efterretning for de Søefarende, at efter høibemeldte Collegii Foranstalt, ning, blive de tvende ved Nye Hellesund paa den norske Kyst staaende Varder, hvilke hidindtil alleneste har vægret opsat af Klippesteene, og derfore ere mørke eller af samme Farve som Landet, hvorfore de ikke saa meget udmærkede sig, nu istandsatte og tilligemed malede hvide, og denne Hvidmaling at skee næstkommende 1ste Junii. Disse tvende Vardere ere 46 Fod i Omkreds forneden, 34 foroven og 15 til 16 Fod høie med en 10 Fods Stage i Midten, hvorved altsaa dette paalidelige Land kiendings=Mærke vil blive sigtbart paa en temmelig Afstand fra Landet. Disse Varder ere saaledes placerede at de aldrig fra Søen af kan sees overeet, førend man er saa nær under Landet, at man er inde imellem Skiærene. - Fremdeles er Fiære Kirke, som ligger paa Kysten imellem Christiansand og Arendal, hvilken forhen var hvid og desaarsag kunde af de Søefarende ved mislig Veir tages feil af og ansees for Tromøe Kirke, og saaledes let forlede dem, nu bleven overmalet med en mørk Farve paa den Side som vender imod Søen. - Videre bliver ligeledes til Landkiendings=Mærke opbygget paa den øverste Top af Øen Færøe, hvilken liggenlige for Aabningen af Jndløbet til Luushavn, Eqvog og Fahrsund, et firekantet Huus, som er 16 Fod bredt, og med det spidsagtige Tag 32 Fod i Høide med en derigiennem opstaaende Flagstang 8 Fod høi fra Taget, som skal bestandig holdes Høilyserødt malet, og skal være færdig til førstkommende Julii Maaneds Begyndelse. Da Øen Færøe udmærker sig meget, naar man nærmer Kysten herunder, og denne liden Bygning kommer til at staae frit paa Toppen, vil det for den agtpaagivende Søemand blive et sikkert Kiendings=Mærke i Særdeleshed, naar de under Arbeide værende Korter, over denne Deel af Kysten i Tiden udkommet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Aarhuus. Sidstafvigte Onsdag den 17de Maii var her i Domkirken Ordination eller Præstevielse, hvor da til LæreEmbedet bleve indviede følgende Candidater: 1) Hr. Severin Torwærd til residerende Capellan for Besser og Onsberg Meenigheder paa Samsøe. 2) Hr. Henrich, Haar til residerende Capellan i Greenaae i Nørre Herred. 3) Hr. Henrich Christopher Schmidt til Capellan pro Persona for Wæhr og Nebel Meenigheder i Woer Herred. 4) Hr. Johann Gottfried Manniche til Sognepræst for Hammel, Woldbye og Sall Meenigheder i Giern Herred; og 5) Hr. Erhardt Blichfeldt til Sognepræst for Haurum og Søebye Meenigheder i Houlberg Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
H. H. Hr. Biskopens Ordinations Text var af 1 Corinth. 4, V. 1. Saaledes bør hvert Menneske agte os, som Christi Tienere, og Huusholdere over Guds hemmelige Ting. Hvoraf blev forestillet : Hvad der udfordres til at christelige Lærere med Rette kan ansees og agtes som Christi Tienere. I. At være Christi Tienere; d. c. at arbeide paa at hans Hensigt ved hans guddommelige Lære til Menneskenes Sallighed bliver mere og mere udført: dette er det Væsentlige af Lærcembedets Bestemmelse. Da ere de ogsaa Huusholdere over Guds hemmelige Ting; d. er de have at forvalte de af Gud foranstaltede Midler til Menneskenes Oplysning og Salliggiørelse; disse indbefattes i den christe, lige Religions Sandheder, og de kaldes Guds hemmelige Ting, fordi de ellers vare ubekiendte for den menneskelige Forstand, og allene ved Guds Aabenbaring kundgjorte, hvilket Christus og Apostlerne overalt udtrykkelig og tydelig paastaae. Alle retskafne Christendommens Lærere bør altsaa agtes, som Christi Tienere og Guds Huusholdere, hvilket aldeles ikke ophæves ved Embedernes Forskiellighed, hverken i den Apostoliske Kirke, eller i seenere Tider; ei heller nedsættes derved Lærcembedets Værdighed, da det meget mere egentlig hædres, naar de med Grund kan ansees for at tiene Christo, Religionens Stifter, Guds Søn og Menneskeslægtens høieste Velgiører, og retteligen at bringe Religionens Sandheder til enhvers Kundskab og beste Anvendelse. H. Hvad der udfordres til med Rette at kunde ansees for Christi Tienere, bestaaer fornemmelig i følgende: 1) At de ikke foredrage anden Lærdom, end Jesu Christi Lære, og denne kiendes af ingen Kilde, uden Apostlernes Skrifter, thi Christus selv havde til Apostlerne ene og allene med fuld Vished overdraget den hele Sag, at kundgiøre hans Religion for alle Mennesker. Apostiernes Lærer da Christi Evangelium, og et andet foruden dette er der slet ikke. Sal. 11, 8.2) At de, ligesom Christus, ere opfyldte med inderlig Lyst til ved denne Lære at befordre Menneskenes høieste Vel. Anderledes kan de ikke stemme overeens med hans Hensigt og Villie, og ikke ansees for Christi sande Tienere og Guds Huusholdere. 3) At de bestandig stræbe at foregaae deres Menigheder med en sand christelig Dyds lysende Exempel. Nødvendigheden heraf kan ikke være nogen Tvivl underkastet; men i Særdeleshed bliver det samme nødvendigt formedelst de Beskyldninger, som i alle Tider ere gjorte og nu igjen fremføres imod den christelige Kirkes Lærestand; at ingen giver Anledning dertil, men alle stræbe at være uden Anstød for Meenigheden, og dem, der ere udenfor, 2 Kor. Alt dette blev anvendt til Eftertanke og Opmuntring forOrdinandis, der havde beviist at de kiendte Jesu Christi sande Lære, sammes Grund og Jndhold; at de ville blive ved samme i deres Embede og hele Forhold, for at kunde have Frimodighed, som sande Christi Tienere, under alle Omstændigheder, ogsaa siden ved hans herlige Aabenbarelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Af Ordinatis prædikede Hr. Toxwærd, over Texten 2 Koriuth. 2, 14. "Gud være Tak, som lader os altid bære Seier i Christo, og aabenbarer sin Kundskabs Lugt formedelst os i hver Sted." Af hvilke Ord han forestillede: De christelige Læreres vigtige Pligter i at lære, trøste og formane, af hvilke Pligters rette Opfyldelse de kunde love dem den meest behagelige Løn saavel i Tiden, som fornemmelig i Evigheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Hans Høiærværdighed Hr. Biskov Doctor Janson, er i Dag den 24de Mai reist ud paa Visitatz i Hielmslev Herred, og efter at have visiteret i dette Herred, reiser han igien strax til Gierlev og Onsild Herreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Den 22de Mai ankom hertil fra Kiøbenhavn, Skipper Johannes Clausen med Stykgods og Passagerer, og agter og 8 a 10 Dage igjen at afseile til Kiøbenhavn, ligeledes med Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Samme Dato afseilede herfra til Kallundborg, Smakskipper Søren Michelsen med Stude for Povel Klitgaard. Den 23de Lars Hansen med Soldater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Prædikanterne paa slette Søndag, efter Paaske, Froeprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Domkirken Hører Kryssing. Hr. Bechmann. Fruekirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Udenlandsk. Frankrig. Fredspræliminairerne vedblive at have en ønskelig Jndflydelse paa de offentlige Fonds. Jnscriptionerne paa den store Bog staaer i Dag paa 16 Procent. Vore Bons paa trefierde Deel Metalværd staaer paa 18, og de paa eensterde Deel, som for nogen Tid siden tabte 40 Procent, taber i Dag kun 23, ere altsaa stegne 17 Procent. General Mas seng skal ei allene have medbragt de af Keiseren ratificerede Præliminairer, men endog den med Keiseren, som Konge af Ungern, sluttede Definitivtractat. Paa den i Bern holdende Fredscongres skal egentlig Freden for det tydske Rige bringes i Stand, og man siger at Engeland er indbuden til samme. Det gamle Frankrigs og det dermed foreenede Belgiens og Savoyens a. Folkemængde, beløber sig til 31 Millioner 904349 Siele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
J de vestindiske Farvande skal vi have 80 Kapere, der i en Tid af 50 Dage skal have optaget engelske Priser af 3 en halv Millioner Værd. Det engelske Skib Qucen, kommen fra Demerary, hvis Ladning skatteres paa een Million, er opbragt til Nantes. Engeland. Vor Flode har nu i 4 Uger formedelst Jnsurrectionen været uvirksom og for Kongens og Landets Tieneste, ligesom tabt. Matroserne er ved denne Opstand gaaet langt videre end forrige Gang. De har for Ex. afsadt alle Officererne paa Skibet Malborough. 10 paa Skibet Mars og paa hver Skib nogle. Den 10de Maii havde de Deligerede eller oprørske Matrosers Ordførere, ansadt til en almindelig Raadsforsamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Denne Jnsurrection har sadt baade Regieringen og Publicum i Skræk og Angest. Flere rige Familier i London, har endog bragt deres beste Sager i Sikkerhed. Vore Stocks ere nu nedsiunkne til den laveste Punkt de endnu have været, nemlig 3 Procent=Annuiteterne til 48. J Jrland have alt adskillige som vare anklagede for Landsforræderie, mistet deres Liv paa Schafottet. Hertugen af Leinster, en af de rigeste Pairs i Jrland, som foranstalter et Bønskrift til Kongen, om Ministrenes Afskedigelse, skal have svaret Vicekongen i Jrland, som desaarsag lod ham bede op til sig, og sagde til ham; at han maatte slutte sig til af disse Foranstaltninger at han ville nedlægge sit Embede. "Jeg nedlægger et aleene mit Embede, men endog mit Regiment." J Belfast er opdaget en Sammensværgelse, og alle deres Papirer ere tagne fra dem og forelagt Parlamentet. 40 Personer af denne Conspiration ere alt fadre i Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Tydskland. Den 11te Mai kom General Hoche med et anseelig Følge til Frankfurt og bivaanede et stort Diner som General Werneck til Ære for ham havde foranstaltet, og den 14de gav han det Keiserlige Generalitet igien et ligedan i Friedberg. En lige venskabe, lig Omgang hersker blandt alle keiserlige og franske Forposter baade ved Over= og Nederrhinen; de drikke, spise og synge med hinanden. Generalerne ved alle Rhin armeerne vil med første holde en Congres, for at bestemme en Demarcationslinie for den Tid Vaabenstilstanden vedvarer. De til General Hoche ankomne ratificerede Præliminairer har havt den lykkelige Følge for det Maynziske, at den dem satte Contribution paa meere end 600,000 Livres er afbestilt og Gidselerne friegivne. Postiøbet fra Frankfurt over Coblenz til Cøln, og over Maynz til Alzey, Krenznach og Ziveybrücken er nu igien aabnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Fra Wesel skrives: At Staden Düsseldorf er paalagt strax at betale 100,000 Livres i Penge, fordi den har været saa langsom i at afbetale den isadte Contribution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Det ulykkelige Neuwied er, uagtet denne Stad var er kiæret for neutral, dog paalagt en nye Contribution af 40,000 Livres. De Franske nedriver der alle Forskandsningerne og sælger Træet og Jernværket. Weilburg maae betale 300000 Livres i Brandskat, samt kiøde General Greniers Division, og det Jüllich Bergiske Land maar betale 1 Willion 200,000 Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Man paastaaer i Wien at Fredscongressen enten skal holdes i Regensburg eller Ulm. Det lader som Keiseren vil træde frem som Fredsmægler mellem Frankrig, og Engeland. Hr. Hammond holder ofte Conferencer, med det Keiserlige Ministerium. Keiseren skal i Præliminairerne have sørget for, at de emigrerte Nederlændere maae igien komme tilbage og erholde deres Godser, og at de som ikke vil blive der, skal kunde opholde sig der i 3 Maaneder for at sælge deres Godser. De keiserlige Tropper, 50,000 Mand stærk, under General Terzy, som skal marschere til Jtalien, rykker kun langsom frem, af Mangel paa Levnetsmidler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Jtalien. Siden den 25de April, da de Franske indtog Verona, har de udbredt sig over det hele venetianske Terraferma, ere indrykkede i Vicenza og Padua, paa alle Stæder afvæbnet Borgerne, gjort de venetianske Tropper til Fanger, og især i Verona arresteret mange Borgere. En af de franske Colonner skal den 30te April have sattet Posto i Fusina, lige over forStaden Venedig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Paven reiser ikke i Aar til de pontinske Sumper, formedelst hans svage Helbred. Han indskrænker sig paa alle Sider, da hans Jndkomster ved Tabet af 3 Provindser og Avignon, har gjort et stort Skaar i hans Jndkomster. Buonaparte har givet Paven Løfte paa, at alle Abedier og Pensioner, som de i Rom sig befindende Prælater og Herskaber eiede i Romagna, skal de beholde. Ligeledes de pavelige Kiøbmænd igien udleveres de Vare, som bleve tagne i Beslag i Ancona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
J Parma er opdaget en Sammensværgelse af 24 Geistlige, Adelige og Borgere; Hertugen har kun benaadet 4 af dem, de andre ere dømte til at hænges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Det hedder at Piemonteserne igien skal rømme Oneglin og Staden besættes af 5000 Franskmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Man veed nu med Vished at Engelænderne i April Maaned har rømmet Portoferrajo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
J Mayland har der været meget larmende Optrin i Domkirken, da der blev afsiunget Te Deum for den lombardiske Republiks Anerkiendelse af Keiseren. Strax derefter istemte Orchestret Carmagnolen og Caira, og isteden for Kyrie=Eleison, raabte man: Republiken leve Nogle Præster kastede den sorte Kiole og stak NationalKocarden paa Hatten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Adskilligt. General Buonaparte skal alt have forlangt, at Republiken Venedig skal aftræde Gebeeterne af Bergamo, Brescia og Verona, som skal være bestemt til at arrondere de Keiserlige Besiddelser paa den høire Etschbredde. Det er ei at tvivle paa, at Senatet jo maae lade sig det gefalde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Feldtmarschal Suwarow, som efter 55 Aars Tieneste, har ansøgt sin Afskeed, har begivet sig til sine Godser i Nærheden af Briese, hvorhen en Deel Officeerer som har staaet under hans befaling, har fulgt ham. Den romerske Keiser til selv reise til Ungern, og takke Landstændernes Udskud i Osen for Jnsurrectionens hurtige Bevæbnelse, da man veed, at der den 18de April alt var henimod 80,000 Ungarer bevæbnede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Bekiendtgiørelser. For nyelig hertil arriveret Kiøbenhavns Porcelain, rød og blaae for Fabrikpriis, engelske Suckskafter, alle Sorter raffinerede Sukkere og et Partie Flensborger Tag, stene, til billig Priis, faaes hos Løgstrup, paa Hiørnet af Rosensgade og Volden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Da det nu et Par Gange er erfaret, N. B. at Folk om Natten over Muuren og Plankeværket ved Bispe=Residentzen her i Aarhuus ere indkomne k Haugen og Gaarden, saa bekiendtgiøres herved, at der er lagt Fodangler overalt i begge Hauger; hvilket tiener til Advarsel for dem, der saaledes paa ulovlig Maade søge at indkomme paa Steder, hvor de ikke kan have noget at giøre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Nyelig hiemkomne friske Appelsiner og Citroner kan faaes for billig Priis paa Svane=Apotheket i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
For 8 a 9 Aar siden kom her igiennem Byen, paa sin Reise fra Hamborg, en Person, som kaldte sig Henning, og sagde at han var fra Weyle. Dette Menneske blev mig nogle Penge skyldig, og lod desaarsag nogle Sager staae efter sig, som han lovede med først at lade afhente, imod at betale det han var bleven skyldig, men har ei siden den Tid indfunden sig. Uagtet jeg har gjort mig al Umage for at faae ham opspurgt, har jeg dog ingen Oplysning kunne faae omhans Opholdsted, hvorfore jeg nu nødes til offentlig at indkalde bemeldte Henning, at han inden 12 Uger fra Dato vil indfinde sig, for at indløse sit Tøi, hvis ikke sættes det til offentlig Auction, for derved at komme til mit Tilgodehavende. Ballum paa Grevskabet Schachenborg, den 1ste Maii 1797. Hans Hansen Smidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Hvor en god afrettet Hønsehund, der tillige kan bruges til Andelagt, er at faae tilkiøbs, anviser AdresseContoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Den paa Middelgade i Aarhuus under No. 63 beliggende Gaard, Hr. Obel tilhørende, bestaaende af 39 et halv Fag 2 Etagers Bygninger, med Kieldere, 2 Halvtag Huse, fuldkommen Gaardsrum, got og overflødig Pompevand samt Hauge, er strax underhaanden at faae til Kiøbs, og kan af Kiøberen tiltrædes til Beboelse 3 a 4 Uger efter Kiøbets Slutning. Foruden smukke Værelser for en honet Familie er Gaarden beqvemt indrettet til Kiøbmands=Handel, Brændeviinsbrænderie og Avlsbrug. Ligesaa er underhaanden at faae tilkjøbs et complet Brændeviins=Redskab, der ikke har været brugt mere endet halv Aar, Kiedelen er paa noget ove 4 Tønders Rum, desuden et nyt Støbekar paa 32 Tønders Rum. Om alt kan handles med Peder Kaarsgaard i Aarhuus, til ham Lysthavende behagelig ville henvende sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
J Aaboe Bye paa Stamhuset Constantinsborg Gods i Haureballegaards Amt, er forrige Forvalter Christian Jørgen Bache sidstafvigte 30te Martii ved Døden afgaaet. Arvingerne i denne Stervboe er under Skifte Forretningen anmeldt at være 2de den Afdødes SødsterSønner, navnlig: Hans Friderich Finche og Christian Jørgen, Finche; men hvor disse ere, om de er levende eller død, og har efterladt sig Børn, har Enken ikke vidst at opgive med tilforladelig Vished. Stervboens Credi= og Debitorer, de forbemeldte Arvinger og om flere skulle være, indkaldes altsaa herved 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og den Aarhuus Stifts Tidende, at møde eller møde lade ved Skiftesamlingen Stervboen, som foretages 12te Ugers Dagen den 18de Augustii næstkommende Klokken 10 slet Formiddag. Constantinsborg, den 6te Maji 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Paa Skifte=Forvalteren S. T. Hr. de Fædder Carissins's Vegne, efter Ordre. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
J Følge Placaten af 26de October 1792, indkalde herved 3de Gange med 12 Ugers Varsel, de Jndenrigske Creditorer udi Stervboet efter her i Byen in April sidst, ved Døden afgangne Kiøbmand Knud Karmarch, at melde sig for Skifte=Retten her, inden bemeldte TidForløb og beviisliggiøre deres Fordringer; imidlertid tiener til Efterretning, at Boet befindes af den Beskaffenhed at de lovlige prioriterede Fordringer ei kan ventes afbetalte. Hobroe, den 9de Mai 1797. H. Hjorth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
J Følge Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling af Dags Dato, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have nogen Slags Fordring efter forrige Høker her i Aarhuus, afgangne Rasmus Jensen Mollerup, hvorfra samme end maatte hidrøre, intet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig hos Undertegnede, som Skifteforvaltere i Boet, og deres Fordringer beviisliggiøre. Med samme Tids Varsel indkaldes iligemaade den Afdødes 2de Broderbørn, Christen Nielsen, som formodes at opholde sig i Kiøbenhavn, og Anne Nielsdatter, hvis Opholdsted ei vil des, til at møde eller lade møde paa deres Vegne under Skifteforretningen, for at iagttage deres Arveret. Aarhuus, den 15de April 1797. Niels Hvid. Hans Peter Jngerslew, Raadmand samt Bye- og Raadmand samt Veier og Herredsfoged. Maaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Bekiendtgiørelser. Et Fruentimmer af skikkelige Forældre og god Opdragelse, der kan fremvise gode Skudsmaale til at forestaae Huusholdningen i et borgerlig Huus, kan strax anvises en profitable Condition, naar Vedkommende derom melder sig paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Creditorerne i Stervboet efter Gaardfæster Christen Andersen Hasagger i Kiersgaard, Balle Sogn, HirHerred, hans afgangne Hustrue Margrethe Christensdatter, indkaldes herved at møde paa Wester=Kielstrup næstkommende 13de Junii, for lovlig at anmelde deres Tilgodehavende. Wester=Kielstrup, den 16de Mai 1797. Hastrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
Løverdagen den 27de Mai, bliver udi Ebbeltoft ved offentlig Auction bortsolgt, en strandet Jagt, enten med eller uden Jnventarium, alt efter Conditonerne der paa Stedet. Skulde Skroget blive solgt separat, saa medfølger Roeret, Masten, Vant og Stag, Spillet og Pompen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-05-24
J Overeensstemmelse med Placaten af 26de Octbr. 1792, bliver Creditorerne i Stervboet efter afgangne Jens Andersen Lange, forrige Sogne Degn for Thistrup og Fugllef Meenigheder i Sønder Herred, Aarhuus Stift, herved med 12 Ugers Varsel indkaldede, for at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer, for undertegnede Skifteforvalter. Aalsøe Præstegaard pr. Ebbeltoft, den 22de Maii 1797. P. Worsøe, Provst i Sønder Herred.