Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-02
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Efterretninger om ledige geistlige Embeders Jndtægter og de samme paahvilende Byrder: Nors og Tveds Sognekald i Aalborg Stift, gl. Angivelse 243 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden, udgjør efter approberet Forening 234 Tdr. Byg og efter privar Accord 14 Tdr. 2 Skpr. Byg, 2 Tdr. 1 Skp. Havre og 2 Rbd. 4 Mk. 2) Qvægtiende c. 16 Rbd. 3) Refusion 3 Tdr. Rug og 8 Rbd. 4) Offer og Accidentser c. 175 Rbd. 5) Landgilde af Anner- og Mensalgods 5 Tdr. Rug, 4 Tdr. 4 Skpr. Byg og 5 Rbd. 2 Mk. 6) For at holde Brød og Viin til Nors Kirke 12 Rbd., til Tved Kirke 5 Rbd., efter privat Accord. 7) Smaaredsel 6 Tdr. 1 Skp. Rug, 66 Snese Æg, 22 Lpd. 11 Pd. Ost, desuden 1 Maal Mælk af hvert Sted i begge Sogne. 8) Bankactiendbytte haves af 262 Rbd. Præstegaarden staaer for Hartkorn efter den nye Matricul 16 Tdr. 4 Skpr. 1 3/4 Alb. med et Areal af c. 161 Tdr. Agerland geometrisk Maal; Forpagtningsafgiften har været 457 Rbd., 4 Fjerdinger Smør, 9 Potter Mælk daglig om Sommeren, 6 dito om Vinteren, 10 Faars Fodring og Græsning, 3 Hestes Græsning og Fodring med Halm, hvorhos Beneficiarius har forbeholdt sig 5 a 6 Tdr. Land, der have givet en Brutto Jndtægt af 100 a 150 Rbd. - Skatter og Afgifter m.v. udgjøre c. 140 Rbd., Expenser 14 Rbd. 3 Mk., Kommuneska3 Tdr. Byg og 6 Rbd., Renter i Anledning af Bankhæftelsens Jndfrielse 8 Rbd. Af en paa Præstegaarden hvilende Gield, nu stor 1292 Rbd., betales 6 pCt. Renter og Afdrag, aarlig 82 Rbd. 2 Mk. Jndløsningssummen er 250 Rbd. Blandinger. Det nye Stændervalg for Staden, Tønder er berammet til den 28 Febr. J Kjøbenhanspostens" anden Artikel om, en fri Forfatning, hedder det: "Ogsaa den Erfaring have de sidste otte Aar bragt, at Stænderne ingenlunde ere tilbøielige til at afgive de politiske Forrettigheder, der ved Valgloven er indrømmet Grundeiendomsbesidderne; de have tvertimod tilbageviist ethvert bestemt Andragende derom, idet de enten have skildret disse Forrettigheder som uvæsenlige, eller ogsaa søgt andre Ud slugter, saasom at beraabe sig paa Jntelligentsen, som de meente at deres Klasser havde forud for de mindre Formuende. - Men besade de virkelig en saadan Jntelligents, beviste de det maaskee bedst ved at holde saa fast paa hvad de havde, at de ikke engang vilde offre det, som et meget nærliggende Middel til at virke for den danske Nationalitet i Slesvig, ved at andrage paa demokratiske Valg. Der har, kort sagt, blandt alle vore Stænderdeputerede siden 1840 neppe været en halv Snees folkelige Mænd, der med nogen Kraft og Bestemthed have talet for en udvidet Valglov. Skulde altsaa de ikke-repræsenterede Folkeklasser nu kunne haabe, at saaledes sammensatte Stænderforsamlinger vilde være villigere til at dele den lovgivende Myndighed med dem, efterat de først have erholdt en saadan ved en Konstitution, Det vil Man neppe faae Nogen til at troe - ligesaa lidt som at det skulde være ligegyldigt for hine fra Deeltagelse i Stændervalgene udelukkede Klasser, om det kun bliver et Udvalg af Grundeiendomsbesiddere der kommer til at give dem Love, eller om de selv som lige Valgberettigede og Valgbare kunne have samme Jndvirkning paa Lovgivningen som hine. - Saa politisk-naive ere de arbeidende Folkeklasser i Danmark ikke længer. De ville tvertimod, hvis Man - enten af Hensyn til Slesvig eller af Mistro til Demokratiet - virkelig skulde ville udelukke dem fra lige Rettigheder til Valgene, snart lære at indsee, at det for Fremtiden kun bliver dem, der ere umyndige Statsborgere, medens de større grundeiendomsbesiddende Klasser fra at være deres lige Medborgere blive ved en fri Forfatning til deres lovgivende Herrer, Men ingen Frihed i Danmark begrundet paa en politisk Helotisme for den store Folkemasse!"