JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
Min Læser har nu faaet et temmelig tydeligt Begreb om Gjæstgiverstedet og dets vigtigste Personale. Jeg kunde og burde maaskee anføre noget om Madden; thi, man sige hvad man vil om de Reisende, der alt for stærkt fordybe sig i denne Materie, saa er og bliver Madden dog principolis causa. Grækernes Guder havde deres Ambrosia og Nectar, Skandinaverne i Valhal deres Flesk og Mjød. Alexander Magnus, Keiser Napoleon og saare mange Halvgader paa Jorden kunde undvære saa meget, men ikke Mad. Newton skal rigtig nok, da han skrev sin Philosophie, have villet gjort sig uafhængig af Maven, ligesom Friedrich den Store engang prøvede at undvære Søvnen i fire, fem Nætter, men hvor megen Umage den brittiske Vise end gjorde sig, trængte hans Legeme dog til Melke mad, medens hans Aand svævede i Melkeveien. Men det er nu eengang Skik og Mode at der ikke skal tales om Mad paa Prent, undtagen i Kogebøger. Folk, der ellers sidde ved Bordet med en Alvor, som Archimedes ved sine Cirkler, kunne dog ikke taale at læse noget i en Reise om alt hvad der angaaer Mad og Drikke. Uagtet jeg altsaa kunde meddele mange interesfante Efterretninger om Suppernes og Stegenes Beskaffenhed, Lyder og Dyder i Hamburg, og om Retter, som en Kjøbenhavner neppe kjender af Navn, saa skal jeg dog nok vogte mig derfor, og heller forbigaae dette Æmne med Taushed, end give mine mange critiske Antagonister, hvis Skarpsyn intet undgaaer, Vaaben i Hænderne. Min første Udvandring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
Det gaaer ikke sjeldent den Reisende, der første Gang i sit Liv kommer til en stor, navnkundig Stad, som Ynglingen, der, beruset af tusinde Jdeer, betræder Verdens Skueplads, denne vil tømme Nydelsens Bæger med eet Drag; hiin vil lære at kjende Alting paa eengang; Hamburg laae her for mig som en ny Verden, uagtet det som Stad dog er saa gammelt, saavel i Henseende til Bygninger, som Statsforfatning. Man træffer her for det meste de samme Bygninger, som Hanseater for tre, fire Aarhundreder siden, medens Hanseforbundet end var i sin Flor, beboede, den samme Indretning af Senatet; de paa samme Maade som da klædte Rathsdiener med deres sorte Habit, og hvidt pudrede tykke Paryker. Sine gamle Bygninger har Hamburg, næst det Vand, Staden gjennemskjæres af, de gode Brandanstalter, at takke for, thi er en gammel Stad bleven til en ny, saa synes det sjeldent at være nogen Anbefaling for dens Slukningsanstalter; sin gamle, atter indførte Forfatning, skylder Hamburg Russerne, Engellænderne og Preusserne ved Waterloo, hvis Vaaben i Folkekampen, som den kaldes, ogsaa befriede Hamburgerne, tilligemed det øvrige Tydskland, fra et dem saa forhadt Herredømme, og skaffede dem en republicansk Forfatning, ligesom adskillige mindre tydske Stater tydske Fyrster igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
Hamburg er et Billed paa Europas Skjebne i de sidste to Aartier. Alting tvinges her tilbage igjen i de gamle Fuger, uagtet man dog overalt føler Trangen til det Nye og paa det Trin, Menneskeheden nu staaer, ethvert nok saa møisomt tilkjæmpet Tilbageskridt, sjeldent bliver andet end unaturlig Anstrængelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
Det kan være interessant for Elskere af Oldsager, at see Raadsbetjenter, klædte som i det femtende Aarhundrede, betegne deres Olds Smag; men man maa ikke glemme, at den Gang denne Dragt blev indført, var den ny saa forældet, som den nu er, maa den forekomme os lige saa pudseerlig, som vore moderne Dragter de Hamburgere, der levede i hine Tider, hvis de stode op af Graven. Staterne bør, som hvert enkelt Menneske, holde Skridt med Tiden; hver Standsning er en Tilbagegang. Det Gamle bør ikke forkastes, fordi det er gammelt, naar det iøvrigt er godt, men det Nye bør ikke heller vrages, blot fordi det er nyt, naar det ellers er bedre end det Gamle. J Henseende til Bygninger føler man det Ubeqvemme og Uhensigtsmæssige i Formerne; man nedriver i Hamburg, i det mindste i de nærsomme Gader, de gamle for Fode og bygger nyere, lysere, smagfuldere op i deres Sted, om end disse nye Huse stikke noget af mod de ved Siden og lige over for staaende gamle Tidens forbedrede og renere Smag seirer over Oldtidens Vankundighed og Mørke. Saaledes ere Menneskene; i Klædedragt, Bolig og Beqvemmelighed elske de det Nye; i Philosophie IIII derimod skal Alting blive ved de gamle Former, vare disse end nok saa slette. Den Bygmester, som i vore Dage vilde vælge Middelalderens Architecter til Mønstre, kunde ikke undgaae at blive beleet; men frit kunne vore nyere Mystikere igjen tage deres Tilflugt til Middelalderens Scholastikere, og opføre Sy stemmer, der ikke ere ulige de gamle tilrøgede og brøstfældige hamburgske Huse. Jeg har nyligen sagt, at en ny Verden, laae aaben for mig. Man vil ikke finde denne Yttring overdreven, naar jeg erindrer, at den Stad, som nu skulde tages nøiere i Øiesyn af mig, tæller, paa et Fladeindhold af henved 57. Million Qvadratfod, 8000 Bygninger med 4000 Boder, 10,000 Sahle og 2000 Kjeldere, tilsammen beboede, naar Stadens Gebet regnes med, af 140,000 Jndbyggere, hvoraf de 14,000 ere Fremmede. Paa den, som endnu ikke har seet nogen Stad af større Omfang og Folketal, maa naturligviis Hamburg, der ikke uden Føje af Mange kaldes det lille London, gjøre et ganske eget Jndtryk, ikke blot ved sin Størrelse, men ved det Liv, dens Egenskab, som den første Handelstad i Tydskland, nødvendigen maa føre med sig. (Fortsættes.) Formeentlige Midler mod Mysticismens og Pietismens Udbredelse. (Slutning; see forr. No.). 5. Let det haarde Tryk, der i mange og de fleste protestantiske Lande hviler paa den protestantiske Geistlighed, og giv den protestantiske offentlige Kultur, den offentlige Agtelse, den bør have; thi det kan ikke nægtes, at jo dette har havt sin Deel i at fremkalde det theologiske Mørke af sine, man skulde troe, evig tilsluttede Grave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
Jndenlandske Efterretninger. Hr. P. F. Røding, Eier af det berømte Museum for Natur= og Konstgjenstande i Hamburg, er kommen hertil, for, som man med Grund formoder, at kjøbe af de Sager, som paa det Kongel. Konstkammer skulle sælges den 31te d. M. saadanne, som mangle i hans Samling. For det meste bestaae disse Sager af Doubletter og udsatte Ting, som nu, da Konstkammeret ganske fra ny ordnes, ansees for overflødige. Af Doubletterne har man, som billigt, beholdt det bedste Exemplar. Artisten Hr. D. J. Schmidt, Assistent lærer i Konstacademiets Bygningsskole, aabner fra i Dag af i Selskabet den bestandige borgerlige Forenings Locale paa Østergaden No. 63.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
en Konstudstilling, for største Delen bestaaende af hans egne Arbeider og Studier i architectonisk Tegning og Malerier af forskjellige Konst mere, der ere overladte ham til Udstilling. Blandt de sidste findes Koops fra Rom hjemsendte Malerier, som, formedelst Ophold paa Søen, kom for sildigt til Konstacademiets Udstilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
Bødkermester J. J. Behrensen i Kiel har gjort sig meget fortjent af den derværende Jndustrie. Da der aarligen blev forskreven fra Holland, Hannover og Marskegnen for 7 til 800 Rdlr. C. Tøndebaand, saa var det, efter hans Forslag, at Bødkerlauget forpagtede af Universitetet i Kiel et hidtil næsten ubenyttet Stykke Eng- og Mosebund, forbunden med et lidet Stykke Pløje land af noget over 7 Td. Jndhold, i Nærheden, af Staden mod en Godtgjørelse af 80 Rd. C. aarligen. J det første Aar plantedes 65,000 Pile, det næste 40,000 og i det tredie 40,000. Plantningerne fra det første Aar vare allerede i forrige Aar over 14 Fod høje og 1 1/2 Tommer tykke; de fra det andet 7 Fod høje og 1/2 Tomme tykke. Af de sidste ere til den i Holtenau 1822. anlagte Bro solgte 26,000 Stykker til Faschiner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
Om faa Aar vil Bødkerlauget i Kiel ikke allene have Tøndebaand nok til eget Brug, men ogsaa kunne sælge en ligesaa stor Mængde. Da Behrensen endvidere saae, at Fiskerne paa hiin Side Kieler Havn fangede en saa stor Mængde Bret linger eller saakaldte Kieler Sprott i denne Havn, at de neppe kunde sælge dem og man kunde kjøbe 27 Pd. Fisk for 2 1/2 s., gjorde han Forsøg, at koge Tran af disse Fiske, og i Aarene 1820-21 beredte han paa denne Maade 4 Tdr. Mere kunde han af Mangel paa Ævne og Understøttelse ikke fabricere. Tranen er ligesaa god, som den svenske tre Kroner. Da der i Aaret 1822 var en saa stor Overflødighed af Frugt, lavede Behrensen af 834 Td. Æbler 150 Oxehoveder Cyder og 33 Oxehoveder Æddike.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
Efter en Forestilling fra General-Toldkamret og Commercecollegiet har H. M. Kongen allernaadigst forundt Bødkermester Behrensen, til Belønning for disse hans værdige Bestræbelser, en Gratification af 300 Rbd. Sølvmynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
Staden Flensborg tæller nu 13 Vestindiefarere, af hvilke den derværende Kjøbmand Christiansen allene har udrustet 6. Men man beklager meget, at de fleste af disse Skibe hverken bringe deres Ladninger til Flensborg eller udrustes der igjen. De fleste gaae til Hamburg, og der tabes for Omsætningen i Flensborg paa denne Maade en betydelig Capital.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
I Viborg Samler læses under (Jndsendt.); Ustadige Verden, ustadige Held! Evangel. Kristl. Psbog No. 429. Hr. Kammerherre, Peter Severin Fønss er død. Mere veed man - saa synes det – nu ikke at sige om den Mand, der engang blandt Nørre-Jyllands Stormænd, maaskee mere end nogen Anden til samme Tid, var for Orde, høit anseet, agtet, priset. - Er det da ubekjendt, eller er det glemt, at han har gjort saare meget Godt, Veed man ikke, eller vil man ikke, tør man ikke vide, at han aabnede mangen næringsløs Familie Leilighed til Virksomhed, Fortjeneste, Udkomme og, ofte runde ligt, Brød; understøttede mange Hjælpeløse; var mange Enkers og Faderløses Trøster, Forsvar, Fader; fremhialp mangen Yngling paa Videnskabs eller Konstens Bane til Fædrenelandets Tjeneste og Gavn? - Og er det enten Brøde eller Skam, at vidne selv til den Faldnes, den Ulykkeliges Hæder, naar det, som vidnes, er Sandhed, Eller, er blandt de Hundreder af ham Understøttede, Fremhjulpne, end ikke En, der har Hjerte eller Mod, eller saamegen god Følelse, at han tør sige sin Velgjører offentlig Tak i sin Grav, fordi han, som gjorde saa Mange lykkelige, selv døde i høi Grad ulykkelig, Er der Ingen, som tør sige et eneste Sandheds Ord om den Hedengangne, Jngen, som tør vidne til hans Hæder, at han, ved Siden af sine Svagheder og virkelige Feil, havde meget, maaskee overveiende, Godt hos sig, og havde retfærdigt Krav paa Manges, Manges Deeltagelse, Medynk, Taknemmelighed, Kjerlighed, Var hans Brøde, om nogen saadan imputeredes ham, mere Hjertets Feil, end grundet i menneskelig Kortsynethed og Svaghed, saavelsom mangfoldige meer eller mindre tilfældige, uforudseelige uskyldige Omstændigheder; hvo veed det, hvo kan vide det, uden Gud alene. Nu han dømme ham, han dømmer Alle, og Alle vederfares os - Ret. - Hinge, i August 1824. - J. H. Stabell, Præst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
Blandede Efterretninger. J Leipzig. Music. Zeitung No. 31 læses under London 3 Juli en lang Artikel om Ros finis Ophold i denne Stad. Hans Modtagelse ved Operaens Aabning d. 24de Januari berettes i hiin Artikel, som overalt synes forfattet af en Antirossiner, var i høieste Grad smigrende, men med den neppe tilfredsstillede Nysgierrighed, at see en saa berømt Mand, var Herligheden ogsaa forbi; hans Zelmiras kolde Modtagelse og den Strænghed, hvormed den blev bedømt, vare ingen gode Forvarsler. Huset var de første tre Gange fuldt, for at see (hvorfra mon Anmeld. veed dette?) Rossini, som anførte paa Piano fortet. Mad. Catalani, som er en Fiende af Componisten, afslog, da hun anmodedes derom, at synge i en Rossinisk Opera, og fremtraadte, første Gang, efter ti Aars Fraværelse, i Mayr's Fanstico per la Musica d. 29de Febr. Hun fik hver Aften det Halve af Jndtægten og en Deel abonnerede Loger; Rossini og hans Kone derimod kun 2,500 Pd. for den hele Tid, de vare i London, men for disse gjorde han heller ikke andet, end spillede ved tre Forestillinger paa Pianoforte. Skjøndt Jngen var saa taabelig, at give ham, som han begierte, for en Syngetime 6 Guineer, saa lod han sig dog for hvert Aften besøg, som han gjorde med sin Kone, betale 50 Guineer. Hans Velyndere foranstaltede for ham to Subskriptionsconcerter, hvortil hver billet skulde koste 3 Guineer, men Prisen maatte nedsættes til 2. Begge Concerter indbragte ham 40,000 Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
J Statsarchivet i London har man nyligen fundet et latinsk Manuskript af den berømte Milton, indeholdende en Lærebygning af den christelige Theologie, under den Titel Iden Theologiæ, og med mange indflettede Steder af den hellige Skrift, navnligen hebraiske. Det bestaaer af 736 tæt skrevne Sider, og er, efter den 1699. udkomne Levnetsbeskrivelse af Milton, det samme deri omtalte, som han forærede sin Ven Cyriat Skinner, men som Jngen veed, hvorledes det er kommet i Statsarchivet. Mærkeligt nok er det, at de engelske Genier gjerne stundom have givet sig af med at skrive over theologiske Æmner, uagtet Theologien ikke var deres Fag. Saaledes skrev den store Newton paa sine gamle Dage en Forklaring over Prophetierne, hvorved hans Autorglands ikke forøgedes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
Den berømte Konst- og Antikhandler Viscovalli i Rom har bag sin Bolig ladet opført en liden Rotunda, hvori han har opstillet alle Buster og Statuer fra hans Konstmagazin. Deriblandt findes ogsaa de tre velbevarede Satyrer, der bleve fundne ved Gravningen i St. Lucia de Selci 1822, men som, formedelst den høie Priis, han holder dem i endnu ikke ere blevne kjøbte for de ny Sahle i Vaticanet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
Vescalli lader alle Restaurationer af antik Marmor blot udføre i Gips.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
Kjøbenhavns Børs, d. 31 Augusti. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Spec. 238. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 4 1/2 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligationer, (uden Renter) 91 a 91 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Februari 1820, uden Renter) 100 3/4 Rbd. r. S. eller 120 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 97 1/2 Dito 4000 Bcomk. 97. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 104 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16. - Svenske Sedler 55. - Asiatiske Actier 87.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
En indfødt Jtaliener, der tillige forstaaer Dansk og Tydsk, tilbyder sig at give grundig Undervisning i det italienske Sprog for en billig Betaling. Hr. Conditor Pedrin, paa Nytorv No. 89, meddeler nøiere Underretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-31
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 71. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 4 September 1824. Rogle Bemærkninger, vort Seddelvæsen og især Seddelinddragelsen, vedkommende, foranledigede ved Nogle Betragtninger over Landmandens og især Godseiernes nærværende Stilling &c.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
en, igjennem længere Tid bestaaende, fast Pari cours har godtgjort sin Paalidelighed, hvor lidet det er skikket til at yde den tilbørlige Credit, saa maa man vist betragte et saadant Pengevæsen som en endnu større Byrde, end selv den vistnok byrdefulde Tilveiebringelse af de Omkostninger, som endeligen skulle udfrie os derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
Herved skeer det at Fremmede, saalænge saadant Misforhold varer, ogsaa kunne vedblive at kjøbe vore Obligationer med en dem ved Pengevæsenet givet reen Fordeel, den de formodentligt ogsaa ville realisere, saasnart de kunne lade de, paa denne Maade maaskee lige fra 5 til 85 og derover indkjøbte Effecter retournere for 95 og derover, men imidlertid sælge vi selv saa meget ufordeelagtigere, og mangen, som under ellers høiere Priser maaske kunde kommet i Stand til at liquidere sin Sølv eller Sølvværdiegield, forhindres nu deri. Dette, saaledes at være Sammenhængen, vil maaskee snart udvise sig, thi endnu er Fordelen ved at kjøbe vore offentlige Papirer for stor til at den skulde blive ubenyttet, og da Coursens Forbedring ogsaa gjerne kan blive en Følge af disse Indkjøb for udenlandsk Regning, saa skal det maastet befindes, at ligesaa let som vore Obligationer, ved den nærværende Cours, holde sig i deres nærværende Seddelpriis, ligesaa let ville de det under en langt bedre Cours. Uagtet Forfatteren heraf saaledes finder sig beføiet til at tale imod enhver Udsættelse af Seddeelinddragelsen, som tillige kun vilde være en Udsættelse i den endelige Opnaaelse af det fuldkomne Pengevæsen, saa er det dog ikke hans Hensigt, eller kunde det, efter hans Overbeviisning, være det, at ville tale for den nærværende Seddelinddragelse og Seddelforbedring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
Jndenlandske Efterretninger. De Natur- og Konstmærkværdigheder, som siden Kong Frederik den Tredies Tid (1680) have været opstillede i den lange, grundmurede Bygning ved Christiansborg Slot, og som denne Konge havde ladet opføre til Tøihuus, Bibliothek og Konstkammer, ere nu alle flyttede derfra, og Værelserne, som i høieste Grad trænge til Reparation, ganske ryddelige. De skulle indrømmes det Kongelige Bibliothek, hvis Forraad af Bøger efterhaanden er blevet saa stort, at det nødvendigen behøver større Rum. Konst samlingen er nu ordnet og opstillet i den til dette Øiemed for nogle Aar siden kjøbte Gaard i Dronningenstvergade. Malerierne, som hidtil have befundet sig paa Konstkamret, ere henbragte til det ny Christiansborg Slot, hvor et eget Gallerie dertil indrettes. Natur- og Konstgienstandene ere af Sagkyndige med største Omhyggelighed blevne ordnede, og ganske ny Skabe med Glasvinduer anskaffede. Konstkamret bestaaer nu af fem Afdelinger: 1) de ægyptiske, etruriske, græske og romerske Sager; 2) nordiske Oldsager; 3) de ethnographiske Gienstande; 4) egentlige Konstsager; 5) Gemmer og virkelige Kostbarheder. Udstillingen vil i Fremtiden blive offentlig, imod en saare ubetydelig Godtgjørelse for Adgangen. Over det Hele vil der udkomme en trykt Catalog, og af samme vil man, som af Samlingen selv, erfare, hvilke store, skjøndt hidtil ofte overseete, Sieldenheder, denne i otte Kongers Tid samlede Konstskat indbefatter, og at den med Føie kan regnes blandt de kostbareste i Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
Den Kongelige Skueplads aabnes næstkommende Mandag med en Oversættelse af Claurens nyeste Lystspil, der Wollmarkt (eller som det ogsaa kaldes: Hotel von Wiburg). J Wien, Hamburg, Leipzig o. fl. St. har dette Stykke gjort Lykke. Hovediden findes allerede i Goldsmiths Lystspil Feiltagelserne, og Jntriquen er omtrent den samme, som i det franske Lystspil: Monsieur Deschalumeaux. Den heldigste Characteer i Stykket er Oeconomieraad Korn, skjøndt dens Slægtskab med den gamle Bulderbasse i Ifflands gamle og ny Sæder falder ved meget i Øine; men hvorledes en erfaren Mand, som denne Oeconomieraad, der saa ofte har været i Residentsen og i 30 Aar vant til at tage indi een af de ringeste Gjæstgivergaarde, den sorte Bjørn, kan saalænge vedblive i den Vildfarelse, at det fyrstelige Høiel er et Gjæstgiversted, Fyrsten og Fyrstinden Gjæstgiveren og hans Kone; hvorledes en Fyrste og Fyrstinde kunne nedlade sig til en saa høist upassende Spøg, at spille saadanne Roller, blot for at have Løier, med en gammel Mand og hielpe et Par unge Forelskede til et Giftermaal, det begriber Anm. ikke. Den, som imidlertid ikke tager det saa nøie med Sandsynligheden, og heller ikke bryder sig om, at der er nogen Plan i et Lystspil, vil see dette Stykke, især naar det udføres af Skuespillere, der forstaae at dække dets svage Sider i fjerde og femte Act, med Behag. Clauren hører iøvrigt til de Forfattere, der alt for ofte have en Fyrste eller anden høi Person ved Haanden, som i Slutningen af Stykket gjør Underværker med et : tel est notre plaisir. Hvad Titelen Uld markedet angaaer, da findes ingen Grund dertil i Stykket selv, som lige saa godt kunde hedde Silkemarkedet; men formodentligen var det Lokkemad til at gjøre et godt Marked.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
Dr. Harl i Erlangen modtog i Anledning af sin Bog: Entwurf eines Polizeigesetzbuches, Erlangen 1822, fra afdøde GeheimeStatsminister v. Rosenkrantz, en i det franske Sprog forfattet Skrivelse, dat. 1 Nov. f. A., hvori det blandt andet hedder: "Jeg har den Ære at underrette Dem om, at Deres Værk, betitlet: Entwurfeines Polizeigesetzbuches, befinder sig i Hans Majestæts Hænder, og at H. M. nyligen har paalagt mig, at aflægge Dem for Tilsendelsen af dette Allerhøistsammes Tak. Denne Hs. Majestæts Befaling efterkommer jeg med desto større Fornøielse, som de herværende Retslærde have erkjendt Fortjenesten af deres Værk, der indeholder adskillige almindelige Udkast, værdige at tages Hensyn til, ifald en Forbedring i de Love, der angaae Politiet, skulde finde Sted."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
En 74aarig Mand der i 54 Aar har eiet den Gaard, han beboer, tre Fierding Miil fra Kjøbenhavn, er ved den opsagte anden Prioritet, paa 1000 Rbdlr. S., som stulle udbetales, nu udsat for at miste Stedet, og beder i den Anledning i de offentlige Tidender om at faae denne Sum laant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
Prisen paa Asiatiske Actier er nu atter sjunken fra 100 til 87, uagtet der dog svares 4 pC. Rente deraf, og de i det mindste burde gielde ligesaa meget, som en Nationalbankobligation. Men saaledes er det, naar Crediten for et Papir først eengang er forsvunden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
En af Weile Amts første Landmænd, Dannebrogsmand Wulf, Eier af Vester=Nebel Mølle ved Kolding, der af Hede og et næsten Jntet har dannet een af Egnens betydeligste og skjønneste Eiendomme, har Natten mellem d. 21 og 22 f. M. været saa uheldig, at see sin Kornmølle, sit Stampeværk, sine meget betydelige Ladehuse, og den søndre Længde af Stuehuset forvandlet til en Askehob. Eiendommenes Assurancesum var ved forrige Aars Omvurdering nedsat til det Halve. 45 paa Stalden staaende Qvæghøveder bleve imidlertid reddede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
Den fortræffelige Anstalt for Afsindige i Slesvig har, i Følge en Bekjendtgjørelse om dens Fremgang, behøvet et Tilskud af 5700 Rd. Dette vilde være foruroligende for Alle, der indsee denne Stiftelses store Vigtighed, dersom man ei vidste, at 3/2 Dele af hiint Tilskud medgik til overordentlige Bygningsudgivter. Der skal nu findes der henved 100 Lemmer. Aaret 1822 fandtes blandt 94 otte, der, efter Lægens Skjønnende, ansaaes for uhelbredelige. Hvor Omstændighederne kun nogenlunde tillade det, sysselsættes de Sindssvage med Hauge arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
Den Harmoniemusik, som om Tirsdag og Fredag Aften opføres i Pavillonen ved Herkulestemplet i Rosenborg, synes at behage vort Publicum, uagtet Pladsen er saa indskrænket, at ofte den ene gaaer den anden i Veien. Jndretningen er imidlertid ret smagfuld. Et Orchester er paa det Rum, som findes bag Templet, anbragt for de Spillende, Borde og Bænke hensatte for Gjæsterne, og Belysningen ret vakker. Hver Adgangsbillet koster 1 Mk. Man seer ellers af dette Mignatur, at det ikke vilde være umueligt at indrette i Kjøbenhavn i det mindste et Par saadanne Pavilloner, som i Jungfernstieg i Hamburg, og at Entrepreneuren, naar han forstod at tage Tingen rigtig fat, vilde faae sin Umage rigeligen belønnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-09-04
J Torsdags Aftes var et Fyrværkerie paa Amager, foranstaltet af adskillige Officerer ved Artilleriecorpset. Det særdeles gunstige Veir trak Tilskuere fra Kjøbenhavn i Tusindtal derud.