JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
J Kong Christian 4des Tid havde Siellands Stifts Biskop Dr. Hans Poulsen Resen en ubehagelig Stilling, da Sognepræst Olaus Coccius, Sognepræst til St. Nicolai Kirke, angreb ham som en falsk og vildfarende Lærer, ved paa Prædikestolen at gaae løs paa ham paa den bitterste Maade. Coccius, som uagtet Advarsler vedblev at larme, blev suspenderet og tiltalt, i Dommen blev, at han formedelst sin forargelige Forseelse og usømmelige Forhold paa Prædikestolen, saa og for sin Ulydighed imod sin Biskop, skulde være forviist sin Prædikestol og Kirketieneste. Kongen lod en Synode holdes paa Colding Slot d. 21 Febr. 1614 i Kongens, Nogles af Rigens Raads, og de fleste Biskoppers Nærværelse. Der indgav Coccius et Klageskrift imod Resen, og formelig Disputats blev holdt. Under Disputatsen tiltalede Kongen af og til Coccius, f. Ex. Mester Oluf, I er galen, J svarer intet ret; og da Coccius beraabte sig paa lærde Mænd og Borgere i Kjøbenhavn over den Forargelse, Resen havde givet, svarede Kongen. Ja, Søfren Tolder haver bedre Forstand paa at smage en Pot tysk Øl, end at judicere i saadanne Ting. - J Pontoppidans Annaler og hos Swergius læser man herom. Udfaldet blev haardt for Coccius. Han dømtes at have sit Liv forbrudt; men Kongen benaadede ham, saaledes at han inden 14 Dage skulde rømme Kongens Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
Blandede Efterretninger. De forenede Nederlande. Den hele Folkemængde i Kongeriget d. 1 Jan. 1828 var 6,166,854 Mennesker. Den mest befolkede Provinds er Øst-Flandern med 708705 Indbyggere; den mindst befolkede Landskabet Drenthe med 59915 Mennesker. (Efter den paa Regjeringens Ordre ved Hr. Lobatto redigerede Aarbog i Rerne eneyel. Juni p. 797.) Den russiske Stat. Hr. Adrien Balbi, fra hvis Haand forskjellige interessante statistiske sammenlignende Oversigter ere udkomne, har ogsaa om den russiske Stat udgivet en saadan under Titel: Lempire russe, compare aurprincipaur Etats du monde, og Essais sur laStatistique de la Russie, considere sous les rapports geographique, moral & politique etc. Paris 1829. (Rev. encycl. Juin p. 743.) Han ansætter Folketallet for nærværende Tid til 60 Millioner Mennesker. Deraf Christne 55,632,000 Blandt hvilke 45353000 hørende tilden græske Kirke, 7,300,000 til den katholske, 2,600,000 til den lutherske, 279,000 til den armenianske, 80,000 til den calvinistiske, og 20,000 til andre Troesbekiendelser. Til Jslamismen høre. Til Jndaismen . . . Lamismen eller Budhaismen. 210,000 Afgudsdyrkere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
Folketallet i St. Petersburg har Hr. Balbi meddeelt i bemeldte Tidsskrift (Juni p. 789) efter den 1828 skeete Tælling. Det var af Mandfolk. Fruentimre...... 124721 J alt 422166. deriblandt hørende til den geistlige Stand 1761 Mennesker, til Adelstanden 41,164; Soldater og Underofficierer 56051; til Kjøbmandsstanden 10689. Borgere 32568, Fremmede 12989, Kunstnere. 7794, forskjellige andre, Livegne, Bønder etc.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
Den forenede Ofener og Pesther Tidende beretter fra Nagy Karoly om Jordskjelv følgende: Det første Jordskjelv, om Morgenen Kl. 4 og 28 Min., var gaaet over uden Følger, men ganske anderledes var Tilfældet med det andet, som om Aftenen Kl. 8 1/2 fandt Sted i en Retning fra Syd til Nord, i 6 Secunder, med skrækkelig underjordisk Larm. Det anrettede megen Skade, især led store Bygninger, Komitathuset, det herskabelige Slot og flere. Paa disse hæftige Jordrystelser fulgte flere andre. J Omkredsen af Nagy=Karoly, i Endred, Dengeleg, Jriny, og Portelek anrettedes dog større Ødelæggelser, flere baade herskabelige og Bønderhuse indstyrtede eller bleve ubeboelige, mange Mennesker bleve beskadigede, mange Møbler og Redskaber søndersloges o. s. fr. J Endred bleve begge Kirker saaledes beskadigede, at der ikke kan holdes Gudstjeneste i samme. J Kaplony blev Franciskaner=Klosteret meget beskadiget og Kirken truer med at indstyrte. Den 27 Juli om Eftermiddagen Kl. 1 erfaredes atter tre Stød, men uden Følger. Desto sørgeligere vare 4 Aug. tidlig om Morgenen Kl. 2, 4 Min. Virkningerne af gjentagne bølgeformige Rystelser, som vedvarede, Secunder. Ridserne i Murene bleve større, og Menneskernes Skræk tiltog ved de nye Ødelæggelser. Barometret blev uforandret, men Hundenes vilde Hyl havde forud forkyndt Begivenheden. J øvrigt finder man i Aarbøgerne, som Paristerne meget omhyggeligen have ført siden Aar 172, intet optegnet af lige Art. (A. M. 138.) Det Kæmpeværk, Gothardsveien, rykker frem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
To Pragtbroer i Goschenen og Hospital ere fuldførte. Den majestætisk gyselige Dievelsbroe bliver det om 3 til 4 Uger. (A. M. 138.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
Kongen af Englands Angle Apparat. Kongen har i de sidste Aar hyppigen beskjæftiget sig med Fiskefangst, og den kunstige Søden saakaldte Virginia-Water) ved Vindsor, der har et betydeligt Flade=Indhold, er sædvanligen Skuepladsen for disse Forlystelser til Søes. For nogen Tid siden lod Kongen et pragtfuldt Angle Apparat forfærdige af Ustenson, hvilket udmærket sig ved Hensigtsmæssighed og Fuldendelse i de enkelte Deele. Det blev for kort Tid siden bragt til London, for at istandsættes, og udstilledes derpaa offentligen med Kongens Tilladelse. Ustenson lod dertil uddeele Billetter. Kassen, hvori det Hele befinder sig, er overtrukken med det skjønneste høirøde Maroquin, 3 Fod lang, 9 Tommer bred, 3 Tommer høi, er afrundet paa Kanterne og har en dobbelt Række Forziringer i Guld, hvilke afvexlende forestille en Lax og en Fiskeruse. Den ydre Randprydelse er en kostbar gylden Krands af Roser, Tidsler og Kløver, (de tre Kongerigers Vaaben), med Egeblade og Olden imellem. Foroven midt paa Dækselet er det kongelige Vaaben præget i Guld, ved Kassen er en af Bramas Patentlaase; Haandgreb o. s. v. ere stærkt forgyldte. Kassens Indre er heelt udforet med himmelblaat Fløiel, og Dækselets indre Side udstoppet. Der findes desuden to saakaldte Fiskebøger, ligeledes paa det pragtfuldeste dekorerede. (N. M.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
Kjøbenhavns Børs d. 1 September 1829. Hamburg 2 M. - : vista 2. Species 210. Specier solgtes til 12 Rbmk. N. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1483, 140 Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 51 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 90 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 87 i Banco. Dito Dito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-01
Nationalbank-Obligationer - Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) i Sedler. Dito Dito. . . . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 100 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 100 100 i Banco. ved Hambro & Søn, 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 1/2 - r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . . 61, 61 1/2 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer, 66 1/4, 66 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Nyeste ilderie af Kjøben. havn. damension angaa Sexogtyvende Aargang. No. 71. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 5 September 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Bidrag til den danske Kunsthistorie. (Fortsat fra Nr. 6.) paagaaXXXIV. Noget til Kunstacademiets Historie. De Vidnesbyrd, man, naar der spørges om Kunsternes Dyrkelse hos os i de fremfarne Tider, skulde undersøge i prægtige Kirker og andre Bygninger, og i deres indre Prydelser, i Altertavler, i Malerie og andre Kunstsamlinger, i Kobbere, i Mynter o. s. fr., ere i det Hele kun faa, og de Kunstnere, Historien nævner fra ældre Tider, kunne snart tælles; de vare for største Delen indkaldte Fremmede, eller deres Værker fra Udlandet bestilte og erhvervede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
J den ældre danske Kunsthistorie frembyde Tiderne, da de, Kunstnere brugende, og derved paa den bedste Maade opmuntrende, Mænd. Tycho Brahe, Henrik Rantzau, Frederik den anden og Christian 4de levede og virkede, det meste Stof til Undersøgelser; men det er især fra det 18de Aarhundrede Kunsternes mere udbredte Virksomhed har viist sig, og fornemligen fra Aarhundredets Midte, da en Adam Gotlob Moltke levede og virkede, og da et Akademie for Kunsterne stiftedes, som ved sin Indflydelse har havt frugtrige Virkninger. Allerede ved Aarhundredets Begyndelse sinder man et Kunstakademie nævnet. Hos Busseus, i hans historiske Dagregister over Kong Frederik d. 4des Historie, læses S. 58, at Kunstakademiet i Kjøbenhavn d. 21 Oct. 1701 høitideligholdt, i Kunstelskeren Greve Ahlefelds Palais paa Kongens Nytorv, St. Lucas Festen. (Jfr. Riegels 1 D. S. 259,261.) Vel, siger Hr. Justitsraad og Ridd. af Dr. J. C. Spengler, i sine artistiske Efterretninger S. V., bestod dette Kunst samfund af Jtalienere; men det kan dog næppe omtvivles, at dets Tilværelse i Hovedstaden jo maa have havt Indflydelse paa Kunstsmag og Dannelse. Kongens to italienske Reiser havde vakt megen Kunstfølelse hos ham, som fremkaldte mange Kunstværker. Under Sønnen Kong Christian d. 6te gav Opførelsen af de to pragtfulde Slotte, Christiansborg og Hirschholm, og disses indvortes Prydelser rig Anledning til Fortjeneste for Kunstnere. Fremmede bleve indkaldte og brugte; ved dem dannedes efterhaanden flere og flere af Landets Indfødte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
En Hofmaler Krock, en Flensburger, havde 1738 begyndt et lidet Lære-Jnstitut for Kunsterne. Billedhuggerne Pezold og Le-Clere, Historiemaleren Mian, og det sieldne Genie Tuscher, der i flere af Kunstens Fag havde erhvervet sig berømmeligt Navn, udvidede lidet den nævnte af Krock begyndte Lære-Anstalt, hvor 8 til 10 Elever øvede sig i Tegning, dog efter maadelige Modeller. Jmidlertid havde Kong Frederik 5te 1746 besteget Tronen, og til hans Regjerings Periodes Hæder var det forbeholdt at faae hin Skygge af Akademie, hint private lidet Institut, omskabt til et offentligt, med større Kraft, efter høiere Øjemed, bestaaende ved reglementerede Summer, som af Statskassen bevilgedes. Greve A. G. Moltke har især Fortjenester af sine Bestræbelser for denne Sag. Allerede 1752 var en udvidet Lære-Anstalt for Kunsterne bragt i Gang, og Professorer ansatte, som samledes paa Christiansborg Slot. To Aar derefter, nemlig 1754 under 31 Marts fik det saaledes stiftede Kunst akademie sin første Fundats. *) Slottet Charlottenborg i Kjøbenhavn blev det overdraget. Dets første Samling var 30 Marts f. A. Architecten N. Eigtved var dets første Directeur, dog kun i faa Maaneder, da Døden bortrykkede ham d. Juni f. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Den i Kjøbenhavn byggede nye Stad Frederiksstad gav Genierne den ypperligste Leilighed til at fremskride i Dannelse under berømte Lærere. Billedhuggeren J. F. J. Sally, der blev Eigtveds Eftermand som Directeur, Maleren Pilo, Kobberstikkeren J. M. Preisler, Architecterne de to Brødre Jardin, og Billedhuggeren S. C. Stanley vare iblandt de første lønnede Lærere, som gave offentlig frie Underviisning. Adam Gotl. Moltke var Akademiets Præses, og virkede for Stiftelsen med al den Nidkierhed, han, der havde flere vigtige Stiftelsers Bestyrelse at varetage, kunde udvise. Fundatsen bestemte aarlige Concurrencer om Guldmedailler, af hvilke, tvende, en større og en mindre, bleve til dette Øjemed prægede, og om Sølvmedailler, af hvilke ligeledes en større og en mindre, stiftedes. For de Artister, der vandt den store Guldmedaille, bleve Reisestipendier bestemte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Under 31 Marts 1758 bleve nogle nærmere Bestemmelser til Fundatsen givne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Da Kong Christian d. 7de tiltraadte Regjeringen, blev under 25 Sept. 176, udstædt Confir*) Fundatsen blev trykt paa dansk og fransk. Den er paa tydsk indrykket i Buschings Nachrichten 2 B. mation paa de Academiet givne Bevillinger og Friheder, og derved nogle nærmere Bestemmelser gjorte, blandt hvilke, at Akademiet, istedet for at bekomme paa en uvis og ubestemt Maade de Summer, som udfordredes til dets Vedligeholdelse. skulde have en bestemt Fond, nemlig 5000 Rdl. aarligt, anviist af det kongl. Particulairkammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Under 21 Juni 1771 blev et nyt Reglement for Akademiet givet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Det nye Kasse-Reglement, som under samme Datum for Akademiet blev anordnet at iagttages fra 1 Jan. 1781, var følgende: Rdl. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Til 6 Professorer i Model og Gibs Stuerne a maanedlig 25 Rdl.. For Lectioner i Architectur. Perspectiv,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Anatomie. Mythologie og Hr. storie Secretairen. Tre Informatorer i fri Haandtegning. 600 En i Begyndelses Grundene til Bygningskunsten. To Modeller. Opvartning i de syv Skoler Til Kobbere og Bøger. Forvalteren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Pensioner for de Reisende Præmier og Medailler. unge Kobberstikkere at opdrage. Brænde og Lys i alle Skolerne, samt Olie til Lamperne i Model og Gibsstuen, Rdl. 6.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Til antique Statuer og andre Kunstsager, samt Ornamenter og deslige til Ornamentskolens Brug Til Trykker=Løn for Tabeller og Be letter, Skrive Materialier og Diplomers Udstedelse. Til Skriveriet ved Kassebogen og dets aarlige Regnskab Til de fornødne Møblers og Effecters Anskaffelse og Vedligeholdelse. og Til Akademiets Værelser at vedligeholde, Tran og Olie til Lygterne i Opgangen. til Skolerne, og andre dets Værelser, samt til Udgivter ved Expositionen, Til Portnerens, Vægterens og Arbeidskarlens Lønninger og Tillæg til Brænde og Lys saaledes: Portneren til Løn og Klæder 70 Rd., Vægteren 50 Rd., Arbejdskarlen 50 Rd., Vægteren og Portneren, istedetfor 8 Lpd. 2 Pd. Lys in natura, 18 Rdl. 92 sk. Vægteren, istedetfor Brænde in natura, 6 Rd. og Portneren ligeledes 10 Rd.; i alt Dog overlades Akademiet saaledes at repartere de Udgivter, der ikke ere staaende Lønninger, som det efter Omstændighederne, og i særdeles Tilfælde, formenes at være tjenligt og til største Nytte, naar ikkun det hele Fond ei overskrides, men Directeuren skal pligtig være, strax efter ethvert Aars Forløb at indlevere over Kassens Tilstand en Fortegnelse til dets Præses.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Jfølge det nye Reglement, som 1771 udstædtes, skulde Concours for den store Guldpræmie herefter kun være hvert andet Aar. 1773. Andreas Johansen Kirkerup, Architect; reiste ikke, tog Borgerskab og nedsatte sig som Tømmermester, uden at gjøre Mesterstykke, efter Bevillingen i den nye Fundats. 1775. 1. Jesper Johansen Holm, som Billedhugger; men fik Reisestipendium som Medailleur. 2. Engelbrecht Hansen Mørck, Architect; tog Borgerskab, og arbeidede som Snedker. 3. Joh. Jac. Georg Haas Kobberstikker. Opholdt sig tre Aar i Paris, hvortil Akademiets Fond betalte ham aarligen 100 Rdl.; siden skulde ham tillægges akademisk Stipendium. 1777. Erik Poulsen, Maler, reiste først paa egen Bekostning. 1779. 1. Michael Christopher Wohlert, Billedhugger. 2. Christian Frederik Hansen, Architect. 3. Joseph Christian Lillie, Architect. L. Johan Christian Preisler, Kobberstikker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
J de 25 Aar fra Akademiets Stiftelse 1754 til 1779 var altsaa den store Guldmedaille tildeelt 9 Malere, 10 Billedhuggere, (af hvilke den ene, Holm, gik over til Medailleur-Kunsten); 17 Architecter, 4 Kobberstikkere, i alt 40, blandt hvilke 8 Fremmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
(J Weinwichs Kunsthistorie 1811 S. 258, anføres Joh. Gerh. W. Thielo at have vundet 1ste Guldmedaille i Malerkunsten 1759, det maae velvære feilagtigt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Af en anden Liste, som medfulgte Akademiets Forestilling uddrage vi endnu følgende: Mandel berg blev tillagt en Pension, da han var i Rom: men den vedkom ei Akademiet. Landskabsmaler Simon Malgo har i endeel Aar reist paa egen Bekostning, og opholder sig for nærværende Tid (1780) i Geneve; C. A. Lorentzen er paa Reiser med Reisepenge af et Selskab ved Hoffet; Wolf og Adzer have begge reist uden Stipendium fra Akademiet, hver i alt i 9 Aar, først i 6 Aar paa Gravering i Sølv og Guld, siden i tre Aar paa Medailleurkunsten; Medailleur og Stempelskjærer Bauert vedkommer Akademiet aldeles ikke; Hof-Kobberstikker, nu Professor Clemens fik til sin Reise udenlands af Akademiet i 4 Aar 100 Rdl., af den kongl. Particulier=Kasse i 3 Aar aarligen 100 Rdl., og af et Selskab ligeleledes 100 Rdl. Goddædighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
J Nr. 68 d. A. af nyeste Skilderie af Kjøbenhavn hedder det S. 1083: "Mange Exempler kunde anføres paa Erkjendtlighed for oppebaarne Understøttelser (ved Universitetet), om just ikke viist ved nøiagtigen beregnede Tilbagebetalinger af nydte Understøttelser, saa dog ved Goddædighed, Legater etc." Da det af flere end een Aarsag var ønskeligt, at saadanne Exempler samledes og bekjendtgjordes paa nye, ogsaa for de manges Skyld, der ere saa tilbøielige til at glemme hvad andre gjøre, saa leveres her et Par Bidrag, som just haves ved Haanden. J afdøde Professor Ridder J. Smiths Levnetsløb, forfattet af ham selv i Aaret 1812 og udgivet 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
af Hr. Chr. Smith, Mekanikus, læses S. 21 følgeade: "Jeg har havt den Glæde, at kunne tilbagebetale saavel Walchendorffs Collegium som andre Stiftelser de Stipendier, jeg i sin Tid har nydt af samme. Og i sin 1809 udgivne, men 1808 i Anledning af Reformationsfesten og de nye academiske Borgeres Optagelse holdte Tale siger Hr. Etatsraad N. og Dom. L. Engelstoft følgende S. 60 og 61. "Medens alle Klasser af Fædrelandsforsvarere (180, og 1808) og af Borgere erholdt Beviser paa deres formuende og uformuende Medborgeres virksomme Deeltagelse, fandtes der ikke en Eneste, som følte Drift, til, at bestemme nogen Sum til Understøttelse for fattige Studenter. Jo mindre behagelige de Betragtninger ere, en saadan Erfaring under saadanne Omstændigheder maa anledige, desto kjærkommere og agtværdigere tillige er det Exempel, som Prof. Guldberg nylig har givet paa sin Velvillie mod den studerende Ungdom, ved fraværende og uopfordret at skjænke en Sum af 300 Rdlr. til Uddeling mellem 6 trængende og værdige Studerende ved Kjøbenh. Universitet, hvoraf 4 Norske, 1 Jslænder og 1 Dansk have erholdt hver 50 Rdlr. Om Hr. Prof. og R. af Dbr. Høegh Guldberg i sin Studenter Tid har nogensinde oppebaaret noget ved Universitetet, han saaledes tilbagebetalte, er imidlertid Indsenderen ukyndig om. Dog tvivles derom. Flere Bidrag til fuldstændig Kundskabs Opnaaelse om al saadan videnskabelig Erkjendtlighed og videnskabeligt Sind vilde være ret meget interessante og vigtige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Memorator. Mere om Navneforandring. i Meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Hvad der er sagt i Skilderiet No. 68 d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
om Navneforandring af Kirker, lader sig tildeels ogsaa anvende paa andre offentlige Bygninger, bestemte til almeennyttige Øiemeed, saaledes er i sin Vid det i Aaret 183, nedlagte fyenske Skolelærer=Seminarium, af de Fleste bleven benævnet: "Bernstorffsminde. Til Held, kunde man næsten sige, var dette Navn aldrig offentlig autoriseret; imidlertid kan Seminariets betydelige Hovedbygning, inden i hvilken nu er Tomhed, den Stilhed paa et Sted, hvor før var aandelig og physisk Liv og Virksomhed, tjene til Erindring om, at Navne gjøre lidet til Sagen. Underligt nok var det alligevel, og med Hensyn til Fremtidens Historie vel ikke ganske ønskeligt, at dette Kongelige Institut i offentlige Documenter blev tillagt forskjellige Navne; dets autoriserede Navn var det fyenske Skolelærer-Seminarium; men selv det Kongelige Danske Cancellie kaldte det ofte: "Seminariet paa Brahetrolleborg, og Samtlige, som boede paa Stiftelsen: "Bernstorffs minde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Udenlandske Efterretninger. Afdøde Etatsraad Weinwich, Bibliothekar, ved det kongl. Haandbibliothek, efterlod sig en god Samling af Bøger, Kaarter, Kobbere etc. etc.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Ved en Auktion, som d. 5 Oct, næstkommende, og følgende Dage, vorder afholdt i Gaarden Nr. 173. i Bredgaden, skal endeel af disse hans Efterladenskaber bortsælges, og vi ville her udtegne nogle af de Sager, der især fortjene Opmærksomhed. 1. Endeel Manuskripter; deriblandt: Forskjellige Collectanen af den berømte Naturkyndige Otto Fr. Müller, meest om Jnsekterne; - Weinwichs Manuskripter og Collectanea, meest henhørende til Kunsthistorien, især den Danske; - Collectanea ang. danske Monumenter o. s. v. - 2. Bøger; deriblandt den høist sieldne parisiske Udgave 1514 af Saxo, med endeel tilskrevne Anmærkninger; O. F. Müllers naturhistoriske Skrifter med skrevne Vedtegnelser af Forfatteren. - 3. Nogle Land og Søkaarter. – 4. Nogle Musikalier. - 5. Nogle Kobberværker og Kobbere. - 6. Fire Basreliefer i Elfenbeen. - 7. Nogle indiske Idoler, og forskjellige andre Ting. Kataloger faaes baade paa Auctionsstedet, og i Klædeboderne Nr. 7.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Blandede Efterretninger. Tripoli. Staden Tripoli har i den nyeste Tid isærdeleshed tildraget sig almindelig Opmærksomhed, i det sammes Beliggenhed letter Forbindelserne med det indre Afrika ulige mere end nogetsomhelst andet Punkt af de africanske Kyster, ogsaa synes dens Jndvaaneres borgerlige Forfatning at være mere fremskredet i Kultur, dens Regjering at være bedre organiseret og oplyst end nogen anden af Barbaresk Staterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Jmedens Algier, som i Henseende til dens Beboeres Raskhed er den første af disse Sater, forfølger sine Sørøverier med større Voldsomhed end nogensinde forhen, og medens Marocco, lokket ved Exemplet, paa nye begynder Sørøveriet, men Tunis bestandigen holder sine Corsarer udrustede for den første bedste Leilighed, synes Deien af Tripoli alvorligen at have unddraget sig fra denne skjendige Daad. Han lever i Fred med alle christne Stater, selv uden Undtagelse med de italienske Fyrster, som dog mindst ere i Forsvarsstand. Kjøbmænd af forskjellige Nationer boe i hans Residents, og deres Handels som deres Eiendommes Sikkerhed ere dem ved Regjeringens Beskyttelse sikrede. Kort, der er intet Sted i det hele Barbarie saa vidt fremskredet i Civilisation som Tripoli. Den svenske Consul Hr. Graberg har meddeelt interessante Efterretninger om dette Lands Handel og Jndustrie, om det selskabelige Liv der, om Landets Forbindelse med de nyeligen gjennem reiste Egne af det Indre. (Disse Meddelelser læses i London Magaz. - Revue britannique, Oct. 1828 – og i N. allgem. geogr. u. stat. Ephemmeriden. 1829. XXVIII B. 12 St.) Regjeringen i Tripoli har allerede i mere end et Aarhundrede været i Karamanlydernes Dynastie. Med stor Agtelse omtaler Hr. Graberg den nærværende Den, Sidi-Jussuf, hans Maadehold, det lykkelige Valg af hans Ministre, og hans Retfærdigheds Grundsætninger, som kun sjeldent af ham krænkes. Naar han endog stundum kunde lade sig ved en Hofyndlings egennyttige Indvirkninger vildlede, saa lader han dog stedse Adgang til sig være aaben for Modforestillinger, og viser sig rede til at høre Retfærdighedens Krav. De Fremskridt, som Tripoli har gjort i sin Kultur, datere sig fra den almindelige Fred, da Lord Exmouth ved sine Vaaben erholdt Afskaffelse af de Christnes Slaverie. Ogsaa har den engelske Generalconsul Warrington en stor Andeel i disse Fremskridt. Førend hans Tid vovede næppe en Christen at forlade Stadens Porte; derimod kan han i nærværende Dage uden Beskyttelse, som uden Fare, ganske allene gjennemstreife det hele vide Land, næsten til alle Sider. Folket i Tripoli begynder ogsaa allerede at erkiende disse fredelige Forholds Velgierninger; det forlader mere og mere sine vilde og raae Vaner, og befinder sig ikke mere i Afhængighed af en raa Milits; men ved at rose denne Stats nærværende Fortrin for de andre Barbaresk Stater maa man ikke forglemme, at det dog er en Barbaresk Stat, at man ikke maa have for store Fordringer, og at mange slemme Christne, der komme didhen, som Speculanter, ved Bedragerier og skjendigt Forhold bidrage til de ikke gode Anskuelser, disse Landes Jndvaanere og Regjeringer have imod de Christne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Lord Majorens Bolig i London.