JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Blandede Efterretninger. En fra London ankommende Reisende fortæller, at nogle Dage for hans Afreise vilde den i Sheernes liggende russiske Flaade, som bestaaer af 8 Linieskibe, gaae i Søen, uden at have havt dertil Tilladelse af det engel ske Admiralitet, men at dette derpaa ikke allene imodsatte sig, at den løb ud, men lod endogsaa borttage fra hvert et Skib Roret og Seilene. Over=Lausitz, som i denne Tid har været saa ofte Krigens Skueplads, og nyelig berømt ved Feltslagene, ved Hochkirchen og Bantzen, er tillige i andre Henseender et mærkværdigt Land : Alle Religioner, alle Secter, finder her er fælles Fristed, hvor Eendrægtighed og Tolerance hersker : Catholiker, Protestanter, Anababtister, Heruhnter og andre Religionsforvandte lever her i saadan Senighed, at ofte en katholsk Seistlie prædiker foren luthersk Menighed, og mange katholske Kirker have saaet deres Prydelser paa rige Protestanters Sekostning : Seistligheden af forskellige Religioner følge hinanden til Graven. Wenderne vare Landets ældste Beboere, som endnu have beholdt deres Sprog, Skikke og National Klædebragt. Staden eller snarere Slottet Bantzen var i det 9de Aarhundrede under Carl den Store et Tvistens Æble imellem Franker og Slaver; de første gjorde det til en Grændsefæstning. Under de bøhmiske Kongen blomstrede Staden ; i 30 Aars Krigen beleiredes og indtoges den 4 Sange : 1745 af Preusserne, 1757 af Østerrigerne ; ved Jldebrand og Pest er den 10 a 12 Gange, ødelagt, men ved dens Indbyggeres Jndustrie stedse igien opstaaet i nye Glands.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Til Frankrig er i Septbr. fra Metz ankomne 20,500 Krigsfanger med en Eskorte af 3000 Mand : Preusserne bringes til Limages og Biion, og Russerne til LyouTil den franske Armee i Jtalien er nylig kommen endeel Cavallerie fra Spanien.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
De østerrigske Tropper synes ikke at kunne holde sig i Flume: Et Corps var rykket saa nær til Triest, at man kunde høre Knalden af Skydegeværene, men da 7000 franske Tropper og 400 Douaniers rykkede imode, trak det sig tilbage.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Den franske Kaper le Reaard fra St. Malo, Capt. Laroux, paa 14 Kanoner og 50 Mand, har d. 10de havt en Fægtning med en engelsk Corvette paa 22 Kan og 120 Mand Besætning, som under Fægtningen før i Luften; 31 Franske vare saarede, hvoraf 5 døde.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Vatteriet Trekroner, d. 7 Octbr. En nord fra indpasseret Kaperskonnert, Eleonora, ført af Kaperfører Jens Peter Bødker, har indbragt hertil under svensk Flag Smak skibet Betsy, 30 Læster drægtigt, ladet med Meelkalk, kommende fra Gottland, bestemt til Halmstad, hvor det hørte hiemme. Efter Kaperførerens Beretning, har han uden at observeres, udkappet bemeldte Smakskib fra Helsingborgs Brohoved, uagtet 4 Kanonbaade og en Luggert laae det paa halv Geværskuds Afstand nær.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Kiøbenhavn, d. 8 Octbr. Søelieutenant Lorck har indberettet, at da han, efterat have været nord paa om Natten med den ham underlagte Flotille, vilde den 5te Octbr. om Morgenen retournere til Helsingøer, mødte han 3 svenske Kanonbaade, hvilke, da de af Lieutenanten bleve angrebne, retirerede ind under Landbatteriet norden for Helsingborg, hvor de bleve forstærkede af 5 andre Kanonbaade. Denne Styrke lagde sig i Frontlinie uden for Batteriet, hvor Lieutenanten ikke kunde angribe dem; tillige varpede den i Sundet liggende Hemmema sig nord efter. Der blev imidlertid observeret en stor Bevægelse mellem nogle Tropper paa Kysten. - Da Lieutenanten vendte tilbage, blev han attaqueret af den hele svenske Flotille, som imidlertid var bleven forstærket med 8 Kanonbaade og begyndte en levende Kanonade, der i fulde i Time blev vedligeholdt paa 2 Kanonskuds Distance; hvilken latterlige Kanonade naturligviis ikke blev besvaret; men Lieutenanten benyttede denne Tid, som de Svenske anvendte med at skyde til deres egen Fornøielse, til at sætte sin Flotille i en god Slagorden og at lade give sit Mandskab Forfriskninger. Han formerede derpaa Frontlinie imod de svenske Kanonbaade og roede imod dem, da der indtil Kl. 4 vedligeholdtes en fra dansk Side ordnet og vel rettet Jld, hvorimod kun nogle enkelte af de svenske Kugler traf. - Den svenske Flotille, som under dette Engagement var kommen i fuldkommen Uorden, holdt derpaa nord efter, og Lieutenanten ankrede paa Lappegrunden, hvor han, da den svenske Flotille igjen havde samlet og ordnet sig i Frontlinie, tilbød den Fornyelse af Fægtningen, hvilket den dog ikke syntes at have Lyst til, men gik til Helsingborg, hvorefter da Lieutenanten ogsaa gik ind i Havnen. Den omtalte Hemmema merede sig imidlertid med at skyde i Luften.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Jfølge ankomne Beretninger fra Contreadmiral Lütken, ere ved nogle under Lieutenant Lowenskjolds Commando udsendte armerede Lodsbaade, 2 svenske Recognosceerfartøier blevne erobrede. Det ene var armeret med 2 topundige Kanoner og endeel Haandarmatur, og bemandet med 1 Underofficeer og 11 Mand. Det blev taget ved Entring; 2 Svenske og en Norsk bleve qvæstede. - Det andet blev angrebet i de svenske Skiær af Lieutenant Sneedorff og Maanedslieutenant Natvig med 2 Lodsbaade. Efter nogen Haubitz; og Geværrild satte Fartøiet paa Land og Folkene forlode samme paa een Mand nær. Da de derpaa fra et Field begyndte med en Geværild mod Lodsbaadene, gik Lieutenant Sneedorff med bemeldte Maanedslieutenant og den største Deel af Mandskabet i Land og for og Fienden. Efterat Lieutenanten derpaa med sine Lodsbaade og det erobrede Fartøi var kommen uden for Skiærene ved Koster, blev han af en tilsyneladende svensk Kanonskonnert, angrebet med svær Skyts, men da den var kommen paa Skraaskuds Distance, lode de norske Kanonbaade sig see og Fienden holdt af. Det tagne Recognosceerfartøi fandtes kun armeret med en Haubig, da det flygtede Mandskab havde taget den øvrige Armatur med sig.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Paa Odense Mikkelsmarked sidstafvigte Tirsdag vare Priserne op og ned. Vel var der fra Politiets Side foranstaltet Borgervagt, for at hemme ulovlig Forprang, som vist havde sin store Nytte; men de Rænker, Vindesygen kan udtænke, ere utroelige. Det er saaledes deres Fordeel, som har sluttet Kiøb til høie Priser, at konservere disse; Man saae derfor flere Bønder kjøre tilbage med deres Korn og Smør, fordi der var hvidsket dem i Øret: at Varerne nod ligien ville stige. Ved paa anden Haand at lade sine egne Varer betale overdrevent kan ogsaa samme Hensigt opnaaes. Man vil saaledes have seet, at en Mand fik 50 Rdlr. for halvottingen af sit Smør, medens hans Naboer solgte deres for 20; men nu naturligviis strax omsadlede. - Dog mueligt at Man paa Enden forregner sig!
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Generallieutenant von Bechtolsheim er den tredie danske Generallieutenant der er død i denne Sommer, da Generall. v. Ewald og Husar=General v. Berger ere ham iforveien afgaaede ved Døden. Fædrelandet har tabt meget i disse tre fortiente Mænd. Til Advarsel for andre Giæstgivere at lægge sig efter Billighed, at Giæsterne ikke skulle troe sig prellede, anføres i Jversens Avis følgende Bekiendtgiørelse fra Hr. Kapitain Andræ, ved 3die jydske Jnfanterie-Regiment: "Jeg ankom den 4de October over Beltet til Nyborg som kommanderes Officeer til Landmilice=Sessionen i Jylland, og tilbragte Natten i Nyborg hos Giæstgiver Schalburg sammesteds. Ved min Bortreise Dagen efter maatte jeg betale ham 86 Rd. d. C. siger og skriver Sex og Firsindstyve Rigsdaler dansk Courant. Derfor haver jeg erholdt: 2 Porsioner Theevand, ansadt til 20 Rd., 2 Lys hvoraf jeg haver brændt nogle Tommer 4 Rd., 2 kogte Villinger og Aftenen 10 Rd., 2 Flasker simpelt Øll 8 Rd., 2 Snapser Rom 16 Rd., Smørrebrød til Frokost 4 Rd., om Middagen spiist Suppe og Kiøb 12 Rd., for Natteleie i et lille Kammer 12 Rd.; ialt 86 Rdlr. Denne Regning haver jeg i Original, thi jeg agter at indsende samme til Cancelliet.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Med særdeles Jnteresse læser Man i et af Hr. Professor T. C. Bruun nyelig fordansket Sendebrev fra en Svensk til Hr. A. W. Schlegel Svaret paa den Schlegelske Opfordring til vore holsteenske Brødre: at blive Tydske heller end vorde Danske, og leve som Medlemmer af den almene germaniske Statsforening under den forbedrede Rigs forfatning. (!) "Til Eder - hedder det - tapre og trofaste Holstenere! henvender jeg mig! Jkke vil den Gift, en ved Eders Konges Fienders beholdet Skribent har udspyet, virke paa Eders ærlige og redelige Gemytter. Enighed giver Fasthed, Uenighed nedbryder, Betænker dette, J kjække Forfædres værdige Sønner, Eders frugtbare Egne er det Formaal der frister deres Begierlighed, som nu henkaste Lokkemaden for Eder. Bliver hvad I ere: Holstenere! dette skiønne Navn veier nok op imod det en Samling af Folkeslags fører, der hade og ødelægge hinanden. Kongen slaaer sin Liid til Eder, skiænker ham Eders Hierter, Gud og hans Ret er hans Valgsprog; under saadan en Varetægt kiender ingen retskaffen Mand til nogen Frygt. Følger altsaa hans Banner, brave Holstenere, og Hærenes Gud vil forlene Eder Seier. Stormen gaaer over, Roligheden, vil igien oprinde, og naar en lykkelig Fred overøser Eder med sine Gaver, siger da Eders Sønner: vi fortiene disse Velgierninger, siden ingen af os i Nødens Øieblik sveeg sine Pligter.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Under 30te Septbr. er Capitain L. N. v. Bregendahl, af det 3die jydske Jnf. Regiments 4de Battaillon, afskediget efter Ansøgning i Naade af Krigstienesten, og til Chelfor hans havte Kompagnie, er igien ansat Stabskapitain F. A. de Plaue, af danske Livregiment til Fods, med Behold, af hans Anccienitet i Armeens 2 første Batailloner. Under 2 Octbr. er Studiosus J. Thisted ansat som Seconde Lieutenant ved Kiøbenhavns Infanterie=Regiment, men uden Anccienitet, indtil han har taget Officeer=Exammen.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Aalborg, den 15 October. Priserne paa Levnetsmidler vare paa sidste Marked den 12te October, ligesom forhen den 17de September, overordentlig høie. Smør kostede fra 4 til 5. 6 ja 7 Rd. d. C. Pundet; Ost 30 Rd. og derover Lispd.; Æg 16 sk. Stykket, og saaledes i Forhold for alt hvad der solgtes. - Man kan med Rette spørge: mon disse Priser paa Livets første Fornødenheder ikke snart skulle have naaet deres Høide, Maaskee bidrog det meget til de overspendte Priser, at denene overbød den anden. Byens aarvaagne Magistrat og Politiemmester kunde mueligt raade Bod paa dette Onde, der griber alt videre omkring sig til Bedrøvelse for mange det sukke efter Livets Ophold.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Aalborg Byenyt. Copulerede. D. 7de Octbr., Beendreier Lars Pouksen og Enkemadame Sønderhausen. Den 8de, Huusmand s. Hasseriis Anders Christensen og Pigen Anne Nielsdattre Kornum.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Døbte. D. 6te Octbr., Snedker Jens Bøgsteds Datter Giertrud Kirstine; Fadderne: Barnets Forældte, chiturgisk Instrumentmager B. Fleron, Snedkersvendene W. Laulund og N. Christensen.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Copulerede i Nørre-Sundbye d. 10 Octbr. Pastor F.W. Næsted fra Hals og Jomfrue C. K. Kyllesbek.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Prædiken paa 18de Søndag efter Trinitatis. Høimesse: i Budolphi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - Aftensang: i Budolphi Kirke Hr. Henneberg.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
(Jndsendt fra Vensyssel.) Naar Forbrydelser skee, hvorved de menneskelige Følelser, oprøres og den almindelige Sikkerhed tabes, om de ikke opdages og alvorligen straffes, saa kan Publikum giøre Fordring paa at oplyses om Forbrydelsens Beskaffenhed - hvad der virkes for at drage Ophavsmændene til saadan Skiendselsdaad frem for Lyset - og Udfaldet paa de anstillede Undersøgelser.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Afvigte Høst opdagede en Mand boende i Tholstrup i Dronninglunds Sogn ved Navn Peder Glindvad ved Tusmørkets Nærmelse nogle Heste i sit Korn, og ilede henfor at borttage dem, eller og maaskee for at opbringe dem i sit Huus. Neppe nærmer han sig sit Øiemeed, førend 6 forklædte Mennesker, der laae skiulte i Kornet, (og som vistnok for at finde Leilighed til at udføre deres snigmorderske Hensigt, havde jaget Hestene ind i samme), springe frem, overfalde ham, nedstyrte ham til Jorden, mishandlede ham paa det grusomste, med Prygle synderknusede hans Arme og Fødder, og efterat være gangne bort fra ham, som laae svømmende i Blod og udstødte af Pinsler fortvivlede Jammerskrig, vendte tilbage og giennemborede med en Kniv hans ene Øie; - i saadan Tilstand blev han hiembaaret i sit huus og efter gruelige Lidelser opgav han først efter en Uges Forløb sit Liv i Fladstrand, hvorhen han var bragt, for at være nærmere under Tilsyn af den derværende duelige og menneskekierlige Læge Doctor Molchersen; At 6 Mennesker kunne blive enige i at beslutte og udføre en saa gyselig Forbrydelse, skulle man neppe troe mueligt, dog dette skal allerede være en beviist Kiendsgierning: men naar saa mange have været med i at øve saadan Handling, vil det sikkert ogsaa være mueligt at komme paa saadanne Spøer efter Gierningsmændene, at de kan drages til Ansvar, saa meget mere som Rygtet siger, at den myrdede kort før sin Dødstime (Øieblikke hvori Misdædere neppe skiuler det sande), skal have opgivet Mænd som vare ham bekiendte som hans afsagte Fiender - som havde undsagt ham paa Livet og som han ved Overfaldet meget nøie kiendte. Publikum venter derfor med bange Længsel, Udfaldet af de i denne Sag holdte Undersøgelser, og provocerer vedkommende Rettensbetientere samt enhver Beboer i Dronninglunds Sogn, fra den Høieste til den Laveste at virke alt mueligt til Opdagelsen af en Gierning, der saa dybt fornedrer Menneskekierligheden og nedsætter Begrebet om Moraliteten paa det Sted hvor den er begaaet.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Avertissements. At det har behaget det alvise Forsyn i Dag ved Døden at bortkalde min i Livet elskede Kone Magdalene Juul, fød Kaalund, efter 22 Ugers Sygeleie af Brystsvaghed, i sit Alders 32 Aar; dette skulde jeg ikke undlade sørgeligst at bekiendtgiøre for fraværende Familie og Venner; hendes Siel glædes i Gud, hendes Støv hvile i Fred, velsignet være hendes Minde af hendes dybsørgende Mand og Børn. Aalborg den 11te October 1813. R. Larsen Juul.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
At Forsynet i Dag den 9 Octbr. har behaget ved Døden at bortkalde min Søster Anne Maden Pedstrup, i hendes Alder 56 Aar, som herved bekiendtgiøres for Familie og Venner. Aalborg den 9 Octbr. 1813. J. J. Pedstrup.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
I Løverdags den 8de October, behagede det den gode Gud ved Døden at bortkalde min gode Mand Simon Jensen, i hans Alders 58 Aar, som herved sørgeligst bekiendtgiøres. Aalborg den 13de Octbr. 1813. Jnger Pedersdatter.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Ved en rolig og stille Død gik i Morges Kl. 3 Jomfrue Dorthe Catrine Kiærulf over til det bedre Liv i den høie, men næsten aldeles smertefrie Alder af 90 Aar. Dette bekiendtgiøres for den Saliges Paarørende og Venner af undertegnede, i hvis Huus hun næsten i 12 Aar har opholdt sig. Hammer Præstegaard den 11te Octbr. 1813. Spliid.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Fredagen den 15de d. M. Formiddagen Kl. 10 lader Kiøbmand Berg, formedelst Bortreise, bortsælge ved Auction en stor Deel Ind= og Udboe, samt 2de Arbeidsvogne, i Gaarden paa Hiørnet af Urbans- og Vesteraaesgade. Aalborg d. 11te Octbr. 1813. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Jfølge allerhøieste befaling, vil den i flere offentlige Blade til den 13de d. M. averterede Auction paa Øen Læsøe, over den af Nørre Jyllands Roeflotille dertil indbragte Prise, Cathrine kaldet, med indehavende Ladning af Colonialvare, samt engelske Manufacturvarer, vorde udsat indtil nærmere Kundgiørelse desangaaende skeer; hvilket herved bringes til almindelig Kundskab.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Admiralitets- og Commissariats=Collegium, den 7 Octo ter 1813. insidem. Perbøll.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Fredagen den 15 October næstkommende, bliver den sædvanlige forfaldne Huusleie Hielp for første Halvaar udbetalt her i Skolegadens Fattighuus og Eftermiddagen Kl. 3. slet; enhver som samme er tildeelt, vil derfor møde bemelte Tid, for at modtage sin Andeel imod Qvittering. Aalborg d. 13de Octbr. 1813. Emmichsen.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Tirsdagen d. 19de d. M. om Formiddagen Kl. 10 holdes Auction efter afg. Mad. Weile, over endeel Løsøre, bestaaende af Sengeklæder, Linned og Fruentimmer Gangklæder, samt Borde, Stole, Kobber, Messing, Steentøi m.m. Aalborg d. 11 Octbr. 1813. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1813-10-15
Undertegnede er nyeligen kommen hiem fra Kiøbenhavn, og har medbragt endeel Vahre, saasom: diverse Couleurer Cattuner, Silketørklæder store og smaa af diverse Couleurer, Bomulds og Piques Vestetøier, meget moderne Buxeseeler, diverse Couleurer Levantivs Skoe, ligeledes en betydelig Deel Galanterie, saasom: Strikke kugler med Sølv Hager, meget moderne Sølv Livlaase, moderne Theeskuffer forestillende et Blad, Chenillie=Hager, meget moderne Guld Brystnaale, dito Ørenringe, Fingerringe, Sølv Børnerangler, dito Fingerbøller, dito Sigar=Rør, Sølv Etuier, moderne Haarkamme, diverse Couleurer Perler og Halsbaand, meget moderne SølvSpadserestokke, og deslige Sager, som her vilde være for vidtløftig at opregne. Jeg haaber, at enhver baade inden og udenbyes vil forunde mig deres Næring, og lover den reelste Behandling og den billigste Priis, som paa nærværende Tid kan gives. Aalborg d. 2 Octbr. 1813. David Jacobsen. I Ullerup Bye, Aggersborg Sogn bliver Fredagen den 22de October førstk., Formiddag Kl. 10, foretaget offentlig Auction hos Sognefogden sammesteds over: (a den af Peder Eie i Aggersborg sidst beborde Gaard, og b) den af Christen Christensen i Ullerup ligesaa be hvede Gaard, og begge Gaarde, den almindelige Enke. kasse for Gield udlagde, den første af 6 Tdr. og den sidste af 5 Tdr. Hartkorn. Eiendommene som ere gode, sælges i større og mindre Parceller eftersom Liebhaverne maatte ønske det, og der kan ventes billige Vilkaar, samt at Kiøbesummen kan blive indestaaende paa 1ste Prioritet i Gaardene og Parcellerne. Foruden en Hovedparsel der er udsat ved hver Gaard ere der afsatte mindre Parceller hvorpaa i Særdeleshed Professionister vel kunne nedsætte sig og have Udkomme. Eiendommene som ligger ved Liimfjorden bestaar af gode sortmuldede Jorder, og til disse ere fornøden Brendsel, paa begge Gaarders Tilliggende ere der Bygninger. - Carter, Hartkorns=Beregninger og Conditonerne ere strax til Eftersyn hos Hr. Capitain Kierul paa Aggersborggaard, der og paa Forlangende lader Eiendommene, foreviise. Hvilket herved bekiendtgiøres til behagelig Underretning for Libhaverne, der indbydes at møde ovennænte Tid og Sted, da Eiendommen absolut bortsælges uden flere Auctioners Holdelse, naar nogenlunde antageligt Bud giøres. Kollerup den 4de Octbr. 1813. Hansen.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Udenlandske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
(Af Hamb. og Alt. Aviser. Tydskland. Fra Krigsskuepladsen saavel ved Over som Neder=Elben har man nu endeel Efterretninger, som trækker indtil 7 Oct.; de seenere forventedes med nogle Poster, der endnu vare udeblevne.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Fra den franske Hovedarmee i Sachsen giver Beketningen til Regentinden af 26 Sept. følgende Oplysning: D. 20de var den franske Keiser i Pirna, hvorhan havde ladet slaae en Broe og anlægge en Broeskandse paa høire Bredde; d. 21de overnattede han i Dredden, d. 22de begav han sig til Hartau, og lod det 11te Corps under Hertugen af Tarent (Macdonald, det 5te under Gen. Laurision og det 3de under Gen. Sonham strax rykke frem til hiin Side Skoven ved Bischowerda. Den fiendtlige Armee fra Schlesien, hvis høire Fløi under russisk Gen. Sacken havde trukken sig til Cammenden venstre under Langeron til Neustadt ved de snævre Passer af Bøhmen, og Centrumet under preussisk Gen. Vork til Bescholewerda, tiltraadte strax Tilbagetoget fra alle Kanter. Gen. Girard, Chef for den franske Avantgarde, trængte frem, og gjorde adskillige Fanger; Flenden blev under bestandig Fægtning dreven tilbage til Spree, og Gen. Laurision rykkede ind i Nrustadt. Da Fienden saaledes undvigte et Slag, vendte Keiseren d. 24de tilbage til Dresden, og beseel Hertugen af Tarent at stille sig paa Høiene af Weissig (i Meltner Kreds). Det 8de Corps under Fyrst Poniatorsky vendte tilbage, til venstre Eibbredde; Grev Loban holdt bestandig med 1ste Corps Gieshubel (i det Coburgske) besat; Marskal St. Cyr befinder sig i Pirna og i Stillingen af Borna; Hertugen af Belluno (Victor) holder Stillingen af Frey berg (i Erzgeburge) besat. Hertugen af Ragusa (Marmont befandt sig med 6te Corps og Gen. Latour=Maubourgs Cavallerie paa hiin Side Grossenhavn (i Meissen); han havde drevet Fienden paa høire Ebbredde paa hiin Side Torgan tilbage, for at lette Passagen af en Convoi af 20000 Centner Meel, som til Søes paa Elden er kommen til Drerden. Hertugen af Padua (Ar rich, bestader sig i Leipzig, og Fyrsten af Moskan (Neylmellem Wittenberg og Torgau. Gen. Lelebure=Desnouettes var da med 4000 Cavallerister i Færd med at forfølge den Er=Sachsiske Gen. Thielemann, som stod i Spidsen af et stærk Streiskorps af 3000 Mand, Preusser, Kolakker og Østerriger, der plyndrede de Kongelige Stalde og allesteds inddrev Contributioner; han bærer russisk Seneral=Lieutenants Uniform, og havde taget Veien til Raumburg; men Gen. Lefebure stødte d. 19de paa ham ved Freyburg (i Thuringen), gjorde nogle 100 Fanger, fik endeel Bagage og Vogne, han havde borttaget, igien tilbage; Thielemann flygtede derpaa til Zeitz, det Naumburgske), hvor den østerrigske Oberst Muus dorf, som giennemstreifede Landet, forenede sig med ham; d. 24de angreb Gen. Lefebure dem ved Altenburg, drev dem tilbage til Bøhmen, dræbte mange af deres Folk, iblant andre en Prinds Hohenzollern og en Oberst; denne Thielemanns Marsch havde tilveiebragt nogen Standsning i Communicationen fra Erfurt og Leipzig. Den fiendtlige Armee for Berlin synes at føie Anstalter for at slaae en Broe ved Bessau. Fyrsten af Neuschatel(Berthier) ligger syg af Galdefeber.
Jyske Efterretninger, 1813-10-19
Om den franske Arme ved Neder=Elben haves følgende Tidende d. 8 Oct. fra Ratzeburg. D. 6te vilde Fienden forcere Passagen ved Büchen; han angreb denne Post og oprettede i Landsbyen et Batterie af 12 Kans ner foruden adskillige Batailloner Jnfanterie, som han der havde, for at borttage Skandsen, som forsvarede Broen. Der opstod en Kanonade i 2 Timer, og der verledes over 1000 Kanonskud, men dog kunde Fienden, ikke bringe de 2 Voltigeurs=Compagnier, som forsvarede Broen, til at vige; efter stort Forliis af Døde og Saarede trak han sig tilbage, og 4 af de franske Voltigeurs dræbtes og 12 saaredes; Gen. Delcambres, som commandeerte i denne Egn, roser begge Voltigeurs=Compagnierne meget, især Capt. Guibert og Hay de Sancce, og Sergeant Sicile. Paa samme Tid gjorde Fienden, Demonstrationer mod Tropperne i Ratzeburg; Gen. Lot son lod Gen. Romme rykke frem for at recognoserre, og stødte paa meklenburaske Jægere til Fods og Hest, og paa Gen. Vegesats Corps; Gen. Rome a greb Avantgarden og gjorde 120 Fanger, dræbte og saarede ligesaa mange. De fiendtlige Tropper, som fulgte efter Avantgaden, have ikke fortsat Marschen; de Franskes Tab er ubetydeligt, da Fienden blev afskaaren og strax bragt i Uorden. D. 7de angreb Fienden med 1800 Jnfanterie, nogle Eskadroner og 6 Kanoner vor høire Fløi ved Kogel; efter en levende Geværild trak han sig tilbage og efterlod et stort Antal Dræbte og Saarede, og vi havde ingen Tab; det var de Danske, som havde denne lille Affaire, hvori de viste sig med hiin Tapperhed, hvorpaa de giver vedvarende Beviser, især maae erindres det 2 dansk Husar=Eskadroners skiønne Forhold, hvoraf 32 Mand angreb en Sataillon af Gen. Lützows Corps og tog 60 Fanger. Ved det Mod, som de danske Husarer, viste, har vi paa vor Side næsten ikke havt noget Tab. De forskellige smaa Angreb, som Fienden har gjort ved Stecknitz, kostede ham, efter hans egen Tilstaaelse, 700 Mand Dræbte, Fangne og Gaarede; vort Tab er ikke over 40.