JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Bladet the Merciantile-Adviser indeholder en Dagsbefaling fra Rebelhøvdingen Christoph paa St. Domingo, hvori han bekjendtgiør, at den Engelske Regjering har erkjendt ham. Ordren lyder saaledes: Hs. Exc. Præsidenten tilkjendegiver Armeen, at han fra Europa har faaet den behageligste Efterretning angaaende Staten Hayti, og han tilføier her et Sted af en officiel Depeche til Regjeringen: "Jeg tilkjendegiver Dem her offreiel, at den Brittiske Regjerinerkjender Hs. Exe. Præsidenten Henrich Christoph af Hayti, for Regjerings Chef i Hayti, og er beredt til at hielpe at grundfæste hans Souverainetet." - Stere Forraad af Krudt, Geværer, Krudtvogne, Mund ringer og Egstiperingsartikler af hvert Slags ankomme dagligen i vore Hav, og vor Regjering har den Beroligelse at see, at 18 Bestræbelser og Anstrængelser for at istandsætte Af en krones med største Held, inden føie Tid vil den istand til at bestride alle sine Fornødenheder vet paa Cap d. 24 Aug. 1307 i Uafhængighedens 2de Aar, Et Par Engelske Skibe, som vovede at ville løbe ind i Memel, ere kraftigen blevne viste tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Over 24 Franske Courerer ere i nogle Dage pas- Det serede igjennem Frankfurt af Militairveien. Soultske Corps har paa sin Tilbagemarch til Frankrig, faaet befaling at gjøre holdt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Kønigsberg d. 22 Nov. Efter Forlydende har vor Gesandt i London faaet befaling, at forlade denge Residen
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Breslag d. 28 Nov. En i Gaar ankommen Con reer har bragt den Bayerske Gener. Lieuten Baron v. Wiede fra Paris en Ordre, at alle i Schlesien end nu staaende Tropper, der beløbe sig til henved 16,000 Mand, skulle marchere tilbage. Disse Tropper skulle bryde og d. 30te og fortsætte deres March over Dresden i 5 Colonner. Den 1 Dec. ere ogsaa de Bayerske Tropper aller de rykkede og fra Breslau, og fra Schlesien til Sachsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
De i Cronstadt liggende Lübekker Skibe tør ikke vove at afseile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
De i Petersborg bosatte Engelske Handelshuse, Varemagaziner ere blevne forseglede, men man har kun forefundet der faa Varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Politiet i Augsburg lader forfatte en Fortegnelse over alle Børn fra 3 til 15 Aar, som kunne vareine res. For enhver Fortielse eller urigtig Opgivelse maa der betales 10 Rdlr. i Mulct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Det hedder, at Paven vil reise til Venedig, for der at holde en Samtale med Keiser Napoleon. E. Rygte taler om, at en yderst vigtig Sag er i Gjære. Keiseren var allerede d. 20 Nov. paa Veien, til Turin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Den 20 Nov. bleve alle i Havnen af Bordeaux, liggende Americanske Skibe besatte med dobbelt Vagt deres Mønsterroller undersøgte, Mandskabet mønstret og Papirerne fratagne. Nogle mene, at man søgte efter en Spion, en fornem Person de og andre, at man blot vilde efterforske om disse Skibe virkelig have været i Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
London d. 12 Nov. Ministerne have hyppige Conferencer, hvortil alle indbydes overordentlig, og hvori der underhandles om Ting af største Vigtighed. Den Østerrigske Minister Eier Anstalter til sin Afreise, hvilket opvækker store Bekymringer. - Alle til Østersøen bestemte og til Afseiling beredte Skibe, have faaet Befaling fra Admiralitetet at blive tilbage i vore Havne. - Sidney Smiths Expedition, som gjeldte Portugal, skal nu forstærke Garnisonen i Gibralter, som frygter et Fransk=Spansk Angreb. - Canning og den Russiske Charge d'Affaires have mange Conserencer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
J Lloyds Caffehuus gik det Rygte, at Hr. Stogonow, har faaet befaling fra sit Hof, at forlange et hastigt og afgjorende Svar angaaende Londons Cabinets Hensigter i Henseende til den af Keiser Alexander tilbudne Mægling. - Den Danske Flaade har paa sin Overfart til Engelland mødt en heftig Storm, hvorved adskillige Skibe have sat til. Mange af vore egne Skide ere ligeledes forulykkede i denne Storm. - Man troer, at America vil kunne udruste 4 til 500 Capere, som vilde tilføie vor Handel stor Skade. - Jrlænderen Emmet søger at forene omtrent 9000 Jrlændere, der ere i America, for med dem at trænge ind i Canada, naar Krigen udbryder. J Halifax ere nu, foruden Fencibles, to nyligen i Jrland reeruterede Reg menter, der i Krigstilfælde for største Deelen gaae over til Americanerne. Af alle vore Americanske Besiddelser er Qnebek det eneste Sted, der kan holde sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Den Engelske Ambassadeur Lord Gower har den 16 forladt Petersborg. Men han har efterladt sin Secretair, der, efter Sigende, er syg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Bekkanske Femte Aargang. No. 19. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Heeres Enke. Tirsdagen den 15 December 1807. Betragtninger over nuværende Krig
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Adskillige af vore Forfattere, have i denne Til fremsat deres Tanker om den ligesaa uforudseete som mageløse Krig, Engellands blodige Politik med Vold har paaført og Men de fleste af disse Tanker synes deels at være for umodne, deels at mangle det umiskjendelige Præg af Sagkundskab, der især til et saadant Æmnes Behandling er saa høilig nødvendigt. Et Skrivt, som derimod ganske er skrevet med stadig Hensyn til Dannemarks og Europas Sag, uden andre Bevæggrunde eller Formaal end Sandheden, med at den Sag kundskab og Circumspection, som Æmnets Vigtighed og Gjenstandens Natur kræver, er i disse Dage kommet hertil. Det er forfattet paa Tydsk under Titel: "Jst es England gelungen seinen Raubrug, gegen Dannemark zu rechtfertigen, Eine Untersuchung veranlagt durch die englische Declaration von 25 Sept. 1807. Hr. Prof. Guldberg har lovet os en Oversættelse deraf, og Indtægten er, som bekjendt, bestemt for Kjøbenhavns Brandlidte. Forfatteren af dette Skrivt har indklædt sine Betragtninger i Form af Bemærkninger over det Sygeske Heste Deferation, og for for denne Mas de fundet noksom Leilighed til at vise Engellands Skjændselsford i for rigtige Lys. Vest er det at Diplomatikens Historie neppe kan opvise et større Chavs af Modsigelse og ifands, Logn og Hyklerie, Underfundighed og Nedrighed er, denne saakaldte Declaration. Jkke findes der en Periode i den hele Sammensætning, som jo enhver tænkende og følende Læser maa studse og harmes ved i lige høi Grad. Skridt for Skridt forfølger Forf. Declarationens Sammensættere, og viser med ligesaamegen Sagkundskab som Sandhedsiver paa hvilken ussel Grund dette Korthuus er bygt. Al Brig er maaskee saa megen Sands blevet anvendt paa at gjendrive Usands. Dette vigtige Skrives Læsning har foranlediger efterfølgende Betragtninger, Forret at indsee det politiske System, Engelland i en Række af femten Aar har fulgt, synes det nødvendigt at gaae længere tilbage i Tiden og betragte Bevæggrundene til Engellands nuværende Fremfærd, i sit oprindelige Udspring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
J de senere Decenuter har det Engelske Mile sterium bestandig antager den Grundsætning, at Engelland aldrig blomstrede mere, end naae endeel af det øvrige Sproge var indrikker i Krig. Een af dets første Forfattere, om jeg mindes ret, Smollet i sin Fortsættelse af Humes Historie, har endog offentlig fremsat og søgt at bevise denne Paastand. Muelig troede man, at Grundpillen for Britanniens Nationalmagt, Handelen, nødvendigen maa vinde ved Krig, og neppe er der nogen Tvivl om, at en handlende Stat, som Engelland, der, uden at agte paa Moralens første Grundsætninger, kun lyder Egennyttens Bydende, nødvendigen maa kunne berige sig, ved bestandig at sætte de øvrige Stater i Uenighed, og benytte sig af den Handels Uvirksomhed, som enhver Krig nødvendig medfører, til at tilrive sig den Handel, der ellers er deel imellem andre Nationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
At den 2den April var et Forsvil til den 2den September, der tvivler vel neppe nogen om der veed, hvor ængsteligen man efter hiint Slag undersøgte vore Grunde og Forvande, og især det store Belt. Heller ikke var det den blotte Tilfældighed, der i afvigte Aar førte saa mange saakalde te Hannoveranske Officierer og deriblandt Engellands bedste General, Hurchinson, til Kjøbenhavn, eller som bevægede Spioner, under Mavn af Americanere a. at opholde sig her, eller som lod en Dunbars Fregat just strande saaledes, at den kunde blive istandsat paa vor Dokke. Man skimter her aabenbar en bestemt og beregnet Plan, Den Tid var nu kommen, hvor det Engelske Cabinet indsaae, at det maatte gribe til den sidste Udvei - Søerøverie i det Store. Det følte, at her var ingen flere Stater at lokke, bestikke eller true, Dannemark var den eneste Stat, som dets Hjænekløer endnu ikke havde rørt ved Urokkelig i sine Grundsætninger var den ikke paa nogen Maade at lokke. Det Engelske Ministerium havde længe nok loggret og truet, for at lokke det fredelige Dannemark i Snaren og gjøre det til sin Bosal. Det havde ikke ladet noget Middel blive uforsøgt, hvorved en saadan Plan under noget mueligt Skin af Retsskin lod sig udføre. Men udræk din Haand, sagde nu Canning som Satan om Hjøb - og tag fat paa alt det, som han eier, og hvad gjelder han skal signe dig i Ansigtet!" - Den Engelske Regjering havde ved Enden af sit Maal saaledes bidt Hovedet af al Skam, at end ikke den sorreste Gjerning kunde være den for sort. Et af to skulde her opnaaes, enten skulde Dannemark tage Engelsk Partie, og da var Østersøen i Engellands Vold, eller det skulde see sin Hovedstad ødelagt, sin Flaade bortført, sit Arsenal udplyndret, og Frugten af saa mange vindskibelige Handlendes Flid falde som et Offer for Brittisk Rovsyge. Lumskhed forenet med Grusomhed maatte nødvendig kunne bane Veien til et af disse Formaal. Men overbevist om det Danske Cabinets Retskaffenhed og Standhaftighed beredte det Brittiske Ministerium sig mere til det sidste end til det første Øiemeds Opnaaelse. En Armee og en Flaade, forsynede med de frygteligste og tildeels forhen ubekjendte Mordervaaben, bleve sendte til et fredeligt Land, som ventede intet mindre end et saadant StiemandsOverfald *).(Fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
J J det omtalte Endske Skrivt anføres adskillige Exempler paa den Lumskhed, hvormed det Engelske Cabinet dulgte sit Røverforsæt mod Dannemark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Ved en almindelig Embargo, der blev anordnet den 22 Julii og først ophævet den 31te f. M. da Expeditionen var afseilet, tilbageholdtes den Jndberetning, som vor Charge d'Affaires Hr. Rist vilde have indsendt til vort Hof, og gjordes det aldeles umueligt at afsende nogen Efterretning fra Engelland. Dertil kommer endnu, at det Engelske Ministerium lige til det sidste Øieblik søgte med de varmeste Venskabsyttringer, og de bestemteste Forsikkringer, at denne Expedition ikke havde nogen fiendtlig Hensigt mod Dannemark, at skuffe det Danske Gesandtskab. at Inden, og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Jndenlandske Efterretninger. Aaret 1800 havde Helgolland 420 Huse og 1320 Beboere, der vare over 12 Aar gamle og betalte Extraskat. Regnes hertil i hvert Huus 2 Børn under 12 Aar, saa var Befolkningen den Gang i det mindste 2200 Siele. Blandt andre lerede her 300 Lokker Her fandtes ligeledes tre Verfter for Chalouper, Tranbrænderier og en Tobaksfabrik. Samme Aar er ede Jndbyggerne 11 saakaldte Schnigger og 97 Chalouper, som de brugte til Lodsning og Fiskefangst, samt 80 Joller til at fange Hummer a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Efter Hr. Landsdommer Rogers Beretning har Bornholm i rundt Tal 1000 Bøndergaarde, deraf drives 600 med 2 Plove og de øvrige med een. Bonden pløier med 4 og 6 Heste, holder i det ringeste 10, og som oftest flere. Hestene ere usle; om Sommeren næres de paa Lyngen og om Vinteren med Halm, i Vaaren faae de noget Kjerne. - Af Tobak, hvis Avl for 30 Aar siden har været her i saa god Gang, er nu intet Spor tilbage, man har ophørt at dyrke den, fordi den hverken var god eller havde synderlig Afsætning, Bornholm eier 8 Galeaser, 1 Skaanert, 1 Galli ot, 2 Smakker, 3 Chalouper, 32 Jagter, 3 Jagthaade, 19 Fiskerbaade, tilsammen 567 1/2 C. Læst drægtige, desuden 28 Eger, hvis Drægtighed er fra 1/2 til 1 Læst. Som Beviis paa, hvor slet de Engelske, uagtet deres strenge Forbud om at komme over til Øerne, passede paa, tjener følgende: En ung Mand af Kronprindsens Livcorps forlangte netop i den Tid, Passagen, mellem Sjælland og Øerne var spærret, Pas fra Kjøbenhavn til Falster, der, under daværende Omstændigheder, rimeligviis negtedes. Desuagtet begav han sig paa Reisen. Ved hans Ankomst til Vordingborg hørte han, at de fiendtlige Husarer paa det strengeste forbøde Overfarten. Henimod Aften reiste han fra Vordingborg til en Fisker, Hans Olsen, et Par Mile fra Vordingborg, ligeover for Farøe. Fra Vordingborg medtog han den Falsterske Brevpost, der i nogen Tid havde overligget her. Da det var bleven mørkt, gik Fiskere ud med ham og Postsækken i en lille Jolle, men af Frygt for en fiendtlig Barkasse, som nærmede sig Vesten fra, gik de tilbage igjen, indtil Barkassen var sel let forbi og de havde tabt den af Sigte. Nu satte de, uden mindste Fare, over til Bogøe. Her fik han Pas af den vagthavende Officier, under Præstens Caution, som kjendte ham, og, da det ikke var forbudet nogen fra Bogøe at lande paa Falster, uden foregaaende Visitering, kom han saaledes, uden Vanskelighed, til Stubbekjøbing. Da imidlertid den herværende øverstcommanderende Officier erfarede, at han var kommet fra Siælland, formaaede han ham strax til at reise til Hovedqvarteret paa Nebølle Gaard, hvor han blev modtaget paa det venskabeligste af den commanderende General, der udspurgte ham om hans Reiseroute og a. m. Jsær glædede han Jndvaanerne med den medbragte Post, den de saa længe havde maattet savne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
En lille Flaade med Provisioner fra Jylland, ligger her paa Reden, og man kan vente den herind i disse Dage. Med de Pakker, der forsendes med Ageposten, maa følge Afsenderens Attest, at de ikke indeholde andet, end det Adressen lyder paa, og at der hverken findes Breve eller Vare, som i Følge Forordn. af 9 Septbr. d. A. ere ufri og utilladelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Blandt det borgerlige Infanterie er nu aabnet en Subskription til en Canonbaad, som skal tilbydes Hs. Maj. Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
J Forgaars præsenteredes Prinds Christian Friderichs Regiment for H. H. i Anledning af de ved samme foregaaede Avancements. Staten har mistet een af sine fordums virksomste og talentfuldeste Embedsmænd i Geheime-Conferentsraad Baron Diede til Fürstenstern, Ridder af Elephanten, der i disse Dage i en høi Alder er afgaaet ved Døden. Han havde med udmærket Hæder beklædt adskillige Gesandtskabsposter, og tilsidst den i Regensburg, hvorfra han blev kaldet tilbage i afvigte Aar, formedelst den Tydske Statsforfatnings og Rigsdagens Opløsning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
J Frederiksberg By er nogle og 60 Artillerie kudske blevne indqvarterede. De skulle kjøre Materialier til Batterierne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Blandede Efterretninger om Staden, Throndhjem (fortsat). J en Skrivelse af 1ste April 1667 af Lehnsherre og Canceller Ove Bielke til Dr. Dider. Schoff er denne lovet aarlig til Løn af Geistligheden i Fredstider 50 Rdlr.; af de civile Betjente 91 Rdl. ; af Magistraten, i det første Aar, 36 Rd., og siden som han dertil vilde vise sig værdig; af 10 Borgere 20 Rdlr.; af de Militaire eller Officiererne 65 Rdlr., og af Lehnsherren selv 50 Rdlr. 1749 blev Rob Steph. Henrrei Stadsphysicus. Brandcompagniet bestaaer af 1 Overbrandmester, 1 Brandmester, som Lieutenant, 1 Underbrandmester, 12 Rodemestere, (desuden ere 12 Straalemestere, som Underofficerer), 2 Tambourer, 120 Brandsvende nyde Løn af Staden; herforuden ere 144 Mænd som Reserve. Desuden ere 4 Brandmestere, 1 Fændrik, 1 Kompagnie=Skriver. J Forstaden Jhlen er 1 Lieutenant, 1 Fændrik, 4 Rodemestere, 1 Tambur, 50 Brandsvende. Paa Forstaden Baklandet er ligesaa og det samme Tal. Af Staden nyde Løn: 1 Underfog, 1 Kjæmner, i Stadsmusikant, 2 Raadstuetjenere, 1 Vagtmester, 1 Skarpretter, Raadstuevægtere. 1752 den 6te April blev Kjøbmand Ernst Wensel antaget til Førstander over Stadens Bygninger. Tilforn nu en, nu en anden dertil brugt. Han skulde være det for det første i 15 Aar, fra 1750 af at regne, imod at være befriet fra alle andre Stadens Forretninger. 1684, den 5te August, er oprettet et Liigbærerlaug i Throndhjem; der blev da for det beskikket 2de Oldermænd af 24 Borgere. Laugsartiklerne ere forfattede den 3die Januarii 1709 og bekræftede af Kongen den 3die Maj, samt 24 Marts 1747. 1769 beordrede Stiftamtmanden Brandvagten til at bortbære den døde Natmand og Magistraten til at følge ham til Graven; hine negtede; derpaa blev udvirket en Kongelig Ordre. Da Brandvagten er vilde bære Natmandens Liig, tilsagde Magistraten de 2de Liigbærer=Lauge til at bortbære ham. Det sidst oprettede, eller Snedker=Lauget, var villigt; det ældre, som og kaldes Blanklauget, negtede, da det anseer sig fornemmere end hine yngre, tager og større Betaling. En af dem. Feldtbereder Hartmann, reiste til Kjøbenhavn. Udfaldet blev, efter Kongelig Ordre, at Lige blev bortbaaret af 16 Slaver, 1772 blev, af Magistraten, sat Taxt for Natmandens Arbeide. 1771 blev antaget en Staaderfogd imod at nyde, som aarlig Løn, 30 Rdlr. De 4 Raadstuevægtere havde tilforn den Forretning at opbringe Staadere for Tugthusets Regning, men de frasagde sig den. Natmandens Lon er nu aarlig henimod 50 Rdlr. foruden hans Told. 1698 blev, af Kongen, sat Taxt for Skarpretterens Arbeide. 1721 blev, for Skarpretteren, som og kaldes Mestermand, bygt et Huus i Forstaden Jlen; Huset kostede 187 Rdlr., hans Told af Throndhjems Stift er, aarlig, 147 Rdlr. 2 Ort og 22 Skill. 1727 var hans Løn af Throndhjem 130 Rdlr., hans Huus blev siden solgt eller bortleiet. 1744 nød Skarpretteren af Fogderierne 9 Rdlr. 2 Ort i Løn, og af Throndhjem 30 Rdlr. Told af denne Stad, omtrent, 90 Rdlr. Af Nordlands Amt er Jntet beregnet. Throndhjems Stifts Landskyld var, ved Aar 1720, omtrent = 1191 Spand; og 1758 Paager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Nordlands Amts 3 Spand, eller 6 Vaager, regnes paa en fuld Gaard. 1751 vare i Strindens og Sælbo Fogerie 852 Gaarde. Deriblandt øde 41. at J Jndergens Deriblandt øde 40. Fin Liernes Gaarde, i Sneaasens Præstegield, 25. Stør= og Værdalens Namdalens omtrent = 1000 Storfosens omtrent J Nordmørs Deriblandt endeel kun paa 3 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
J Romsdalens (Fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Lolland, d. 2 Dec. Salt have vi da faaet først ved Øvrigheden, hvoraf enhver Tde. Hartkorn fik en Pot, for 12 s. Potten, og siden ved Kjøbmændene, hvor Skjeppen kostede 2 Rdlr. og nu 9 Mk. Sæbe er her en skrækkelig Mangel paa den bedste 4 Mk. Pd. og ingen er at faae, ligesom paa alle andre Fornødenheder, Kornvare undtagen. Smørpugerne tage 2 Mk. for Pd. af deres Smør og isteden for at den ene skulde være den anden og det almene Bedste til Hjelp, søge de kun deres Jnteresse uden at tænke paa de Lidende. Hvede koster kun 4 Rdlr., Byg 2 Rdlr. 3 10 Mk., Rug 21 Mk., Hoven 8 a 9 Mk., Erter 3 Rd. Mk. Dersom Regjeringen vilde modtage Kornvare for en Middelpris af de sidste 10 Aars Capitelstaxt i Steden for Skatternes Beløb, blev Landet beviist er stor Lettelse, thi Penge er nu ikke at tænke paa, og skal Bonden, der dyrt har kjøbt sin Gaard af vore parcellerende Herskaber, sælge sine Kornvarer til denne Priis, for at faae Penge, er det efter al Sandsynlighed ude med ham. - Engelske Krigskibe have vi siden ikke seet, men endeel andre, formodentlig Danske Coffardieskibe, passere Beltet. Her er samlet nogle 100 Tdr. Hvede til de Brandlidte i Kjøbenhavn: af geistlige Embedsmænd i deres Sogne. Men hvorledes de skulle komme til Kjøbenhavn, for der at sælges, er ikke saa let at sige. Ligeledes har Grev Reventlov til Pederstrup, for Nørre Herred, og Grev Friis til Juulinge og Frysenborg, for Sønder, Herred, indsamlet en betydelig Deel Linned og Sengeklæder, som ere bestemte for Kjøbenhavns Brandlidte. Havde vi det kun bare i Kjøbenhavn hos vore lidende, og for hele Landet lidende Brødre, Veiene ere ræd sømme; man er, som bekjendt, i Lolland i saadanne fugtige Efteraar blokeret, i Sommer af Engellænderne, nu af Søel og Skarn. Vi haabe, at Naskovs Volde, der tilforn saa kjekt have trodset Fienden, i denne Krig igjen skulle sættes i Stand og dens fortræffelige Havn, for middelmaadige store Skibe lukkes med et Par alvorlige Batterier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Caperen Perlen, som føres af Capit. Klink, havde i Fredrags indbragt et saakaldt Svensk Skib, ladet med Tømmer, Seildug a. Dets Papirer sagde, at det var bestemt til Vesterhavet. Det blev frigivet, fordi man ikke kunde overbevise Skipperen om, at Ladningen var Engelsk Da den Tid nærmede sig, hvor de Engelske Tropper skulde forlade Siælland, lod Canning vor Charge d'Affaires Hr. Rist i London kalde, og foreslog ham at Talen nu ikke skulde være mere om, hvad der var skeet, men at Dannemark havde Valget imellem 1 at forblive neutral, eller 2) indgaae en nøie Alliance med Engelland. J første Fald lovedes og Ruslands Garantie, vor Flaades Tilbagelevering tre Aar efter en almindelig Fredslutning; men derimod skulde vi afstaae Øen Helgolland. J sidste Fald lovedes og Engellands kraftige Medvirkning til Lands og Vands, Ga hos rantie for alle Fongens Stater, eller et Spingen for dem, der mueligen kunde mistes i Krigen, og en passende Udvidelse af vore Colonialbesiddelser. Men det Engelske Ministerium paastod iøvrigt, at vi skulde samtykke i at dets Tropper forbleve, under hele Underhandlingen, i Sjælland, og truede med at Sverrig vil de kraftigen deeltage i Fiendtlighederne mod Dannemark, at alle Danske Skibe, og al Dansk Eiendom i Engelske Havne, skulle confisqueres og vore Colonier erobres. - Vor Regjering forkastede dette LændigTilbud med Foragt. Continuation af foregaaende Anmeldelser og patriotiske Bidrag til en ny Flaade: De Hr. Kjøbmænd Andr. Christiansen senior, Pater Bendixen Møller, Brokløs Jngiersen og Lorenz Lossen m. fl. i Flensborg, attraae ved Hjelp af en frivillig Subskription at lade bygge i Vinter og udruste 2 Canon Chalupper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Hr. Kammerjunker Reetz til Palsgaard, tilbudet af sine Skove, Egetømmeret til 2 Canon Chalupper, samt at levere det frit ombord, naar Skibe komme for at afhente det, og at give de Folk, som herfra sendes for Træernes Udarbeidning, fri Kost og Logis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
En Godseier, som har frabedet sig nævnet i de offentlige Tidender, tilbudet 400 Lpd. Blye. Hr. Baron Reedz Thott, tilbudet uden Betaling af Lindersvold og Strandegaards Skove 100 Træer, af Eeg, Ask og Bøg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
De Herrer Stadshauptmand Wiegelsen og Kjøbmand Lars Kiellerup i Aalborg, tilbudet at i vere til Statens Tjeneste 10 Ruller Petersborg, Seildug og 5 Skpd. reen Hamp. Hr. Viinhandler Haagen Hagen, leveret 12 Stkr. Petersborg Seildug uden Befaling. Hr. Coffardie Capitain Tystrup leveret til Holms uden Betaling, 18 nye Trosser, slagne af hos Hamp, veiende circa 10 Skpd. 4 Lpd. Hr. Greve Dechlef Reventlom til Brahe Trolberg, tilbudet til Søe-Etatens Tjeneste det brugban Tømmer, der maatte findes i 146 Eege Træen som staae afbarkede i Brahe Trolleborgs Skov Lille Mine Feddersen indsendt 10 danske Ducater, i et saalydende Brev.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-15
Af mine Forældre har jeg faaet hvert Aar i min Fødselsdag en Ducat, og alle disse Ducater, vilde jeg nu saa gjerne forære til Ham, der er Fader for alle os Danske, og som de fæle Engelskmænd har taget saa meget fra. Tør jeg bede Admiralitetet være saa god at flye Kongen eller Kronprindsen disse 10 Ducater fra mig. Mine Feddersen. Hr. Greve Danneskjold Samsøe tilbudet det Skibstømmer, der kan udbringes af 25 udsøgte AlmeTræer og 194 udsøgte Bøge=Træer i Næsbyholms- og Bavelse Skove.