Københavns Adresseavis, 1772-11-24
J No. 188, var et Brev fra St. Croix. Her er et fra St. Thomas dat. 10 Febr. 1772. Den 31 Augusti om Eftermiddagen imellem 4 og 5 Slet. reyste sig her en Orkan med en N. N. D. Vind, der saaledes tiltog med Regn og Kastevinde, at det syntes at Elementerne havde forenet sig, for at opfluge os usle Kreature. Havet brusede, og Vindene susede saaledes, at ingen ventede andet end at Domme Dag var kommen. Havet reyste sig 70 Alen over den ordinaire Søebredde, bortskyllede de nær staaende Huse, og splittede dem saaledes i Stykker, at Menneskene kap kunde bierge sig. Murene under det Kongel. Proviant=Huus bleve af Søen reent fra Grunden af bortskyllede. Tagene, Bielker, Bræder fløy som Hagel i Luften. Alle Jordfrugter, saavel som Sukkere og andre Frugter ere deels af Vinden, deels af den forfærdelige Styrtregn oprykkede og bortskyllede. Biergene aftog her meget frem for paa St. Croix, hvor Landet er flakkere. J Christianstad ere ødelagte 250 Huse, foruden en ubodelig Skade paa Plantagerne, paa Kaage=Vaan og Neger=Huse. Der, saa vel som her, er en stor Mangel paa Proviant, og man befrygter des Aarsag et Oprør iblandt Negrene. Jngen Planteur kan forskaffe sine Negre FødeVahre, derfor er af General Gouverneuren paa St. Croix tilladt Told=Frihed af Proviant, som til dette Aars Udgang indføres. Alle Skibe her ere fastede paa Land, undtagen Kapt. Hansens og en Hollænder, hvis Touve holdt. Kapt. Bartholomæns, som havde indtaget sin halve Ladning af Kongens og andres Sukkere, staaer paa Sand, men haaber at komme ud igien. Paa St. Croix ere Kapitainerne Bølle, Krobbe, Lodberg Dessin, Kongens Barque, ført af Lieutenant Giønge, et Nord Amerikansk Fartøy, foruden endeel Barquer og Chaloupper alle kastede paa Land, nogle med Bugforøytet ind Toldboeden, og andre ved Veyerboden, og 50 til 50 Favne oppe i Buskene paa Landet. Paa Hr. GeheimeRaad Schimmelmans Plantage, Prinsessen kaldet, paa Vest=Enden i Friderichsstad, skal ikkun staae 3 a 5 Huse. Kapt. Kaas har 15 Mand døde, og Skibet tillige med et andet, som laae og indtog Ladning ere opkastede i Buskene. St. Enstasin skal reent være ruineret. Den 1 September var et forfærdeligt Tordenveyr, som nedslog i den Hollandske Præstes Huus, uden at giøre nogen synderlig Skade. Her ere indløbne ramponerede Skibe fra Porto Ricco, Granada, Newes og St. Eustasio. Siden Aar 1732 og 33 har man ey her fornummet saa stærk en Orkan, dog denne sidste overgaaer alle andre. Skaden paa St. Croix taperes paa 5 Millioner, og den her i Byen paa 90000 Rdlr., foruden den Skade der er skeet paa Landet. Kort sagt: de største og stærkeste Bygninger ere forvandlede til Steenhobe, og hvad Orkanen efterlod sig af Huse og Jordfrugter, borttog en heftig Styrt=Regn den 3 Septbr. Grønlændernes Børns Behandling. At det ikke er Svøb og List, Snørliver og slige unaturlige Modens Fostere, som giør vore Legemer bøyelige, smidige og rette, lærer os Grønlænderne. Naar et Barn er født, lægges det paa en Brix med et Skind under og en Pelds eller sligt over sig. Skal det bæres, bærer man det paa Ryggen, hvor Barnet sidder baade mageligt og varmt, saa at man med Forundring kan see det, endog i den stærkeste Kulde. sidde og svede meget stærk, naar ellers Amanten, faa kaldes den Pelds, som Børn bæres i, er god. Bliver de ældre, faae de Lov at krybe om paa Brixen, og brune deres smaa Lemmer paa alle de Maaner, de vil, og saasnart de begynde at gaae om, have de Friehed til at løbe og lege med deres Liige. Jblant disse findes altid nogle ældre, som giøre sig en Ære af at have Opsyn med de yndre, hvorved de fra de spædeste Aar blive vandte til at klare paa Æfarligste Steder, og hvorfra en Europæer, helst en Dansk eller anden, som ey ere vandte til Fielde, ikke kan see ud uden Hovedsvimmel. Tagen af Anmærkningerne over Crantzes Historie om Grolland, som faaes i Hr. Peldtes Boglade for 3 Mk.