JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
(Slutningen af Stykket om Kulbrændning af Tørv.) 2) Enhver virkelig Christen erkiender sin Pligt, som Jesu Tilhørende og Guds Mennesker at gjøre Guds Gierning og nidkiær at arbeide for alt godt og at ge til al god Gierning at blive mere og meere sigtiggjort. Saadan er Guds Villie os kundgjort ved Jesu Apostle. At arbeide til dette Maal først paa sig selv, og derhos at virke hvad mueligt for dertil at lede og Andre, saavidt Gud giver Leilighed; See, denne Pligt erkiender villig enhver sand J su Tiener. 3) personligen er ogsaa Undertegnede pligtig dertil, for nærværende Tid, ved at have tegnet sig for Tiltrædelse i deres Forening, der efter afg. Hr. Justitsr. Rains Jndbydelse have det Øiemeed at fremvirke alt hvad muligt af indenlandske Frembringelser. Jo bedre nu, den Jordplet og dens Gaver, Gud betroede enhver af Adams Børn, kan anvendes, efter Omstændigheder, til Menneskers Gavn, Enhvers eget Gavn og Andres med den, desto kiærere er det vist nok for den Himmelske Fader, at see nyttede de Gaver forstandigt, han nedlagde i den Jords Skiød, han skabte til Boepæl og Øveplads for Fornuftige i deres Beredel, sesdage til den Evighed, han egentlig sigter til med dem. Enhver Gud taknemlig Medvirkning dertil, er jo dog vist en Gud velbehagelig Gierning, og altsaa værdig en Christen. J nøieste Overeensstemmelse med sin Pligt at lede i Guds og Jesu Kundskab og Kierlighed og Tillid fine Medvandrende, anseer Undertegnede den Jdræt at staae, ved enhver sig bydende Anledning at virke paa Opmærksomheden til at indsee, nytte, og med Tak glædes ved Guds Barmhiertigheders Riigdom og især til at erkiende hvorledes vort Danmark er velsignet til Dens Tilfredsstillelse i det aller, allermeste som veed og føler at Gudsfrygt men Nøisomhed er en stor Vinding. Og maatte det blive en af Ufredens følger, at mange Danmark Mænd bleve i denne Henseende mere betænksomme, og med Tak og Sind til Gud, i mange Ting mere virksomme; da kan Danmarks Saar lægges, hvor haardt det end er slaget, da kan Tabet oprettes, om endog Millioners Værd, ere tabte. Da skulle Danmark have vel vundet. -Men til dette Øiemeed, gielder, at det formerede Sind til Gud begyndes af Enhver hos Den selv. Enhver enkelt Forædling er et Tillæg til den hele Forbedrings Sum, som er Guds Hensigter og som Danmark vel trængte til Af anførte Grunde har Undertegnede troet, det ikke sig uvedkommende, at føre paa Bane Ting af saadan Hensigt, helst i Øieblikke, da han ansaae dem i høi Grad som fælleds Fædrelands Anliggender. Dog før var det skeet, dersom ikke han havde ønsket og ventet efter, de heller maatte heldigere bringes paa Bane af Kyndigere i meere formaaende Stilling for Øiemeedet. Maaskee har han derved biet noget længere, end han havde burdet. Eller maaskee vovet at tale, allerede for tilig. J ethvert Tilfælde bedes om Overbærelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Om Salt af Tang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Efter Rygte skal ogsaa, for faae Aar siden, adskillige Huuskoner i Følle og Uggelbølle ved Kalløe, have pleiet af Tang Asken at uddrage og koge, om Salt eller Lage, veed jeg ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
J Egnen ved Fladstrand skal Tang Askens lige Anvendelse, efter Rygte, være almindelig, og i Bierre Herred heller ikke fremmed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Af det seeneste nu just modtagne Brev fra Hr. Korsgaard, af 8 Julii, tilføies endnu : Ved en af de gjorte Prøver havde han kun taget 3 Bordner (formodentlig 3 gode Armsuld) Tang, deraf fik han 1/2 Skp. Aske; deraf 2 Potter Salt. Paa saadan Maade kan enhver nær Stranden boende Huus kone berede uden Vognbefordring sit fornødne Salt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Paa Spørgsmaal af mig, om ikke Asken efter at Saltet er paa ommeldte Maade uddraget, mueligt kunde anvendes til Sæbelund, er velbemeldte Hr. Kors gaard saa god at svare: "Asken som har været brygget "paa, veed jeg ikke at være brugelig. Den Aske som ikke har været brugt, er god til Lund; den kan bruges til Vaskning uden Sæbe; men Luden maae giøres af fersk Vand. Den gamle Tang kan og bruges dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
J Aaret 1800 blev det samme igjen iværksat med bedre Held, saa at 30 gamle Rødeplanter eller saakaldte Moder Stokke i bedste Tilstand bragtes hertil og samme Aar blev udplantet tætendenfor Kiøbenhavn. Ved at formere og fremavle disse, havde de allerede i Aaret 1803 bragt det saavidt, at der, den Sommer, havdes det mærkværdige Antal af 30000 Planter, saa hastigt fra 30 Planter af. (See Rafns Bibliothek 24 Bind,) Saaledes maatte med meget Bekostning begyndes for fra med en henmod 30 Aar ældre Plantes Dyrkning her i Landet. Og priselig var de Foretagenders Udholdenhed. Lettere havde imidlertid Planterne kunne faaes, naar det havde været Hr. Holmblad bekiendt at i Aaret 1797 vandt Linde i Skanderborg Landhuusholdningsselskabets første Sølvmedaille for Frembringelse af 83 Pd. Krag, hos hvem endnu var en Levning fra Feilbergs Anlæg. Men man seer her af, hvor fornødent det er, at flere maae med Beredvillighed deeltage i begyndende Anlæg, naar ikke de skal staae Fare for at døe alt for let i Fødselen selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Angaaende Krapplanters Vigtighed, som Farvematterial betragtet, tillade man mig at anføre Hr. J. H.G. von Justits Ord, i hans occonomische Schrifter uder die wichtigsten Gegenstande der Stadt und Landwirtschaft. 1769 Ester Band S. 340. "Man ville undskylde min Paastand, at Farver Røde eller Krap fortiener seen fortrinlig Plads blandt Jordens Frembringelser. Blant alle Farvematerialier bliver næsten ingen brugt saa meget som den. Den røde Farve af forskjellige Forandringer i Uldmanufacturerne er ingenlunde den eneste som frembringes ved den; men man betiener sig ogsaa af den til den brune, blaae, gule, og forskiellige andre Farver. Men naar man grunder Farvekunsten, og de metalliske Tilsætninger, der bidrage saameget til at forhøie og forskiønne Farverne, som er saa kiendeligt ved høirød, før blaae og saxgrøn, saa er man istand til at andringe Kap for at frembringe alle Slags Farver. Ethvert Metal ja, næsten ethvert af de forskiellige Oplysningsmidler, der virke paa Metallerne, foraarsager, at man ved Kroppen kan frembringe en anden Farve; og da næsten ethvert Salt som bruges til Beitsningen giver Anledning igien til en anden Farve, saa gaaer Farvernes Forskjellighed, som Krappen ene kan give, langt videre end man skulle forestille sig; fordi en udeskrivelig Mængde af Metaller nes Tilsætninger til hinanden, af Opløsningsmidlerne og af Saltene, især efter de forskellige Forholde, ere muelige. Jeg i det mindste kan bevise, at jeg paa denne Maade, har frembragt over 50 Farver af Krop, af hvilke de fleste har været smukke og bestandige; ligesom for den Klap røde Farve selv er een af dem der fortrinzen staae sig baade mod Soel og Luftens Forandringer. Dette viser fuldkomment, hvor nyttigt det er for et Land, naar man viser Omsorg for at avle denne Plante selv, at Beboerne tiene selv da de penge, som ellers gaae ud af Landet for den. Saaledes omtrent ere Hr. Justis Ord i anførte Bog. Dersom han ikke syntes at være en desto mere kyndig Mand, skulle man næsten tænke, hans Berømmelser over Krappen vare vel store: Men derom kan kun den dømme der forstaaer tilgavns baade Farveriet og Chymiens smukke og vigtige Videnskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Ifølge Efterretning, om hvis Paalidelighed ikke ved kan tvivles, sælges fra en ikke stor Strækning i Holland, aarligen til Englænderne Krap for 2000000 Gylden, derter, saavidt jeg veed, ti Tdr. Guld Danske Penge, allene Krap af den Stræknings egen Avl. Og hvad det Spørsmaal angaaer, om den til Krap pens Dyrkning anvendte Jord og Umage betaler sig. svares denne Gang intet videre, da Stykket allerede er forlangt, end at den Kone som vil anvende dertil et halv Fdkr. Land i sin have, kan være sikker paa i det mindste 3 til 4 Rbs. Jndtægt deraf hvert Aars Michelsdag, naar de første 2 Aar ere forbi, og det, med mindre Arbeide end de fleste andre Haveværter. Omgangsmaaden viser Linde, overlader Planter og holder Tilsyn med Anlæggene i de første 2 Aar, hvor det i Jylland forlanges. J fraliggende Egne var det naturligviis bedst at nogle Naboer forenede sig om at giøre hver et lille Prøve Anlæg, for ikke at giøre lang Reise for en eneste lille Plet. Breve desangaaende kunde behageligen frankerte adresseseres, ligesom og Anmodninger mundtligen skee til Hr. Apotheker Faith i Randers, Linde i Skanderborg eller til Vivild Præstegaard ved Randers til undertegnede. C. N. Kracup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
J Anledning af gjorte Spørsmaale, om de Qvantiteter af hiemmevirket Salt, i Jylland, som bestemtes for at kunne æske de under 8 Junii efter Tilladelse af en agtbar Mand her i Stiftet udsatte Præmier, bekiendtgiøres herved: at isteden for 2 Præmier a 100 Rdr. bestemmes 4 dito a 5 Rdr. Og at isteden for alle Præmierne leveres Sølv Bægere til lige Værdie om saadanne hellere ønskes; samt at Præmierne udbetales saavel for Salt virket af Saltand; som af Tang, men da, saavidt vides, Tilvirkningen af Tang Salt fordrer meest Umage, saa bestemmes af dette til enhver Præmie omtrent en Trediedeel mindre end af Sandsaltet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Skulle nogen anden Saltvirkningsmaade blive bekiendt og brugt, da vil enhver saadan komme i lignende forholdsmæssig Betragtning til Præmierne. De udsatte Præmier ere: 4 Præmier a 5 Rdr. eller Sølvbægere af lige Værdie, for de 4 første, tilbørligen beviiste Anmeldelser af Tangsalt 2 Tdr. ell. 16 Skpr. Sandsalt 3 Tdr. ell. 24 Skpr. 2 Præmier a 8 Rdr. eller Sølvbægere af lige Værdie, for de 2 første, tilbørligen beviiste Anmeldelser af Tangsalt 28 Skpr. Sandsalt 40 Skpd. 1 Præmie a 12 Rdr. eller et Sølvbæger af lige Værdie, for den første, tilbørligen beviiste Anmeldelse af Tangsalt 40 Skpr. Sandsalt 52 Skpr. 1 Præmie a 15 Rdr. eller 1 Bæger af lige Værdie for første, tilbørligt beviiste Anmeldelse af Tangsalt 48 Skpr. Sandsalt 60 Skpr. 1 Præmie a 200 Rdr. eller 1 Bæger eller Kruus af lige Værdie, for første, tilbørligt beviiste Anmeldelse af Tangsalt 64 Skpr. Sandsalt 80 Skpr. Anmeldelserne maatte behagentligen være bevidnede af et Par Mænd eller Koner, som kunne bevidne, paa Ære, og Samvittighed, at de veed, den anmeldende har virket Salt, saa meget, at de ansee den angivne Mængde for rigtig, at de selv have seet hos den, de 2 Trediedeel af det anmeldte og veed det er virket hos den Selv. Der fordres ikke, at de skal bevidne at have seet det heele Qvantum fordi det skal staae enhver frit for, at sælge i store og smaae Qvantiteter, efterhaanden, som den finder Leilighed; saa Jngen skal behøve at holde sammen alt det virkede paa engang, for at lade det syne, og da det ville medføre megen Tidspilde og ideligt Tilsyn, for enhver Kogning at kalde Naboerne, saa fordres ikke Be ikke vil paalægge den Vindskibelige alt for tvungen Forstemmelserne nøiere end anført er, da Vedkommende pligtelse. Men paa ommeldtes Vidnesbyrd maatte tillige være paategnet, en nærboende Embedsmands eller Herregaardseiers Vidnesbyrd om, deels at den Anmeldendes Vindskibelighed i denne Sag er den bekiendt, deels at de Bevidnende ere troeværdige Folk, deels at den Selv har seet en Qvantitet af Saltet, som ønsktes benævnet. Da formodentlig hvidheden og Skarpheden vil findes forskellig, ønskes fra ethvert Sted 3 Prøver af bedste, rigeste, og middel hviidhed; og gierne ønskes tilføiet, hvor meget af hvert Slags den har havt. J Tilfælde af flere indløbende lige Anmeldelser paa eengang, vil disse Omstændigheder komme i Betragtning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Anmeldelserne er Hr. Apotheker Køster i Aarhuus saa god at modtage, indtil October Maaneds Udgang, bedes frie tilsendte, men derimod skal Præmierne i December blive portofrie tilsendte dem, samme kan tilkomme. Vivild Præstegaard ved Randers, den 25de Julii C. R. Krarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Mangelen paa Tilførslen af Steenkul mon den kan afhielpes her i Landet Selv eller Mon slet intet kan giøres for at raade Noget Boed paa Savnet deraf Først: Mon denne Mangel er saa betydelig, at den Sag fortiener, stort at omtales, Svaret paa et saadant Spørsmaal troer Forfatteren først at skylde sin Læser. J Aarene 1804, 1805 og 1806 veed jeg, fra en Afgangne Hr. Justitsraad Committeret C. G. Rafn, at der i Kiøbenhavn og Helsingøer allene er indført og fortoldet aarligen, de 2 Aar noget over, det ene Aar lidet under, 180,000 Tdr. Steenkul, fra England og Skotland. Regnes hertil, hvad fra Bornholm, Fær verne, og, venteligen, ogsaa fra Skaane er kommen, og dertil endnu hvad Danmarks øvrige Byer have modtaget; Saa synes det at være for lidet, dersom man antager Jndførselen for To hundrede Tusende Tønder Steenkul Disses meeste Anvendelse er jo deels paa Smedenes Værksteder, deels ved adskillige andre Slags Næringsbrug da det nok ikke er meget deraf, som maaskee enkelte Steder kan anvendes paa Skorsteene eller i Kakkelovne. Skulle da nu, formedelst Steenkullenes Udeblivelse, Værkstæderne være kolde? Næringsbrugene ligge? Hvor bedrøvelige ville deraf Følgerne blive, Men Brændselet kan Haandværkeren ikke selv fremvirke, det maa føres ham; Tunkt nok for ham, naar dets Priser blive alt forhøie, og Tungt nok for dem, han arbeider for, at hans Arbeiders Priis maa stige i samme Forhold. Men savnes Brændselet ganske eller slipper for tidligt, hvad bliver der da baade af ham og hans Kone og Børn og hans Arbeider, som andre trænge til Det synes derfore at være en Mangel, som det maatte ønskes mueligt at afhielpe, eller dog hielpe paa, det mankunde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-30
Det synes venteligt af den viiste Tankemaade hos Danmark Mænd, at Alle De, der kan, vist nok vilde, dertil, række hinanden broderlige Hænder; til at forebygge, saavidt mueligt, Sukke over det, at vi, ikke i Aar, som sædvanligt, have sendt tree Tønder Guld eller vel mere, til England for Steenkul. Saa meget da, til Svar paa det Spørgsmaal, om denne Saa er vigtig nok, til, at burde føres til Orde, som Almeensag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Indenlandsk. Man har i Kbhvn de sikre Efterretninger: at Premierlieutnant Donner har paa Elben gjort en betydelig Prise, som kom fra Helgoland og alt Lieutnant Kloumann, ligeledes har taget paa Elven 5 Skibe, hvoraf de 4 kom fra Helgland med engelske Fabrik, og Kolonialvare og den 5te var ladet med Provisioner, bestemte for Helgoland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Ved Nyborg ligge 2 engelske Orlogskibe, en Fregat, en Brig, en Kanonschalouppe og 2 armeerte Jagter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Paa Kiertemindebugten ligger en engelsk Orlogsbrig og ved Sprogøe en Fregat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
En langvarig Kanonade er den 27de Julii hørt ved Kallundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Den af Lieutnant Wulff tagne engelske Orlogsbrig, the Tickler, er nu i complet seilfærdig Stand. Samtlige Herrer Officerer af Avantgarden gave nyelig deres værdige Chef, Hr. Generalmajor Ewald et Middagsmaaltid og Bal paa Hirschholm Slot. Middagstallet, som ingen uden dette Officeercorps toge Deel i, bestod af 100 Couverts og blev holdt i Riddersahlen. Ved Bordet blev frembragt Skaaler paa vor elskede Monarks og Gemahlindes Velgaaende, en lykkelig Krig, vore Vaabenbrødres Held i Norge og endelig paa Avantgardens almindelig agtede Chef Generalmajor Ewalds vedvarende Sundhed. Glæden forskiønnedes om Aftenen ved mere end 200 Damers og de anseeligste af Egnens Beboeres Nærværelse. Ballet var overmaade glimrende og Selskabet forblev samlet til næste Morgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Kongen af Sverrig har ved Landgangen ved Abo været selv med, ombord paa Krigskibet Amadie. Statssecretair Baron Wetterstedt var ogsaa fulgt med derhen. Efter det mislykkede Forsøg tog Kongen strax igien tilbage, og det hedder, at han for nærværende Tid er i Skaane. Efter Reisendes Beretning skulle de i Beltet stationerede engelske Krigskibe have gjort Jagt paa et Par svenske Fartøier; enten det er skeet af Feiltagelse, eller det er Tegn til Uenighed mellem begge Magter, vides ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Bornholm den 20de Julii. Bornholmerne leve endnu i Roe for Fienden. Man har seet enkelte Linieskibe at passere Bornholm Øster efter; men man har ogsaa der kunne tælle, at ligesaa mange ere gaaede tilbage, igien. J samlede Divisioner har de ei været. Der ere ellers passerede mange engelske Handelskibe forbi Bornholm til svenske Havne, og efter den Gisning man kan giøre, maae der endnu være omtrent 200 som ligge til Retour. Af de mange svenske Krigskibe har man ikke øinet noget fra Bornholm. Mueligt Admiral Ceder strøm maae have andre Beskjæftigelser. To engelske Orlogskibe afsendte først i Julii om Natten nogle Baade til Landet. De løb langs ned til Gudhiem; men paa Vagternes Anskrig, og da Alarmtrommen rørtes og de mærkede at det aarvaagne bornholmske Militaire vare paa sin Post, stak de bort igien. Havde de ikke ilet saastærk paa deres Tilbagetog, kunde de have faaet nogle velmeente Kugler fra Batteriet til Afskeed; og havde de kommer i Land vare de alle blevne omringet og tagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Forsvarsforanstaltningerne paa Bornholm ere saa gode og Folkets Stemning saaledes at man der ikke frygter en endog temmelig overlegen fiendtlig Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Helsingøer den 25de Julii. J Eftermiddag slagrede de histovre liggende eng. Kriskibe. Man har gjort den Gisning, at de mueligt have feiret den af Røverregieringen med den spanske Nation, eller rettere med nogle af sammes Misfornøiede, sluttede Fred eller Forening. Morgenen til d. 25de havde nogle Slupper fra de ved Kullen liggende Krigskibe, vovet sig ind ved Hornbe- og der bortsnappet en tom Galease eller Smakke, fra Kiøbenhavn, som skulle laste Brænde. Denne gamle Skude ligger nu ved Siden af en Fregat dernede. J Dag jordedes den afdøde Prem. Lieutn. A. C. Lütken. Et ualmindeligt, uindbudt, stort Liigfølge af Stadens første og agtværdige Embedsmænd, med flere agtede Mænd af alle Stænder, hædrede sammes Jordefærd. Søeofficerer bare Liget saavel ud af Huset som ogsaa paa Kirkegaarden ind til Graven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Helsingøer den 28de Julii. Hs. Majestæt Kongen ankom hertil i Forgaars Nat Klokken 12 og Kl. 6 næste Morgen forkyndte Festningens Kanoner Allerhøistsammes Ankomst paa grønne have. Kronens Regiments 3de Batailloner og det norske Livregiments Bataillon mynstrede, og hørtes Kongen undertiden sige: "Det var godt Karle. "J have gjort det ret godt." Mynstringen var her til Ende Kl. 10. Efter en liden Frokost i Skyggen under aaben Himmel tog Hs. Majest. til Kronborg. Det militaire Artill, gjorde nogle Kanonøvelser og gav endeel Skud af Søen til; det borgerlige Artilleriekorpses Kanonøvelser bleve ogsaa paa de af det besatte Batterier taget i allernaadigst Øiesyn. Alt vandt allernaadigst Tilfredshed. Kl. 12 gik Touren af Strandveien til og ud forbi Kronborg Geværfabrik, hvor det nye Batterie og opkastede Skandser toges i Øiesyn. Efter Tilbagekomsten Kl. 2 1/2 holdtes Taffel paa 44 Couverts, derefter tog Hs. Kongelige Majestæt om af Strandgaden for at besee Byens Batterie og derpaa begge uden Byen, Smedehaugens og Skandsøers Batterier, som alle 3 besættes af det borgerlige Artilleriekorps. Paa det sidste opholdt Hs. M. sig længst; derfra gik Reisen til Fredensborg, hvor han forbliver Natten over for i Morgen at holde Mynstring over Husarregimentet. Under Kongens Afreise fra Kronborg fandt nogle Slaver Leilighed til at tage en under Fæstningen liggende Sluppe, den de hastigst stak i Søen og roede til Søes med. 8 som alle havde kastet deres Trøier pare sprungne i Baaden, flere ville have været med, men de første vilde ei, for ei at giøre Ophold, tillade flere at gaae med. 2de Sønner af en til Festningen henhørende Embedsmand, som havde badet sig i Søen, vare i Sluppen og paaklædte sig, disse toges med og ved deres Skrig truedes med at kastes i Søen. Jmidlertid blev en Styrmand paa Kapercamitain Wulsfiens Galease, som saae neden for Kronborg, gjort opmærksom saavel ved Børnenes Skrigen, som de Uforvantes plaskende Roening, og besluttede at sætte efter den, ved Anstrængelse naaede han den ogsaa og bragte den med Deserteurerne tilbage. Nogle Minuter, seenere havde det været for sildigt. Militairet paa svensk Side faaes tydelig. Sagen blev anmeldt for Kongen endnu før Afreisen. Jdag tog Kapercapitain Wullffen atter 2 svenske Steenkulsbaade lige under svensk Land i Aasyn af de Militaire.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
I Gaar kom en Parlamentainbaad fra Helsingborg, som mødtes i Sundet og bragte 3 Passagerer hertil, blandt samme en meklenborgsk Baron Hacke. De kom fra Gothenborg, og sagde at der var ingen Engelske. En Kiøbenhavns Kaper, som den 24de gik fra Beltet hid, beretter, at samme Dag gik nogle og 50 Koffardiefarere under Convol af 4 engelske Krigskibe igiennem Beltet til Østersøen. Her igiennem. Sundet kommer nu neppe nogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Aalborg den 2den August. Den 27de Julii blev her indbragt som Krigsfanger, svenske Fiskere, som skal være tagne tæt uden for Fladstrand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Den 29de Julii blev ligeledes hertil indbragt den for sin nedrige Adfærd mod de stakkels Beboere paa Nexelgen bekiendte svenske Kapercapitain Olef Norrin, tilligemed 2 Styrmænd og 17 Matroser, som uden for Fladstrand ere tagne af dem bhvnske Kapercapitain Duus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Samme Dag blev ligele des indbragt 1 engelsk Matros, som efter Attaqven ved Løkken er funden paa et af de der liggende Kornskibe, Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Da Gud naadigen, har forundt os den Opmuntring i Livet at turde tænket os et ikke ganske lidet Antal at Høie og Ærede Velyndere, Slægtninge og Venner af begge Kiøn i forskjellige Landets Egne, med Bevaagenhed og Venskab deeltagende endog i vore huuslige Glæder, saa give vi os i Mangel af Tiden i disse Øieblikke til Breve den Friehed at anmelde paa nu brugelig Maade, at Gud i Gaar Morges Kl. 2 har betroet os en nye Datter, Thomine Petra Sophie. Vivild Præstegaard, den 1ste August 1808. ærbødigst paa min Kones og egne Vegne. C. N. Krarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
At min kiære Søster, Frue Kammerherreinde Karen Basse Adeler fød Fønss paa Hindsgaul, sidste 26 Julii om Morgenen Kl. 8 1/2, har omskiftet Tiden med Evigheden, i hendes Alders 62 Aar, det anmelder jeg sørgeligst for den afdødes sal. Mands og vore egne samtlige Paarørende, Slægt og Venner, forsikret om deres Deeltagelse i min billige Sorg. Løvenholm, den 29de Julii 1808. Fønss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Prædikanterne paa 8de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Høimæsse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Hertel, Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Udenlandsk. Frankrig. Saasnart man i Madrit erholdt Efterretning at Kong Joseph havde betraadt det spanske Gebeet, skal, efter vore Blade, denne lykkelige Begivenhed være bleven forkyndet i Madrit ved Artillerie salver og Ringning med alle Klokkerne. Til Burgos indtraf H. Kath. M. den 14de Julii, hvor han blev modtagen med almindelig Glæde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Den persiske Gesandt Asker Chan er med et følge af 40 Personer ankommen til Paris. Hr. Jaubert, Hs. M. Keiserens Tolk og den franske Viceconsul i Bagdad, Hr. Otrey, vare nogle Dage i Forveien reiste ham imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Den 19de Julii blev Keiserens Statue bragt op paa Triumphbuen paa Carouselpladsen. Den skal staae paa Vognen, og er ligesom Figurerne af begge Seiersgudinderne, der paa begge Siderne holde Hestenes Tøiler, af forgyldt Blye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Tydskland. Fra Cassel skrives under 21de Jul. Et nu nyelig udkommen Decret indeholder Udskrivningen af 12000 Conscribeerte for Aaret 1808. 9000 er bestemt for den active Armee og 3000 for Reservearmeen og er tillige fastsadt, paa hvilken Maade Udskrivningen bliver inddeelt blant Departementerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
Fra Magdeburg og andre Stæder i Kongeriget er alt ankommen Conscribeerte hertil, som ere blevne indqvarterede her.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-03
For nærværende Tid beboet Kongen Slottet Napoleonshøbe, og vil, som det hedder, med det første reise til Paris.