Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-08
Udenlandsk. (Fortsættelse af den nye franske Constitution.) 37) Ti Dage efter at et Decret er udfærdiget af det lovgivende Korps, bliver det offentlig bekiendtgjort af den første Consul, hvis det ikke i denne Mellemtid er forelagt Senatet, som constitutionsstridigt. 38) Det lovgivende Korps og Tribunatet bliver ikke fornyet første Gang førend i Aaret 10, eller 1801. Fierde Afdeeling. Om Regieringen. 39) Regieringen er betroet 3 Consuler, som udnævnes paa 10 Aar og igien kunne vælges. Enhver af dem vælges i Særdeleshed med den skilnende Egenskab som 1ste, 2den og 3die Consul. Den 3die bliver kuns udnævnt paa 5 Aar første Gang. For denne Gang er (af de lovgivende Commissioner, General Bonaparte (eenstemmig) valgt til første, Borger Cambacerer til anden og Borger Lebrun, Medlem af Oingsraadets Commission, til tredie Consul (hver med 21 Stemmer.) 40) Den første Consul har særskilte Functioner og Attributer, hvori han i Nødsfald kan for Øieblikket afløses af en af hans Kolleger. 41) Den første Consul bekiendtgiør Lovene, udnævner og afsætter efter Behag Lemmerne i Statsraadet, Ministrene, Ambassadeurerne og andre Over-Agentere paa fremmede Steder, Officererne ved Land= og Søemagten, Medlemmerne i Local=Administrationerne og Regieringscommissairerne ved Tribunalerne. Fremdeles udnævner han Kassationsdommerne, alle Criminal- og Civil=Dommere, dog uden at kunne igien afsætte dem. 42) Ved de andre Regierings=Acter have den anden og tredie Consulen raadslagende Stemme, undertegne Registeret, og kunne, om de ville, skrivtlig tilføie deres Meeninger. Dog gielder den første Consuls Beslutning. 43) Den forste Consuls Gehalt er i Aaret, 8 500000 Livres. Hver af de andre faaer en tredie Deel, eller 150000 Livres. 44) Regieringen foreslaaer Lovene og vaaget over deres Fuldbyrdelse. 45) J Overeenstemmelse med de aarlige Finantslove har Regieringen Direction over Statens Jndtægter og Udgivter. Ligesaa har den Opsyn over Mynten. 46) Stifterne og de Medskyldige i Conspirationer mod Staten kan den udstæde Arrestbefaling imod. Men naar disse ikke 10 Dage efter deres Arrestering enten ere satte i Friehed eller under Rettens Tiltale, saa har den Minister, som har undertegnet i Arrest=Ordren, gjort sig skyldig i vilkaarlig Heftelse. 47. Regieringen sørger for Statens indvortes Sikkerhed og udvortes Forsvar. 48) Den mobile Nationalgarde staaer, under dens Bydende; men den sedentaire er kuns underkastet Loven. 49) Regieringen underholder de uden undske politiske Forbindelser, underhandler og sluttet alle Freds=Alianz=Handels- og andre Tractater. 50) Disse Tractater, saavelsom Krigs=Erklæringer, blive foreslaaede, discuterede og decreterede ligesom Love, kuns skee Discussionerne og Deliberationerne, naar Regieringen forlanger det, i Løn Kommitteer. 51) Jngen hemmelig Artikel i en Traktat maae kuldkaste en offentlig Artikel. 52) Under Konsulernes Bestyrelse udkaster et Statsraad Planen til Lovene og Forordningerne og bæver opkommende Vanskeligheder i Administrationen. 53) Af dette Statsraad tages altid de Talere, som (Art. 28. føre Ordet for det lovgivende Korps. Til at forsvare en og samme Lov maae aldrig sendes over 3 Talere. 54) Ministrene sørge for Lovenes og Forordningernes Udførelse. 55) Jngen Regierings Alt er gyldig, førend den er undertegnet af en Minister. 56) Den offentlige Skat administreres af en af Ministrene. Men han kan intet udbetale, uden a) i Kraft af en Lov, bei Kraft af en Regierings=Beslutning, og c) efter et at en Minister undertegnet Mandat. 57) De detaillerede Regninger over enhver Ministers Udgifter skulle offentlig bekiendtgiøres. 58) Til Statsraadet og Ministre kan af Regiering allene vælges Borgere, hvis Navne ere indskrevne paa National-Listen. 59) Localadministrationerne, hvilke oprettes for enhver Meenighed eller større District; ere Ministrene underordnede. Til at blive Medlem af samme, udfordres, at Subjektets Navn maae være indskrevet i en af de i Art. 7 og 8 bestemte Lister. Femte Afdeeling. Om Tribunalerne. 60) Enhver Meenighed har en eller flere Fredsdommere, som umiddelbar vælges af Borgerne paa 3 Aar. De res Hovedforretning bestaaer i at stifte Forlig imellem Parterne. Naar dette ikke lader sig giøre, indbyde de dem, til at lade Voldgiftsmænd dømme imellem dem.