Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-01-17
Ved Fyenboe Landsting Onsdagen den 20de December. 1797 bleve følgende Domme afsagte: 1) Nr. 2. af 26 April 1797, Vertshuusholder Knud Hansen, i Assens med flere Arvinger efter afgangne Forpagter Lars Horne (b. f.), contra Enkefrue Grevinde Ahlefeldt Laurvig, Under Skiftet efter afgangne Lars Horne Forpagter paa Bierebyegaard paa Langeland, haver Grevinde Ahlefeldt Laurvig som Besidder af Stamhuuset Lundsgaard, paastaaet afleveret de tilbagestaaende Regnskaber fra 1 Maji 1774 til 1 Maji. 1783, i hvilken Tid Horne har været Forvalter ved bemeldte Lundsgaard; men da hans Arvinger nu have uægtet sig dertil forpligtet, deels anseende Frue Grevinden som uberettiget til, at kræve disse Regnskaber, som formeentes at høre under den afdøde Grev Ahlefeldt Laurvigs Boe, da Greven havde antaget Horne som Forvalter, og deels fordi nu saa lang Tid var hengaaen, endog efter at Horne var bleven demitteret fra sin Forvaltertieneste, og forundt en Forpagtning paa Langeland, saa er denne Sag henviist fra Skifteretten til Afgiørelse efter lovlig Omgang ved Retterne. Ifølge Lovens 1, 2, 21, er derefter anlagt Sag ved Winding, Bierge, Ansum Herreders Ting, hvorunder Lundsgaard henhører, og inden fornævnte Herredstings Ret er, af Herredsfoged Jvarsen, den 19de Septbr. 1795 dømt: at Forvalter Hornes Arvinger bør een for alle og alle for een, inden 4 Uger efter Dommens Fortyndelse, til Frue Grevinde Ahlefeldt Laurvig at aflægge ordentlig Regne skab fra 1 Maji 1774 til Aarsdagen 1783, og i Mangel deraf at betale efter de 3de af Hornes Eftermænd afgivne Regnskaber, fra 1 Maji 1783 til 1 Maji 1784, for ethvert af de manglende Regnskaber, af deres Arv efter Horne, saavidt strække kan, alt under Lovens videre Tvang. Processens Omkostninger ophæves, efter Opreisning, og forundt Benesicium paupertatis, have Hornes Arvinger paaanket denne Dom for Landstinget ved Stevning af 17 April 1797. Landsdommerne have funden det beviist, at Frue Grevinde Ahlefeldt Laurvig efter hendes afgangne Fader, Kammerherre Jens Juel, blev Besidder af Stamhuset Lundsgaard, af hvilken Aarsag hendes da levende Mand, som Boens Værge, antog Lars Horne til Forvalter ved Lundsgaard, og ved Justrup paalagte ham, aarligen at aflægge Regnskab. Det bliver altsaa uden for al Tvivl, at Grevinden efter sin Mands Død, som vedblivende Besidder af Lundsgaard, var berettiget til, at fordre Regnskab af den, der ved samme Gods havde været Forvalter, naar denne ei endnu havde aflagt Rigtighed, for samme, eller med Beviis fra Greven kunde oplyse, at han intet skyldte for hvad ham ved Lundsgaard havde været anbetroet, eller den tilbagestaaende Rigtigheds Aflæggelse var af Greven bleven ham eftergiven. Da det nu under Sagen er tilstaaet, og deels oplyst, at Horne er for de forstevnte Aar har afleveret sit Regnskab, som ved Grevens Jnspecteur var bleven ham krævet, efterat han havde forladt Forvalter=Tienesteen, og bleven Forpagter paa en af Grevens Gaarde paa Langeland, og hvortil af Horne har været forfattet Concepter, der til Eftersyn vare af ham blevne leverede til Inspecteuren, men igien tilbageleverede, og følgelig virkelig maae være til i hans Stervboe, og Lovens 32127 Art. vel fastsætter en vis Tid, da Regnskabet bør aflægges, og bestemmer en vis Tid, inden hvilken de fornødne bemanglinger bør skee naar de skal ansees gyldige, men derved ingenlunde er præscriberet Forpligtelsen at aflægge Regnskab, i hvor lang Tid end dette kan være bleven forsømt, saa kunde L. Horne aldrig blive frietagen for, at efterkomme denne sin forsømte Pligt, i hvis lang Tid end er hengaaen, inden samme er bleven opfyldt, og følgelig ei heller hans Stervboe eller Arvinger frietages herfor, og det deraf flydende Ansvar, men ere pligtige at aflevere samme til Grevinden som LundsgaardsBesidder. Derimod kan ei antages, at et seenere af efterkommende Forvalter aflagt Regnskab for Lundsgaards Jntægter, skulde være en bestemt Regel for hvad som i de forbigangne Aaringer af Forvalter Horne kan være oppebaaren, eller igjen havt til Udgift. Thi blev af Hr. Etatsraad Koefoed, Hr. Landsdommer Bendz og Hr. Kammerjunker Benzon kiendt saaledes for Ret: Afgangne Lars Hornes Stervboe og Arvinger bør, inden 3 Maaneder fra denne Doms lovlige Forkyndelse, og under Mulct af 1 Rd. til Tullebølle Sogns Fattige paa Langeland, for hver Dag dermed længere forhales, og under Rettens videre Tvang, at aflevere til Enkefrue Grevinde Ahlefeldt Laurvig behørig Regnskab for Lundsgaards Gaard og Godsets Jndtægter og Udgifter fra 1 Maji 1774, indtil 1 Maji 1783, den Tid bemeldte L. Horne har staaet i Tieneste samme Sted som Forvalter. Denne Processes Omkostninger ophæves ved begge Retter. 2) Nr. 1 af 25de October 1797, Kammerraad Hans Bagger paa Brahesholm, contra Andreas Lerke i Kiøbenhavn (b. f. Som indsat Executor ved et af afdøde Vintappersvend, Christian Bagger i Kiøbenhavn den 4de Maji 1790 forfattet, og den paa følgende 3 Junii af Kongen confirmeret Testammente, paakrævede Examinatus Jurts Andreas Lerke, til den Afdødes Stervboe dennes Møderne Arv, 1000 Rd., som endnu indestod hos hans Fader, Kammerraad Hans Bagger paa Brahesholm i Fyen, men denne nægtede at udlevere samme, paastaaende, at hans afgangne Søns Testammente var aldeles ugyldigt, baade i sin Realitet og Formalitet, siden han hverken som Mindreaarig uden Curator Samtykke kunde giøre Testammente eller som Søn forbiegaae sin Fader, som Livsarving, efter Loven retmæssig Arving; ligesom ei heller Testammentet af hans Søn selv var underskrevet eller forseglet, eller for ham oplæst. Efter erholdet Bevilling, paa ustemplet Papiir herom at udføre Sag, og befalet frie Procurator, er Sagen anlagt og udført ved Baag=Wends Herreds=Ting, hvor Kammerraad Bagger, efter udtagen Contra=Stevning, ei allene har paa staaet Testammentet anseet som ugyldigt, men endog, om Testamentet skulde antages, gjort en Contra=Regning, hvorved han for Koft, Logis, Jnformation, og Klæder til sin Søn, imedens han var hiemme i Faderens Huus, og for nogle betalte Regninger siden efter, beregner sig langt meere tilgode, end de paakrævede 1000 Rd., og formeener derved at kunne liqvidere disse. Sættedommeren Byefoged Bluhme af Middelfart (nu i Kierteminde) har den 28 April 1797 dømt at Kammerraad Bagger bør, til Andreas Lerke, som Excentor Testammentii efter afgangne Viintappersvend Christian Bagger, udbetale dennes Møderne=Arv 1000 Rd., med Rente 4 pro Cento fra 11 Junii 1795 indtil Betaling skeer. Processens Omkostning ophæves.