JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-11
Flensborger Muur- og Tagsteen er at faae hos Kjøbmand Brodersen paa Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-11
Gode Sættekartofler anvises tilkjøbs fra Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-11
Natten til den 1 April har en dumdristig Tyv bortstiaalet i mit Huus's øverste Stue et Sølv Lomme-Uhr med tvende Kasser og Navnet Withe London, paa Uhrets Clobenen var anbragt en ualmindelig stor rød Steen, Værkets Piller ere runde, Pendanten var af Facong med gamle Withes Uhre, og Viserne ere gjennembrukne og forgyldte efter gamme engelsk Facong. Tillige var en stor flættet Sølvkjæde ved Uhret. Skulle Nogen forevise eller falbyde dette Uhr, bedes dem anholdt og mig det tilmeldt, som derfor betaler en passende Doucer. Faaborg d. 3 April 1815. J P. Bruun, Snedkermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-11
Da jeg Undertegnede forendter Boepæl og Opholdsted den 1 Mai d. A., saa vilde Den eller De, som enten mundtlig eller skrivtlig havde Noget at afgjøre med mig efter den anførte Tid behagelig adressere dem til Skaarup pr. Svendborg. Odense den 28 April 1815. Bondesen, Landinspekter. Nylig er hertil kommet en Ladning fra Engelland, bestaaende af beste Steenkul, Slibestene Porcellain, grön Vitriol, Blehvidt, Hagel, beste engelsk Ost, m.m., som sælges til billigste Priser af Odense den 18 April 1815. Andrup & Petersen, At jeg er flyttet fra Nedergade og til Overgade, lige for Mynterstræde i No. 49 Litr. A., bekjendtgjøres for dem, som vilde unde mig deres Arbeide. stiansdahl hos J. Søefeldt, Kobbersmedmester. Overfødte Sviin og Stegegrise som og god Brød ung i tønder og Skjeppeviis, kan daglig bekommes paa Chri Rye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-11
Til Efterretning for dem, som maatte ønske at levere vest for Kavalleriet til den Kongelige Remonte-Kommission, bekjendtgjøres herved: at de behøvende Heste kunne leveres i Siælland, Fyen Langeland, kalster, Børn og Jylland, paa hvilket Sted Leverandørerne finde det for dem at være beqvemmest, under følgende Betingelser : 1. Størrelsen af Rytterhestene maae ikke være under 10 Qvarteer, og af Dragon eller Husarhestene ikke under 9 Qvarteer, 4 Tommer, sjællandsk Anlæg Maal. 2. Hestene maae ikke være under 5, og ikke over 6 Aar gamle 3. Hestene maae alle, uden Hensyn paa Kouløren, være af god Skabning, fri for alle synlige eller væsentlige Feil og af en saadan Beskaffenhed, at de i alle Henseender kan, efter Kommissionens Skjønnende, ansees for tjenstdygtige. Til den Ende maae de være vel opsatte, vel sluttede, for til ikke lavere end bag til; de maae have en lige Ryg, intet afhængende eller spids Kryds, flade, stærke og rene Been, som hverken staaer for meget ind ad udad, under eller fra Kroppen. Fodskiftet maa være ligelet, kraftfuld, hverken for snævert, skrævende, meiende eller kastende. 4. Tilbuddene om Leverancer af Remontheste, maae snares mueligt indsendes til mig, Remontekommisonens Præses, Kammerherre og Oberst von Thienen i Kiel, og tydelig og bestemt angive hvormange Rytter, Dragon eller Husarheste enhver Leverander især maatte ønske at levere, samt paa hvilket Sted til hvilken Tid, og for hvilken nøieste Priis for at Kontrakter dernæst, i Tilfælde af allerhøieste Approbation, kunne afsluttes medde Leverandører, hvis Tilbudde ere af den Beskaffenhed, at de kunne overdrages en Leverance.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-11
J den Kongelige Remonte=Kommission, den 26 April 1815, v. Thienen. Castensehjold. Lund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-11
Min Eiendoms og iboende Gaard i Thorup Bye, Allerup Sogn, er underhaanden at faae tilkjøbs; Gaarden er godt bygget, staaer for Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. 1 Skpe 1 Alb. : til Gaarden er omtrent 4 til 56 Tdr. Sædeland af bedste Jorder som ligger tæt ved Gaarden; af Skov og Mar bund er omtrent 20 Tdr. Land, tilligemed en Deel Overskov af Ege og Elme, samt overflødig Gjerdselskov og noget TørveskjætThorup den 20 April 1815. H. Madsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-11
Jeg Undertegnede modtager jo før jo kjærere skikkelige Folke Børn, saavel Drenge som Piger, til at informere i Læsning, Skrivning, Strikning og Linnedsyening, i hvilket jeg skal gjøre mig al mulig Flid, og være saa billig som muelig Odense den 24 April 1815. A. C. Raun boende paa Sortebrødre Kirkegaard hos Smedemester Carl Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-11
Til underretning for mine ædle Bekjendtere og Venner, samt Enhver, som vil forunde mig nogen Fortjeneste udi Guldsmed Professionen saavelsom og at udhugge Mindeskrivt paa Gravstene over deres kjære Afdøde, tjener dette Avertissement, at jeg er flyttet til Nedergade udi Huset No. 682. for Oprigtighed udi mine Forretninger skal min forhen ført Vandel og mine graae Haar være Borgen. Th. Schiellerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-11
Jeg Undertegnede, som i en Tid har været boesat i Odense som Uhrmager, anbefaler mig til Enhver her paa Landet, saavel med forfærdigelse som Reparation af alle Slags Stue Taffel- og Lommeuhre, med den Forsikring: at behandle Enhver, som vil betroe mig deres Arbeide, paa den reelleste, bedste og billigste Maade. - Rudkjøbing d. 2 Mai J. A. Adamp, Uhrmager. W. Fiin Kaffe, Citorie, Kandis, Sirup, m.m., er at bekomme for billig Priis hos J. B. Warnburg Onsdagen den 17 Mai om Formiddagen Kl. 9 bliver, formedelst Forandring af Boepæl, i Gaarden No. 231 paa Vestergade, efter Eierens Forlangende, holdt offentlig Auction over adskillige Møbler og Effecter, saasom Chatoller, Dragkister, en stor jernbeslagen Kiste, Sophaer, Stole, Borde, Skabe, Speile, 4 gode Topsenge med Omhæng, en dito Jernseng til een Person, Sengeklæder til 11 Senge deels meget fine med Duun, deels gode Folkesenge, 3 Dosin fine engelske sølvpletterede Lysestager, en stor Deel Kjøkkentøi, saasom Kobber=Tærtepander, Kasseroller og Suppekjedler, endeel Porcellain, 3 Kobberkjedler paa 1 Tønde, nogle Skippund gammelt Jern, nogle hundrede Pund Riisengryn med meget mere; hvorover trykte Fortegnelser 8 Dage forud kon bekommes hos Jukassator Lakfabrikeur Meyer og paa Auctionsstedet; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 17 April 1815. Bendz. Endvidere bliver paa Auctionen den 17 dennes bortsolgt er komplet Theestell af fiint Kjøbenhavns Porcellain, nogle gode Krølhaars=Madratser, og en 3 a 4 Lispund nye Gaasefyld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-11
NB. Ovenmeldte Auction bliver udsat til Torsdagen den 1 Juni, da Katalogerne 8 Dage forud kan bekommes. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-11
Fredagen den 26 Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver efter Magistratens Foranstaltning foretaget offentlig Auction paa afg. Kammerherre Bülow, Kommando i Søe Etaten, hans havte Boepæl i Overgade No. 13 her i Odense over forskjelligt Løsøre, bestaaende af: Sølv, Linned, Sengeklæder og Sengestæder, Speile, Glas og Porcellain, en betydelig Samling af gode store Kobbere i Glas og Ramme, et smukt indrettet Skriverbord, et godt 8 Dags Stue=Uhr, Skabe, Stole Borde og andet meere, en stor Jern Kakkelovn med Tud og Tromle, Kobber, Messing, Tin= og Træetøi, m. m.; hvorover trykte Fortegnelser 8 Dage før Auctionen kan faaes hos Kasserer Hansen udi Fattigvæsenets Gaard. Odense den 1 Mai 1815. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-11
Et Partie nye hjemkommen gullandsk Steenkalt i Forstaaer, tilligemed endeel svære Fyrbjelker paa 22, 20, 18, 16 og 14 Alen lange, samt et Partie 5, 6 og 7 AlensFyrbord, er at bekomme paa Overgade hos Kjøbmand Odense den 11 Mai 1815. Chr. Møller engelske til Grubbeværker, af forskjel Møllestene, lige Størrelser, samt Slibestene og Steenkul, som nylig fra Newcastle er ankommen, faaes til billigste Priser i Fridericia hos B. Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-11
Dersom nogen Embedsmand vilde afstaaHABEI. sin Tjeneste, imod en passende Erstatning: og tillige kunne skaffe Tilladelse, at den han afstaaer sin Tjeneste til kunne for Ler etid beholde den, da ville de behageligst melde det i Breve, med Udskrivt: til Haabet aflagt paa Odense Adressekontoir, hvor saavel Embedets Navn, Indkomster, samt Aft taaelsesvilkaarene, bestemmes ; tillige maa bemærkes, at det naa være et Embede hvortil ingen Embede-Examen udford res. Den Sö gende kan beviisliggjöre mange skjönne Videnskaber og den værdigste Opförsel. En Parcel Jord paa 6 a 7 Tdr. Rugland af bedste Art, beliggende paa Ringe Mak, kan underhaanden erholdes til kjøbs tillige med 7 Fag Huus, naar nan inden denne Maaneds Udgang henvender sig til Eieren Bag er Haugsted i Ringe, sælges det ikke til den Tid underhaanden, sættes det til offentlig Auction Guult Vor kjøbes af Kjøbmand Stichler paa Bestergade Nr. 239.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Krigen i Jtalien. Rygtet om Joachims Jndskibning i Rimini har ikke bekræftet sig. Derimod har han den 21 April ansøgt om en Vaabenstilstand, som den høistkommanderende, østerrigske General Frimont bestemt har afslaaet ham. Ved Roncoflodens høire Bredde havde den 7000 Md. stærke neapolitanske Division Lechi posteret sig, og et endnu talrigere Korps havde forskandset sig ved Cesena. Grev Neipperg gik den 21de over Floden i Fjendens Paasyn, angreb ham, og slog ham tilbage til Forlipopuli. Natten mellem 22de og 23de forlod derpaa den sjendtlige Arme sin Stilling ved Cesena, og fortsatte i største Jil sit Tilbagetog. Ifølge Privatberetninger skulde den østerrigske Armee allerede befinde sig ved Ancona.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Efter Forklaring af Fangerne, hvoraf Man allerede tæller over 7000, skulde den neapolitanske Armees Tilstand, være høist mis ig. Subordinationen truede endog at rent at ophøre, da Tropperne havde tabt Tillid baade til den Sag de fægtede for, og til Anførerne. Desertionen tiltog derfor med hver Dag; Bjer, boerne havde grebet til Vaaben og sluttet sig til den østerrigske Avantgarde. Ogsaa vedvarer Rygtet om en Opstand i Neapel mod Joachim og hans Partier. Da saaledes General Frimonts Armee synes stærk no til at forfølge Resten af den neapolitanske, saa have forstærkningstropperne, 40,000 Mk., faaet Ordre at begive sig i Jilmarscher til Savoyen og Piemont. General Nugent skulde derimod være bestemt til Sicilien, som at styre Operationerne derfra mod Neapel, hvor Ferdinand IVde endnu skal have mange Tilhængere. Hans Gjenindsættelse synes saa meget rimeligere, som der skal existere et Dekret fra de allierede Magter om ikke meere at underhandle med Murat. Det synes altsaa som den Forre, der truede de Allierede fra denne Side, er forbi. Havde Murat trængt fremover Po, og nærmet sig Lombardiets Hovedstad, saa kunde Bonaparte med flere forenede Korpser gaaet over Alperne, rekruteret sin Armee i det revolutioneerte Piemodt, forenet sig med Murat, og derefter i Spidsen af næsten 100,000 Md. gaaet over de juliske Alper mod Wien. Talrige Emissarier i Pohlen havde da opvakt Uordener der, og foruroliget Rusland, medens en Krig, der førtes allene paa de østerrigske Arvelandes Bekostning, maaskee havde tvunget disses Behersker til Fred. Saa ønskelige Følger kunde Bon parte have ventet sig af en Plan, som Murats Overtelse og den østerrigske Regjerings kloge Foranstaltninger har tilintetgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
De Allieredes Rustninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Man venter endnu at Fjendtlighederne ville tage deres Begyndelse i Midten af Main Keiseren af Rusland vilde efter Forlydende forlade Wien den 17de, Kongen af Danmark nogle Dage for. Naar Keiser Franz vilde reise, og om de fremmede Gesandtere skulde følge med, var endnu ikke bekjendt En Central=Forvaltnings-Kommission skaligien, ligesom i forrige Krig, oprettes for Tydskland, og bestaae af Baron Bianchi (en Broder til Generalen i Jtalien) for Østerrig, Alopeus for Rusland, og Baron Hum holdt for Preussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Pariser-Freden og Wiener=Kongressen have viist dette. J denne Hensigt og i dette Haab udstædtes Deklarationen af 13 Marts. Berver denne Alt paa nogen Forudsætning, da er det den, som følger af den Agtelse Europa med Rette tilstaaer den franske Nation. Den er for oplyst, og for gjennemtrængt af Ærens Grundsætninger, til Slavis at bøie sig under et Jndivids Villie, hvis Magt bestaaer af Elementer, der medføre Staternes omstyrtning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Til Slutning gientages, at Frankerig kun behøver at befrie sig fra sin Undertrykker, for at leve i Fred med Europa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
J den anden officielle Artikel yttrer Man sin Forundring over General-Gouverner Justus Gruners for ommeldte Opraab, da den Tænkemaade det lægger for Dagen staaer i saa aabenbar Modsigelse med de allierede Magters, der vel skulle vogte sig for, ved Voldsgierninger og Raseries Udbrud at efterligne den, som just derved blev Gienstand, for almindeligt Had og Afsky, og hvis Tilintetgjørelse er deres eeneste Formaal. Jsær er Kongen af Preussen, langt fra at billige det Sprog, som maaskee retfærdig Uvillie kan have indgivet nogle af hans Embedsmænd. Bonapartes Stilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
General Rap har i Strasburg bekjendtgjort, at da Man tilbageholder de franske hemvendende Fanger, saa skal ligeledes i hans Militærdivision alle fremmede Fanger, anholdes. Ligesaa her han befalet en Grændsespærring, paa den franske Side. - Ogsaa i det indre Frankerig oprettes frivillige Jægercorps, der skulle først rykke ud, naar kjendtlighederne udbryde. Armeen i de nordlige Departementer enslaaes nu til 90000 Md., hvoraf General Reille kommanderer 30,000.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Under 1 Mai har Bonaparte udstædt et Dekret, hvori han melder, at hans Hensigt med Forsamlingen paa May marken var, at danne en Kommission af Departemental Valgforsamlingerne, og saaledes først efter nogle Maaneders Forløb at komme til Maalet. Dertil ventede han at erholde den fornødne Tid og Rolighed, da hans Hensigt var, endog ved at underskrive de Opofrelser, som alt trykkede Frankerig, at vedligeholde Freden. Men neppe var Borgerkrigen i det synlige Frankerig endt, før Man fik Vished om de fremmede Magters fjendtlige Hensigter, og maatte ruste sig til Krig. Han maatte derfor vælge imellem at beholde den Dictatur, hvormed Folkets Tillid og Omstændighederne have beklædt ham, eller at afkorte Formaliteterne. Frankerigs Jnteresse bøb at vælge det Sidste, Gjerne havde han oppebiet Konstitutionens Antagelse at Folket for Valgkollegiernes Forsamling; men Statens Jnteresse byder ham at omgive sig med Nationalmagten. Derfor skulle Valskollegierne samles i hvert Departements Hovedstad, 4 Dage efter dette Dekrets Bekjendtgjørelse, og de udvalgte Deputterts møde i Paris paa Marmarken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Franske Blade forsikre, at de Allierede først kunne blive færdige med deres Rustninger mod Enden af Juli, og det høieste kun bringe 350,000 Mand i Marken, Mod Preusserne ere Journalisterne især forbittrede; de ville organtsere et Landeværn, siger Monitøren, i de deres Scepter underkastede Lande, og oprette en Leir ved Dinant; hvorimod Jndbyggernes Ønsker i hele Egnen erklære sig, og den hele Befolkning vilde modtage de Franske, naar de vise sig. Ganske anderledes taler en Privatskrivelse fra Paris. Formedelst de mange Proskriptioner skal Misfornøielsen være almindelig, undtagen hos den beholdede Po bel og de saakaldte Tapre, der ogsaa paa Theatrene tvinge Orchestret til at opføre Arierne fra 1793. Bonaparte skulde i Operghuset være bleven meget koldt modtaget &c. Til Slutning gives det Raad, Jntet at troe af hvad den trykkes, da slet intet Sandt findes der.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Storbrittannien. Moniterens Nyheder om de i Loncon nedrevne Huse, og Castlereaghs Farer modtoges paa Kaffehusene med lydelig Lotter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Paa Whithreads Forslag om en Adresse til Prindsregenten, for at afværge Storbrittanniens Deeltagelse i Krigen, svarede Castlereagh. at de Allierede lykkeligviis fandt sig i en Stilling, der tillod dem selv at vælge mellem Fred og Krig. Engelland har ikke ophidset dem men tvertimod foreholdt dem de Vanskeligheder, der kunde opstaae; vilde Kontinentalmagterne end alligevel Krig, saa var Storbrittannien rede at understøtte dem. Man kan vedblev han - være overbeviist om, at Bonaparte kun holder Fred indtil der viser sig en god Leilighed til at bryd den. Man troe ikke, at han har forandre sig, Hans nuværende Stilling hidrører fra een fordærvet Armee, der er kjed af Freden og utilfreds med LudvigAVIIldes milde Regjering. Soldaten ønsker paa ny at røve og plyndre i fremmede Lande, og at stige. Frankerig deeltog i Pariser reden. Er nu den franske Nation saa daarlig og saa troles, ikke at opfylde Betingelserne - og den var forpligtet til, ei at give Bo. naparte den soveraine Autoritet tilbage - saa maa Europa kjæmpe mod Frankerig for sine Rettigheders og Friheders Vedligeholdelse. Vil Frankerig ikke selv forene sig med den øvrige Verden til almeen Roligheds Vedligeholdelse, saa maa Krigens Skueplads opslaaes i Frankerig, og Europa lære det, at naar det saameget ønsker Kri, kan det ogsaa faae den. Ved Underhandlingerne i Chatillon opførte Bonaparte sig meget listig med dobbette Jnstructioner, som faldt os i Hænderne. Han vilde beholde de 3 saakaldte Nøgler til Frankrig, Antverpen, Maynz og Alessandria, for derved siden igjen at kunne overfalde Landene. Kunde Bonaparte befæste sig i sin Magt, saa vilde han snart igjen oversvømme Europa med sine No. Urbander og udbrede en militær Syndkjød over Verden. Saa sært det lyder at føre Krig imod et Jndivid, saa nødvendigt er det imod ham, hvis Trekt er er aldeles uforenelig med alle moralske og stisk belige forhold. At gjøre Ende paa hans Magt er den erklærede Hensigt af Krigen. At gjenindsætte Bourbonnerne vilde ustridig være ønskeligt for Verdens Lykke, og især for Frankerig; men kan dog ikke ansees som Fredens fine qua non. Kun en saadan Fred kan Man ønske, som sikrer og og Europa for Uroligheder og Ødelæggelse. Om kort Tid skal jeg foreslaae Forholdsregler til at bevilge de Allierede en saadan Penge-Understøttelse, der sætter dem istand til at begynde Kampen med Kraft, men hvis største Udgivtsbyrder de Allierede selv komme til at bære. Hvo indestaaer for, at den nye Konstitution binder Hænderne paa Bonaparte? Hvor mange Konstitutioner har ikke Frankerig alt oplevet! Kunde Konstitutioner paa Papiir gjøre det, da havde han været det alleruskadeligste Væsen. Ville de Allierede troligen hielpe hinanden, saa kan de er forfeile deres Maalt. - En Si Frederik Flood sagde, at han var for Fred; men en Rebel, en Fredløs kunde ikke holde Fred uden i Krig, hvilket opvakte almindelig Latter. Tilsidst blev Adressen forkastet med 273 Stemmer mod 72. Større Held, kan da vel et Bønskrivt fra Londons Borgerskab til Underhuset, med Protest mød Krigen, heller ikke love sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
En neapolitansk Koureer har fra Joachim medbragt Begjering til Engellind om at ville under Krigen holde sig neutral. At dette vil blive afslaaet, sees af Lord Liverpools Erklæring i Overhuset: at Man vel havde Stilstand med Neapels Regent; men at den Kommanderende i Jtalien (Lord Bentink) vist nok havde antydet Murat, at Man ansaae ethvert Angreb paa en Allieret som Vaabenstilstandens Ende, og Man altsaa nu maatte betragte sig som i Krigstand mod Neapel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Tydskland. Kurfyrsten af Hessen har under 3 Mai bekjendtgjort, at han vel vil beholde Kurfyrstetitien, men antage Prædikatet af Kongelig Høihed, og Kurprindsen af Høihed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Blandede Efterretninger. Spanien. Hertugen af Angouleme ankom til Barcellona den 18 April, hvorfra han snart igjen vilde afreise enten til Corunna eller Lissabon for at indskibe sig til Engelland. Frankerig Lucian Bonaparte beboer nu Slottet For ney, som Voltaire eiede. Bonaparte har nylig besøgt den polvtekniske Skole, og ladet de tilstædeværende Elever manøvrere. Mange vare borte, da Man ei ventede hans Komme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Privatbreve fra Cette paastaae, at denne Stads Jndbyggeres Uvillie over Hertugen af Angoulemes slette Behandling, af Militær Eskorten ver Carsag i at man lod ham bringe ombord paa det første det beste Skib, og gav den svenske Kapitain i Fragt hvad han forlangte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Monitøren morer ogsaa sine Læsere med Anecdoter om den lille Napoleon, og fortæller at Jnteressen steeg saaledes i Wien for denne Prinds, at han flere Gange om Dagen maatte vise sig for Vinduet. Til Beviis paa hans Karakteerfasthed, anføres, at skjøndt han vidste om sin Papas Flugt fra Elba Lang har dermed i 14 Dage, og lod til et at have vidst det, da hans Bedstefader siden fortalte ham det. Han længes meget efter at komme tilbage til Frankerig, og spørger daglig, om han snart skal reise, Sverrig. Den svenske Rigsdag har besluttet at konsiskere den betydelige Formue, som Gustav Adolph kund fordre efter sin afdøde Moder, for hans sidste Erklæring angaaende hans Søns Krav paa den svenske Trone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Østerrig Keiseren er igien kommet sig af en Forkjølelse, som han havde paadraget sig ved et Besøg han fandt nødigt at aflægge sildig om Natten hos Marie Louise i Schønbruun, om hvis Aarsag Man blot har Gisninger. Dog synes det, at denne Prindsesse med sin Yndest for alt Franskt har tabt noget i Folkets Kjærlighed. Madam Baccioch i skal ikke more sig i Brünn. Denne Familie lever ellers her paa en brillant Fod, Man serveres bestandig paa Sølv. Hver Uge maa aflægges Beretning til Fyrst Metternich om Alt hvad den foretager sig. Prinds Talleprand forlader Wien strax efter Monarkernes Afreise, og begiver sig da til Ludvig Kyll.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Storbrittannien. Hertugen af Bedford, som blev sagt at være myrdet, skal dog lykkelig have undgaaet Røverne og være ankommen til Neapel. Postilonerne og Gensdarmerne ere rigtig nok dræbte:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Den spanske Admiral Don Juan Gavallos har tilkjendegivet den brittiske Admiral Durham i Hallifax at han har vordnet en stræng Blokade for alle havne i Sydamerika, som Jnsurgenterne endnu besidde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Engelske Blade bemærke at Bonaparte landede paa Elba og Ludvig VIII holdt sit Jndtog i Paris paa een og samme Dag for et Aar siden. Et Aar senere er Kongen igjen i Exil og Bonavarte kommen tilbage. 3 Mai 1814 glædede hele Europa sig over Freden - 3 Mai 1815 staaer hele Europa under Vaaben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Tydskland. Fyrst Berthier af Wagram holdes nu under stræng Politie=Opsigt i Bamberg, hos hans Svigerfader, og hans Gemalinde har ikke heller faaet Tilladelse at afreise. 3000 franske Fanger, der endnu vare paa Hjemveien gjennem Tydskland, have faaet Kontraordre. Fra Rusland skal hidindtil 36000 Fanger være hjemvendte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Bonapartes Søster, Madam Pauline Borghese, er død i Livorno.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Fra Heidelberg skrives, at Vegetationen, der har begyndt 3 Uger tidligere end sædvanligt. Først i April stod Thermomettet paa 18, endog 21 Grader. Men Kulde og Nattefrost indtraf strax efter, og har gjort megen Skade paa Viinstokkene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-05-12
Et tydsk Blad har samlet nogle af de væmmelige Smigrerier, hvormed Franzoserne til sin Tid opvartede Napoleon, for at bevise Piinii Ord, at de forhadteste fyrster altid ere de Man smigrer meest. Nogle af disse klinge løierlige nok, f. Ex, da Gud havde skabt Bonaparte, hvilede han ud- J sin Barmhiertighed udkaarede Gud B. til sin Repræsentant paa Jorden - med et Vink bringer han Verden til at hæve - Gid han snart herske over hele Europa. - Hvehar helbredet saa mange Saar, tørret saa mange Taarer, endt saa mange Lidelser og gjort saa mange lykkelige; - Han kan gjøre Paastand paa Templer og Altarer - Nabo nationerne velsigne ham som deres Befrier - Napoleon Hjerte er karrig med Undersaatternes Blod - Ja Konskriptionen har bidraget til Folkemængdens Formering a