JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-14
Anecdote. Baron Holbach, der vilde gielde for en Mand, der kjendte til alle Videnskaber, modtog engang fra en amerikansk Havn et Brev fra en af sine Venner af følgende Indhold: Jeg har gjort en meget heldig Søreise, men uden at møde andet end følgende Begivenhed, der synes mig Deres Opmærksomhed værdig. En Skibsdreng faldt ned af Masten og brak et Been. Man bandt ham det meget stærkt med et Seglgarn, oversmurt med Harpix og Brændeviin, og et Øjeblik derefter kunde han bruge Benet ligesaa godt som førend hiint Tilfælde. Hele Besætningen har været Vidne til denne Operation. - Man veed ikke, hvad man skal beundre meest: enten Dueligheden af den, der gjorde den, eller det overordentlige Held, han havde. – Baronen undlod ikke at at meddele det chirurgiske Academie denne Nyhed og Æsculaps Disciple kappedes om at udfinde Aarsagerne og Midlerne til en saa vidunderlig Cur man forsikkrer endog, at een af dem lod trykke en lærd Afhandling, for at bevise med physiske Grunde Fremgangsmaaden, man maa have brugt, da Baronen atter modtog fra sin Ven et Brev, hvori det hedte: "jeg har glemt en liden Omstændighed i Fortællingen om den Begivenhed, jeg sidst berettede Dem: det Been, som den omtalte Skibsdreng brak, var af Træ.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-14
Kjøbenhavns Børs d. 18 Marts 1829. Hamburg 2 M. - a vista 2. Species 299. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 51 1 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 88 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito ....... Nationalbank-Obligationer. 102 102 1/2 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) i Sedler. Dito Dito. . . . . . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 100 Flor, i Banco. ved Hambro & Søn. 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 61 1/2 61 3/4. L. Sterl. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
Nyeste Skilderie Kjøbenhavn. Sexogtyvende Aargang. No. 22. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 17 Marts 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
Vor høist udmærkede Landsmand Ole Rømer. dagssagaEn af vort Danmarks høist udmærkede Mænd var Ole Rømer, navnkundig som en af sin Tidsalders meest hædrede Stiernekyndige, og en af sin Stats driftigste Embedsmænd, som Politimester i Kjøbenhavn, og som overordentligen meget brugt, som Raadgiver i Borgersamfundets vigtigste Anliggender. Hr. Professor Ursin har skildret hans Liv og Virksomhed for Astronomien i J. C. Riises Archiv, Jan. 1826, og hvad han virkede uden for denne Videnskab, i sit Magazin, for Kunstnere og Haandværkere, 3die Bind, hvormed ogsaa Rømers Portrait i Kobber følger. Rømer var født i Aarhuus den 25 September 1644. Hans Fader var Christen Ole Rømer, Moderen Anna Storm. Hin, en driftig Handelsmand, holdt tidligen Sønnen til Studeringer, og underviiste ham tillige selv i Sømandsvidenskaben. Frugterne af hans Genie og Studium aabenbarede sig snart, deels ved den Anseelse, han vandt ved Universitetet, deels ved den Agtelse, han nød i Frankrig, hvorhen han gik med Picard, og hvorhan ansattes som den franske Kronprindses Lærer, og som Medhielper hos Picard og Cassini. Fra 1676 udnævnt, og fra 168 virkeligen ansat, som Professor ved Universitetet, arbeidede han til det Hæder, og for dets Studerende; allerede i dette Embede viiste han sin Forretnings Duelighed; to Gange styrede han, som Rector, Universitetet, med Ros for hvad han virkede til dets Tarv, i 17 Aar var han Patron for Trinitatis Kirke, og Regentsen skylder Rømers utrættelige Omhue, at en stor Deel af den blev bygget, det Øvrige forbedret og vel indrettet, og at flere Stipendier tillagdes samme. Men Rømer kaldtes snart uden for Universitetet til Statens Tjeneste, strax efter sin akademiske Ansættelse arbeidede han i Myntvæsenet, i Krigskunsten o. s. v.; og Aar 1683 indrettede han for Danmark og Norge et nyt Maal, og Vægtsystem, der er, trods alle Forandringer, man i andre Lande har fundet fornødent at indføre ved de forskjellige Maal og Vægtbestemmelser, med Rette bevaret uforandret lige indtil nærværende Tider, og ikkun nu har faaet et videnskabeligt Grundlag derved, at det er sat i Forbindelse med et fra Naturen hentet Maal, Secund-Pendulet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
J Aaret 168, sendtes han til Frankrig, England og Holland, for at indhente Oplysninger, vigtige for Fædrenelandets Sø-, Krigs-, og Handels Væsen. Ved sin Hjemkomst 1688 ansattes han som Assessor i Cancelliet, og fik Prædikat af Cancellieraad, 1693 blev han Justitsraad og Asses for i Høiesteret. Enhver af de vigtige borgerlige Indretninger, som udførtes under Christian d. 5te skyldes for en stor Deel Rømer; saaledes bestyrede han Vejenes Opmaaling, Hartkornets Bestemmelse o. s. v. Ligesom Christian d. 6te havde sat Lid til Rømer, og brugt hans sjeldne Kundskaber og hans Klogskab og Duelighed i Forretninger, saaledes tjente han ogsaa Sønnen Frederik den 4de. J Aaret 105 ansattes han den 24de Januar som første Borgmester og Politimester her i Staden, sandsynligvis for at give det nyligen organiserede Politi den fornødne Fasthed. Videnskabsmændene have klaget over, at denne Mand unddroges dem, og brugtes til verdslige Forretninger, og en Historieskriver N. D. Riegels, bekjendt for sin hvasse Pen, har yttret, at da man gjorde Rømer til Politimester, glemte man, at det at opdrage 30 gode Matematiker og Mekanikere aarligen var langt vigtigere for Riget end at afsige 3000 Domme om Feieskarn og Skjeldsord; men man erindrede dog stedse, at Rømer havde stiftet flere vigtige Municipalindretninger, og at deres Vedligeholdelse, hvorfor alle Borgere, i Residentsen, ligefra hans Tider til nu og i Fremtiden, ere og maa være ham Tak skyldige, maatte være ham vigtig og magtpaaliggende, og var mere end maaske alle hine Mechanikere og Mathematikere nogensinde havde udrettet; thi antaget endog, at man havde fundet saa mange, og at de havde modtaget Dannelse af Rømer, vilde de næppe have havt hans i sit Slags eneste Genie.""Lader os altsaa roligen see, at Rømer har draget sin Videnskab fra Himlen til Jorden, lader os glæde os over, at Rømer mindedes, at han, som hver Dansk, eier et Fædreneland, ei indskrænket til vore enkelte Øer og Lande, men sammenbundet ved og bestaaende af Sunde og Have, og at den Danske fra Arildstid, i Fred og i Krig tumlede sig paa Søen, thi det Skib, som skulde bære Medborgerne, dannedes ved hans Raad, og ved hans Klogskab, det indrettedes af ham til at trodse Havets og Stormens Vælde, det styredes af Mænd, oplærte af ham selv, eller af Lærere, dannede ved hans Veiledning."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
Efter Christian den 4de havde man i Danmark tildeels glemt Sømagten; thi næppe kunde det kaldes en Sømagt, at man i Trængslens Tid tog alle Coffardifarere, større end 60 Læster, og bemandede dem med Soldater og Matroser, satte Kanoner af allehaande Kaliber i nogle Lag paa dem, og et Orlogsslag, eller ogsaa at man stundom kjøbte en hollandsk Lastdrager til Orlogsbrug. Orlogs værst eller Orlogsskibsbyggere fandtes strængttaget, ikke, og saa ilde var det Hele indrettet, at naar mindste udsædvanligt Arbeide indtraf ved Holmen, maatte Stadens Tømmermestere dertil afgive Svende. Jhvorvel Flaaden havde i Slutningen af Frederik d. 3dies og Begyndelsen af Christian d. 5tes Regjering Mænd, der virkede for samme, som Cort Adeler og Niels Juul, saa var maaskee hin, skjønt en Nordmand fra Brevig, noget smittet af den fremmede Tjeneste paa den venetianske og hollandske Flaade, og laae desuden i Strid med Juul, der selv skinnede meest i Slagets Hede. Admiral Span var den, som Christian d. 5te satte til at være Holmens Chef og til at indrette Flaaden, og ved Spans Side stod Ole Rømer. Ifølge fælles Overlæg oprettede de 1686 en Navigations skole paa Holmen; Rømer examinerede dem, som det tillodes at gjøre Compasser, og han dannede flere til Søvæsenet, blandt hvilke Studenten Judicher, som Danmarks Flaade i en følgende Periode skylder saa meget; Judicher ansattes nemlig, efter Spans og Rømers Forslag, i Aaret 1692, som Fabrikmester med Capitains Charakter, steg siden til Admiral, og vandt, hvad der er saa fjeldent i denne Stilling, Alles Agtelse og Tillid; thi hans Handlinger og Indretninger vidnede for ham. Med denne Rømers Discipel følger egentligen først her i Danmark Anvendelsen af Mathematik og Mekanik i Søvæsenet, og den bestemte Mening, at det er nødvendigt for Etaten imellem sine Officierer at tælle duelige Mathematikere. Med Judicher arbeidede ogsaa Rømer nu, deels ved at bringe Navigationsskolen paa Holmen i Gang, deels ved at indrette i Aaret 169, en Navigationsskole i Stege paa Møen. Rasch, der blev den første Navigations Directør paa Møen, og siden Professor ved Universitetet, var ligesom de øvrige Lærere, der ansattes i Navigationsskolerne, dannet af Rømer." Saa meget udrettede Rømer for Fædrenelandet; ja vi kunne vel antage langt mere; thi det er vanskeligt at forfølge nøje Historien af alle de Indretninger, hvorved vi vide eller maa formode, at han har raadet og virket. Det er til Hæder for vor Landsmand, at man udenlands ofte har bebreidet os, at Rømer afholdtes ved sine mangfoldige Forretninger fra Astronomien. Hellere end at istemme eller bekæmpe disse Bebreidelser ville vi taknemligen erindre, hvad hans flersidige Aand udrettede baade for Videnskaberne og for Fædrenelandet, og kun beklage hans Tab, i en endnu kraftig Alder, den 24 August 1710. Noget og Rømer og hans Skrifter læses i Literaturlexiconnet. Man har hans Portrait malet i Samlingen af de kjøbenhavnske Politimestere, og i Kobber, to Gange, det ældste af J. G. Wolff gang; og det ny i Octav af C. C. W. Eckersberg, 1828, som følger Hr. Prof. Doctr. UrsinsMagasins 3die Deel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
Prøver paa topographisk statistiske Beskrivelser over to Amter i Danmark Maribo og Holbeks Amter. I. Lolland. Fugelse Herred, Østofte Pastorat. Dertil hører allene Østofte Sogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
The new family receipt book, containing eight hundred truly valuable receipts in various branches of domesticoeconom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
Denne Titel har Hr. Bonnier ikke taget i Betænkning, i Dansken saaledes at fordreie og forvanske:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
Nyeste Huus- og Land-Apothek eller den Londonske Familie-Recept bog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
Ved at see en Bog anmeldt under denne Titel, er det ikke muligt, at nogen Dødelig, der ikke kjender Originalen, kan andet end antage, at Talen er om et medicinskt pharmacologiske Verk, da dog Sagen forholder sig ganske anderledes, og saadant Forhold bør ikke forblive upaatalt. Ifølge Jndholdslisten i den danske Bearbeidelse handles i 1ste Deel S. 13, om Agerdyrkning; S. 38. 69 om Haugevæsen; S. 7092 om Qvægavl S. 9-172 om Huusholdning; S. 173189 om Fiske- og Fuglefangst, samt Biavl; o. s. v. o. s. v. saa det er en Samling af Forskrifter, Raad og Midler til Afbenyttelse i Mark og i Skov, i Have og Kjøkken, i Kielders og Bryggers. End videre finder man ogsaa her en Farve bog, og Lakerebog, m. m. saa det kan paa en Maade ansees som Pendant til Hochheimers af Bergsøe 1804, fordanskede Kunst, und Hausbuch. Hvorledes kan da en Bog af saa bestemt occonomisk Jndhold gives et paahængt medicinsk Skilt, C. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
Spørgsmaal. Stedse tales her i Byen, med Interesse, om den i russisk Tieneste værende Grev von Pahlen; men ligesaa ofte beklages det: at der ei haves udførligere Efterretninger om denne berømte Mand; thi de, som mundtlig meddeles her paa Stedet, have Alle ikke saa gandske villet fæste Liid, – fordi de meest grunde sig paa Traditioner; og dette har bevæget Jndsenderen til, baade for sin egen og Andres Skyld, af denne Vei at anmode Dhrr. Genealogister om, velvilligen at afgjøre et Par af de vigtigste Stridspuncter, som her finde Sted, Greven betræffende, nemlig: 1) Nedstammer Grevens Fædre fra Holland eller Rusland, (derved besvares tillige Spørgsmaalet, om Familien oprindelig hedder van der eller von Pahlen?) og 2) Har Greven nogen bekjendt Slægtning her i Danmark, saasom Onkel, Fætter, eller deslige, kjøbing d. 18 Marts 182. v. d. .....
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Brygger og Brændevinsbrænder Lars Christophersen Møller i Helsingøer gav for nogle faa Maaneder siden i Hr. Profess. Dr. UrsinsMagazin 4 B. No. 134 en Beskrivelse over et Apparat, til Damps Udledning af Bryggerier etc., ledsaget af en stannographeret Tegning. Denne virksomme Mand bekjendtgjør nu, at have formedelst den strænge Vinters Vedholdenhed tænkt over, hvorledes man, ved at afbenytte Svalevandet fra Brænderierne kunde spare den Jldebrændsel, der ellers er fornøden til at varme Vand til Opvaskning og Rengjøring, som forefalder i enhver Husholdning, ligesom og i ulykkelige Tilfælde af Jldløs i stærk Frost Svalevandet kunde gjøre stor Tjeneste. Han har derfor anbragt en Indretning til Svalevandets Afbenyttelse, og tilbyder enhver frit at afhente saameget varmt Vand, som Værket og denne Indretning kan afgive, i Tønder og Spander, efter Behag, dette varme Vand udtappes af en Kran, som stikker udigjennem Porten til hans Gaard, og da denne Indretning er anbragt til enhvers fri Afbenyttelse, saa bekjendtgjør han tillige, at han er beredvillig til at forevise den til enhver, som det maatte interessere, at tage Indretningen i Øiesyn i hans Gaard No. 300.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
paa Hjørnet af Sudergaden og Biergegaden ved Torvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
Gustav Adolph har ogsaa sit Afsnit baade i Rimene og i Anmærkningerne, men ikke Christian d. Fjerde; Racine, Shakspear og Voltaire, Ariost, Petrarch og Tasso ligeledes, men ikke Tycho Brahe, Holberg og Evald; dog vi ville ikke gjøre Bemærkninger ved denne lille interessante Bog af en genialsk Forfatter, men blot bidrage hvad vi kunne til at drage den Opmærksomhed paa den, som den fortjener. Den er forlagt af den Wal ske Boghandel, og faaes for 1 Rbdlr. Sedler heftet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
Et nyt Maanedsskrift er begyndt af vor flittige og kundskabsrige Hr. Det. Juris J. Kr. Høst, nemlig Nordisches Museum. J første Hefte gives i en Jndledning en Underretning om dets Tendenz. Allerede for endeel Aar siden havde Udgiveren, i Forbindelse med Heinrich Steffens forkyndt et Tidsskrift, der under Titel Schweden und Dannemark skulde udbrede paalidelige Efterretninger om de nordiske Stater. Hammerich i Altona havde paataget sig Forlaget, Manuskript var samlet, August Hennings omtalte det i sin Mu saget; Omstændigheder indtraf som først forsinkede, siden standsede Udgivelsen. Steffens reiste til Halle, Høst til Stokholm og Forbindelsen imellem dem ophørte. Sidstnævnte opgav imidlertid ikke Jdeen, og det er den, hvis Udførelse man nu seer Begyndelsen til, og som man ønsker det beste Held, og Vedvarenhed. Vi ville af første Heftes Indhold blot nævne: Leonore Christ. Ulfeld, Christian 4des berømte Datter. Da Hr. v. Houwald, i Gesellschafter, 1821 har givet en Fortælling, hvori Corfitz Ulfeld paadigtes Forbrydelser, han ikke var skyldig i, og den dydige og hæderfulde Leonore Christine ogsaa høist uværdigt behandles, saa er hendes Mindes Forsvar en velvalgt Gjenstand for et Tidsskrift af denne Natur. Dernæst bemærke vi, Sanderumsgaards forrige Eiers, den ædle Joh. v. Bülows Biograffe, nogle for utrykte Breve fra Christian 3de, noget om Carl den 12te, literairiske Notitser fra Danmark og Sverrig etc.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
Blandede Efterretninger. Chefen for det kongelige preussiske Sø-Departement, Hr. Præsident Rother, har i flere Aar ved store Handelsforetagender erhvervet sig en væsentlig Fortjeneste i Henseende til Afsætning af indenlandske Producter og Fabrikvarer. Den vigtigste af hans Spekulationer turde dog være den Forbindelse, som han har knyttet med de nye sydamerikanske Stater, allerede længe for deres Anerkjendelse fra engelsk Side, og med China. Allerede for sex Aar siden blev et bremisk Skib, Mentor, fragtet med indenlandske Fabrikater, sendt til Canton i China, og bragte derfra en stor Ladning af Thee og indiske Tøier. Da Fragten af Skibet, der tilbragte over tre Aar paa Reisen, optog en stor Deel af Gevinsten, lod Præsident Rother paa Værftet i Swinemunde bygge en preussisk Ostindiefarer, Prindsesse Louise, og samme gik fragtet med schlesiske Linnedvarer, med Klæde og andre preussiske Fabrikata, for to Aar siden under Seil. Dette Skibs nærmeste Bestemmelse var til Mexico, Valparaiso og andre sydamerikanske Havne, hvor det ogsaa gjorde betydelige Affairer, og derpaa tog sin Fart til China deels med Penge (Pastre), deels med Varer. Dette Skibs, Prindsesse Louises meget erfarne Super-Cargo, Hr. Oswald, har allerede givet Departementet Efterretning om sin Ankomst til Canton og sine Foretagenders lykkelige Fremgang. Meget interessante ere de Efterretninger, som Hr. Oswald meddeler om sine Besøg hos Kongen over SandwichsØerne, paa Owathi. Denne Konge, hvis Fader for faa Aar siden døde i London, glædede sig over i Hr. Oswald at lære at kjende en Landsmand, af Preussens store Erik. Da Hr. Oswald nærmere erkyndigede sig om denne ham ubekjendte store Helt, fremtog Kongen et Billede af Feldtmarschal Blücher, og spurgte nøje om, hvorledes den store Erik befandt sig. Da han hørte, at Blücher var død, blev han meget bedrøvet, yttrede dog herpaa, at den store Erik vist vilde med hans Fader, Tamaama, i Himlen ryge mange Piber Tobak. Kongen forærede Hr. Oswald flere Ting af Øens Frembringelser og erholdt igjen Gaver af Porcelain og Jsenkramvarer, for Hans Majestæt Kongen af Preussen erholdt Hr. Oswald en kongelig Fjer=Kappe, og Kongen af Sandwichs Øerne lod tillige udfærdige et Patent, hvori han tillod sin kjære Broder i Preussen, at bære denne Konge-Kappe ved højtidelige Leiligheder, hvilket gjelder for en stor Gunstbevilling. (Allg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
Zeit. 61.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
J Ardennerne har man nyligen skudt en Papegøie af den skjønneste Art, som man i Begyndelsen antog for en Falk. Nogle Bønder søgte derpaa efter Papegøier i Træerne der i Nærheden og fandt en heel Rede fuld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-17
Kjøbenhavns Børs d. 1 Marts 1829. Hamburg, 2 M. - a vista 207. Species 200 Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 149 1/2 - Rbd. Sdl. Svenske Sedler. 514 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 88 88 1/2 Rbd. Sedl. i Banco. Dito Dito. . . . . . . Nationalbank-Obligationer. (af Laaner 4 Febr. 1820) 102. 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. ........ i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 Fr. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 106. - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 972 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 612, 62 L. Sterl. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-21
Nyeste. af 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-21
Prøver paa topographisk statistiske Beskrivelser over to Amter i Danmark Maribo og Holbeks Amter. (Fortsat, see forr. Nr.) I. Lolland. Fugelse Herred, Østofte Pastorat. Dertil hørerallene Østofte, Sogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-21
Foruden de anførte Byer og Steder, nævnes i Beskrivelserne og paa Korterne følgende eenlige Gaarde: *) Lad dem hade, naar de frygte 2) Taagerudsgaards eller Tokkerødsgaard Pladsen i Oldtiden først ryddet og eiet af en Toke. Mange ere Stederne af dette Navn overalt, 1/2 M. N. V. f. K. har pr. Hrik. 8 Tdr. Herom melder Rhode I. c. 1, 275, at den tilhører Præstekaldet i Stokkemarke, at den egentlig bestaaer af 2 Gaarde, der 1461 bleve Præsten tilskjødede af en Ivan (Jvar) Jpsøn og Donationen blev con firm. 1462, 1486 og 1498. Om den endnu skulle tilhøre Sognepræsten i Stokkemarke, har jeg ingen Efterretning om. b) Fuglebæksgaard, 1/4 M. N. V. f. Kirken, ved en ubetydelig Bæk, Fuglebækken, der har Udløb i Søerup Søe. Hrtk. 4 Tdr. c) Coldinggaard 1/2 M. V. f. K. med 6 Tdr. Hrtk. kaldes hos Prof. Begtrup, l. c. Laalinggegaard. 1805 havde Sognets samtlige Byer, hvorunder Hovedgaarden ikke vare indbegrebne, 981 Heste og 414 Køer. Denne ufordeelagtige Besætning har siden Udskiftningen meget forandret og forbedret sig, derved at Hestenes Antal er blevet indskrænket, og Køernes udvidet, saa at begge Dele omtrent ere lige. Indhegning, Fredning og Pileplantning ved Digerne er der, som næsten allevegne i Lolland, nu almindelig. Legater. Nørreballe Hospitals Kapital 1240 Rbd. Sølv. Lemmernes Antal 6 (efter Andre 12). Efter Hofm. 6, 2, 26 havde Hospitalet, da han skrev, kun 153 Rd. 2 Mk., samt et Huus i Nørreballe, som den Tid ikke kunde findes. Af ovennævnte Kapital er 500 Rbd. per pet, i Østofte Præstegaard. Fattigvæsen. 1825 var 30 a 40 Fat 1827: 38 – som kostede aarlig 20 Tdr. tige. Rug, 40 Tdr. Byg, 10 Tdr. Malt og 300350 Rbd. i Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-21
Mærkeligheder fra Oldtiden, ved Svanevig et Thingsted, med store Stene, inden for Indfatningen en meget stor Steen, foran hvilken ligge 2 flade Stene omsatte paa de 3 Sider med tynde kløvede Stene, der staae med Kanten et Par Tommer høiere end de flade. Antiqv. Ann. 1, 2, 364.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-21
Ved Byen Erikstrup, de saakaldte Eriks Volde, 3 til 4 Høje, nu skovbegroede, enhver omgivet med dybe Grave, og igjen uden om dem alle en Grav. Voldene synes opkastede med Menneskehænder, og formenes at skrive sig fra Grevens Feide; men de ere sandsynlig langt ældre, og uden al Tvivl Voldstedet til en Borg i den ældre Lehns periode, da al Sikkerhed uden befæstning var aldeles forsvunden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-21
Tillæg: Efter det første Stykke i No. 22 S. 341 om Østoftes Navn læses, f. Pontoppidans D. Atl. IV. 685 ved Ørslev=Kloster, dog maa jeg bemærke at Ørslev i Ringsted H. i Bispe cat. S. R. D. VII. 53 skrives Øtherslef og følgelig, at Oprindelsen af nogle af disse Stedsnavne ville være at søge i Navnet Ottar, Ottis og følgelig for en Deel have samme Oprindelse som de mange Utterslever, der findes især i de østlige danske Provindser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-21
Mærkeligheder, en Deel Gravhøje og Offersteders Levninger seer man endnu hist og herpaa Markerne. Ingen er mig specielt opgivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-21
En mærkelig Kalk hører til Kirken, hvorom et Sagn ligesom og om de ved ovennævnte Kilde skeete Mirakler og øvrige Fortællinger, hvorom Dan. Bibl. 1. c. men da det giver kun Materier til det aandelige Mørke efter Reformationen, tillader jeg mig at forbigaae det her. Om et 2 Fod langt og 1 1/2 Fod bredt klart og gjennemsigtigt Stykke Rav, der skal være fundet paa Ondløse, Mark 1656, 21 May, siger D. Atl. 11, 380 si verum, rarum, hvilket nok Enhver vil tilstaae. (Sluttes i næste Nr.) Tillæg til Mathematikeren Ole Rømers Biographie. Etiam inter sidera lucet. Det maae ei forglemmes, at han var med, og ved hans mathematiske og mekaniske Jndsigter hialp til, at indrette de kunstige og kostbare Vandspring i Marly, og ligesom vore Forfædre hædrede overordentlige Personers Minde, hvis Hæder man troede ophøjet over Jorden, og satte, til evig Erindring deres Navne paa Himmel-Globusen, f. Ex. Coma Berenices, og Scutum Sobiesky, o. s. v. saaledes er til Af mindelse af Rømer et Krater i Maanen 6 Miil i Gjennemsnit, som hver fjerde Uge belyser Jorden; benævnt paa Maane-Kortet efter ham. Han har ogsaa stor Fortjeneste af Opdagelser for Lysets successive Forplantelse, og for en nærmere Maade at iagttage samme, med hensigtsmæssige Jnstrumenter. Weinwich.