JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Krigs=Retten i Porsmouth har nu sluttet Contre=Admiral Pallisers Vidners Afhørelse, som han havde fremstillet til at retfærdiggiøre sit Forhold den 27de Julii i forrige Aar. Han har kortelig igientaget deres Udsigender, som vare til hans Fordeel, og derved sagt; At ligesom det offentlige Biefald, som Admiral Koppel havde givet hans Forhold, havde forskaffet ham hans Monarkes Tilfredshed, saa haabede han og, at den offentlige og ærefulde Frikiendelse fra de Beskyldninger, som vare førte imod hans Opførsel, skulde forskaffe ham igien, at hans Fædreneland blev fornøyet med ham. Krigs=Retten vil endnu denne Uge fælde Dom i Sagen. - Fra Georgien og det øvrige faste Amerika har man slet ingen sikre Nyeheder. De Antiministerialske Blade sige: Hoffet har ikke faaet de beste Efterretninger fra General Prevost's Armee, iblant hvilken Stædets usunde Clima foraarsage mange Sygdomme. Visse Personer her søge at bevise, at Fæstningen Gibraltar kostede os alt for meget til, at man kunde kalde den nyttig for os, hvorved man giver at forstaae, at det skulde vare vel gjort, om man afstod samme til Spanien. Men den største Deel af Nationen synes at være imod denne Afstaaelse.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Jtalien, den 30te April. Ordet gaaet, at Republiken Venedig har sluttet en Tractat med Engeland, og ved samme forbundet sig til at underholde en stærk Escadre i det Adriatiske Hav, saalænge dette Rige er indviklet i Krig med andre Søemagter, for at rens dette Hav fra Kapere.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Paris, den 30te April. Hoffet, som opholder sig paa Marly, har siden Græv v. Lovendahls Ankomst ingen Efterretninger faaet fra Vestindien, Skibet Tourterelle, paa hvilket ommeldte Græve befandt sig har ikkun bragt med sig til Brest 4re Fartøyer af de 38, som samme bedækkede, og 5 skulle siden være indløbne i andre af dette Rigets Havne; alle de andre frygter man for at de ere faldne i Engelændernes Hænder.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Prindsen af Nassau, som var gaaet til Seyls fra St. Malo, er bleven nødt til at lande ved den lille Øe Choze, som ligger imellem Øerne Jersey og Granville, saasom Modvind og andre Omstændigheder have forhindret ham i at udføre saa strax sit Foretagende imod Øerne Jersey og Guernsen. - De seeneste Breve fra Spanien melde endnu intet om det Spanske Hoffes Erklæring i Henseende til Engeland eller Amerika. - Just nu udbreder sig det Rygte, at Prindsen af Nassau igien er gaaen i Søen med 3000 Mand til sit Foretagende. Et andet Rygte derimod siger, at han er kommen tilbage med uforrettet Sag til St. Malo.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Gibraltar, den 7de April. J de Maroccanske Stater opkommer paa nogen Tiid bestandig det ene Oprør efter det andet. Den 20de i forrige Maaned gjorde alle de Sorte i Besætningen sammestæds et Oprør og bemægtigede sig strax Portene. Da Officiererne, som hav de Vagt ved en af Dørene, ikke vilde overgive samme, afhuggede de ham Hovedet og Fødderne. Da de derpaa havde tvunget de hvide Tropper til at støde til dem, saa lode de proelammere, at alle Paalæg skulde være afskaffede. De aabnede Fængselerne, lode Misdæderne løs og begik mange andre Udsvævelser. Alcaiderne, Ben=Aldimele og Scher som var re udnævnte af Keiseren til at sørge for den offentlige Sikker, hed i Staden og til at holde de Sorte i Ave, forføyede sig til Portene; men Oprørerne fyrede paa dem, hvorpaa de i største Hast toge Flugten til Arzilla. De Sorte plyndrede derpaa begge Alcaidernes Huse. Til Slutning paakom dem dog Frygt for Straf af deres Souverain. De have ansøgt Cad om, at udvirke Pardon for dem hos Keiseren; men denne Magistrats=Person har forlangt, at de først skulde udlevere ham 150 af Hoved=Oprørerne. J Meqvine, sidder ikke allene den Keyserlige Prinds Guiazgud i et trangt Fængsel, med dennes Broder, Prinds Abderaman, som har havt Deel i Oprøret imod Keiseren, hans Fader, er ogsaa bleven fastsat. Guiazguld bliver i Besynderlighed beskyldt for, at han ha gjort Alarberne af Schulza, som ere Araber og ingen fas Boepæl have, men drage fra et Sted til et andet med deres Telte, oprørige ved mange udstrøede Skrifter. Hs. Maroc. canske Majestæt har ladet henrette mange af dem, som hav favoriseret hans Sønner.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Tripolis, den 7de Martii. Paa et Haar nær havde vi her seet en liden Krig imellem Engellænderne og de Franske, som besøge vores Havn, at udbryde i fuld Lue. Sagen er kortelig denne: Det Engelske Consulats Cantzler, Hr. Thulis, havde formaaet en Algierer, at udruste et Fahrtøy til Krydsning imod de Franske under Engelsk Flag. Algieren skulde deele sit Bytte med Hr. Thulis. Den Franske Consul Hr. Durocher søgte at erholdaf Bassa¬Bayen, at Algieren, som ingen Commission har de fra Engeland, og altsaa maatte ansees som en Søerøvere, skulde holde inde med sine Udrustninger, men forgiæves. Herpaa anholdte de Franske Handlende hos deres Consul om Tilladelse at foretage en lige Udrustning, som blev inden 2. Timer bragt i Stand under Capitaine Gipies. Den 16de Dec. vovede Algieren at løbe ud. Samme Dag saae man Søen en Skebekke fra Mahon, som førte en Fransk Priis med sig. Strax løb Capitain Gipier ud; men kunde ey indhente dem. Han og Algieren kom begge tilbage i Havnen, efter at have stærk beskudt hinanden. Bassa=Beyen besværte sig over Capitain Gipier; men denne kiærte sig intet derefter, blev bevæbnet, og bedækkede de indløbende Franske Skibe. Jmidlertid stødte Skebekken fra Mahon til det Algierske Fahrtøy, i hvis Sted siden kom den Franske Prise, som blev besat med 18 Kanoner og 40 Mand. Strax lod den Franske Consul endnu en Corsar udruste. Denne modige Beslutning kom de Engelske til at standse, og Bassen lagde sig endelig derimellem, for at bielegge en Krig, der holdte hans Havn saa got som bloqveret. Han anordnede, at ommeldte 4 Corsarer er maatte løbe ud ringere end 24 Timer efter hverandre; men denne Anstalt var de Franske fornærmelig, eftersom de ey var saa gode Seylere, som de Engelske: Altsaa besværte den Franske Consul sig derover, og erholdte af Bassen følgende: 1) Skulde den i Havnen armeerte Corsar seyle lige til Mahon, uden at gjøre nogen Fransk Prise, og BassaBeyen efter erholden Caution af det Engelske Consulat, give den Franske Consul sin igjen herfor, 2) den til Mahon udrustede Corsar skulde forlade Kysten af Tripoli, 3) skulde BassaBeyen, som imod Tractaterne havde ladet skee Udrustninger i sin Havn, erstatte de Franske Omkostningerne; hvilket han og med 1200 Sequiner har opfyldt. - Denne Hr. Durochers standhaftige Opførsel har tilveiebragt ham den Fordeel, at han af fir Konge er udnævnt til General Consul i Tunis.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Rotterdam, den 11te May. Skipper Henrich Obbes, som er ankommen hertil fra Guernsen, hvorfra han den 3die hujus var afseylet, har berettet, at Franzoserne have villet giøre en Landgang paa Jeersey, men ere blevne drevne tilbage med et Forliis af 300 Mand. Engelænderne, have herved, efter hans Sigende, ikkun mistet 25 Mand. Selvsamme Skipper har tæt ved Guernsen seet en Flode af 72 Engelske Krigs- og Handelskibe, som seylede til Jersen.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Oostzaandam, den 10de Mai. Nogle af vore Fiskere have den 7de hujus i Berndegatten Søen ved Yfanget en Fisk, som ingen Fiskere veed at give Navn. Samme er 3 Foed Amsterdammer Maal, og Hovedet 7 1/2 Tomme lang, og ved Halsen 17 Tommer tyk i Run deel, den har hvide Kiæver, og i samme for oven 6 og for neden 4 Hunde=Tænder, som ere saa stærke, at han kan bide en Stok i Stykker af en Tommes Tykkelse. Denne Fiskes Øyne, ere store, og Fisken selv af en lyseblaae Farve med sorte Striber. Finnerne ere 5 Tommer lange og 6 breede.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Fra Holland, den 4de Mai. Af samtlige Provincer er nu besluttet, at give alle Holland, ske Handelskibe en Bedækkelse med sig. Til den Ende udrustes nogle og 60 Krigskibe og Fregatter, hvortil endnu en bevilget en Forstærkning af 32 Skibe og Fregatter, over hvilke man allerede seer Listen. Man fornemmer og, at General Staterne have allerede ladet den Engelske Ambassadeur i Haag vide, at Deres Høymægtigheder vilde lade alle de Skibe convoyere, som, efter Tractaten af 1674, intet Contrebande havde inde. Den af nogle Provincer foreslagne Land=Magtens Fommeerelse er ey bevilliget.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Af den Neder=Rhinske Coureer, den 5te Mai. Fra Achen meldes, at der har reyst sig næsten ligesaa stærk en Forfølgelse imod de der værende Frimurer, som den de Neapolitanske i de sidste Aaringer have udstaaet; og samme kan have des beklageligere Virkningerne for dem, da den er bleven opvakt af Præsterne, og bliver understøttet af Pøbelen, hvis Jver og Raserie, som bekiendt, ingen Grændser, Wien, den 28de April. Man kan nu forsikre, at Freden er fuldkommen rigtig.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Den 20de hujus afgik en Coureer fra vores Hof til Congressen, i Teschen, hvis Depecher indeholdte, at Hs. Majestæt ogsaa bevilgede de sidstfattede Beslutninger og vilde være tilfreds med de nye forfattede Artikler. Samme Coureer har og Ordre til at forblive der saalænge, indtil han kan medbringe den formelige Ratification.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Man kan nu endelig berette, at Freden er rigtig og fra Hs. Majests. Keiserinden Dronningens Side antaget og allerede undertegnet. Nu vil Handelen, Kunster og Videnskaber, begynde at blomstre igien, og Tydskland skal ikke saasnart faae at høre eller fornemme til nogen Krig, saasom det eene Sværd skal vogte det andet, og det ene Skjold beskiærme det andet.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Fra Sachsen, den 5te Mai. Vi ere nu, Himlen skee Tak, gandske nær ved Freds=Slutningen. Betingelserne ved samme ere fordeelagtige og berømmeligt for vores Durchlauchtige Chur=Huus og for Landet. Thi vores Hof, som man forsikrer, erholder af det ChurPfalziske for sine Allodial=Fordringer inden 10 Aar ey alleneste den Summa af 6 Millioner Gylden, uden at samme behøve at paatage sig noget af den paa Allodialet hæftende Gield; men Erke=Huuset Østerrige afstaaer og til vores Hof, Kronen Bøhmens Rettigheder paa de Grevelige Schønburgiske Herskaber, Glauche, Lichtenstein og Waldenburg, over hvilke de bekiendte Stridigheder for 2de Aaar reyste sig, saa at der i Fremtiden er en Aarsag mindre til Misforstaaelse imellem begge Hofferne. - Det er ey usandsynlig, at vores Hoi denne Sommer giør en Reyse til Potsdam og Berlin, for endnu nøyere at knyte Foreningen imellem begge Hofferne. Man vil her udgive for en fuldkommen grundet Sandhed, at Hs. Kongelige Majestæt i Preussen vil udbetale Churhuset. Sachsen i en heel Summa de 6 Millioner, som i Følge Freden skal betales samme af Bayern og Pfalz, og siden efterhaanden modtage dem igien af Pfalz og Bayern i bestemte Terminer. Det heder og allerede, at denne Sum for den største Deel skulde anvendes til den Sachsiske Armees Formerelse, og at samme bestandig skal bestaae i det mindste af 40000 Mand. - Man formoder altsaa, at naar Congressens Underhandlingerne i Teschen fuldkommen ere blevne sluttede, denne Armees Forøgelse skal blive des lættere, siden de overstand, ne Uroeligheder have kostet faa Mennesker, og deriblandt de Sachsiske Styk= og Trosknægte ere mange tienestdygtige Folk, som foretrække Soldaterstanden deres forrige Handtering, og byde sig frivillig til.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
München, den 24de April. I Gaar Eftermiddag Kl. 4re ankom hertil en Cabinets Coureer, og strax derpaa bleve Depecherne overleverede Hs. Churfyrstelige Durchlauchtighed, som spadserede i SlotsHaven. Bemeldte Coureer reed efter en halv Time tilbage til Teschen, hvorfra han var kommen. Dette lader med Rimelighed formode, at hans Ærende har angaaet Ratificationen paa det sidste Ultimatum.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Schlesien, den 9de Mai. Freds Tractaten er endnu ikke publiceret. Men med det første vil dens Publication ufeylbarlig skee. Jndtil dette er skeet, kan man ikke med fuldkommen Vished melde noget om Freds Tractatens Jndhold. Dog angiver man blandt andet for vist, at Sachsen foruden de 6 Millioner af Pfalz og Bayerne endnu skulde bekomme 4 Millioner af Østerrige i Skadesløsholdelse for Krigen i Aarene 1741 til 1745.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Helsingøer, den 17de Mai. Den 14de hujus ankom fra Nordsøen 109 Skibe, deriblant 1 Kongel. Engelsk Fregat paa 20 Kanoner, som medbragte 60 Engelske Koffardieskibe, hvoraf endeel var ladet med Stykgods til Petersborg og adskillige andre Stæder i Østersøen. Samme Dag indkom og 3 Keiserlige Russiske Fregatter fra Middelhaver, til Petersborg; 40 Hollandske fra Amsterdam til adskillige Stader i Østersøen; 6 Danske fra Norge til Kiøbenhavn. Saa retournerede her og tilbage den Engelske Kongel. Fregatte paa 32 Kanoner, som den 6te hujus afgik herfra, og en Kongel. Svensk Lastdrager fra Gothenborg til Carlscrona. Den 15de huj. indkom fra Nordsøen 65 Skibe, deraf 52 Hollandske fra Amsterdam, 2 Hollandske Fløyter, destinerede til Riga, at lade med Master til Cadix og Sebastian, i stor tremastet Hukkert af og fra Rotterdam med Stykgods til Riga, 3 Svenske fra Middelhavet af og hiem til Stockholm med Salt og Stykgods, 6 Danske fra Riga til Kiøbenhavn, 2 Engelske fra Skotland til Riga. Samme Dag ankom og fra Østersøen 8 Engelske fra Memel og Riga, 4 Hollandske fra Memel og Libow, 3 Svenske fra Pommern til Gothenborg, i Portugisisk Fregat med Viin og Frugt til Petersborg, Den 16de indkom fra Nordsøen 43 Skibe, deraf 33 Hollandske fra Amsterdam, 1 Spansk Skebekke af og fra Barcellona til Petersborg, 1 Svensk af og til Stockholm fra Lissabon, 3 Svenske fra Gothenborg til Østersøen, 5 Danske fra Norge til Kiøbenhavn. Saa indkom og 1 Kongel. Engelsk Fregatte paa 20 Kanoner, som indbragte under sin Convoy 8 Engelske Skibe fra Rotterdam, og 1 Engelsk Skib af Leverpool fra Jrland uden Convoy, som førte 16 Kanoner. For contrair Vind ligge i Sundet 125 Skibe, som ere destinerede til Nordsøen, deriblant i Kongel. Svensk Fregatte til Middelhavet, og 3 Kongel. Engelske Fregatter med 60 til 70 Engelske Koffardieskibe, Resten af adskillige andre Nationer. Den 14de huj. indkom her i Havnen Paqvetbaaden fra Kiøbenhavn med Stykgods, Lars Biørn og Povel Boye af Nyekiøbing med Kongel. Magazin Rug, 2 Danske Fartøyer fra Ribe, 1 Dito fra Ringkiøbing, alle 3 med Kongel. Magazin Rug. Den 15de indkom Skipper Jens Næsted af og fra Most med Bræder og Tran, Mogens Jensen og Lauriz Halmøe, begge af Ærøeskiøbing med Rug og Hvede, 2 Fartøier fra Falste, med Rug og Hvede. Den 16de huj. indkom Skip. Munck her af Byen fra Mariager med Brænde.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Kiøbenhavn, den 17de Mai. Det har allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majest. at udnævne følgende Herrer til Riddere af Dannebroge, og alle med Anciennete fra 5te Mai 1777. Hr. Græve Knuth til Knuthenborg; Hr. Kammerherre og Hof=Jægermester vor Krog; Hr. Kammerherre og Ceremonie=Mester von Raben Hr. Kammerherre Bentzon; Hr. Kammerherre og StaldMester von Kalkrenter; Hr. Conferentz=Raad og Amtmand de Cederfeldt.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Under Dato Christiansborg den 28de April har Hs. Majestæt udgivet en Placat, anlangende hvorvidt Skole. holderes Børn paa Landet udi Norge skal være befriede for Udskrivning.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Under Dato Christiansborg den 5te May 1779 har Hs. Majest. allern. udgivet en Forordning for Hertugdom merne Schleswig og Holsteen, Herskabet Pinneberg, Staden Altona og Grævskabet Rantzau, angaaende de Forskrifter, som ved Søe=Handelen og Skibsfarten, i Henseende til Hornqvæge=Sygen skulle iagt tages.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Under Dato Christiansborg den 5te Man har Hs. Majest. udgivet en Placat, anlangende hvorledes Tiende skal svares af Tobak, som avles paa Tiendeydende Hartkorn.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Høyeste Retts paadømte Sager, i forrige Uge: No. 122. Regimentsqvarteermester Rasmus Sørensen, contra John Lesland. No. 98. Justitz=Raad og General Fiscal Boll, paa Embeds vegne, contra Oberste Baron Christian Friderich Juel og Birkedommer Søren Lund. No. 124. Lars Svendsen Guslund, contra Skov=Jnspecteur Clemet Han At den Jydske Agende Post, saavel den der gaaer fra Kiøbenhavn førstkommende 29de Mai, samt 12te og 26de Junii, som den der gaaer fra Aalborg den 31te Mai samt 14de og 28de Junii, formedelst Wiborg Omslags Termin imellem den 4de og 20de Junii skal gaae over Wiborg; det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. General Post=Amtet, den 24de April 1779.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Ved Tal=Lotteriets 188 Trækning i Altona udkom: No. 35, 17, 64, 68, 69.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Ved Tal=Lotteriets 230 Trækning i Kiøbenhavn udkom No. 73, 89, 8, 55, 59.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Copulerede. Udi Wiborg den 7de Mai Kiøbmand Sr. Niels Giørup og Mad. Worre. Udi Aalborg den 10de huj. Hr. Justice=Raad og Forvalter Matthias Reiche, og afg. Borgemester Wognsens Enke, Mad. Karen Fogh Clemmentin. Ud Kiøbenhavn den 12te Mai Ole Hoff, Vognmand og Hyrekudsk og Jfr. Maren Høyer; den 14de huj. Hr. Morten Sørensen, Viinhandler, og Jfr. Margarete Duus.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Døde. J Bergen Hr. Lieutenant Meidels Frue, Elisabeth Margrethe Medelton, 35 Aar. J Merdeen Obermester Wesel paa det Ostindiske Skib Disko. J Egersund Skipper Søren Schanche med Kone og Søn. J Riibe den 19de April paa Breininggaard Etats=Raad Peter von Albertinforhen værende Amtmand over Bouslinge Amter. J Kiøbenhavn den 11te huj. Holger Jensens Hustrue, Anna Sophia Them, 23 Aar; den 13de huj. Morten Nielsen Høker, 52 Aar; den 14de huj. Mad. Mette Marie Simmelhag, 68 Aar; den 16de huj. Snedker Mester Hans Frederich Garnau, 36 Aar.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Vexel=Cours. London 2 Maan. Sigt a 5 Rdlr. 52 Sk. pr. Pd. Sterl. Amsterdam Cour. 14 Dages Sigt a 21 1/2 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 21 pro Cento. Hamborg og Altona Banco 14 Dages Sigt a 26 pro Ct. 2 Maaneder Dato a 25 1/2 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
AVERTISSEMETS. De af Siellands Stift, som have subscriberet paa ProvsBeyers Skrifter, maatte behage at lade dem imodtage til førstkommende St. Hans Landemode i Roeskilde hos Sr. Kornerups, Dersom endnu nogen vil have samme Skrifter, nemlig: 1) Tanker ved Fader vor 12 Sk. 2) Evangeliske Harmome 1 Rdlr. 3 Korte Spørsmaal over Catechismo 3 Sk., kan de og samme Til bekommes, hvor de ellers kan bekommes, skal videre blive ved kiendtgjort i Aviserne.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Det Kongel. Ober=Bergamt paa Kongsberg bekiendtgiøhermed, at Mandagen den 14de Junii, om Formiddagen Kl. 10, Slet, bliver offentlig Licitation foretagen paa det Kongel. Am Huus over et Parthie got og forsvarligt Malt af 2500 Tønder, som i mindre Parthier kan om saa forlanges, opraabes og skee Tilslag for, imod antagelig Bud. Blant Conditionerne, som nærmere ved Licitations=Stædet bekiendtgiøres, bliver og denne at intet Malt imodtages uden fra Fyen, Corsøer, Holbeck, Ca lundborg og Wordingborg, samt at det maae være leveret til O lags Magazinet i Drammen, deels først i Augustii og deels sidste Augustii eller først i Sept. Maaned, hvilket nærmere paa Licitations=Stedet vil vorde afhandlet og fastsat.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Maria afg. Forpagter Jacob Jacobsens Efterleverske af Kiøbenhavn, Bevilling, at maa udi Aviserne indkalde dem, som maatte have i Hænde en af Slagter Ole Andersen Kyse accepteret Vexel af 14de Decbr. 1777, at fremkomme med deres Rettigheder til samme inden 12 Uger efter Bekiendtgiørelsen, da bemeldte Vexel efter den Tiid skal ansees død og magtesløs. Bliver Vedkommende hermed indkaldte at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission. Kiøbenhavn, den 10de Mai 1779. Paa min Kones Vegne, Maria sal. Jacobsens, Niels Munch Krag.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Efterat for nogle Aar siden afdøde Sogne=Præst for Gammel Hadersleb Meenighed, Hr. Peder Bertelsen, hans efterladte Enke, Mad. Elisabeth Bertelsen fød Todberg, i disse Dage ligeledes ved Døden er afgangen, og hendes meeltat Arvinger ved Retten tilkiendegiven, at de Efterladenskabet ey anderledes kunde tiltræde end sub beneficio legis & Inventarii, følgelig vare ombedendes, at et offentlig Proclama ad convocandum Creditores maatte udstædes; thi vorder alle og enhver, som til benævnte Mad. Berthelsen og nu paa hendes efterladte Gods og Formue ex capite crediti, fidejussionis vel er alia qvacunqve cansa formeene at have en Tiltale, peremtorie en for alle Gange hermed stevnet og kaldet, deres Fordringer inden 6, fraværende eller uden Provincen sig opholdende inden 12 Uger, a Dato Publicationihuus Proclamatis, hos mig Herredsfoged i Hadersleb Herred tilbørlig at angive, original Documenterne derover at fremvise, og paalidelige Copier deraf ved Professions=Protocollen at aflægge saa og fraværende en Procuratorem ad Acti her at bestille, under Advarsel, at de som saaledes sig ikke melder, aldeles vorder præcluderet, og dennem et evigt Stiltiende paalagt. Hadersleb, den 12te Mai 1779. R. D. Reimer.
Berlingske Tidende, 1779-05-17
Formedelst min sal. Mands, Borgemester Mallingsdødelige Afgang, og derefter agtende Skifte og Deeling med mine Børn, er jeg Underskrevne til Sinds, at bortsælge ved offentlig Auction Mandagen den 28. Junii næstkommende, min nu beboede GaardMallinggaard kaldet, som er af det forrige Skanderborgske Rytter Districts Gods eller Skanderborg Ladegaard, beliggende ud Skanderborg Amt, Hielmler Herred, Skandeerup Sogn, ter ved Kiøbstæden Skanderborg og 2 Mile fra Aarhuus, og bestaaer af Hartkorn, Ager og Eng 9 Tdr., samt Skovskyld 3 Fdkr.roc fire femtedeel Alb., hvis vidtløftige og for sig selv udskiftede Mark, for de trende Deele, i mange Aar og indtil nu, har udlagt til Græsning for Rytter=Heste, 40 a 44 Stkr., foruden 12 a 14 Køer hver Sommer, og altsaa kan formodes desto frugtbarere naar samme indtages til Sæd. J den øvrigesterde Deel af Marken er i sidste Eyers Tid aarlig saaed 6 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg og 20 Tdr. Havre, undtagen i dette For=Aar, da der er gjort Begyndelse til den fulde Avls Jndtagelse, og til den Ende er eller bliver lagt i Sæd 16 Tdr. Byg, 2 Tdr. Boghvede, og 30 Tdr. Havre, foruden den i sidste Efter=Aar lagde Rug=Sæd, som sædvanlig; hvilket dog, for de efterfølgende Aar bliver langt anseeligere: desuden er af sidste Eier opryddet et nyt Stykke Skovjord til omtrent 12 Tdr. Rugland, og med de 2de Ladegaards Beboe, re haves fælleds Enge, hvorpaa for denne Gaards Part avles 30 Læs Høe, og paa Gaardens Mark Baar= og Eng=Høe 40 til 50 Læs aarlig. Gaarden, der har god og overflødig Skov, tet ved sig, samt Jagt=Rettighed efter Lov og Forordninger, ligger særdeles smukt, og, som bekiendt, i den beste Egn af Jylland, er sel meget frugtbar og beqvem til Mejerie, da derved kan forres 40 a 50 Køer, foruden 8 a 10 Heste og 20 a 30 Faar, dens nye opførte Bygninger, bestaaende af Borge= og Ladegaard, der adskilles ved giennemrindende Kilde=Vand, som tillige udi Render flyder ind i Gaardens Brøggerhuus, ere saaledes indrettede, at den kan beboes endog af en anseelig Familie. Foruden de paa Gaardens Mark af sidste Eier gjorte Forbedringer ved Indgrøftninger og Moese=Jords Udgravning, er endnu med anseelig Bekostning af nye anlagt, og i dette For=Aar fuldfærdiget et stort Teglværk med Ovn til 30 a 40000 Steenes Brænding hver Gang, hvis Beliggenhed, af Naturen og efter anvendt Arbeyde, er saa beqvem og Materien til Steenene saa god og overflødig, at man ved dette Værk kan love sig god Fordeel, og giøre vis Regning paa en 4000 Rdlrs. frie Jndkomst aarlig, uden Frygt for, at Værket nogen Tid, af Mangel paa Materie eller Leer, skulde standse; af denne Materie ere Steenene brændte, hvormed det nu nedbrudte Skanderborg=Slot har været bygget; og disses Godhed er noksom bekiendt. Auctionen holdes her paa Gaarden, og begynder forommelte Dato om Formiddagen Kl. 10 Slet, til hvilken Tid Liebhaberne behage at indfinde sig. Skulde der, førend Auctionen holdes, kunne træffes Accord og Gaarden, da er samme og under Haanden at faae til Kiøbs, og i Fald den da paa saadan Maade bliver solgt, skal det Betids i Aviserne blive bekiendtgjort. Ch. sal. Mallings. Som Laugværge, Tolstrup.