JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-18
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil blive læst i vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Dødsboet efter Aftægtsenke Karen, Christensdatter af Søebye paa Thorseng, indkaldte, overeensstemmende med Pl. 2 Juni 1819 §l, med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb for undertegnede Skifteforvalter, i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Sunds Gudme Herredscontoir den 16 Juli 1812. Bruun. Jnterimistisk Redacteur F. Schjött.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
No 120. 71 Aargang. Fyens 15 Skifts privilegerede. Kongelig ene samt Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af Søren Hempel, Cancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Trykkes og udgives i Odense 19 Juli 1842. Tirsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Jndhold. Flygtige Journalistbetragtninger. - Fædrelandet. Videnskabelighed. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Flygtige Journalistbetragtninger. At pløie og harve Gisningens Mark, Hvor Tankerne samle iblinde, At skrive Navne i Tidernes Bark, Som rynkes af Væxt og af Vinde, At lytte opmærksom til Dognets Skraal Mon det skal være Journalistens Maal. -At øse op af Modsigelsers Har Extracter af talløse Blade, At være Aanden hen til sin Grav.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
J Artikler lange og flade, At snakke om Krig, om Theater og Bal Mon det skal være Journalistens Kald? At sidde krum som en Copiist Og tvær som en engelsk Chineser, At spotte den ærlige Rojalist Og bygge paa Hypotheser, At pege paa Jordskjælv, Jld og Fordærv Mon det skal være Journalistens Hverv Ak nei, kjære Læser. – saa er det ei - Dog – lad Journalisten i Stikken! Men følg ham nu først et Stykke Vei Naar han synger og Politikken!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
J Aanden med høisalig Talleyrand *) Han taler, og nynner sin stille Sang. De Mægtige spilled forleden Kort, 85) Du var jo selv med i Salen, De sloge i Bordet drøit og haardt For Renten og Capitalen. Idag skal Du see dem i høieste Pragt At drage ud til politisk Jagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Den store Grosserer fra Zarens Stad, Med den strikkede Jægertaske, Han fældte saa mangen kostelig Brad, Rappe ere hans Hunde og raske: Nu gaaer han paa Jagt blandt Klipperne hen Men au - der er Vildt, som skyder igjen. - En Falk flyver ud over salten So Hun kalder sig selv den Kjække; Saa mangen stolt Jæger maatte døe, Som vilde hendes Vinger stække. Hun handler ellers med kunstig Stads Nu drager hun ud paa Sø Visitats, Hun paastaaer at skjærme den sorte Flok Men er det blot ikke en Maske: Af Guld og Sølv faaer hun aldrig nok, Med Saadant hun fylder sin Taske. Du kjender jo vel en engelsk Doublette Som slaaer igjennem et tvetommers Bredt Fornylig en Kronhjort hun havde anskudt Med mange tusinde Ender. Det er Sandhed, Hr. Jæger, – see ei saa but Det store China Du kjender. Men China bruger Gevihret i Angst. Og - hun kan ikke give ham Fangst. Desforuden seer det bedrøveligt ud¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
J de kabulske Jagtrevierer, Krybeskytten faaer gode Skud, Jmens for Magten han firer. Vare kun ikke Afganistan Voxer som Nordamericas Land. - 1) Ja havde han blot levet endnu og vilde han oprigtigen *. 3, 8. K., Klok Jenes "ANIS Da A des Hissaa have besvaret Red. to eller tre Spørgsmaale, saa skuld vi her have havt en politisk Artikkel vel saa god som Hamburger Neue Zeitung. 88) See Avisen No. 113 af 9 Juli. Hør, i Hvi holdt Du ikke til Ræven Vel femten Gange Du Sigte tog Og løftede Bøssen til Kjæben. Og derfor skal Du betale Mulct Eller og - dine Jægere døe af Sult, Han taler og skyder saa Vingen vær Fra Maroccos den høire Side Engang han vorder Middelhavs Skræk, Og det skal Alverden vel vide: Nu gaaer han fortumlet paa Jagten om Men tænk, om han eengang til Samling kom - Spaniolen tager en mægtig Priis. Med Anstand og yndige Lader; Til egen Ryg han gjorde sig Riis, Forgiæves sit Saar han bader. Han bruger vel ingen Brændeviinsdunk, Men derimod Pave, Prior og Munk, Hr. Austria er saa stille og feed, J Solskinnet har han sig badet Om Jagten veed han saa godt Besked, Han træffer Bukken paa Bladet. Eengang han anskød dens ene Løv Og skamfuld han flux bag Træet krøbGermaneren skyder Vagteler kun Saa stille paa Knæet han ligger, Da kommer Vinden fra Mark og Lund - Tydskerens Bøsse klikker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Vildt sporer Hermann sin fnysende Hest, Den vrinsker i Nattens Taage og Blæst. De tog dem det meget nær ifjor J det gamle, gode Hannover, Men Jægermesteren holder sit OrdOg vækker Enhver, som sover. Den Gamle er end saa rørig og fast Med Reformer har det slet ingen Hast. Preusseren har dog et net Gevær, Beslaget blinker i Solen, Jstedetfor Hirschfanger bærer han Sværd, Vergismeinnicht und Violen. Omkring sig han binder et Skjærf saa skjønt Af Frederik den Andens Eviggrønt. America sætter sin Knaldhætte paa, Hans Riffel er ladt med en Kugle Hans Jagtdragt er ikkun simpel og blaa Fjernt flagre Europas Fugle. Han lytter saa glad til Friheds Gongon, Og seer tilfreds paa sin ægte Piston. - Vildttyven i Norden ei trives kan Der er Fred over Land og Rige. Et Hurra for Dannemarks Christian Og for Hans Nabo tillige! – hermed lukke vi Spalten til; En anden Gang Mere - om Gud saa vil - Anm. For den, der ikke er saa lykkelig at være indviet det ædle Jægersprog, tjener følgende Fortolkninger til behagelig Eftersyn. At give Fangst er det Samme som at giv Naadestødet; At tage Stikpengen betyder at lade Vildtet gaae forbi paa Skudvide, uden at skyde, hvilket betragtes som en svær Forbrydelse, der ansees med tunge Mulcter, Bladet paa Bukken er dens Sider &c. &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Fædrelandet. Videnskabelighed. Som Jndbydelsesskrift til den aarlige Hovedexamen i Borgerdydsskolen paa Christianshavn, har Skolens Forstander, Dr. Krarup, ladet udgaae en lille paaagtelsesværdig Afhandling om Oprettelsen af Blyster eller Asyler for formuende Folks Børn." Forfatteren foreslaaer Oprettelsen af saadanne, med rummelige Værelser og tilhørende have forsynede Asyl-Anstalter, hvor de omtalte Børn fra 3 til 7 Aars Alder skulde, under samvittighedsfuldt og forstandigt Tilsyn, kunne tilbringe et vist Antal Timer af Dagen under alle Slags Lege, der maatte være skikkede saavel til at more dem, som til at udvikle deres physiske og aandelige Kræfter, og, saameget som Veir og Aarstid tillade, være i fri Luft, tilbringende Tiden under Fortælling af og Samtale med Lærerne, samt under Sang. Først i det syvende Aar skulde Børnene gives ordentlig Underviisning i Læsning, Skrivning og Regning. Hvad der har bevæget: Forfatteren til dette Forslag, er fornemmelig den Omstændighed, at Børnenes aandelige Udvikling hos os, som oftest, begynder for tidligt, idet de hyppigen beskjæftiges med Læsning eller sættes i Skole i en Alder af 4 eller 5 Aar, ja endog ikke sjelden tidligere, og det alene af den Grund, at Forældrene savne anden tilstrækkelig Beskjæftigelse for dem hjemme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Blandinger. Som bekjendt er enhver Bornholmer Soldat, hvis han ei har en eller anden offentlig Bestilling, og Tjenestetiden ophører egentlig først med Livet. Kost og Klæder forskaffer Soldaten sig selv, og at han ingen Løn nyder, er en Selvfølge (kun endeel Officerer, nyde en ringe Gage); derimod faaer han Vaaben og Ammunition af Staten. Hver Mand havde forhen sine Vaaben i sit Hjem, for altid at have dem paa rede Haand; men i de sidste Aar ere Bornholmerne blevne afvæbnede og Vaabnene bragte paa Magazinerne, som maae ombygges for at kunne rumme dem. Man har altsaa det Særsyn, paa Børnholm at see Soldater blot bevæbnede med Patrontasker (de, der staae paa Post, gjøre en Undtagelse), hvilket giver Anledning til mange Drillerier og har udbredt en almindelig Misfornøielse, da Bornholmerne næsten ansee det som et Angreb paa deres Ære, at berøves deres Vaaben, især da de aldrig have misbrugt dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
– En Bornholmer, som fortæller dette i "Fædrelandet, i den Hensigt at fremkalde Kyndiges Dom over denne Gjenstand, yttrer meget rigtigt: at ved bestandig at have Gevær hos sig, lærer Man at omgaaes med det, og at der gives mange Leiligheder til at øve sig i Skydning, og som heller ikke blive ubenyttede af Bornholmerne. Kommer Man derimod ikke i Berøring med Geværet, oftere end 3 a 1 Dage aarlig paa Exerceerpladsen, bliver Man neppe en øvet Skytte, og Jngen vil dog sikkert nægte, at de Soldater maae være de bedste at føre imod Fienden, der skyde bedst, hvorimod Man vistnok kun er daarlig tjent med de Soldater, der ei forstaae at skyde, om end deres Vaaben ere nok saa blanke og pæne. Ved idelig at færdes i Vaaben vækkes den krigerske Aand, hvorimod Historien noksom viser, at den i modsat Fald tabes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Paa en til Sorø Amt indkommen Begjæring, at en Almueskoles Locale maatte af Skolelærerne i Amtet afbenyttes til de maanedlige Forsamlinger, som de agtede at afholde, har det kongelige danske Cancellie, til hvis Afgjørelse Sagen var indstillet, resolveret, at det Ansøgte ikke kan bevilges, da slige Forsamlinger neppe ville stifte nogen synderlig Gavn, men foranledige ufornødne Udgifter og Forsømmelse af Skolelærernes Pligter," samt at hverken Skoledirectionen eller Skolecommissionen ere bemyndigede til at tillade, at Skolelocalerne anvendes til Andet, end deres egentlige Øiemed. (Aarh. A.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
"De holsteenske Blade - hedder det i "Dannevirke. - vedblive fremdeles at udspye deres Gift og Galde mod det danske Folk og danske Autoriteter. Man har bedet Gud bevare sig fra at blive Jyder, Man har drukket Lehmanns Skaal, omendskjøndt han var Dansk, Man har fortalt os, "Holstenerne have altid hadet de Danske, og det sidste Correspondenzbl." indeholder følgende fornærmelige Angreb paa den danske Nationalbank: "Eine fremde Gesellschaft, die danische Nationalbank, ibren Vortheil suchend anf unsere Unkosten, will die Leichtglandigen dieses Landes benutzen für Emittirung ihrer Papiergelder." Saavidt vi huske, bliver Filialbanken i Flensborg oprettet efter Flensborgernes eget Ønske, og til Tak derfor maa Nationalbanken døie den fornærmelige Beskyldning, at det Hele er lagt an paa at trække Holstenerne op."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Som Man seer af Bladene - hedder det i "Dannevirke. - ere Holstenerne meget vrede over, at de holsteen lauenborgske Forbundstropper, ved den ny tilendebragte Armee-Reform, ikke ere blevne skilte fra den danske Armee; men dette er jo i det mindste saavidt os bekjendt, ligesaa lidet Tilfældet med de preussiske, østerrigske og hollandske Forbundstropper, og hvorfor skulde Danmark da begynde med en Afsondring i saa Heenseende? Danmark har desværre, Stof nok til Strid i sig allerede, til at den ovenikjøbet skulde skabe to Armeer, som efter al Sandsynlighed meget snart vilde indtage en fiendtlig Stilling mod hinanden. Hvad der maa gaae forud for enhver Concession, der skal indrømmes Hertugdommerne, er, at disse Landsdeles Forhold til den hele Stat først nøiagtig bestemmes. Saalænge disse Forhold ikke ere ordnede, vilde det være et stort Misgreb af Regjeringen at indrømme det Mindste af hvad der kunde føre til en Afsondring, især naar Man har med Folk at gjøre, om hvilke Man af Erfaring veed, at naar Man blot rækker dem Fingerspidsen, tage de den hele Haand. Saasnart det derimod er bestemt, i hvad Forhold de to tydske Hertugdom mer skulle staae til den øvrige danske Stat, kan der vist heller ikke fra dansk Side være Noget imod at indrømme alle de Conseqventser, hvortil disse Forhold føre; men heller ikke før. Regjeringen vil imidlertid ikke tage Jnitiativet, og den maa dog gjøre det; men det er let begribeligt, at den er bange for at røre ved denne Hvepserede."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Hs. Maj. Kongen er under Sit Ophold i Aalborg, ved en Committee af Repræsentantskabet, i en særskilt Audients bleven overrakt en allerunderd. Ansøgning om Oprettelsen af en videnskabelig Realskole deri Byen, hvorved Lærerne maatte blive ansatte af Hs. Maj. efter Univ. D. Jndstilling, og som skulde erholde saadanne, enten øieblikkelige eller bestandige, aarlige Tilskud af Communen, som Hs. Maj. allern, maatte betinge og som maatte befindes svarende til Communens pecuniaire Kræfter; hvilket vigtige Anliggende Hs. Maj. tilsagde Hans allerhøieste vise Overveielse og nærmere Resolution. Det kan i Almindelighed være sørgeligt nok at see Mennesker, forblindede af Vrede, begaae alskens Taabeligheder og Urimeligheder; men naar det er lærde pretentiense Folk, der paa en saadan Maade give deres Harme, Luft, bliver det altfor latterligt til at Man længer kan see hen til det Sørgelige derved. Saaledes med Dhrr. Prof. Heiberg og Henrik Hertz i det sidste Nummer af "Jntelligensblade. Begge ere opbragte; den Første paa Publikum, fordi – det har udhysset, Molieres berømte Commedie Doctoren imod sin Villie, og den Anden paa de forskjellige Blade, fordi de ikke have anmeldt hans sidste lille Theaterproduct, "Perspectivlassen, saaledes som han ønskede det, og troer at kunne fordre, eftersom Publikum har applanderet det. (Vib. A.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Mad. Simonsens musikalske Soirke den 8 ds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
i Frimurerlogen i Christiania var ikke saa talrigt besøgt, som Man skulde have ventet efter Sangerindens store Succes paa Theatret, og som den udmærkede musikalske Nydelse, hvormed Publikum paa denne Concert regalere des, havde fortjent. De tilstedeværende applanderede hende imidlertid stormende efter hvert Nummer hun fang, og bleve mere og meere indtagne af hendes delige og klare Toner. Jsær henrev hun ganske ved de to smaae spanske Nationalsange, som hun til Slutning foredrog. Hendes Assistent, Hr. Capelmusikus Noack, vandt ogsaa meget bifald især for sit Clarinetnummer. Mad. Simonsen, skal have til Hensigt at give endnu en Concert.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Fire af de i den saakaldte Slotsbygning i Aalborg, arresterede Jndivider, der Alle hørte til den dronning lundske Tyvesag og af hvilke Nogle vare særdeles graverede, ere i Natten til den 13de undvegne fra Arre sterne og skulle, saavidt Man efter Savnet af nogle Baade maa formode, have taget Flugten til Vendsyssel, hvor de ere eftersatte af Stilbreve og en udsendt Politibetjent. Man vil paastaae, at Forbryderne ved deres Flugt have til Hensigt at søge Audients hos Hs. Maj. Kongen, hvortil der i Aalborg ikke har været den af dem attraaede Leilighed, idet Arresterne i Slotsbygningen ikke bleve Hs. (Aalb. A.) Majestæt foreviste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Odense. (iligencepost.) Etatsraad Unsgaard, Chef under Statsgjeldsdirectionen for Contoiret for udenlandske Betalinger, er sidstafvigte Løverdag Aften afgaaet ved Døden. - Den franske Kronprinds, Hertugen af Orleans, der ved at falde ud af sin Vogn havde erholdt nogle Contusioner, er næsten aldeles restitueret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Udnævnelser og Entledigelser. Under 28 f. M. er Commandeur i Søetaten, Kjunker J. W. C. Krieger, udnævnt til Kammerherre; Amtsforvalter for Frederiksborg Amtstue distrikt, Kammerraad C. L. Paulsen, til Justitsraad med Rang i 5te Kl. No. 3 efter Rfrd., og Kasserer under Qvæsturen ved Kjøbenhavns Universitet, H. L. Friis, til Kammerraad med Rang i 7de Kl. No. 2 efter Rfrd.; den 29de, Forvalter ved Bjørnsholm, Lundgaard og Padkjær, J. Wulff, og hidtilv. Forvalter ved Buderupholm, P. C. K. Wegener, som Landvæsens commissairer i Aalborg Amt, forundt aabne Breve paa at have Kammerraads Rang efter Rfrd. 7de Kl. No. 2, Forstrand. J.F. Hansen udnævnt til Førstdocent i Kbhavn; Collecteur ved Klasselotteriet, Gether, til Kammerraad med Rang i 7de Kl. No. 2 efter Rfrd.; Bøssemager N. Løbnitz forundt Prædicat, af Hof=Bøssemager; Catechet og Skolelærer ved de danske quineiske Besiddelser, J. R. Tørsleff, i Naade og med Pension entlediget, den 2 ds er Copiist under Admiralitets- og Commissariats-Collegiet, C. W. Wellmann, forundt Krigscancellisecretairs Karacteer med Rang i 9de Kl. No. 7, den 3die Eqvipagemester paa Gammelholm, Capit. J. P. Gandil, udnævnt til Commandeurcapit.; den 30 f. M., Controlleur ved Statsgjeldskassen i Rendsborg, Secret. J. P. Hafs, udnævnt til virkelig Kammerraad; den 2de er Sognepræst for Vestervig og Agger Menigheder i Aalborg Stift, M. F. Blichfeld, beskikket til tillige at være Provst for Refs og Hassing Herreder i Thisted Amt; Cand. theol. C. F. V. Bernth til personel Capellan hos Sognepræsten for Væhr og Rebel Menigheder i Aarhuus Stift, Amtsprovst H. C. Schmidt; den d. er Anføreren ved 2den Jnfanteri=Brigades Musikcorps, A. Hallager, benaadet med Domds. Hæderstegn; den 2den, Kjunker og Committeret i det Kongel. Generaltoldkammer og CommerceCollegium, C. L. Warnstedt, udnævnt til Ridder af Dannebrogordenens 3die Kl.; den 5te, Rector ved Borgerskolen i Tøndern, H. Jensen, beskikket til Præst i Wittstedt i Haderslev, Provsti; Told- og Consumtions=Jnspecteur i Storeheddinge, Kjunker, Capit. C. F. R. Holstein, paa Ansøgning i Naade entlediget fra bem. Embede; afsked. Capit. N. C. Bjørn beskikket til Told- og Consumtions Jnspecteur i Storeheddinge den 6te er, i Anledning af Geheimelegationsraad Prof. Brøndsteds dødelige Afgang, Justitsraad C. Thomsen udnævnt til Directeur for det Kongel. Mynt- og Medaille-Cabinet; Told og Consumtions-Jnspecteur Schumacher til Justitsraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Hove rup Sognekald i Ribe Stift, 233 Rbd. (opslaaet vacant den 1 Juli). Herredsfoged- og Herredsskriver-Embedet i Bølling og Nørre Herreder under Ringkjøbing Amt (opslaaet vacant den 8 Juli). Aulum og Hodsager Sognekald i Ribe Stift gl. Angivelse 210 Rd. (opslaaet vacant den 7 Juli); dette Embede er iblandt dem, der er forundt særdeles Lettelse i Skatter. Creditoplagsskriver-Embedet i Kbhavn: Gage 2200 Rbd.; Contoirhold 1000 Rbd. Caution 10,000 Rbd. i anordningsmæssige Effecter. - Under General-Toldkammer- og Commerce=Collegiet: Fyrinspecteur-Embedet paa Hanstholmen, Gaae 600 Rbd. og fri Bolig; Caution 300 Rbd. i anordningsmæssige Effecter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Jnd- og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer, Jndgaaede, den 16 Juli, Reiersen af og fra Tvedestrand Skonnerten Johanne Marie med Trælast; C. Olsen af Tvedestrand, fra Østerriisøer, Sluppen Enigheden med ditto, C. Danielsen af og fra Østerriisøer, Skonnerten Minerva med ditto; G. Albrechtsen af og fra Tvedestrand, Sluppen Perlen, med ditto, den 17de, J. Paulsen af og fra Østerriisøer, Slup, pen Murkator med ditto, R. Hansen af og fra Horsens, Jagten Anne Marie med Ballast: Simsen af Arnis, fra Drammen Jagten Elisabeth med Trælast; Th. Thorbjørnsen af Arendahl, fra Tvedestrand, Sluppen Brødrene med ditto, P. Hendriksen, af Fiskebekskihl, fra Brevig, Jagten Familien med ditto, N. A. Nielsen af og fra Tvedestrand, Sluppen Svanen med ditto: S. Tøriesen af og fra ditto, Sluppen de 3 Rhedere med ditto C. C. Gummestad af og fra Sandefjord, Skonnerten Norden, med ditto: A. C. Møller af Odense, fra Walløe Saltværk, Jagten Adele Wilhelmine med Salt og Trælast. Udgaaede, den 18 Juli. H. Hansen af Odense, til Kjerteminde, Baad Bagatellen med Ballast. og Odense Kirkenyt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
St. Knuds Sogn. Døbte: den 17 Juli, Gjæstgiver Bol horns Søn: Hans Christian Gerhard Bolhorn; Fadd. Mad. Gregersen, Jfr. Stylsvig. Bagersv. G. Jbsen og Barnets Fader. S. D., Jndsidder P. Hansens Datter: Marie Cathrine Pedersdatter; Fadd.: Pigerne K. Jensdatter og M. C. Hansdatter, Huusmand H. Andersen og Ungkarl H. Rasmussen. - Døde: den 5 Juli, Gartner C. L. Wagners Datter, Jenny Doris Wilhelmine Wegner, 5 Dage, den 7de, Brændeviinskarl C. Andersens Enke, Karen Hansen, 56 Aar; den 9de, Bogtrykker O. Thomsens dødfødte Søn; den 13de, Tjenestepige Anne Dorthea Hansen, 23 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Frue Sogn. Døbte: den 30 Juni, Propriet. C. A. Luders's Datter: Caroline Mathilde Luders; Fadd. Frue Lund, Demois. H. Geverts, Capit. Petersen, Dr. med. & chir. Tormerdt og Pastor Rasmussen. - Døde: den 8 Juli, Ungkarl Jens Jørgensen af Killerup, 67 Aar; den 14de, Maler Carl Schlendring, 50 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
St. Hans Sogn. Døbte: den 17 Juli. Gartner H. Jørgensens Søn: Hans Peter Emil Jørgensen; Fadd.: Pigerne A. S. Aagaard og K. M. Hansen, Biløber H. Eriksen og Forriderne A. Danielsen og J. Hansen. S. D., Væversvend K. Johansens Søn: Johan Christian Rasmussen; Fadd. Pigen A. Rasmussen, Jfr. Rønnow, Væverm. A. Appeldorph og H. Carstensen. S. D., Arbeidsmand P. Enoksens Datter: Marie Jensine Caroline Pedersen; Fadd.: Boelsmand T. Enoksens Kone, Væver H. Hansens Kone, Arbeidsmand R. Hansen og Væver H. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
AVERTISSEMENTS. At det behagede det alvise Forsyn ved en blid og rolig Død imorges Kl. 3 1/2 at bortkalde til et bedre Liv fra mig og vore 7 Børn min gode stræbsomme Mand, Skomagermester Johan Friderich Filter, efter flere Aars tiltagende Svagelighed og tolv Dages smerteligt Sygeleie, i sin Alders 62de Aar og efter i 32 Aar at have deelt Livets Afverlinger med mig, er det sørgelige Budskab jeg herved maa bringe fraværende Slægt og Venner, E. M. N. Filter, Odense den 17 Juli 1842. før Dittenrod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Det er et uventet, et smerteligt Budskab, som jeg herved maa bringe deeltagende Slægtninge og Venner. Min kjære Svoger, Johan Jørgen Friz Tonni, er død. - Sidstafvigte Løverdag den 16 dennes gik han til Stige for at bade, og her fandt han sin Død i Bølgerne. - Jkkun 26 Aar gammel maatte han forlade en Kreds, hvor han var saa inderligen elsket. - Gud trøste os Alle og styrke den Forevigedes ulykkelige Forlovede, der med bittert skuffede Forhaabninger og brudte Forventninger staaer dybtnedbøiet ved den Kjæres Grav. Odense den 18 Juli 1812. Anne Maria Tönni. Nylig har forladt Pressen: O. D. Lütkens Læsebog Kristian Hansens og Peter Møllers Historie, sammenskreven for Almueskolernes 2den Klasse og udgivet ved Understøttelse af Fyens Stifts litterære Selskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Fierde Oplag. Da denne Læsebog, der er bleven afbenyttet i en talrig Mængde Skolers øverste Klasse, hvorved hidtil er solgt 6000 Expl. af de foregaaende Oplag, i nogen Tid har været udsolgt, men ofte er bleven efterspurgt; saa har Forlæggeren foranstaltet dette nye Oplag trykt, i det Haab, at den vil vedlige holde den Yndest, hvormed den i en Række af Aar har været medtaget i mange Almueskoler. Vogen er 310 Sider i stor 80, trykt med forskjellige Slags Typer paa godt Papir, indb. i stærkt Skolebind, og sælges til den meget billige Priis 1 Mk. (omtrent 2 1/2 s. Arket) i de fleste Boghandlinger i Danmark og i Odense hos Forlæggeren J. Mile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Nye, Musikalier samt italienske Opera-Sange for Pianoforte er arriveret til Salg i den Miloste Boghandling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
Paa mit Forlag er idag udkommet: Almeenfattelig Anviisning til Huusdyravlen og Huusdyrenes Behandling i fund og syg Tilstand, ved G. C. With, Dr. med, Lector og 2den Lærer ved den Kongel. Veterinairskole, 35 Ark i 800, med een Kobbertavle, P. G. Philipsen, Jndb. 2 Rbd. store Kjøbmagergade Nr. 12. Ge Stiftelsen af 18 September.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-07-19
At Hs. Majestæt allernaadigst har bevilget Stiftelsen, af 18 September for gamle, værdige og trængende Haandværksmestere og deres Enker her i Staden en aarlig Understøttelse af 50 Rbd. Sedler af Allerhøistsammes Chatolkasse, og at dette Beløb for indeværende Aar, efter allerhøieste befaling er Stiftelsen tilstillet, har Directionen den Glæde herved at kunne bringe til offentlig Kundskab. Jdet vi føle os dybt gjennemtrængte af dette yderligere Beviis som Hs. Majestæt saa huldrigst som allernaadigst har givet gamle Odense og dens Borgere paa sin Kongelige Bevaagenhed, bede Vi, Gud velsigne Kongen!!