Berlingske Tidende, 1755-05-02
Courector Jessen i Wiborg lader herved bekiendtørre, at paa hans pro officio tilhørende Gods udi Lundsgaard beliggende i Worre sogn, Nørling herred, Halds amt, Wiborg stift, en huusmand som forhen før reduceringen haver staaet som underofficier ved det Wiborgske national regiment, navnlig Christen Jensen Tapdrup og hustrue Dorothea Sophia Dam, begge kort efter hinanden ved døden ere afgangne, og deres stervboe strax derpaa den 16 Februarii sidst er bleven taget under lovlig behandling, siden derefter den 17 Mart, som var 30te dagen, registreret og vurderet, og endelig den 10de April, stillet til offentlig auction alt, hvis efter begges død i stervboen fandtest: og som de ingen lifsarvinger haver haft i deres ægteskab sammen; men Manden Christen Jensen Tapdrup haver efterladt sig søstre børn til at arve, hvoraf en søsterdatter, saavidt som mig af nærværende medarvinger er blevet bekiendtgjort, navnlig Margarete Jens datter der skal være boesiddende udi Fridericia, og der enten haver endnu eller haver haft til ægte en snedker ved navn Simon, og en anden søfterdatter, navnlig Kirstine Jens datter, som skal opholde sig udi kiøbenhavn, og der være i ægteskab med en plattenslager, som tillige skal være under militten, hvis navn vides ikke da derimod hustruen Dorothea Dam haver efterladt sig børn, aulede udi ægteskab med hendes første Mand Christen Lassen, hvoraf en søn skal være hørkræmmer og i Kiøbenhavn boesiddende Sr. Hans Christian Lange, altsaa siden stervoyen, formedelst den derpaa allerede hæftet gield og byrde, ey taaler at bekoste et ordentlig proclama, indkaldes efter sædvanlig skik herved 3de postdage efter hinanden de afdødes ovenmældte arvinger enten selv at møde eller lade møde befuldmægtigede inden den i loven foreskrevne tid her i Wiborg hos Conrector Jessen, som skifte forvalter. Jligemaade indvarsles stervboens credi, og debitorer, de første, at fremvise deres fordringer, de sidste at gielde, da enhver skal vederfares hvad lov og ret medfører. Wiborg den 21 April 1755. Wilhelm Mouriz Thomæsøn Kongl. Majests. Sorenskriver, over Sengens og Tromsøe=fogderier i Nordlands amt, giør bekiendt at forrige Sorenskriver over bemelte Sengens Fogderie Tobias, Hichman, er ved døden afgangen, og hans stervboe af mig tagen under lovlig behandling og opagt saa snart samme dødsfald blev mig tilkiendegiven. Og som dette stervboe befindes af den omstendighed at det ikke kand taale den i loven paabudne proclama og vedkommendes indkaldelse tilstervboen; Saa averteres dette dødsfald 3de postdage til bemelte Sørenskriver Hichmans Debi= og Creditorers efterretning, det de vilde behage inden den loven ansatte tid efter denne indkaldelses datum at trigne, de første at angive og tilstaae hvad de til stervboet kand være pligtige og de sidste at legitimere deres fordringer, som de behager at fremsende til mig boende paa gaarden Findkrogen i Tromsøe fogderie, da eenhver kand vente forsvarlig behandling. Efters tiener til efterretning for andre dette stervboets Creditorer at hendes Majest. Enke Dronningen har en store fordring i bemelte stervboe end samme ved registeringen er befunden at rendere. Ligeledes indkaldes den sal. Mands fraværende børn, een søn i Kiøbenhavn og een datter gift Synden fields i Norge om de noget haver at erindre for Skiftets slutning. Findkrogen den 7 Febr. 1755. Siden Clemen Sunds forrige Degn for Vium og LiusgaardMeenigheder udi Liusgaard herred, Silcheborg amt, Aarhuus stift ved døden er afgangen, og hans heele efterladenskab, saa vidt endnu er bekiendt, ikke eengang kand strekke til de bekostninger proclama medfører, saa i anledning den for alle saa nyttige som sæt for fattige stervboer saa nødvendige ved sædvane authoriserede skik og maade lader Niels Hurtigkarl Provst i bem. Liusgaard herred, og Sognepræst for Grønbek og Svostrup Meenigheder herved 3de postdage i rad indkalde 1) Enken med Laugværge og siden hun med fornevnte Clemmen Sunds ikke har avlet børn, da tillige 2) hans arvinger og paarørende, derefter legitimered beviis, enten kand have adgang til at arve eller gielde; 3) Alle de som af den afdødes effecter maatte have noget enten i pant eller forvaring. 4) De som udi fornævnte Vium og Liusgaard Sogner, maatte restere noget i penge korn a. af denne indkommen, og endelig siden oftbemældte Clemmen Sunds har stedse levet og sveret i een stor deel vidtløftige paakiendte og upaakiendte Sager og Processer saa indkaldes tillige 5) alle og eenhver, som enten i anledning af domme, mulcter, bøder, bekostninger &c. og under hvad navn nævnes kand maatte formeene sig nogen prætension paa stervboen at have; Alle og samtl. vedkommende da at ville mælde sig mede, eller møde lade Tiisdagen den 22 Julii førstkommende udi Vium Degneboelig, eller i dessen mangel derefter tilskrive sig selv de uleyligheder som dennem derover i fremtiden maatte tilføyes, da skifterretten i saa fald ikke bliver nogen ansvarlig men søger herved at sættes. selv i sikkerhed, ligesom den og reserverer stervboen ald lovlig tiltalhos dem, som denne indkaldelse uagtet, maatte fortie eller indeholde noget til stervboens afgang, da ellers alting efter lovens bydende og denne fattige men vidtløftige stervboes vilker skal blive loveforsvarlig behandlet. Grønbek den 16 Apr. 1755. N. Hurthigkarl.