JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1838-01-16
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Opstanden i Nedre-Canada, hvis overordentlige politiske Betydning ingen Skarpsynet kan miskjende, har udbredt sig til Ovre-Canada. De derværende Misfornøiede have lykkeligen benyttet det Tidspunct, da Provindsen var blottet for Tropper (Gouverneuren, Sir Francis Head, havde afsendt den største Deel af disse til Oprørets Dæmpning i Nedre-Canada) og rykkede den 4de Dec. for Toronto, 5000 Mand stærke, under Anførsel af Lægen Mackenzie, der skal være en personlig Ven af Joseph Hume. Oprøret bragtes til et maaskee vel tidligt Udbrud ved den Arrestbefaling, som Regjeringen udstædte mod Dr. Mackenzie, som Hovedmanden for de Sammensvorne. Angriberne vare velbevæbnede med Carabiner og Landsere; det kom til et Angreb, hvis Resultat var Stadens Jndtagelse. Gouverneuren og hans Raad vare indsluttede i Municipalitetsbygningen; Fortet forsvaredes endnu af 300 Frivillige; Taleren for Repræsentanthuset i Ovre-Canada var ankommen til Toronto. Efterretninger i en Tidende fra Buffalo melde imidlertid, at Jnsurgenterne allerede igjen have maattet forlade Staden, og at de endog ere blevne kastede ud af deres Forskandsninger, som de havde opkastet nogle Mile fra Staden, og hvor de havde deres egentlige Hovedquarteer. Hidtil have Jnsurgenterne endnu ikke erklæret sig mod Dronningen, men forlange kun Afhjælpelse af deres Klagepuncter, Afsættelse af det nærværende Parlament og i dets Sted et valgbart lovgivende Raad og Gouverneurens Afsættelse inden fjorten Dage. J Niagara, Tschippeva og andre Steder i Ovre-Canada tonede Stormklokkerne og varede den trefarvede Fane. Paa første Sted skulle 1500 bevæbnede Jnsurgenter staae, og Militsen fra Glengarry skal have kastet sine engelsk sindede Officierer i St. Lawrence-Floden. Paa den anden Side giver rigtignok en engelsk Frivillig, ved Navn Macleot, følgende Beretning i Buffalo-Tidenden: "De første Spor af Uroligheder yttrede sig den 4de Dec. i Toronto, da man i en Afstand havde seet et Landsted brænde. Snart erfarede man, at Rebellerne, bevæbnede med Carabiner og Landser, stode omtrent en halv Miil fra Staden og vilde afbrænde denne og plyndre Bankerne. Borgerne bevæbnede sig paa det Jilsomste, hvorpaa Oprørerne droge sig endnu en halv Miil tilbage til Montgomery, hvor de forskandsede sig. Der udkom en Proclamation til de loyale Jndvaanere, denne havde den bedste Virkning.
Viborger Samler, 1838-01-16
Spanien. Rygtet, at den nye carlistiske Expedition under Garcia skulde have lidt et Nederlag, gjendrives ved Jndholdet af følgende Telegraphdepesche: Bayonne, den 3die Januar. "Den 29de Decbr. er Basilio Garcia med Batailloner og 200 Ryttere gaaet over Ebro ved Alcanadra i Nærheden af Logronno. Tusinde Mand af hans Tropper, der vægrede sig ved at vade gjennem Floden, ere deserterede eller druknede. Denne Efterretning bekræftes af Phare de Bayonne, der lader Carlisterne iværksætte Overgangen Natten imellem den 28de og 29de December.
Viborger Samler, 1838-01-16
Den 6te Jan. afgik en overordentlig fransk Coureer fra Paris til Spanien; til hans Sendelse knytte sig høist usandsynlige Rygter; man taler endog om en Tillægsartikel til Quadrupel-Alliance-Tractaten, om 20,000 Mand franske Jnterventionstropper o. s. v. Ligeledes taltes der om Afsendelse af tvende høitstaaende Spaniere til London for at afslutte et nyt Laan. – Jfølge de nyeste Efterretninger skal den spanske Regjering have ansøgt den engelske om at reorganisere det engelske Hjælpecorps. Man troer at Cabinettet i St. James snarere vil beqvemme sig til Skabelsen af et nyt end til en Restitution af det gamle Auxiliaircorps. Tydskland i Aaret 1937. Følgende, af den bekjendte tydske Skribent Julius v. Voss's Berlin i Aaret 1924 uddragne Noticer, ville nu, efter 13 Aars Forløb, være saameget interessantere, naar vi see hen til vor Tids nyeste Begivenheder og Opfindelser, især paa de gjorte Fremskridt i Mechanik, Dampkraft, a., saa man næsten maa bringes til at troe, at det af Digteren udkastede Malerie ikke er Phantaske allene. Bønder existere ikke meere 1937. Deres Benævnelse er Agrikulturister. Agerbruget drives ved Damp. Bonden sidder paa Ploven, som afsig selv pløier og gaaer fremad, og af hvis bageste Deel Røgen stiger i Veiret. Hvert Kirketaarn har en Telegraph, som kan bruges til Meddelelse af By nyt. Geværer blive ladte ved Electricitet. Jstedetfor Lorgnetter bære unge Herrer Teleskopbriller, som ere spændte for Øinene. Tjenestepiger, Stuefrøkener kaldte, faae idet mindste 200 Daler Løn og 50 Daler i Nytaar, men besøge ogsaa for deres Krampetilfælde, Badene snart hist snart her. De studere ved det Berliner Pige-Universitet og høre Forelæsninger over Kjedeltheorien, Tørvvidenskabslæren &c.
Viborger Samler, 1838-01-16
Ogsaa slaaer den qvindelige studerende Ungdom imellemstunder Fru Prorectorens Vinduer ind. Dame klæderne bestaae af Blomsterblade, sammenføiede ved et Slags Kit. Et Valseværk, Skræder kaldet, gjør en Kjole færdig uden Som i eet Minut. Aftenselskaber besøges sædvanligt i en duftende Natviolskjole. Chirurgien har 1937 bragt det meget vidt. Hvo som har Polyper i Luftrøret, afløses Hovedet i to Minuter paa en Strimmel Hud nær, Polypen tages ud, og Alting sammenføies igjen. Dampmaskine-Artilleriet fører tyve Kanoner paa eet Stellads. De afskydes og lades ved Mechanik. Jstedetfor Krudt, bruger man Knaldsølv. Rytteriet har Kjædepistoler, som kaste 12 Fjender af Sadlen paa eengang. For Brevposterne staaer der hver Miil en Mørser. Brevene lægges ind i Bomber. J tolv Timer gaae paa denne Maade Breve fra Berlin til Wien frem og tilbage.
Viborger Samler, 1838-01-16
Jndenlandske Efterretninger. Under 27de Decbr. er udkommen en Placat for Kongeriget Danmark, som ved Huusundersøgelse fra Toldvæsenets Side skal forskaffe Vedkommende den muligste Betryggelse mod vilkaarlig Behandling, saavelsom forebygge ugrundede Klager over Toldvæsenet, Efter Forlydende skal et nyt originalt Skuespil med Chor og Melodrama, af Prof. J. L. Heiberg, betillet: "Fata morgang," være bestemt til Opførelse paa det kgl. Theater i Anledning af Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag. Hendrik Hertz synes ganske at forlade Lystspillet, og har i denne Tid fuldendt en ny Tragvedie. H. C. Andersens ny Roman: "Kun en Spillemand er fordeelagtig anmeldt, i Revue du neuvieme Siele. J Revne de Paris har Marmier meddeelt Andersens Ungdomsliv, men en Oversætter i "Morgenblaatte har omskabt vor Fyenbo til en Finlap. (O. Th. Av.)¬
Viborger Samler, 1838-01-16
J Anledning af det i Finantsregnskabet for 1833 anførte Overskud fra Tallotteriet af over 140,000 Rbd. mere end de calculerede 370,000, bemærker Kjøbenhavnsposten:" at dette paa en rædselfuld Maade viser, hvorledes denne moralske Gift griber om sig i Samfundet, og gjør det dobbelt til Pligt for en tilkommende Stænderforsamling at andrage paa Ophævelsen af en Jndretning, hvorved Staten, som Hagen i sin Petition over denne Gjenstand saa rigtigt og kraftigt udtrykte det, begunstiger det fordærveligste af alle Spil, giver selv daglig Stof og Næring for Spillesyggen, forbeholder sig et Monopol, der bringer Armod og Elændighed over den, som lader sig friste, der demoraliserer Nationen og fremavler Forbrydelser. – J den Frisindede læses i samme Anledning, under Overskrift "En Forglemmelse i Regnskabet, følgende Linier: Omtrent sex Tønder Guld indbragde Lotteriet J Løbet af et Aar; Om Suk og Taarer der slet intet staaer: Det har man christeligt fortiet.
Viborger Samler, 1838-01-16
J en sjellandsk By har, mod Slutningen af forrige Aar, tildraget sig Følgende: En lidenskabelig Lotteriespiller, Fader til fire Børn af 4, 7, 9 og 10 Aars Alder, havde stor Tillid til det hellige Nital, ligesom Andre til det hellige Syvtal, og satte af og til stærkt derpaa. Paa denne Maade tabte han adskillige, i Forhold til hans derangerede Formuesomstændigheder, betydelige Summer. Da drømmer han en Nat, at han igjen sætter paa 9 han multiplicerer ethvert af sine Børns Alder med 9 og sætter ogsaa paa disse Tal. Da han vaagnede, tog han sig dette ad notam, og spillede noglegange paa alle 5 Tal. Engang maatte han, af Mangel paa Penge, lade det være, og da udkom, ved Tallotteriets 1280de Trækning i Wandsbeck: 81, 36, 90, 63, 9.
Viborger Samler, 1838-01-16
(Meddeelt til Aarhuus Avis.)
Viborger Samler, 1838-01-16
Den 8de De indbragdes til Odense Hospital en Karl fra Mesinge, som havde erholdt et farligt Vaadeskud i Benet. Han havde paa Veien mødt en Matros af sit Bekjendtskab, som bar et ladt Gevær, Ved Afskeden efter venskabelig Samtale gik dette ulykkeligviis af, og Skuddet foer i Karlens ene Been. (T. A.)
Viborger Samler, 1838-01-16
Ved Konstforeningens den 4de De foretagne Lodtrækning kom den allerførste Gevinst til Aarhuus, nemlig: et Skovpartie, malet af Lyngbye (kostet 80 Sp.), som tilfaldt Hr. Kbmd. Rec. Et andet Malerie: "nogle Fiskere, malet af Friedlænder (100 Sp.), vandtes af Hr. Justitsraad Wilde i Randers. Et tredie: "Fiskerleiet Aalsgaard af Brendstrup (50 Sp.), blev vundet af Hr. Kbmd. Møller, i Colding. Og et fjerde: et Tyrolerpartie af Mohr(90 Sp.), af Justitsraad Nielsen i Ribe. Constantin Hansens to fra Rom hidsendte Malerier: "Vestaatemplet, (180 Sp.) og "danske Konstnere i Rom(150 Sp.), vandtes, det første af Fru Lund, det andet af Mechanicus Gamst. Marstrands "Scene udenfor et Fængsel, (150 Sp.) blev vundet af Lieutenant Seidelin.
Viborger Samler, 1838-01-16
J Anledning af det nylig i Aviserne omtalte uheldige Dykkerforsøg ved Varde, læses nu følgende, her ordret aftrykte Annonce i Ribe Avis: Efter solid Efterretning skal det være Tvillingbrødrene Møller som i Commissions-Tidenden uden Underskrivt har ladet indføre en usandfærdig og ærekrænkende Beretning om en af os opfundne Dykkermaskine da saadan offentlig og ufortjente Krænkelse let kan gjendrives og paa Grund heraf retonerer deres Jndrykkelse om os og bør den derfor ansees som en Gjendrivelse. – Skulde Vi i Fremtiden behøve nogen Oplysning ved vores Maskine da skulde man formode at deres mikaniske Hoveder kan give os Underretning derom eller i Tilfælde Vi skulde mangle Belysning da maa der vel tændes en lille Prose ved en af deres mikaniske Lygter. – Slutteligen bemærkes at vores Opfindelse er afvigende fra den Møllerske og brugbar til sin Bestemmelse og vor Hensigt er ved Foraarets Begyndelse dermed at gjøre Erobring som uden Tvivl ogsaa skeer da Vi har sikker Opdagelse om en betydelig Skat som nærmere skal blive almindelig bekjendtgjort. Varde, d. 6te Jan. 1838. - M. L. Thuun. Niels J. Debell.
Viborger Samler, 1838-01-16
Aalborg, den 13de Januar. Jgaar gjemtes de jordiske Levninger af denne Byes ligerede Borger Anders Herskind i Gravens Skjød. J77 Aar havde han vandret herneden og han kunde vel siges at have fuldendt sit Dagværk, da han gik til Hvile. Hvo har vel med Opmærksomhed betragtet den sunde, livsglade Olding, hvorledes han deelte sin faderlige Omhu mellem 6 Sønner og 4 Døttre, uden at tænke tilbage paa en svunden Tid, i hvilken Mænd af hans Slags maaske vare mindre sjeldne, Som den Tids hæderlige Repræsentant forekom han os at vandre iblandt os. Naar han var samlet med sine 10 Born, deres Ægtefæller og 27 Børnebørn, mindede han og Oldtidens Patriarcher, og med denne sin egen Slægt og i dens Kreds levede han ogsaa saa at sige, næsten udelukkende. Af de 19 Børn, som hans efterlevende Hustru, Johanne Schibbye, med hvem han indgik Ægteforening i Aaret 1790, skjænkede ham, vare de 9 forud for ham vandrede til Fredens Kyst. De 10 Efterlevende saae han allerede længe for sin Bortgang i hæderlig Virksomhed og agtbare Stillinger som Huusfædre og Huusmødre i dette samme Samfund, i hvilket han selv havde levet og virket. J sit 15de Aar kom han fra sit Fædrenehjem hertil i Handelslære og fra den Tid tilhørte han Aalborg. Her virkede han for sig og Sine indtil hans, til stille, men gavnlig, Virksomhed opdragne Sønner kunde indtage hans Plads.
Viborger Samler, 1838-01-16
Viborg. Ved Avisens Slutning i Aften Kl. 10 var den fyenske og sjællandske Post endnu ikke kommen. Man er denne Gang saameget mere forventningsfuld efter dens Ankomst, som man efter Forlydende vil vide, at den skal medbringe den glædelige Efterretning, at de slesvigske og jydske Stænder skulle sammenkaldes til førstkommende 21de Mai.
Viborger Samler, 1838-01-16
AVERTISSEMENTS. Paa Fransk-Dansk-Ordbog efter Nutidens Tarv haf Joh. Nik. Høst, modtages Subskription hos Boghandler Kabell, hos hvem Planer frit kunne afhentes.
Viborger Samler, 1838-01-16
Tirsdagen den 13de Marts 1838 og følgende Dage, bortsælges ved offentlig Auction 2den Afdeling af afgangne Universitetsboghandler Fr. Brummer's efterladte Bogsamling. Kataloger erholdes i Viborg hos Hr. Kabell. Kjøbenhavn, den 29de December 1837.
Viborger Samler, 1838-01-16
Det Sted i St. Mogensgade, som beboes af Consumtionsbetjent Sønne, er at faae til Leie fra 1ste Mai. N. C. Gjørup.
Viborger Samler, 1838-01-16
Den Leilighed som fortiden beboes af Hr. Consumtionsbetjent Almind, er til 1ste Mai d. A. at faae tilleie. L. Worre.
Viborger Samler, 1838-01-16
Paa Skaungaards Mark kan til førstkommende Mai faaes til Leie, et nyt grundmuret Huus med Hauge, særdeles godt indrettet for en Enke eller Haandværksmand, 1 a 2 Køer, 4 Faar paa Græs og Foer, samt fornøden Jldebrændsel m. m., naar man snarest muligt henvender sig til Eieren Dahl paa Skaungaard.
Viborger Samler, 1838-01-16
Fremdeles kan paa Skaungaard faaes tilkjøbs en saa godt som nye, velbeslagen Æltevogn, saavelsom flere til et Teglværk henhørende Redskaber. En Jomfrue af god Familie, der i flere Aar har bestyret en Huusholdning, ønsker sig en Ansættelse i samme Fag, og er tillige villig til, om der i Familien skulde gives smaae Pigebørn, at undervise disse i Læsning og Haandgierning. De herpaa Reflecterende bedes at aflevere en Billet mkt. S. paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1838-01-16
Forpagtning. Hovedgaardene Lundgaard og Padkier under Bjørnsholms Gods, tilhørende den kongelige Kasse, blive til anstundende Foraar stillede til offentlig Auction til Bortforpagtning fra 1ste Mai 1838 i en Sædeomgang, efter forelæggende Driftsplan. Begge Gaarde drives ved Hoveri, paa Arealet til 2 Tdr. ufrit Hartkorn nær, under Padkier; og til Lundgaard som staaer for 13 Tdr. 7 Skpr. Hartkorn, fri Hovedgaardstaxt, henligger omtrent 350 Tdr. Land Ager, Eng, Kjær og Hede, ligesom til Padkier, der har, foruden hine 2 Tdr. Hartkorn ufrit, 6 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, henligger over 500 Tdr. Land Ager, Eng, Kjær og Hede. Til begge Gaarde erholdes, foruden Hoveriet, endeel Huusmænds Pligtarbeidsdage, og Besætningen har hidtil været omtrent 70 Stkr. Qvæghøveder ved Lundgaard og omtrent 60 Stkr. Ditto, samt 100 Stkr. Faar ved Padkier, foruden nogle Arbeidsheste med mere. – Begge Gaardene ere for Tiden bortforpagtede samlede. – Fra den 1ste Marts førstkommende ville Conditionerne til Forvagtningen blive fremlagte til Eftersyn paa Bjørnsholm og flere Steder, efter nærmere Bekjendtgjørelse, ligesom ogsaa Auctionsdagen vil blive nærmere bekjendtgjort. Eiendommene forevises af Undertegnede. Bjørnsholm pr. Aalborg, den 31te December 1837. Wulff. Godsforvalter. Godt bjerget Enghøe. er at faae tilkjøbs hos Oppenhagen.
Viborger Samler, 1838-01-16
Proclama. J Medfør af kongelig allernaadigst Bevilling af 7de November f. A., lydende saaledes: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade. Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg Gjøre vitterligt: at, da det for Os allerunderdanigst er andraget, at Forpagteren af Grans lev Garveri under Viborg Amt udi Vort Land NørreJylland M. G. Buxlund, som i April Maaned d. A. bortreiste fra sit Hjem, ikke senere har ladet høre fra sig eller har været at opspørge, hvorfor hans Bo i Overeensstemmelse med Forordningen 28de October 1702 er taget under Skiftebehandling, saa ville Vi, efter derom allerunderdanigst gjort Ansøgning og Begjæring samt den af Vor Amtmand over Viborg Amt derover afgivne Erklæring allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Herredsfoged og Skriver i Middelsom og Sønderlyng Herreder Os elskelig Landvæsenscommissair Mads Rod som Skifteforvalter i fornævnte Buxlunds Fallitbo, maa ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel udi den berlingske politiske og Avertissementstidende, Viborg Stiftsavis og den altonaiske Mercur 3 Gange efter hinanden indkalde saavel oftnævnte Bur lund, som dem, der formene sig at have Noget at fordre hos ham, til med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne TidsForløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. – Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare." indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, saavel bortreiste Forpagter af Granslev Garveri, M. G. Buxlund, som Alle og Enhver, der maatte have Noget hos ham at fordre, til for mig at anmelde og bevise Saadant. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg den 9de Januar 1838. Rod. Samler N. 6. Følgevind i Digi¬
Viborger Samler, 1838-01-16
Slutteligen tillader jeg mig, at anmode de respective Herrer Redactører af de offentlige Tidender, at optage i samme ovenstaaende Stykke. P. Bjerregaard.
Viborger Samler, 1838-01-16
Blandet. Keiseren af Østerrig har befalet sin Overhofmester, Fyrst Colloredo, at træffe alle indledende Foranstaltninger til i August Maaned d. A. at iværksætte deres Majestæters Hylding i Jnsbruck og i September Kronningen i Mailand.
Viborger Samler, 1838-01-16
Det har gjort megen Opsigt, at en agtet catholsk Geistlig, Prof. Fr. Joseph Hug i Biel, er gaaet over til den reformeerte Confession. En anden catholsk Geistlig, den hidtilværende Sognepræst i Overschondorf, i baiersk Schwaben, er ligeledes i denne Tid gaaet over til den lutherske Kirke.
Viborger Samler, 1838-01-16
Viinavlen ved Rhinen er i afvigte Aar aldeles mislykket, i Qvantiteten udgjør den omtrent en Fjerdedeel af en almindelig Høst, og i Qvaliteten staaer den endnu under den meget slette fra 1836.
Viborger Samler, 1838-01-16
Af et Øienvidnes Beretning om Toget til Constantine, uddrage vi følgende: Midt i de meest oprørende Plyndrescener, som fulgte paa Stadens Fald, saae jeg en Jngenieurofficier, som med den største Jver har Ligene af sit Corpses Soldater tilside, forat de rasende Plyndrere, som stormende fra Huus til Huus, ligegyldigt skrede frem over deres Kammeraters Legemer, ikke skulde lemlæste disse. Herpaa ilede den samme Officier til de nærmeste Huse, for at beskytte de skjælvende Jndvaanere og jage de rovbegjærlige Soldater ud. Ved et Gadehjørne befandt sig to stakkels blinde Maurere, som, maaskee uvidende om hvad der foregik, strakte deres Hænder ud og bade om Brød. J deres milde, skjønne Ansigter talede en uendelig bedende Mine. "Det er for galt, raabte en Soldat leende, "de Skurke forlange nu ovenikjøbet noget at spise af os. – "De arme Diævle have ikke længer Nogen, der kan give dem Brød, undtagen os, sagde medlidende hiin ædle Officier og ilede til sit Corpses Soldater, for af disse at bede om et Stykke Tvebak til de blinde Fjender. Dette skeete en Time efter det meest rasende Myrderi. Denne menneskekiærlige Officier, hvis Navn jeg anseer det for min Pligt offentligen at nævne, var Lieutenant Chardon. Andre Officierer ville erholde Ordener for det Blod, de udgjøde som tappre Mænd. Var jeg Ludvig Philip, jeg sendte hiin Officier Æreskorset for hans Menneskekjærlighed imod de blinde Betlere.
Viborger Samler, 1838-01-16
Et engelsk Blad indeholder Følgende, hvoraf man seer, at de gamle Herrer stige i Coursen: "En Bon! Tag ingen Mand under halvtredsindstyve Aar, Alle yngre gjøre Nar af Eder, Alle yngre ere troløse, spille, sværme, drikke, larme, bande, trættes, hovmesterere, ere grove og utaalelige, og en Hund, en Hest er dem ofte kjærere, end en Kone. Søstre, følg mig. Jeg og mine Veninder have gjort meget før gelige Erfaringer; thi Mændene blive først solide med det 50de Aar, og først da gjælde Eder og Forsikkringer Noget hos dem. Og nu, Søstre, endnu en Bøn Have J Penge, saa gift Eder slet ikke, Troe mig, ere J rige, saa gifter man sig blot med Eders Skatte og aldrig med Eder, Søstre, jeg og mine Veninder tale af Erfaring! Emmi Robin. - (Pluraliteten af det smukke Kjøn vil vistnok imidlertid neppe efterfølge hiin Forskrift.)
Viborger Samler, 1838-01-16
Domme, afsagte i den Kongelige Lands-Overret i Viborg. (Mandagen den 8de Januar 1838.)J Sagen No. 246. Ldsovepkt. Lykke som Actor, contra: Ldsoprykt. Bastrup, Defensor for de Tiltalte Jacob Christophersen, Jens Riis og Niels Madsen.
Viborger Samler, 1838-01-16
(Under nærværende Sag tiltales Jacob Christophersen, Jens Riis og Niels Madsen for deres Forhold med Hensyn til en Natten imellem den 5te og 6te Febr. f. A. stedfunden Jldebrand, hvorved Førstnævntes Vaaningshuus og en dette tilbygget Huuslængde afbrændte, samt Jacob Christophersen tillige for Tyverie og ulovlig Handel.) Dom. "Tiltalte Jacob Christophersen bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 4 Dage samt bøde 10 Rbd. Solv til Rinds HerredsPolitikasse, men iøvrigt for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Derimod bør de Tiltalte, Jens Riis og Niels Madsen for Actors Tiltale i denne Sag frie at være, dog saaledes, at de, saavelsom Jacob Christophersen enhver for sit Vedkommende udrede alle af Actionen lovligen flydende Omkostninger, og derunder de Actor og Defensor ved Underretten tilkjendte Salarier samt i Salarium til Actor for Overretten, Prkt. Lykke, 15 Rbd. Sølv, af hvilke Salarier Jacob Christophersen udreder i Dele og de tvende andre Tiltalte hver en 1/4 Deel. Det Jdømte at efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1838-01-16
Ved Rinds Gislum Herreders Extraret den 31te August 1837, er af Bye- og Herredsfoged Jansen dømt saaledes: "Arrestanten Jacob Christophersen bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5. Dage samt bøde til Rinds Herreds Politikasse 10 Rbd. Sølv. Arrestanterne Jens Riis og Niels Madsen, bor for Actors videre Tiltale frie at være. Samtlige Arrestantere bor derhos in solidum udrede alle af deres Arrest og Action flydende Omkostninger og derunder i Salair til Actor Prkt. Holm 8 Rbd. og til Defensor, Losopprit. Bastrup, 8 Rbd., begge Deele Sølv, samt til den Sidste Diæter efter Amtets nærmere Bestemmelse. Den idømte Mulct udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og forøvrigt efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1838-01-16
J Sagen No. 316. Ldsoprykt. Bastrup som Actor, contra: Ldsoprykt. Jespersen, Defenfor for de Tiltalte, Steenhugger Søren Christensen og Hustrue Marie Hald af Veile. (Der under nærværende Sag tiltales for ulovlig Omgang med Hittegods.)
Viborger Samler, 1838-01-16
Dom: "De Tiltalte, Steenhugger Søren Christensen og hans Hustrue Marie Hald, bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, hver i 2 Dage. Med Hensyn til Actionens Omkostninger, hvorunder Salariet til Actor ved Overretten, Prkt. Bastrup, bestemmes til 5 Rbd. Sølv, bør Byetingsdommen ved Magt at stande. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1838-01-16
Ved Veile Kjøbstæds Extraret den 10de Aug. 183, er af Justitsraad Bye- og Herredsfoged Hersleb dømt saaledes: "De Tiltalte Steenhugger Søren Christensen og Hustrue Marie Hald bør, for ulovlig Omgang med Hittegods, hensættes hver for sig i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage; saa og in solidum udrede alle af Actionen flydende Omkostninger, og deriblandt betale i Salarium til Actor Procurator Henckel 4 Rbd. Solv og Defensor Procurator Anchersen 3 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬