Aalborg Stiftstidende, 1830-03-27
Det var den 4de Januar, at den vigtige Conferents blev holdt, som Grækenland skylder sin Skjæbnes endelige Afgjørelse. Den brittiske og franske Minister begyndte med at affordre den Russiske en Erklæring, om fra hvilken Synspunkt han betragtede den 10de Artikel i den mellem Rusland og Porten undertegnede Fredstractat, som angik Grækenlands Anliggender. Da han erklærede, at denne Artikels Jndhold aldeles ikke svækkede Keiserens Bundsforvantes Rettigheder og ingenlunde lagde noget Baand paa dem med Hensyn til de Bestemmelser, som de i Conferentserne i London, maatte finde det nyttigst og hensigtsmæssigst at tage, meddeelte man ham en mærkelig Erklæring fra Porten, hvilken, som det nu sees, allerede er undertegnet den 9de September f. A. og i en Depesche overrakt Storbrittanniens og Frankrigs Gesandte, at Porten nemlig, efterat have tiltraadt Londoner-Tractaten, desuden lover og forbinder sig til at samtykke i alle de Beslutninger, som maatte blive tagne i Conferentserne i London med Hensyn paa hiin Tractats Udførelse. Da denne Erklæring fra Porten satte de Befuldmægtigede istand til at aftale saadanne Forholdsregler, som under nærværende Omstændigheder forekom dem fordeelagtigst, og da de desuden vare besielede af det Ønske at give Forbundets tidligere Anordninger saadanne Forbedringer, der kunde gielde som nye Underpant paa Freds værkets Varighed, faldt det nu ikke længere vanskeligt, at blive enige om følgende Artikler: 1. Grækenland skal danne en uafhængig Stat og nyde alle en Saadans politiske, administrative og commercielle Rettigheder. 2. Demarcationslinien for Grækenlands Grændser, begynder ved Mundingen af Floden Aspropotamos, gaaer langs med denne Flod til Høiden af Søen ved Angelo Castro, tværs over denne Søe, som ogsaa over Søerne Wrachori og Sawrowiza, berører derpaa Bjergene Artolina og Axos, følger Dalen Kaluri og Kammen af Bjerget Octa indtil Havbugten ved Zeitun, som den naaer ved Mundingen af Floden Sperchios. Alle sydlig for denne Linie liggende Lande tilhøre Grækenland, imedens det nordenfor liggende Gebeet forbliver tyrkisk. Hele Øen Negroponte tilligemed de saakaldte Dievelsøer, Øen Skyro og de før under Navnet Cykladerne bekjendte Øer, som ligge mellem den 36te og 39te Grad N. B. og 26de og 29de Grad Ø. L. (for Meridianen ved Greenwich) tilhøre Grækenland. 3. Grækenlands Regjering skal være monarkisk og arvelig efter Førstefødselsrettens Grundsætninger; den skal overdrages en Prinds, som ei maa vælges blandt Medlemmerne af de Familier, som regjere i de tre forbundne Stater, og han skal føre Titel af Grækenlands souveraine Fyrste. omsts Artikler, ere bragte til de vedkommende Parters Kundskab, ansees Freden mellem Grækenland og Porten de facto sluttet, og begge Staters respective Undersaatter behandles respective efter denne Forudsætning. 5. Fra begge Staters Side udstædes fuldstændige og ubetingede Amnestie-Decreter, grundede paa gjensidig lige Forpligtelser. 6. Porten tilstaaer enhver af fine græske Undersaatter, som ønsker at forlade det tyrkiske Gebeet, et Aars Frist til at sælge sin Eiendom og frit at drage ud af Landet. Den græske Regjerings Forpligtelse mod tyrkiske Jndvaanere i Grækenland er aldeles reciproque. 7. Begge Magters Stridskræfter trække sig tilbage indenfor de respective Grændser, saaledes som disse ere bestemte i 2den Artikel. 8. Enhver af de 3 Hoffer forbeholder sig Ret til i særskildte Acter at garantere denne Overeenskomsts Bestemmelser, hvorhos det fastsættes, at ingen Tropper, som tilhøre nogen af de contraherende Magter, maae betræde den nye græske Stats Gebeet, uden begge de andre deeltagende Hoffers Samtykke. 9. For at undgaae Collisioner med de græske Demarcations-Commissairer, skal Grændsebestemmelsen og dens Afrids overdrages til brittiske, franske og russiske Commissairer, af hvilke hvert Hof har at udvælge een. De skulle ende deres Arbeider inden 6 Maaneders Forløb og i Tilfælde af forskjellige Meninger ere de fleste Stemmer afgjørende.