Berlingske Tidende, 1796-04-29
Af Dato Kiøbenhavn den 20de April d. A. er udkommet en Forordning angaaende en Afgivet af fremmede Skibe, som kiøbes eller indføres, for efter lovlig Adkomst at bruges i Søesarten som indenlandske Skibe. 1 Følge det Kongelige danske Cancellies Ordre til mig. af 21de hujus saaledes lydende : Ved Pro Memoria af 13de i denne Maaned fra Biskoppen Hr. Doctor Theol Nicolai Edinger Balle, er Cancelliet bleven gjort opmærksom paa et trykt Skrift, vudgivet af N. C. Bruun, med Titul: Aristocraternes Catechismus, eller kort og tydelig Anviisning til den allene saliggiørende politiske Troe. Naar man sammenholder denne (saa kaldte) Catechismi Læresætninger med disse Ord, i dens Fortale: Til Pliel, for Augsburgskontessionen - Til Hielp for Constitutionen af 1660 - fremtræder her, i bistre Fienders Kreds, min Catechismus, saa kan vel Forfatteren neppe med tydeligere Ord have udtrykket og forklaret, at hans politiske Lærebog angaaer Fædrenelandets Constitution, som blev stiftet i Aaret 1660, og den i Staten herskende Religion, som i Følge Kongeloven og begge Rigers Lovs 2 B. 1 C. 1 Atte, er denaugsburg. ske Troesbekiendelse. - Et Skrift, som dette, drager vel den naturlige Straf efter sig, at enhver retskaffen Mand, som læser det, maae afskye dets Forfatter, anden Indflydelse kan det fra den politiske Side betragtet ikke have paa eet oplyst og trofast Folk, der föler og paaskiønner, at det, under den retfær ligste Regiering, og under Lovens Beskiermelse, ny ler den fuldkomneste Grad af Borgerfrihed og Borgersikkerhed. Men, enhver dansk og norsk Mand havde Ret til at före Anke imod Rigernes øverste Justits Collegium, dersom dette ikke opfordrede Straf lovene imod en Person, der har vildet og tordet vove endog med overlagt Raad, offentligen at forhaane og trotte Landets Regieringsform, Folkets Konge og den Religion, til hvilken de fleste at Statens Borgere, bekiende sig, og enhver Trykkefrihedens Ven maatte före billig Klage, dersom det blev taalt, at tileglös Frækhed skulde krænke og undergrave denne Frihed, som Danmarks Regiering bekræftede til sand Oplysnings Fremme og til Fædrenelandets Held og Hæder. - I Betragtning heraf finder Cancelliet sig pligtig til, herved at amode Dem, at ville, paa Embeds Vegne, uopholdeligen indkalde fornævnte: M. C. Bruun til et Forhør ved det criminelle Kammer, og, naar Forhönt er tilendebragt da paastaae Ret. tens Kiendelse om den Anklagede Bör personligen heftes, samt derefter, paa lovlig Maade, og med mueligste Hurtighed, forfölge Sagen til Dom. Biskop dens Andragende og det omhandlede trykte Skrift: sendes Dam herved, til fornøden Afbetiening. Det kongelige danske Cancellie den 21de April 1796. C. v. Brauer. Klon. Colbiørnsen. Reiersen. ri General-Fiscal Poul Friderich Skibsted. og min derpaa grundede Anmodning til Dommeren i Kiøbenhavns Hot og Stadsrets criminelle Kammer, Hr. Asselfor Bærene, var Studenten M. C. Bruun den 23 April sidstleden tilsagt at møde i bemeldte Kammer, hvor jeg da indfandt mig for at fremme Forhöret. Men da han, uagtet han ved Tilsigelsen havde lovet at indfinde sig, uden noget lovligt Forfalds Meldelse udeblev, og i sit Sted blot indsendte til Retten et trykt Skrift, der, saa vidt jeg skiønnede, ikke gjorde hans Examination ufornøden, paastod jeg hans Udeblivelse anseet som modtvillig og begierede Rettens Assistanke til at faae ham saasnart mueligt personlig fremstillet for Forhør i Overeensstemmelse med Cancelliets Ordre, den jeg foreviste. Siden den Tid har Studenten N. C. Bruun, der ei har vildet lade, sig finde, af Rettens Betientere forgieves været efter sagt, hvilket ikke giver liden Formodning om, at han er undveget. - I Anledning heraf, og i Følge Cancelliets seenere Ordre af Dags Dato, er det, at jeg herved paa Embeds Vegne tienstligst anmoder alle og enhver, som om fornævnte M. C. Bruuns Til eller Opholdsted, maatte have nogen tilforladelig Kandskab eller Efterretning, samme mig behagelig at meddeele. Kiöbenhavn den 26 April 1796. Stilsted.