Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-25
Da Dechanten Kindermann, i Kaplitz i Bøhmen, 1774 begyndte at organisere Normal-Skolerne, interesserede Keiserinde Marie Theresia sig meget for denne Forbedring; hendes Søn og Eftermand, Keiser Joseph den Anden, gjorde det ikke mindre, til Beviis herpaa tjener, foruden de mange Opmuntringer, som blev tilstaaet Skolevæsenet, at Kindermann blev ophøiet til Capitular, Dechant, til Abt i Petra i Kongeriget Ungarn, og endelig under Navn af von Schulstein blev optaget i Ridderstanden 2). Men aldrig blev hans Methode befalet, uagtet Keiser Joseph den Anden ellers ikke var seen med at udføre det, han ansaae for gavnligt. Alle Kindermanns Forslag bleve af Regjeringen approberede, men han selv advarede meget imod Tvangsanvendelse, og blot ved Anviisninger, Opmuntringer og Belønninger blev hans Skole=Methode og hans Jndustrie Skoler næsten overalt i Bøhmen indførte, ligesom ogsaa paa nogle Steder i Mæhren og Gallizien. Meget lærerig er det, at see den Omhue, som Kindermann, og, efter hans Forslag, Regjeringen anvendte, for at vinde Skolelærerne og Menighederne 2) for enhver Forbedring, som langsom, den ene efter den anden, blev bragt i Forslag, og uden Tvang af Regjeringen anbefalet. Saaledes var det f. Ex, ikke befalet, at Børnene skulde søge Skolerne, men i Aaret 1787 blev det publiceret, at Regjeringen vilde ansee det som en Fortjeneste, der var en Belønning værdig, naar en Lærer kunde forøge Antallet af Skolebørnene i sin Skole med 1/2 Deel. Kindermann havde ogsaa den Glæde, at alle Stænder i Bøhmen bidrog til at fremmene Skolevæsenet efter hans Forslag, og Skolelærerne, hvis Kaar saameget bleve forbedrede, og som nøde saa ofte Opmuntringer, snart paa en, snart paa en anden Maade, erkjendte især med Tak hans Bestræbelser. Omtrent til samme Tid, 1772, begyndte, i det Preussiske, Domherren over Rochow paa sit Gods Reckan, ikke langt fra Brandenburg, sine Skoleforbedringer. Hans Fortjenester bleve almindelig anerkjendte, og det er unægteligt, at *) See historische Nachricht von der EntstehungsArt und Verbreitung des Normal-SchulJnstituts in Bøhmen, von Jgnaz Bøhm; Prag 1784. *) See herom: Hr. von Schulsteins Plan, i Schløtzers Statsanzeiger, i det 40de Hefte. hans Almueskoler have været Mynstret, som foranledigede Skoleforbedringen i de fleste tydske Stater, og omliggende Lande, i en lang Tid. Rochows Fortjenester ere udødelige; thi han vakte Aanden, og en levende Jnteresse for Almueskolevæsenet i Tydskland og flere Lande. Alle Pædagoger reiste til Reckan, beundrede Skolelærer, Bruns, og gjorde sig bekiendte med Underviisnings Methoden, men hverken i det Preussiske eller i nogen anden Stat blev det befalet, at den Rochowske Methode skulde anvendes, uagtet de Reckanske Skoler dog foranledigede mange Forordninger til Skolevæsenets Forbedring i flere tydske Stater. At den store Kong Frederik den Anden af Preussen ønskede Almueskolevæsenets Forbedring, derom vidner det, at han i Aaret 1772 forærede 100,000 Rthlr., Overskudet fra Kjøbstædernes Kasse, som Landskabet i Churmark tilbød ham, til dermed at forbedre Lønningerne for Skolelærerne i de større Bønderbyer, indtil 120 Rthlr., hvilket Tillæg ogsaa kom de Reckanske Skoler til Nytte. Dog befalede han ikke Anvendelsen af den der brugelige Methode. Senere have Basedow, Campe, Salzmann foranlediget nye Anskuelser i Pædagogiken, som i og uden for Tydskland opvakte Opmærksomhed. Man reiste til deres Jnstituter, henvendte sig til disse Mænd for at erholde Lærere, baade til offentlige Skoler og til private Huse; men deres Methoder bleve ei befalede. Endnu sildigere have Dolz, Junker, Olivier, Stephani, Natorps, Pohlmann og mange flere havt Fortjenester af Underviisningsmethoderne, og nærmere bearbeidet Methoden ved den religiøse Underviisning, ved Underviisningen i Bog læsningen, i Skrivningen, i Regningen og i Sangen, som mere eller mindre alle have bidraget til, at Methodelæren har erholdt en større Fuldstændighed. (Fortsættes.)