Viborger Samler, 1847-03-08
J Nr. 32 af Viborg Stiftstidende findes et Par bemærkninger om Veien imellem Bording og Klode=Mølle. De synes at være nedskrevne af en Veifarende, som ikke har hjemme i Nærheden, og man kunde vel saa meget snarere antage ham for upartisk, da hans Sind ikke ved en enkelt Reises Besværlighed kan antages at være blevet saa bittert, at han saa let kunde forledes til Overdrivelse, som den, der ofte paa denne Vei maa prøve mangen Besværlighed, ja virkelig udsætte sig for Fare. Een Overdrivelse findes dog deri, men som synes at være ufrivillig, og at hidrøre fra og tillige at vise, at den Reisende er fremmed paa Egnen. Det er nemlig den Yttring: at han indstiller, og som det synes i Alvor, om det ikke maatte være hensigtsmæssigt at anlægge Færgefart paa de omskrevne Steder. Dette er jo rigtignok en Overdrivelse, da gode Broer kunne gjøre det Fornødne, og da Overdrivelse vel for det meste skader den gode Sag, skulle vi herved tillade os at berigtige denne. Men naar Jnscratet ellers indeholder den ligefremme Sandhed, da skulde man dog virkelig synes, at det maatte give Viborg Amtsraad en Jmpuls til lidt snart at tage sig af denne Sag, thi det synes af de sidste Viborg-Amtsraads-Forhandlinger, vi have læst, at Afgjørelsen og Anlæggelsen af en imellem Amts raaden i flere Aar omhandlet og omdiscuteret Vei fra Hammerum Herred til Viborg endnu skal skydes ud i en uvis Fremtid, uden at man er istand til at indsee nogen rimelig og billig Grund til, at et saa høist nødvendigt Veianlæg udsættes, thi Viborg er nærmeste og nødvendige Kjøbstad for flere Sogne Vesten og Sønden for Skygge Aa. Viborgs Handels virksomhed har i de senere Aar taget et saadant Opsving, at man der kan erholde de fleste Varer omtrent til samme Priser, som i de langt længere fraliggende Søkjøbstæder, saa det maa antages, at flere og Flere ville søge dertil, naar der kun var en nogenlunde passable Vei; ogsaa tør man vel antage, at disse Sognes Handel ikke vilde være saa aldeles ligegyldig for Viborg By. - Men vi tillade os at spørge Viborg høistærede Amtsraad, af hvilken Vei skal man fra disse Sogne komme til Viborg? – Forbi Bording Mølle over Skygge Aa er Veien omtrent 1/2 Miil nærmere dertil, end af de andre paatænkte Linier. Det vil maaskee siges af dem, der ikke befare Veien: ja 1/2 Miil er da ikke saa farligt; dog jo - det er endda ikke saa ubetydeligt, naar man desuden har 5, 6 a 7 Miil at kjøre, at faae en meget ubeleilig Halvmiils Vei i Tilgivt. Det er altsaa over Skygge Aa vi ønske den fast uendelig omventilerede Landevei til Viborg. Det er i denne Retning vistnok Alle, saa Mange som bruge den, med os ønsker den, undtagen Thorning Sogn, som formeentligen heller ikke synderlig bruger den, men derved maaskee fik noget besværligere Veiarbeide. Det er derfor – om med eller uden Grund i denne Henseende anseet for et Uheld, at en Mand fra Thorning havde Sæde i Amtsraadet, da oftmeldte Vei foreløbig blev bestemt til at gaae over Klode Mølle. Men Skygge Aa har ofte saa høi Vandstand og ofte saa voldsomt Jisbrud, at det er aldeles umuligt at ride og kjøre derover; og – over denne Aa - paa den nærmeste og egentlige Vei til Viborg, er ingen, slet ingen Bro. Man maa da rette sine Reiser, saavidt muligt, efter: om man kan vide eller faae Underretning om der er Høivande eller ikke. Men man maa jo og holde Postbud til sin nærmeste Kjøbstad, som skal dertil hver Uge baade med Høivande og Lavvande; men da det her er vanskeligt at faae et Postbud, som kan svømme, og Skygge Aa tillige frembyder et noget koldt Bad paa denne Aarstid, maa han ofte gaae mangehaande Omveie, og for en Mand, som har mange Miil at gaae med Vægt, gjør saadanne Omveie vistnok Reisen ofte fast uoverkommelig besværlig; og det er saaledes saare vanskeligt for disse Sogne endog at erholde og beholde et paalideligt Postbud. – Vil man da vise os om af Klode Mølle og vi maae finde os i og tie til den derved skete Veiforlængelse, da sees af det ommeldte Jnserat, hvad Vei man her byder os, og Undertegnede har selv maattet passere denne Vei og ingenlunde ved høieste Vandstand, og dog er Vandet gaaet ind i Vognen og har vædet hvad deri var. Over Bækkene paa denne Vei ere heller ingen Broer - ikke Splint af Bro. - Vi vi vide da ingen anden Vei til Viborg end omaf Paarup; men det vilde dog virkelig være noget haardt, at vise Folk, der have saa langt til Kjøbstad, som disse Sogne, en saadan Omvei. Man har sagt, at Bestemmelsen om denne Vei til Viborg, skulde udsættes med Hensyn til Chausseen fra Silkeborg; men naar ogsaa denne kommer istand og Silkeborg begynder sin Handel – hvilket længselsfuldt ventes - vil Viborg dog i mange Aar, om ikke stedse, blive nødvendig Kjøbstad for den ommeldte Egn. Vi skulle saaledes tillade os at klage vor Veinød for de høi respective Amtsraad, og i al Fald bønfalde om en Bro over Skygge Aa for Veien, som dog utvivlsomt vil komme i denne Retning, naar først alle derfor talende Grunde komme tilorde, dem vi forresten ikke her skulle videre anføre, for at disse Linier ikke altfor utilbørligen og ubeskedent skulle overskride den passende Længde af et Avisinserat.