JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
J det Husumer Ugeblad har den Kongelig SlesvigHolstenske Regjering til Publikums Beroligelse ladet bekjendtgjøre, at ved de anstillede Undersøgelser og Ligets Opgravelse er det i flere offentlige Blade optagne Rygte om en Arbeidsmand, som skulde være levende begravet (S. 471), befundet aldeles ugrundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Tildragelser. Den 9 Juli om Morgenen indtraf i Kjøbenhavn den ulykkelige Hændelse, at, ved Opbrydningen af Garneringstømmeret for Ballastjernet i den hjemkomne vestindiske Brig, en Guist antændte noget i Lasten, under Krudtkammeret værende Krudt, og en temmelig stærk Explosion paafulgte, hvorved for Mand om Bord bleve qvæstede. Der anstilles nu Undersøgelse om, hvorledes det antændte Krudt er kommet ned i Lasten, i hvilken Anledning 2de Mænd af Briggens Besætning ere blevne underkastede (Kbhpst.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Arrestation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Under Præstøe Amt er for kort Tid siden begaaet en skrækkelig Misgierning. En Huusmand er bleven myrdet af sin Stedsøn i Forening med dennes Farbroder, tilskyndet dertil af sin Moder, den Myrdedes Hustrue, en Kone paa 62 Aar. Grunden dertil skal have været, at hun, som tredie Gang var gift, var forbittret paa Manden, fordi han kort i Forveien var bleven udlagt som Fader til et ugift Fruentimmers Barn. Hun havde siden den Tid bestandig tilskyndet Sønnen til at dræbe Stedfaderen og lovet ham, at han skulde faae deres af ny opbygte Huus, naar han slog ham ihiel. Stedsønnen og dennes Farbroder passede da Manden op en Aften silde, da han kom tilbage fra en Nabobye, og sloge ham ihiel med Knipler. Hvorledes Overtroe var parret med denne Ugierning, seer Man deraf, at Stedsonnen efter sin Moders Raad lagde sin Haand paa den Myrdede, Fandens Navn, og derpaa forsikkrede Farbroderen, at nu kunde Ingen gjøre dem noget. (S. Bl.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Kjøbenhavns Børs=Kours den 12 Juli 1836. Hamb. 2 M. - k. S. 202 3/4. 4 pCt. uopsigelige RigsbankOblig. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Spec. 202, solgt. til - Mk. - s. Bank-Disconto .... 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro Norske Spec. Sedl. pr. 100 og Søn af 1828,1013101 r. S. Sp. 181 a 1811 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. nye norske Oblig, af 4 pCt. Kongel. Obligationer 1834. 101 a 101 1/2 i r. S. (u. Rente) 93393 1/2 R. Sedl. 4 pCt. dito 101 a 101 1/2 i Bco. Nations. Obl. (af Laan 4 Febr. 3 PCt. nye dsk. Obl. (1 L. St. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S., 14 Bcomk.) 75 a 75 1/2 L. St.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Prædikanterne paa 7de Søndag efter Trinitatis. J St. Knuds Kirke: til Høimesse Hr. Pastor Borch, til Aftensang Hr. Student og Lærer Brohm. - J Frue Kirke: Hr. Pastor Steenbuch. - J St. Hans Kirke: Hr. Pastor Westengaard. - J Hospitalet: Hr. Student og Lærer Brohm, Kl. 8 1/2. Bade
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
AVERTISSEMENTS. Skjebnens tungeste Slag ramte mig uventet Middagen den 12 Juli, da Døden berøvede mig min eiegode, fromme Kone! 9 lykkelige Aar vandrede hun ved min Side, og delede troligen Livets Glæder og Sorger med mig. Dybt nedbøiet staaer jeg nu tilbage med vor lille kjære Datter, og hos os min af Alder og Svaghed længe trættede Svigermoder, der begræder Tabet af den kjærligste Datter, den ømmeste og utrætteligste Pleier Ham fattes aldrig Veie, og inde. Gud trøste og styrke os Midler har han meer end nok, Gummerup Skole den 15 Juli 1836. H. J. H. Høiberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
J Overeensstemmelse med Forordn. af 27 Septbr. 1799 §20 bringes herved til offentlig Kundskab, at ligesom i Sagen: Pastor og Ridder Bastholm af Slagelse, contra Skolelærer Rasmus Sørensen af Wendsløvved Dom, afsagt inden Wester Flakkeberg Herredsting den 19. Septbr. 1835, er Kjendt for Ret: Citanten Hr. Pastor Bastholm af Slagelse, Ridder af Dannebroge, bør for Kontracitantens, Skolelærer Rasmus Sørensen af Wendsløv, hans Tiltale i denne Sag fri at være.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
De af Contracitanten i hans trykte Skrift: "Vor christne Troes Forsvar mod Pastor Bastholms Angreb, med Beviis for, at hans Yttringer, i hans Betragtning om Hindringerne for Christendommens Udbredelse, ere uchristelige, ugudelige og løgnagtige, mod Hovedeitanten gjorte ærefornærmelige Beskyldninger, og brugte ærekrænkende Yttringer, saavelsom de af ham under nærværende Sag fremførte Gjentagelser, heraf, bør samtlige være døde og magtesløse; saa bør og Kontracitanten til Sorøe Amts Fattigkasse, for sit Forhold, bøde Et Hundrede Rbd. Sølv. Contrasøgsmaalets Omkostninger ophæves. Som Salair til Hovedetantens beskikkede Sagfører, Prokurator Thuesen i Skjelskiør, udbetales af det Offentlige 16 Rbd. Sølv, og til Contracitantens beskikkede Sagfører, Prokurator Bruel i Skielskiør, paa lige Maade 10 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. saaledes er ved den, i den Kongelige Lands-Overret samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, Mandagen den 4 Juli 1836, i samme Sag afsagte Dom: Kjendt for Ret: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog at det Prokurator Thuesen tillagte Salair udredes af Hovedetanten, Skolelærer Rasmus Sørensen af Wendsløv, saa bør denne og udrede det Retsgebyhr og Skriversalair, som under Hovedsøgsmaalet her for Retten skulde have været erlagt og forbrugt, saafremt Sagen ikke for Contracitantens vedkommende havde været beneficeret, hvorimod Contrasøgsmaalets Omkostninger her for Retten ophæves. Endelig bør Hovedetanten, i Salair til Contracitantens beskikkede Sagfører, Prokurator Haagen, betale 25 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Justitscontoiret i den Kongelige Lands=Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, den 6 Juli 1836. Hoff. Foreløbig anmeldes, at den 3 August vil der blive givet en stor Kirkekoncert i Svendborg, hvis Jndhold nærmere skal blive bekjendt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Tirsdagen den 19 Juli, Eftermiddag Kl. 2, bliver Skydeøvelse i Odense forenede Skydeselskab, efter de bestemte Sølv premier, baade med Rifler og glatte Bøsser, men paa eet Maal, efter en over Skydebanen forbitrækkende Hjort. Direktionen. Om Veirliget tillader det, brændes her Grønt i næste Uge. Margaard den 14 Juli 1836. og os Udtient Dragon Caspar Ludvig Hansen Haare, 31 Aar gammel, efterlyses.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Enhver, som om denne Persons Opholdsted maatte kunne give Oplysning, anmodes at fremkomme med samme for Amtet. Odense, i Fyens Stiftamtmandskab, den 13 Juli 1836. Reimuth, konst. Embedsbreve til Katechet Cohen, fra idag af og indtil 1 Septbr., bedes behageligst at sendes til Nakskov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
En Jomfrue af honet Familie og sat Alder ønsker sig til 1 Novbr. en Plads som Huusjomfrue hos en dannet Familie. De herpaa Refletterende vilde behage at aflægge en Billet paa Adressekontoiret, mærket J. F.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
En Embedsmands Familie i Kjøbenhavn ønsker 1 a 2 Børn i Kost og Logie m.m. De Anbetroede kunne nyde Veiledning af Familiens Sønner, der ere Student og Militair, samt af en eneste Datter, der kan Sprog og hvad videre der kunde ønskes. Flere agtværdige Mænds Vidnesbyrd kan fremlægges, og en god moralsk samvittighedsfuld Opfyldelse i Alt kan betrygges, naar man henvender sig til Fyens Stifts Adressekontoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
En ung, ugift Gartner med de bedste Anbefalinger søger en Kondition til førstkommende 1 Novbr. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Hvor et godt Æsel, 4 Aar gammelt, er at faae tilkjøbs, erfares paa Adressekontoiret. Pampskibet Loven. afgaaer indtil videre hver Fredag Morgen præc. Kl. 3 fra Kiel til Korsøer, og anløber paa denne Tour Faaborg, Svendborg og Hou. Hver Løverdag Morgen præc. Kl. 6 fra Korsøer til Kiel, anløber Hou, Svendborg og Faaborg; medtager begge Dage Passagerer, Heste, Vogne og Stykgods. For dem, som ønske at reise til eller fra Kjøbenhavn, bemærkes, at i Forbindelse med Dampskibets Route staae Landbefordringer. Jndskrivningen skeer: i Faaborg hos Hr. Konsul J. Ploug, i Svendborg hos Hr. Gjæstgiver Lacoppidan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Direktionen for Dampskibet Løven den 27 Mai 1836.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Skipper H. Andresen ligger under Ladning i Kjøbenhavn, og bliver seilfærdig derfra til Odense og 8 Dage, og medtager Fragtgods og Passagerer. J. C. Kromphardt, Tolfabrikør fra Kjøbenhavn, er kommen her til Byen og anbefaler sig i Markedstiden i Odense og Svendborg med et vel sorteret Lager af Bomuldstøier i alle Kouleurer, saavel stribet som tærnet. Billige Priser og solide Varer har stedse været Formaalet for mine Bestræbelser. Min Boutik er paa Torvet, hvor Navnet sees. - NB. Rester fra 1 til 7 Alen sælges meget billig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Papir-Udsalg. Af Strandmøllens udmærkede valsede Papirer haves Udsalg til Fabrikkens bestemte Priser hos J. P. Aagaard, Odense Vestergade No. 233.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Alle Sorter store og smaae Søm, af fortrinlig Godhed, fabriqveres af C. Schötz, Nagelsmedmester, boende i Svendborg, Møllergade No. 215.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Et næsten nyt komplet Hestekjærneværk, anvendeligt ved et Meierie paa 30 a 40 Køer, kan erholdes til en billig Priis hos Adolph Hansen, Overgade No. 26 Litr. A i Odense. de Hvor en Deelingsmaskine til Hjul for større Uhre kan faaes for billig Priis, anvises fra Adressekontoiret. Hele Stueetagen i Handelsgartner Petersens Gaard i Vestergade, bestaaende af 2 Værelser til Gaden og 2 til Gaarden, Kjøkken, Spisekammer, Pigekammer, Kielder og øvrige Beqvemmeligheder, samt Staldrum til 4 Heste og, om ønskes, en komplet Boutikindretning, er at faae til Leie paa billige Vilkaar, strax eller til førstkommende Michaeli Flyttedag. Man behager at henvende sig til Adolph Hansen, Overgade No. 26 Litr. A i Stuen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Et eller to Værelser med Kjøkken er at erholde til Leie for en eenlig Familie. Ønskes de adskilte, da kunne 2 Skoledisciple bekomme Logie, med eller uden Kost, i Gaarden Nr. 698 i Nedergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Mandagen den 18 Juli 1836, Formiddag Kl. 11 slet, bliver paa Nyborg Raadstue holdt offentlig Licitation over Tømmermands, Kobbersmede= og Kleinsmede=Arbeide ved Reparationen af Spiret ved Nyborg Kirke. Konditionerne ere forinden til Eftersyn paa Byefogedkontoiret. Nyborg den 12 Juli 1836. C. Nyholm. Bierfreund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Da der intet antageligt Bud skeete ved Auctionen over det Peder Johansen tilhørende Huus med Jord, der er beliggende paa Aborre Mark i Eamtofte Sogn, og som staaer for Hartkorn 2 Skpr. 2 1/2 Alb. med god Tørveskiæring, bliver denne Eiendom stillet til en ny Auction, der afholdes i Huset Mandagen den 25 Juli d. A., om Formiddagen Kl. 9. Baag Herredskontoir i Assens den 13 Juli 1836. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Efter Begjæring af Overformynderiet, bliver Kommissionair, Larsens Gaard, beliggende i denne Byes Grønnegade under No. 149, stillet til Bortsalg ved en 4de Auction, som afholdes i Gaarden Fredagen den 29 hujus, Kl. 12 om Middagen. Eiendommen er forhen beskreven i No. 21, 31 og 45 af disse Tidender, hvortil Liebhaverne henvises; og Konditionerne ere de samme, som ved 3die Auction. Denne Bekjendtgjørelse tjener Panthaverne til fremdeles Underretning. Lysthavende indbydes til Møde bemeldte Tid og Sted, Byefogedkontoiret, Faaborg den 12 Juli 1836. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Jfølge passeret Udlæg og Vedkommendes derpaa grundede Begjæring, vorder det Slagter Hans Rasmussen tilhørende Huus, Wandkjærhuset kaldet, med tilliggende Jordlod og et lidet Skovmaal, af Hartkorn Ager og Eng 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 7/8 Alb., beliggende paa Aarslev Høierup Mark, i Windinge Herred, stillet til Bortsalg ved trende Auctioner, nemlig Løverdagene den 6 og 20 August, samt Mandagen den 5 Septbr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11, af hvilke de tvende første afholdes paa Windinge Herreds Tingsted i Nyborg, og den sidste i selve Huset, som agtes bortsolgt. Konditionerne for dette Salg kunne strax erfares, saavel paa mit Kontoir som hos Prokurator la Cour i Svendborg. Windinge Herredskontoir, Nyborg den 8 Juli 1836. S. H. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
J Forbindelse med min Bekjendtgjørelse af 6 Mai sidstl. kunne Avertissementer, bestemte for denne Stiftsavis, af Udenbyes adresseres till: "Fyens Stifts Adressekontoir, eller: "den Hempelske Avis=Expedition, eller blot till: "Fyens Stifts-Avis. S. Hempel, Odense den 8 Juli 1836. Udgiver af Fyens Stifts Kongelig ene privilegerede Adresse- og politiske Avis samt Avertissements-Tidende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-15
Ved Tallotteriets 1436 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 43. 18. 15. 23. 88.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-17
65 Aargang. Stifts Fyens, Kongelig en privilegerede. Adresse- og politiske Avis, samt Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. Redigeres, trykkes og udgives i Odense. af Søren Hempel, Kancellieraad. Søndagen. 17 Juli 1836 Jndhold. Norge (Storthingets Opløsning. Statsministeren Løvenskjold anklaget for Rigsretten). Frankerig (Alband dødsdømt af Pairsretten).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-17
Norge. J et Øieblik, da Alt syntes at gaae sin rolige Gang, er her indtruffet en Begivenhed, som sætter alle Gemytter, Bevægelse og vækker almindelig Opmærksomhed. Efter en Koureers Ankomst fra Stokholm indfandt Statsraad Sibbern sig Formiddagen den 7 Juli i Storthinget og overbragte de allerede paa tidligere Storthing foreslaaede Kongelige Propositioner til Forandringer i Grundloven. Dernæst meddeelte Statsraaden Storthinget Kommunication om, at ifølge Kongeligt Reskript skulde Storthinget hæves Fredagen den 8de Kl. 12. Eenstemmig besluttedes en Kommittees Nedsættelse, for at tage under Overveielse, den Kongelige Meddelelse om Grundlovs=Forandringerne samt om Storthingets forestaaende Opløsning og derom uopholdelig afgive sin Jndstilling. Til Medlemmer af denne Kommittee valgtes Dhrr. Riddervold, Sørensen, Rye, Foss, Assessor Holst, Falsen, Hjelm, v. d. Lippe og Weidemann. Det er i den norske Forfatnings Historie første Gang, at Storthinget er bleven hævet, uden at dets absolut nødvendige Forretninger, nemlig Bevilgelsen af Skatter og Budgettets fuldstændige Opgjørelse, ei at tale om flere høist vigtige Hverv, vare tilendebragte. Om Grunden til denne Katastrophe er hidtil Jntet bekjendt. Nogle troe at finde den i den entledigede Oberst Hage manns Komplimentering af adskillige Storthingsmænd, skjøndt samme ikke endnu kunde være bekjendt i Stokholm. Som iøvrigt det Følgende viser, har Storthingets Opløsning foranlediget, at der er dekreteret Rigsrets=Aktion imod den norske Statsminister Løvenskjold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-17
Allerede om Eftermiddagen Kl. 7 holdt Storthinget atter et Møde, hvor da, tildeels inden lukte Dørre, refereredes en Jndstilling fra den om Formiddagen nedsatte specielle Kommittee. Jblandt andet besluttedes, at udfærdige en Adresse til Kongen, og til den norske Regjering blev sendt en Begjæring om, at den fra Stokholm ankomne Statsraadsprotokal maatte saa betimeligen tilstilles Odelsthinget, at der inden Storthingets Opløsning kunde i den Anledning tages de fornødne Beslutninger. Først Kl. 12 om Natten gik Storthinget fra hinanden og samledes atter Kl. 7 Fredag Morgen. Statsraadsprotokollen kom først Odels thinget ihænde Kl. 10 om Formiddagen og overleveredes strax til en desangaaende udnævnt Kommittee, bestaaende af Dhrr. Sørensen, Riddervold, Foss, Assessor Holst og Falsen. Een Time efter afgav denne Kommittee sin Jndstilling. Pluraliteten (Riddervold, Foss og Falsen, foreslog, at det maatte forbeholdes et kommende Odelsthing at afgjøre, hvorvidt Nogen af de Kongelige Raadgivere skulde drages til Ansvar i Anledning af den Maade, hvorpaa Storthingets Opløsning af Kongen var besluttet; Minoriteten androg derimod paa, at Statsminister Løvenskjold, som af den modtagne Protokol synes at være enig Kongens Beslutning, uden at Jndstilling fra den norske Regjering i Christiania, i Medfør af Grundlovene var indhentet, skulde sættes under Tiltale for Rigsretten. Ved Voteringen blev den principale Jndstillingspost med 39 Stemmer imod 33 ikke bifaldt, hvorpaa den subsidiaire eenstemmig blev antagen. - Rigsretssagen mod Statsminister Løvenskjold skal efter Odelsthingets eenstemmige Beslutning udføres af Advocat Sørensen som Actor, og Dhrr. Odelsthingsmedlemmer, Høiesteretsassessor Holst, Falsen og Vogt, ere udnævnte til at danne den Actions Kommittee, med hvilken Actor har at konferere. Statsraadsprotokollen godtgjorde, at de i Stokholm værende Statsraader Holst og Fasting havde gjort kraftige Forestillinger imod Kongens Beslutning, og de ansees derfor ansvarsfrie. - Storthinget hævedes Kl. 121, efterat Statsraad Collett havde oplæst det Kongelige Reskript samt den Kongelige Tale i den Anledning. J samme siges blot, at efterat Kongen har tilladt nærværende Storthing at fortsætte sine Forhandlinger to Maaneder over den i Grundloven bestemte Tid af 3 Maaneder, finder han det nu for det Almindeliges Vel tjenligst at opløse Storthinget." Slutningen lyder som sædvanlig: "Vi forblive Norges Riges Storthing med al Kongelig Naade og Hyldest velbevaagen." Nogen Deputation fra Storthinget, for paa sædvanlig Maade at komplimentere Regjeringen efter Opløsningen, blev denne Gang ikke afsendt. Om Aftenen Kl. 10 bragte en talrig Mængde Mennesker, uden foregaaende Plan eller Overlæg, Advocat Sørensen et Vivat som det opløste Storthings sidste Præsident.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-17
Jfølge Grundloven udgjøre Lagthingets Medlemmer til ligemed Høiesteret Rigsretten, som i første og sidste Jnstants dømme i de Sager, der af Odelsthinget anlægge enten imod Statsraadets eller Høiesterets Medlemmer for Embeds-Forbrydelser, eller mod Storthingets Medlemmer for de Forbrydelser, de, som saadanne, maatte 4de Bos begaae. J Rigsretten har Præsidenten i Lagthinget Forsædet. Statsraads Protocollen læses in extenso i den Constitutionelle." Til de af Statsraaderne Fasting og Holst fremsatte Erindringer imod den Kongelige Beslutning hører i det Væsentlige, at Budgettet og Skattevæsenet vilde gjøre Sammenkaldelsen af et overordentligt Storthing uundgaaeligt nødvendig, hvilket baade vilde være til forøget Uleilighed og Tidspilde for Medlemmerne samt paaføre Stats Maatte det kassen en betydelig og ikke paaregnet Udgift. end erkjendes, at Storthinget ved vidtløftige og tildeels smaalige Discussioner havde spildt endeel af den Tid, som kunde have været anvendt paa nyttigere Sagers Behandling, og at det ikke i alle Tilfælde havde viist den Moderation, som havde været at ønske, da var hiint en Ufuldkommenhed, som klæber ved enhver Jnstitution af den Natur, og ved ingen af dets hidtil fattede Beslutningen havde det gjort Jndgreb i den exekutive Magts Rettigheder. Paa disse og flere Grunde indstillede Statsraaderne, at Storthinget i det mindste maatte forblive samlet til denne Maaneds Udgang, for derved at faae Leilighed til at ordne Budgettet og Skattevæsenet. Kongen var imidlertid urokkelig i den engang tagne Bestemmelse, og anførte iblandt andet, at han under de forløbne 22 Aar endnu ikke har havt at beklage sig over de Fortolkninger, som Man har villet give enkelte Grundlovbestemmelser, som i den senere Tid har været Tilfældet, og hvilke ere lige stridende imod Lovens Aand som imod dens Bogstav. Om Hs. Majestæt undertiden har overseet urigtige Anskuelser og Vildfarelser, burde denne Opmærksomhed, istedetfor at anvendes som et Argumeent, hellere vise Nødvendigheden af, at Hs. Majestæt i Fremtiden ikke bør tillade nogensomhelst Afvigelse fra de konstitutionelle Grundsætninger." Det er at forvente, at et overordentligt Storthing med Sindighed vil behandle de for det Almindeliges Vel fremsatte Gienstande og søge at undgaae lige indtil Tanken om at ville gjøre Jndgreb i Folkets eller Kongens Rettigheder." Til Slutning paalægges den norske Regjering at afgive Betænkning med Hensyn til de nødvendige Foranstaltninger i Anledning af Resolutionen og Storthingets Opløsning, uden at Skattebestemmelserne og Budgettet maatte være afgjorte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-17
Angaaende det projecterede Monument paa Eidsvold har den norske Statsminister tilstillet Dhrr., som besørgede Jndbydelses=Planerne omsendte, en Skrivelse, hvori han erklærer ikke at kunne deeltage i et Foretagende, som gaaer ud paa at feire "Overgangen fra Enevold til Folkesouverainitet." Denne Yttring strider aldeles mod Grundloven 1814, der ophøier Norge fra et uindskrænket til et indskrænket Monarkie. Ministeren gjør tillige opmærksom paa Kongens gjentagne Erklæringer om, at Fei ringen af 17 Mai er krænkende for ham og hans Familie, og at Oprettelsen af det paatænkte Monument maatte være ham smertelig, især da Norge, næst Gud, skylder Hs. Majestæts Maadehold 1814 sin lykkelige Stilling. Derfor vil han netop af Kjærlighed til Fædreland og lovbunden Frihed have sin Konge holdt i Ære, og bemærker til Slutning, at 22 Aar er i et Folks Forfatning ikke meere end 5 Aar for Barnet, hvorfor man tør overlade Fremtiden at 2de Bladet. forevige hvad denne Generation har grundlagt. den Constitutionelle" mener, at her egentlig kun strides om Ord, ikke om Ting, da det norske Folk i en lang Række af Aar har viist det nye Dynastie en urokkelig Troskab, som vel burde have hævet enhver Mistydning i denne Henseende. J et Svar til Ministeren erklære Jndbyderne til Monumentet (Dhrr. Gløersen, Hjelm og Schweigaard, at den norske Grundlov fik sit meste og væsentligste Jndhold paa Eidsvold, og at det paatænkte Monument vel ikke kunde smerte Hs. Majestæt, der vist ikke kan miskjende sine Nordmænds uskrømtede Hengivenhed. Sluttelig anmode de Hs. Excellence om, hvis han end ikke vil deeltage i deres Forehavende, dog at forsikkre Kongen omJndbydernes tro Sindelag, hvorom Ministeren selv ikke kan nære nogen Tvivl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-07-17
Frankerig. Kongemorderen Alibands Dom er afsagt, hvorefter han som en Fadermorder skal føres barfodet, i Skjorte og Hovedet indhyllet i et sort Slør, til Skaffottet, og efter Dommens Oplæsning guillotineres.