JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Fra Helsingør skrives under 18ds i Byens Avis: Ved den Conflux af fremmede Matroser, som her næsten daglig finder Sted, opstaaer hyppigen Conflicter, som oftere føre til blodige Slagsmaal, ved et saadant, som igaar Aftes forefaldt i en Boutik imellem en engelsk og en italiensk Matros, blev Først nævne af denne saaret med flere Knivstik i Brystet, saa at han næsten død blev bragt paa Hospitalet; Gierningmanden blev strax arresteret. (Hels. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
En Reisende har meddeelt, at han ved at kjøre fra Nykjøbing i Sjælland til Faurbo, en Miil fra sidstnævnte By, for 14 Dage siden blev overrumplet af tre, temmelig velklædte, men noget aldrende Bønderfruentimmer, der, bevæbnede med en Sabel og 2 Pistoler, standsede hans Hest og forlangte hans rede Penge. Efter megen Vægring gav han endelig sin Tegnebog fra sig, hvilken han fik tilbage igjen efterat de havde udtaget de derværende contante Penge, c. 18 Rbd. Som Undskyldning for dette Cusoneri anfører den Reisende, at han var ene mod 3, og at han troede at bemærke, at det ene Fruentimmer, der havde en stor Kyse om Hovedet, har synlig Tegn til aftaget Skjæg, at dette Fruentimmer var af ualmindelig Høide, saae bister ud, men talede ikke et Ord, medens de 2de Andre med virkelige Fruentimmer stemmer søgte at overtyde ham om, at det vilde være ligesaa dumt som forgiæves at modsætte sig. Da han kjørte bort, kyssede de endog spottende paa Fingrene. (Flyvep.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Afgangsexamen ved Odense Cathedralskole sluttedes i Løverdags og Resultatet blev, at 5 Candidater erholdt første Charakteer og 3 anden Charakteer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
De Candidater, som have underkastet sig denne Examen, ere: J. J Hansen, H. St. Knudsen, P. Ch. B. Christensen, A. G. Fich, S. L. Sørensen, R. Lassen, F. Hansen og V. F. Wandler. De 3 Commissarier afreiste fra Odense d. 21. ds. (Hemp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Ved den nyligen afholdte Afgangseramen ved den lærde Skole i Colding, der træder istedetfor Examen artium ved Universitetet, udgik tvende Studenter af Skolen, der begge erholdt første Characteer. (J de specielle Fag havde hver 7 første og 5 anden Characteer, men i forskjellige Fag).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Colding lærde Skoles nye Bygninger nærme sig nu snart deres Fuldendelse, og ville formodentligen i Begyndelsen af October Maaned blive indviede til deres Bestemmelse, hvorefter Skolen vil flytte ind i samme. Et nyt Jnventarium bliver tillige anskaffet og Skolen vil overhovedet erholde et hensigtsmæssigt, smukt og hyggeligt Locale. - Disciplenes Antal er nu 50, fordeelte paa 6 Classer (den 7. Classe, kanførst senere komne til. Af disse ere de 31 i de to nederste Classer; de øverste Classer ere svagt besatte, men dette Forhold er en nødvendig følge af Skolens tidligere ringe Freqvents og af den Omstændighed, at adskillige af de ældre Disciple forlode Skolen, fordi de i samme ikke gjorde Fremgang. "Kiel. Correspondens blat har nylig indeholdt en Meddelelse om Hs. Maj. Kongens Yttringer til Universitetets Rektor og de fire Fakulteters Decaner, som er meget ufuldstændig, saa at det seer ud, som om bemeldte Blad kun har villet meddele, hvad der passede for sine Anskuelser. Foruden den Yttring, at Hs. Majestæt ikke vilde incorporere Hertugdømmerne i det egenlige Kongerige, er derimod en anden, rettet bestemt mod det slesvigholstenske Parties "Treiben" og som er os bekjendt af sikker Kilde, endnu vigtigere, næmlig denne: at Kongen kun kjender et dansk Monarti, og ikke anerkjender nogen Stat Schlesvig Holsteen. (Flensb. Zt.) Gravensteen, d. 22. Sept.: En meget talrig Menneskemasse, som fra Nord og Syd var dragen sammen i det skjønne Veir for at overvære Festlighederne, som fandt Sted her i Anledning af det hertugelige Sølvbryllup, oplivede igaar Gravensteen og dets skjønne Omegn. Det lille Sted var vakkert smykket med Løv og Blomsterkrandse. Efter Gudstjenesten forkyndte Kanonskud Ankomsten af den høie hertugelige Familie med dens Gjester paa Dampskibet Konig Christian VIII, som tidligt om Morgenen var afgaaet fra Flensborg til Augustenborg for at bringe Hine herover til Gravensteen. Vi ville her ikke give Læserne nogen nærmere, detailleret Beretning om de Festligheder - Kanonade, Bekrandsning og senere Flekkens Jllumination, Liedertafelets Sang ofv. som den Fest havde tilfælleds med andre, men blot bemærke, at det hjertelige, utvungne og tillidsfulde Forhold mellem det fyrstelige Par og alle Folkeklasser, ved Festen isærdeleshed har tiltalt os paa en behagelig Maade. Jnter Spor af Politik, ingen Ødselhed i og ved Festen, kun gjensidig Kjærlighed blev lagt for Dagen. Et Tog af unge Piger strøede Blomster for de Feirede, idet disse begave sig med deres Gjester tilfods fra Landingspladsen til Slottet og traadte indi Flekken. Paa en indhegnet Plads ved Gravensteen. blev dejenneret under Telt, hvor det herværende Liedertafel afsang en Festsang. Derpaa gjorde Deres Durchlauchtigheder en Spadseretuur og vendte om Eftermiddagen igjen tilbage til Augustenborg paa Dampskibet. Paa hertugl. Bekostning bleve samtlige hertugl. Bønder paa de gravensteenske Godser, bever tede med Middagsmad og Viin i Telte, som vare reiste i Parken, og de Fattige eller saakaldte Smaamænd hjemme med Brød, Kjød ofv. Om Aftenen og Natten. var der Jllumination, Musik og Dands i Skoven. (Fl. 31.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Kjøbenhavns Børs-Kours, d. 23. Septbr.: Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. - 4. - Rbd. i Sedler. Nationalbankaktier 153 3/4 a 153 1/2 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Ved Tallotteriets 1405. Trækning i Kbhavn udkom: No 6. 16. 64. 71. 33.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Ribe. Kopulerede den 18. Sept. Cand. juris Jacob Thorup og Jfr. Christine Lovise Eleonore, Magdalene Trojel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
19de Søndag efter Trinitatis, d. 28 s., prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Adjunct Cand. theol. Leth, og Bibellæsning holdes af Hr. Pastor Pontoppidan Kl. 2.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
J St. Cahrine Kirke prædiker Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Bekjendtgjørelser. Fraværende Slægtninge og Venner meddele vi herved det modtagne Sørgebudskab om vor elskede haabefulde Søns, Cand. phil. Guzon Christian Oluf Munsters, Død i Kjøbenhavn den 20de dennes, i hans 22de Aar, efter faa Dages Sygeleie af en ondartet Typhus. Endrupholm den 25de September 1845. A. S. Munster. J. P. Munster. født Krog.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Da Kartoffelsygen nu har viist sig paa flere Steder her i Egnen, turde det vist ikke være overflødigt at gjøre Landmændene opmærksomme herpaa, for at de saa hurtig som mueligen kunne besørge deres Kartofler optagne, da Erfaring har lært, at de under Jorden værende Kartofler meget hurtigen angribes, naar Sygdommen først er naaet dertil. Da Toppen ved Nattekulden er afsveden, kan de Kiendetegn, der tidligere paa denne vise Sygdommen, nu ikke bemærkes; men ved at optage Kartoflerne vil man finde, at enkelte Stengler ere ligesom afraadnede ved Jorden, og hvor dette er Tilfældet ville Kartoflerne befindes at være angrebne. – J en ringe Grad see de angrebne Steder ud som Rustpletter, men borttages, den ydre Hud, da viser Kjødet sig at være rødplettet og brunstribet henimod Midten af Kartoflen; i høiere Grad er Kartoflen udvendig blaalig og fuld af sorte Knuder, paa hvilke Huden let gaaer af og holder sig fugtig, som om den var raadden. Kogle ere Kartoflerne uden paa blaalige, indvendig brunlige, blod i Midten, have en hæslig Lugt og vammel Smag og ere saaledes let kjendelige. Da Erfaring viser, at den ene Kartoffel, hurtig smitter, den anden, og store Forraad saaledes let kunne gaae tabte, er det høist nødvendigt nøie at eftersee Kartoflerne naar de komme af Jorden og omhyggeligen bortskaffe de mistænkte, der lettere kjendes, naar Kartoflerne nogle Dage godt veires, for de kommes i Kule eller Kjelder. – De angrebne Kartofler ere skadelige for Mennesker, hvorimod Kreature, skulle kunne nyde dem, uden Skade baade raae og kogte. Ribe Stiftsphysikat den 24. September 1845. Kiær, Stiftsphysicus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Skipper Koch seller fra Kolding til Kjøbenhavn Tirsdagen den 30. Septbr. medtagende Passagerer og Fragtgods.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Løverdagen den 30. August. er mig bortkommet paa Ribe, Marked en bruun Hanbund med en dobbelt Næse, der lyder Navnet Wapise. Den som kan tilvejebringe den loves en passende Ducor, naar den afleveres til Paul. Wonsel i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Efter vedkommende Doms- og Udlægshavers Reqvisition, bliver den af Jens Hunde beboede og i Hor Bye og Sogn, Vester Herred, beliggende Gaard, en Hovedparcel med brandassurerede Bygninger og tilliggende Jorder af Htk. 1 Td. gl. Matrik, samt Anpart i Hoe Sogns Kirke og Tiende, og endelig Gaardens Avl af Rug, Byg, Havre og Boghvede, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner som afholdes: 1. Auction Onsdagen den 22. Octbr. næstk. 5. Novbr. 3. - Torsdagen - 20. hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Varde Byes Raadstue, men tredie og sidste Auction i den sælgende Gaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Saasnart sidste Auction er endt, bortsælges samme Dag noget hos bemeldte Jens Hunde udlagt Løsøre, Kreature, og Avlsredskaber. Konditionerne erfares paa Auctionsstederne. Hvilket herved bekjendtgjøres til Pantecreditorernes og de Lysthavendes Underretning, overeensstemmende med Plakat 22 April 1817. Øster og Vester Herreders Cont. i Varde d. 22 Sept. 1845. T. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Efterat Ungkarl Diedrich Carl Hansen i Høyrup Sogn og Bye har anmeldt for Undertegnede, hvorledes han for Svageligheds Skyld har besluttet, at frasige sig Raadigheden over sin Formue og i Henseende til sammes Bestyrelse stille sig under Curatel, saa er han paa Rettens Vegne efter denne hans Begjæring bleven erklæret for umyndig og Gaardmand Johannes Bosen sammesteds bleven tilfor ordnet ham som Curator. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab, med Advarsel mod, at indgaae med Diedrich Carl Hansen nogensomhelst Retshandel, da herefter alle hans Formue angaaende Forretninger, som maatte være afsluttede uden benævnte hans Curator Johannes Bosens Samtykke, vil vorde anseet som ugyldige og uefterrettelige. Toftlund i Herredsfogdiet for Hvidding og Norderrangstrup Ahlmann. Herreder d. 20. Sept. 1845.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Proclama. Da Gaardmand Peter Jessen Sild's eller Bergs Arvinger i Reisbye Sogn og Bye, Hvidding Herred, have besluttet, at ophæve Boets Fælledsskab, som hidindtil har bestaaet imellem dem, og til den Ende for at betale Boets Gjæld, have solgt flere til Boet henhørende Landerier med Forpligtelse til, dernæst at overlevere dem til Kjøberne fri for Hvermands Paa- og Tiltale, saa indkaldes herved paa Rettens Vegne, efter derom skeet Begjæring, Alle og Enhver, som have nogen Fordring til Boet, og i Særdeleshed til den samme tilhørende Fæstegaard i Reisbye, med Undtagelse af de protokollerede Creditorer, til for det Kongelige Hvidding Herreds Aktuariat i Brøns at anmelde saadant inden 12 Uger, fra dette Proklams sidste Bekjendtgjørelse at regne, og derved iagttage det Fornødne, under Straf af Udelukkelse fra ovennævnte Boe. Tillige opfordres de, som have Fordringer imod Sønnen Haus Peter Sild eller Berg, at anmelde dem inden samme Tid og paa samme Sted. Toftlund i Herredsfogdiet for Hvidding og Norderrangstrup Ahlmann. Herreder, den 16. Sept. 1845.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Ved allerhøieste Rescript igjennem det Kongelige Danske Cancellie til Amtmanden over Ribe Amt af 4. dennes er det tilladt, at der foruden de i Ribe Kjøbstad allernaadigst bevilgede Markeder for Fremtiden aarlig maa afholdes et Qvægmarked sammesteds den 2. Tirsdag i Mai Maaned, samt derhos bifaldt, at følgende Forandringer foretages i Hen Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. seende til de ved allerhøieste Rescripter af 18 Nov. 1740 og 24. Aug. 1792 sammesteds oprettede Markeder, nemlig: 1) at de ved Rescript 18. Novbr. 1740 allernaadigst bevilgede tvende Krammarkeder, som ere ansatte til Phillippi Jacobi Dag og i September Maaned, for Fremtiden maae afholdes den næstsidste Tirsdag i April Maaned og Dagen for Mikkelsdag; at det Heste- og Qvægmarked, som ifølge fornævnte allerhøieste Rescript hidtil er afholdt i October Maaned, istedet derfor berammes til den 1. September, – samt 3) at de ved det allerhøieste Rescript af 24. Aug. 1792 til den 29. April og 27. October ansatte Qvægmarkeder, for Fremtiden afholdes den sidste Tirsdag i April Maaned og den første Tirsdag i Mai Maaned. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Ribe Magistrat, den 22. September 1845. J Løbet af October Maaned d. A. agte afgangne Kjøbmand L. Buchs Enkes Arvinger, ved Auction at bortsælge Resten af den Afdødes Varebeholdninger, bestaaende af Galanterie-, Nyrnberger, Silke-, Manufactur- og Glasvare, samt et betydeligt Udvalg af Alt til Brodererie henhørende, saasom Strammet, Perler, Gjørn samt Meubler og Efecter m. m. Varene forevises imidlertid Lysthavende i Stervboestedet Nr. 117 i Sønderportsgade her i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Ved Proklama af Dags Dato, som snarest vil blive læst ved vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Avlsmand Jeppe Eliasen heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for Undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, under det Tab af samme som Pl. 26. Marts 1790 bestemmer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Varde Byefogedcontoir den 22. Septbr. 1845. T. Qvistgaard. Tilforordnede. i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn gjøre vitterligt: at efter Begjæring af Kammerraad og Procurator Nyegaard som beskikket Sagfører for Juraterne for St. Clemens Kirke paa Amrum under Ribe Amt, indstevnes i Medhold af dertil forundt allernaadigst Bevilling af 4de denne Maaned med Aar og Dags Varsel. Den eller Dem, som maatte have ihænde en af bemeldte Jurator d. 29. Juli 1829 udstædt og senere af Nationalbanken cederet Obligation Nr. 2,738 for fornævnte Kirkes ensjettedeel Bankhæftelse stor 457 Rd. 58 s., som skal være bortkommen, at møde heri Retten som holdes i Raad- og Domhuset her i Staden den første Mandag, som er ordinair Retsdag i Februar Maaned 1847 om Formiddagen Kl. 9 for med bemeldte Obligation at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten saafremt Jngen inden foreskrevne TidsForløb dermed skulde melde sig, vil forvente og paastaae den ved Dom mortificeret. Jfølge Forordningen 3. Juni 1796 kan Landag ikke ventes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Til Bekræftelse under Rettens Segl og Justitssecretairens Underskrivt udstædes denne Stevning paa ustemplet Papiir ifølge det allernaadigst meddeelte beneficium processus gratniti.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-26
Kjøbenhavn, den 13. Septbr. 1845. Krüger. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-29
Ribe Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Mandagen den 29. September. No 114.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-29
Indenlandske Efterretninger. Hs. Excell. Geheime-Statsminister Stemann er atter kommen til Kjøbenhavn og som et Beviis paa hans usvækkede Kraft kan blandt andet tjene, at han i Torsdags som kongelig Kommissarius i Nationalbanken var tilstede i det afholdte Repræsentantmøde og med uafbrudt Opmærksomhed fulgte Discussionerne, der varede i henved fem Timer. (B. T.)Man fortæller følgende Begivenhed i Kjøbenhavn, som, hvor usandsynlig den end synes, alene kan forklare den pludselige store Velstand, der har viist sig hos vedkommende Familie. For omtrent 14 Aar, siden døde en der i Byen bosat Borger og Muurmester D., bekjendt for sin Særhed. Han havde stedse havt Navn for en rig Mand, og hvor overrasket blev derfor ikke hans Søn ved ikke at finde den mindste Formue efter ham paa et riigt Mobiliar nær, som Faderen paa sit Dødsleie havde anbefalet ham at beholde. For henved otte Aar siden døde Sønnen og efterlod sin Kone og Børn i smaae Omstændigheder, kummerligt ernærende sig af en lille Pension og ved Haandarbeide. Blandt Meublerne, som Manden arvede efter Faderen, befandt sig ogsaa en stor, tilsyneladende med Bly fyldt og med et Læderbetræk, overtrukken Skammel, som Børnene have benyttet til Stol og som stadigt havde været hos Familien. Ved Slid var Læderbetrækket blevet saa hullet, at Lærredet stak igjennem, og for nogen Tid siden besluttede en af Fru Des Døttre at give Skamlen et nyt Overtræk. Ved at tage det gamle Læderbetræk, af, fik hun ifinde at see hvad Skamlen var stoppet med, og da hun tager Lærredet af, hvor stor var da ikke hendes og Familiens Overraskelse og Glæde, da de finde den fyldt med Guldpenge og med kongelige Obligationer til Beløb af 80,000 Rbd. Denne store Sum vare hoslagt en Skrivelse, hvori den gamle D. yttrede, at han havde gjemt disse Penge her ved sin Sygdoms Begyndelse, fordi han vidste, at Sønnen, som ikke kunde holde paa Penge, snart vilde have sat Formuen overstyr. Han antog, at Familien nok ved et Tilfælde længere hen i Tiden vilde komme efter Rigdommen, og da vilde den nok ved Savn og Nød havde lært at skatte Pengenes Værdi. (Flyp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-29
Af et nyt Brev fra F. i vestsjællandske Avis hidsætte vi Følgende: "Jdag skal jeg anføre et Beviis paa, hvorledes efterhaanden hele Tydskland stemmes for den schleswigholsteinske Sag. Jeg har seet det nyeste Hefte af Wiegands Conservations-Lexicon, hvor der S. 455 begynder en Artikel om denne Mode-Stat. Den indeholder ikke saa faa Løgne og Urigtigheder, som nu, ved disse Tiders sørgelige Overfladiskhed og Nyhedshast og ved den saakaldte populære Læsnings forceerte Udbredelse allevegne, meget snart ville blive indlemmede i en Mængde dømmende, skrivende eller medskraalende Personers historiske Kundskabsforraad. Men er det skeet, saa yngler denne Uvidenhed snart igjen ny Misforstaaelse og nyt Had. J denne Artikel siges og gjentages: 1) at endnu bestandig maae Hertugdømmerne underholde Kongerriget Danmark af det Overskud, som de aarligen give af sig; 2) at endnu den Dag i Dag have Hertugdømmernes gamle Landsprivilegier lovlig Gyldighed og udgjøre endnu, hvormeget de ogsaa faktiskere blevne krænkede, det statsretlige Grundlag for Schleswig Holstens Forfatning (Og dette: "bis auf den hentigen Tag" henskriver man ganske trodsigt, uagtet Forbundsdagen har erklæret, under 27. Novbr. 1823, at den havde overbeviist sig om, at Hertugdømmernes gamle Forfatning ikke længer bestod i anerkannter Wirksamkelt, hvilket just er det legale Udtryk; 3) at det i 1835, blev udfundet, at der ere paalagt Hertugdømmerne tungere Afgifter end noget andet Folk; 4) at der findes nogle Enclaver i det Slesvigske (nemlig Ribe osv.), at der ved Samqvemmet med de Danske i disse af Slesvig omgivne jydske Jndelukker og med de Danske paa Grændsen af Jylland har dannet sig et af Dansk og Plattydsk blandet Jdiom hos Bønderne og hos de lavere Classer i Byerne" (herved menes ikke Andet end det skjære, ægte Dansk, som klinger i uforfalsket National tone fra meer end halvandethundrede Tusinde Munde!!). Og nu tilføies ligesom en Jronie over den virkelige Tilstand. En Deel af Præsterne og Skolelærerne ere indfødte Danske. Ja vel er en Deel det, men langtfra ikke den Deel, som burde være det Meget meere savnes manfoldige Steder ikke blot disse to Danske, men især den velvillige og hensigtsmæssige Virksomhed for at berede det Danske Veien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-29
Hvad nytter f. Ex. dansk Aftensangsprædiken i Apenrade, naar alle større Skolebørn undervises paa Tydsk, naar Confirmationen er Tydsk, naar Psalmebøgerne ere Tydske, Det er jo kun Ynkelighed."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-29
Om Høsten i Sjælland skrives i Aarhuus Avis: Høsten, hvormed det, for ikke ret længe siden, havde saa bedrøvelige Udsigter, er nu lykkeligen tilendebragt. Rugen, som var meiet for Regnen, har lidt endeel, hvor Tiden ikke havde tilladt at hylle den, da den, under det uafladelige Vandskyl, havde begyndt at groe i Hobene; Bartholomær-Stormene have og saa afslidt endeel af den staaende Sæd. Men i det Hele er man dog tilfreds. Bygget er kort i Straaet og fylder ikke meget i Laden, men det giver godt i Skjeppen. Da ogsaa Engene have skjænket et godt Udbytte og Kartoflerne love det, kunne vi vel sige, at Forsynet igjen har givet os et velsignet Aar. Nattefrosten var for nogle Nætter siden saa stærk, at Kartoffelmarkerne her og der stode som afsvedne, men Knoldenne have ingen Skade lidt. Træfrugten er i Aar mislykket overalt, Blommerne alene undtagne, derimod give Humleplantningerne en meget riig Grøde. For Blomsterelskere er Alt lykkedes fortrinligt i denne Sommer, og man mindes navnligen ikke, at Georginer noget Aar have viist sig skjønnere, mere fyldte, rigtblomstrende og constante. Vi have nu travlt med at nedlægge Vintersæden, og det smukke, stadige Veir, som i disse Dage er indtraadt, begunstiger i høi Grad dette vigtige Arbeide. Ved Licitationen den 24. de over Fouragen til sjette Dragonrigiment i Odense, vare Priserne følgende. Havren fra 16 til 17 Mk. pr. Td.; Ho 13 til 14 s. pr. Lispund; Halm fra 6 til 7 s. pr. Lispund. (H. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-29
Af en Skrivelse i Hv. Av. seer man, at Kartoffelsygen har i en temmelig høi Grad viist sig i Tolderlund paa flere Steder og "Anmelderen - hedder det i det modtagne Brev - anseer det derfor for sin Pligt, idag gjennem Avisen at bringe til almindelig Kundskab, at det synes tilraadeligt, at Kartoflen, hvor Sygdommen endnu ikke har viist sig, snarest muligt bliver gravet op, da Bonden ellers, med sin tilvante Rolighed og Ligeanldighed, ikke maaskee aner Faren, førend det er forsilde."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-29
Professor Morren i Lüttich, hvis Forklaring af Aarsagen til Kartoffelepedemen fører derhen, at det er en Svamp, der ved stærk Frøndvikling udvikler sig med utrolig Hurtighed, almindelig ansees for rigtig, og hvis Forslag til at beskytte Frugten, ved strax at afskjære de allerede angrebne Buske, allerede i flere Tilfælde har viist sig at være probat, bestræber sig for ved videre gavnlige Raad at forebygge de truende Følger af den i Belgien næsten ganske tilintetgjorte Kartoffelhøst. J en udførlig Afhandling tilraader han saaledes at dyrke Kartofler om Vinteren, hvilket allerede i flere Aar skal være udført med meget Held i forskjellige Egne i Storbrittannien og Jrland indtil 54 Grader n. B. Man planter i October af forrige Aars Høst omtrent 9-10 Tommer dybt, hypper dem som ved Sommeravlen og bedækker de spæde Planter, men ikke hele Marken, med noget Straa eller Halm imod Frosten. J enkelte Tilfælde kan man allerede høste ved Juletid, men i det seneste i Mai. Udbyttet af disse Vinterkartofler skal, især i leeragtig Jord, være i Gjennemsnit fire Gange saa rigeligt som ved Sommeravlen og tillige afgive langt mere velsmagende Kartofler end denne. (H. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-29
Kjøbenhavns Børs-Kours, d. 26. Septbr.: Bank-Diskonto 4 pCt. Norske Speciessedler - 4 - Rbd. i Sedler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-29
Nationalbankaktier 156 a 155 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-29
Ribe Torvepriser, d. 27. Septbr.: Rug pr. Td. 2 Rd. 32 s.; Byg 2 Rd. - s.; Havre. 1 Rd. 20 ls.; Boghvede 2 Rd. 8 s.; Boghvedegryn pr. Skp. 30 ls.; Byggryn 28 ls.; Smør pr. Pd. 6. ls.; Æg 6 ls. Snesen.