Aalborg Stiftstidende, 1842-11-26
Af Discussionen - hvoraf vi have leveret et Brudstykke i Nr. 235 – fremsætte vi her endvidere Følgende: Ritmester Friis, der har været Officeer ved Regimentet i Aarhuus, fandt dette i høieste Grad krænket ved de i Forsamlingen faldne Yttringer. Han veed, at det er den Høistcommanderendes Ønske, at al "forporlig Reyselse undlades; men – tilføiede han selv – hans Øie kan ikke naae overalt. Han fandt det at være et stærkt Udtryk, at Mishandlinger skulde have fundet Sted. Det har ofte forekommet ham oprørende at see Andre modtage corportig Straf, men han veed af mangeaarig Officeerserfaring, hvorledes der ofte hører den største Taalmodighed til ikke at give en Correction, naar man dertil er berettiget (!). With erklærede, at han selv har seet hvad han har fortalt, og skal staae til Ansvar for sine Ord. Lydersen havde ofte af paalidelige Mænd hørt Klager over Soldaternes Behandling, og navnlig har han bort af dem, som selv have været i Tjenesten, at de langt foretrak at kommetil Kjøbenhavn, uagtet dette er længere fra Hjemmet, end at tjene ved de jydske Regimenter, fordi de paa det førstnævnte Sted, tildeels vel som en Følge af den Jndflydelse, Kongens og Prindsernes Deeltagelse i Commanden medfører, nøde en humanere Behandling. Worm samstemmede i Klagerne over Soldaternes raa Behandling. Jngerslev fandt det utidigt at petitionere i den attraaede Retning, da man dog ved almindelig Værnepligts Jndførelse vil faae en Revision af den militaire Straffe lovgivning. With bemærkede hertil, at den almindelige Værnepligt paa det Allertidligste ikke kunde træde i fuldstændig Virksomhed for om 4 Aar og inden den Tid Mange kunde blive gjennempryglede og mishandlede. Sognefoget Jacobsen har, endskjøndt han ikke har staaet i egentlig militair Tjeneste, dog som hjælpende Søn været paa Exerceerskolen for at dresseres, og der vankede Prygl ogsaa til ham, saa at han kan tale af Erfaring. Naar der er yttret, at en forandret Anordning om Værnepligten ogsaa heri vil gjøre en Forandring, da haaber han ogsaa dette men maa dog med den sidste Taler formene, at mange Hug muligt kunne blive uddeelte forinden, hvorfor han maa ønske Sagen tagen under Behandling, ifald Saadant derved kunde forebygges. Lüttichau troede ikke, at de anførte Skildringer af Recrutternes Behandling vare paalidelige. Han maatte indrømme, at der uddeeltes Correctioner" (1), men dette er i og for sig aldeles hjemlet og det skulde saaledes oplyses, om disse Correctioner vare uddeelte uden Hjemmel eller om de vare fortiente. Som gammel Militair takkede Oberst Brock Cancellie. Jngerslev for hans civile Understøttelse i Sagen. At der meddeles Correctioner og mulige ogsaa "større Reyselser", forholdt sig saa, mendisse ere hjemlede i Krigsartiklerne. Han fandt det svært at kaste Beskyldningen paa en heel Stand, der hidtil har været roest for sin Humanitet. (Beskyldningerne ere dog fornemmelig rettede mod Regimentet i Aarhuus, som man hidtil just ikke har hørt rose for sin Humanitet). J Randers (hvor med General Wildenradt ogsaa indtraadte den samme Humanitet, som man andensteds savnede) har han aldrig hørt nogen Klage over raa Behandling og det er ham endog bekjendt, at en Recrut, efterat have gjennemgaaet Exerceerskolen, har sagt til en paalidelig Mand, at han ikke for 300 Rbd. vilde undvære den Underviisning, han derhavde nydt. Kirk. – – Om den Maade, paa hvilken de Værnepligtige behandles i Krigstjenesten, nærer man ialmindelighed ikke den bedste Mening, og især er det vanærende, saaledes som de der efter Sigende tiltales. J Hjemmet bestræber man sig med al Magt og Kraft, baade i Skolen og i Forældrenes Huse, for at bringe de Unge til at omgaaes og tiltale Andre med al Anstand og Sømmelighed; men naar de nu i Tjenesten tiltales som ufornuftige Væsener, frembringer dette en Raahed og Ryhed, der er meget anstødelig. Det er en Byrde at være Soldat, men Krigstjenesten maa kunne indrettes paa en saadan maade, at Byrden bliver taalelig Jeg kan derfor ikke Andet end ønske, at Sagen maa blive tagen under Behandling, og at det maa blive undersøgt om de fremførte Klager ere sandfærdige, for at man kan være vis paa, at saadanne Ulemper snarest muligt maa ophøre." Jensen stemte for Committee og for Ophævelse af alle cerporlige Reyselser. Brock gjorde atter opmærksom paa at corporlig Reyselse efter Loven ogsaa er tilladt imod Tyende naar man hertil bruger Vond eller Kjep, hvortil Sognefoged Jacobsen værdigen gjenmælede: "Naar den sidste ærede Taler har meent, at Forholdet imellem Huusbond og Tvende og imellem Officeer og Menige kan sammenlignes, da kan jeg ikke heri være enig med ham; thi de Sidstnævnte ere jo Begge tjenende og tjene een og samme Herre, nemlig Hans Majestæt Kongen." Ogsaa Tang bevidnede, at Kingerne over Militaires Behandling ere almindelige. Gaardmand Black stemte ligeledes for og Kammerherre Benzon imod Committee. Afstemningens Udfald er bekjendt, J Modet den 21de ds, er ved Biskop Tage Müller indgivet et Andtagende fra 4 Præster i Ribe Stift, angaaende at der, under visse dem paalagte Forpligtelser, maatte tilstaaes de saakaldte Baptister fri Religionsøvelse Kongeriget Danmark, og Ret til at beskikke og indvie Præster samt til at forrette Sacramenterne m.v. At et saadant Andragende, hvis ædle og tolerante Hensigt det er at lade Freden afløse den kirkelige Tvist og søge Beskyttelse for anderledes Troende, indgives af den geistlige Stand selv og indbringes af Geistlighedens første Medlem, kan tilvisse tegnes til de glædeligere Tidens Tegn. Frederikshavn, den 24de Novbr. Forbipasseret, den 23de: "Cornes, Wrange f. Cadix t. Flensborg.