Viborger Samler, 1844-03-04
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. Ved et Tilfælde, – udbrød Macaulay i sin Tale for Lord John Russells Motion - som endog en af Dommerne i Queensbenck (Perrin) ikke har villet ansee for et Tilfælde, ere 24 Navne udeladte af Hovedlisten over de Eedsvorne i Dublin. Nu paastaaer man rigtignok at, – da det kom an paa at udlodde 48 Navne af 720 – kunde det ikke indvirke synderligt, om 24 Navne mere eller mindre vare opførte paa Listen; men man forglemmer, at netop denne Udde ladelse – fordi det kom an paa Udlodning - har berøvet de Anklagede den Chance at finde een eller to Catholiker mere paa den specielle Liste. Muligviis havde Kronens Advocater da ikke kunnet udstryge alle Catholiker af Juryen, og da – som bekjendt – ofte en eneste Eedsvorens urokkelige Villie gjør Udslaget ved Verdictet – saa vilde Muligheden af et for de Anklagede gunstigt Resultat være rykket betydeligt nærmere. At den afslaaede Supplering af Hovedlisten derfor maa betragtes som en vigtig Krænkelse af den Ret, der tilkommer de Anklagede, lader sig ikke negte. Hertil kommer endnu den Omstændighed, at alle Catholikers Navne ere udstrøgne af den specielle Liste. Regjeringen skulde dog have betænkt, at i denne Kamp imellem Troespartier og Racer maatte Enhver erklære en upartisk Bedømmelse fra en udelukkende protestantisk Jurys Side for en reen Umulighed; – de engelske Love indrømme endog Udlændingen Ret til kunat dømmes af en Jury, hvoraf den halve Deel bestaaer af Udlændinger – Meget bedre vilde Regjeringen havde handlet, dersom den strax havde udnævnt en common Jury (fælles Jury), og dersom den til samme havde valgt Protestanter og Catholiker, der ikke vare Repealers. Dog -J have nu erholdt en for Eder gunstig Kiendelse – efterat J paa ulovlig Maade have dannet en Juryliste, og valgt en Jury, af hvilken intet Menneske kunde vente Retfærdighed, og efterat J have erholdt af den præsiderende Dommer et Resume, der rigtignok ikke er uden Anteredentier; thi det 17de Aarhundredes Processer levere flere lignende Exempler derpaa. – nok, med denne Jury og dette Resume have J erholdt dette Verdict; – og hvad have J nu vundet derved Eders vanskelige Stilling vil først vise sig, naar Domstolen har endt sit Værk, naar Fængslets Døre have lukket sig bag Offrene. Ved hvilke Midler ville J da forhindre alvorlige og heftige Conflicter i Folkets Stemning? Er det vel muligt at antage, at en Mand, der besidder sine Landsmænds ubegrændsede Yndest og Tillid, at en Mand, som de have sendt til Parlementet; at en Mand, hvem de komme imøde med Jubel, pludseligen skulde miste sit Folks Agtelse, fordi han er bleven en Martyr for sit Folk, – Naar jeg, der er Unionen ligesaa oprigtig hengiven som nogen af de ligeoverfor mig siddende Herrer, og der – ligesaa afgjort som de – misbilliger flere af de til det irske Folks Opæggelse afbenyttede Midler, naar jeg - paa Ære og Samvittighed – ikke kan sige, at man er gaaet upartisk tilværks imod O'Connell, naar den meget ærede Herre (Sir James Graham, Jndenrigsministeren) ligeover for mig, han der erkjender, at Processen har avlet en Fordom imod Retspleien, – ikke kan sige det, naar andre Englændere, som ere Venner af Unionen, ikke føle nogen Lyst til at sige, at der ingen Mistanke hviler paa Kiendelsen; naar de i deres Jndre ere overbeviste om, at Kiendelsen, er partisk, hvilken Følelse maa da gjennemtrænge den irske Nation? – Og hvad kunne J vente af O'Connells Jnd spærring, Hans Navns Anseelse og Magt vil vedblive at nære den irske Folkeaand, om I endog unddrage Folket hans Tilstedeværen i Folkets Midte, naar han er indsluttet, hvo skal da forhindre, at Gjæringen iblandt Folket ikke gaaer over til Voldsomheder, – Saameget om Eders Forhold hidtil! Vi komme nu til den kommende Tid. Eders executive Forholdsregler ville – saa frygter jeg - ikke bevirke nogen Forandring til det Bedre; thi hvad have J vel givet Jrland, Soldater - Caserner - en unyttig Statsanklage og en partisk Proces Og hvad har Jrland nu at vente, En uretfærdig Straffedom, sammes Execution, og endnu flere Soldater og Caserner. Hvad Eders legislative Forholdsregler angaaer da er Eders Beretning om de Ting, der skulle komme, i Sandhed høist ussel. Der loves en Stemme-Registre ringsbill i Forbindelse med en Bill angaaende selve Stemmeretteen; dens nærmere Bestemmelser kjender jeg ikke. Alt, hvad jeg med Tillid kan sige, er, at den af Eder indbragte Bill enten maa tilintetgjøre Levningerne af Folkerepræsentationen i Jrland eller den sidste Rest af Eders Navn.