JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
For nøie at kjende Hamburgs Statsforfatning i det Hele saavelsom de mange forskjellige Indretningers Organisation a. gjør man sikkrest i at gaae til Kilderne, Grundlovene og de forskjellige Løvsamlinger.)Man har forskjellige Udgaver af Grundlovene. En er i senere Aar udkommen; og dertil et Tillæg under Titel: Nachtrag zum nenen Abdrucke der vier Hauptgrundesetze der hamburgischen Verfassung. Betreffend: 1) die alterne Recesse, 2) die Buhrsprachen, und 3) Zusatze, zu der den vier Haupgrundesetze vorausgeschichten, ersauteruden Ubersicht. Hamburg. A. Campe. 1825. gr. 8, c. Liter. Conv. Bl. 1825. Sept. Sammlung der von E. hocheden Rathe der Stadt Hamburg sowohl zur Handhabung der Gesette und Verfassungen als der besandederen Eraugnissen in Bürgere und kirchlichen, auch Cammer-Handlungs und ubrigen PolizeiAngelegenheiden und Geschaften vom Anfange des stebenzehnten Jahrhunderts bis auf die jettige Zeit ausgegangenen allegem. Mandaten &c. 16 Thl. 17631774. J sidste Bind Register. Sammlung der hamburgische Gesette und Verfassungen, mit historischen Einleitungen, 113. Thl. 1765-1774. Det 13de Bind er et ReDer udkommer og, saavidt jeg veed, aarligen en hamburgsk Statskalender. Jeg har den for 1825 ved Haanden. (Hos F. H. Nestler i Qv.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Det er Handelen der giver Hamburg, sin store Vigtighed, og giør den til den første Handelstad i Tydskland. Dens Beliggenhed er saa herlig i denne Henseende, og i dens borgerlige Friheder, i dens berømte Bank, i dens gister over de 12 Dele, "nedst einer Betrachtung uber den Jnhalt des ganzen Werks von Gotfr. Schtze, Dr. v. Profess. in Hamburg. J denne Jndledning gives nogen Oplysning om foregaaende Skrifter, den hamburgske Historie vedkommende, og dernæst opgives Navnet paa Forfatteren af denne Samling, nemlig den hamburgske Proto-Syndicus, Joh. Klefeker, B. R. Dr., der ogsaa udgav Samlingen af de hamburgske Mandater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Sammlung hamburgischen Verordnungen herausgegeben von Chr. D. Anderson, B. R. Dr. Eine Fortsettung sowohl der Samlung hamburg. Gesene und Verfassungen als der Sammlung hamburg. Mandaten. 15 B. f. d. Jahr 1774-1800, mit Register uber alle 5 Bände. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Sammlung der Verordnungen der freien Hansestadt Hamburg, seit deren Wiederbefreiung im Jahre 1814, bearbeitet von Chr. Dan. Andersen B. R. Dr. u. Protonotarius. Hamburg, 1815 begyndt, i 8. - Fortsat. Jndtil 1824 incl. i 8 Bind. Det 7de Bind indtil 1822 har et Register over de 7 første Bind, eller over Forord. 181422, samt over de i den forrige Samling optagne endnu gyldige Forordninger fra 1774 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Hamburgisches Privatrecht, erlantere von Chr. Dan. Anderson. 15 Thl. 1782. Centralkasse *) i dens Søe-Afsekurantz.*) &c. a. har den de ypperligste Befordringsmidler for Handelens Livlighed og Virksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
J en Handelstad, hvor Virksomhed er saa livlig, Rigdommene saa store, Fornødenhederne saa mangehaande, ere naturligviis de Stiftelser, og Indretninger, der sigte til at fyldestgiøre nu Fornøielsernes Fordringer, nu Trangens Krav, Modgangens og Elendighedernes Forhold, ogsaa mange, og hensigtsmæssige; og fortjene i høi Grad den Reisendes Opmærksomhed. *) Den hamburgske Centralkasse, som giør Handelshuse Forskud paa Varer, har i Aaret 1826 afsluttet 617 Udlaans Forretninger, hvorved paa Vare og Effecter i alt den store Summa 7 Mill. 168970 Mark Bco. er ved Centralkassen deponeret og paa samme forskudt 4 Mill. 489,550 Mk. Bco. Under samme Bestyrelse staaer en Depositokasse, liig andre Stæders Sparekasser. Om disse to Jndretninger see Direktionens Beretning af 20 Jan. 1827. i H. C. 1827 No. 13. *) Den kundskabsrige og virksomme Hr. P. D.W. Tonnies har i Chronik des hamburgisch. See Assecuranz-Geschafts im Jahre 1824. fortsat for de følgende Aar - givet interessante Oplysninger denne Gienstand vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Hamburgs Havns Sikkring er vigtig, og derfor bemærke vi Skriftet: Sicherung Ham burgs und seines Hafens gegen die Fluthen der Elbe von der See her und gegen die etwanigen gleichsetigen Anschwellungen der Alster. - Brarbeitet nach dem Vorschlage des seligen Hr. Prof. Busch, den daruber gepflogenen Verhandlungen und nach eigenen Jdeen u. Bebachtungen von Fr. Gottl. Heinr. v. Justi. Hamburg (b. Herold) 1825. 64 S. m. 2 Koft. Rec. i Hall. allg. Lit. Zeit. 1825. Oct. No. 239.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Fattigvæsenet er fortræffeligen organiseret, liberalt bestyret; Hensyn paa Frihed agtede; og der skeer aarligen offentlige Beretninger om dets Forfatning. Dette gielder ogsaa om andre offentlige Indretninger. Jntet virksommere Middel gives til Publici Deeltagelse end Offentlighed. (Hos os byde Lovene i mange Tilfælde Offentlighed – men denne Slags Love synes ofte ikke at være Vedkommende behagelige; synes at være bestemte til ikke at overholdes. Hvad have vi f. Ex. seet bekjendtgjort af saadan Naturfra vort Fattigvæsens Bestyrelse, uden det Tidsskrift, som i sin Tid paa dens Vegne af Hs. Exl. Geheimestatsminister Malling og afdøde Biskop Hjort 1799 blev begyndt, men kun i kort Tid bestod.*)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Det almindelige Sygehuus, hvori over 1000 Mennesker paa eengang kan modtages, er først i Aaret 1824 kommen i fuld Benyttelse. Ved rige Subskriptioner, Gaver og Legater tilveiebragtes de betydelige Summer som Bygninger og Indretninger fordrede. J Mar 1825 blev den første offentlige Beretning om Stiftelsen fra Administrations Collegiet bekjendtgjort. Over Fængsels-Jndretningerne er ogsaa den omhyggelige Varetægt viist, som patriotiske Anskuelser, i Forbindelse med Friheds og Ordens Aand og Offentlighed, medføre. 2)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
J Collegialtidenderne blev i nogle Aar meddeelt Extracter om det kjøbenhavnske Fattigvæsen, men dermed er ophørt. For Aar 1823 er den sidste Meddelelse; altsaa ei for de tre sidste Aar. *) Das hamburgische Criminalgefængnitz, genannt Andre Politivæsens Jndretninger ne og i det Hele vel organiserede; hvorom Topografierne give kort Oversigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Videnskaberne mangle ikke Opmuntrings iller Befordringsmidler. Stadsbibliotheket, *) forskjellige andre større og mindre Bogsamlinei. Hr. P. F. Røding's Museum erindres. uden for "Dammthore" er en ypperlig botanisk Have. Der var allerede en saadan 1810 anlagt og aabnet ved Dr. Flugger) men under den franske Occupation blev Anlægget ødelagt. Siden kom en ny istand, og den er nu ved Medborgeres Understyttelser og dens Bestyters Dr. Lehmanns Nidkierhed fremblomstret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Med Theatret forestaaer en Hovedforendring. Bygningen er for indskrænket. (Et nyt Theater er siden opført. Man har en Bedas Spinnhaus und die ubrigen Gefangnisse der Stadt Hamburg nach ihrer inneren Beschaffenheit und Einrichtung beschrieben, nedst eignen Ansichten und Jdeen uber Verbesserung, abnlicher Anstalten uberhaupt von Andr. Chr. Marteus, Kaufmann, als vorwaltendem Vorsteer sammtlicher Gefangnisse. Hamb. 1823. 70 S. gr. 4 ohne Tobellen &c. *) Om dette Bibliothek see Nyerups Reise i antilvar. Ann. IV. B. I H. 44, 46. f. Molbeks Reiser. Worte an unsere Mitbürger von J. A. H. Reimarus, Prof. n. J. J. Rambach, Phystkus. Hamburg 1810. Bemerkungen aber den nen angelegten botanischen Garten vor dem Dammthore. Herausgegeben von J. S. C. Lehmann, Dr. Hamburg 1822. 12 S. 8. skrivelse derover med Afbildning i Tidsskriftet: die Biene.")¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
J Henseende til de skjønne Kunster haves enkelte Privatsamlinger. Man er betænkt paa en Kunstforenings Oprettelse. (Den er siden kommet i Virksomhed. H. C. 1826 No.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Et Selskab der for Hamburgs Almeenvel har bragt vigtige Indretninger tilveie, er det til Kunsters og nyttige Haandteringers Fremme, (Gesellschaft zur Beforderung der Kunste u. nutzlichen Gewerbe), ogsaa kaldet det patriotiske Selskab, stiftet 1765. Flere fortrinlige Stiftelser, skyldes dette Selskab, saasom Navigationsskolens, den almindelige Forsørgelsesanstalts, og mange andre. Dets Skrifter, hvoraf 7 Bind ere udkomne, fortjene megen Opmærksomhed. En kort Oversigt over dette Selskabs Virksomhed læses i Thaarups Archiv 12 H. 2252238. Det har en Bogsamling, Kobberstiksamling, Model samling &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Hamburg Historie nævner mange ypperlige Mænd, der som Forretningsmænd, som Lærde, og ved Virksomhed have vundet hæderlige Navne. (Professor Schutz har udstædt, i Marts 1826, en Indbydelse om Prænumeration paa et Værk: "hamburgischer Ehrentempel, eine Gallerie biographischer Denkmaale, und lithrographirter Bildnisse beruhmter Manner Ham burgs, von altester bis auf die neueste Zeit. Om det fik Fremgang er Anmelderen ubekjendt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
For Reisende især er det en behagelig Indretning, som i dette Aar (1825) er begyndt, at man ved de saakaldte Droschker eller Enspændervogne, som holde i Mængde fordeelte over den hele By, kan, for en ringe bestemt Priis, blive befordret ei blot omkring i Byen, men og i Omegnen, saasom til Altona. (H. C. 1826. No. 140.)(Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Jndenlandske Efterretninger. J næste Uge opføres paa den Kongelige Skueplads, Crik den Syvende, nyt Sørgespil i fem Acter, af en Ubenævnt. Am net til dette Stykke er Erik Glippings Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Allerede over for tredive Aar siden har Samsøe, villet bearbeide det, og Planen til hans Stykke findes i hans digteriske Skrifter, udgivne af Prof. Rahbek 1796. Men Samsøe gjorde Marsk Stig til Hovedperson, hvorfor hans Sørgespil skulde hedde Marsk Stig. Erik Glipping - et Tilnavn han havde faaet, fordi han bestandigen glippede med Øinene - var en Konge, der, skjøndt han just ikke hørte til de udmærkede Regenter, dog havde fortjent en bedre Skjæbne. Adel og Geistlighed vare lige meget imod ham, især viste Erkebispen Jacob Erlandsen sig som hans sande Avindsmand. Blandt de Beskyldninger, man gjorde ham, var, at han havde anvendt Kirkens Tiender til Krigsbrug; bebyrdet Klosterne med at underholde Heste og Hunde. Men hans værste Modstande, blandt Adelen var Grev Jacob af Holland, som Kongen i adskillige Aar havde skilt ved hans Indkomster af Holland. Greven paastod ogsaa, og, som det synes, ikke uden Grund, at Erik i hans Fraværelse havde havt utilladelig Omgang med hans Hustru, og dette opbragte ham i den Grad, at han gjorde sig til Hovedmand for en Hob Oprørere. Hans Forsæt fremmedes endnu mere ved Rigsmarskal Stigo Andersen, hvis Frue Kongen ligeledes skal have villet forlede til Utroskab, og som derfor, strax efter sin Hjemkomst fra Krigen i Sverrig, hvor Marsken havde været Anfører, for den danske Hær, ikke pønsede paa andet end Hævn. Begge hine Adelsmænd sammensvore sig med elleve Andre af Adelen paa det høitibeligste, og udførte deres blodige Forsæt d. 2 Novbr. 1286 i Landsbyen Finderup, ikke langt fra Nyeborg, hvor Kongen laae om Natten. Overfaldet var saa mordisk, at Oprørerne bibragte ham 56 Saar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Ved dette Aars Konstudstilling findes to mærkelige Exempler paa en sjelden Aandskraft og usvækket Kunstsands i en temmelig høi Alder. Det er nemlig de af Oldingerne Hr. Prof. Lorenzen og Hr. A. G. Gielstrup - begge fødte i eet Aar, 1753 - udstillede Arbeider. Bag paa et nydeligt Landskab af den sidste, læses at det er opfunder og malet af Adam Gottlob Gielstrup, forhen 1ste Actør i det comiske Fag i 31 Aar, i hans 74de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Paa Thurøe tildrog sig den 4 d. M. den Ulykke, at da en 14 aarig Dreng havde ladet et Gevær, for at skyde Krager, og pudsede ved Laasen, gik Skuddet af og traf Naboens ligefor i Stuen staaende 4 aarige Søn i Siden af Halsen, saa han styrtede død om paa Gulvet. Samme Dag druknede i Brænderup en Mands eneste Børn, 2 Tvillinger, ved at ville tage en Stok op af et Gadekjær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Odense. Been-Industrien gaaer nu saavidt, at man ikke kan bie, indtil Kjødet er af Aadslerne. En Følge heraf, som for de Levendes Skyld maatte ønskes forebygget, er, at slige Beenladninger ofte udbrede en pestilensialsk Stank i hele Omkredsen. Storken og Viben have indfundet sig, ligesom Skovmærker i flere Dage ere falbudne. Ogsaa gjæstes Man alt igjen af de næsvise Fluer som dog først lagde sig til Dvale i forrige Decbr. Det skjønne Foraarsvejr kommer især tilpas for Landet, hvor Fodertrangen tildeels havde naaet en saa høi Grad, at Man maatte tye til Straatagene. Paa flere Steder gaae Køerne ogsaa alt ude, for at afgave de spæde Græsspirer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Blandede Efterretninger. som man for kort Tid siden oplevede i Hamburg, nemlig: i 96 Timer at have Efterretninger fra Paris over London. Den Pariser Afentidende "Etoile" fra 22de Marts (dateret d. 2de) var den 23de om Aftenen kommen til undon, saaledes at den derværende Tidende Times" kunde optage sammes meget interessante Jndhold, og et af de første Aftryk af denne, afsendt med Dampskibet "Sir Edvard Bank som var afseilet den 24de Kl. 7 om Morgenen, var allerede den 26de om Eftermiddagen Kl. 6 1/2 afleveret paa den Hamburgske Børsen Halle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
J en liden Afhandling (i New London Repertory) behandles en Gienstand, nemlig "Schawler, der i nyere Tider er bleven en saare vig lig Sag for Moden, og Damerne, og mange Mænds Velfærd. Forfatteren, en Engellænder, tilstaaer, at det hidtil har været den engelske Jndustrie umuligt at forfærdige Schawler af saadan Fiinhed og Skjønhed, som de orientalske, der sælges for en Priis af 500 Lstl. Stykket; men Schawler af Mellem Slags blive vævede i England næsten ligesaa gode som i Orienten Man har der allerede indført det fine orientalske Gedehaar og lært at spinde det. Han mener, at det efterhaanden vil gaae med Schawler som med Muslin, som man ogsaa længe indførte fra Jndien førend man lærte at forfærdige det i England For 30 Aar siden blev endnu intet Uden Exempel er uden Tvivl det Tilfælde, Schawl forfærdiget i England, men nu har man bragt det til at forfærdige fornemmelig i E Pd. Sterling. Meddeelte.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
En Boghandler Greiner i Gräz har til Forsvar for hans Eftertryk af Kistmacker's heil. Schrift d. nenen Testamentes blandt andet anført, at, under de lovlige Censur-Jndskrænkninger i Originalers Salg, desjerrigske Boghandlere, uden Eftertryk, dingburgh, aarlig i det mindste for 1 Million eller Eftertryks Salg, ikkevilde kunne fortjene Livets første Nødvendighed. har i et Flyveskrift, som fører den Titel: Verlegeranmassung, beskyldt Boghandler Reimer i Berlin, at han leverer feilfuld Tryk og slet Papir. Reimer tog til Gjenmæle og Passow svarede, at kun de for nogen Tid siden anmeldte Udgaver af Jean Pauls, Tiecks og H. Kleists Værker ikke maatte blive en ny, talende Stadfæstelse af hans Dom, og slutter med, at selv de billigste Udgaver af saadanne Værker aldrig bør fremkomme i en Skikkelse, der ei blot gjøre den maaskee øieblikkeligen derved lurerende Forlægger, men hele den tydske Nation Skam Denne Hr. Passows Paastand synes i det Hele at være uden Grund. En Bog er, især som Bogvæsenet nu drives i Tydskland, en Manufacturartikel, hvis Bonitet – i Henseende til det Materielle – ganske maa rette sig efter Prisen. En Klædefabricant fabrikerer Klæde baade til 10 Rd. og til 3 Rd. Alen. Det kan hverken gjøre ham eller hans Nation nogen Skam, at han ligesaavel leverer Kommisklæde som Vigogneklæde - og ligesaalidt Forlæggeren, naar han ligesaa godt trykker paa Maculatur, – som paa Velinpapir. Ved at levere feilfuld Tryk vinder han intet, og hver Bebreidelse af den Natur falder bort af sig selv. Jøvrigt er det ene Kjøberens Skyld, som bestandigt raaber paa Godtkjøb, at der leveres ussel Tryk og usselt Papir. Godtkjøb er overalt det, som vil efter Den bekjendte Skribent Franz Passow men fremfor Alt Literaturen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
J Edinburgh Review f. A. 1825 læses et mærkeligt Stykke om den tydske Genius og Smag. Det hedder deri blandt andet: For halvtredsindstyve Aar siden valgte de Tydske sig de Franske til Mønstre, beflittede sig paa den Konst at være glade og livfulde. De forfattede en Mængde smaa Stykker og galante Romaner i en Stil, hvorom vi for Øjeblikket ikke ville tale. Denne Maneer stred imidlertid alt for meget mod Nationens almindelige Characteer til at haanden ødelægge de fleste Fag i vore Dage, blive fulgt, og aabenbart henvendte den større og bedre Deel af Nationen sig heller til os, forat faae Vink og Belæringer, der kunde tjene den paa dens hæderlige Bane til Leder. Der var et stort Slægtskab mellem begge Nationers Genius og Tænkemaade, og vore store Forfattere vare unægteligen originalere og tillige meere classiske end de franske. Men Engelland kunde, det gjør os Ondt at maatte sige det, levere saavel gode som slette Exempler, og selv de bedste vare farlige for flygtige Efterlignere. Dog, Tilfældet var, at netop de sletteste Dele af de gode valgtes. Shakespear bliver beundret, men mere for sin Phantasies Udbrud, hans dristige Utilbørligheder, hans Forvirringer i Urimelighedens Rige, end for den uendelige Skarpsindighed og sunde Menneskeforstand, hvormed han bø glimrende og høit svævende Billeder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-14
Digteren Carpani spurgte sin Ven Joseph Haydn, hvorledes det gik til, at de fleste af hans Kirkestykker vare alt for muntre, ja humeristisk letfærdige, Handn svarede: "jeg veed ikke hvorledes jeg skal bære mig anderledes ad: jeg giver det, som jeg har det; men naar jeg tænker paa Gud, saa er mit Hjerte saa fuldt af Glæde, at Noderne løbe for mig som af Spo len. Og da Gud har givet mig et freidigt Hjerte, saa vil han nok forlade mig, naar jeg tjener ham freidigt. - En anden Gang spurgte Carpani Handn: "hvorledes han i Skabelsen, kunde fremstille et saa herligt billed af Solens Opgang. Jeg forestiller mig, svarede Handn, Lysets Fader med Staalet og Stenen i Haanden, og da begge de haarde Gienstande stødte sammen, saa var Gnisterne der, hvoraf det prægtige Lys fremstraalede. (En vis Mand, siger Göthe, ved at fortælle dette Jndfald, har villet finde dette billed subaltern og barnagtigt; mig er derved den ældgamle Fabel om Prometheus, der paa hine Udsvævelser og den dybe Ømhed og jevne Pathos, der afvexle med hans Stils leon til Champagny, dat. Finkenstein 1807, an af disse Oblater med en engelsk Shilling. meget zirlige Oblater. Hver Oblat forestiller endnu skulde belære os om.) bleven klar, ja, jeg vidste ikke at tænke mig et mere ophøiet billed end dette almægtige Lys i Gisten, det allerstørste i det Mindre, det meest Flydende i det Haardeste, det allerlyseste udaf det Mørkeste, og Kunstneren havde aabenbaret vor fineste Sands det, som al Verdens Vis J London har man opfundet et nyt Slags, nemlig en Gemma med en udmærket Antik. Den ophøiede Figur er altid af en anden Farve end Grunden. Et Brev med en saadan Oblad for, kan ved ingen hemmelige Kunster aabnes, thi den mindste Beskadigelse af Seglet bliver i Øieblikket synlig. Man betaler hvert Hundrede, The Globe leverer en Skrivelse fra Napogaaende de til ham indsendte forskjellige Planer, til et Mindemærke for den store Armee, af hvilke han finder Hr. Vignons svarende til hans Hensigter. Han siger i denne Skrivelse blandt andet, at han ønsker et Tempel, ingen Kirke, at intet skal være af Træ men alting af Steen og Jern; da man ved Bygningen af et Tempel, der skal staae et Par Aartusinder maae stræbe efter den opnaaeligste Vedvarenhed. - Hvad der kan indvendes mod dette Brevs Ægthed, er dets Længde, thi i Aaret 1807 gav Napoleon sig neppe Tid til at skrive saa lange Breve til sine Ministre. Vel har man søgt at efterligne deri hans der var nøje bekjendt med Forholdene. bydende og fyndige Stiil, men denne findes ogsaa i det bekiendte "Manuskript fra St. Helena," uagtet det dog ikke var egentligen forfattet af Napoleon, i hvorvel han selv tilstod, at de fleste deri fremsatte Kiendsgierninger og Tanker vare ligesom de kunde være skrevne af ham, og Skriftet altsaa maatte komme fra en Forfatter,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
Nyeste de af Kjøbenhavn. Skild. Fireogtyvende Aargang. No. 31. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Konger, allernaadigs Filadelse, med Brevposterne. Cles an paa April 1827. gan hans Tris digt, Feld Norges Bank. Extrakter af Regnskaberne for Aaret 1826. for Banken og for den efter §. 18 i Loven af 13de August 1818 annecterede Laane=Indretning, ere nu fra Direktionen under 31te Decbr. 1826 udstædte og lykte. Man seer deraf, at Banken har i rede Sølv. . . . . Spd. 2, 126,388. 19. nemlig en Sølvfond af. . . Spd. 1,921,799. 63 opbevarede for det meste ved Bankens Hovedsæde i Tronhjem, men og noget ved Bank afdelingerne i Christiania og Bergen, og ved Mynten paa Kongsberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
Hos Laantagerne ved den annecterede Laane Indretning, for givne Sølv-Deposita a 5. 32 s. A. Kr. 2769,88. 116.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
En udestaaende Kapital af hvoraf 4292681 Sp. 56 s. ere rentebærende, Bankens Eiendommes Værdie, nemlig for Gaarden i Tronhjem 3600 Spd.; og Gaarden i Bergen 1000 Spd. er . .Er 6001271. 18. Derimod skylder Banken: 1) For de i Circulation værende Sedler. Spd. 4,018262. og 2) Til Statskassen, Foliohavere, om. - . . . . . . . 3) Til Aktie-Eierne skyldig Aarets rene Fortjeneste, samt Overskud for 1825 - 4) Fremdeles.....Er 4,880,709. 93 Altsaa Bankens beholdne Formue Spd. 2,020,667. 39 1/2 Seddelmassens Beløb var . . . . . . . . . . . . . . . . Sp. 4,729, 106. 48 nemlig i Cirkulation, som ovenanført 4,018,262. 93 Kassebeholdninger ved Bankens Hovedsæde og Afdelinger, af Beløb ved den annecterede Laane=Indretning. er ovenstaaende 4,729, 105. 48. Af den i Aaret 1826 indvundne Sum i Renter, Diskonto Præmie, Gebyhr for Folier, Anviisninger m. m. - samt Renter i den annecterede Laane=Indretning, i alt . . Spd. 160,808. 102. have Udgifterne været afholdte til Lønninger for Bankens Embedsmænd og Betjente (14,200 Spd.), til Kontorforretninger, Extra betjente, Brevporto, nye Speciessedlers Forfærdigelse, Reparationer paa Bankens Gaarde &c. . . . . . . den Aktie=Ejerne skyldige reene Fortjeneste for 1826 altsaa hvortil kommer fra 1825, (da Udbytte blev reparteret med 7 pCt. af de erlagte Bank-Jndskud) et Overskud af ....... det Hele 120,444. 7 Bank-Indskuddet har udgjort: for Aggershuus Stift. . . Spd. 1000130. 18 Christiansands St. . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
Bergens St. . . . . Tronhjems St. . . . . 2962068. 85 1/2 Nordlands St. . . . .J Alt 20000282. 58. deraf indbetalt til 31te Decbr. 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-17
Restancer 6150. 62 Optegnelser paa en Reise i Sommeren 1825. (Fortsættelse; see forr. No.) Om Hamburg og sammes Mærkeligheder zu man fra danske Reisende og Andre til forPillige Tider Optegnelser "). Den udførligste og nyeste danske Skildring over Staden har Hofdoghandler Beeken givet, og jeg finder den meget velskreven. Byens Besynderligheder i Henseende til Gader, Fleeten, "Twiter", Höfen o. s. m. samt Mærkeligheder, Jungfernstieg, Kirker, offentlige Bygninger &c. ere nøje beskrevne. En Reisende, der i nogen Tid vil opholde sig i Hamburg, anbefales at anskaffe sig deels en Grundtegning?), deels Barmanns Haandbog 2 Saasom fra Barens i Jris og Hede Juli 1796 - fra K. H. Seidelin i Minerva Sept. 1796. - Kort Skildring af Ham burgs Statistik, af Fr. Thaarup 1797 i Archiv for Statistik &c., 3 B. 2 H. 269. 284. - Molbecks Reiser I. 3339. S. Soldins Reise i Skilderiet 1822. Beekens Reise i Nordtydskland, 2den Deel bog. 1825, 11282. - F. Tregders Haand) En Grundtegning, hørende til v. Hess's Topographie nyeste Udgave 1810, kan særskilt faaes i Boglader; men hellere kjøbe manTopographischer Wegweiser durch Hamburg, for Enheimische und Fremde, over Nachweisung wie alle Gassen, Marckte, Platze &c. auf dem nenesten Grundris dieser Stadt mislelst eines topographischen Kartennezes schnell anizufinden siud. 6te berichtigte Auflage, mit beigeagten plattdeutschen Namen. Hamburg 1823. 8 in der Schulbuchhandlung, det J. H. Gundermann. Man har nyere Udgaver.