Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-11-23
Tvende Dage tidligere var den engelske Fregat Dartmouth, Capt. Fellovs, sendt til Navarino, for at bringe Jbrahim et af de tre forenede Admiraler undertegnet Brev, men dette blev, under Foregivende, at Jbrahim ikke var der, ubesvaret sendt tilbage. Det engelske Admiralskib Asia løb Kl. 2 forbi Batterierne ind i Havnen, hvor det, fulgt af de øvrige Linieskibe, Kl. 2 1/2 gik til Ankers lige over for det tyrkiske Admiralskib. Nogle Minuter derefter dræbte et Geværskud en eng Officier, da han paa en Baad nærmede sig en af Branderne, og strax derpaa fulgte 2de Kanonskud fra et at de tyrkiske Fartøier, som laae agter for den franske Fregat Sirene, hvorved en Mand blev dræbt. Næsten i samme Øieblik sendte Admiral Codrington, der, som den ældste af de forenede Admiraler, var overdraget Overcommanden, en Parlamentair=Baad med Admiral flaget til det ligge for ham liggende Linieskib, men Styrmanden dræbtes ved et Flinteskud. Fra dette Øieblik Fredagen den 23 November 1827. begyndte Fægtningen, som snart blev almindelig, og Kl. 5 om Aftenen var den første tyrkiske Linie tilintetgjort, Linieskibene og Fregatterne raserede, borede i Sænk og opbrændte; den øvrige Deel satte paa Land, hvor deres egen Besætning stak dem i Brand. Afdenne frygtelige Flaade ere nu kun 20 forladte Corvetter og Brigger over Vandet. Jbrahim, som i 14 Dage havde hæriet Morea, var ikke tilstæde. – Endnu i 2 Dage efter Søslaget brændte de tyrkiske Skibe, og paa samme Tid vaiede Frankrigs, Ruslands og Englands Faner paa Navarinos Taarne og Forter. – Den Trudseel til Jbrahim, at den hele tyrkiske Flaade vilde staae paa Spil, dersom der skeete et eneste Skud paa de forbundne Flag, er saaledes opfyldt, og Enhver er nu bleven forvisset om, at de forenede Magter mener det oprigtigt med Grækerne. Flaaderne leed imidlertid meget. Den franske Fregat Armide, som i Begyndelsen af Træfningen var posteret ved den engelske FregatTabolt yderst til venstre af Hesteskoen, maatte med denne sin Staldbroder udholde Jlden af 5 tyrkiske Fregatter indtil de russiske Fregatters Ankomst Linieskibet, Scipion, Capt. Milius, som i Bugspryddet havde at gjøre med en antændt Brander, maatte fire Gange slukke Jlden hos sig, uden at ophøre at fyre. Den russiske Admiral har sagt den franske Admiral Rignisærdeles Tak for den ham ydede Hjælp, paa en Tid Asow var bleven ilde tilredet ved Fiendens LangsskibsSkud. Den første fiendtlige Fregat, som var i Affaire med de franske Skibe, laae Raa imod Raa til disse, men kom i Brand og sprang i Luften. Den franske Escadre tæller 43 Døde, 66 haardt Saarede og 59. mindre Saarede. Fregatten Sirene har lidt meest, og havde 21 Døde og 42 Saarede. – Af de tyrkiske Krigskibe sprang 25 til 30 i Luften; 55, hvoriblandt Høsterrigske, bleve borede i Grund eller opbrændte. Senere har - saa heed det fra Paris den 9de Novbr. Navarino capituleret og den fangne Besætning defileret for Admiralerne. – Fra Leiren ved Vostitza berettede den græske General Kares under 30te September, at Nationalbriggen Soter tilligemed 2 Skonnerter, 2 Kanonbaade og Hr. Hastings Dampskib, som nogle Dage i Forveien vare løbne ind i Bugten ved Lepanto, forefandt nær ved Rheden ved Salona 6 tyrkiske Skibe, nogle smaa Barker og 3 østerrigske Coffardimænd. Med disse indlod ovennævnte lille Escadre sig i Fægtning bemeldte 30te Sept., og efter 1/2 Times Forløb bleve 5 af de 6 tyrkiske Skibe brændte og det 6te boret i Sænk. Længere hen paa Dagen deelede de mindre Fartøier de andres Skjæbne, og de østerrigske Skibe bleve udplyndrede.