Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-05-21
Den Agtelse hvormed Europa behandler de Franskes Konge, vil lære det franske Folk at paaskiønne hans Værd, som den kloge politiske Styrmand der vidste igiennem Stormen og de vilde Skiær at bringe det omtumlede Statskib sikker ind i Havnen Man troer at Hertugen af Orleans vil behage ved sin militaire Holding og sit raske overskuende Blik, og Hertugen af Nemours ved sit smukke Udvortes, og ved den Overeensstemmelse, som skal finde Sted imellem hans og hans Faders Gemytsbeskaffenhed. Naar der blot kunde komme en Ende paa den indvortes og grusomme Krig i Spanien, saa vilde Europa være i en lykkeligere Tilstand i nærværende Periode, end den efter Historiens Beretninger nogensinde har været tilforn; det nyder den Lykke af besidde gode og vise Regenter, og man veed ikke at kunne anføre En, som kan træffes af nogen betydelig Dadel: de indvortes Feider og udvortes Krige, som have heriet vor Jordens Deel i saamange Sekler have ophørt, og Regenterne have hævet sig til den Viisdom ikke længere at sætte Priis paa Crobrerens Glands. J alle Lande arbeider man paa at afdrage paa Statsgielden; hvortil Amerikas Uafhængighed, og de større Masser af ædle Metaler, som efterhaanden ville blive indbragte derfra, ville forhielpe. Fredens Velsignelser føles stedse meere, og den indenlandske Kultur og Jndustrie arbeider sig uafladeligt fremad. J de frie Stater lære Undersaatterne stedse meere at afskye Anarchiet og foragter dem, som tilskynde dertil; men tragte efter, ved sindige Udviklinger at befordre det Gode. Men enhver Tidsalder lider dog altid af nogle Ulemper; saaledes lider den nærværende af den Jntolerance, eller det Sværmerie hvortil den opvakte religiøse Følelse faa let forvilder sig; saaledes har man nyelig seet i Egnen ved Thun i Schweitz en Forsamling af 2000 Pietister, hvori en omvendt Jøde førte Ordet, dog gik det denne Gang roeligt til derved. Paa den anden Side seer man de katholske Kristne hænge fast ved den crasseste Overtroe, saaledes have nyelig i Flækken Clery i Frankerige Fruentimmerne revolteret imod Stedets Præst, som vilde borttage et gammelt undergiørende Madonna Billede og sætte et nyt istedet; det gamle billede blev indsat paa sin Plads under Fakkelskin og Afsyngelsen af et Tedeum. Alle disse Udsvævelser ville lægge sig efter haanden ved den hellige Skrifts Udbredelse, naar forstandige Fortolkninger af den blive udbredte med samme Jver for at Menneskene kunne lære at skue ind i Kristendommens sande Væsen. Men et andet Onde synes virkeligt at trykke Europa, og at lade befrygte betænkelige Følger, og det er den under Freden og en god Statsbestyrelse, tiltagende stærke Folkeformerelse ikke med Hersyn til Mangel paa Fødemidler; men med Hensyn til Mangel paa Beskjæftigelse for Menneskene. J alle europæiske Lande voxer Folkemængden, paa det stærkeste til, for Exempel i Kongeriget Norge, som i Aaret 1815 havde 910,000 Jndvaanere, havde i 1835 1,098000. Kongeriget Hannover havde i 1855 et Overskud af 17,318 Fødte. J Schlesien, blev fornyeligt anmeldt, at en Deel Arbeidsfolk kunde antages af den russiske Regiering i Polen, og der meldte sig over 10 Gange saamange som at derkunde bruges. J Storbrittannien fødes aarlig henimod 300,000 Mennesker flere end der bortdøe, og uagtet de store Udvandringer fra dette Land, dets umaadelige Skibsfart og dets talrige Fabriker leve dog henimod 2,500,000 Jrlændere uden at kunne faae Arbeide og gaae om at tigge. Hr. O'Connel- og en Deel andre Personer af Anseelse have fornyelig begivet sig til Ministerne for at formaae dem til at oprette et Fond, hvorved disse nødlidende Menneskers Udvandring til Amerika kunde blive lettet. Ogsaa i Danmark truer denne stærke Folkeformerelse, som er grundet i Menneskenes Ubetænksomhed, med betænkelige Følger; man vil vide at Folkemængden skal især i Fyen været taget til i en overvættes Grad.