Berlingske Tidende, 1835-10-26
J Paris tales nu meget om en vis Cases's Mord paa Veien til Neuilly. Som mistænkt for dette Mord er en ung Mand af god Familie, ved Navn Verninhac de St. Maur fængslet, som er ansat ved Postvæsenet, hvor han skal have stiaalet Effecter og til deres Jndkassering have betjent sig af Cases, som ikke kjendte Sammenhængen. Da han blev opmærksom derpaa, skal Verninhae paa denne Maade have villet skaffe sig ham af Halsen. Derimod taler Temps i en særdeles forblommet Hentydning om et ubestemt Rygte, som bringer Cazes's Død i Forbindelse med et Mordforsøg paa Kongen. Temps paastaaer, at alle politiske Flygtningers Correspondents opbrydes paa Posthuset, og Jndholdet stilles til de fremmede Politi-Øvrigheders Godtbefindende, som derfor tjene det franske Politi med Emigranternes Hemmeligheder. Man vil i London have den Efterretning at Grev Lav radio var afsendt fra Lissabon, for i Vien at bringe Afslutningen om Dronningens Formæling i Rigtighed. Langt om længe har man faaet Efterretninger fra Spanien, der ere af Betydning, og som synes at kunne stoles paa. En Forsoning lader virkelig til at være kommet istand mellem Madrider-Regjeringen og om just ikke med Grev de las Navas – saa dog med de gjenstridige Juntaer. J de nyeste Meddelelser fra Madrid, der rigtignok ere skrevne i en meget ministeriel Aand, hedder det blandt Andet: En stærk, organiserende Villie lyser gjennem alle Regjeringens Forholdsregler. Decretet, hvorved et Jæger-Corps skal dannes, paa Dronning-Regentindens Omkostninger, har gjort et godt Jndtryk. Regentinden, har, saavelsom Handelstanden, der ligeledes af egen Jndskydelse bidrager til Oprettelsen af et Corps Frivillige, følt Vigtigheden, af, ligeover for den, bestandig i Styrke voxende Carlisme at bringe den militaire Stridsmagt paa en imponerende Fod. Men fremfor Alt har en Circulaire fra Ministeren for det Jndre, angaaende Presse-Frihed, hvorved enhver Tanke om Tilbagegang til Censuren forjages, vundet den offentlige Menings Bifald. Jntet tiltaler meer, end Regjeringens Offentlighed og Frimodighed, og Herr Mendizaval besidder begge i den høieste Grad. Et stort Skridt er gjort til at fredeliggjøre de Provindser, der hidtil vægrede sig ved Underkastelse; Juntaerne af Cadix og Sevilla have opløst sig, og Alt lader haabe, at Grev de las Navas, som med sine Andalusiere ingen videre Bevægelse har gjort, snart vil følge dette Exempel. Greven befinder sig allerede i 18 Timer her (i Madrid. Han har confereret med Herr Mendizavals Afsendinge, men ikke selv talt med Ministeren. Conferentserne have dog hidtil ikke ført til noget Resultat. Man veed, at Herr Mendizavals Underhandlere bestandig sætte Hengivenhed for det Kongelige Statut og for Dronningerne Jsabella og Christina i Spidsen, medens Grev de las Navas, denne Revolutionair med 200,000 Frankers aarlige Jndkomster, kun vil anerkjende Folkesouverainitets=Principet. Han har været døv mod alle Forslag, der ikke gik ud fra dette Princip, og han treffer Anstalter til at vende tilbage til sit Hovedqvarteer. Mod Carlisterne vil man for Fremtiden kunne rette alle Anstrengelser. Juntaerne af Caceres og Badajos have ved deres Underkastelse stillet Mandskab og Penge til Regjeringens Raadighed; 3000 Portugisere ere allerede ankomne paa vort Gebeet, medens 3000 andre i Zamora vente med det allerførste et Hovedslag mod Carlisterne, og at see de smaa Uheld, som vi nylig have lidt i Catalonien, jevnede. Vore Capitalister fatte Tillid paany, og vor Børs vilde have et ganske andet Udseende, hvis den blot kunde fæste lige saamegen Liid til Regjeringens Bundsforvandte, som til selve Regjeringen og det spanske Folks Stemning.