JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Af Byens Markmand er den 22de d. M. optaget i Kornmarkerne et hviduldet Væder Lam, mærket et Stykke af det høire Øre. Dette oplyses herved, paa det hvem samme maatte tilhøre, kan imod Erstatning af Forder, Opvartning, Optagelsespenge, dette Avertissements og øvrige Omkostningers Betaling, igien bekomme samme, naar de derom henvender dem til Mark-Directionen i Aarhuus. Aarhuus, den 25de August 1810.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
En god Bondegaard paa 4 Tdr. Hartkorn med 6 gode Bester og øvrige fornøden Besætning paa Møllerup Gods i Grønfeld Bye, kan en skikkelig Karl faae i Fæste paa billige Vilkaar, med fuld Jndavling, naar han snart melder sig hos Capitain Müller paa Møllerup. Gaarden har en erkiendt fortrinlig god Lod. Bortfæstes den ei underhaanden saa skeer det ved Auction, som da vorder holdet paa Møllerup Mandagen den 3die Septbr. førstkommende, Formiddag Kl. 11 slet, hvilken forinden skal betimmelig blive aflyst om behøves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
For et Fruentimmer af honet Opdragelse, der besidder de fornødne Kundskaber, som udfordres til at forestaae en landlig Huusholdnings Bestyrelse paa en Hovedgaard, der drives med egne Arbeidsfolk, anvises en særdeles udmærket god og fordeelagtig Condition til 1ste Novbr. næstkommende, fra Adresse=Contoiret i Randers og Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
En duelig Skolelærer, som kan give Underviisning i Religion, god Retskrivning, Regning, Historie, Geographie, Mathematik, og om mueligt det tydske Sprog, anvises en god og fordeelagtig Condition til næstkommende 1ste Novbr. Nærmere Efterretning herom kan faaes hos Cancellieraad og Byefoged Rommedahl i Hobroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Efterlysning. Da Musqueteer Anders Christensen Hvam af 1ste jydske Jnf. Reg. 4de Bataill. 4de Compagnie, Lægds Nr. 81, Løbe No. M. af Randers Amt, 38 Aar gammel, 63 Tommer høi, har Afskeed fra Jnfanteriet, 1801, som den 3die April d. A. blev munderret og armeret i Randers, og den Tiid tienende hos Hr. Stadshauptmand Welling ibidem; efterat have modtaget fine Munderings og Armatur=Sorter, ikke meere indfandt sig ved Compagniet, og ei heller har været ved seenere Efterspørgsel, saavel hos bemeldte Stadshauptmand, som andre Steder, at finde; saa anmodes alle og enhver Militaire og Civile, som bemeldte absenteerte Soldat Anders Chr. Hvam maatte forekomme at ville lade ham anholde og overlevere nærmeste militaire Øvrighed til Bevogtelse; og skal de sædvanlige Opbringer=Penge blive Vedkommende tilsendt herfra, saasnart Efterretning modtages hvor meer ommeldte Soldat kan afhentes. Stabsqvarteeret Odden ved Hiørring, d. 16 Aug. 1810. Grev Scheel, Bataillons-Chef.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Natten imellem den 19de og 20de August er fra Jesper Nielsens Enke i Stobberup ved Horsens bortstiaalen en sortebruun Hoppe med Tøir omtr. 8 Aar med 2 Ringfødder, bag, en Stiern og en Snup paa Munden, en liden hvid Plet paa Ryggen og lidt graae over Øinene. For Opdagelsen heraf loves en god Douceur af A. C., sal. Jesper Nielsens Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Indenlandsk. Batteriet Trekroner, den 27de August. Fra den 24de til i Dag ere indpasserede 27 og udpasserede 58 Skibe. Svenske Skippere berette at de Engelske have gravet sig en Mængde Brønde paa Hunøe. Andre berette at de den 23de dennes have seet 2 Linieskibe under Bornholm og 1 ved Ystad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Corsøer, den 26de August. Den 22de lagde de 2de Orlogskibe, tilligemed de 2de Luggere, Sprogøe nærmere; de ankrede omtrent midt i Farvandet 3/4 Miil Sønden for Sprogøe. Den 24de kom en Flaade Sydfra Beltet ind, den bestod af 180 Coffardieskibe, under Bedækning af 2 Orlogskibe, 1 svar Fregat, i mindre Fregat, 1 Brig og 1 Kutter. De ankrede om Aftenen ved Orlogskibene, som, efter en kort Krydsning for at gaae Flaaden imøde, havde lagt sig 1/2 Miil Sønden for Sprogøe. Jmellem Kl. 3 og 4 havde en af Fregatterne en levende og temmelig langvarig Afaire. J Følge Kaperefterretninger fløges Capitain-Ueutenant Wulff med den med 4 Kanonschalupper, og afskar adskillige af de sydligste Skibe, men disse blev har dog omsider nødt til at forlade, da et Orlogskib kon Fregatten til Hielp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Den 25de lettede Convoien strax om Morgenen og gik Nord efter. Med den fulgte Aimital Dixon med de 2 Orlogskibe og 2 Luggere, der har havt Station i Beltet. Et Orlogskib gik ned og lagde sig for Nyborg Fiord, strax Sønden for Knudshoved; 2 Orlogskibe og 1 Brig, bleve liggende under Wresen til Kl. 8 om Formiddagen, da de lettede og fulgte Flaaden. Kl. 10 lettede ligeledes det for Nyborg og fulgte Flaan Nord efter. Svensk Cabinets-Coureer Cronland ankom hertil den 24de, og gik over den 25de Kl. 10 om Formiddagen. Han afgitil Paris. Kl. 1 i Gaar Eftermiddags ankom svensk General=Major Grev Rosen og Kammerherre Grev Mørner. De kom fra Østbroe og havde Pas til Amsterdam. De sagde, at de ventede at træffe den franske Keiser i Antwerpen. De gik strax over Beltet, der siden i Gaar Formiddags er frie for fiendtlige Seilere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Christiansand, den 21 August. Nogle engelske Fregatter have nyeligen gjort Forsøg paa at lande ved Rundøe; men da de fandt Walderschous Division færdig til at modtage dem, opgave de strax deres Forsæt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Fra Tiømøen haves Efterretning, at 31 danske Handelsfartøier ere paa Overreisen til Norge tagne af fiendtlige Krydsere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Aarhuus. Af Hr. Capt. Kiersgaard er indleveret til Commissionen for Fattigvæsenet 5 Rdr. 3 Mk. 8 s., der er betalt i Mulcter ved en borgelig Krigsret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Copulerede. Her i Aarhuus den 15de August: Styrmand Hr. Jørgen Jørgensen og Jomfrue Marie Cathrine Wilhelm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Udenlandsk. Frankrig. Under 18de August er følgende Keiserl. Decret udstædt, dat. St. Cloud d. 18 August. Fra 1ste Septbr. skal der kun forblive 5 Regimenter fransk Jnfanterie og 4 Regimenter Cavallerie i Holland, de øvrige skal med alt Tilbehør vende tilbage til Frankrig. Den hollandske Garde og de 2de Curaisseer og Husarregimenter, som gaae til Frankrig, skal fra den 17de Septbr. lønnes og underholdes af den franske Skat. Artillerie=Tienesten i Holland skal forrettes af Artillerierregimentet til Fods, det ridende Artilleregiment og af den hollandske Train Bataillon. Alle Tropper skal lægges i Caserner, og ingen af samme maae, under nogen Slags forevending, indlogeres hos Jndvaanerne, fra 1ste Septbr. at regne. Disse Tropper skal fra samme Tid, lønnes og underholdes af Holland. Dupillerne og de hollandske Veliter skal og fra samme Tid gaae over i den hollandske Marines Tieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Moniteuren af 17de August giver atter igien Efterretninger og Fegtninger med Jnsurgentcorpser i Spanien, der, hvor ærefulde deres Udfald hver Gang ere for vore Tropper, dog give det sørgelige Beviis, at halvtredie Aars Erfaring saa got som er tabt for de forblindede Spanier, og at Oprørsflammen endnu rases næsten i hver Provinds. Det 3die Corps holder Tortosa i Catalonien indsluttet. Besætningen har giort 3 Udfald, hvergang med over 3000 Mand, og er alle Gange slagen tilbage med stort Tab; i det sidste Udfald den 11te Julii var Fiendens Tab, 200 Saarede, 150 Døde, 105 bleve gjorte til Fanger og mange Flinter erobrede. General Garcia Navarry er med 1200 Mand slagen tilbage med stort Tab, af nogle Compagnier som General Suchet sendte imod ham. Den 12te afbrændte General Abbe, Landsbyen Tavisa, hvis Jndvaanere havde sægtet imod vore Tropper. Den 17de blev 1800 Mand under General Verges angreben, ved Duroca, og tilbagedreven med stort Tab. J Murcia hersker den største Uorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Beleiringsarbeidet for Cadix er nu næsten fuldført.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
En Spion beretter, at der i Cadix er forefalden en stor Revolution den 18de Julii, som havde Gouverneurer, Castannos's og en af Juntaens Medlemmers Død til Følge. Deputerede fra Vera Crux og andre americanske Besiddelser vare ankomne dertil, og havde erklæret, at de ikke længere ville understøtte Jnsurrectionen. Fra Gallizien haves: At Divisionsgeneral Serrasvar den 29de Julii rykket frem mod Fortet Senabria, som er en vigtig Post, da den forsvarer Indgangen til Portugal og tiener til at forbinde Gallizien med dette Kongerige. Lord Wellington anbefalede Gouverneuren at forsvare dette Fort paa det eftertrykkeligste. Gouverneuren svarede blant andet herpaa: De forlanger Mylord, at jeg skal lade mig med mine 3000 Spaniere indslutte i Senabrio, og lover at understøtte mig. Gouverneuren i Cindad Rodrig lovede De at komme til Hielp, naar han kunde holde sig i 20 Dage. Han holdt sig dobbelt saalænge, men De har ikke holdt Deres Ord. Det er altsaa klart, at De ikke vil gjøre noget for det ulykkelige Spanien. For at vedligeholde Uenighederne i samme, viser De immer Hielp, som De aldrig opfylder. Da Franskmændene har svart Skyts, saa vil jeg ikke længe kunde forsvare mig: Dog vil jeg lade mig begrave under Murene af denne Plads, naar De vil tage Deel i Forsvaret, og give mig en Englænder mod hver 2 Spanier. Giv De 1000 Englændere, saa giver jeg 2000 Spaniere. Man kan let gjette sig til Lord Wellingtons Svar, og den spanske General forlod Staden, hvor vi fandt 20 Kanoner og Levnetsmidler for 3000 Mand paa 6 Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Fra Portugal. Ameida bliver indsluttet af Hertugen af Elchingen paa alle Sider. Snart blive Løbegravene aabnede. Englændernes Forsigtighed, ikke at lægge en eneste af deres Batailloner, ei engang et Compagnie Artillerister derind, lader ei ringeste Tvivl om, at de jo vil opofre de deri sig befindende Portugisere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Prindsen af Eslingen har udstædt følgende Proclamation; Portugisere! Den store Napoleons Hær staaer paa eders Grændser, og ulsom Venner, ikke som Seierherrer, betræde eders Gebee. De vil ikke bekrige eder, men de som forfører eder il Krig. Hvad har England gjort, at J taaler deres Sadater paa eders Jordbund. Det har ødelagt eders Falriqver, tilintetgjort eders Handel, lemlæstet eders Kunsflid, alene for at indføre de i deres Værksteder forarbeidde Gienstænder til eder, og derved afpresse eder en Tribit. Hvad giør det nu, hvorfor J. antager dets uretfædige Sag, der har bevæbnet alle Continentets Magter imod samme. Det bedrager eder med et Feldttogs Resultat, hvori det selv intet vil vove eders Batailloner tiener det til Brystværn; det er berede paa at give eder til Priis, naar det kun seer nogen Fordeel derved. Siger den engelske Armees Opførsel for Cindad Rodrigo eder ikke tilstrækkelig hvad J har at vente af dem, Har de ikke ved deres bedragerske Løften ophidset Garnisonen og de ulykkelige Jndvaanere i denne Festning og har de afbrændt en Lunte til deres Bistand; Har de vel nu nyelig sendt nogen af deres til Almeida uden en Gouverneur, der skal bevæge eder til et ligesaa slet beregnet Forsvar, som det for Cindad Rodrigo, Hvorledes forhaaner de eder ikke ved at lægge en eneste Englænder i Vægtskaalen mod 6000 Mand af eders Nation. Portugisere lader eder ikke meere føre vild. Den mægtige Souverain, hvis Love, Retfærdighed og Genie, velsignes af saa mange Folkeslag, vil eders Vel. Give eder under hans Beslyttelse. Fat en Beslutning, som tilbyder eder alle Fredens Fordeele. Bliv rolig i eders Vaaninger, overlad eder til eders huuslige Forretninger, og agt kun dem for Finder som raader eder til en Krig, der er ganske imod edets Lands Vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
England (over Frinkrig). En Kiøbmands=Deputation har den 7de August paa Banken erholdet følgende Beslutning af Regieringen: "Naar Frankrig vil tillad at engelske Skibe, hvis Lidninger bestaaer i en tredie Deeaf Colonial= og engelske Manufacturvare maae løbe ind i dets Havne; saa vil den engelske Regiering tillade, at de af Vine, og det øvrige i Korn og Meel. Men man maae lægge Mærke til, at Ministrene ikke har erholdt nogen Meddeeling i denne Henseende fra den franske Regiering, hvorfore det overlades til Kiøbmændene, som dette Forslag kan være nyttig, at affinde sig paa en hensigtsmæssig Maade. Denne Plan synes at forskaffe begge Lande store Fordeele, imidlertid tvivle vi paa, at Buonaparte vil indvillige i vort Forslag. Maaskee giør han det i Hensigt at begunstige den franske Handel, men Han vil neppe tillade at England tager Deel i denne Velgierning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Omkring Lissabon anlægges mange Forskandsninger og paa Kysterne oprettes Signaler paa det Skibene strax kan samle sig paa visse Puncter. Man har Efterretning fra Brasilien at Prindsregenten er syg. Tre Skibe ere afseilede herfra med udvandrede Familier til Rio Janeiro. Tydskland. En engelsk Fregat og 2 Brigger kom den 18de August paa Rheden af Danzig. Den første havde taget et lidet Fartøi ladet med Brænde, som han dog strax derefter friegav. Anføreren for Fregatten beklagede sig meget over hans slette Tog i Østersøen, og sagde, at han hidtil endnu ikke havde opbragt noget, som var Umagen værd. Oberst Grev Mørner, som blev tagen til Fange af Prindsen af Ponte-Corvo i Lübeck, overbringer Efterretningen til Paris at han er bleven udvalgt til Thronfølger i Sverrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Fra det Østerrigske skrives: De hyppige Forsamlinger i Geheime-Conseilet, hvorved den franske Ambassadeur altid har været tilstæde, saavelsom de særdeles Conferencer man har holdt med ham, hentyder paa vigtige Begivenheder. Man seer en høi Militairpersons Ankomst imøde fra Paris. Det udenlands udbredte Rygte, at den russiske Minister for kort Tid siden havde trukken sig noget tilbage, er uden al Grund. J øvrigt er det ubekiendt fra hvad Synspunct vore Statsmænd vil ansee Ruslands politiske Hensigt med nærværende Tyrkekrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Tyrkiet. Det synes nu sikkert, at Storherren selv vil trække i Feldten. Og Mufti har sendt sit Sølvtøi til Myndten. Grækerne, Armenianerne og Jøderne ere paalagte en Krigsskat af 3 Millioner Piaster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Sverrig. Ørebroe, den 19de August. Hans Kongl. Majestæts naadige Proposition til Rigets Stænder, angaaende Valget af en Efterfølger til Sverrigs Krone. Givet Ørebroe Slot den 18de August 1810.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Hs. Kgl. Majestæt har i denne vigtige Anledning indhentet saavel Rigstændernes hemmelige Udskuds som Statsraadets underdanige Tanker. Det førstes store Pluralitet og det sidstes eenstemmige Yttring have i Forening ledet Hs. Kgl. Majestæts Beslutning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Hs. Kgl. Majestæt har troet, at om Sverrigs Fremtids Skjebne overlodes til Fyrsten af Ponte-Corvo, hvis allerede vundne Krigsære paa den ene Side skal betryggRigets Selvstændighed, og paa den anden giøre nye Krig overflødig for hans Ærelyst; hans megen Erfarenhed og kraftfulde Mod da skal opretholde den indenlandske Orden, og aabne hans Hierte den meest tilfredsstillende Belønning i Fredens velgiørende Jdrætter og Sysler; at hans Nidkierhed for Frihed og Menneskelighed, saavel i hans Fædreland, som i fiendtlige Lande, med forøget Forbindelse hos ham udvikles til Betryggelse og Fordeel for hans nye Landsmænds Velfærd, Rettigheder og Love; og endelig, hans Søn hæve den Usikkerhed for Fremtiden, hvilket de sidste bedrøvelige Hændelser, have viist de svenske Mænd at være af saa saare megen Vigtighed. Af alle disse forenede Bevæggrunde foreslaaer Hs. Kal. Majestæt herved Rigets forsamlede Stænders grundige Overveielse: Hs. fyrstelige Høihed Johan Baptist Julius, Bernadotte, Fyrste af Ponte-Corvo, til Sverrigs Riges Kronprinds og Hs. Kongl. Majestæts Efterfølger paa svenske Throne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Hs. Kgl. Majestæt troer herved at burde tilføie, som et i Rigers Grundlove foreskrevet ufravigeligt Vilkaar og Forbeholdenhed, at den anførte Prinds, hvis har vælges til Sverrigs Thronfølger af Rigets Stænder, allerede forinden sin Ankomst paa svensk Grund maae have antaget den rene evangeliske Lære, samt at han da underskriver en Forsikkring liig den Rigets Stænder opsatte for høisal. Hr. Kgl. Høihed Kronprindsen. Hs. Kongl. Majestæt har nu opfyldt den Pligt Hans Kongl. Kald paalægger Ham, og kan saaledes med rolig Samvittighed afhie Rigets Stænders Beslutning. J det Mørke der omhyller Fosterlandets kommende Skiebner er det blot Overbeviisningens særegne Kraft, der bør lede den retsindige Medborger. Maatte Hans ædle Hensigter fremmes under Forsynets skiermende Varetægt; maatte et skyndsomt og enigt Valg forøge Hs. Kongl. Majestæts Forbindelser med Sit Folk og tilvende det en fordoblet Ret til fremmede Magters Agtelse; maat dette Rige, lige ofte stillet blot for truende Forer og var til at seire over dem, efter saa stridige Asvexlinger i Medgang og Modgang, see Sikkerhed, Enighed og He befæstes i dets Skiød; maatte svenske Vaabens Æ skiønnere forhøies ved Freden, og deres nødtvungne Ar vil delse til Fosterlandets Værn lægge nye Vidnesbyrd til dem Annalerne gjemme, og krone Anførerne med Lau bær, der kunne tilfredsstille et ædelt Sind. Hs. Kgl. Majestæt har i Rigstændernes forestaaende Valg, ingen høiere Anledning til Deeltagelse, end den brændende Jver, hvoraf Hs. Kgl. Majestæts Hierte er giennemtrængt for Sverrigs vedvarende Selvstændighe- og Ære. Disse Følelser skulle følge Hs. Kgl. Majesta de Dage han endnu maatte have tilbage, og ved Døden tilnærmende Time skal Hans sidste Ønske, Hans sidst Velsignelse ydes Fædrenelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Hs. Kongl. Majestæt forbliver Rigets Stænder med al Kongl. Naade og Yndest stedse belbevaagen. Carl. G. af Wetterstedt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
J den 986 Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken for gende Nummere: 27. 42. 38. 15. 31.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Bekiendtgiørelser. Til førstkommende 11te December kan en Capital sto 5 a 600 Rdlr. erholdes til Laans af Aarhuus Stift geistlige Enkekasser. Aarhuus, den 1ste Septbr. 1810. N. K. Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Hos C. B. Frausing kan bekommes tørre Flynder i hel og halve Bundter, for billig Priis. Til kjøbs er at bekomme en stor og en mindre holsteen Postvogn, den første ny, den anden lidet brugt. Spore paa dem begge er passende efter vore Veie; hver Vog har 3 Agestole og staaer hos J. Frandsen, Kuursmed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Et a to rummelige Værelser kan faaes til Leie for L. gerende, naar de derom ville henvende sig til Adres Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Fiint Bomuldsgarn til Strikning og Bridering anvises tilkiøbs fra Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
En god Bondegaard paa 4 Tdr. Hartkorn med 6 gl. Bester og øvrige fornøden Besætning paa Møllerup Goi Grønfeld Bye, kan en skikkelig Karl faae i Fæste paa be lige Vilkaar, med fuld Jndavling, naar han snart melde sig hos Capitain Müller paa Møllerup. Gaarden har erkiendt fortrinlig god Lod. Bortfæstes den ei underhaden saa skeer det ved Auction, som da vorder holdet paa Møllerup Mandagen den 3die Septbr. førstkommende, Fo middag Kl. 11 slet, hvilken forinden skal betimmelig bli aflyst om behøves. til Aarhuus Stifts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Bekiendtgiørelser. Formedelst den bestandige Stigen af Priserne paa alle til Kort=Fabriquen henhørende Materialier, er det en Nødvendighed, at Priserne paa Spillekort i samme Forhold maae forhøies. Udsalgsprisen af Spillekort vil derfor fra 1ste Septbr. næstkommende af, blive 48 Skilling pr. Spil hvilket herved til Alles Efterretning offentliggiøres. Kiøbenhavn, den 29de August 1810. Meinke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Paa Gaden i Nærheden af Klosteret er for en Tid siden fundet en liden Guld=Brystnaal. J Olufsdagen er paa Gulvet i Kiøbmand Peder Larsen Smiths Stue fundet noget over 8 Rdr. Ved Mindet er for nyelig fundet en stor Guld=Ring med Bogstaver inden i. Jmod billig Findeløn og Avertissementets Bekostning kan disse Ting faaes udleveret hos undertegnede, naar Vedkommende gotgiøre deres Eiendomsret. Aarhuus, den 31 August 1810. Schumacher, Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
En Sølv=Spiseskee er i forrige Uge bortkommen fra sin Eier. J Foraaret mistedes ligeledes en af samme Slags. Paa Bagsiden af Skaftet flod med Bogstaver prikket J. A. Længere nede: Kiøbenhavns Prøve=Stempel med Aarskallet 1785 og endnu 3 andre Stempler, det ene med Bogstavet, F., det andet med N. P. og derunder 85, det 3die uden Bogstaver. I den sidst bortkomne Skee var et lidet Hai Sløven foran. For Tilveiebringelsen af begge eller af een af disse Spiseskeer loves en god Douceur, som ligeledes udbetales til den der kan give beviislig Underretning hvor de ere blevne af. Man melder sig hos Hr. Byefoged Schumacher som foreviser Magen til de bortkomne Skeer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Undertegnede søger Fragt for sit förende Galease-Skib Engelen Gabriel, drægtig 17 Commerce=Læster, til Norge, helst til Bergen. Om Fragten accorderes med mig selv logerende hos Hr. Rasmus Aleröe paa Fiskergade. Aarhuus, den 1ste Sptbr. 1810. Hans J. Værner,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Den eller de som har lade mit Favnemaal afhente i min forrige Gaard paa Torvet, vilde behage at melde mig de da jeg strax skal lade det afsente: ligeledes laante en Pige, et Par nye Karter af mig, strax før jeg flyttede, som jeg bad hende at beholde til ja var kommet i mit nye Sted; forrige Aar, i November, kom en og laante en liden nye de. No. 70. 1810. har glemt at bringe mig den tilbage. Da jeg høilig trænger til disse Stykker saa ombedes at vedkommende vil behage at see mig dette tilbageleveret. C. A. Lunds Enke, boende ved Frue Kirkerist lige over for Hr. Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Hos Lauriz Jørgensen ved Mindet faaes heglet Hør og Blomkaal tilkjøbs for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Et got Billard med tilhørende Redskaber kan underhaanden faaes tilkiøbs, naar de Lysthavende med det første des- angaaende vil henvende sig enten til Eieren Conditor Marchiis i Aarhuus eller undertegnede. Aarhuus, den 1ste Septbr. 1810. J. Røgind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Placat. Onsdagen den 26 Septbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet og paafølgende Dage, bliver paa Hovedgaarden Steenalt ved Randers, ved offentlig Auction bortsolgt endeel fiine og moderne Meubler og andet mere, bestaaende af Speile, Borde, Chatoller, Commoder, Skabe, Kanopeer, Stole, 1 Sopha med Krølhaars Madratser, Nat=Servanter med Kommoder, 1 Taffeluhr, pletterede og laqverede Vahrer, bestaaende af Kaffe= og Thee Maskiner, Lysestager, Præsenteer=Bakker a.; et Stell fiin blaae og hvid Porcellains Theetøi, en betydelig Deel guul Steentøi, saasom: Teriner, store og smaae runde og aflange Fade, Tallerkener m. m. dertil henhørende, hamrede Fla skeer og andre Boutellier, en Samling af konbare Kobberstykker og Bøger, smukke Viin og Deseert Glasser, Hagel og Kugle Gevæhrer med øvrigt tilhørende Jagttøi, Kiøkken og Bryggers Redskaber, bestaaende af Kobber, Messing, Blik og Jern samt Trævahre, 1 Postvogn, og endelig en betydelig Deel Sengesteder med tilhørende Klæder, med meget mere. - Trykte Cataloger herover ere at faae hos den constituerede Byefoged Hr. Jensen og Capitain Frost i Randers, Avisexpeditionerne i Aarhuus og Viborg, Hr. Kiøbmand Due i Hobroe, Hr. Schiøt, Møller i Mariager, Hr. Kiøbmand Broge i Grenaae, og Undertegnede. Steenalt, den 30te August 1810. Nørschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
Paa Adresse-Contoiret i Aarhuus faaes Underretning om, hvor der til næste Vinter kan blive forret eller ogsaa staldet 100 Stude,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
J Overeenestemmelse med Placaten af 26 Octbr. 1792, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, alle og enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter her i Byen afdøde Oberst Johannes Christian von Hauch, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav for undertegnede Skifteforvaltere, inden bemeldte Tids Forløb, Aarhuus, den 22de August 1810. Hviid. Petersen. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-01
De som udi afg. borgerlig Adjutant og Exerceermester, Frederich Møllers og ligeledes afdøde Hustrue Johanne Randers fælleds Boe, maatte have noget at fordre, indkaldes herved med det, i Placaten af 26de Octbr. 1792, givne Varsel, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Aarhuus, den 18de August 1810. Hviid. Petersen. Schumacher.