JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
til Udlandet i Familie-Anliggender. Hs. Maj. Enkedronningen befinder sig nu saa vel, at hun for et Par Dage siden har aflagt Besøg hos Kongen og Dronningen og det øvrige kgl. (Aarh. Av.) Huus. Christianshavns Beboere have mange Ting at klage over, men deres Klager concentrere sig i den senere Tid til een Gjenstand, og det er Rotter, som især i Nærheden af Veterinairskolen skulle have naaet en saadan Grad af Størrelse og Mod, at de ikke engang frygte Mennesker. Nylig havde en Kone, der gik til sit Arbeide i Byen, ladet et lille Pigebarn, hun havde i Pleie, være alene hjemme, men da Konen kom hjem igjen, traf hende et skrækkeligt Syn: en stor Rotte løb, idet hun kom ind, bort fra Barnet, der havde sat sig paa en Skammel; dette var bidt i Tindingen og det ene Øie (S. Bl.) ædt ud. Barnet var død.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
J Kjøbenhavns Adresseavis efterlyser en Dame sit Forhaar, som hun har tabt ved at gaae fra Skoubogade til Badstuestræde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
J Hels. Av. hedder det: J Anledning af den i dette Blads sidste N fra Aalb. Stiftst." optagne Beretning angaaende forhenværende Byfoged i Maribo, Justitsraad Sommer, er Redactionen gjort opmærksom paa, at der ikke er den fjerneste Grund til at antage, at Sommer herfra er kommen ombord i et nordamerikansk Skib, ligesom man ei heller, hverken for eller efterat han var bleven efterlyst her, har været paa Spor efter ham. Hans Kassemangel skal, efter hvad her er bekjendt, beløbe sig til mellem 5 og 6,000 Rbd. af Umyndiges Midler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Udenlandske Efterretninger. England. Saavel Dronningen som den nyfødte Prindsesse befinde sig fuldkommen vel. Det forunderlige Tilfælde, at Uvedkommende trænger sig ind i det kongelige Palai, har atter gjentaget sig, idet nemlig man en Aften opdagede et ung, Menneske af et hæsligt Udseende, og slet klædt, liggende under en Sopha i et til Sovekammeret grændsende Værelse. Nogen forbrydersk Hensigt har man ikke udfunden, og han er derfor kun straffet som Løsgænger. – Forøvrigt mangle aldeles Efterretninger fra Asien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Frankrig. Debatterne og Adressen beskjæftige endnu udelukkende den offentlige Opmærksomhed, og paa Børsen er man i Urolighed for det endelige Udfald. Den almindelige Debatte blev endt den 3die dennes, og den følgende Dag blev den første Paragraph antaget uden Discussion. Derpaa tog Dupin Ordet for at udtale sig om, hvorledes den anden Paragraph skulde affattes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Efter hans Mening burde Deputeretkammeret, uden Hensyn til Personligheder eller Parti Anskuelser, bestemme sig for, om det vilde have en Armee paa 950,000 Mand eller det ansaae 500,000 Mand for tilstrækkelig. Megen Opsigt vakte det i Kammeret at Berryer (Ordfører for den legitime Opposition) stemte for Paragraphens Antagelse, da den dog blev billiget af Ministrene. Odilon Barrot foreslog et Amendement, der nærmere bestemte under hvilke Omstændigheder man skulde begynde en Krig. Noternes Tvetydighed havde stiftet meget Ondt; thi begge Ministerierne erklærede sig nu tilfredsstillede ved Noten af 8de October, men i forskjellig Mening. Thiers understøttede Odilon Barrot, og trængte stærkt paa, at Ministeriet bestemt skulde erklære, om det rolig vilde see paa, at Mehemed Ali blev fordreven fra Ægypten. Herpaa svarede Guizot og gjorde opmærksom paa, at ved Noten af 8de October havde man ikke til Hensigt at afsætte Vicekongen, hvem man nu atter, paa Grund af Hensyn til Frankrig, tilbød den arvelige Besiddelse af Ægypten. Noget afgjørende Resultat bragte Aviserne ikke denne Gang. Det er imidlertid ikke blot de heftige Debatter i Deputeretkammeret, der forurolige Ministeriet, men Prindsen af Joinville er den 30te f. M. landet med Napoleons Liig i Cherbourg, og man frygter nu for, at de Høitideligheder, som skulle finde Sted i Anledning af Ligets Transport, vil under den meget ophidsede Folkestemning fremkalde Uroligheder i Paris. Af Prindsens Rapport meddele vi herved følgende: Den 16de October begyndte man at aabne Graven og Kl. 10 om Formiddagen kom Kisten tilsyne, og da den var optaget, aabnede man den og fandt Liget særdeles vel conserveret, hvorfor det skal have gjort et overordentligt Jndtryk paa alle Tilstedeværende. Kl. 3 1/2 begyndte Toget, hvormed Kisten blev ført fra James Town til Strandbredden, hvor Gouverneuren paa St. Helena overleverede Liget til Prindsen af Jonville, der modtog det med blottet Hoved i Spidsen af sine Officerer. Jmidlertid havde saavel de franske som de engelske Skibe og Fortet affyret Sørgeskud, men da Liget var kommen i den franske Chaluppe, ophørte alle Sørgeceremonier, og Liget blev modtaget med alle de Høitideligheder, som vilde have fundet Sted, om Keiseren selv havde begivet sig ombord. Paa Fregatten blev Kisten modtaget med militair Honneur af hele Officeercorpset, og da Kisten var hensat paa det bestemte Sted, blev der vaaget over Liget om Natten, og den følgende Dag holdtes en høitidelig Gudstjeneste, hvorpaa Fregatten den 18de October tiltraadte Hjemreisen. Tvende franske Handelskibe, som tilfældigviis befandt sig ved St. Helen, have tillige deeltaget i Høitidelighederne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Skibsefterretning. "Neptunus, N. Hansen, kommende fra Stubbekjøbing, bestemt til Rotterdam, er den 5te dennes passeret forbi Frederikshavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Ved Tallotteriets 1380 Trækning i Altona udkom: Reisende fra den 2den til den 9de December 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Personposten. Cancellieraad Aggerup; Gartner Olivarius; Fru Friederichsen, Kjøbmændene Brabrand og Kaufmann, Toldinspecteur Torm; Jomfru Petersen; Cancellieraad Petersen. Udenfor Posterne. Procurator Aagaard; Proprietair Bech; Forpagter Meincke; Baronesse Rosenkrantz med Kammerjomfru. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten. Amtmand Neergaard; Cand. Pharm. AarsløffMed Personposten. Toldinspecteur Lindemann, Dhrr. Saaby, Møller og Jochumsen. Udenfor Posterne: Kammerraad Ladehoff, Hestehandler Rasmussen; Forpagterne Rasmussen og Jourdan; Capellan Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Nykjøbings Skibsliste fra 5te til 12te December. Udklarerede: Skipper N. Nielsen af Stubbekjøbing, til England med Korn; L. Madsen af Stege, til Stubbekjøbing, baglastet; N. C. Nielsen af Svendborg, til Kiel med Korn; Bay af Marstal, til Stubbekjøbing med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Jndsendt. Til Maribo Amts oeconomiske Selskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Det er en bekjendt Sag, at ved et rationelt indrettet Meierie bør Køerne malkes, ikke to, men tre Gange dagligt, nemlig Morgen, Middag og Aften. Det er imidlertid i afvigte Sommer beviist, at denne Fremgangsmaade endnu lader meget tilbage at ønske. En fattig Mand havde nemlig i lang Tid bemærket, at hans rige Nabo aldrig malkede sine Køer uden om Dagen, og det faldt ham da ind, at det med megen Rytte maatte kunne lade sig gjøre, at den Fattige, som naturligviis ikke kan gjøre Fordring paa saa uforstyrret Nattero, som den Rige, malkede dennes Køer og Natten. Forsøget lykkedes over Forventning. Den Rige, saasnart han hændelsesviis erfarede dette, nærede vel strax, som saa ofte er Tilfældet, den aristoratiske Tanke, at han derved gik Glip af den Mælkning, som vandtes for den Fattige. Han klagede for Øvrigheden. Men denne resolverede naturligviis, at Sa Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. gen som et landdeconomisk Forsøg betragtet, ikke egnede sig til juridisk Afgjørelse *). – Sagen synes saa vigtig, at den herved anbefales til det oeconomiske Selskabs, især dettes høie Præsidents Opmærksomhed. *) Saavidt Red. bekjendt, er en saadan Sag ved Falsters Birkeret bleven paakiendt og Mælketyven straffet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Subskription. Lollands-Falsters Stiftstidende, for Januar Qvartal 1841. modtages paa alle kongelige Postcontoirer og i Nykjøbing hos Udgiveren. Betalingen for dette Blad, der udgaaer hver Søndag, Tirsdag og Fredag, er paa Udgivelsestedet 72 Sk., og, forsendt med Posterne, 94 1/2 Sk. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
De ærede Laanere, som have Bøger fra Cathedralskolens eller det Classenske Bibliothek i Nykjøbing, ville behageligst erindre at tilbagelevere samme inden 20 d. M., da Bogsamlingerne skulle underkastes den sædvanlige Revision. Fra første Onsdag i det nye Aar begynde Udlaanene igjen. Nykjøbing den 10de December 1840. E. Rosendahl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Nykjøbing. Et nyt Assortiment Vinter-Kaskjetter, Sælskinds Støvler, Boaer a., er igjen arriveret hos M. Chr. Mackeprang. Nykjøbing. Christiania Anchiovis i hele og halve Dunke, bedste holl. Ost, chin. Lemon Asia, franske Capers, ostind. Carrystof, Soya, Succat, fiin Vanille, Figen, samt friske Citroner m. m. faaes hos M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Tjeneste søges. En Karl, som er vel øvet i Avlsbrug, ønsker sig Tjeneste til 1ste Mai som Avlskarl. Billet mærket T. bedes aflagt paa Adressecontoiret, hvorefter Aftale kan træffes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Umyndiges Midler under Grevskabet Hardenberg-Reventlows østre Districts Overformynderie, 315 Rbd. rede Sølv og 117 Rbd. 3 Mk. 14 s. S. & T., ere strax at erholde til Laans mod lovbefalet Sikkerhed. Eremittagen den 10de December 1840. Trap, pet. Overformynderibestyrer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
426 Rbd. 1 Mk. 2 s. Umyndiges Midler under Øllingsøegaards Gods's Overformynderie kunne strax erholdes til Laans mod lovbefalet Sikkerhed. Øllingsøegaard den 9de December 1840. Wilhelm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-13
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Huusmand Niels Thomsen i Ullersløv indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Søllestedgaard den 5te December 1840. P. C. Clausen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-15
Lollands Falsters Stift Tidende. Tirsdagen den 13 December No 149.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-15
Den Jnteresse, som de forestaaende Valg til Stænderdeputerede har fremkaldt ogsaa hos denne Provindses Beboere, er et glædeligt Vidnesbyrd om, at Folket levende erkjender, hvor vigtige de Opgaver ere, som blive at løse i næste Stænderforsamling, det er derfor naturligt, at Pressen søger at henlede Opmærksomheden, saavel paa de Egenskaber, vore Stænderdeputerede bør have, som paa de Jndivider, der formenes i fortrinlig Grad at være i Besiddelse af disse Egenskaber. Jntelligents, practisk Dygtighed og Retsindighed ere i Særdeleshed de Egenskaber, der bør komme i Betragtning ved Valget af en Stænderdeputeret; ogsaa den politiske Form er vistnok en aldeles ikke uvæsentlig Egenskab og enhver vælger foretrækker naturligviis den, hvis politiske Synspuncter stemme med hans. Men,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-15
naar næsten alle vore offentlige Blade henvise til denne politiske Farve, som til den ene fornødne, og vel indrømme, at Jntelligents, practisk Duelighed og Retsindighed ere ønskelige Qvalificationer for en Stænderdeputeret, men dog ikke tilstrækkelige Motiver til at vælge ham, naar han ikke ligefrem erklærer sig for Skattebevillingsretten og constitutionelle Garantier, og at han derimod, hvis han ubetinget vil stemme for disse, bør uden videre Betænkelighed vælges, da gaaer man heri for vidt. Saaledes har en sjællandsk Provindsial-Avis, blandt de Deputerede, paa hvilke Opmærksomheden ved de forestaaende Valg især burde henvendes, nævnet, tilligemed nogle faa Andre, Godseier Tutein og Proprietair Hansen i Fyen. Rigtignok ere disse to Mænd af lignende politisk Farve, men derhos er der vel saa stor Forskjel mellem deres Værd som Deputerede, at denne ikke vel kan være større. Medens Tutein i Sandhed har været en af Forsamlingens Prydelser, viser Hansen os, hvorledes man med den største politiske Liberalisme Jntet udretter og kun spilder Forsamlingens Tid, naar Jntelligentsen og Dygtigheden mangler. Paa den anden Side see vi, hvorledes de Dygtige af forskjellige politiske Anskuelser under Forhandlingerne virke paa hinanden, nærme sig hinanden, og just ved deres forenede Arbeider at føre til et mere tilfredsstillende Resultat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-15
Jndsenderen kan derfor ikke billige, naar Kjøbenhavnsposten udpeger adskillige Deputerede, der have erklæret sig imod Petitionerne om Skattebevillingsretten, som Saadanne, der blot derfor ikke bør komme i Betragtning ved Valgene. Dette forekommer Jndsenderen at være illiberalt. Det er meget mere ønskeligt, at de forsliellige Anskuelser faae Leilighed til at høres og gjøre sig gieldende, kun saaledes forebygges Eensidighed og Overilelse. Er Trangen til politiske Garantier almindelig og rødfæstet i Folket, vil den herved ikke hindres i at vinde Pluraliteten for sig. Men omend skjendt Jndsenderen ogsaa hører til dem, der erkjende, at vor Tid fordrer og har Krav paa constitutionelle Garantier, saa er det dog vist, at det neppe er muligt for Tiden at erholde disse; thi mange Forarbeider ere at udføre og mange Vanskeligheder at rydde af Veien, og intelligente, dygtige og retsindige Mænd kunne derfor være og ere af forskjellig Mening om disse Gjenstande. Naar derimod Kjøbenhavnsposten gjør opmærksom paa, hvor rigtigt det er, at gjenvælge de dygtige Stænderdeputerede, da maa Jndsenderen heri være aldeles enig; det har derfor undret ham, at der ikke blot er opkastet Tvivl om, hvo der vilde være den bedre Candidat til at være Stænderdeputeret, Professor Bang eller Procurator B. Christensen, men at Forfatteren til et Jnserat herom endog har erklæret sig i Faveur af den Sidste. Prof. Banger almindelig erkjendt for at være en Mand, der er i Besiddelse af hine nævnte tre væsentlige Egenskaber, og der er sandelig ikke Mange, der saa hæderlig have indtaget deres Plads i den sidste Stænderforsamling. Proc. Christensen blev, om Jnds. ikke feiler, først bekjendt ved en literair Feide med Professor Algreen-Ussing, og hverken viste han herved stor Dygtighed, heller ikke behandledes han med synderlig Agtelse af sin Modstander, hvis varme Tilhænger han dog derefter viste sig, siden har han, saavidt Jnds. veed, kun udmærket sig som en ivrig Ultra, og det synes virkelig høist paafaldende, at han endog blot skulde have havt Leilighed til at vise den administrative Dygtighed, som vitterlig findes hos Prof. Bang; dog da det er bekjendt, at Prof. Bang har fundet sig foranlediget til at undslaae sig for at modtage Valg denne Gang, saa er videre Tale herom overflødig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-15
Løverdag Aftenen den 21de November, blev Snedker Rasmus Pedersen af Ønslev, Kl. mellem 6 og 7, paa sin Hjemvei fra Nykjøbing, kun et Par Hundrede Skridt fra sit eget Huus, da han netop havde forladt Landevien og ad en lille Bi vei, der gaaer over Hjulmand Hans Mortensens Lod, omtrent midt paa denne Vei – vel 100 Skridt fra Landeveien - morderisk overfalden af en Mand, som kom løbende bag efter ham, og strax da han var kommen til ham, tog fat paa ham og slog ham i Ansigtet. Det maa bemærkes, at det var temmelig mørkt, hverken Maanskin eller StjerneLys. Jmidlertid paastaaer Rasmus Snedker, og siger, at derpaa vil han døe, at han kunde kjende at det var Hjulmand Hans Mortensen. Medens Snedkeren, efter at have kastet en Byrde, han bar, fra sig, satte sig til Modværge mod sin første Angriber, fik han et voldsomt Slag bag i Hovedet, som han antager nødvendig maatte komme fra en anden Haand; thi han mærkede, at der strax komen Medhjælper til den første Voldsmand. Denne Medhjælper antog han vel var Hjulmandens Svend eller Lærling, men derom kunde han i Mørket ingen Vished have. Ved dette Slag blev han saa bedøvet, at han næsten tabte Bevidstheden, og maatte nu ophøre med alt Selvforsvar, og overgav sig til Voldsmændene paa Naade og Unaade, idet han lagde sig med Ansigtet nedvendt mod Jorden. Det forekom ham nu, at der endnu kom flere til; men da han næsten var bevidstløs, har han ikke derom kunne afgive nogen vis Forklaring. Medens han nu saaledes laae bevidstløs, mishandlede de Umennesker ham paa det skrækkeligste: de tilføiede ham 10 store Saar i Hovedet 1 a 2 Tommer lange, hvoraf det første, i Baghovedet, ar meget dybt og let kunde have blevet dødeligt. Disse Saar synes anbragte med et ikke meget skarpt Jern-Redskab, som f. Ex. et Stokkejern. Desuden sloge, hug og stak de ham næsten over det hele Legeme, sloge eller traadte et Been istykker i hans venstre Skulderblad, og et af Ribbenene i den høire Side, og de forlode ham ikke for han laae som livløs i sit Blod. Hvorlænge han har ligget i denne elendige Tilstand kan han ei forklare; men efter, maaskee en halv Time, maaskee en heel, kom han lidt til sig selv; og nu fandt en Kludehandler, Hans Germansen af Ønslev ham, og bragte ham med Møie til hans Huus. Man tænke sig den arme Kones Forfærdelse, ved at see sin Mand bragt hjem i denne Forfatning: hun befrygtede at Blodet skulde forløbe ham, og først Kl. 10 blev det nogenlunde standset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-15
Ved en ualmindelig stærk Natur og en duelig Læges, Hr. Regimentschirurg Købkes priselige Omhu, er ei alene hans Liv reddet, men der er Haab om, at han med Tiden kan ganske gjenvinde Legems Førlighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-15
Uagtet det ei kan betvivles, at Politimesteren, Hr. Justitsraad Pontoppidan, har gjort Alt, hvad der var ham muligt, for at bringe denne Mørkets Gierning for Lyset, har det endnu ei villet lykkes. Hans Mortensen blev naturligviis arresteret. Han, hans Kone, Børn og den omtalte Svend, saavelsom hans Svoger Jens Kudsk, der fulgte med Hjulmanden fra Nykjøbing, (thi ogsaa han var i Nykjøbing, og kjørte hjem tæt bag efter Snedkeren) ere forhørte, men ikke et eneste Vidne er kommet frem imod Hjulmanden. Denne maatte altsaa igjen løslades af Arresten; hvilket har forundret og forarget det store, mindre oplyste Publicum. Men betænker, kjære Venner, hvilket vigtigt Gode det er i Borgersamfundet, at Jngen kan straffes uden fuldgyldigt Beviis og ingen Mand fældes blot paa sin Uvens Angivelse!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-15
udenlandske Efterretninger. Debatterne i det franske Deputeretkammer ere endnu stedse det eneste Stof, som de udenlandske Blade behandle, idet de nemlig enten citere enkelte Taler, eller commentere over det, der ikke stemmer med deres politiske Anskuelser, og saaledes har Posten denne Gang kun bragt meget faa Nyheder, og blandt disse er den væsentligste vistnok den, at Deputeretkammeret har endt sine Debatter og med 247. Stemmer mod 161, altsaa med en Majoritet af 86, har antaget Udkastet til Adressen. Man vilde imidlertid meget feile dersom man antog, at Ministeriet Soult Guizot kunne stadig regne paa denne Majoritet; thi foruden at Ministeriet selv maatte foretage en Forandring i det første Udkast, blev det og beseiret ved Spørgsmaalet om een Paragraph. Slutningen af Debatten var saa stormende, at Præsidenten maatte hæve Mødet. Den Deputerede Desmousseaux fremkom nemlig med en Anklage mod det forrige Ministerium, at det skulde have hemmeligholdt politiske Efterretninger for at fremme Børspeculationer. Kammeret yttrede imidlertid jevnlig sit Mishag under Talen, og da Thiers meget alvorligt afviste denne Beskyldning og under en stærk Sindsbevægelse forlod Talerstolen, modtog han fra alle Sider Tegn paa de Deputeredes Agtelse. Den anden Gjenstand, der beskjæftiger den franske Nation, er Napoleons Liig og de Høitideligheder, hvormed dette skal modtages i Paris. Man taler om at Grev Montholon, der, som Deeltager i Prinds Louis" mislykkede Forsøg i Boulogne, hensidder i Fæstningen Ham, skal have henvendt sig til Marschal Soult med Anmodning om, at bivaane disse Høitideligheder, mod at han giver sit Æresord paa, atter at ville vende tilbage til sit Fængsel. Fra Marseille har Regjeringen modtaget en Telegraph-Efterretning af følgende vigtige Jndhold: Efter en lang Correspondence mellem Commodore Napier og den ægyptiske Minister for de udenlandske Anliggender, har Vicekongen, Mehemed Ali, besluttet sig til alene at modtage Ægypten som arvelig Besiddelse, at udlevere den tyrkiske Flaade og at rømme Syrien. Ved denne Eftergivenhed kan man vel vente, at det første Afsnit af det langvarige og kjedelige orientalske Drama er endt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-15
Ledige Embeder. Eltang og Vilstrup Sognekald i Ribe Stift, 500 Rbd. Hasle og Ruthsker Sognekald paa Bornholm, 250 Rbd. Fyrinspecteur-Embedet paa Hessele; Fyrinspecteuren vil for det ham Betroede have at stille Sikkerhed i 4 Procent rentebærende Kongelige Obligationer til et Beløb af 300 Rbd. - Toldcontrolleur-Embedet i Holis; aarlig decourtfri Gage 700 Rbd., fri Embedsbolig, der bliver at holde i god Stand, og Embedsjord; de paa Boligen og Jorderne hvilende Afgifter og Byrder, med Undtagelse af Jord skylden, afholdes af Embedsmanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-15
Befordringer. Sognepræst for Wænsløv og Holsteinborg Menigheder i Sjælland, Lic. Theol. J. A. L. Holm, beskikket til tillige at være Sognepræst for Hyllested Menighed sammesteds, ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Assens, H. C. Warming, er udnævnt til residerende Capellan for Thiersted, Skjørringe og Veilebye Menigheder i Lolland; Sognepræst for Maarslet Menighed under Aarhuus Stift, J. E. Heilmann, til Sognepræst for Bjerrebye Menighed paa Thorseng; Cand. Theol. og Adjunct ved Sorøe, Academies Skole, L. C. Hagen, til Sognepræst for Medolden Menighed i Ribe Stift; Sognepræst for Sjelle, Skjørring, og Laasby Menigheder i Aarhuus Stift. C. P. Christensen, til Sognepræst for Gadstrup og Syv Menigheder i Sjælland; Sognepræst for Vivild og Veilbye Menigheder i Aarhuus Stift, H. Jngerslev, til Sognepræst for Kongsted, Menighed i Sjælland; Sognepræst for Sandbye og Vrangstrup Menigheder i Sjælland, C. Schjønheider, til Sognepræst for Hjørlunde Menighed sammesteds; Provst for Øster og Vester Flakkebjerg Herreder i Sjælland og Sognepræst for Karrebek Meenighed, J. A. Brasen, til Sognepræst for Skjelstor Kjøbstad; Cand. theol. H. C. Glahn til 3die Catechet ved Bremerholms Menighed i Kjøbenhavn; forhenværende Rector ved den lærde Skole i Horsens, Dorph, er allernaadigst forundt Titel af Professor med Rang efter Rangforordningens 5te Classe No. 8, Herredsfogden i Gramm Herred, Cancellisecretair C. G. Thomsen, beskikket til Herredsfoged i Thyrstrup Herred, Haderslev Amt; Amtsforvalter for Thisted Amtstuedistrict Justitsraad C. Caroe, til Amtsforvalter for Veile Amtstuedistrict, Amtsforvalter for Nyborg Amtstuedistrict, Justitsraad N. F. B. Schjern, til Amtsforvalter for Kjøbenhavns Amtstuedistrict, Amagerland derunder indbefattet; Fuldmægtig i det kongl. Rentekammers isl. og bornholmske Renteskriver-Contoir, J. Berthelsen, til Amtsforvalter for Ribe Amtstuedistrict; Sandflugtscommissair i Ringkjøbing Amt, Justitsraad og Landvæsenscommissair D. B. Esmann, til Amtsforvalter for Varde Amtstuedistrict; Fuldmægtig i det kgl. Rentekammers Matriculeringscontoir, Landmaaler J. Frost, til Amtsforvalter for Møens Amtstuedistrict; hidtilværende constituerede Lærere ved Realskolen i Aarhuus: Cand. theol. R. T. Worm, polyt. Cand. S. Holmsted, Cand. theol. J. F. A. M. Carøe og Cand. philos. N. C. R. Lassen ere allernaadigst beskikkede til Adjunkter ved bemeldte Skole; Etatsraad Linde er efter Ansøgning entlediget fra hans Embede som Zahlkasserer, at regn fra 1ste Januar 1841, hvorimod han vedbliver som Kasserer ved Hs. Maj. Particulairkasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-15
Handelsefterretning. Den 8de December har Urtekræmmer Christian Henrich Pram Rich opgivet sit Bo til Skiftebehandling som fallit.