JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-08-31
Tirsdagen den 14de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 9. & bliver i Gaarden No. 226 i store Kongensgade ved Auction bortsolgt. endeel Gods og Løsøre, bestaaende af: Guld, Sølv, Plet, Kobber, Tin, Messing og Jerntøi, Porcellain, Fajance og Glas, Meubler og Trævare, Dækketøi, Linned og Sengeklæder, m. m., tilhørende Stervboet efter afg. Bogholder Søren Payngk og senere afdøde Hustrue Frederikke Christiane, fød Holck, imod Betaling ved Tilslaget, eller naar paafordres, til Procurator Paynk, og vil de trykte Fortegnelser nogle Dage forinden Auctionen være at erholde i Kielderen under Huset Nr. 22 i Nybrogaden.
Berlingske Tidende, 1830-08-31
Stævning. I ilforordnede udi den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i & Kiøbenhavn, Giøre vitterligt: at efter Anmodning af Farver og Forligelses-Commissair Thomas Hagedorn Svane af Roeskilde, som Frecutor testamenti efter den heri Staden ved Døden afgangne Karen Bonde, fød Poulsdatter, og ifølge den ham under 24de dennes allernaadigst meddeelte Bevilling, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, Den eller Dem, som maatte formene at have nogen Fordring paa følgende den forhenværende Direction for den Kongelige Depositokasse udstædte Oblii fornævnte Karen Bonde, fød Poulsdatters Boe forefundne, at stor 100 Rd. og No. 14,302 stor 100 Rd., alle udstædte den 11te September, gationer No. 14,298 stor 2000 Rd., No. 14,299 stor 2000 Rd., No. 14,30, 1809 til Madame Jansen af Roeskilde. No. 15,612 stor 2000 Rd., udstædt den 11te December 1809 til Peter Monsen af Siersrum samt No. os i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, som holdes i Rd., udstædte den 11te Juni 1810 til Andreas Bonde, at møde for 17,776 stor 400 Rd., No. 17,777 stor 400 Rd. og No. 17,778 stor 200 Raad= og Domhuset paa Nyetorv heri Staden, Mandagen den 21de November 1831, Formiddag Kl. 9, for saadan deres Fordring at anmelde og beviisliggiøre, da Citanten i det Tilfælde at Jngen inden foreskrevne TidForløb skulde melde sig og godtgiøre deres Adkomst til oftmeldte Obligationer vil paastaae og forvente at disse ved Dom vorder tilkiendte at tilhøre fornævnte Karen Bonde, fød Poulsdatters Boe, som dets Eiendom J Følge Forordningen af 3die Juni 1796, finder gen Forelæggelse eler havdag Sted. Dets til Bekræftelse under Rettens Segl og Justitssecretairens Underskrivt Kiøbenhavn, den 28de August 1832. (L. S.) Hoff I ilforordnede i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i KiøI benhavn, giøre vitterligt: at efter Begiæring af Chirurg Johan Ludvig Seifart heraf Staden, indstævnes, i Medhold af dertil forundt allernaadigst Bevilling, med Aar og Dags Varsel, den eller dem, som maatte have ihænde 3de af nu afdøde Havnecontrolleur Claus Henrik Holmer til ham udstædte Gjeldsbreve, nemlig : et Afregningsbeviis af 3de November 1820, stort 462 Rbd. 93 s. r. S., et dito af 2den December f. A., store 454 Rbd. 53 s. r. S. og en Obligation af 17de November f. A., stor 7 Rbd. 50 sk. r. S., for hvilke ham i Holmers Boe er tillagt i Betaling pro qvota 250 Rbdlr. 2 Mk. 7 s. Sedler og Tegn, at møde her i Retten, som holdes paa Raad= og Domhuset her i Staden, den første Mandag, som er ordinair Retsdag, i Januar Maaned 1832, om Formiddagen Kl. 9, for med bemeldte Gieldsbreve at fremkomme og lovlig Adkomst dertil at beviisliggjøre, da samme ellers ved Dom vil forventes mortificerede. J Følge Forordningen af 3die Juni 1796 gives ingen Lavdag; Til Bekræftelse under Rettens Segl og Justitssecretairens Underskrift Kiøbenhavn, den 27de August 1832. (L. S.) Hoff.
Berlingske Tidende, 1830-08-31
proclama. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de dennes, der i Dag er læst J i den Kongelige Landsover= samt Hof= og Stadsret, saaledes lydende i Frederik den Slette, af Guds Naade Konge til Danmark, de V Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Lands Over samt Hof= og Stadsrets Procurator Ring, for Handelshuset S. Hallie, J Compagnie, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Handelshuus ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger samt den altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos bemeldte Handelshuus S. Halkier & Compagnie, eller hos nogen Enkel af sammes Jnteressenter, afgangne Grosserer Gotfred Halkier med efterlevende Enke, Karen Magrethe Halkier, og Grosserer Jørgen Henrich Næve, til med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Grosserer J. H. Næve af anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykket i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare: Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 17de August 1830 Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted Lassen. A. C. Kierulff. M. Lange. Hansen. Algren ussing, Cancellist.
Berlingske Tidende, 1830-08-31
Bevilling for Handelshuset G. Halkler 4 Comp., til ved Proclama i Aviserne at indkalde den eller dem, som formene sig at have noget at fordre hos bemeldte Handelshuus, eller hos nogen Enkelt af sammes Jnteressenter, afgangne Grosserer Ge Halkier med efterlevende Enke K. M. Halkier og Grosserer J. H. Næve, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med det i Bevillingen bestemte Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring, det være paa Handelshuset G. Halkier & Comp. eller hos nogen Enkelt af sammes Jnteressenter, afgangne Grosserer Gotfred Halkier med efterlevende Enke Karen Halkler og Grosserer Jørgen Henrich Næve, til for Sidstnævnte at anmelde og beviisliggiøre saadant deres formeentlige Krav. Kiøbenhavn, den 30te August 1830. G. Halkier 4 Comp.
Berlingske Tidende, 1830-08-31
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og I Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Bogholder Søren Payngk og senere afdøde Hustrue Frederikke Christiane Payngk, fød Holck, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Ligeledes er med lovligt Varsel indkaldet de Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 31te August 1830. Hansen, Scheel.
Berlingske Tidende, 1830-08-31
Ved Proclama, som læses i vedkommende Over= og Underretter, ere Al 2 og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter en i Wandløse Bye paa Kiøbenhavns Amt afdød Tienestekarl Hans Jørgen Heit mann, med lovlig Varsel indkaldte til for mig som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav. Ligeledes ere bemeldte Hans Jørgen Heitmanns Arvinger, der formodes at opholde dem i Spandet Bye ved Ribe, indkaldte til for mig at legitimere deres Arveret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amtstue, den 30te August 1832. Frydensberg. Preditorerne i Boet efter afdøde Huusmand Poul Rasmussen af Ulsted, I Bye og Sogn, Kiær Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og documentere deres havende Krav. Den Afdødes Arvinger indkaldes ligesaa med anordnet Varsel. J Boet afholdes Skiftesamling her paa Contoiret, Fredagen den 1ste October d. A., Eftermiddag Kl. 2. Kiær og Hvetboe Herreders-Contoir i N. Sundbye, den 18de August Lange.
Berlingske Tidende, 1830-08-31
Anden Bekiendtgiørelse. Da en af Poul Jørgen Alberts, fordum Jndvaaner og Stemand i Ærdeskiøbing, til Borgerskolens Forstandre sammesteds under 8de April 1806 udstædte og samme Dag i Stadens Skyld= og Panteprotocol Tom. I solig 127 indførte, 5 Procent aarlige Rentet bærende Obligation paa 40 Rdlr., skriver Fyrgetyve Rigsdaler i forrige Slesv. Holst. Courant, er kommen bort for Bestyrerne af forbemeldte Skoles Formue, saa indkaldes herved, ifølge den under 10de dennes til dette Mortificationsproclams Udstædelse Allerhøist meddeelte Auctorisation, alle og enhver, som formene sig at have nogetsomhelst Krav og Fordring til denne bortkomne Obligation, forinden 12 Uger, fra den sidste Bekiendtgiørelse heraf at regne, sub poena præclusi & perpetui silentii, i Actuariatet i Ærøeskiøbing behørig at anmelde disse deres Fordringer, samt i Henhold til Documenternes Production og Procuratur=Be skikkelsen at iagttage det Fornødne. Dets til Bekræftelse under Rettens allerhøist forordnede Segl. Ærøeskiøbing i Landfogderiet, den 18de August 1830. (L. S. Carstens. Arvingerne efter heri Byen afdøde Jomfrue Hedevig Jbzen Schandorph, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel til at anmelde og legitimere deres Arveret, og ligeledes indkaldes den Afdødes Creditorer til, inden 12 Uger, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Det tilføies: at 30te Dags Forretning afholdes i Boet Mandagen den 13de September førstkommende, Kl. 10 Formiddag. Thisted, den 19de August 1830. Lützhøft. helle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Spek i høker Christian Kiær heraf Byen, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede, som Skifteforvalter, at anmelde og legitimere deres Fordringer. Rudkjøbing Byefoged-Contoir, den 20de August 1830. Schmidten.
Berlingske Tidende, 1830-08-31
1 reditorerne i Stervboet efter afgangne Arvefæstegaardmand Niels Jes persen og ligeledes afdøde Hustrue Bodil Nielsdatter af Menstrup Bye, Østerflakkeberg Herred, Sorøe Amt, under det Kongelige Universitets Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter i benævnte Boe. Ligeledes indkaldes med lovbefalet Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret. Endelig indkaldes alle Boets Vedkommende, at møde veden Skiftesamling, som afholdes her paa Universitets-Godsets Skriverstue, Løverdagen den 25de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, hvor Sager af Vigtighed skulle afgjøres, og hvisaarsag det antages, at de Udeblivende samtykke i hvad de Mødende beslutte Ringsted, den 29de August 1830. T. L. Gruner,
Berlingske Tidende, 1830-08-31
Ved Proclama, som foranstaltes læst inden vedkommende Retter, ere Al og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter Snedkermester Svend Peter Holm, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skifteretten i Aalborg, den 26de August 1830. Schmidt. Wølfferdt.
Berlingske Tidende, 1830-08-31
Ved Proclama, som foranstaltes læst inden vedkommende Retter, ere Alle B og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Muurer Hendrich, Frederich Blankes afdøde Hustrues Ane Sophie Jacobsens og efterlevende Mands fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skifteretten i Aalborg, den 26de August 1830. Schmidt. Wølfferdt. Breditorerne i Stervboet efter Karen Rasmusdatter, Huusmand I Peder Larsens afdøde Hustrue af Hyllinge Bye og Sogn, Øster flakkeberg Herred, Sorøe Amt, under det Kongelige Universitets=Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ringsted, den 29de August 1830. T. L. Grunet.
Berlingske Tidende, 1830-08-31
Ved Proclama, der læses saavel ved Hassing Refs Herreders Ret, som T ved Landsoverretten i Wiborg, ere Alle og Enhver, der maatte have Fordring paa Stervboet efter den i Holmgaardssmølle, Ydbye Sogn, Thisted, Amt, afgangne Møller og forhenværende Apotheker Jørgen Carl Ustvaldt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteforvalter i Stervboet; hvilket herved, overeensstemmende med Pl. 2den Juni 1819, kundgiøres til Efterretning for Vedkommende. Hassing Refs Herreders Contoir paa Teglgaarden, den 20de August 1830, Fischer.
Berlingske Tidende, 1830-08-31
Ved Proclama, som vil blive læst ved vedkommende Retter, er Enhver, 2 som maatte have Noget at fordre i Arvefæstehuusmand af Braabye, Christen Christensen og dennes afgangne Hustrue Sidse Henrichs datters Boe, indkaldet til, inden 12 Ugers Forløb, sub poena præclusi & perpetui silentii, for mig, som Skifteforvalter paa Sorøe Academies Vegne, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa dette Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 23de August 1830. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1830-08-31
ved Proclama, som deels er og deels vil blive læst ved vedkommende Retter, er Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Gaardfæster Johan Pedersen af Pedersborg og hans ligeledes ved Døden afgangne Hustrue Kirsten Christiansdatter, indkaldet til, inden 12 Ugers Forløb, sub poena præclusi & perpetui silentii, for mig, som Skifteforvalter paa Sorøe Academies Vegne, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav paa dette Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 23de August 1830. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1830-08-31
Creditorerne i efternævnte Stervboer under Aagaards Gods a) efter Huusmand Peder Christoffersen og Enke Karen Rasmusdatter af Giørløv; b) efter Huusmand Hans Larsen og Enke Ane Margrethe Christoffersdatter af Rye c) Pigen Ane Larsdatter af Bachendrup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som beskikket Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Aagaard pr. Slagelse, den 16de August 1830. Sønnesen.
Berlingske Tidende, 1830-08-31
ved Proclama af 12te Julii, der er læst ved Hiemtinget og den Konge 2 lige Landsoverret i Wiborg, ere Alle og Enhver, der maatte har nogen Fordring paa Dødsboet efter afgangne Guldsmed Jørgen Paul Harder og Hustrue Cecilia Kirstine Harder, fød Henneberg, heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet; hvilket, saavelsom og at Boets Debitore, ligeledes ere indvarslede til inden samme Tids Forløb at indbetale til en hvad de maatte være skyldige, bekiendtgiøres her endvidere. Skive, den 2den August 1830. Carl Ring, paa egne og øvrige Medarvingers Vegne¬
Berlingske Tidende, 1830-09-02
adenlandske Efterretninger. Paris, den 24de August. Grev Simon foredrog i Pairernes Kammer Commissionens Beretning angaaende det (i No. 193) anførte Brev fra Fyrst Polignac. Den foreslog følgende Beretning : "Jfølge den 29de Art. i det constitutionelle Charte autoriserer Pairernes Kammer Fyrsten, af Polignaes Fængsling, som er skeet i St. Lo. Hvad GrevPeyronnets Fængsling i Tours angaaer, da erklærer den ifølge den 78de Art. i Chartet (hvorved han har forbrudt en Pairs Garantie) at den derom ikke kan deliberere. Den overdrager til dets Præsident at sende denne Beslutning til Justitsministeren." Jndledningen siges, at disse Personer ere fængslede paa Grund af den offentligen kundbare beskyldning, som Ophavsmænd til Actstykker, der anledigede en Anklage, som i dette Øjeblik var foreslaaet i de Deputeredes Kammer. Hertugen af Fitzjames paastod, at der skulde sættes : at de vare grebne in flagranti, fordi de vilde være en Ulykke, dersom man gjorde et blot kundbart Rygte, til en tilstrækkelig Grund for Fængsling. Man indvendte ham, at Loven selv indeholder Udtrykket, hvilket her er saa meget vigtigere, da de ikke ere blevne grebne paa fersk Gjerning, men fængslede efterat Forbrydelsen var begaaet. Og saaledes blev hiin Beslutning antagen.
Berlingske Tidende, 1830-09-02
Le Courrier indeholder et Brev fra Napoleon Buonaparte, Ex kongen af Hollands, Ludvig Buonapartes, Søn, dat. Florenz, hvori han sender Redacteuren 60 Louisdor, Alt hvad han ejer i rede Penge, til de Dræbtes og Qvæstedes Familier. Brevet ender med disse Ord: "Jeg beklager, ikke at have kunnet udgyd mit Blod for en saa skjøn Sag, men mit Fædernelands Triumplindrer min Landsforviisnings Bitterhed. J National (som nu er et Ministerialblad) læses: Efterretningerne fra vor Armee i Algier ere sørgelige. En af vore Correspondenter melder os derfra den 31te Juli, "Almindelig Utilfredshed hersker i Hæren. Daglig vorde franske Soldater ihjelslagne eller forgiftede, uden at Overgeneralen statuerer et Exempel. Man siger lydeligen, at han bør stilles for en Krigsret. Beduinerne og Byens Jndvaanere vorde daglig frækkere; de fylde Patroner paa Gaden ved høi lys Dag. Adskillige ere grebne paa fersk Gjerning og dog skeer intet for at holde dem i Ave. Man forudseer en stor Blodsudgydelse. Vore Soldater længes efter at vende tilbage til Frankrige, og forbande Overgeneralen. I Hospitalerne ligge otte Tusinde syge Franskmænd, af hvilke mange døe hver Dag. Alt gaaer ubeskrivelig slet. Til at regjere Landet behøver man en ganske anden Mand end Krigsministeren General Bourmont. - Den ny Regjering følte, hvor vigtigt det var, hurtigen at drage Omsorg for vor Hærs mislige Stilling, i Afrika. Vi haabe, at General Clausel endnu kommer til rette Tid og finder der Marskalk Bourmont, som beskyldes for at have beriget sig paa sit Fædernelands Bekostning. General Clausels Stilling vil være meget vanskelig midt imellem en misfornøjet Armee og en fjendtlig indet Befolkning. Der fordres Talent og Charakteer i lige høi Grad til at overvinde disse Vanskeligheder, og betrygge Expeditionen en heldigere Fremtid."
Berlingske Tidende, 1830-09-02
Moniteuren af 23de August indeholder en Kongelig Forordning, der afskediger 22 Generallieutenanter og 59 Marschaur de Camp, for det meeste Adelige, hvis eneste Fortjeneste var deres Hengivenhed til Bourbonerne, blandt disse Baronerne Damas og Crossand (begge i Carl Xdes Følge.) Armand de Polignae (Fyrstens Broder; ligesaa og 2 andre af samme Navn. En anden Forordning udnævner en Commission til at undersøge Aarsagerne til den Arbeidsløshed og den deraf følgende Forlegenhed, som finder Sted, og foreslaae hensigtssvarende Midler til at raade Bod derpaa Hr. Odillon=Barrot, som i den nyeste Revolutionstid er kommen saa meget for Orde, er beskikket til Præsekt for Seinedepartementet.
Berlingske Tidende, 1830-09-02
Messager des Chambres indeholder følgende Artikel: "To Kjendsgierninger resultere øiensynligen af vor Revolution. Den første er: at den Modstand, som de, der understyttede den forrige Regjering, gjorde Folket, ikke tilfulde har kjønnet dettes Exaltation. Der er altsaa endnu et Overskud af Folke=Energie tilbage, som man bør give en bestemt Retning og Beskjeftigelse. Den anden er, at de, som understyttede den absolutistiske Tendents med deres hele Jndflydelse, dennegang ikke ere udvandrede. - Hvad den første af begge disse Kjendsgierninger angaaer, da erkjender vor ny Regjering det visselig for en af sine Hovedpligter, først og fremmest at tilveiebringe Orden, skaffe den arbeidende Folke klasse Beskjeftigelse og Midler dertil. Organisationen af et besoldet opløseligt Corps vil raade Bod paa mange af de Tappresgjeblikkelige Pengeforlegenhed, der have et retfærdigt Krav paa Bistand til at kunne erhverve sig Livets væsentligste Fornødendeder. Jstandsættelsen af den under en Revolution uundgaaelige Beskadigelse paa Huse og Møbler er nødvendig og vil skaffe Værkstederne Arbeide. Capitalisterne ville atter sætte deres Penge i Omløb, naar de see, at Fred og Orden ere gjenoprettede, saalænge maa Regjeringen komme til Hjelp. Fattes det paa Fonds, saa aabne man Subskriptioner; den almindelige Villie er i denne Henseende ypperlig. Arbeidsomhed fører til Orden, og til Oden trænge vi nu først og fremmest. - Det andet ovenomtalte Punkt, nemlig at den forrige Regjerings Tilhængere dennegang ikke have forladt Landet, gjør det politiske System, som vi forsvare, Ære. Men disse have ingenlunde forsaget deres Anskuelser; om de endikke nu kundgjøre dem i offentlige Blade, saa udbrede de dem dog mundtlig og paa offentlige Steder. Det er bekjendt. at her endnu findes hemmelige Jesuiter, der søge at opægge Haandværkerne. Politiet vil upaatvivleligen efterspore dette Samfunds Forgreninger. Faren kan nu ikke være stor, thi Pluraliteten af Hovedstadens Beboere er forstandig og velmenende. Paris er roeligt, men Gemytterne ere endnu ophidsede: Arbeidsomhed og Virksomhed ville dæmpe denne naturlige Exaltation. Fra Marseille berettes: at Præfecten der, Marqvis de Arband, i Begyndelsen af August Maaned, forbunden med nogle Ligesindede, havde fattet den Plan, at fornye de fordums blodige Venderscener, i Provence. Mordercomplotten fra 1815 og de bevæbnede Jesuiter-Seminarister skulde stemple paa et Rytterie. Regimentet Hohenlohe havde faaet 40,000 Patroner, for at skyde paa Folket; det skulde marschere til Aix, der forene sig med den Algierske Expeditionssarmees Reservecorps, indtage Toullon og bemægtige sig de fra Algier ankomne Millioner. Men - Nationalgaden forstyrrede hele Planen.
Berlingske Tidende, 1830-09-02
(Fortsættelse af det i No. 140 afbrudte Stykke.) Den ny Minister for det indenlandske Departement, Hr. Guizot, som Abbse Montesquion først pousserede, er en lærd Mand; om ligesaa stor Politiker, er tvivlsomt. Under den anden Restauration var han General-Justitssecretair og bidrog i denne Egenskab ikke lidet til at Constitutionssindede maatte forlade deres Sæde i Tribunalerne. Derefter blev han Director for Communalvæsenet, hvilket Embede han opgav i Aaret 1820, da det Richelieuske Ministerium blev dannet. Siden beskjeftigede han sig meget alvorligen med historiske Studier, men en vis Systemsyge sporedes altid som prædominerende hos ham. Som Politiker vil man ikke indrømme ham praktisk Kundskab i Henseende til Ting og Personer. Hans moralske Charakter rose Alle. - Ministeren for de geistlige Anliggender og den offentlige Underviisning, tillige Præsident for Statsraadet, Hertugen af Broglie, er en Mand af udmærkede Talenter, grundigt Studium og lyse Anskuelser. J Særdeleshed har han anvendt stor Flid paa at gjøre sig nøje bekjendt med den engelske Lovgivning; af den synes han eensidigen at have adopteret visse Ideer, hvis Anvendelighed i Frankrige vilde være høist vanskelig og kunde sætte Ministeriet i Forlegenhed. - Ministeren for Marinedepartementet, General Sebastiani, er en af de Liberale, der endnu have det gamle Aristocraties hele Holdning. Han er en af Napoleons Generaler, begyndte sin politiske Bane i Aaret 1819 og har stedse voteret med Doctrinairpartiet. Han aflagte Beretningen angaaende den bekjendte Departementslov; Hr. Guizot, hans Ven, redigerede Alt hvad han skrev. J alle vore offentlige Blade menes, at han aldeles Jntet forstaaer af det ham overdragne Søekrigsministerium. - Hr. Dupons(de i Eure), vor ny Justitsminister, har altid taget sit Sæde paa den yderste venstre Side i de Deputeredes Kammer. Han har Føje til at besvære sig over Bourbonerne, thi ved den rojalistiske Reaction Aaret 1815 blev han afsat fra sit Embede, som Præsident for det Kongelige Tribunal i Rouen. En mærkelig Omstændighed, der tillige beviser, at man ingen Hevngierrighed nærer i Henseende til det Forbigangne, er at Hr. Guizot, dengang Generalsecretair ved Justitsministeriet, og en af Hovedforfatterne til den Anordning, som skildte Hr. Dupont ved hans Embede, nu er hans Collega. Hr. Dupont nyder den venstre Sides hele Tillid. Man roser hans jevne Sæder og hans Oprigtighed; om hans Talenter har Publikum ingen høi Idee. (Sluttes i Morgen).