Københavns Adresseavis, 1766-09-30
Den Kiøbenhavnske Magistrats Jurisdiction var for et halv hundrede Aar siden meer indskrænket end den nu omstunder er, efterdi Christianshavn havde sin egen Øvrighed fra No. 1641 da den første Borgemester blev beskikket, indtil 1674. Ja Kiøbenhavns Øvrighed havde ikke alleneste ingen Jurisdiction over Christiansh., men endogsaa havde mistet et af Kiøbenhavns eget Qvarteer selv; thi Christian 4de forordnede 1640, at Jndbyggerne ved Slotspladsen og begge Børser skulde staae under Christianshavns Magistrat. Men No. 1655 blev paa en Herre=Dag fundet for godt og dømt at bemelte Stadens Qvarteer skulde svare under Kiøbenhavns Magistrat allene, saa at Christianshavns Borgemestere maatte ingen Sager deraf meer trække til deres Ret, alleneste Jndbyggerne af bemelte Qvarteer skulde, som før, holde Christianshavns Kirke for deres Sogne=Kirke. Endelig 1674 blev Christianshavns Magistrat aldeles afskaffet, og Christianshavn bekom tilfælles Øvrighed med Kiøbenhavn, der blev allene udi Christianshavn en Byefoged tilbage, som ogsaa var tilligemed Foged paa Amager; Men den samme blev ogsaa afskaffet 1685, saa at disse 2de Stæder udi alting bleve foreenede; og derved ophævedes alle Tvistigheder som vare mellem dem, hvortil det alt for store Naboeskab gav Anledning. Christianshavns Borgemestere have været efterfølgende, Jacob Dreier fra 1641 til 1646. Naman Hjort fra 1647. til 1650. Rasmus Rasmusen fra 1652 til 1655. Jens Sørensen fra 1653 til 1659. Johan Sørensen fra 1659 til 1662. Christian Sporman og Jver Casparsen fra 1662. til 1674. Af Raadmænd bleve beskikkede 4. Nu omstunder bestaaer Magistraten af en Ober=Præsident 3 Borgmestere og 8 Raadmænd, og undertiden beskikkes der herforuden en eller flere Vice=Borgemestere i Raadstuen, som nyde Raadmænds Løn, indtil de efter Ordenenen kand avancere til at blive virkelige Borgmestere, og imidlertid ere Raadmændenes Tal, som virkeligen nyde Løn, saa meget mindre; Saa beskikkes der og jevnligen en eller flere Raamænd over det complette Tal, hvilke ved forefaldende Dødsfald avancerer efter deres Anciennite og Orden til at nyde virkelig Raad mænds Løn. Magistratens ordentlige Samlinger holdes, alke Mandags, Onsdags og Torsdags Formiddage, om Mandagen tracteres de Sager, som angaaer Stadens Oeconomie, om Onsdagen Rettergangs=Sager, og om Torsdagen ageres Sager til Doms, og undertiden holdes extraordinaire Sam unger, til at bestride forefaldende Forretninger. Desuden er Magistraten anordnet til at holde Politie= og Commerce=Colegium hver Tirsdag og Fredag. Alle Sager som reyser sig imellem Borgerskabet, indstevnes a prima Instantia for Byetinget, hvorfra de apelleres til Raadstuen, og derfra lige til Høyeste=Ret. Nogle Sager, som angaaer Stadens Occonomie, stævnes directe for Raadstuen; og de Tvistigheder, som forefalde imellem Laugene, indgaaer med Oldermændenes og Biesiddernes Betænkning lige til Raadstuen. For Gields Sager, som ey overgaaer 10 Rdlr., er sat en egen Commissison, som holdes paa Raadstuen hver Torsdags Formiddag af en Raadmand og en Skriver. Magistratens Jndkomster hævedes fordum af Byens Grunde, som gjorde 62 Dalere, af Stadens Territoria Aarligen 572 Dalere, af Søerne iligemaade visse Penge, item af Jorde Gods i Roeskilde Amt, af den Oresundske Told nød de Aarligen 400 Rdlr. de uvisse Jndkomster bestod iblant andet derudi, at af hver Tønde Viin, som blev bragt ind udi Staden, gaves 1 Mkr. og af hver Tønde Øl 2 Skilling. Derforuden nød Magistraten 6te og 10de Penge af Fremmedes Midler, som døde i Khavn, item de Penge, som betales for at nyde Borgerskab &c. Magistratens Jndkomster bestaaer nu fornemmelig i Overskuddet af Accisen i Khavn, og af Bistrup Ladegaard med tilliggende Bønder-Gods; Jndkomsterne deeles 2 Gange om Aaret, nemlig St. Hans Dag og St. Thoma Dag i 14 lige Dele, hvoraf Præsidenten med de 3de virkelige Borgmestere tage de 6 Deie, og de 8te Raadmænd, hvoriblandt de Vice-Borgmestere, som have Friehid at nyde Raadmænds=Løn, de øvrige otte Deele, saa at en virkelig Borgemester nyder en 3de Deel meer end en Raadmand, det er en Rdlr. for hver Sletdaler, Raadmanden under. Ober=Præsidenten nyder herforuden a parte Løn af Kongen, som Ober Præsident; ellers har Magistraten og adskillige Herligheder, saasom tiende Penge af adskillige Midler, som udføres fra Staden ud af Riget, item Jus Vocandi til adskillige Geistlige og Verslige Embeder a. Hvad Rang og Værdighed Magistraten i Kiøbenhavn haver, sees af Rang=Forordningen.