JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
For den afdøde Konge er der anordnet 6 Maaneders Landesorg. Han skal intet Testament have efterladt sig. Hans Liig er den 12te de bleven aabnet i Nærværelse af Rigsherrerne, Statsraadet og Præsidenterne. Det Væsentligste, der har viist sig ved de indre Deles Undersøgelse, skal have været en Opløsning af en lille Deel af det Jndre af Hjernen, som kaldes fornix, hvilken Opløsning i Læge sproget benævnes emolitio alba. En betydelig Mængde Vand fandtes i Hjernekamrene og omkring Hjernen. Som Aarsag til, at Kongen aldrig vilde lade sig aarelade, fortælles nu, at hans Armee endnu skulle have baaret undslettelige Tegn fra de franske Soldaters Tatovering i Aaret 2: Republiquen eller Døden!" Balsammeringen er overdraget Prof. Mosander. Paa Kongens sidste Levedag havde han fra Morgenstunden været uden Bevidsthed; men nogle Minuter for han opgav Aanden, var Bevidstheden et Øieblik vendt tilbage, Kongen slog Øinene op og, idet han vendte Blikket imod sin ved Dødsleiet knælende Søn, udtalte han Ordet Oscar. Forresten havde han nogle Dage iforveien endnu troet paa sin Helbredelse; men da indtraadte Bedøvelsen, og han kunde ikke engang modtage den hellige Nadvere. Grev Brahe skal virkelig under Kongens hele Sygdom ikke have været af Klæderne: men tilbragt hver Nat i en Lænestol i Sygeværelseet. Alligevel commanderede han Dagen efter Kongens Død selv sit Regiment, Livgaden til Hest. Ogsaa den nuværende Enkedronning vaagede flere Nætter hos hendes afdøde Gemaal, indtil hun selv truedes med en Sygdom, som Følge af Anstrængelsen. (Som bekjendt var hun en Jomfru Clary, Datter af en Kjøbmand i Marseille, og kunde gjerne være bleven Keiserinde i Frankrig, da Napoleon Bonaparte, hvis Broder Joseph var gift med hendes Søster, friede til hende som Artilleri-General paa halv Sold. De to unge Folk elskede hinanden; men Clary lod sin Datter vide, at han havde nok af een Bonaparte i sin Familie, og den tilkommende Keiser maatte trække sig tilbage.)- Endnu som Kronprinds havde Kong Oscar indvilliget i, at der sendes en Agent til China, for i den svenske og norske Skibsfarts og Handels Jnteresse at indhente Underretning om dette Lands Handelsforhold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
De franske Damers Baldragt skal iaar være saa blottet, at det har vakt alle Bladenes Harme. Da man paa et Bal forleden hos den engelske Gesandt i denne Anledning spurgte den aandrige Skribent Merime, om han nogensinde for havde seet Mage, svarede han: Nei, ikke siden jeg blev vendt fra Brystet. Et skrækkeligt Ulykkestilfælde, der ogsaa har kostet to af Ministrene Livet, er den 28de Februar indtruffet ombord paa det af Capitain Stocktonførte Dampskib Princeton", paa en Lystfart, til hvilken Capitainen havde indbudet 3400 Herrer, og Damer, hvoriblandt selve Præsidenten, Hr. Ty ler, og hans Familie, Ministrene, de fremmede Gesandter og mange Senatorer og Deputerede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Efter en Salut af 21 Kanonskud ladedes den store Kanon, for at vise Damerne Virkningen af en Kugle paa 230 Pund paa Vandfladen. Efteraden uhyre Kugle i en Mængde Spring paa Vandet havde naaet sit Maal, begav man sig ned Kahytten til en Dejenner. Paa Tilbagereisen foreslog Capitainen, endnu engang at lade den store Kanon; en stor Mængde af de Jndbudne ilede oppaa Dækket og stillede sig i en Halvkreds omkring. Kanonen, for at see Forberedelserne. Lunten fattes til Brandrøret, som fængede; men i samme Øieblik sprang Kæmpekanonen med et frygtelig Knald, og paa Stedet dræbtes Statsministeren Upshur, Søministeren Gilmer, Chefen for Skibsbygningsbureauet, Commodore Kennon, Maren, Deputeret fra Maryland, og Gardner fra Nyvork. De styrtede Alle døde ned paa Dækket uden at give en Lyd fra sig. Capitain Stockton, der ligeledes kastedes paa Dækket, reiste sig blodig med forbrændte Haar og af Krudtet sværtet Ansigt, og udraabte, da han saae Ligene, fortvivlet: "Min Gud, hvorfor er ikke ogsaa jeg død. Ti Mand af Skibsmandskabet vare ligeledes haardt saarede. Præsident Tyler, der havde staaet ved Siden af Upshuur, havde et Øieblik forud fjernet sig med Krigsministeren Wilkins af Kredsen. Præsidentens couleurte Tjener blev saa haardt saaret, at han døde kort efter. Senator Woodburys Datter stod saa nær, at hun blev oversprøitet af de Dræbtes Blod. Gilmers Gemalinde var paa Dækket, da Ulykken skeete, men Upshurs Datter var med en Mængde andre Damer i Kahytten, hvor mange af Gjæsterne sad og drak og sang, og da Explosionen netop skeete i det Øieblik, da man i Omqvædet gjentog Ordet Washington", gar man i det Samme tre jublende Hurraraab, der afgav en frygtelig Contrast til den rædsomme Stilhed, der efter Explosionen indtraadte paa Dækket. Ulykken skeete Kl. 3 om Eftermiddagen, og i Washington er Sorgen dyb og almindelig. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Dersom Generalpostdirectionen lod afholde Licitation over Befordringen af de mange Rideposte, som gaae igjennem Lolland, vilde den vistnok derved imødekomme Fleres Ønske, ligesom der vel ogsaa kan tænkes rimeligt, at Befordringen blev billigere end den nu er.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands Falsters Stiftstidende. modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet, 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Løverdagen den 6te April Kl. 8 Aften afholdes ordinair Generalforsamling i Klubben Harmonien." Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Skipper Stylsvig afgaaer til Kjøbenhavn saasnart Jsen tillader det og medtager Fragtgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
En confirmeret Dreng kan, enten strax eller til Paaske, blive antaget i Lære hos Sadelmager Loue i Stubbekjøbing. De Breve til Søllestedgaard bedes i Fremtiden, adresserede pr. Mariboe & Stokkemarke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Faxøe Steenkald kan faaes fra vor Ovn Mandagen den 1ste April. Nykjøbing den 30te Marts 1844. R. Sidenius. H. BønnelycheAuction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Det Stervboet efter afdøde afskediget Toldbetjent Ol Larsen tilhørende og i Roegaden her i Byen under Matr. No 95 Ltr. b. beliggende Huus, bortsælges ved trende offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 1ste, Tirsdagen den 9de og Mandagen den 15de April d. A. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 24de Marts 1811. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen afdøde Tømmermester Rasmus From indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nysted Kjøbstads Skifteret den 23de Marts 1844. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Proclama. Ved Proclama af 12te dennes, der er læst ved Underretten, og snarest muligt vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Toldbetjent Ole Larsen og forhen afdøde Hustrue Ane Larsen her i Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel til at melde sig og legitimere deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov Kjøbstads Skifteret den 24de Marts 1844. Fasting. Hammerich, Jens Schwensen, Hans Kongelige Majestæts virkelige Cancelliraad, Byfoged og Byskriver i Nysted samt Birkedommer og Birkeskriver paa Grevskabet Christiansholm, Gjør vickerligt: at efter Begjæring af Procurator Tidemand i Nykjøbing som befalet Sagfører for Ane Hans datter i Freilev, der under 14de Juni f. A. er meddeelt beneficium paupertatis til Skilsmissedoms Erhvervelse over hendes for flere Aar siden bortreiste Mand, Jndsidder Hans Nielsen med Tilnavn Erreboe, indstævnes herved i Henhold til Forordningen af 29de Mai 1750 og 11te September 1839, bemeldte Jndsidder Hans Nielsen med Tilnavn Erreboe, sidst boende i Freilev By, Kjettinge Sogn i Lolland, tilat møde under Grevskabet Christiansholms Birkeret, som holdes paa Raadstuen i Nysted Onsdagen den 14de August førstkommende Formiddag Kl. 10 slet, for der og da at see Documenter i Retten fremlagte, at paahøre stævnte og ustævnte Vidners edelige Forklaring betræffende Jndstævntes Bortreise, og hvad videre dermed staaer i Forbindelse, derefter Sigtelse og Saggivelse at modtage, Paastand at anhøre samt Dom at lide til aldeles Ophævelse af det mellem ham og Citantinden indgaaede Ægteskab, Erstatning af Sagsomkostninger m.v., alt efter den inden Retten nærmere fremsættende Demonstration og Paastand. Til Vidner indstævnes under Lovens Fals maals Straf til ovennævnte Tid og Sted at møde, Huusmændene Lars Pedersen og Peder Pedersen i Freilev samt Jndsidder Christen Hansen i Kjettinge, for i foranførte Anledning edeligt Vidnesbyrd at afgive, og endeligen indstævnes Hr. Procurator Dahlstrøm af Nykjøbing til Møde samme Tid og Sted, for som den Bortreistes beskikkede Defenfor at lagttage hans Tarv. Forelæggelse eller Landag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Under min Haand og Embedssegl. Grevskabet Christiansholms Birks Contoir, Nysted den 22de Marts 1844. Schwensen. (L. S.) Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Lollands Falsters Stift, Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 39. Mandagen den 1 April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Ved den over Thorvaldsens Lig i Tirsdags foretagne Obduction fandtes Følgende: Hjernen var i det Hele taget sund; Hjertet noget forstørret, og Klapperne fra Hjertet til den store Pulsaare (Aorta, fortyndede og paa flere Steder gjennembrudte. Hjertets Hovedpulsaare (Arteria coronaria) paa enkelte Steder forbenet, og en sygelig (atheromatøs) Masse udtraadt i dens Hulhed. Den store Pulsaare (Aorta) paa flere Steder forbenet og dens indvendige Hinde hist og her gjennembrudt af de afsatte Beenlameller. Den nederste Deel af høire Lunge forandret til en blød, miltlignende Masse Mellem den tilsvarende (nederste, yderste) Deel af samme Lunges Lungesæk og den nedenunder værende Deel af Mellemgulvet fandtes en lukket Sæl af en lille Haands Størrelse, indeholdende endeel halvindtørret og af Forbeninger omgiven purulent Masse. Underlivets Organer vare i det Hele taget funde. En rigelig Fedtafsætning beklædte de fleste indvendige Organer, navnligen ogsaa Hjertet og Hjerteposen. Fontanellerne paa Benene saaes tørre, Saaret paa høire Skinnebeen omgivet at forhærdet Cellevæv. Døden fynes altsaa at være udgaaet fra Brystet, navnligen fra Hjertet, hvis organiske Sygdomme ofte medføre en, som i dette Tilfælde, pludselig Standsning af Livet. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Børsenhalle har efter Cöllnsche Zeitung" meddeelt følgende fabelagtige Fortælling om en nordamerikansk Krigsflaade, som er bestemt her til Sundet i Anledning af Øresundstolden: "De nordamerikanske forenede Staters Regjering havde besluttet, da Danmark tøvede med godvilligen at give efter for deres Forlangende i Sundfold=Anliggendet, at bruge Magt, og at tiltvinge sig fri Fart gjennem Sundet for de næste Handelskibe, der skulde bringe amerikanske Varer til Østersøen, ved at lade dem ledsage af Krigskibe. Ja, der tilføies endogsaa nærmere af Privatbreve fra Washington af 12te Februar: Af de under Ladning liggende Skibe ere 2 bestemte til Stettin, 5 til Petersborg og 1 til Stockholm; som ledsagende Krigskibe nævner man: Linieskibet Pennsylvania paa 120 Kanoner, Fregatten Raritan paa 60, Fregatten Princeton paa 50, Briggen Trurton paa 16 og Porpoise paa 12 Kanoner, altsaa 5 Fartøier med 258 Stykker Skyts, Overbefalingen skal Commodore Stewart faae. Frygten for videre Jndvikling, der let kunde indtræde, hvis England i den Henseende antog sig Danmark, synes just ikke at være ret stor fra de forenede Staters Side. Men hvordan det end forholder sig, omsider vil der skee Noget, for at bringe Spørgsmaalet paa det Rene."(Corresp.) Kjøbenhavn den 30te Marts. Det har idag været en Sørgefest for Danmark, det har strinlagt sin første Søn, sin største Kunstner. Men ligesom hans Liv var stort og rigt, og omgav hans Fædreland med udødelig Glorie, saaledes var ogsaa hans Død ophøiet og betydningsfuld. Det var ikke Menneskenaturens smertefulde Kamp for Opløsning, det var den frigjorte Genius, der stille og smertefri afførte sig sit jordiske Klædebon. En saadan Genius kan ikke gaae under, lad saa Philosopherne nok saa skarpsindig deducere, at Jndividet har ingen Udødelighed, kun Slægten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Om selve Thorvaldsens Ligfærd havde vi følgende Beretning at meddele: Kl. 12 1/2, efterat Kronprindsen var kommen, opraabtes af en af Marschallerne Communalbestyrelsen, Geistligheden, Høiesteret, og de kgl. Collegier, som traadte ind i Antik-Salen, som var drapperet med Sort, og oplyst med flere Candalabrer, der vare placerede mellem Thorvaldsens Arbeider, af hvilke hans Jason stod i Enden af Salen. J Midten af samme stod Thorvaldsens Kiste, og man saae for sidste Gang de Træk, som snart skulde dækkes for stedse. En Sang blev afsungen af unge Kunstnere, hvorefter Prof. Clausen holdt en Tale. Liget blev derefter baaret ned i Gaarden paa Charlottenborg og Følget ordnedes corporationsviis efter Opraab af en af Sørgemarschallerne. Da man i Gaarden havde forsamlet sig omkring Kisten, udførte det italienske Operaselskab fra hans Atelier et Levvel med Accompagnement af Blæseinstrumenter. Kisten blev derefter ført ud af Academiets Gaard paa Kongens Nytorv, hvor det nedsattes, medens endeel unge Kunstnere fra Altanen paa Charlottenborg, bragte ham en Afskedssang. Processionen, hvori saaes Kronprindsen og de andre Prindser af det kgl. Huus, det diplomatiske Corps, og Repræsentanter fra Regjeringscollegierne, Domstolene, begge militaire Etater, kort fra alle Stænder, gik nedad Østergade til Frue Kirke, og paa begge Sider af Gaderne stode Laugene opstillede med deres Faner og fire Musikcorps, et paa Kongens Nytorv, et paa Østergade, et paa Høibroplads og et ved Helliggeistes Kirke. Da Liget blev baaret ind i Krue Kirke, som var særdeeles smukt decoreret, og drapperet med sort Klæde, saaledes at Christusfiguren samt de 12 Apostle stode i kulsort Grund og belyst med Kroner og Candelabrer, og dækket saaledes at Dagslyset ikke kunde trænge ind, hørtes fra Orgelet et kraftigt Præludium, ledsaget af flere Basuner. Kisten blev hensat i den midterste Gang mellem fire Candelabrer, og ved ethvert Hjøre af Kisten stod en Sørgemarschal, paa Kistens høire Side indtoge D. Maj. Kongen og Dronningen Plads paa to til dem der hensatte Stole, Det talrige Følge samledes rundt om i Kirken, hvis Gulv derved ganske fyldtes, og kun i Pulpiturerne vare Tilskuere. En af Oehlenschläger forfattet, og af Capelmester Glaser componeret Cantate blev smukt udført af det kongelige Theaters Personale og Capellets Medlemmer. Derefter fremtraadte Stiftsprovst Tryde, som i en smuk Tale skildrede den Hensovedes elskelige Personlighed, og ved at henvise til de geniale Værker, der fandtes, hvor man kastede et Øie hen i Kirken, erindrede om, hvad man havde tabt i ham, men at han tillige i sine Virken stedse vilde leve blandt os. Stiftsprovsten kastede dernæst Jord paa Liget, hvorefter Sangforeningens Medlemmer udførte en af Andersen forfattet Sang, der var sat i Musik af Hartmann. Under et gjentaget Præludium forlod Følget Kirken, hvormed Høitideligheden endtes. Det hele Følge anslaaes at have udgjort 8000 Mennesker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Kjøbenhavns Børscours den 29de Marts 1844. Hamborg 2 Maaneder. – a vista 198 1/2. - Species 200. - pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 101 a 101 1/2 Rbd. - Nationalbank=Actier 122 a 122 1/2 Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Torvepriser den 30de Mars 1844. - Rug, 3 Rbd. 56 s. a 4 Rbd.; Hvede, 4 Rbd. 76 s. a 6 Rbd. 40 s.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 76 s. a 4 Rbd.; dito 6-radet, 3 Rbd. 28 s. a 3 Rbd. 72 s.; Havre, 2 Rbd. 40 s. a 2 Rbd. 84, s.; Ærter 4 Rbd. 40 s. a 5 Rbd. 48 s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 24 s. a 2 Rbd. 48 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 76 s. a 2 Rbd. 16 s.; Smør, Pd., 22 s. a 25 s.; Æg, Snesen, 22 s. a 25 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 13 Rbd. 48, s. a 18 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Udenlandske Efterretninger. Spanien. J Valencia blev den 8de Marts opdaget en Sammensværgelse, der havde sine Forgreninger i alle Corps af Garnisonen; man vilde fange Dronning Christine, falde Roncali i Ryggen og undsætte Alicante. Alicantes Overgivelse gav Anledning til Complottets Opdagelse og mange Jndivider bleve arresterede. – Dronning Christine er den 12te Marts om Eftermiddagen Kl. 4 landet ved Greo. 200,000 Mennesker opfyldte Veien til Valencia, hvor Dronningen først ankom om Aftenen Kl. 7. Modtagelsen var overordentlig. Dronningen lader ikke til længe at ville opholde sig i Spanien, da hun ikke har solgt nogen af sine faste Eiendomme i Paris. – Efterretninger af 12te Marts meddele de nærmere Omstændigheder ved Jnsurgent høvdingen Bonets Arrestation, forfulgt af Cavalleri=Detaschementer havde han skjult sig i en Klippehule; i Landsbyer havde man ringet med Stormklokken og Alt belavede sig til at forfølge Flygtningen. En Bonde opdagede ham og opfordrede ham til at overgive sig, men hans Svar var et Pistolskud og hans Ledsager anfaldt Bonden med Sablen, da i det Samme en Cavalleri=Afdeling, som var bleven gjort opmærksom ved Skuddet, kom til og tog Bonet fangen. Man fandt for 17,000 Daler Guld hos ham, som General Roncaliskjænkede Bonden, der dog ikke vilde modtage dem. Bonet har aabenbaret Ting af Vigtighed, der vil compromittere flere Personer i Madrid; han tilbød at afgive Forklaringer, naar man vilde skjænke ham Livet, men herpaa vilde Roncali ikke indlade sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Rusland. Af Breve fra Petersborg er man i de høiere Kredse meget indigneret over Englænderne, der have gjort adskillige Forsøg paa at forsyne de scherkessiske Bjergfolk med Skydematerialier og Vaaben. Misfornøielsen herover giver sig endog Luft i russiske Embedsberetninger. Man lader sig forstaae med, at det slet ikke er nogen uegennyttig Deeltagelse, men især Frygt for at deres Handel skal formindskes i Central-Asien, der bevæger Englænderne til at understøtte Bjergstammerne. De have saaledes nylig, trods den strenge Blokade, sendt dem Forraad, hvilket kun er den engelske Sømands Dristighed og Snildhed muligt. - Den strenge Forholdsregel angaaende de polske Emigranter er og ikke ophævet dog væsenlig modificeret, idet deres Afreise er udsat til ubestemt Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Storbritannien. J Underhusets Møde den 21de Marts overrakte Hr. Wyse en af 821,334 Personer, alle Medlemmer af Repealassociationen, undertegnet Petition, hvori der bades om en Undersøgelse af de fornylig stedfundne Statsforfølgelser i Jrland imod O'Connell og de øvrige Anklagede. Bønskriftet var af en uhyre Størrelse og indbares af 6 Parlamentsmedlemmer, hvoriblandt O'Connell selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Gudstjeneste. Skjertorsdag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1. - Paa Langfredag bliver Altergang; Skriftemaalet begynder Kl. 9 1/2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende. modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten i Stiftet, 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Breve til Søllestedgaard bedes i Fremtiden, adresserede pr. Mariboe & Stokkemarke."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Den til Langfredag berammede Skiveskydning, udsættes til anden Paaskedag den 8de April Kl. 1. Flintinge den 1ste April 1844. Jørgen Suhr, Sognefoged. Lollands Sparekasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
At Dhrr. Postmester Møller i Mariebo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, og Kammerraad Suhr i Rødbye. velvilligst have paataget sig uden anden Godtgjørelse end det havte Porto=Udlæg, der, fordeelt paa flere, for den Enkelte ikkun vil blive en Ubetydelighed, at modtage Capitaler til Jndsættelse og Forrentning i den for Lolland i Nakskov oprettede Sparekasse, samt, paa Forlangende, atter at foranstalte Capitaler med opsamlede Renter opsagte og udbetalte til vedkommende Jnteressenter, bringes herved til offentlig Kundskab for dem, som maatte finde det beqvemmest paa denne Maade at afbenytte den her i Byen værende Sparekasse. Nakskov den 1ste Januar 1844. Fasting. N. Møller. L. Theisen, KiskySchou. Wilhielm. P. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Enhver, som i Nykjøbing Bye og dens Omegn, ønsker at forsikkre sine Meubler og Effecter eller Varer imod Tab ved Jldsvaade, kan desangaaende henvende sig til undertegnede Compagnies Commissionair, Hr. Procurator Tidemand i Nykjøbing, som der modtager Angivelser og udstæder Policer. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie for Varer og Effecter, den 26de Marts 1844. Engelhart. L. N. Hvidt. Lassen. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjo Hr. Agent L. J. Benzon i Stubbekjøbing. bing paa Falster. H. Dorph i SaxkjøS. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov. J. N. Lunddahl i –J. Gottschalck i Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i -J. E. Hald i Præste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Nysted. H. P. Ditzel i Vor H. B. Pöhler i Rødby. dingborg. At Dampskibet Harlequin paa dets N. første Reiser til Rostock ikke anløber Guldborg Fjord, bekjendtgjøres herved. R. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Saafremt ingen Forandring i Dampskibet Königinn Caroline Amalies Afgang fra Flensborg den 7de April foregaaer, vil Dagvognen fra Nykiøbing til Gaabense indtil videre afgaae: fra Nykjøbing hver Mandag Morgen Kl. 6 og Onsdag Morgen Kl. 7, første Gang Mandagen den 8de April førstkommende, samt atter retournere fra Gaabense saasnart Dampskibs passagererne ere komne iland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Jndskrivningen skeer som sædvanlig paa de respective Befordringscontoirer i Gaabense og Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Nykjøbings Befordringscontoir den 31te Marts Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
J Thierry's Bog 5 Papirhandel modtages Bestillinger paa alle saavel fremmede som danske Bøger, Tidsskrifter og Blade, der expederes paa det hurtigste til de respective inden- og udenlandske Bogladepriser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Oplag haves af flere Sorter gode inden og udenlandske Skriv- og Postpapirer, Tegnepapirer, Blomster papir, Brodeerpapiir, Silkepapir, fine hvide og couleurt Glands-Hattepap, couleurte Glandspapirer, Nodepapir Staalpenne, præparerede Penne, Blyants= Rødkridts penne, Sortkridt, Farvelader, Blæk, med flere Skrive og Tegnematerialier, endvidere, musicalske Jnstrumenter, Violiner, Clarinetter, Fløiter og Strænge, hvilket Alt sælges til de billigste Priser. Psalmebøger. i elegante og simplere Bind til billige Priser faaes Thierry's Boghandel. Tapeter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-01
Fra L. Franckel's Kongelige Hof=Tapetfabrik i Kjøbenhavn har jeg modtaget Prøvekort for Aaret 1844 der indeholde flere 100 af de nyeste og smagfuldest Mønstre, hvorefter Bestillinger modtages til Fabrikkens Priser. Det Bestilte leveres paa 8 a 10 Dage.