JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1806-06-01
Dito Dato. No. 101. Vivet. - Vei Rodemester Ole Svendsen Kogstad, Rottbøll. - Ole Giestie. contra Ved Stevning til Høiesteret havde Citanten paaanket enten til at kiendes uefterrettelig at være, og Sagen at vorde afviist, eller og til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring den forhen i denne Sag ergangne Aggershuus Stifts Overrets Dom, afsagt den 10 Juni 1805, hvilken Sag betræffer, at Citanten, som Rodemester ved Ved Arbeidet, havde slaget Jndstevnte for formeentlig Opsætsighed. Derom var ved bemeldte Dom kiendt for Ret Appellanten Rodemester Ole Kogstad bør bøde 3de 6 Lod, Sølv, og bør de af ham imod Ole Giestie brugte fornærmelige Udtrykke være døde og magtesløse, og ei komme denne til Fornærmelse paa gode Navn og Rygte i nogen Maade. J Henseende de idømte Omkostninger bør Underrettens Dom ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Stifts=Overretten ophæves. Derimod er ved den af Sorenskriveren Cancelliesecretair Johan Koren under 13 Juli 1804 givne Dom saaledes dømt: Ole Kogstad bør, for at have puffet eller stødt Ole Giestie, bøde 3de 6 Lod Sølv eller 9 Rdlr.; Rdlr.; ligesaa for at have slaget ham under Øret, 9 Rdlr., tilsammen 18 Rdlr., hvoraf Citanten Ole Gie stie tilkommer den 3die Part med 6 Rdlr., og bør de af Ole Kogstad mod Citanten brugte fornærmelige Udtryk være døde og maatesløse, og ei komme denne til Fornærmelse paa gode Navn og Rygte i nogen Maade. Udi denne Sags Omkostninger betaler Ole Kogstad til Ole Giestie 10 Rdlr., der alt udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Execution. Dom: Denne Sag afvises. J Salarium til Justitsraad Rottbøll for Høiesteret betaler Citanten 20 Rdlr. og til Justitscassen 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1806-06-01
Tirsdagen den 10 Junii. No. 102. Schønheder. - Enken Jnger Olsdatter afg. Christen Larsen Weens Efterleverske med Laugværge Procurator Eilert Kol Klingberg. - contra- Afskediget Jendrik Erich v. Habsal. derup.
Berlingske Tidende, 1806-06-01
Ved Stevning til Høiesteret har Citanten paaanket til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring den forhen i denne Sag passerede Aggershuus Stifts Overrets Dom, afsagt den 11 Februar 1805, hvilken Sag betræffer den Citantinden og hendes og afdøde Mand Christen Larsen Weens Descendentere til Gaarden Ween tilkommende fri Kornformaling ved Gaarden Store Fin stads Qværnebrug, m.v. Derom var ved fornævnte Dom kiendt for Ret: Underrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Stifts=Overretten ophæves.
Berlingske Tidende, 1806-06-01
Ved fornævnte Underrets Dom, afsagt af Sorenskriver Hans Lemmich Juell den 1 Juni 1804, var saaledes dømt: Fendrik Habsal bør for Enken Jnger WeensSøgsmaal i denne Sag fri at være, og Sagens Omkostninger ophæves. Procurator Kolderups paastaaede Salarium billiges ham betalt med 30 Rdlr. Dom: Naar Jndstevnte, inden 8 Uger efter denne Høiesterets Doms lovlige Forkyndelse og foregaaende Jndstevning, inden sit Værneting med sin Eed bekræfter: at det ikke er ham bekiendt, at Skiødet af 7 April 1758 indeholdt den Betingelse om fri Maling, som findes i det under 14 December 1823 fremlagde Udkast, bør han for Citantindens Tiltale i denne Sag fri at være; men trøster han sig ei til denne Eet at aflægge, bør Citantinden, samt hendes og afgangne Mands Christen Larsens Descendenter, saalænge nogen af dem beboer Gaarden Ween, være berettigede til fri Maling, til Fornødenhed for bemeldte Gaard, ved Store FinstadsQværnebrug, og Jndstevnte bør erstatte hende det Tab, som er hende tilføiet ved Malingens Afsavn, efter uvillige Mænds Sigende. Processens Omkostninger for alle Retter ophæres. Til Justitscassen betaler hver af Parterne 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1806-06-01
Onsdagen den 11 Junii. No. 104. Schønheder. - Byefoged Mathias Hagerup Stabel, Mødte. - samt Den i Sagen for Høiesteret befalede Actor Justitsraad og Høiesterets=Advocat Peter Boll. Wivet, contra contra Klingberg. - Tiltalte Ephram Ahrenzen.
Berlingske Tidende, 1806-06-01
Ved udtagen Stevning til Høiesteret har Citanten for sit Vedkommende paaanket den forhen i denne Sag passerede Kongsberg Over=Berg Amtsrets Dom, afsagt den 25 Juni 1805, til aldeles Underkiendelse og Tilsidesættelse, hvilken Sag angik fornævnte Ephram Ahrent zens begaaede Løsgiængerie.
Berlingske Tidende, 1806-06-01
Ved den af Citanten givne Dom i denne Sag af 26 October 1804 var saaledes dømt: Ephraim Arenzen bor for kontinueret Løsgiængerie, og for ei at have holdt sig Dommen af 14 Februar 1804 i senere ham givne Paalæg efterrettelig, strax indbringes til Christiania Stifts Tugthuus, og der saa længe arbeide, indtil han ved antagelig Borgen forskaffer Bergstaden Kongsberg Sikker, hed for, at, om han vender tilbage, han ikke her skal lade sig finde i Drukkenskab, og at han under sit Ophold her hverken direct eller inddireet skal vise Overhørighed eller Paatrængenhed imod Over=Berghauptmanden enten eller uden om hans Huus. De af Ephraim Arentzens Arrest og Jndbringelse til Tugthuset flydende Omkostninger bør han, under Tid og Adfærd efter Loven, udrede, om han noget er eiende. Dom: Over=Bergamtets Dom frafaldes, og bør ikke komme Byefoged Stabel, eller Actor og Defensor for Overretten til Fornærmelse eller Penges Udgivt i nogen Maade; hvorimod Ephraim Arenzen bør hensættes til Arbeide i Christiani Tugthuus i 8 Maaneder, samt være Bergstaden Kongsberg forviist, under Straf af at hensættes paa nyt til Tugthuusarbeide i et Aar, dersom han drister sig til at indfinde sig i bemeldte Bergstad; hvilken Straf siden bør fordobles, saa ofte han maatte igientage saadan Overhørighed. Endeligen betaler han de af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1806-06-01
Dito Dato. No. 219.
Berlingske Tidende, 1806-06-01
Mødte. - Høiesterets Advocat Haagen som befalt Actor, contra Klingberg. - Elisabeth Cathrine, Skoemager Hans Bohnsens Hustrue i Odense.
Berlingske Tidende, 1806-06-01
Ved Stevning til Høiesteret har Actor indanket til Confirmation og Skiærpelse den forhen i denne Sag ergangne Lands Høieste Rets paadømte Sager for Juni Maaned 1806. Lands Over samt Hof= og Stadsrets Dom, afsagt den 21 April sidstleden, under hvilken Sag Jndstevnte er tiltalt for Tyvs Hælerie. Derom er ved bemeldte Dom kiendt for Ret: Tiltalte Elisabeth Cathrine Skoemager Hans Bohnsens, Hustrue bør hensættes til Arbeide i Odense Tugthuus i 2 Maaneder, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Herimod var ved den af Byefogden Cancellieraad Lindved givne Dom af 18 Februar samme Aar saaledes dømt : at Hans Bohnsens Hustrue Elisabeth Cathrine bør, for sit udviste urigtige Forhold, bøde til Odense Byes Fattigasse 5 Rdlr., hvilke hun, i Mangel af Betaling, bør afsone, ved at hensættes paa Vand og Brød i Odense Raadhuus Arrest saa mange Dage, som vedkommende Øvrighed nærmere maatte bestemme. Dom : Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1806-06-01
Torsdagen den 12 Junii. Nr. 222. Mødte. - Dito som befalet Actor, contra Dreier. - Jonas Johnsen og Setilia Johnsdatter Ved Stevning til Høiesteret har Actor paaanket til Confirmation og Skiærpelse den forhen i denne Sag passerede Jslands Lands Overrets Dom, afsagt den 18 December 1805, i hvilken Sag de Jndstevnte ere tiltalte, den første for begaaet Faaretyverie, og den sidste for formeentlig Medviderie derudi. Derom er ved bemeldte Dom kiendt for Ret Den ved Sysselmanden i Strande Syssel John Johnsen, paa Arnæs den 16 September næstafvigte ergangne Herreds Dom over Jonas Johnsen og Sehilia Johnsdatter, bør ved Magt at stande, dog saaledes, at SetziliaJohnsdatter, som Medvider i Tyveriet med hendes Mand, dømmes alene til et Aars Arbeide i det Jslandske Tugthuus. Alle af denne Sags Action mod de Paagieldende hidtil flydende lovlige Omkostninger bør betales af de Skyldiges Boe, for saavidt det tilstrækker, ellers af Justitscassen, til Actor i Sagen for Lands Overretten 5 Rdlr., og til Defensor i samme 4 Rdlr. For den i Dommen paabudne Attestation, i Følge Forordningen af 3 Juni 1796 935 om Sagens vedbørlige Drivt bør Herredsdommeren bøde 20 Rdlr. til de Fattige i Ar næs Rep.
Berlingske Tidende, 1806-06-01
Ved den af Underdommeren Sysselmand John Johnsen og Meddomsmænd den 16 September samme Aar givne Dom er saaledes dømt: at oftbemeldte Egte folk Jonas Johnsen og Setzilia Johnsdatter, han som Ophavsmand til fornævnte Tyverie, og hun, der, som Deeltager i samme og Medvider har været behielpelig til denne Misgierning, bør, i Følge Plakaten af 24 Marts 1786, konfereret med det danske Cancellies Resolution af 24 September 1803, uden al Skaansel pidskes til Kagen og derefter borsendes, Jonas for at arbeide i Jern i Kiøbenhavns Fæstning, men Setilie Johnsdatter i Tugthuset paa Christianshavn, begge deres Livstid. De bortstiaalne Faar betales med andre ligesaa gode af Boet. Dom: Cicilia Jonsdatter bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være; dog saaledes: at hun, for sit Vedkommende, betaler de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. J det øvrige bør Lands Overrettens Dom ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1806-06-01
Dito Dato. No. 228. Mødte. Dreier. - Dito som befalet Actor, Poul Christian Smidt. contra Ved Stevning til Høiesteret har Actor paanket til Confirmatlor og Skiærpelse den tilforn i denne Sag passerede Kiøbenhavns Politierets Dom, afsagt den 24 Maj sidstleden, under hvilken Sag Jndstevnte er tiltalt for Løsgiængerie, Drukkenskab og uordentlig Vandel. Derom er ved bemeldte Dom kiendt for Ret: Arrestanten Poul Christian Smidt bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i fire Maaneder, samt betale Underholdnings= og Varetærts Omkostninger. Dom: Politierettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1806-06-01
Trykkeil. J forrige Blad af Høiesterets paadømte Sager for Ma og Juni Maaneder; er i Sagen No. 205 i Høiesterets Dom indløbet følgende Trykkeil: Endelig bør Justitsraad Jørgensen, læs: Endelig bør Justitiarius Lautrup og Justitsraa Jørgensen, som i Land Overrettens Hiemvusnings Dom af 2 September 1805 have været enige, bøde formedelst det derved forvoldte ulovlige Ophold, hver for sig 28 Rdlr. til Wiborg Byes Fattigvæsen.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Skrivelse fra Constantinopel, den 25de April. Beyerne i Egypten have bemestret sig Cairo, indsluttet Gouverneuren Mehemed Seis Ali, Arnanternes fordums Chef, der egennægtig havde opsvinget sig paa sin Post, i Citadellet, og ved en Proclamation afsat ham fra sin Værdighed. Beyerne have ved en Coureer, der ankom hertil i Forgaars, tilmeldt Storherren denne Begivenhed, med den Erklæring, at dersom Porten vilde stadfæste deres gamle Rettigheder, vilde de ikke unddrage sig hans Overherredømme, men betale den forrige Tribut igien. J dette Tilfælde foreslogede, at Porten vilde udnævne en ny Gouverneur i Egypten enten Hourschid Pachaeller Mehemed Pacha, som begge allerede have beklædt denne Post, til hvemde da under anførte Betingelser vilde overgive Commanden, i Cairo. I Gaar blev et Divan holdt om denne Gienstand, men man har ikke erfaret, hvad Porten har besluttet. Pachaen af Besnien, som man sagde at være faldet i et Slag mod Servierne, er død en naturlig Død. Bosnierne vedblive, at give Beviser paa deres Troskab og Tapperhed, ved at udrydde Rebellerne, som deels have forskandset sig i et Kloster ved Novipazar, deels deelt sig i enkelte Hobe og skiult sig i Skovene. De have nylig sendt endeel Hoveder hertil, som ere blevne opstillede ved Serailets Port.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Skrivelse fra Madrid den 28de April. Under Prinds=Regenten af Portugals Ophold ved Grændserne sendte Indbyggerne i Staden Olivenza, der ved sidste Fred blev afstaaet til Spanien, en Deputation til ham, for at tilkiendegive ham deres Bedrøvelse over denne Afstaaelse og deres Ønske, igien at komme under hans Herredømme. Prindsen modtog Deputationen meget venskabelig. Dette Skridt dadles meget her. Fredsførsten har endog lydelig yttret sin Misfornøielse i den portugisiske Gesandts Nærværelse. Man forsikkrer, at Medlemmerne af Deputationen skulle underkastes Rettens Tiltale. Don F. Giller bleven udnævnt til Sørminister og Statssecretair. Den D. de Gran allang og Viccadmiral Alava ere udnævnte til Statsraader med Gaae. Den sidste er endnu meget upasselig af de Saar, han fik i Slaget ved Trafalger.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Den franske Fregat la Comete, der hørte til Contreadmiral Lesseignes Escadre og udkom af Slaget ved Santo Domingo, er nylig løbet ind til St. Sebastian. Den er i en meget sørgelig Forfatning; to Trediedele af Mandskabet ligge syge.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
krivelse fra Jtalien den 18de Maji. Man forsikkrer, at de Franske med det første ville vove en Storm mod Gaeta. Efterat Prindsen af Philippothalhavde givet et bestemt afslaaende Svar paa den sidste Opfordring, anlagde de Franske 3 Redenter mod Fæstningen og 2 mod Kanoneerchalupperne, der giøre dem stor Skade. Bomberne udrettede ikke meget. Garnisonen i Garta bestaaer af 300 Mand udvalgt Jnfanterie, 260 Matroser, 2 Compagnier Artillerie og 1000 Mand nylig udskrevne Tropper. For faa Dage siden ankom til Vands en Forstærkning af 400 Artillerister dertil. Prindsen har ladet Forstaden nedrive. I Havnen har Prindsen 8 Lancioni, 1 Fregat, 12 Fiskerfartøier, hvert besat med en 24 Pundinger, en erobret fransk Kaper paa 12 Kanoner og nogle andre Priser, som han lader krydse, for at giøre Bytte. Prindsen tilbringer hele Dagen, ofte ogsaa Natten paa Batterierne. Disse ere meget høie og anlagte paa en høi Grund af Stene, hvorfor der neppe kan skydes Bresche paa dem, heller ikke kunne de lettelig bestiges. Bag disse ere endnu 3 Rader, Batterier, et Fæstningsværk, adage kaldet der bestryger Gravene og 3 nye Batterier, for at dakke Flankerne. Foruden disse Værker er hele Terrainet undermineret og forsynet med maskerede Batterier. En Storm vilde altsaa koste mange Mennesker, Tilførselen skeer til Vands og paa denne Vei kan Prindsen ogsaa finde det nødvendigt.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Skrivelse fra Paris, den 21de Maji. Da Underhandlingerne i München imellem Bayern, Würtemberg og Barlin, angaaende nogle ved sidste Deeling opkomne Uenigheder, ikke have havt det forventede Udfald, skal sammes Sæde nu holdes i Paris. hertil.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
I Gaar ankom den ny tyrkiske Gesandt, Muhib Effendi, Moniteuren melder følgende fra St. Petersburunder 15de April: "Hr. Ruffin, der er ansat ved det franske Consulat her i Staden, er kommen tilbage fra Paris Vi have med Fornøielse hørt, at Keiser Napoleon har samtykket i, at give de russiske Skibe tilbage, som i Begyndelsen af Krigen bleve tagne i de franske Havne. Alle i Ruslandetablerede franske Huse, som have været bekymrede for deres Eiendomme, ere deroligede. Generalconsul Lessephar faaet Tilladelse, at forblive her. Han har havt adskillige Conferencer med den udenlandske Minister Førsten Chartoriski.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Keiseren har i Forgaars sendt følgende Budskab til Senatet: "Senatorer, Vi have udnævnt og udnævne til Medlemmer af Senatet: De Herrer Demont, Divisionsgeneral, der blev saaret i Slaget ved Ansterlitz; d'Hauspoul, Divisionsgeneral; Ordønnet, Divisionsgeneral, Commandeur for vor Garde til Hest; Petier, Statsraad, den store Armees Generalintendant. Den store Armee vil seaf disse Valg, at Vi stedse erindre dens store og ærefulde Tienester. De Herrer Bartal, Erkebiskop af Tours, og Primat, Erkebiskop af Toulouse. Geistligheden vil at disse Udnævnelser see den Tilfredshed, Vi vise for den Jver, som den under alle Omstændigheder har viist for Vor Kron og Fædrelandets Tieneste. De Herrer Faletti Barolle, en af de største Godseiere i Departementet paa hiin Side af Alperne, Præsident for Academiet i Turin; Daremberg, en af de største Godseiere i det forrige Belgien; Deloe, Statsraad, fra Rhindepartementerne. Det franske Riges nye Departementer ville ste af dette Valg, at Vi aldeles ingen Forskiel gjøre paa de gamle og nye Departements; de ville deri finde et nyt Beviis paa Vor Tilfredshed med den Hengivenhed, de under alle Omstændigheder have vist for Os, samt med den Jver, hvormed de have bidraget til Statens Tarv og Fædrelandets Forsvar. Vi ønske ogsaa, at Vort Statsraad vil i Valget af to af dets Medlemmer finde et Beviis paa Vor Tilfredshed med dets Tienester.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Napoleon. Keiseren har udnævnt Senator Monge til Senatets Præsident for et Aar.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Efter en officiel Beretning, som Søeministeren har bekiendtgjort i Moniteuren, have 4 franske Fregatter den 13de d. M. ved Rochelle havt en lille Treining, der ikke var afgiørende, med 2 engelske Fregatter, som 6 engelske Liniskibe vare i Nærheden af.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Moniteuren melder følgende: "Over 15 Divisioner franske Krigskibe giennemstreife nu Havnene. Engellænderne ville vel tage nogle af dem, men førend de blive tagne, vil enhver af dem have tilføiet den eng Skade at nogle Millioner.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Kong Joseph af Neavel var den 30te April i Cassano, hvorfra han den 1ste Maji vilde gaae til Tarent. Ved Staden Mammola kom henimod 3000 Personer af begge Kiøn ham imøde, som havre Tørnekroner paa Hovedet og sloge sig for Brystet med runde Stene. Forundret herover spurgte han om Aarsagen til dette Optog. De klagede over de barbariske Corfarer, som ofte landede paa deres Kyst, plyndrede deres Huse og bortførte deres Qvinder og Børn Slaverie; tillige klagede de over den slette Justitsforvalt ning og de nendelige Processer. Kongen lovede, at giøre alt, for at befrie dem fra denne dobbelte Plage. Saasnart han havde udtalet, kastede de deres Tornekroner fra sig og fulgte hans Vogn med Frydeskrig.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Moniteuren indeholder følgende Skrivelse fra Tunis af 20de April: "Det neapolitanske Skib St. Anton er taget af tunesiske Corsarer. Den franske Consul har fordre dette Skib tilbage, fordi Kongeriget Neapel staaer under Frankerigs specielle Beskyttelse. Der opkom Discussioner derover. Jmidlertid kiender Beyen Tractaternes Stipulationer for godt, til at han skulde at slaae den franske Consuls billige Fordring; han har ogsaa udsat Skibets Salg. Keiseren vil ikke taale, at Folk, der udgiøre en Deel af hans Føderativsystem og regieres af af en af hans Brødre, længer skulle udsættes for Søerøvernes Undertrykkelser. -
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Antallet af de neapolitanske og ficiliat ske Fanger, som paa nærværende Tid ere i Tunis, beløber sig til 6000.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
En algiersk Corsar har taget 3 engelske Transportskibe, der bragde syge engelske Soldater fra Sitilien til Lazarether paa Maltha.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Moniteuren milder fra Pera under 12te April, at russiske Transportskibe, der kom fra Corfu, ere forliste og 600 Mand druknede.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Moniteuren melder, at Hr. Jaubert, keiserl. Secretair og Tolk, der i afvigte Aar blev sendt til Regenten af Per sten med en Mission fra Keiseren og som man i et Aar intet havde hørt til, er lykkelig ankommen til Persien, efterat han paa en grusom Maade var bleven holdt fangen af PachaMahmend i 8 Maaneder i et underjordisk Fængsel, uden at see Dagens Lys, i Bajozid, nær ved de persiske Grændser. Først efterat denne Tyrann og hans Søn vare døde af Pesten, blev hans Fængsel bedre. Regenten af Persien fordrede hans Frihed og Veiren Jussuf Pacha løslod ham. Paris den 22de Maji (Over Holland, Prinds Lebrun er ankommen hertil fra Genua og Cardinal Maury fra Turin.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Moniteuren melder, at den franske Consul Alexanden Romiru, den gik som fransk Gesandt til Thren, er i August Maaned f. A. bleven myrdet paa Reisen igiennem Syrien til Bagdad, og at den franske Consul i Aleppo offentlig beskylder den engelske Consul Barker for at have været Ophavsmanden dertil. Det franske Consulat i Aleppo har ved et Cireulaire underrettet alle europæiske Consuler om denne Begivenhed.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Skrivelse fra Effen, den 21de Maji. Man siger, at Hertugerne af Ahremberg og Croy ville erkiende Hertugen af Cleves Souverainitet, hvorfor franske Tropper med det første skulle besætte deres Gebeet.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Geheimeraad von Rappart er gaaet i Hertug Joachims Tieneste som Statsraad med en anselig Gage.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Skrivelse fra Wien den 21de Maji. Da General Androsse kom til München, fandt han det Ordre, at gaae tilbage hertil og er allerede ankommen.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Grev von Metternich er bleven udnævnt til Gesandt i Paris, Grev Elz til Gesandt i Madrid og Grev von Meerveld til Gesandt i St. Petersburg. General Grev Bellegarde gaaer til Cattaro, for at overgive samme til Frankerig.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Skrivelse fra Augsburg, den 21de Maji. I Gaar ankom 500 ny Conscriberede hertil fra Frankerig og 3 Compagnier Corficanere fra Ulm. De sidste forblive her i Garnison.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
En her i Staden anstillet Undersøgelse har viist, at 4 af vore Borgere ikke meere kunne modtage Jndqvartering, fordi de ere aldeles forarmede.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Skrivelse fra Brussel, den 22de Maji. Keiser Napoleon og Prinds Louis ventes hertil med det første. Den sidste skal som Konge af Holland føre det Navn Ludvig den Første. Den Act, han skal underskrive under Keiserens Garantie sikkrer Holland fordeelagtige Betingelser. Da den ny Regents Sundhed imidlertid ikke tillader ham for det første at residere i Holland, skulle Regieringsforretningerne under hans Fraværelse formodentlig bestyres af et Statsraad. Man nævner Prinds Lebrun og Senatorerne Semonville og Noel som Hoveder for samme.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Skrivelse fra London, den 23de Maji. Eskadren under Admiral Sir R. Strachan, bestaaende, af 7 Linieskibe, 2 Fregatter og 1 Kutter, er i Forgaars Aftes gaaet til Seils fra Plymouth paa et langt Krydstog, rimeligviis efter den fiendtlige Flaade, hvorpaa Jerome, Bonaparte befindes. Da et af Skibene, Cæsar paa 8. Kanoner, vendte i Cavsand=Bugten, stødte det paa Audactions paa 74 Kanoner, hvorved en Matros blev dræbt og en Officeer qvæstet. Denne afseilede Eskadre er bleven provianteret for 8 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Capitain Perry, paa Skibet Lady Stewart, som blev taget og brændt af den franske Eskadre under Admiral Gullaume og Jerome Bonaparte, er ankommen til London. Han blev sat ombord paa Cartelskibet Union, og fortæller, at den fiendtlige Flaade havde, i den Tid han var ombord hos dem, taget og ødelagt 6 engelske Skibe. Efter Capitain Perrys Formening er den franske Eskadre gaaet til Brasilien. for at tage Vand ind, og derfra til Vestindein. Uagtet Kaperbreve ere blevne udstedte mod preussiske Bremer og Pappenburger=Skibe, holder man det dog endnu ikke for usandsynligt, at Stridighederne med Preussen, kunne blive bilagte. J Følge Hr. Fors Erklæring kunne blot amerikanske, danske, hamburger og andre neutral Skibe under visse Restrictioner frit løbe ind til og ud fra Elden samt andre af de engelske Skibe blokerte Floder og Havne.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Regieringen har givet Tilladelse til at føre Gods og Var over Watterne til Hamburg, og man venter ogsaa snart Tilladelse til, at Kulskibe maa gaae directe til Hamburg.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
Uagtet de amerikanske Staters Repræsentanthuus har erklæret sig imod engelske Manufacturvares Jndførsel, tvivler man dog ikke paa, at Misforstaaelserne imellem denne Stat og Engelland vil i Mindelighed blive bilagte.
Berlingske Tidende, 1806-06-02
De amerikanske Tidender melde, at den franske Gouverneur i Santo Domingo, General Ferrand, har lagt Embargo paa de amerikanske Skibe i bemeldte Havn, indtil Hensigten af General Mirandals Tog bliver bekiendt. J Boulogne vise de fiendtlige Skibe sig atter paa Rheden, hvorfor Capitain Owen er med Fregatten Jmmortalite seilet didhen for at recognoscere. Et lidet Krigskib er ved en af vore Brigger bleven afskaaret fra Brester=Havnen og taget. Det ved Breve fra Plymouth udspredte Rygte, at et at vore Linieskibe og 2 Fregatter skulle i et Stille være tagne ved Brest af den fiendtlige Flaade, modsiges som gandske ugrundet. 26 deels hanseatiske og deels neutrale Skibe ere atter blevne indsendte til Plymouth. Grønlandsfareren Dounerstern, som seilede under bremisk Flag, er bleven opbragt til Leith.