JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
J de hollandske Kamre har Regjeringen nu foreløbig proponeret en Credition, der, efterat være provet i Sectionerne, nu vil komme under Kammerets offentlige Discus, sion. - J belgiske og franske Blade havde været berettet om Uroligheder i Haag og Amsterdam og om en i hele Landet herskende Spænding, men det Amsterdamer Handelsblad gjendriver disse Relationer idet det siger: "Det existerer i Holland Jntet, som ligner en Spænding i Gemytterne. Det Eneste, som existerer, er en Difference imellem Regjeringen og Nationairepræsentationen om enkelte Puncter, en Difference, som, fremkaldt ved den belgiske Revolutions ulykkelige Følger, udentvivl snart vil være bilagt og som i intet Fald vil udbrede sig over hele Kammerets Omfang. Den hollandske Nation overlader rolig og tillidsfuld Besørgelsen af sine Statsanliggender til de constitutionelle Statsautoriteter. Den stille og besindige Hollænder har en Afsky med alle Folkedemonstrationer, der alle føre til Oplysning, men aldrig se) til Folkets Vel.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Den ældste af alle nulevende fyrstelige Personer i Europa er Prindsesse Elisabeth af Brunsvig, der siden su Skilsmisse med daværende Kronprinds og senere Konge Frederik Wilhelm II i Aaret 1779, altsaa i 70 Aar, har opholdt sig i Stettin. Hun er 90 Aar gammel og en ogsaa nu af Aldersvækkelse gaaet over i en aandig Barn. domstilstand. Endnu for 2 Aar siden var hun ved meget munter og livsglad Stemning og saae daglig Gjæster hos sig, som bleve beværtede med stor Opmærksomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Fra Berlin meldes en mærkværdig og i sine Følger skrækkelig Tildragelse. En nylig af den active Statstjeneste afskediget Stabsofficeer havde ansøgt Kongen om Understøttelse til at vedligeholde sit Gods i Øvreschlesien og virkelig faae den. Et gientaget Forsøg om et nyt Laan blev afslaaet. For nu at forhindre Salget af sit Gods lod han sig forlede til det fordærvelige Skridt, ved fremmed Haand at lade sig udfærdige en Skrivelse, foregivende at den kom fra Kongens Gehenne Cabinet, og undertegnet med et bekjendt Navn, hvori igjen blev givet ham Haab om at erholde et Laan paa 8000 Rd. Dette falske Document sendte han sin Sagfører, Men Creditorens Advocat opdagede snart Skrivelsens sand de Beskaffenhed, og Majoren er nu dømt til at miste sin Adel, sin militaire Rang, sine Ordener og til 10 Aars Fæstningsstraf. Statuterne ved en nylig oprettet Liigkasse=Forening i N. begynde med de Ord: "Da der ere meget faa Mennesker, som kunne begrave sig selve osv. Jernbaner. Det tidligere omtalte Anlæg af en Jernbane fra Wien over Gratz til Triest skal nu være endelige besluttet. Tillige skal den østerrigske Regjering have erklæret sig villig til, saafremt den projecterede Jernbane fra Münen til Salburg skulde træde i Kraft, paa østerrigs Side at lede Banen videre derfra til Gratz og saaledes sætte den i Forbindelse med Wiener-Jernbanen. (Jernbanen fra Wien til Triest vil koste ca 30 Mill. Gylden.) - Den store belgiske Maskinfabrik=Entrepeneur John Cockerill, hvis pecimiaire Omstændigheder vare geraadede i Standsning. men som senere skal have erholdt forskydende Assistance fra den russiske Regiering, er i denne Tid underveis paa en Reise over Krakau og Warschau til St. Petersborg, for at undersøge forskjellige Localiteter til den af ham overtagne Leverance, af talrige Maskinerier til Rusland, isærdeleshed til de store Jernbaner fra Petersborg til Moskou og igjennem polen til den ofterrigske Grændse.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Fædrelandet. vil en Sørgefest blive holdt over vor afdøde Konge, strax efter Bisættelsen, paa en nærmere bestemmende Dag. Festen bliver at afholde om Aftenen ved Lys. (Betl. Td.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Thorvaldsens Museum skal bestaae af 4 Fløie, afdeelt i større og mindre Rum efter Figurernes Størrelse, og omgive en Gaardsplads, i hvis Midte skal anbringes en Forziting. Man stiger op ad en Trappe, der indtager hele Husets Brede, til en 55 Alen lang, 15 Alen dyb og 20 Alen høi Sal, hvori Chursyst Maximilians og Prinds Poniatowskys Rytterstatuer, Pius den 7des og Copernicus siddende og Schillers, Guttenbergs, Potocks- og Eugens staaende Statuer ere opstillede. Omkring, Gaarden skal løbe en 10 Alen høi og s. Alen bred Korsgang, hvori Grupperne fra Gavltrekanterne paa Frue Kirke, Raadhuset, Slotskirken og Torlonias's Landsted ved Rom m. m. anbringes. I det østlige Endefløi skal være en 2 Alen lang, 14 Alen bred og 18 Alen høi Sal, hvori Christus og Apostierne skal staae; i den nordlige Fløi skal være en 19 Al. lang, 13 Al. bred og 18 Al. høi Sal, hvori skal staae de 5 Al. høie Statuer: Hercules, Minerva, Æsculap og Nemesis og i Midten skal staae den Victoria, hvormed Kunstneren vil slutte sine Værker. J nogle andre, 10 Alen høie, 8 Al. lange og 6 a 8 Al. brede Værelser anbringes Venus, Adonis med flere Statuer i naturlig Størrelse, og i en 15 Al. 1., 11 Al. br. og 12 Al. høi Sal. i den sydlige Fløi, Jason, Mars og Vulcan, samt i nogle andre Værelser Hyrdedrengen, Dandserinden, Lord Byron m. fl. St. Basrelieferne anbringes paa de Vægge, som have en god Belysning. J anden Etage vil omtrent 300 Buster blive opstillede over Gangen omkring Gaarden; i det nordre Fløi anbringes Malerisamlingen, og i det søndre Oldsagerne, Kobberne og Bøgerne.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
J Dagen opfordrer en Jndsender Dhrr. Jacobæus og Krenchel til bestemt at sige, om den forførske Adresse virkelig er affattet af en korførsk Borger eller en i denne By udnævnt Committee, og at Concepten til denne ikke er skreven af nogen i Kjøbenhavn bosiddende Mand. Hertil giør Red. af Hemp. Avis, den vist meget rigtige bemærkning: "Det forekommer os, at det her slet ikke kan, eller bør være Spørgsmaal om hvo Concipisten er. Hovedtingen er, om det Conciperede har fundet Gjenklang i den Kreds, hvor det er blevet drøftet til Underskrift. Den Sarcophag, hvori den afdøde Konge skal hvile, forfærdiges af Snedker Nybølle. Paa Laaget anbringes en oval Sølvplade med en Jnscription, der er omgiven af en Egekrands af drevet Arbeide, og paa Siderne to Basreliefs, hvoraf det ene forestiller Kongen imellem Retfærdigheden, ved en Støtte med Aarstallet, da Stavnsbaandet, løstes, og Viisdommen ved en, hvorpaa staaer den Datum, da han gav Stænderinstitutionen; og det Andet: Kongen, som Dødens Genius tager i Haanden, og Danmark bekrandser. Basrelieferne ere af Bissen og Pladen af Dalhof. (Commissionstid.) Kjøbenhavnsposten, er uvis om, hvilken af dens 2de i December under Beslag lagte Nummere den er actioneret for.¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Det hedder sig, at det kgl. Theater atter vil bliver aabnet Mandagen efter Bisættelsen (Nogle mene, at det først skal skee den 2den Febr.) med en ny Opera, der hedder: Aar 10000, componeret af Grisard. En ung Tenorsanger, Hr. Rasmussen, skal debutere der. Der er desuden indstuderet en anden ny Opera: Bryggeren i Preston, comp. af Adam. Man siger, at Theatret for hver Uge, det er lukket, lider et Tab af 4000 Rbd. (Aarh. Av.,
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Pastor Grundtvig har, under Overskriften Blade af Kong Frederik den Sjettes Riimkronike, til Nordisk affattede Mindesang, som første Gang blev sjungen Tirsdagen den 17de Decbr. i "Danske Samfund, paa den velbekjendte Folke=Tone: "Vi elske dig Alle livsalige Fred, efterat Forfatteren havde holdt et glimrende Foredrag, nærmest foranlediget ved Sjællandsfarernes Begjæring om at maatte bære Kong Frederik den Sjette fra Friheds-Støtten til Roeskilde: Kong Fredrik den Sjette henslumred i Fred, Og hviler nu hos sine Fædre, Han gjorde end ikke en Kat Fortred; Der fødes ei Kongesøn bedre. Hans Bønder ham bar, Som Valdemar, Som Frode om Land med Taare klar! Hans Vane var tornet, hans Lykke var tynd, Velsignede blev dog hans Dage! Han talde af Hiertet med Liv og Fynd, Sit Ord tog han aldrig tilbage! Hans Bønder ham bar osv. Hans Øre var aabent for Sandhed og Ret, For Klage, for Suk og for Bønner! Af Mildhed og Møie han blev ei træt, Og Bonderne kaldte han Sønner, Hans Bønder ham bar osv. Hans Hjerte var Vox, men hans Villie Staal, Sig selv kunde han overvinde. Han elsked og æred vort Modersmaal, Med det skal og vare hans Minde. Hans Bønder ham bar osv.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
J tredive Aar har han Konninge Navn, Sad meer end halvtreds dog ved Roret, Og altid han saae paa den Ringes Gavn, Det kalder man Skjoldunge=Sporet. Hans Bønder ham bar opv. Det Første, han gjorde med Enevoldsmagt, Maae Dannemarks Bønder vel buske; Landsfaderen haver saavidt det bragt, Dem kan ingen Herremand kuske! Hans Bønder ham bar osp.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Det var en Skjær-Torsdag, hans Kjæmper omkap For ham gik i Jlden med Glæde, Og Engelands Ulke de gav han et Rap, Saa Blod maatte Mesterne græde! Hans Bønder ham bar osv. Al Verden sig rustede mod ham engang, Og Norriges Klipper han misted, Men Kjærlighed trosted i Dannevang, Ham dog for al Modgang, han fristed, Hans Bønder ham bar osv. Det Sidste, han gjorde med Enevoldsmagt, Skal evig hans Fiender beskjæmme: Med Dannemarks Hjerte han slutted Pagt, Gav Bønder i Rigsraadet Stemme! Hans Bønder ham bar osv. Mens Folket har Tunge og Skolen har Pen Hans Rygte skal spørges saa vide, Han elskede Skialde og Sagamænd, De mindes ham alle med Kvide! Hans Bønder ham bar osv. Kong Frederiks Vise, i Fred og i Krig, Skal sjunges i Mark og paa Bølge; Gud glæde hans Hjerte i Himmerig, Hans Fodspor lad Kongerne følge! Hans Bønder ham bar, Som Valdemar, Som Frode om Land med Taare klar! Under 27de Novbr. er udkommen en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser af Lovens 53-18 og Pl. af 18de Jan. 1788, redigeret aldeles i Overeensstemmelse med den Roeskildske Stænderforsamlings Jndstilling. Denne Placat bestemmer, at Namsdomme, Forlig og andre deslige Documenter, som skulle thinglæses for at betage den Paagjældende Raadighed over sit Gods, skulle ikke komme tredie Mand, der senere erhverver sig Skjøde paa nogen af hans faste Eiendomme eller Part i Samme, til Skade, med mindre den, som vil gjøre hiint Document gjældende, har ladet Samme thinglæse ved den Jurisdiction, hvorunder Eiendommen er beliggende, ligesom han ogsaa paa Documentet skal opgive de Eiendomme, som den Paagjældende eier, og senere de Eiendomme, som denne maatte erhverve i samme Jurisdiction. Ved alle Documenter af dette Slags bør inden 3 Maaneder efter denne Placats Kundgjørelse forholdes efter Sammes Bestemmelser.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Kjøbenhavns Skatter for 1840 blive at opkræve saaledes: 1) Den samlede Grundskat, hvoraf Udgifterne til Borgervæbningen, Jndqvarteringen, Renovationsvæsenet, Vægter= og Lygtevæsenet udredes, med 107, 132 Rbd. 64 s. Sølv, nemlig: til a. Borgervæbningen 12430 Rbd. b. Jndqvarteringen 36,400 Rbd. c. Renovationsvæsenet 7300 Rbd. d. Vægtervæsenet 41,002 Rbd. 64 s. c. Lygtevæsenet 10000 Rbd. 2) Brolægningsskatten med 30 sk. Sølv pr. Qvadratfavn af Steenbroen for Stadens og dens Jndvaaneres Andeel, hvoraf 1 udelukkende anvendes til at afdrage paa Brolægningsvæsenets Underballance. 3) Vand skatten med 3/4 sk. pr. Qvadratalen af Side- og Tværhuus bygninger for dem, som have Pompevand, og iøvrigt med Jagttagelse af Bestemmelserne i Anordn. af 21de April 1812 88 8 og 10, foruden den særskilte Afgift, der svares af visse Næringsbrug. 4) Næringsskatten med 50000 Rbd. 5) Fattigskatten med Arealskattens oprindelige Beløb 2 1/2 Gang taget circa 153,000 Rbd.)J Commissionstidenden, ønsker en ung Embedsmand, som fordetmeste er fri for Forretninger om Eftermiddagen at accompagnere" sig med en Handlende en gros eller Fabrikbestyrer. J samme Blad gjøres det under Gudstjenesten patrouillerende Politi opmærksom paa en navngiven Slagtermesters Boutik, da denne Mand, som bestandigt advarer sine Medcolleger, om at lukke, medens han selv holder aabent, ved denne, sin fire Jdeel tilvender sig mange Kunder, hvorfor Politiet gjøres opmærksom paa ham, for muligen at holde ham i nøiere Øiesyn.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Befordringer. Ved kgl. Reser af 20de f. M. er hidtilv. Copiist ved Gouvernementsbureauet i Fyen, Overkrigscommissair de Klaumann allern. udnævnt til Fuldmægtig, og Cand. juris Carl Schlegel igjen til Copiist ved bemeldte Bureau. (Hemp, Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Hs. K. H. Kronprindsen har under 20de f. M. tilskrevet Stiftamtmanden over Fyens Stift, at han fra bemeldte Dag overtager Bestyrelsen som Gouverneur over Stiftet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
J en senere Skrivelse af 27de har H. K. H. naadigst anordnet, at ingen Parade af Borgervæbningen ved Høistsammes Ankomst skal finde Sted, da han ikke agter at drage Borgeren fra sin daglige Syssel." Derimod vil Nytaarsdag efter Høimesse-Gudstjenesten samtlige i Odense værende civile Embedsmænd og Byens Borgere samt Borgervæbningens og Brandcorpsets Officerer blive Hs. K. H. forestillede. (Hp. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Den 30te December stededes i Odense de jordiske Levninger af Kammerherre J. v. Benzon til Hvile. J Sørgehuset havde et overordentlig talrigt Følge samlet sig, bestaaende af Mænd af alle Klasser og fra forskjellige Steder, i Stiftet. Foran Kisten bares Voxlys med Vaaben og Sørgeflor af 2 gamle Borgere. Marschalstavene bares af Kammerjunkerne Schöller og Lüttichau, og paa hvide Fløielspuder bares Dannebrogs Ordenen og Korset samt Kammerherrenøglen af Dhrr. Justitsraad Reimuth, Kasserer, Müller og Kammerjunker Klauman. Kisten, paa hvilken der laae en hvid Egebladekrands, bares af Borgerrerræsentanterne og Fattigforstanderne. Efter at Hs. H. Stiftsprovst Ortwed i et skiønt Foredrag havde udviklet den Hedengangnes Værd som Menneske og Fortjeneste som Communens Velgiører, fremtraadte Hs. H. Biskop Faber og viste, at Sorgen havde ramt ei blot en enkelt Familiekreds, men hele Communen, som den Afdøde havde skjænket den Grund=Capital af 50000 Rbd., hvilke skulle ved Renters Rente opvoxe til 120,000 Rbd. og da fordeles til følgende Stiftelser: 1) Fyens Stifts Almue=Skolevæsen, isærdeleshed paa Landet, 30000 Rbd.; 2) til visse Enker i Odense, saasom Enker efter Præster, Katechet (ogsaa den jødiske Katechet), Skolelærere, samt til Lærerinder ved Haandgierningsskoler, 15,000 Rbd.; 3) til usædelige Forældres Børns Opdragelse og til forvildede unge Menneskers moralske Forbedring, 11,500 Rbd.; 4) Odense Byes Kæmnerkasse, til Odense Byes og Forstæders Forskjønnelse, 12,000 Rbd.; 5) Odense Fattigvæsens Haandgjerningsskole 10000 Rbd.; 6) St. Knuds Kirke i Odense 6000 Rbd.; 7, Præmie pensioner for Tjenestetyende i Odense 5000 Rbd.; 8) til uformuende Skatteydere i Odense 4000 Rbd.; 9) til uformuende Syge i Odense til Erindring om Dr. Bojesens Indretning til Sygepleie, 3000 Rbd.; 10) Odense Byes borgerlige Skyttelang 2500 Rbd.; 11) Odense Fattiges Vinterbespiisning 2000 Rbd.; 12) Børnesylet i Odense 1000 Rbd.; 13, Opførelsen af et grundmuret Liighuus 3000 Rbd.; 14) Opførelsen af et nyt indrettet Varetægtsfængsel i Odense 15,000 Rbd. Hr. Av.) Endnu fortjener, at fremhæves, at den Forevigede tillige har draget Omsorg for, at de Mange, som af ham erholdt en vis aarlig Understøttelse, medens han levede, ville ogsaa efter hans Død modtage aarlig den samme Hjælp for deres hele Levetid, isandhed en stor vieblikkelig Velgierning ei alene imod det Enkelte, men ogsaa mod Communen, hvem Flere ellers upaatvivleligen vare faldne til Byede. (O. Th. Av., Ogsaa Jyllandsposten omtaler det Skadelige ved den nærværende vedholdende Klokkeringning, ikke blot for Kirkeklokkerne, men endogsaa for selve Taarnene og Kirkebygningerne. Man erfarer saaledes - hedder det, at mange Klokker alt ere deels itusprungne og deels revnede i Landsbykirkerne siden den befalede Klokkeringning begyndte i forrige Maaned. I Hovelbergtaarn skeete det i forrige Uge, at Knebelen faldt ud af Klokken under Ringningen, dog uden at ihjelslaae de Tilstedeværende, ligesom Kirkeklokken i Liisberg er sprungen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
J Sjelland nedstyrtede først i Maaneden Hyllinge Kirketaarn under Ringningen af Kirkens tvende store Klokker og ihjelslog 3de Mennesker, hvilket er saameget mærkeligete som Taarnet der ligeledes for 50 Aar siden skal være nedstyrtet, hvorved ogsaa et Par Mennesker bleve dræbte. Under det Jisslag hvormed Klokkerne vare belagte midt i Maaneden, skulle flere Klokker strax ved de første Trækninger være revnede. Det skal derfor være aldeles nødvendigt for at undgaae Klokkernes Springning naar de ere belagte med Jis slag, at begynde Ringningen ganske langsomt og da succes siv forstærke den, ligesom den uovede Haand maa vogte sig for at foretage denne med afbrudt og stødende Voldsomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Ved Christian den Sjettes Død sprang under Ringningen Stormklokken i Aarhuus Domkirke, som vog circa 9 Skippund, hvorfor den ny ophængte i Støbningen erholdt følgende Jnscription. For Christian jeg sprak af Sorg, og glemte At klinge vel som for - ved Frederik den Femte Jeg frydes og fik Klang; Nu skal jeg holde ud Med heele Verdens Tid. Det giv og store Gud! En anden Klokke i Domkirken sprang under Ringningen ved Christian den Syvendes Død, uden at den senere er bleven omstøbt. Hvorledes en Klokkes Svingninger formaae at gjennemeyste endog den solideste Kirkebygning, sees i Aar burs Domkirke, hvor endog de i Kirkens Skib nedhængende Lysekroner under Ringningen befinde sig i en uophørlig dirrende Bevægelse, som saaledes maa forplante sig gjennem hele Muurværket. Med Frue Kirkes Klokker i Aarhuus tør man ei ringe mere af Frygt for Taarnets stærke og synlige Bevægelse, ifølge Taarnets uproportionale Høide og Taarnebygningens Skrøbelighed, man maa derfor her nøies med Knebelens Anslag paa Klokken, ligesom brugeligt er ved Ringningen af Klokkerne i Fruekirke i Kjøbenhavn. At den Lyd, som saaledes frembringes ved denne Mechanisme, i aldeles ingen Henseende kan erstatte den Fuldtonighed, som alene en Klokkes Svingninger forplante i Luftrummet, derom overbevises man bedst, ved at sammenligne Kjøbenhavns Frue taarns nærværende Klemtning paa den 45 Skippunds (L. vægtige Klokke, som neppe kan høres paa Kjøbenhavns Toldbod, medens denne Kirkes gamle 10 Skpds. vægtigere Klokke baade kunde høres i Kjøge og i Sverrig, men sikkerlig maatte man raabe Ak og Vee om den 45 Skpds. Klokke paa denne Maade nu skulde 4 Timer hver Dag sættes i Bevægelse, thi den saakaldte Hansenske Skorsteen" vilde da vistnok i faa Dage være nedringet, og mulig samtidig i Faldet tage hele den skrøbelige Kirkebygning med sig.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
J Nestved har man afskaffet alt Tiggeri=Gratuleren, til Juul og Nytaar, og givet begge Politibetjentene 20 Rbd.,de 4 Vægtere hver 8 Rbd., og hver Brandsvend 3 Rbd. i Stedet. Trommeslagerne, som ere godt gagerede, faae derimod Intet. Communalbestyrelsen har desuden vedtaget at Politimesteren skal opfordre Mesterne til at afholde Drengene fra at bede om Nytaark.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Handels= og Skibsefterretninger. 3 Søstret, Jacobsen fra Aalborg, er den 24de Decbr. ank. til Gravesende, Frederikshavn, den 2den Januar. D. 26de f. M. passerede Hirtsholmen Briggen Helen, George Law, fra Kiel til London, og d. 31te: Briggen "Victorian, P. Nielsen, af Kbhvn, fra Assens til Belfast.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 28de Decbr. H. P. Svinding f. Hull, best. t. Ærøeskjøb, ball.; J. J. Gaar f. Engl., best. t. Aarh. m. Steenkul; H. Hansen f. Skagen, best. t. Kbhvn. m. Strandingsgods; Alle udg. den 29de. H. U. Løve f. Kiel, best. Hull m. Byg (udg. d. 31te). D. 31te: Carl. Evar Andrea f. Arendal, best. t. Rakskou m. Salt. Thomas, Funder f. Oxammen, best. t. Aarh. m. Træl. D. 1ste Januari A. Lundt f. Jsland, best. Flensborg m. islandske Producter. D. Nielsen f. Leith, best. t. Korsøer m. Steenkul. - Udg. D. 27de Decbr. J. Jørgensen f. Aarh. t. England. D. 28de: D. Ehler f. Leith, ball. A. Skou f. Hull t. Kiel. C. H. Riise f. Londont. Kiel. J. C. Johansen f. Hull t. Neustadt. H. J. Petersen f. Grangemouth t. Svendb. P. R. Møller f. Grange mouth t. Assens. D. 29de R. Hansen f. Drammen t. Nestved, J. S. Node f. Hull t. Marstall. D. Chr. Bærenz og S. Jespersen t. Kbhvn, m. Jern. Chr. Nielsen f. Tønsberg t. Aarh. A. Smidt t. Kallundb., ball. (har været her under Havari). Den 31te: N. A. Frandsen, A. F. Jacobsen og S. Christiansen i Kiel; A. Nielsen f. Stege, N. Henningsen t. Vordingborg; Alle t. England. H. Johannsen f. Heiligenhasen t. Bergen. - Vinden den 2den Januar, sydlig, tyk Luft og Sneefog Kbhvns Borscours, d. 31te Decbr. Hamb. k. S. 1771. Sp. 200. N. Spdlr. a - Rd. Sv. Sedl. - . - Rbs 4 pCt. kal. Obl. 95 a - Rd. Nation. Obl. af 1820, - a 101. Rbd. r. S. Rigsbank Obl. af 1818, 103 a 101 Rbd. r. S. Bankactier - a - Rbd. r. S. Af. Act. - Rbd. Sd.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Hamborg Borscours, 31te Decbr. Bordeaux 1903. Petersborg 31 1. London k. S. 13 Mk. 5 1/2. Madrid 11 ½ Lissabon, 47 1. Amsterd. k. S. 35, 85. Spec. 2 pCt. Agio. Louis & Frederiksd'orer 10 Mk. 13 s. i Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Døde. Snedkermester Wandels Hustru, (død af et apoplektisk Tilfælde under Trængselen ved den kongelige Liig parade); Stadsphysicus Hoppes Hustru, Mariane SophieAvguita Ringsted, 48 A.; Alle i Kjøbenhavn. Ane Marie Eleonora Bentzen, f. Eckardt, 20 A., i Helsingør. Kammerherre og Oberst, Grev Harald Holck, R. a. D. samt af det preussiske Jernkors, den russiske Bladinirorden og Johannitterordenen, i Kiel. Enke efter Sognepræst B. Holm til Allested og Veile i Fyen, Nicoline, f. Holm, 72 A., i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Aalborg Torvepriser, den 4de Jan. Rug 3 Mk. - s.; Kartofler 10 s.; pr Skjeppe. Oxekjød 7 a 8 s.; Lammekjød 6 a 7 s.; saltet Flæsk 12 s.; fersk Flæsk 11 s.; Herregaardssmør 24 s. Bøndersmør 19 s.; pr. Pd. a 28 sk. pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Ved Tallotteriets 1316de Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 4. 6. 54. S. 18.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Bekjendtgjørelser. Min gode, trofaste Kone, mine to hattres in meste og kjærligste Moder, Medevig Cathrine, födt Lybecker, har igaar ved en blid Död omskiftet Tiden med Frigheden, efter smertefuldt Sygeleie i 19 Dage: hriet herved med inderlig Feemod bekjendtgjöres fraværende Slægt og Venner.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Sönderkongersler Præstegaard, den 3die Januar 1819. H. Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Med veemodsfulde Hjerter bringe vi herved Familie og Bekjendte det Sorgens Budskab, at Døden, igaar Aftes, berøvede os vor kjære, ældste Søn, Thomas Christian Thomsen, efter 9 Dages haarde Lidelser, i hans Alders 19de Aar. Enhver, som kjendte hans beskedne Væsen og virksomme Liv, i saa ung en Alder, vil vist billige vor store Sorg over dette smertelige Tab. Aalborg, den 3die Januar 1840. S. Thomsen. Ane Margrethe Thomsen, for Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
J Overeensstemmelse med Frog. 27de September 1799, I 18 bekjendtgjøres herved, at Redacteuren af Bladet, Kjøbenhavnsposten J. P. Grune, er beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefriheds-Lovgivningen med Hensyn til en i bemeldte Blad indført Artikel.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Det Kongelige Danske Cancellie, den 2de Dec mber 1839. Mandagen d. 6te Januar 1810 Kl. 9 Formiddag, paabegyndes paa Stadens Raadstue Valg paa trende Borgerrepræsentanter istedetfor derr. Kjøbmand Pagh, Bogbinder Sadolin og Snedkermester Møller, der stune, udtræde af Borgerrepræsentantskabet. Det bemærkes, at de Udtrædende kunne ifølge Anordningen af 24de October 1837 88 vælges paany, og at Valghandlingen continuerer uafbrudt indtil alle Valg ere fuldførte. Aalborg, i Valgcommitteen, d. 24de Decbr. 1839. A. Morch. Wolfferdt. L. Boggild. Thorbrøgger. Qvist. J. Ferslew.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Ligesom jeg herved anbefaler mig med Klasse=LotteriSedler til dette Aars Klasse=Lotteri, der er inddeelt i 6 Klasser og trækkes 9 Gange, og hvis første Trækning skeer den 3die Februar, saaledes bekjendtgjøres herved til behagelig Efterretning, at Fornyelsen til 1ste Klasse skeer indtil 23de Januar. Aalborg, den 4de Januar 1810. Grønnerup.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Haarsaaller med flere Slags fiint Haararbeide faaes N. Lystrup.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-04
Min Kjælder=Leilighed paa Nytorv, bestaaende af 3 Stuer med Kjøkken og Spisekammer, et Halvtag og Vandi Gaarden, er til Paaske at faae i Leie. Niels Kiærsgaard.