JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Maribo Amt. Amt. Hvede = = 18 - 4 - 15 193- Arik. Rbd. Mk. S. 1 Rbd. Mk. s. 1 Rbd. Mk. s. R. R. tionen ophævede sig saaledes selv. Rug : - . 14 - - 4 16 - -13 14 -4 -13 Havre : - 4 -3-11 4 - -12 5 - - 3 hvide Efter 2- 4 - 3 13 - 5 - 1 12-5 - 1 graae dito 12-1 - 4 114 -14 i 12-2-15 Ved Auctionen over 182 Kister hvide Havannahsukkere, som i forrige Uge skulde sælges i Kbhon, i rede Sølv, bleve ikkun nogle faa Kister solgte; paa de øvrige skeete intet Bud. Da i Fredags 16 Piber Madera skulde sælges ligeledes i rede Sølv, gjordes aldeles intet Bud, og AucOnsdagen den 22 Februar lader den Keiserligerøsterrigske Minister, C. v. Lützow, ved Auction bortsælge endeel Sølv Plet, Porcellain, Kjøkkentøi, smagfulde Mahognie Meubler, Sengeklæder, Vine, Vogne, Bøger, Kobberstykker m.m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Komikeren Roeppe er nu kommen tilbage fra Sverrig til Kjøbenhavn, hvor han med det første agter at give en musikalsk, deklamatorisk Underholdning i 2 Afdelinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Natten imellem den 6 og 7 Februar er atter 10 Vine, duesruder indslagne hos Hr. Justitsraad og Toldinspekteur Bull i Aarhuus. For Gjerningsmændenes Opdagelse har han udlovet en Belønning af 100 Rbd. N. V.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
J flere Aviser læses en Anekdote om en Frier fra en af Sillenes Smaskjøbstæder, som var bestemt til at ægte en Justitsraads Datter i Kbhvn., men ved sin Ankomst tog seil og forerskeer sig i Barnepigen, der i Familiens Fraværelse fandtes siddende i Divanen, kiært i det moderne Muck med en Bog i Haanden. - Unægtelig kunne slige Feiltagelser let indtræffe i denne Tid, da Tjesteriger, især i Kjøbenhavn, klæde sig som Jon fruer og Frøkener. At ellers Trangen maa være stor paa unge Piger, skulde Min næsten formode af følgende nye Avis rierie i Kjøbenhavns Adresse-Avis: En smuk ung Embedsmand, af god morvisk Karakteer ønsker at indlade sig, Ægteskab med et smukt og ungt Fruentimmer af god morensk Kat teer, om hun er eier nogen Formue er ligemeget, da han selv eier en Kapital af 100,0000 Rbd. N. V. og har tillige en Gage af 1000 Rbd. S. T.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
J Anledning af hvad den har staaet i flere Blade om nogle Videnskabsmands Ude blivelse fra C. Colbiørnsens Liigfølge, her nu Hr. Professor og Ridder Rahbeck i Tilskueren Nr. 8 og 9 opgivet den Omstændighed, at han (med al sin Agtelse for den Afdødes umiskjendelige Fortjenester) er P. A. Heiberes og P. Collets Ven. Uagtet han derfor aldrig var og aldrig har været hans eller lettelig noget Menneskes Uven, og villig inddrømmer, at det havde været en uaftvættelig Skomplet paa Fædrelandet, om Almeenerkjendtlighed ikke havde viist hans Minde offentlig Hæder, er Tilskueren dog af den Formening, at den Afdøde selv ikke vilde have billiget at finde ham i det Vennefølge, ved hvem denne Hæder offentlig ydedes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
J Adrasten læses en Opfordring til Politiet om at standse Forlystelles sygen, der udbreder sig saa let over alle Stænder, ved at indskrænke de offentlige Forlystelser, lige fra Ballerne en masque til de gemeeneste Dandseboder Forfatteren gaaer saa vidt i sine Drømme, at han af Grækenlands og Roms Exempler vil indbilde Folk, at Staterne, ene kunne bestaae ved følgende Dyder: Huuslighed, Sands for det Samle, Patriotisme og Religion, Hans eget træffende Skilderie af vor nærværende Verden gjendriver ham best. Det synes - siger han - at Hovederne er allene ere forstyrrede paa de Mennesker, der lide af Forlystelsens Galenskab, men de forstyrre endog de Familiers Rolighed, der ønske at leve i Stilhed; thi melankolsk, sær findet bliver Enhver, der ikke tumler sig med og en reen Uting i den fine og poleerte Verden. De sørgelige Virkninger af denne Forlystelsens Galenskab, klassificerer han saaledes A. For Jndividerne, der ved den evine Omdriven fra Forlystelse til Forlystelse tidlig blive sande Veteraner Glædens og Fornøielsernes Tjeneste, og uvarte til blotte andende Tapetfigurer, til maskerede Personer uden Hjerne, Liv og Kraft. 2. For hele Familier, der saaledes dele deres Tid mellem Forlystelse, Søvn og Kjedsommelighed - Forlystelsens gamle Følgesvende; og kunne altsaa ei andet end forsømme deres eget Inderste, deres helligste Forhold til Børn, Venner og Familie. For selve Staten, der nu fra disse Planteskoler ingen lunde kan love sig gode Borgere, men en Slaphed i dens artikulerede Dele og en Oplysning tidlig eller sildig. - - -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Under Jndsendt har Maribo Avis følgende om Latterens Jnddeeling:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Forfatteren til en Afhandling om de physiske og moralske Aarsager til Latter, gjør følgende Jnddeeling: 1) Latter af fuld Hals, eller den nanstændige Latter. 2) Tækkelig Latter eller Smilen. 3) Standsmæssig Latter, eller naadigt Smill. 1) Eenfoldig Latter, som man maa adskille fra den opvakte Latter. 5) Jndbildsk Latter, eller eenfoldige Personers Latter. 6) Høfligt Smiil, som Moden har indført. 7) Foragtelig Latter. 8) Frie, oprigtig, munter Latter, som udbreder sig over det hele Ansigt. 9) Hykkelsk Latter, eller forstilt ondskabsfuld Latter, 10) Jndædt Latter, som man med Magt holder tilbage 11) Tvungen eller mekanisk Latter, som opvækkes ved Kildren. 12) Bitter Latter eller Haanlatter, som opstaaer af Fortrydelse, Hævn, Modvillighed og er forbunder med en hemmelig Fornøielse, og her sin Grund i Stolthed. 13) Vedvarende Latter, hvorom Hommer taler, og som man ikke kan standse. Denne og den tvungne Latter er bekjendt under det Navn: den Sardoniske Latter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
En Jtaliener vil endog udlede Gemytstilbøielighederne at Latteren. Efter hans Mening lee sanqviniske Personer, med Hi Hi Hi, af kolerisk Temperament med He Hr. Hede Flegmatiske med Ha Ha Ha, og de Melankolske med Ho Ho Ho.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Lovgivning og offentlige Foranstaltninger. 28 Januar 1815. Finantskollegiets Bekjendtgjørelse saalydende: "Ved allerhøieste Resolution af 250 d. M., er det allernaadigst bestemt at de af det SlesvigHolsteenske Laane-Jnstituts Debitorer, der fra Samme beviisligen have erholdt deres Lavn udbetalt i de, paa Grund af Patentet af 19 Decbr. 1810, udfærdigede Assignationer kunne uagtet deres Forskrivelser lyde paa Slesvig Holsteensk Kouront. tilbagebetale saavel hele den skyldige Kopital, som Sammes forfaldne og forfaldende Renter med ovennævnte Assignationer eller med de Rigsbank-Obligationer der ere udstedte til Assignationernes Jndløsnin; dog saaledes, at saavel Kapitalen, som Renterne, der tilbagebetales, maae være en saadan Sum, at de indleverte Assignationers eller Obligationers hele Beiøbkan anvendes til Betalingen; thi i det Tilfælde, at en Betaling ikke kan afgjøres ved Nettobeløbet af en Assignation eller Obligation, bliver ikkun den mindre Summa, der kommer den, som skulde betales, nærmest, at modtage i disse Effecter, hvorimod det Overskydende maa af Debitor betales i Sølvmynt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
11 Februar. Kancellieskrivelse til samtlige Over øvrigheder i Danmark: "J den senere Tid er til Kancellier, ofte indkomne Ansøgninger og Ægteskabs Ophævelse og Tilladelse til at rifte sig paa ny, uden at de ved allerhøieste Resolution af 22 Januar 1796 og Forordn. 18 October 1811 befalede Attester om, at der saavel af Øvrigheden som af vedkommende Præst er prøvet Forliig mellem de paagjældende Ægtefolk ere vedlagte ligesom der og har manglet Attest om Ægtefolkenes Forhold i Separationstiden. - Da de ovennævnte Mangler forhale disse Sagers Afgjørelse og foranledige tidspildende Korrespondence, saa skulde Kancelliet, for at undgaae begge Dele, tjenstligst have Dem anmodet om, nøie at ville vaage over, at det herefter ikke indsendes nogen saadan Ansøgning hertil, uden et Samme ere vedlagte saavel Separations-Bevillingen som fornævnte Oplysninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
14 dito. Kancellieskrivelse til samtlige Biskopper i Danmark. "Kancelliet er blevet vidende om, at det undertiden har været Tilfældet, at Begravelser, ere skeete under Høitideligheder og med Ceremonier, som ikke ere hjemlede i Ritualet og den gjældende Lovgivning. J denne Anledning skulde Man tjenstligst anmode Deres Høiærværdighed om at ville paa det alvorligste betyde Geistligheden i det Dem anbetroede Stift, at den ved Begravelser har at rette sig efter Ritualet og den øvrige gjældende Lovgivning, og ikke tillade, at ved saadanne Leiligheder foretages enten i Kirker, Kapeller eller Kirkegaarde, nogen Høitidelighed eller Ceremonie, som ikke er overeensstemmende dermed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Dødsfald. Frue H. Thurah, fød Weinige, Enke efter afgangne Kommander Thurah, 78 Aar, i Kjøbenhavn; Postmester M. H. Klein i Sorøe; Farver W. F. Asmussen i Aarhuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Beltpassage fra den 12 til 19 Februar 1815. Fra Fyen til Sjelland. F. Nellemann, Fuldmægtig Melbye; Skibskapitain Duus, J. Kornbeck; dansk Koureer Kammerjunker Stermann fra Wien; Kjøbmand Smidt; Skipper Krøll; Kjøbmand Thomsen; Lieutenant v. Festen: Major Grev Moltte; Handelsbetjenterne 3 Marcus og S. Hartvig; J. M. Torbes; Kjøbmand Siøberg og nand. Phar. C. Bentzon. Fra Sjelland til Fyen. Kand. Theol. Ronsholt, Student Tetens: Ex juris J. Hald: Skibskapitain J Rirmavn; Konge, svensk Kancellisk J. F. Lundblod; Handelsmand Morsing; Grossererne Gammeltoft og Ravn: Silke, og Klædefabrikeur J. Lund i Kammerherre Oberst H. Reventlau; Betjent F. Siegelchou; og Destillateur J. Richter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Søndag og Mandag var Vinden sydlig, næsten ingen Strøm, Tirsdag N. Vest Norden Strøm, Onsdag og Tors dag Syd=Vest, let Sønden Strøm Fredag og Løverdag N. V. Norden Strøm. Veiret afvexlende med jævn Frost, Regn og Tøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Odense Bynyt. Fra den 8 til 18 Februar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Døbte: Skoemager C. Johansens Søn, Ole Holm; Fadd. Mad. Andrup, Jomfrue Schrøder Konditor Vang, og Skræder P. Larsen. Skrædermester J. Christesens Søn, Erich; Fadd. Barnets Moder, Mad Helth, Kasserer Koefoed, Hattemagermester H. Borch, Fuldmægtig Fugleberg, og Beendreier Helth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Begravede: Almisselem Maren Rasmusdatter, 69 Aar. Smaaehandler M. Rasmussens dødfødte Pigebarn. Dagleier P. Hansens Kone, Karen Andersdatter, 15 Aar. Dagleier A. Rasmussen, 80 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Forlangt Jndrykkelse. Som bekjendt fandt en vis Mand for godt ved Maskeradebellet paa Odense Raadstue den 6 Februar 1815, ganske stridende imod Lovene, at overfalde en sædelig og anstændig Maske (maaskee fordi den kun fremviste en simpel Bøndevige) med de skammeligste Fornærmelser og Grovheder. - Overbeviist om, at Enhver, som var Øienvidne til denne Handling, antager Manden for hvad han virkelig er, saa har Vedkommende ikke villet nedlade sig til at kalde ham til Regnskab for sine Handlinger, men blot indskrænket sig til herved at bekjendtgjøre: at efter Begjering af Adskillige, som vare nærværende ved ovenmeldte Optrin, ere de Herrer Bestyrere af det til den 27 Februar 1815 atter bestemte Maskeradebal ved Skrivelse af Dags Dato blevne anmodede om, at udelukte denne Mand fra al Deeltagelse i Bestyrelser, af bemeldte Maskerade, for at Jngen skulde vorde udsatte for lianende Fornærmelser af ham. - Den 21 Februar 1815.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Avertissements. Løverdagen den 25 Februar førstkommende, Eftermiddag Kl. 2, foretages i Stedet No. 109 i Skræppestrædet Auction, over afgangne Anders Rasmussens Efterladenskaber; bestaaende af hans Gangklæder, nogle Sengeklæder og en Jern Kakkelovn. Odense den 21 Februar 1815. Bendz. Den ler er frakommet følgende som den retsindige Finder, mod en passende Doucer, ville indlevere paa Adressekontoiret. 2 Par vandtætte Støvler, en Latternamagica; en dansk Bog om Somnambuliamen, Forfatterens Navn er glemt; Holbergs Maskeraden; et Manuskript om Lov=Jllusion med Motto. Simon, Simon! for Hanen har galet 3 Gange, har Du fornægtet mig een Gang; Siegfred v. Lindenberg; en gl. Nathue; Peder Paars, NB. ældste Udgave, trykt i dette Aar, (af Bogen var udfaldet paa. 28 af 4de Bogs 1ste Sang); Betrachtungen uber die Triebe der Thiere v. H. S. Reimarus; et Bundt ikaturt aninger. At en pump og ubehøvlet persen i et Kroehuus, efter at flere Snapser af ham er nedsvælget, kan vise sig uhøflig, er vel ikke usædvanligt? Men at en Borger, i en Forsamling at honette Folk, kan tillade sig uforskyldt at fornærme sin Medborger og Ligemand, skulde Man ikke let kunde vente; ikke destomindre er dette dog skeet ved sidste Maskerade paa Raadhuus Salen her i Odense, da den meer bekjendte end berømte Handskemager Henrich Braadt, omtrent Kl. imellem 12 og 1 om Natten, efter at Selskabet havde taget Maskerne af, i Hr. Bogbinder Milos Nærværelse først beskyldte mig for, at jeg var kommet ind paa en anden Mands Billet, uagtet jeg havde Billet med mit eget Navn paa, hvilken jeg strax foreviiste, og da jeg noget derefter i al Sømmelighed svurgte Braadt om, hvad der kunde være Aarsag til at han yttrede denne Mistanke imod mig blev han uden dertil given Aarsag saa uhøflig, at han ikke allene viiste mig ud at Salen, men endog greeb mig i Kjolen, og saaledes ledte mig til Døren og raabt til de der udenfor staaende: her er en Mand som skal transporteres". Havde jeg været ligsaa ubesindig som denne Braadt, kunde jeg gjerne have taget fat i ham igjen, bragt ham ud i Gaarden og der givet ham Løn som forskyldt; men meere bekjendt med Anstændighed end han, fattede jeg mig og gik hjem, hvor jeg besluttede med Foragt at ønsee denne uslings uanstændige Opførsel imod mig; men dog nu vil bekjendtgjort samme til Advarsel for Undre, som kunde have Lyst til at bivaane den nu paa up averterede Maskerade, at de kan vogte dem for denne ubesindige Mand, betænkende det gamle Ordsprog: "De sletteste Vogne give det værste Stød. N. Løngreen, Odense den 21 Februar 1815. Smedemester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Hos Skræder Jensen ved St. Knuds Kirke er i disse Dage ankommet et Partie gode Rødlæg, som sælges i skjeppe- og fierdingviis, for billig Priis. Odense den 21 Februar 1815. M. Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Formedelst Forandring af Boepæl agter Undertegnede underhaanden at sælge sit eiende Sted paa Odense Byes Nørregade No. 409. Stedets behagelige Beliggenhed m.m. vil erfares ved Ølespaet. Odense den 18 Februar 1815. Bondesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Hovedgaarden Østergaard, beliggende i Aarhuus Amt, Ning Herred, Tulstrup Sogn, 2 Mile fra Aarhuus og i fra Ladestedet Norsminde, staaende for fi Tart Ager og Eng 24 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 Alb., bliver ved een eneste Auction, som holdes paa Gaarden den 28 Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bortsolgt. Gaardens Bygninger ere suffisante og vel vedligeholdte Gaarden har beqvemt og overflødigt Vand i 3 Damme, som ere i og ved den, og i hvilke Damme der og ere fisk, nemlig Karper og Karusser, som og er Tilfældet ved et Par andre Damme paa Gaardens Marker. Til Gaarden ere tvende betydelige Frugthaver, der have Træer af en Alder mellem 16 a 20 Aar af de beste Frugtsorter. Af Ager og Eng har Gaarden et Areal af circa 350 Tdr. Land og Skov circa 50 Tdr. Land. Paa Skov=Arealet er intet Hartkorn. Skoven bestaar af gode og sunde Bøger, Ege Elle og Asketræer, og lavt beregnet har Skoven 3 af 4000 Favne Bøgebrænde, og desforuden overflødig Opvert, som staaer i den skjønneste Grøde, da den ved særskilt Indhegning fra Marken i flere Aar, ganske har været under Fred. Foruden stor Skov er der paa Eiendommen en Plantage af circa 10 Tdr. Land, som har alle navnlige National-Træesorter, og en betydelig Mængde styr- og Grantræer der have en Høide af omtrent 20 Al. og svarende Førelse dertil. Gaardens Market er trindt om indhegnet mod Naboerne, deels med Steengjerder og deels med Jordvolde, forskjellige af Koblerne ere og indhegnede. Agerjorden lønner den duelige Sædemand, græsser vel og Engene ere særdeles gode. Eiendommen har tvende betydelige Tørvemoser. Til Gaarden hører 6 Huse som ligge paa dens Mark, de 4 have Jordtillæg, men tvende ere jordløse, Beboerne af disse forrette Ugedage til Gaarden efter Overeenskomst med Eieren, da Leietiden kun er paa Aaremaal. I Gaardens Jorder er i sidste Efteraar nedlagt Rugsæd 13 Tdr. 2 Skpr. og Vinterhvede 6 Tønder. De i Stuehuset værende Kakkelovne følge i Kiøbet m.m. Til anstundende 1 Mai tages Gaarden i Besiddelse, og om Kjøberen ønsker det, kan endeel af Kjøbesummen blive staaende i Eiendommene. Fra 1 Februar af ere Konditionerne til Eftersyn i Kjøbenhavn hos Urtekræmmer Schmidt, boende No. 68 og 194 Store Fiolstræde, hos Hr. Hospitalsforstander Schov i Aalborg, hos Forvalter Schmidt paa Barretskou pr. Horsens, hos Proprietair Fielstrup paa Sindinggaard pr. Holstebroe, hos Hr. Hempel i Odense, som og paa Østergaard, hvor de Lysthavende paa Forlangende kan blive Eiendommene foreviiste og overtyde dem om disses Bonitet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Formedelst et svageligt Helbred og anden Be A.M. stemmelse har jeg søgt Kongelig Tilladelse om at maatte afstaae Assens Færgeløbs-Tieneste til en Anden, hvem jeg kan blive enig med om Fartøierne, og Directionen derefter finder tjenlig til at kunde bestyre Tienesteen; hvem saaledes maatte have Lyst til at blive Transportforvalter i Assens m.m. kan henvende dem til mig Undertegnede om det Nærmere De behørige Fartøier kan erholdes saavelsom ogsaa min iboende Gaard, om forlanges; endeel af Kjøbesummen, om forlanges, kan ogsaa paa vi Maade blive staaende. Herdahl, Assens den 5 Februar 1815. Kongelig Transportforvalter, Ved Auctionen i Tugthuset den 28de M. over Klædepressen, bortsælges tillige 5 Skippund Tavleblve, i mindre Partier, og 12 Tylter Stokholms 2 Tommers Forplanket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Auction. Gaarden No. 230 og 615 i Odense Byes Vestergade bestaaende af 13 Fag Forhuus til Gaden, 2 Etager Grundmuur, indrettet til Værelser; et Sidehuus mod Øster 11 Fag til Kjøkken, Spiskammer, Pigekammer m.v.; et dito Sidehuus i samme Længde 19 Fag til Vognremisser, Koehuus, Brændehuus Hønsehuus og Karlekammer; en Tverhuus 12 Fag til Stald og Foderkamre; et Sidehuus mod Vesten 16 Fag til Brygger= og Vaskehuus samt Tjener kammer; item den ved Gaarden værende Hauge, agter afdøde Enkefrue Justitsraadinde Bergs Arvinger, ved en eneste offentlig Auction at bortsrige Tirsdagen den 28 Februar førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Om Gaardens beqvemme Jndretning, dens gode Beliggenhed i en af Byens reelleste Gader m.v., ville Liebhaverne bedst overtydes ved at tage den i Øiesyn. Auctionen holdes i selve Gaarden, hvor Konditionerne strax ere til Gjennemlæsning En Dreng af skikkelige 80 ældte, og har Lyst til at være Maler, kan antages i Lære hos Maler Fich paa Overgade No. 28 i Odense.¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Det i denne Byes Puurstræde beliggende og velindrettede Huus Nr. 609, 2 Etaget med Gaardsrum og Hauge, samt de 2de hosliggende Leievaaninger A. & B., er underhaanden at faae tilkjøbs, naar Man desangaaende henvender sig til Eirten Kjøbmand Sønderburg paa Nørregade. Det Mandskab, som den 30 August 812, da Prisen dette Frau Elisabeth blev gjort af Nyborg Roeflyttille, var til Tjeneste paa Striibs og Vosnæs Batteriet, samt ved de kjørende Batterie i Odense, ville henvende dem til Undertegnede, for at erholde deres Deel af Prisen udbetalt. En Underofficeer erholder 33 Ls og en Gemeen 19 Ls Schl. Holst. Kourant. Spillemændene og Stykkudskene erholde intet. Kjøbenhavn den 4 Febr. 1815 Winkel Horn, Artillerie=Premier=Lieurenant, boende i Kronprindsensgade No. 30,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
For mine ærede Velynder anseer jeg det for min Pligt at bekjendtgjøre, at jeg er flyttet fra Hr. Seidelin til Hr. Kjøbmand Andresen paa Hjørnet af Over og Nørregade Nr. 20 paa 1ste Sal Godt og moderne Arbeide kal berefter, som hidindtil, stedse være Maalet for mine Bestræbelier, Odense d. 15 Jan. 1815 A. F. Fich Skoemagermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
Gaarden No. 89 i Kaaborg Byes Østrig de, bliver stillet til Auction den 7 Febr. d. A., den ligger beleiligt for en Handlende, og for faa Aar siden saa godt som af ny opbygget, videre Beskrivelse over Gaarden er unødvendig, da den til alle Tider forevises af Eieren Tørkild Classon, som boer paa Stedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-21
J Følge Stiftamtmandskabets Befalien af 29 f. M. paategnet det Kongl. General Kommissariats-Kollegii Skrivelse af 21de næstforud, bliver i Middelfart Fredagen den 24de de, Formiddag Kl. 10 Sl. ved offentlig Auction opbuden til Bortsælgelse paa høibemeldte Collegies Approbation 2 Flaader eller Klydebroer med tilhørende Væle; hvilke i Decbr. Maaned 1813 ere blevne anskaffede for Kongl. Regning i Anledning af de den Tid forefaldne Tropp Transporter. Middelfart, 10 Febr. 1815. Hartmann Sommer Arvingerne i Stervboet efter salig Geheimeraad Friderie Christian Scheel og Frue Cathrine Elisabeth, født Cicignon, anmodes af os undertegnede Executores Testamenti, at ville møde eller møde lade ved en Skiftesamling. i Boet, der holdes paa Mullerupgaard i Fyen Mandager den 6 Marts førstkommende, da store Ting af Vigtighed, vil blive at afgiøre. - Mullerup den 11 Februar 1815. W. M. Scheel, C. Scheel, R. Kannevorts Kammerherre. Kammerherre. Landvæsens-Kommissair.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-02-23
Adskilligt. Chareaubriand har udgivet et nyt Skrivt under Titel volitiske Betragtninger over nogle nyere Skrivter og alle stranzosers sande Fordeel." Da Kongen selv skal have gjenermlæst Manuskriptet og rettet Adskilligt, ja endog omarbeidet hele Afsnit, saa anseer Man dette Værk, som et Speil af Kongens Siel og en Bekiendelse af hans Regierings-Grundsætninger. Overalt hersker i samme en Maabeholds og Forsonligheds Aand. "Kongen - hedder det blandt andet - vil ingen proskribere; han er stærk, neget stærk, og ingen menneskelig Magt kunde meere rokke hans Trone. Han straffer ei, fordi han er barmgjertig som sin Broder. Enhver god Franzos maa sætte alt Had og Hævnelyst tilside. Kun den, som søger at forbittre Gemytterne og stifte Tyddragt, er strafskyldig. Franerig trænger til Ro; Man maa gyde Olie i Saaret, og ikke aabne det paa ny. Man er ikke heller uretfærdig imod de Mænd, som dømte Ludvig til Døden. Mange af dem besidde Talenter, moralske Egenskaber, en fast Karakteer, for Erfaring i Forretninger og megen Menneskekundskab. alt hvad Man forlanger af dem er, at de skulle nyde deres rhvervede Formue i Fred, og ofre sig deres Families Op ragelse i Roe; men ingen Forsøg gjøre paa at ophidse og forurolige Gemytteruet. Om Emigranterne siges, et da de have været Kongens Venner i hans Landflygtighed, paa vil Man dog ikke kræve af ham, at han skulde støde den fra sig og forvise dem Frankerig. De fleste af de Udvandrede vare i øvrigt for 14 Aar siden vendte tilbage. Den anden Deel indeholder Lovtaler over den nye Konstitution, som derved, at den gaaer Middelveien imellem Anartie og Despotisme, netop sikrer saavel Tronen som Frankerigs Hæder og Lykke.