JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-12
Aarhuus den 6te September.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-12
Af et Brev fra Sønderherved den 2den September. Høsten her i Egnen falder endeel vanskelig ved og ofte indfaldende svære Tordenbyger. Rugen er brav stridig i Straaet, men Vipperne svigelige. Man finder her i Egnen, hvad man i mange forløbne Aar har værer ukiendt med faare mange Spring i Rugvipperne, og, hvad værre er - mange af disse ganske komme. Neppe troer jeg, man feiller, ved at angive som Hovedaarsagen, den megen kaalde og stærke Regn, som faldt denne Sommer i Rugens første Blomster, og da de lette Marker tillige savnede Vintervandet, som fra Foraaret skulde have tættet og, styrket og fødet Roden, ved den fremvoxende Rug, troer jeg denne fandt sig saa meget des fragere, til at modstaae hin ovennævnte Voldtagelse af den glubende Regn, efter hvilken den ei havde Styrke, atter at fremavle nye Dræeller Blomster, overalt har jeg efter min Landsmands granskning opdaget, at den ved Michelsdag i Fior saaede Rug, og den sildigste Sæd, der netop havde spiret for Vinteren, har i dette Fald været mindst Vanskelig hed underkastet; denne Erfarenhed har bestyrket mig i mine, forhen samlede Begreber og Rugfæden: At nemlig, Rugen enten bør faaes saa tidlig, at Kiærnen inden Vinteren kan have udtømmet sig til en fast og mandig Rod, eller og hin maae førend Vintersøvnen, have sin Styrke, med hvilken den ved Foraarslivet kan arbeide til Rodens Sættelse og dennes Udvikling, da derimod den mellemste Sæd, hvor Rugkjærnen findes, naar Vinteren møder, halv udarbeidet ved en endnu svaa Rod, og halv i Giæring, vil til alle Tider findes at være den svageste. Vaarsæden lønner den flittige og kloge Landmand med en rig Høst; dog er Boghveden her i Egnen for nyttet i Vexten og fattig i Kornet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-12
Fridericia den 12te September. Høsten har heromkring i Aar været høistvanskelig formedelst det vedholdende uroelige Veirligt; næsten ingen Dag, ere nu i en Tid af 4 a 5 Uger hengaaet, uden Regn; Men især havde vi i Løverdags Formiddag Kl. 11 en heftig Orkan, som, endskiønt den ikkun varede et Par Minuter, dog anrettede stor Skade. Sprøitehuset kastede den Taget af, og derved beskadigede 3de andre ligeoverfor liggende Huse, saa næsten ingen Tagsteen blev tilbage paa disse, og intet Vindue heelt; Store Træer brækkedes tværsover og mange af Jndvaanerne have lidt betydelig Skade paa deres Huuse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-12
Belt=Passage. fra Snoghøi til Middelfart.Den 3die September, Landmaaler Johansen fra Jylland, til Kbhvn. En Deel Thaaninge, jydske og fynske Hestehandler med Heste. Jfr. Clarøe fra Hørrus til Fyen. Geheimeraad Bülov til Kbhvn. Postmester Petersen med et stort Følge fra Flensborg til dito. Hr. Warberg fra Eltang til Middelfart. 4de, 4re reisende Personer fra Holsteen til Fyen. og videre. En jydsk Hestehandler med Heste til Fyen og Siælland. 5te, Hr. Justitzraad og Assessor Frisk fra og til Khvn. Hr. Doctor Frisk fra Ribe, til Fuglevig Præstegaard. Hestehandler Conrad Smith fra og til Fyen med Heste, en Jydsk Hestehandler med Heste til Sielland. Hr. Fuldmægtig Tyr holm tilbage til Kbhvn. 6te, 3de jydske Hestehandlere med deres Heste. Hr. Controkeur Møller med Familie fra Skoldborghuus til Fyen. 7de Hr. von Ross og Kone fra Spanien, til Kbhvn. Hr. Brønnum fra Jylland til dito. fra Middelfart til Snoghøi. Den 3die September, Hr. Warberg fra Eltang tilbage. Den 4de, Den Kiøbenhavnske agende Post til Hamborg med 3 Læs og Passagererne: Hr. Thyrholm til Hadersleb. Lieutenat Meier til Flensborg, Hr. Hoffmann til Kiel, Kiøb mard Gügelhein til Hamborg. Den 6te, En Deel Thaafinge og fynske Prangere med deres Heste til Jylland. 7de, Studenterne Hempel og Salling fra Kbhvn, til Colding. Hestehandlere til Jylland. 8de, 4re synske dito til dito Controlleur Møller tilbage til Skoldborghuus. 6 Hestehandler, fra Fyen til Jylland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-12
De igiennem det lille Belt passerede Skippere: Den 8de September, M. Michelsen af Sønderborg fra ibid. til Frederichsund med Steen. 9de, J. Beck af Flensborg fra ibid. til Norge med Brændeviin og Kornvare. L. Lund af Assens fra ibid. til Norge, med Korn og Fedevare 10de, L. Bune af Flensborg, fra Christiania hiem med Lægter og Kornvare. H. Nielsen af Odense fra ibid til Flensborg med Handsker og Pennesteder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-12
Avertissements. Efter Begjæring af Fabrikant Hr. Schwart, heri Staden, bliver den ham tilhørende Gaard i PrincindeGade Nr. 231 øverst ved Volden, stillet til offentlig Auction, første Gang den 13de, anden Gang den 16de og tredie Gang den 20de d. M. alt om Formiddagen Kl. 10, og tredie Gang absolut bortsolgt om antagelig Bud skeer Gaarden bestaar af 13 Fag Ege=Bindinger med 6 gode reele samt malede Værelser, foruden Kiøkken, Spisekammer og Pigekammer, Ved Gaarden er en smuk Hauge med gode Frugttræer, saa er der og i Gaarden et Brændehuus og et Locum. J Kiøbet kan og følge 2de Jern Kakkelovne som staar i Værelserne. Lysthavende ville behage at møde i Gaarden selv bemeldte Dage og Tider hvor Auctionen holdes, og Conditionerne bekiendtgiøres. Fridericia den 9de September 1797. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-12
Ved Jldebranden hos Madame Poulsen her i Staden den 3die d. M. have 2de Borgere neml. Kobbersmed Jorgen Wossalafsky og Skoemager Johan Jørgen Kyhn udmærket sig paa en mandig Maade, ved at bidrage til Jldens Dæmpning. Da der nemlig kom Jld i Taget paa den søndre Ende af Stuehuset, som hvert Øieblik lod befrygte, at Naboens Huus skulle blive antændt, og hele Riddergaden den derved blive udsat for den yderste Fare, især da Sprøiterne paa den Tid, formedrist at Vinden havde dreiet sig meere til Vester, vare beskiæftigede med at afholde Jlden fra Princesinde Gaden, steege bemelte tvende Borgere, trods de brændende Flammer, op paa det antændte og skrøbelige Loft, hvor de deels med Vand deels ved at nedrive Taget. fik Jlden slukket, hvorved ei allene Naboehuset, men endog Underdeelen af Mad, Poulsens Stuehuus blev reddet Denne kjække Handling fortiener herved offentlig at bekiendtgiøres til benævnte 2de Borgeres fortiente Roes, hvorhos dog de brave Brandfolkes og det aarvaagne Borgerskabs forenede ivrige Bestræbelser og kraftige Bidrag til Jldens Slukning, ingenlunde miskiendes. Ved Udflytning, formedelst Ildsvaaden ned 3die denne Maaned, er bortkommen en Sølv Spiseskee mærket paa Enden af Skaftet R. B. 8 i dobbelt Træk og Aarstal 1721, en Sølvtheeskee mærket paa Midten NT. et Blaargarns Lagen mærket S. T. noget Kiøkkentøi og nogle Bøger, Eieren hertil boer i Princesinde Gaden Nor Kor Stadens Jndvanere bekiendtgiøres: At hos Mejer Lev 1 Slagter, boende paa Middergaden No. 273, kan i hver Uge, og hver Søndag Morgen bekommes feed Oxe og Lammekjød, for ganske billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-12
At Stiftet efter afgangne Hr. Hans Henrich Neuchs, forhen Al Sognepræst for Øster Snede Meenighed, atter foretages og formodentlig sluttes i Øster Snede Degnebolig den 12te September førstkommende, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiørt. Veile, den 15de August R. Schiøth. Provst i Nørvangs Herred. Dannemarkes Gade No. 339, hos Simon Jo seph. von Essen, er at bekomme støbte Lys a Pd. 1 Mk. og halv Pd. 8 s. Hbraham Leivers Enkes Huus i Riddergaden kan faaes er til leie til næstkommende Paaske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Semlin, den 10 Aug. Den Belgrader Consul, Jany Calso, har ved en Stafette faaet den Efterretning fra sin Fader, som en Hofbanqueur hos Storhertugen: At han skulde holde sine Sager istand, da Ting vare forhaanden, som syn tes sikkert at ville styrre den almindelige Rolighed paa nye, og at den Franske Gesandt i Constantinopel var høist utilfreds formedelst sine Landsmænds Forviisning derfra; samt at Rygtet gaaer almindelig i Constantinopel, at medens de christelige Magter slutte Fred, bleve sand synlig Tyrkerne indviklet i Krig. Rigtig nok gi Porten store Rustninger, under Foregivende, mod de rebelske Pacha, og i Albanien ere 30000 Tyrker opfor brede, uden at man veed hvortil de ere bestemte. Pachaen af Belgrad har ladet spørge hos herværende Grændsetolk, om Aarsagen til at Keiseren lader trække saa mange Tropper sammen mod Dalmatien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Wien, den 30 Aug. Keiseren opholder sig for nærværende ved Babet, dog kommer han 2 Gange ugentlig hertil og giver Aubients. Mellem her og Udino, gaae Courererne uopHørlig, og følgende angives som tilforladelig at være Underhandlingernes nærværende Forfatning: Præliminairerne af 17de blev fastsat at Keiseren for Belgiens Afstaaelse og Lombardiets Erkiendelse som Republik, skulle have forholdsmæssig Skadesløsholdelse i Jtalien, og hvorover man ved Underhandlingerne over Disinitivfreden skulle komme overeens. Da disse begyndte, var man næsten enig om, at Jstrien og Dalmatien skulle udgjøre en Deel af denne Skadesløsholdelse; Da paa Fransk Side erklærtes: at uden Besiddelse af Mantua, var den Cisalpinske Republiks Existents umuelig. Marchese deel Gallo erklærte deri, mod at uden Besiddelser af Mantua, var ogsaa alle Østerrigske Besiddelser i Jtalien, især ved det overhaand tagende Democratie, precair. General Clarke tilbøde ham derpaa anden Godtgiørelse, og saa gar Staden, Venedig, men Marchese del Galle forlod Udino med den Erklæring: Mantua eller Krig. Clarke sendte derpaa sin Secretair med nye Forslag hertil, og tilbød at Verona skulle paa den cisalpinske Republiks Bekostning giøres til en regulair Fæstning, og overgives Keiseren. Da nu dette heller ingen bifald fandt her, saa var endnu dette tilføiet, at naar Keiseren vilde paa egen Bekostning lade Cremona og Pizighetona stærk befæste for den cisalpinske Republik, kunde Man taa tilbagegives. Saaledes stode Tingene da Mar chaise del Gallo og Baron Degelmann den 14de reiste herfra. - Det kommer nu an paa, hvad Midler den findes for at afværge videre Blods=Udgydelse. Saa meget man endog uagtet alle Gienstande smigrer sig med Disinitiv=Fredens nær forestaaende Jstandbringelse, er dog allerede besluttet Krigstyr for Arvelandene for tilkommende Aar. - De Østerrigske Troppers Antal ved de Jtalienske Grændser, angives til 120,000 a 150,000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Dusseldorf, den 29 Aug. Det, man saa længe har befrygtet, er indtruffen Efter at de øvre Rhinegne ere ganske rumerte, trakFrantsoserne sig ind i det Bergiske, og Greniers Division er der indrykket efter at en stor Deel Fourage maatte leveres i Forveien. Soldaternes Forholder for Bønderne meget trykkende; de maae levere dem alt, og saa gar Pudder og Pomaade; og endda forlange de 2 Slags Steg og Viin til deres Middagsspise.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Neumied, 30 Aug.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Forrige Uge saae det saa krigersk ud her, som om den hele Armee havde kommen hertil. Hver Dag gik store Transporter af Kanoner og Munitionsvogne herigiennem, og droge 1 Fierdingvei ovenfor Staden hvor for nærværende skal staae 1700 Munitionsvogns og 500 Kanoner. Her i Staden ligger General. Debelle med sin Suite.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Thorn, den 2 Septbr. Den 19de Aug, rasede en heftig Orkan i Peterkaner, Departementet, som nedrev store Skove og halve Bondebyer og Veiermøller, hvorved mange Mennesker, kom til Skade. Man regner Tallet paa de omblæste Træer til 20000 Stykker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Paris, den 28de August. Den i saa mange Dagblade udspredte Efterretning, at Freden mellem Engelland og Frankerig var i Rysselundertegnet, modsiges nu i samme Blade igien som ugrundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Directoriet har i et Budskab til 500 Raadet tilladt over 300 Baller fremmed uldent Tøi at indføres Toldfrie til Rouen, Havre og Dieppe, da det ellers var umuelig at tilveiebringe de for Militairet saa høyst nødvendige Monderingsklæder. Denne Ministre, giøre mange nye Forandringer i deres Departementer. Lauvet, forhen værende Conventdeputert, døde herden 26de. Hans Kone og sig dette Dødsfald saa nær, at hun for at kunne døe med sin Mand tog 40 GranOvium ind, og vilde ingenlunde paa hendes Børns og Venners indstændigste Begjæring tage noget Hielpe midde derfor, førend man ved Magt tvang hende dertil; - Man haaber endnu at frelse hendes Liv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Den Jldebrand som ødelagde 5 af Savoyens anseeligste Skove, var saa heftig, at den greb 20 Mile i Omtreds om sig. Staden Chamberg var heel omgiven. af Jlden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Haag, den 2 Septbr. J Forgaars havde det nye Convent sin Jndtrædelse, uden megen Høytidelighed; Gesandterne vare ikke engang indbudne, og man faae kun 2 Personer, i Gesandternes Loge, Borger Pasteur er valgt til Conventens første Præsident; Hvor mange af det gamle Convents=Lommer indtræde paa nye, er endnu ikke bekiendt. - Derimod veed man nu sikkert at den nye Constitution er i hele Republiken med 108761 imod 27955, Stemmer, følgelig 4 imod 1, forkastet. Da Tropperne paa Flaaden, formedelst den vedholdende Regn, saa sielden kunne komme paa Dekker forat faae frisk Luft, saa blive nu endeelindskibede for at campere ved Strandbreden paa det de igien kunne indskibes naar vi engang faae østlig Vind.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Marseille, den 19 Aug. Alle Skibe, som komme fra Corsika, ere nu underkastede en stræng Qvarantaine, da man paastaaer, at der grasserer en smit som Syge, som man frygter er Pest endskiønt her i denne Henseende endnu ingen afficiel Bekiendtgiørelse er skeet, saa lade de Foranstaltninger, der ere gjorte af Sundheds=Huset, og som endog strække sig til Skibe, som komme fra Livorno, formode, at Rygtet ikke maae være aldeles ugrundet. Denne Sygdom, hvad den ender, er saa meget meere forlig, da endeel Krydsere gaae ud fra Corsika, hvis Begierlighed ingen Grændser kiender, naar de treffe Skibe, fra Levanten, og saaledes udsette sig og dem for Smitten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Blandede Efterretninger. De Cisalpinske Tropper, med hvilke Buonaparte besætter alle faste Steder ved de venetianske Grændser, bære for største Deel hvide Unganske Beenklæder, hvid Veste, korte grønne Kiorteler og Corsikanske Hatte med trefarvede Kokarder. J Palmanuopa kastede en Deel af dem Geværerne og gik over til de Keiserlige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
J Jmolæ, en Folkerig Stad i Romagno, har i Anledning af er Rygte, at denne Provinds skulle gives Paven tilbage, været alvorlige Uroligheder imod Frantsoserne. Den Franske General Guichard har ladet en stræng Proclamation udgaae imod de Misfornøiede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Hoche har under 13de Aug, fra Weglar skreven et Brev til Dufresne, Medlem af Femhundredes Raadet, i Anledning at denne i sin Journall: le Republicain francois, har fremsadt ærerørige beskyldninger imod Hoche, i Henseende til de oppebaarne Contribu, tioners Anvendelse, hvori han blandt andet spørger Dufresne: om han er en Bedrager eller om andre have bedraget ham, om han hører til den Faction der forfølger alt hvad der har tjent med Ære i Armeerne eller om nogle Skurker have ført ham bag Lyset, og endeligen erklærer han, at han, før at giøre Nationen, Negnskab, nu lader samme trykke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Buonaparte er den 23de Augustankommen til Roverede, (men i Udino ventes han endnu forgiæves) 2 Batailloner franske Tropper og 80 Officierer til Hest, kom ham i møde uden for Staden. Hans fulgte 2 sex spænd Vogne og en Escorte af 24 Cavallerister.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Det lader som den cisalpinske Republik lidt efter lidt trække de fleste smaae italienske Stater med sig, og derved vil komme en nye Magt i Europa, som ikke bliver saa liden. Den 24de Julii traadte desaarsag, Deputerte sammen fra Verona, Vicenza, Padug, Trevise, Feltre, Bellund, Cadore og Bassano, i sidste Stad, for at raadslaae derom, og have alt sendt Deputerte til den cisalpinske Republik, for i 1200,000 Menneskers Navne, at forlange denne Forening.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Til Genua ere ankomne 2 beedigede franske Biskopper, som siges ville gaae derfra til Rom forat conferere med Paven, som Kirkens Overhoved, om de Gienstande, som det i Paris aabnede Concilium vil forhandle Hertugen af Angouleme, er den 22 Aug, paa en Spadsererit falden af Hesten og brækket Kravebenet, men er dog uden Fare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Da al Tobakspinden i de Preussiske Stater an igien gaaer for Kongens Regning, og dertil ikke maae bruges andre end indenlandske Blade, saa er det saa strengeligen forbuden at ingen maae handle med eller røge fremmed Tobak, at endog Tropperne herefter. naar de staae i Fiendens Lande ikke maae faae en PibsTobak uden den er spunden hiemme. I Lille troer man nu, at det ikke er det brittiske Ministeriums Alvor at ville have Fred, fordi samme endnu har den Overvægt paa Søen, at have bloqveret de betydeligste fiendtlige Flaader, indtil Jevndogns Stormene komme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Den Efterretning at Grækerne paa Corfu skulle have myrdet de der landede Franske, modsiges nu aldeles.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Den Physikus, som sidst meldt, vilde gaae i Veiret med Lufthallonen i Paris, har ikke gjort sig usynlig, men blev arretteret med sine 150,000 Livres, fordi Ballonen sprang iin, som han vilde have sig fra Jorden. Han hedder Garnerin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Værten paa Keisershof i Hamborg, Girard, har skudt sig selv d. 7 Septbr. Kl. 8 om Morgenen paa sit Kammer. - Paa kort Tid er ellers i Hamborg, udøvede flere Selvmord, som størstedelen have reist sig af Fortvivlelse over tabte Penge i Spil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
J Paris ere 2 Personer paagrebne der var ifærd med at opslaae oprøriske Sedler for at ophidse Garnisonen imod det lovgivende Corps's Grenaderer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Medens den catholske Geistlighed i Frankerig i denne Tid kunne hænge og steille hinanden, lever den prøtestantiske der i broderligste Samdrægtighed; Forlede den prækede i Paris den svenske Legationspræst Gambs i den reformerte Kirke St. Louis for Borgeren Makron, fordi denne ved er Fald havde slaaet sin Haand, af Leed. J den svenske Capelle prækede derimod Repræsentanten Rabans Pommier, Medlem af de Gamles Raad, og bad i Litaniet for Kongen af Sverrig, hans Brud, Enkebronningen og den hele Kongelige Familie. Da man spurgte ham om denne Bøn ikke faldt ham vanskelig, svarede han, De Tider ere forbi, da nogle Factionister, for at brændemærke deres Nation, ville støde al Jordens Konger fra Tronen. En frie Nations Repræsentantere tilkommer det, ved vort Exempeat vise, at vi agte alle Regieringer, og det er dobbelt Pligt for en Repræsentant der er Religionslærer, at bede for en Konge, der er Frankerigs Allierede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Jndenlandske Efterretninger. Den portogisisk jødiske Meenighed i Kiøbenhavn, som førend den ulykkelige Jldebrand havde sin Kirke i Snaregaden Nr. 12, har den 3 Septbr. 1797 indviet sin nye opbygte Kirke i Skindergaden Nr. 36 Hr. M. A. Henriqves's Gaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
J Randers hvor der dog ligger Cavallerie Garnison, kostede, efter de sidste Lister man har over Kornpriserne, Havren kun 3 Mk. 12 s. Tønden, og Byggen 7 Mk. Rugen holder sig overalt i Danmark, Norge og Hertugdømmene omtrent een, fra 2 til 3 Rdlr. Tønden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
I Trondhiems Stift er Præsten Fyrstenberg til Klæ bo død og Capitain Brokorb, i Aggershuus Stif Oberstlieutenant Krog, forrige Generalveimester, og i Roeskilde Postmester Zimmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Krigs Commissair og Amtsforvalter Weise i Rensborg er efter Ansøgning afgaaet, og Advocat Lang heim faaet hans Embede, Kiøbmand Jaume i Livornehar faaet Titel af Dansk Agent.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Den forhen værende Pahlske og Sachsiske LegationsSecretair Merbitz i Kiøbenhavn, som har opholdt sig herii 48 Aar, og endnu med Berømmelse erindres som Dipplomatiker fra Syvaars=Krigen, er nu død i Kiøbenhavn, 74 Aar gammel. Hans Søn er nu ligeledes Sachsisk Legations=Secretair i Kiøbenhavn, Odense, den 11 og 13 Septbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
J Løverdags Middag reiste sig en Orkan=Storm over Byen, der var saa heftig, at den paa adskillige Steder trykkede Vinduerne itu. Med dette Uveifulgte en usædvanlig stærk Skylregn. Stormen blev ved i Løverdags Nat og upaatvivlelig har den omkastet mange Træer i Skovene, ligesom den ingen Frugt har levnet paa Træerne. Landmanden som endnu ikke har faaet sine Erter, Boghvede og Tørv i Huus, er at beklage. - Endnu fortiener at nævnes, at Thermomeeret i Løverdags Middag, da Uveiret kom, faldt med et nogle Grader.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
J Mandags Aftes opkom i Nyborg hos Ole Nye en Jldebrand, som tog saaledes Overhaand, at over to tredie Deele af Staden efter Sigende skal være ødelagt. Raadhuset, begge Postgaardene og de efter Jldebranden i Fiør opbygte nye Huse, som til Uheld end nu ikke vare assurerede, og mange andre betydelige Bygninger ligge i Aske. Da Branden endnu i Gaar ikke var slukket, saa kan man ikke bestemt melde noget om det endelige Udfald. Beklageligt for de ulykkelige Jndvaanere, at de nu to Sommere efter hinanden have maattet friste denne haarde Skiebne, Spørgsmaal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Da desværre, saa mange sørgelige Efterretninger næsten postdaglig i denne Tid indløbe om Jldsvaade, saa spørges, om sligt ikke burde afskrække de, som her i Staden Fridericin, imod al Brandanordning, saa dristigen sætte Foerstakke i deres Gaarde, ved Siden af et lidet Plankværk ud til Gaden, hvor saa mange passere tæt forbie, med røgende Tobakspiber, og om Vedkommende, enten ikke strax burde tilpligtes at lade deres Foerstakke sætte paa de Pladse, fra Husene, som her ingen Mangel er paa ; eller paalægges, at indestaae enhver omkring boende, for den Skade derved kunde tilføies, Dette ønskes besvaret i disse Aviser, og besvarelsen indføres gratis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Ved Tallotteriets 628 Trækning i Altona udkom No. 3, 28, 86, 90, 79.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-15
Avertissements. Kra Undertegnede er bortkommet ved Jldebranden Søn J dagen den 3die September, efterfølgende: en nye Underdyne, et Par fine Hørgarns Lagn, 2de sølv Spiseskeer, 4 Theeskeer, 6 fiine Servietter, i Bryststrimmel med fine Kniplinger, og nogle Tintallerkener. Levi Marcus. Efter Begjæring af Fabrikant Hr. Schwart; heri Staden, bliver den ham tilhørende Gaard i PrincesindeGade No. 23, øverst ved Volden, stillet til offentlig Auction, første Gang den 13de, anden Gang den 16de og tredie Gang den 20de d. M. alt om Formiddagen Kl. 110, og tredie Gang absolut bortsolgt om antagelig Bud skeer Gaarden bestaar af 13 Fag Eege=Bindinger med 6 gode reele samt malede Værelser, foruden Kiøkken, Spisekammer og Pigekammer. Ved Gaarden er en smuk Hauge, med gode Frugttræer, saa er der og i Gaarden et Brændehuus og et Locum. J Kiøbet kan og følge 2de Jern Kakkelovne som staar i Værelserne. Lysthavende ville behage at møde i Gaarden selv bemeldte Dage og Tider hvor Auctionen holdes, og Conditionerne bekiendtgiøres. Fridericia den 9de September 1797. H. Buhl. Viborgs Have sælges gode faste Hvidkaal fra 4 sk. til 1 s. Hovedet. Rødkaal haves og en Deel, som kone dobbelt mod Hvidkaalen. Hvidkaals Planter af alle Slags a 8 s. Hundredet, dog tilig Spidskaal og tilig Platkaal, formedelst Frøets Dyrhed 12 s. Hundre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
London, den 5 Septbr. Hoftidenden for i Løverdag, leverer den ubehagelige Efterretning fra Lord St. Vingent, at Angrebet mod Staden St. Croix paa Teneriffaa, er mislykket. Tabet derved er stor, da af 1000 Mand som paa 3 Linieskibe, og 4 Fregatter var bestemt til Landgang, have vi Natten til 24de Julii ved Stormen tabt 44 Døde, 105 Saarede, 97 Druknede og 5 borteblevne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-09-19
Admiralens Dagbog indeholder tillige den Efterretning, at om Natten begav 300 Mand sig ganske ubemærkt paa Baade og nærmede sig Havnen, besters samme med Storm, bemægtigede sig Staden, og besatte et Kloster i samme; men da Citadellet var besadt med 8000 Spanier og 100 Frantsoser, blev de 300 landede Engellænder paa Capitulation tilladt frie Adgang til deres Skibe, og erholdt frisk Vand og LevnetsmidCutteren For fik et Kanonskud i Vandgangen og sank med 97 Mand. Admiral Nelson mistede sin høire Arm, og mange brave Officierer og Gemene opfrede Livet derved.