Aalborg Stiftstidende, 1843-01-27
Aalborg, den 27de Januar. Om den i Hamborg oprettede nordiske Læseforening er tilhændekommet os følgende nøiagtigere Oplysninger, der tillige kunne tjene som Berigtigelse af det i et andet Blad nylig Meddeelte om Foreningens Bestyrelse. Denne bestaaer nemlig ikke, som anført, af trende Directeurer, men af en lødende Formand og en Viceformand, samt tre Repræsentanter, een for hver af de skandinaviske Nationer. Ved Valget af Formand tilfaldt de fleste Stemmer den som Læge bekjendte Dr. med. Trier i Altona (født Kjøbenhavner), men da dan ikke ønskede at modtage Valget, valgtes til Formand Kjøbmand og industriel Entrepreneur Meinig (Sjællænder), endvidere til Viceformand. Handelsfuldmægtig Regner Westenholz i Altona (Aalborgenser) samt til Repræsentanter, for den danske Afdeling, Kjøbmand Pontoppidan (Aalborgenser), den norske Kjøbmand Schmittler og den svenske: Generalconsul v. Stahn. – Ønsker om og Trangen til et saadant Selskabs Grundlæggelse, navnlig som Foreningspunct for de mange unge Danske, Norske og Svenske, som søge Emploi eller tage Ophold i den tydske Verdensstad, samt som Samlingsted for Sønner af de tre nordiske Riger, der her kunde samle Efterretninger fra og følge Begivenhederne i Hjemmet: havde allerede oftere givet sig tilkjende og da den første, med nogle og 70 Underskrifter forsynede, Jndbydelse udgik, samlede sig ogsaa talrige Deeltagere. Skjøndt Foreningens Formaal er aldeles social og ganske uden politiske Hensyn, saa havde dog strax Navnet foranlediget en ikke uinteressant, i Politikkens Gebeet henstreifende, Debat. Foreningen havde nemlig først erholdt Benævnelsen skandinavisk. Skjøndt dette Navn nu, som sagt, ligesaa lidet som Foreningens hele Jndstiftelsesøiemed har nogen politisk-uniel Charakteer, saa fandt man det dog passende at gjøre de tvende Ministerresidenter for de nordiske Riger i Hamborg bekjendte med Jndbydelsens Jndhold. Den svenske Gesandt vidste heller ikke noget imod Planen eller Navnet at indvende, lige saa lidet den danske Postchef, Grev Holck, der ogsaa tegnede sig som Deeltager; derimod fandt den danske Gesandt Anstød i Benævnelsen scandinavisk, hvilken han meente, let kunde underlægges en eller anden politisk Tendents. Ved den derefter afholdte Generalforsamling reiste sig ogsaa Discussion om Navnet, idet Dr. Trier fremsatte det Forslag, at Foreningen, for at undgaae hver Mistydning, hellere burde føre Navn af nordisk Forening, hvorimod Hr. Westenholt traadte i Opposition med et veludført Foredrag, som ogsaa tiltraadtes af flere, medens Pluraliten dog erklærede sig for den foreslaaede Navneforandring. Barnet blev altsaa hjemmedøbt som nordisk, men vil, naar det er blevet tre Maaneder ældre og Anskuelserne i den Tid have faaet Leilighed til at udtale og modne sig, paany blive baaret til Daaben, hvor det da et sandsynligt, at det, efter den Retning Meningerne synes at ville følge, vil gjenerholde det først paatænkte Navn som scandinavisk Forening, dog uden derfor at forlade sit reent foriale Øiemed. Blandt de foreløbigt vedtagne Bestemmelser og betingelser for Optagelse er ogsaa den, at der i Foreningen kun bør tales et af de scandinaviske Sprog. Hvorvidt Jkke-Skandinavere, og deriblandt Staden Hamborgs egne Jndvaanere, kunne optages i Foreningen, vil først blive Gjenstand for nærmere Ventilation. Hvis den anførte Sprogbetingelse skal knytte sig til Optagelsen, vil den vel sjeldent indtræde; paa den anden Side vil ogsaa en almindelig Adgang til Foreningen og den derved snart fremkommende Medlemsfleerhed af Hamborgere, og andre Jkke-Standinavere let forandre Selskabets Typus og eiendommelige nationale Charakteer. - Foreningen har foreløbigt leiet sit Locale i det smukt beliggende Hotel "Bellevue, ved Espanaden, hvor den første Sammenkomst fandt Sted den 15de dennes, men flytter om en Tid til et andet Locale hos Kjøbmand v. Spreckelsen paa hobe Bleichen, ligeoverfor det danske Posthuus.