Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-25
Jndsendt. Man tor vel antage, at Alt, hvad der kan befordre og lette Forbindelsen fra det Jndre af Landet med Kysterne, er Staten gavnligt og til dens Fordeel Jntet virksommere Middel hertil kan tænkes, end gode lige Landeveie, Jernbaner og Canaler. Det første Mid deel er vist det mindst bekostelige og leder til Øiemedet naar man kun af disse vil befordre Reisende og Varer i smaae Partier. Mellem vore smaae Kjøbstæder ere Jernbaner for kostbare. Derimod synes det at være af stor Vigtighed for Staten: at den benytter de store Søer, forbinder disse med hinanden, og Kysten med disse. Man har hørt bemærket, at Søer og Canaler i Danmark tidligt blive ubrugbare ved Frosten og saaledes fire Maaneder af Aaret ere anvendelige; men hertil kan svares: De otte Maaneder af Aaret maae de desbedre benyttes. Alle tunge, omfangsrige Varer kunne kun ad en saadan Vandvei transporteres med Fordeel. Et Land som Danmark, der ikke har store Floder, kan eiheller have ved disses Hjælp den saa uundværlige indre Forbindelse, men man benytte de store Søer, sætte dem indbyrdes i Forbindelse og ingen. lunde skye Arbeide eller Pengendgift, for at opnaae et saa stort Gode. J det nordlige Jylland letter Liimfjorden en saadan Forbindelse, og var anvendt større Opmærksomhed paa at omgaae eller bortrydde Løgstøers Grunde, da vilde vist denne Deel af Landet have opnaaet en høiere Cultur, og den indre Virksomhed og Liv givet Handelen et betydeligere Opsving. Hvorledes vilde vel den nordlige Deel af Jylland see ud, dersom ikke denne Vandforbindelse ved Naturens Hjælp fandt Sted, Forbindelsen mellem Silkeborg, Randers og Havet giver denne betydelige Landstrækning et forøget Liv, og Gudenaae er en Guldmine for Jndlandet og Randers. Mange Tusinde Tønder Land ere, siden denne Forbindelse mellem begge Puncter, forvandlede fra Hedejord, og lyngbegroede Banker til opdyrkede Agre, og - mon ikke de store Summer, der i Aarhundredets Begyndelse anvendtes paa Gudenaaes Oprensning, klogeligen vare anvendte, Vi ville nu gaae over til den otteaars Forbindelse mellem Aarhuus og Silkeborg, og vise dennes Gavnlighed. Hvad ved Aalborg og Randers saa let haves, opnaaes kun med større Vanskelighed for Aarhuus, og det i denne Retning indre Land. Naturen har imidlertid ingenlunde i denne Egn været sparsom paa Hjælpemidler. Mellem Silkeborg og Aarhuus formene vi, at 2/3 Part af Mellemrummet er seilbar, saa at kun Part sætter Hindringer i Veien. Ogsaa her findes Agerjord i Mængde overløbet med Lyng, og kunde noget virksommere Middel udtænkes til at skaffe dette under Plov, end ved at lette Beboerne Transporten af svære og omfangsrige Varer, Vandveien mellem Silkeborg og Randers udgjør omtrent 14 Miil, medens fra førstnævnte Sted til Aarhuus kun blev 6 Miil. De fiskerige Søer ville blive benyttede og mange Hænder derved finde Arbeide. Alt hvad det mellemliggende betydelige Areal frembringer, maa nu paa Axel transporteres til Aarhuus, og uendeligt meget benyttes lidet eller intet, da det ikke formedelst den kostbare Transport svarer Regning. Betænkes nu, hvormange Mennesker og Dyr der i de 8te Maaneder af Aaret, paa en saadan Maade, fratages Jordens Drift og Huusarbeide, da tør man haabe, at det og indsees, at Vandveien ogsaa for denne Egn bliver at foretrække, om endog en betydelig Capital til Opfyldelsen af det omhandlede Øiemed anvendtes, og lod det sig beregne, hvor stor den Sum blev, der gaaer tabt for Landbruget, ved saaledes i smaae Partier at maatte transportere Alt til og fra Kysten, da vilde et Beløb langt større end Renten af den Capital, det projecterede Canal=Anlæg udkræver, findes at gaae tabt for Landmanden, og saaledes for Statens Oeconomi, idet Beløbet bedre, anvendt til Agerbrugets Fremme, vilde forøge Productionen. Den ønskede Forbindelse med det indre Land udstrækker sig ogsaa til Skanderborg og dens Omegn; thi forbindes den store Morsøe ved en Sluse med Vandenved Rye Mølle, da kunne Pramme gaae lige til Fuld broe Mølle, og var atter der anbragt en Sluse, da var Vandforbindelsen opnaaet for Skanderborg, og hvad deri smaae Partier føres af Landeveien, vilde i store Partier fores paa Pramme, og Land=Arbeide, Tid og Penge spares. At en saadan Forbindelse maatte gavne Skanderborg og Landomgivelsen af Skanderborg Sø og Morsøe, er saa indlysende, at det intet Beviis behøver. Jordens bedre Dyrkning ved sparet Vogntransport, ved vunden Tid, ved flere velbenyttede Hænder og Kræfter, ved svært Gods's lettere Transport lige til Havnen i Aarhuus, maatte ufeilbarligt blive Staten til Gavn, og den indre Vandforbindelse naae en Udstrækning af særdeles Vigtighed. Efterat vi nu have søgt at vise Gavnligheden af Vandforbindelsen mellem Aarhuus og Silkeborg med Hensyn til Statens Oeconomi, ville vi gaae overtil at betragte de Fordele, den Landstrækning, gjennem hvilken Canal=Anlægget drages, vilde have af et sligt Anlæg og indre Forbindelse. Vi antage: at der anbragtes en Sluse ved Silkeborg, da vilde den indre Forbindelse strække sig ligefra Havet ved Udbyhøi til Rye Mølle, Skanderborg og Aarhuus. Landeiendommene, beliggende i 1 a 2 Miles Afstand langs denne Vandforbindelse, maatte stige i Værdi, formedelst den lettede Forbindelse med Havet. Skovene, retteligen brugte, vilde have en Værdi, de nu langt fra have. Torvemoserne, der i ubeskrivelige Masser henligge, for en stor Deel ubenyttede, vilde faae Anvendelse, og naar Eierne pressede, stampede og formede deres Torv, vilde Forbruget af fremmed Steenkul indskrænkes; thi at dette Products Forbrug aarligen tiltager, bevises letteligt, store Summer gaae saaledes tabte tor Landet, medens Tørvemoserne henligge ubrugte, idet Transportmidlerne ikke retteligen benyttes. Teglværkerne ved Silkeborg, Lauenhougaard, Sophiendahl og ved Morsøe vilde finde en rivende Afsætning. Jernet og hvad der ellers fandtes i Jordens Skjød, saasom Kalk, Leerarter a., vilde blive benyttet, og da Canal-Forbindelsen mellem Aarhuus og Silkeborg overskar Steenrevet, der gjennemskjærer Jyllands Høidepuncter, vilde Steenhuggerarbeidet fremmes, meget Jordsmon, der fra utænkelige Tider er overlagt med store Steen og saaledes ubrugt, vilde blive ryddet, idet Stenene, paa mange Maader, tildannet, endog raae, vilde finde Afsætning, deels i Aarhuus, Randers og ved disses Havne. Strækninger, der nu ere Landmanden til liden Nytte, vilde forøge Frembringelserne, og Fabrik Anlæg fremmes. Landmanden, der nu læsseviis maa føre sine Frembringelser til Kjøbstad, vilde paa egne Pramme bringe disse ligetil Havet, og der slutte et bedre Marked, og saaledes en stor Pengemasse anvendes for Jordbruget, der udgjør Landets Støtte. Mange Bygninger, der nu ikke i det indre af Landet opføres, meget, der henligger undført, vilde træde for Dagens Lys, naar den lettede Communication tilveiebragtes. Vi have nu bestræbt os for at vise Landmandens Fordele, og tillade os nu at berøre Kjøbstædernes.