Viborger Samler, 1780-01-03
Nord=Amerikas Oprør. (Da den vigtigste Tildragelse i disse Tider i Verden er Nordamerikanernes Opstand mod deres Fosterfædre, og retmæssige Beherskere, Engelænderne, og samme vil have megen Indflydelse paa heele Verden, saa er det ingen Under, om mange er nysgierrige for at vide, om de har Ret til deres Opstand, eller er virkelig Oprørere, og hvad Udfaldet vel kan blive. Disse af Læserne vil maaskee finde Fornøielse i at læse efterfølgende 2 Stykker, som er udgivne 1776 af en rig kyndig Mand i Holland, Hr. Pinto, som ei hører til noget af Partierne, og kan derfor ansees upartisk.) Min Herre! De vil, i faa Ord, vide min Meening om de engelske Koloniers Stridigheder, med med deres Moderstat, formodentlig forlanger De een med Beviser og Akter bilagt Dom, men i det Fald fordrer De for meget. Jeg sender her indsluttet et Skrift om Storbrittaniens Ret over Kolonierne, som kan tilfredsstille Dem; det er tilstrækkelig for enhver, der oprigtig vil lade sig undervise; men Folk, som er forblindede af en Lidenskab, det være Misundelse, Avind, eller Nationalhad, de lade sig ei overbevise ved nogen Ting. Aldrig har man seet nogen meer sophistisk Ordstrid, end over denne Sag. Jeg vil intet tale om den unegtelige Ret, Engeland har til at lægge Skat paa Undersaatterne i deres Kolonier. Overherskabet og den lovgivende Magt maa dog være eetsteds; og det Brittiske Rige erkiender, i den Henseede, ifølge sin Grundforfatning, kuns tre Magter tilsammentagne. J ingen af disse Undersøgelser vil jeg anderledes indlade mig end leilighedsviis: man har alt Skrifter om den Sag, der er Mesterstykker, og hvori man finder alt hvad man forlanger. Jeg vil aleene blive ved Axiomer, hvis Kundskab har ledet mig til politiske Betragtninger, som angaae Menneskeligheden og alle sædelige Folkeslag i Europa, deres Regentere i Almindelighed, og Undersaatterne i Besynderlighed. 1. De engelske Koloniers Tilvext i ringere end 100 Aar en et politisk Syn, som ikke har sin Liige. Jngen kan negte dette. 2. Denne deres Tiltagelse skylde de ikke alene den engelske Regierings Lemfældighed, deres Lands Natur og Klima, men ogsaa Moderstatens Godhed, og fornemmelig dens Ædelmodighed. Dette bevise virkelige Parlementsakter, hvorved er dem til tilstaaet, til at forsvare deres Anlæg, deres Handel, og deres øvrige Indretninger, over 30 Millioner Rixdaler, som Premier, Gratifikationer, Skadesløsholdelser, og Opmuntringer; en Gavmildhed, hvorpaa heele Verdens Aarbøger ei kan vise Exempel. 3. Saa beviser og Udtogene af dets Rentekammer, at Regieringen fra 1714 til 1774 har udgivet over 173 Millioner til Krige, som de har ført for at forsvare disse Kolonier imod udenlandskes Angreb, hvorimod NB. den Hielp, Amerikanerne selv har gjort, er blevet got betalt, ja endog belønnet. 4. Den engelske Nation har med sin Handel beriget dem, meer end sig selv. Denne Nation giør alting i det store: man spørge Indbyggerne paa Martinike, Gadelupe, Kuba, og Kanada; de tilstaae det alle eenstemmig. 5. Amerikanerne tilstaae selv, at de ikke betalte andre end smaa Paalæg, som kuns angik Handelen. Dog er det beviist, at de i lang Tiid, uden Modsigelse, ogsaa har betalt andre smaa Afgifter; men alting var saa let, saa maadelig, at man vist ikke har noget Exempel derpaa i noget Monarkie, end ei i nogen Republik. De engelske Undersaatter i Amerika betale ei forholdsmæssig 4 Mk. 8 Sk. af hver Stykke Jord 5 Rdr. værd. (3 Eng. Skll. af hver Pund Sterl.) som de andre Undersaatter i dette Rige. 6. To Stude for een Plov, med Overskrift, Eqvo Jugo, er et helligt, og af Retfærdighed og Billighed opfundet Sindbillede. 7. En Selskabs=Akkord kan hverken være bestandig, ei heller retmæssig, naar alle Fordeelene er paa paa den ene Side, og alle Besværlighederne paa den anden. De smaa Jndskrænkelser i Koloniernes Handel, og Navigations=Akten, er retfærdige og efter Grundforfatningen; og denne Gienstands Ringhed kan slet ikke komme i nogen Ligning med de andre Fordeele, som Kolonierne nyde. 8. Akten over det næsten i alle Stater indførte Stempelpapiir opbragte Folkene i Massakusels Bay (een af de 13 Provindser), og i stedet for at giøre lovmæssige Forestillinger derimod, saa trodsede de Lovene, og alle Grundsætninger for god Orden, Ret og Pligt, og opbrændte og plyndrede det stemplede Papiir, gjorde Lovgiverens Betiente tusinde Slags Overlast. (meere følger.) 100dsedNyeheder.