JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Engelland. Valget af Repræsentanten for Westminster i Underhuset, der skulde foretages den 10de, beskjæftigede for Øieblikket Londons Jndvaanere. Hvor frit et saadant Valg er, kan man slutte sig til deraf, at høie Herskaber, endog Damer, kjøre allevegne om, og true endog vælgerne med, at ville høre op at handle hos dem eller betjene sig af dem som Haandværkere, naar de ikke vilde stemme for Burdett. Denne, der lider meget af Gigt, havde fornylig om Aftenen en Forsamling af Vælgere hos sig, for at retfærdiggjøre sin politiske Handlemaade for dem. Han havde forresten erklæret, at han vilde lade sig bære hen til Valgstedet, om han endog skulde døe paa Pladsen. Hans Rival, Leaders Tilhængere, for det meste Kræmmere og Haandværkere, droge med Faner igjennem Gaderne og brølte: Leader for ever, c: "Leader, for stedse. – Hs. M. Dronningen er i Bedring. Hendes Moder, en Prindsesse af Sachsen Meinungen, er død i denne Tid. - Den 11te Mai stod der paa Hampstead=Heede (ved London) en Duel mellem to polske Officerer, af hvilke den Ene, Oberst Harro Harring (vor bekjendte Landsmand, fik en Kugle, i Underlivet og blev bragt til Hospitalet, hvor han ligger uden Haab om Helbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Jtalien. Thorvaldsen har formedelst det vedholdende kolde Veir atter udsat sin Reise til Norden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Denne Efterretning - hedder det fra Rom - maa ikke være behagelig for hans derværende Venner, men her er man desto gladere over at kunne beholde denne udmærkede Mand. Akademiet St. Lukka har tilstillet ham en Guldmedaille, som paa den ene Side forestiller den hellige Lucas, efter et Basrelief af Thorvaldsen, og paa den anden følgende Jndskrift: "Alberto Thorvaldsen Sculptori celeberrimo soladi bene merenti. Fædecret academi, MDCVII. Slig en Udmærkelse af det herværende Akademie er aldrig nogensinde bleven viist nogen Kunstner."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Tydskland. J München er bleven publiceret en kgl. Anordning, der giver megen Anledning til interessante Reflexioner over Nutid og Oplysning, og lyder saaledes: Efterdi det nu er bleven tilladt, at overrække Syge Religionens sidste Styrkemidler paa en høitidelig Maade, saa tilkjendegiver hermed Hs. M. Alle og Enhver sin allerhøieste Villie, at fra nu af skulle alle Kjørende og Ridende standse idet Præsten gaaer dem forbi, og at der paa det strengeste skal vaages over denne kgl. Befalings Overholdelse, hvilken ogsaa skal meddeles de kgl. Statsministre til fornøden Efterretning, samt det diplomatiske Corps og Krigsministeriet til Bekjendtgjørelse for samtlige Militairpersoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Politidirecteuren har tilføiet, at man med al Strenghed vil behandle dem, der ikke efterkomme denne allerhøieste Befaling. - Handelskyndige spaae Hamborg en Crisis som i Aaret 1799, da Beløbet af Falissementerne udgjorde 36 Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Norge, Fra Christiania beklages atter Tabet af en theologisk Professor. Forhenværende Capellan A. Bull, som dertil nyligen var udnævnt, afgik ved Døden den 10de f. M., inden han havde tiltraadt sin nye Function. Fra Tronhiem beklages Dødsfaldet af Grosserer, Consul, Ridder og Storthingsmand Johansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Skibs-Efterretninger. Paa den nordamerikanske Flod Jllinois have to Dampskibe nylig caramboleret imod hinanden, hvorved det ene gik under med alle Passagererne, hvoriblandt tolv fornemme Damer. - Skibet Carl Johan er paa Reisen fra St. Ybes til Bergen bleven overseilet af et andet Skib. Mandskabet er reddet. - En engelsk Ostindiefarer, Gregson, er paa Hjemreisen til London opbrændt i Søen. Et andet engelsk Skib, Westchester, er paa Reisen fra Newyork bleven truffet af Lynild og kommet brændende ind til Portsmouth. Da Ladningen for Størstedelen bestod af Bomuld, var man i Begreb med at sænke Skibet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Fædrelandet. Khvn. den 16de Mai. Hs. M. Kongen vedbliver - hedder det i Bulletinen som udkom i Morges at tiltage i Kræfter og bedre befindende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Stadshauptmanden her i Staden, forrige Kobbertøifabrikant Conradt, har i disse Dage benyttet sig af sin Myndighed til at lade en ung Vestindianer, Søn af Capt. og Gouvernements=Adjutant Heyliger, kaste i Fængsel, fordi han ikke mødte til Vaabenøvelser ved det borgerlige Artillerie, hvorved han var ansat, skjøndt den Arresterede ved Attest fra Professor Larsen, som Decanus for det juridiske Facultet, havde godtgjort, at han i de samme Dage var oppe til danskjuridisk Examen. Først da det juridiske Facultet havde taget sig af Sagen, havde Stadshauptmanden givet Ordre til den Arresteredes Løsladelse, efter i 6 Timer at have siddet i Arrest sammen med en Person som var dømt til 4 G. 5 D. Vand og Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Paa det bestemteste maa vi bestride Stadshauptmandens Ret til at arrestere et Menneske i de Dage han er oppe til Exammen, naar han iforveien har anmeldt og legitimeret et saa gyldigt Forfald som dette. (Khvp., Studenterforeningen, der stedse pleier at udmærke sig ved en ædel Jver for alt Godt og Skjønt, har givet en dramatisk Forestilling til Bedste for Thorwaldsens Museum. Den udførtes paa Vesterbroes nye Theater af Foreningens Medlemmer, og kunde ikkunbivaanes af dem og deres Damer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
J Løverdags Morges opkom der en Skorsteens=Ild i den kgl. Zahlkammer=Bygning, som dog snart blev slukket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Hr. Landskabsmaler Gurlitt, som i disse Dage er kommen hertil fra München, har medbragt den Efterretning, at de derværende danske Kunstnere have forenet sig om at ville, efter det her givne Exempel, hver male et Billede til Fordeel for Thorvaldsens Museum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
J Søndags ankom hertil med Dampskibet. fra Kiel. D. D. Hertug Carl og Prinds Christian af Holstein Glücksburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
J Mandags Morges ankom her paa Rheden fra Vestindien, Orlogsbriggen Allart, Capt. Lieutn. Kjerulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Skjøndt Efterretningerne og Kornhandelen, især fra Nordamerika, ikke lyde saa gunstige som i f. Maaned, saa ere vore Kornpriser temmelig høie; Hveden holder sig endnu i 32 til 38 Mk. Dansk og holsteensk Rug 26 a 19 Mk. Byg er noget lavere end i f. M. og er solgt (radet) til 20 Mk. a 20 Mk. 8 s. Prisen paa Havre holder sig, 16 Mk. 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
(Khvnsp.)a 17 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Helsingøer. Tallotteripesten har paa en egen Maade i den sildigere Tid udbredt sin fordærvelige Smitte i denne Stad. J Helsingøers Efterretninger havde der ofte været Tale om en formeentlig Lykkeridder (en Haandværksdreng, der skulde have vundet en Qvinterne), som der i Byen tildrog sig nal mindelig Opmærksomhed og bragte Kapertiderne i frisk Ninde. Nu meldes derimod, at en af Pengedrengens seneste Bachanalia har været ledsaget med saadanne Omstændigheder, at Politiet fik tilstrækkelig Anledning til at skaffe Lys i Sagen. Det er ikke ved selv at vinde, at Drengen har kunne ødsle med Penge, men ved Ældres Lettroenhed og Overtro. J blind Tillid til Drengen som en ufeilbarlig Lottoprophet har man gjort ham rundelige Forskud paa den forventede store Gevinst, og naar en fattig uerfaren Dreng faaer i Løbet af en Maaned omtrent 500 Rbd. at raade over, kan man let tænke sig Følgerne. Uvæsenet er nu standset, og med Undtagelse af en Justitssag, som Andre derved have paadraget sig, er Even(Th. Av.) tyret ude.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Nysted, den 9de Mai. Natten imellem den 5te og 6te dennes er skeet et meget dumdristigt Jndbrud, og Tyveri paa Told- og Consumtions=Kassererens Contoir her i Byen, i det Tyven eller Tyvene have banet sig Vei gjennem et Vindue til et Skriverbord, og, som man antager, ved et Huggejern, eller et lignende Jnstrument, aabnet en Skuffe og deraf borttaget omtrent 370 Rbdr. Bekordringer og Afg. i Landmil. Etaten. Major ved Dr. Livreg, til Fods, Zimmermann, efter Ansøgn. i Naade og med Pension afskediget. Dimitteret Sek. Lieutn. v. Schaltz udnævnt til Krigsassessor. Dimitt. Overjæger ved Livjægerkorpset, Werner, forundt Krigsassessors Caracteer. Cancellist i Generalstabens Bureau, Krigscancellie-Secretair Thulstrup, udnævnt til v. Krigsassessor. Bødsfald. Oberstlieutenant H. v. Gøssel, R. af Dannebrogen, i Rendsborg. Afskediget Major W. D. v. Boeck, Guldsmed Ekeroth og Hestehandler Vitus Bering i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Ved den 1318 Trækning i Altona udkom: No. 45. 19. 14. 65. 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Kallundborg: Justitsraad og Stænderdeputeret Nyegaard med Datter, Frøren A. Paulsen, Kjøbmand P. Sabroe, Værtshuusholder lodsted med Kone og 2 Børn, Pastor Holst med Datter, Strømpehandler Jørgensen, Dr. medicinæ Høegh Guldberg, Student Hahn, J. N. Schmidt, Skipper H. Mørck, Bogtrykker Borch, Jfr. Borch og Thornøe, Student Claudi, nogle Matroser og Bønder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Fra Khvn. med Paquetten No. 1.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Cand. juris Baron Rosenkrantz og 3de Søstre, Madame Schmidt, Jomfruerne Haar og Bloch, Toldbetjent P. H. Sonne og Kone samt 4 Børn, Kjøbmand P. Nørgaard, Handelsbet. Kjersgaard, Student Andersen, nogle Tjenestefolk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Forlangt Indrykkelse. Anmodning til Vedkommende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Skibsbroen i Kallundborg, paa et Sted som Alle og Enhver absolut maa passere, har et farligt Sted, som det maa forundre enhver Reisende ikke af Vedk. forlængst er bleven paaagtet. Der er nemlig, for at dække et Hul, lagt en Planke, og derovenoven atter en, hvorover forleden Morgen en Passageer, idet han vilde gaae ombord i Dampskibet, faldt og forslog sig farligt. Vedkommende, som har Opsyn dermed, anmodes om, snarest muligt, at faae hiint farlige Lapperie borttaget, og Broen ordentlig istandsat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Bekjendtgjørelser. Efter Hr. Cancellieraad og Herredsfoged Wittusens Reqvisition, som Overformynder i Thyrsting og Wrads Herreder, grundet paa Forliig og Udlæg, foretages 3de offentlige Auctioner: Fredagen den 10de Juni, - 24de - og næstkommende, 8de Juli hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, over Salomon Christensens forhen iboende Gaard, Gammel Heines i Rye Sogn, med Eiendomme af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb. Skovskyld 1 Fdkr. 1/5 Alb., samt Konge= og Kirketienderne deraf. - De 2de første Auctioner afholdes paa Thingstedet i Brædstrup, og 3die Auction i Gaarden selv. Conditionerne blive billige, og Eiendommen kan tiltrædes af Kjøberen ved Buddets Approbation. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Placaten 22de April 1817 til alle Vedkommendes Efterretning. - Stidsmølle, den 10de Mai 1837. Lindenpalm, constitueret Auctionsholder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Jfølge Begjæring af Executores testament, Proprietair J. Ring paa Trinderup, hans Stervboe, afholdes Fredagen den 9de Juni næstkommende, og følgende Dag, offentlig Auction over Boets Løsøre, bestaaende af Sølv, Meubler, udmærket gode Sengeklæder, Linned, Kjøkken= og Bryggersredskaber, med mere Huusgeraad, et Par mørkebrune 5 Aars Heste, 10 Stkr. Køer og 29 Stude, dog er det muligt at Køerne og Studene inden Auctionen blive bortsolgte underhaanden. Auctionen holdes paa Trinderup, og begynder hver Dags Formiddag Kl. 9. - Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Underretning. Herredsfogedcontoiret i Mariager, d. 12 Mai 1837. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Gaarden No. 920 paa det store Torv her i Byen med deriværende Brændeviinsbrænderie, er underhaanden at faae tilkjøbs paa særdeles favorable Vilkaar. Da den ne Eiendom formedelst sin fortrinlige Beliggenhed er skikket til flere Slags Næringsdrift, og i Særdelesheegner sig for en Manufacturhandel, kan den og faaes uden Brænderie. J Mangel af Salg kan underste Etage og erholdes tilleie og tiltrædes anstundende Michaeli Flyttetid. Hos J. P. Hammershøi erfares det nærmere. Aarhuus, den 18de Mai 1837. En god skikkelig Barnepige kan strax faae Condition hos Kjøbmand Starcke. For Reisende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Forhenværende Vagtmester Michelsen og Kukkenbager St. Pietro her i Aarhuus, have gjentagende anbefalet sig i Aviserne til at modtage Reisende, under Paaskud, at der til sine Tider manglede Plads paa Gjestgivergaardene, og har Førstnævnte desuden herom ladet ophænge trykte Placater i Kroerne, paa Dampskibet, og vel flere Steder. J det jeg i Anledning heraf bemærker, at den foregivne Mangel ikke har fundet Sted siden medio f. M. da jeg selv modtog mit eiende Gjæstgiveri, tør jeg tillige haabe den Retsindighed hos de Reisende i Almindelighed, at de ville lade forhøre paa selve Gjestgivergaardene, hvorvidt de der kunne faae Logis eller ei, samt at de i første Fald selv ville undersøge det derværende gode Logis førende de tage til hine Mænd, der Begge have ansøgt, men ere nægtede Tilladelse til at holde Gjestgiverie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Enhver som vil beære Undertegnede med sin Nærværelse i Gjæstgivergaarden Stadt Copenhagen, skal blive overbeviist om prompte Opvartning, god Beværtning og billige Priser. Aarhuus, den 18de Mai 1837. Knudsen, kgl. privilegeret Gjestgiver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Gode Spegesild, faaes i Fjerdinger og Ottinger a 3 Rbd pr. Fjerding Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Paquetten No. 1
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
afgaaer herfra førstkommende Mandag d. 22de Mai, om Aftenen Kl. 10, og medtager Passagerer, Qvæg og Stykgods. Skipper W. Thomsen, med Børtjagten de tvende Venner, bliver seilfærdig til Kbhvn. Onsdagen den 24de Mai, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Følgende nye tydske Skrivter: Universal-Withschaftsbuch für Hausfrauen, Wirthschafterinnen und Köchinnen; 1 und 2 Heft a 1 Mk. 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-19
Der Mensch nach den verschiedenen Seiten seiner Natur, 1, 2 og 3 Theil, 18 Mk. Geschichte aller Erfindingen und Endeckungen im Bereiche, der Gewerde, Kunste und Wissenschaften von der frubesten Zeit bis auf unsere Tage, mit 162 Abbildungen, 14 Mk. Deutschlands Fauna oder prachtischegemeinutzige Naturge schichte der Thiere, mit 15) Abbildungen, 6 Mk. Toiletten-Encyclopädie oder Natur und Kunsigeheimnisse, nicht vor der Zeitzu altern und immerschonzu sein, 6 Mk. 12 s. Die Zeitgenossen, Aus dem Englischen des Bulmer, 1 und 2 Lieserung, 3 Mk. Shakspeares dramatische Werke, 12 Bändchen, 18 Mk. Vollstandiges dentsch- franzssisch, englisches Hand-Worterbuch, 12 Mk. S. Warberg. Faaes hos Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
No. 85. den 20de Mai. Løverdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus StiftsTidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Blandinger. Vi have vigtige Begivenheder at meddele vore ærede Læserinder. Siden St. Simonismen forsvandt af Frankrig og adspredte sig i alle fire Verdensdele, har man næsten slet ikke meere talt om Qvindernes Frihed. Jngen kunde troe, at de for Alvor tænkte paa, virkeligen at overrumple deres naturlige Slaver, Mændene. Og dog er det skeet, som vore skjønne Læserinder strax skulle høre. - For ved Pressen at forskaffe sig et kraftigt Støttepunkt - ogsaa Damerne vide vel, hvor vigtigt dette er – kom de frie Qvinder i Aaret 1837 paa den Tanke, at udgive er officielt Blad, under Titel, Garette des femmes. Det redigeres af Mad. Mauchhamps. - De have til Kongen og til Kamrene indgivet en Supplik, hvori de forlange, at Qvinder, ligesaa fuldt som Mænd, skulle kunne være ansvarlige Redacteurer af politiske Tidender og tillige Vidner i alle Civillakter, Det var den 18de Jan. 1837, Kammeret forkasted denne Petition. - Rimeligviis var denne de fri Qvinders første Petition kun et Prøveskud. J Gierningen bekymre sig disse Damer ligesaalidet om, at kunne vorde ansvarlige Avisredacteurer som Vidner i Civilprocesanliggender. Det, de fortrinsviis ønske, den fire Jdee, som behersker dem, er - Ægteskabets Afskaffelse. Uden ligefrem at reklamere denne Afskaffelse, have de for det Første indskrænket sig til at forlange Ophævelsen af den 214de Artikel i Frankrigs Civillovbog. Denne Artikel bestemmer, at en hver Kone skal være forbunden til, at boe hos sit Mand og at følge ham allevegne, hvor han har Lyst til at opslaae sin Residents. Men ogsaa denne anden Petition blev af Deputeretkammeret forbigaaet med Stilhed. - Da nu Damerne paa denne Maade vare fordømte til, at blive boende hos deres Mænd, faldt de paa mørke Tanker. De indsaae, at de havde maneuvreret slet. Nu besluttede de, at angribe det Hele fra en høiere Standpunkt. Vi maa selv danne en Deel af Lovgivningen - sagde de: Vi maa kunne vorde Medlemmer af Deputeretkammeret saavelsom af Pairskammeret. Saa have vi Magten i Hænderne, og vi ville da være istand til, af Civillovbogen at udslette hine tyranniske Artikler, der holde os fangne under Ægteskabets Aag. - Herpaa indgave de en ny Petition, hvori de forlangte lige civile og politiske Rettigheder med Mændene. De beraabe sig paa, at de i Juliddagen have deelt Faren og Seiren med Mændene; derfor ville de ogsaa være Deputerede og Pairesser, saavelsom disse. Chartet taler altid om Franskmænd, aldrig om franske Qvinder. Men Alle ere lige for Loven. Afviser os ikke, hedder det til Slutning: De vilde ellers vise, at De betragte os som underordnede Væsener, der ikke due til Andet end til at bære Ægteskabets Aag. Udelukke De os fra Chartet, saa vil hver Dag vorde betegnet med en græsselig Forbrydelse, som vil fylde Naturen og Samfundet med Rædsel." Vi kunne ikke sige, om Kamrene have afgjort denne Petition, hvori vilde Trusler og blide Artigheder ere blandede paa den yndigste Maade. Men de frie Qvinder ere ikke blevne staaende derved. J deres utrættelige Jver have de nu ogsaa overleveret Ludvig Philip en ny Petition, hvori han opfordres til at erklære, at han ikke blot er de franske Mænds, men ogsaa de franske Qvinders Konge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Saasnart der igjen foretages noget i denne vigtige Sag, skulle vi meddele vore Læserinder det, uden at bekymre os om, hvad enten de ville benytte dette Exempel som Opmuntring eller som Advarsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Af et Brev fra Paris den 26de Jan. 1837. Det er yderst paafaldende for den Fremmede, hvorledes han i Paris kan leve frit og ugeneret midt i Sammensværgelser, Arrestationer, Mytterier og Huus undersøgelser. Han hører vel, at der foregaaer des lige Ting, men han mærker næsten aldeles ikke noget til dem. J det ene Qvarteer løbe en Flok Haandværkere sammen, og hører paa deres Kammeraters Taler, indtil Politiet paa en høslig Maade beder dem gaae deres Vei, eller man gjennemsøger hele Huse, arresterer Familier, bortkjører et Læs forbudne Vaaben, &c. J det Qvarteer som støder dertil sidder man rolig og drikker sin Snaps Likør, passiarer og spille Domino i et Caffehuus, gaaer i Comedien, spadserer, - altsammen uden at mærke mindste Urolighed. Jeg yttrede min Forundring derover til en Strømpevæver, som med flere Nationalgardister sad i et Caffe huus i Gaden St Honore. Aa! svarte han, Herer i Grunden ingen Ufred, uden for dem der frygte den." Hvorpaa en af de andre Nationalgardister svarte: "Jeg beder og Forladelse, her er i Grunden, Ufred for Enhver som elsker Fred!" Og jeg troer, de havde Begge Ret. – Theatret er ellers det almindelige Stof for de offentlige Underholdninger. Paa Caffe husene høres der en uophørlig Praten og Theatret og dets Stjerner: Den store Operas Nattergal Adolphe Nourrit; dens syngende Melpomene: Mlle Falcon; dens milde lethensvævende Vestenvind Taglioni; den mageløse Bouffe, Hjørnestenen og Guldminen i Gymnase; Skoggerlatteren Arnal, som Jules Janin kalder ham; Vernet, den store Karacteerskuespiller i de smaae karacteerløse Vaudeviller, Mærkværdigheden Mile Mars, der hver Aften, som en Phønix, fremstiger ung af en høi Alderdom. Disse ere Parisernes dramatiske Firstjerner." Af et andet Brev derfra, 8de Jan. 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Hvad der for Øieblikket beskjæftiger hele Paris langt mere end alle oprørske Foretagender, er Sneeveiret. Om Søndagen tradsker en uhyre Mængde Mennesker til de elysæiske Marker, som hverken ere Marker eller elysæiske, thi de lange Alleers sygelige Træer staae nøgne og sneebedækkede, under dem er et bestandigt Regnveir fra Grenene, hvorpaa Sneen tøer, og imellem dem store Vandpytter i det fastfrosne Sneelag J det jadskende Føre farer imidlertid den ene prægtige Kane forbi efter den anden, og de overstænkede Parisere staae, beskyttede forneden af Vidskelæders Galoscher og foroven af Parepluier, og beskue med Henrykkelse de prægtige Cavalcader, hvori Rideknægtene, Hestene, Damerne og Herrerne kappes med hverandre i deres Pynts Elegance. – – Naar man det Par Dage det har været klart Frostveir beskuer de lystige pragtfulde Kanetog, de store Klynger af leende Tilskuere, a. skulde man aldrig falde paa, at denne Vrimmel hørte hjemme i en Stad, fra hvis smalle Gaders skyhøie Huse, der i en eller anden Vraa, som man meget godt veed, af en exalteret Hob Sammensvorne, som trodse det Alt gjennemsnusende Polities Opstøven, lægges Planer, der, ved en heldig Udførelse af Enkeltmand, hvert Øieblik kunne sætte Alles Liv og Eiendom paa Spil, som kunne vende op og ned paa det Bestaaende og i en Haandevending bringe Alt i den sørgeligste Forvirring. Man er bleven saa vant til at gaae paa denne politiske Lavabund, at man ikke mere tænker paa Faren; man morer sig, indtil et uventet Tilfælde pludselig forandrer Scenen, da søger man med den Befindelse og Kjækhed, der ere Pariserne egne, at træde Faren imøde og bekæmpe den. Kun Kongen, Borgerkongen, Julirevolutionens selvvalgte Fyrste sidder, omgivet af en Skare Tropper, paa det pragtfulde Slot, truet af disse Stimænd, der gruble paa nye Midler til at berøve ham Livet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Ved at omtale Oberst Gustavsons Død har man bragt følgende Ord i Erindring, som hans Fader, Gustav den Tredie, der, som bekjendt, blev dødelig saaret af en leiet Snigmorder paa et Maskeradebal i Stockholm den 14de Marts 1792, kort før sin Død talte til sin Søn. "Tidligt - sagde han, betræder Du en Løbebane, som er den farligste og utaknemmeligste af alle paa Jorden. Dig venter en Krone, og med den en Hær af Gjenvordigheder, som kunne bringe et følende Hjerte til at skjælve. Millioner Mennesker vente af Dig deres Velstand og deres Lykke, og dog vil der gives Tilfælde, hvori det vil være Dig umuligt at tilfredsstille den Enkeltes Ønsker. Man vil misunde Din Stand, ofte paa samme Tid som Du, med Taarer i Øinene, indelukket i Dit Kabinet, forbander Din Værdighed. Kongerne vare til alle Tider at beklage; men nu søger man at gjøre dem gandske ulykkelige, og berøver dem med Magt deres Undersaatters Kjærlighed og Tillid, den eneste Løn, Gud har tiltænkt dem for deres møisommelige Arbeid, og tilsidst er man endog grusom nok til at misunde dem Livet, som dog den usleste Betler nyder i Ro under Lovenes Beskyttelse. Men en stor Siel sætter sig ud over Verdens Utaknemmelighed; de største Mænd, i Historien ere blevne berømte ved deres Ulykke, man maa aldrig vente Retfærdighed af sin Tidsalder - først Efterverdenen vil være en ubestikkelig Dommer. Disse Grundsætninger, min Søn, ere Dig velbekjendte; Du har ofte hørt dem af min Mund, og jeg døer med den Bevidsthed, at jeg, ved mit Exempel, har lært Dig at udøve dem. Gustavson var født den 1ste Novbr. 1778. Han døde i St. Gallen i Schweiz den 7de Februar 1837, og bragte altsaa sin Alder til 58 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Den russiske Keisers forestaaende Jnspektionsreise vil blive den største, som denne Regent og i det Hele nogen europæisk Monark har gjort, og vil gaae igjennem 13,000 Werster. Keiseren vil saavel i Siberien som i Tiflis, hvor endnu ingen christelig Monark har været, overbevise sig om, hvorledes hans Befalinger, efterkommes.