Viborger Samler, 1830-08-19
Af det for omtalte Blad Tribune, der synes at blive et meget heftigt Oppositionsblad, ville vi som en Prøve anføre følgende mærkelige Artikel: 40 til 50 her forsamlede Deputerede udgjøre ikke det valgte Kammer, og fordi Borgerne have stræbt blandt dem at finde Venner og Førere, derfor har Jngen i Sinde at ansee dem som absolute Herrer over Frankrigs Skjæbne. De Deputeredes Kammer, der er udnævnt for at votere Budgettet og nogle Love, kan ikke imponere en Regjering og ikke indsætte nogetsomhelst Dynastie. Dette tilkommer ustridigen nye Repræsentanter, der ere udnævnte i denne Hensigt, og der saa meget rigtigere kunne repræsentere Nationens Mening, som ikke længere en meget liden Deel af Borgerne, men Enhver, der fortjener dette Navn, har Ret til at bidrage til en saadan Udnævnelse. De nys henrundne hæderfulde Dage have fundet Nationalfrihedens oprigtige og uegennyttige Forsvarere paa deres Post, og det tilkommer sandeligen ikke Hine at indbilde sig, at de efter Behag kunne disponere over denne Frihed, for hvilken Folket kun har sit Mod at takke. Men man forsikkrer, at en saa strafværdig Tanke virkeligen er falden nogle Mænd ind, som ikke altid hørte til Oppositionen, hvem Kammeret i 1815 talte blandt sine Helte, og som elske Magten noget høiere end Uafhængigheden. Jgaar forenede disse 40 Deputerede sig, ikke, som forhen var forkyndt, paa Raadhuset, men i Salen i Palais=Bourbon, i en formelig Committee, for der, en Jumille, at underholde sig saavel om Vigtigheden af Omstændighederne, som om Udfaldet af Revolutionen. Med Undtagelse af 10d 12 Deputerede af den yderste venstre Side, der indtoge deres gamle Pladser, satte de Ovrige sig saaledes, som Tilfældet medførte, og Hr. Hyde de Neuville sad alene paa den høire Side. Saaledes forsømte disse agtværdige Deputerede ikke, efter et Øiebliks Discussion, at afgjøre, at der skulde udnævnes en Commission af 5 Medlemmer, for at tale med 5 Pairs om det offentlige Anliggender og bringe Rolighed og Fred tilbage i Hovedstaden. Man siger, at en Deputeret fra Paris, hvis Energie har viist sig ved meere end een Leilighed, lod Borgernes Mod vederfare fuld Ret, og tillige yttrede den Mening, ikke mere at underhandle med nogen Bourbon. Den yderste venstre Side understøttede denne Tale, der, som man forsikkrer Præsidentens Bestræbelser uagtet, blev hort med Modbydelighed af de Ovrige. Et Medlem modsatte sig derpaa med stor Varme Carl X. Bortfjernelse fra Thronen. Han kastede Skylden for de Forbrydelser, man bebreider ham, paa Ministrene; han gik saa vidt, at han kaldte de hæderfulde Dage, der befriede os fra Aristocraternes og Munkenes Tyrannie, for et Anarchie. De fem til Aftale med Dhrr. Pairs udnævnte Medlemmer høre, som man forsikkrer, til Hertugen af Orleans's Partie, hvis Navn ikke meere blev nævnt i Kammeret end midt i Paris's Uroligheder. Hvad bliver nu Resultatet af disse Conferencer, Vil man underhandle med Carl K eller med hans Fætter, Fornuftigviis kunne vi ikke troe dette; thi hvis 50 Deputerede anmassede sig en saadan Ret, saa vilde hverken den provisoriske Regjering eller Nationen taale det. Vi have for evig brudt med en Konge, hvem vi saa ofte have fordrevet fra Frankrig. Hertugen af Orleans har engang med noget Held fægtet i vore republikanske Legioner men han har i lang Tid ikke aflagt noget nyt Beviis paa sin Tapperhed eller sin Patriotisme. Endnu igaar kunde han med Fordeel have kaldt sig en Candidat til Kongeværdigheden; idag er det maaskee for silde. Vi sige maaskeer; thi det er ikke vor Mening at paanøde Frankrig Republiken og vi erkjende Borgernes Ret til at vælge imellem, at forblive frie, eller nok engang at lade sig gjøre til Undersaatter. Den provisoriske Regieringscommission havde forberedet en Erklæring, der siden blev undertrykt. Denne lyder saaledes: "Frankrig er frit. Det vil en Constitution. Det bevilger kun den provisoriske Regjering, Ret til at befrie det. Jndtil det ved nye Valg har udtalt sin Villie, fordrer det Respect for følgende Principer: Jntet Kongedomme meere; Regieringen forvaltet alene af de af Nationen valgte Deputerede; Overdragelsen af den executive Magt til en Præsident paa en vis bestemt Tid; middelbar eller umiddelbar Medvirkning af alle Borgere ved Valgene; fri Religionsøvelse og ingen Statsreligion mere; Beskyttelse for de ved Hæren og Flaaden Ansatte mod enhver vilkaarlig Afsættelse, og paa alle Puncter af Frankrig Oprettelsen af en National- garde, der skal vaage over Constitutionen. De Grundsætninger, for hvilke vi have vovet vort Liv, ville vi i Nødsfald opretholde ved en lovmæssig Jnsurrection. Et lignende Opraab har, som man hører, "Sandbedsvennernes Loge, en Forbindelse, der synes hemmeligt at have bestaaet under den kongelige Regjering, udstædt til Pariserfolket med Underskrivt: "Nationen leve!