Berlingske Tidende, 1799-06-24
Noget til Publicum, som læser Heibergs Blade og Samtatil jen imellem C. C. og General Finalen, faaes for 4 s. i store Fiolstræde Nr. 218 hos Holms Enke og i Studiestræde No. 93. Magna Charta af 1766. Esto unisona to Populi - Regisqve dira Vox viclrig, at inelyta er Amere, augusta danCica, at Norum at - Glorix Paterne - ist Dictatrio per secula. Cum nites super sidera jam jam: et solg - exlettis, tim humilie sub Æthere - cauteadaraberis tu - Winder le jurierum, inde Aqvus -Et et illæse, tantus eris Laudis - altissime Juder, Schandinqvi hedernæ (Amico Telluri) - totus, - hand i lim mor - falve Christiane. - Unu- Lærre! J Fædrelandsk Lykke i Heelt og - forfra; - Da Børger Vard og Borgers Ret som Menneske, - Og klogest Ligevægt blev Punkt blandt Brørere. Steeg Ene=Magt - fortroeligst derfra ud -At hævde Enkelte - uddeelte Stemmers Bud 111, Saa har Bonnet tænkt, naar han trækker Parallelen imellem Epaminondas og den Store Fredrik - da denne af det Brandenborgske Huus opførde den begyndte Bygning - til een, paa sin Maade beundringsværdig Høide, lig hiin, som forstod at hæve sit lille Faderland forfra. hele Norden dømme da, hvad den Danske Regiering har begyndt for Landboesagen i sidste Decennier, og hvilke fortiente Navne: af Reventlover og Colbiørnsener dens ældre og senere Historie prange med. -Men Patriotismen er retfærdig, og - Dansk Upartiskhed, hylder ingen Rang under - den Sylliske og intet ældre adlet Prinsip, end 4de Fredriks Alderdoms Varme for Bondens Vel - godt forstaaet og anlagt - Hiint, Bibelens, dens uhyre Billede, begynder at rave; Hældig har Maaneuren, været, men de første smaae Stene kylte til dets - ligesaa stygge, som slet formede Fødder ; og - tusindfold Hæld, med de Hænder, der vil forstaae, at continuere Bygningen, fra Grundvolden, og ei fra Loftkamrene - i Agerbrugets rigtigste System og locale Encyclopædik. - Ligesaa bestælet af disse Ønsker som giennemtrængt - af den underdanigste og ærbødigste Takke=Følelse giver den, ikke langt fra de 70 og meget trætte Præst i Ramløse paa Kronborg Amt, sig den Fornøielse at indbyde de af hans Landsbye Medborgere, som have Lyst og Evne at etablere sig hos ham - til 3de Eiendoms Parceller paa Præstegaards Lodden, saasom - En paa 12 a 16 Tdr. Land - een paa 14 Tdr. og een paa 11 Tdr., al geometrisk Maal, Ager og Eng - benef. frie Jord a) Parcellerne, støde umiddelbar til den store Mose, imellem Ramløse og Tibirke - hvor den bedste Tørv kan faaes for Betaling og stundom Eftergræsning til leie - 2de af den har Udkiørsel til Landeveien, som fører til Byens Over drivt, strax derved og den 3die Parcel faaer sin Udkiørsen over Naboelodden. - Alle 3 ere af den Beskaffenhed, at de fortiene at besees, i Stedet for at beskrives. Jkkun dette bliver løseligen meldt, at det Hegn som er færdigt er 3 1/2 til 4 Alen Jordvolde 3 1/2 Alen brede i Bunden - uden dybe Grøvter, hvor disse ei ere nødvendige - Oven Voldene ere plantede Pile, for at binde og deels frede det sidste kan og anvises som practicabelt, men Jdeer i gaaer egentlig ud paa ved Hielp og Lye af den høie Vold, at give Vink til Underskov paa rette Sted, og bedst muelig Freding, efter dansk occonomisk Plan, betaler ei Jorden, Hægnet, hvortil da hiin, og lønner ei Spaden og Plante, pinden, saavelsom Plov=Jernet, hvortil da dettes Brug, De upræoccuperede Liebhabere kan see svage Begyndelse, af dette Slags paa den lille Gaard i Petershvile ved Pibe. Mølle. Foruden omtalte Hegn i Almindelighed, ere 2 Fiskedamme færdig gravede og noget begyndt paa den 3die, deraf en Deel Mærgel opført og Loddene indeholde dette Guld flere Steder, dybe og brede Afdelingsgrøvter ere anbragte og har man paa den ene Parcel, allerede, for sin Beliggenheds Skyld, opført en Stuelængde med beste Tømmer og Tag, indtil Liebhabernes videre Indretning, for at vinde noget af Tiden, ligesom, den saaede Vintersæd, kan overlades paa de 2de sidste. b) Alle disse Bekostninger blive, Præsten, af Kiøberne betalte, efter billig og mindelig Accaldt, eller uvillige Mænds Sigelse, saa kan og Parcellerne tiltrædes enten strax eller førstkommende 1ste Novbr. c) Kiøberne faaer, med alle Lovens og Anordningers Hjemmel et reent og gyldig Arve= og Fæstebrev, hvorefter Eieren kan sælge og afhænde for sig og Arvinger, Bygning og Jord, i større eller mindre Dele, kun i et og alt, at ingen Jord udstykkes, efter Arveskiødets Formeldning, som i nogen Maade strider imod Placaten af 2 August 1786. om Udstykning. d) Eieren eller Arvefæsteren, erkiender Præsterne i Kalde for eneste Herligheds-Eier, næst Kongen, og har allene til Præsten, at betale alle, baade de ordinaire og personelle Afgivter, af sig og sin Familie, og Eiendom, og skal Pastoratet have, første Rettighed, som Beneficiarius, og ingen Prioritet have Fortrin for dennes, i navnlig Maade. e) Kiøberne eller Arvefæsterne betaler den aarlige Afgivt efter sit Skiødebrevs Jndhold, som er: af hver Tønde go metrisk Maal, en Tønde Byg og 4 Skpr. Rug, efter sidste 10 Aars Capit. Taxters, Middeltal, til hvert Aars 11te Junii Termin. Liebhabere behage, herom at handle end videre med Ramløse den 4de Junii 1799. Præsten. Ædle Brødre, Danner=Statens større og mindre Jorddrotte og Levi Sønner, hvilke Udsigter for 19de Aarhundrede, og sidste Fremtids=Slægter - Parcel-Systemet fornuftig troe, hvilke Kilder for Næringer, Manufactur, Kunstflid, og Skibsfart og Handel, række J hinanden, de rigtige Samfunds=Hænder, hvilket Held, for gode Skoler, Cultur og værdigt Vellevnet, hvilken Lettelse, for Administrationen og Lovgivningen, og - hvilken Fryd indbyde det danske Scepters Skygger ikke os nu til - og hvilken guddommelig Lyst for fierneste Scepter=Mænd, at sprede disse, over en giennelskende Folk. - Fiat