Aalborg Stiftstidende, 1839-12-30
Af Jndtægtsposter anfører nu Hr. Th. først 80 Rbd. i aarlig Leie af et Magazin til Regimentets Korn. Men deels er denne Jndtægt for høit anslaaet, da der, endskjøndt der til den nævnte Priis er leiet Magazin for iaar, dog, eftersom Rugen leveres i 3 Terminer, altsaa 300 Tdr. ad Gangen, ikke udfordres Locale til det hele Qvantum paa eengang, deels vil det vistnok ved Ansøgning til Rentekammeret. kunne bevirkes, at de Magaziner, som endnu henstaae ubenyttede paa Slottet fra den Tid Skatterne betaltes in natura, og hvilke ikke alle ere indrettede til Arrester, kunde overlades til Opbevaring af Regimentets Korn imod at Byen kun svarede Reparations=Omkostningerne. Da slutteligen var det jo tænkeligt, skjøndt visselig ikke ønskeligt, at Regimentet eller endeel heraf forlagdes andenstedshen eller Byen paa anden Maade berøvedes sin Garnison, og ved den Overflod, som her haves af Magaziner og Lofter, til Korn, hvoraf mange staae ubenyttede, vilde Magazinet i Arrestbygningen vist kun udbringes til meget lav Leie. Den anden Jntægtspost er 80 Rbd. for Huusleie til Arrestforvareren og 2 Politibetjente. Arrestforvareren erholder af Byen godtgjort 32 Rbd. til Huusleiehjælp, som jo altsaa kunde inddrages og ham anvises Bopæl i Arrest bygningen, men med Hensyn til Politibetjentene er jo endnu intet Saadant decideret. Vel er der tilstaaet dem 25 Rbd. hver som Erstatning for Afsavnet af Nytaars=Jndtægten; vil man nu inddrage disse og i det Sted anvise dem fri Bopæl i Arrestbygningen, da maa dog dette først vedtages af Communen og samtykkes af Politibetjentene selv - da disse jo muligt kunne boe billigere – for det føres til Jndtægt for den projecterede Bygning. Hvad den tredie Jndtægtpost angaaer, da er det virkelig mærkeligt, at Hr. Th. har kunne hensætte denne uden at betænke, at hvad han saaledes fører den ene Commune Jndretning til Jndtægt, tabes ved den anden; thi Byen har jo altid ved sin nærværende Arrestindretning havt og vilde fremtidigt vedblive at beholde den anførte Jndtægt ved 5 Extra-Arrestanter om Aaret i Gjennemsnit, eller 156 Rbd., saa at den Jndtægt, som skulde vindes ved den ene Arrestbygning, tabtes ved den anden, hvilket jo var det Samme som at tage af den ene Lomme og lægge i den anden. Denne Hovedindtægtspost er altsaa illusorisk og udgaaer aldeles. Jkke bedre gaaer det, idet mindste foreløbigt, med den sidst anførte Jndtægt, som Arrestbygningen skulde have af de Fanger fra andre Jurisdictioner, som under den store Tyvs saa ventes at blive inddragne. Det er nemlig vitterligt, at, ligesom der endnu aldeles Jntet er udbetalt i Arrest huusleie=Godtgjørelse for de hidtil havte Arrestanter af denne Kategorie, saaledes er der endvidere af høiere Vedkommende yttret, "at det er aldeles tvivlsomt, om Aalborg erholder nogen saadan Godtgjørelse for de Arrestanter fra andre Jurisdictioner, som under Commissionssagen have været og fremdeles ville blive inddragne, da Aalborg, eftersom Hovedsagen bestaaer her og er udgaaet herfra, maaskee endnu maa være glad til, hvis den tillige slipper for Forpleinings, &c Udgifter for de nævnte Fanger." Skjøndt det nu vel er at formode, at denne Anskuelse vil forandre sig og at Aalborg, vil erholde den Godtgjørelse, der her saa billigen synes at tilkomme den, saa er det dog endnu Tvivl underkastet, hvorledes denne Qvæstion i sin Tid vil blive decideret, og at basen en Beregning paa de Jndtægter, man ikke har og heller ikke veed, om man faaer, er omtrent det Sammesom at bygge paa Flyvesand. Af Hr. Th.'s calculerede Jndtægter holder saaledes ingen i Virkeligheden Stik, uden de 32 Rbd. Huusleie for Arrestforvareren samt muligt de 50 Rbd. do. for Politibetjentene, hvorimod Udgiften forøges med de af Hr. Th. overseete Vedligeholdelsesomkostninger, Skatter, Assurance osv., der vel tilsammen ville kunne antages at udgjøre en 130 Rbd. aarligt, samt den eventuelle 6 3 Rente af de 3000 Rbd. til Indretningen af den anden Etage. Beregningen viser altsaa hverken en øieblikkelig eller fremtidig Fordeel for Byen ved Anskaffelsen af en ny Arrestbygning, men fra begge Sider kun Tab, som det vist maa være ethvert af Communens Medlemmer magtpaaliggende at see forebygget. De andre Hensyn, som Hr. Th. anfører, vise det, i vor af ham dadlede Fremstilling allerede udhævede, Ønskelige og Nyttige for Byen i Besiddelsen af en særegen Arrestbygning, hvorved saaledes Raadhuset kunde vinde mere Rum til Materialier saavelsom til Person-Samqvem, men disse Hensyn lægge dog lidt i Vægtskaalen, hvor Talen er og saa stor en Sum, der skal fremkalde dem; allermindst kan vel det manglende Locale for Landmilicesessionen m.v., hvortil der vist i alt Fald billigt kunde leies andensteds, afgive noget vægtigt Motiv. Den bemærkning, Hr. Th. gjør, at, om end Forslaget at kjøbe og indrette Hr. Gjødvads Gaard til Arresthuus forkastes eenstemmig, saa er dog Forpligtelsen til at anvise flere Arrester ligefuldt tilstede, er, som allerede tidligere viist, ugrundet, eftersom ingen saadan Forpligtelse kan existere, for den af Cancelliet definitivt er paalagt. Jeg maa endnu tillade mig at belyse Slutningen af Hr. Th's Jnserat og den deri indeholdte Kritik over min i Nr. 252 yttrede Mening om, at ingen Nødvendighed for Opførelsen af nye Arrester syntes at være tilstede. Hr. Th. forqvakler der først min Fremstilling, som om jeg havde yttret, at, fordi Antallet af Arrester efter 2 a 3 Aars Forløb (naar Tyvssagen er endt) vil være tilstrækkeligt, saa ogsaa det Samme vilde være Tilfældet i de første Par Aar, eller at der kan, stuves flere Fanger i de allerede overfyldt Arrester; men en saadan Absurditet er jo aabenbart kun med Flid og endda meget ubehændigen trukken ud af min Ord, thi jeg har deri jo kun omtalt Spørgsmaalet om Nødvendigheden af Arrester, naar Fangeantallet bliver reduceret til det almindelige, og ikke om den Nødvendighed, som Anskaffelsen af et provisorisk Fængsel, til Commissionssagen er endt, maatte foreskrive, og som det jo var naturligt, at see afhjulpen ved Leie af en Bygning, saaledes som her videre ovenfor, og i Hr. Cohens til Repræsentantprotocollen afgivne Erklæring, er fremsat. – At det eren Mangel, at Fangerne i Raadstuearresten ikke kunne nyde den friske Luft udenfor deres Celler, er vist nok, men denne Mangel lod sig da ogsaa afhjælpe uden at opføre en særskilt Arrestbygning, og Benyttelsen af et tidligere Project til at opføre en Muur og Bagsiden af Raadhuset, og derved danne et Gaardsrum, vilde vist ikke være uhensigtsmæssig. J Aarhuus har man paa samme Maade skaffet Arrestanterne en aaben Gaard, der, saavidt jeg mindes, ikke er større end den, her kunde tilveiebringes, og ved Opførelsen af en saadan Muur vandt tillige Arrestbygningen, der nu staaer aldeles isoleret, en større Sikkerhed. – At selve Forpleiningen ikke har med Arresternes Godhed eller Slethed osv. at gjøre, veed vel Enhver, men Midlerne til Forpleining, især Arresternes Forsyning med Lufttræk og andre Fornødenheder og Jndretninger til Reenligheds Vedligeholdelse, ere nødvendige Betingelser for Arrestanternes usvækkede Helbredstilstand og det er naturligviis kun dem, jeg i mit Referat har havt for Øie. At Epidemien i Novbr. og Debr. – Maaneder har været uden Jndflydelse paa de i Arresterne sammenstuvede" Fangers Sundhedstilstand, beviser rigtignok intet for Resultatet i varme Somre og skal jo heller intet i saa Henseende bevise (iøvrigt er det Foranførte af mig heller ikke fremsat som noget "Beviis", men kun som et Factum, der "for endeel vil kunne godtgjøre min yttrede Mening); men i den indgivne Borgerpetition, som Hr. Th. saa fornemt ignorerer, staaer jo, at i de sidste 3 Aar kun 1 af de mange Arrestanter er død en naturlig Død (thi de 2, som have hængt sig, skulle vel ikke regnes med), og et bedre Erfaringsbeviis behøves der da vistnok ikke for den af mig fremsatte Mening om Arresternes Salubritet. Jeg havde i min foregaaende Artikel omtalt Byen som noksom forgjældet, og at Byens pecuniaire Tilstand, (der ogsaa Borgerpetitionen skildres som slet) ikke er saa holden, som Hr. Thorbrøgger betegner den, skal jeg endvidere tillade mig at godtgjøre. Thi for det Første befinde sig iblandt de Activer, som Hr. Th. har anfort, ikke ubetydelige Restancer, hvis Indgang endnu er usikker, og endvidere glemmer Hr. Thorbrøgger, som kun har holdt sig til Kæmner-Regnskabet, reent, at Byens Skolevæsen har en Gjæld endnu af ca 13,000 Rbd. og at den ene Deel af Byen tillige har Frue Kirkes Gjæld hvilende paa sig eller idetmindste, om endog Gjælden, som det vil vides, er størstedelen afbetalt. dog har den temmelig betydelige personelle aarlige Kirkeskat endnu at udrede. Communens Forfatning er derfor endnu ikke saa synderlig gunstig og den handler vist viseligt i, hellere at iagttage en fornuftig Dekonomie og oppebie en bedre Periode for den sætter sig i ny Gjæld og bestemmer 10 a 12,000 Rbd. til en ny Arresthuusbygnings Opførelse og Jndretning. Jeg tør saaledes antage, at have gjendrevet de af Hr. Raadmand Thorbrøgger fremsatte Paastande og beder kun, hvis jeg muligt i et eller andet Punct skulde have feilet, eller der iøvrigt maatte ønskes noget yderligere fremsat til denne vigtige Sags "alsidige Drøftelse, at fremkomme med Samme, for at Sagen kan blive omhyggeligt provet og Borgerne herved godtgjøre, hvor høi Priis de sætte paa den dem indrømmede fælleds Stemmegivning Communens vigtigste Anliggender. Redacteuren.