Berlingske Tidende, 1777-12-08
London, den 18de November. J Følge en Efterretning fra Virginien er en Forstærkning af 4 Regimenter i Begyndelsen af September opbrækket til General Washingtons Armee. Men hvorledes disse Tropper ere komne derhen, da General Howe paa samme Tiid stoed der imellem, indseer man ikke. De fleeste ville endelig formode, at Washington har trukket sig til Jersen, og dog tilstaaer de samme, at Americanernes Hoved Magazin er i Readning. J en foregiven Skrivelse fra Bourdeaux, efter hvilken visse der værende Herrer Girards skulle den 16de Sept. have bekommet den Underretning fra deres Correspondentere i Philladelphia, at der hidindtil vare forefaldne tiende smaae Actioner imellem de stridige Armeer, bliver Aleading endog som en af Naturen uovervindelig Stad beskreven, paa hvis videre befæstning desuden 2500 Mand siden August Maaned uafladelig skulle have arbeydet. Var nu dette sandt, saa skulle Washington, da Reading liggeni Nordvest fra Philladelphia i Pensylvanien, aabenbar have handler imod de første Regler i Krigskunsten, naar han havde forladt dette Magazin, og marcheret til Jersen, Men saa grov en Feyl kan man ikke tiltroe ham. Vor Regiering giøre ikke desmindre saadanne Anstalter, som tydelig nok bevise, at det næstkommende Feldttog i America, skal med al muelig Eftertryk fort ættes. Jblant andre bleve nyelig endeel Telter forfærdigede, og da de samme herpaa uden Ophold skulle afgaae til Chesapeak=Bay, saa vil man slutte deraf, at General Howe skal fortsætte sine Operationer den heele Vinter. - De Depecher, som Hoffet venter fra Generalerne Howe og Bourgonne, ere endnu ikke ankomne; altsaa er mad i Henseende til deres Armees Operationer endnu stedse i den forrige Uvished. For Bourgøynes Skiæbne er man her saa meget mere bekymret, da hans sidste Depecher have indeholdt, at den Americanske Armee under General Arnold har søgt, at forhindre hans Anmarch mod Grændserne af Nye Engeland, og stærk at modsætte sig samme. Rygtet gaaer endog her, at Bourgoyne har lidt saa stærkt et Forliis, at han har været nødsaget til at trække sig tilbage til Ticonderago. Men hvad General Howe angaaer, da forsikre de Kongelige Ministre, at endskiønt ingen Depecher vare indløbne fra ham selv, have de dog erholdet tilforladelig Efterretning om General Washingtons Nederlag, og Philladelphie Erobring. - Kongen holder daglig Conference med sine Ministre om Nationens Affairer i Almindelighed, og i sær om Midlerne til med Eftertryk at fortsætte den Americanske Krig, for at tvinge Colonierne til igjen at underkaste sig den Storbritanniske Krone og Parlement. Denne vigtige Gienstand anlediger ofte Raadssamlinger. Udi samme skal man være af ulige Meening angaaende Midlerne, at naae dette Øyemærke, dog er man, heder det, derudi eenig, at vi have intet andet Middel tilbage, end paa det forigste at bruge vor Magt, for at giøre Ende paa den saa fordærvelige Krig udi Colonierne, og at sætte National Sagerne i den Henseende paa en sikker og bestandig Fod. Man indseer vel, at næste Aars Udgifter til at opnaae denne Hensigt, vil blive overmaade store, og at, naar Colonierne endelig ere bragte til Lydighed, vil det være fornødent, at have der en anseelig Armee og en tairiig Flode for at holde dem i Lydighed, hvilket atter vil foraarsage Nationen svære Bekostninger, og hvortil Colonierne ikke skal ville bidrage, naar de ikke blive tvungne dertil. Man taler om adskillige Projecter, til at udføre Hoffets Hensigter i Henseende til disse Sager. Men det er ikke mueligt, førend Parlementets Samling at melde med nogen Vished, hvorudi disse Projecter maatte bestaae. Om de Americanske Sager bliver imidlertid meget forskjælligt dømt. Endog nogle Ministre, heder det, have lidet Haab til igjen at undertvinge Colonierne, og ønske, at Hoffet maatte bevilge dem et og andet, for i Hast at befordre et Forliig; andre ere af den Meening, at man maae tage de eftertrykkeligste Messyrer; og endnu andre erklære, at i Fald næste Feldttog ikke gjør Ende paa nærværende Stridigheder, udkræver Nationens Velfærdt, at overlade Colonierne til deres egen Skjæbne. Men saavidt man kan slutte af de Messyrer, som tages, og af Kongens og de fleste Ministres Sindelav, synes Hoffet, at have besluttet, at anvende alle muelige Tvangsmidler, for at tvinge Colonierne til et Forliig paa billige og fordeelagtige Vilkaar.