JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1756-07-16
Foruden ved det til Wiborg landsting begierte proclama, bliver de danske viser trende gange for alle bekientgjort, at enten Birgitte Schiering døde her i Aarhuus d. 11 Aprilis i indeværende aar; og at hendes efterladte effecter paa dødsfaldets dag af rettens middel blev beseglet og optegnet og saadant den eneste bekiendte og i nærværelse værende arving, velædle Monse Jens Rohde til Søeholdt, kongel. toldforpagter i Ebeltoft bekiendtgjort, samt at i hans befuldmægtigets nærværelse stervboet den 30 dag derefter blev aabnet, registeret og vurderet og siden efter gjorte publication auctionered. Ligeledes bekientgiøres, at den afdøde havde sat i enkestand efter sin Sl. mands Peder Pedersen Schives fordum underdegn til domkirken dødelig afgang, som skeede 1756 og at hun ey haver efterladt sig livsarvinger, ligesom bem hendes Sl. mand sig og ingen efterlod af det lags, og endelig som der i stervboet er funden et allernaadigst kongel confirmeret testamente, hvorefter deres efterladenskaber efter den længstlevendes dødelig afgang skal deeles mellem begges arvinger, saa notificeres at skiftet til afgjørelse vorde foretaget, at den geistlige skifteret for Hasle herred i Aarhuus stift mandagen den 18 Oct. førstkommende i stiftprovstens residence i Aarhuus kl. 8 om formiddagen, thi haver enhver, som formeener stæret til at arve afg. bem. Peder Pedersen Schive og Birgitte Schiering til samme tid og sted sig at indfinde og lovlig beviser hvor nærde nogen af dem er beslægtede. J sær indkaldes Maren Christophers datter, som i Kiøbenhavn have været gift med Morten Madsen, om hun endnu er i live, eller hendes børn; ligeledes indkaldes Oluf Pedersen Cabbel i Lemvig, som skal være formynder for 3 sønner og en datter af Rasmus Nøragers i Holstebroe, hvilke for benævnede ere allene de paa mandens side, som skifteretten haver faaet nogen oplysning om. Efter konen Bergitte Schiering vides ingen som arving, uden at hun skal have en søster i Holbeks Hospital. Men i hvem de maatte være paa hans eller hendes side haver de lovligen til den rette tid sig at legitimere, og eller sig selv deres skade at tilregne. Skulde nøgen i stervboet have noget at fordre, eller til den være skyldig, bliver de og til samme tid indkaldede, da enhver skal vederfare hvad Saa ret er. Aarhuus den 6 Jul. 1756.
Berlingske Tidende, 1756-07-16
Provst Heetfordt i Ørum lader hermed i de danske positidender Trende gange bekientgiøre at velærværdige og høylærde Hr. Peder Riese forhen provst i norre herred og sognepræst forWeggerslev og Willersøe meenigheder, beliggende ved Grenaae under Calløe amt og Aarhuus stift, er ved døden afg. d. 21 Mart sidstafvigte. Hvorudover de, som kan have noget i velbemelte Amands stervboe at fordre og angive, vilde sig paa denne maade, og inden den tid, som allernaadigste lovs høye bydende derom dicterer, for skifteretten anmelde. Ligeledes vilde og de indfinde sig, som til denne stervboe kan være noget skyldige at giøre derfor vedbørlig reede og rigtighed, da vedkommende kan sig lovformelig omgang forvente. Ørum præstegaard d. 28 Jun. 1756.
Berlingske Tidende, 1756-07-16
Mandagen den 19 Julii førstkommende og følgende dage bliver endeel gode og vel conditionerede bøger af adskillige sprog og videnskaber, item nogle mannuseripta ved offentlauction i Mad. Linstrows gaard i Løvstrædet bortsolgte. Betalingen skeer imod det kiøbtes annammelse til Studios. Andr. Landt, logerende i ermeldte gaard, hvor catalogi og kan bekommes.
Berlingske Tidende, 1756-07-16
Turin, vom 17 Junii. Es wollen verschiedene Kauflente allhier von Nizza und aus andern Seeplatzen Briese haben, mit der Nachricht, das mit dem Admiral Byng und dem Hr. von la Galissonniere in der Mittellandischen See ein neues Treffen vorgefallen, mo bey die Engelander einen nahmhaften Vortheil uber die Franzosen erhalten hatten. Mehrere, oder dentlichere Umstande aber will niemand missen, so das man billig die Bestatigung dieser Zeitung abwartet, che man folcher Glauben zu stellet. Bis dahin aber theilen wir følgendes Schreiben mit von Minorca unterm 4 lausenden Monats: "Man kann wohl nichts geschickters sehen, als die Canoniers und Bombardiers in derVestung St. Philipp, zugleich aber auch ist nichts starkers, als die Vestung. Es gehen niemals 24. Stunden vorbey, das sie nicht zum wenigsten 2000 Kugeln und 1000 Bomben anfruns losschiessen. Jhre Artillerie machet ein unaufhørliches Fener, und bis auf den hentigen Tag, mann wir schonmeynen, eine Batterie sey im Stand, the wir recht den Rücken kehren, ist alles wieder dem Erdboden gleich., Es ist nicht zu lengnen, das wir bey dieser Belagerung ziemlich Volk verliehren. Das schlimste ist, das wir wegen der vielen Felsen, welche die Vestungswerker umgeben, dem Platz uns for wenig nähern konnen Gleichwohl fahren unsere Gräber unauf hørlich mit der Arbeit fort, theils um die Mienen anszukundschaften, theils um andere anzulegen. Dieses lasset uns wenigstens hoffen, das wann die Belagerten vermuthen uns uversehens in die Luft zu schicken, ste vielleicht seldst dieses Schicksal betreffen durste. Allein diese Arbeit gehet langsam von statten. Es ist mancher Tag, das sie kaum 6 Schuh weit vorrucken. Wir mussen hiernachst mit aller GewaltSeelente seyn, dann wir machen den Krieg zu Wasser und zu Land. Die Engelische Flotte, die vor ongefehr 14 Tagen in denen Mittellandischen Gewassern erschienen, und der unstigen an Starke bey nahe gleich war, ist geschlagen wor den; wir haben dabey ebensalls ziemlich Volk verlohren, und die Feinde unserer Armee sechsPiqueter weggenommen. Darunter ist eines von unserm eigenen Regiment. Sie heissen aber mit Nahmen, oder die Herren, die solche commandiret, waren følgende: Von Lonque, von Villars, von Montplaisir, von Precorbin, la Vallette und Coulange. Diese sind abgeschikket worden, um unsere Schiffe zu verstarken. Wir haben bereits verschiedene todte und blessirte Officers gehabt; es kommen die Wunden von Canonen und Bom den her, weil man megen der allzugrossen Entfernung meder in noch ausser dem Plas mit dem kleinen Gewehr etwas machen kann. Unsere Arbeiter in dem Laufgraben haben Erde zu tragen, um einige Batterien oder Retranchementer zu machen.
Berlingske Tidende, 1756-07-16
Mayland, vom 19 Junii. Die von Mantua erhaltene Briefe melden von einem Aufruhr, welcher wegen Ernennung der nenen Finanzpachter, so alle Jnden sind, entstanden sey. Die Bürgerschaft har zwar des wegen bey dem Vicegouverneur Klagen eingebracht, nachdem man ihr aber darinn nicht gewillfaret, so har sich dieselde offentlich erklaret, das ste sich auch nicht zum Gehorsam versteen wolle, Dieser von der Bürgerschaft gefaste Entschlup har den Grafen von Christiani gendthiget, sich inSicherheit zu geben, und er halt sich daher sei dem in dem Schlosse auf. Man ist nun begierig zu vernehmen, wie der Kayserl. Hof dieses anse hen, und was derselde für Mittel und Wege ergreifen werde, um den Pøbel, welcher ein abgesagter Feind der Jnden ist, wieder in Rube zu bringen.
Berlingske Tidende, 1756-07-16
London, vom 2 Julii. Der König, der Hof und die gange Nation sind mit dem Verhalten des Generals Blackney unge mein mohlezu frieden und S. Majestat haben sich schon erklaret, das Sie ihm für seine treue Dienste zum Pair von England unter dem Titel: Baron Blackney, Vicomte von St. Philipp, mit einer jahrlichen Pension von 5000 P. Sterl. ernennen wollen. So alt er ist, so wehret er sich doch als ein junger Løwe, das in der Feind selst bewunderne muss, wiewohl, menn er demselden einen fenrigen Regengus nach dem andern vereret, doch man cher unter ihnen seyn mag, der ihm halsund Beinabwunschet. Jn einem seiner lesten Berichte, sorer anherro gesandt, har er unter andern einfliessen lassen: Er sey so lange ein erlicher Britte gewesen, und mollte diesen Ruhm nicht gerne durch den lesten Auftritt seines Lebens verliehren. Es ware zu wunschen, das alle Weltbürger von solchem Schrot und Korn waren. Nur Schade, das sein Erlöser, der Admiral Byng, nicht wieder kommt. Niemals ist die Nation wohl auf jemand erbitterter gewesen, als auf diesen Admiral. Seit der Bekanntmachung seines Briefes von dem an20sten Mai mit den Franzosen gehaltenen Treffens, stebet man in allen Quartieren der Stadt das Bildnis dieses unglücklichen Admirals durch den Pøbel offentlich verbrennen. Sollte er bey seinerZurückkunst ans der mittellandischen See gerade hieher kommen, so lauft er Gefahr, nicht allein von dem Pøbel sehr ubel tractiret zu werden, sonderne auch seinen Kopf zu verliehren. Man ruft bereits in allen Straten den Proces aus, durch welchen er zum Fener verurtheilet worden, und nachfolgendes ist der Jnnhalt und die Klagpuncte dieses Processes: "Durch eine allgemeine Versammlung der Seefahrer, welche den 29sten Junii in den Hausern zum Lowen und zum Anker in derVorstadt Waping gehalten worden, har man verabredet und beschlossen, das der Herr Byng, das Haupt einer Escadre in der mittellandischen See, wegen seiner Feigheit, exemplarisch gestrafet und die Ursachen seiner Bestrafung und seines Urtheils offentlich bekannt gemacht werden sollem 1 Jst der Hr. Byng sehr schuldig, das er dem Deptford aus der Linie zu gehen befohlen, indem er alle Vortheile, die er gehabt, hatte nutzen sollen, um die Franzosen zu schlagen, solglich keine Bataille mit einer gleichen Macht zu einer Zeit zu wagen, da er es nicht nothig hatte undes anders machen konnte. 2) Das er die Avantgarde nicht so fort ins Treffen geführet, und das er seinen Befehlshaberposten und die damit verknuste Ehre undGefahr, seinem Contreadmiral uberlassen, welches er um den andern ein gut Exempel zu geben, nicht thun sollen. Es schiene aber, das er dem Feinde keinen Schaden zufügen mollen. 3) Das er, lant seiner egenen Worte, das feindliche Feuer eine Zeitlang erduldet, ene er sich mit seinem Gegner eingelassen habe. 4) Das man dieses lettere auch daher schliesen musse, weiles unmoglich ware, das; wey grosse feindliche Schiffe von der Linie auf die Unstigen fruern und damit fortfahren konen, one das sie Todte und Verwundet haben. (Das ubrige følget nachstens.)
Berlingske Tidende, 1756-07-16
NOTIFICATION. Nachdem die Vernenerung zur 4ten Classe der 3ten Königl. allein privilegitten Copenhagener Lottere, so zeitlich geschehen mus, damit die geschlossene Appellationsrechnungen derer answartigen, sowohl als der hiesigen Collecteur, den 16 August at c. bey mit eingekommen seyn konnen Als werden diesenigen Jnteressenten, welche die Vernenerung ihrer Lossen noch nicht beschaffet haben, hiedurch anerinnert, sich mit solcher Vernenerung zetlich einzusinden, immassen die versaumte Lose sofort an andere Liebhabere für den Einschuss zu den ersten vier Classen uberlassen werden. Die Ziehung bemeldter Classe wird den 23 August zuverlassig vorgenommen werden. Alles vermoge des Plans. Copenhagen den 16 Julii 1756. Jonas Collin, Königl. Lottere=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1756-07-16
AVERTISSEMENS. Jhro Königl. Majest. zu Dännemark und Norwegen Deputirte für die Financen und Zugeordnete im Cammercollegio, thun hiemit kund, das in Jhro Königl. Majest. zugehørendes Zuckerraffinaderenhaus auf Christianshaven, Mittwochs den 21 Julii, Vormittags um 10 Uhr, 200 a 250 Tonnen braunen Sirup durch offentliche Auction soll verhandelt werden, nach die Conditiones so auf der Auctionsstelle bekannt gemacht werden, und indessen anf. das Westindiske Contoir auf der Renteenkammer kan en Erfabrung afbracht werden, als auch bey dem Buch halter und Cassirer Joachim Lassen, in bemeldte Rasfinaderenhause. Renteenkammer den 8 Junii 1756. Montags den 19 Julii, næstkommende und følgende Tage wird en Theil gute wohlconditionitte Bücher von unterschiedlichen Sprachen und Wissenschaften, item etliche Manuseripte durch offentliche Auction in Ma strøms Hofverkanst werden. Die Bezahlung geseieret gegen Empfang die Waare an Studiosus Andr. Landt, logirend in benannten Hofe, allwordte Cataloginzu bekommen seyn.
Berlingske Tidende, 1756-07-16
Jn das Haus, auf die Ecke von der Snarrestrasse und Naboeløs, wo Weinhandler Klarup wohnet wird zu Michaeli Umziehzent, sowohl die andere als dritte Etage, separat oder unter eins, zur Miethe zu bekommen, da selbige für eine undzwey Familien sehr bequem. Die Liebhabers wollen sich belieben bey Sr. Uhle, wohnhaft in der Hütskenstrasse, zu melden. Soist benannten Sr. Uhles Haus in der Hütschkenstrase entweder unter die Hand zu Kauf oder zu Michaeltzur Miethe zu bekommen, vel des besteer von 4 Fach zur Strase 2 Etagen hoch mit frisch Brunnenwasser.
Berlingske Tidende, 1756-07-16
Jn Sr. Jens Esmarchs Haus, belegen auf die Eckevon der Hochbrückstrase und Strande, sind für eine ganze Familie folgende Logementen zukünstige Michaeli turMiethe zu bekommen, nehmlich in der anden Etage ein groser Saal und ein gros Schlaftimmer, noch eine Kammer daben und eine vollkommen groste Küche, die Logamenten sind gegipset und mit Tapeten bezogen; inder dritten Etage sind 3 a 4 Logementen mit eine Küche, Boden und Keller, welches alles unter eins für eine Familie vermiethet wird. Bey dem Hr. Professor Sevel, inder Frederichsbergstrase, sind zukünstige Michaeli für eine Familie Wohnungen, Stallaum und Wagenremise zur Miethe zu bekommen.
Berlingske Tidende, 1756-07-16
Jn Mad. Saurs Hof auf der Kaufmacherstrasse sind zur künstigen Michaeli Umzieh=Zeit, die andere und dritte Etage für eine Herrschaft zur Miethe zu bekommen, mit Stallung zu 8 Pferde und Wagenremise zu 3 Wagen.
Berlingske Tidende, 1756-07-16
Bey Sr. Ortmann, in der Gotterstrase, ist zur Mie the ein sehr wohlengerichtetes Hans für eine honette Familie mit Stallung und Einfart.
Berlingske Tidende, 1756-07-16
Bey Gewurkramer Weibel und Lambrechts, af Christianshaven, sind Zimmer zur Miethe entweder gleich oder zu nachstkommende Michaeli.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
No. 58. Danske Kiøbenhavnske FoBeinde. AMS den 19 Julii. Mandagen, Fortsættelse af Hs. Kongl. Majests. Brev i Sverrig til Rigs-Stænderne.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
Madrit den 16 Junii. Vi veed her ikke endnu, om dette Hof vil slaae sig til Fransk Partie eller agere neutral. Saavel den Engelske, som Franske Minister holder som oftest Conference med vores Stats-Secretair, Hr. Wall. Man formoder, at en stor Deel i saa Fald vil komme an paa Udfaldet med Minorea, og at man naar Expeditionen der er klar først med meere Vished kan tale om adskillige Omstændigheder.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
Paris den 9 Julii. Det er vist at 4000 Mand af vore Tropper skal overføres til Corsica. Samme have Ordre paa det hastigste at gaae om Bord paa de dertil ferdig liggende Transportskibe. Marquis de Castres skal have Overcommando over samme Tropper. Printzen af Conty skal ligeledes have Commando over et stort Corps Tropper, som Hans Majest. holder i Beredskab til at udføre et vigtigt Forehavende. Fra Minerkar haves, at Beleiringen der med største Nidkierhed, og Mod fortsættes, men derhos at mange Besværligheder ere endnu tilbage, og at de Beleiredes Jld endnu begyndte alt meer og meer hæftig. Vore Folk skal nok være kommen saavidt, at de kan bestorme Fortet la Reine, men de tør ikke driste sig dertil af Frygt for Miner.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
London den 6 Julii. Vi ønske her at faae Bekræftelse paa det, som fra adskillige af de Midlandske Havne berettes, nemlig at Admiral Bingrikke havde hier efter Admiral Havkes Ankomst til Gibraltar, men begivet sig tilbage til Minorka. Saameget er vist, at en særdeles Ven af ham har ved et eneste Skib underrettet ham om den Ugunst, han var falden udi saavel ved Hoffet, som hos heele Nationen formedelst sin Opførsel den 10 May. Dersom ogsaa Minorka bliver forliist, saa er det sandelig ikke den gamle tappre General Blakneys, men alleene Admiral Bings Skyld. Jmidlertid vide vi, at den første endnu den 26 Junii, stod sig som en mandig Officier, og at vi for een snart paafølgende Overgivelse intet havde at frygte.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
Stokholm den 6 Jun. Man har endnu ikke kunde faaet fat paa den undvige de Obristlieutenant ved de Kongelige Drabantere, Græve Hord. Paa hans Opdagelse er lovet 6000 Dl. Sølv, mynt. J gaar blev Fændrik Phillanderhielm ved den Kongelige Garde, hvilken har været med i Complotten, tagen i Arrest. Da de øvrige Fanger nu allerede have aabenbaret deres heele forehavte Plan, saa kan man med første vente deres Dom.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
Livorno den 28 Jun. Det Danske Skib, Maria Catharina kaldet, hvilket Man har meent at være opbragt af Tyrken, er den 25 hujus her indtroffen. Denne Morgen langede et andet Dansk Skib, som fører det Navn, Gud hielp os, her an, hvilket af den Franske Flode blev nødt til at opholde sig 2 Dage ved Minorca; og da det iblant andet havde Viin inde for en af dette Steds Engelske Kiøbmænd, Mr. Jarm, saa har man taget samme fra ham.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
Amsterdam den 10 Jul. Med Breve fra Malaga fornemmes, at Vice-Admiral von Varssenger der fra Cadix den 9 passato med sin underhavende Krigs- og Koffardieskibe var anlanget. Fra samme Havn har man Efterretninger af en seenere dato, nemlig den 15 Juni, hvilke forsikre, at en Engelsk Eskadre der var seet, paa hvis Flage man om Morgenen, derpaa kunde kiende, at det var den under Admiral Bing. Samme havde indrettet sin Cours saaledes, at maa deraf kunde slutte, at den vilde gaae tilbage til Minorca. Man venter altsaa med destostørre Utaalmodighed Stadfæstelse, paa denne Efterretning, saasom Admiral Bings Passage, forbi Malaga denne Dag kan være et Beviis, at Chef d'Esquadre Broderick med sine 5 Krigskibe alt tilforn var anlanget ved Gibraltar. Det Rygte om Fortets Os wego Jndtagelse har aldeles ingen Grund.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
Strasborg den 1 Jul.,J disse Dage ere atter en stor Deel af svær Artillerie bragt herfra til Toulon. Man forsikrer for gandske vist, at en Fransk Observations Armee skal komme til at staae i Nærværelsen af Fort-Lii. baand. En Sann i hans Kiøbenhavn den 19 Juli, 9 Den 14 Jul. har den med Lieutenants Caracter hidindtil staaende Adjutant ved Livgarden til Hest Friderich Andolph von Kohl erholdet det udi Garnisons Regimenter ved Capitaine Fliises dødelige Afgang vacant blevne Compagnie, som virkelig Capitain og Chef. Ved det Norske Artillerie-Corps er Capitain Frid. Casp. Hans Lorenz bleven benaadet med Caracter som Major af Artilleriet.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
Ved det andet Vesterlenske National-Regiment til Foeder Capitaine Frid. Habsch i Naade bleven dimitteret, og hans havte Compagnie confereret til Premierlieutenant Henrich Falck som virkelig Capitain og Chef.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
Fra London under 17 Junii berettes, at det Kongelig Storbrittanniske Antiqvariorum Selskab der samme Dag var forsamled under det høye Præsidio af Lord Willoughbyde Parham, da den Kongl. Danske Sprog Mester Hr. Charles de Bertram samme Tiid eenstemmigen blev ved ballotteringen udvaldt og udnævnet til et Membrum honorarium, udi bemeldte lærde og anseelige Selskab; hvorved saa meget mere er merkværdigt, at han er den første Engellænder der saadan Ære er bleven tillagt.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
J den forrige Uge fra den 10 Jul. til den 17 dito ere her i Staden copulerede 16 Par fødde 36 Drenge, 26 Piger, tilsammen 62. Døde 20 Mænd, 13 Qvinder, 12 Drenge, 18 Piger, tilsammen 63. Ere altsaa 1 fleere død end fød. De døde ere henrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 4. Blodstyrtning 1. Brystsyge 18, Colifra 1, druknet 1 hastig død hidsig Feber 3, Hoste 1, Kopper 4, Slag 21, Svindsot 3, Tærende Syge 1, Vattersoet 2.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
J gaar passerede 8 Svenske Skibe af den foromtalte Svenske Eskadre her igiennem Sundet.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
Ved Kiøbenhavns Toldkamer ere følgende Skippere ankomne: E. Andersen, D. Jansen, H. Holm, Knud Jørgensen af Sønderborg, P. Jansen. J. Jakobsen. D. Andersen, Lars Pedersen fra Fadstrand og Flensborg med sandsteen, N. Ries, Jan Theysen, Svend Jansen fra Bandholm med hvede. 65 pommerinker og dasser med brænde.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
Posten ankom først i Aften imellem 6 og 7 Slet.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
Vexel-Cours. er London 5 Rdlr. 28, a 27 s. et Pd. Sterling. Amsterdam, 18 a 17 3/4 pro Cento. Hamborger Banco, 19 a 18 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
NOTFICATION. Siden Fornyelsen til det 3die Kongl. allene priviligerede Kiøbenhavnske Lotteries 4de Classe saa betids maae skee, at saavel de udenbyes, som de Kiøbenhavnske Collecteurers sluttede Appllations Regninger den 16 Aug. a. c. til mig kand være indløbne, saa erindres herved de Jntressenter, som ey endnu have besørget deres Lodders Fornyelse, om betids at indfinde sig dermed, saasom de forsømte Lodder vorde overladte til andre Lysthavende for de 4re første Classers Jndskud. Bemeldte Classes Trækning bliver den 23 Aug, tilforladeligen foretagen. Alt i følge Planen. Kiøbenhavn den 16 Julii 1756. som Jblas Collin af 400 a og Kongl. Lotterie Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
Hos Boghandler Ackermann paa Amager Torv ere udkomne fra Pressen: Phædri Augusti Liberti Fabularum Esopiarum Libri V. efter den studerende Ungdoms Begreb i henseende til den Latinske Phraseologie at føre sig til Nytte tydelig oplyste og forklarede med Danske Anmerkninger; og med et Latinsk og Dansk Register forsynet, ved Philomussum, 8 a 1 Mk. 8 s. Sammesteds er og at bekomme John Norcrosses Levnets Beskrivelse a 3 mk. 8 s. Mag. Plers Erveis das die danischen Staaten durch ihre naturliche Vorzlige es den machtigsten handelnden Nationen gleich al at an thun konnen 4to a gis. C. Det Kongel. Universitets Kaaberstikker Jonas Haas haver paataget sig paa eget Forlag at udgive de Femten Biskoper i Kaaberstik, der have været i Siellands Stift, siden Reformationen. Efter hans Høyærværdighed Hr. Biskopens givne Tilladelse bliver samme stukken efter de Malerier, som hænge paa Roskilde Landemode Sal. Med ethvert af disse Portraiter skal fölge et kort dog tilstrækkeligt Udtog af deres Levnet, trykt paa et Ark in 4to Paa disse Femten Biskoper med de dertil hørende Levnets Beskrivelser, hvis Portraites alle blive trykte paa Medinæ Fagter, men Beskrivelserne paa Postpaper, prænumerens med 8 Mark saaledes, at der mod Prænumerations-Sedde sens og medfølgende förste Biskops Petri Palladii Fortrait, som er færdig stukket, betales nu strax 5 Mrk. men ved det Niende Stykkes, som er Ærkebispens Hans Svanes Billede, de øvrige 3 Mrk. Der skal siden sikker hver Maanedsdag, vil Gud, blive leveret Et, og iblant To Portrater til de Hrr. Prædumeranter. Naar og heele Samlingen er færdig, leveres dennenne uden Betaling et smukt i Kaaber stukken Titulblad.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
Prænumerationssedlerne kan afhentes enten hos Hr. Rothe i Provste Residentzen paa Regentzen eller hos Hr. Strøm Famulus hos Deres Høyærværdigheder Biskoperne eller hos Kaaberstikker Haas boende i Klosterstrædet næst ved Bageren. Liebhabere til adskillige Bøger, behager at addressere sig til mig Casper Elias Ratcke der er bleven privilegeret Boghandler og Bogbinder i Christiania udi Sl. Mad. Martha Sl. Friderich Jacobsen Bruns Sted, og hvor imellem Sr. Poul Haslef paa den eene og Sr. Mads Schulz paa den anden Side, hvor samme til Fornøyelse kan faaes u og indbunden.
Berlingske Tidende, 1756-07-19
AVERTISSEMENS. Formedelst at 3 ubekiendte mænd af Thiested ved navn Hans Windter, Peder Obel og Thomas Holst under dato 4 Martii sidstleden, ved den danske gaaette No. 29 ydermeere signaliserede dem angaaende et smakskib de brødre.