Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-04-23
Der Wahrheitsfreund, et Blad som udkommer i Slesvig, indeholdt nylig en interessant Afhandling om Oprindelsen til den danske Statsgjæld, meddeel fra en høi Haand. "Naar man klager over, hedder det deri, at der aarlig fra Hertugdømmerne trækkes rede Penge til Danmark, for der at anvendes, saa skulde man dog være saa billig, ikke at forglemme, at det netop er for Holsteens Skyld, at en betydelig Deel af den Danske Statsgjæld er gjort, og at Holsteen følgelig ogsaa er pligtig, at yde sit Bidrag til de aarlige Renters Betaling. Et flygtigt Tilbageblik i de tre sidste Kongers Regjerings periode vil tilstrækkelig godtgjøre Rigtigheden af denne Paastand. Kong Christian den Fjerde efterlod sig en Gjæld af 27600,000 Rdlr. Han anlagde Nyholm, var Flaadens Skaber, byggede Christiansborg og Hirschholm, Han var en god, from, fredelskende Konge; man kaldte ham, efter hans Død, Nordens Salomon. Kong Frederik den Femte afbetalte meget hurtigt den ham efterladte Statsgield, af 2,000,000 Rdlr. Han var tilbedet af alle sine Undersaatter. Han yndede diplomatiske og commercielle Forbindelser, og sagde til den til Gesandt i Constantinopel bestemte Gühler, senere Overpræsident i Alto na, da Denne forestillede ham, at det ville koste meget: "Aal Vi har Penge nok!" Jndtil 1758 havde Danmark ingen Statsgjæld; men Ruslands daværende Thronfølger, senere Keiser, Peter den Tredie, var Danmarks Dødsfiende. Trods alle Keiserinde Elisabeths Forestillinger og det franske Hofs Mæglingsforsøg, vilde han dog ei lade sig afholde fra at erobre begge Hertugdømmerne, saasnart han blev Keiser. Kong Frederik den Femte saa sig derfor nødt til at samle en Hær i Hertugdømmerne og udruste en Flaade paa 12 Linieskibe og 6 Fregatter. Hæren rykkede frem i det Mecklenborgske, hvor der allerede stod en russisk Armee under Butterlin; men samme Dag (1762) som Fjendtlighederne skulde begynde med Borttagelsen af det Russiske Magasin i Wagrin, indtraf den Efterretning til Hovedqvarteret, at Peter den Tredie var dethroniseret, og at Keiserinde Catharina havde besteget Ruslands Throne. Kongen havde i al den Tid aldeles ingen Skattepaalæg villet tillade; men da Tropperne vare komne tilbage til deres Standqvarterer i Danmark og Norge, og man, efter nøiagtig Undersøgelse af Statsgjælden, havde fundet, at samme beløb sig til 28 Mill., blev Kopskatten paabuden. Kong Frederik den Femte græmmede sig saa stærkt over, at hans Undersaatter nu ikke mere vare saa lykkelige som før, og at det gik tilbage med Statens Velstand, at han blev syg og døde i sine bedste Aar. - Kong Christian den Syvende besteg Thronen med de bedste Forsætter. Han havde taget den faste Beslutning at gjøre Alt godt igjen, og snarest mulig afbetale Gjælden. Under hans Regjering skeete meget bekostelige diplomatiske Negociationer og Tractater, i Anledning af den holsteensk storfyrstelige Andeels Tilbytning for Grevskaberne Oldenborg og Delmenhorst. J Forveien var Reguleringen af den gamle hertugelige Gjæld, med Hensyn til den slesvig ske, af Danmark erobrede Andeel, gaaet for sig, hvilken Danmark, ifølge Tractaten, overtog. Den holsteenske Canal kostede over en Million Rd. Var Statsgjælden altsaa indtil Krigen 30 Mill., saa var den dog gjort ene og allene for Holsteens Skyld. Al den Gjæld, som siden efter blev gjort, var fælleds for hele Staten. Gud være imidlertid lovet, at vore Financer nu, ved vor almeen elskede Konges følgeværdige Oeconomie, igjen ere komne i den bedste Orden og Crediten fuldkommen gjenoprettet. Banken gjør hvert Aar Fremskridt, og om faa Aar vil Bankforhæftelsen kunne ophøre, naar ikke Krig eller andet Uhelindtræffer. Hvad Landskatten angaaer, da kan man ansee den, for saavidt den for Tiden hviler paa de adelige Godser, for det samme, som den i Aaret 1696 paalagte Plov skat af 36 Rdlr. J Frederik den Fjerdes Tid blev Krigstider ofte store Paalæg lagte paa Ploven; ja engang endog 100 Rdr. Naar man antager, at Pengenes Værdi dengang var langt mere end det Dobbelte imod de daværende Kornpriser, da Havren kostede en halv Rdlr.; lægges man fremdeles Mærke til, at hele Skovstrækninger siden den Tid ere blevne omdannede til frugtbare Marker, oc Værdien af de tilbageblevne Skove forhøiet: saa synes denne Skat at være intet mindre end trykkende for Landmanden; i Særdeleshed da Halvdelen hidtil aarligen er bleven eftergivet ved Kongens Naade. (Forts.)