JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-18
Auction. Tirsdagen den 3de Decbr. om Formiddagen Kl. 11.4 Slet bliver efter Begierning af Hr. Procurator Faber, i Odense, paa Dom og Jndførselshavernes Vegne, 1ste Gang stillet til offentlig Auction Kiøbmand Hans Mørks eiende og iboende Gaard i Bogense, som er indrettet til Kiøbmands Brug, item et paa Byens Marker ham tilhørende Gaards-Eie, saa og en indhegnet Lykke, Strandhaugen, og et Huus i Bogense; over hvilke Eiendomme 2den Auction foretages den 15de Decbr. og 3die og sidste Auction den 22de December d. A. ovenmeldte Klokkeslet; hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Bogense den 24de November 1789. Bang, Auctions Directer. ermed bekiendtgiøres, at S. T. Hr. Kammerherre, og Oberste von Adeler formedelst Forsettelse andensteds agter ved offentlig Auction at lade bortsælge en Karet, Jagt, og Rustvogne, Rideheste, alle Slags Kiøkkentøi, samt en Deel Meubler. Dagen, naar denne Auction holdes, skal blive nærmere bekiendtgjort. Odense den 11te Dember 1789.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-18
Capital som falbydes. Hos mig undertegnede kan, imod sikkert Pant, til førstkommende 11te Junii 1790 til Laans bekommes en det Svitzerske Legato tilhørende Capstal, stor 500 Rdlr. Dog maa de, som vilde forlange samme, melde sig inden førstkommende 11te Martii. Odense den 14de Decbe. 1789. L. Ancher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-18
Til Kiøbs falbydes. En Gaard i Tommerup Sogn, Hengelsgaarden Æ kaldet, eenlig beliggende, som haver alle fine Jørder samlet omkring sig, og staaer for Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr., er under Haanden at faae tilkiøbs, hvorom Lysthavende ville melde sig hos Eieren, Sognepræsten i Werninge. Jens Salslow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-18
Jos Hr. Kiøbmand Bang kan daglig bekommes friske, og nylig ankomne Pomeranter og Citroner forbillig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-18
Til Leie falbydes. de nederste Værelser af Troels Tømmermands EnkeAGaard i Overgade i Odense ere at bekomme tilLeie, sten til førstkommende Nytaarseller Paaske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Kiøbenhavn, den 12te Decbr. Jgaar er den ny Plan angaaende Forandringer, ne ved Militairetaten og Generalitetscollegio blevet antaget af Hs. Majestet Kongen. J Dag gjorde samtlige Deputerede i Generalitets Collegio Prindsen af Hessen deres Opvartning som President, og strax derpaa begav Hs. Durchlautighed sig til bemeldte Collegium og tog der sit Sære. - Om Planen veed man blot dette, at det fyenske og Wiborgske Jnfanterie Regiment, samt det Siellandske Dragon-Regiment gaaer ind, skal fordeles under de andre Regimenter, og 4 lette Batailloner oprettes. Der skal ved denne Plan over 100 Personer være avancerede ved Armeen. Blandt disse befinder sig og Kammeherre Oberst von Adeler som et udnævnt til Generalmajor. Desuden hedder det, at Artilleriet skal forstærkes med 7 Mand pr. Compagnie, og den tydske Hverving skulde ganske ophæves. Ved Generalitets Collegio selv skal Forretningerne faae en ganske anden Jndretning. Revisioven af Regimentsregningerne: som hidtil er skeet i 2 besynderlige Comtoirer, skal forrettes i Departementosecretairiatet. Statsraad Ousen er udnævnt til Deputeret i Generalitets Colligio, og Bogholder Etatsraad Caspar Schive har Seidelin. erholdet sin Dimissior, som og skal være bevilget Secretairerne i Departementscomtoirerne for Cavalleriet og Artilleriet, Etatsraaderne Halmann og Dalsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Hs. Kongel. Majestet har allernaadigst meddeels den hidtil daglig opvartende Kammerjunker Møsting Amtmand over Hadersleb Amt, Kammerherrenøglen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
J Selskabet for Naturhistorien er indgaaet; Hr. A. Kølving ved General-Toldkammeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Den 2den Otbr. er Cancellieraad Rasmus Rasmussen forundt Bevilling for alle Ober= og UnderRetter i Danmark, Høiesteret og Hof= og Stadsretten undtagen, at gaae i Rette for dem, som det begiere. Den 23de ejusd. er Hr. Urban Gotlieb Feyerman, Compastor ved den tydske Kirke i Bergen, beskikket at være Sognepræst i Frederichsstad; Sørenskriver Claus Koefoed ligesaa at være Sørenskriver udi Strindens Fogderie. Den 13de Novbr. er Studiosus Ole Tidemand beskikket at være Copiist ved Hof= og Stadsretten. Den 20de ejusdem Studiosus Morten Henrich Magnus ligesaa at være Catechet ved Bremmerholms Menighed i Kiøbenhavn. Den 27de ejusdem Sognepræsten Hr. Johan Peter Gade ligesaa at være Sognepræst for Maalebye Menighed paa Møen, Sognepræst Hr. Christen Wolff ligesaa at være Sognepræst for Tingsted Menighed paa Falster; Sognepræst Hr. Christopher Nyeholm, at være Sognepræst for Ankirke Menighed paa Borgholm. Capellan Hr. Ove Christian Krog at være Sognepræst til Wedsens Præstegield i Tronhiems Stifts Paul Matthias Nødskov confirmeret at være Bilkeskriver til Thiumgaards Birk i Jydland. Den 4de Decbr. Studiosus Christopher Munthe Juel ligesaa at være Capellan pro Persona til Hielme lands Præstegield i Christiansands Stift; Skibspræst Hr. Johannes Titchen ligesaa at være Sognepræst for Hørnsket Menighed og til Rosenholms Capel i Aarhuus Stift; Studiosus Henrich Georg, Clausen beskikket at være residerende Capellan og Marieboe og for Hillested Menighed i Lolland; Vice=Landsdommer Henrich Tetens confirmeret at være Birkedommer og Skriver ved Mariager Kløsters Birk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
London, den 8de Decbr. J Torsdags den 4de havde vi her og i Egnen omkring Hovedstaden den tykkeste Taage, hvis Lige de ældste Jndvaanere ikke kan erindre sig. Land kudskene maatte Klokken 4 om Eftermiddagen lade bære Løgter eller Fakker for an Vognen, og dog stera Passagererne heller ud og ginge igien hiem Hestene for andre Vogne bleve ledte, for at holde dem paa den rette Vi, mange fore vild og re raadede i den største Fare, og Lord Wassingham, tilligemed Gemahlinde bleve omkastede ved WindforDen første Lord i Admiralitetet, Grev Chuthamer i Bestadelse at et Kanststykke, som er eenest i sit Slags, en Model af den smukke Fregatte Hebe. Skroget af denne Modeber af poleret Staal; Masterne, Fordekket, o. s. v. af Guld; Kanonerne af Staal, Seglene af Sølv, og alt Tougværk, saa fiint som et Haar af Sølv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
En anseelig Jøde skiød sig selv i disse Dage af Fortrydelse over, at han havde været for stræng mod sin Datter, og nægtet hende en Brudom, hvorover hun græmmede sig til Døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Den gamle Æblekielling, Johanne Horrel, som i disse Dage er død, har efterladt sig en Formue af 10000 Pd. Sterl., som hun med den største Karrighed og ved den usteste Levemaade har sammensvaret. Over 50 Aar har hun paa et Sted, paa en offentlige Gade holdt Citroner, Nødder, Æbler, o. s. v. tilfals, og den strængeste Kulde og Uveir kunde ikke drive hende fra sin Plads. Hendes Formue falder til hendes fattige Slægtninge, hvoraf nogle sidde i Arbeidshuse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Wien, den 9de Decbr. Med Breve fra Triest er hertil ankommet den vigtige Nyhed, at den forhen værende Russiske Gesandt ved Porten, Hr. von Bølgakow, er bleven sat i Frihed af de 7 Taarne, og er alleiede ankommet paa et fransk Skib til Triest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Warschau, den 9de Decbr. Man har her den Efterretning, at Storviseren, er afsat, og den gamle forhen værende Capitaine Pacha er igien udnævnt i hans Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Rygtet, at Selim III. efter indløbet Efterretning om Tabet af Belarad, skulde være qvalt og hans 6 Aars Søn, Abonk Hamid, igien sat paa Tronen, udbreder sig igien paa ny, men har ikke den ringeste sikre Grund. Skulde imidlertid Freden i Vinter ikke komme i Stand, saa kande det vel være, at Østerrigerne tilkommende August kunde lade sig see for Constantinopel til Lands, og Russerne til Vands.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Stokholm, den 8de Decbr. Kongen har ved sin Overfart have et meget store mende Veir og overhovedet udstaaet, megen Strabadse. Paa den sidste Station betiente han sig, for desto hastigere at komme her til Byen, af en blot Bondevogn. Alle Glædeshaviisninger og Jlluminationer vare forbudte, men dog vare mange anseelige Huse, som Raadhuset og Gouvernement huset illuminerede Herve, den 6te Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Den Patriotiske Armee i Flaader, bliver stedse stærkere, og tør, dersom trikke kommer til Forlig foretage sig en Action paa Brussel. Medlemmerne af Udskuddet, deres Meninger ere meget deelte. Nogle behage det nærværende Franske System, andre ville vært heel Republicaner, og igien andre udsone sig med Keiseren. J Antverpen ere de skrækkeligste Plyndringer paa ny igientagne ; 38, af de Keiserlige findes Huse ere plyndrede, og de Keiserlige Vaaben borttagne. Den ved Plyndringes anrenede Skade bliver vurderet paa 3 Millioner Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Gent, den 4de Decbr. Man taler nu almindelig om et Forlig mesten Keiseren og Jnsurgenterne, og de 14 udkastede Puncter har man allerede seet, men det synes, som Keisere har ingen Lyst til at indgaae disse Betingelser. Det vatriotiske Udskud beskæftige sig endnu sidse med Stænderne af Flandern med at hverve Rerster, og at tilveiebringe alle nødvendige Krigsfornødenheder. De vente hver Dag 2 Skibe fra Hsland med Kanoner, Bomber og Krud. Et Corps paa 3000 Mand, som de oprette, er snart færdig, og dette vil snart drage et andet og tredie efter sig. Imedens at Patrioterne bestræbe sig at sette deres Magt paa en fast Fod, søge de at bringe flere af Mødpartiet paa deres Side. For desto letten at gaae dette Øiemerke, lade de offentlig bekiendtgiøre, at alle i den Belgiske Provinds fødte Oficierer, som befandt sig i K. K. Krigstieneste, fulde inden 15 Dage enten forlade samme, eller hæe at befrygte, at deres Godser, som de besidde i Fandern, skulde blive confiscerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Haag den 13de Decbr. Fra Brabant neldes, at den sluttede Vaabenstilstand skal vare til den 3die Febr., og at GrevArberg gaaer med Pension ud af Tienesten, fordi Keiseren har mithlliget hans Opførsel ved Bombarderingen af Stiden Gent. Da Vaabenstilstanden blev bekiendtgjort i Bryssel, udstrøede enthusigstiske Patrioter følgende Balet over den hele Bye som man endog fandt oplaget paa Borgernes Dørre: "Gudfrygtige Maborgere, ophører ikke at ydmyge Eder for en retferdig Guds Trone, hviler Eder paa det hellige Cacramentes Saar, og fornyer neste Torsdag, den 3die paa den bellige Frands Xavers, alle Vantroeldes Omvendelses Dag, Eders forige Jver, paa det at Gud, hvis Naade vi allerede føle, forunde os fremdeles ber etinlige Standhaftighed at foragte de bedragerske Ministerial Løvter, at forsvare vore brave Medborgere, som af Kierlighed Løve deres Liv for os, og forskaffe dem al muelig Hielp."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Jndtagelsen af Namur er endnu ikke bekræftet i General van der Meersch, som forhen var i Keiserlig Tieneste som Oberstlieutenant, er med 2 Medlemmer af det Flanderske Udskud ankommes til Breda. Et andet Udskud sidder i Halst, et tredie i Gent, og alle raadslaae over den af Keiseren tilbudne Naade, men faa skal være tilbøielige til at antage den. Grev Trautmannsborf har endnu engang paa sit Æres-Ord erklæret, at Keiserer vist skulde ratificere alle fine naadige Declarationer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Algier, den 17de Octbr. Den 2den i d. M. kom een af Storherrens Gesandtere hertil paa en Fransk Polacre. Deven lod ham, under Straf af at gvæles, befale, ikke at gaae i Land, og Hovedaarsagen til dette Forbud skal være fordi Deyen vidste, at Gesandten i Portens Navn skulde affordre ham Penge. Deyen har laden Engelske Consul affordre en Sum af 13000 Zechiner, som en her værende Engelsk Kiøbmand er bleven skyldig til en Søn af den forrige Dey. Deyen forlanger, at det Engelske Hof ikke allene skal betale denne, meg endogsaa al anden af bemeldte Kiøbmands Gield, som tilsammen beløber sig til 200000 Livres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Paris, den 8de Decbr. Da Heltene fra Forstaden Sct. Ankomne, som havde hiulpet til at bestorme Bastillen, for nylig holdte deres Triumph, havde de en Kobbel Fiske kjellinger i Spidsen, der ligesom de andre Landsede og sprang. En af Anførerne bemerkede i Palais Royal en ung Englænder, som stod paa en Forhøining og saae Toget an. Glæden havde saa Ar deles henrevet ham, at han forglemte al Nationalbad, som i denne Classe viiste sig af enhver paa det heftigste, og tilraabte den unge Mand: Hvorledes behager dette Dig, Broder Englænder. - Uendelig vel! Broder Fran os, svarede den unge Mand, og klappede i Hænderne. En af Fiskerkjellingerne, som faae dette, og fandt Behag deri, sprang til, tog ham fat ved Skinnebeenene, hævede ham ned fra Forhøiningen, og raabte med en hees Stemme, Rom, Barn! lad mig kysse Dig. - Hiertelig gierne, udstammede den unge Mand, da han saae, at der var intet andet for. Hvor han blev rød, raabte de andre Fiskerkjellinger, og nu kom den ene efter den anden, og han maatte af enhver udstaae samme Tortur, som af den første.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
J disse Dage har Juvelerer Bretel overlever Kongen den kostbare, af ham allerede for 2 Aar siden bestilte Kaarde, som formedelst fine mange Diamanter, hvormed den er besat, bliver vurderet for 600000 Livres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
En Kone, som i sin Frugtsommelighed saae Foulons Hoved, med Høe i Munden, bære forbi sine Vinduer, er nu nedkommet i Barselseng med et Barn, som rundt omkring Munden har accurat saadan en Kiøbgevext, som Faulons Høetat. Det er overleveret til 2 Chirurgi, men det villingen Føde tage til sig. Donanstrømmen, den 14de Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Den æreværdige Landon har havt et meget imerteligt Tab, i det at hans Systeriøn og Arving, K. K. Oberstlieutenant, Baron von Landon, er den 20de November død i Belgrød, og den 22de begravet i Semlin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Altona, den 17de Decbr. Fra den 1ste Decbr. 1788 til den 1ste Decbr. 1789 ere i Altona og Herskabet Pinneberg copnlerede 357 Par, fødte 134 og døde 1281. Ædle Handlinger. For 2 Aar siden blev gebnet en vigtig PharoBanque paa et malgneret Bal i Venedig. Det meeste Guld stod i Punge under Bordet, hvorpaa der tage kun 2000 Louis forer. En Masque kom ind og raabte: Va Banque, Banqueuren holdt den, og Masquen vandt. - Her er Banquen, min Herre, - saade Banqueuren, i det han med koldt Blod stod op - de fleste Penge staae under Bordet. Jeg holder dem for en Mand, som kunde have betalt mig den, væ jeg havde vundet den. - Hvad siger De raabte Cavalleren, ere Pengene under Bordet ogsaa mine? – Ja, min Herre, da de holdt Banquen, saa forstaaer det sig, thi Pengene hører til Banquen, og Summen paa Bordet er det mindste. - Han tog Pungene op, og enhver var fuld af Guld. - Nei, Hr. Banqueur, saade den som havde vundet, ingen Cavailler, maa tænke saa nedrig. Disse Punge med Guld tilhøre Dem. Jeg har kun holdt paa de Penge, som laae paa Bordet, fordi jeg holdt dem for den hele Banque. Havde jeg tabt, saa kulde jeg aldrig i Evighed have kundet beqvemne mig til at betale mere, og tillige været i en stor Forlegenhed, for at kunne betale Dem denne myre Summa strax, men 2000 Louis d'orer kan nok en Tydske Adelsmand vove for eengang paa et Kort. - Banqueuren forundrede sig over denne Tydske Ædelmodighed, og efter hans igientage Begiering tog endelig mod Pengene. Dog maatte ogsaa denne efter Bansuerens Begiering, dog endnu tage mod 1000 Louiss'orer. Han gorde det, og kronede denne allerede ædle Handling ved een endnu ædlere. Han sendte strax alle 3000 Louisdorer i Vexler til Tydskland, at de skilde anvendes til fattige Pigers Udstyr, og flittig men ubemidlede unge Menneskers Studering. - Saa tænkte og handlede en Tydsker. - Hven følet ikke det Ædle i denne Handling, hvor stort jen Mand handlede, som afslog en stor Guldsum kun fordi to, ikke mere i Himmelen og paa Jorden, end 2 Vidner: Kun Gud og hans Hjørte kan vide og sige hamdet var ikke handlet ædelt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Vi høre ofte i vore Lande lydelige Klager over de skarpe Vintre og ubehagelige Kulde, og priser, i det ringeste i denne Hensigt, de varme Landes Beboere lykkelige; men hvor liden Grund disse Klagemaal have, kan følgende Efterretning tiene, hvilken Hr. Capitain Gorew giver om Luftens Temperatur i Guyaquil, i hans Reise til det lydlige Amerika.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Udi Gupaquil, siger Hr Gorew, begynder Vinteren i December og vedvarer sædvanlig til April eller Maji. J at haarne Aarstid synes saavel Elementerne, som de næmmelige og skadelige Inekter, at have sammenløret sig for at vine og plage Menneskene. Regnen ophører ikke i den hele Tid enten Nat eller Dag, og ledsages med overflødig Torden og Lynild. Bækkene opspolm til den Grad, at de løbe over deres Bredde, og overskylle de nærmeste Egne, og Luft og Jord ere ligesom formørkede af en utrolig Mængde Jnsekter. Giftige Ot tere, Slanger, og Skorpioner flygte i denne Tidtil Husene, og endskiønt man aldrig er ganske fri for dem, saa ere de dog aldrig i saa stor Mængde og saa levende som nu. Af denne Aarsag er man nødt til, hver Aften med største Opmerksomhed at giennemsøge Sengene, efterdi man ofte pleier at finde flere slige Skabninger derudi. Ligeledes maa maa forskandse sig mod Fluer og Myg: Indbyggerne saavelsom Negerne maa forsyne sig med en Art Himmel eller Forhæng, som ligner Fiskernæt Endskiønt alle varme og fugtige Egne pleie at være plagede af en uhyre Sværm Jnsekter, saa er dog intet Sted saa stærk hiemsøgt dermed som Gunaquil; thi det er plat umueligt, at holde et Lys tændt uden for en Løgte i længere Tid end 2 til 3 Minuter, saa mange Infekter styrte sig derpaa og slukke det ud; Men dette Onde gaaer videre; thi dersom man endog ville betiene sig af et Lys i en Løgte, har man dog ikke ret længe Gavn deraf, efterdi en Mængde Muskritos strax forsamle sig omkring Øine, Øren og Næseboerer, at de ligesom ere beleirede deraf. Deres Stik foraarsager de meest brændende Smerter, og man kan hverken see eller aande for deres store Mængde. Udi Husene gives endnu en anden Art af Uleiligheder, nemlig Rotter. Enhver Bygning er saaledes opfyldt deraf, at de ved Nattens Ankomst forlade deres Huller, og ved deres Løben over Loftet og Gulvet i Værelset foraarsage en saadan Allarm, at man uden at være vant dertil, ei er istand til at lukke sine Øine; derhos ere de saa dristige, at dersom man sætter et Lys eller en Løgte fra sig paa Gulvet, angribe de det strax i flere Personers Nærværelse, og slæbe det børt med sig. Men da et saadant Rov formedelst Jldebrand kan have de farligste Følger, saa giver man sig al optænkelig Umaae for at forekomme det. Alle disse Besværligheder, som ere utaalelige for Fremmede, og tvinge dem til jo før jo heller at forlade disse Egne, giøre liden Jndtryk paa de Jndfødte, som ere vante dertil fra Ungdommen og den kolde Bieraluft, som Europæerne neppe merke noget til, forekommer dem langt ubehageligere, end de Skarer af Krynbye, af hvilke de ere omringede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Hvad Forfatteren med sit Selskab maatte udstaae paa Reisen fra Ganaquil til Catacol, overgaaer al Forestilling. De vare forsynede med Ka masker og Overkjoler, som aanske egentligen vare indrettede til at afholde deres Stik; men denne Forsigtighed havde kun liden Nytte. De vare hele Dagen tvungne til at jage dem fra sig, og om Natten var den Qvale, de maatte udstaae af dem, ubeskrivelig. Deres Handsker beskyttede kuns Hænderne allene, Ansigtet var givet dem ganske til Priis: deres Stik trængede paa mange Steder igiennem Klæderne lige ind til den blotte Hud. Den forskrækkeligste Nat, som de havde paa Reisen, var den, paa hvilken de vare stegne i Land. De droge ind i en stor prægtig Bygning, som laae paa den høire Brinke af en Flod og stod ledig, og neppe havde de fæstet fast Kod deri, førend de og strax saae dem omringede af en umaadelig Hær af Muskvitos, og det var ingen af dem mueligt at faae et Øiebliks Rolighed. De iblandt dem, som smigrede sig med at finde Lindring under aaben Himmel, udsatte sig derved for den skrækkeligste Fare, at blive bidte af Slanger, og de fornam snart, at det var et forgieves Arbeide at undrige dem. Røgen af Greene, som de brændte for at adsprede dem, og som næsten var istand til at qvæle de Reisende, syntes hellere at forøge deres Mængde, end at formindske den, og da Dagen brød frem, kunne de uden Skræk neppe see hverandre udi Ansigtet, saa ophovnede vare de: Hænderne vare som bestrøede med brændende Buler, og heraf kan man slutte sig til det øvrige Legems Beskaffenhed. Den følgende Nat opholdte de dem udi et beboet Huus hvor de ligesaa lidet vare frie for disse Jnfekter, men hvor de langt fra ikke befandt sig i den Mængde, som i den ledige Bygning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Odense, den 22de December. Efter Forlydende er Hr. Premier=Lieutenant von Klenow ved det Fyenske Dragon-Regiment allernaadigst bestilt til Ritmester sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Hamborger Efterretninger, Daterede Kiøbenhavn den 12te Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
I Dag er den Benzelstierniske Sag blevet ageret for Høieste Ret, men da dette skeete inden lukte Dørre, saa har Publicum indtil dette Øieblik ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Efter Forlydende skal Generallieutenant von Kirks erholde Commendantpladsen i Rensborg, og General Kreber den i Citadenet Frederichshavn. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-12-22
Den af Prindsen af Hessen approberede Reformationsplan i den Militaire Etat, skal tage sin Begyndelse med det ny Aar; dette et ogsaa Aarsagen at endnu intet en Detail er bekiendt. Det Fyenske Regiment er incorporeret under Prinds Friderichs, og 2 Batailloner lette Infanterie ere oprettede under Majorerne von Roepstorph og v. Lundt, og skal indqvarteres i Estadellet. - Storhandler, Larsens Skib, som var opbragt til Carlscrona, er nu frigivet og stillet til sin Bestemmelse. - J Christiania er Generalmajor von Bruun død; han har været Chef i det Smaaelehaske Dragon Regiment.