Viborger Samler, 1847-11-29
Schweiz. Augsb. Allg. Zeit. meddeler fra Zürich en Correspondentartikel, hvori det hedder: At FreiburgsOvergivelse paafulgte uden Sværdslag, skulde, efter min Formening, opfylde med sand Glæde enhver fædrenelandske findet Schweizer. Men der gives visse Conservative, der ærgre sig over, at Freiburg ikke har forsvaret sig med Energie, og at Stadens Kanoner ikke have ladet flere hundreder af Edsforbundstropper bide i Græsset, førende Freiburg capitulerede. I dette ulykkelige Land forstummer den sande Fædrelandskjærlighed for det meest mageløse, Partiraseri. - Den større Deel af de i Canton Freiburg indrykkede Tropper er allerede paa Marschen til Luzern: Divisionair Ziegler er i Spidsen for 6 Batailloner rykket ind i dette Canton medens til samme Tid Divisionair Omür opererer ved Vierwaldstattersøen. Dog kan der maaskee medgaae en Uge (Skrivelsen er af 16de Novbr., førend de 3 eller 4 forenede Divisioner foretage under Overgeneral Dufours umiddelbare Commando de afgjørende Hovedangreb. General Dufour vil være sikker paa et lykkeligt Resultat. Han overiler sig ikke, viser ikke ubændig Lyst til Kampen, er betænksom og vil skylde den kloge Beregning og ikke dristige Coups den endelige Seier. Stød en mere entreprenant Feltherre, til Er. Rilliet-Constant eller Rothplet i Spidsen for Forbundshæren, saa vilde Angrebet imod Luzern være aabnet for flere Dage siden, og dette Hovedcanton for Jesuitismen vilde maaskee have været i de Liberales Hænder – rimeligviis dog først efter en frygtelig Kamp. Hiin gamle Jngenieur og Professor i den høiere Taktik, der har erhvervet sig et større Navn ved sine Skrifter end ved sine Bedrifter, gaaer frem med overordentlig besindighed; han renoneerer paa hurtige Triumpher; han vil hverken sætte sin militaire Berømmelse eller maaskee endog sit Liv paa Spil. Maaskee vilde Dufour med sin store Rolighed have været bedre paa sin Plads som defensivt agerende Overfeldtherre for Sønderbundshæren, maaskee havde Sidstnævntes modige og forrige General – Salis-Soglig - kunnet være til større Nytte som Hærfører for Forbundstropperne. Langsomheden i de militaire Operationer har til Følge en betydelig Forøgelse af Krigsomkostningerne. Man anslaaer den Sum, som Hærens Underholdning og Forpleining koster, til 100,000 Gylden om Dagen. Først da, naar Kampen er endt, vil man kunne danne sig en Forestilling om de uhyre Summer, Krigen koster. Den langsomme Maade at føre Krigen paa fører ogsaa andre Ulemper med sig. Militserne elske deres Hjem, deres Taalmodighed trættes snart. Vel er det nødvendigt at vænne dem i nogen Tid til Disciplin og Orden, men derefter maa man ogsaa snart føre dem imod Fjenden, for at ikke Ulyst til, og Misfornøielse med Casernelivet skal vække med Magt deres Længsel efter Arne og Familie. Tessin. Urnerne have den 17de Novbr. foretaget et nyt Jndfald i Canton Tessin, hvor Tilstanden er critisk, Det lykkedes Sønderbundstropperne 4 a 5 Batailloner) under en stærk Taage at overrumple Staden Airolo, hvorfra dog Artilleriet. – 1 Kanon – bortførtes af Tessinerne. Tessin har anraabt Bern og Graubunden, om Bistand, og hele Cantonet er erklæret i Krigstilstand. Regjeringen har erklæret sig permanent og udstedet en Proclamation for at kaste et Slør, meldes fra Chur under 20de Novbr., over Tessinernes vilde Flugt fra Alrolo. – Efter de nyeste Efterretninger ere Urnerne rykkede frem indtil Ballenz. De fra det østerrigske Gebeet til Uri bestemte Krigsforraad, der vare tagne af Tessinerne, skulle være tilbagetagne af Urnerne, der marschere imod Tessinerne og de med disse forenede Skarer fra Graubunden.