JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Fra December 1799 til December 1800 ere her i Staden, copulerte 908 Par, fødte Drenge 1703, Piger 1678, tilsammen 3381, døde Mænd 1339, Qvinder 1003, Drenge 699, Piger 648, tilsammen 3689 ; ere altsaa 308 flere døde end fødte. J Slotskirken ere copulerte 1 Par, fødte 12; Frue Sogn cop. 56 Par, fødte 262, døde 312; Helliggeistes cop. 35 Par, fødte 99, døde 96; Nicolai cop. 115 Par, fødte 335, døde 351; Trinitatis cop. 61 Par, fødte 271, døde 298 ; Holmens cop. 18 Par, fødte 467. døde 496; Petri cop. 71 Par, fødte 249, døde 172; Vor Frelseres cop. 55 Par, fødte 166, døde 176; Frederichs Tydsk cop. 6 Par, fødte 36, døde 44; Friderikshavns cop. 10 Par, fødte 27, døde 18 ; Garnisons cop. 256 Par, fødte 341, døde 558, Reformeert cop, 5 Par, fødte 48, døde 21; Helliggeistes Hospital cop= 2 Par, fødte 3, døde 42; Tugt= og Forbedringshuset cop. 1 Par, fødte 13, døde 53; Almindelig Hospital, cop. 8 Par, døde 536; St. Hans Hospital og C. Rosets Stiftelse cop. 34 Par, fødte 2, døde 60; Adel Cathrine Hospital døde 3: Den nye Føds og Pleiestiftelse fødte 1007, døde 418 ; Den Jødiske Nation cop. 10 Par, fødte 43, døde 29. Fortegnelse paa de Svagheder, hvoraf foranførte Antal ere døde: Afsindighed 3, Alderdom 269, Barselseng 22, Betændelsesfeber 31, Beenbrud 5, Blodgang 8, Blodstyrtning 19, Brok 6, Brystkrampe 5, Brystsyge 505, Bylder 2, Druknet 26, Dræbt sig selv 14, Durkløb 10, Dødfød 95, Engelsk Syge 2, Falden til døde 25, Feber, 114, Flod 1, Flekfeber 1., Forraadnelsesfeber 125, Forstoppelse 6, Frisler 2, Galdefeber 35, Gevært 1, Gik 37, Guulsoet 4, Halsyge 2, Hastig død 29. Hikke 1, Hævelse 1. Jndvortes Svaghed 24, Kighoste 46, Koldbrand 13, Kopper 35, Krampe 40, Kræft 1, Langvarie Svaghed 26, Mavepine 16, Meslinger 14, Moersyge 3, Nervefeber 41, Nervesyge 15, Nyefød 356, Orm 6. Skarlagensfeber 3, Skæver 1, Skiørbug 1, Slag 431, Stagen til døde 1, Slagflod 23, Steen 7, Stikflod 1. Sting 10, Svindsot 274, Trødske 13, Tænder 83, Tungsindighed 1, Ulykkelig Hændelse 14, Vattersot 111, Øiensvaghed 1, Uangivne Svagheder 656. Fra den 29de Novbr. til den 3die Jan. ere her i Staden, copulerte 36 Par, fødte Drenge 138, Piger 158, tilsammenNaanedlige Stats=Tidender 11te S. 296; døde Mænd 37, Qvinder 67, Drenge 45, Piger, 44, tilsammen 240; ere altsaa 56 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 17, Barselseng 3. Betændelsesfeber 1, Blodgang 1, Brystsyge 34, Druknet 3, Dræbt sig sølv 1, Dødfød 4, Feber 6, Forraadnelsesfeber 14, Frisler 1, Gikt 4, Hastig Død 2, Kighoste 6, Kopper 3, Langvarig Svaghed 3, Nervefeber 1, Nærvesyge 1, Skiørbug 1, Slag 32, Slagstod 1, Svindsot 14. Tænder 9, Vattersot 6, Uanmeldte Sygdomme 70.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 29de Novbr. til den 31te Decbr. af Patienter indkomne 166, udgaaet 139, døde 18. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Arbeidsmand knuset en Flager ved en Pram; en Skibstømmermand nedfaldet i Lasten paa et Skib og forslaaet sig; en Arbeidsmand betydelig beskadiget en Fod ved et Stykke Tømmer, som faldt paa ham; en Pige nedfaldet af en Trappe og forslaaet Hovedet ; en Pige i Stykke for December Maaned 1800. 119 Vildelse skaaret sig i Halsen; en Pige faldet med en Flaske Haanden og skaaret sin ene Arm paa Glosset; en Arbeids karl nedfaldet fra et Stillads og brækket et Been; en Dreng knuset Fingrene paa den ene Haand ved et Stykke Jern, som faldt paa ham; en Arbeidskarl nedfaldet paa Holmen og brækket et Laar.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Averisken. Søren Matthiesens lette Arithmetica eller Regnekunst, hvori findes alle Slags Udregninger i Kiøb og Salg, samt Rentes=Regning, har nu igjen forladt Pressen og faaes hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93 for 1 Mk. 8 s. Jm Fyrstevælden, en Tale holden af Sonesius, oversat at det Græske, med Anmærkninger og en historisk Jndledning forsynet ved Doct. J. Bloch, Provst ved Holmens Menighed &c., hvorfor han er belønnet af Selskabet for de skiønne Videnskaber, er nylig fra Pressen udkommet og sælges i store Kongensgade No. 254 paa fiint Papiir for 3 Mk. og Trykpapiir 2 Mk. 8 s. hos N. Møller og Søn, Hofdogtrykkere. Korn. Rug, Holsteensk, Td. Rd. i Mk. - s. . Dansk, Td. . 8 Rd. 2 Mk. - s. Hvede, Holst., Td. . . Rd. Mk. 2 s. Lollandsk, Td. . 9 Rd. 5 Mk. 2 s. Siellandsk, Td. - 10 Rd. 3 Mk. - s. Bog Td. . . 3 Rd. 4 Mk. - s. Byggryn Td. = 10 a 11 Rd. - Mk. - s. Malt Td. . . 4 Rd. 2 Mk. - s. Havre Td... 2 Rd. 2 Mk. 8 s. Havregryn Td. 11 a 12 Rd. - Mk. - s. Boghvede Gryn Td. 16 a 13 Rd. - Mk. - s. Erter Td. . . 5 a 7 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Fede=Vare. Jal saltet Lammekjød Td. 14 a 16 Rd. Flesk, røget, Lpd. . 3 Rd. - Mk. - s. grønsaltet, Lpd. . 2 Rd. 2 Mk. s. Oste, Fyenske, Skpd. . . Rd. - Mk. 2 s. Holsteenske . . Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk Td. . . Rd. - Mk. 2 s. i Sielland, Td. . . Rd. - Mk. - s. Holsteensk Td. . . Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. . : 2 Rd. 5 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 5 Mk. 4 s. Fisk. Bergens Fisk Skpd. 20 a 24 Rd. - Mk. - s. Graaser, saltet, Td. . . Rd. - Mk. . = tør, Skpd. = 14 Rd. - Mk. - Klipfisk Skpd. 26 a 27 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, saltet Td. 2 Rd. - Mk. - s. Islandsk dito, Td. 10 a 12 Rd. 2 Mk. : sk. dito tør Fisk Skpd. 22 a 28 Rd. - Mk. - s. Allysisk Skpd. 23 a 30 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Priis-Courant. Kliplanger Skpd. - Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar-Sild Td. - Rd. - Mk. - s. Høst=Sild Td. 10412 Rd. - Mk. . . Norsk Vaar=Sild Td. 10411 Rd. - Mk. - s. Høst=Sild Td. 14 a 15 Rd. - Mk. - s. Tran Td. . . 30 a 32 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. . . . 4 Rd. - Mk. levneborgsk Td. . . 7 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Spansk Td. . 4 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Engelsk Td. . . 3 Rd. 2 Mk. Fransk Td. . .- Rd - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin = 65 a 30 Rd.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Udenrigs 57 a 72 Rd. Et Oxehoved rød Viin 60 a 8 Rd.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
udenrigs . 50 a 70 Rd Et Oxehoved Fransk Viin 40 a 600 Rd.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Udenrigs 30 a 50 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændev. 90 a 100 Rd. Udenrigs = 15 a 35 Rd. Humle. Brunsviger) 245 a 2500 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd. - Rb. - Mk. - s. Brabandsk ) . = 200 Rd. - Mk. - s. Nørsk Jern Skpd. . . 17 Rd. - Mk. Tiære Td. . . 6 Rd. 3 Mk. Hør Skpd. 33 a 55 Rd.) efter dens Reen Hamp Skpd. 40 a 42 Rd.) Boultet. Pommersk For . . Brænde. Fornen. Rd. - Mk. - s. Pommersk Ell = =- Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Pommersk Bøg = 2 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Holsteensk Bøg = = Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Jydskenkelt . 2 Rd. - Mk. - s. Fyensk . Birk .- Rd. - Mk. - s. Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs. 2 Rd. 1 Mk. - s. Et Læs Tørv. 2 Rd. 2 Mk. - s. Kul Td. . . 3 Mk. 8 s. Foering. Høe et stort Læs 527 Rd. - Mk. - s. et mindre dito = 3 a 5 Rd. - Mk. - s. Halmet Læs = 2 a 4 Rd. - Mk. - s. Hens og Fiederværk. 1 Kalkunske gl. Parret = =Rd. - Mk. - s. . - unge Parret 2 Rd. 4 Mk. - s. Capuner fede et Par = 2 Rd. 2 Mk. - s. . . mavre et Par 1 Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret = =Rd. 4 Mk. - s. - unge Parret. - Rd. 3 Mk. - s. Kyllinger et Par . - Mk. - s. Giæs levende Stk., 1 Rd. 2 Mk. 8 s. Slagtede Stk. . . 1 Rd. 2 Mk. - s. Ænder et Par = = 1 Rd. 2 Mk. - s. Duer et Par = = 1 Mk. 12 s. Æg en Snees 2 Mk. 4 s. og (da Hierlert, som uden ning. 120 De til Forsendelse med Posten allene privil. Kjøbh. Maanedl. S. ets Tidender a.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
General=Tabelle paa samtlige Laugenes Jnteressentere, Mestere, Svenne og Drenge her i Kiøbenhavn, ved Aarenes Udgang 1743, 1771, 1799, 1800. Laugene. Laugene. No. Bagere.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Peruqvemagere Barberere Posementmagere Blyetækkere Pram= og Steenføreres. Bogbindere.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Reebslagere BrændeviinsbrænRemmesiddere og dere
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Sadelmagere Brøggere Seile, Flag og ComBundtmagere. Bødkere. pasmagere Silker, Ulden= og Dreiere.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Dugmagere Lærredsskræmmere.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Silkevævere Caparte Arbeidere. (aparte Arbeidere. Feldbæredere
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Færgemænd. Garvere Skippere Skomagere Skorsteensseiere Skrædere.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Giørtlere Slagtere.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Glarmestere, Grov= og Kleinsmede, Snedkere Stolemagere.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Guldsmede = Sverdfægere. Handskemagere.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Tobakspindere og de. Hattemagere.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
privileg. Fabriker. Hiulmænd med iberegnet Hørkræmmer Jsen= og Urtekræm(Dagdrenge og Pi mer Kandestøbere. ger 1800. i Knapmagere. Tømmermestere : Kobbersmede: Tøimagere Lygtemagere Malere .(aparte Arbeidere. Murmestere, Gibser. og Steenhuggere.
Berlingske Tidende, 1800-12-01
Uhrmagere Møllere Viintappere 30 Naalemagere 11 Nagelsmede : Vognmænd. 4 Vævere. Jnteressentere og Mestere. gi Summa = Svenne Drenge nesen. Summa Summarum Aparte Arbeidere hos Fabriqueurerne og Tobakspinderne 1418 Personer. Den Jødiske Naar 1800. 219 Familier.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Skrivelse fra Madrit den 28de October. Vore seneste Beretninger fra de sydlige Provindser ere forførdelige og true dette Kongerige med en skrækkelig Ødelæggelse. Pesten nærmer sig nu sin høieste Krisis. Den Smittede døer nu paa 1 Time. Man kan ikke meere reise fra Madrit til de sydlige Søekyster, da alt er uddødt. Det vil blive meget vanskeligt nu at standse dens Udbredelse, da den meddeler sig saa hurtig og har tusende Berørelsespunkter. Den eneste Trøster, at den kun er frygtelig til en vis Grad og derpaa blier en langsom snigende Pest, som er Tilfældet ved alle Epidemier. Kan det øvrige Europa kun vinde Tid, saa er alt vundet. Maaskee just denne Pest skal fremskynde Freden, som Politiken saalænge har nægtet Europa.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Skrivelse fra St. Petersburg den 14de Novbr. Man har nu bragt i Erfaring, at Øen Malta, som hidtil var i de Franskes Magt nu har overgivet sig til de engelske Tropper; men endnu er det ubekiendt, om denne Øe i Følge den afgjorte Beslutning af 30 December 1798 vil blive overgivet til Johanniterordenen, hvis Stormester Hs. Majestæt Keiseren er. For at hævde sine Rettigheder har hans Majestæt befalet saa længe at lægge Embargo paa alle engelske Skibe hans Havne, indtil den ommeldte Convention bliver bragt i Opfyldelse.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Skrivelse fra de russiske Grændser den 14de Novbr. I Petersburg skal man giøre store Anstalter til Kongen af Sverrigs Modtagelse, som ventes dertil om en kort Tid. Naar dette Besøg er forbi, siger man, at Hs. Majestæt Krise ten vil foretage sig en Reise til Grodne for at tage de paa Grændserne staaende Tropper i Øiesyn. Man troer, at vor Monark vil fortsætte Reisen videre til Tydskland.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Skrivelse fra Naney den 20de Novbr. I Gaar passerte Overgeneral Moreau herigiennem paa sin Reise til Armeen. Ved hans Ankomst til Luneville bleve Kanonerne affarede, og ved Giestgivergaarden, hvor han steeg, af, stod en Ærevagt med en Fane. Alle derværende Generaler besøgte ham og General Clarke selv førte ham til Joseph Bonaparte.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Skrivelse fra Augsburg den 21de Novbr. Tallet paa de mod Bayern fremtykkende franske Tropper formerer sig daglig og i Dag har Divisionen Richepanse indqvarterret sig her. General Dessolles bryder derimod op til München, hvorhen General Moreau gaaer over Memmingen og Landsberg. - Jngelstadts Sløifning er fuldende ved Sprængningen af alle dens Volde og Fæstningsværker, hvorved den nu er bleven til en aaben Stad.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
De franske Tropper trække sig stærk mod Tyrol for ved Fiendtlighedernes Begyndelse at gjøre et Hovedangreb mod dette Land og ved sammes Erobring afskiære den kelserlige Armee i Tydskland fra den italienske.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Skrivelse fra Schweiz den 21de Novbr. Det er bleven officiel bekiendtgjort det lovgivende Raad i Bern: at Bonaparte har givet vor Gesandt Glaire den Forsikkring, at den offensive Alliancetractat, som blev aftvungen Schweltz i Aaret 1798, skal tilintetgiøres, og at dens Sted skal oprettes et Forbund med den helveriske Republit, som skal grunde sig paa dens forrige Neutralitet og Uafhængighed.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Gesandten Reinhard har i Gaar havt en lang Conference med det fuldbyrdende Raad. Siden have Krigsrygterne tiltaget og man holder Fiendtlighedernes Begyndelse for meget nær. General Macdonald er afgaaet fra Zurich til Graubundten, hvorhen hans Stabschef, General Dumas, er ankommen fra Paris. Hans hele Armee skal agere mod Tyrol; derimod forlanger han, at de franske Garnisoner i Schweiz skal afløses af helvetiske Tropper og at 3 helvetiske Skarpskyttercompagnier skal oprettes.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Skrivelse fra Regensburg, den 21de Novbr. Fredshaabet bliver stedse svagere, da Generalerne Grenier, og d'Aultanne ere i Forgaars brudte op til München med Krigskassen og den største Deel af de her staaende Grenaderer, Den hele venstre Fløi af den franske Armee trækker sig til Egnen af Landshut og Freisingen. Endnu veed man ikke, naar den her liggende Deel af de franske Tropper skal bryde op herfra.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Skrivelse fra Stockholm den 21de November I Gaar ankom en russisk Coureer hertil, som strax blev affærdiget til Drotningholm til Kongen. Hans medbragte Depescher foranledigede strax en overordentlig Cabinets Conference hos Hr. Majestæt, hvortil Ministeren for de udenlandske Affairer og Generalen, Baron von Toll, bleve kaldte. Man forsikkrer, at denne Conference angik Conventionen og Forbindelsen imellem de 4 nordiske Hoffer til Neutralitetens Vedligeholdelse til Søes. Man vil paa alle Maader søge at bringe Engeland til Fred.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
J Følge Efterretninger fra Riga er Udførselen af Lieslandsk og Curlandsk Hvede sammesteds bleven tilladt imod en tredobbelt forhøiet Toldafgivt.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Det lader ikke til, at den gothenburgske Sildefangst vil falde godt ud i Aar.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Skrivelse fra Wien den 22de Novbr. Da alting nu har faaet et meget alvorligt Udseende, saa har Keiseren besluttet atter at gaae til Armeen. Han reiser den 25de til Saburg, hvor han for det første tager sit Hovedqvarteer og hvorhen de keiserlige Heste og Bagagen allerede er afgaaet. Der er han i Nærheden af det truede Tyrol og tar tillige observere Fiendernes høire Flanke, om de skulle ville rykke frem mod Linz. Ved Passau er det faste Biergslot Obernburg sat i Forsvarstand og mange Forhugninger ere anlagte i Hausruckskoven. General Lauers Armee er 86000 Mand stærk. J Bøhmen bliver Fæstningen Eger provianteret.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Her blive Udsigterne stedse meere krigerske og alle Kræfter anspændes for at sætte Armeerne i en frygtelig Stand. Daglig ankomme friske Tropper fra Ungarn, Pohlen og andre Provindser og de fortsætte Marschen til Armeerne, saasnart de ere bevæbnede og monderede. Den ungarske Landbevæbning har paa ny faaet Ordre til at bryde op. Blot 20000 Mand kommer til Egnen her, de øvrige gaae igiennem Steyermark og Karnthen til Jtalien.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Fra Bøhmen har man den Efterretning, at Tilløbet til de frievillige Fædrenelandsforsvareres Faner er saa stort, at man ikke kan modtage alle dem, som tilbyde sig til Krigstienesten.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Porten sætter nu en betydelig Magt mod Oprøreren Pas van Oglu. Den til Ægypten bestemte Batal Pacha, som hidtil har camperet ved Constantinopel med 15000 Mand, er beordret imod ham.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Skrivelse fra Paris den 24de November. J det Øieblik, da Congressen aabnes i Luneville, afreise alle vore Generaler til Armeerne og man holder det ikke for usandsynligt, at den første Consul selv om nogle Dage afgaaer derhen. Krigsanstalterne fortsættes med største Jver og enhver Soldat ved Armeen i Tydskland er bleven forsynet med Klæder og Skoe til det forestaaende Vinterfelttog. J Forgaars afgik Bonapartes Livcompagnie og hans Feltheste. Da begge tog Velen til Fontainebleau, saa formoder man med Grund, at den første Consul vil begive sig til den italienske Armee. Forlænge sen af Vaabenstilstanden, som Grev Lobenzl forlangte, er ikke bleven bevilget; derimod har Bon parte erklæret, at han kunde blive ved at underhandle i Lune, ville. J Niza er indskibet meget Artillerie formor italienske Armee, det gaaer først til Genua.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Fra Mayland melder man, at den dirigerende Minister, Petiet og General Marmont ere reiste til Florenz. LutePiossand er ankommen til Mayland som ny Gesandt for de piemontesiske Nation. Ved Audienen fik han og hans Forgænger Colla hver en Medaille med den første Consule Brybillede, som paa Bagsiden forestillede den cisalpinske Repblits Befrielse. I dette Øieblik erfarer man, at 300 Mand Jnsarter, tilligemed hele Consulargardens Cavallerie og Artillerie have faaet Ordre at beyde op.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Nylig har man faaet mere beroligende Efterretninger sig Spanien i Henseende til Pestens Standsning.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Skrivelse fra Haag den 25de Novbr. Den saa almindelig udspredte Efterretning, at Pesten eller den gule Feber skal have yttret sig paa Øen Jersen og Sette fortiener ikke at troes, da Breve fra Jersen af 9de forsikkre, at ingen smitsom Sygdom raset sammesteds Efter Breve fra Luneville var der til den 15de holdt 4 Conserencer imellem Joseph Bonaparte og Grev von Cobenhvorved de første Legationssecretairer havde været nærvarende.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
J Maassluis har man den ligesaa uventede som behagelige Efterretning, at det nylig meldte engelske Cartelstid med 4 Fiskere fra Maassluis og Vlaardingen ikke er forliist; men er, efter at være dreven om i Søen i 3 Uger i en bedrøvelig Tilstand, ankommen til Hitland uden Mast og Roer - 3 engelske Fregatter skal i den sidste Storm være total forliiste i Canalen.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Skrivelse fra Hanau den 25de Novbr. Under hele Krigen ere Anliggenderne aldrig blevne behandlede saa hemmelighedsfuldt som for nærværende Øieblik. Den sorgfrie Rolighed, som Fredsgesandterne vise ved Kongressen, og den daglig tiltagende Fortrolighed imellem dem, imidlertid man paa Kamppladserne igien griber til Sværdet, berettiget til at formode, at de meest uventede Resultater vil komme til Syne. I Ulmere Jorvoldene paa hiin Side Donau allerede gandske sløisede. - Ved de øvre Maynegne ere de Franske og Østerrigerne paa nogle Dage i største Bevægelse. Jblandt de sidste befinder sig det engelske Jægerkorps Løvenstein Wertheim, som er godt monderet og talrigt, da Mandskabet bliver rigelig betalt.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Skrivelse fra Frankfurt den 25de Novbr. Ved Aschaffenburg er det i Gaar og i Dag kommen til Fiendtligheder. De Franske opfordrede Staden til Overgivelse, hvilket de Tydske vægrede sig ved for at sikkre deres Tilbagetog Bag Slottet henimod Broen havde de derfor plantet 6 Kane er ladte med Kartetsker, hvormed de gjorde en stærk Jld paa de fremrykkende dataviske Tropper, som ikke formodede denne Modstand, og derpaa trak sig tilbage med et Forliis af 1 Oberst, 3 Officerer og 100 Soldater.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Da General Augereau fik dette at vide, beordrede han endeel Tropper derhen og det hedder, at de franske Grenaderen har nu besat Aschaffenburg og hele Egnen deromkring. De Franske lade meget svært Bierrings Artillerie føre stem mod det Frantiske. General Augerean er meget opbragt over Affairen ved Aschaffenburg og man befrygter, at de mansiske Lande vil komme til at føle haarde Virkninger af den franske Overmagt.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Skrivelse fra London den 25de November. J de sidste Dage ere atter endeel Tropper blevne indskibede paa 3 Fregatter og gaaet under Stil for at forstærke General lerne Pultenens og Abererombos Korps paa Admiral Keiths Flaade. Siden det frugtesløse Forsøg mod Ferrol og Cadi og sit Ophold i Bugten ved Tetuan, lider dette talrige Arme ment Mangel paa friske Levnetsmidler i Gibraltar. Rygterne om dets Bestemmelse ere meget forskiellige, nogle sende det til Ægypten, imidlertid andre paastaae, at Tropperne maae udskibes for at forfriskes, hvilket man troer vil skee deels paa Malta og deels i Portugal.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Underhuset er i fuld Virksomhed og Oppositionen, som beskylder Ministrene for Utilbøielighed til Fred, fellin de Exveditioner og Ødselhed med de bevilgede Pengesummer, har forlangt Fremlæggelsen at saa mange Papiter og Statsberegninger, at Underhusets store Bord neppe ville kunne rumme dem.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
J Henseende til Fremlæggelsen af Underhandlingerne meddet wienske Hof paastod Ministeren Pitt: at deres Bekiendtgiørelse ville skade de Allieredes Jnteresse og svække den Fortrolighed, som kunne finde Sted i Souverainers Correspondence. Giennerobringen af den hollandske Øe Curacao i Vestindien, var saa meget lettere, da de Franske og Hollænderne sammesteds levede i den største Uerighed og de sidste strax overgav sig mod Løvte at blive beskytte med de Franske.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Blandede Eftertisninger. Frankerig. Den indenlandske Minister Borgeren, Chaptal har sendt 2 du lige franske Læger til Spanien for at undersøge Epidemiens egentlige Beskaffenhed og tillige bidrage til dens Standsning.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Søeministeren har paa nye sendt Ordre til alle Republikens Havne, hvori han indskierper alle Vedkommende at vise den største Aarvaagenhed i Henseende til alle de Vare, som komme fra Spanien. Cordonen, som er trukken paa de franske Grændser i Anledning af Pesten, bliver strængt overholdt. Nylig gret man en spansk Canonicus og en ung Tydsker, som havde sneget sig igiennem. Den første blev strax hængt og den sidste skudt.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Den franske Regiering har tilbagetaget den Tilladelse, som man havde givet Kiøbmand Morell, at udføre 100,000 Centner Hvede fra Belgien til den bataviske Republik, allene paa den Grund, at man befrygter, at Hollænderne skulle føre denne Hvede til Engelland.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
J Veine i Rederalpedepartementet er en Borgerkone bleven forløst med et Barn, som manglede baade Mund og Ører. Dette Barn har ved en Jncisions Operation af Lægen Pas ster faaet Brugen af begge disse Dele, som Naturen havde nægtet det og befinder sig meget vel.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
J St. Maurice tildrog sig nylig følgende salsomme Tilfælde. En Bønde, som var vant til at sove paa sit Høeloft, blev om Morgenen funden død af sin Kone. Hugtøiet Naboerne til Hielpe aftlædte ham og lagde ham det paa igien paa Straaleiet. Da man vilde bære ham ned og lægge ham Kist den tredie Dag, git Stigen itu og den, som har Liget. gjorde et saa ulykkeligt Fald, at han blev død paa Stedet; derimod sit Bønden, som man holdt for død, Livsfølelse igien ved denne Rystelse og reiste sig i Veiret. Nogle af de nærværende bleve herved saa forskrættede, at de løb deres Vei. De mere behiettede blev tilbage og hialp ham. Han klagede blot over Hovedpine og det Fald, som kostede hans Bærer Livet, havde saa lidet skadet ham, at han fire Dage derefter var fuldkommen frisk og kunde igien gaae til sit Arbeide Greven af Pilos eller den berømte Olavides, som flygtede fra Jnqvisitionens Fængsel i Madrit og derefter nedsatte sig i Frankerig, kiøbte under Revolutionen et Landgods, som tilhørte en Fattigstiftelse i Orleans. Dette har han nu tilbageskienket Stiftelsen med de Ord: at han blot i denne Hensigt havde kjøbt det som Nationalgods; men havde ikke kunne bestemme sig dertil under Directoriets Regiering. Qvendt, en meget duelig Søeofficeer, som er kommen tilbage fra Expeditionen til Ægypten, har medbragt deels astronomisk geografiske Jagttagelser over Alexandrien og andre Steder og deels adskillige i Ægypten anstillede Maane Observationer.
Berlingske Tidende, 1800-12-05
Politiet har nylig i Operen arresteret en Tyv, som udgav sig for en riig Hollænder, holdt Heste og Vogn og beboede etheelt Hotel. Han har bedraget Silkehandlerne for en meget stor Deel Vare, Klædt som en riig Kavaleer gjorde han Cour til en lettroende Arving, og stial alle hendes Juveler og Sølvtei fra hende. Man har opdaget, at han har 3 Koner.