JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
12te April. Jgaar Aftes Kl. 8, da de Deputerede vare komne tilbage fra Taflet, forsamlede Borgerne sig i Raadskjelderen, for at lade det, som om Dagen havde i Særdeleshed bevæget deres Gemytter, udbryde i nogle Hochs. J et langt, tætsammentrængt Tog, med Musik foran, dog uden Fakler, derikke saa hurtigt vare at erholde, begav man sig først til Grev Moltkes Vaaning, udenfor hvilken der blev udbragt følgende Hoch: "Den slesvigske Stænderforsamlings Præsident, i det Haab, at han vil svar til Landets og Stadens Forventninger, og med Frisind, Mod og Fasthed vil gjøre Sit til at befordre Fædrelandets Vel." Greven takkede og svarte, at han vil gjøre Alt hvad som er ham muligt for at fortjene den Tillid man viser ham. Derfra gik Toget til den kgl. Commissarius, hvor Hochraabet lød: "Hr. Conferentsraad Hopp, som formedelst vor elskede Konges Tillid er bleven sendt til os, for at erfare vore Ønsker, og til hvem vi have den Tillid, at han vil understøtte vore Ønsker ved Thronens Fod!" Hr. Conferentsraaden erklærte blandt Andet: "at Slesvigernes og hans egen Jnteresse vare Et hos ham." Derpaa drog man op paa Torvet. Her udbragtes et trefoldigt Hoch for: 1) Snar Opfyldelse af det almindelige Ønske om Stænderforhandlingernes Offentlighed! 2) De slesvigske og holsteenske Stænderforsamlingers Forening til een 3) Vor fraværende Landsmand Lornsen for det Fædrelandet bragte Offer!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
J Søndags vare Stænderforsamlingens samtlige Medlemmer indbudne til Taffels hos Hs. D. Statholderen paa Slottet Gottorff, hvortil og Alle indfandt sig (Eckernførder Avis.) paa Een nær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Fra Egnen ved Slien, den 22de Marts. Nylig hed det i offentlige Blade, at man venter mere at den slesvigske Stænderforsamling, end den holsteenske ha præsteret. Det er rigtignok den almindelige Mening, men om man har Ret til at nære en saadan Forventning, er vist meget tvivlsomt. Thi tilstaae maa man dog, at der i det Hele har været mere Dannelse og Jndsigt samlet i Jtzeboe end der vil findes paa Raadhuset i Slesvig. Vel gives der blandt de slesvigske Deputerede mangen indsigtsfuld og dannet Mand, der vil arbeide med Dygtighed og tale frimodigen for gjennemgribende Reformer; ogsaa mangen fast Caracteer, der, uden at sige eller kunne sige meget, dog veed, hvorfor han vil stemme; men naar man hører Fol repetere, hvad denne eller hiin anseete Mand har lovet, naar man hører Anskuelser yttre, som om den i Jtzehoe besluttede fuldstændige Offentlighed ikke tjente til noget, ja ikke engang var Folkets Villie, naar man, istedetfor enhver Statsborgers Forpligtelse til Militairtjenesten hører det engelske Hvervesystem anbefalet, naar man mener kun at maatte optræde gandske tyst, for siden altid endnu at kunne undskylde sig: saa kan man vel være i Tvivl, om saadanne Folk have begrebet Folkets Ønsker og Villie, Landets Mangler og Fornødenheder, og de Forpligtelser som de ved Modtagelsen af deres Valg have paalagt sig, om de altsaa til Held for Folket kunne optræde som dets Repræsentanter. Vi vide vel, at Mænd af Aand og Talent, som f. Ex. Lorentzen, Moltke, Wehtje, nok ville seire ved Tale og Grundig hed. Men paa Stemmernes Antal beroer det meget ved Afgivelsen af et Skjøn eller Jndgivelsen af en Petition til Regjeringen. Dog, vi ville ikke ængste os med mørke Forvarsler, af hvilke ellers endnu let mange kun paatrænge sig Naar dHrr. Deputerede kun ville betænke, at ikke blot den nuværende Tid, men ogsaa vort Lands hele tilkommende Historie vil fælde Dom over dem, naar de betænke, i hvilke Lys den slesvigske Stænderforsamling vil fremtræde, dersom de ikke engang fatte saa reformatoriske Beslutninger som den holsteenske, naar de betænke, at Folket med Glæde vil bær Bekostningerne ved Stænderforsamlingen, saafremt den bevirker noget Ordentligt, men med Knurren, dersom Lidet eller Jntet skeer af det længselfuldt Forventede, saa vil man gen Ligegyldig og Uvillig blive greben af en gandske anden(Khousp. og K. Corresp.) Aand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Den til Hs. Majestæt Kongen fra de jydske Provindsialstænder allerunderdanigst indsendte Tak-Adresse. er saalydende: "Allernaadigste Konge!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Provindsialstændernes Forsamling for Nørre=Jylland maa ansee det for sin første Pligt, at yttre for D. Kgl. Maj. de Taknemmelighedsfølelser, der gjennemstrømme alle danske Hjerter, for al den Naade, Tillid og Kjærlighed mod det danske Folk, hvorom D. M. Anordninger af 28de Mai 1831 og 15de Mai 1834 bære Vidne. Men denne store Velgierning staaer ikke som noget Afsøndret, den er kun et Led af den Række af Velgierninger, som have forherliget D. M. lange Regjeringstid, en nødvendig Følge af den altomfattende ædle Villie, der med ligesaa undslettelige Træk har indpræget sig i hver Undersaats taknemmelige Erkjendelse, som den stedse har havt til Hensigt, at føre det D. M. betroede Folk det høieste Maal. for alt borgerligt Samfundsliv imøde. Tilbageblikket paa den svundne Tid erindrer os taknemmeligen om hvad D. M. fra Deres tidligste Deeltagelse i Regjeringen indtil denne Dag, ved mangen Forbedring i den indre Statstyrelse, ved Løsningen af trykkende Baand, ved den ædleste Hylding af en oplyst Menneskekierligheds og Retfærdigheds reneste Grundsætninger, ved Omsorg for Videnskabernes og Oplysningens Fremme, har virket til at gjøre Nationen modnere, friere og selvstændigere, og derved tillige kraftigere til at gaae Fremtidens Tilskikkelser imøde. Saaledes har D. M. givet Deres Folk det skjønneste Beviis paa den ubegrændsede Kjerlighed, der ikke indskrænker sig til at arbeide for dets Held, medens det staaer under Deres milde Scepter, men og sigter til at betrygge denne Lykke i den fjerneste Fremtid. Under alle de Rystelser, som have fundet Sted trindtom i Europas Lande, rokkedes ikke de Danske i Hengivenhed til Konge og Landsforfatning; men de stode faste i den tillidsfulde Overbeviisning, at den Konge, hvis gavnrige Virksomhed høieste Løn er Folkets Lykke, selv i sin Viisdom vilde til rette Tid udfinde de rette Midler til at fremme et kraftigere og selvstændigere Borgerliv. D. M. vilde der see et kjært Beviis paa den ubegrændsede Tillid og Fortrøstning, hvormed det hele Folk fremdeles lægger sit Nutids- og Fremtids-Haab i D. M. Haand. Med inderlig Glæde og Taknemmelighed modtog derfor det danske Folk af D. M. den skjønne Gave i Provindsialstændernes Jndretning ved Forordn. af 28de Mai 1831, der i sine Præmisser forkynder Deres ophøiede Hensigter, fuldkomnere at sætte D. M. i Stand til stedse at erholde den tilforladeligste Kundskab om Alt, hvad der kan fremme Folkets Tarv, og derved tillige at knytte de Baand desto fastere, som forene Kongehuset med Folket, saa og bidrage til Almeenaandens Oplivelse. For os som Udvalgte til saa stort et Hverv, skal det stedse være en hellig Pligt redeligen at virke til disse ædle Øiemeeds Opnaaelse; ved enhver af vore Handlinger skulle de stedse staae os for Øie; med den reneste Villie skulle vi opoffre dem vore bedste Kræfter, og bønligen ville vi anraabe den Allerhøieste om, at disse Øiemeed aldrig maa gaae det danske Folk af Minde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Tillidsfuldt og aabenhiertigen ville vi allerunderdanigst fremføre for D. M. alt hvad vi ansee tjenligt til at fremme Folkets Tarv, og vi ere overtydede om, at vi ved en saadan redelig og ærefrygtsfuld Frimodighed opfylde D. M. Villie og Folkets Forventning. Den Kierlighed, der forener Kongehuset med Folket, er saastærk, at intet mere er at ønske end dens bestandige Vedligeholdelse, hvortil Provindsialstænderne, der maa bevirke en nærmere Forbindelse, vil være det kraftigste Middel. Jngen Overbeviisning kan være glædeligere og stærkere end den, at den inderligste Overeensstemmelse mellem Fyrste og Folk udgjør Statssamfundets høieste Lykke, og ingen Bestræbelse kan være os kjærere end uafladeligen at virke til dette Maal. Jkke mindre glædeligt er det Øiemeed, at arbeide for Almeenaandens Oplivelse i Danmark. En oplyst, fri, Lands forfatningen hengiven, Nationalaand skal skjænke D. M. en værdig Løn for Deres utrættelige Bestræbelser for Oplysningens og den sande Folkefriheds Fremme. Ved den skal Nationens Kræfter forene sig til Thronens Værn, ved den skulle Borgerne broderligen forene sig til gavnrig Daad for hele Samfundet og for dets enkelte Deele, ved den skulle Byrderne falde lettere og Misnøie og Eensidighed forsvinde for Hensynet paa det Heles Vel, og ved den skal Folket blive stærkt i Modgang og erkjendtligt i Medgang. O! at vi maatte være heldige nok i at fremme dette velgjørende Øiemed, som vor bedste Virksomhed nedse skal være offret. Allernaadigste Konge, modtag huldrigt disse vore oprigtige Forsikkringer, hvormed vi, i dybeste Underdanighed, ledsage vore Medborgeres og vor inderligste Tak for det nye Beviis, Nationen har modtaget paa D. M. uforandrede, landsfaderlige Naade. Vi nedbede Himlens Velsignelse over D. M., det hele Kongehuus og det elskte Fædreland."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Aarhuus. Jgaar afbrændte ved Jldsvaade to Bøndergaarde i Trige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Bekiendtgjørelser. J Henhold til Lovgivningen bekjendtgjøres herved, at Restancellisten over Skoleskatten for Halvaaret til 1ste Mai d. A. er mig tilstillet med Stiftamtets Approbation til Udpantning, og denne foretages saafremt Skatten ei er betalt til Hr. Politieassistent Nielsen, inden den 6te i næste Maaned. Aarhuus Byefogedcontoir, den 2den April 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
At Restancelisten over Borgervæbningsomkostningerne i Aarene 1831 til 1834 inclusive er mig tilstillet med Stiftamtets Approbation til Jnddrivelse ved Udpantning, og at denne vil blive foretaget saafremt Skatten ei inden den 6te i næste Maaned er betalt til Hr. Politiassistent Procurator Nielsen, bekjendtgjøres herved i Henhold til Lovgivningen. Aarhuus Byefogedcontoir, den 2den April 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
De Forældre, hvis Børn kunne indskrives i Friskolen, ville møde med samme i bemeldte Skole, Mandagen den 25de dennes, om Formiddagen fra Kl. 9 til 12, samt medbringe de befalede Døbe= og Vaccinationsattester. Aarhuus Friskole, den 20de April 1836.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Jfølge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter afgangne Kirkesanger og Skolelærer Christian Ludvig Rasmussen i Overbye, Assens Sogn, bliver Torsdagen den 28de dennes om Formiddagen Kl. 10, i Stervbostedet foretaget offentlig Auction over den Boet tilhørende Besætning, Ind- og Udboe, bestaaende af Heste, Køer, Qvier og Faar, Vogne, Plove, Harver, Slæder, en Tromle, endeel Gaardsredskaber, Kakkelovne, en Kobber Gruekjedel, et Schatol, Borde, Stole, Sengeklæder, Gangklæder, Linned, Kjøkken= og Bryggersredskaber, m. m. m. Endvidere bliver forauctioneret til Nedbrydelse, et Boet tilhørende og i Overbye beliggende Huus paa 17 Fag, samt et Halvtag. Lysthavende indbydes. Bjerre og Hatting Herreders Contoir, den 15de April 1836.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
J Hr. Auctionsdirecteurens Fraværelse Marzetta, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Efter Vedkommendes Begjæring bliver Tirsdagen den 3die Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdt offentlig Auction i Palsgaards Skov, over Barken af 40 Stkr. Egetræer. Lysthavende ville behage at give Møde paa Hovedgaarden Palsgaard. Bjerre og Hatting Herreders Contoir, den 15de April 1336.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
J Hr. Assessor og Herredsfoged Withs Fraværelse. Marzetta, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Efter Begjæring af Enkemadame Blichert, med Laugværge, bliver foretaget offentlig Auction Tirsdagen den 10de Mai næstkommende, Eftermiddag Kl. 2 slet, over hendes iboende Gaard, No. 245 paa Østergrave her i Byen, med iværende 2de Kakkelovne og Brænderi Redskaber. Auctionen afholdes i selve Gaarden efter meget billige Conditioner, som forinden kan erfares hos Procurator Jensen her paa Stedet. Randers, den 18de April 1836. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Jfølge Vedkommendes Begjæring, bliver den Klædesabriqueur J. Wulff tilhørende og iboende Gaard, No. 188 Litra B. No. 1, med Tilliggende heri Byen, opraabt til Bortsalg ved en 4de Auction, som afholdes i selve Gaarden, Mandagen den 9de Mai førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. Randers, den 12te April 1836. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Efter Eierindens, Mad. Schmiths Begjæring, og Auctionsdirecteurens Berammelse, bliver hendes paa Fredensborg eiende og beboende Sted, Prinzen kaldet, stillet til offentlig Salg: 1ste Gang Løverdagen den 23de April 1836, 2den Gang Løverdagen den 30te dito - og 3die Gang Mandagen den 30te Mai hver Dags Formiddag Kl. 11 slet. De to første Auctioner afholdes paa Auctionsdirecteurens, Cancellieraad Meinigs Contoir her i Byen; men den sidste paa selve Stedet, som ifald nogenlunde antageligt Bud skeer, absolut vil blive bortsolgt, saasom Værtskabet, forenet med Jorddyrkning og betydeligt Folkehold, falder Eierinden for byrdefuldt. Med Stedet er forbundet et reelt Privilegium til Tracteur= og Værtshuushold, og til Eiendommen høre 22 Tdr. Land. Bygningerne ere beqvemt og hensigtsmæssigt indrettede, velvedligeholdte, og forsikkrede i Brandkassen for 10000 Rbd. Naar de i Eiendommen indestaaende Prioriteter, noget over 6000 Rbd., i 11te December Termin d. A. vorde udbetalte, kan den øvrige Kjøbesumma blive indestaaende i Eiendommen mod en første Prioritets Panteforskrivning – og, ifald det maatte ønskes, kan en betydelig Deel af Besætning, Gaards- og Avlsredskaber, Meubler, Senge= og Sengeklæder, m.v., henhørende til Gjæstgiveriet og Bryggeriet, følge med Eiendommen, hvoraf de aarlige Skatter og Afgivter beløbe til lidet over 100 Rbd. Conditionerne kunne nærmere erfares saavel hos Eierinden og Undertegnede, som hos Hr. Fuldmægtig Hagen i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Dersom en Lysthaver maatte melde sig, inden 2den Auction afholdes, kan Salg skee underhaanden, og Avertissementet skal da betimelig vorde gienkaldt. Lysthavende indbydes til at give Møde anførte Tider og Steder. Nøddeboe, den 8de April 1836. Paa Mad. Schmiths Vegne, som Laugværge Stagsted, Forstsagfører paa Cronborg District, Nimtoft Mølle, i Nimtoft Sogn, Nørre Herred, under Randers Amt, agter undertegnede, formedelst anden Bestemmelse, underhaanden at sælge. Denne Mølle har en god Beliggenhed; har ikke Mangel paa Vand; har stærk Søgning; drives med 2de Sigte= og Rugqværne, 2de Pille=Qværne og en Grube Qværn, ved 3de Hjul med Overfalds-Vand. Mølleværket, Vandkarmen, og Omløbet er for faa Aar siden af nye opført. Bygningerne, og deriblandt en nye opført grundmuret Lade, ere gode og særdeles vel vedligeholdte. Møllen staaer for Hartkorn, Ager og Eng 8 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/5 Alb., og Mølleskyld 7 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. Dens Jorder, hvori findes den bedste Mærgel, ere i god Drift, og indeholde et Areal af circa 90 Tdr. Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
En Skov i god Opgrøde, findes tæt ved Møllen, og som kan afgive det Fornødne til Mølleværkets Vedligeholdelse og det behøvende Brændsel. Møllens Anpart i Rimtoft Sogns Konge- og KirkeKorn- og Qvægtiende, er indkjøbt dertil. Af Besætning ved Møllen holdes: 6 Heste, 30 Fæekreaturer og 24 Faar. Fem Huse i Nimtoft Bye, og en Smedie med Redskaber, kan følge med i Kjøbet. J Eiendommen, der kan tiltrædes næste 1ste November, kan 8500 Rbd. Sølv, tilhørende det hvitfeldske Fideicommis, blive indestaaende imod første Prioritet i Samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
De som maatte attraae denne gode og fordeelagtige Eiendom, der ligger 5 Miil fra Randers og 2 1/2 Miil fra Ebbeltoft og Grenaae Kjøbstæder, ville, snarest mueligt, behagelig tage Samme i Øiesyn, og nærmere afhandle det Fornødne med Eieren. Nimtoft Mølle, den 10de April 1836. K. Knudsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Formedelst anden Bestemmelse agter Garver Richter at bortsælge sit Sted No. 817 paa Klostergade her i Byen, med de i Jorden til Garveri staaende Kar tilligemed nogle over Jorden. De Lysthavende ville behage at henvende dem til Hr. Hattemager Brenstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
At jeg har etableret en Handel i Gaarden No. 101. ved Middelgades Port i samme Fag som den der forhen har været ført, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre for de ærede Handelsvenner, der ville forunde mig deres Søgning. C. Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Hos P. Korgaards Enke. er nyelig arriveret: nye smukke Sirtzer, dito Tørklæder, Bomulds=Fryndser, Bobinetter, Bobinet=Strimler, Blonder, med meget mere, som Alt sælges saa billigt mueligt. Endvidere er at erholde til en særdeles billig Priis endeel diverse Stuver, bestaaende af Merinos, Tartan, Lyster, Sirtzer, Bomuldstøi, Bomuldstrømper, Tørklæder, med meget mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Fortepianoer. kan som forhen efter Bestilling stadigt erholdes hos Undertegnede til en meget billig Priis og paa billigste Vilkaar. Et Par Exemplarer, ziirligt forarbeidede, forefindes hos mig som Prøver. Aarhuus, den 20de April 1836. A. Th. Müllertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Stændertidenden for Nørre-Jylland, der vil udkomme paa mit Forlag, og forsendes ifølge den kongelige General-Postdirections Tilladelse med Brevposten overalt i Riget, kan behagelig bestilles paa alle kongelige Postcontoirer. Prisen er 4 Rigsbankskilling for hvert Nummer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Til Abonnenterne af "Viborger Samler overlades Stændertidenden for 3 Rigsbankskilling Rumme ret. De af hine Abonnenter, der ikke maatte ønske at holde denne Tidende, ville behage inden 14 Dage derom at underrette mig. Viborg, den 12te April 1836. N. Dons. Hermed et Extrablad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-21
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-22
No. 67. de April. den 2 Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-22
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. Den russiske Gesandt i Stambul har tilstillet Porten en saa eftertrykkelig Note fra sit Hof, at den har sat den tyrkiske Regjering i den største Bestyrtelse. Porten tilkjendegives deri, at Rusland har beskjærmet den paa en Tid, da hele den øvrige Verden havde overladt den til sin egen Skjebne; at den derfor burde være taknemmelig, og ikke saa øiensynligen beile til Engellands og Frankrigs Venskab, især hvad det brittiske Kabinets angaaer, da sammes erkjendte Øiemed er: "at tilintetgjøre Alliancen mellem Rusland og Porten, og efter at Keiseren gjentagne Gange har ladet Porten advare for de Farer hvorfor den udsætter sig ved Føielighed mod den brittiske Regierings Fordringer, o. s. v. Den russiske Keiser kan ikke andet end dadle dette Portens Forhold, og advarer denne endnu for sidstegang, med den Erklæring, at Rusland kan ikke være ørkesløs Tilskuer hvis det kommer til et Krigsudbrud mellem Engelland og Paskaen af Ægypten, og at, under saadanne Omstændigheder, de nærværende Venskabsforhold mellem Rusland og Porten let kunne blive forstyrrede. Engelland. J Portsmouth og Plymouth herske der en overordentlig Travlhed med Krigskibes Udrustning. Der mangler Mandskab og man hverver saagar Landfolk. Et Skib er tilsomst afgaaet til Shetlands- og Orkney-Øerne for at hente Matroser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-22
Portsmouth ligge 7 Linieskibe seilfærdige, og i Plymouth 8, foruden mange Brigger og Fregatter. Endnu havdes kun Rygter om denne Flaades Bestemmelse. (Fra Brasilien erfares, at Jnsurgenterne i Para have ogsaa erobret Staden Belen og myrdet alle Hvide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-22
Spanien. Paa Børsen i Paris var det Rygte almindeligt, at Engelland og Frankrig have sat Dom Carlos en Maaneds Frist til at rømme Spanien, og at i modsat Fald begge Regjeringer ville optræde offensiv imod ham. Denne ogsaa i flere franske Aviser meddeelte Efterretning har faaet Bekræftelse derved, at der fra Krigsministeriet var sendt Depescher til Generalerne Harispe og Castellane med Ordre til at holde sig parat til at marschere ind i Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-22
Fra Bayonne havdes Efterretning om, at D. Carlos var bleven slaget af Espartero, at Denne var rykket ind i Onate, og Prætendenten i største Til flygtet til Orio, en lille Søstad mellem St. Sebastian og Guetaria. Ved St. Sebastian har den engelske Flaade landsat endeel Artillerister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-22
Rusland. Feltmarskal Fyrst Paskewitsch er pludselig afreist fra Warschau til St. Petersborg. Man siger, at der skal være overdraget ham en meget vigtig Post i det sydlige Rusland og navnligen i Besarabien, hvor der skal være sammenpakket et saa uhyre Antal Krigsfolk, at der behøves hans udmærkede Bestyrelsesgaver for at skaffe dem hvad de behøver, o. s. v. Denne store Troppesamlings Bestemmelse omtales forresten ikke med et eneste Ord. Den engelske Avis Koureren melder, ifølge indsendte Consulatberetninger, at Størstedelen af den russiske østersøiske Flaade concentrerer sig for Tiden i Revals Havn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-22
Tydskland. J Berlin er der udbrudt en meget heftig Tvedragt, som beskjæftiger den hele fine Verden. Striden mellem Skuespillerinderne Frøken Stick og Frøken von Hagn er udartet til en Partisag. Disse to Damer have forvandlet det hele skuespilbesøgende Publikum til to fjendtlige Magter, der tragte efter hinandens Ødelæggelse. For Øieblikket hviler der er Slags Rolighed over begge Partier; men det er ikke Fredens eller Udmattelsens Rolighed; de maale hinanden med speidende Blikke, de samle Kræfter, nære Hadets Jld og lure paa det til et frygteligt Angreb gunstige Øieblik, man vil komme til at høre skrækkelige Ting naar Uveiret bryder løs. Man er i største Spænding for at see hvorledes denne Kamp vil ende, og om den overhovedet kan ende uden en Jntervention.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-22
Sverrig. Ved Calmars Kæmmerret behandles i denne Tid en Sag, som i moralsk Henseende er yderst oprørende. Kom. Gagerfeldt beskylder sin Broder, Sergeant i den svenske Garde, ikke allene for Tyverie men endog for Mord, formedelst hvilket sidste han skulde været flygtet fra Danmark, hvor han har været Corporal ved de fyenske Dragoner. Den Anklagede blev arresteret og belagt med Bolt og Jern. Han føres fra Stockholm til Calmar, og konfronteres med Broderen, som vedbliver sit Udsagn; han examineres paa det strængeste, men der faaes hverken Beviis eller Tilstaaelse. Endeligen, den 22de Marts, erklærer Anklageren pludseligt sin hele Angivelse for falsk, beder Broderen under en Strøm af Taarer og Tilgivelse, og opgiver at være forledet dertil af deres egen gamle Moder, o. s. v. - Brygger Werthmüllers Morder, Bryggersvend Pehrsson, er bleven dømt til at halshugges og lægges paa Steile. De af ham som Medskyldige sigtede to Bryggerkarle ere frifundne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-22
Norge. J Nordalens Præstegield er indtruffet den sørgelige Begivenhed, at et Sneeskred har overfaldet Gaarden Kalhuussæter, og begravet samtlige Beboere under dens Ruiner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-22
Fædrelandet. Rhvn, den 18de April. Orlogsbriggen St. Croix er afgaaet herfra til Vestindien. Cadet-Corvetten Najaden skal først i næste Maaned afgaae paa et Kryds togt, under Capt. Bloms Kommando.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-22
Marquis de la Valette, attacheret ved det franske Gesandtskab i Stockholm, reiste nylig herigjennem til Paris. J den svenske Statstidende erklæres det Rygte for ugrundet, at han er afgaaet med en Meddelelse fra det svenske Hof til Hoffet i Thuillerierne med Hensyn til en engelsk Flaades formodentli(B. T.)ge Ankomst i Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-04-22
Den hannoveranske Tidende indeholder ofte Beretninger fra Holsteen, hvilke undertiden hvile paa aldeles grundløse Rygter og i Almindelighed ere beregnede paa, i Udlandet at vække falske Forestillinger omden danske Regjerings og dens Embedsmænds Virksomhed. Saaledes har den nylig optaget en Skrivelse fra Holsteen, hvori det hedder, at Acterne i Justitsraad Jaspers Sag ere blevne forkomne i Kjøbenhavn, hvilket skal være Beviis for, at der intriqueres af Folk, som skjælve og bæve for Undersøgelsen. Dette Eventyr maa give Udlandet en smuk Jdee om vor Justitspleie, der netop har vundet Berømmelse i Nabostaterne for den Retfærdighed og Redelighed hvormed den udøves. Fra Slesvig er gjort opmærksom paa det Urimelige og Skammelige i denne Beretning. (Dagen.)