JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-25
(Jndsendt.) Det vil være Fleerheden af dette Blads Læsere bekjendt, at hos Jnspectøren ved denne, som tillig var Kasserer for Nestved Fattigvæsen, en Kassedefect har fundet Sted. Det forekommer imidlertid Jndsenderen, at der ved denne Defect ere saa mange ikke forsvarende – men undskyldende Omstændigheder, at det ikke alene synes høist ubilligt, men i høieste Grad odiøst, at den er fremstillet paa en saa inhuman Maade, som skeet er i Nestved Ugeblad Nr. 16; hvor f. Ex. den omtalte Fabrik Jnspectør sættes i Classe med Printzlau. Dobbelt frastødende maa den omtalte Artikel ogsaa findes, jo tydeligere den sande Aarsag til dens Affattelse viser sig i samme Blads følgende Nr. 17. Den ærede Redacteur udbryder nemlig der i Jeremiader over, at den, der er valgt, til Kasserer i den forhenværendes Sted, ikke tillige har faaet den Post, som Jnspectøren har beholdt: uagtet det er beviisligt, at Fabrikken alene ved den unværende Jnspector er, hvad den er. Hensigten af Fremstillingen synes saaledes blot at have været, at faae Jnspectøren fjernet fra sin Post som Jnspector, og da han som Jnspectør betragtet ikke kan være andet end Gjenstand for den største Agtelse, hvorom mere siden, kunne vi ikke see andet i Fremstillingen end Udtalelsen af private Forhold.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-25
Da den omhandlede Fabrik, hvis Gavnlighed saavel i Særdeleshed for Restved, som overhovedet for Enhver, der afbenytter den, Jndsenderen føler sig overbeviist om, staaer paa en saadan Fod, at dens Bestaaen og Fremskriden til det Bedre fornemmelig afhænger af den større eller mindre Credit, den nyder hos Publicum, iler Jndsenderen med at levere en Fremstilling af Jnspectionens Underbalance tagen fra en anden Side; og at dette ikke er skeet før, har sin Grund deri, at det ikke har været Jndsenderen muligt for at faae Redacteuren af ovenmeldte Blad opspurgt, for at faae de denne Sag betræffende Artikler gjennemsete.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-25
Da Fabrikkens nuværende Jnspectør for nogle Aar siden overtog den, var den i en høist maadelig Forfatning; i en saa maadelig Forfatning, at det var besluttet at nedlægge den. Det bedste Vidnesbyrd om Bestyrelsen er Fabrikkens nuværende Tilstand. Fra Falster, Laaland, Møen, ja endog fra Kjøbenhavn strømmer Uld til, der Alt forarbeides til Vedkommendes Tilfredshed. Jndsenderen af disse Linier, som for nogle Dage siden har seet Fabrikken, kom dertil fra Laaland og Falster, og havde der seet, hvor udmærket Fabrikken opfyldte sin Bestemmelse at Varerne vare udmærkede til de billigste Priser - og havde tillige seet de tydeligste Beviser paa Inspectørens overordentlige Jver for at gjøre dens Virksomhed bekjendt. Dette synes ogsaa at være lykkedes. Alle de, der tidligere havde benyttet Fabrikken, fandt Jndsenderen enige i, at deres Tøier Aar for Aar bleve bedre, og allevegne fandtes store Uldsække færdige til at sendes dertil. Paa selve Fabrikken, som Jndsenderen besaae, overtydede han sig ei alene om den overordentlige Orden og Akkuratesse, hvormed den dreves, men ogsaa om, at det med dens Bestyrelse forbundne Arbeide, og Regnskabernes Førelse ved samme var af den Art, at det gjorde det til en Nødvendighed for Jnspectøren udelukkende at anvende sin Tid paa dem. - Beklageligt fandt Jndsenderen det, efter at have overtydet sig herom, at den Løn, hvormed Jnspectøren er aflagt, kun saa slet svarer til det med Embedet forbundne Arbeide, at vi for vor Deel ikke indsee, hvorledes en Mand kan ernære sig af den alene, og høiligt ønskeligt finde vi det, at denne maatte ansættes saa høit, at han, uden at kæmpe med Næringssorger, for denne maatte kunne skaffe sig sit tarvelige Udkomme, hvilket hidtil har været ham aldeles umuligt, hvorom han ogsaa flere Gange har underrettet Commissionen for Fabrikken. Vi bede Nestved Byes Borgere ret at overveie, hvormegen Gavn Fabrikken har stiftet. Da den nuværende Jnspector overtog den, var, om jeg mindes ret, Fattigskatten 17 a 1800 Rbd. aarlig, og allerede i det 2det Aar blev den nedsat til omtrent 1200. Hvor mange Fattige underholdes ikke paa Fabrikken, som ellers vilde falde Communen til Besvær, Og hvad har vel bragt det dertil, Det har Jnspectørens Flid og Jver. Borgerne ville da sikkert søge at gjøre den Mands Kaar, der med saadan Jver og saadant Held har fremhjulpet Fabrikken, saa blide, at han uden Bekymring kan vedblive at virke i dens Tjeneste. Sagtens kunde de vel faae en anden Jnspector, de kunde muligen faae En, der paatog sig Bestyrelsen for endog mindre Løn; men de ville sikkert da faae En, der vil betragte Fabrikkens Bestyrelse som en Biting, og denne Omstændighed vil sikkerlig om kort Tid vise sin skadelige Jndflydelse paa en Fabrik, der nu overalt, hvor den afbenyttes, staaer i en Anseelse, som vist faa, maaskee ingen for Tiden nyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-25
AVERTISSEMENTS. At et Exemplar af de danske Kjøbstæders Brandforsikkrings Regnskab for Aaret fra 1ste October 1835 til 30te September 1836, som er udfærdiget fra Brandforsikkringscontoiret i det Kongelige Danske Cancelli, henligger til Eftersyn saavel paa Slagelse Raadstue, som paa Undertegnedes Enbedscontoir her Byen, for enhver af benævnte Kjøbstads Huuseiere, det bekjendtgjøres herved. Slagelse den 23de Januar 1838. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-25
Hvor 1 a 2 Skoledisciple kunne faae et godt meubleret Værelse, anvises af Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-25
I Anledning af Kongens Fødselsdag er Aften spisning i Klubben den nye Forenings Locale, Mødet er berammet til Kl. 7.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-25
Malede Skjermbrædder, af forskjellige Størrelser, erholdes billig tilkjøbs hos Maler Kantor. paa dette Blad, der udgaaer fire Gange ugentlig, modtages Subscription paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmen; Prisen er, alle Omkostninger iberegnede, 1 Rbd. 2 Mk. 7 1/2 s. Qvartalet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Den Vest-Sjællandske Avis. den 26. Vanuar. Fredagen. No. 16. veler Magnus i Sugere. Redigeret, trykt og udgivet Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Udenlandske Efterretninger. Belgien. Adskillige Blade paastaae, at Hr. de Theux, Udenrigs- og Jndenrigsminister, efter Frandrigs og Preussens Forlangende vil blive nødt til at nedlægge sit Embede, fordi han skal være compromitteret ved de hos Ærkebiskoppen af Køln fundne Papirer. Andre Blade benegte dette bestemt. Jmidlertid har Ministeren ladet det af ham beskyttede BladConservateur Belge, der især talede de Preussiske Katholikers Sag imod Regjeringen og heller ikke behagede det Franske Cabinet, øieblikkeligt gaae ind, uagtet det Abonnenter og Anseelse daglig tiltoge, og uagtet det er meget skadeligt for et Ministerium ikke at have et Blad, der nærmest forsvarer dets Anskuelser. – En Artikel fra Brüssel søger at gjendrive den mod Belgien gjorte Beskyldning, at derfra er udgaaet Opfordringer til de Rhinske Katholiker, hvis Opfyldelse kunde blive farlig for den offentlige Rolighed. Belgien ønsker Rolighed, Fred og et venskabeligt Forhold med sine Naboer og forkaster enhver Forholdsregel, enhver Handlemaade, der kunde virke skadeligt paa disse til dets egen Lykke saa nødvendige Goder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Erkebiskop Engelbrecht af Mecheln og Biskopperne i Lüttich, Brügge, Tournai, Namur og Gent have udstedt en Rundskrivelse til alle deres Geistlige, hvori de forbyde Frimurerloger og negte dem, som ere indtraadte deri, Absolution indtil de træde ud.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Grækenland. Et Brev fra München forsikkrer paa det Bestemteste, at Hr. v. Rudhart er bleven tilbagekaldt; han vil reise hjem over Ægypten og derpaa trække sig tilbage i Privatstanden. – Jfølg Breve fra Grækenland indtil den 18de Decbr. her stede stor Gjæring i Landet, og i Athen og andre Stæder havde allerede Folkebevægelser fundet Sted. Regjeringen havde ladet Mange arrestere. Man var fortørnet over, at Statsraadet har anerkjendt Nødvendigheden af at beholde de Baierske Tropper i Græsk Tjeneste og af at indskrænke Trykkefriheden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Jfølge de nyeste Efterretninger har Kongen den 20de Decbr. i de naadigste Udtryk bevilget Hr. v. Rud hart sin Afsked, som han flere Gange har søgt om, og tillige udnævnt ham til Storkors af Forløserens Orden. Ved denne Leilighed er den hidtilværende Gesandt i Konstantinopel Zographos udnævnt til Minister for det kongelige Huus og de udenlandske Anliggender, indtil hans Ankomst overdrages Signaturen i det udenlandske Departement til Justitsministeren Paikos. Kongen vil for Fremtiden selv præsidere i Ministerraadet og overdrager i de Tilfælde, han selv er forhindret fra at være tilstede, Forsædet til Statsraadets Vicepræsident Georg Konduriotis, og i dennes Forfald til den anden Vicepræsident A. Zaimes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Tyrkiet. Man siger, at Porten ikke vil opgive sine Rettigheder til Algier og paany har henvende sig til England, man siger endog til Preussen, forat bevæge den Franske Regjering til at opfylde dens Fordringer. Naturligviis vil Frankrig ikke indlade sig paa at opgive sine Erobringer. Valachiet. Den Franske Consul i Bucharest, Marquis v. Chateaugiron, har afbrudt all Forbindelse med den Vallachiske Regjering, nedtaget sin Flag og sit Vaaben og stillet de Franske Undersaatter under det Engelske Consulats Beskyttelse. Uenig heden er opstaaet i Anledning af en Doctor Mar sille, som den Franske Consul lod arrestere som Fransk Undersaat, men Hospodaren beskyttede som en naturaliseret Valach, da han er gift med en Vallachisk Dame. Den Franske Consul har givet Jndberetning om Sagen til den Franske Gesandt i Konstantinopel. Hospodaren skal ogsaa have lagt sig ud med det Engelske Gesandtskab fordi han har ladet en Mand af den Engelske Consulatvagt arrestere og lægge i Lænker i 21 Timer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Ostindien. Jfølge en Skrivelse fra General Allard af 12te Juli er Dronningen af Serdannah i Forindien, Simru-Begum, en gammel og tro Allieret af Frankrig og Enke efter en Fransk SoldatSombre, død. Allard overgav den Gulddaase, som han i de Franskes Konges Navn skulde overbringe hende, til hendes Sønnesøn Sir Dyce SombreSimru=Begum blev 96 Aar gammel og efterlod sin Arving et ærværdigt Navn og 50 Millioner Francs. Algerie. Jfølge de nyeste Beretninger fra Afrika opholder Achmed Bey sig en Dagreise fra Constantine og venter, at hans forrige Residentsstad vil blive rømmet af de Franske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Ægypten. Jfølge Efterretninger fra Alexandria af 7de December foretages store Udrustninger i Ægypten og Syrien. Rygter sige, at Jbrahim Pascha skal gjøre et nyt Angreb paa det Tyrkiske Gebeet i Retningen fra Adana eller ogsaa gaae imod Paschaen af Bagdad. J Syrien skal der herske stor Utilfredshed over Udskrivningen af Soldater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Brasilien. Den 14de Decbr. befandt Bahia sig endnu i Oprørernes Hænder. Regjeringen i Rio rustede sig for at undertrykke Opstanden, der ikke, som Rygtet har meldt, har udbredt sig til Maran hav. Som Grund til Revolutionen angives, at uhyre Summer aarligen sendtes til Rio de Janeiro, hvor de anvendtes til at forskjønne Hovedstaden og andre Øiemed, uden at endog en ringe Deel af dem flød tilbage til deres Kilde. Hertil kom ogsaa Brasilianernes Had til Portugiserne, af hvilke de Rige alrerede have indskibet sig med al deres rørlige Eiendom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
(Ved Avisens Slutning manglede 4 udenlandske Poster.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Udenlandske Blandinger. Efter de det Engelske Parlament forelagte Beregninger beløb i Aaret 1836 den kongelige Huusholdnings Fornødenheder sig til 92065 Pd., nemlig til Brød 2050, Smør, Skinker, Ost og Æg4976, Melk og Fløde 1478, ferskt Kjød 9172, Fugle 3633, Fisk 1979, Krydderier 4611, Olie 1793, Frugt og Conditorvarer 1711, Grønt 187, Viin 4850, Likører 1843, Øl 2811, Voxlys, 1977, Talglys 679, Lamper 4660, Brændsel 6846, Kobbertøi 890, Porcellain, Glas og deslige 1328, Lærred 1085, Vaskerløn for Dækketøi 3130, Sølvtør 355, for de kongelige Haver 10569, Kostpenge 3615, overordentlige Tjenestefolk 3646, Reiseomkostninger 1050 Pd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
En Hr. Edmonstone i Sydamerika har efter et Skotsk Blad fundet, at Maanen har stærk Jndflydelse paa Træerne. Træer, der fældes i Fuldmaane, have forholdsviis ringe Værdie og blive i kort Tid fortærede af Orm; de gaae ogsaa snarere i Forraadnelse. Træer, som man vil anvende til Bygnings arbeider der skulle vare i længere Tid, bør fældes i Maanens første og sidste Qvarteer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Universitetet i Breslau har i Vintersemestret 121 immatriculerede Studenter, af hvilke 158 høre til det evangelisk theologiske Facultet, 191 til det katholsk theologiske, 118 til det juridiske, 128 til det medicinske og 126 til det philosophiske. Desuden besøges Forelæsningerne af 107 dertil berettigede Personer, som ikke ere immatriculerede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
J Erlangen befinde sig i dette Vintersemester 281 Studenter, af hvilke 110 ere Theologer, 66 Jurister, 60 Medicinere og Pharmacenter, 18 studere Philologie og Philosophie; Udlændingernes Antal beløber sig til 28. Oprindelsen til Benævnelsen Philister. Da Hussiterne kaldte sig Guds Folk, gave de de Anderledestænkende i Navnet PPhilistre. Dette Udtryk gik fra Universitetet i Prag over til de andre Høiskoler i Tydskland, og Navnet Philister betegnede siden altid den rolige Spidsborger i Modsætning til de urolige, efter høiere Gjenstande stræbende Studenter. Tiderne forandres, og vi forandres tilligemed dem, er et gammelt Ordsprog. Som et Exempel herpaa kan anføres de forskjellige Udtryk, hvormed den Franske Moniteur i 1815 omtalede Napoleon, da han var vendt tilbage til Frankrig. Den 2 Marts heed det: Uhyret og Røveren Buonaparte er kommen tilbage fra Elba og er landet i Frankrig. De følgende Dage lod Bladet ham efterhaanden avancere til General, Exkeiser og Napoleon, uden videre. Den 20de Marts meldte Bladet: "Hs. Majestæt de Franskes Keiser har idag under Befolkningens Jubel holdt sit allerhøieste Jndtog i Paris.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn. Af Collegial=Tidenden Nr. 3 erfares Aarsagerne til, at der ved det Kjøbenhavns Politie underlagte Contoir for Reisende skal ansættes en ny Embedsmand under Navn af Controlleur med en aarlig Gage af 500 Rbd. Sølv. Forretningerne ved Pascontoiret ere nemlig saaledes tiltagne, at een enkelt Mand ikke til enhver Tid kan holde dem i den tilbørlige Orden; desuden kunde Controllen med de ved dette Contoir forefaldende Oppebørseler efter den hidtilværende Jndretning ikke være fyldestgjørende. af samme Nr. erfares, at den ifølge allerhøieste Resolution af 13 Jan. 1804 oprettede Jndqvarteringsfond nu har opnaaet en saadan Størrelse, at der syntes at være Anledning til at bevirke Kjøbstæderne en almindelig Lettelse i Jndqvarteringsbyrden. Hans Majeste har derfor resolveret, "at de Kjøbstæder, hvis Jndqvarterings-Bekostning efter de herover halvaar lig indsendte Beretninger overstiger det, hvortil de i Generalligningen ere ansatte, skulle deraf foreløbig fra 1ste Januar dette Aar erholde 1/2 godtgjort, istedetfor at de hidtil ikkun have erholdt 1/4; hvorved disse Kjøbstæder strax ville erholde en Lettelse af ialt 2000 Rbd." Ogsaa skal, i Medhold af nævnte Resolution, enhver af de Kjøbstæder i Danmark, der have Jndqvartering, opgive særskilt for hvert Aar og for hvert Slags, hvor stor en Bekostning de i de seneste 10 Aar fra 1ste Januar 1827 indtil 31te December 1836 have havt for de Jndqvarterings-Fornødenheder, for hvilke der ved Forordningen af 15de November 1816 ikke er bestemt nogen Godtgjørelse (saasom Sygehuus=Localer, Vagtstuer og disses Fordi syning med Jnventarium, Lys og Jldebrændsel m.m., for at det derefter kan overveies og nærmere bestemmes, hvilken Lettelse der i saa Maade kan tilstaaes disse Kjøbstæder af Renterne af den ved Jndqvatterinsfonden opsamlede Capital.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Med Hensyn til det i Nr. 14 aftrykte Jnserat fra Roeskide Avis læses nu i denne den Formel, hvorefter Borgered i nævnte Kjøbstad modtages. Den lyder saaledes: "Jeg N. N. lover og sværger: at ville være Hs. Majestæt – – min allernaadigste Arve-Konge og Herre, og alle Hs. Majestæts retmæssige Arvesuccessorer i Regjeringen, tro, huld og lydig; fremdeles at holde mig de almindelige, som og de for Kjøbstæderne i Særdeleshed, givne Love, og den mig foresatte Øvrigheds derpaa grundede Anordninger og befalinger efterrettelige, samt endeligen af yderste Evne stræbe at leve i Enighed og god Forstaaelse med mine Medborgere. Alt saaledes som det en tro Undersaat og ærekjær Borger vel egner og anstaaer."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Holbek Amts Sparekasse er oprettet efter Amtets oekonomiske Selskabs Jndbydelse af 23de Dec. 1823. og de første Jndskud modtoges den 26de April 1826. Den bestyres af en af Selskabet valgt Comite af 5 Medlemmer under Tilsyn af Selskabets Direction og Præsident; hvilken Comito besørger Ind- og Udbetalinger ved deres Møder, som afholdes 4 Gange aarligen. Kassens Activer, som opbevares af Selskabets Præsident, ere, for saavidt som de ikke lyde paa Selskabets Navn, noterede i Banken som Sparekassen tilhørende, og kunne kun realiseres ved Comiteen, efterat den dertil har erholdt Præsidentens skriftlige Sauction. Samtlige Activer forevises ved Selskabets Forsamlinger. Den indskudte Capital er for nærværende Tid gjort frugtbringende deels directe i Banken, deels i de fortrinlige Prioriteter, som erholdes ved at indfrie Bankhæftelser, deels i Bankobligationer, og deels endelig i sikkre Prioriteter i faste Eiendomme. Til Jnteressenterne gives 3 1/2 pCt. i Rente, hvorimod Sparekassen af sine Activer erholder 4 pCt. (dog undtages Bankobligationer, som betales 2 a 3 pCt. over al pari, altsaa ikke forrente sig med fulde 4 pCt.). Den største Sum, som modtages paa en enkelt Jnteressents Navn, er 300 Rbd. r. S. (Kallundb. Ugebl.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Kallundborg, den 16de Januar. Skipper R. Nielsen, førende Jagten Fadersminde fra Kjøbenhavn, kommende fra Newcastle og anløbende Kallundborg Havn formedelst Storm og Frost, har meddeelt os den sørgelige Efterretning, at han ved Jndseiling her til Fjorden den 9de de, mistede en Matros, som ved Rebningen sloges af Bommen ud i Havet. Alle Forsøg til hans Frelse vare forgiæves. Han hed Jacob Mathias Gyss, var født i Veile Amt, samt gift og bosiddende sammesteds. (S. Bl.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Slagelse. J Kjøbenhavnsposten Nr. 22 har Hr. J. Kornbeck i Nestved i en meget lidenskabelig Tone gjort nogle bemærkninger ved den i dette Blad Nr. 10 indrykkede Artikel "Til de 51 i Nestved." Vi ville deraf kun meddele Begyndelsen: "Kun under Anonymitetens Skjul kunde udgaae et saa skamløst Product, som det i Vestsjellandske Avis med det betydningsfulde tydske Motto: gjorte Angreb paa de 51 Borgere i Restved, der ifølge Magistratens egen Opfordring tilkjendegave deres Ønsker og Mening i Anledning af et Udkast til provisoriske Regulativ-Bestemmelser. Den eller de, som ere skyldige i en saadan Tilsidesættelse af Sandhed og Agtelse for den offentlige Menings endelige Dom, fortjene for et saa falskt, Sandheden fordreiende, løgnagtigt og uforskammet Angreb intet andet Svar, til de Angrebnes Forsvar, end den dybe Foragt, hvormed det mødes af de Mænd, der toge Deel i hiin lovmæssige Handling." Hvorvidt Hr. Kornbeck, kan ansees for berettiget til at bruge saadanne Udtryk om bemeldte Artikel, ville vi overlade til Andre at afgjøre. Redactionen vedkommer Sagen kun forsaavidt, som den har optaget Artiklen; men den har deri fulgt den Grundsætning, som den der vedkjenver sig som sin, at det i en saa stridbar Tid som den nærværende bør være ethvert Partie uformeent at fremsætte sine Anskuelser, hvis Rigtighed eller Urigtighed da kan blive Gienstand for offentlig Drøftelse; kun igjennem Kamp kan Sandheden seire. Det forekommer os ikke at være Tegn paa Liberalitet, at man ved Uqvemsord søger at stoppe Munden paa sine Modstandere, istedetfor i en rolig Tone at oplyse deres mulige Feiltagelser; det vilde omtrent være det Samme, som om En forlangte den størst mulige Trykkefrihed for det, han selv vilde skrive, men derimod paastod, at det, Andre kunde ville skrive imod ham, først skulde underkastes Con sur. - Som Motto har Hr. Kornbeck brugt følgende Ord, som vi nylig læste første Gang i den Berlingske Tidende: "Man har sagt om Tidens Pasqvillanter, at de have bidt Hovedet af al Skam. En Ting skamme de sig dog ved, ved deres eget Navn; de ere anonyme eller psendonyme." Da vi have læst disse Ord anden Gang i Kjøbenhavns AdresseAvis og nu tredie Gang i Kjøbenhavnsposten, ville vi dog bemærke, at Sætningen er falsk. Det er aldeles ikke nogen Nødvendighed, at den, der skriver anonymt eller psendonymt, skammer sig ved sit eget Navn; tvertimod er det muligt, at han har saamegen Agtelse for det, at han ikke ønsker det indblandet i enhver Sag, som han af en eller anden Grund er nødsaget til at tage Deel i.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Døde. Frue M. Hambro, Cancelliesecretair C. Balling, 68 Aar; Mad. K. Schjoldann, 20 Aar, alle i Kjøbenhavn. – Bødkermester J. F. Kryger, 77 Aar, i Helsingør. – H. Th. Fries, anden Borgermester i Flensborg og Deputeret ved den Slesvigske Stænderforsamling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Beltpassage. Fra 19de til 24de Januar. Til Fyen, Particulier Lotze, forliist Skpr. Schrøder, med Styrmand Jensen og en Matros; Kbd. Aagaardt, Schumacher og Lellerstedt; Etatsr., Hofbygm. Koch; Bygningskonducteur Jacobsen, Procur, Lacoppidan. Til Sielland. Handelsr. Simon; Handelskomm. Flindt; Tømmerpoleer Voss, Kbmd. Petersen og Magis: Guldslager Kuhn, Komd. Joachim; Hr. C. Lawy; Mægler Ditmer; Forvalter Ahlmann, Tømmerm. Jensen; Landhuusholdningslærling Møller; Kammerj. Ritmester v. Thienen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Ere Embeder tilfals i Danmark,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-26
Det er bekjendt, at det tilforn har været Brug i adskillige Lande, f. Ex. i Frankrig for Revolutionen, at kjøbe og sælge Embeder. Rigtignok lader det ikke til, at man ved denne Maade at besætte ledige Poster paa altid havde Udsigt til at faae de dygtigste Mænd, eftersom Rigdom og Duelighed ikke stedse findes forenede; men da Handelen dreves aabenbart, gjorde den maaskee mindre Skade, end det ellers vilde have været Tilfældet. Enhver kunde da vide, at Penge vare nødvendige Betingelser for at komme i Embede, den Formuende, som ønskede at i gaae Embedsveien, vidste, at han ikke behøvede at gjøre sig Uleilighed med at skaffe sig Kundskaber, da hans Penge vare tilstrækkelige; den Fattige vidste, at Kundskaber ikke kunde hjælpe ham, og undgik derved at skuffes af et falsk Haab. Hertil kom endnu, at Staten, forsaavidt som den selv var Sælgeren, dog havde nogen Fordeel af de Jndtægter, Embedernes Salg bragte, og at det ved adskillige Embeder, som maaskee især vare oprettede for at kunne sælges, var temmeligt ligegyldigt, hvo der beklædte dem.