JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Nylig erfarer man endnu, at Gesandterne vare ankomne til General Maisons Hovedqvarteer. De holdt Conference med Admiralerne og Præsidenten i Grækenland. Grækerne bragte Levnetsmidler i Overflødighed til vor Leir. Den Franske Underhandler, som var i Algier, forlangte inætVidere af Deien, end at han skulde undskylde sig hos Kongen; Blokaden vilde da strax blive indstillet, men i modsat Fald vilde der henimod Forgaret blive foretaget en Landgang. Deien lod svare: Derti vilde han aldrig beqvemme sig; han havde ikke givet nogen Anledning til den Franske Regjerings Forholdsregler imod ham, men kun villet ydmyge Hr. Consul Devals Stolthed, især da denne ikke har repræsenteret Frankrig, men en anden Magt (Paven). Herpaa lod Deien tre Balanceller løbe ud, som seilede til Strædet ved Gibraltar, og opbragte tre Franske Skibe, til Tanger. Her bliver igjen fragtet Skibe, men kun for at bringe Høi til Morea, hvorpaa der var saa stor Mangel, at efter flere Skrivelser, Hestene maatte dræbes. Der kommer endnu to Artillerie Compagnier fra Toulouse, og man gjør Anstalter til et Feltbatterie for Morea; men Efterretningen om, at der endnu skulde afgaae en tredie Expedition, synes i det Mindste at være for overilet.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Marseille, den 24de September. Tre af vore Skibe ere tagne af Algierne, andre have de gjort Jagt paa. Nogle, som ere gjennemsøgte af Corsarerne, maae derfor underkaste sig en lang Qvarantaine. Krigen imellem Reapel og Tripolis bringer os nye hindringer; mange af vore Vare kunne nemlig, formedelst Afgifterne i det Neapolitanske, kun forsendes med Neapolitanske Skibe. - Kongen af Neapels Escadre som bestaaer omtrent af 12 Skibe, hvoriblandt et Linieskib, har i 36 Timer beskudt og bombarderet Tripolis, uden at beskadige en Muur eller antænde et Huus; den laae nemlig ikke nær nok Efter denne unyttige Fægtning afseilede den, for at erstatte den bortskudte Munition; men imidlertid ere de Tripolitanske Corfarer, noløbne, for at jage efter de Neapolitanske Skibe. Proviants
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Leverandeurerne for vor Hær paa Morea, som befinde sig Italien og begge Siellierne, ere for Øieblikket i Forlegenhed. Det havde sluttet Fragter med Reapolitanere fremfor andre Flag formedelst den billige Priis og Fartøiernes passende Størrelse; men nu kunne disse Skibe ikke meere gaae uden Convoi, og Rhederne kunne ikke vente ; de maae altsaa fragte Østerrigske og Sardinske Skibe dyrere, og tabe de givne Forskud.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Lissabon, den 20de September. Den Marokkanske Brig har for nogle Dage siden forladt TeieDet hied imorges, at den var bleven tagen af et Fransk Skib, Cadix, den 12te September.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
De 29de August have to Algierske Barker taget fem Fransk Brigger ved Cap. St. Vintent og opbragt dem til Larache i det Marokkanske, paa hvilken Efterretning to Franske Krigsbrige, lød ud for at opsøge dem.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Wien, den 1ste October. Ifølge Efterretninger fra Corfu skulle de tre Admiraler og de tre Gesandter fra de forbundne Magter hos Porten samt Grev Johan Capodistrias og Jbrahim Pascha have befundet sig i Navarin i de første Dage af September. Man venter der hver Time Efterretning om, et Russerne have erklæret Dardanellerne i Blokadetilstand, og en for tre eller fire Uger, siden herigjennem kommen Curreer skal have bragt Grev Heyden befaling fra Keiser Nikolaus til ufortøvet at iværksætte denne Foranstaltning. Man er meget spændt paa, hvorledes England vil optage dette. Flere Handels-Estaffetter ere afsendte herfra.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Constantinopel, den 12te September. Paa hvilken Side Krigslykken end vil vende sig, saa forestaaer der vigtige og afgjørende Begivenheder. Paa den ene Side nærmer Storvezieren med Reserve=Armeen sig Krigsskuepladsen, sandsynligviis for at sikre Positionen imellem Schumla og Varna, og begges Forbindelse med hinanden og med Hovedstaden; paa den anden Side har Keiseren af Rusland, ifølge de sidste Efterretninger fra Odessa, igjen forladt denne Stad den 2den Septem der, for at begive sig til Hovedqvarteret, og med fordoblet Eftertryk igjen begynde Operationerne, efterat den største Deel af de ventede Forstærkninger, og navnlig Garderne, ere ankomne Breve fra Odessa bekræfte de store Tab, som den Russiske Armee ved Donau og Balkan har lidt ved Sygdomme og som Følge af den overordentlige Hede.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Porten er kommen til Kundskab om den Convention, som en undertegnet i Alexandrien den 9e f. M. imellem Vicekongen af Cappten og Admiral Codringion angaaende Moreas Rømning af de Egyptiske Tropper, og har ogsaa ved en den 7de d. af Paschaen af Smyrna afsendt Tatar erholdt Efterretning om den de 29de August stedfundne Ankomst til Kallamata af den første Afdeedeling af den Franske Expedition. Denne Efterretning er bragt til Smyrna ved et Franske Krigskib, som den 1ste September havde forladt Farvandene ved Navarin. Efter Udsigende af Capitainen paa dette Fartøi, vare Admiralerne og Gesandterne fra de tre forbundne Magter, tilligemed Grækenlands Præsident, Grev Capodistrias, og Jbrahim Pascha den 31te August forsamlede i Navarin.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Fra Paschaliket Exzenrum har man mere beroligende Efterretninger, da de derværende Janitscharer efter alvorlige Uroligheder, have underkastet sig, og nu lave sig til at standse General Paskewitsch paa hans Seiersbant.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Den 14de September. Hussein Pascha vedbliver at sende gunstige Beretninger til Porten. Den nyeste af 7de d. siger, at Russerne ikke vilde kunne holde sig tre Dage længere i deres Forskandsninger, og at han allerede traf Anstalter til at gaae angribsviis tilværks. Antallet af Syge i den fiendtlige Leir angives meget stort, Kosakkerne skulle have mistet de fleste af deres Heste o. s. v.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Bucharest, den 12te September. Fra alle Sider ankomme Russiske Forstærkningstropper. En stor Deel af dem tage Retningen imod Silistria. Efter Beret, ninger fra Krajova af 9e dennes, vare samtlige Jndvaaner igjen vendte tilbage til Staden.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Den 17de September. Fra Silistria erfarer man, at Gen Roth har borttaget de sidste Forskandsninger, som Tyrkerne havde udenfor Fæstningen, og hvis Besiddelse maatte være begge Partier af saare megen Vigtighed. For faa Dage siden skeete et hær tigt Udfald af Tyrkerne, for paany at sætte sig i Besiddelse af samme. Efter en hidsig Fægtning, som varede flere Timer, blev Tyrkerne kastede tilbage til Fæstningen, uden at have opnaaet det res Øiemeed. De droge sig tilbage i saadan Uorden, at Porten bleve lukkede, førend alle Tropperne vare dragne ind, hvorved mere end 2,000 Mand bleve afskaarne ; dog kunde de ikke angribes, da de vare beskyttede ved Fæstningens Batterier, men først efter nogle Timers Forløb, da man igjen nogenlunde havde ber liget sig, bleve de indladte. J to Dage var det saa stille i Fæstningen, som om den var uddød. Paa begge Sider var Tabet betydeligt, dog ere Beretningerne herom meget afvigende. Meet sandsynlig er den Angivelse, at Tyrkernes Tab beløber sig til men end 1000 og Russerne til henved 500 Mand. I Silistrig skal der desuden døe mange Mennesker, hvilket er saameget mere sandsynligt, som deres Syge og Blesserede ere uden Hjelp, og den stærke Hede, vi hidtil have havt, useilbarligt maa bidrage sit dertil. Til en regelmæssig Beleiring af Silistrig vil der vel ikke blive skredet, da det hertil fornødne Skyts ikke er forhaanden, og det synes, at man ved Bombardement haaber at tvinge Fæstningen til Overgivelse. Pesten lod til at have forladt os; men i den sidste Tid har de igjen viist sig nogle Pestilfælde.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Den 22de September. Alle Efterretninger fra Donau fra Egnen ved Schumla stadfæste Beretningerne om den hidtil Schumla staaende Russiske Armees Tilbagetog. Hovedqvart skal den 15de dennes være indtruffet i Basardschik, hvorfra som man formoder, med det første skal bryde op igjen, for forlægges til Jsakdschi. Hvad der, i Forbindelse med Hus Paschas daglige Angreb, har paaskyndt et almindeligt Tilbage ja maaske endogsaa kan bevirke Varnas Undsættelse, er den fre Dage siden hertil indløbne Efterretning om, at det under General Roth staaende Armeecorps skal være gandske adsplittet og opløst ifølge et Udfald af den 25,000 Mand stærke Besætning i Silistria. Russerne - som Dag og Nat vare foruroligede af Spaphiernes evige Streiferier, som afbrød alle Communicationer med det store Hovedqvarter paa Veien fra Schuma - holdt sig, da de i de sidste som Dage ingen Efterretninger havde faaet fra Schumla, ved det store Udfald den 15de dennes for afskaarne fra det store Hovedcorps, og almindelig Forvirring bemægtigede sig dem. Hvad der ikke faldt for Tyrkernes Sværd, søgte Frelse ved Flugten med Tab af 30 Kanoner, og først om Aftenen lykkedes det, igjen at faae samlet Tropperne. Men Tyrkerne forstyrrede alle Russernes Værker, og for det første kan man ved itte mere tænke paa nogen formelig Beliring. Man har siden sagt her, at Gen. Roth allerede er afsat; men da imidlertid den directe Communication med Leiren for Varna over Positionerne ved Schumla allerede er ophørt, saa er denne Efterretning formodentlig for overiet. Fyrst Scherdatow skal complettere det Rothske Corps. Nylig have Tyrkerne bemægtiget sig adskillige Positioner ved Semnitza (ved Donan) og forskandse sig der uden at finde Modstand. Man har derfor Grund til at befrygte, at de med det første derfra - som ogsaa fra Giurgewo og Silistria ville gjøre ødelæggende Jndfald i Fyrstendommerne, for at ødelægge Landet i den Grad, at det vil falde vanskeligt, at tage Vinter qvarter der.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Petalidi, den 7de September. Gen. Sebastiani gaaer i Aften med 3000 Mand og nogle Felt stykker til Koron, for med Magt at indtage denne Plads, om Commandanten ikke godvillig vil overgive den. Den Tyrkiske Garnison bestaaer af 2000 Mand; mere end tilstrækkeligt til at forsvare en Plads, som er omgiven af Klipper, der vanskeliggjøre ethvert Angred; men Tyrkerne maae have udtømt deres Forraade, da de i lang Tid ikke kunne have faaet Tilførsel fra Søsiden. Fregatterne Amphitrite og Iphigenie afgaae, for at understøtte Gen. Sebastiani, og - om det gjøres fornødent - fra Søsiden af at beskyde Pladsen. Veiret vedbliver at være herligt, men Heden umaadelig. Den er undertiden 32, R. i Skyggen.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Odessa, den 22de September. Man erfarer fra vor Leir for Varna, at Capudan=Pascha, efterat de fleste Huse og den største Deel af Fæstningsværkerne vare forstyrrede, har udbedet sig fri Afmarsch, men dette Forslag, blev forkastet af Grev Woronzow. Efterretningerne fra Asien broblive at lyde gunstigt, og GrevPaskewitsch's seierkronede Fremskridt have overtruffet de dristigste Forventninger.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Jassi, den 2de September. Gen. Roth har udseet Hirsowa til Foreningspunct for sit Corps Det ufordeelagtige Udfald af den Træfning, som forefaldt ved Silistria den 15de dennes, var blot en Følge af en panisk Skræk, som blev foraarsaget derved, at nogle Spaphier lode sig see Rykken af de Russiske Tropper. Overationerne mod Silistrieville formodentlig med det første begynde igjen, naar der er ankommet Russiske Forstærkningstropper.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Hermannstadt, den 25de September. Vore Efterretninger fra Krigsskuepladsen ved Schumla gaae til den 15de dennes Neppe havde Husskin=Pascha iagttaget, at Russerne gjorde Anstalt til Opbrud, før han den 9de foretog en almindeligt Angreb paa deres Forstandsninger. Formedelst det indtrædende Høstveir holdt den Russiske Feltherre det for raadet ligst, at forlægge Hovedqvarteret til Jenibasar, for efter een Dags Rast at tiltræde Marschen derfra til Basardschik. Til denne Beslutning synes især Sygdomme og Mangel paa Levnetsmidler, der begyndte at blive meget følelig i Leiren, at have bidraget. Veien fra Schumla til Jenibasar frembød et frygteligt Skuespil af Krigens Elendigheder: den var ligesom bedækket med Døde og Syge af Mennesker og Heste. Strax efter Russernes Afmarsch forlod Hussein Pascha med 70,000 Mand sin forskandsede Leir ved Schumla, og lod dem tage Retningen, deels mod Basardschik, deels mod Varna. Af de Russiske Forstærkninger have allerede en Deel været med ved de sidste Begivenheder; men flere Corps, som brændte af Begjærlighed efter at maale sig med Fienden, vare allerede paa Marschen blevne saaledes medtagne af Sygdomme, at de naatte gjøre holdt. Alle Blikke ere nu rettede mod Varna, under hvis Mure det maaske endnu kan komme til en morderisk og gjørende Kamp imellem begge Hære.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Hamborg, den 3de October. Da ifølge indløbne Efterretninger om Gibraltars Sundhedstilind, den gule Feber har viist sig der: saa er der ved Qvaran, taine Anstalten i Kuxhaven truffet den Foranstaltning, at de fra Gibraltar kommende Skibe indtil videre slet ikke blive tilladte at passere Eiden, men blive henviiste til en anden Anstalt, for der at afholde en formelig Qvarantaine. Med Hensyn til de Skibe, der maatte ankomme fra de øvrige, fra Alicante til Cap St. Vincent beliggende Havne i det sydlige Spanien og Portugal, er der forelødig foreskrevet en stræng Undersøgelse.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Berlin, den 9de October. Man skriver fra Odessa : Efter Hs. Majestæt Keiserindens og Greven af Resselrodes Afreise blive de officielle Bulletinerikke meere udgivne her, men i Petersborg. Det Diplomatiske Corps bliver imidlertid endnu her, og vil nok ikke vende tilbagetil Petersborg uden i det Tilfælde, at Hs. Majestæt Keiseren forlader Hæren.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Frankfurt, den 2den October. Man læser i et Tydsk Blad: "Tydskerne afgaae i Ameriksblandt alle Europæere til bedst Priis. Naar en Tydsk Udvandret ikke kan detale Overfarten, og derfor maa sælges af Capitainen, saa bliver han sædvanlig betalt med 2 til 300 Fl. Med de Franske er det flaut, og man vil ikke give meer end 150 Fl., foren Englænder eller Skotlænder 120 og for en Jrlænder kun 80 til 90 Fl., men slet intet for en Spanier og Portugiser."
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Brüssel, den 4de October. En Nederlandsk Skipper, som var ankommet til Ris, Janeiro, med en Ladning Udvandrede, skal ikke have kunnet faae Tilladelse til at udskibe dem der.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Stockholm, den 25de September. Den Pavelige Vicarius i Stockholm, Abbs Gridnine, har i vore Dagblade ladet bekjendtgjøre, at en Person som han er Svensk eller Norsk, siges der ikke), ved Navn J. C. Brandt, er ved Døden afgaaen (der siges ikke hvor), som har efterladt en Formue af 6400 Ducater, hvilke hans Arvinger, ifølge Testammentet, kunne erholde udbetalte, naar de, i directe til Paris franquerede Breve, anmelde sig med troværdige Beviser hos Hr. NoesDepeaux, Receveur de reentes, Gallerie Vivienne Nr. 56 a Paris.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
En ny Nedsættelse forventes af Told=Afgifter paa Varer, som komme fra Udlandet; imidlertid er i disse Dage forordnet, at Producter og Varer, som fra Cap de bonne esperanco directe hertil ankomme, eller didhen udføres i Svenske Skibe, skulle i Told- og Convoi=Afgifter nyde en Redsættelse af 25 pCt., samt at en Nedsættelse af 15 pCt. i udgaaende Told- og Convoi Afgiften maa finde Sted ved Udskibning af Svenske Producter og Varer, til de Vestindiske Øer.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Den 29de September. Næstkommende Fredag, den 3die October, er Stockholms Borgerskab kaldet sammen, for at vælge Repræsentanter ved den nu anstundende Rigsdag. For 12 Dage siden faldt i Omegnen af Fablun saa stor Mængde Snee, at Veiene ikke uden Møie kunde af Reisende passeres.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Udenlandske Efterretninger. Odense, den 10de October. Vor Bye kan i næste Uge vente den Ære og Glæde, at gjensee sin høie Gouvernør, der agter sig hertil den 15de, bliver Natten over, modtager, efter Sigende, Cour af Embedsmænd og Formiddagen den 16de, og reiser derpaa videre, for at møde sin høie, elskelige, fra Udlandet hjemvendende Søn i Hadersleden.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Sidstafvigte 1ste October var en sand Høitidsdag for Gielsted, Menighed, da det smukke, rummelige og lyse Underviisningslokale, som i denne Sommer er opført ved Gielsted Skole, offentlig blev indviet. Pladsen udenfor Skolen var planeret og belagt med Gruus. Skolens Læseværelse faaes festlig prydet med Krandse, og saavel ved den yderste som inderste Dør vare Buer af Grønt, anbragte. Sognets almindelig elskede Religionslærer, Hr. Pastor Krag, skildrede i en saare skiøn og passende Tale fra Skolens Katheder det aandelige og evige Baand, som bør knytte Skole, og Kirke til hinanden." For og efter Talen bleve tvende af Hr. Krag forfattede Sange afsjungne af Skolens Lærer og Ungdom, under Ledsagning af Instrumental Musik. Uagtet den talrige Forsamling af Mennesker, herskede dog en roesværdig Stilhed og Orden, der bar Vidne om den Agtelse og Glæde, hvormed de Tilstedeværende deeltoge i Dagens Forhandling. Foruden flere Embedsmænd, hædrede ogsaa den høie Amtsskoledirektion, H. H. Stiftamtmanden og H. H. Amtsprovsten, Dagens Høitid, med deres Nærværelse, og yttrede deres opmuntrende bifald og Tilfredshed med det Hele. Efter Jndvielsen aflagde Skolens Unge dom Prøve i den indbyrdes Underviisning, Symnastik og mititaire Øvelser, Alt efter Bestemmelserne og den udgivne Lærebog i Gymnastik, hvormed Skolens høie Øvrighed ligeledes bevidnede deres Tilfredshed; hvilket sikkert vil vorde en Opmuntring saavel for Lærer som Lærlinge til, fremdeles at samvirke ufortrødne, for at fremme Landsfaderens Befalinger, og deres Foresattes Ønsker.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Kjøbenhavn, den 14de October. Kjøbenhavns Havnepriser, den 11te October 1826. Holstensk Hvede, 4 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. 1 Mk. 1 s. Siellandsk dito, 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. 1 s. 1 Lollandsk dito, 7 Rbd. 3 Mk. 1 s. a 7 Rbd. 5 Mk. 1 s. Holstensk Rug, 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. 1 Mk. 1 s. Dansk dito, 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Østersøisk dito, 1 Rbd. 1 Mk. - s. a 1 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, 3 Rbd. - Mk. 8 s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter, 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Holstensk Smør, 52 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. 1 s. Fyensk dito, 38 Rbd. - Mk. - s. a 42 Rbd. 1 Mk. - s. Siellandsk dito, 46 Rbd. - Mk. - s. a 58 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 10 Rbd. - Mk. a 11 Rbd. - Mk. pr. Favn. Litteratur.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
I Dag er udkommet: Napoleong Afskedsqvad og Josephines Sørgesang, Bertrands Afskedssang, paa Fransk 3 s., Dansk 4 s., Napoleons rørende Afskedsbrev til sin Gemalinde 1 Mk., og Ridderen, og hans Skytsengel, en Ridderhistorie fra Trediveaarskrigen, 1 Rbd., faaes i Nielsens Boglade i Vimmelskaftet No. 15.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Idag er udkommet: Dagbog over Hs. Kongelige Høihed Prinds FreI derik Carl Christians Udenlandsreise, samt over Høitidelighederne ved Hs. Kongelige Høiheds Formæling med Hs. Kongelige Høihed, Prindsesse Wilhelmine Maria. No. 1. Faaes for 16 s. i Boghandler Beckens Boglade, Møntergaden Nr. 55. a VETISSEME11.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Hos Kiøbmand Emanuel Bager i Malmøe er paa hans Contoir Natten mellem den 5te og 6te d. M. gjort Jndbrud og udtaget et stort Jern Pengeskrin (som siden er funden, opbrudt og udtømt), samt tillige opbrudt Contoirs=Pulten og saaledes bortstiaalet 3810 Rdlr. Banco, bestaaende af forskiellige Banco= og RigsgjeldsSedler: Deriblandt 1 paa 500 Rdlr. Banco transporteret af Lohmann, 6 Stkr. hver paa 100 Rdlr. Banco, nogle Stkr. paa 50 Rdlr. Rigsgjelds, en Deel paa 10 a 20 Rdlr. Banco, omtrent 50 Stkr. 10 Rdlr. Rigsgjelds=Sedler, en Mængde Banco=Sedler paa 2 a 3 Rdlr., deels nye og deels brugte, og Resten mindre Sedler tildeels nye. Desuden savnes endvidere følgende: No. 23530 Banco=Seddel, indsadt af J. L. Karstrøm den 2den Juli 1828, Bco. Rd. 100. No. 24585 Banco=Seddel, indsadt af C. J. Liljevalch den 11te Juli 1828, Bco. Rd. 100. No. 13956 Banco=Seddel, indsadt af S. J. Thimman den 14de April 1827, Bco. Rd. 100. No. 42863 Banco=Seddel, indsadt af B. Huldt den 9de November 1827. Bco. Rd. 100. No. 11917, indsadt den 18de Jan. 1826, Ras. Rd. 50) Rigsgjelds- 336 - den 17de dito 1828, - - 50) Sedler. at ville forunde samme sin Opmærksomhed, og enhver Underretning J Anledning af dette Tyverie anmodes alle og enhver Redeligsindet, som kunne lede til Tyvenes Opdagelse vil med Erkiendtlighed vorde paaskiønnet ; ligesom der ogsaa udloves tiende Delen af de Penge som tilveiebringes af de bortstiaalne. - Anmeldelse modtages i Boutiqven i Pilestrædet No. 90.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Dampskibet. Prindse-se Wilhelmine afgaaen. fra Kjöbenhavn til Lübeck den 17de October, fra Lübeck til Hjöbenhavn den 21de October, og ender dermed sin ugentlige Fart for dette Aar.
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Auctioner. Grederiksborg. Mandagen den 27de October førstkommende, om Formid Hillerød, ved offentlig Auction bortsælge endeel Løsøre, bestaaende af : Sølv 7) dagen Kl. 10 og efterfølgende Dage, lader Giestgiver Martin Abel i ned, Meubler, med mere; hvilket til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres, Kobber, Tin, Messing, Jern, Bliktøi, Porcellain, Glas, Sengklæder, Lin I Henhold til de i denne Tidende tilforn indførte BeNakkebølle. J endtgiørelser og Bortsalget af Nakkebøllegaard og Gods, bekiendtgiøres endvidere : at denne Eiendom, saaledes som den i berørte Bekiendtgiørelser findes beskreven, stilles til 4de Auction, som afholdes paa Gaarden selv førstkommende Onsdag den 19de hujus, Kl. 10 Formiddag, da den absolut og uden flere Auctioners Afholdelse vil vorde bortsolgt. Conditionerne m. v., ere forinden til Eftersyn saavel hos Hr. Overretsprocurator Friis i Faaborg, som paa Salling Herredscontoir. Thi ville Lysthavende sig til Tid og Sted, behageligen indfinde. Salling Herredscontoir, Faaborg, den 7de October 1823. Wiborg. Elling Sogn, ikke er bleven approberet, saa bliver denne Eiendom med da det ved den tredie Auction gjorte Bud paa Hovedgaarden Leerbech, alt sit Tilliggende samt indbiergede Korn- og Hortol, saaledes som er beskreve, i dette Blads Nr. 62, 63 og 75, stillet til en fierde Auction, der afholdes paa keerbech Gaard, Torsdagen den 30te dennes, Formiddag Kl. 11. Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekiendtgiøres. Hørns Herreds-Contoir, Frederikshavn, den 6te October 1823. Flindt. Saning. Tarl Gottfried Kruger, Hs. Kongelige Majestæts Overandsten og E. Birkedommer paa Falster; Giør vitterligt: at efter Begiærina at Selveiergaardmand Rasmus Sørensen af Alstrup Bye, bliver, ifølge dertil, under 12te forrige Maaned allernaadigst forundt Bevilling, den eller de, der kan giøre nogen Fordring gieldende efter en under 30te December 1780 a Peder Rasmussen til Jens Mogensen for 120 Rd. D. C. udstædt og under 11te Jan. 1781 ved Falsters Birkeret tinglæst Obligation, med første Prioritet i Gaarden No. 5 i bemeldte Alstrup Bye, herved med Aar og Dags Varsel, indstævnet til Møde for Falsters Birkeret, som holdes paa Nykiøbings Slotsgrund den første ordinaire Retsdag i April Maaned 1830, til anordnet Tingtid, for deres Ret til berørte Obligation at beviisliggjøre, eller i Mangel heraf, efter foregaaende Procediire og Paastand, at høre samme Forskrivning ved Dom mortificeret til Udslettelse af Pantebogen. Ved Fr. af 3die Juni 1796 er Landag eller Forelæggelse ophævet. Til Betrættelse under min Haand og Jurisdictionens Segl. Falster Birks Contoir i Nykiøbing, den 6te October 1823. C. G. Kruger. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1828-10-13
Proclama. Ved Proclama, som er læst ved Over= og Underretten, ere alle og enhver, B. som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Krigsassessor Hermann Randulff, der er død paa en Reise fra Brasilien hertil, indkaldte med Aar og Dags Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Nøddeboe, den 3de October 1823. Meinig.