JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Kongerne af Bayern og Würtemberg ere opfordrede til at sende deres Contingenter til Frankrig. Samme Opfordring er og i Fyrst Primas Navn kommen til de mindre Fyrster af Rhinforbundet. Bayerne stiller 10000 og Würtemberg 6000 Mand. Man taler nu atter og en Formælling med en russisk Prindsesse og en østerrigsk Erkehertug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Rusland. Hoftidenden indeholder en Beretning om en ærefuld Trefning, som ved Baltisch=Port har havt Sted imellem den russiske og den svenskrengelske Flaade, hvori Admiral Chanykow efter 8 Timers Fegtning maatte overlade den engelske Admiral Hood Linieskibet Wiemolod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Den 9de August, 3. St. løs Admiral Chandkomud med sin Eskadre fra Hangud og seilede til Jomfrue Sundet for at recognoscere Fiendens Styrke; hvor han fandt den fiendtlige Flaade 18 Skibe og Fregatter stærk. Den 13de August saae man den fiendtlige Flaade med 2 engelske Skibe, at lavere mod vor Eskadre. Admiral Chanykow besluttede den anden Dag at angribe Fienden, hvorfor han laverede hele Natten, for ikke at take Vinden. Ved Daggryn, da han befandt sig nær ved Baltisch Port saae han den fiendtlige Flaade under Vinden, som bestod af 13 Linieskibe og 5 store Fregatter, og om Morgenen, Kl. 5 angreb de 2de engelske Skibe, et efter det andet, vort Lineskib Wsewolod, som var kommen noget under Vinden. Da Admiral Chanikow saae denne Operation, gik han løs paa Fienden med sin hele Eskadre, hvorpaa Englænderne, af Frygt for at blive afskaaren, vendte om, hvilket og Svenskerne fulgte. Skibet Wsewolod havde imidlertid lidt saa meget ved det dobbelte fiendtlige Angreb, at det ikke kunde tage Plads i Linien. Paa saadan Maade var vor Flaade, førende et Generalangreb kunde begynde, bleven et Skib ringere og Skibet Nordstiernen, som ved en pludselig Beskadigelse ikke kunde bruge sin Forstang og Forremærseil, var og næsten bleven ubrugbar. Admiral Chanikow styrede derfor med sin Eskadre til BaltischPort, hvor han lagde sig for Anker i en Linie, og sadte alt i fuldkommen Stand til at afslaae Fienden, men Svenskerne vendte med hele sin Flaade om i den aabne Søe. Admiral Chanykow søgte nu ved Ro fartøier at buxere Wsewolod til sig, men de engelske Skibe fadte alle Seil til, og gik lige paa Wsewolod der just som det ville gaae om Landspidsen, Kl. 8 om Aftenen, blev angreben af det ene engelske Skib, og strax derpaa af det andet. Roerfartøierne maatte nu forlade det, og Wsewolod begyndte paa nye en fortvivlet Fægtning, men da Wsewolod omsider blev saa beskadiget at det begyndte at synke, sadte Capitain Rudnew det paa Grund og begyndte Kampen paa nye. Men nu begyndte det ene engelsk Skib at entre, og Kampen havde alt vedvaret en Time, da det andet engelske Skib, var kommen ganske nær, gav Wsowolod sit hele Lag af Kanoner og Karretskeer, der ganske afkræftede det. Nu bemægtigede Englænderne sig Skibet, og de endnu levende 56 Mand reddede sig ved Svømning. Englænderne som fandt Skibet ganske uduelig, brændte det, og tog de øvrige Skibsfolk med sig, hvoraf den engelske Admiral Hood, den 15de Aug. sendte Admiral Chanikow 37 Mand, alle saarede, til Udvexling, med en Parlamentair. Disse forsikrer, at de engelske Skibe havde mange Døde og Saarede, og at Skibene vare flere Steder, ganske giennemskudte. Antallet paa vore Døde og Saarede, vides endnu ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
J den 820de Trækning i Altona er uderækkenfølgende Nommere: 66. 71. 70. 47. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Bekiendtgiørelser. Torsdagen den 6te Octbr. Kl. 5 Eftermiddag holdes extraordinair Generalforsamling i det forenede dramatiske Selskab i Aarhuus, hvorved Mödet önskes saa talrigt som mueligt. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Söndagen den 9 Octbr. 1808, opføres i den forenede dramatiske Selskab i Aarhuus, De to Brødre, Comoedie i 5 Acter af Kotzebue. Indgangen aabnes præcise Kl. 4. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Da det er bleven min Pligt at udbetale de af General=Postamtet her paa Contoiret anviiste Pensioner for Julii Qvartal d. A., og jeg er uvidende om hvor de fleeste af Pensionisterne opholder sig, saa anmodes disse herved om behagelig at lade deres Blanketter afhente og forsyne med behørig Underskrivt, hvorefter Udbetalingen da strax skal skee. Aarhuus Postcontoir, den 1ste Octbr. 1808. Larsen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Hos Kiøbmand Jørgen Christensens Enke paa Skolegaden, erholdes gode Lys tilkjøbs for 6 Rdr. Lispundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Et Sølv oval lukket Knæespænde er tabt Torsdags Aften d. 29de Septbr. paa Broeberg eller det lille Torv. Finderen heraf vilde imod en billig Erkiendelse levere det til Klokker Schytte i Aarh., der viser Mage dertil. Til Lysthavendes Underretning bekiendtgiøres, at jeg, paa den Justitsraad Marcussen afkiøbte, men endnu unavngivne Parcel af Høegholms Hovedgaardsjorder, har i afvigte Sommer tøiregræsset 78 Stkr. Stude, hvoraf sammesteds 62 for næstkommende Vinter opsættes til Staldning, hvis de er fra Græsset bortsælges. Chr. Hanson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Hos Laus Wæth ved Hevringholm er at faae tilkiøbs nogle gode Spanske Væderlam af ægte Race, som kan, om forlanges, blive leverede i Randers uden Bekostning for Kiøberen. Hevringholm ved Randers den 22 Septbr. 1808. Mads Espensen af Torsager, som den 16de Septbr. sidst, har forladt sin paaboende Gaard sammesteds, efterlyses herved, og anmodes alle og enhver, at lade anholde bemeldte bortgaaede Mads Espensen og derom behagelig at ville meddeele mig Underretning, da han strax skal vorde afhæntet, og alle paagaaende Omkostninger erstattet og en passende Douceur for hans Opbringelse erlagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Bemeldte Mads Espensen er imellem 50 og 60 Aar, gl.; lav af Væxt, maadelig af Lemmer, taler temmelig got for sig; men er meget drikfældig, hvilket man anseer for endeel som Aarsag til hans Bortgang og Omvandring. I Christrup ved Randers, skal han have været, og er det sidste Sted, man har havt Efterretning om ham. Caloe pr. Aarhuus, den 28de Septbr. Schow M. M. Sidste Fredag Morgen den 25de Septbr. blev i hastige Øieblikke imellem Kl. 4 og 6, Mygind Mølle i Mygind Sogn, Randers Amt, under den Hørningske Stiftning, med alt Tilhørende og meget fremmet Korn, 4 Længder Huus med Høe, Korn, Tørv, Boehave, Senge- og Gangklæder, paa saa nær, fortæret af en under Folkenes Søvn pludselig udbrudt Jldslue, hvis Aarsag ikke vides. Ved skrækfuld Opvaagnen under rædsomme Flammer og faldende Huses Bragen, saae den dristige og flittige Møller Anders Madsen Hofgaard med Kone, Børn og 70aarige Stif Fader, der ved sielden Retskaffenhed i lang Række af Aar havde været ualmindelig Styrer for Stifbørn, alt det der skulde tiene til Huuslye, Føde og Klæder uforventet at gaae op i Røg huusvilde og halvnogne maatte de nu forlade denne frygtelige Askehob. Menneskevenner, Lettelig indsee J, at disse Beklagelige lide og føle meer, end deres hulkende Stemmer kunne forklare. Ville J tilgive, at jeg paa en Tid, da J saa tidt maae række hielpsom Haand for at lindre Fædrenelandets Saar, vover at være Tolk hos Eder for denne saa nedbøiede Familie? Hvad Eders Ædelmod maatte bestemme til deres Husvalelse, enten i Penge eller i Vahre, modtager jeg og sørger for dets bedste og hastigste Anvendelse. Regnskab for alt skal i denne Avis blive aflagt. Den bedste Tak ville I finde i Eders egne Hierter. Aarslev Præstegaard ved Klausholm, d. 27 Sept. 1808. Frederik Christian Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
At den fra hendes Mand separerede Johanne Danielsdatter i Missing, under 26de d. M. er ved Øye at jeg er hende beskikket som Værge, det bliver herved til alles Efterretning bekiendtgjort. Foerlev, den 27de Septbr. 1808. Peder Danielsen, Selveiergaardmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Fra Christen Pedersen i Holm ved Aarhuus, er for3 Uger siden bortkommen 3 Mær=Plage, den ene 3 Aar, bærbruun omtrent 10 Qvarteer, en Dito 1 Aar, skidenbruun og en sort Dito 2 Aar. Hvem som kan opdage disse 3de Plage, og give Eieren Efterretning derom, loves en raisonabel Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Førstkommende 10de Octbr. om Formiddagen Kl. 9. bortsælges her i Aarhuus ved offentlig Auction: 30 Kasser hvid havanna, Sukker 40 Fade St. Croix 140 Sækket) Vestindisk Caffe 20 Fade ) 16 Skpd. Stokfisk Ligeledes Smakskibet Betty 25 Commercelæster drægtig med sit Jnventarium, som Kapercapitain Ole Andersen hertil har indbragt og priisdømt. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet og hos Undertegnede, hos hvilke ligeledes 4 Dage før Auctionen kan faaes et Catalog over Vahrerne, til hvilken Tid samme og kan tages i Øiesyn. Mussmann & Schwedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Auction. Formedelst Forandring af Boepæl lader Madame Timmermann i Udbyeneder Præstegaard, Gierlev Herred, ved offentlig Auction den 13de Octbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10, og følgende Dage, bortsælges følgende Ind= og Udboe, saasom Dragkister, Borde, Stole, Speile, Kanopeer, et 8te Dags Stueuhr med Fouteral, Jern Kakkelovne, Skabe, Kister, en betydelig Deel gode Sængeklæder og Sængesteder, Linned, en stor Deel gode Bøger, Kaaber og Tin, Jern og Træefang, Vogne, Plove, Harver, Bæster, Kiør, Faar, Sviin, adskillige Sæt Kiøretøi, m. m. m. Liebhaverne indbydes at give Møde bemeldte Tid og Sted. Udbyeneder Præstegaard, d. 30 Sept. 1808. I Kraft af Hans Majestæts allernaadigste Bevilling, af 14de hujus, bliver herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, indkaldet alle dem som formeene sig at have noget at fordre udi den her i Horsens afdøde Kiøbmand Hr. Mouritz Mon bergs Stervboe med deres Paastand at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden Aar og Dag for os som Skifteforvaltere at anmelde og beviisliggiøre. Horsens Raadstue, den 17de Septbr. 1808. Carøe. Kruuse. Heiberg. Adelig hiemkommen holl. Pontenborgs Tobak og presset Skraae, De Volle Knaster i Pd. 1/2 Pd. 1/4 Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
samt fiin holl. Papiir kan bekommes hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
om Tangsales Kogningen er af Hr. Professor Begrunmed Godhed meddeelt følgende: "J en reen indmuret Kiedel gydes stærk Tanglund og gives i samme en stærk Kog: derpaa dæmpes Jlden, at Luden ei koger, men nærmer sig Kogepunctet saa at Luden er stille, ei bubler: nu gydes 1 Pæl Blod, omrøres vel, den opstigende Ureenlighed afskummes ; derefter gydes atter en Pæl Blod paa samme Maade. Saaledes vedblives 3 a 4 Gange, indtil ingen Ureenlighed viser sig at svømme i Luden. Nu lægges noget mere Jld til, at Luden kan komme i sagte Kogning. Saltet sætter sig da og med en Rage optages. Den sidst optagne Salt er brunnagtig og af mindre Godhed; dette fraskilles det først optagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
De sidste 4 Potter Lud, kaldet Moderlund, er meget skarp og giver et Salt som ei er tienligt uden til Qva get og Faarene at give om Vinteren i deres Drik. Det maae ei, ligesom ei heller Dryppet af det vaade optagne Salt blandes med Asken eller den friske Lund paa Grund af dets Bitterhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Ved anstillet Forsøg med 50 Potter stærk Lund er holdtes: 12 3/4 Pd. Salt af bedste Sort. 6 1/2 Pd. dito af mindre Godhed. 4 1/2 Pd. dito af den afdampede Moderlund. 2 Pd. som under Kogningen satte sig paa Siderne af Kiedelen. 1 3/4 Pd. Ureenlighed, som ved Tilsætning af Blod inden Kogningen blev afskummet."J Mangel af Blod (Oxe=, Lamme= eller Kalpe=Blod) nedsættes i Kiedelen en Jernpande eller flad Skaal, hvori udi Ureenligheden samler sig, som optages, naar det ogentlige Kogsalt begynder at sætte sig; eller og den kogendende Lud afsses og reenses igiennem Sand.""Den afskummede eller med Fadet optagne Ureenlighed som er guulgraae, af fiinstøvagtige Dele af brændende skarp Smag, kunde maaskee anvendes til Sæbe, Blegning, Vaskning og til Glas. Det var best at gjemme Tangasken til om Vinteren og da at koge Saltet deraf, thi ved at lade Luden staae i et Kar en Nattestid i Kulden, ville de fremmede Salte som giør Luden bitter, sætte sig som Jstapper paa Siden af Karret, og kan aftages, *)"Den udludede Aske er formodentlig god Gjøde for sure Enge, tyndt spredt, og bør udføres om Efteraaret og om Vinteren. 1) Mon ikke tillige torde ventes, at noget af Vandet frøs bort, og saaledes Bortdampningen ved Kogning lettedes, K. Det er ikke usædvanligt, at Danske giøre hverandre den Bebreidelse, at de ingen Ting veed, og ingen Ting, kan giøre, uden det de skal lære af Udlændinge. Denne for almindeligt udbredte Tanke er en hindring for Tænksomheden blant os. Det synes mig derfor ikke upassende, at lade aftrykke følgende Linier: deels for at vise, at i andre Lande gjorde de lærdeste Mænd sig Formodning om, at Tangen kunde anvendes til Salt, paa den Tid, da her i Jylland det paa adskillige Stæder var fra gammel Tid af i fuld Brug, saaledes at anvende den: deels for at vise at denne Anvendelse af Tang og denne Maade at tilvirke sig Salt, stemmer overeens med de kyndigste Mænds Beskrivelse over Tangen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Hr. Frantz Marabelli, Apotheker ved det store Hospital i Pavia i Jtalien, offentlig Regetitør i Chemien en meget lærd Mand, har gjort Prøver og Undersøgelser, med Tangen og dens Beskaffenhed: og befandt, at "Den almindelige lange smale Tang, efterat den var brændt til Aske og Asken trækket ud med Vand, gav en saltsuur Soda, som var saa reent, at det, i at være frie for Mineral Alcali, overgik saavel Havsaltet, som Soglensalt. Det skulde derfor, efter Hr. Marabellis Meening, ikke være usandsynligt, at man med Fordeel kunde anvende denne Tangart, og maaskee mange andre Søeplanter, til Kogsalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Maatte jeg udbede mig af Deres Velærværdighed Underretning om disse kunne komme i Betragtning, da jeg slutter, de maa være af de første.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
J Anledning af denne agtværdige Mands roesværdige Prøve med Salt Lagens Frysning, ) hvorved det meste bortkastes som Jis af det Vand man ellers maa bruge meget Brændsel til at koge hen, lader jeg tillige aftrykke hvad Hr. Børge Strøm, efter sine Erfaringer i Vinteren 1740 derom har bekiendtgjort: som læses i Bovares Naturhistorie, 7 Bind, Side 72 og følg. I det occonomiske Magazins 3die Bind er viist af Hr. Børge Strøm, at Vand kan graderes ved Frosten, og at naar den paa Vandet lagte Jisskorpe aftages oven af Kummene, har den tilbageblevne Soede ) et temmelig riigt Hold, hvorved spares megen Tiid og Brænde. At dette er en umodsigelig Sandhed, derom kan jegsiger bemeldte Hr. Strøm, saa meget mere være Vidne, som den der, Aar 1740, da stærk Frost indfaldt, har anstillet Prøver ved det norske Saltværk. Et Kar paa trefierendeel Tønde blev fyldt med Søevand, som holdt 4 Grader Salt. m. Samme stod hen fra den 23de Jan. til den 25de i samme Maaned i alt i otte og fyrgetyve Timer: da den derpaa frosne Jis var ophugget og bortkastet, befandtes den tilbageblevne Soele eller Vand at være stegen til 9 Grader. n) Fra den 2 til 3 Febr. blev forsøgt med nyt Søevand, 24 Timer som og blev befunden at være stegen fra 4 til 9 Grader, og fra 3die til 5te i samme Maaned, i 48 Timer steeg nyt Vand af Havet fra 4 til 13 Grader, og med samme Vand blev paa nye forsøgt i 24 Timer, da det befandtes at være steegen fra 13 til 18 Grader. p. 1) som ved Saltværkerne kaldes Jisgradering. 1) saaledes kaldes ved Saltværkerne den Lage hvoraf Saltet udkoges. n) det er: Vand, hvori der er et Lod Salt i en halv Potte Vand. En halv Potte Vand i Almindelighed veier 1 Pd. eller 32 Lod. Dersom man da vil give sig til at tage saadant Søevand ligefrem og koge, da maatte 31 Lod Vand, koges bort for at faae de 32 Lod Salt, som ville koste alt for megen Tid og Brændsel. a) det er: det indeholdt da 9 Grader Salt i hver halv Potte Vand: altsaa var allerede meere end dobbelt saa haltrigt som før dets Frysning. o) det har i de Dage, fra 2 til 5 Febr., formodentlig været stærkere Frostend fra 23 til 25 Jan. Eller og, Vandet, har staaet i bredere Kar, hvorved meere kunde fryse bort, i lige Tid. b) altsaa halvfemte Lod Salt i et Pund Vand, det er, næsten en Pæl Salt i halvanden Potte Vand af det tilbageværende Vand, som har været en skikkelig god Lage. End ydermere blev forsøgt med nyt Vand fra den 6te til den 8 Fbr. i 48 Timer, i hvilken Tid det steeg fra 4 til 10 Grader; Samme Vand lod jeg atter fryse i 48 Timer, da det steeg fra 10 til 19 Grader; men det tilbageblevne salte Vand var saa lidet, at man ikke kunde anstille flere Prøver dermed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Hr. Korsgaard i Ebeltoft har været saa god at meddele mig Fortsættelse af sine bemærkninger denne Saltvirkning angaaende; hvilke med det første skal blive meddeelt offentligen. William Whites Maade at garve Læder med Egeklade isteden for Bark. Withe, en Garver i England, har forsøgt at garve nogle Huder og Kalveskind ganske uden Egebark, blot med Egeblade, og har funden, at de derved ikke allene blive ligesaa hastig garvede, men ogsaa tiltage ligesaameget i Vægt, og med eet Ord ere ligesaa gode til Brug, som de der ere garvede med Egebark. Bladene blive indsamlede sidst i Maiimaaned, og Omkostningen for Jnd samlingen beløb sig ikke høiere end den sædvanlige for Barkens Jndsamling. Bladene maae tørres som Høe. Kaster man dem vaade paa hverandre, saa geraade de i Heede og fordærves. Bladene ere tienlig til Garvning, naar de indsamles i Octbr., og da lide Træerne ingen Skade ved at miste sine Løv, som dog ellers af Naturen vilde affalde. J vaadt Veir bringer man Bladen i et Skuur, lægger dem omtrent 2 til 3 Fod høit oven paa hinanden og vender dem eengang dagligt, indtil de ere tørre og brugelige. White har ved Forsøg funden, at 30 Pd. Blade, giør ligesaa god Tieneste som 100 Pd. Bark, ved at bruge Blade kunde altsaa megen Bark spares. Til Barkens Tørring ved Jlden, Maling og Reensning medgaae Omkostninger som besvares ved Bladene. "Det Læder, som Whire havde garvet alerne med Egeblade, og hvoraf han har forelagt en Prøve, er efter 8 Garveres Vidnesbyrd og egenhændige Underskrift befunden at være af lige Godhed med det Læder som paa sædvanlig Maade beredet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Forestaaende læses i Hr. Justitsraad Raffes og Medarbeideres Physicalsk occonomisk og medicochirurgisk Bibliothek for Danmark og Norge, Tølvte Bind, Side 79. og 80, uddraget af August heftet 1797, af det Maanedskrift, Oeconomische Hefte. Ved at læse dette forleden Dag, følede jeg det Ønske, at dersom den Ting var rigtig, det da maatte være alle vore Garvere bekiendt og alle de Skoemagere hos os som selv berede deres Læder. Skulle det være urigtigt, da var det og got, at dette ved Prøve kom til Vished. Maaskee nogle Mænd ville med hinanden aftale at giøre hver en lille Prøve hermed, nu i forestaaende Otober, dersom de vidste, nogen havde brugt det: denne Tanke faldt mig ind, og, i denne Tanke, lader jeg dette aftrykke. Dersom nu Nogle prøve det, mon da ikke de vilde have den Godhed at lade blive offentlig bekiendt, hvorledes de befinde det. At kuns meget lidet voves til Prøven ønskes. Jeg er villig at levere til Prøven 4 Kalveskind: eller at betale dem, dersom Prøven mislykkes; og den Prøvende boer i en af de Byer for langt borte til at levere Skindene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Maatte det behage Nogen at beære mig med Brev om Udfaldet, af en saadan Prøve, da bedes tilladt at lade Jndholden deraf trykke: som da skal skee uden Bekostning for den Gode Meddelende. Bevild Præstegaard ved Randers, den 22de Septbr. 1808. C. N. Krarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Betiendtgiørelser. Da mit Helbred, Alder og øvrige Forfatning er til lade mig at have det virksomme Tilsyn, der er saa høilig fornøden i en stor landlig Oeconomie, agter jeg til 1ste Mai 1809 at bortforpagte den Deel af Holm Præstegaardsjorder, som jeg hidtil selv har havt i Brug. Vilkaarene kunge efter Liebhabernes Ønske vorde forskellige. Den aarlige Udsæd har været fra 30 til 37 Td. Korn; aarlig er her avlet fra 30 til 35 Læs Høe og Klever, græsset 4 a 6 Heste, 12 Køer, 10 Faar m. m. Jorderne kan enten faaes i Parceller af nærboende, eller samlede under et, og da kan, om forlanges, blive Boepæl i Præstegaarden for Forpagteren. Accordten kan giøres paa Embedstid, eller til en Prøve, paa 2 Aar, efter disses Forløb, kan det øvrige hidtil bortleiede Jord ogsaa indgaae under Forpagtningen. Tiende af 80 Tdr. Hartkorn kan følge med, om det ønskes. J hvad Drivt Jorden er, og af hvad Bonite, kan ved Øiesyn og Forespørgsel let erfares.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Den eller de, som have Lyst at entrere, ønsker jeg at ville melde sig jo før jo hellere, og i det seeneste inden 23de Octbr., for at jeg betimelig kunne derefter indrette mig. Holm Præstegaard den 19de Septbr. 1808. N. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Auction. Mandagen den 17de Octbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet, bliver udi Stoering, Præstegaard foretaget offentlig Auction over afd. Provst Mathias Thistrups og efterlevende Enke Jde Sophia Windings Jnd og Udboe, bestaaende af Sølv, Tin, Kaaber, Mæssing og Jerntøi, Borde, Stole, Skabe, Chatoller, Dragkister, Sengeklæder, Sængesteder, Linned, og Gangklæder, samt Hæste, Kiør, Faar, Sviin, Vogne, Plouge og Harver m. v. Alt efter de Conditioner som paa Auctionsstædet skal vorde bekiendtgjort. Aarhuus, den 23de Septbr. 1808. Petersen, Overanditene og Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Mandagen den 3die October førstk. bliver foretaget og holdet offentlig Auction udi afg. Madame Asmus sens forhen beboede Gaard paa Rosensgade her i Aarhuus, over endeel hendes efterladte Meubler og Effecter, bestaaende af Borde, Stole, Canopeer, Chatoler, Dragkister, Speile, Sængesteder, Linned, Kaaber, Tin, Messing, Jern og Træefang; hvilket herved til de Lysthavendes behagelige Underretning bekiendtgiøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Fra Rasmus Pedersen i Skibstrup, er for 8te Dag siden af hans Mark bortgaaet, en sort Hoppe, 3 a 4 Aar gl., brændt paa begge Bouer, og det venstre Laar, R. P. og Sk., nogle hvide Haar paa den høire Bagfod. Hvem som kan tilveiebringe samme, loves Omkostningerne betalt, og en Douceur om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
For omtrent 10 a 12 Dage siden er et lidet sort Øg frakommet undertegnede Eier, med fire Skoe, mk. 3. paa den venstre Bov og et & paa Lænden klippet, tillige 2 smaae Buldinger paa Ryggen. Den som opdager samme og giver Eieren Efterretning derom, kan vente en billig Douceur. Frantz Bødker i Zeuthen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Fra Jens Pedersen Stær i Silling Bye, Ødom Sogn, Randers Amt, er for en 10 Dage siden bortkommet to 2 Aars Plage, den ene mørkebruun, med 2 hvide Bagføder, en Stiern i Panden, nogle graae Haar og Hallen, den anden er rød, og begge Bagføder hvide. Hvem som giver Oplysning om samme, loves Omkostningerne og Uleiligheden betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Fra mig Undertegnede er Natten mellem den 21de og 22de Septbr. bortløbet en sort Hoppe 12 Aar gl., stor af Væxt og i god Stand, hun er kiendelig paaat hun vender Taaen af Forfødderne noget indad imod hverandre, og er noget værhasset paa Baabenene, derforuden havde hun Klaptræer med 1 Stk. 2 Favns Reeb paa. Hvo som kan give mig Oplysning om samme, loves en passende Douceur. Nørre-Galthen, den 26de Septbr. 1808. Christen Christensen, Bødker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Fra Thomas Rasmusen fra Ugerbølle, VognesgaardsGods, er for 3 Uger siden, fra hans Mark bortkommet en gulebruun Hæst, 7 a 8 Aar, brændt paa begge Houer, T. R. S. U. Hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves Omkostningerne og Uleiligheden betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
Mandagen den 26de d. M. er af Steentøften bortebleven en 2 Aars Veder, mærket i det høire Øie er Stykke af Enden, og en Krog bag ind, tillige hænger Pesen ud, og paa det høire Kindebeen en rød Stræg.) Opdageren af samme loves en billig Douceur. Aarhuus, den 28de Septbr. 1808. Winkelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-01
En god og meget feed 4re Aars Qvie er tilkjøbs i Schifholme Præstegaard, for den, som ønsker et godt og nydeligt Slagthøved.