Berlingske Tidende, 1788-06-20
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuus holdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1788. (See No. 49.) Ligeledes, naar det ophævede Fælledskabs Størrelse og den udviste Redebonhed derved maatte være lige, sees paa Tiden, saa at de, der først ophævede Fælledskab efter Bekjendtgjørelsen af dette, faaer Fortrin for de sildigere. Møder i alt lige Tilfælde ved Samæskning eller fælleds Koppen og Ret til Premien, saa et Par Byer eller flere maaskee, som dog neppe formodes, skulde have hævet Fælledskabet i lige stort Stykke Land med lige Villighed, og just til samme Tid; saa afgjøLodkastning i Selskabet denne Strid imellem Stederne, og Uddeelingen skeer derpaa efter Hartkorn, som sagt. Dersom der Udskiftede har faaet al sin Jord samlet paa et Sted, vil saadant i Samæskning med andre vinde en fortrinlig Betragtning, fremfor naar han har samme paa flere Steder. Ved Bonde af en Bye forstaaer Selskabet Eier eller Bruger af et Jordsmon, hvilket henhører til en og samme Bye, for hvis Fælledskabs Ophævelse Premie æskes, endskiønt Jorddrotten, om saa skulde hænde, boede paa et andet Sted. De Proprietærer, som kraftigst befordrer og understøtter bemeldte Fælledskabs Ophævelse, vil Selskabet i sit højtidelige Møde. offentlig med velfortjent Berømmelse ihukomme, og i sin Historie forevige deres Navne, ligesom det og for andre Personer, saavel i som uden for Bondestanden, udsætter følgende Premier: b) For den, som ved Overbeviisninger, Raad og Understøttelse, ved eget Exempel, eller paa andre Maader, meest befordrer Fælledskabets Ophævelse, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For enhver af de tre, som dernæst frem for andre heri udmerker sig, den anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. Attesterne maatte tydeligen vise bemeldte nyttige Handlingers Vished. e) Og da der endog paa Bornholm, hvor Bøndergaarderne dog ligger særskilte og langt fra hverandre, hersker et skadeligt Fælledskab i Marken; saa vil Selskabet gjøre sig en Fornøielse af at tilkjende de tre Landmænd sammesteds, som tilstrækkeligen beviser, at de i ovenmeldte Aar haver forsvarligen indhegnet den meste Jord fra al Fællig med andre trende efter Arbeidets Vigtighed afpassede Belønninger i Medailler eller rede Penge. J Attesterne, som maatte være underskrevne af bekjendte troværdig Mænd, bliver og at forklare, om de Æskende haver indhegnet al deres Jord fra Fællig, hvilket Selskabet helst ønsker, eller om de endnu eier andre Jorder i Fælledskab med andre. 5. For den Proprietær i Dannemark, som giver de fleste af hans Bønder enten fuld Eiendom paa deres Gaarde eller Arvefæster, hvorved det dem tilkommende Arbeide, deres Afgifter, enten i Penge eller Korn, og Jndfæstningen ved Forandring af Beboere forud nøie, tydeligen og for bestandig er bestemt. For den priseligste Handling i denne Sag Selskabets første Guldmedaille eller 100 Rdlr. For den dernæst den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For den dernæst den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. Ved Attesterne maatte Oplysning gives om Gaardenes Beskaffenhed og Størrelse, og de Vilkaar, paa hvilke de overdrages til Beboerne, hvilket allerrettest kan skee ved at indsende autoriserede Kopier af Skjøderne og Arvefæsterne: ogsaa vil Eiendoms= eller ArveFæste=Retten tilstaaes uden at andre derfor paalægges større Byrder enten ved Hoverie eller paa anden trykkende Maad end tilforn. Premierne æskes inden 1ste December 1789. 6. Da Selskabet til Land=Almuens Nytte har ladet adskillige Underviisninger trykke, saasom Agerdyrknings- og HaveKatekismuser, og det, som udi Almanaken for 1782 og paa følgende Aar til Dato er indført, til Oplysning for Landmanden, og agter dermed at fortfare, men det ikke kan formodes om den store Hob af Landalmuen, at de skulle læse og tilstrækkeligen benytte sig af saadanne Skrifter, med mindre de, og især de unge blant dem, bliver dertil anførte og opmuntrede, hvilket man troer best kunde skee ved Degne og Skoleholdere paa Landet, naar de, efterat den sædvanlige Skole= eller Bye=Læsning var til Ende, vilde oplæse og igjennemgaae et Kapitel af Gangen i slige Bøger; saa udsættes, For den Degn eller Skoleholder, som heri, uden Forsømmelse af sit Embeds Pligter, viser den største Flid, en Premie af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den næste den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. For den næste den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert Geistligt Stift i Dannemark. Paa samme Maade vil Selskabet særskilt belønne andre, som ligeledes vil anvende Flid paa heri at befordre dets Hensigter til Landalmuens Oplysning. Attesterne, som indsendes inden 1ste December 1788, maatte indeholde paalidelig Beretning saavel om den Æskendes anvendte Flid, som om den derved stiftede Nytte, og i øvrigt være nøie indrettede efter §. 3 i Forerindringerne til denne Liste. 7. For nogle faa Aar siden indrettede Hr. Mag. og Provst Johan Arend Dyssel, Sognepræst til Østofte Menighed i Lolland, et Læseselskab for Bønderne i hans Sogn. Hensigten dermed var, at anbringe en Stand, som maaskee meere mangler Anførsel end Lyst til Forbedring, til en fornuftigere og sædeligere Tænke= og Handlemaade; at lede den til en nyttig Tidsfordriv i de lange Vinter=Aftener; at afholde den fra anden skadelig Læsning; at udbrede saadanne Kund og Flid kan faae Indgang hos den, men dog altid bliver den skaber iblant Landalmuen, som ikke uden ved selv valgt Tid meget nyttig. Bøgerne, som til den Ende bleve valgte, vare geographiske, historiske og ekonomiske, især i Henseende tjenlige Skrifter. Da Selskabet med stor Fornøielse er ble moralske og Religionens eller andre gode og for hver Mand paa Dannemark, uden derfor at udelukke herfra physiske, ven underrettet om, at dette Læseselskab, som foruden adskillige andre brave Mænd, endog Kongelige Betjente der Gode, at Læselysten af nyttige Bøger har meget tiltaget, Egnen, bestaaer af mere end 50 Bønder, har virket det store hvori Selskabet og tager saa meget mere Deel, som det har understøttet den gode Hensigt med sine Skrifter og opnaaer derved des snarere sine egne Hensigter, saa udsætter Selskabet: For den Præst, som ved egne eller andre Patrioters Brug anlægger et saadant Bibliothek, i det mindste bestaaen Sammenskud og Bekostning til hans Bonde=Menigheds de af en 40 til 50 danske eller paa dansk oversatte gode og almindelig nyttige Skrifter af ovenmeldte Jndhold, og uden Betaling udlaaner dem, og ved den Handling til Kundskabs til nogenlunde Bestandighed af Anlægget, og i øvrigt yttrer Udbredelse blant Landalmuen gjør beste Plan og Jndretning heri den berømmeligste Flid, sin tredie Guldmedaille. For den ædelste Handling dernæst Selskabets første Sølvmedaille. For den derpaa dets anden Sølvmedaille. For den derefter dets tredie Sølvmedaille eller Penge, naar forlanges, Stedet for Medaillerne. Skulde nogen anden Veltænkende af Evne eller god Lejlighed uden for Præstestanden vilde paa forbemeldte Maade befordre Selskabets Ønske, æsker samme Patriot i lige Orden med Geistligheden, og bliver betragtet efter Omstændighederne paa samme Maade. Premien æskes og ved Udgangen af Aaret 1789, og Jndretningen, hvorfor Premien kan gives, maae i det mindste være et Aar gammel og dens Nytte i lige Tid med troværdige Vidner gotgjort. Bevidnes i Attesterne, at Jndretningen har havt merkelige Bekostninger og Vanskeligheder enten i Henseende til Anlægget deraf eller Begyndelsen at stifte Nytten derved m.v., vil Selskabet forhøje Premierne. Med Æskningerne og Attesterne maatte tillige en Fortegnelse over Bøgerne, som overlades enhvers beste Lejlighed og Valg, indsendes. 8. For Skoleholdere paa Proprietær=Godser, som gotgjør for Selskabet, efter Bekjendtgiørelsen af dette, at have lært Bønder Drenge i deres Skoler at skrive en læselig Haand og saa meget af Regning, som til et huusligt Bogholderie er fornødent, udsættes disse Premier: For Underviisning, som meldt, given ikke mindre end 3 Drenge i Skolen, 5 Rdlr. For ikke mindre end 5 Drenge sammesteds, 10 Rdlr. For ikke mindre end 6 Drenge, 20 Rdlr. Ved Bønderdrenge forstaaer Selskabet ikke allene Bønderbørn, men de iblant dem, som saavidt vides, til Bondestanden ere bestemte og ingen andre, f. E. muelige Tjenere, Jægere, m.v. Naar Premie æskes for dem, maae de i det mindste være 12 Aar gamle og ikke have nydt Underviisning i ringere Tid end Aar. Skriften maae og være sammenhængende, og af Reg det tillige, at den, som Premien æskes for, er tillige øvet i ning Regula Detrinden Brøk i det mindste lært. Berettes at læse Skrift med Færdighed, vil det ved Premiens Tilkjenmed Skoleholderens egen Haand, for derved at gotgjøre, at delse blive paaseet. J øvrigt maae Æskningen være skreven viisning. At Premierne kun gives for Flid efter Bekjendt han og selv er i Stand til at give andre den forlangte Under Regning allene gives ikke Premie. Premierne udsættes særgjørelsen herom, følger af sig selv. For Skrivning eller skilt for hvert geistligt Stift i Dannemark. Beviser af Stede Personer, som Premien æskes for, haver offentlig i Sko dets Præst eller andre bekjendte Personer maae gotgjøre, at len aflagt Prøve paa det, hvorfor Attesten gives, og anføres tillige Drengens Alder, ligesom og nogle Linier, i det mindste 4 af hver med deres Navn, maae paa Attesten af deres Skrift indsendes. Til November=Maaneds Udgang 1791 kan Premien æskes, og agter Selskabet, ligesom det seer Nytten heraf tiltage, at udsætte disse Premier oftere. 9. Da det er bekjendt, at et af de første og vigtigste Skridt til Jordbrugets Forbedring bestaaer i det skadelige Vands Afledning fra Agre, Enge, Moser, Veie m.v., saa udsætter Selskabet sin første Guld=Medaille eller 100 Rdlr.: a) Fordet efter Listens Bekjendtgjørelse ved skabende Vands Afledning forrettede største og vigtigste Arbeide. For det næst største den anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. For det næste den første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. For at gjøre Samæskningen desto almindeligere, har Selskabet intet bestemt Selskabet derimod forbeholder sig, at sætte Priis paa de gjor Antal af Grøfter m. v. vildet foreskrive, hvoraf følger, at te Arbeider, hvorfor Premie æskes, og at belønne denne i Forhold til deres Vigtighed saavel i sig selv som i Ligning til de andre. J Attesterne maatte dog ei allene Grøfternes Længde, men og Brede og Dybhed nøie antegnes, paa det at sammes Cubik Jndhold derefter kunde beregnes. Saa maatte og deri meldes Størrelsen af det fra Vand befriede Stykke Land, og hvortil man agter at bruge samme, uden hvilke Omstændigheder der ikke paa Æskningen vil blive agtet. Hvor Stedernes Beliggenhed giver Anledning til at indrette Vandledningen saaledes, at visse Enge og Moser til Frugtbarhedens Forøgelse kan sættes under Vand, og igjen befries derfra, naar man vil, vil denne Omstændighed ved Bedømmelsen tages i Betragtning. Da disse Premier udsættes allene for det overflødige og skadende Vands Afledning, saa tvivler Selskabet derimod ikke paa, at jo Vedkommende ved slige Arbeider sørger for at beholde eller indrette de for Kreaturene fornødne Vandings=Steder i Markerne, hvilket da ogsaa i Attesterne maatte forklares. Disse Premier udsættes særskilt for Dannemark og Norge. Proprietærer kan ikke æske disse Premier med andre, undtagen de ved Attesterne vilde tilstrækkeligen bevise, at deres Bønder intet Hoverie ved Arbeidet haver forrettet. (Fortsættelsen følger.)¬