Jyske Efterretninger, 1772-11-06
Captin Culiga med hans Fartøy, som bragte dem Efterretning om Den 4 Maji seilede de fra Caisa, og paa Høyden af Seide traf de Dahers erholdte Seyer, med den Beretning, at Hr. Valsamachi var tillet til Rheden for Barut, for at bemægtige sig de smaa Fattrøyer, som Maattet udholde en stærk Canonader fra Staden, hvorføre han forlandunder Tretningen vare flyntede derhen; men at han sammesteds har nede Hielp for at hævne dette. Commandanterne fattede derpaa den Driv lidet Antal Folk til at giøre Landgang med. Den 7 ankom de der tighed, at erobre Barnt, omendskiønt de havde ikkun faa Fartøyer og paa Rheden, og sendte strax et Tyrkisk Bud med et Brev til Commande inden 24 Timer skulde komme om Bord for at bede om Forladelse for danten og de Fornemste i Staden, i hvilket de gave dem at forstaae, at den imod det Russiske Flag udvilste Skændsel, at hylde den Ripuste Manarchinde, og tillige strax at betale den Tribut, som de skulde erlægge til Porten. Da Svaret herpaa til den bestemte Tid ikke indløb, man desuden fik at vide, at Staden trodsede med deres talrige Besætning og deres gamle Taarnes Fasthed, saa og ringe agtede denne liden Flodes Beskaffenhed, saa kaldte de Hr. Risso og Psaro Capitainerne og øvrige Officerer tilsammen, og sagde med høy Røst til dem: " Brødre, vi ere her til et Foretagende, som, jo dristigere, jo værdigere er vore og vore berømte Forfædres. Erindrer eder, hvilken uovervindelig Monarchinde vi have den Ære at tiene, og at vi under denne allesteds seyer vindende Fahne enten maae vinde eller døe. Denne Tale blev med en almindeligt Frydeskriig: Længe leve Catharina, antaget, og Angrebe paa følgende Maade bestemmet: Der blev udvalgte 300 Mand til at giøre Landgang, hvilke bestode af Creter, Maccdonier og Epiroter, og bleve commanderede af Major Gavala. Disse skulde ved LandganFartøyerne, som skulde bedække samme, og ængste Staden med den gen dirigeres af 4 Galeother under Lieutenant Aloysopulos befaling uophørlige Kanon-Jld, vare rangerede i en Linie fra Floden indtil Forstaden imod Dandon. Den 9, imod Klok. 8, efter Fransk Viser, gyndte Jlden fra Skibene efter Russisk Art, hvilken den Arabiske fra Staden ikke nær kunde besvare. Klokken 9, kunde Tropperne. den vestre Side af Staden lykkelig lande. Mange af dem kastede sig Søen, og svømmede af Jvrighed til Havbreden. De havde en Kan med sig, hvormed de giorde en fortreffelig Virkning. Strax derpaa af grebe de Tyrkerne med stor Hæftighed, og med Standhaftighed vente paa Fienden, men som, efterat denne haardnakkede Tresning havde ved ret en Time, begav sig paa Flugten, og trækkede ind i Staden, hvor de dristige Angribere trængede med dem ind, gjorde et stort Nederlag, Gaderne, og forfølgede den fiendtlige Rest til Kastellet, hvorhen den under Bedækkelse af sammes Kanon Jld, tog sin Tilflugt. Staden, maatte derpaa i 24 Timer udstaae den hæftigste og riigeste Plyndring De smaa Tyrkiske Fartøyer, som havde retireret sig derhen, og som har de givet Anledning til dette Foretagende, faldt Seiervinderne i Hænderne. For nu at tvinge Tyrkerne, som vare i Kastellet, til at overgive sig, stak man mange Huuse i Staden i Brand, og truede, gan at ødelægge den, og at lade alle Jndvaanerne springe over Klingen Herover blev Fienden forvirred, og sendte 4 af de Fornemste om Bor til Commandanten, hvor de bleve enige om følgende Punkter: De skul strax betale 3 Maaneders Skat, som de give Porten, og beløber, til 20 Punge, afstaae fra at holde Tyrkernes Partie, og fra nu af hos de med Aly Bey, saa skulle alle Fanger gives dem tilbage a. Da ma havde erholdt dette, seylede Escadren den 18 Julii gl. St. med et rig Bytte tilbage til Paros.