Berlingske Tidende, 1829-03-06
Proclama. I straft af en Kongelig allernaadigst Bevilling, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, den 2den d. M., og er af følgende Jndhold: i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets=Procurator Peder Smald Veyer, af Vo Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Grosserer Jacob Holm, Ridder af Dannebrogen, ved Proclama, sub poena præclus & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, Adressecomptoirets Efterretninger samt den altonaiske Mereur, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som maatte formene sig at have Noget at fordre hos ham, med deres Tar stand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne TidsForløb, for bemeldte Grosserer Holm at anmelde og beviisliggjøre; dog myndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet intrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Sivet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 26de Februar 1829. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Kjerulis. Lange. Hansen. Moltke. Wilse. Bevilling for Grosserer Jacob Holm af Kiøbenhavn til, ved Proclama i Aviserne at indkalde sine Creditorer. indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui alentii, m. Aar og Dags Varsel, alle dem, som formede sig at have noget hos mig at fordre at hvad Slags det være kan, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forlod, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 4de Marts 1829. Jacob Holm, Grosserer. Jen averterede 3die Auction, 17de Marts 1819, over Dannegaard i Svinninge, bliver ikke afholdt. T. L. Gruner. (Hermed følger 1 Ark Tillæg.) Frod=Tart, Hvorefter Bagerne der udi Staden fra 1ste næste Maaned og indtil videre sig have at rette: 1) Brød af sigtet Hvedemeel, Et Franskbrød for 4 s. i Rigsbaaltegn skal veie 3 Lod. Et dito for 2 s. i Rigsbanktegn skal veie 4 Lpd. En Hvedesimle for 2 s. i Rigsbanktean skal veie 3 Lod. En dito for 2 s. i Riglbantten skal vede 4 Lpd. Et Rundebred for 2 s. i Rigsbankten skal veie 4 Lpd. Et dito for 1 s. i Rigsbankten skal veie 2 Lod. Hvedet bebakker for 2 s. i Rigsbanktean skal veie 4 Lod. Dito for 1 s. i Rigsbanktegn skal veie 2 Lod. 2) Brød af sigtet Rugmeel. Et Suurbred til 4 s. i Rigsbanktegn skal vede 17 Lod. Et dito til 2 s. i Rigsbanktegn skal veie 2 Lod 2 Qvintin. Rugtoedakler, vel gjennemtørrede, for 4 s. i Rigsbanktegn, skallerie 1, Lod 1 Qvintin, Rugtordakker, vel gjennemtorrede, for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 5 Lod 2 Qvintin. Rugtvebakker, vel gjennemtørrede, for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 2 Lod 2 Qvintin. 3) Brød af grovt malet Ringmeel. Et Brød til 36 s. i Rigsbankten skal veie 12 Pund, Et dito til 24 s. i Rigsbanktegn skal veie 3 Pund. Et dito til 12 s. i Rigsbanktran skal veie 4 Pund Paa Hvedebrødet og det sigtede Rug-Brød give Bagerne til Kroersker 5 Skilling paa Marken udi Tilgivt, men paa Franskbrød, samt paa Brød af grønt malet Rugmeel gives ingen Tilgivt. Bagerne forbydes og hermed alvorligen advares, under Straf af 2 Rbdlr. Sølv, ikke at mænge noget Slags Kornvare tilsammen, særdeles Rug og Hvede, men ethvert Slags for sig selv forbage. Ei deller maae de mænge enten Klie eller Afsigtninger under Rugen hvoraf Rugbrød bages. Ellers tilholdes og herved befales Bagerne under vedbørlig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke, paa det Bred, som af dem bliver baget og forhandlet paa det der kan haves Underretning, Tilfælde at ikke efter Tartens Tilhold er omtalet, hvem saadanne Brø have daget, fra vor dertil være ansvarlig. Og saafremt Nogen kan overbevise, Bageren, at høre haget noget Slags Brød af mindre Vægt, end denne Tar formelder og tillader, kanne de saadant hos Politiedirecteuren angire og vedbørlig Ret forvente. Naar Rugbrød ere gamle, maae ei ansees, at samme veie ethalvt Lo ringere paa hrer 12 Lod. J Henseende til de ved Bagerres Laugsartikler, af 23de Juli 1683, §. 13, bestemt Bagerende for det Brød, Jndvaanerne boe dem lade forhage, da ere samme bestemte til 8 s. i Rigsbanstegn, for hver 14 Pand udbagt Brød, og for at alte og tilverede Den 2 s. Rigsbankten, imod at Bagerne tillægge, hvad der til Brødenes Opslagning af Meel og Smør behøves. Kjøbenhavns Raadstue, den 27de Februar 1829. Under Stadens Segl. (L. S.)