Aalborg Stiftstidende, 1831-09-21
Directionen for Lægeforeningen i Hamborg (hvilket Selskab vistnok omfatter hele Stadens samtlige Læger) har i en Hamborger Tidende meddeelt følgende Afhandling, med de Ord: Lægeforeningen iler herved at bringe følgende Udtog af den i Kønigsberg udkommende Cholera-Tidende, til det større Publicums Kundskab. (Forfatteren har skrevet med Hensyn til Hamborg.) Efterat der er skrevet saa meget over Cholera, at man, hvis der ogsaa fandtes et Dusin Cholera-Patienter i eet Huus, maa være af den Tanke, at kunde helbrede dem med Held hver paa forskjellig Maade; efterat der nu er bibragt Folk den tilbørlige Frygt og Angest, for at formaae dem til at gribe til de Forholdsregler, der allene ere tjenlige til deres eget Tarv, synes det nu at være paa Tiden, ogsaa at skue Sagen fra et andet Synspunct. Hvad er der da saa Frygteligt ved denne Sygdom for at sætte hele Europa i Choc, og volde saa uhyre Anstrængelser og Bekostninger, Alle Drukkenbolte, og de som have svækket deres Legemer ved tidlige Udsvævelser, ville maaskee bukke under for denne Sygdom, som Sandsynligheden ifølge Erfaring taler for, dette er da en noget rask fremvirket Følge af et tidligere Levnet, men det kan ikke begrunde en saa overdreven Bengnelse. Om end Sygdommen i Rusland og Polen dræber hurtig og dræber mange, saa er det der ei heller nær saa galt, som hist og her paastaaes; man fortæller stedse at af et vist Antal Cholera-Patienter er død et angivet Antal, der stiger til Halvdelen, og ved Mangel paa Anstalter vel ogsaa overstiger Halvdelen, men paa en rigtig Optælling med Hensyn til hele Populationen, tænkes ikke derved; forøvrigt kan med Rette antages, at af dem der angives som døde af Cholera (thi i Befippelsen angives ogsaa Mange som døde af Cholera, der aldrig have været angreben af den) vare et ikke ubetydeligt Antal i dette Tidsrum døde, om end Cholera aldrig havde været til; ogsaa er det jo bekjendt, at naar en Epidemie hersker, saa formindske sig de andre Sygdomme meget, og give altsaa kun et svagt Bidrag til Mortaliteten. Har det da nogensinde været anderledes ved Epedemier, end at neppe Halvdelen bleve reddede? Har ved Flekfeber, Friesler og farlig Skarlagen nogensinde funden en anden Proportion Sted? Sygdommenes Navne varierer efter Moden og det temporelle større eller mindre Frequenz, Antallet af Døde, enten de ere døde af den ene eller den anden Sygdom, varierer ikke slet saa stærk. Have vi da glemt, den farlige Marsk feber for 6 Aar, siden ved Nordsøens Bredder, Mindes vi ikke meere den frygtelige Nervefeber under Beleringen, (i Hamborg) hvor der døde mange flere end Halvdelen af de Syge? Man være oprømt og glad af Gemyt, man styrte sig ikke modvillig i Farer, man rygte sit Kald ligesaa rolig og ligesaa trofast som forhen, og man vil see sig og Sine reddet paa en vidunderlig Maade. Uden at ville gjøre nogen Sammenligning med Rusland eller Polen, kunne vi dog ikke sammenligne vor Stilling med deres. De Velhavende og Rige af alle Nationer ere næsten lige, men Hoben blandt Menneskene er hos os reenligere, boer bedre, ernærer sig bedre og er bedre klædt, saa at Sygdommen her savner Forplantningen og Kilden; naar man nu ogsaa seer Øvrighedernes og de enkelte Borgeres priisværdige Omsorg til daglig Forbedring af denne Tilstand, naar man endelig med fuld Overbeviisning kan sige, at Fjenden ikke kan overrumple os uforberedt, hvorpaa grunder sig da den store Frygt, Det er muligt, at ved Sygdommens Jndtræden Dødeligheden vil tiltage med 500 - 1000 Personer (i Hamborg), men hvi kan dette opvække saa stor Forstrækkelse. Efter Janssens Tabeller døde 1828: 4280 Personer, 1829. 4777 Pers. og 1830, ifølge Sundhedsraadets Tabeller: 5340 Pers., altsaa 1060 flere end i 1828; har da nu et eneste Menneske tænkt paa at drage nogensomhelst betænkelig Slutning af disse 1660 flere døde? Større, Antal end omtr. 1000 over den sædvanlige Dødelighed vil Cholera ikke tilveibringe, hvis ikke alle Beregninger skulde skuffe. J Begyndelsen af dette Aar var Dødeligheden kun ringe; men ved indtrædende Cholera kan den maaskee igjen, ligesom i 1830. stige til 540 Personer, om end der hertil slet ikke er nogen Grund til at antage dette. Man tage sig kun lagt for, at Forberedelses Midlerne ikke blive skadeligere end selve Sygdommen, og dertil kan det let komme, ifald Erhvervskilderne ved idelig forøgede Spærringer forstoppes, da ville Landene forødes ved Sult, men ikke ved Sygdommen. Paa alle Pladse, hvor man hurtig, rask og med Jver drager Omsorg for de virkelig Cholerasyge, og forøvrigt lader Haandteringer og Forretninger uforstyrret, gaaer det langt bedre end hvor man undertrykker disse, hverken Nød eller Dyrtid finde der Sted; man passer sine Ting som sædvanlig, og nyder med Sindighed sine vante Fornøielser og holder derved Aanden fri og Gemyttet oprømt, hvilket virker fordeelagtigere og er et bedre Preservativ end al Medicin. - Det øvrige overlade man til det altstyrende Forsyn, som ogsaa i dette Aar ved en velsignet Høst har hemmet Nøden. Naar vi nu fremdeles betænke, at den indtrædende Høst og det kjølige Veirligt ikke befordrer Sygdommen, naar vi vide, at enhver Epidemie, jo længere den varer, og jo mere den udbreder sig, jo svagere og jo mindre farlig bliver den, naar vi, udrustede med betydelig Kraft og Virksom hed, ikke gaae Sygdommen uforberedt imøde, saa kunne vi ikke ophøre at gientage Spørgsmaalet: Hvorpaa grunder sig da saa stor Frygt?