Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-05-10
En tredie Omstændighed, som lægger store Hindringer i Veien for en Armees Operationer i Spanien, bestaaer i den Nødvendighed, selv at føre medsig alt hvad den behøver af Levnetsmidler, Munition, &c.J Landet selv kan intet reqvireres, thi der haves Jn) J en saadan Stilling befandt sig den bekjendte Gene J en saadan Stiving befandt sig den bekiendt, General Düpont, der, fra alle Sider indsluttet af Bjerge og afskaaren fra Hovedarmeen, den 23de Juli 1810 maatte overgive sig med sit hele, af 19000 Mand bestaaende Armeekorps Han var saadan omgivet at Guerillashobe, at han hverken kunde komme frem eller tilbage. tet. (Spanierne lade sig nøie med en Skive Brød og nogle Løg.) Omkostningerne af hine Fornødenheders Transport, ere overordentlige, og Transporter, selv høist vanskelig formedelst de mange Destleer, der i skal passeres. Napoleon var den rigeste Mand i Europa. Krigen i Spanien gjorde ham fattig. Selv Engellænderne maatte føre deres Magasiner med sig. - Alle disse Vanskeligheder sammentagne, behøve store, vise og kombineerte Forholdsregler, for at overvindes. Napoleons største Feil i 1808 var, at han ansaae dem altfor ubetydelige. Spanierne indlade sig sjeldent en Masse at maale sig med Fjenden, men foretrække den saakaldte til Krig, i smaae særskildte Hobe, som nu kaldes Guerillas. Disse ere etslags Landeværn som kun bestaaer i Krigstid, inddeelt i større og mindre Hobe, umonderede, ueens væbnede og anførte af selvvalgte Chefer. Næsten alle Provindsernes Jndvaanere høre dertil, skjøndt man ellers ikke finder et Stykke Vaaben i deres Huse. Faa Timer ere tilstrækkelige til at forene dem paa de bestemte Steder, hvor deres Vaaben ere skjulte, for at udført et Coup, og faa Timer efter er hver i Mand atter i sit Hjem. Derfor kan man sige om dem: De ere overalt og ingensteds. Med alle Veie og Stier nøie kjendte, idag kamperende i Sneeregionerne og imorgen i skjulte Dale, ere de næsten altil uforfølgelige. Foruden disse Provindsguerillas gives der ogsaa heel militaire, som bestaae af flere Regimenter og Batailloner, og staae i bestandig Kommunication iblandt sig selv og med de provindsiale, men dog bestandig rede til at kunne forene sig med den virkelige Hær. De fiendtlige Armeer maae hvert Øieblik marschere giennem store Huulveie og over rivende Bjergstrømme. Guerillerne, velunderrettede om deres Marsch, vente dem paa de ved begge Sider bratopstigende Fielde, skjulte bag Stene og Buske, og drille dem ved nedrullende Stene og afvexlende Geværild, Tropperne maa derfor ile med saa hurtigen som muligt at komme igiennem slige Steder, og lade ligge hvad som treffes af Stene eller Kugler. J sidste Krig maatte engang et stort Artillerietrain passere giennem en Bjergvei, som kun var saa bred, at en Vogn kunde kiøre derigiennem. Bedækningen marscherede deels foran, deels bagved. Pludseligt kom der nedrullende et stort Klippestykke og skilte Trainet af saaledes, at en Trediedeel blev standset midt i Huulveien. Guerillerne styrtede frem af deres Baghold og dræbte alle Hestene for Bedækningen kunde komme frem af den med Vogne og Kanoner besatte Vei, og da den endelig kom frem, blev den hilset med en Kugleregn fra oven af, uden at de franske Soldater vidste, hvorhen de skulde rette deres Geværer, da de bag Klipper og Buske skjulte Guerillas ei vare synlige. Alle Vogne og Kanoner som vare blevne bagved det nedrullede Klippestytte, faldt i Spaniernes Hænder. Hvor ulykkeligt vilde det ikke være for de Franske au, hvis de bleve tvungne til en Rettrade. Jo læn ere de gaae fremad, jo mere udsætte de sig derfor, saalænge Katalonien ei er i deres Magt. Mina staaer endnu her og vedligeholder, som det synes, en umiddelbar Forbindelse med Ballasteros og flere andre konstitutionelle Høvdinger. Sæt engang, han modsætter sig det franske Armeekorps fra Perpignan, og driver det tilbage igien til Frankrig :der.