JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-28
Flere fuldstændige Sæt af de i indev. Aar udkomne Rumere kunne endnu erholdes. Nye Bestillinger paa dette Ugeblad, der betales med 3 s Halvaaret, bedes snarest muligt anmeldte paa nærmeste Postcontoir eller i nærmeste Boglade; for Aarhuus og Omegn hos Udgiveren, Boghandler C. N. Kirkerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
No 55. den 31te Marts. Tirsdagen. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. AarhuuRedigeres og udgives i Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Nyheder fra Udlandet. Fra Ostindien vil man snart kunne imødesee vigtige Efterretninger. Med mægtig Kraft ryste de Jndfødte de Lænker, det engelske Compagni har paalagt dem eller vil paalægge dem. Det er Sikherne (Jndbyggerne af Kongeriget Lahore), der med en Stridsmagt af 60,000 Md. aabnede Kampen, ved at angribe den engelsk ostindiske Hær. Slaget varede fire Dage, og kort efter kom det til et nyt morderisk Slag, som man aldrig har oplevet Mage til dertillands. Jlden skal have været ligesaa heftig som ved Waterloo. Sikherne havde over 12000 Md. Cavalleri og fire hundrede Kanoner. Englænderne selv inddrømme, at Fjenden holdt sig overordentlig tapper, at Seiren ofte hældede til at hans Side, at mange tusinde Englændere og navnlig et stort Antal brittiske Officierer have maattet bide i Græsset. Der ventedes nu snart et Slag igjen, der sikkerligt ikke vil blive mindre blodigt. Og da Sikherne, der baade med Hensyn til Artilleri og øvrige Stridskræfter ere Englænderne overlegne, nu først rigtigt ere komne til Kundskab om, hvad de kunne udrette, saa kan det see farligt nok ud for Englændernes fremtidige Herredømme i Ostindien. Det er saaledes ikke at undres over, at England ikke i de sidste tredive Aar har været saa ivrigt beskjæftiget med Krigsrustninger, baade tillands og tilvand, som i nærværende Øieblik. Begivenhederne i Ostindien og Udsigterne til en Krig med Amerika stille endogsaa Ministeriets overordentlig vigtige Forslag om Frihandelen i Baggrunden. (Ved Postens Afgang fra London var kommen den Efterretning dertil, at den brittiske General Smith har vundet en Seier over Sikherne, der bleve tvungne til at retirere tilbage over Sudleschfloden, hvorved 65 Kanoner faldt i Seiervindernes Hænder.) Myrderiet i Gallizien varer ved endnu paa den skrækkeligste Maade. Bønderne rase som løsladte glubende Dyr. J Kredsene Tarnow, Bochnia og Wado witz have de kastet sig over Alle og Enhver, som ikke bærer Sukwana (Bondedragt), og myrdet Adelige, Godseiere, Forpagtere a. iflæng, samt reent udplyndret Borge og Huse. Han er en Kjolemand!" det er Løsenet til at nedhugge Enhver de møde som ikke bærer Bondekofte. Endog de Geistlige, for hvem de hidtil nærede en næsten overtroisk Ærefrygt, ere ikke skaanede, og i de nævnte Kredse have de næsten udryddet hele Geistligheden. (A. Av.) Fra den kra kanske Grændse indtil Lemberg, en Strækning af 40 Mile, er ikke een Adelsmands Bopæl bleven forskaanet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
J Neumark, ved den ungarske Grændse, huserer en Bande af Bønder saa frygteligt, at den uden Forskjelpaa Kjøn plyndrer og myrder Adelige og Uadelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
For at standse Bøndernes Tøilesløsheder ere nu 60,000 Md. østerrigske Tropper rykkede ind i Gallizien. Jfølge et Brev fra Krakau begynde Bøndernes Røverier og Myrderier nu ogsaa paa denne Side af Weichselen, saa at man ogsaa der har maattet afsende Militair og Artilleri imod Bønderne. Og i en ganske ny Beretning fra Wien meldes: "at Veiene til det Jndre af Gallizien vare opfyldte med Tropper, Munitionsvogne, Kornvogne &c. Bønderne vendte endnu ikke tilbage til deres Landsbyer. De vedblive med at plyndre de forladte Slotte og Meierier." – Det hedder endvidere, at de galliziske Bønder ere blevne skrækkeligt medtagne af de russiske Tropper, da en Deel af Bønderne havde viist sig i det russiske Polen. Herom haves følgende Beretning fra Krakau af 2de Marts De galliziske Bønder, som have vovet at gjøre et Jndfald i Kongeriget Polen, ere blevne alvorligt tugtede af Russerne. De ere i hobeviis blevne kastede udi Weichselen og druknede. Den russiske General har desuden udsat en Præmie for enhver gallizisk Bonde, som gribes med Vaaben i Hænderne. De polske Grændsebønder havde ogsaa begyndt med at følge de galliziske Bønders Exempel mod Adelen og Godseierne men da endeel af dem, som triumpherende indbragte nogle Vognlæs mishandlede Fanger, bleve paa den russiske Generals Befaling salarerede med Knut, istedetfor med Penge, saa tabte de Øvrige Lysten til at fortsætte deres formeentlige Patriotisme, hvormed de ret havde troet at gjøre sig yndede hos Russerne."J en anden Beretning hedder det: "De bevæbnede Bønders snilde Manoeuvre, hvorved i Tarnowerkredsen ikke een Eneste af de adelige Sammensvorne undgik dem, skyldes især de mange afskedigede Soldater, som anførte dem, og som hade Adelen, men fra deres Ophold i Wien elske Keiseren. De fra Krakau til Gallizien først ankomne Jnsurgenthobe bestode for Størstedelen af unge Mennesker af de høiere Stænder fra hele Polen, som indbildte sig, at de strax vilde blive Officierer, saasnart de viste sig for Bønderne. Men de Ulykkelige bleve skrækkeligt skuffede. De Fleste ihiel sloges af Bønderne, eller toges tilfange. Overalt ere Fængslerne overfyldte med Arrestanter. En Mængde transporteres til de mähriske Fæstninger; Nogle skulle bringes til selve Wien. J Lemberg har man, for at faae Plads til de indbragte Sammensvorne, maattet sætte alle mindre graverede Tugthuusfanger i Frihed, og flere adelige Slotte og Eiendomme, hvis Eiere ere myrdede eller flygtede, gjøres til Arrester, ved at tilmueDøre og Vinduer. Ogsaa en Mængde Fruentimmer ere blevne fængslede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Keiseren af Rusland har, ifølge Kuryer Warsawsky, bemyndiget Fyrst-Statholderen til at give de Bønder, der have taget Oprørsformændene Potozzi, Kocischewsky og Zarski til Fanger, en passende Belønning. Enhver af disse Bønder har saaledes faaet ikke alene en Pengesum, men ere desuden fritagne paa Livstid for alle Skatter og Afgifter til Staten; tillige have de faaet en Sølvmedaille som Udmærkelsestegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Fra Floczow meldes under 13de Marts: "Jeg meddeler Dem herved den for os noget beroligende, men for mange Andre Angst og Hjertebanken forvoldende Efterretning, at begge Hoved-Emissairerne for den polske Propaganda, Wisniowski og Dembrowski, ere idag blevne fængslede og under stærk Bedækning transporterede til Lemberg. Regjeringen havde udlovet 1000 fl. for Paagribelsen af Enhver især.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Den keiserl. østerrigske Befaling, ifølge hvilken Familien Cartoryski's Godser i de østerrigske Stater ere blevne seqvestrerede, har gjort et stort Jndtryk paa Adelen i Wien. (J russisk Polen ere forlængst alle Gartorvskis Godser blevne confiskerede.) Famiken Cartorskis Godser i Gallizien havde endnu en aarlig Jndtægt af c. 500,000 Ducater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Den russiske Regjering i Warschau har tilmeldt den preussiske i Posen, at den har ladet exeqvere de afsagte Krigsretsdomme over alle de preussiske Undersaatter, som ere blevne overbeviste om Oprørsforsøg paa russisk Gebeet. To ere blevne henrettede, Nogle transporterede til Siberien, og en heel Deel knutede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Om den gjærende Tilstand i Jtalien erholder man flere og flere Oplysninger. Efter Breve fra Triest er der, ifølge "Weser Zeitung, i Over-Jtalien allevegne Tegn til Conspirationer, hvori ogsaa Militaire skulle have taget Deel, idetmindste efter de talrige Fængslinger at dømme. Jfølge en i Mailand opsnappet Correspondence skal ikke blot Mellem- og Syd-Jtalien, men ogsaa Halvens østerrigske Norden være totalt undergravet." J Mailand, det italienske Tyrol og i Kirkestaten have mange Fængslinger fundet Sted. Overalt foretages Arresteringer blandt Adelen, adelige Embedsmænd og Militaire, og overalt hersker dobbelt Angst, fordi det store Publikum ikke veed, hvad der er paafærde. Urolighederne i Toulouse varede ved endnu. J tre Aftener efter hinanden havde Militairet maattet gjøre ryddeligt i Theatret. Uagtet den store Troppe masse, som stod opstillet i Gaderne, kunde det dog ikke forhindres, at Folket sammenrottede sig, ja end- ogsaa førte en polsk Fane omkring med sig under Udraab til Gunst for Polakkerne. Paa flere Steder var det kommet til Haandemæng, og nogle Mennesker, blevne saarede. Endelig fandt man paa, at lukke Theatret; men da bleve Spektaklerne endnu værre. Flere tusinde Menneskeer istemte Marseillaisen og Warsowiennen, og vilde ikke skilles ad. Da commandere des 200 Md. Cavalleri og 600 Md. Jnfanteri til at adsplitte dem, og nu lykkedes det; men endnu da Massen skiltes af, raabte den: "Polakkerne leve!" – Blandt flere til Frankrig ankomne polske Flygtninger er ogsaa Carl Rogawski, Secretair ved den provisoriske Regjering i Krakau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Kongen af Hannovers strænge Giftermaalsbefaling har forvoldet en stor Bestyrtelse blandt Armeens Officierer, især de forlovede. Adskillige have, paa Grund deraf, allerede forlangt deres Afsked, og selv endeel Cadetter ville forlade Militairtjenesten og studere Jurisprudents eller andre Videnskaber. Men Kongen har erklæret, at han vil udstede en lignende Ordre forCivilembedsmændene. Skibstømmerfolkenes Arbeidsopstand, i flere Stæder, Flækker og Landsbyer langs med Weserfloden, er endnu ikke dæmpet. J en heel Uge havde nu alt Arbeide hvilet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Kjøbenhavn, den 28de Marts. Forbundsinspectionen over det holsteen-lauenborgske Contingent, som, overeensst. med det tydske Forbunds Krigsforfatning, skal finde Sted hvert 5te Aar, skal atter skee i Aar, da den ikke alene vil finde Sted i de resp. Garnisoner, men i Efteraaret skal hele Contingentet sammendrages paa Lockstedter Hade (i Nærheden af Jtzehoe og Kellinghusen). Man taler om, at den af det oldenborgske og hanseatiske Militair bestaaende Brigade maaskee ogsaa skal deeltage i denne Troppesamling. (B. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Kammerjunker v. Oxholm, Hofchef hos Kronprindsessen, er i disse Dage afreist til Strelitz. Lieutenant v. Ahlefeldt, Søn af Enkedronningens Hofchef, har erholdt kgl. Tilladelse til at tage Tjeneste i den franske Armee i Algier. – J et tydsk Blad har der været fortalt, at Kammerherre v. Scholten, Gouverneur over de vestindiske Besiddelser, skulde være bestemt til dansk Gesandt i Paris. Dette er vist ikke sandt. Hans Sundhed er meget svækket, og han er fornemmelig vendt tilbage til Europa, for at benytte Badene i Tydskland eller Frankrig, hvorhen han agter at reise i Foraaret. – Jmorgen, Kunstacademiets Stiftelsesdag, agte endeel Haandværkere at overrække Prof. Hetsch en i denne Anledning præget Medaille, paa Grund af hans Fortjenester af Haandværkstanden. Haandværkssangforeningen vil ved denne Leilighed afsynge en af Oehlenschlæger forfattet Sang. (*) Afdøde General Friboe efterlader sig, saavidt man veed, ingen Børn, men mange Penge, og det er en Skjæbnens Jroni, at just Den, man troede at kjende som hans Universalarving, ikke har faaet Andet end et Gulduhr, der kan spille to Stykker, nemlig: "Penge, Penge, tro mit Ord, det er Glæden paa vor Jord!" og "Ach! Du lieber Augustin, Alles ist weg Sit smukke Landsted i Lyngbye, i hvis Have han er begravet, skal han have testamenteret til Prindsesse Caroline. – J Anledning af en Artikel i "Corsaren" om en Laps med smaae sorte Knebelsbarter, som ofte indfinder sig i den kongelige Loge, og der ved upassende Manerer griber forstyrrende ind i Handlingens Gang paa Scenen, og hvilken Person Directionen burde vise ud, skal Redacteuren være kaldt op i Criminelkammeret, for at give Forklaring over, hvem han havde meent dermed. Jfølge denne er det Theatrets Kat, som af og til sees paa Jagt efter Rotter og Muus i den kongelige Loge. – Et virkeligt Medlem af Academiet for de skjønne Kunster er blevet gift med en virkelig Etatsraad. Sagen er den, at vor for sin fortrinlige Modellering, bekjendte Frøken Adelgunde Herbst, har giftet sig med Etatsraad Voght, forhenv. dansk Ministerresident i Neapel, hvor han for Tiden opholder sig som Privatiserende, og hvor Frøken Herbst i længere Tid har opholdt sig paa sin Udenlandsreise. Forresten er han overordentlig riig og nogle og 20 Aar gammel. (Hjørring Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
En Deel af Khvn. Jndvaanere have faaet en ny Sjælesørger. Hs. M. Kongen har allern, best. hidtilv. anden Præst ved Domkirken i Roeskilde, Provst Gad, til Sognepræst for Helliggeistes Menighed. Saaledes erholde Hjorderne deres Hyrder hos os tillands; i Lande med en fri Kirkeforfatning og med Religionsfrihed vælge de selv hvem de ville have dertil. Provst Gad har imidlertid holdt Prøveprædiken her, Pastor Bindesbøll fra Nakskov ligeledes; men skjøndt der vel turde være flere af den Helliggeistiske Menigheds Medlemmer, der havde ønsket den Sidstnævnte, saa kan man maaskee antage, at den i de af ham nylig udgivne Prædikener for Dagen lagte Alvor og Jver, for at gjøre de evangeliske Læresætninger gjældende i det soctale Liv, er bleven anseet for en mindre passende eller tidsvarende Tendents af dem, der have havt det Hverv, at indstille og proponere de meest passende Aspiranter til Kaldet. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
En forhenværende Embedsmand her i Staden, er formedelst Bedrageri dømt til Tugthuset. Følgende er et af hans mange Bedragerier: Da det nemlig engang, som ofte var Tilfældet, kned for han, gik han til en Mand her i Byen, der har mange Penge, som forrente sig godt, og bad ham om et Laan; men Pengemanden vilde have Sikkerhed, da han ikke kjendte Personen, hvortil Denne svarede, at der vel var Sikkerhed nok i de 100 Favne Brænde, han havde staaende i sin Gaard, men som han ikke vilde sælge endnu, da Priserne nok vilde stige. Pengemanden gik hen og saae paa den store Brændestabel, der virkelig stod i Gaarden, hvor K. boede. Mod en belovet pæn Godtgjørelse ved Tilbagebetalingen fik K. Summen, og Pengemanden gjorde sig det til Pligt ved sine Morgentoure, at inspicere Brændet. Da hændte det sig en Dag, at han mødte flere Vogne belæssede med Brænde, og da han saae, at de kom ud fra Ks. Gaard, raabte han dem an og spurgte, hvor de skulde hen med det Brænde"Det skal ind til vor Huusbond!" – "Hvem er Jen Husbond?" spurgte Pengemanden. - Det er Bager Al. – "Vil J see, at J kunne lade det Brænde staae!" sagde Pengemanden. - Er Han gal. Hvad kommer Bagerens Brænde Ham ved!" var Svaret, og nu viste det sig, at K. havde givet den forsigtige Pengemand Sikkerhed i en Andens Eiendom. (Hjørr. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
- Den bekjendte qvindelige Virtuos paa Violoncellen, Lisa Christiani, der overalt har fremkaldt den meest levende Enthusiasme, saavel ved sit udmærkede Spil som ved sin personlige Elskværdighed, er kommen (Khvnsp.) hertil igaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Foruden de mange musikalske Kunstnere, der ere komne hertil i den senere Tid, eller hvis Ankomst forventes, skal ogsaa den berømte belgiske Violinist Vieuxtemps have ifinde at gjæste Kjøbenhavn i dette (N. L. Td.) Foraar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Efter Forlydende ere Nogle af vore Grosserere sammentraadte, for at forberede en Expedition til Sydhavet paa Hvalfiskefangst. Expeditionen skal bestaae af tre Skibe og vil blive baseret paa Actier. (Flyvep.)J denne Tid sees paa Børsen en ny Opfindelse, nemlig: en Støvleknægt, der selv trækker Støvlen af, og dernæst, ved en Fjederkraft, kaster den hen ad Gulvet. Denne behagelige Opfindelse, der gjør Hændernes Brug overflødig, skyldes en afgaaet Prem. Lieutenant W. Zytphen, der endvidere skal have forelagt Hs. Majestæt en befæstningsplan, hvis Udførelse gjør det umuligt for Fjenden, at sætte sig fast paa Sjælland. Hele Kysten skal nemlig undermineres, og Lederne til disse mangfoldige Miner skulle alle have deres endelige Udgang i Kongens eget Gemak. Naar nu Hs. Majestæt erfarer, at 20,000 Md. ville gjøre Landgang et eller andet Sted, gaaer han hen og betragter sit Minekaart, seer hvilken Mine der skal spille, trykker paa en Fjer i Gulvet, og uden mindste Anstrængelse ere de 20,000 Md. sprængte i Luften, og Landgangen forhindret. Naar det kommer istand, kan en stor Deel af Armeen altsaa reduceres, hvilket vil være en stor Besparelse for Landet. (Hjørr. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Den af Tylograph Flinch foreslaaede Passage, hvortil alle Actier i kort Tid tegnedes, vil formodentlig ryge i Lyset. Man har pludseligt fattet stor Mistillid til hans Plan, som nu forekommer Enhver urealisabel, og Actierne ere derfor blevne udbudte meget under Prisen, uden at kunne finde Kjøbere. Actie-Eierne have derfor tilbudt Hr. Flinch 10,000 Rbd., dersom han vil lade hele Foretagendet gaae ind, og der er al Sandsynlighed for at han vil modtage Tilbudet, hvis der iøvrigt ikke vil komme nogen Hindring fra de Grundeieres Side, med hvem han allerede har sluttet Contract. Ved en Generalforsamling paa Tirsdag vil den endelige Beslutning tages. Overhovedet synes nu Tiden for Actieprojecternes og Actieraseriets Ophør at være kommen. Begivenheden med Flinchs Passage har gjort Pengemændene mistroiske, og det vil holde haardt for et nyt Foretagende af denne Natur at skaffe sig Tillid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
J Begyndelsen af denne Uge opstod der i en Kjælder paa Gammeltorv et alvorligt Slagsmaal mellem nogle Bryggerknægte og Slagtere, hvorved der vankede blodige Pander. Politiets Mellemkomst og nogle Arresteringer gjorde Ende paa Bataillen. (*) Forrige Aar afholdtes paa Kongsdal, Etatsraad Estrups Gods, en meget smuk landlig Fest. Den samme ønskede man at gjentage iaar. Men
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Cancelliet har, ifølge de af Amtmanden, Grev Moltke, meddeelte Oplysninger, tilkjendegivet Vedkommende, at der ei kan meddeles Tilladelse til den omhandlede Fests Afholdelse. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Fædrelandet for igaar er lagt under Beslag, "Morgenposten ligeledes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
J Wordingborg har været Jldløs i Kjøbmand Raphael Meiers Boutik, hvorved Varelageret tildeels ødelagdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
J Slagelse agtes oprettet et Theater paa Actier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Khvns Børs-Cours den 27de Marts. Hamborg a vista . . . . . . . . 199 ½ Bank-Disconto. . . . . . . . . 4. Do. af Banco=Vexler 3 1/2 4 PC. kongl. Obligationer . . 105. Nationalbank=Actier . . . . . . 172 a 173.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Befordringer og Afgang. Under 23de de har Hs. M. allern, beskikket practis. Læge paa det Odsherredske Gods. F. Møller, til Stadslægge i Nakskov; forhenv. Landskabslæge paa Pellworm, C. Tulinius, til Districtslæge i Ebeltoft, og Byfoged samt Bye og Raadstueskriver i Viborg, Cancelliraad Selmer, til Justitssecretair ved den kgl. Landsoverret sammesteds. Under 24de har Hs. M. allern, besk. anden Præst ved Domkirken i Roeskilde, Provst Gad, R. af Dannebr., til Sognepræst ved Helliggeistes M. i Khvn. Under 26de er Auditeur og Regnskabsfører ved 5te Jægercorps, P. Lunn, allern. udn. til Auditeur ved 4de Jnf. Brigade samt ved Rendsborgs Borgervæbning, som og til Garnisonsauditeur i Rendsborg Fæstning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Ledige Embeder. Byfoged Embedet i Svendborg. Byskriver-Embedet i Svendborg samt Herredsskriver Embedet i Sunds Gudme Herreder. – Sognekaldet for Trinitatis M. i Fredericia og Anneret Veilby. - Aars og Haubro Sognekald i Viborg Stift. - Veilby Sognekald i Aarhuus Stift. - Slots=Cantor, Organist og Skolelærer-Embedet i Fredensborg. Gage 260 Rbd., fra Bolig. 6 Favne Brænde, og 6 Læs Tørv. - En Raadstuetjener- og Politibetjents Post i Holbek. - Postmester Tjenesten i Wyck paa For (Gage 700 Rbd., Contoir hold 150 Rbd.) Eiendoms-Salg. Gaarden Bjørnkiær, i Kjær Herred, er af Hr. Propr. Th. Gleerup solgt med Besætning og Inventarium til Hr. Propr. Troiel af Gundestrup for 23,000 Rbd. For nogle Aar siden havde Sælgeren kjøbt den samme Gaard, ligeledes med Besætning, for 11,000 Rbd. - Thisted Apothek er solgt af Apotheker Dahlerup til Cand. pharm. Eibe for 26,500 Rbd. Dødsfald. Kgl. Kjøkkenskriver Moltzau, Bøssemager Meyer, Frøken Emma Kofoed (22 Aar, Kobberstikker, Lillienberg, Harald Jordan, Anton Blicher, Md. Børresen; Alle i Khvn. Anna Dorothea Herfordt paa Jægersborg. Slotscantor og Skolelærer Bentsen i Fredensborg. Bager Stallmann i Roeskilde. Pastorinde Lohmann i Kyndby Pestad. Christiane Tronier i Hillerød. Julie Valentiner paa Gjeddesdal. Elise Berg f. Andkiær paa Kornerupgaard. Landvæsens Elev N. P. Warming (af Sorø, paa Gammelvraa. Tiendecommissair L. Dorup 170 Aar, i Thorning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Copulerede. J Khvn. d. 20de Marts Peter Jbsen, Præst i Lyngby; Propr. Jacob Hom. (Flyvep.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Reisende. Med Dampskibet "Jris til Kjøbenhavn: Pastorerne Topsøe, Riis og Larsen, Proprietairerne R. og A. Fauerschou, Kbm. H. v. Essen, Bager Christensen, Proprietair Nerger, Jfr. Myhre, Avlsforvalter Meyer, Handelsreisende Hooglandt, Gjæstgiver Fulling, Mad. H. Sabroe, Cand. med & chir. Rosenstand, Uhrmager P. Rohde, Vævermester Mathiasen, Uhrmager Kjeldsen, Mad. Aabye, samt endeel Dækspassagerer; ialt 40. Desuden 40 Stkr. Qvæghøveder. Med Dampsk. Christian VIII fra Kallundborg; Kjøbm. W. Møller. Til Sams, Pastor Heegaard Fra Thunøe Pastor Hald. Fra Samso: Gaardeier Egeriis. Med Dampsk. Christian VIII til Kallundborg; Kammerherre Mylius m. Tjener, Lieutn. v. Neergaard m. Familie, Fru Hasle, Contoirist Neumann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Bekjendtgjørelser. At vor kjære ældste Søster, Mariane Werner, Liisberg, er afgaaet ved Døden paa Asmild=Kloster, Søndagen den 15de Marts, bekjendtgjøres herved med dyb Bemod for Slægtninge og Venner. Aarhuus, den 19de Marts 1836. Jda Liisberg. H. C. Liisberg. J. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Førstkommende Onsdag holdes Fasteprædiken i Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Fredagen den 3die April afholdes Maaneds-Communion i Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Theatret i Aarhuus. Onsdagen den 1ste April opføres (til Benefice for Hr. Printzlau. "Elverhøi," Skuespil i 3 Acter, af Heiberg. Musikken af Kuhlau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
NB. Sidste Forestilling paa Fredag. Orlamundt. Gautiers Vox-Figur=Cabinet bliver at see i Randers fra næstt. Onsdag, i Handskefabrikeur Mattats Gaard paa Torvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Efter Begjæring af Skovcommissionen foretages Auction i Riis=Skov førstkommende Torsdag den 2den April, om Formiddagen Kl. 9, over noget Knippelbrænde, Bøgetop, samt nogle paa Roden staaende Silier; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 28de Marts 1846. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
Ved den af mig til den 1ste April d. A. averterede Auction vil tillige vorde opraabt til Bortsalg: a. en Skorsteensindretning, med Bagerovn; b. en Jerngrubekjedel, paa circa 3 Tønders Rum c. 6 Stkr. nye moderne Jernkakkelovne; og d. et betydeligt Parti Fajange og Urtekramvarer. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Serg. Aarhuus, den 29de Marts 1846. Da de ved Licitationen den 10de f. M. paa Chausseringsarbeide ved endeel Parceller af den nye Landevei imellem Hogholm og Taastrup gjorte Bud ere forkastede, saa vil ny Licitation over dette Arbeide blive afholdt paa denne Kjøbstads Raadhuus Tirsdagen den 7de April næstkommende, Kl. 10 Formiddag, efter Conditioner, som der og da blive fremlagte og oplæste, samt forinden ere til Eftersyn herpaa Contoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Sønder - Møls Herreders Contoir i Ebbeltoft, den 20de Stephensen. Marts 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-31
At Auctionen over Bortforpagtningen af Hovedgaarden Vennerslunds Avling og Hollænderi, her paa Falster, bliver afholdt paa bemeldte Hovedgaard Mandagen den 6te April dette Aar, om Formiddagen Kl. 12, bekjendtgjøres herved. Nyekjøbing, den 21de Marts 1836. Pontopviden.