Den Vest-Sjællandske Avis, 1842-12-16
Stænderne i Viborg, Femogfyrgetyvende Møde den 6te Decbr., Eftermiddag. Tre Udkast til endelige Expeditioner bleve oplæste og vedtagne. Sexogførgetyvende Møde den 3de Decbr. Den kgl. Commissarius tilkjendegav, at han fra det kgl. General-Toldkammer- og Commerce-Collegium havde modtaget et Udkast til et Reglement for Pramfarten paa Gudenaa fra Silkeborg til Randers, over hvis 11 Forsamlingens Betænkning ifølge allerhøieste befaling skulde indhentes. Det vedtoges til Behandling af dette Udkast at nedsætte en Comite af 3 Medlemmer; men Valget udsattes. – Derpaa foretoges Sagen om de stænderske Comiteer til endelig Behandling. De udførlige Orbatter i denne Sag tillader Rummet os ikke at give et Udtog af, vi maae derfor henvise vore Læsere til Stændertidenden selv eller de større Kjøbenhavnske Blade, der vistnok ikke ville undlade at behandle denne Sag udførligt. Den kal-Commissarius begyndte med en udførlig Tale forde stænderske Comiteer og tog senere endnu to Gange Ordet for at gjendrive nogle mod dem fremførte Jndvendinger. Vi ville udhæve følgende Yttringer af ham (S. 2600) "Der er blevet yttret Adskilligt i den constitutionelle Retning, som jeg ikke skal indlade mig paa udførligt at besvare, da det forekommer mig at der ikke deri indeholdes Noget, som trænger ind i de betydende Spørgsmaal, der maae svæve for Enhver, der har grandsket over Muligheden af for Tiden at indføre en constitutionel Forfatning i Danmark. Jeg maa kun, forsaavidt som man har paaberaabt sig den store Enighed, der i den Henseende skal herske hos den uafhængige Deel af Folket, ganske benegte at en saadan Enighed finder Sted. De, der have tænkt over Sagen, ville i det Mindste finde den i høieste Grad tvivlsom. Naar det er bemærket, at de tvende Forfattere, som jeg har citeret (Tutein og Monrad), og som have yttret sig til Fordeel for en Constitutions Jndførelse, men under saadanne nærmere Bestemmelser, som ikke ere i Harmonie med, hvad det er blevet udtalt som almindelig Mening, have været enige i Ønskeligheden af en constitutionel Forfatning, og at de kun have været uenige om Maaden, hvorpaa den skulde indrettes, da kan jeg ikke antage, at der er nogen Enighed tilstede, naar man blot er enig om et Navn, men ikke om det, der skal give dette Navn sit Jndhold. Den, der til Exempel anseer Jndførelsen af en Constitution som den Norske her i Danmark for at være den største Ulykke, men som derimod finder en Constitution med et aristokratisk Grundlag og bygget paa Tokammersystemet gavnlig, er vistnok aldeles uenig med den, der anseer en Constitution af det sidstnævnte Slags som en stor Ulykke for Landet, men derimod vilde betragte det som den største Lykke, om vi kunde komme i Besiddelse af en Constitution som den Norske, og enhver af dem vilde snarere blive enig i at beholde den Forfatning, vi have, end gaae over til det, der efter hans Mening vilde være den største Ulykke. Paa en saadan Maade kunde man let blive enig om alle Forhold. Godseierne og Bønderne kunde da ogsaa let blive enige og Ønskeligheden af Fæsteforholdets Ophævelse, naar nemlig Godseieren tænkte sig, at denne Ophævelse vilde bestaae i Jndrømmelsen af en fri Disposition over Fæstegodset, og Bondestanden gik ud fra, at det skulde forvandles til Eiendom." – Ved Afstemningen blev Comiteens Betænkning i det Væsentlige bifaldet, og flere Amendements forkastedes. Et Amendement af Godseier Nyholin, at der i følgende Sætning i Comie-Betænkningen: "Det er med disse Følelser, med denne Overbeviisning, at Forsamlingen i de paaberaabte stænderske Comiteer vil see det Mellemled angivet hvorigjennem denne Udvikling skal skee, det attraaede Maal opnaaes, efter Ordene denne Udvikling tilføies, til en fri constitutionel Forfatning", blev antaget med 27 St. mod 24. - Amendement af Sognefoged Jacobsen: Principaliter: "At Valget af De legerede til de stænderske Comiteer maa foregaae i den ordinaire Session i 1844, samtidig med det forventende Lovudkast desangaaende, naturligviis under Forudsætning af, at Lovbudet i den Anledning emanerer; antaget med 15 St. mod 6. Subsidialiter: "Saaledes som af Østifternes Comitee i den omhandledSag i denne Henseende er indstillet, nemlig: enten at det forventende Lovudkast forelægges i en dertil sammenkaldt extraordinair Session i 1843, saa at Valget af Delegerede kan foregaae i den ordinaire Session i 1844, eller at denne Session i 1844 holdes saa tidlig, at Loven kan emanere og en extraordinair Sammenkaldelse til at foretage Valget kan finde Sted, inden samme Aars Udgang." Antaget som subsidiain Jndstilling med 15 St. mod 6. Amendement af Apotheker Dahlerup. At Forsamlingen vil fraraad Jndførelsen af de stænderske Comiteer, blev forkastet med 42 St. mod 9. Syvogfyrgetyvende Møde den 8de Decbr. Til endelig Behandling blev foretaget Sagen betræffende Udkast til en Forordning ang. Frikjørselsvæsenet i Danmark.