Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-06-08
For henved 30 Aar siden kaldtes i Jylland enhver Godseiers Fuldmægtig eller Foged, naar det ikke var en Greves eller Barons, Ridefoged. Nu kaldes de Inspektører og Forvaltere. Benævnelsen Ridefoged høres derimod nu ikke meere hele Danmark over, saa hæderlig og gudelig Oprindelse denne Titel end har, der hidrører fra de katholske Geistliges Tid. Thi som de geistlige Stifter havde deres Prokuratorer, der skulde forestaae Stiftets ofte meget anseelige Godser, men, disse Prokuratorer vare Geistlige, hvis Leilighed det ikke var, at paatage sig de Regnskaber og Reiser, der med et saadant Prokur vare forbundne, saa holdt de igjen under sig en Fuldmægtig eller Foged, der egentligen under deres Overopsyn bestyrede Stiftets Gods. Men da for Fogden udfordredes hertil idelig Reisen, stundom udenfor Provindsen, (thi et Stift langt oppe i Jylland kunde gjerne have Gods i andre Provindser, som til Ex. Drslevkloster det havde i Gods i Fyen, saa haver denne Fuldmægtig vel heraf faaet Benævnelsen Ridefeged, der vil sige det samme som Reisefoged, thi Riden var da Reisendes almindelige Befordring. Forordn. af 20de Junii 1788 om Stavnsbaandets Løsning fra Godserne, var det især, som forandrede Benævnelsen Ridefoged til Forvalter. Hertegaardenes Fogder fik nu mindre ude paa Godset at varetage, saa de desmere kunne opholde sig hjemme paa Gaarden, og baade Dag og Nat at være Herren, eller Fruen til Tieneste. Gaardens naadige Frue har nu vel og fundet, at Ridefoged var et fælt Ord: at tage i Munden, og at hendes Ridefoged ligesaavel kunde benævnes Forvalter, som hendes Naboerskes, Frue Baronessens, og saaledes har da sefter 27 Aars Forløb Benævnelsen Ridefoged gandske tabt sig i Forvalter, eller Jnspectør Titelen. - Endnu efter at Amterne vare indrettede, som nok foregik i Aaret 1662, og de kgl. Skatters Oppehørsel anfortroet de først saakaldte Amtsskrivere, nu Amtsforvaltere, siges i Anordningerne: at Amtsforvalterne ere Kongens Ridefogder, som er at forstaae, i Henseende til Bestyrelsen af det i Amtet liggende kgl. Gods. - Det er ikke allene Ridefogedtitelen som saaledes er degraderet, men det er gaaet ligedan med saamange andre Titler, som fordum have været særdeles agtede, nu derimod ikke ansees for Noget saa stort, og det vil fremdeles gaae saaledes med mange vore Dages Titler, for hvilke vi nu tage Hatten dybt af. Justitsraad, en Titel, som nu enhver Besvend og Skriverkarl drømmer om engang at kunne naae, tilkiendegav i Kong Christian den Femtes Tid noget gandske Mere, da det ansaaes for en saa særdeles Udmærkelse, at Biskoppen i Aarhuus Dr. Grave fik i Aaret 1680 Justitsraads Rang, som det nu ikke vilde ansees, for, om samme Stift, blandt sine Kolleger ved Lærdom udmærkede Biskop, blev Konferentsraad. - Ja hvad skal vi sige om den oprindelig lang fornemmere Kammerherrenøgle, om hvilken, da den for nogle Aar siden gaves en af vore flere udmærkede Søhelte, man offentlig skrev, at det var Nøglen en Ære den var given Ham. J Kong Frederik den Fjerdes Tid ansaaes det som en udmærket Æresbeviisning, at Gabel for sit vundne Slag fik Nøglen. Men denne uddeeltes da og saa sielden, at naar Nogen selv i det store Khvn. sagdes at skulle spise hos Kammerherren, vidste Enhver, at det var hos Admiral Gabel. - En Auditørs Post er nu en meget hæderlig Stilling, thi værre havde han det fordum, naar han, som Regimentets autoriserede Postbud skulde paa sin Fod gaae fra Skielsker ind til Khvn.