JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1847-03-09
Sagen betræffende en Forbindelsesvei mellem Viborg, og Silkeborg samt en Broforbindelse over Langsø til sidstnævnte Sted blev fremlagt. Efterat Skanderborg Amtsraad i dets nu modtagne Erklæring over Sagen bestemt har afslaaet at udrede alene Omkostningerne til Broen, uagtet Viborg Amtsrepartitionsfond alene maa bære Udgiften til Veianlæget, saafremt dette skal finde Sted, saa maatte man modsætte sig al Deeltagelse i Omkostningerne ved Broanlæg over Søen paa hvilketsomhelst af de foreslaaede Steder, hvorimod man fremdeles er villig til at anlægge Veien med et Udgangspunct til Broen, under Forudsætning af, at saavel den vestre mindre Landevei til Veile, som den østre nuværende mindre Landevei til Skanderborg kan aflægges. Nr. 78 C. - 1846. Veicomiteens Betænkning over et Udkast til Conditioner for Grundforbedringsarbeiders Bortlicitering blev fremlagt og blev til Comiteen afleveret Statsraad Holms Bemærkninger til Udkastet. Nr. 96 – C. 1846. Formanden underrettede Raadet om, at han paa Sammes Vegne havde approberet det af Tømmermand Peder Skov ved den sidstafholdte Licitation over Jstandsættelsen, af Broen ved Kleitrup Mølle gjorte Bud 20 Rbd. Nr. 193 C. - 1846.
Viborger Samler, 1847-03-09
Efter indkommen Forespørgsel fra Forstanderskabet for Sjørslev Sogn om, hvorvidt det frie Hartkorn skal deeltage i Bekostningerne til en Bro paa en offentlig Bivei, bestemte Raadet at tilbagemelde, at Spørgsmaalet, efter Bestemmelserne i Frdn. 29de Septbr. 1841 § 28 samt det Kgl. Rentekammers Skrivelser af 2den Decbr. 1843. og 12te April 1845, maa besvares benægtende. Nr. 195 C. - 1846.
Viborger Samler, 1847-03-09
Med Hensyn til den af Generalpostdirectionen i Skrivelse af 6te Octbr. f. A. til Viborg Stiftamt æskede Betænkning over Hensigtsmæssigheden og Nødvendigheden af en Færgebroes og en Færgehavns Anlæg ved Virksund, hvilken Sag Amtet har forelagt Amtsraadet, besluttede Samme at yttre, at skjøndt det kunde have sin Nytte, at den foreslaaede Foranstaltning blev truffen, saa findes derdog meere paatrængende lignende Arbeider, som først ville kræve Amtets Pengekræfter, end ved dette Færgested, til og fra hvilket der ikke engang fører nogen mindre Landevei. Nr. 196 C. - 1846.
Viborger Samler, 1847-03-09
Efter Andragende fra Gaardmand Chr. Andersen af Kobberup, om at en Steenkiste maa sættes paa Veien mellem Hagebro og Virksund ud for hans Mark, for at hindre dennes Beskadigelse ved Tøbrud, besluttede Raadet at melde Politimesteren og Forstanderskabet, at der for Communens Regning bør sættes den fornødne Steenkiste paa det opgivne Sted. Nr. 201 C. - 1846. Fremlagt blev Comitee-Betænkning over et Andragende fra Haasum og Ramsing Sogneforstanderskab, om Fritagelse for at vedligeholde Biveien Nr. 6 fra Bustrup til Veiby. Raadet maatte tiltræde den af Veicomiteens Majoritet, og Politimesteren yttrede Formening, hvorefter Andragendet ikke kan bevilges. Nr. 205. C. - 1846. Raadet fandt ingen Anledning til at gaae ind paa et af Kromand Heilskou i Nybro indgivet forslag, om at afkjøbe ham hans Ret til Bropenges Hævelse ved bemeldte Bro, med hvilken Ret Pligten til Broens og Vasens Vedligeholdelse er forenet. Nr. 211 C. - 1847. Comitee-Betænkning blev fremlagt over et Andragende fra Forstanderskabet for Skive Landsogn, om at Veiene fra Skive til Lemvig over Kjærgaardsholm og fra Skive til Hem maae optages blandt mindre Landeveie, eller at der maa forundes bemeldte Landsogn Hielp til disse Veies Vedligeholdelse, og besluttede Raadet at tiltræde Majoritetens Mening, hvorefter ingen af Delene kan bevilges, da der ikke fortiden er Spørgsmaal om noget saadant extraordinairt eller besværligt Arbeide, som omhandles i Frdn. 29de September 1841 § 28. Dog maatte Proprietair Jensen bemærke, at han vedblivende maatte ansee Bidrag af Nabo-Sogne som billig, allerede fortiden. Nr. 5 C. - 1847. I Anledning af en derom indkommen Forestilling fra Viborg Communalbestyrelse besluttede Raadet at tilskrive Skanderborg og Aarhuus Amtsraad om at foranstalte Veien fra Kongensbro til Aarhuus enten grundforbedret, eller dog sat i saadan Stand, at Fragtgods kan fremføres paa samme omtrent til samme Vægt pr. Læs, som der kan kjøres paa Veistrækningen fra Kongensbro til Viborg, da den paaklagede Veistrækning til Tider er saa godt som ufremkommelig for læssede Vogne. Nr. 6 C. - 1847.
Viborger Samler, 1847-03-09
Efter et Andragende fra Forstanderskabet for Asmild og Tapdrup Sogne om, at een af Veiene fra Viborg til Bruunshaab maa aflægges som offentlig Bivei, besluttede Raadet at tilmelde Politimesteren og Forstanderskabet, at Sagen bør udsættes til Forfattelsen af næste Veiregulativ, til hvilken Tid nærmere Forslag i den ommeldte Henseende forventes, og imidlertid holdes begge Veie i farbar Stand. Nr. 11 C. - 1847. Fremlagt blev et med Politimesterens og Sogneforstanderskabets Erklæring ledsaget Andragende fra Skolelærer Aaboe i Christianshøi om, at den over Skolelodden løbende Deel af Biveien Nr. 12 i Kragelund Sogn maa forblive nindgrøftet. I Anledning af dette Andragende besluttede Raadet at indhente Politimesterens nærmere Erklæring, om ikke Sandflugt efter de locale Omstændigheder maatte være at befrygte netop paa det i Andragendet omforklarede Sted. Nr. 12 C. - 1847. Fremlagt blev en Skrivelse fra Politimesteren i Lysgaard og Hids Herreder, hvorved efter vedkommende Sogneforstanderskabs Forlangende henstilles til Amtsraadets Afgjørelse en Dissents mellem Balle og Kragelund Sogneforstanderstaber om, hvilket District der skal indkaste en Veistrækning paa circa 228 Favne over Balle Sogns Grund, som nu maa indkastes i en anden Retning, end Veien tidligere har fulgt, fordi Kragelund Sogneforstanderskab, uden Conference med Politimesteren og Balle Sogneforstanderskab, har indkastet den hele øvrige Deel af den ny Veilinie. Raadet besluttede at overdrage Etatsraad Holm i Forening med Politimesteren at søge Sagen afgjort saavidt muligt ved Forlig mellem de Vedkommende. Nr. 63 C. - 1846.
Viborger Samler, 1847-03-09
Efter de modtagne Oplysninger samtykker Amtsraadet i, at Biveien Nr. 5 i Regulativet for Rødding Sogn udgaaer som offentlig Bivei. Nr. 10 C. - 1847.
Viborger Samler, 1847-03-09
Sagen betræffende en Jernbanes Anlæg til Liimfjorden, blev fremlagt, og efter foreløbig Discussion bestemte Raadets Majoritet sig til en Betænkning i Faveur af Forslaget i Almindelighed, hvorimod Proprietair Jensen forbeholdt sig at afgive dissentierende Votum.
Viborger Samler, 1847-03-09
D. Sager af blandet Jndhold. Nr. 15 D. - 1847. For at efterkomme Anordningen af 29de Juli 1846, betræffende Vands Afledning eller Afbenyttelse til Jorders Forbedring, havde Amtsraadet ved forrige Møde opfordret Hofjægermester Lüttichau, Etatsraad Holm, Kammerraaderne Grønbech og Bloch til at sammentræde i en Comitee og afgive til Amtsraadet Betænkning med Hensyn til Jnd delingen af Aaerne i Viborg Amt efter deres Betydenhed som større eller mindre Vandløb. Til denne Jnddeeling blev nu af bemeldte Comitee afgivet Forslag, hvilket i sin Heelhed blev tiltraadt. J Henhold til §§ 37 og 38 i bemeldte Forordning besluttede Raadet, at erindre de Forstanderskaber, som ikke endnu have indgivet Beretning om de af dem trufne Valg paa Synsmænd, om at indkomme med samme samt med Forslag til Jnstruction for bemeldte Synsmænd, Alt snarest muligt.
Viborger Samler, 1847-03-09
Den 19de Februar. Nr. 52 D. - 1844. Formanden fremlagde det kgl. Rentekammers Skrivelse af 23de Januar 1847, hvorved er approberet den angaaende Lægdsmændenes Befordring trufne Overeenskomst om 4 Mk. pr. Miil uden Godtgjørelse for Retour, uden at formelige Contracter med Vedkommende oprettes. Derhos underrettede han Raadet om, at der fra adskillige Forstanderskaber ere indkomne Kjørsels-Regulativer. Disse og de fremdeles indkommende tilstilles Comiteen i Kjørselssagen til afgivende Betænkning ved næste Møde. Nr. 47 D. - 1846. Fremlagt blev det kgl. Rentekammers Skrivelse af 13de Febr. 1847, hvorefter Sognefoged Jørgen Pedersen Virklund i Funder erkiendes fri for at svare Amtsfondsbidrag af det ham i Balle Sogn tilhørende Hartkorn, der er henlagt under hans Gaard i Funder, som en integrerende Deel af samme Gaard. Nr. 52 D. - 1846.
Viborger Samler, 1847-03-09
Den af det kgl. danske Cancelli under 15de September 1846 æskede Betænkning, betræffende hvorvidt et passende Qvantum Fourage til en Ko bør tilstaaes Districternes Jordemødre, blev i Henhold til hvad af Pluraliteten af Forstanderskaberne er yttret afgivet derhen, at den foreslaaede Vinterfourage til en Kobør tillægges Jordemoderen som en Ret, men at det formeentlig bør overlades Districternes Forstanderskaber at forenes med Jordemødrene om Maaden, hvorpaa den bør tilflyde disse, ved Accorder paa bestemte, ikke for lange Aaremaal, forsaavidt fornødne Jordlodder ikke ere eller blive givne dem som Æqvivalent, og at Sagens Afgjørelse i Tilfælde af Dissents overlades Amtsraadene. Nr. 64 D. - 1846.
Viborger Samler, 1847-03-09
Efter de oplyste Omstændigheder maatte Amtsraadet finde det billigt, at Politibetjent og Arrestforvarer Petersen i Skive tillægges 30 Rbd. Gageforøgelse, hvoraf 1 udredes af Landjurisdictionen og 1/4 af Skive Kjøbstad. Herom blev Formanden anmodet at indgaae med Forestilling til det kgl. danske Cancelli. Nr. 66 D. - 1846. Amtsraadet bestemte med Hensyn til Spørgsmaalet om Eiendommene Hesthauge og Gammelhede henhøre til Rødding eller til Kreiberg Sogn, at yttre sig derhen, at da saavel de ældre Adkomstdocumenter og Jordebogen af 1783, som den gamle og den nye Matricul have henregnet disse Eiendomme til Rødding Sogn, saa maatte Raadet være af den Formening, at disse Eiendomme fremdeles bør henhøre til Rødding Sogn, hvilket ogsaa synes factisk anerkjendt af Eieren af Hesthauge, idet han fornylig har udøvet Valgret i og ladet sig vælge til Forstander for Rødding Sogn; forresten vidner ogsaa Capitain Mansas Kort saavelsom de specielle Amtskort om, at den af Raadet antagne Mening er lagt til Grund for Anførselen, paa Kortet. Nr. 1 og 6 D. - 1847. Fremlagt blev det kgl. Rentekammers Skrivelse af 2den Jan. 1847, om at foranledige, at Amtsrepartitionsfondsbidragene opkræves med tilstrækkelige Beløb til Dækning af Underballancen pro 1845 og de løbende Bidrag til den kgl. Kasse efter Fdg. 15de Septbr. 1832, samt til Udgifterne til Hovedlandeveiene. Raadet bestemte i den Anledning, at udskrive følgende Bidrag til Repartitionsfonden pro 1847: a) til de mindre Landeveies Grundforbedring, 72 Sk. pr. Td. Hartkorn. b) til den kongl. Veikasse. c) til Fondens andre Udgifter, derunder indbefattet Godtgjørelse for Fribefordring . . . . 64 . . Nr. 2 D. - 1847.
Viborger Samler, 1847-03-09
I Anledning af en indkommen Forespørgsel, om en Herredsfoged er berettiget til at forlange Sognekjørsler, for at reise om i Herredet og modtage Dommerkorn, besluttede Raadet at tilmelde Vedkommende, at saadan fri Befordring ikke kan tilkomme fornævnte Embedsmand, men at Yderne have at præstere paa Herredsfogdens Bopæl eller hvilketsomhelst andet Sted ved samme, som han paaviser, den ommeldte Afgift, uden Udgift for Herredsfogden, dog at det overlades Aderne at forene sig indbyrdes om samlet at levere Kornet. Nr. 54 D. - 1846. & 3 D. - 1847.
Viborger Samler, 1847-03-09
Efter indkomne Andragender om Foranstaltning til Simested og Skalts Aaers Oprensning besluttede Raadet at tilmelde Vedkommende, at begge Aaer ere indstillede af Raadet til at optages blandt de større Vandløb, men at man, hvad Simested Aar angaaer, ikke for Repartitionssondens Regning kan fortiden foranstalte en Regulering af Vandløbet ved Landvæsenscommission, eftersom Aaens Optagelse blandt de større Vandløb endnu beroer paa høiere Approbation, og der heller ikke er reqvireret Landvæsenscommission. Men da Lodseierne i Almindelighed have erklæret sig villige til fornøden Oprensning, saa bestemte man at anmode Herredsfogden om, betimelig at lade udgaae Ordre til Vedkommende om at foranstalte Oprensningen fuldført inden 1ste Julii næstkommende og i Høbjergningstiden vedligeholdt. Hvad angaaer Skalts Aa, da er et Landvæsenscommissionsmøde af Vedkommende reqvireret, og Raadet fandt det derfor rigtigst, at et saadant blev afholdt i Begyndelsen af Juni Maaned. Om dette Mødes Afholdelse blev Formanden anmodet om at træde i Correspondence med Randers Amt. Tillige blev Formanden opfordret til at forelægge vedkommende Collegium det Spørgsmaal, om Jndkaldelse til Lodseierne i dette Tilfælde kan skee overeensstemmende med Fog. 29de Juli 1846, eller og Bevilling til at indlede speciel Jndvarsling skal erhverves. Nr. 7 D. - 1847.
Viborger Samler, 1847-03-09
I Anledning af at Eieren af Hesthauge P. Primdahl, er bleven valgt til Sogneforstander baade for Rødding og for Kreiberg Sogn, og hans Valg som Medlem af Rødding Forstanderskaber er approberet, kunde Amtsraadet ikke approbere hans Valg som Forstander i Kreiberg Sogn, men bestemte at tilmelde sidstnævnte Forstanderskab ved Tilbagesendelsen af den indsendte Valgprotocol, at det kan her med Foretagelsen af nyt Valg, indtil Dissentsen, om Hesthauge skal henhøre til Rødding eller til Kreiberg, Sogn er afgjort. Nr. 9 D. - 1847. Fremlagt blev til Underretning det kgl. danske Cancellies Circulaire af 9de Jan. 1847, betræffende Marsch penges Udbetaling til Værnepligtige. Nr. 11 D. - 1847. Ligeledes blev fremlagt Cancelli-Circulaire af 28de Jan. 1847, betræffende Liigsyns Overdragelse til Læger, ogsaa paa Landet, med Hensyn til hvilket Amtsraadet fandt at maatte yttre den Formening, at Forslaget er upractisk i alle sine Dele med Undtagelse af, at Liigsyn i det Sogn, hvor en Læge boer, kan overdrages denne, naar han vil befordre sig selv til og fra Forretningen, og at der i Dødsattesterne kan angives den Dødes Alder, naar derom kan erholdes Underretning af de nærmeste Omgivelser. Nr. 12 D. - 1847.
Viborger Samler, 1847-03-09
Paa en indkommen Forespørgsel om, hvorvidt en Aftægtsmand, der som saadan driver en bebygget Aftægtslod, med Hensyn til Brevløb bør betragtes som Jndsidder eller som Huusmand, bestemte Raadet at tilmelde Vedkommende, at man holder for, at den Paagjældende maa ansees som Jndsidder.
Viborger Samler, 1847-03-09
Efterat næste Møde var berammet til Tirsdagen den 18de Mai, blev nærværende Møde hævet.
Viborger Samler, 1847-03-11
75 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Stift, Tidende. Vi Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne.
Viborger Samler, 1847-03-11
Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Reitz, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1847-03-11
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. Efterat Premierministeren, Lord John Russell, havde forelagt Huset de Betingelser, paa hvilke det sidste store Laan var afsluttet, og i Forening med Skatkammercantsleren meddeelt Huset de i denne Henseende nødvendige Oplysninger, forelagde Krigsministeren, For Maule, Huset, der havde constitueret sig til Budget=Comitte, Budgettet for Landhæren. OverSlagssummerne udgjorde c. 6,300,000 Lstl.; Combattanternes Antal ansloges til 108,398 Md., af hvilke imidlertid 30,500 Md., der staae i Ostindien, befoldes af det ostindiske Compagnie. Der skal foretages et vigtigt Skridt, i det nye antagne System; man vil nemlig, saa meget som muligt, overdrage Coloniernes Forsvar til stationaire Colonialcorps, hvorved et stort Antal Tropper af den regulaire Hær bliver disponibelt. Saaledes vil man hverve et Corps af 682 Md. paa Øen Ceylon, hvilket Troppe contingent udelukkende er bestemt til Tjenesten i Hon kong; ligeledes vil man forstærke det africanske Jægercorps, der har udmærket sig i høi Grad i Krigen imod Kafferne; Forstærkningen skal udgjøre 4 Compagnier.
Viborger Samler, 1847-03-11
The Allas beretter fra Paris, at Hertuginden af Dino(Talleyrand) vil gaae over til den protestantiske Kirke for at blive skilt fra sin Gemal og for derefter at kunne ægte en ung, smuk Polak.
Viborger Samler, 1847-03-11
Morning Herald melder fra Paris, at Skribenten, Alexander Dumas, Marquis de la Pailleterie, brevvexler med den franske Deputerede Malleville, der i de Deputeredes Kammer har omtalt Marquien og hans Reise i Africa paa en temmelig djærv Maade. Dumas skriver: "Jeg har netop nu Jntet at bestille, jeg sender derfor Hr. Viennet til Hr. Melleville for at spørge Dem om naar og hvor vi skulle knække Halsen paa hinanden (ou il vous convient que nons nous couperons lagorge). - Malleville svarede, at det havde glædet ham meget at see den elskværdige Hr. Viennet, men at han beklager, at han ikke kan opfylde Hr. Marquiens Ønske da han ikke har den Ære at være en gentilhomme paa excellence.
Viborger Samler, 1847-03-11
Da Billen angaaende Understøttelse for de til Arbeide udygtige Fattige i Jrland skulde læses tredie Gang i Overhuset, fandt en, Huset i høi Grad mørende Ordvexling Sted imellem Lorderne Londonderry og Brougham. Da denne nemlig gjentog sin Dadel om saa mange irske Grundherrers Seendrægtighed og Lunkenhed med Hensyn til at understøtte deres fattige Landsmænd, meente Mar Torsdagen den 11te Marts 1847. quis af Londonderry, en af de første irske Adelsmænd, at Godsherrerne i Jrland maaskee efterlignede de ædle Lov ders Exempel, der pleiede at forlyste sig i Frankerig(Latter; Brougham er vel antagen ved Kong Ludvig Philips Hof, og han eier Godser i det sydlige Frankerig.) Lord Brongham erklærede, at han kun var fraværende en 2 a 3 Maaneder om Aaret, og det paa den Tid, da Parlamentet ikke var samlet, og der ikke var Noget at bestille paa Landet. Lord Londonderry. "Og jeg til bringer aarligen to a tre Maaneder i Jrland." Lord Brougham: "Saa er altsaa Forskjellen imellem den ædle Marquis og mig denne: Jeg er i 2 a 3 Maaneder en Absentee; men den ædle Marquis er en Absentee i hele Aaret, med Undtagelse af 2 a 3 Maaneder. (Latter.) Lord Londonderry. Den ædle og lærde Lord har beskyldt de irske Grundherrer for Ødselhed, forde de holdt Heste, Eqvipager og endog havde fine Vine liggende i deres Kieldere." (Latter; Lord Brougham er i denne Henseende ikke ganske fri for Pletter. Da Parlementshusene afbrændte i hans Embedstid som Lordcantsler, fortalte den onde Verden, at man under den forbrændte Uldsæk havde fundet et med Portviin og Madeira forsynet Flaskefoder.) Hvorledes kommer Hs. Herlighed til at fremføre en saadan Dadel, Jeg criticerer ikke den ædle og lærde Lords Forlystelser hverken paa hans Vildsvinejagter i Frankerig eller andensteds. (Latter). "Men, naar hans Herlighed ogsaa jager efter Vildsviin, saa har dog Jngen Ret til at gaae paa Jagt efter irske Grund eiere." (Latter). Lord Brougham erklærede, at har hverken gik paa Jagt efter Vildsviin eller efter irske Grundeiere, ligesaa lidt som han var Under af Bjørne jagten." (En Hentydning til Marquiens Reise og Ophold i Rusland.). – Det maa imidlertid bemærkes, at Marquis af Londonderry ingenlunde hører til de ufølsomme irske Godsbesiddere; han har i flere Tilfælde eftergivet sine Forpagtere betydelige Summer.
Viborger Samler, 1847-03-11
London, den 5te Marts. Humes Andragende om Standsningen af Rentebetalingen af det russisk hollandske Laan discuteredes igaar i Underhuset. Discussionen udsattes indtil den 11te.
Viborger Samler, 1847-03-11
Efter, som det hedder, authentiske Efterretninger, har O'Connell rigtignok i flere Dage været haardt, dog ikke i nogen farlig Grad, angreben af Sygdomstilfælde, og hans Læger skulle have lovet ham en fuldkommen Restitution, naar han i nogen Tid vil afholde sig fra enhver Sindsstemning.
Viborger Samler, 1847-03-11
Frankerig. Den 1ste Marts arbeidede Lord Normanøy, med Guizot i det udenlandske Ministerium, og Conferencen varede temmelig længe. Mange af Guizots Fiender haabe, at hans Fald er meere muligt nu efter Udfønningen, end før samme. For Udsoningen – saa siger man - vovede man ei at styrte Guizot; hans Fald vilde dengang have skadet Frankerigs Ære. Som Guizots eventuelle Eftermand nævnes endog Ministeren Duchitel, der har bevirket den Udsning, ved hvilken Grev Apponvikun agerede Ceremoniemester, Duchtel har ved sine fine Jntriquer og ved sine Forbindelser med Præfecter og Underpræfecter skabt den uhyre ministerielle Majoritet i de Deputeredes Kammer; det er fremdeles Duchatel, der i den sidste Kamp saavel har understøttet Guizot, som holdt ham indenfor Maadeholds=Skrankerne.
Viborger Samler, 1847-03-11
Paris, den 4de Marts. De stigende Priser paa Livets første Nødvendighedsartikler vedblive at vække Bekymring.
Viborger Samler, 1847-03-11
Jndenrigsministeren har atter fordret en ny Credit af 4 Mill. Fres, for ved offentlige Arbeider at komme de nødlidende Folkeclasser til Hjelp. De nylig voterede 4 Mill. Fred. ere allerede forbrugte.
Viborger Samler, 1847-03-11
Spanien. Madrid, den 26de Febr. Minister præsidenten, Hertugen af Sottomayor, har erklæret i Cortesforsamlingen, at Regjeringen ikke tænker paa Generalcapitain Bretons Tilbagekaldelse, og at Forstærkninger ere underveis til Catalonien og de øvrige nordlige Provindser. Heraldo, gjendriver Rygtet om Cabreras Fremtræden i Spanien.
Viborger Samler, 1847-03-11
Keiserdømmet Østerrig. Over Berlin meldes fra Wien under 4de Marts, at Hs. Majestæt Dronningen af Baiern er ankommen til Keiserstaden, hvor hun steg af hos sin Svigersen, Erkehertug Albrecht. Strax efter udbredtes de meest paafaldende Rygter om Munchener-Tilstandene, og det ene Rygte fortrænger det andet. - Hs. Majestæts Ophold turde forlænges her i flere Maaneder. Kun saa meget er vist, at Hs. Majestæt omsider har kunnet opfylde et længe, næret Ønske om at besøge sin Datter Erkehertuginden.
Viborger Samler, 1847-03-11
Kongeriget Baiern. Af det mærkelige "Abelske Memorandum, der, endskjøndt neppe ægte, meddeles i tydske og Schweizer-Journaler, udhæves, efter "Børsenhalle, Følgende: "Ministeriet seer sig nødsaget til enten at renoneere paa Opfyldelsen af dets helligste Pligter, eller at udsætte sig for den Fare at mishage dets elskede Monarch. J en saadan Stilling var Ministeriet, da den allerhøieste Beslutning meddeeltes det, at Lola Monte ved et kongeligt Decret skulde forundes den baierske Jndfødsret. Alle Deres Majestæts Ministre kunde ikke begaae et Forræderi imod den hellige Eed, de havde aflagt Deres Majestæt, vi kunde ikke vakle i vor Beslutning! Dette Jndigenatsanliggende forhandledes i Statsraadet, hvor det aabent og høit betegnedes som den største Calamitet, der kunde, ramme Baiern. Siden forrige Aars Octbr. Maaned ere Alles Øine i hele Landet rettede paa München, overalt i Baiern har man forlængst fældet Dom om hvad der foregaaer der, og om det, der udgjør saa at sige, den udelukkende Gjenstand for Samtalerne i Familierne. Af disse Domme er fremstaaet en Stemning, der hører til de meest betænkelige. Ærefrygten for Monarchen taber, sig mere og meere hos Gemytterne, fordi der kun yttres bitter Dadel og den lydeligste Misbilligelse. Derhos er Nationalfolelsen krænket paa det dybeste, fordi Batern troer sig regieret af en Udlænding, hvis Rygte er brændemærket i den offentlige Mening.. De udenlandske Blade, bringe daglig de afskyeligste Anecdoter og de meest nedværdigende Angreb imod Deres Majestæt, Jndtrykket, som bliver tilbage i Gemytterne, kan ikke være tvivlsomt, det vil saasnart ikke kunne udslettes. Een og samme Stemning hersker overalt i Riget; ja den er udbredt over hele Europa, den hersker i den Fattiges Hytte, ligesaavelsom i den Riges=Palads. Det er ikke alene Deres Majestæts Ære og Lykke, der staaer paa Spil; det er Kongedømmets Sag, der staaer paa Spil. Actstykket er undertegnet af Ministrene Abel, Gumppenberg, Seinsheim og Schenk.