Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-12-20
Det betydelige Tyverie, som den 29de Septbr. blev begaaet hos Hr. Juveleer Henriques, er ved et, ved Kiøbenhavns Politieret begyndt, og i længere Tid fortsat Undersøgelses=Forhør, befundet at være udøvet af Hr. Henriques's egen Tiener, som havde været 3 1/2 Aar. i hans Tieneste. Kosterne, af Værdie 30,000 Rbdlr., havde Tyven henlagt under et optaget Brædt, under Vasken i Kiøkkenet. I Hr. Dr. og Professor Odin Wolsse Journal for Decbr. 1816, findes Anledningen til at den udstoppede Hest har faaet Plads paa det kongelige Konstkammer i Kiøbenhavn. Medens Friherre von Haxthausen, Ridder af Dannebrog, Stifter af det saa berømte FrideriksborgskeStutterie og ellers storligen fortient af det danske Stutterievæsen, (see det videre herom i selve Journalen i de to mærkværdige Noter) endnu var Overstaldmester ved det kongelige Hof, anstillede han et Væddemaal af tusinde hollandske Dukater med den daværende engelske Ge fandt i Kiøbenhavn. Robert Molesworth, at en dansk Hest af den ægte lette Race var, i Lethed og Hurtighed, fuldkommen ligesaa rask som en engelsk Væddeløbs Hest, med det Tillæg, at en saadan maatte i en tre Qvarteerstime tilbagelægge Veien fra Kiøbenhavn til Frederiksborg, som ligger fire stærke Miil fra Hovedsta, den. Anledningen hertil bliver fortalt saaledes: Gesandten havde besøgt Over=Staldmesteren i sit Huus, og var af denne bleven fort ind i hans Stald, hvor han viiste ham sine Heste, med det Tillæg, der befandt sig fem Rideheste imellem dem, hvilke tilsammen skulde tilbagelægge ovennævnte Vei i den bestemte Tid og Gesandten maatte ydermeere vælge, hvilken han vilde. Da han nu maatte tilstaae, at dette var, alt hvad muligt man kunde vente sig af den bedste engelske Coursier, bleve de enige og Væddemaalet, med Forbehold af følgende Betingelser fra Hr. v. Haxthausens Side, at nemlig: 1) dette Væddemaal skulde først gaae for sig efter 14 Dage, paa det den valgte Hest kunde blive sat desbedre i Aande; 2) Eiermanden skulde ikke ride den selv, men kunde vælge En af sine Staldkarle dertil, hvilken han ogsaa siden, efter lykkelig fuldendt Riden og vundet Væddemaal, forærede hundrede Ducater, og forskaffede en Plads som Staldkarl i det kongelige Livre; 3) de skulde begge Dagen tilforn deponere de 1000 hollandske Ducater hos Greve Gyldenløve eller Geheimeraad Wibe; 4) den Foranstaltning blev truffen, at hele Veien maatte være fri og uden Hinder den hele Formiddag, og det i Kiølingen, følgelig alle Lede og Bomme staae aabne, for ikke at blive standset; 5. Gesandten saavel som Overstaldmesteren maatte Hver for sig stille to af sine Tienere udenfor Kiøbenhavns Nørreport og udenfor Frederiksborg Port, med Uhre i Hænderne, hvilke alle vare til den Ende enten forfærdigede af en, i Eed tagen, Uhrmager i Kiøbenhavn, eller i det mindste tilstrækkeligen prøvede i Henseende til deres Rigtighed. Den stortende, til dette mærkelige Væddeløb bestemte, Dag, som havde gjort Hoffet og den største Deel af Staden meget opmærksom, gik det virkelig for sig, og Overstaldmesterens Staldkarl havde den Lykke, endog at naae Frederiksborg Port 3 Minuter før den bestemte Tid, og fuldførte altsaa dette, Henseende til den store Distant, næsten utrolige Ridt i en Tid af 42 Minuter, Hesten, som var af Tiger haar og kun lille, styrtede nok strax derefter død paa Jorden, endnu forinden den kunde blive ført ind i den kongelige Stald, men blev, formedelst denne overordentlige Sieldenhed og Hurtighed i Løb, udstoppet, og er endnu at see paa det kongelige Konstkammer i Kiøbenhavn.