JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Om denne interressante Gienstand læses en Afhandling i Januar Heftet for i Aar af den Asiatiske Journal, som udkommer i London, hvori det hedder: Langtbortliggende Besiddelsers Værd er enten politisk eller commerciel. Gibraltar, Malta og maaskee Cap selv kunne allene betragtes, som Midler til at befordre Magten. De vestlige Colonier have en politisk Vigtighed med Hensyn til det Amerikanske Fastland formedelst deres Beliggenhed, og de nyeste Begivenheder have endnu givet dem en større, men man tillægger dem endnu et større Værd med Hensyn til Handelen. De Qvantiteter af Sukker, Caffe Rum og Bomuld, som de producere, have gjort England til et Handelstorv for hele Jorden. Den største Deel af deres Handelsvarer tiene til at udrede Plantageciernes Jndtægter, og de Capitalisters Renter, som have Capitaler udestaaende i dem, og som ere boesiddende i Moderlandet. Man afsender derfra til Øerne Luxus saavelsom Nødvendigheds-Artikler til den hvide og farvede Folkemængdes Brug og grove Tøier til Slavernes Klædedragt; men hiin Klasse. er i Sammenligning med denne kun lidet talrig og skaffer kun en svag Afsætning, og denne Handel, som ligner den som Spanien førte med sine Colonier berigede Hovedstadens Jndvaanere uden paa anden Maade at befordre Jndustrien undtagen ved Capitalernes Tilvæxt. Jmidlertid var den arbeidende Klasse i disse Colonier overgiven til Elendighed og Ringeagt; disse Egne, som frembragde saa store Rigdomme deeltoge ei selv deri, og de kunde hverken tilvoxe i Henseende til Folkemængde eller til Velstand. Jøvrigt kunne disse Colonier ikke vedligeholdes uden ved konstige Midler, nemlig ved beskyttende Afgifter eller udelukkende Forrettigheder; Værdien af deres Produkter kunde ikke dække Omkostningerne paa deres Frembringelser uden derved at Lovgivningen tvang Bru gerne til at betale en overdreven Priis for dem; de ville gaae til Grunde ved Negerslaveriets Afskaffelse eller ved den frie Concurence med andre Handels Establissementer; med Hensyn til anførte Omstændigheder ere disse Colonier til en Byrde eller en Skiændsel for Storbrittannien. (De Vestindiske Coloniers Undergang for alle Nationer, med Hensyn til deres nærværende Form, er ved de forandrede Tidsomstændigheder, nemlig ved Hatis. og Sydamerikas Uafhænghed uundgaaelig; dette indsee de Engelske Ministre, derfor have de forskaffet Øerne en langt større Handels=Friehed, søge at forskaffe Negerne en bedre borgerlig Stilling, og have i deres Taler i Parlamentet søgt at opmuntre Planteurerne til at lægge sig efter, Jndigo, Cochonille, Bomuld og Silkeavl.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Dersom man henvender sine Blikke til de Ostindiske Besiddelser, saa bliver man betagen af Beundring over deres umaadelig Udstrækning, deres uudtømmelige Resourcer og deres fordeelagtige Beliggenhed. De trænge ikke til nogen Pengendgift af Moderlandet for deres Forsvar og Administration. De 100 Millioner Undersaatters Forbrug, som de indeholde, forøge uophørlig de Engelske Fabrikers Production, og kunne trænge til en saa stor Mængde Varer (især da disse nu have bragt det saavidt, at de med Fordeel kunne føre Bomuldstøier til Ostindien) at disse Fabrikers Virksomhed ikke vil kunne blive tilstrækkelig med mindre, man blive istand til ved nye Opdagelser at giøre Productionen endnu mere hurtig. Man indvender imod disse Fordeele: 1) Faren ved at tabe et Land hvori Englændernes Antal til de Jndfødte er kun som 1 til 3000. 2) Besiddelses-Maaden da et Kiøbmands=Selskab er i Besiddelsen af den øverste Magt og et uhyre Monopol, og 3) Frastanden. - Forfatteren besvarer den første Jndvending dermed at Hinduerne ere vante til at bære Aaget, og at alle Angreb udenfra ere nu forebyggede, efterat Englænderne have frataget de øvrige Magter deres Colonier, den anden Jndvending med: at dersom det hidtil fulgte System er slet, saa maa man destommere blive overbeviist om Vigtigheden af en Eiendom, som selv slet bestyret har bidraget saa rigeligen til Englands Flor. Og hvad Afstanden, afgaaer, som er en Uleilighed der ikke kan hæves, saa sætter den Jndien saameget mere i Sikkerhed, for de politiske Bevægeser i Europa (undtagen forsaavidt de kunne forplante sig igiennem Asien) og at den Engelske Marine desuden er den, som har Overvægten. Hvo veed desuden til hvilken Grad at Langvarigheden og Farerne ved Overreisen til Ostindien lader sig formindske ved det Middel, som Jndustrien allerede har betient sig af, nemlig ved Dampen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
J 125 Aar, nemlig fra Aarene 1697 til 1822 er der indført fra Vestindien til England for 380,283,223. Pund Sterling; derimod fra Ostindien kun for 273,677,658 Pund Sterling, og udført til Vestindien for 204,266, 195 Pund Sterling; derimod til Ostindien kun for 127,321,582 Pund Sterling. Men man maa betænke: at i den første Halvdeel af denne Periode var der saa godt som ingen Handel paa Ostindien; Compagniet var dengang i sin Barndom og maatte bestandigen føre Krig med de Jndfødte, imedens de Vestindiske Colonier stode i de virksomste Handelsforhold til Moderlandet; og at desuden i den sidste Tid var en stor Deel af de Handelsvarer, som bleve afsendte til de Vestindiske Colonier egentligen bestemt til de Spanske, hvor de dengang vare Contrebande og hvorhen de Engelske Skibe nu begive sig umiddelbart, en Omstændighed, som forklarer Handelens Forhold med Øerne, hvilke tilforn tiente til et Oplagssted. Alt har saaledes nu forandret sig til de Ostindiske Coloniers Fordeel. Endelig dersom de andre Colonier forskaffe Revenner for de Proprietairer og Capitalister, som boe i England; saa veed man tillige, at de Capitaler, som blive erhvervede i Ostindien af enkelte Personer, og som blive af dem afsendte til England beløbe sig med de Renter og Dividender, som Compagniet udbetaler, til omtrent to Millioner Pd. Sterling aarlig, hvilke saaledes udgiøre en aarlig Forøgelse af Englands Rigdom, og som det erholder af Ostindien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Nyeste Post-Efterretninger. J en Tidspunkt, som den nærværende, hvori de regierende Personer have for det meste tilendebragt deres Reiser; de repræsentative Corps have sluttet deres Forhandlinger, hvori Amerika er næsten beroliget; Krigen i Ostindien er ikke ret kommen i Gang, og Politiken søger at forhindre at Grækernes Frihedskamp ikke længere bliver til en Gienstand af politisk Vigtighed, maae den offentlige Opmærksomhed henvende sig til Culturens Fremskridt, Handelens Gang og den Jndflydelse, som Veierligets Forandringer vil frembringe paa denne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
I Amsterdam fandt baade Rug og Hvede god Afsætning den 23de Juli, den 22de vare i London Byg= og Havrepriserne blevne noget lavere, formodentlig fordi Landmændene frygte for Havnenes Aabning og skynde sig med at sælge deres Forraad; thi der meldes forresten derfra, at Heden havde i den heele forrige Uge ved den stærke Østenvind været i en bestandig Tilvært og at den var ubeskrivelig stor. Den 19de stod Thermometret paa 86 1/2". Mange Heste faldt døde om paa Landeveiene, og fleere Kornsorter, især Havre og Byg, skulle have lidt betydeligt. Samme Klage høres fra Paris, og Erkebiskoppen har derfor befalet at alle Præsterne i hans Distrikt skulle læse 9 Dage Messe for at bede om Regn. Heden har udbredet den sædvanlige Sygdom blandt Hundene. Contre-Admiral Du plessis er bleven bidt af en gal Hund og er død af Biddet. Politiet lader Hundene staae ihiel og man seer heele Vognlæs af døde Hunde kjøre paa Gaderne. Pøbelen tager Hundenes Partie og store Spektakler og Uordener have fundet Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Spanien begynder der at blive Mangel paa Vand ved den stærke Tørke. Jfølge Efterretninger fra Provinserne vil Høsten endnu falde slettere ud end man troede i Begyndelsen. Kornet stiger i Prisen og Bagerne have ikke stor Forraad paa Brød."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Den 7de Juni fornam man en Jordrystelse i Smyrna, store Sværme af Græshopper formørkede Solens Lys og ødelagte Markerne. – Efter al Sandsynlighed vil der ikke blive bragt meget Amerikansk Meel i næste Aar til Europa; thi vel meldes der fra Pernambuco under 23de Marts at Tønder fyldte med gammelt Meel ligge opstablede paa Gaderne. og kunne knapt blive solgte, og at kun Sukkeret, hvorpaa Høsten har været slet er steget i Prisen; men derimod berettes fra de nordlige Provindser, at i Mai og Juni har man der lidt meget af en overordentlig Tørke og at Bomuldspriserne derfore ere gaaede i Veiret. – J Carthagena i Columbien er Mangelen paa Levnetsmidler saa stor, at Regieringen har tilladt en toldfrie Jndførsel af alle Slags Kornvarer. J Nyeyork havde man den 4de Juni en saa skrækkelig Storm, som ogsaa havde udbredet sig over Vashington og Philladelphia. J denne Stad var Jorden derved bleven bedækket med Snee. 25 Skibe vare blevne kastede paa Land imellem Ocracock og Vashington; men ovenpaa denne Storm var den frygteligste Heede opkommen. Er det hedt i Naturen i Aar, saa er det ikke heller for svalt i Gemytterne. Partierne i Spanien rase imod hinanden, og det tegner til at det vil lykkes de eralterede Royalister atter at styrte de moderate. De Carlistas (saaledes kaldes hiine) opvække megen Foruroligelse. Efterretningerne fra Andalusien og andre Provinser lyde ikke trøstende og sørgelige Scener finde uophørlig Sted. Raadet af Castillien har skriftlig forestillet Kongen Nødvendigheden af at indføre Jnqvisitionen, og blot Ministrene søge endnu at giøre dens Jndførelse Modstand; men Hr. Zea synes ikke at staae fast paa sin Post Hoffet er afreist til Grania, og Zeas Modstander, Hr. Calomarde, som man troede at være nær ved at faae Afskeed, har tilligemed ham faaet Tilladelse til at ledsage det dertil. En Tilbagegang i Hoffets Forholdsregler giver sig tydelig tilkiende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Den forrige Vicekonge i Peru General Pezuela, som var af det moderate Partie, er bleven pludselig afsat og Generallieutenant Don Juan Caro er bleven udnævnt til hans Efterfølger. Carlisternes Partie betragter den nye Krigsminister General Sambrand, som deres Hovedfiende, og søge at styrte ham. Overhovedet ere disse eller det saakaldte apostoliske Partie, meget at frygte, da det virker ved Munkene paa Folkemassen og de roialistiske Frivillige ere det meget hengivne. - Generalerne Cantarac og Walde; have endnu ikke faaet Tilladelse at komme til Madrid. Et Regiment, som havde faaet Ordre til at holde sig beredt til Afreisen til Havanna er næsten bleven aldeles opløst ved Desertion. - Man har talt 31 Columbiske Capere, som omsværme de Spanske Kyster. De have ganske nyelig taget et Spansk Skib med Hvede i Nærheden af Gibraltar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Den Østerrigske Keiser og Keiserinde indtraf den 9de i Parma, og begave sig derfra den 12te til Moden, hvorfra de den 15de bleve forventede i Slottet Stra. – Kongen og Dronningen af Neapel have den 13de Julii indskibet sig i Livorno, og ere afseilede til deres Hovedstad. Storhertugen af Toscana havde begivet sig til hiin Stad for at besøge den. - Hr. Canning er bleven helbredet af sin Sygdom; men er blot endnu meget svag. – J den Kongelige Have i Kemi England sees nu et Skud af den Taarepiil, som voxer paa Napoleons Grav paa St. Helena, og som er bleven foræret Kongen. Hs. Majestæt har befalet, at der skal anvendes den største Omhyggelighed for at conservere den og det unge Træe er bleven omgiven med en Indhegning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
den løgnagtige Orientalske Tilskuer udbreder overdrevne Efterretninger om Tyrkernes Fremskridt i Grækenland, og den Østerrigske Jagttager gientager sine forhen meddeelte Efterretninger og en Bierg position 5 Mile fra Modon, som Jbrahim Pascha har, bemægtiget sig den 1ste Junii. - Forresten omtaler den kun de store Udrustninger, som Tyrkerne foretage for at betvinge Grækerne. 14000 Mand skulle staae udrustede i Alexandrien og 4000 Mand paa Candia. - Storveziren ligger meget syg, og Adrianopel er ødelagt af Jldebrand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Paa de joniske Øer ere alle Feudal-Rettigheder blevne afskaffede ved et Dekret af 28de Junii.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Greven af Capold'stria er ankommen fra Genf til Badene i Ems.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Den Østerrigske Jagttager meddeler følgende under 13de Julii. J offentlige Blade er der talt om Arrestationer, som for nogen Tid siden have fundet Sted saavel i Rom som andre Steder i Kirkestaten. Denne Forholdsregel havde ingen directe politisk Anledning. Vi sige: ingen Directe, fordi der ikke var Talen og bestemte Complotter; thi det forstaaer sig selv, at Carbonarismen ikke i nogen Skikkelse kan fornægte sin anti sociale Characteer. Regieringen havde i nogen Tid været opmærksom paa et Carbonari=Selskab i Pesaro, under Navn af Pellegrini bianchiDette Selskab havde dog ikke gjort andre Proselyter i Rom end iblandt en meget ilde berygtet Classe. Det første Held giorde Forførerne dristigere, og de udstrakte nu deres Ret for de høiere Classer af Selskabet, men kunde ikkun fange en ung og erfaren Mand. Snart bleve Brødrene uenige indbyrdes, og Excesser af den strækkeligste Natur nødte Regieringen til at lægge sig der imellem. En af de Forførte angrede sin Brøde efterat han havde seet Dybden af den Afgrund, hvori han var styrtet; og faae Dage derpaa blev han myrdet med Dokkestik. En anden traf det Lod at skulle myrde en Medforbunden; men endskiøndt han ved Selskabseden var forpligtet til denne skrækkelige Forretning, erklærede han, ikke at kunne udføre den. Følgen var, at der strax efter skeete et morderisk Angreb paa ham selv. – Kan man da vel fortække en Regiering i, at den med Strenghed behandler en Sect, som i dens Afsindighed jager efter det meest forrykte Hiernespind med de afskyeligste Midler, Er det ikke meget mere en Velgierning for Selskabet, ja for de Forførte selv, som den tager i Beskyttelse mod deres Forførere, og for Alle, som ikke ved deres egen Forstand eller Retsind er tilstrækkelig beskyttede, at den med yderste Aarvaagenhed bevogter den sig i Mørket snigende Fordærvelse?
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
J Columbien i Egnen ved Bogota har man opdaget et nyt Slags Bomuld, som voxer paa Træer. Denne Bomuld er kort brun, men meget blød og voxer omkring Kiærnen af en Nød, som ligner en Grantop. Jndianerne forarbeide deraf bløde og smukke Schavls. Man vil i Frankerige giøre Forsøg paa om den ikke kan bruges til Silkefabrikater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Det Russiske Admiralitets=Collegium har modtaget en Jndberetning fra Captain-Lieutenant von Kotzebue; han melder deri, at han er den 21de Ma 1824 lykkeligen ankommen til Peters og Pauls havn i Kamtschatka. Paa sin Reise igiennem Sydhavet har han nøiere undersøgt Navigators Øerne, fundet Øen Karlshoff igien, som blev seet af Roggevein i Aaret 1722 og opdaget 3 nye Øer, hvoraf han benævnede den ene efter sit Skib, kaldte den anden Bellingshausen og den tredie Kordikov; men hvilken sidste Øe var allerede i Forveien opdaaf den Franske Jordomseiler Captain Freysinet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Hr. von Kotzebue har ogsaa besøgt Øen Otaheiti(Den Christelige Culturs Middelpunkt i det store Ocean). Kaart over de gjorte Opdagelser og Afhandlinger af de Lærde, som ledsage Expeditionen, ere tillige ankomne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Den berømte Naturkyndige Linne har i sin Tid omtalt et frygteligt Jnseet i Lappland, som han kaldte Helvedes Furien (Furia infernalis); man har villet omtvivle dens Tilværelse (saaledes Blumen bach i hans Naturhistorie.) Men nu vil man have opdaget, at det findes i Liefland. Det er saa lidet, at det vanskeligen kan bemærkes med de bare Øine, styrter sig i hedt Veier ned af Luften paa Menneskene og foraarsager en Hævelse, som bliver dødelig, naar man ikke i Tide bruger Midler derimod Bønderne i Kirkesognet Eck fortælle, at i Høehøstens Tid besværes baade Mennesker og Qvæg meget af et Jnsect, som de kalde Maggadet er ikke større end et Sandskorn, kommer ved Solens Nedgang ned i hele Rader, trænger igiennem det stærkeste Lærred, og foraarsager en Kløe og Hævelser, som blive farlige, naar man kløer dem. Naar Qvæget faaer disse Jnsekter i sig ved Aandedrættet, saa foraarsager det Bylder paa Halsen, og det maae døe deraf, naar man ikke kommer det til Hielp ved Røgninger. Ulvene forefindes endnu i en saadan Mængde i Liefland, at de ifølge Rapporter fra Embedsmændenne have blot i Aaret 1823 fortæret 1841 Heste, 1243 Føl, 1807 Stykker Hornqvæg, 733 Kalve, 15182 Faar, 726 Lam, 2545 Gedder, 4190 Sviin, 312 Grise, 673 Giæs og 703 Hunde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Den 25de April bleve to Fruentimmere i en eensom Engn ved Riga revne ihiel af en Kobbel Hunde, som vandrede vildt omkring uden at have nogen Herre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Paa den Franske Toldlinie, saavel mod Bel gjen som mod Tydskland, har man fundet paa at indføre Contrebande ved at afrette store Hunde, som vare belæssede med de forbudne Varer, til at liste sig om Natten omkring Douaneposterne og derpaa at bringe dem hen til visse bestemte Steder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 29de Julii. J Onsdags, Kl. 2 efter Middag, ankom Deres Majestæter Kongen og Dronningen og Deres Kongelige Høiheder, Kronprinsessen og Prindsesse Vilhelmine i allerhøieste Velgaaende hertil, paa det Kgl. Dampskib Kiel. Reisen havde været overmaade heldig, da Deres Majestæter og Kgl. Høiheder vare stegne ombord ved Louisenlund i Tirsdags Morges Kl. 10. De høie Reisende, begave Sig strax til Frederiksbergslot. Om Aftenen var Vesterbroe, Frederiksberg Bye og Alleen smagfuldt illuminerede, en stor Deel af Hovedstadens Jndvaanere strømmede udtil Sommerresidentsen og yttrede de meest levende Glæder over at see samme igien oplivet af et elsket Kongehuses Nærværelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Paa Grund af den for Tiden i Egypten herskende Pest har det Keiserlige Russiske Ministerium for det Jndre resolveret, at intet som helst fra Egypten til en Russisk Havn bestemt Skib der maae tilstedes Adgang, naar der ikke kan produceres tilstrækkeligt Beviis for, at et saadant Skib paa denne Reise har været underkastet den fuldkomneste Qvarantaine enten i Christianssand eller Kænsøe, og endvidere, at uagtet saadanne Beviser forefindes, maae dog Skibe af den Natur ved Ankomsten til en Russisk Havn udholde 12 Dages Observations=Qvarantaine. Hvilket herved efter høiere Ordre til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 20de Juli 1825. P. v. Gerschau, Keiserlig Russisk Collegie raad og Generalconsul i Danmark.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Ved allernaadigst Resolution af 30te April sidstleden har Hs. Majestæt bifaldet en Jndstilling fra det Kongl. Danske Cancellie: "at det allernaadigst maatte tillades Handskemagerne i Randers ved Udøvelsen af deres Profession, at benytte enhver Medhielp, endog af Fruentimmer, samt at Cancelliet maatte bemyndiges til, paa derom indgiven Ansøgning fra andre Kiøbstæder, ad mandatum at maatte tilstaae de der etablerede Handskemagere samme Begunstigelse."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Collegialtidenden No. 40 og 41 meddeler en Contract om Staden Kiøbenhavns Belysning med Gas, afsluttet imellem Staden og det forenede almindelige Gascompagnie i London. - Compagniet skal ifølge samme sørge for Gadebelysningen i Kiøbenhavn, paa Christianshavn og Vesterbroe fra 1ste August 1826 til 31te Juli 1847, og derved tilveiebringe en Belysning, som er i det mindste 3 Gange saa stærk som den, der nu haves af Tranlygterne. For denne Belysning i samme Tid, som nu finder Sted, og som beregnes til 1420 Timer aarlig, betales Compagniet aarlig 12,500 Rbdlr. rede Sølv saalænge Prisen paa hvid Havkalvstran i Kiøbenhavn ikke er over 20 Rbdl. rede Sølv; men ellers tillægges 400 Rbdlr. rede Sølv for hver Rigsbankdaler, som Middelprisen deraf i September og October Maaned overstiger 20 Rbd. rede Sølv. Dog kan Compagniet, om end Trannens Middelpriis over 30 Rbdlr. r. S., aldrig fordre mere end 16,500 Rbd. r. S. om Aaret, der er Maximum for Betalingen for den almindelige Belysningstid. Ved Contractens Udløb er Compagniet pligtigt til at fornye den paa samme Vilkaar, naar det fra Stadens Side ønskes. Compagniet er forpligtet til, efter 99 Aars Forløb at overlade Staden, om det forlanges, hele Jndretningen for en af 4 uvillige Mænd bestemt billig Priis. - Lygterne antages at brænde alle tilsammenlagt 1420 Timer og Aaret. – Compagniet er i Almindelighed berettiget til at belyse private Huse med Gas, undtagen hvor Apparatet dertil anlægges saaledes, at Rørene ei gaae fra een Eiendom til en Anden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
J Middagsstunden den 12te dennes slog under et frygteligt Uveir Lynilden ned i en Hr. Artilleriecapitain v. Myhre tilhørende, og af ham med Familie beboede Gaard, Grønnegaard paa Glad saxe Mark, og afbrændte Ladebygningerne. Stuehuset fik man med Nød reddet. Skaden paa Korn, Folkesenge, Kreature og Boehave anslaaes til 1000 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Kiøbenhavn. En Mand i Pedermadsens Gang har forleden Dag styrtet sin Kone ud fra Vindue i øverste Etage, af hvilket Fald hun senere skal være død.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Det har behaget Hs. Majestæt ved Resolution af 4de Junii sidstleden allernaadigst at resolvere: "At de Kandidater i Lovkyndigheden, som der ikke maatte være Leilighed til, efter deres Ønske, at ansætte i Kancelliets Kontoirer, kunne, naar de ved at arbeide hos Embedsmænd i Provindserne, sørge for at forskaffe sig fornøden praktisk Duelighed, vente, at dette, imod at troværdige Vidnesbyrd derfor produceres, ikke mindre vil tiene den til Anbefaling til Befordring i den Kongelige Tieneste, end om de vare blevne ansatte i et eller andet Kongeligt Kontoir."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Ledige Embeder. Kliim, Thorup og
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Wunst Sognekald i Aalborg Stift, 445 Rbd. Sognepræsten skal, efter allernaadigst Resolution, tillige være Provst for Hvetboe, Østerhan Westerhan Herreder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Herskedøster og Herstedvester Sognekald i Siællands Stift, 520 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Kiøbenhavns Torvepriser, den 29. Juni, Rug, Tdn. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Hvede, Tdn. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, Tdn. 1 Rbd. 4 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Havre, Tdn., 1 Rbd. 4 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. Røget Flesk Lpd. 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. 5 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. - s. a 1 Rbd. 2 Mk. - s. Smør, Fierdingen 9 Rbd. - Mk. a 12 Rbd. - Mk. Æg, Snesen 1 Mk. 2 s. a 1 Mk. 4 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Kjøbenhavns Børs, den 29. Juli 1825. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 211. Spec. 213. (Den 29de Juli 1824, 238.) Disconto 5 pC. Specier solgtes til 12 Rbmk. 12 1/2 s. (Jfjor2 Rbd. 2 Mk. 4 1/2 s.) Kgl. Oblig. (uden Renter) 94 3/4 a 95 Rbdlr. Sedl. Jfior 93 1/2 a 94). Nationalbants=Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 103 1/2 a 104 Rbdlr. - Dito i Sedler 110 1/4 a 110 3/4 Rbdlr. Norske Laan til 6 PC. 106 a 106 1/2. Det nye Norske Laan til 4 Procent 98 a 99. - Hamb. Laan 3000 Mk. 99 1/4 a 100. Dito dito 4000 Mk. 99 1/2 a 100. - 3 Procent Engelske Laan, ved Wilson & Comp. 70 a 70 1/4, beregnet i Bco. til 14 Mk. pr. Pund Sterling. Norske Rigsbanksedler 194 1/2 a 195. (Jfior 160.) Svenske Sedl. 3 Mk. 4 1/2 s. a 5 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
AVERTISSEMENTS. Fra Pressen er udkommet: 12, siger og skriver Tolv, af Professor ved Kiøbenhavns Universitet H. C. Ørsteds, R. af D. og D. M., Bestræbelser for at gavne Fædrelandet, fremstillet af H. Schaffer, Krigsassessor. Det erholdes tilkiøbs hos Bogtrykker Magnus i Slagelse for 2 Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-01
Mandagen den 8de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 5, bliver i Vestermarken ved Auction bortsolgt endeel Sæd paa Roden, bestaaende af Rug, Byg og Havre. Liebhaverne behage at møde ved Spillemandshuset. Slagelse den 1ste August 1825. Gude. Grammatikens Grundregler. Et Forsøg til en almindelig Grammatik for Skolerne tilligemed et kort Anhang om det danske Sprogs Formlære, ved Chr. H. Kalkar, er udkommen og faaes tilkiøbs hos Bogtrykker P. Magnus i Slagelse, hæftet for 3 Mk. 6 s. Tegn.