Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-05-30
Ligesom Hs. Kongel. H. Prindsessen endnu i Løverdags og i Gaar havde gjentaget sine Besøg i Asylet, for paa Stedet at overtyde sig om den hele Fremgangsmaade, forøgede Høistsamme endnu sin Omhu for denne velgjørende Jndretning, ved som Patronesse at præsidere i den Generalforsamling, som hun naadigst havde tilladt at afholdes paa Slottet igaar Middags. Til samme havde, foruden Bestyrelsen, indfundet sig en Deel Damer af Selskabets Medlemmer. Forhandlingerne indlededes med nogle hjertelige Ord af Sekretairen, Hs. Høiærv. Hr. Biskop Dr. Faber, hvori han tolkede Forsamlingens Glæde over at kunne virke under en saa ophøiet Patronesse, som satte sin Glæde i, paa denne Maade at virke til Guds og Christi Riges Udbredelse. Derefter oplæstes Beretninger og Selskabets Begyndelse og Fremgang, dets okonomiske Tilstand, Lokale, Inventarium m.m., hvorom Udgiveren forbeholder sig at meddele udførligere Oplysning; kun her saa meget, at imellem de indkomne Gaver var en Kgl. Oblig, paa 100 Rbd., skjænket af Hr. Generalkrigskommiss. v. Abrahamson til at grundlægBo. ge et fast Fond for Asylet, for hvilken Gave Hs. K. H. i de naadigste Udtryk tilkjendegav sin forbindtlige Tak. Angaaende Udkastet til Lovene vandt Patronessens Ønske eenstemmigt Bifald, at det skulde cirkulere til hendes og Bestyrelsens Overveielse og derefter blive at forelægge til Antagelse i næste Generalforsamling. Efterat Hs. Kongel. Høihed havde tilføiet Protokollen sit Navns Underskrift og ladet sig samtlige Tilstedeværende naadigst forestille, hævede hun Mødet med det gjentagne hjertelige Ønske: at Gud vilde tage Anstalten i sin Varetægt og velsigne den og Alle, som virkede til den menneskekierlige Hensigt, Efterat der i et foregaaende Møde var valgt trende Præsidenter, Dhrr. Redakteur O. Thomsen, Konsul Grut og Kamhr., Oberst v. Lewetzau (den Første med 10, den Anden. med 5 og den Tredie med 2 Stemmer), forsamledes i Søndags paa Postgaarden det forhen omtalte sluttede Selskab, bestaaende af nogle af Fyens Deputerede (Byens forhindredes fra at møde), flere saavel militaire som civile Embedsmænd, samt nogle Honoratiores og Borgere, for at høitideligholde den 28 Mai. Flere Deputerede vare indbudne, som ikke mødte, hvorimod nogle af Byens Borgere forgjæves havde ønsket at faae Adgang, medens flere Udenbyes, der ikke ere Deputerede, optoges i Selskabet. J Anledning af Dagens Høitidelighed proponeredes flere saavel patriotiske som selskabelige Toaster, hvilke alle, ligesom ved de lignende Festiviteter i Kjøbenhavn, udbragtes i smaae Taler og efterat hver Gang den første Præsident havde ringet med en liden Sølvklokke og givet den Proponerende Ordet. En Unavngiven havde forfattet en Sang paa Melodien: "Vift stolt paa Codans Bølge, hvis Theema er en Gravsang over Fortiden. Det Svundne skriinlagt være Med Kors og Mausolee. eller, som der i sidste Strophe siges: Det gamle Dan er jordet, Et nyfødt skjønt fremstaaer." Hvorfra denne Lykke er udsprungen, og hvorledes den i Danmark er opfattet, give de foregaaende to gedigne Stropher en saa tydelig Oplysning om, at de ingen Kommentair behøve. Vort Old i Juli Daaben. Er døbt til Friheds Old; Tidsaanden gav det Vaaben, Mod Despotie og Vold.