JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Capitain Caton blev til henimod denne Tid i et Kammer, og der gik mange Folk fra og til, uden at være opmærksomme paa hannen. Men da Capitain Horton, hvilken til samme Tid var i Kammeret og stod og saae igiennem Vinduet, efter at han hørde en Tummel, vendte sig omkring, blev han var at Capitain Caton laae i hans eget Blod. Han havde stukket sig i Livet, med en Lommekniv, og forinden han døde, hørte man ham endnu sige: Net Lord Spencer, ret. Jeg har gjort min Pligt, og er bleven mit Fædreneland troe; men fordømt være alle Forrædere! Der gives endnu Forrædere paa Skibet Marlbocouch, hvorved han nævnede 2 Søe-Officerer ved Navn. Denne Morgen er hans Legeme bleven bragt i et nær tilgrændsende Vertshuus, hvor der nu holdes en Dødsret over hannem. Han var 40 Aar gammel og en Officeer af fortræffelig Characteer. Allerede som han om Morgenen lod sig frisere, viste han en særdeles Urolighed, og Friseuren sagde ollerede den Gang, at han befrygtede Sindsvækkelse hos denne Mand. Virkelig syntes ogsaa at hans Sielekræfter havde aftaget formedelst de redellerende Uroeligheder, hvilke paa nye vare udbrudte paa forskiellige Skibe af Lord Bridports Flode, paa Mars og Saturn paa 74 Kanoner, og tillige paa Linieskibet Marlborouch, paa hvilket sidste Caton commanderede. Capitain Caton var først bleven gift for et halvt Aar siden og efterlod hans Frue i Plymouth, da han kiørte til Løn don. Der er nu bleven sendt Befaling til Plymouth, ved P. F. Wandall. for sammested at arrestere en vis Person, som har Skyld, i Catons bedrøvelige Skjæbne.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Fra Maynen, den 8 Julii. Den Franske Armee, i vore Egne, vender dog nu for største Deelen tilbage over Rhinen. Fra Nidda afmarscherer daglig Tropper. General Hoches Hovedqvarteer, hvilket den 4de er opbrudt fra Friedberg og General Grenier kommer til Bonn og General Lefevres Hovedqvarteer fra Høchst, til Lüttich. General Cherin gaaer til Aachen. General Neu er derimod indtruffen i Friedberg og GeneralGrenier ventes igien i Hochst. Der bliver kuns faae franske Tropper tilbage (en eller to Divisioner) paa den høire Rhinstrandbred. Det Rygte, at de Franske ogsaa allerede har rommet Coblenz og derværende Egne og at derimod Østerigsk Besætning skulle komme til Coblenz, er endnu ligesaa tilforladelig, som den Efterretning at de Franske allene har efterladt en Division ved den venstre Rhinstrandbred og at de øvrige Tropper med første ville trække tilbage til Nederlandene. Fra Hunds byggen afmarscherer nu ogsaa mange Franske Tropper.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Frankfurt, den 8 Julii. J Forgaars er det første Skib fra Strasburg ankommet hertil og ligger med et stort trefarvede Flag paa Maynen. Formedelst det med Regn sammenblandet vedholdende kolde Veier liget, skeer Høsten i de herværende Egne en 14 Dage sildigere; Viinhøsten har ogsaa lidt meget derved. Man beklager meget General Jmmers Død, hvis Levnetsbeskrivelse er meget mærkværdig. J Sweitz skal under de nærværende Omstændigheder befinde sig flere Emissarier. Ogsaa i Graubunder, i Pays de Vaud A. er det uroelig. Antallet af alle af de Franske i Belgien ophævede Abbedier og Klostere, er 289, hvori fordum vare henimod 5 til 6000 Personer. Til Skandsarbeidet ved Ulm, som endnu bestandig vedvarer, maae Overe Schraben, levere 33310 Træer, 32,220 Lægter og 1577 Bræder, a. Natten til den 28 Junii, er den Bayerske Stad, Nye=Oertingen ved Jldsvaade næsten bleven lagt i A skee og hvorved 5 Mennesker have tilsadt Livet. Efter saa mangfoldige og igientagne Modsigelser, synes det dog nu sikkert, at den største Deel af de Franske i herværende Egn staaende Tropper med første igien vil drage tilbage over Rhinen. Blot 2 Divisioner under Gre nier og Lemoine bliver paa den høire Rhinstrandbred. Lemoine vil besætte Egnene af Witzlar og Grenier vil afløse General Lefevre i Høchst. General Hoches Hovedgaarteer er virkelig opbrudt fra Friedberg den 4de dennes og gaaer til Bonn. Derfor kommer den Franske General Neu til Friedberg. Ved Nederrhinen have de Franske Tropper, hvilke hidindtil meget havde nærmet sig Demacrationslinien, igien gjort en Tilbagebevægelse. J Nürnberg skaldet være kommet til Haandgemænge med det preusiske Militaire, hvorover man maae oppebie nærmere Efterretninger. Det heder at naar Schweitzerne længere vil vægre sig ved de Franskes Giennemmarsch, Buonaparte da med Magt vil bane sig denne. Den regierende Fyrste af Oettingen Spielberg, er død af et Slagflod den 27 Junii i Neuburg, ved Donau, 40 Aar gammel.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Nederelven, den 17 Julii. Efter Breve fra Coblenz er den Franske Overgeneral Hoche den 9 dennes afreist derfra til Paris, for ikke igjen at komme tilbagetil Tydskland. J St. Goar og i den ganske derværende Egn have de Franske offentlig til den Mindstbydende, opbudt Fourageleverancen for de Franske Tropper, som nu skal underholdes for Republikkens Regning. Jgiennem Mayland skal være passeret en Østerrigs Gesandt til Paris. Foruden General Buonaparte, Marchese de Galle g Greve Meerfeld, er ogsaa Greve Wallmoden, Cheifor den Keiserlige Jtalienske Armees Generalstab, ofte leven draget til Montebillo til Fredsconferencer. Oga General Mack opholdt sig nogle Dage sammesteds.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
den sidste Messe i Strasburg var igien første Gang od. Der var klingende Myndt nok i Omløb og foruen Schweitzer=Kiøbmænd befandt sig ogsaa sammesteds Elberfelder.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Indenlandske Efterretninger. Hs. K. H. Arveprindsens ældste Søn, Prinds Christian Frederich, er allernaadigst udnævnt til Oberst ved Hs. K. Høiheds Arveprindsens Regiment. Foruden hvad i sidste Aviis blev meldet om Pro sessionen ved Bernstorfs Jordefærd, læses i Byens Adressecontoirs Aviser følgende: Texten til den af Biskop Balle holdte Liigtale var 2den Kongernes B. 2 Cap. 9 og 12 Vers. 24 hvidklædte unge Piger strøede i Kirken Blomster paa Kisten, hvilket ogsaa skeete paa Holmens Broe af Fabrikant Mitschels 2 unge Døttre. - Saa stor end følgen, og saa uhyre Mængden af Tilskuerne var, saa yderst stille og høitideligt gik den sørgeliSeremonie for sig. Med Rørelse bemærkede man i de Omstaaendes Miner, at ikke nysgierrig Skueler, men inderlig hengivenhed og taknemmelig Vermod henrev dem med uimodstaaelig Kraft, for sidste Gang af see den snævre Giemme, hvori hiin dyrebare Levninsom endnu for faa Dage siden var besiælet af Danmark Skytsaand, blev henbaaret. Ledsagerne vare ik blot af Navn, eller paa de sorte Klæder, men i Gieningen selv virkelig oprigtige Sørgende. Man Taarer fløde i Stilhed; mangt et Øie blev uformærkt aftørret. Det samme ville mange have bemærket paa Kongesønnen selv, hvis hele Udseende i øvrigt gav at umiskiendeligt Vidne paa den smerteligste Gemytsbevgelse. - - Det er uden Exempel i Historien, at en Kronprinds af Danmark eller nogensinde en Tronfølge, i Verden fulgte i egen Person Liiget af en saa kaldet Undersaat; ligesaa er det uden Exempel, at den første Statsborger efter det Kongelige Huus blev af Borgere baaren til Graven.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Samme Dag blev af Præsten Hr. Hogh i Gientofte sammesteds for en talrig Forsamling, især fra Kiøbenhavn og hvoriblandt alle Bernstorferne befandt sig holdt en saare skiøn Tale, hvortil Texten var de Jesu Ord som vare Bernstorfs Valgsprog og Ønsker til Danmark Fred være med Eder!" For og efter Talen blev af det Kongelige Kapel opført en Sørgemusik, hvortil Orden, vare af Etatsraad O. Malling, Kompositionen af Bartha jun. -Der fortælles, at Bernstorfs frigivne Bønder havde villet giøre Borger-Officererne den Ære stridig: at bære deres uforglemmelige Velgiørers Liig til Jorden, men at de sidste paa ingen Maade ville afstaae dette Fortrin til nogen. - Bemeldte Bønder skulle derfor have fulgt med i Liigskaren. - Saa meget er vist, at de i næst forrige Uge mødte ved deres tilbedte Herres Liigkiste og ofrede ham i uhyklede Taarer taknemmelige Hierters skiønneste Tribu.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Aalborg, den 24 Julii. Af Fortegnelsen paa de Premier og Belønninger, som det Kongelige Landhuusholdnings=Selskab har i Aar uddeelt, sees: No. 142 at for Huusfliid i Henseende til Spinding og Vævning m.v. er Madame Kannevorff, Sognepræsten Hr. Kannevorffs Hustrue i Anbye=Præstegaard, Kiær Herred Aalborg Stift, som i 6 Aar har forfærdiget 1557 Alen forskiellige Sorter meget gode uldne og Linnede Tøier bleven tillagt en Belønning af den første Sølvmedaille. Ligeledes No. 144 Vævermester Niels Hansen i Nørhuuse ved Bygholm i Stierneholms Amt i Jylland, har i 23 Aar bestandig havt 6 a 7 Vævestole i Gang, og i denne Tid oplært 19 Karle og 11 Piger i rigtig Vævning. J 2 Aar har han vævet 23480 Alen forskiellige Sorter Tøier, især fine Lærreder og Orcieler, af hvilket sidste endeel har været særdeles fiint. Desuden fabrikerer han selv for sin egen Regning endeel Tøier til Salg meget smukke og gode; Han blev ligesaa tilkiendt en Premie af den første Sølvmedaille. Og da man kiender og veed, at der her omkring gives adskillige, især paa Landet, der meget udmerke sig ved Huusflid, saa fortiener ogsaa disse at komme i Betragtning til Opmuntring for fleere, allene at deres Premienskninger ikke for sildig blive indsendte; thi alle Ansøgninger og Premier for praktiske Materier maae bestandig indleveres i det seeneste inden hvert Aars Udgang, da de ellers blive henlagte til næste Aar.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Ved Tallotteriets 758 Trækning i Kiøbenhavn udkom Nr. 77, 66, 47, 4, 29.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Til den forestaaende 759 Trækning i Kiøbenhavn kan faaes Sedler til den 29 Julii.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Kiød, Taxt. Hvorefter Slagter=Lauget i Aalborg indtil videre skal sælge deres ferske Kiød, nemlig: Oxe Kiød. De beste Stykker Brystet og næst Brystet som afhugges efter Kiøberens Forlangende, at PunTynstegen og Høiribbenene som i smaat hugges, a Pundet, hele Fierdinger, a Pundet, Kalve=Risd. Bagfierdingen a Punder, Forfierdingen heel a Pundet, Men naar den efter Kiøberens Begiering i smaat udhugges paa 1, 2 a 3 Pd. og flere, at Pundet Lamme Kiød.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Det beste og fedeste Kiød a Pundet, Og Pundet af det ringere. Sviine Kiød. Fersk Flæsk Forparten og Skinken a Pundet 8 s. Mellem Flæsket som det fedeste a Pundet 8 1/2 s. Frieslagterne skal være forbundet til at selge Pundet af hver Slags en Skilling ringere end foranførte. Hvilket de saaledes holder sig efterrettelig under Fire Rigsdalers Straf ifølge de allernaadigste Laugs Artillers Bydende af 5 Mai 16835 Post. Aalborg, Gaadstue den 21 Julii 1797. C. T. v. Bracht. Top. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Copulerede: Den 21 Julii i Frue Firke, Niels Pedersen Lund og Pigen Anne Johansdatter Lykke. Død. J Aalborg den 20 Julii, Sæbekogermester Hans Jørgen Johansen Hoffmand, 73 Aar.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
kipper Peder Møller bliver paa førstkommende Fredag seilfærdig til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer. Jalkiær Vandmølle ved Nibe, hvis Tiltrædelse kan skee enten til anstundende 1ste November, eller og til Majdag 1798, er underhaanden at faae i Forpagtning; De Lysthavende vilde behage herom at henvende sig til sammes Eier, Proprietair Friiss.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
af Rødsleths Hovedgaards Mark, er Natten imellem El den 19 og 20 Julii bortstiaalen i sort Hoppe, lidet stiernet, 3 Aar gammel, over 10 Qvarteer høi, i god Stand og for nogen Tid siden beskadiget af en Høelee paa den venstre Bagfoed, hvilken Skade endnu ved nøie Eftersyn er kiendelig; hvem som om bemeldte Hoppe, eller sammes Bortfører kan give nogen Oplysning loves en passende Douceur af Hoppens Eier, Krigsraad Gleerup paa Rødsleth pr. Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Et iboende og tilhørende Sted paa Hiørnet af Nye i gaden og Brødregyden, er formedelst forandring af anden Boepæl, at faae til Kiøbs eller i Mangel deraf til Leie, til forestaaende Mikkaeli. Samme har udi en Deel Aar været beboet af Vertshusholdere, hvortil det og er beqvem indrettet. Kan og for hver anden Nærings brugende Familie være anvendelig, ligesom og for andre honette Folk, da der udi samme ere gode Værelser med alle muelige Fornødenheder. Om Kiøber eller Leien accorderes jo før jo hellere med Eieren. Jens Jensen, Vertshuusmand.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Hvor Logie, samt Kost og Vask i Huuset, for tvende 1 unge Skolediscipler, er at bekomme, derom gives Anviisning fra Bogtrytteriet.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Et Overværelse med Sove=Tiener= og PulterkamH. Smer (og tvende Senge dertil om forlanges, en at faae til Leie til første Flyttetid hos Ole Kløme.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Ja Madame sal. Controlleur Hviids Enkes iboende Gaard paa Hiørnet af Bispens og Jomfrue Annegade her i Byen, ikke ved derover i Dag anstillet Auction, ble bortsolgt, saa bliver denne Gaard paa hendes Begiering stillet til nye og 2 Auction Løverdagen den 22 Julii og og sidste Auction Tirsdagen den 1 August førstrømmende hver Dags Formiddag Kl. 10, og holdes Auctionerne Gaarden efter billige Conditioner; hvilket saaledes til Liebhavernes Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg den 11 Julii 1797. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Da afg. Kobbersmed Jens Kierulfs Enke, Madame Ellisabeth Winde er her i Byen ved Døden afgaaet og hendes samt forhen afdøde Mands fælleds Boe er af og te get under Skiftebehandling, saa bekiendtgiøres dette Død fald herved i de offentlige Tidender for de fraværende Af vinger, som ikke endnu enten selv eller ved Fuldmægthave ladet møde ved Aabningsforretningen, med Advarsat de vilde paa lovlig Maade indfinde dem ved næste St. tesamling den 10 August førstkommende Kl. 10 Formiddeudi Madame Windes Gaard paa Aldgaden. Jligemaad indkaldes Boets Creditorer med 12 Ugers Varsel fra Dat at anmelde for os deres Fordringer. Aalborg, den Julii 1797. Gleerup. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Subskriptionsplan. Da jeg forlagde Dr. Bahrdts nantlige Religion Katekismus, oversat ved Hr. K. H. Seidelin var det mit Forsæt, ogsaa at levere mine Medborger, en Oversættelse ved samme Haand af Sokratiske Gesprache uber Bahrdts Katekismus der nat. Religien Den Afgang som denne Katekismus har havt, overtyde mig om Publikums Kierlighed til frimodig Grandsknini Religionsanliggender, og opmuntrer mig til at forn hiint Forsæt, hvis Udførelse adskillige Hindringer har forsinket. Jeg indbyder da herved til Subskription paa denne Oversættelse, der i disse Dage begynder at trykke Bogen er ikke stor men god. Prisen bliver for hver Ark Trykpapiir 3 s. og Skrivpapiir 4 s. J Aalbomodtages Sugskriptionen hos Bogtrykker Wandal, Kiøbenhavn, 1797. Tikiøb, Boghandler.
Jyske Efterretninger, 1797-07-24
Hos Bogtrykker Wandall faaes: 5) Naturlig Religions Katekismus til Brug for ForældPræster og Opdragere, af Dr. Bahrdt, oversat af S. delin, heftet 3 Mk. 6 s. 6) Detailleret Plan til en lærd Realskole i Odense, og Magister Gottschalch, Sognepræst ved Paarup og Ode se Hospitals Meenigheder, heftet 2 Mk. 4 s. 7) Fortællinger ved Keiserinden af Rusland, heftet 3 A. 8) Prindsessen af Babylon, heftet 1 Mk. 12 s.
Jyske Efterretninger, 1797-07-28
Paris, den 9 Julii. Lord Malmesbury er bleven medtaget Lille med 40 Kanonskud. Saameget Rygserne taler om et nyt Fredebrug med Keiseren, saa vil og Krigen ikke igien begynde. Den i dennes er en Convoy af 32 Fartøier, som næsten alle vare ladte forbepublikkens Regning, under Bedækning af nogle beslebnede Fartøier, ankommen fra Nantes til Brest. den til Paris bestemte Tyrkiske Ambassadeur er ankom den fra Marseile til Tøulon, hvor han blev modtaget under Kanonernes Torden. J Touleuse, Bordeaux, Rouen a. er man befrygtende, at Jacobinerne formedelst mange Clubber, vil stifte Oprør. General Hoche finder sig allerrede her. Han har, som det heder, af livet Commanden over Sambre= og Maas=Armeen, for igjen at commandere ved de vestlige Kyster, hvorved nygterne igien fornyes angaaende de forestaaende nye Lindings Planer. Contre=Admiral Bouvet, som af Hirectoriummet var bleven afsadt formedelst Expeditiosen til Jrland, er nu igien indsat paa hans forrige Post. General Soulerac har opfundet et Middel, hvorved man paa en let Maade kan giøre Troppernes Telte og Mantelsække uigiennemblødelig for Vandet. Krigsministeren har udgivet befaling at undersøge dette Middel. Bemeldte General har ogsaa opfunden et Middel, forved Gevæhrerne kan bevares for det ellers saa skade sige Rust. J Egnen af Toulouse har en Orkan den 25 Liues anrettet gystlige Ødelæggelser omkastet Husene, ja Undogsaa de stærkeste Træer &c. Formedelst de overbidentlige store Hagel som tillige faldt, er meget Qvæg død og mange Mennesker ere blevne saarede. Vor Kaper, Les Droits de i Homme, og en Spansk Kaper, ere som vor Marine Minister melder, ved Nattens Begynstigelse indløben i Havnen for Gibralter, af hvilken de har borttaget adskillige neutrale Skibe. Disse Skibe, svare faa Dage tilforn blevne tagne af Engelænderne. J. S. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1797-07-28
Jblandt de mange endre Priser vore Capere har opbract befinder sig iblandt andre 2 rige Portugisiske Skibe paa 300 og 280 Tønder, bestemte fra Fernambue til Lisa bon, et Engelsk Skib paa 300 Tønder og 16 Kanoner, en Preusisk Brig, ladt med Korn til Lisabon, og det Amerikanske Skib Merturg paa 200 Tønder bestemt fra Nordfolk med Tobak til Bremen. Den hidtilværende Danske General-Consul, Hr. Commerseraad Grove, har erholdt hans Rappell. Han var her overmaade æret og ælsket, og man forliser ham meget uglerne. Det heder at General Angereau er tilbagekaldt fra Jtalien til Paris, for at paatage sig Commandoen over de herværende Tropper. J Diion skal Urolighederne være udbrudte. General Buonaparte gifter een af hans Søstre, som man i Begyndelsen troede den bekiendte Erdeputerte Freron bestemt, med General Leelere. Hun skal erholde en halv Million Livres til Medgire.
Jyske Efterretninger, 1797-07-28
Wien, den 8 Julii. J Dag er hertil ankommen en officiel Beretning fra den commanderende General i Ostgalizien, Greve von Harnoucourt af følgende Jndhold: De udvandrede Pohler, hvilke have forsamlet sig i Tyrkiet, have fortsat deres Jndbydelse til Frihed hos Jndvaanerne i Ostgallizien, men disse have svaret, at de ikke forlangte nogen anden Frihed end denne, hvilken de nu nød under Frant Il Beskyttelse. Den 28 Junii kom Denisco med et stærk Corps Pohler ved Diester, igjennem Buckovina til de Ostgaliziske Grændser, for sammesteds med Magt at indbryde, men blev af de sammesteds posterte Keiserlige Tropper, som bestod af 2 Escadroner Cavallerie og 2 Divisioner Jnfanterie, meget eftertrykkelig modtaget og standhaftig tilbageslaget. Han fornyede hans Angreb, og Fægtningen blev heftigere, men de Keiserlige erholdt en glindsende Seier og hvorved denne Fægtning endte sig med de emigrerte Pohlers Flugt. Af de første ere 16 men af de sidste ere 14 Mand blevne paa Pladsen. Et andet Polsk Corps, hvilket til samme Tid forsøgte et Jndfald i Russisk-Pohlen, har havt samme Skjæbne. Saameget man herefter har kunne udforske, har Denisko besluttet at søge sig en Vei til Jtalien, for at støde til General DombrowskiJ Pistoja i det Tostaniske har ogsaa yttret sig Revolutions=Bevægelser, som selv har udvidet sig til Florenz. Storhertugen har herpaa ved Hr. von Manfredini ladet ansøge General Buonaparte og Bistand af Franske Tropper. Man troer endnu ikke at samme behøves, da man venter at det ikke kommer til noget virkeligt Udbrud af Uroligheder i det Toscaniske. Jmidlertid har benævnte Skridt angaaende fransk Bistand, opragt mange Sensationer. Som det heder, vil Marquis de Galle fra Cesano med første komme tilbage til Wien. Nogle slutter heraf, at Negociationerne med Buonapartel angaaende Jtaliens Anliggender ere endte, dog skal fleere nye Punkter, som ere komne til Underhandling, ikke gandske være til vort Hofs Fornøielse. J denne Uge ere 8 Vogne med Penge og en stærk Transport af Beleiringsskydts blevne afsendte til den Keiserlige Armee, i Jtalien. Over det svære Artillerie eller Beleirings skydes, hvilket afgaaer herfra til Jtalien, giøres mange Slags Bemærkelser. Da de Franske borttager med sig fra alle faste Jtalieniske Pladser alt Artillerie ved deres Tilbagetrækning, saa maae Keiseren igien naturligviis besætte disse Pladser med svært Artillerie. Hans Keiserlige Majestæt har forunet Feldttøimester Alvinzy, General Commandoen i Ungern. Lille, den 11 Julii. Mylord Malmesbury betaler for Værelserne som han har fæstet for sig og hans Følge maanedlig 1500 Rigsdaler. Hans Udgivter ere siden hans Ankomst hertil overordentlig anseelige og han giver daglig aabent Taffel. Hertil ere overmaade mange Fremmede af alle Classer, saavel fra Brüssel, Gent, som ogsaa fra andre Stæder, ankomne, hvilke ere be gie lige efter at erfare Udfaldet af de begyndte Underhandlinger. J Dag har den herværende Telegraph expideret tvende Depescher til Ministeren for de udenlandske Affairer i Paris.
Jyske Efterretninger, 1797-07-28
Amsterdam, den 15 Julii. De Bataviske Tropper ere nu alle indskibede og ligger i den saa kaldede nye Diep. De bestaaer af 20 Batailloner, hver af 600 Mand; ogsaa af noget Cavallerie &c.; saa at man kan beregne samme til 15,000 Mand. Som bekiendt ere ingen Franske Tropper blevne indskibede og man veed, at der ogsaa overhovedet ingen Franske Tropper vil støde til samme. Man troer her, at det engelske Parlementair-Skib, hvilket er ankommen i Texlen, venteligen er bleven sendt derhen, for at erkyndige sig om den Batariske Flodes Tilstand og Styrke a.
Jyske Efterretninger, 1797-07-28
Neuvied, den 12 Julii. Den Franske GeneralLemomes Division, hvilken i Forgaars er gaaet tildage over Rhinen, maae i 4 Dage tilbagelegge en Vet af 20 til 24 Mile. De skal afløse de i Brabant liggende Tropper, hvilke den 15 maatte opbryde til FrankrigsSøekyster. General Colland commanderer nu de Franske Tropper i den til Paris afgangne General Hoches Sted, og det heder, at General Massena ventes fra Jtalien, for en Chef at commandere over disse Tropper. En Mængde Commissarer, Betientere &c. ved Armeen, gaaer nu tilbage til Frankrige, og sammes Antal ved Sambre og Maasarmeen har været saa stor, at General Hoche selv har sagt, Antallet af de Ubevæbnede ved Armeen er ligesaa stort som de Bevæbnedes og man maae sende de første hiem for at vinde mere Plads for de sidste.
Jyske Efterretninger, 1797-07-28
Kiøbenhavn, den 21 Julii. Man har nu erholdet den for den danske Handel og Skibsfart i det Middellandske Hav vigtige og sikre Efterretning, at Tvistighederne med Tripolis lykkelig ere blevne billagte, og at Freden virkelig er sluttet.
Jyske Efterretninger, 1797-07-28
Hans Kongelig Majestæt har under Dato 23 Junii h. a. allernaadigst tilladt den ved det Slesvigske Jnfanterie-Regiment staaende Primierlieutenant, Telle gist, fremdeles til sit eget at føre sin Moders Navn, Bütler.
Jyske Efterretninger, 1797-07-28
J Gaar begyndte det Kongelige Kiøbenhavnske Skydeselskab og danske Broderskab dets aarlige Fugleskydning, hvilken H. K. H. Kronprindsen, efter underdanigst Jndbydelse, bivaanede. Skydningen gik for sig i følgende Orden. Det første Skud skede for Hans Majestæt Kongen af Hs. Excest. Gouverneur Gersdorf, dernæst skiød Kronprindsen for sig selv og høie Gemalinde; efter Høistsamme blev skudt for Hs. Kongel. Høihed Prinds Friderich, af Generalmajor v. Adler, og for de øvrige Høikongelige og Fyrstelige Personer blev skudt af Gouverneur Gersdorf, Commandaten Generalmafor Leth, og Generalmajor v. Adler. Siden skiød Fuglekongen, Hr. Tobaksfabrikør Augustinus, og derpaa Midlemmerne af Selskabet, enhver efter sit Nummer. Af Gevinster bleve i Gaar nedskudte: Ringen af Hr. Juvelerer Trie, Gevinst en Sølv Flødekande; venstre Vinge af Hr. Assessor Weise, Gevinst en Flødeskaal. - J Dag blev nedskudt; Høire Vinge af Hr. Kiøb maad Busch, for Hr. Etatsraad Flindt, Gevinst en indvendig forgylt Sukkerskaal; Hovedet af Hr. Garver, Kyenel, Gevinst en Sølv Kaffekande. Kougegevinsten af Hr. Secretair Hoftved for Hr. Professor og Politiem ster Cold, som derfor bekom en Sølv Theemaskine og blev Selskabets Fuglekonge. Med Konge-Gevinster, faldt tillige Rumpen, hvorom bliver stukket til Skiven Vacancer: Sognekaldet til Liørsløf og Ordingpaa Morsøe i Aalborg Stift, 141 Rdlr.; Det residerende Capellanie til vor Frue Kirke i Odense, 300 Rd.