Berlingske Tidende, 1793-10-01
Udi Norske Jntelligenz=Sedlers Nr. 25. berettet og Navnløse, kaldet Publia sione, om St. Laurentil Kirke Tønsberg, der som en trofast og stor Bygning, kan med maadelig Bekostning indrettes, baade til Academi behørige Sale og Værelser, som og til Professortroe, Boeliger, og endda blive endeel Rum tilovers til Var ser for de Studerende. See, hvilken prægtig Jnden ning til Landets Nytte og Ære, Er det ikke huusraad saaledes at indpakke alt i St. Laurentii Kirke, Hvad og vel Udenlandske sige, naar de kommer og befter den prægtige academiske Jndretning. Jeg derimod vil 1. ønske Norge en academisk Bygning og Professor Boelen udi en Landstad, som i Søre. Derefter beskylder den mig for et af egen Jnteresse foreslagen Sted; da jeg det helligen kan forsikre, at jeg som en gammel Mand paa Gravens Bred, aldrig har tankt paa mindste Jnteren eller Fordeel ved Academiets Jndretning; derfor maa i med al Haanhed og Foragt beglægne denne tillagte Pa saan, og lade den falde tilbage til denne Unavnes ler, Ære. Lad Hammergaard eller andre Fornødne paa 20 ten og Ringsager blive dyrt kjøbte, saa er der dog beqver, Rum til nyttigt Anlag. Byeskatten af Grundleiet Afgifter for Hauger, Græstokker. Sommerhavn for 4, ster og Far, vil langt overstige Renterne af Kjøbe=Sel men, derfor kunde disse igjen indtages som Skat i de Kongel. Kaffe, saafremt den ikke blev allernaadigst for aret til Umversitetet. Resten af Byeskatten kunde anvider til academiske Bygningers Vedligeholdelse med Tide Den nærværende Hovedbygning paa Hammer, kunde le rettes til Løse Sahler, indtil der med Tiden kunde saa Penge til en ordentlig Bygnings Anlæg, enten af 2 eller ogsaa kunde denne Bygning deels nedtages, deels og bygges og bordtlædes med Maling, saa den kunde be gandske anseelig, naar den kom under en Bygmesters og syn; Haugen kunde forbedres til Lysthauge. Der indre ) Naar de mørke Beskrivelser over Norge uden i re udenlandske Journaler og Tidender, saa an rer de derudi tilforn andragte Urigtigheder sen fæstede til Landets Vanære. Hver helt Græker Ramere har agtet Fædrenelandet, sees des Na tars, Cicero, Valerins Marimaal og flere. Man manden er frisk og langt den norske Kuld, kan kan bedre tridet i et koldt Land end i et overmaae beldt. Mad Fald er hielpemidler med Brænde mod stor Pde eringen. Detom var Bekkan ne over de harme Lande. pligterne mod Fædrer. lerie og Sminte, da Fædrenelandet tildrager og at landet ere hellige derfor der de fremig ergaden dan Mænge af Naturproducter til hans Ordød. andre Fornødenheder. en opraabedes des Bendsende, men det her sigen Jndflydelse paa Universitet; til de Studerende, stal ikke holde Selskab med Bønder. Tømmer, Brand leg Fedevahre ere nu dyre overalt, men dog i ringere Priis paa Hiemarken end ved Christiania og andensteds, hvor er efter Omstændighederne maa vare dørere. Mon den ud Christiania dog ikke gives meere Anledning til Udsvavelser og Vidtløftigheder Academiet bør være i en Land god, saa de Sanderende kan faae leiet Værelser og Kon til Ophold. Hammers eller og anden Landstads Borgere paa Ringaager eller Toren, eller andensteds bør tage alle Kjøbmandsgade i Christiania uden Fornærmelse for Christiania Privilegier. Derved blev Korne og sær Avline. forbedret paa Oplandet, saa flere Slagte drister med Fede. vadre bleve neddrevne fra Kialdsgaderne, og den Oplandske Handel blev derved forbedret. Kunde ikke tvende hvittige og redelige Mænd bortiendes af det privardigDeeliderations Selskab, for at rense til Hammergaard. Ringsager og Toten saavelsom til Christiania og Tønne berg, for at beskrive Beskaffenheden med alle sine Omandigheder i en skriftlig Forretning, hvoraf et kort Udtog kunde trykke til Efterretning.