Viborger Samler, 1837-05-26
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Ved en kgl. Ordonance er Kirken St. Germain l'Auxerrois igjen aabnet. Den lukkedes, som bekjendt, da Legitimisterne i Februar 1831 havde i den foranstaltet en Sørgehøitid for Hertugen af Berri og derved foranlediget en Emente og Demoleringen af Erkebiskoppens Palads. Den hidtilværende Sognepræst ved denne Kirke, Hr. Maquin, har taget sin Afsked og skal være afløst af en retsindig Geistlig, Hr. Penicault. - J Doullens, hvor de betydeligste Fanger af det republicanske Parti bleve holdte i Forvaring, har Løsladelsen fundet Sted den 11te. Der befandt sig sammesteds 52 Fanger, dømte formedelst de parisiske Juni Uroligheder i 1832 og Tildragelserne i Luneville i 1834. Med dyb Taushed hørte de Forelæsningen af Ordonancen. De iblandt dem, der skulle stilles under Politiopsigt – de høre næsten alle til denne Categorie - bleve nu adspurgte, hvor de agtede at bosætte sig. Beaune, vel bekjendt fra den lyonesiske Aprilproces, erklærede sig for Lyon; men man svarede ham, at Lyon, Marseille, Bordeaux, Nantes, Toulon, Brest, Paris og hele Seinedepartementet ei torde vælges til Bopæl, hverken af ham eller de andre Befriede. Beaune valgte derpaa Sognet la Guillotiere, der ligger tæt udenfor Lyons Porte. Ligesaa gjorde de øvrige Lyonesere. Fem eller sex af de parisiske Juni-Domfældte erholdt Tilladelse til at bosætte sig i Paris. De Ovrige valgte St. Germain, Longjumenu og andre nærmest Hovedstaden liggende Steder i Departementerne Olse og Seine & Oise. Kun Doctor Beaumont, en fød Englænder, vægrede sig ganske og aldeles ved at opgive et Beboelsested og erklærede, heller at ville forblive i Fængslet. Han blev derpaa under Ledsagelse af to Gensdarmer sat i en Vogn og bragt til Calais, hvorfra han skal transporteres til England. Jndvaanerne og Garnisonen i Doullens viste de løsladte Fanger en hjertelig Deeltagelse. Regjeringen lod dem af Fangerne, der manglede Hjælpemidler, række Understøttelse for at sætte dem istand til at bestride Reisen til deres tilkommende Opholdsted. – De tvende frigivne Gerants for la France erklære i en Journal-Artikel af 14de Mai, at de ei føle sig forpligtede til at takke Nogen for deres Løsladelse, og vilde, hvis man havde tilladt dem det, have udholdt deres Straffetid i Fængslet. Særegne Vanskeligheder vise sig ved Anvendelsen af Amnestien paa de fleste formedelst Vendeeurolighederne Domfældte, da de næsten alle tillige ere dømte formedelst Forbrydelse mod Eiendomme eller Personer. – Da den store Mængde Deputerede, der strømmede sammen til Hr. Dupins Soiree den 11te d. M. bragte ham deres Lykønskninger til hans Andeel i Amnestie-Ordonancens Udstædelse, skal han uden Omsvøb have erklæret, at den vilde være bleven fuldstændigere, hvis man havde laant Øre til hans Raad. Da Ministrene Barthe og Rosammel traad ind, tog man kun liden Notice af dem, fordi man ikke kunde overtale sig til, at complimentere dem i Anledning af hiin Procedure, hvori man antager, at de kun have liden Andeel. J det Hele synes for Resten tiers parti og den liberale Opposition at være enige i, for det Første at understøtte det nærværende Cabinet og lade det være uanfægtet. – Medlemmerne af den Commission, der skal prøve den foreslagne Creditfordring (14 Mill.) til fremtidige africanske Operationer og navnligen til en ny Expedition mod Constantine, ere nu udnævnte; blandt dem findes kun en afgjort Forsvarer af Expeditionen, derimod fem deciderede Modstandere; de tre Øvriges Anskuelse er uafgjort.