Berlingske Tidende, 1775-12-11
London, den 17de November. I Aften bliver til St. James holdt en stor Raads=Forsamling. Samme angaaer de Efterretninger, som General Gage har medbragt fra America, i sær i Henseende til General-Kongressens Sindelav, og man har nu, mere end tilforn, Haab til et Forliig. Lord North har og i Dag skullet meddeele Underhuset en vigtig Efterretning i Henseende til denne Sag. - Efterat Peers den 10de hujus havde faaet Forklaringen paa den Americanske General=Kongresses Petition i Hænder, saa blev Hr. Penn indkaldet, og i en lang Tid afhørt. J hans Bekiendelse aabenbarede han iblant andet: at General=Kongressen havde og forestillet hele Nord Americas Tænkemaade, at sammes sidste Petition til Kongen var, efter hans, nemlig Hr. Penne, bedste Vidende og Overbeviisning, denne Kongresses sidste Forsøg, og at det vilde blive en uovervindelig Forhindring til Forliig, om man behandlede samme med Ligegyldighed eller Skiødesløshed, eller og lod den blive uden Svar. Colonierne maatte vel altsaa see sig om efter en af Storbritannien uafhængig Regierings=Form, om de endskiønt meget nødig lod deres Dependence af det gamle Fædreneland fare. De tilstod Kronen, og Parlementet af Storbrittannien den allerhøyeste Anseelse: men om ikke et Forliig snart fandt Sted, torde de enten et eller andet Sted søge en fremmed Magt om Hielp. Hr. Penne meddeelte ogsaa tilstrækkelig Underretning om Coloniernes Krigsmagt, deres Foretagender og deres indvortes HielpeMidler. - Da nu Hr. Penn var gaaet bort, gjorde Hertug Richmond særdeles alvorlige Anmærkninger over Ministeriets Opførsel og Messyrer imod Colonierne, og derpaa foredrog han at afgiøre: at den Modstand, som Coloniernes Petition til Kongen fandt, gav en tilstrækkelig Grund til at sammenligne de ulykkelige Tvistigheder, som hidtil havde været imellem det gamle Fædreneland og Colonierne; og at det var høyst nødvendigt, ufortøvet at begynde de Anstalter, som kunde tiene til at erholde et saa ønskeligt Maal. Men Ministernes Venner forsømte ikke at modsætte sig dette opmuntrende Foredrag, og paastode, at siden Kongen havde lover at udnævne Commissarier, som skulde træde i Underhandling med Colonierne, saa var benævnte Forslag overflødigt og unyttigt, det var ogsaa overeenstemmende med Klogskab, ikke anderledes at fortsætte Mellemhandlingerne end med Vaaben i Hænderne, og Nationen kunde ikke med nogen Ære antage det i Petitionen anviiste Middel til ForliSaaledes blev, efterat adskillige andre Debatter vare for faldne, hvorved ethvert Partie blev ved sin Meening, benævnte Forslag forkastet med 86 Stemmer mod 33. Den 24de Nov. Ministrene have udsøgt 50 Persone, paa hvilke en Fortegnelse ufortøvet skal forelegges Kongen Raadet, paa det at Hs. Majest. deraf maae vælge 36, hvil skal afgaae som Kongelige Commissarier til Philladelphia, fo at træde i Underhandling med den Americanske General Congres. Man veed endnu ikke disse Commissariers Navn, Men dersom deres Antal skulle, som det heder, stige til 39 saa vil denne Underhandling, da en aarlig Løn af 4000 Pd. Sterl. er fastsat for hver af dem, saafremt den ey varer længere end et Aar, koste Engeland 156000 Pd. Sterl. En Americansk Flode paa 14 Skibe, under Commando af en vis Brice, som forhen har tient ved den Kongel. Marine, ha taget en Kongelig Chalouppe paa 16 Kanoner, og opbrag samme til Philladelphia.