JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Kontreadmiral Latouch bestemmes til Anfører for denne store Flotille, hvormed der skal giøres det første Landgangsforsøg.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Der giøres allerede Viser og Marscher paa en Landsang ; og dette bliver da den 45de siden Wilhelm den Erobrers Tid, af hvilken kun de 12 have slaaet Slip. Nan regner Antallet paa de i Frankrig og Jtatien erresterte Englændere til 75000, hvoriblant endeel Generaler, Oberster &c. Med Schweitz sluttes en ny Alliants.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
I Departementet Maine Loire løber et pialtet, farligt Menneske omkring, som snakker latinsk og engelsk, men kaster omkring sig med Penge som Sand. Han spørger idelig hvor Veiene gaae, drikker Brændeviin i ethvert Kroe og slænger en 6 Livresdaler paa Bordet for en Sopgen. Præfekten har udlovet 100 Franker for at paagribe denne Fyr.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Jhenseende til Damernes Hovedpynt, har den egentlige nuherskende Møde paa et Par Uger været meget vaklende og unis. Endelig blev Benesitsoprenden 2den afgiørende for en fast Bestemmelse. Alle elegante Damer lode sig da see med eensdant Hovedpynt, bestaaende af falsk sort og kastaniebruun Haar prydet med Fantasieblomster=Guilander. Støer, Snaahatte og klippede Hoveder vare moxen slet ikke synlige.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Porten har erklæret, at ville i denne Krig meget gjerne lagttage den strængeste Neutralitet. Jmidlertid ladet Storadmiralen udruste en Flaade af 16 større og mindre Krigskibe. – J alle Levantens Havne ansættes franske Agenter.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Haag, 11 Junii. Førend den engelske Gesandt, Liston afreiste herfra, overgav han vor Regiering en Note eder kan regnes for det samme, som en Krigserklæring), hvori han siger, at hvis Frankrig, straxen vil trække sine Tropper ud af Holland, og den bataviske Regiering vil frafalde den Forpligtelse, at staae Frankrig bi til Vands og til Lands, men derimod vil kove at iagttage en fuldkommen Neutralitet; saa vil Kongen af England ogsaa blive neutral og give de allerede optagne bataviske Skibe frie igien. J andet Fald, maae Kongen skride til de Forholdsregler, som Forsynet har ændetroet ham, for at tilintetgiøre hans Fienders Hensigter o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Amsterdam, 11 Junii. Kaperierne til Søes ere alt munter Virksomhed. J Texelen er den franske Kaper, Jægeren, ankommen med Mand, skabet af 2 engelske Priser, som han har taget og skikket hiem til Frankrig. Ligesaa har en anden fransk Kaper opbragt et engelsk Kulskib til Veele. Admiral Winther ligger med sin Skrækopvækker, og 2 andre Linieskibe i Ferrol, og skal afgaae derfra til Ostindien paa et Løntog. Vor Fregat Palas er med Admiral Hartsink indløben til Korunna.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Hannover, 11 Junii. Alle Rekruer ere nu demitterte fra de hannoverske Regimenter, ogsaa er Jægerkorpset opløst igien. Til Amtet Springe er hensendt en stærk ansk Kommando, da Bønderne der have gjort sig redelske imod den gamle Tingens Orden. Ogsaa i Amte Kalenberg have Bønderne gjort en lige Opstand og deelt imellem sig en stor Eng samt en Skov som tilhørte deres Hosbonder.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Fra det Lauenborgiske, 13 Junii. De hannoverske Troppers Hovedqvarteer er nu i Lauenborg. Rytteriet kamperer i 3 Leire. Jnfanterier er fordeelt i Landsbyerne, hvorved end ikke Præsterne forskaanes. Det er naturligt, at Jndvaanerne i et saa lille Landstrøg lide meget ved en saa stærk Jndqvartering. Om faa Dage ventes dog vist en Forandring og Lettelse.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Nederelben, 15 Junii. Jgaar ere 3000 Mand Franske indrykte i Kurhaven.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Kongen af Preussen vil i næste Uge reise igiennem en Deel af det Hannoverske.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Førstekonsulens Adjutant, B. Rapy, som i et besynderligt Ærinde er bestemt fra Paris til Hanno per, passerede igaar igiennem Stade. J Verden anlægges et stort Magazin.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Den franske Armee i Hannover skal betydeligt forstærkes, for at holde den i en frygtelig Stand saalangt borte fra dens Hiem.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Wien, 8 Junii. Her ere 3 Kourerer efter hinanden ankomne fra Neapel, hvoraf 2 ere gaaede videre af Petersborg til. Deres Depesker skal angaae den Forlegenhed Kongen af Neapel er bleven sat i, da Frankrig forlanger, at besætte Kongeriget Nrapels og Øen Siciliens Havne med franske Trop. per, for at udelukke de engelske Skibe, og England derimod truer at bonbardere Staden Neapel, hvi Kongen efterkommer Frankrigs Fordring.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Hamborg, 16 Junii. Jmorges ankom det franske Brigadegeneral, Borger Frere, i et Besøhertil fra Haarburg, spiiste til Middag hos den franske Minister, Borger Reinhard, og overværede om Aftenen den franske Skuespil.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 17de Junii. J Forgaar Eftermiddag efter de endte Maneuvres paa Nørrefælled reiste Hs. Kongl. Høined Kronprindsen med Gemalinde og Princesse Datter herfra for at gaae til Holsteen over Fyen. J Dag reiser Kronprindsens Adjutantere.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Følgende Regimenter og Corpser skal efter Forlydende have faaet Marschordre, i Morgen 400 Man Artillerie til Rendsborg, paa Mandag Kronprindsen Regiment til Middelfart, paa Tirsdag Husar-Regimentet til Odense og omliggende Steder, paa OnsaaPrinds Friderichs Regiment til Nakskov, paa Fredaden 24de Junii det lette Jnfanterie fra Kastellet og det helsingøerste Jægerkorps til Christiansfeldt, Haderslev og omligende Steder. De to Compagnier Grenadeers Jægere komme ikke med. Det hedder, at de skal under Marineregimentet. En Bataillon Mariner skat til Helsingøer for at afløse Jægerne; Kongens Regiment bliver altsaa her indtil videre.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
J Anledning af nærværende Conjuncturer er oprettet et Feldtcommissariat bestaaende af GeneralKrigskommissair Haxthausen, Kammerherre og Amtmand Møsting og Kammerraad Heinzelmann.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
J Gaar begave Deres Høiheder Princesserne Ju ligne Sophie og Lovise Charlotte sig til Deres Sommerophold paa Lystslottet Fredensborg.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
J forrige Uge betiente det borgerlige Artilleries Over- og Underofficerer under Kommando af Major Hallander to paa Amager opkastede Batterier af 6 Kanoner, 2 Morteret og 2 Haubitzer. Bomberne og Granaterne faldt til Kienderes Fornøielse særdeles vel, i Skiven traf 9 Kugier og den ene Skive blev nedstudt. Sidste Onsdag blev ligeledes maneuvreret paa forbemeldte Batterie under Commando af Major Lange. Man rammede udmertet vel.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Under 12te Junii 1803, har Hans Majestæt Kongen allernaadigst foruldt Elephants Ordenen, til: 1) Hans Durchlauchtighed Prinds Christian af Hessen. 2) Hs. Durchlauchtighed Prinds Emil af Augustenborg. 3) Hans Durchlauchtighed Prinds Christian af Augustenborg. 4) Hans Durchauchtighed Prindsen af Würtemberg, og 5) Statsminster Hr. Geheimeraad Greve Christian Reventlow. Ligeledes ere efterstrivne Herrer under samme Dato blevne benaadede ned Dannebrogn Ordenen, saasom: 1) Hans Excellence Hr. General=Lieutenant Grev Schmettau. 2) Hans Excellence Hr. GeneralLieutenant von Hesselberg. 3) Hr. Kammerherre og General Major Grev Ahleldt Laurig. 4) Hr. Kammerherre Grev Wedel til Wedelsborg. 5) Hr. Kammerherre Grev Schaa, Chef for Jægertorpset. Hr. Kammerherre Grev Knuth, Deputeret i Admifalitets- og Commissariats=Collegio. 1) Hr. Kammerherre Moltke, Stiftamtmand i Ribe. 6) Kammerherre og Amtmand Schlangbusch. 9) Kammerherre og Amtmand Møsting. 10) Kammerherre Sehestedt, Peputeret i Oeconomier og Commerce=Collegio, og Fr.) Hr. General=Major von Berger, Chef for HusarRegimentet.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Under samme Dato ere efterfølgende Herrer allernaadigst forundte Kammerherre Røglen, nemlig, 12 Hr. Landraad F. L. C. von Thienen. 2) Hr. Kammerjunker Stampe, 3) Hr. Kammerjunter Lerche til Lerchenborg. 4) Hr. Land og Krigs=Commissair Normann. 5) Hr. Major von Normann i Livgarden til Gods. 6) Hr. Major Greve Rantzou ved det Slessvigske Regiment. 2 Hr. Georg von Kaas, overore dentlig Minister i Lissabon.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Den 10de Junii er Chefen for det fyenske Jnf. Reg. General=Major Prinds Christian af Augustenborg, afgaaet fra bemeldte Regiment og udnævnt til Chef for det søndensieldske Jnf. Reg., til Commandant paa Fæstningen Frederiksteen, til Jnspecteur over Infanteriet og de lette Tropper i Aggershuus og Christiansands Stifter, samt til commanden, tende General i bemeldte 2de Stifter. Oberste von Rechelmann er igien udnævnt til Chef for det syenske Jnfanterie Regiment. Chefen for det nordre jydske Landeværn Regiment, General=Majet von Waltersdorff, er afgaaet med Pension. Oberste von Hedemann, Chef for Livn Regimentet lette Dragoner er avancered til Generale Major og ligeledes Oberste von Richelmann af det syenske Jnfanterie Regiment. Major von Høbe af det jydske Regiment lette Dragoner, er avanceret til OberstLieutenant.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Efter den nye Plan for Armeen, som med 1ste Ju i neste, træder i Kraft, forlægges det 2det Jydske Jnfanteriertgiment, som hidtil har lagt i Rensborg, derfra til Wiborg; Marinekorpset forøges fra 6 til 16 Kompagnier, eller fra 960 til 2400 Mand, foruden Officerer a., til den Ende forenes det siællandske Jnfanteriereg, og det siællandske Jægerkorpses 2de Grengedeerkompagnier med Marinekorpset, som faaer Navn af Marineregimentet. Hver Batallion i Regimenterne gives sin Commandeur, Major og Adjutant; men Regiments=Chefen commanderer det hele Regiment; hvert Stabs=Compagnie forsynes med en Stabs=Capitain, og hvert Jnfanterien Regiment reglementeres med 10 PremterLieutenanter, 10 Second, Litutenanter og 5 Fændtikter. Marinen Regimentet derimod, som kommer til at bestaae af 4 Batallioner, med 16 Premiern Lieutenanter, 16 Second-Lieutenanter og 8 Fændrikker. Jngenieur, Officerernes Antal forøges fra 24 til 37. Jnfanterie-Regimenternes til Artillerietienesten bestemte og deri ovedt Folt, ialt 140 Underofficeret og 1,120 Mand, afgives til Artillerie Corpset. Dette Corps inddeles i 3 Brigader, den Danske, den Norske og den Holstenske, som hver for sig erholder en Commandeur; men det hele Corps staaer under en Chefs eller Commandeurs befaling. Corpset bestaaer herefter af 3 ridende og 11 Fode Artillerien Compagnier, I Fyrværker og 1 Haandværker Compagnie; derved ansættes ialt 120 Officerer, og hele Styrken udgjør 4774 Mand.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
under 8de d. M. er udfærdiget en gl. Plakat, hvorved anordnes, at af det, som af Officerernes Gage indeholdes og inddrages i den og Kasse, skal samles en Fond, for med Renterne at komme de Militain re til Hielp, uden enten at fornærme eller bebyrde andre.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Klokkestøber Reimer i Randers har i en Nætte af 24 Aar støbt 138 Kirkerlotter.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
J Kiøbenhavns Søndagsskoler ere, siden deres Oprettelle, underviiste i Skrivning og Regning ialt 952, nemlig 22 Mestere, 158 Svende, 137 Haandværksdrenge, og 35 andre.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
I Dyrehaugen forevises iaar ogsaa af to Personer, fra Hamborg en levende Mandsperson med 3 Armee og een Fod, der spiller paa Violin, samt 2de vilde Mandfolk og et vildt Fruentimmer.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
En Kandestøber fra Holbet foreviser der et mekanisk Bergværk - Skade, at det blot er mekaniskt.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
I de Berlingske Aviser søger Diretteuren og Brugs patronen for Chrendals Kanonværk i Sverig om et Laan af 80,000 Rdr. i svenske Banco Species, imod Pant i adskillige Jernværker og Malmgruber, af Værdie over 200,000 Rdr.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Aalborg, den 24 Junii. Prædikanterne paa 3die Søndag efter Trinitatis.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Froeprædiken. Budolphi Kirke, Hr. Provst Claudi. Høimesse. Aftensang. Hr. Provst Claudi. Hr. Henneberg. Frue Kirke Hr. Stiftspr. Schierup. Hr. Aspach. Hospitalstirken Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 18 Junii i Frue Kirke, Arbeidsmand Christen Pedersen Alstrups Søn Lars; Fadderne: Peder Thorups Hustrue, Mette Kirstine, Justdatter, Peder Hermansen, Anders Borregaard, Søren Jensen Lund, Simon Olesen. Den 22 Junii, Lorenz Brinchmands Søn Lars; Fadderne: Peder Sukkerkaagers Hustrue, Anne Dorthe Madsdatter, Jens Hansen, Lars Levisen, Søren Silkeborg. S. D. Kirstine Jørgensdatters Datter Karen Marie; Fadderne: Skoemager Frederik Sørrensens Hustrue, Anne Hornemand, Skoemager Frederik Sørrensen, Anders Christensen, Ove Guldberg.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Avertissements. Billed Sprog for Børn, af Hoskobberstikker Lahde, saaes hos Bogtrykker Wandall, illumineret og heftet for 1 Rd.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Hos Klokker Milling bekommes Balles Confirmationstaler ved Prinds Frideriks 3de Børn, Hansens Skilderie af Religionslærere, Sundheds Politie, Mangor om Barselkoners Levemaade og Pleie, Bo tant for Fruentimmer, Suhms Udtog af Danmarts og Norges Historie, Gaspari Gographi, Mærkværdig Mænds Levnet, Ribers Digte, Gads Underviisberegninger, Dansk Handels Brevbog. nings Anstalten paa Bornholm, Køhnes danske Vexel Capitain v. Brokot indkaldes herved, inden 12 Uger, Chredie og Debitorer i Stevboet, efter afgangne at anmelde deres Fordringer, og betale det skyldige til S. T. Hr. Lieutenant v. Biørn i Aalborg. Paa egne og Medcommissairers Vegne, K. Friis, Chredi= og Debitorer samt Arvinger i Stervboet, Auditeur ved det 3 jydske. Jnf. Regiment, jydske Jnf. Regiment indkaldes herved, inden 12 U efter afgangne Grenadeer Joseph Mather, af det 3die Biørn i Aalborg. ger at melde sig hos S. T. Hr. Lieutenant von K. Friis, Auditeur. Pibehoved med Sølv Beslag og Rør. Hvem samme Paa Nyetorv er den 21 Junii funden et Mærskumstilhører og kan opgive dens Beskaffenhed, kan imod Arvertissementets Bekostning og en billig Findeløn afhente samme; Bogtrykkeriet giver nærmere Anviisning. 4re Soldater til Mitaeli Flyttetid, nærmere UnderN. V. Anvises Qvarteer for 1 ugift Underofficeer og retning faaes i Bogtrykkeriet. magerens paa denne Gades østre Side beliggende Det i Slotsgaden imellem Hr. Andersens og Gadeleller ogsaa til Beboelse for en honet Familie, er un Sted, indrettet til Brug for en Brændeviinsbrænder, derhaanden at faae tilkiøbs, eller til Leie til førstkomderom at henvende dem til undertegnede Eier, boende mende Michaeli Flyttetid, naar de Lysthavende behager i Nyegaden. Anders Baggisen Steenum. imod antagelig Forsikkring. Ludwig Ellerbrock.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Hos Undertegnede kan bekommes 200 Rd. til Laans alt gammelt og nyt skanseret Tøi, Netteldug, Kar Ved Hans Friis i Slotsgade, bliver af mig farver tun eller Lærret, Tørklæder, grøndt, bruunt og trykket til sit Brug i nymodens Modeller; i alle Koulører, af den fine Olietrytning, og opfarver gammelt Silketøi, Manskiester, Floer, Nankind, Fleder og borg den 22 Junii 1803. Jahn, Blondiner; samt vasket og glittet som nyt. AalSikkefarver og Trykker. mende vi December Termin, og forinden om forlanWesterladegaards Overformynderie kan til næstkomUmyndiges Midler 355 Rd. 4 Mk. 12 3/4 Stl. af ges bekommes til Laans imod Reskriptmæssig Sikker, hed og lovlig Rente, hos S. T. Hr. Lieutenant Christensen eller og hos Undertegnede. Vesterlaveegaard den 22 Juni 1803. Andersen, Fuldmægtig. 3, bliver hos S. T. Rad. Wadum i Nørre Sundbye Torsdagen den 30 Junii om Eftermiddagen Klokken holdet en Skiftesamling efter hendes sal. Moder afg. kiendtgiøres fra Sulsted Præstegaards 22 Juni 1803. Provstinde Lassen af Wadum Præstegaard, hvilket be Gandrup.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Af Kiøbenhavns Lak Oplag faaes hos Boghandler og Bogbinder Sadolin i Aalborg: Rødt fineste 61., Punder a 11 Mk. Dito fiint Elephant a 1 M. Dito ordinair 3 Stjerner af Mk. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Sort fiint a 7 Mk. . Enkelte Stænger faaes og Paa Lundber Gods i Bislev Sogn ved Lundbek, er Huusfæster Christen Nielsen Snedkers Hustrue Karen Andersdatter den 23de i denne Maaned ved Døde. afgangen. Under den i Stervboet holdte Forseglings forretning blev opgivet følgende, som den afdødes nærm ste Arvinger, sk. 1) en heel Søster Karen Andersdattesom er død og har efterladt sig følgende Børn; a et Søn Anders Jensen, Huusmand i Gielstrup, ble Datter Maren Jensdattet, givt og boesiddendes i Ul stup Sogn, men hendes Mands Navn vides ikke, en dito Johanne Jensdatter, givt med Henrich Sned ter i Nibe, d) en dito Mette Marie Jensdattet, et givt men hendes Mands Navn vides ikke, eiheller hvor de sig opholde; 2) en heel Søster Anne Anders datter, der er død og har efterladt sig 2de Børn for a en Datter Maren Poulsdatter, givt med Pede Trold i Ribe, b) en dito Marte Poulsdatter som skal have været givt med afg. Jens Dreier i Nibe, med hvor hun nu opholder sig vides ikke, 3) en halv Søster Mette, der er død og har efterladt følgende Bør st: a) en Søn Jens Laursen som skal opholde sig i Ac restrup Sogn; b) en dito Laurs Laursen i Foldagger Aaresstrup Sogn; c) en Datter Maren Laursdatte givt med Lars Byrresen i Førkilde under Nørlund Gods; d) en dito Anne Laursdatter, givt med en Va ver og Slagter i Nærheden af Hobroe hvis Navn itte vides; e) en dito Jnger Laursdatter, er ugivt og ska tiene i Nærheden af Aalborg, og f. en dito Døre, Laursdatter, givt med Stoleholder Svend Nielsen Overlade i Lundbye. For disse, saavelsom om fier skulle findes til Arv berettiget efter bemeldte Afdøde bliver Dødsfaldet herved bekiendtgjort, og ligeledes tilkiendegives at 30te Dagen, paa hvilket Boet vor der aabnet, registeret og vurderet, indtreffer den 21 Junii d. A. og 6te Ugersdagen, paa hvilken en Skiften Samling i bemelte Stervboe bliver foretaget den 4de Julii næstefter, til hvilken Tiid Stervboets Debi= og Creditorer tillige ville iagttage hvad de bør, Lundbet den 24de Mai 1803. J. Kold.
Jyske Efterretninger, 1803-06-24
Creditorerne i den her i Byen næstvigte 14 Maj, at døde Borger og Skoemager Lars Thomsen Kneps og efterlevende Enkes Anne Marie Nielsdatters fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, deres Fordringer for Stedets Byefoged at anmelde og beviisliggiøre. Skagen den 9 Junii 1803. Ravntilde, constitueret. Arvinger, samt Credi= og Debitorer efter Stole holder Lauriz Brask, som døde i Nykiøbing paa Morden 16 i denne Maaned, indkaldes herved i Følge Placaten af 26 Octobr. 1792 trende Gange med 12 Ugers Varsel. Liørslev den 25 Mai 1803. M. Lindhart, Provst i Sønderherred.
Jyske Efterretninger, 1803-06-28
og udgives 2 Gang.
Jyske Efterretninger, 1803-06-28
Paris, 10 og 13 Junii. Moniteurer af 10de Bekiendtgiør General en Chef Mortiers Beretning til rigsministren, d. d. Nienburg, 4 Juni, angaaEnde den franske Armees Marsch til det hannoverske.
Jyske Efterretninger, 1803-06-28
Efter yderst besværlige Marscher hedder det) midt i giennem tørre Sandegne og sumpige Heder, tog Geheralen de 31 Maj sin Stilling for Vechte. Fienden havde befat Linien ved Hanteslaaden; men trak sig som Natten tilbage dersen til Børstet, da han saae sig 3 Fare for at omringes og afskiæres af de Franske, som straxen forrerede Passagen over Hunten ved GolPenstedt, for at omgaae Fiendens høie Fløi. Den 1 1ste Juni havde den franske Avantgarde en meget hæfsig Skiærmydsel ved Bower med Fiendens Eftertrap. Den 2 Juni forenede Armeen sig ved Sublingen. Qvantgaden rykkede til Børstel, traf Fienden der, og trods det overlegne Antal og Troppernes yderste Mathed, da de denne Dag havde lagt 12 Lieues tilbage, gav General Drouet Ordre til Angrebet. Fienden gjorde en haftig Kanonild. Nogle franske Huhareskadroner angreb de hannoverske dette Dragoner, kappert, giennembrød deres Linie sprengede dem fra hinanden, og gjorde adskillige Fangne. Jmedens vo ste Tropper derpaa vare i fuld Marsch mod Broeskand. sen ved Niemborg, for at forcere denne, og angribe Fienden, som havde forenet sit Artillerie paa den høi te Side af Weseren - gode den hannoverske Regiestings Deputerede sig tilsyne ved Forfæsterne, og efter nogen Underhandling kom derpaa den allerede ommeldte Konvention i Stand. (Det var altsaa urigsligt, at Hannoveranerne stet ingen Modstand havde giort.) Iøvrigt melder General Mortier, i Hertugen i Cambringe, Søn af Kongen af England og Gouer. Fandant. neur af Hannover, har funden for godt, førend Bataillen at tage sin Afsked og at giøre Hiemreisen med Extrapoft. Dog havde han lovet, at døe med Landstormen. Det er sandsynligt han vil have indskibet sig, førend vi naae Elvmundingen. J Hannovers Fæstninger og Magaziner vil omtrent findes 100000 Finter og 1000 Artilleriestykker. Overmorgen tænket jeg at være i Hannover, Kongen af Englands Hovedstad paa det faste Land. Jeg har funden en stor Mængde Heste o. s. v. Ogsaa Stæderne Lyon og Rouan lade hver bygge et Linieskib til Regieringens Tieneste.
Jyske Efterretninger, 1803-06-28
Regieringen opretter 4 nye Militairkorps, under Navn af Legioner, hvert 3936 Md. stærk, ligesaa oprettes 100 Kompagnier Kystnogterkanonerere, hvert paa 96 Md., som skal bevogte og betiene Kyst batterierne, til hvilke herfra nu afsendes en stor Mængde Kanoner.
Jyske Efterretninger, 1803-06-28
Ved Mundingen af Somme have Englænderne taget 3 portugisiske Skibe, ladte med Bomuld.
Jyske Efterretninger, 1803-06-28
Moniteuren bemærker herved: a Det synes, Englanderne have i Hensyn til de Neutrate endnu antaget fornærmelige Grundsætninger - De tage At ting. Barligner Kaperen Jnprompin har vovet sig ind i Themsen og der bortsnappet det engelske Brigskib Sunderland, stadt med Bygningstømmer, og sendt sin Prise til Ostende.
Jyske Efterretninger, 1803-06-28
Et stort Bankerhuus her har hørt op at betale med 3 1/2 Mill. Livres. En Urtekræmmer, som ogsaa vilde høre op at betale, blot for at spyde sine Kreditorer, er bleven dømt til 6 Timers Gabestok og 6 Aars Lænker.
Jyske Efterretninger, 1803-06-28
London, 9 og 13 Junii. En svær Krigsskab staaer os fore. Den vil kræve 5 Procent af Jndkomster og fordoble, ja fortredoble de staaende Afgifter af alle Overdaadighedsartikler, saasom Kareter, Heste, Lakeier, Hunde, Vinduer, Viin, Øl, Salt, Thee, Sukker, Kaffe o. s. v. Dog er det godt, at man vil spare Vindskibelig: heden, Statens Marv. Den 6te bevilgede Underhuset 15 Millioner og 550,000 Rdr. til Landarmeens Forøgelse til 130,000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1803-06-28
Det nye Laan, som skal aabnes, vil bestaae af 60 Millioner Rigsdaler, hvoraf de 5 optages i Jrland.
Jyske Efterretninger, 1803-06-28
Siden d. 4de ere atter 24 hollandske Skibe, hvoriblant 10 fra Suriname, og nok een Chinafarer, Henriette, opbragte til vore Havne. Ligeledes 5 hollandske Fiskerfartøier, paa Hiemreisen fra Norge, med Stokfisk. Endeel neutrale Skibe ere ogsaa optagne, hvoriblant det slensborger Skib Hosnaug, bestemt fra Cette til Hamborg. Blant 22 opbragte franske Skibe befindes en Korvette paa 14 Kanoner, kommende fra Kysten af Afrika, en Ostindiefarer og flere Skibe fra Martiniqve og St. Domingo.
Jyske Efterretninger, 1803-06-28
De bevæbnede Negere paa St. Domingo skal, efter Beretninger fra Jamaica, nu være 80 til 90, 100 Mand stærke. Ved Kapstaden kesesede endnu nogle franske Fregatter, for at afskiære Negerne Tilførsel.
Jyske Efterretninger, 1803-06-28
Ved Debatterne i Underhuset d. 6te dadlede Hr. Windham Ministrens System ihenseende til en talrig Milits, som kun hindrede Hvervingen for Linicacmeen. Kun med en Liniearmee, sagde han kunne vi staae imod, thi en Liniearmee vil angribe os. Alene Diamanten skiærer Diamanter. Men Ministrene have ingen Plan. Vi kunne ikke blot gaae desensiv; Europas Ligevægt er brudt itu. Viere faldne under Vinden, og ville faae Umag med, at finde den rette Vei igien &c. a. - Krigssekretairen bemærkede herved: at vel vare Linietropper fornødne mod Linietropper; men man havde dog seet, at amer rikanske Milicer omsider overvandt den engelske Linie armee.