JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
J Onsdags tildrog sig heri Staden en afskyelig Mord begivenhed. Et hos en Snedkermester paa Nørregade tjenende kvindeligt Tyende aflivede nemlig sit set Par Aar gamle) Barn ved at overskjære dets Hals med en Ragekniv og gjorde derefter et mislykket Forsøg paa at aflive sig selv paa samme Maade. Hun havde til Udførelsen af sin Mordgierning netop valgt samme Dag som hendes Husbond holdt Bryllup og den Tid paa Dagen, da Vielsen, fuldbyrdedes. Da man opdagede Mordet, var Barnet, hvis Hoved Moderen næsten ganske havde afskaaret, aldeles livløst; Mordersken havde derimod kun overskaaret Struben paa sig selv, og hendes Liv vil sandsynligviis blive frelst til Undgieldelse efter Loven. Den myrdede Spæde var et uægte Barn. Det var sat i Kost udenfor Huset, og den grusomme Moder havde den Dag ladet det komme til sig i Husbondens Fraværelse, for at iværksætte sin Mordplan. (S. Bl.) Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
Vor forrige Jnstitutbestyrer Stephansens fromme Sind, og hans blide og kjerlige Omgang med den ham anbetroede Ungdom, er endnu alt for levende i dennes Erindring, til at vi ikke skulde antage det afgjort vist, at mange blandt dette Blads Læsere med Jnteresse ville, i nedenstaaende Skildring, af Jnstitutet paa Fyhrendahl, som vi optage af Kjøbenhavnsposten, kaste et Blik paa den Art af Virksomhed, til hvilken han, siden sin Afreise herfra, har hengivet sig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
Blandede Efterretninger. Den fyenske Mestertyv Lars Andersen Berggreen ankom under behørig Bevogtning Løverdagen den 14de Dennes til Svendborg, hvorfra han Mandagen derefter soværts afgik til Kjøbenhavn, da han er idømt Fæstningsarbeide paa Livstid. Han er ikkun 34 Aar gammel, og dog var dette den el lette Gang, han har været under Rettens Forfølgning; men ved sin Snedighed er han som oftest bleven frifunden. Foruden at han var velklædt, fandtes ved Anholdelsen hos ham nogle Tørklæder, en Kniv, en Dirik, Staal, Steen, Svamp, Svovl og lidt Lak, samt et Brev til hans Forældre, hvori han bebreider disse, at have handlet slet imod ham, saa og en P. M. til Hs. Majestæt Kongen, hvori han anklager samtlige Authoriteter, som han har været i Berøring med, og melder, at han agter at forlade Hs. Majestæts Riger og Lande, saasom han formedelst falske Tunger ger kommen i slet Rygte m.m. J Henseende til Anholdelsen foregav han selv, at han, udmattet af Strabatse og Nattevaagen, var tyet ind paa et Holoft, hvor han blev funden, før han vaagnede. Det er destoværre kun for sandsynligt, at han maa have temmelig udstrakte Fordindelser; thi efter hans Udladelser var det hans Venner, der siden hans sidste Undvigelse hemmelig havde forsynet ham med det Fornødne, og han ventede ikkun paa Papirer eller Passer, for at begive sig af Holsteen. Den yttrede Mistanskee, at L. A. Berggreen ikke har været uden Hjelpere og Hielperes Hielpere, har nu bekræftet sig. Senere indbragtes til Odense flere mistænkelige Personer, som ved det af Herredsfogden, Hr. Justitsraad Falbe, daglig continuerede Jnqvisitions=Forhør have tilstaaet, at være Deeltagere i et i Ubberud Sogn bestaaende Tyvecomplot og at have begaaet flere natlige Jndbrud. Endeel af Tyvekosterne, som vare nedgravede i Jorden, ere allerede komne for Dagen. Den Ene af Gierningsmændene har i flere Aar været anseet for en særdeles farlig Tyv. Ogsaa skal L. Berggreen have været i Ledtog med dette Complot og givet Prøve paa sin Snedighed ved et Jndbrud hos en Boelsmand ved Kobber: bølle i Fieldsted Sogn, idet han udtog en Hest af Stalden, hos en Bonde i Vissenberg, for at en af hans Staldbrødre, der var daarlig tilfod, kunde ride paa den.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
J Kbhvn. Adresse-Avis Nr. 52 læses følgende Vers Roligt mangt et Hjerte slaaer, Medens Drottens bløder, Løn og Tak for lægte Saar. Sieldent kun han møder. Grusomt man ham tidt bedrog, Dog er han den samme. Skuffet Tillid ei for og Kjerlighedens Flamme.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
Jmorgen (Fredag) holdes Fasteprædiken i FrueKirke af Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
Bekjendtgjørelser. At min ærværdige Tante, Jomfrue Jda Jlsabe, Obel, som med den ømmeste Moders Omhu fredede om min Barndom, og stedse elskede mig med uforanderlig Kjærlighed, er i Aalborg blideligen hensovet den 23de Marts i hendes 78de Aar, bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og deeltagende Venner. Skivum Præstegaard, den 24de Marts 1835. Chr. Pram. Den 16de Dennes, Kl. 7 om Aftenen, helsom min kjære Moder, Anna Beatha Broberg, født Handberg, hefter 6 Ugers Sygeleie, i en Alder af 85 Aar og 6 Uger, hvoraf hun har været Enke i 28 Aar, hvilken Tid hun for det meste har henlevet i mit Huus, men uafbrudt de sidste 21 Aar. Hun efterlader sig 5 Børn og 14 Børnebørn. Hun var en sjelden, virksom og omhyggelig Moder, for sine Børn, som hun ansporede til Dyd og Orden, derfor mindes hun af dem Alle med Kjærlighed, Agtelse og Taknemmelighed. Haurholm, den 22de Marts 1835. Dorthea Schiellerup, født Broberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
At min elskede, retskafne Mand, Søren Kragh, har endt sine jordiske Lidelser Søndagen den 22de Marts, bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Albek, 1855. Marcusine Caroline Kragh. født Naden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
At den under 11te denne Maaned af det kongelige danske Cancelli udstædte Bekjendtgjørelse, angaaende de til Stænderforsamlingen for Nørre-Jylland skete Valg af Deputerede og Suppleanter, henligger her paa Politikamme, ret til Enhvers Eftersyn, dette bekjendtgjøres herved. Aalborg Politikammer, den 25de Marts 1835. Wølfferdt. Til at forestaae et lidet Meieri, kan strax blive antaget enten et Mandfolk eller Fruentimmer med gode Anbefalinger. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
Ny brændt Steenkalk er fra Fredag af at erholde fra Vissegaards Kalk, brænderi, leveret i Aalborg til 1 Rbd. Tønden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
J 1ste Klasse af det 88de kongl. kjøbenhavnske Classe, lotteri er i Undertegnedes Collection falden 17 Gevinster, a 10 Rbd., nemlig de hvis Bagtal ere udtrukne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
Nye Lodsedler a 7 Rbd. Stykket og mindre Dele af Lodder kan daglig erholdes. Aalborg, den 25de Marts 1835. Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
En Reisevogn og en smuk holsteensk Postvogn med 3de lakerede Stole, er at faae billig tilkjøbs, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
Nye spegede Sild faaes hos A. W. Ellermann.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
Capt. Andresen, med Sluppen "Forældrenes Minde, har lagt an paa Hamborg, og da han allerede har det meste af sin Ladning, saa ville Vedkommende, som önske Gods med ham, snarligst melde sig hos Capitainen eller Mægler F.J. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
Hos Farver S. Nitsche kan til Paaske en Dreng antages i Lære. Veltillavet Middagspise kan bekommes for billig Priis. naar man forud bestiller samme hos Østergaard paa Hjørnet af Ny-Gade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
Paa Nørregade Nr. 602 ere Værelser tilleie, det Nærmere erfares hos Østergaard. Gamle, brugte Vindovne kunne erholdes for en, i Forhold til Vægten, særdeles billig Priis hos J. B. Kaarsberg. Aalborg, den 18de Marts 1833. En Deel Sølvtøi, som er kommet tilstæde under et Forhør, er i 4 Uger fra Dato til Eftersyn paa Politikammeret. Aalborg Politikammer, den 20de Marts 1833. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
At Huusmand Jacob Christensen af Ny-Hovbek, i Skærum Sogn, i Medhold af Lovens 3172, af Amtet er erklæret umyndig over hans Gods og Formue, og at Sognefoged Morthen Sigsgaard i Skærum er beskikket til hans Værge, bekjendtgjøres herved til Efterretning og Jagttagelse. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 11te Marts 1835. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Kjøbmand Niels Christian Brix's og senere afdøde Enkes, Cecilie Kirstine Lassens Bo, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteret. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel til at møde og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 20de Marts 1833. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
Auctioner. I Henhold til Bestemmelse Dags Dato i Boet efter Huusmand Poul Hansens afdøde Kone, Maren Jensdatter, af Meelholt, bliver, Mandagen den 27de April dette Aar og Eftermiddagen Klokken 2, afholdt Auction hos fornævnte Poul Hansen i hans Bopæl i Meelholt over følgende dette Bo tilhørende Eiendomme: 1) en Parcel af Peder Duuns Gaard i Meelholt, af Hartkorn 2 Skpr. 1/2 Alb. med Konge-, KirkeKorn- og Kvægtiende. 2) et Huus i Meelholt med Jord, af Hartkorn 2 Skpr. og 3) 7 Fag Huus i Meelholt. Hvilket herved bekjendtgiøres. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 21de Marts 1835. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
Efter Begjæring af Christen Berthelsens Enke, Jnger Ovesdatter, i Østergaard i Nørrevraa, Vraa Sogn, afholdes offentlig Auction sammesteds Onsdagen den 1ste April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, nover 14 fra bemeldte Østergaard udstykkede Parceller, hvoraf den ene Parcel skylder af 4 Tdr. og hver af de øvrige omtrent 3 a 4 Skpr. Hartkorn, og bestaae af udmærket gode Jorder, samt egne sig fortrinligen til Bebyggelse. Lysthavende indbydes. Borglum Herreds-Contoir i Hiørring, den 14de Marts 1835. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-26
Da der ved de afholdte 3de Auctioner over det afgangne Capitain og Strandtoldopsynsbetjent Michaelsens Bo tilhørende Huus i Lokken ikke blev gjort antageligt Bud, saa bliver en 4de Auction foretaget i og over bemeldte Stervbohuus Torsdagen den 2den April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvorved Salg absolut attraaes, saafremt nogenlunde antageligt Bud skeer. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 14de Marts 1833. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
Hidtil har Robert Peel havt Ret i ikke at lade sig skræmme af Lord Russens og Hr. Humes Trudsler. Det Bekymringer, som de af dem bebudede Motioner havde vakte hos Ministeriets Venner, forsvinde efterhaanden, formodentlig af den Grund, at Lord Russell den 17de i Underhuset bestemt har erklæret sig over den Vei, han agtede at gaae for at prøve Styrke med Ministeriet. Den 23de Marts vilde han nemlig andrage paa, at Committeens Beretning, om den irlandske Kirkes verdslige Gods, maatte blive forelagt, Huset, og den 30te vilde han gjøre den tilsigtede Motion, betræffende Anvendelsen af denne Kirkens Eiendom. (Det er altid en Fordeel, naar den Angribendes Operationsplan er bekjendt i Tide.) Forskjellige andre Motioner, som ere komne for Dagen i de sidste Parlamensmøder, have for Udlandet mindre Jnteresse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
Kantsleren for Jrland, Sir Eduard Sugden, har nedlagt sin Post, efter Torybladet, Morningpost" skal Aarsagen hertil være, at Jrlands nærværende Lord=Lieutenant, Greven af Haddington, ikke vil tilstæde andre Damer Adgang til Cirklerne paa Slottet i Dublin, end saadanne, som, efter deres Rang, ogsaa kunde have Adgang til Hofcirklerne i St. James, en Etikette, som rammer Kantslerens egen Gemalinde og endnu 4 andre høie irlandske Statsembedsmænde Fruer. Sir Sugden er allerede ankommen til London, Efter ovennævnte Blads Paastand skal en af det engelske Hofs høie Embedsmænd, Greven af Jersey, være bestemt til Gesandtskabsposten i St. Petersborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
J Kamrene er Alt omtrent ved det Gamle. Foreløbig beholder Frankrig et Ministerium, som er sig bevidst, at det ikke kan være sikker paa den parlamentariske Majoritet, og som følgelig, da det, efter sin egen høitidelige Erklæring, kun vil vedblive Administrationen saalænge det kan glæde sig ved hiin Bistand, med hver Dag kan see sig nødt til at træde tilbage. Oppositionsbladene søge at bocumentere med et Par af Cabinettets vigtigste Medlemmers egne Ord, hvorliden Overeensstemmelse der er imellem deres Anskuelser, eller rettere, hvormeget de stikke af mod hinanden. De levere nemlig Fragmenter af Taler, der ere holdte af de Herrer Guizot og Thiers. Den 31te Decbr. 1834. skal Hr. Guizot have sagt Følgende: Nationen er neppe traadt ud af den revolutionaire Tilstand. Med Møie kraver den op igjen af den Skraaning, den gled ned af ved Revolutionen. Den kravler derop, for at opnaae en fast social og fri Tilstand. - Derimod yttrede Hr. Thiers for faa Dage siden Følgende. Vi ere alle enige, naar det hedder: ingen ny Revolution. Men ligesaa enige ere vi som, at man ikke maa forsøge paa, at bringe Revolutionen til at skride tilbage. Vi ville hverken have Revolutioner i afremad= eller tilbageskridende Aand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
En Paketbaad har til Havre bragt Efterretninger fra New=York, som gaae til 26de Februar. Den franske Gesandts Tilbagekaldelse havde gjort megen Sensation. Franske Vareartikler stege 5 til 10 Procent, Assecurance=Præmier for fransk Risico løbe op til det Dobbelte og Assecurancecompagniets Actier faldt 12 pCt.; dog varede dette kunfaa Dage og Priserne kom igjen paa deres forrige Standpunkt. Hvorledes den officielle Tilbagekaldelses=Skrivelse var bleven optaget i Washington, vidste man, ved hiin Paketbaads Afgang, endnu ikke. De nordamerikanske Blade lade formode, at man i de forenede Stater slet ikke har nogen Tro til, at det vil komme til noget Brud med Frankrig, selv i det Tilfælde, at de Deputeredes Kammer skulde forkaste Tractaten og saaledes nye Underhandlinger blive fornødne. Iøvrigt gaaer det der, som overalt, at Folket taliger Deel i Statsanliggenderne paa sin Maade. De franske Officerer paa Briggen Assas, som bragte de ovenomtalte Depescher til Newyork, bleve forfulgte af en Deel Povel, da de vilde gjøre den franske Consul et Besøg, og haanede med Husen og Skrigen, en Adfærd, som naturlig har fundet almindelig Misbilligelse hos den bedre Deel af Jndvaanerne, hvilke med de franske Officerer dele den Anskuelse, at denne uheldige Pengesag neppe vil være istand til at tilintetgjøre Sympathien mellem to Nationer, som med Venskabets, Jnteressens og ældre Erindringers Baand ere knyttede saa fast til hinanden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
Tyskland. Den østerrigske præsiderende Gesandt ved Forbundsdagen, Greven af Münch=Bellinghausen, har i Forbundsforsamlinligens Møde den 12te Marts officielt anmeldt Keiser Ferdinands Tronbestigelse og tillige, at Han, med Hensyn til det tyske Forbund, ganske og aldeles vil lade sig lede af samme, Grundsætninger som hans høisalige Hr. Fader. I det Svar, som af den kongelige preussiske Gesandt blev foreslaaet og af samtlige øvrige Gesandte antaget, erklærede man, at finde Trøst og Beroligelse for det lidte store Tal i ovenstaaende Forsikring, af hvilken det blev klart, at Enigheden imellem alle dette Forbunds Medlemmer vilde blive uforstyrret og af heldbringende Varighed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
Rusland. Den 13de Marts indløb Efterretningen om den østerrigske Keisers Død til Petersborg, og Hoftidenden udkommer siden den Tid med en Sørgerand. Det russiske Hof anlægger Sorg paa 5 Uger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
Keiseren har tildeelt sin befuldmægtigede Minister i Persien, Generalmajor Grev Simonitsch, St. Anna-Ordenen, af 1ste Klasse, fordi det er lykkedes ham, i Forening med det engelske Gesandtskab, at tilveiebringe Rolighed i Persien, og at gjøre den af Rusland beskyttede Mahomed Schachs Rettigheder til Tronen gieldende.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
Planen til en Jernbane mellem Petersborg og Moskau finder almindelig bifald, og de russiske Tidender ere opfyldte med vidtløftige Artikler derom.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
Østerrig. Keiserens Ligbegængelse har været ledsaget af et uheldigt Optrin. En Vogn vilde tiltvinge sig Indkjørselen i det Jndre af Staden. Formedelst den forsamlede Menneskemasse var dette umuligt, men Trængselen forøgedes derved, og deen Deel Personer søgte Tilflugt paa et i Nærheden værende Stillads, kunde dette ikke bære Massen. Det faldt sammen og 5 Mennesker mistede Livet derved.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
I den nye Keisers Titel bemærker man, at Titelen Konge af Jerusalem, som tilforn fulgte umiddelbart efter Keiser af Østerrig, er udeladt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
Med den officielle Meddelelse om Keiser Frants Død skal, som man mener, Fyrsten af Schwarzenberg gaae til Berlin og Fyrst Carl Lichtenstein til Petersborg. Sende mændene til London, Paris og Familie=Hofferne nævner man endnu ikke i Publicum. Fra Presburg venter man hver Dag en ungarsk Deputation, for at bringe Keiseren den ungarske Nations Hylding.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
Som man erfarer, skal den Leir ved Brünn, hvorom den saa ofte har været Tale, i Aar virkelig finde Sted og bestaae af 60000 Mand af alle Vaabenarter. Der formodes, at Keiser Ferdinand, naar Leiren i August eller September bliver samlet, vil have en Sammenkomst med Ruslands og Preussens Monarker.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
Blandede Efterretninger. 1. Den frankfurtske Overpostamts-Tidende har fjelden eller hi aldrig Artikler directe fra Petersborg, men indeholder i et afblisine sidste Blade en Skrivelse fra hiin Hovedstad, fuld af qv Udfald mod de franske Journaler, hvilken sandsynligviis vil giøre Reisen gjennem adskillige tyske Blade, og vække nogen Opsigt, da den synes at gaae ud paa at bevise, at demist Ovelsesleir, bestaaende af russiske og preussiske Tropper, som tilstundende Foraar skal samles ved Kalisch, ikke har Frank=li rigs Erobring til Formaal, - hvilken Forsikring just ikke et synes at trænge til nogen meget vidtløftig Beviisførelse. Fra London skrives under 14de D., at man i Cowesde daglig venter en amerikansk Eskadres Ankomst, der skal bestaae af 6 Fregatter og være bestemt til at krydse imod en tillvis Handelsmarine. Man tvivler ikke om lignende Demondellistrationer fra den anden Side.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
Det bekjendte spanske Regiment, Arragonien har allerede i Navarra, ved sin Tapperhed mod tvende Guerillabander, afkelslagt Prøver paa sin Værdighed til den i Madrid udstædte Reisetilladelse. - Martinez de la Rosa vil begive sig til sin Fodeby, Granada, for at bruge det derværende Sundhedsbad.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
De Franskes Erobring af Algier har lært os at kjende et Cement, som der bruges ved offentligt Arbeide. Det bestaaer af 2 Dele Aske, 3 Dele Leer og I Deel Sand. Denne Blanding, som Maurerne kalde Fabbi, blandes med Olie, og modstaaer Veirets Paavirkning bedre end Marmor. I Handelstidenden læses følgende simple og occonomiske Maade til at røge Kjød, Fisk m.m.. Tag et gammelt Fad (et Sukkerfad er bedst), gjør Siderne lufttætte med Leer, men lad det Øverste være aabent; udskiær et fiirkantet Hul nærved Bunden, stort nok til derigjennem at indsætte en liden Ovn eller Kjedel, fyldt med antændt Saugspaan, Brænde, eller andre brændbare Materier; hæng Kjødet ned i Fadet paa en stærk Krog, som er anbragt tvert over det, og bedæk Fadet med et Klæde, hverken for grovt eller for fiint, men tilstrækkeligt aabent for at den udvendige Luft kan befordre Jldens Virkning, og forebygge at den udslukkes ved at ligge sammenpresset. Efter 48 Timers Forløb, vil Kjødet m. m. være tilstrækkelig røget.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
Den store Søslange er atter seet i de amerikanske For vande, 8 Miil fra Napaul, af Passagererne og Mandskabet paa Paketbaaden fra Portsmouth. Uhyret var omtrent 18 Favne fra Skibet, og dets Hoved, der var saa stort som en Tønde, ragede 4 til 5 Fod over Vandfladen. Det syntes at blive sky ved den Allarm, som blev gjort ombord, i Skibet, dukkede Hovedet atter under Vandet og svømmede hurtig derfra. Slangen syntes omtrent at have en Længde af 100 Fod. Sagen er udenfor al Tvivl; thi over 30 troværdige Vidner have bekræftet den.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
J London har man stiaalet Hertuginden af GordonsJuveler, til Beløb 60000 Pd. St. Hs. Høihed havde været til Circle ved Hoffet, smykket paa den meest glimrende Maade med Juveler af umaadelig Værdi, som hun ved sin Hjemkomst havde aflagt i sit Toiletværelse. Den følgende Morgen opdagede man Tyveriet. Da Undersøgelserne aldeles ikke fremviste noget Spor paa et voldsomt Jndbrud, tvivlede man ikke paa, at Ranet jo var begaaet af Nogen, som var bekjendt med Husets Indretning. Saasnart Dronningen af England var bleven underrettet om Hertugindens Tab, lod hun hende af sine egne Juveler tilbyde saamange som Hs. Høihed maatte ansee for nødvendige.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
Det bayerske Statsministerium har indskærpet de Jsracliter, der staae i Landeværnstjeneste, strængt at efterkomme de almindelige Anordninger og navnlig ikke at vægre sig ved Tjeneste paa Sabathen og Helligdagene, eftersom de Christi ogsaa giøre Tjeneste paa deres Helligdage, og Jøderne nu saa indstændigen anholde om at stilles i lige Forhold med de christelige Statsborgeres Rettigheder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-28
Kjøbenhavn, den 20de Marts. Filialbankers Oprettelse i Provindserne har længe været omtalt, idet man har gjort opmærksom paa, hvor vigtigt det er, in Specie for vor Kjøbstædhandel, at Kjøbmændene i Provindserne sættes istand til at reise Penge ved Credit, og hvor høist ubekvemt det er for Provindsbeboerne, at deres allerfleste Pengeomsætninger ere bundne til Kjøbenhavn. Slige Banker ville rimeligviis med Fordeel kunne forbindes med Sparekasserne, hvis Beholdning nu for det Meste flyder i Statskassen, til Uleilighed baade for denne, der ei altid kan anbringe Pengene saaledes, at den faaer Renterne ud af dem, og for selve Stedet, hvorfra Pengene: trækkes. Har nogen Nation Ret til at fordre de Fordele, Erfaring lærer at slige Provindsbanker yde, da er det vel især den danske, der med Opoffrelser, som vistnok intet andet Lands Pengevæsen kan opvise Mage til, har grundlagt Nationalbanken, som blev oprettet ved et sørgeligt Indgrevsk i Eiendomsretten, og som derfor bør gribe enhver Leiligheds til at giengielde Statsborgerne de Opoffrelser, der ere gjortes for dens Grundlæggelse. Efter Bekjendtgjørelsen af det sidste Bankregnskab, der kastede et større Lys paa, hvilke betydelige Capitaler Nationalbanken eier, er Opmærksomheden mere bleven henvendt, deels paa Actionairernes nærværende Forhold til Banken, deels paa det nu saa meget desmere: Paafaldende i, at Banken hidtil ikke har ydet mere med disse i sine Midler og Kræfter, i Særdeleshed til Afhielpning af hiin Mangel i vore Kjøbstæder og paa Landet, hvor det endnu bestandig næsten er en Umulighed, at reise Penge uden at blotte sig." Grosserer Nathanson sagde nylig Nationalbanken maa udvide sin Virksomhed; den mangler ikke Kraft hertil; den maa, i Overeensstemmelse med Octroyens Bydende, stræbe at bevirke, at rede Sølv eller Sedler, som vexles imod Sølv, snarest muligt bliver det eneste gængse i Landet, hvilket vil bidrage særdeles meget til Lettelse for Handel og Omsætning, og blive til stor Besparelse for Finantserne; dernæst maa den oprette Filialbanker i forskjellige Provindstæder, og endelig udvide sin Virksomhed med Hensyn til Laan paa Varer, i Overeensstemmelse medne Octroxen og Reglementet. Den samme Gienstand har nu ogsaa Hr. Overlærer Hage i Roeskilde drøftet med megen Klarhed og Grundighed, samt opstillet og udviklet alle den Erfaringsgrunde, som tale for Gavnligheden og Nødvendigheden af slige Bankers Oprettelse i vore Provindser, og erklærer det for Nationalbankens Pligt, enten at gjøre Brug af sit Privilegium i dets fulde Udstrækning, og ved Filialers Oprettelse fremme Pengeomløbet til Fordeel for Productions og Handel, eller ogsaa opgive dette Privilegium, og tilladen Private at oprette Banker. - Ved at anføre dette og mere, gjør Kjøbenhavnsposten opmærksom paa, at det i 5 13 a Nationalbankens Reglement udtrykkeligen hedder: "J Valget af Varer, hvorpaa laanes, maa dog stedse, naar Sikkerheden er lige, de indenlandske, til Vindskibelighedens Fremme, foretrækkes for dem, som udenlands ere frembragte eller tilvirkede; og iblandt de indenlandske skal Banken især have Opmærksomhed paa vel rensede og tørrede Kornvarer."¬