JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst inden vedkommende Retter, ere Alle, som formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Arvefæstegaardmand Niels Dideriksen og efterlevende Enke Karen Frederiksdatter i Dannemarre paa Baadesgaards Gods i Lollands Sønderherred indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i bemeldte Stervbo for mig som Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Gloslunde pr. Nakskov den 5te Juni 1845. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Ved Proclama af 2den dennes, der er læst ved Underretten og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Dagleier Poul Pedersen Slente og efterlevende Enke Line Møller heri Byen indkaldte, med 12 Ugers Varsel, tilfor undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov Kjøbstads Skifteret den 6te Juni 1845. Fasting. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Ved Tallotteriets 1450 Trækning i Altona udkom: Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Lollands Falsters Tidende. Stisk Redigeret og udgivet af Chr. Jørgensen, (const.). Trykt i W. F. Laubs Enkes Officin i Nykjøbing. Torsdagen den 12. Junii. No 70
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Jndenlandske Efterretninger. Coll. Tid." meddeler en kgl. Jnstruction til det samtlige Personale ved Danmarks Told- og Consumtionsvæsen, hvori foreskrives at de herefter skulle være uniformerede omtrent som Jægere, med grønne Frakker, Huer, Guld=Knapper og Distinctionstegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
En Underbetjent, der fremstiller sig i den reglementerede Uniform, erholder 25 Rbd. Præmie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Fædrelandet for i Løverdags er lag under Beslag. Det indeholdt en Anmeldelse af Slutningen af et historisk Værk. "Have vi havt Ret til at omtale Skriftets fire første Bind, hedder det i Fædrelandets" Mandagne., skulde man ikke fornuftigviis synes, at denne Ret lovligen kan fra tages os med Hensyn til det femte. Justitsraad Reiersen har havt en modsat Mening, og vi henstille derfor til Cancelliherrernes egen Overveielse, om den Frygt, de have havt for at bringe Titnævnte ud af Concepterne, ikke maaskee, idet den har bragt dem til altid at føie sig efter ham, har havt den modsatte Virkning. En Erfaring er det idetmindste, at uartige Børn ikke forbedres ved altid at faae deres Villie."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Skibsrheder og Borgerrepræsentant Joh. Casp. Koch har havt Redacteuren af Apenr. Ugebl., Hr. Fischer, indstævnet for Apenrade Raadstueret Anledning af Hr. Fischers Beretning i Bladet om at et dansk Flag med Hertugdømmernes Vaaben var blevet heiset paa et Klageren tilhørende Skib og at det indbrændte Skibsmærke, "Dansk Eiendom" var skjult med et paanaglet Brædt. Klageren forklarede, at der paa Skibet ikke har været og endnu mindre er heiset noget Flag med det ommeldte Vaaben, hvilket alle Folk, som vare tilstede paa Skibsbroen, kunde bevidne, og at ligesaalidt noget Brædt, var bleven fastnaalet over Skibsmærket. Jndklagede erklærede sig villig til, i Ugebladet at tilbagekalde de paagjældende bemærkninger som urigtige Paa Frederiks Hospital foretages i denne Til en Udbedring af endeel Værelser, for derved at ud skille det smitsomme Sygdomsstof, som de ved uafladelig at bruges til Sygestuer vel snart i hundred Aar have indfuget, og paa hvis Jndvirkning man i den senere Tid kun har havt alt for megen Anledning til at blive opmærksom. J hvilken Grad man selv antager at Værelserne ere forpestede, fremgaaer deraf, at man har troet at burde paalægge Arbeiderne al mulig Forsigtighed for ikke at tilføie sig noget aabent Saar, hvormed Kalken af Væggene osv. kunde komme i Berøring. Selv om man nu opnaaer nogen virkelig Forbedring af disse forpestede Sygeværelser, hvorved man vel ikke vil tage i Betænkning at lade det komme an paa en Prøve, saa fremgaaer heraf dog, hvor langt det Samfund, hvis offentlige Helbredelsesanstalter ere i en saadan Forfatning, er fra at fortjene Navn af civiliseret i dette Ords sande betydning; et Samfund, hvis Kræfter anvendes til at anskaffe og opføre store og pragtfulde Slotte i dusinviis, der kun staae til tom Pragt og fordre en kostbar Vedligeholdelse, men som derimod ikke har Tanke eller Raad til at opføre enten nye Sygehuse, Fødselstiftelser eller Daareanstalter, naar de gamle vise sig forpestede (Kbhpst.) eller slette og utilstrækkelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Hr. Proprietair C. Haubroe, der for omtr. 6 Aar siden kjøbte Seilgaard med Besætning for 12,600 Rbd., har i disse Dage solgt samme til Hr. Fabrikeur Bruun til Brunshaab og opnaaet en Priis af 33,000 Rbd. Hr. Bruun skal have ifinde at anlægge en Klædefabrik paa Eiendommen, forbi hvilken der løber en Aa, hvis Vandkraft skal afbenyttes til Maskinernes Drivning. Seilgaard ligger omtrent 1 Miil fra Silkeborg, hvor det Drewsen ske Papir-Establissement alt længe har været i fuld Virksomhed. – Hr. Haubroe har senere igjen af Hr. Lundsgaard kiøbt Nygaard pr. Skive for 28,500 Rbd. Med Gaarden følger sammes Besæt(Vib. Av.) ning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Om Kampen for Nationaliteten i Slesvig har en vistnok upartisk Dommer, nu afdøde Prof. Steffens i Berlin (hvis Fortjenester Danmark ikke ret har villet anerkjende), i 5te Bind af hans Hvad jeg oplevede, udtalt sig saaledes: "Fra Holsteen er det tydske Sprog altid trængt længere frem imod Nord, og har ved de historiske Forhold (tydskindede Regenter) og den danske Jntelligentses Concentrering paa Sjælland, deels ganske udslettet, deels kun som underordnet Folkesprog levnet det danske Tungemaal. Her (i Slesvig) var nu det danske Folk, under dansk Herredømme, forsat i den sælsomme Stilling, at dets Gudstjeneste, Underviisning og Retsforhandling skeete i et for Folket fremmed Sprog. De Danske beklagede sig herover, og Landets Konge blev forelagt det Spørgsmaal: om de tydske Præster, Skolelærere og verdslige Embedsmænd skulde lære Dansk, eller den hele danske Befolkning lære Tydsk, Vistnok maatte hine Egnes Forbindelse med den fælleds tydske Administration og Jurisdiction fremkalde Vanskeligheder; men paa den anden Side synes dog ogsaa denne Fordring (at Folket skulde lære Embedsmændenes Sprog) at være en aldeles urimelig, der maatte føre til reen at tilintetgjøre den endnu tilbageværende, skjøndt forkuede Rod af Nationalitet. De skandinaviske Sprog ere, ligesom de tydske, Døttre af germunisk Oprindelse; men deres Erindringer gaae langt længere tilbage. Hvad Jndierne og Ægypterne vare for Grækerne, det ere Skandinaverne for Tydskerne, De gamle Gothers mystiske Oldtid lever endnu i det høie Norden og danne den friske Kjærne til en eiendommelig Digtekonst. Det er en Ulykke for Tydskland, at denne mythologiske Oldtid sporløst er forsvunden for det, og ingenlunde bleven erstattet ved en tarvelig romersk Overlevering (ved Tacitus). Den Tid nærmer sig imidlertid, da den tydske Forsker vil opdage denne sit Folks Oldtid bevaret i de skandinaviske Sprog. Han vil da lære at ære og skatte de Egne, der endnu have bevaret hans Sprogs Urklang, og ingenlunde ville fortrænge det. (?) De Danske have i hine Grændseprovindser ikke alene en ydre, med de historiske Forhold vexlende Ret at forfægte; men navnligen ogsaa en aandelig, der tillige smerteligt berører den nationale Tilværelses inderste Kjærne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
J Fredags er største Deelen af Roeskilde Kroafbrændt. Hovedbygningen er dog reddet, hvorimod en betydelig Deel Kreaturer ere blevne et Rov for Luerne. Uagtet det lykkedes at bringe Dyrene udenfor Staldene, søgte de dog stedse tilbage til disse. 150 Tdr. Brændeviin, bestemt for Jernbanearbeiderne, gik ogsaa tabt ved denne Leilighed. Alt, med Undtagelse af sidstnævnte Gjenstand, har været assureret. (B. T.)Et usædvanlig haardt Tordenveir, ledsaget af svære Hagelbyger drog den 3die de om Middagen over Morss. J Liørslev slog Lynilden ned paa Marken og dræbte Skolelæreren, der vilde vende hjem til sin Bopæl. Han havde en Spade i Haanden, som formodentlig har tiltrukket Lynilden, da Straalen havde truffet og splintret denne. Ved Nykjøbing slog Lynilden ned og antændte den hollandske Veirmølle – Dueholm Mølle – som aldeles afbrændte. - Ogsaa i Horsens-Egnen rasede Uveiret, og Regnen faldt der i en saadan Mængde, at Marker og Enge stode paa sine Steder som speilklare Søer, saa man havde ondt ved at bjerge Faarene som vare paa Marken. Hagel faldt saa store som Dueæg, og laae endnu Morgenen efter usmeltede. Kornet leed endeel Skade hist og her, og nogle Kreaturer dræbtes af Lynilden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
J Torsdags, hedder det i Randers Avis af 7de Juni, døde den ældste Kone her i Byen, Grethe Nathansen, Enke efter Slagtermester Michel Nathansen i Fredericia, i en Alder af 102 Aar. Hun var født i Polen og allerede i sit 14de Aar kommen herind til Danmark. Af hendes 12 Børn leve endnu de 5, tilligemed 36 Børnebørn og 11 Børnebørns Børn, hvoraf 2 i Petersborg, Børnebørn af Julius Nathansen, der i Cholera-Tiden døde sammesteds som keiserlig Berider. Ligesom denne gamle Kone i sin ualmindelig lange Levetid stedse har nydt en god Sundhed, saaledes vare ogsaa hendes Sjæl evner lige indtil det Sidste særdeles vel bevarede, J Landsbyen Vidskende ved Kallundborg lever en Mand som er Oldefader til sine egne Børn og Bedstefader til sig selv. Dette forholder sig saaledes: J en ung Alder givtede han sig med en gammel Kone, der havde en Datter, som igjen fik en Datter. Dette Barn tog Bedstefaderen i Huset og ægtede hende efter sin gamle Kones Død. Hans Steddatter er altsaa hans virkelige Svigermoder, hans første Kone er saaledes Oldemoder til de Børn han har med sin anden Kone, der er et kjødeligt Barnebarn af hiin, følgelig er han som Oldemoderens Mand sine egne Børns Oldefader, og da hans første Kone var den anden Kones Bedstemoder, er han altsaa som hiins efterlevende Mand sin egen og nuværende Kones Bedstefader. (Fl. P.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Reisende fra 4de til 11te Junii. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Pakkeposten: Pastor Andresen, Mad. Kjerulff, Jfr. Kjerulff, med Personposten: Jfr. Bruun, Fru Hahn, Frøken Werner, Prop. Lange; udenfor Posterne: Kjøbmand Kruuse, Provisor Pontoppidan, Propr. Dreyer, Skovrider Hansen, Forpagter Engelbrecht med Familie. - Med Caroline Amalier til Kjøbenhavn: FruColdeviin, Forp. Suhr, Avlingsforv. Clausen, L. Hare, L. Jeppesen, Hansen, Snedker Møller, Typograph Barnevitz, Jnstrumentmager Petersen, Farver Tofdrup, Kammerherre, Stiftamtmand v. Jessen med Familie, Møller Winsløv, Hr. Cohen, Mad. Wulff, Frøken Jespersen, Pastor Lund, L. Sørensen, Gotfredsen, Grosserer Elter, Forp. Hennings, Forstcandidat Ostwald, Frøken Rosenstand; til Flensborg: Prop. Grandjean, Muurmester Mertiins, Gjortler Wilhelm. - Med Løven, til Kjøbenhavn: O. Pedersen; til Kiel: Dhrr. Cornelius og Sidenius. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposten; Frøken Gjerulff, Admiralinde Lindholm, Hr. Cornelius, Grosserer Elter, udenfor Posterne: Fru Hencheel, Mad. Dahl, Comtesse Raben, Etatsraad Brink Seidelin, Copist Schaper. - Med Caroline Amalier fra Kjøbenhavn: Frøken Fibiger med Søster, Pastor Bindesbøll med Frue, Spisevært Kragh. med Datter, Kjøbmand Lorentz, Jfr. Kragh, Dhrr. Lov og Werner, Justitsraad Pontoppidan, Hofjunker Colbiørnsen, N. Petersen, Jeppesen, Hansen og Hare. – Med Løven" fra Kjøbenhavn: Hospitalsforstander Grønbech, Mad. Olsen, Bager Petersen med Søn, Mad. Jørgensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Nykjøbing Skibsliste fra 9de til 12te Junii. Jndklarerede. Skipper J. P. Christensen af Marstal, fra Holnis med Muursteen; J. Meislahn af og fra Burg ball.; H. M. Meislahn af og fra Burg, ball.; L. v. Ehren af og fra Bremen, ball. Udklarerede. Skipper H. Holm af Rønne, til Bornholm med Brænde; Chr. Hansen af Marstal, til Rostok, ball.; C. S. Gram af Nykjøbing, til Faxø, ball.; J. P. Christensen af Marstal, til Holnis, ball.; D. C. Schrøder af Wordingborg, til Kjøbenhavn med Brænde; J. Meislahn af Burg, til Neustadt med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Dagen efterat den nye spanske Constitution, der sikkrer den individuelle Frihed og Pressens, blev offentliggjort, foretog Ministeriet en Handling, der synes at staae i en skjærende Contrast med hiin Bestemmelse. Begge Hovedredacteurerne for Oppositionsbladet clamor publico, Dhrr. Corrado og Calvo, bleve nemlig tidlig om Morgenen arresterede i deres Bopæle og bragte hen til Livgadens Caserne, hvor de holdtes under streng Bevogtning i hemmeligt Fængsel. Den følgende Nat bragtes de under Escorte af et Cavalleridetaschement til Cadix, hvorfra de skulle føres til de philippinske, nogle sige endog til de marianske Øer. De ministerielle Blade ymte vel om, at en hemmelig Sammensværgelse har givet Anledning til denne voldsomme Fremfærd, men derved bliver dog Procedure og Dom hverken overflødig eller umulig, og selv Journal des Debats yttrer, at Regjeringen paa denne Maade vist ikke vil befæste sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
America. Det lader til, at Nordamerica for det Første ikke er tilsinds at begynde Krig med England angaaende Oregon=Gebetet; hvorvidt derimod Freden med Mexico vil kunne bevares, er endnu tvivlsomt. Den mexicanske Minister for de udenlandske Anliggender, har nemlig opfordret Congressen til ufortøvet at erkjende Texas's Uafhængighed, som det eneste Middel til at undgaae sammes Forening med Nordamerica, om hvilken Begivenhed Ministeren erklærer, at den nødvendig maatte foraarsage en Krig, da Mexico under ingen Betingelse kunde indvilge i samme. Nu meldes imidlertid fra en anden Side, at den texicanske Congres samles den 16de Juni for at tage en endelig Beslutning og at man finder det høist sandsynligt, at samme vil erklære sig for Foreningen med Nordamerica. Her bliver altsaa en politisk Knude, som maaskee ikke lader sig løse uden med Sværdet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Frankrig. Pairskammeret har forkastet Lovforslaget om Renteconversionen med stor Majoritet, (118 Stemmer mod 28).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Den nye Tractat til Slavehandelens Undertrykkelse, som er afsluttet imellem England og Frankrig, læses nu fuldstændig i de offentlige Blade. Dens Bestemmelser ere i det Væsentlige bekjendte. Hver af Magterne forpligter sig til at holde en Flaade paa i det Mindste 26 Seil- eller Dampskibe paa Africas Vestkyst, som skulle virke i Forening til at hemme Slavehandelen og til den Ende arbeide paa at slutte Tractater med Høvdingerne paa Kysten; til Anvendelse af Vaabenmagt maa ikke skrides med mindre begge Parter ere enige. Tractatens Varighed er for det Første bestemt til 10 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Preussen. Et tydsk Blad vil have den Efterretning fra Königsberg, at Regjeringen har givet efter i Anledning af Spørgsmaalet om de evangeliske Kirkers Overladelse til de tydske Catholikere og indrømmet, at Retten til at afgjøre dette tilkommer Menighederne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Tydskland. Til Dhrr. v. Jtzstein og Hecker indløbe jevnlig Adresser fra forskjellige Steder og Egne i Tydskland for at trøste dem over deres Bortviisning fra Jntelligenzens StatOversvømmelserne i Tydskland ere vel i Aftagende, men dog ikke ophørte, idet de nu nemlig yttre sig overeensstemmende med Naturlovene i Flodernes nedre Løb. Saaledes ere adskillige Gader i Frankfurt a M. oversvømmede og der er anrettet ikke ubetydelig Skade paa Varer, Vandet naaede en Høide af 14 Fod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Belgien. Moniteuren indeholder en ministeriel Declaration, hvorefter der er tilladt fri Jndførsel af Hvede og Rug fra den 3die Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Blandinger. Som bekjendt havde en Franskmand ved Navn Thierry forsøgt at grunde et uafhængigt Kongerige paa Ny-Seeland og, for at drage Høvdingerne ind i sin Jnteresse, lovet dem Guld og grønne Skove men da disse Løfter aldrig gik i Opfyldelse, besluttede Ny=Seelænderne at skaffe sig deres Konge fra Halsen, hvilket de ogsaa nu skulle have iværksat, dog ikke paa europæisk Viis, ved at detronisere og pensionere ham, men paa ægte Ny=Seelandsk ved - at æde ham. Pariser-Bladet Presse meddeler nemlig en Skrivelse fra Akaroa, paa Ny=Seeland, hvori det berettes: at den ulykkelige Thierry's Detronisering var bleven høitideligholdt med et skrækkeligt Festmaaltid, hvori alle større og mindre Høvdinger havde deeltaget, og hvorved den første Ret, der blev serveret, var den detroniserede Konges, efter Landets Skik, vel tillavede Person.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
J Behlendorf ved Lübeck lod en Førster for nogle Dage siden sit tolvte Barn døbe. Under Befrielseskrigen tjente han blandt de frivillige Jægere. Alle hans fordums Kampfæller der i Egnen, som endnu ere i Live, mødte som Faddere i atten med Faner og Standarter, smykkede Vogne. Barnet blev i Daaben kaldet "Hermann Hansa Banner Freiheit Wahrheit Vorwarts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
AVERTISSEMENTS. At Kjøbmændene, Bog- og Papiirhandler Thierry, Farvere og Fabricanter her i Byen have forenet sig om, fremdeles paa Søn- og Helligdagen indtil Kl. 9 om Formiddagen, at udsælge de efter Forordningen af 26de Marts d. A. tilladte Fornødenhedsartikler, hvorimod al Handel fra nævnte Klokkeslet, den hele Dag og Aften, aldeles ophører, bringes herved til almindelig Kundskab. Nakskov den 2den Juni 1845. Bestyrelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Dampskibsfart, fra Gaabense i Sommeren 1845. Dampskibet "Caroline Amalie afgaaer: fra Gaabense til Kjøbenhavn hver Løverd. Mrg. Kl. 56. Mand Mr. Kl. 89. Nyborg, Sønd. Midd. Kl. 12-1. Svendborg 8 Flensborg, Tirsd. Midd. Kl. 12-1. Fragten er: Pl. 2. Pl. Dækket. Rbd. M. Rbd. M. Rbd. M. Mellem Gaabense og Kjøbenhavn. 3 3. 2 3. 13. Koster & Kallehauge........ 12. = 5. Nyborg....... 4 - 3 - 1 4. Bandholm. 12. - 5. = =- Svendborg 8. Lohals.......... 4 s. 3. 14. Flensborg & Brunsnis.... 6 2. 44. 22. Uconfirmerede Børn betale det Halve af ovennævnte Fragter. Rabat gives ikke, Kahytspassagerer have 100 Pund Reisegods frit med. Til Dækket indskrives kun Soldater, Matroser, Haandværkssvende og Tjenestekarle, For 1 Hund betales 1 Rbd. paa alle Stationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Dampskibet "Løven afgaaer, fra Gaabense til Kiøbenhavn hver Løverd. Morg. Kl. 78. Kiel hver Mandag Eftermidd. Kl. 3-4. Fragten er: 1. Pl. 2. Pl. Dækket. Rbd. Sk. Rbd. Sk. Rbd. Sk. Mellem Gaabense og Kjøbenhavn 3 8. 2 8. 18. Kallehave 8. Koster.... 132. = 80. = 48. Kiel... 748, 532. 264. Børn under 10 Aar betale det Halve. Rabat gives ikke. Passagerer til 1ste Kahrt have 100 Pund Reisegods frit og til 2den Kahyt 50 Pd. frit med. TilDækket indskrives kun Soldater, Matroser, Haandværkssvende og Tjenestekarle. – For en Hund betales 1 Rbd. paa alle Stationer. Dampskibet "Løvens" Farter paa Kiel ere saa nøie som muligt forbundne med Jernbanetogene mellem Kiel og Altona.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Det bedes bemærket: at i Junii, Juli og August Maaneder afgaaer "Løven" fra Gaabense til Kiel hver Mandag Eftermiddag, istedetfor om Søndagen, da Skibet i disse trende Maaneder afgaaer om Mandag Morgen fra Kjøbenhavn til Kiel. Reisende, som ville fra Gaabense med ovennævnte Dampskibe, anmodes om at møde ved Expeditionen til de førstangivne Klokkeslet, for at vorde betids indskrevne. Gaabense Dampskibsexpedition, den 28de Mai 1845. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Jfølge den kgl. General-Postdirections Foranstaltning, afgaaer hver Mandag en Brevsæk med Dampskibet "Løven til Kiel, hvormed løse Breve til Udlandet saavelsom til Hertugdømmerne kunne forsendes. Paa de respective Postcontoirer i Lolland og Falster ville Breve blive modtagne, og som ligeledes kunne sendes til Gaabensmedden om Mandag Morgen hertil ankommende Person post. Da Dampskibet "Løven" ankommer fra Kjøbenhavn paa Touren til Kiel hver Mandag Eftermiddag Kl. 3 a 4, saa vil den sildigste Jndleveringstid for Breve her ved Expeditionen blive Kl. 2 1/2 Eftermiddag Fra Kiel til Øerne Lolland og Falster forsendes ligeledes en Brevpost med bemeldte Dampskib.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Med Dampskibet "Caroline Amalie, ankommer hver Tirsdag Eftermiddag Kl. 12 a 2 en Brevpost fra Kjøbenhavn til Øerne Lolland og Falster Gaabense Postexpedition, den 11te Juni 1845. Arnkiel. Commissionair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Dersom Nogen her i Stiftet skulde ønske en paalidelig Commissionair i Kjöbenhavn, vilde man desangaaende behage at henvende sig til Adressecontoiret i Nykjøbing, som giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Rente-Udbetaling. af kongelige Obligationer skeer i denne Termin hver Sognedags Formiddag fra Kl. 8 til 1. Maribo Amtstue, den 11te Juni 1845. Eller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
En Huusleilighed i denne Byes Nykjøbing. Østergade bliver ledig til October Flyttetid. Man henvende sig derom til M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. C. Barlon i NykjøHr. Agent L. J. Benzon i Stubbekjøbing. bing paa Falster. H. Dorph i Saxkjø - S. M. Roepstorff og Chr. Holst i Nakskov. bing. J. N. Lunddahl i J. Gottschalck Stege.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Mariboe. J. H. Heidenheim, i J. E. Hald i Præstø H. P. Ditzel i Vor Nysted. H. B. Pohler i Rødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
God Humle er at faae hos H. L. Bønnelyche i Nykjøbing til 10 s. pr. Pd. Cement, fra Fabriken Phoenix ved Rönnebekommes i hele, halve og Qvarttönder a 5 Rbd. 3 Mk. pr. Td. paa Kultorvet Nr. 133 hos N. F. Bonnesen. Et Drev til en Hestemølle, nemlig et stort Kamhjul og nogle mindre Hjul, anvises til - Salg paa Ourupgaard. Paa Grund af Sygdomstilfælde til den rigtige Skiftetid, er en ung Pige fra Landet ledig strax eller til 1ste Juli som Huusjomfru. Hun forstaaer Madlavning samt Meieri, da hun har conditioneret i dette Fag. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
En duelig Grovsmedsvend kan erholde Condition til førstkommende November hos Smeden Rasmus Nielsen i Vaaelse. Søgende bedes at melde sig snarest muligt. Grundeiendom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
En af de vigtigste, bedst beliggende Handelsgaarde i Nakskov er tilsalgs, enten under eet eller i flere Deele. Til Eiendommen hører betydelige Pakhuse, en udmærket engelsk Tørre ovn og circa 9 Tdr. Land Jord. Man henvende sig til Cand. jur. H. Hage i Kjøbenhavn, Gothersgade No 27, Kl. 8-10 om Morgenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-12
Auctioner. Ifølge tagen Beslutning i Stervboet efter afgangne Arvefæstegaardmand Niels Dideriksen af Dannemarre bortsælges Stervboegaarden, Hyllegaard kaldet, i bemeldte Dannemarre Sogn paa Baadesgaards Gods i Lollands Sønderherred, ved 3de offentlige Auctioner, hvoraf den 1ste afholdes paa Raadstuen i Nakskov den 12te, den 2den sammesteds den 19de og den 3die og sidste Auction paa Stervboegaarden den 27de Juni dette Aar, hver Gang Formiddag Kl. 11. Arvefæstegaarden staaer for Hartkorn 7 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., og Arealet til samme skal udgjøre circa 60 Tønder Land, hvoraf den allerstørste Deel ere udmærkede Jorder og i særdeles god Drift. Med Gaarden følger den i sammes Jorder nedlagte Vinter- og Vaarsæd. Halvparten af Kjøbesummen vil kunne ventes at blive indestaaende i Gaarden, hvorom det nærmere vil kunne erfares af Conditionerne, hvoraf et Exemplar bliver henlagt hos Auctionsdirecteuren Justitsraad Fasting i Nakskov og et er henliggende hos underskrevne Skifteforvalter, der tillige paaviser Eiendommen. Glosstunde pr. Nakskov, den 5te Juni 1845. H. Møller Jndkaldelse.