JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1816-05-09
Paris d. 24 April. Den 22de begyndte Forhøret over de 3 Englændere m. fl. i Anledning af Lavalettes Flugt. Wilson 38 Aar gl. bar Engelsk Generalsuniform, prydet med Bath= og Maria Theresiaordenen og 2 Æ resmedallier. Hutchinson har Kavalleriuniform og Bruce blaa Frak. Bænken de sadde paa, var betrukken med blaat Klæde. Gesandterne fra England, Spanien og Danmark, Hertugen af Regio, endeel franske og udenlandske Fornemme og mange Damer vare der som Tilhørere. Foruden de 3 Englændere vare 4 andre Anklagede og 16 Vidner i Sagen. 6 Engelske Gesvindtskrivere indfandt sig og i Forhøret. Præsidenten Desee den yngre forelæste Historien om Lavalettes Flugt, hvoraf dette er det Vigtigste. "Lavalettes Henrettelse var bestemt til d. 21 Decbr. Arrestforvareren havde Opdre ingen at lade komme til ham. Dog lod han om Eftermiddagen d. 20de Frue Lavalette, hendes Datter og Enken Mad. Dutoit, komme ind. Fruen lod sig som sædvanlig bære af Portechaisedrager Guerin og en Brigand. Kl. 5 spiiste Lavalette med de Ankomne, Vægter Eberle har Kaffe til dem og fik Ordre ei at komme ind for der blev ringet. Jmidlertid søgte Lavalettes Kammertjener uden for Fængslet at forsikre sig Portechaisebærerne ved at skjænke got for dem og love dem 28 Louisdorer om de ville bære en tungere Byrde og gaae noget fastere. Brigand spurgte: om de skulle bære Hr. Lavalette bort, og blev derover betænkelig, gik hjem og fortalte sin Kone det. Guerin fik i en Hast fat paa en Kulbærer Chopyder bar med ham. Kl. 7 ringede man i Fængslet. Eberle kom ind; 3 Fruentimmer gik ud. Han tog den formeentlige Fru Lavalette under Armen og førte hende ud til Portechaisen; Datteren gik ved hendes Side og hulkede stærkt. Portochaisen gik Lavalette siden ud af og hans Datter steg i den. Frue Lavalette paastod i Forhøret, at aldeles ingen uden hun selv havde havt Deel i Mandens Undvigelse, og at hun ikke engang kjendte de 3 engelske Herrer. Lavalette holdt sig derpaa skjult i 14 Dage i Paris, men indsaae at han ei kunde undgaae Politiets Eftersøgning. Han betroede sig derfor til de 3 Englændere, som han vidste forhen havde interesseret sig for Neys Befrielse. General Wilson skaffede 2 Passe hos den Engelske Gesandt Stewart, der lød paa General Wallis og Oberst Losnecka (Lavalette) Bruce tog Maal af Lavalette og Hutchinson lod en Skrædder i en Hast forfærdige en Uniform til Lavalette, som til en engelsk Regimentsqvarteermester. Skræderen svarte, at Maalet var til en meget før Mand og ikke taget af en Skræder. Wilson blev herover ganske bange. Den 7de Januar om Aftenen blev Lavalette forklædt ført til Hutchinson og næste Morgen kjørte General Wilson bort med ham. At de vare klædte som Engelske Generaler hialp dem ved Vagterne. Gensdarmerne, som søgte efter Lavalette ved Barrieren, lod sig bedrage, da Vagten præsenterede. Han maatte paa Reisen, holde sig bag i Karethen, da hans Person og kjendelige Træk vare alle Postmestere og Postillioner bekjendte - Wilson bragte ham over Cambray og Valenciennes til Mons, 60 Mile fra Paris og forlod ham da, givende ham et Anbefalingsbrev med.
Viborger Samler, 1816-05-09
J Morgen anlægges Hofsorg i 3 Uger for den afdøde Keiserinde af Østerrig.
Viborger Samler, 1816-05-09
Pairerne have anlagt en ny Dragt, bestaaende af en blaa Fløielskappe kantet med Hermelin, Knip, lingskrave, et hvidt Silkeskærf, en Hat med Fiedre. a la Henrich den 4de.
Viborger Samler, 1816-05-09
Den Preussiske Kommandant i Mezieres har duelleret med en fransk Officeer; men blev saaret og hans Modstander tog Flugten.
Viborger Samler, 1816-05-09
Fyrst Talleyrand er reist til sit Landgods i Valen ca.
Viborger Samler, 1816-05-09
Toulouse 18 April.
Viborger Samler, 1816-05-09
I Gaar er Staden og Omegnen sat i samme Skræk og Ulykke, som fordum Leyden og Dantzig Kl. 4 om Efterm. fløi paa den nærliggende Øe Angouleme Krudtmøllen og de derved værende Krudt magasiner med 3 græsselige Skrald i Luften. Hele Staden Toulouse blev rystet; Skorstene faldt, Murene revnede og Vinduerne sprang. 1220 Centner Krudt sprang i Luften. 16 Mennesker satte Livet til og mange bleve qvæstede. Paa Øen blev alt næsten ødelagt; Træerne bleve omkastede og store Stene kastede til Staden; men dog blev Vagten af 8 Mand ligesom ved et Mirakel ubeskadigede.
Viborger Samler, 1816-05-09
Cambray, d. 17de April. I Gaar var Hs. H. Prinds Frederich af Hessen, som kommanderer de danske Tropper i Besøg hos Hertug Wellington. Prindsen erhverver sig almindelig Høigtelse i denne Egn. - Det danske Korps opfører sig saa ordentligt og udmærket got, at der i de 3 Maaneder det har cantonneret her, ikke er indkommet en eneste Klage. Præfekterne, Mairerne og de militære Chefer have bemærket dette i deres indsendte Rapporter og, som følge deraf, har den danske Minister ved en Andients derom erholdt smig rende Yttring.
Viborger Samler, 1816-05-09
Strasborg, d. 22de April. I Dag blev Bonapartes Brystbillede af Erts, som var her i Staden, kastet i Kanonstøberiets Smelteovn i Overværelse af Commandanterne og de Militære Chefer. Under Glæderaabet: "Leve Kongen!" tabde det sin forhenværende Form.
Viborger Samler, 1816-05-09
Blandede Efterretninger. Constantinopel. Fra Bagdad har man den Tidende: At 2 oprørske Horder i Arabien ere tugtede. Provindsen Negids Statholder har angredet og dræbt 1500 Md. af dem. 40 Hoveder af deres Anføreres ere hidsendte, som Foræring til Storherren og de ere nu satte paa Pæle uden for Serallet, Jtalien. Den forrige Dronning af Etrurien har taget Republiken Lucca som Erstatning for Parma og Piacenza.
Viborger Samler, 1816-05-09
Breve fra Rom melde: at den Nederlandske Konges Gesandt paa en indleveret Note hvori han besværer sig over de Belgiske Bisper, har faaet af Hs. Hellighed et utilfredsstillende Svar, hvori Paven erklærer: at den Katholske Religion ikke kunne taale de forskjellige Religioner; Erkebispen af Mecheln, havde givet stor Forargelse ved at begunstige Tolerantsen i Nederlandene - Heller ikke kunde en Prostantisk Fyrste udnævne Bisper. Kongen maatte derfor forandre Landsloven i Hensyn til Religionsartiklerne.
Viborger Samler, 1816-05-09
Cambaceres er reist fra Bryssel til Amsterdam og agter at boe der.
Viborger Samler, 1816-05-09
Wellington reiste fra Haag den 26de April. Stuttgardt. De Penge og Juveler, som Grev Røger Ducos havde hos sig, da han ved et ulykkeligt Spring fra sin Vogn ved Ulm, tilsatte Livet, ere tagne under Øvrighedens Forvaring, for at udleveres de retmæssige Eiere.
Viborger Samler, 1816-05-09
Da Kong Ludvig, den 20 Marts 1815, maatte flygte fra Paris, blev en stor Deel Breve, som skulle afgaae med Posten, liggende tilbage uafsendte. Den nuværende Generalpostdirectør fandt dem og lod dem afsende nu i Marts Maaned. Da Modtagerne nu fik disse Breve i Aar, som fortalte om Ulroligheder i Paris d. 20 Marts og ikke saae efter Aarstallet, troede de, det var noget i Aar Passeret og begyndte strax at vise deres Sindelag i Anledning af Bonapartes Gjenkomst. Mange Sogne stak allerede den trefarvede Fahne ud; men denne Feiltagelse nyttede imidlertid til desbedre at kjende Bonapartes og Kongens skjulte Venner fra hinanden. Til de mærkværdigste og utrætteligste Reisende hører i denne Tid unægteligen en engelsk Dame, Lady Esther Stanhope, den engelske Minister Pitts fordums almindeligt agtede Huusveninde og Cousine. Hun nyder en Pension af det engelske Folk Da Pitt, som bekjendt, døde uden mindste Formue, anbefalede han denne sin Cousine, der heller ikke en rig, paa en Lap Papir, til det brittiske Folks Høimodighed. Efter Ministerens Død reiste hun, for at faae sin aldeles tabte Sundhed igjen, en Tid lang i Bjergegnene af Nordwallis. Derpaa besluttede hun at gjøre en Reise til Levante, som den Gang næster var det eneste Land, der stod aabent for de fra Fastlandet udelukkede Britter. Hun indskibede sig med sine Betiente og en ung Læge, som hun skjænkede sin hele Tillid, reiste først til Malta, og derfra til Constantinopel, hvor hun i nogen Tid beboede et behageligt Landhuus ved Bosphorus. Nu blev hun betagen af en uimodstaaelig Lyst til at gjøre en Pillegrimsfart til Palæstina. Paa Høiden af Rhodus leed hun Skibbrud, og reddede sig med stor Nød i een af Capitainen udsendt Baad paa en nøgen Klippe, hvor hun var udsat for at døe af Hunger. Men næste Dag blev hun optaget af et engelsk Skib og bragt til Syrien. Her gjorde hun, i alle Retninger, Reiser, tildeels i Selskab med Hr. Bruce, som nu sidder fængslet i Paris. - J adskillige Aar vandrede hun omkring snart i Ruinerne af Tadmor og Balbe(Palmyra og Hieropolis), snart i Libanons Dale- Da hun i hele Maaneder kun levede af Riis og Vand, og ganske vante sig til Orientalernes tarvelige Levemaade, blev hun fra det svageligste af sit Kjør til den sundeste, og en sand Amazone. J Følge de nyeste Efterretninger, som hun har meddeelt i Brev til sin Familie i Engelland, staaer hun i Spidsen, for tre Stammer Beduin-Araber, der betragte hende som et Væsen af høiere Natur - hun er smækker af Vext og en færdig Rytter - bevise hende den fuldkomneste Hylding og ofte forsikkre hende, at hun fortjente at være Sultaninde. - Hun indbyder nogle Yndlinger af hendes tidligere Bekjendtskab at komme til hende i Libanons Dale, og forsikkrer, at hun aldrig vil fra hiint Soelys vende tilbage til Engellands med Kuldamp og Taage svangrede Dunstkreds. Naar hun gad skrive eller havde hos sig Nogen, der kunde optegne hendes Erfaringer og Jagttagelser, saa vilde man erfare Ting, angaaende Arabien og Syrien, som ingen Kassas eller Volne nogensinde drømte om.
Viborger Samler, 1816-05-09
Ved et Væddeløb til Hest, som Fyrst Lichtenstein, og Grev v. Pukler nylig lode anstille i Wien, tabte den Første den udsatte Præmie af 1000 Dukater. Begge Heste vare Engellændere, og Rytterne engelske Jockeys.
Viborger Samler, 1816-05-09
Hertuginden af Parma har til sine meest trængende Undersaatters Hielp anviist 50,000 Fr. af sin egen Privatkasse, og befalet, at der paa den parmesanske Statsgjeld skal aarlig betales en halv Million Franker. Hr. Bivault i Paris vil i sine lærde Grandsk. ninger over Hieroglypherne have været saa lykkelig, igjen at finde to hele Capitler af Pentateuchen (de som Mosebøger) og flere af den hellige Skrivt udeladte Vers, hvorved et nyt Lys skal vorde udbredt, over Menneskeslægtens ældste Historie.
Viborger Samler, 1816-05-09
Tydskland. Den mienske Hoftidende ommelder nu ogsaa den med Balern sluttede Traktat og sammes Ratifikation. Østerrig kommer derefter, som sidst meldt, igjen i Besiddelse af de ved Wienerfreden 1809 afstaaede Dele af Hausrück og Jnviertelen, samt Fyrstendømmet Salzburg, med Undtagelse af Amterne Waging, Titmanning, Teisendorff og Laufen, forsaavidt disse ligge paa den venstre Salzachbred, og endelig det tyrolske Amt Vils, hvorimod de Landstrækninger, som Østerrig eiede paa den venstre Rhinbred, tilfalde Baiern.
Viborger Samler, 1816-05-09
Sverrig og Norge. Ved Storthinget den 5 April er nu i Henseende til det norske Pengevæsen vedtaget følgende: Rigets Penge Eenhed skal herefter være norske Speciesdalere, inddeelte i 120 Skillinger eller 5 Rigsorter, af den Gehalt, at 9 1/4 Daler udveies af en Mark fint Sølv Collinsk Vægt. Der skal oprettes en nye Bank, under Navn af Norges Bank, hvis Fond ei maa være under 2 Millioner og ei over 3 Millioner Speciesdaler i Sølv. Dersom der for en saadan Fond ei subskriberes inden 3 Maaneder efter Jndbydelsen, skal den tilveiebringes ved tvungne Jndskud, som lignes paa Formuen.
Viborger Samler, 1816-05-09
Den nuværende midlertidige Rigsbank vedbliver, indtil dens Repræsentativer ere indløste; men saasnart den nye Bank aabnes, indskrænkes Rigsbankens Virksomhed blot til de Forretninger, som med hiin Jndløsning ere forbundne. J det seeneste inden Udgangen af Aaret 1817 skulle alle de øvrige cirkulerende Rigsbanksedler uforbigjængeligen være indløste med den nye Banks Skillemynt efter et Forhold af 30 Specie eller 12 s. for 1 Rbd. N. V.
Viborger Samler, 1816-05-09
Indenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs d. 3de Mai. Cours. Hamb. 2 M. 679 a vista 680. Amsterdam 2 M. 624, a vista . London 2 M. 29 Rbdlr. 88 s. Spec. 683 - Specier solgtes til 40 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 89 pr. 100; Oblig. 78. Norske Sedler 46 3/2. Svenske Sedler 10 Mk. 12 s. til 11 Mk. Disconto 8 PC.
Viborger Samler, 1816-05-09
Handels-Efterretninger. Om det Spørgsmaal: er en Frihandel for fremmede Nationer paa Jo land skadelig for Danmark og Jsland, har Grosserer, Clausen jun, udgivet nogle betænkninger (som Manuskript for Vedkommende) hvori saavel han, som tre andre islandske Kjøbmænd i deres Forestilling til Kommissionen tale imod hiin Handel, og ere alle enige om, at Konkurrensen paa Jsland allerede er stor nok. Grosserer-Societetet har ligeledes erklæret sig derimod, fordi det ansee det vigtigt for Danmark, at den islandske Handel samme forbeholdes, især formedelst Afsætningen paa Kornet, samt for den ved Konkurrensen fremkaldte Formindskelse i Skibsfarten, og endeligen af Frygt for at de Fremmede, istedet for sande Fornødenhedsvarer, ville føre Overdaadighedsvarer til Jsland. - Anmelderen mindes, at da dette Spørgsmaal sidste Gang blev afhandlet, vare selvJslænderne med, Kjøbmændene imod Frihandelen, begge Partier af mueligen gode Grunde.
Viborger Samler, 1816-05-09
Briggen Charlotte, ført af Kapitain Vippel, gik den 29de April under Seil fra Aarhuus til Vestindien. Hr. S. L. Dilling paa Lendeberggaard i Schibye Sogn pr. Roeskilde, har opfundet et sympatetisk Raad til at fordrive Rotter, som er saa probat, at han indestaaer for, at 14 Dage efter at det er anvendt, skal der ikke være en Rotte i den Mands Gaard eller Huus, som har brugt det. Det koster for en Herregaard 24 Rbd., en Præstegaard, Kjøbmandsgaard eller Mølle 16 Rbd., og et Huus 8 Rbd. N. V., og kan det imod denne Betalings Erlæggelse i portofrie Breve til Lendeberggaard eller Roeskilde Postkontoir, blive Libhaverne frit tilsendt tilligemed Underretninger om Maaden det skal bruges paa. At dette Middel ikke skader andre Kreaturer, er han saa sikker paa, at han vil dobbelt tilbagebetale den erlagte Betaling, naar det ikke svarer til anførte Hensigt. J Parausk i Rusland er død en Læge ved Navn Lassen, dansk af Fødsel, hvis Efterladenskaber ere udbragte til 59 Rub. 51 Cop., og deponerede hos det Kgl. danske Gesandtskab i Petersborg; hvilket bekjendtgjøres for bemeldte Afdødes Arvinger.
Viborger Samler, 1816-05-09
En Dagleiers Kone i Øyerød, paa Kjøbenhavns Amt, er d. 23 f. M. kommet i Barselseng med Trillinger, nemlig 1 Dreng og 2 Piger. En udlevet gammel Kone forløste Barselqvinden, i Mangel af en Gjordemoder, Fattigdommen var saa stor her, at alle 3 Børn maatte lægges nogne i et Skrin. Barselqvinden har forhen havt 8 Børn, hvoraf dog kun de 4 leve.
Viborger Samler, 1816-05-09
Af en Skrivelse fra Kristiansand, dat. d. 19 April d. A., erfarer man: at Kulden er der endnu streng, og at Sneen ligger nogle Alen høi og vil neppe i den første Maaned tillade Jordens Pløining. Priserne ere der faldne: dansk Rug kjøbes for 200 Mk., Byg 130 Mk., Havre 85 Mk. Kartofler 80 Mk. pr. Td.; Smør 600 Mk. pr. Fjerding; 1 Skpd. Hs 200 Mk.; Kaffe 20 Mk., mørk Puddersukker 14 Mk., Kongothee 72 Mk. pr. Pd.
Viborger Samler, 1816-05-09
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning for dem, som maatte ønske at levere beste for Cavalleriet til den Kongelige Remonte-Commission, bekjendtgjøres herved, at de efter hidtil indgangne Reqvisitioner behøvende Heste, nemlig 10 Curasseer- 10 Landse= og 23 Dragon-Heste, saavelsom de flere, hvilke mueligt endnu maatte vorde reqvirerede, kunne leveres i Jylland og Fyen, paa hvilket Sted Leverandeurerne finde det for dem at være beqvemmest, under følgende Betingelser: 1) Størrelsen af Curasseerhestene maae ikke være under 10 Qvarteer og 2 Tommer, og af Landse= eller Dragon-Hestene ikke under 9 Qvarteer og 4 Tommer, Siellandsk Anlægs Maal. 2) Hestene maae ikke være under 5 og ikke over 6 Aar. gamle; og ved Antagelsen have det foranførte Maal. 3) Hestene maae alle, uden Hensyn paa Couleuren, som forstaaes af sort, bruun eller rød Farve, være af god Skabning, fri for alle synlige eller væsentlige Feil, og af saadan Beskaffenhed, at de i alle Henseender kan efter Commissionens Skjønnende ansees for tjenstdygtige. Til den Ende maae de være vel opsatte, vel sluttede, for til ikke lavere end bag til; de maae have en lige Ryg, intet afhængende eller spids Kryds, flade, stærke og reene Been, som hverken staae formeget ind ad, ud ad, under eller fra Kroppen. Fodskiftet maae være lige, let, kraftfuldt, hverken for snevert, skrævende, melende eller kastende. 4) Tilbuddene og Leverance af Remonteheste maae snarest mueligt indsendes til mig, Remonte-Commissionens Præses, Kammerherre og Oberst von Thienen i Kiel, og tydelig og bestemt angive hvormange Curasseer- Landse- og Dragon-Heste enhver Leverandeur i sær maatte ønske at levere, samt paa hvilket Sted, til hvilken Tid, og for hvilken nøieste Priis, for at Contracter dernæst, efter indhentet foregaaende allerhøieste Resolution, kunne afsluttes med de Leverandeurer, hvis Tilbudde ere af den Beskaffenhed, at dem kunne overdrages en Leverance. J den Kongelige Remonte=Commission den 30te April 1816. v. Thienen. Castenschiold. Holstein. Lund.
Viborger Samler, 1816-05-09
Placat. Mandagen d. 20de Mai d. A. og følgende Dage Formiddagen Kl. 10, holdes offentlig Auction i Jordøbye paa Morsøe, over afdøde Uhrmager Niels Hedes efterladte Boe, bestaaende af: et complet ypperlig Uhrmager Redskab, hvoriblandt 3de Skjerværker og flere Maskinerier, endeel Materialer til Lomme Uhrer, saasom: Kjeder, Fjedre, Skiver, Uhrkasser, Visere, Glas og videre, 2de Lomme=Uhrer og et Stue=Uhr næsten fuld færdig. Boeskab, bestaaende af: Chatoller, Dragkister, Borde, Stoele, Sengestæder, Sengeklæder, Gangklæder, Sølv, Kobber, Messing, Tin og mere Huusgeraad. Liebhabere ville behage at møde bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne, der indeholder Credit for de Kjøbende til 11te Decbr. Termin førstkommende, vorder bekjendtgjorte. Dog ville Fremmede være betænkt paa, at stille en her paa Landet boesiddende Mand i Caution for hvad, de maatte kjøbe. Nyekjøbing paa Morsøe, d. 6te Mai 1816. Møller.
Viborger Samler, 1816-05-09
Tirsdagen d. 21de Mai næstkommende Formiddag Kl. 10, bliver udi Tingstuen for Fiends Norlyng Herreder, paa Viborg Raadhuus, foretaget Licitation over 4re Steenkister, som efter Amtets Approbation skal opføres paa Landeveien fra Viborg til Skive, Nibe og Hobroe Kjøbstæder, nemlig: ved Fiskbek, Løvel og Rødding, i Nør ling Harred; de dertil forfattede Overslag og Conditioner, ere forinden til Eftersyn hos Herredsfogden Viborg, d. 6te Mai 1816. H. Tetens.
Viborger Samler, 1816-05-09
Onsdagen d. 22de Mai førstkommende Formiddag Kl. 10, bliver i Følge Dom og Udlæg, foretaget Auction c ver den af Claus Christensen beboede Gaard i Ørelevclosters Sogn, Fjends Herred, Nyegaard kaldet, med tilliggende Eiendomme, ansatte i Hartkorn 4 Tdr., hvorunder et godt og betydeligt Eng skifte, samt gode Græssmarker og tilstrækkelig Heede til fornøden Jldebrænde sel. Agerlandet og Heeden grændser tæt til Gaarden, og kan derpaa holdes 4 Bester, 8 Køer og 20 a 30 Faar. Forretningen afholdes i bemeldte Gaard, men skulde ingen melde sig med antageligt Bud, er derover berammet 2den og 3die Auction sammesteds, paafølgende 29de og 30te f. M., da den ved 3die Auction bestemt bortsælges efter de Conditioner, som ved Forretningen bliver bekjendtgjorte og forinden at faae til Eftersyn hos undertegnede Auctions-Directeur. Viborg, d. 6te Mai 1816. H. Tetens.
Viborger Samler, 1816-05-09
Tirsdagen d. 28de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver efter vedkommende Eieres Forlangende, holdt offentlig Auction over Hovedgaarden Palles berg i Stabye Sogn, Ringkjøbing Amt, som staaer for Ager og Engs Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 58 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Denne Gaard, der agtes bortsolgt enten samlet eller i forskjellige Parceller, har er meget betydeligt Areal af Ager og Eng, samt desudenGræsningsjord i Overflødighed. Den aarlige Kornavl har hidtil været omtrent 500 Traver Rug, 400 Traver Byg, og 5 a 600 Traver, Havre, og Høeavlen 5 a 600 Læs Mærsk Høe aarlig: men saavel Korn som Høravlen kan ved en forandret Benyttelse af Jorderne, betydelig udvides. Paa Gaardens Eiendomme kan holdes 12 a 14 Heste, og omtrent 250 Fæekreature, hvoriblandt 150 Staldstude, foruden et passende Antal Faar. Med Gaarden kan tillige sælges omtrent 30 Huse, som forrette Ugedags Arbeide. Bygningerne ere overflødige og ualmindelig gode, Vidtløftigere Beskrivelse over Eiendommen ansees ikke fornøden, da deres fortrinlige Godhed almindelig er bekjendt, kuns vedføies den bemærkning, at da Gaarden er under Forpagtning, kan Eiendommene ikke tiltrædes før 1ste Mai 1817. Auctionen holdes paa Gaarden selv, hvor de Lysthavende indbydes at møde. Ringkjøbing, d. 29 April 1816. Grønlund.
Viborger Samler, 1816-05-11
Brevsækken.
Viborger Samler, 1816-05-11
Blandede Efterretninger. Frankrig. Ved Forhøret over Lavalettes Undvigelse, er det snurrigt nok, at den 70 aarige gamle Enke Dutolt, som den 20de Decbr. kom med Frue Lavalette og Datter ind i Arresten, ganske nægtede at vide noget, ja end ikke engang hvorledes hun var kommet derind. Hun tilstod kun, at hun den Dag havde været meget syg og kastet op i Fængslet; men hvordan hun var kommet der, vidste hun ikke. De ren af de Edsvorne anmærkede, at hun dog ikke som en Aand maatte være kommet ind gjennem Nøglehullet, svarede hun dog: J Sandhed, jeg veed ikke noget derom. (det er jo og muligt, at denne gamle tro Veninde af Fru Lavalette ikke har sandset goden Alder) Præsidenten formanede hende i Retfærdighedens Navn til at tale Sandhed, sagde hende, at man i Hensyn til hendes høie Alder og Hengiven, hed for Lavalettes Familie ikke havde arresteret hende; men det frugtede intet, hun vedblev at paastaae at hun intet vidste. Præsidenten sagde endelig: Gaar næsten fristedes jeg til at anvende Lovenes Strenghed imod Dem - Jeg veed ikke hvad der afholder mig derfra. Dog, gaae kun, og sæt Dem paa Vidne, bænken. - Lavalettes Kammertjener Benoit Bonneville, som ved Viin og 25 Louisdorer forførte Portechaisebæreren til at tage en tungere Byrde, ville Defensor, Advocat Manguin, skulle regnes lige med den Undvigtes Ægtefælle og næste Slægt, og altsaa efter Lovene være fri for Tiltale; men det te paastod Præsidenten at stride mod Lovene. Videre tilstod Brute i Forhøret, at Lavalette først havde henvendt sig til ham for at befordre hans Redning: men at han ikke kunde modtage ham, men Captain Hutchinson havde han fortalt Sagen og General Wilson tilstod, at det var ham, der havde paataget sig Udførelsen, samt betalt for Reiscomkostningerne 200 Fr. Paa Præsidentens Spørgsmaale bejaede General Wilson end videre: at han, (som havde tjent i Ægypten i Toget mod Bonaparte) havde i et Skrivt fortalt Bonap. vilkaarlige og despotiske Handlinger, blant andre den, at Bonap. lod de i Jaffas Hospital værende franske Syge forgifte Wilson tilstod, at det Sidste var sandt, derfor havde han anført det.
Viborger Samler, 1816-05-11
Blandt de mange Synderligheder og Beviser paa hvad Vanen kand gjøre, anføre offentlige Blade, at der for kort siden endnu levede i Konstantinopel en Olding Soliman, der var 100de Aar gammel, og som fra Ung af, da Opium ei forekom ham berusende nok, begyndte at tage Sublimat, der er een af de stærkeste Gifter, havde tilsidst bragt det saavidt, at han med Velbehag kunde tage 60 Gran deraf og finde sig vel derved; da en langt mindre Portion unægtelig ville have dræbt enhver Anden, Tiendevæsenet i England er temmelig vidt udstrakt og derfor meere byrdefuldt end andre Stæder. Man giver ikke allene Tiende af Korn og Markernes Frembringelser, men endog Tiende af alle Havefrugter, saasom Æbler, Pærer, Kirsebær, Kaalhoveder, Gulerøder og kortsagt alt hvad spiseligt er, ja det gaaer enog saavidt, at man i de store Stæder, hvor ingen haver gives, giver Tiendeparten af Huusleien og hvad Værelserne indbringe. De virkelige Præster pleiede at akkordere en saadan Tiendeafgivt bort mod at faae 5 Pd. St. aarlig, en Vikar (Capellan) fik derimod kun 1 Pd., men da Geistligheden nu, efter Tidernes Medfør, behøver mere; saa ville Vikarerne og paastaae større Tiende afgivt og forhøie den til 5 a 6 Pd. for en Huuseier, der ofte falder høist byrdefuldt og har givet Anledning til at bringe Klager derover for Parlementet.