JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-08-20
Torsdagen den 3die Junii. No. 59. Sporon. - Justitsraadinde Lindegaard med Laugværge, contra Guldberg for Bilsted p. Emb. V.) - Procurator Saxtorph, som Fuldmægtig for Kammeradvocaten paa Embeds Vegne. J den af Citantinden under 3die October 1829 udtagne Høiesterets=Stævning paaankes, enten til at kiendes uefterrettelig at være eller til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring samt bedre Rets Nydelse, en inden Windinge Herreds Giæsteret af Herredsfoged, Kammerjunker Georg Hermann von Moltke den 9de Mai f. A. afsagt Dom i en Sag, betræffende Kammeradvocatens Paastand om, at Citantinden skulde være pligtig, ifølge en af hendes afdøde Mand for afgangne Generalkrigscommissair Klaumann indgaaet Caution, at betale til den Kongelige Kasse den Summa 600 Rbd. Sølv, foruden Renter og Omkostninger. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: "Jndstævnte Enkefrue, Justitsraadinde Lindegaard, Eier af Lykkesholm, bør til den Kongelige Kasse er lægge den Summa 600 Rbd. Sølv, skriver sex hundrede Rigsbankdaler Sølv, med Renter deraf fra Stævningens Dato den 19de September 1828 indtil Betaling skeer; saa bør hun og betale denne Sags Omkostninger skadesløst, indbefattet 60 Rbd. Sølv i Salair til Kammeradvocaten og Procurator Sax, torph. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Dom: Eitantinden bør for Kammeradvocatens Tiltale i denne Sag fri at være.
Berlingske Tidende, 1830-08-20
Fredagen den 4de Junii. No. 46. Schack, befalet. - Høiesterets-Advocat, Justitsraad Gregers Schack, som befalet Sagfører for den administrerende Direction for Kiøbenhavns Fattigvæsen, contra Salicath, befalet. - Skræddersvend Johan Jensen. J den af Citanten, i fornævnte Egenskab, under 3die August 1825 udtagne Høiesterets=Stævning paaankes, til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Skiftecommission den 18de Mai f. A. afsagt Decstion i Boet efter afdøde Lem paa almindelig Hospital, forhenværende Extrabud ved Befordringsvæsenet Andreas Jacobsen, betræffende hvorvidt en af bemeldte Jacobsen hos tredie Mand deponeret Contrabog med Sparekassen, betegnet No. 2174 og lydende paa 686 Rbd. 30 s., saavelsom et Gulduhr og 40 Rbd. Sedl., bør inddrages under fornævnte Boes Masse, eller ansees som uvedkommende og udleveres til Jndstævnte som dennes Eiendom, m.v. Ved bemeldte Decision er eragtet: Naar ovennævnte Skræddersvend Johan Jensen inden 4 Uger efter denne Decisions Afsigelse, efter lovlig Omgang, med sin corporlige Eed bekræfter, at de omtvistede Effecter og Penge, nemlig en Contrabog med Sparekassen, betegnet No. 2174, lydende paa 686 Rbd. 30 sk., et Gulduhr samt 40 Rbd. Sedl., vare hans Eiendom for den 31te October 1827, bør de eller de Dele af samme, med Hensyn til hvilke Eden aflægges, udleveres ham af Andreas Jacobsens Boe, imod at han i quitteret Tilstand extraderer det ovenmeldte for samme meddeelte Depositionsbeviis, men trøster han sig ikke til at aflægge en saadan Eed enten for det Hele eller for en Deel, bør de Effecter, med Hensyn til hvilke Eden ikke aflægges, inddrages under forrige Extrabud Andreas Jacobsens Stervboes videre Behandling. Dom De under nærværende Sag omhandlede Effecter bør inddrages under forrige Extrabud Andreas Jacobsens Stervboes videre Behandling, J Salarium til Justitsraad Schack for Høiesteret betaler Jndstævnte 60 Rbd., Sølv, saa betaler han og til Justitskassen 1 Rbd. Sølv. Tirsdagen den 8de Junii. No. 48. Blechingberg, befalet. - Lands Over, samt Hof= og Stadsrets=Procurator Adolph Klein, som Værge for afgangne Fuldmægtig Hans Andersen, Gluds Børn, contra Sporon. - Forhenværende Høker Peder Rasmussen, Skomagermester Rasmus Peder Rasmussen, Veiermester J. A. Lund og Curator bonorum i afgangne Johanne Kirstine, født Refsgaards og efterlevende Mands, forrige Høker P. Rasmussens fælleds Boe, LandsOver= samt Hof= og Stadsrets=Procurator Petersen. J den af Citanten, i fornævnte Egenskab, under 14de August 1829 udtagne Høiesterets-Stævning paaankes, til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Skiftecommission den 17de Juni f. A. afsagt Decision, betræffende Citantens Paastand om, at hans Myndlinge bør være berettiget til et erholde fuld Sønnelod i deres afdøde Bedstemoder Johanne Kirstine Refsgaards Boe, samt de mod denne Paastand fremkomne Jndsigelser. Ved bemeldte Decision er eragtet: "Afgangne Hans Andersen Glud Børn bør i den dem i nærværende Boe tilkommende Arvelod lide Askortning for et Beløb af 1761 Rbd. r. S.
Berlingske Tidende, 1830-08-20
Dom Hans Andersen Gluds Børn bør i den omhandlede Arvelod af kortes 1761 Rbd. rede Sølv. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten 1 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1830-08-20
Dito Dato. No. 98. Treschow. - Kiøbmand James Finlay, som Fuldmægtig for Planter Thomas H. Hill, contra Salicath. - Gysbert Behagen, som Fuldmægtig for R. J. Grant, som Associs af Firmaet R. J. Grant & Comp. J den af Citanten, i fornævnte Egenskab, under 10de April 1829 udtagne Høiesterets Hovedstævning paaankes, enten til at kiendes uefterrettelig eller til Underkiendelse Tilsidesættelse og Forandring, en inden den Vestindiske Landsoverret den 4de Marts f. A. afsagt Dom i en Sag, betræffende L. 1781 - - 7 Stl., m. m. Ved hvilken Dom er kjendt for Ret: Byetingsdommen bør ved Magt at stande. Appellens Omkostninger betaler Hovedappellanten James Finlan, som Fuldmægtig for Thomas H. Hill, til Contraappellanten Gysbert Behagen, som Fuldmægtig for R. J. Grant, som Associe af Firmaet R. J. Grant & Comp., med 50 Rdlr. D. V. C. Det Jdømte at udredes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved den inden Christiansteds Byeting af den constituerede Dommer, Byefoged A. A. Kiellerup under 24de Juni 18228 afsagte Dom var kiendt for Net: "Jndstævnte Thomas Hill bør, mod Oplevering af hans under 28de Juni 1819 til Kortright & Comp. udstædte Kautions Forpligt, betale til Gos bert Behagen, som Fuldmægtig for R. J. Grant i Comp., den paastævnte Regnings Balance L. 1781 - . - 1, med lovlige Renter fra 31te December 1823 til Betaling skeer, efter den ved Betalingstiden gieldende Cours Processens Omkostninger ophæves At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Gysbert Behagen har, som Fuldmægtig for R. J. Grant, som Associe af Firmaet R. J. Grant & Comp., ved Høiesterets Contrastænning af 26de Mai 1829 indanket fornævnte Landsoverrets Dom til Stadfæstelse. Dom: Landsoverrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Citanten til Jndstævnte med 150 Rdlr. Dansk Vestindisk Conram, saa betale han og til Instskassen som Tabende 5 Rd.
Berlingske Tidende, 1830-08-20
Dansk Vestindisk Courant.
Berlingske Tidende, 1830-08-20
Onsdagen den 9de Junii. No. 45. Jngen. - Jsenkræmmer Jacob Adolph Harboe, contra Jugen. - Directionen for Raadvaddams Fabrik, Jsenkræmmerne Andrea Thomsen, Adam Kruse og H. J. Holstebroe, paa Jnteressenterne i Raadvaddams Fabrik, deres Vegne.
Berlingske Tidende, 1830-08-20
J den af Estanten under 26de Mai 1829 udtagne Høiesterets=Stævninpaaankes, enten til at vorde kjendt uefterrettelig at være samt til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Lands Over, samt Hof= og Stadsrettens Skiftecommission den 5te Marts f. A. afsagt Decision betræfsende den under Behandlingen af Citantens Fallitboe af Directionen for Raadvaddams Fabrik nedlagte Paastand om, at tvende af bemeldte Fabriks Direction under 15de November 1826 til Citanten udstædte Actier, til Beløb 3000 Rbd. r. S., bør ved offentlig Auction realiseres. Ved bemeldte Decision er eragtet: "De omhandlede Actier blive at reasere paa den foranførte Maade og under de ovennævnte Betingelser, Dom. Citanten, som hverken selv møder eller ved Fuldmægtig ladet møde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 80 Lod Sølv til vor Frelsers Kirke, førend det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette, og saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvittering, at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør han have tabt Sagen og ham et tillades derpaa videre at tale. Dito Dato No. 54. Aagen. - Kiøbmand Niels Madsen, contra Jngen. - Væver Frederik Kaas.
Berlingske Tidende, 1830-08-20
J den af Citanten under 7de Marts 1829 udtagne Høiesterets=Stævning paaankes, enten til at kiendes uefterrettelig at være eller til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Svendborg Amts Over politieret den 14de Februar f. A. afsagt Dom i en Sag, betræffende det Spørgsmaal, om Jndstævnte kan være berettiget til mod Citantens Proteste at aflægge en ham ved Sunds Gudme Herreders Politieretsdom af 6te December 1828, i Anledning af en mod ham fremsat Aagersigtelse, idømt Eed, m.v. Ved hvilken Dom er kjendt for Ret: Den paaankede Kiendelse bor ved Magt at stande. Processens Omkostninger ophæves. Ved den inden Sunds Gudme Herreders Politieret af Herredsfoged Cancelliesecretair Thomas Thomsen Bruun under 18de September 1328 af sagte Kiendelse var eragtet: "Citanten Væver Frederik Kaas bør være berettiget til at aflægge den paastævnte Ced." Dom Citanten, som hverken selv møder eller ved Fuldmægtig lader møde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 80 Lod Sølv til vor Frelsers Kirke, førend det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette, og saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvittering, at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør han have tabt Sagen og ham ei tillades videre derpaa at tale Dito Dato.
Berlingske Tidende, 1830-08-20
No. 182. Nøder. - Høiesterets-Advocat Otto Carl Blechingberg, efter Kongelig befaling, contra Dreier. - Arrestanten Niels Hammer.
Berlingske Tidende, 1830-08-20
Actor har ved Høiesterets=Stævning af 25de Mai 1830, til Skiærvelse, Stadfæstelse og yderligere Paakiendelse, indanket en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten under 24de April f. A. afsagt Dom i en mod Arrestanten, for voldsomt Overfald og Betlerie, af Justitien anlagt Sag. Ved hvilken Dom er kjendt for Ret: "Arrestanten Niels Hammer bor hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage, samt udrede det af Actionen lovligt flydende Omkostninger, derunder indbefattet i Salarium til Procurator Høyer 5 Rbdlr. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven." Dom Niels Hammer bør behandles i Overeensstemmelse med den Kongelige Resolution af 24de October 1828. J Henseende til Actionens Omkostninger bør Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Advocat Blechingberg for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
Paris, den 13de August. Ministeriet er udnævnt ved kongelige Ordonnancer og bestaaer af følgende udmærkede Statsmænd: Hr. Dupont (de i Eure) Storseglbevarer og Justitsminister. Grev Gerard, Krigsminister.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
Hertugen af Broglio, Pair, Minister for de geistlige Anliggender og den offentlige Underviisning; Præsident i Statsraadet. Hr. Guizot, Minister for de indenlandske Anliggender.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
Baron Louis, Finantsminister. Grev Mols, Minister for det udenlandske Departement. Generallieutenant Sebastiani, Marineminister. Conseilet bestaaer af de ovenanførte Ministre, samt af Hr. Jaques Lafitte, Hr. Casimir Perrier, Hr. Dupin den ældre og Baron Bignon.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
Dronningen og hendes Børn have atter besøgt Hospitalerne og indgydet de Saarede Mod.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
Moniteuren indeholder i Dag 13 Kongelige Forordninger. Den første bestemmer, at det gamle Statssegl herefter ikke meere skal bruges. For Fremtiden skal Statsseglet afbilde Huset Orleans Vaaben, oventil med en tillukt (forme) Krone med Sceptere, og Retfærdighedens Haand, korsviis over hinanden, trefarvede Faner bag Vaabenskjoldet, og i Exerguen: Ludvig Philipp, de Franskes Konge. - Den anden fastsætter, at Hs. M. Børn saavelsom hans Søster, skulle vedblive at bære det Orleanske Huses Navn og Vaaben. Hs. M. ældste Søn, Hertugen af Chartres antager Titelen, Hertug af Orleans. De yngre Sønner beholde de Titler, som de hidtil have havt. Kongens Døttre og Søster føre ingen anden Titel end den Prindsesse af Orleans, og adskille sig blot ved deres Fornavne. - Den tredie angaaer Æreslegion, Ordenens Decoration. - Den fjerde afskaffer Titelen Monseig, neur, som hidtil gaves Statsministrene, og befaler, at de herefter blot skulle tiltales: Hr. Minister. - Den femte: J Betragtning af, at der i Marinen ingen Grad er, som svarer til en Marskalk ved Armeen, creeres tre virkelige Admiraler, hvis Rang og Besoldning skal være en Marskal liig. - Den sjette udnævner Admiral Duperre til virkelig Admital. - Den syvende udnævner Marskalk Soult, Hertug af Dalmatien, og Admiral Duperre igjen til Pairer. - Den ottende: Den berømte Professor Villemain udnævnes til Medlem af Conseilet for den offentlige Underviisning og tillige til dettes Præsident i Ministerens, Hertugen, af Broglios, Fraværelse. - De øvrige Ordonanter angaae Udnævnelser af mindre Vigtighed.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
I Gaar var i Palais Royal atter et Kongeligt Taffel paa 70 Couverts. Man saae ved Taffelet Generaler, Statsmænd, Justitsembedsmænd, Digtere, men ingen af de katholske Prælater; derimod, hvad under den forrige Regjering aldrig har fundet Sted, Præsten ved den evangelisk- reformerte Menighed i Paris, den berømte Lærde, Marron. I de Deputeredes Kammer bragte Hr. Eusebe de Salvette sin bebudede Motion om at anlægge Process imod de sidste Ministre for Landsforræderie. Det blev næsten eenstemmigen besluttet, at denne Forholdsregel skulde tages under umiddelbar Overveielse.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
Ministeren for de indenlandske Anliggender underrettede Kammeret om, at Regjeringen i dets næste Session vilde forelægge det et Forslag angaaende en ny Valglov. Krigsluppen La Diligente, der for et Par Dage siden seilede fra Toulon med Depescher til Admiral Duperre og Marskal Bourmont, skal ogsaa anløbe Navarino med befaling til Admiral Rignyat han skal vende tilbage til Frankrige. Den seiler under det hvide Flag, for ikke underveis at vorde anholdt af engelske eller russiske Krigskibe.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
General Clausel er i Dag bortreist, for at afløse Marskalk Bourmont og overtage Kommandoen over Erpeditionssarmeen i Afrika Vore Blade beskylde, uvist med hvor megen Føje, Bourmont for at have gjort sig ulovlige Fordele under sit Ophold i Algier.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
Efter Moniteuren skulde Carl X den 12te d. M. indskibe sig i Cherbourg. Man troede, at han vilde tage sit Ophold i Palermo. Efter Journal des Debats var Karl X i Gaar i Falaise og havde omtrent endnu 100 Personer om sig. Han vilde have begivet sig til en af de engelske Øer Jersey eller Guernsen, men Skibene havde Ordre til at seile videre. Jfølge Journal du Commerce havde han omsider, efter Commissairer nes udtrykkelige Ønske og paa Grund af Nationalgadens imponerende Stilling i Normandiet, beqvemmet sig til at paaskynde Reisen. Foran kjørte Commissarierne Dhrr. de Schonen og Odillon=Barrot, i den anden, med 8 Heste bespændte, Vogn Kongen, Hertugen, Hertuginden af Angouleme og Marskalk Maison, i den tredie Vogn, ligeledes bespændt med 8 Heste, Hertuginden af Berry og begge hendes Børn. Karl X syntes at være i ondt Lune, talede ikke et Ord med Commissarierne, og ikkun lidet med Marskalk Maison. De Skibe, med hvilke den kongelige Familie reiser, convojeres af franske Krigskibe til deres Bestemmelsested.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
Den bekjendte Grev Montiosier, Forfatter til Memoire a con sulter, bevilges ved en speciel kongelig Forordning ei alene den ham formedelst Udgivelsen af ovenanførte Skrift fratagne Pension af 6000 Franker, men ogsaa Refusionen af Restancerne. Man havde hidtil troet, at Exministeren de Peyronnet var den, som i Særdeleshed havde raadet Fyrst Polignae til hans voldsomme Forholdsregler; men Peyronnets Venner tilbyde sig at bevise, at han i den Grad var overbeviist om disse Forholdsreglers Undførlighed, at han engang midt om Natten var gaaet til Fyrsten, og havde bedet ham, at opgive hans odisse Forordninger eller i det mindste opsætte deres Bekjendtgjørelse.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
I Dag er en Officeer ankommen, der har forladt Kongen i Vire, og af hvem man erfarer, at Kongen ei alene ikke var gaaet ombord, men tænkte først at indtræffe i Cherbourg den 16de, og at han beklagede sig over, at man lod ham i hans høje Alder reise meget for hurtigt, hvorover Marschal Maison blev utaalmodig. Der vare endnu kun 800 meget modløse Livgarderes hos Kongen, blandt hvis Følge fortaltes, at H. M. vor ny Konge havde tilbudt ham Brugen af et meget smukt Huus og store Eiendomme, som han besidder ved Palermo, hvilket Tilbud mueligen vilblive modtaget.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
Schweizerregimenterne ere, som forhen meldt, aftakkede og deporterede. De skjøde paa Folket; dettes Forbittrelse var med Føestor mod en Republiks Borgere, der havde ladet sig hyre til Despotismens Trælle. Journal des Debats advarer Schweizer folkets Repræsentanter om at tage de nyeste Begivenheder til Hjerte og ikke herefter sælge fribaarne Medborgeres Mod og Lydighed til at understytte fremmede Magters Allentater paa disses Undersaatters Frihed og Liv.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
Eleverne i den polytechniske Skole hvis hæderfulde Tapperhed, er omtalt, erholdt tolv Ordenskors af Æreslegionen til indbyrdes Uddeling efter eget Tykke. Disse have de tilbagesendt med et Brev, der indeholder følgende Grunde, hvi de ei kunde modtage de dem forrundte Hæderstegn. 71) Bi 800 have alle sægtet med ligKapperhed og med lige Hav, og tilkommer derfor intet Valg. 2) Vi kunne ikke bære et Kors, der minder os om en Seier, som er kjøbt med Franskmænds Blod. 3) Træde vi ind i den Armee, mod hvilken vi have kæmpet, saa vilde der skee Brud paa vort venskabelige Forhold til vore Kammerader, dersom vi vilde modtage hiin Orden. Heller ikke have de villet modtage den dem alle bevilgede Lieutenantsgrad. - En lignende Beslutning vedtoge de Studerende ved det medicinske Academie; de ansøgde blot om Tilladelse til at ophænge de dem bevilgede Decorationer i Academiets Amphitheater. Ved Eedsaflæggelsen i Pairernes Kammer ydede Hertugen af Fitz=James (en Descendent af Stuarterne) sin fordums Herre, Carl X. en Kjerligheds og Medlidenheds Tribut, som gjør hans Hjerte Ære. Han erklærede, at han meget ofte havde gjort sig Umage for at afsløre Sandheden for Kongen, som Ministrene paa en saa strafværdig Maade søgte, at skjule for ham. "Ja, sagde Hertugen, indtil mit sidste Aandedrag, saalænge der er en Blodsdraabe i mit Hjerte, paa selve Skafottet, om jeg skulde lægge mit Hoved der, vil jeg lydeligen tilstaae min Følelse for mingamle Herre. Han har ikke fortjent sin Skjæbne, og Franskmændene, som aldrig have kjendt ham, have været uretfærdige mod ham. Men jeg selv er i dette Øjeblik kun Franskmand, og i Frankriges nuværende Stilling tilhører jeg ganske mit Fæderneland. For denne Pligt opoffrer jeg alle de Følelser, som i 56 Aar bandt mig til Livet. Den er det, som virker paa mig med imodstaaelig Vælde og aabner mine Læber, for at udtale den Eed, man fordrer af mig. Mange Pairs, blandt dem Hertugen, af Mortemart, erklærede, at de ikkun kunde aflægge Eeden af de samme Grunde, som Hertugen af Fis=James saa værdigen havde udtrykt.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
I et af vore Blade siges: Aldrig valgte en stor Nation sin Konge med mindre Ceremonie end vor dennegang. Et Par hundrede, Deputerede i borgerlig Dragt, nogle endog i Overkjoler, og nogle Officerer af Nationalgaden, dannede den Forsamling, i hvis Skjød Belæningen med en af Folket garanteret Throne skulde proclammeres. Blandt Pairerne vakte ingen saa megen Opmærk, somhed, som Fyrst Talleyrand, der, som Biskop af Autun, netop for 40 Aar siden, læste Messe for Fædernelandets Altar paa Marspladsen. Prindsens egentlige Udvælgelse begyndte først ved Hjemtoget fra Palladset. Hoben styrtede frem bag efter Prindsen, og hans Hest reiste sig ligesom ved en Bølge.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
J Bayonne vilde man vide, at der i flere spanske Landsbyer havde yttret sig Uroligheder blandt Bønderne. J Pampelona vare franske Proclamationer blevne udbredte og læstes trods Øvrighedens Aarvaagenhed.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
Paris, den 14de August. Vore Blade indeholde Udtog af Breve fra Admiral Duperrstil Søeministeriet, der melde, at Marskal Bourmont var den 23de f. M. aarle om Morgenen brudt op med nogle andre Generaler til Belida. Neppe vare de komne Halvveien, før en tilbagebleven Soldat, som hørte til den Infanterie=Eskorte, der nogle Timer før var forudsendt, førtes ganske blodig til dem. Han var bleven overfalden af Beduinerne og bortslæbt af dem; men nogle Officerer, som rede foran, ilede til, befriede ham, og grebe to af Beduinerne; den af dem, som Soldaten erkjendte for sin Angriber, blev pidsket af en af Aggens Officerer, der vilde lade ham henrette; men General Bourmont befalede, at man skulde lade ham løbe. - Ved Belida begav Generalitetet sig til et Orangerie, og Escorten leirede sig i Haugerne. Jkkun enkelte, Grupper af den Stamme, der kaldes Kabyler, saaes hist og her men Kl. 11 hørte man pludseligen Flinteskud rundt omkring: Orangeriet. Marskalkens Adjutant gik ud for at see hvad den var paa Færde. Man bragte ham strax derefter ind i hans sidste Aandedrag; han var gjennemboret af en Kugle. Geværilden løbe nærmere. Escorten, som først Kl. 3 skulde bryde op, fik Befaling at holde sig færdig strax; Generalitetet forenede sig med den ; Skarpskyttere vare udcommanderede, for at drive Kabylerne, tilbage, som hidsigen trængte frem. Man begav sig paa Marschen, med et Compagnie Voltigeurer, tilligemed Skarpskyttere, paa begge Sider Fodfolk og Rytterie, adskillige Compagnier i Arriers garden. J Midten var Staben, Muulæsterne, Vognene, to Ottepundinger og to Haubitser. De fjendtlige Kugler fløi Franskmænden om Ørene. De 80 franske Jægere gjorde tre heeltemodige Angre mange Arabere faldt under deres Landser og Sabler; man kunde i skjelne Venner (Mohrerne af Aggens Følge, der vilde staae os b) fra Fiender; derfor blev desværre Agaens Secretair dræbt. Gen. Deprez, hele Staben, Marskalk Bourmont selv, huggede ind paa Fienden, der havde besat hver Hække. Vore Landsmænd kom om Aftenen Kl. 7 paa Sletten, fortsatte deres Vei indtil Midnat, udhvilede tre Timer og kom den 24de om Morgenen Kl. 8. tilbage til Algier.
Berlingske Tidende, 1830-08-23
Fra Algier skrives fra den 31te f. M., at to Soldater den 28de vare døde af forgiftet Kaffe, og at i samme Øjeblik en Bande af Oprørere havde angreben Porten Babasau og dræbt 19 af vore Soldater. Vore Tropper omringede Rebellerne og en af dem tilstod i Dødsangesten at 60,000 Beduiner dagligen ventedes for at angribe Byens Porte; midlertid skulde Mohrerne og Araberne i Staden bevæbne sig for at myrde Franskmændene Derpaa skal man have fundet et Forraad af Vaaben hos en af Jndvaanerne. Den 28de tidlig om Morgenen henrettedes 40 Oprørere; under Executionen vare Kanonerne paa Havnebatteriet rettede mod Byen. Overgeneralen havde befalet, at alle de smaa Forters Garnisoner uden for Byen skulde komme tilbage, han lod en mobil Colonne paa 10,000 Mand streife omkring Byen. Der siges, at Kabylerne, ved deres Tilbagekomst til Belidahave stukket Jld paa Byen og slaaet Mohrerne og Jøderne ihiel.