JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-18
De i Dag ankomne Engelske Tidender gaae til d. 3de. De indeholde for det meste Alliance tractaterne imellem Engelland og Sverrig a., og den Russiske Ministers Depecher til det første Hof. Debatterne angaaende det Monument, som man har foreslaaet at opreise Pitt, vare meget heftige. Proponenten Mr. Birch kunde ikke noksom ophøie Pitts Fortjenester, og paastod, at Oldtiden havde villet bevise ham guddommelig Ære. Der blev vel gjentagne Gange raabt nei, nei, men det afholdt ham dog ikke fra at fortsætte sin Lovtale, Ligesaa høir som det Pitiske Partie ophøie denne Minister, lige saa dybt vil Modpartiet nedsætte ham. Mr. Warchman talde ivrigen imod ham, uagtet han roste ham i adskillige Puncter. Enhver, sagde han, som har seet sig nødt til at modsætte sig Pitts System saavel i Henseende til Krigen som til Skatters Jndførsel, kan umuelig tilstede, at man efter hans Død beviser ham saa stor en Ære. Han besad vel Talenter, men han anvendte dem ikke til Statens Tarp." - En Mr. Quin var særdeles haard imod hard, den Maade, saade han, hvorpaa Pitt i en vis Henseende søgte at understøtte Slavehandelens Afskaffelse (!), de Pensioner, han bortødflede, de Titler, han overvældede sine Yndlinger med, gjør ham fortjent til alle retskafne Menneskers Dadel. Naar man nøie betænker Følgerne af hans store politiske Handlinger, saa kan man ikke taale at dvæle længe ved dette fælle Malerie. 3dele af Europa staaer nu under Frankriges Herredømme; der gives næsten ingen uafhængig Landmagt mere i Europa. Det er sandelig ingen Tidspunct, hvor man bør forgude Pitt." - Mr. Scharpe opkastede det Spørgsmaal: "bør den Mand hædres efter Døden, som har fundet os i 150 Millioner Gield, og efterladt os i en Gield paa 7000 Mill. - under hvis Bestyrelse Frankriges Herredømme er bleven udvidet fra Neapel til Amsterdam - som har fundet os i en gunstig Forfatning og efterladt os overvundne og beskjæmmede? Dersom Forslaget antages, saa haaber jeg at Grev Cathams Monument bliver nedrevet." Aldermanen Roweroft gjorde adskillige Jndvendinger. Han sagde, at han anseer Pitt for en sand Brittisk Minister, og dersom Hoffet nu vilde erklære sig af modsat Mening, og handle klogt deri, saa har baade Hoffet og Landet handlet som Narre i de 22 Aar, hvor de fuldkommen bifaldt alle hans Foretagender i det Hele betragtede. - Da man talte Stemmerne var der 77 for og 71 imod et Monuments Oprettelse. Der var altsaa en Stemmefleerhed af 6 Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-18
Dr. Gall havde paa sit første Cursus i Hamborg 120 og paa det andet 80 Tilhørere. Da han havde endt det sidste, begyndte en Dr. Fr. forhen Gouvernementslæge i Rusland, offentlige Antigallske Forelæsninger, som han i der Freimuthige dygtig gjennemhegles for. Anmelderen i samme fortæller, blandt andet, da Dr. Fr. vidste, at jeg besad et udmærket Toneorgan, saa sagde han til mig, at han vilde sætte Sall paa Prøve. I det han sagde disse Ord traadte Gall ind i Stuen, og Fr. spurgte ham nu strax; kan De sige mig hvilket udmærket Organ denne Mand besidder, Sall rystede med Hovedet, og sagde: veed De ikke nok, at Christus har sagt: "du skal ikke føre din Ven i Fristelse?" Fr. vedblev imidlertid at drille ham, endelig sagde Gall uden engang at føle paa Prøvemandens Pandeskal, om jeg nu sagde Dem, at denne Mand har et udmærket Toneorgan, saa troede De mig dog ikke, Dr. Fr. blev nu ganske perplex. Han fortsatte sine Forelæsninger, og Gall hørte med største Taalmodighed, hvorledes Fr. sans facons nedrev hans gyldne Tempel. Efter de sidste Engelske Tidender har en stærk Ovean løsrevet Digerne i Nærheden af Amsterdam. Magazinet er blevet aldeles ødelagt, og Skaden, den anrettede, ansees i det Hele for uberegnelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-18
Efter Breve fra Bengalen skal Jndigohøsten i de sidste Aar have været meget heldig. Perserne, som fordum bleve forsynede med denne Artikel fra de øvrige Jndiske Provindser, faae nu en stor Qvantitet af samme fra de Engelske Besiddelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-18
London den 4 Februarii. Depecher fra Ostindien bringe den behagelige Efterretning, at den Ostindiske Flaade er lykkelig ankommen i Madras og Bengalen. Den 6te August stødte den under 199 5 S. B. og 81 B. L. paa et Fransk Linieskib og en Fregat, formodentlig Marengo og Belle Poule, hvorpaa der fulgte en Fægtning, som varede omtrent 20 Minuter, da Fienden trak sig tilbage. Han havde en Prise hos sig, som, efter Udseende, var et Skib paa 800 Tønder. En Soldat og en Passagerer mistede paa vor Flaade Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-18
Til Tabellen i forrige Numer kan endnu føies følgende: Udenfor Europa besidder Rusland. 261,592 Mile og kun 3,597,000 Jndbyggere, Frankrige. 1, 149, 150 Jndb.; Spanien, over 300,000 M. og 12,648, 800 Jndb.; Portugal, omtrent 1/2 Mill. Jndb. Tyrkiet: 37,205 M. og 14,290,000 Jndb.; Storbritannien, over 32,000 M. og over 44 Millioner Jndb., Dannemark, over 105,000 Jndb.; Sverrig: 2 M. og 1,800 Jndb.; batavisk Republik, over 1 Million Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-18
Af dette Blad udkommer ugentlig to Numere, der tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 6 Mk. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke i store Helliggeiststrædet No. 141. har
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Løverdagen den 22 Februarii, 1806. Materialier til Hr. Søren Sørensens Levnedsbeskrivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Jeg arbeider nu ogsaa paa, at lave Beensuppe af Hestebeen, thi da der kun fortæres lidet Oxekjød hos os, saa ere Benene deraf, som De let kan indsee, blevne saa meget sjeldnere, og at koge Gele af Elphenbeenspaaner har jeg nu ikke fundet raadeligt; Suppen kan være ret god, men den er i mine Tanker ikke kraftig nok, og kraftig Føde maae mine Folk have Men hvad nytte alle mine Bestræbelser, En død Flue kan jo som Kong David eller Salomon har sagt, - fordærve en heel Krukke med den herligste Olie, Jeg har i en Tid af to Aar havt et Menneske at drages med som fordærver mine bedste Anlæg, som saaer Klinte, hvor jeg saaer Korn. Jeg kan aldrig tilgive min Sal. Tante, at hun i sit Testamente har givet Slip paa sin Kaldsrettighed. Men Konen gik desværre i Barndom; thi ellers kunde hun aldrig været kommet paa den prange Jdee. Nu har jeg faaet en Præst paa mit Gods, som ordentlig vil reformere og oplyse min Bønder. Jeg har hundrede Gange sagt ham at Oplysning er en reen Gift for dem; jeg har paa det tydeligste forestillet ham: at Bonden naar han ikke er bunden, er værre end Hunden, – men altsammen forgjeves. Han har oprettet et Laanebibliothek for Almuen; han holder hver Søndag ordentlig Forelæsninger for de Bondeløvler, og nu et han endog isærd med at stifte en Søndagsskole. Og saa forstaaer han at gjøre sig lekker hos dem ved at agere Doctor. Den gamle Hans Smed, der er saa dygtig en Karl i sit Fag, som man kan ønske sig, har nu næsten ikke noget at fortjene mere. Alle Skrantninger og Krøblinger fra hele Omegnen søge Præsten. Om Søndagen præker han ordentlig Moral for Bønderne, og tilraaber dem bestandig i alle hans Prækkener, at de bør bruge Eftertanke ved alt hvad de foretage sig. Kan De tænke Dem noget urimeligere end tæste kende Bønder, Jeg er derfor ikke istand til at blive af med mit Gods, om jeg ogsaa vilde følge det for det Halve af hvad det er vordtNaar man kun nævner Godset med de tænkende Bønder og den moralske Præst, saa bukker man sig og siger mange Tak. - Men jeg agter nu at parcellere dette Gods, ligesom jeg gjorde med det, jeg arvede efter min Salig Fader. Pokker være Herremand i en Tidsalder, hvor man vil gjøre Bonden til Friherre, og hvor Herremanden hverken er mere Herre eller Mand paa sin egen Gaard. (Fortsættes Et Par Ord til vore rappe Oversættere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Forfatteren af dette Stykke er en for- og Eller af Fred, og for ikke at forstyrre den har han meere end engang tiet, hvor han maaskee burde have talet. Men imidlertid bliver Ordsproget: "ingen kan have længere Fred end hans Nabo vil, en uomstødelig Sandhed. Vel har han gjort sig det til en Lov, aldrig at nævne visse Navne i dette Blad; men hans fredelige Sindelav kunne maaskee hos visse have opvakt den Tanke, at Sværdet i den lange Fred, han har nydt, var rustet ved hans Side. Men det er det langt fra ikke. J Fredens Dage har han ikke glemt Hans Smeds Ord: vær i Fred til Krig parat, uden at pine sin Pen med unyttige Exerciser eller sin Muse med forhadte Krigsevolutioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Man har i den senere Tid atter begyndt at kaste nogle Papirskugler efter ham. Forf. har ikke agtet det Umagen værd at afparere denne Papirscanonade. Saaledes har f. Ex. for ikke længe siden et usynligt Drakel offentlig for falt, uden i øvrigt at anføre mindste Beviis, at den i Skilderiet meddeelte Efterretning om den døvstumme Pige i Kiel, som man ved Galvanismen har bragt saa vidt, at hun forer sammen, naar man slaaer haarde paa Bordet a., røber Ukyndighed hos sin første Forfatter. Den første Forfatter af denne Efterretning er Hr. Torlitz - en bekjendt indsigtsfuld Mand, som Kongen har ladet reise, for at tage de Døvstummes Jnstituter, i Øiesyn, og som altsaa ligesaa godt maa forstaae den Ting, som hiint usynlige Drakel, hiin Stemme i Ørken. Sor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Frdene og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Jnderlandske Efterretninger. Den Danske Flaade bestaaer nu, efter officielle Efterretninger, af følgendende Skibe, nemlig 19 Orlogskibe: 1) Christian den Syvende, 90 Canoner. 2) Waldemar, 80 C. 3) Neptunus, 80 C. 4) Norge, 74. C. 5) Dannemark, 74 6) Kronprinds Frederik, 74 Can. 7) Arveprinds Frederik, 74 Can. 8) Kronprindsesse Maria, 74 C. 9) Justitia, 74 C. 10) Trekroner, 74 C. 11, Skjold, 74 C. 12) Odin, 74 C. 13) Prindsesse Sophia Frederica, 74 C. 14) Fyen, 74 C. 15) Prinds Christian Frederik, 74 C. 16) Seieren, 64 C. 17) Prindsesse Lovise Augusta, 64 C. 18) Ditmarsken, 64 C. 19) Mars, 64 C. - 15 Fregatter: 1) Perlen, 2) Rota, 3) Jris, 4) Freyn, S. Havfruen alle paa 40 Canoner. 6) Nangden og 7) Frederiksværn (hver paa 36 C.). 8) Triton, 24 C. 9) Frederiksteen, paa 4 Canoner og 20 Caronader. 10) Elven og 11) Eideren, hver paa 6 Canon, og 4 Caronad. 12) Glückstadt, 8 Can 4 Caron. 13) Lille Belt, 14) Fylla og 15) Diane, hver paa 4 Can, og 16 Caron. - 6 Brig, ger: 1) Brevdrageren, 2) Fama, 3) Fæmmeren, a 2 Can. 12 Caron. 4) Sarpen, 5) Nidelven, 6) Glummen, a 18 Can. - Cutter Brig (flyvende Fisk, paa 18 Can. - 1 Skonnert (Ørnen), paa 10 Can. - 18 Kongebaade: 1) Søe-Ormen, 2) Regnskyen, 3) Regnbuen, 4 8 Can. 4 Houbits. 4) Makrellen, 5) Wilanden, a 4 Can. 4 Houb. 6) Maagen, 4 Can. 6 Houb. 7) Egelykke, 6 Can. 8) De tvende Brødre og 9) Vindhunden, a 2 Can. 4 Houb. 10) Odderen, 11) Sneglen, 12) Ravnen, 13) De junge Jacob, 14) De junge Jan, 15) Dirch & Hendrich, 16) Speculation, 17) Andreas, 18) Aalborg Værn, a 2 Can. 4 Houb. Landbatterier og Defensionen for Reden, Batteriet, Christian Sext, paa 2 Morterer, 44 Can. Batteriet tre Kroner, paa 3 Morterer, 66 Canon. 4 Skjøt Pramme, a 20 Can. - 1 synkefri Fregat, 18 Can. 6 Houb. - 1 Defensions-Fregat, 22 Can. - 1 Flyde Batterie, 24 Can. - 3 Defensions=Skibe, a 32 Can. – 12 Canoneer=Baade, hvoraf 10 a 2 Can. 8 Houb., 1 paa 2 Can. 6 Houb. og 1 paa 2 Can. 4 Houb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Hr. Universitetsboghandler Proft har nu udgivet Kjøbenhavns Veiviser for 1806 - en af de uundværligste Bøger, der i lang Tid er udkommen. Saavidt Anm. ved hastig Gjennembladning har kunnet skjønne, er denne Udgave betydelig forbedret. Udgiveren synes ikke at svare nogen Umage, for at forøge Bogens Brugbarhed, men det er ham umueligt at give den en høiere Grad af Fuldkommenhed, saa længe som adskillige ere saa pranqvillige og tillige saa blinde for deres egen Fordeel, at de ikke ville meddele ham Bopælsforandringerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Hos samme Forlægger er der udkommet et lidet Skrivt under Titel af Skjønhedsmidler, som udmærker sig derved, at Hr. Stadsphysicus Scheel, har gjennemseet det, og enhver altsaa er vis paa, at det ikke indeholder noget skadeligt Middel. De Danske Vestindiske Aviser vrimle af Bekjendtgjørelser og Lysninger angaaende bortrømte Negere og Negerinder. De Folk, som have Gynger, søge nu paa alle Maader at raffinere denne Jndustriegreen. Fastehavnsmandag blev den gamle Almueskik, at slaae Katten af Tønden, høitideligholdt hos een af Gyngemændene udenfor Porten. Midt i Kredsen hang der en Tønde, hvori der fandtes en Kat in etlige. Efter den slog Gyngeheltene med en stor Knippel, under Accompagnement af Musiken, indtil Tønden, gik ikku. Den som bibragte den sit Banesaar, blev Kattekonge, og betalte intet for Gyngningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Den nydelige Prolog, som Galleottis frugtbare Genie har skienket os til Kongens Fødselsdag, skal, under en forandret Skikkelse, opføres igjen ved H. K. H. Kronprindsens Hjemkomst. I den Dansk Vestindiske Regjeringstidende. læses: "at efter Kirkeværgernes Begjering i Christiansstad sælges ved offentlig Auction en Negerinde med hendes to Børn, tilhørende Kirken (!).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Natten imellem d. 11 og 12 Febr. indtraf i Landsbyen Grothwieth, Flensborg Amt, en ulykkelig Begivenhed. Præsteboligen blev med alt Jndbo og Kreature fortæret af Jlden og Præsten Johannsen satte selv Livet til derved. Hans Kone var fraværende; 4 Børn reddede han af de næsten brændende Senge. Han vilde derpaa hente sine Papirer, men blev liggende død under det sammenstyrtede Huus, hvor man siden ikke har fundet mere end Overdelen af hans Legeme. O. F. H. Kronprindsen har foræret Angtomiekamret i Kiel en skjøn og kostbar Samling af chirurgiske Jnstrumenter. forrige Aar have 51 Latinske Jurister, 52 Danske Jurister, 1 Mediciner og 9 Pharmaceurikere taget Embedsexamen. Jalt 161. - alt aa 30 færre end 1804. Af theologiske Candidater vare 32 færre end 1804. Derimod er der i de Danske Stater i Aaret 1805 bleven 46 Candidater befordret. Af indskriberede academiske Borgere vare ialt 109 - altsaa 33 færre end for 1804 og 42 færre end 1803. - Aarsagen dertil maa især søges deri, at man ved Examen nu omstunder fordrer langt mere af de Studerende end tilforn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Chinaskibet Christianshavn afgaaer om 1 Dage til China.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Udenlandske Efterretninger. J Cadetacademiet i Carlsberg ere nu i Alt 80 betalende Cadetter og 40 Gratister. De første erlægge 80 Rdlr. aarligen, og desuden ved Indtegningen til Bøger &c. 16 Rdlr. 32 s. Enhver, som vil antages, maa have fyldt sit 13de Aar. Til Gratister kunne ikke andre antages end de, der savne anden Udvei til Opfostring, og fremfor alle foreslaaes de dertil, hvis Fader have gjort sig fortjent af Fædrenelandet og Kongen, især i Krig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Samig d. 21 Jan. Paa Weisselen ankom nyligen tre smaa Fartøier med Hvede, Rug og Byg. For Hveden betalte man 540 Fl. grove Preuss. Cour. og for Bygen 400 Fl. Rugen er endnu ikke solgt, da man forlanger for samme 450 Fl. og der hidtil kun er budet 380 Fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
J det Engelske Parlament fremlagde Banken, nylig et Regnskab, efter hvilket der er blevet afbetalt paa den Engelske Nationalgield fra 1 Febr. 1805 til 31 Jan. 1806 7,600,000 Pund, og i Qvartalet fra 1 Febr. til 1 Maji 1806 er der bestemt 1,900,000 Pd. til samme Øiemed. Penchers statistiske Efterretninger og Frankrige (fortsatte. 1789 anslog man de Producter, som Agerdyrkningen forskaffede Handelen, til 1,800,000,000, nemlig: 350 Mill. Viin og Brændeviin; 60 Mill. Olie, hvoraf 1/2 udføres, 700 Mill. Korn, 100 Mill. Qvæg, 60 Mill. Foring 140 Mill. Ved og Kul; 35 Mill. Uld; 25 Mill. Silke; 50 Mill. Hamp. - Fabrikerne forskaffe hertil en Consumtion af 1,800,000,000 Fr., hvoraf der maa fradrages 100 Mill. Colonievarer. Fiskerier, som tilforn satte 6,000,000 i Omløb, kan nu, formedelst Krigen ikke beregnes. Men det indre Fiskerie bringer imidlertid dog 6,000,000 i Omløb. Dette er da i det Hele den Sum, som Frankrige driver Handel for. Af Landeveiene, hvoraf de fornemste overhoved udgjøre 7,952 Mile i Længden, ere Hovedveiene 42 Fod brede, de mellemste 36, den tredie Classe 30. - Qvantiteten af de Penge, som nu existere i Frankrige, anslaaes til 1,550,000,000 i Sølv, og 1,000,000,000 Fr. i Guld; Banken har i Aaret III givet 12 PC. i Avance, og omsat 3,650,000,000 Fr. Den har disconteret for 504,000,000 og kun tabt (fortsættes).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Madame Recamier i Paris, er, som bekjendt det skjønneste og elskværdigste Fruentimmer i denne Keiserstad. Hendes veltrufne Portrait har man seet i Zeitung für die elegante Welt. Alle Parisiske Damer efterligne hende i deres Paaklædning. Hun er i sin Alders Vaar. Banqueuren Recamie, der var hende noget ulige i Alder, gav hun frivillig sin Haand, men hun har ogsaa ham at takke for sin Dannelse. Man anslog den Gang hans Formue til 24 Millioner (6 Mill. Rdlr.). Fjerdeparten af denne Sum vilde han, da han var forlovet, testamentere hende som Enkegave, men hun afslog denne Gavmildhed, og fordrede ikke meere end hvad hans Vexelhandel i næste Maaned ydede i reen Fordeel. Dette tilstod hendes Ægtemand hende, og man befandt nu, at denne Sum beløb sig til 20,000 Rdlr. Da hendes Veninder bebreidede hende denne sjeldne Ugennyttighed, svarede hun, har jeg forskaffet mig min Mands Kjerlighed, saa vilde han, i Fald han skulde døe førend jeg, sikkert testamentere mig mere end der er nødvendigt for mig til ogsaa i min Enkestand at leve afhængig; kan jeg derimod ikke erhverve mig hans Kjerlighed, saa fortjener jeg ikke saa stor en Arvelod. For omtrent to Maaneder siden maatte Recamier, tvungen af Tidsomstændighederne, fal lere. Da hans Kone erfarede det, gjorde hun for at tilfredsstille Creditorene, ikke allene strax Afkald paa de testamenterede 80,000 Livres, men afstod endog sine Juveler, hvis Værdie skal have været meget betydelig. Hun beklagede kun, at hun nu ikke tilbørlig vil kunne pensionere de 6 Enker og 15 fader, og moderløse Børn, som hun hidtil har underholdt. Hun viste ved dette Uheld mere Standhaftighed end hendes Mand. Man forsikkrer, at Keiserinde Josephine har bevidnet hende sin Deeltagelse i en Haandbillet, og tilbudet hende en Plads ved Hoffet, men hun skal have svaret: at hun erkjendte Værdien af saa naadigt et Tilbud, men at det var hendes Pligt at staae hendes dybt nedbøiede Ægtefælle bi i hans uheldige Forfatning. - Han er bekjendt som en duelig og høist redelig Kjøbmand, og man haaber, at han ved den almindelige Tillid og Regjeringens Understøttelse vil blive hjulpen paa Benene igjen. Efter Beretning fra Boets Commissairer eiede han endnu d. 22 Martii 1805 en Capital af omtrent 2 Mill. Franker, foruden hans Godser; men indtil d. 12 Nov. led han et Tab paa 1 Mill. 596,000 Fr. og derpaa atter et paa 1 Mill. 580000. Man vil tilbyde Creditorerne 35 PC., hvoraf 10 Pd. skulle betales strax. De øvrige 25 PC. efterhaanden hver sjette Uge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Den Tydske Felser har skienker Commissionen for de milde Stiftelser 300,000 Fl. og befalet, at 110,000 deraf skulle anvendes til Understøttelse for de af Wiens uformuende Jndbyggere, som have lidt meest ved Krigen, 150,000 for de Landmænd, der have lidt paa samme Maade, og 40000 Fl. til de almindelige Arbeidsanstalters Ophielpning. Meyer Michel Davids Folissemene beløber sig til 2 Mill. 160,000 Mark Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
I den Wienske Banke er der nylig bleven præget for et Par Millioner Conventionsmynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Keiseren af Frankrige har forlangt af Politie præfecten en Fortegnelse over de Svenske, som opholde sig i Paris, og en Opgivelse angaaende deres Næringsveie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Churprindsen af Baden, som vil formæle sig med en Niece af den Franske Keiserinde, boer nu i Thuilleriernes Slot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
De paa Grændserne af Neapel opstillede Neapolitanske Tropper, have faaet Ordre, ikke at modsætte sig de fremrykkende Franske Tropper. De Russiske Tropper, som befandt sig i Havnen Baja, og de Engelske, som befandt sig i Castel Amare, have allerede villet indskibet sig; og efter nogle Efterretninger, have de virkelig allerede indskibet sig. Det vil altsaa neppe komme til Blodsudgydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
De Franske Tropper ere under Murene af Rom rykket frem mod de Neapolitanske Grændser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
J Frankrige har man under en Mulct af 100 Fr. og Confiscation forbudet alle Sværdseiere, at forfærdige forlige og hemmelige Vaaben. Jngen tør bære saadanne Vaaben under en Mulct af 500 F. Saarlægerne &. skulle, under en Mulct af 300 Fr. være forpligtede til at opgive de Saaredes Navne, Stand og Bopæl, som de forbinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Den Svenske General-Consul har pludselig forladt Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Det hedder, at der allerede er sendt et Underhandlingsskib fra Engelland til Frankrige, med Begjering om Passer for en Fredsmægler, der skal underhandle om en almindelig Fred. J Paris selv har Pitts Død opvakt Forhaabninger og Fred. Nye Tordenskyer synes nu atter at formørke Europas politiske Himmel. J Lemberg, Østgaliziens Hovedstad, hvor man venter 48,000 tilbagemarcherende Russer, og hvor den hele Russiske Generalstab allerede er ankommen, har General Buxhovden bestilt Qvarteer for sex Maaneder. En anden Russisk Armee fra Mähren marcherer over Warschau. Ved Bresse i Vestgallizien skal, efter Forlydende, en Russisk Armee paa 150,000 Mand trække sig sammen. De Preussiske Tropper forblive, ligesom hidtil, paa Feldtfod, og den Preussiske Regjering har givet Ordre til, at holde inde med det befalede Salg af Munitionsheste &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Den Presburger Fred skal være forøget med flere end 84 hemmelige Artikler. - Ved Braunau staae 800 Canoner og Mortere af sværeste Caliber fra det Wienske Tøihuus, som paa de næsten bundløse Veie ikke kunne befordres videre, man venter derfor paa bedre Veir. Hidtil ere 90 Vogne med Penge fra det Østerriske passerede igjennem Bayern til Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Kongen af Neapel skal, for at afvende det Uveir, der trækker sammen over hans Rige, have erklæret sig villig til, at overlade hans Søn Regjeringen og selv at lade sig nøie med Herredømmet over Sieilien. Han skal af denne Aarsag allerede have begivet sig til Palermo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Den Postillon, som skulde gaae med den Svenske Postsæk til Hamborg, druknede ved Eng holm i Skaane, men Sækken blev dog bjerget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
J Slaget ved Ansterlitz blev en Fanestang knækket af en Kanonkugle. Da Colonnen, som den hørte til, blev slaaet, rev Fændriken Flaget af, og gjemte det under sin Skjorte, ved at svøbe det omkring Livet. Men han blev derpaa farlig saaret og bragt ind i det Brünnske Hospital. Da han mærkede, at hans Kræfter den tredie Dag aftoge, aabenbarede han en anden fangen Soldat Hemmeligheden, og besværgede ham at tage denne Helligdom til sig, gjemme den, og i sin Tid overlevere Regimentet den. Efterat Soldaten havde begravet den Døde, samlede han alle de Penge, han eiede, og kjøbte sig løs. Han kom efter 6 Ugers Forløb til Armeen, og overleverede den Fanen. - Den Russiske General Buxhovden ledsagedes i Slaget af begge sine Sønner. Den yngste, 13 Aar gammel, blev tilsagt, at forblive paa en Bakke og iagttage Armeens Bevægelse. Da han saae sin Fader i øiensynlig Fare, satte han med sin Hest over Viinhanger og Grøvter, igjennem en Regn af Kugler, og da han kom hen til sin Fader, raabte han her er min Plads; her vil jeg seire eller døe med Dem!" Han blev i 7 Timer ved Faderens Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Den Franske Armee, som skal bekrige Neapel, forstærkes til 80,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Adskillige Vogne med Vildsviin, som høre til Prinds Murarts Jagt, ere nylig vendte tilbage, fra Bøhmen til Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-02-22
Engelske Tidender stadfæste nu - hvad der allerede har været sagt i dette Blad – at en reisende Engellænder har afkjøbt vor Thorvaldsen en Mars, som han har forfærdiget i Rom, for 6000 Rdlr.