Københavns Adresseavis, 1799-12-10
J Henseende til de Deputerede, da deeltage de samtlige i Forretningernes almindelige Bestyrelse; men det dem anviste Fag bør i Særdeleshed være Formaalet for deres hele Opmærksomhed. Den Deputerede refererer Sagen i Kollegiet, og, efterat have sagt sin Mening om samme, indfører hanPratskolen den Resolution, som Cancelliet i Sagen afgiver, Enhver Expedition, uden Undtagelse, forfattes og udfardiges fra det Departement, hvortil Sagen, der omhandles, henhører. Naar ledige Embeder skulle besættes, refereres Ansøgningerne derom først i Kollegiet af den Deputerede, som en Chef for det Departement, under hvilket de Sager, der vedkomme det ledigt blevne Embedsførelse, ere henlagte; derefter besørger han, fra sit Contoir, Forestillingen derom tilOvexpederet. General Prokurøren skal intet særdeles Deartementehave, men skal tage Deelisom Medlem af Cancellietians Sager, som af samtlige Deputerede foredrages, og i Særdeleshed vaage over, at Lovene overholdes, og hvor Forbedringer i disse findes fornødne, at giøre Forslag til nye. Paa det at Justits= og Politifaget, som er af et saa betydeligt Omfang, ikke skulle savne den Hielp, som samme kunde trænge til, ville Vi, at to Expeditions-Secretairer skal ansættes gilisse Departementer. Hvad de Sager af Vigtighed angaaer som, efter sammes Natur, ikke bør være strax bekiendte, da ville Vi, at enhver Deputeret skal have en særskildt til denne Brug bestemt Protokol, hvorudi enhver Deliberation og Beslutning indføres, hvilke i Kollegiet selv af den Depmerede expederes og bør ikke komme i Kontorerne. i Ligesom Vi saaledes hav villernaadigst bestemt det Fornødne i Henseende til Cancelliets Jndretning, saa er ogsaa Vor allernaadigste Villie: At Vor første Deputerede, Konferents. raad Schow, skal forestaae det Deportement, hvortil Sagerne, der vedkomme Universitetet, de lærde Skoler, Geistligheden m.v. henhøre. At Vor tredie Deputerede Etatsraad Reiersen, forestaaer Departementet, hvorunder Sagerne, der vedkomme de publike Midlers Ad i ministration m.v. ere henlagte. Til Chef for det danske Justits= og Politi=Departement ansættes Professor Cold, som Vi tillige udnævne til 5te Deputeret i Vort danske Cancellie. Til Chef for det norske Justits= og Politi Departement ansættes Høiesterets=Assesser Feddersen, som Vi tillige udnævne til 4de Deputeret. Til Affessores i Cancelliet beskikke Vi de nuværende 2de Expeditions-Secretærer, Kancelliraaderne Knudsen og Monrad, begge disse ansættes i Justits=Departementerne, den første i det danske, og den sidste det noske. Disse Assessores skulle underskrive med Kollegiet, paa samme Maade, som de Kommitterede i Vore Kammer=Kollegier. Hvad de fornødne Secretærers, Kancellisters og Kopisters Ansættelse og Fordeling i de forskiellige Kontorer betræffer, samt det, som Vi troe, at kunne tiene tilat udføre Vor i denne Resolution tilkiendegivne Villie, da har Cancelliet at indkomme med dets nærmere allerunderdanigste Forslag. Vi ville end videre allernaadigst bestemme: 1) At denne Resolution skal med næste Aars Begyndelse sættes i Kraft, dog tiltræde de tvende Deputerede, Etatsraaderne Feddersen og Cold, deres nye Embeder, saasnart deres dem, hidtil anbetroede Forretninger det tillade. 2) J Henseende til Expeditions=Sekretæren, Cancellieraad Knudsen, ville Vi, i Betragtning af Omstændighederne, og det Forhold, han har staaer i som Medlem af Cancelliet, meddele ham Vort allernaadigste Løfte, at han skal, naar en Deputerets Post i Cancelliet bliver ledig, tiltræde samme. Og 3) ville Vi allernaadig skjørbeholde Etatsraad Feddersen Adgang til hans Plads som Assessor i Høiesteret med Anciennetet i Henseende til Sæde og Gage. Jndbydelse til der læsende Publikum. Vel gives der adskillige Læseselskaber for periodiske Skrivter her i Staden, men da kun et lidet Antal kan antages hvom, eftersom de omgaaende Sager ellers vilde blive for gamle, og have endog allerede, tjær visse Blade, tabt deres Nyehed, altsaa tildeels Jnteresse, inden den tolvte eller tyvende Abonnent faaer dem at læse, og ei heller findes iblant disse omgaaende Skrivter Aviser eller Tidender, som dog alle ere begierlige efter, saa har jeg troet der ville møde mine Medborgeres Behag, om man traf en Indretning, hvorved Enhver, som har Lyst at erfare Tildragelserne i fremmede Steder, og Lande, og at læse og benytte de mangehaande nyttige Afhandlinger i vore ogne og udenlandske periodiske Skrivter, uden stor Bekostning kunde efter Ønske Mive tilfredsstillet; til hvilken Ende jeg har besluttet med næste Aars Begyndelse at aabne en saa kaldet.