Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-10-06
Vaabenstilstanden imellem Øfterrig og Frankerig. le rigtig forlænget. Conventionen desangaaende blev slut at den 20de f. M. i Hohenlinden mellem Grev Lehrbac- og Baron Lauer paa Keiserlig og den franske Brigadege, pral Victor Fannean Lahørie paa fransk Side. Den be siner af 12 Artikler, hvis vasentlige Jndhold er, at Keiseren overlader Fæstningerne Philipsburg, Ulm og Jngelstadt til den franske Armees Disposition, hvilke skulle remmes inden 10 Dage; de Keiserlige Besætninger faae fri Afmarsch med al Krigs= og Mundforraad, Krigskasser og Artillerie med Undtagelse af det som tilhører Riget. Herimod bliver Vaabenstilstanden mellem Keiserens og hans Allieredes Armeer og den franske Rhin Armee forlænge, paa 45 Dage fra den 21de at regne, med Jndbegreb af en Frist af 15 Dage efter Opsigelsen, ifald denne skulde finde Sted. Fiendtlighederne i Jtalien skulle strax ophøre, hvis de have begyndt. Den franske Rhinarmee vender tilbagetil begge Jserens, og den Keiserlige til begge Jnflodens Bredde, saaledes at Enhver bliver staaende 5000 Favne saavel fra disse Floder som de ved samme beliggende Plad Fr. Paa Demarkationslinien udstilles blot en Forpostkiæd. J øvrigt bliver den sidste Konvention af 15 Jul. fuldbyrde i alle Dele, hvori den ikke strider mod nærværende. Den franske Overgeneral indbydes til, at tage Jndvaanernes Forsat. lagning i de besatte Lande i Betragtning. - At Præliminair=Artiklerne skulde være undertegnede synes altsaa endnu for tidligt, endskiønt Haabet dertil neppe nogensinde har været mere grundet end nu. Keiseren indtraf allerede den 24de paa Slottet Schønbrun med Grev Lehrbach, hvem man bestemmer til Frankerig, for at underhandle Definitiv=Freden, Saavel de franske som Østerrigske Tropper trække alt i de des Kantoneringer. Moreaus Hovedqvarteer mener man kommer tilbage til Augsburg, ja vel endog til Stuttgard. førend ovenstaaende Konvention blev sluttet sendte Moreal. den 18de Erkehertug Johann den franske Regierings Svar paa den Viener Depesche, som Ord for andet lød saaledes Meld De den Østerrigske Overgeneral, at Keiseren ikke vil ratificere Fredspræliminarierne, og at De igien maae be begynde Fiendlighederne. Dog kan De indgaae en Vaabenstilstand paa en Maaned, naar man strax overleverer dem Sikkerhedspladser. Hr. v. Lehrbach skal ufortøvet faae Passer. Morean forestilte derhos E. H. Johann, at Fiendtlighederne kunde forebygges ved at ratificere de Præliminarier, som bleve sluttede med St. Julien i Paris, men at den første Konsul ikke uden noget Underpandt vilde indlade sig i nye diplomatiske Forhandlinger, og at Fiendtlighederne skulde begynde den 20de med Solens Opgang, ifald de Forslag, som Lahorie vilde giøre, ikke bleve antagne. Den 19de udstædte Morean en Proklamation til Armeen, hvori han tilkiendegav den, at da den franske Regiering, som hel Europa, var overbeviist om, at Fienden kuns søgte at vinde Tid, for at oprette sit lidte Tab, saa forlangte den Sikkerheds=Pladser, som Pant paa hans Oprigtighed, og tiltroede i ethvert Tilfælde Soldaternes Tapperhed, at de no vilde erobre Freden. Saasnart den nye Vaabenstilstand var bekiendtgjort, blev denne Proklamations videre Tryk og Uddeeling afbestilt.