JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-08-05
Tirsdagen den 12te August førstkommende, bliver i Middags stunden paa Børsen ved en eneste Auction opraabt, og naar antageligt Bud skeer, til den Høistbydende bortsolgt: Slupgaleasen Sophie, drægtig 42 1/2 Commercelæster, med staaende og løbende Redskab, beliggende ved Larsens Plads. Conditionerne, Jnventarielisten med flere Skibet vedkommende Documenter, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Cancellieraad og Procurator Delbanco, boende i Kronprindsessegaden No. 391. Skibet forevises af Skipper Dyreborg, der nylig fra St. Petersborg har ført det hertil Staden.
Berlingske Tidende, 1834-08-05
Jnsdagen den 13de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 – 5, lader Eieren ved 3die og sidste Auction, hvis nogenlunde antageligt Bud skeer, bortsælge: Gaarden No. 15 paa Stadens Vesterbroe. Eiendommen, som i Landets almindelige Brandkasse er assureret for 26,780 Rbd. Sølv, indbringer i aarlig Jndtægt circa 1045 Rbd., hvoraf det i Gaarden værende vel indrettede Giestgiverie, svarer i Leieafgivt 500 Rbd.; derimod beløbe alle Skatter ikkun omtrent 300 Rbd. aarligen. Fra Eiendommen haves Udkiørsel til gamle Kongevei, til hvilken ogsaa Gaardens Hauger vende. Conditionerne og Adkomstdocumenterne m. m., ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Procurator Dahl, paa Vestergade No. 43.
Berlingske Tidende, 1834-08-05
J følge passeret Udlæg, bliver den, Kroemand Rasmus Pedersen i Steenstrup, paa samme Byes Mark tilhørende Jordlod efter 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/4 Alb. Hartkorn, stillet til offentlig Auction, Tirsdagen den 19de August, 2den Septbr. paa Svendborg Raadstue, og 16de f. M. i Stenstrups Kroe, hver Dags Formiddag Kl. 11; hvilket herved bekiendtgiøres saavel til Liebhaveres som til senere Prioritetshaveres Efterretning. Conditionerne erfares hos Procurator Wilhelm i Svendborg. Sunds Gudme Herredscontoir, den 28de Juli 1834. Bruun.
Berlingske Tidende, 1834-08-05
Tredagen den 22de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 ) og 4, bliver, ifølge Forlig og derefter passeret Execution og Udlæg for resterende Bankhæftelses-Renter, ved Auction første Gang opbuden til Bortsælgelse: Gaarden No. 106 paa Ulfeldtsplads eller Graaebrødretorv. Anden Auction afholdes Fredagen den 5te September og 3die og sidste Auction, hvorved Gaarden absolut bortsælges, afholdes Fredagen den 19de September førstkommende, begge om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4. - Conditionerne og Vurderings-Forretningen ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv No. 38. Denne Bekiendtgjørelse tiener Panthavere, og andre Vedkommende til Efterretning, ifølge Placaten af 22de April 1817. Herred, Ribe Amt, stillet til trende offentlige Auctioner, der afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 26de August 2den -- - den 9de September. og 3die - Onsdagen den 24de samme Maaned 1834. De tvende første Auctioner paa Warde Raadstue, men tredie Auction derimod i den sælgende Eiendom, hver Dags Formiddag Kl. 11. Møllen har Hartkorn Mølleskyld 3 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. og Jordskyld 2 Tdr., og sælges tillige den paa Jorderne staaende og indbiergede Kornsæd og Høeafgrøde, ligesom og ved tredie Auction endeel udlagt Løsøre forauctioneres. - Denne Bekiendtgiørelse tiener saavel til Panthavernes som Lysthavendes Efterretning, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Herreds-Contoiret paa Giellerupholm, den 30te Juli 1834 Bruun.
Berlingske Tidende, 1834-08-05
Jnsdagen den 27de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 - 4, bliver, ifølge Forlig og derefter erhvervet Udlæg, første Gang ved Auction opbudet: Huset No. 246 i Dronningensgade paa Christianshavn, Anden Auction afholdes den 10de September og tredie Auction, ved hvilken absolut Salg attraaes, den 24de September næstefter, til samme Klokkeslet. Auctionerne afholdes i bemeldte Eiendom og Conditionerne m. fl. Salget vedkommende Documenter, ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir paa Vestergade No. 55, 1ste Sal. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige til Efterretning for Pantehaverne, efter Pl. 22de April 1817. Kiøbenhavn, den 2den August 1834. Stahlfest.
Berlingske Tidende, 1834-08-05
Fredagen den 29de August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 – 4, bliver, ifølge Forlig og derefter erhvervet Udlæg, første Gang ved Auction til Salg opbudet: Huset No. 438 i Rosengade ved Nyeboder. Anden Auction afholdes den 12te September og tredie Auction, ved hvilken absolut Salg attraaes, den 26de September næstefter, til samme Klokkeslet. Auctionen afholdes i bemeldte Eiendom og Conditionerne m. fl. Salget vedkommende Documenter, ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir paa Vestergade No. 55, 1ste Sal. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige til Efterretning for Panthaverne, efter Pl. 22de April 1817. Kiøbenhavn, den 2den August 1834. Stahlfest.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
Aar 1834. No. 186. Mange Onsdagen. den 6te August. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg
Berlingske Tidende, 1834-08-06
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
Rusland. Kamtschatka. Jfølge en i det russiske Ministeriums Journal indeholdende Beretning, talte hele Kamtschatka i Aaret 1831 kun 4,451 Jndbyggere. Blandt disse befandt sig Kantschadaler og Alenter 2,700; Koriæker 249, Kuriler 127, Bønder 451; Borgere 96; af den geistlige Stand 107, af Kjøbmandstanden 28 o. s. v. - Indbyggernes Hoved næringsmiddel udgjøre Fiskene; men ogsaa Haveværter blive nu næsten overalt, med Undtagelse af de nordlige Egne, opelskede.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
J en ved Petropawlowsk anlagt have har man i Aaret 1830 vundet forskjellige Kaal-Arter og Agurker, ja endog Meloner og Jordbær. Overhovedet skyer Regjeringen hverken Møje eller Omkostning for at indføre Urte- og Korn-Dyrkning i denne langt bortliggende Deel af Riget, og hist og her blive disse Bestræbelser ei heller ubelønnede. En egen Embedsmand er ansat, til om Foraaret at bereise disse Egne, for at undervise Indbyggerne i Landbruget, og forsyne dem med Saae-Frø. Endog fra de kuriliske Øer har man faaet Efterretning, at de i Aaret 1829 derfra sendte Kartofler med Glæde vare imodtagne af Jndbyggerne, og med Nytte blevne plantede. Handelen bliver her drevet paa følgende Maade: Da intet Marked finder Sted i hele Kamtschatkas Gebeet, saa udstille Kjøbmændene strax de Varer, de have erholdt fra Ochotsk, i deres Boder til Salg. Om Vinteren drage de omkring i det Jndre af Landet med den, navnlig til Bolscheretzi, Milkovo, Kljutschi- og Risnekamtschatsk.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
Persien. Gjennem Morning-Herald ere følgende Efterretninger fra Te beran, uddragne af Breve fra Tabris indtil den 23de April, komne til vor Kundskab: Schahen var saa aldeles kommet sig igjen, at han atter to til tre Gange ugentlig kunde deeltage i Jagtens Glæder. Spørgsmaalet om Thronfølgen vil vanskelig kunne afgjøres uden Borgerkrig; thi Schahens talrige Sønner, have lydeligt erklæret, at de ej vilde taale nogen Tilsidesættelse, eller deres Brodersøns, Mohamed Mirzas Ophøielse paa Thronen. I det Øjeblik, den ærværdige Schal vandrer ud af denne Verden til Evigheden, om ikke før, vil Persiens ene Halvdel blusse op i Kamp mod den anden. Hvis England befæster den persiske Magt under sit Formynderskab, da kan maaskee denne Ulykke forebygges. Jeg gjentager det, England maa ufortøvet vende Blikket mod Østen, eller dets dyrebareste Jnteresse vil for bestandig være tabt. Den lille brittiske Militær-Afdeling fra Jndien befandt sig endnu bestandig i Teheran, og dens endelige Bestemmelse var endnu uafgjordt. Det vilde være Skade, om Øjeblikket ubenyttet gik forbi; thi Perserne ere et lærvilligt Folk, og en smuk Armee kunde snart disciplineres der.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
England.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
London, den 29de Juli. - J Underhusets Møde erklærede Lord Palmerston, som Svar paa et Spørgsmaal af Hr. O'Dyer, at Kron-Juristerne havde erklæret, at den spanske General Moreno, for Mordet paa Englænderen Bøyd, ikke kunde stilles for et herværende Tribunal. Jkke mindre uventet kom Lord Althorps Erklæring, at med Hensyn til den irlandske Tiende Bill, som man havde ventet at see udsat til næste Session, havde Ministrene besluttet, endnu i nærværende Session at bringe den igjennem, skulde end Discussionen derover medtage een, to, tre eller flere Maaneder.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
Paris, den 27de Juli. J Dag (27de Juli) er i Paris de Ægtepars Contracter, som man til Erindring om Juli-Dagens udstyrer, blevne afsluttede.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
J Gaar (26de Juli) har Ludvig Philip indviet den nye Bro over Seinen, der skal bære hans Navn. Gagette di Firenze melder fra Livorno Oprettelsen af et Actie Selskab for en regelmæssig Dampskibsfart mellem Constantinopel og Livorno. Linien skulde indbefatte Alexandrien, Grækenland, Malta, de afrikanske Kyster, og maaskee kunne forlænges til Marseille. Blandt Diplomaterne skulle flere Forsættelser finde Sted. Hertugen af Montebello er nemlig udnævnt til fransk Gesandt i Stokholm, i Marquis af Saint Simons Sted. Hr. v. Talleyrand, Minister-Resident i Hamborg, kommer i Hertugen af Montebellos Sted til Kjøbenhavn. Til Hamborg kommer Hr. v. Bussieres fra Darmstadt, og i hans Sted kommer den hidtil værende Gesandtskabssekretær i St. Petersborg, Hr. Delagrens Spanien.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
Madrid, den 22de Juli. - Over Begivenhederne den 17de De, har man nu faaet nøjagtig Kundskab. Den spanske Minister for de udenlandske Anliggender har nemlig fra Jldeforso under den 18de udstedt følgende Sendskrivelse til de spanske Forretningsførere ved de fremmede Hoffer: J den seneste Til vare nogle mistænkelig anseete Sygdomstilfælde blevne bekjendte, men hvilke dog indskrænkede sig til et meget ubetydeligt Antal og kun til Befolkningens lavere Klasser, og ikke vare karakteristiske nok, for deraf med Vished at slutte til den asiatiske Choleras Tilstædeværelse i denne Hovedstad. Men i Forgaars udbrød Epidemien pludselig med saadan heftighed og Hurtighed, at i de første fire og tyve Timer 243 Personer og i Gaar et endnu betydeligere Antal døde. Denne Sygdommens pludselige Udbrud, Overraskelsen og Skrækken, som greb alle Gemytter, gav hvad der ogsaa er skeet i andre Lande – Anledning til de ufornuftigste Rygter. Man benyttede nogle tilfældige Omstændigheder, for at udbrede det Rygte, at Vandet i Brøndene var forgiftet. Man gik saa vidt at beskylde visse Klosteres Munke som Anstiftere af disse skrækkelige Handlinger. Urostifternes Rasen udbrød først mod Jesuiter=Kollegiet, hvor flere Mord bleve begaaede. Fordrevne af den bevæbnede Magt fra denne Punkt, anfaldt de tre andre Klostere, hvor de ligeledes dræbte flere Mennesker, indtil det lykkedes Øvrigheden ogsaa der at undertrykke Uordenen. Faa Timer derefter var Orden atter fuldkommen tilvejebragt. Da Urostifterne i Dag forsøgte paa at fornye hine Optrin, bleve de ved Øvrighedernes Jndvirken forhindredt deri og tildeels fængslede, just som de vilde angribe Klosteret Atocha. Tredive Personer ere fængslede. Regentskabsraadet vil, forenet med Minister-Conseilet, udstæde en Proclamation til Folket i Madrid. Paa hendes Majestæts Befaling sender jeg Dem disse nøjagtige Beretninger over Tildragelserne, saaledes som de virkelig have fundet Sted, for at De med alle til Deres Raadighed værende Midler sørger for, at samme ikke ved Partiaanden eller af egeistiske Bevæggrunde forfalskes og overdrives. Hendes Majestæt har ufortøvet givet kraftige befalinger til, at disse Forbrydelsers Ophavsmænd hurtigt og exemplarisk, afstraffes, og derhos grebet alle Forsigtighedsregler, som den menneskelige Forstand frembyde, for at forhindre Fornyelsen af lignende Yderligheder.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
(Over Paris, den 26de Juli.) Fra Madrid skrives, at de carlistiske eller de sig saa kaldende Bander, der næsten ganske vare forsvundne fra Gammel-Castilien, atter have viist sig efterat General Rodil er draget igjennem. Man maa haabe, at den, General Rodil betroede, Expedition vil blive af kort Varighed, og at Regjeringen da vil kunne raade over nogle Stridskræfter, for at rense Spanien fra disse Banditer. Man venter meget af Rodils Duelighed og Aandsnærværelse. Men skulde han strande i sit Foretagende, saa var kun General Mina istand til at erstatte ham, og gjøre en Ende paa denne Krig Fra den franske Grændse ere 80 Bevæbnede trængte ind paa spansk Grund; Toldvagten var for svag til at spærre den Vejen. Da Don Carlos bivaanede Messe og Te Deum i Elisondo, den 12te d. M., befandt han sig under en Baldachin, hvoraf man kun betjener sig ved Christi-Legems Processionen, der blev baaret af fire Præster. Fire Præster gik bag efter med Røgelseskar. Desertionen til Fordeel for Prætendenten indskrænker sig til omtrent 30 Ryttere af forskjellige Regimenter.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
Norge. Under 23de Juli er naadigst blevet fastsat, at der i Kjøbstaden Skien maa afholdes et aarligt Marked, der skal begynde den sidste Tirsdag i hvert Aars Februar Maaned og vedvare i 3de Dage, samt at der paa dette Marked maa drives Handel med alle tilladte Handels-Varer, med Undtagelse af Brændeviin, der ej maa udsælges eller udskjenkes af Andre, end de af Kjøb stadens egne Jndvaanere, som til saadan Handel ere berettigede, Alt under den almindelige Straf for ulovligt Brændeviins-Salg
Berlingske Tidende, 1834-08-06
Jndenlandske Efterretninger. Af Hr. Dr. J. N. Hübert; forhen i disse Blade anmeldte, særdeles interessante Beskrivelse over Ærøe meddele vi følgende Skildring. Jhenseende til Charakteren udmærket Ærøeboen sig i sit Udvortes ved et eiendommeligt Præg. Ansigtet røber et Sind, der kun sjeldent oprøres af Lidenskabens Storme. Det er roligt nok, for at Man kan taale det ved Siden af sig, men det er for koldt til, at Man kan føle sig tiltrukken deraf. Jkke let træffer Man i nogen anden dansk Provinds et forholdsviis saa stort Antal af velskabte, endog smukke Folk af begge Kjøn, som paa Ærøe. For den Sphære, hvori han staaer, har Ærsboen en god Forstand og et ypperligt Nemme. Qvinderne ere huuslige, indgetogne og høist reenlige. Konerne i Ærøeskjøbing ere saa fastroede til deres Huse, at de ansee det for en halv Skam at forlade dem, i det mindste om Hverdagene. Hos Folk af Middelstanden vil Man aldrig savne en vis usædvanlig Høflighed, hvilke de ikke blot vise imod deres Overmænd, mod Fremmede, o. s. v., men ogsaa imod deres Huusfæller og Tjenestefolk, hvilke Sidste de behandle mere som Venner af ringere Kaar, end egentlig som Undergivne. Et elskværdigt Træk, som maatte ønskes efterlignet allevegne!) Alt, hvad der møder Ærøeboen, bærer han med en vis Ligegyldighed, en ArtStocisme, der holder ham lige langt fra det Overdrevne, saavel i Glæde som i Sorg. En høi Grad af No og Alvor er udbredt over hans hele Liv. Selv meget unge Folk ere stille og tilbageholdne, ofte uden Skjemt og Lystighed. Der gives mange Exempler paa Børn, der ganske og aldeles have opofret sig for deres gamle Forældre. Hvad Ædrueligheden angaaer, da udmærker Bonden paa Ærøe sig i høi Grad til sin Fordeel, uagtet han har Frihed til at brænde til eget Forbrug. Et mærkeligt Træk til Ærøeboens Charakteristik er hans Tilfredshed med alt hvad der tilhører ham. Hans De er ham det deligste Land Verden, hans Kone, hans Børn, hans Tjenestefolk, hans Huus, Skib, Heste o. s. v., alt hvad der tilhører ham er det ypperligste i Verden, og mangen En finder en stor Fornøielse i at rose disse Ting for alle Mennesker, som ville høre derpaa. Jeg har hørt en Mand for fuld Alvor paastaae, at Ærøeskjøbing havde ikke sin Lige i Verden, at sige som Handelstad, føjede han til. Det er fremdeles en meget roesværdig Egenskab hos Æreboen, at han aldrig bander, hvorvel den tildeels har sin Grund i Mangel paa Lidenskab. Almuen er meget religiøs, i det mindste iagttages den udvortes Gudstjeneste med megen Anstand, Kirken besøges flittigt, og Alle tillægge Alterens Sara mente en høi Værd. Paa den vestlige Kant af Øen udarter denne Religiøsitet noget til Hældørerie. For Kydskheden have Ærøboerne en almindelig Berømmelse. Men naar Folk ere forlovede, da ere de gjerne med det samme givte, paa Vielsen nær.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
En ordentlig Læge bruges her ikke meget, formedelst den Determinisme, Almuen her endnu mere end i det øvrige Danmark hænger ved. Børn ere meget bange for ildesmagende Medicin og for Doctoren med, og Mødrene nære den Frygt ved at bruge Doctoren til at optugte Børnene med istedetfor Riset: tier du te, saa skal Døvteren komme ogi da Magasiner, eller saa skal Dovteren komme og stikke dæ. Klimaet er sundt og behageligt og ved den tarvelige, eensformige Levemaade Sundheden i det Hele god. J Sygdomstilfælde tyer Almuen til gode Raad, hvoriblandt Aareladning er et Hovedmiddel. Et andet meget yndet Folkemiddel er Kirkeviin, som Man søger at skaffe sig hos Præsten. Kunde en Bonde virkelig faae af den Viin, der har været i Kirken, da vilde han udentvivl skatte sig høist lykkelig. Har Bonden en omhyggelig Kone, og hun seer sin Mand liggende i Sengen uden at kunne nyde noget, saa søger hun at pirre hans Appetit med en af disse fortræffelige halvanden Tomme tykke Pandekager, der stoppes med Æbler og svømme i Smør, ved de fedeste og lækkreste Stykker Flæsk, en lækker Grød eller saadant noget. Kan han intet æde deraf, da bedrøves hun saare De Besøgende sige ogsaa som oftest den Syge lige i Dinene, at de godt kunne see paa ham, at han skal døe, uden at dette i mindste Maade forstyrrer hans Rolighed; thi den ærøske Bonde, som vel Bonden i Almindelighed, synes ikke at ansee Døden foren Forandring i sin Tilværelse, han enten har noget at frygte for, eller at haabe noget af. Han lever, fordi han nu engang er her i Verden og han døer, fordi han skal, den ene og den anden Tilstand har omtrent lige meget Tillokkende for ham.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
Om Retspleien kan endnu bemærkes, at i Oldtiden var Dommeren en Almuesmand og hans Rævninger og Sandemænd vare ligeledes tagne ud af Almuens Midte, og det stundom skifteviis. Jntet Under altsaa, at Almuen med levende Jnteresse og i stor Mængde besegde Thingene. Ligesom Folket tabte sin Jndflydelse paa Rettens og Statens Anliggender, saa bleve Forsamlingerne til Thinge mindre talrige, og det er vel blot en Formel, at man endnu i det syttende og attende Aarhundrede hver Thingdag begyndte Protocollen med det Udtryk afor os og menige Almue, som vort Thing besøgt havde.; thi Almuen lod sig nok neppe dengang meget see til Thinge. Den sidste Borgemester, der foruden det, at han var Apotheker og Doctor, ogsaa drev en Viinhandel, pleiede at lade de stridende Parter møde i sit Huus, hvor han paa den fornøieligste Maade afgjorde de var skeligste Sager ved en Flaske Viin.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
J denne Tid er her paa C. L. Thaarups Forlag udkommet et Skrift betitiet: Efterretninger om det politiske Blad"Dagen med bemærkninger og danske politiske Blade i Almindelighed. Af Fr. Thaarup, Etatsraad. S. II og 40. 8. Det sælges til den meget billige Priis 16 Sk. J Forordet til Hr. Krigs-Assessor A. C. Roster angiver Forfatteren sin Hensigt med Skriftet paa følgende Maade, Jeg har, engang for alle, maattet udtale mig over en stor Deel af mit Livs Virksomhed, et Tidsløb af omtrent 12 1/2 Aar, jeg har fundet det rigtigt engang med nogen, jeg antager passelig Omstændelighed, at udvikle de forskjellige Tilfælde, der have indtruffet for mig under dette Tidens Løb i denne Virksom red. Dagens Udgivelse inddeler Hr. Etatsraaden i fire perioder: 1. Om Dagen i Almindelighed og dens første Periode inder Seidelin. 2. Fra 1810 til Seidelins Død i April 1811. 3. Efter Seidelins Død under Redaction af Rahbek, Bloch, Didrichsen o. fl. 4. Fra 1ste Januar 1822. under Fr. Thaarups Redaktion. Den første Periode begynder Hr. Etatsraaden med følgende Ord: Den oplyste og virksomme Klaus Henrik Seidelin begyndte Bladet nu for over 30 Aar siden. J det første Rummer, som udgik den 10de Januar 1803, skrev han: Jntet stridende mod den Kjærlighed og Agt en god Borger skylder, og saa gjerne yder sin Regjering, intet som krænker de bestaaende Love for Skribenten, intet bittert Udfald paa Medborgere, ingen Selvpolitiseren, ingen Strid over Religionsæmner skal flyde fra Udgiverens Pen. Disse den forevigede Seidelins skjønne Ord og endnu meer Mandens eiendommelige, af vort Fædreneland, dets Sprog og Literatur betydelige Fortjenester havde – saa synes os – ligesom maattet nøde Hr. Etatsraad Thaarup til ved denne passende Lejlighed at udvikle Seidelins Færd, og det saa meget desto meer, som en ham værdig Bedømmelse næsten udelukkende maa søges i fremmede Tidsskrifter. - S. 18 siger Hr. Etatsraaden: "Seidelin havde iblandt sine Medhjelpere sin Stedsøn, nuværende Hr. Archiater v. Schønberg, fra hvem mange Artikler i Bladet, og som i Seidelins sidste Sygdom alene redigerede det. Det Sidste forholder sig ikke saaledes: flere Gange under min anden Faders Sygdom redigerede jeg Dagen, men ikke under hans sidste, thi dengang var jeg allerede flere Aar fjernet fra Fædrenelandet.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
J tiende Hefte af Prof. J. B. Friedreichs Magazin für pilosophische, medizinische und gerichtliche Seelenkunde, findes, S. 45, en særdeles velskrevet Afhandling over Hospitalerne for Sjælsyge og Sjælsygdomme af Dr. Fuchs. Forfatteren giver en Beretning over forskjellige slige Hospitaler i flere Lande. Om Danmark siger han, at det har flere saadanne, godt indrettede Hospitaler; dog nævner han kun tvende : det paa Bidstrupgaard og det i Slesvig; men det i Odense og flere mindre i Provindserne har han ikke kjendt.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
Kjøbenhavn, den 6te August. Dampskibsposten fra Lübeck var ikke ankommen da Redaktionen af den Berlingske Avis sluttede.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 2den og 3die August: Gartner Andersen og afskediget Toldbetient Niederren fra Odense, Kunstmaler Lichwardt, Handlende, Frich, Studerende Myhlenfels og Brygger Bergholm fra Malmøe, Handelsbogholder Bergsten fra Helsingøer, kongl. Fuldmægtig Oxholm fra St. Croix, Kiøbmand Schwarz fra Fredericia, Kniplingshandler Petersen fra Kiøge, Handelsbetient Frænckel fra Randers.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
Dampskibet Dania afgik i Mandags Eftermiddags Kl. 1 til Aarhuus, med følgende Passagerer: Jfr. Phister, Kbud. Grotian, Frøken de Sehestedt, Jomfruerne Hutbeck og Scheel, Cand. Juris de Lichtenberg, Justitsraad Müller, Stud. Med. Reitz, Peter Schmidt Portner Thordahl, Farver Goldschmidt, Cand. Philos. Syslind, Kbud. Schefer, Kleinsmed Kypper, Skibscapitain Schmidt, Grosserer Ree, Apotheker Arnzen, Mad. Clemensen, Cand. Theol. Hermansen.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
Dampskibet Frederik den Sjette afgik i Mandags Eftermiddags Kl. 2, til Travemunde, med følgende Passagerer : Conferentsraad, Commandeur af Dr., Dr. Juris &c., Schlegel; Commerceraad Bruun med Frue, Barn, 2 Domestiqver og Eqvipage; Grev v. Holstein=Lethraborg; hannoversk Gardeofficeer v. Hammerstein, Kiøbmændene Cruse med Kone, Paasche med Kone, Müller med Kone, Konow, Kruse, Gutschow, Andersson og Badick; Cand. Theol. Reinhard, og Drose; Cand. Juris tom Have; Handels=Contoiristerne Hubbe og Ohlsson, Strandings-Commissionair Juulsgaard; Skolelærer Rothkier; Forpagter Dithmer med Søn og Huusjomfrue; Exam. Juris Bugge; Apotheker SchmedttoMaler Lichtward; Stud. Phill. Gleiss; Mekanikus Müller med Kone, 3 Børn og 2 Medhielpere; Hr. Wietin.
Berlingske Tidende, 1834-08-06
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 5te August 1834. Hamborg 2 M. - a vista 206 1/2. - Species 206 1/2. Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 6 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 87 ½ a 88. Dito uden Renter i Sedler 90 1/2 a 91. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, den 2den Februar 1820) i rede Sølv 101 1/2 a 102. Dito i sedler 104 1/4 a 105 1/2 Rbd. Norske Speciesedler 172 1/2 a 173. svenske Sedler 47 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Ensiske Laan ved Wilson et Comp. 71 1/2 a 72. Norske Laan til 4 pCt. mk. (afsluttet den 21de Juni 1834) 100. Dito dito i rede Sølv 90. Dito dito til 4 pCt. 100. Nye dito dito i rede Sølv a 4 pCt. 100. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats-Obligationer, lydende paa Norske Species. - 4 pCt. Rigsbank-Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 102 Rbd. rede Sølv.