Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-06
Naar jeg vil undersøge om vor Tidsalders Lærde have nogen rigtig Kundskab om de Gamles Philosophie, da burde denne Undersøgelse billig omfatte de Lærde blandt ethvert dannet Folk i Europa, men da der gives flere dannede Folkeslag, hvis Lærde ikke just giøre Paastand, paa at kjende rigtig de Gamles Philosophie; og der gives mere, end et Folk, blandt hvilket Hierarchie og Munkevæsen vækker Opsætsighed mod dets Regjering, og væbner Brødre til at myrde Brødre, endelig et skarpsindigt Folk, hvis Skarpsind synes for Tiden at være henvendt paa det alene som kan forøge dets Magt og Herredom, formere dets Rigdom og Anseelse, forflere dets behagelige Nydelser for Sandser og Phantasie; saa synes det, at denne Undersøgelse kan forbigaae de Lærde blandt alle disse Folk. Derimod bør den omfatte det Folkes Lærde, om hvilke man burde og kunde formode, at de have rigtig Kundskab om de Gamles Philosophie, det Folkes Lærde, som have Ord for at være i Besiddelse af denne Kundskab; og endelig det Folkes Lærde, som give sig ud for at have denne Kundskab. Det Folk, om hvis Lærde man kunde og burde formode, at de maatte være i Besiddelse af rigtig Kundskab om de Gamles Philosophie, er Jtalieneren; hos ham ere Oldtidens Skatteaf Skrivter og Mindemærker ligesom opdyngede; hos ham er det ørkesløse Munkeliv giængse; hos ham gives da Overflødighed af Midler og Tid for den Lærde, hvis han kun har Villie og Lyst, til at lære at kjende de Gamle, til at studere deres Skrivter og Mindemærker, til at trænge ind i den Mand, som lever, og vil evig leve i dem. Og, hvis man vil være retfærdig, da maa man tilstaae, at Jtaliens Lærde, før Protestantismen rystede Hierarkiets uindskrænkede Herredom, for denne Rystelse satte Skræk i dets Overhoved, før denne Skræk forøgede Overholdelsen af de vilkaarlige, unaturlige, gudsbespottelige Tankeformer, i hvilke Hierarkiet vil, for at vedligeholde sit Herredom, indskrue den menneskelige Aands Tænkning; før alt dette havde Jtalien Lærde, som ved at studere de Gamle, søgte at trænge ind i deres Aand, og med langt svagere og færre Hielpemidler, end de ere, som haves nu, vare de Gamles sande Mening og Aand meget nærmere, end de Nyere synes at være; saa man maa være nær ved at troe, at disse fra Ficins Tid af have tabt mere, end vundet i rigtig Kundskab om de Gamles Philosophie; i det mindste haves intet Beviis for, at de ere i denne Deel af Videnskabelighed komne videre, end Ficin var, og end mindre haves der Beviis for, at de ere i Besiddelse af hiin Kundskab. Det Folk dernæst, hvis Lærde have Ord, for at have rigtig Kundskab om de Gamles Philosophie, er det Franske. Saameget alle Grene af Videnskabelighed end ere bragte videre og fremmede ved de Franske Lærdes Duelighed og Flid, saa ville dog et par Beviser godtgjøre, at det ikke er rimeligt at tænke, at de skulde være i Besiddelse af rigtig Kundskab om de Gamles Philosophie. Havde de været i Besiddelse af slig Kundskab paa den Tid, da Dupuis skrev sin origine de tous les cultes, da havde han ogsaa været i Besiddelse af samme Kundskab, og havde ikke havt nødig at afgive hans Phantasie et latterligt Beviis for Rigtigheden af hans Pantasieproduct, som han kalder System. Han falder nemlig først paa at sette Vandmanden, og dens Maaned til den Tid paa Aaret, da Nilen oversvømmer Ægypten (1), og til den Ende igjennemstikker han hans Himmelglobus, og giver den derved en forandret Axe (2), saa den kommer til at passe til Ægyptens Agerbrug, og nu forundrer han sig over, at alle øvrige Himmeltegn (dog kun paa hans saaledes gjennemstukne Globus, passede af sig selv saa nøie til Ægyptens Klima. Havde de Franske Lærde været i Besiddelse af rigtig Kundskab om de Gamles Philosophie, da havde han ogsaa været det, og havde ikke havt nødig at anføre sligt et Beviis for Rigtigheden af hans Phantasieproduct, Endnu et andet Beviis: Dyrekredsen er kommet fra Dendera til Frankrig; det kan med tilstræk(1) Origine de tous les cultes, tom 6. part. 1. p. 456. in 800. (2) Ibid. p. 459. kelige Beviser godtgjøres, at i Vægten af samme forestilles en saare vigtig Deel af det, som de Gamles Philosophie lærer. De franske Lærde have nu havt Leilighed til at studere og forklare den; den er lettere at forklare, i det mindste for en Deel, end Hieroglypherne paa Obeliskerne i Rom. Saalænge de ikke give nogen beviislig rigtig Forklaring over noget af den, kunne de ei heller ansees for at have rigtig Kundskab om de Gamles Philosophie. Dersom man endelig seer hen til det Folkes Lærde, blandt hvilke Nogle give sig ud for at kiende rigtig de Gamles Philosophie; da bør man nok ansee Creuzer, som den fornemste blandt dem, og som deres Formand, og da han har udgivet Plotin de pulero, som et Prøvestykke (1),der skulde vise, hvorledes han vilde behandle det øvrige af Plotin; saa maa man troe, at han har lagt i dette Prøvestykke den hele Rigdom af hans rigtige Kundskab om de Gamles Philosophie for Dagen, og at denne Rigdom ligger til Grund for hans mange siden den Tid udkomne Skrivter. Saavidt jeg anseer det nødvendigt til at kunne bedømme Rigtigheden eller Urigtigheden af de Kundskaber, han har fremlagt i dette Prøvestykke, vil jeg fremstille de Principer, hvilke han angiver at være PlotinsPrinciper for hans Philosophie, saavelsom hans (Creuzers) Forklaring over disse Principer, nogle af hans Rettelser i Texten og Distinctionerne; nogle af hans Rettelser i Ficins Oversættelse, ligeledes nogle af de Feil, han har ladet staae i Ficins Oversættelse urettede, følgelig antaget dem for at være rigtige, nogle af hans Vidtløftigheder og Jndblandinger af Ting, Sagen selv uvedkommende, uden at Vidtløftigheden, bringer noget klart Lys i det Omhandlede. Alt dette vil jeg sammenligne, deels med de Gamles egne Ord og tydelige Udsagn i den forudsendte Jndledning; deels med de foregaaende sex Reg og en med Nøiagtighed og Sandhed saaledes anstillet Sammenligning vil da tydelig kunne vise Læseren baade det, som maatte være rigtigt, og det som maatte være urigtigt i dette Prøvestykke af Creuzer. (1) Præp. p. CXV. Dersom det endelig skulde ved slig Sammenligning vise sig, at Creuser har, ligesom Dupuis havde, en saare stor Kundskab om Bogstaver, i de Gamles Skrivter, men saare liden Kundskab om slige Skrivters sande Mening og Aand, og at det følgelig mangler ham paa rigtig Kundskab om de Gamles Philosophie, da kunde man maaskee falde paa den Tanke at siden 1814, da dette Prøvestykke udkom, maa en Mand, som har siden den Tid leveret saamange Skrivter, have gjort mægtige Fremskridt til rigtig Kundskab. Man skulde troe dette; men for at see, om denne Troe skulde være rigtig, vil jeg kun kortelig see ind til dem af hans Beundrere, som ere Udgivere af tvende, saavidt jeg veed, nyeste Skrivter i dette Fag, nemlig til Udgiveren af Johannes Lydus de mensibus, og Udgiveren af Damascius de Principiis; og dersom det skulde derved vise sig, at de begge følge troelig deres beundrede Formand, endog i det som maatte findes, at være urigtigt hos ham; da kan man med al rimelig Vished slutte, at Creuser maa endnu staae paa selv samme Trin i rigtig Kundskab om de Gamles Philosophie, paa hvilket han stod i 1814, thi var han skredet videre frem siden den Tid, da vilde hans Beundrere, hvis de følge ham i det Urigtige, meget mere følge ham i det, som var bleven rigtigere hos ham. Men skulde der efter dette vise sig, at Creuser ikke har rigtig Kundskab om de Gamles Philosophie, da gives der vel paa vor Tid ingen Lærd, som har denne Kundskab. Dette forholder sig i Sandhed saaledes, og Beviis for denne Sandhed er følgende: næsten i alle Lande, endog i de nordligste af Europa finder man, ved at undersøge Jordbundens Dybde, de hede Himmelegnes Dyr og Planter, at have levet og været voxne der, endog flere Gange efter Mellemrum af store Tidsperioder. Det er aldeles beviisligt, og skal vorde klart at de Gamles Philosophie lærer noget, som Aarsag til dette; hvilken Aarsag synes at være den eneste mulige. Men dersom de Gamles Philosophie indeholder det, som skal være Aarsag til dette Forunderlige i Geologien, og dersom Aarsagen til det er endnu aldeles ukiendt, da gives der ei heller i vor Tid nogen Lærd, som kiender rigtig de Gamles Philosophie. basseusmaremsaa