JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
Jfølge "Morning Herald havde Barbererne i Sommers Town udfundet et Middel til at omgaae den nye Politielov, der forordner Værtshusenes Lukning om Søndagen. De ville nemlig om Søndagen barbere for 3 Pence istedet for 1 1/2, og derimod give hver Kunde et Glas Brændeviin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
Marquisen af Waterford vil af Aare, paa sit Slot Ford Castle, give en Turnering, der i Pragt og Elegants skal kunne maale sig med den i Eglintoun. Efter Forlydende vil han, til denne Fest, blandt Andre, indbyde hiin ridderlige Natvægter i Bergen, der svang sin Morgenstjerne saa kraftigt mod den ædle Marquis, at han nær aldrig havde faaet nogen Morgen og nogen Stjerne at see mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
En Kjøbmand i Brüssel kjørte en Dag i afvigte September Maaned om Morgenen Kl. 6 paa Jernbanen til Gent, besørgede sine Forretninger der, og var Kl. 10 om Formiddagen igjen hjemme, efterat have tilbagelagt omtrent 13 geographiske Miil, To Timer derefter kjørte han paa Jernbanen til Lüttich, hvor han indtraf henimod Kl. 2, afgjorde ligeledes sine Forretninger, og var Kl. 10 om Aftenen tilbage i Brüssel, efterat have saaledes uden al Anstrængelse tilbagelagt henved 50 geographiske Miil, besørget sine Forretninger paa begge Steder og ovenikjøbet endog taget disse vigtige Byers Mærkværdigheder i Øiesyn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
J Lapland bliver det betragtet som en Forbrydelse at ægte en Pige imod hendes egen, hendes Forældres og hendes Venners Villie. Naar en Mand vil gifte sig, indbyder han begge Familiernes Paarørende til et Væddeløb. Pigen har nu den Rettighed at tilbagelægge en Trediedeel af Veien forud, saa det bliver umuligt at naae hende, naar hun ikke selv vil. Kommer hun derfor tidligere til Maalet end hendes Beiler, saa er det et ubedrageligt Tegn, at hun ikke elsker ham, og han maae afstaae hende; thi det bliver altid anseet for en stor Skam at ville gjøre sin Fordring gjældende efter et saadant Optrin. Elsker Pigen derimod Frieren, saa løber hun vel i Begyndelsen stærkt til; men lidt efter lidt blive hendes Skridt, kortere og langsommere, for at forskaffe Frieren Seier. Denne Skik, hvorefter en Pige aldrig kan blive tvungen til en Forbindelse, uden hun selv vil, skylde Lap lænderne deres huuslige Tilfredshed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
J Wennersborg (i Sverrig) havde Borgerne besluttet at opføre et Vaskerhuus for Staden, men opgave senere Planen; nu have samtlige Tjenestepiger, der i Byen ladet en Petition til deres Madmødre indrykke i Bahus Lehns Tid., hvor de beklage sig over, at Forslaget til Opførelsen af et Vaskerhuus blev forkantet, og bønfalde deres Madmødre om at anvende Qvindens uimodstaaelige Magt over dHrr. Mænd, saa at den haarde Beslutning maa blive forvandlet til en menneskeligere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
En Dag forlangte Paganini, hiin Violinens Konge, et Par Handsker i en Pariserboutik. Den smukke Jomfru fremlagde et Par a la Giraffe. Nei, sagde Virtsen, de huge mig ikke! Lad mig see et Par af et andet Dyr." Jomfruen fremlagde da et Par - a la Paganini.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
Bager Tauths tilforn omtalte Hankat har nu andengang udruget (dennegang elleve) Kyllinger, som han, med utrættelig Ømhed, vogter, pleier, beskytter. Naar En af dem hopper ud af Reden, bærer han den med stor Varlighed tilbage. Alle løbe Bageren paa Døren, for at see denne Mærkværdighed. Neapolitaneren kalder sin Kjæreste: "Min Artiskok; eller in Qvie, mit Lam; min Aal, min Fiirbeen, men hyppigst min Øiesteen." Spanieren, naar han er ret elstovsglødende, tiltaler sin Pige, "Min Siels Saltkar, (sulero det alma mid). En Grosserer, der havde nydt en forekommende Modtagelse i et Hamborgerhuus, begyndte sit næste Handelsbrev saaledes: "Hjerteligt takkende for min udste behagelige Tilværelse, beordrer jeg Dem hermed osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
J en Viinhandling paa Rødingsmarkt i Hamborg hændtes det forleden Dag, at et Fad Malaga Viin, af 1200 Punds Vægt, som skulde hidses ned fra femte Stokværk, rullede fra de dermed beskjæftigede Folk og styrtede ned i den med Fliser belagte Port, hvor det splittedes af i utallige Stykker. Fliserne bleve derved i et temmelig betydeligt Omfang knuste, Underlagsbjælkerne beskadigede og en i Kjælderen neden under netop med Jskænkning beskjæftiget Kyper kastet til Jorden ved Rystelsen. Hele Huset hævede ved dette Fald, som ved Virkningen af en Bombe eller et Jordskjælv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 18de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2. bliver efter Begjæring af Auctionsholder Hertz her i Byen afholdt Auction over freg 4000 Al. russiske Hampelærreder af forsk Fiinhed. 1000 Al. dito Dreiler af dito, samt et Partie russisk Ravndag og Flamskdug. Auctionen afholdes i Gaarden No. 928 paa det store Torv her i Byen. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus Byfoged-Contoir, den 5te Decbr. 1839. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
Efter vedkommende Eiens Begjæring bliver retter. Skov paa Moesgaard Gods Mandagen den 16de dennes, Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Auction over endeel paa Roden staaende Bøge, og andre Træer, tjenlige til Gavningstræ og Jldebrændsel. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. - Mødestedet er ved Skovfogedhuset, Hads & Aig Herreders Contoir, den 4de Decbr. 1844 Lanng. rede Bøger, Tidsskrifter og Dagblade, som i sidstafvigte Aar have circuleret i den Frysenborgske Læseforening, bortsælges ved Auction, mod contant Betaling, paa Tinghuset i Hammel Tirsdagen den 17de dennes, Kl. 10, Formiddag, bekjendtgjøres herved. Fysenborg Birkecontoir, den 4de December 1838. H. Kampmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
Efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver bliver der Jacob Christensen tilhørende Sted i Mygind af ardk. 2 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes Mandagen den 13de og 2de næste Maaned, samt 10de Februar førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret og 3die Auction i Stedet, der agtes solgt; hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Plac. 2de April 1817, til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Rougst t. Herredscontoir i Randers, d. 4de Decbr. 1839. T. L. Rejersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
Efter Brobringes Bankistian PetersererAarhuus paa Universitets Qvæsturens Begne bliver tvende det Kongelige Universitet i Kjøbenhavn tilhørende, i Lin Sogn, Gjern Herred, under Skanderborg Amt, beliggende Skove, stillede til Bortsalg ved trende Auctioner, der afholdes : rer, Onsdagen den 18de December 1839. Torsdagen den 2den Januar 1840, og Onsdagen den 2de samme Maaned, de tvende første paa undertegnede Auctions-Directeurs Contoir i Skanderborg, hver Dags Eftermiddag Klokken 11, og den tredie til samme Klokkestet paa Gjæstgiverstedet. i Linaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
Af bemeldte Skone bestaaer den saakaldte Beskerker af omtrent 226 1/2 Tdr. Land geom. Maal, hvoraf omtrent 126 ½ Tdr. Land er bevoxet med Skov, og indeholder ikke ubetydelig Torvemsse. - Dertil hører desuden er ved Skoven for faa Aar siden nyt opført Skovfogedhuus, ing, der udgjør samt en Skoven tilgrændsende Hedestrækomtrent 18 Td. Land geom. 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
Den østre eller saakaldte Hesselskov indeholder omtrent 22 Tdr. Land geom. Maal med Grund og Træer, og omtrent 7 Tdr. Land med Træer som skulle af drives af og hvormed Grunden ikke følger. Skovene vil blive opraabte baade separate og samlede, og Approbation eller Forkastelse af de respective Bud vil blive tilkjendegivet strax efter at Hammerslag ved 3die Auction er skeet. Landvæsenscommissair og Universitetsforvalter Møldrup paa Pedersminde i Trige Sogn ved Aarhuus meddeler de Lysthavende, som forinden Auctionerne maatte ville tage de omhandlede Skove i Øiesyn, fornøden Anviisning, og Conditionerne for Salget vil kunne erfares hos Landvæsenscommissair Møldrup, hos Bankkasserer, Otterstrøm, samt paa Undertegnedes Contoir. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 30te November 1819. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. 51 Rbd. 61 1/2 s. Sedler og Tegn af Baroniet Wilhelmsborg Godses Umyndiges Midler, kunne strax, mod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes til Laans, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Gothaab, den 5te Detbr. 1839. Mohr. Mod anordningsmæssig Sikkerhed kan til næstkommende 11te December=Vermin erholdes tillaans 136 Rbd.; tilhørende Skolelærer-Hielpekassen for Veile Amts søndre Provstie, samt 70 Rbd., tilhørende et Legat for Harth. Sogns Skole og Fattigvæsen. Man melder sig desangaaende paa Amtscontoiret i Veile, eller hos Provst Thune i Gaverslund. 45 Rbd. r. Sølv den Thaarupgaardske Stiftelse tilhørende, kunne, mod lovmæssigt Pant, bekommes tillaans, til førstkommende 11te Decbr. Termin, hos Stiftelsens Directeur Baron Juel Rysensteen, i Kjøbenhavn, Frederiksberggade No. 28.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
Vi tillade os herved at bekjendtgjøre, at vi i Gaarden No. 94 paa Middelgade have etableret en Handel, som vi herved paa det bedste anbefale Byens og Omegners Beboere, forsikkrende Enhver, der vil beære os med Søgning, redelig og billig Behandling. Aarhuus, den 2den December 1839. H. C. & H. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
Bedste 3 a 4 Bands Hør, svensk & norsk Jern i forskjellige Demensioner, Steenkul, spansk 4 norsk Salt, klar Havkalvs=Tran i Tønde= og Potteviis, bedste Viin- og Øledike, gl. fiin Cognat, St. Croix=Rum, nye Mallaga=Rosiner, nye spanske Svedsker, nye Caroline=Riis, fortrinlig god Congo Thee, fiin Caffe, lys Candis, fiin Melis, lyst og tørt Puddersukker, nye friske Citroner, med mange flere nye og friske Urtekramvare, faaes billig hos C. H. Litsberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
God Brød Rug og Bryg Malt. sælges billigt, og Byg modtages til Maltgjøring, og behandles paa hensigtsmæssigste Maade hos F. C. C. S. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
En god ny Jern=Ballance kan erholdes tilkjøbs. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
Efter at have erhvervet mig de fornødne Kundskaber, paa den kgl. Fødselstiftelse i Kjøbenhavn og der taget Examen som Gjordemoder, agter jeg at practisere her i Byen, hvorfor jeg herved tager mig den Frihed at anbeSophie Jensen, fale mig. boende i Grønnegade No. 787 i Aarhuus Valsede Jernelader, tjenlige til Møllebrug, bekommes hos C. L. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
Fede Trondhjemske Spegesild bekommes hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
Hampe, og Blaarlærreder kjøbes til de høieste Priser af Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
En for Tiden Medbestyrerinde af et stort Pigeinstitut, hvori der læres, foruden de nødvendige Skolevidenskaber, ogsaa Tydsk, Fransk og Musik samt Skrædersyning og andre nu brugelige Haandarbeider, ønsker sig som Gouvernante ansat hos en Familie, ligemeget i hvilken dansk Provinds. - Derom ville Vedkommende i portofrie Breve, behagelig henvende sig til Præsten Meldal i Vium ved Viborg, som giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
Mellem Aarhuus og Trige er Løverdagen den 30te November tabt en nye Bolsters Sæk, mrk. H. C. D. Sr. No. 1, hvori var 3 andre Sække, samt nogle Colonialvarer. Den retsindige Finder, bedes at aflevere samme enten til Kjøbmand H. Lange i Aarhuus eller til undertegnede Eier, der vil erstatte Uleiligheden. Grundfør, den 1ste December 1839. H. C. F. Pinnesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-07
En Guldnaal er fundet efter sidste Comedie. Den er at faae hos Jens Mikkelsen paa Middelgade ved Corporal Hagenanne. Et gandske, nyt, smukt indbundet Exempor af den svenske Digter Bellmanns udvalgte Skrifter, 6 Dele, med Musik til Sangene og Epistlerne, Stockholm 1836, er indlagt til Salg hos Hr. Boghandler Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
1 Slet. den 10de December. Tirsdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts=Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 6te December. Aabent Brev, hvorved Kong Christian den Ottendes Thronbestigelse kundgjøres, og det befales, at alle offentlige Forretninger skulle have deres ustandsede Fremgang efter de allernaadigst foreskrevne Regler, m.v. Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: Efterat den Almægtige har hjemkaldet Fædrenelandets dyrebare Konge, Vor høitelskede Fætter, Hans Majestæt Kong Frederik den Sjette, have Vi besteget Vore Fædres Trone. I det Vi med alle Vore kjære og tro Undersaatter ere gjennemtrængte af Sorg over det Tab, der har truffet Os og Vort Folk, og i det Vi dybt føle Vægten af det store og besværlige Kald, som det guddommelige Forsyn har anbetroet Os, finde Vi Os styrkede ved fast Tillid til den Algodes Bistand, og ved den Forviisning, at med Tronen ogsaa Folkets Kjærlighed er gaaet i Arv til Os. Jntet ligger Os mere paa Hjerte, end med den utrættelige Jver, hvorpaa Vor forevigede Forgænger, har givet et saa lysende Exempel, at fortsætte Hans landsfaderlige Styrelse med stadigt Hensyn til de Forbedringer i Forvaltningen, som Erfaring maatte tilraade Os, for at forøge og betrygge Vort gode og trofaste Folks Hæder og Held.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Det er iøvrigt Vor allerhøieste Villie, at alle offentlige Forretninger skulle have deres ustandsede Fremgang i Overeensstemmelse med de allernaadigst foreskrevne Regler, og at alle af den Høisalige Konge beskikkede eller stadfæstede Embedsmænd indtil videre skulle vedblive deres Embedsforretninger under den af dem forhen aflagte Troskabs=Eed. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 3die December 1839. Under Vor Kongelige haand og Segl. Christian R. Stemann. Ørsted. Lange. Hansen. Bentzen. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
- Under f. D. er udkommet følgende kongelige Bekjendtgjørelse angaaende Sorgen for den afdøde Konge: Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: At det har behaget Forsynet, den 3die d. M., ved Døden at bortkalde Vor elskelige kjære Hr. Fætter, Hans Majestæt Kong Frederik den Sjette, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg, og Oldenborg, og da Vi ikke paatvivle, at jo alle Vore kjære og troe Undersaatter tage Deel med Os og Vort Kongelige Huus i Vor Sorg derover samt at Enhver, som dertil har Cone og Leilighed, til Beviis paa saadan Deeltagelse, klæder sig i Sørgedragt; saa ville Vi, for Vore Embedsmænd i Særdeleshed, og for dem, som ere i Rangen, herved kundgjøre det Regulativ, som i denne Henseende bliver at følge: Sorgen anlægges Søndagen den 8de dennes og vedvarer i 6 Maaneder fra bemeldte Dag at regne. Mandfolkene klæde sig i denne Tid saaledes: J 3 Maaneder bæres sorte Klæder med Klædes Knapper, sort Kaarde og sorte Spænder, bredsommede Manchetter, og Pleureuser for de 3 første Klasser af Rangen; i de 2 Maaneder sorte Klæder med Klædes Knapper, blaae Kaarde og blaae Spænder, samt smalsommede Manchetter ; i 4 Uger sorte Klæder med Silke knapper og Knaphuller, blank Kaarde og blanke Spænder, Kammerdugs=Manchetter med Fryndser, i de første 14 Dage, og i de sidste 14 Dage Kniplings=Manchetter. Fruentimmerne bære i samme Tid. J 3 Maaneder dy beste Sorg med Snip og Krepflor med bred Søm, saavelsom Krave og lange Ærmer samt Slør, og i 2 Maaneder Speilflor men ikke Snip; i 14 Dage sorte Klæder, med Fryndser, og i 14 Dage med Kniplinger. De af den første Klasse i Rangen give deres Domestiker sorte Livreer, distinqverede ved Skulderbaand, som kunne være af alle Farver, kun ikke gandske røde eller røde og sorte. De lade deres Eqvipage overtrække med sort piqveret Klæde, samt Vaaben paa Siderne af Vognene, hvilke, saavelsom de sorte Livreer, ikkun bruges i de 5 først Maaneder. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
(For Armeen er Sorgen paabudt f. D.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
d. 4de Decbr. Efter at der igaar Aftes i Hotel d'Angleterre i en talrig Forsamling af akademiske Borgere var blevet besluttet idag at overbringe Hs. Maj. Kongen en Lykønskning til Hans Thronbestigelse, begav sig i Formiddags den dertil udvalgte Deputation til Palaiet og overrakte Majestæten en den Anledning affattet Adresse, hvori der tillige udtaltes Folkets almene Forhaabninger til de erkjendte ophøiede og ubildede Anskuelser, der besjæler den Monark, som i sin Ungdom gav og besvoer den eidsvoldske Grundlov og nu er Danmarks Konge. Hs. Majestæt modtog ikke alene Deputationen paa det huldrigste, men yttrede ogsaa i sit Svar de Ord, der ville lyde som et Glædens Budskab over hele Landet. Kong Christian den Ottende har idag udtalt det for en Deputation af Staden Kjøbenhavns akademiske Borgere at han er en varm Ven af Trykkefriheden, og at den stedse skal finde en Beskytter i ham!" (Khvnsp.) Nogle ligesaa sørgelige, som hos enhver retsindig Borger Harme opvækkende Pøbel=Excesser have igaar Aftes fundet Sted, i det nogle enkelte ildesindede Jndivider, benyttende sig af den almindelige Bevægelse, der herskede paa Stadens Gader, begyndte paa at ituslaae Vinduesruderne hos adskillig Handlende. Ligesaa overbeviste som vi ere om, at Jngen, der fortjener eller vil fortjene Navn af Borger eller Mand af Folket, har deeltaget i disse oprørende Optøier, ligesaa sikkert antage vi ogsaa, at enhver Borger i Staden vil vaage over efter Evne at forhindre de i Forstand og Alder Umyndige fra enhver Deeltagelse i slige Pøbelstreger, for at ikke derved Folkets Fiender faae Anledning til at benægte, at den Samdrægtighedens og Lovmæssighedens Aand, der netop nu gjøres dobbelt fornøden, i Virkeligheden findes iblandt os, og er stærk nok baade til at give os Krav paa større Selvstændighed og til at forvisse Enhver, der lever i den danske Stat, om at lovmedholdelig Sikkerhed paa Liv og Eiendom. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Det har allernaadigst behaget Hs. Maj. Kongen i Formiddag at modtage en Ham af de 32 Mænd, overrakt Adresse, saalydende : Allernaadigste Konge! Deres Majestæt ville tillade, at Hovedstadens 32 Mænd, som Repræsentanter for dens Borgere, frembære deres Lykønstning og Hyldest, i Anledning af Deres Majestæts Thronbestigelse. I dette for Danmark saa vigtige Øieblik, da Folket i sin dybe Sorg over en elsket Konges Bortgang tillidsfuldt vender Blikket mod hans Efterfølger, føle vi os opfordrede til at fremstaae for Deres Majestæts Throne og udtale de Troskabs= og Kjærlighedsfølelser, hvoraf det hele Folk er besjælet. Deres Majestæt er bekjendt med Rutidens Historie og fortrolig med de meest oplyste Staters Forfatning, vi fortrøste os derfor med, at Deres Majestæts grantseende Blik vil erkjende, at ved Siden af de store Fremskridt, som allerede ere gjorte i vort Fædreneland, staaer endnu meget ufuldført tilbage. - Fast er det Haab i Folket, at Forsynet vil forlene Deres Majestæt den Lykke, at fuldføre det begyndte Værk, og at Alt, hvad Folkets Tarv i Nutiden, som i Fremtiden udkræver, vil være Maalet for Deres Majestæts Bestræbelser. Blandt Fremtidens Forventninger ligger og nærmest Udviklingen af friere communale Forhold, og det er vart tillidsfulde Haab, at af Deres Majestæts Viisdom og det i Folket udtalte Raad vil fremgaae den Selvstændighed og Offentlighed i Bestyrelsen af Communens Anliggender, som hos Borgerne ville vække den levende Deeltagelse, der er Betingelsen for Communens kraftige Bestaaen, Ogsaa dette vil bidrage til, at Danmark under Christian den Ottende vil vedblive at skride frem i den Tidens Oplysning, som Frederik den Sjette førte sit Folk imod Vi anraabe den Almægtige, at Han vil holde sin beskjærmende Haand over Deres Majestæt, saa at de længe i forstyrret Fred maa kunne arbeide for det, som vi, som hele Folket vide, er Deres Majestæts helligste Ønske Folkets Forædling, Danmarks Lykke. Gud velsigne, Kongen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
den 5te Decbr. Jgaar havde Kjøbenhavns Universitets Professorer Audients hos Hs. Majestæt, Kongen i Anledning af Allerhøistsammes Thronbestigelse. Rector Magnisicus Hr. Etatsraad O. Bang, folkede i Professorernes Navn deres Hyldest med gende Ord. Jo dybere Hjertet føler, destfærre Ord kommer over Læberne! Det er ogsaa derfor, at vi her i Universitetets Navn kun med faa Ord bevidne Deres Majestæt, vor Sorg, med faa Ord tolke vor Glæde. Der er i Danmark vist Jngen, der dybere end vi have følt Sorgen over Tabet af en Fyrste, hvis gavmilde Haand aldrig var lukket, hvor det gjaldt Videnskabernes Fremme. – Allerede tidligt tærte Deres Majestæt at kjende og skatte disses Værd, derfor er der vist heller Jngen i Danmark, der dybere føler Glæden over at Savnet saa rigelig bliver erstattet. Den Fyrste, der, Thronen nærmest, valgte Kunstens og Videnskabens Tempel til sit kjæreste Opholdssted, vil nu, da Kongepurpuret slynger sig om hans Skuldre, ved viis og kraftig Aand støtte dets Grundvold, pryde dets Mure, udvide dets Enemærker - og derfor er der vist heller Jngen i Danmark som af et oprigtigere Hjerte bringer Deres Majestæt sin allerunderdanigste Hylding, sine varmeste Lykønskninger, fine helligste Løfter om en rastløs Fremadstræden paa Videnskabens Bane, Ingen, der i et gladere Haab end vi hæve vore Bønner til den Almægtige. Han vil skjænke Deres Majestæt en lang, en lykkelig Regjering, lykkelig ved Landets stigende Flor og Oplysning, lykkelig ved et erkjendtligt Folks uskrømtede Kjærlighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Etatsraad Ørsted har som Ordfører for Videnskabernes Selskab holdt en Tale til Hs. M. Kongen, hvoraf Følgende er et Uddrag: Bi leve i en stor og mærkelig Tidsalder, fuld af Farer, truende Farer, baade for Folk og Fyrster. J Aarhundredernes Række have nye Kræfter udviklet sig, Oplysning og Hielpemidler have ikke blot i en uhyre Grad formeret sig, men ogsaa taget nye Retninger, saa at de true voldsomt at sprænge de gamle Former, dersom ikke en viis og fredelig Omdannelse forebygger saadanne borgerlige Rystelser, hvis Ende, om de fik Overhaand, maaskee ingen Rullevende turde haabe at see. Det er os en stor og tillidindgydende Tanke, at Deres Majestæt har deeltaget i denne Tidsalders Dannelse, og at De allerede paa meere end een Maade har givet Borgen for at de er indviet der. Vi stole derfor ikke blot paa den Jndsigt i Forretninger, den Iver for disses raske og velordnede Gang, den Evne til at sætte alt dette i Bevægelse, som Tronens Arving alt saa ofte viste; men vi glæde os end mere ved at Deres Majestæt bringer med paa Tronen vor Tidsalders udvidede, frisindede Jdeer, forbundne med et stort i Erfaringens Skole modnet Overblik over Verden. Deres Majestæt vilde sikkert ikke tiltroe os, at det skulde være pludselige, sønderbrydende Forandringer, vi ventede af Deres Regjering; vi have tvertimod det sikkre Haab, at de store indgribende Forbedringer, hvortil Tidsalderens raske Gang opfordrer, ville af Deres Majestæts fra at Ængstlighed fjerne Aand, paa eengang med Kraft vorde paaskyndede og med viis Forsigtighed ledede. J det jeg havde den Ære at staae for min Konge i dette høitidelige Øieblik, holdt jeg det for min Pligt at udtale dette For kets tillidsfulde Haab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Fra Grosserer=Societetet vil en Lykønsknings Adresse blive overrakt, i hvilken Anledning Sottetetets Medlemmer ere sammenkaldte til en Forsamling imorgen (Fredag) Middag. Der er al Grund til at formode, at ligesom fra flere Sider lignende Adresser kunne ventes indgivne, disse da tillige, i den Aand, der i den sidste Tid alt mere og meere har levende, gjort sig hos Folket, ogsaa for Thronen frimodigen ville udtale de Forventninger, dette for sit fremtidige Held med Tryghed tør bygge paa Hs. Majestæts Characteer og navnligen paa den Stordaad, der allerede forlængst har hjemlet ham Rang blandt Europas meest folkelige og oplyste Monarker. (Khvnsp.