JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Dødsfald. Forhenv. kgl. Oldfrue Hedevig Tofte (79 Aar), Fru Thea Melchior født Bloch (Dr. med. Melchiors Kone, Bogtrykker Græbe (72 Aar), forhenv. Silke= og Klædekræmmer J. Petersen, Fru Justitsraadinde Nellemann f. Juel (79 Aar, Enkefrue Justitsraadinde Nissen (76 Aar), Caroline Andersen (17 Aar), Mathilde Deichmann, Md. Lehmann (80 Aar), Haagen Øster berg (62 Aar, Positiospiller Køhler, Sophie Goldschmidt, (78 Aar), Constance Mohr, Emma Classen, Mathilde Friberg (25 Aar), Johanne Leich f. Herder, Olga Orth, Fr. Melchior Bruhn, Caroline Foght (16 Aar), Anna Rosengaard (Datter af Md. Rosengaard, Lærredatter paa den kgl. Fødselstiftelse); Alle i Khvn. Sophie Otto i Helsingøer. Birgithe Walløe f. Selmer i Roeskilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Skomagermester Dombernowsky (78 Aar) i Hirschholm Jfr. E. Juul i Maribo. Augusta Gerner paa Tron gaarden. Cæcilie Weinschenck f. Kjerulff (Propr. Weinschencks Kone paa Gunderupgaard. Enkefrue Kjerulff født Lüttichau (70 Aar, paa Aldershvile pr. Thisted. 8 N. Fibiger i Ribe. Bomuldsvæver Stougaard i HedeboNu mangler her kun en kjøbenat havnsk Brevpost.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Bekjendtgjørelser. At Auditeur Rasmus Roulund, efter langvarige og haarde Lidelser, indgik til et bedre Liv idag Middag Kl. 12 1/2 61 ½ Aar gammel, bekjendtgjöres herved for Slægt og Venner, af hans dybtsörgende Efterladte. Restrup pr. Aalborg, den 1ste Marts 1845. Den 1ste Marts, Kl. 10 om Aftenen, i indeværende Maaned, udgik der et Sorgens Budskab fra den evige Fader, og min Stedsøn, Handelskuldm. A. P. Bucktrup, var ikke meere blandt de Jordiskes Tal; dog vil hans Minde leve i lys og uforglemmelig Erindring i oprigtige Venners og Bekjendteres Bryst. Han udaandede under Dødskampens Smerter, med en sjelden rolig Hengivenhed i Forsynets Villie, sit virksomme og pletfrie Liv, i sit 27de Aars Fylde, og hans efterladte uforsørgede Sod skende, mod hvem han stedse viste sig som en sjelden trofast og godgjørende Broder, beklage med dyb og følelig Smerte, tilligemed hans ædle Forlovede, denne sørgelige Bortgang, som den urandsagelige Viisdom saaledes besluttede. Dog ville vi herved tilføie: Hvorfor vil Du klage Dig, og forsagte Sjæl! – aldrig bør Du mestre Gud, Han gjør Alting vel. Ebeltoft, den 3die Marts 1845. N. Ørting.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
At Enkemadame R. B. Havemann, født Vinding, efter flere Ugers Sygeleie er afgaaet ved Døden afvigte Nat i sit 82de Aar, bekjendtgjøres herved for hendes fraværende Slægtning og Venner. Veile, den 26de Februar 1845. N. Gylding senfor. Efter kun tre Maaneders Forløb at have mistet vor Moder, bliver det herved atter vor sørgelige Pligt at bekjendtgjøre, for fraværende Slægt og Venner, at det behagede Livets og Dødens Herre afvigte Onsdag Aften Kl. 11 1/2 at bortkalde til et bedre Liv, efter 1/2 Aars smerteligt Sygeleie, vor inderlig elskede Fader Jesper Andersen Bruun, kun 54 1/2 Aar gammel. Han, de Fader= og Moderløses Forsørger, skjænke os, hans 6 Børn, Kraft til at bære vor tunge Skjæbne. Aarhuus, den 2den Marts 1845. Den Afdødes Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
J Overeensstemmelse med det af os udstedte Circulaire til enkelte Distrikters Sogneforstanderskaber i Randers Amt, ønskes det attraaede Prøvevalg paa Amtsraader for de mindre Landeiendomme afholdt den 10de Marts, Kl. 10 Formiddag, paa Rosenholm. Røgind. J. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
At jeg har modtaget Restancelisten over Januar Qvartals Communeskatter for indeværende Aar, forsynet med Stiftamtets Approbation til Jnddrivelse ved Udpantning, bekjendtgjøres herved, med Tilføiende: at Jnddrivelsen uden Henstand vil blive iværksat hos de Restance dragere, som ikke inden 15de Marts have indbetalt deres Restance til Kæmneren. De Jndvaanere, som have havt Jndqvarteringer i sidste 1/2 Aar 1844, ville erholde Godtgjørelsen derfor liqvideret i Skatten. Aarhuus Byfogedcontoir, den 28de Februar 1845. Fleider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Brandassurance-Foreningen for rørlige Eiendele i Nørre-Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Dhrr. Districtsforstandere, som endnu ikke maatte have indsendt de til dem indkomne Begjæringer om Optagelse i Foreningen, ved det forestaaende Repræsentantmøde, anmodes behagelig snarest muligt at tilstille Directionen samme. Directionen, den 26de Februar 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Dampskibet "Iris" beholder iaar samme Route som forrige Aar, nemlig: hver Tirsdag Eftermiddag fra Kjöbenhavn til Aalborg, Torsdag, fra Aalborg til Kjöbenhavn, "Løverdag Morgen Kl. 6. fra Kjöbenhavn i Au til Aarhus og "Mandag fra Aarhus til Kjöbenhavn. Förste Afgang finder Sted fra Kjöbenhavn til Aalborg Tirsdagen den 1ste April, Eftermiddag Kl. 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Afgangstiderne paa Aalborgrouten ere: fra Aalborg i April og August Kl. 5, Mai, Juni og Juli Kl. 6, September Kl. 4, og October. Kl. 3 Eftermiddag; fra Kjöbenhavn i April Kl. 5, Mai, Juni, Juli og August Kl. 6, September Kl. 5, og October Kl. 4 Eftermiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Passageer-Fragterne blive ligeledes uforandrede, nemlig: paa Aalborg-Routen: 1ste Plads 6 Rbd., 2den Plads 4 Rbd., og Dækket 2 Rbd.; paa Aarhus-Routen: 1ste Plads 5 Rbd., 2den Plads 3 Rbd., og Dækket 9 Rbmk. Taxten for Kreaturer er ligesaa uforandret: paa Aalborgrouten 5 Rbd. og Aarhusrouten 4 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Indskrivningen skeer hos de sædvanlige Expediteurer, i Kjöbenhavn Hr. P. L. Petresch, i Aarhus Hr. Mægler Thomsen, og i Aalborg Hr. Bogholder Kjerulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Aalborg, i Bestyrelsen for Dampskibet frisk, den 11te Februar 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
I Henhold til de ved sidstafholdte Generalforsamling den 5te de, vedtagne nye Statuter, hvoraf snarest muligt trykte Exemplarer ville blive omsendte til Actionairerne, indkaldes herved til en Generalforsamling i Dampskibsinteressentskabet "Jris", som afholdes paa Compagnihuset her i Byen Onsdagen den 26de Marts førstkommende, Eftermiddag Kl. 3, for at foretage Valg af 3 Bestyrelsesmedlemmer istedet for undertegnede Wulff, Duysen og Ree, som efter Lodtrækning udtræde, samt af 3 Suppleanter. Endvidere ville de reviderede ældre Expeditions- og Skibs Regnskaber, saafremt de saa betids kunne være tilbage fra Decisionen, at de kunne henligge forinden til Eftersyn, blive fremlagte for Forsamlingen. Aalborg, i Bestyrelsen for Dampskibet "Iris", den 11te Februar 1845. F. Wulff. D. Duysen. Bernhard Ree. N. Ostenfeldt. F. Simoni.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Placat. Efter Begjæring af Jsak Nielsen bliver den ham tilhørende Gaard i Refsing, Gjesten Sogn, Andst Herred, af Hartkorn Ager og Eng gl. Matricul 4 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 3/5 Album, ny Matricul 9 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 1/2 Album, samt Halvparten af en Englod, der ialt har gl. Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 Album, nyt 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Album, stillet til Bortsalg ved een offentlig Auction, der afholdes i selve Gaarden Onsdagen d. 2den April dette Aar, om Formiddagen Kl. 10. Den sidstnævnte Parcel opraabes tillige separat. Gaardens Areal udgjoromtr. 320 T. Agerland og Hede, tildeels af god Bonitet, og 31 Tdr. Land Engbund. Kreaturholdet er 6 a 8 Heste, 50 voxne Fækreaturer og 40 Faar, og Udsæden 18 Tdr. Rug, 40 Tdr. Havre, 18 a 20 Tdr. Byg, 8 Tdr. Boghvede, foruden Ærter, Vikker og Kartofler. Af Enghøavles aarlig 130 Læs. Tørvejord haves i Overflødighed. Conditionerne for Salget erfares hos FuldmægtigKralund i Kolding. Herredscontoiret i Kolding, den 18de Februar 1845. C. w. Qvistgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
En bebygget Jordlod paa circa 5 Tdr. Land geometrisk Maal, gode Jorder, og hvortil er nogen Skov, beliggende i Wrigsted Sogn, Bjerre Herred, kan underhaanden erholdes tilkjøbs paa billige Pengevilkaar. Ligeledes kan en Jordlod sammesteds, at lignende Størrelse, erholdes i Leie paa flere Aar. Mergel haves til begge Steder. Kammersecretair Sindberg i Horsens giver Anviisning om Eiendommene. J Medfør af allernaadigst Bevilling, der læses ved Over= og Underretten, og lyder Ord til Andet saaledes : Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: at Vi, efter den af Skifteretten i Kjøbmand i Randers Theodor Carl Frederik Westermanns Fallitbo herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Skifteret ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aars og Dags Varsel i den Berlingske politiske og Avertissements-Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Bo med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tidsforløb, for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 27de Februar 1835. Under Vort Kongl. Segl. (L. S. R.) Efter Hans Kongl. Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Osted. Lange. Bentzen. Holm. Feddersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Bevilling. for Randers Kjøbstads Skifteret til ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne i Kjøbmand Theodor Carl Frederik Westermanns Fallitbo." indkaldes herved Alle og Enhver som maatte formene at have nogen Fordring eller nogetsomhelst Krav paa Kjøbmand i Randers, Theodor Carl Frederik Vestermanns Fallitbo, til inden Aar og Dag, regnet fra den Tid at dette Proclama lovlig er publiceret, sub poena præclusi & perpetui silentii at anmelde deres Fordringer eller Krav for undertegnede Skifteret. Randers Skifteret, den 27de Februar 1845. S. Poulsen. S. A. Koefoed. Paa Grund af anden Bestemmelse er en særdeles god og indbringende Vandmølle, hvortil hører flere Herligheder, underhaanden. at faae tilkjøbs for billig Priis og paa meget billige Pengevilkaar, idet at kun 2 a 3000 3 forlanges udbetalte. Til Møllen, der kun er beliggende omtrent 1/2 Miil fra en af Jyllands vestlige Kjøbstæder, hører omtr. 200 Tdr. Land, hvoraf Halvdelen er opdyrket Ager og Eng, af meget god Beskaffenhed. Mærgel haves flere Steder i Jorderne af meget god Bonitet, og Bygningerne, der ere gode, afgive Bopæl for en dannet Familie. Angaaende nærmere Oplysning om denne fordeelagtige og i flere Henseender indbringende Eiendom, behager man at henvende sig enten personlig eller i frankerede Breve til Undertegnede. Aarhuus Commissions=Contoir, i Marts 1845. A. Hansen. Meieriforpagtning
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Meieriet paa Kokkedal pr. Aalborg, bestaaende af circa 170 Køer, er at faae i Forpagtning til 1ste Mai 1835. Uden tilstrækkelig Sikkerhed og Beviser for Orden, Accuratesse og Fredsommelighed nytter det ikke at melde Herpaa Reflecterende ville behage personlig eller i frankerede Breve at henvende sig enten til Eieren paa Gaarden, Hr. Assessor Hein, eller til Undertegnede. A. Hansen, Commissionair i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Farveri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Et i Drivt værende, velindrettet Farveri i en af de bedre Sokjøbstæder er strax at erholde tilkjøbs eller tilleie. Man henvender sig i den Anledning personlig eller i frankerede Breve til Undertegnede, der ogsaa anviser et fordeelagtigt Engagement for en Mand der kan disponere, over 1 a 2000 2 eller Mere, enten som Compagnon, Leier eller Kjøber. A. Hansen, Commissionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Huusleilighed til Salg. En saadan paa 3 Fag 2 Etager og paa en af denne Byes meest anseelige Gader, anvises af Skomagermester P. F. Rygaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Undertegnede, som nylig fra Hamborg er bleven forsynet med et Udvalg af fransk Damehaararbeide, tillader sig herved ærbødigst at anbefale sig med Fortoure fra 4 til 7 Tommers Brede, deels paa Tyll, deels paa Silke, Fletninger, saavel til For= som Baghovedet, med mere. Disse Arbeider, som meget skuffende erstatte den naturlige Haarvært, udmærke sig i høi Grad ved rene og smukke Couleurer, samt ved Lethed og Beqvemmelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Endvidere anbefaler jeg mig fremdeles med Parykker og Toupeer i alle Genre. Aarhuus, d. 10de Februar 1845. C. F. Bøhme, Friseur og Parykmagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
J Stedet Nr. 157 paa Rosensgade er en Leilighed at faae til Paaske Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Præste-Enkesædet i Viby, bestaaende af 13 Fag, indrettede til Dagligstue, Storstue, Sovekammer, Gjæstekammer, Spisekammer, Pulterkammer, Kjøkken og Bryggers, m.v., er i Forening med den tilhørende Have at faae tilleie førstkommende Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Boutikleilighed, I en af Jyllands mindre Kjøbstæder kan faaes en Boutik med Pakhuusleilighed, Loftrum til Korn, samt en liden Tømmerplads, tilleie paa billige Vilkaar. Den muligt herpaa Reflecterende kan erholde 2de Værelser til Beboelse, og, om forlanges, Kost i Huset. Nærmere Underretning faaes hos Aarhus, 17de Febr. 1845. J. H. Agerup. ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
J en Kjøbstad i Fyen kan en Dreng af honnette Forældre antages ved Manufacturhandelen. Handelsbetjent Weiss hos Kjøbmand Bursche i Aarhuus anviser. Hvor nogle Elever et Par Timer daglig kunne erholde privat Jnformation i de almindelige Skolevidenskaber, saasom Historie, Geographi, Skrivning og Regning &c., anvises af A. Hansen, Commissionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
En Studiosus pharmaciæ kan erholde Plads paa Apotheket i Holstebroe til 1ste Mai d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
En Avisforvalter af sat Alder ønsker sig Emploi til 1ste Mai. Reflecterende ville henvende sig til Redacteuren af dette Blad. Der sees ikke saameget paa en stor Løn, da den Søgende har nogen Formue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
En holsteensk Meierske, som i flere Aar har forestaaet store Meierier og derfor kan forevise gode Attester, ønsker sig en Condition til 1ste Mai d. A. som Meierske, helst i et stort Meieri. Anviisning skeer fra Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Et a to Pigebørn kunne komme i Kost og faae en god Opdragelse, naar de behage at henvende sig til FruMorville, boende ved Tomkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
En Dreng, der har Lyst til at lære Garverprofessionen, kan til Paaske blive antaget i Lære hos Garver C. F. Wissing i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Paa en Gaard imellem Horsens og Veile er en Plads ledig til 1ste Mai for en Huuslærer, der, foruden de almindelige Skolevidenskaber, om muligt kunde give Underviisning i Tydsk og Violin. Herpaa Reflecterende henvende sig til Adressecontoiret, personlig eller i portofrie Breve, hvor nærmere Underretning meddeles. Gode Bidnesbyrd forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Handelslærling. En opvakt Dreng af et godt Udvortes, helst fra Landet, af Forældre udenfor Bondestanden, kan erholde Emploi ved en Manufactur, & Colonial=Handel i en af Jyllands større Kjøbstæder. Billetter med Drengens Proveskrift, mk. S. A. Emploi", bedes indlagte paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Nye Modebaand ere arriverede og sælges billigt af Emil Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Horblaar sælges billig hos M. C. Lottrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-05
Fede Trondhjemske Sild i 1/4 4 1/2 Tønder og Stykkeviis faaes hos M. C. Lottrup. Paa Østerkeilstrup. staaer endeel Slagteqvæg, som ønskes snarest afhændet. Et blaat Klædes=Slag til en Chenille er i Søndags Aftes tabt fra Maskeraden, som den retsindige Finder vilde behage at levere i Harmoniens Locale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
No 40. Torsdagen. den 6te Marts. Kongelig privilegeret. Stifts-Tidende. Aarhus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Fædrelandet. Danmark og Sverrigs Tvist med Marocco skal nu endelig, ved Frankrigs Mægling, være bleven bilagt. Tributen til Marocco ophører, og Consulerne vare vendte tilbage igjen til Tanger, Keiserens Resi(Fl. Bl.) dentsstad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
En Krig er udbrudt i det lille, fredelige Danmark, en Krig, hvori der vel ikke er flydt Blod, men desto mere – Blæk; hvor der ikke skydes med Kugler og Krudt, men med Boller og Kringler; vi mene: Hvedebrødskrigen. Efter at Fædrelandet, nemlig ved at anstille en Sammenligning med Priserne i London og Paris, havde fremhævet det paafaldende Misforhold mellem Priserne paa Hvede og Hvedebrød, i Kjøbenhavn, fremkom Bager Schersig med den Oplysning, at Hvedebrød bages af Hvedemeel og ei af raa Hvede, til Gjengjæld oplyste Fædrelandets Redaction Hr. Schersig om, at Hvedemeel males af Hvede. Senere indrykkede Bagerlaugets Oldermand, Hr. Benthin, i Kjøbenhavnsposten en Erklæring, hvoraf vi have meddeelt det Væsentligste i vort Blad, og understøttedes samtidig af en Allieret i Den Frisindede. Nu har Bager Klein i Fædrelandet fremsat et Jnserat, hvori han søger at vise, at Bagernes Fortjeneste er saare ubetydelig, da det kjøbenhavnske Publikum spiser Rugbrød, der kun koster lidt over 2, Pundet, og Krydderbrød, som Kjøbenhavnerne aldrig kan faae kryddret og smørret nok, hvorimod der i England og Frankrig kun spises Vandfranskbrød, hvortil hele Udgiften bestaaer i Melet, og som tillige for Størstedelen bages til 4, 6 a 8 Pund Stykket, hvorved Svindingen under Bagningen er ubetydelig i Forhold til Franskbrød paa 6 a 7 Lod, medens herved tillige fremkommer den Forskjel, at et Fransk-Bageri kun arbeider med 2, hvor et Dansk behøver 5 Svende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Uagtet Fædrelandet hidtil har staaet ene i Kampen mod saa Mange – thi "Berlingske har kun givet et lille Qvæk fra sig - har det dog ikke ladet sig forbløffe. Efter at have tillagt for Konsumtionen, Malingens ringere Udbytte, og de øvrige Omstændigheder, som ere ufordeelagtige for de kjøbenhavnske Bagere, - uden at tage Hensyn til det dyrere Ophold, den høiere Folkeløn osv., der fordyrer Brødet for de Londonske Bagere – i det Høieste 3 3 1 i Prisen for hver Tønde Hvede, tager det Mathematikken til Hjælp og opstiller Lignelsen 11. 5 1/2 – 9: 1, hvorefter Prisen paa Hvedebrød skulde være 5 og ikke 10 Pundet, hvilken sidste Priis ogsaa viser sig som urimelig, naar man tager Hensyn til, at Rugbrødet sælges for 2 1/2 Pundet, medens Hveden kun er lidt over 1/2 dyrere end Rugen. Man venter nu med Længsel, at Berlingske skal tage Parti og rykke i Marken med sit svære Artilleri, for at gjøre en Ende paa Kampen. (Morgenp.) af Omarken, commissair af S. Simonier
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Blandt alle de mange Ydmyggelser, som vi i disse Trængslens Dage maae døie, er der ingen - saa forekommer det idet mindste os – der mere maa gaae danske Mænd til Hjerte, end den – at see fremmede Staters Repræsentant-Kamre gjøre vore indre Anliggender til Gjenstand for deres Forhandlinger. Man mener jo vel, at det kan være os ligegyldigt, at Sagen, vil blive afviist ved Forbundet, og at det i alle Tilfælde er tidsnok da at nedlægge Protest. Men regner man det da for Jntet, at Sagen fremstilles i en aldeles forfalsket Skikkelse, at den Tro udbredes og bestyrkes hos det tydske Folk og vel ogsaa hos Regjeringerne, at den tydske Nationalitet trues og undertrykkes i Danmark, Regner man det da for Jntet, at Tydskerne derved vænnes til efterhaanden meere og meere at blande sig i vore indre Anliggender, at de vænnes til at ansee Hertugdømmet Slesvig for en Deel af det tydske Forbund, Troer man, at de Mænd i Hertugdømmerne, som have tilskyndet disse Anmasselser, vente noget andet Resultat for Tiden, Jngenlunde ForTiden ere de tilfredse med at opnaae, at de tydske Regjeringer og de tydske Kamre gjøres fortrolige med den Tanke, at Hertugdømmet Slesvig bør indlemmes i det tydske Forbund, hvortil det dog egentlig hører; de ere tilfredse med at bibringe deres med Forholdene ubekjendte Landsmænd den Tro, at der ingen dansk Nationalitet findes i Hertugdømmet, og at den danske Regjering har lagt an paa at udrydde den tydske Nationalitet. Der er ikke et Ord sandt af disse skammelige Løgne, det vide vi Alle, men der er værre Løgne, end disse, som have fundet Jndpas i Verden, naar de ikke ere blevne modsagte. Man tør derfor vel haabe, at den danske Regjering baade for sin egen, og for den Nations Skyld, som den repræsenterer, vil tage alle passende Forholdsregler, ikke mindre for at gjendrive de usandfærdige Paastande, end for at afvise alle utilbørlige Jndblandinger, og det vil da tillige være ønskeligt, og Regjeringen Ride Leiere, at i vore Tider er det ikke nok at benytte den diplomatiske Vei, vil man tale til Folket, maa man tale gjennem den journalistiske Presse. (Ths. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-06
Af en Reisende, som nylig havde opholdt sig nogle Dage i Haderslev, har Redact, af O. Ths. Avis hørt nogle meget moersomme Historier derovre fra, som ikke ville være uden Jnteresse for dette Blads Læsere. Byen havde været i stor Bevægelse. Man havde faaet en stor Mængde Mennesker forsamlet i Borgerforeningens Dandsesal, der af nogle store Politikere blev sammenlignet med den i Historien forevigede Versailler Balsal. De trefarvede Faner vare tagne ned, af Frygt for en ny Bataille. Sadelmager Bun gartz jun. kom frem med en Tak=Adresse til Borgerrepræsentanterne for deres beviste Courage ved at andrage for Magistraten paa P. H. Lorenzens Suspension, samt med en Jndstilling til den slesvig-holsteenske Regjering om at den atter maatte afsætte ham. Da der skulde begyndes med at underskrive disse energiske Demonstrationer, gik imidlertid de Fleste bort, og Udbyttet blev kun omtrent 100 Navne. J flere Dage derefter bleve de vigtige Papirer baarne fra Huus til Huus; men alle Overtalelseskunster til Trods vilde det ikke lykkes at faae Mange til at underskrive. Den Reisende havde først ikke kunnet begribe, hvorfor der blev gjort saa store Anstrængelser imod en enkelt Mand; men ved nøiere Efterforskning blev Sagen ham klar. Til stor Forbauselse for dHrr. Schleswig=Holsteinere var Lorenzens Suspension som Borgerrepræsentant bleven ophævet saa godt som med omgaaende Post af den slesvig-holsteenske Regjering; men hvad der fornemmelig havde indjaget Vedkommende en liden Skræk, var, at By-Collegierne (Magistraten og Borgerrepræsentanterne) tillige havde faaet en drøi Jrettesættelse, og at det var blevet dem paalagt at forsvare sig for den af dem begaaede Handling. J denne deres ubehagelige Stilling skulde man nu pligtskyldigst komme dem tilHjælp i deres store Nød.