Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-19
Den danske Skueplads. (Fortsættelse, see forr. No.)De danske Skuespillere fik d. 30 Dec. 1746 deres Privilegium. J Jndledningen dertil siger Kongen, at Acteurerne, der have begyndt at forestille danske Skuespil, allerede have aflagt Prøver paa deres Færdighed, som vise, at de kunne blive Tilskuerne til Fornøielse. Den for Enden af Gjethuset liggende Grund og gamle Bygning skienkes til et Comoediehuus, og i intet andet end dette skal det være tilladt at opføre Skuespil, paa hvad Sprog det end maatte være; men da General H. J. Arnold under 3 Marts og 7 Aug. næstafvigte har faaet Confirmation paa de Privilegier, som det forrige Comoediehuus har været tillagt, og som fra Dags Dato forlænges for ham og hans Arvinger paa 15 Aar, saa maa det staae ham frit for, ligeledes at lade indrette et forsvarligt Huus, hvor han maa lade agere; dog naar hine 15 Aar ere forløbne, skal det Comoediehuus, hvortil Grunden nu gives, allene være berettiget til at opføre alle Slags Skuespil i Kjøbenhavn. - Vi forbigaae de videre Bestemmelser i dette Privilegium, der alle vare meget fordeelagtige for Skuespillerne. Skuespillerselskadet skulde imidlertid staae under en egen Direction. De første af Kongen selv stadfæstede Directeurer vare Etatsraad Wartberg, Raadmand Jürgensen, Biørnsen og Piloe. Hos Schwarz nævnes Wart berg som Generalprocureur; men hvis det er den samme Peder Wartberg, der anføres i Worms Lexicon, hvilket er høist rimeligt, da denne 1740 var blevet Dr. juris, saa var han Høiesteretsadvocat, men der tales ikke om, at han var Etatsraad. Om Jürgensen var den samme, der siden blev Stadshauptmand i Kjøbenhavn, tør vi ikke bestemme. Biørnsen var maaskee Biørn Berthelsen, Biørnsen, der 1743 var bleven Secretair ved Lovcommissionen og siden Assessor i Hofretten. Han kan i saa Fald ikke længe have beklædt Directeurposten, thi han døde allerede 1749. Pilohar allerede været nævnt som Skuespiller under Montaigu's Bestyrelse i Frederik den Fjerdes Tid. Schwarz anfører, at han var fransk af Fødsel, og en Sønnesøn af Bygmester Pilde, der har bygget Nørreport. Men det maa nok være en Feiltagelse; thi den eneste Artist, foruden Skuespilleren, der af dette Navn paa den Tid levede i Kjøbenhavn, var C. G. Piloe, 1741 Tegnemester ved Cadetterne, og derpaa Professor ved det ny oprettede Konstacademie. Han var født 1713, og maa altsaa have været en Broder, ikke Farfader til Skuespilleren; heller ikke var han fransk, men svensk af Fødsel. Som født Franskmand havde det vel heller ikke været saa let for ham, efter sin Tilbagekomst fra sin Udenlandsreise, hvor han havde ageret som fransk Skuespiller, at fremtræde som dansk 1722. Vel er det saa, at Montaiau, en Franskmand, var Jnstructeur for de danske Skuespillere i hiin Tid, men man seer ogsaa af den danske Comoedies Ligbegjængelse, at han taler deri Fransk med een af de danske Acteurer. Efter Roses egen Tilstaaelse havde baade han selv og de andre daværende Skuespillere Pilde at takke for deres første Dannelse, hvilket har meget at betyde, da Jsen den Gang skulde brydes, og man ingen havde at danne sig efter som Mønster. Bygningen blev nu opført paa den af Kongen skienkede Plads, det gamle Tjærehuus kaldet. Jndretningen, hedder det, skeete efter Pildes Plan, men hvad er rimeligere, end at det ikke var ham, men hans Frænde C. G. Pilde, der udkastede den? Jmidlertid gjorde denne maaskee ikke ilde i, at lade Skuespilleren beholde den vist ikke misundelsesværdige Ære, at have gjort Udkast til et Skuespilhuus, hvis maadelige Indretning vi endnu den Dag i Dag maa beklage, og som maaskee endnu i mange Aar vil bidrage til at forbittre en af Kjøbenhavnernes ædleste Forlystelser. Hvor meget man end har søgt at bøde paa de Feil, der ved den første Jndretning saare let kunde været forebyggede, saa er og bliver den dog et heelt ufuldkomment Skuespilhuus.