Berlingske Tidende, 1781-04-01
London ankom imidlertid ogsaa mange Expresser, deels til Admiralitetet, deels til General Amherst. Strax forsamlede Stats=Secretairerne sig, og i en Raadsforsamling fra Kl. 4 til 6 om Morgenen blev besluttet at erobre Øen Jersey, hvad deraf og maatte flyde. Øens egentlige Gouverneur, General Conway blev kaldet fra sit Landgods, og Capitaine James Wallau fik Ordre strax at reyse til Portsmouth, der indskibe det 14de og 97de Regiment, og gaae til Jersey med saa mange Skibe og Søetropper, som han holdte Da for fornødne. Tillige fik 4 til 5000 Mand paa Kysterne af Hampshire Ordre til at holde sig færdige til at brække op Dersom Roullecourt var bleven Herre af Øen, og havde faaet de 2 Regimenter, som han ventede, saa kunde der have paafulgt store Optrin over en liden Øe. Men Roullecourt var ikke lykkelig paa Jersen. De regulaire Tropper og Melicen paa Øen trak sig sammen, besatte Høyene ved Staden St. Helier, og besluttede under Commando af Major Pierson, og Commandanten i Kastellet Eilsabeth Major nylward, samt Jngenieur-Capitaine Mulcaster at være sig til det yderste. Roullecourt lod Slottet opfordre af et Partie, og beraabte sig i Begyndelsen paa den Capitulation, som han havde aftvunget Major Corbett, hvilken man naturligviis ey vilde opfylde. Herpaa truede han, at dersom man ey overgav sig, saa vilde han hævne sig paa Capit. Mulcasters Kone og Børn, lade Major Corbet hænge og sette Byen i Brand. Mulcaster svarede at ingen kunde elske sin Kone og Børn meere end han, men at han derfor ey vilde forsømme Kongens Tieneste. Efter igientagne heftige Trusler udbrød han endelig i disse Ord. De kunde hænge, skiænde, brænde, og gaae til Diævelen; men han vilde værge sig til den sidste Mand. Major Corbett, som stod hos Roullecourt, maatte forestille ham, at hans Modværge vilde være unyttig eftersom et Korps Franzoser paa 4000 Mand kom til Succurs. Mulcaster spurgte, hvoraf han vidste det? Ey, sagde Corbett, Hr. Baronen forsikkre det paa sin Ære; men Mulcaster svarede: der maae komme 4 eller 10000 Mand, saa vil jeg dog forsvare Øen for Kongen min Herre. Strax blev der givet Jld paa Franzoserne, som i Hast begave sig bort, hvorved nogle Soldatebleve saarede og begge Benene skudt af en Officeer, Roullecour, tvang derpaa Major Corbett at gaae med Capitulationen til Major Pierson, under hvis Commando Tropperne formerte sig paa Høvene ved Staden; men her blev den ogsaa forkastet, og det Bud sendt til Franzoserne, at dersom de ey forlode Staden, saa vilde man, inden 20 Minuter angribe dem. Angrebet skeedte, og til den bestemte Tid med den største Tapperhed paa alle Sider. Da Roullecourt saae sig saa hidsig angreben, tvang han Major Corbett til at geleide sig, og tage Deel i Træfningens Farlighed, samt førte ham ved Armen midt ind i Jlden. Efter nogle Minuters Forløb sit Roullecourt et Skud i Munden som tog heele Kinden bort og paa Tilbageveien endnu toe andre Saar i Lænden, hvorpaa Major Corbett lod ham bringe til Courthuset, og fik underves selv toe Skud igiennem Hatten. Strax derpaa, i ringere end 1/2 Time, begyndte Franzoserne, der ey længere kunde modstaae de regulaire Troppers og Milicens Tapperhed, at vige fra alle Kanter; Baron Roullecourt døde imidlertid paa Courthuset af sine Saar, og den Franske Anfører, som kom i hans Sted, bad Major Corbett igien at modtage sin Commando og overgav sig nu til ham med alle sine Tropper som Krigsfanger. Den tappre Major Pierson en ung Helt paa 24 Aar, blev i samme Øyeblik da man erholdte Seyeren, dræbt af et Skud, just som han vilde omkring Hiørnet af et Huus. Jmidlertid angreb ogsaa Capit. Campbell med en Deel, af det 83de Regiment fra Gronvillebay, hvortil ogsaa vare stødte Oberste Messery med det østlige Regiment Milice og Capit. Clement Hemmery med noget af Øens Artillerie, der fiendtlige Partie, som ved la Rogne havde foretaget den anden Landgang. Mange bleve dræbte, mange druknede, da de igien vilde redde sig paa deres Baade ud i Søen, de andre flygtede deels ind i Landet, deels overgave de sig til Krigsfanger. Man sendte strax adskillige Partier ud, for at opsøge de Flygtede, og bragte hvert Øyeblik nogle af samme ind. Forliset paa Engelændernes Side angives i Hoftidenden for 11 døde Under-Officerer og Gemeene, foruden den brave Major Pierson, og for 1 Officeer og 35 Gemeen Saarede af de regulaire Tropper, samt af Milicen 4 dræbte Under-Officerer og Gemeene, og 3 Officerer, 26 UnderOfficerer og Gemeene Saarede. Man havde endnu ingen bestemt Liste over Franzosernes Tab, men man beregner Antallet paa de Fangne til 600 og derover, foruden en Mængde Døde og Saarede. Vice-Gouverneuren, Major Corbett, som i saae Timer havde prøvet saa mange Forandringer af Skjæbnen, var derover bleven saa hovedsvimmel, at han sendte en ganske forvirret Beretning til Ministerium, hvilken man ey kunde gjøre bekiendt. Han havde iblant andet betient sig af det Udtryk, Fienderne vare alle enten dræbte eller sangne, og Resten flygtet ind paa Øen; men han skulde nok faae dem fat Man siger, at der skal holdes en Krigsret over ham. Det var en Ulykke for Baron Rullecourt, at han er strax tog sit Artillerie med sig, ved hvilket der endnu vare 120 Mand; thi disse kunde Dagen derpaa ey følge ham, men maatte gaae tilbage igien, efterdi 2 Engelske Fregattet hastede Øen til Hielp. Disse vare begge Fregatterne Fama og Dange, som havde været med at bedække Koffardiefloden, som kom hiem fra Quebeck og Vestindien; men da de paa Høyden af Portland=Head ved et Jagtstib fik Efterretning om Franzosernes Landgang paa Jersey, saa ilede de strax Øen til Hielp.