JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
De ere blevne bekiendte ved en Franskmand Hr. Neale, som vidste at forskaffe sig nogle Klapper slanger, imedens han opholdt sig i Nord-Caroline. Han blev ved flere Jagttagelser bragt til at troe, at dette giftige Dyr var istand til at blive gjort tamt. Hvilket Middel han har anvendt veed man ikke; men et Factum er det, at det har lykkedes ham dermed paa en beundringsværdig Maade. Han paastaaer, at allene Musikens Magt giør det, og forsikkrer, at en blid Melodie er tilstrækkelig til at beroelige Dyrets største Vrede. Hr. Neale er for nærværende Tid i Richmond (Virginien) hvor han foreviser sine Sieldenheder. Han har to levende Klapperslanger. Hannen er 4 Fod 3 Tommer lang og har 8 Klapper paa Halen, som tilkiendegive en Alder af 9 Aar; Hunnen er meget mindre og har kun 5 Klapper. Han har nu i 30 Maaneder havt disse Slanger. Deres Lydighed er saa stor, at efterat han har sagt dem nogle Ord og klappet dem med Haanden, tager han dem i Hænderne, som om det var Ender af Reeb: han lader dem derpaa stige og langs med sit Bryst, lader dem flynge sig omkring sin Hals, og kysser dem; imedens Een af dem er slynget omkring ham tager han den anden. Langt fra at ville skade sin Herre synes disse frygtelige Kryddyr at have Hengivenhed for ham. Hans Sikkerhed har endnu en anden Grund end den, at han har opdraget Slangerne; han siger, at han har et sikkert Mid det imod deres Bid, og holder det ikke hemmeligt Man maae, siger han, begynde med at vaske Munden med varm Olie, derpaa udsuge Biddet. Derefter drikker man rigeligen et Afkog af SerpentariaRoden indtil det virker som en stærk Brækning; efterat man har giort dette har man intet mere at befrygte. Hr. Neale aabner Munden paa disse Slanger og fremviser deres giftige Huggetænder; De sidde paa Overkiæben; der er to paa hver Side og de komme igien, naar man rive dem ud, de ere spidse, bagover bøiede og ligge imod Svælget, naar Dyret ingen Brug vil giøre af dem. De ryste sielden deres Klapper og kun naar de blive ophidsede, og endnu mere for at drage deres Offe res Opmærksomhed til sig, nemlig de livfuldere Dyr, som Fugle, Eegerne o. s. v. Hr. Neale bekræfter: at disse Slanger virkeligen udøve er Slags Tryllerie over deres Slagtoffere; da han har seet et Exempel i sin Have paa fine egne Slanger. Overvunden ved sin Frygt stiger Offeret fra Green til Green, fra Klippe til Klippe indtil dets Fiende styrter løs paa det. Men han benægter, at Aandedrættet af dette Dyr har noget ved sig, som opvækker Ækelhed, da han ofte ganske nærved har erholdet deres Caresser, saa kunde han overbevise sig om, at dette tvertimod er blidt og uskadeligt. Forresten er Klapperslangen ikke den eneste Slangeart, som lader sig beqvemt tæmme; Hr. Nealehar gjort Slanger af alle Slags tamme, de adlyde alle hans Befalinger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
Bidrag til Løvens Naturhistorie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
Af Missionairen Campbells, anden Reise i Sydafrika uddrages vi følgende Fortælling, hvis Authenticitet ingen Tvivl er underkastet. Den christelige Hottentot Hans reed med to af sine Landsmænd fra Klaarvater til Kolonien. Paa Grændsen af Buskmændenes Land, i Nærheden, af Tornbierget, mødte de Reisende to Løver og gjorde strax Jagd paa dem. Pludselig blev et afNovdyrene staaende, gjorde Mine til at ville sætte sig til Modværge, hvorved Hottentotterne blev indjaget en saadan Frygt, at de paa det hurtigste jagede bort derfra. Løven forfulgte dem, og da de bemærkede, at den bestandig kom dem nærmere, stege de strax af, og holdt deres Heste tæt sammen med Bagdeelen vendte mod det opbragte Dyr. Dog denne krøb rasende frem under Hestene og greb fat paa Hans; som just ladede sin Flint, hvilken han kort for havde affyret paa en Antilope Løven greeb Manden først ved Knæet, og derpaa ved det venstre Laar, som den strax gravede paa. Begge de andre Hottentotter vare saa bestyrtsede, at de aldeeles ikke kunde foretage sig noget for at redde deres Kammerat. Hans derimod raabte til dem: de skulde drive Hestene hen til ham, hvorved Løven maaskee kunde blive formaaet til at løslade ham. Hans Tilraab satte Mod i den ene Ledsager, som strax fyrede paa Løven, og saarede den i Kiæbebeenet, hvorpaa denne lod Hans fare, og bortfjernede sig. Hans slæbte sig nu hen til Hestene, og da han ikke var i Stand til at staae, saa blev han løftet op paa den ene af dem. Det opbragte Dyr vendte endnu eengang tilbage og rendte igien ind under Hestene; men som denne Gang drev den tilbage ved at slaae ud med Hoven, hvorpaa den løb hen til det Sted hvor han havde taget fat paa Hans, hvis Hat som var bleven liggende der, den greb og løb bort med. Hottentottens Saar blødte frygteligt, og han laae to Maaneder derefter hen uden Haab; dog efter denne Tids Forløb tiltog igien Kræfterne lidt efter lidt. Da Campbell saae Mennesket kunde han gaae lidt igien. Dog følte han megen Svækkelse i Beenet, da Seenerne fra Knæet vare afrevne. Det gik bedre med at ride; men Arreneaf Løvens Huggetænder vil Hans tage med sig i Graven. Guldet paa Øen Aruda.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
J Engelske og Nederlandske Blade er der allerede flere Gange bleven talt om Opdagelsen af en temmelig stor Deel Guld paa den lille Øe Arubasom ligger 3 1/2 Miil under Vinden for Curacao. Her ere nogle nye Detailler: Det var Jndianere, som i afvigte Marts Maaned tilfældigviis gjorde denne Opdagelse imellem Biergene; de solgte det Stykke Guld de fandt til Jøder. Denne Opdagelse blev en tidlang holdet hemmelig, fordi endnu faae Personerskiendte det Sted, hvor man kunde finde Guldet; men efterat Rygtet efterhaanden havde udbredet sig, saae man Liebhavere fra alle Sider at strømme til Biergene, for der at indsamle det kostbare Metal. Saasnart Commandanten paa Øen havde faaet Kundskab derom, saa underrettede han Gouverneuren paa Curacao derom, som sendte Captain von Raders til Aruba, med befaling til at forbyde enhver videre Eftersøgning. Det siden Marts Maaned fundne Guld er af den største Reenhed, Stykkerne ere af forskiellig Størrelse; man har seet dem, som have veiet 1/2 Lod og andre 3 Pund, man har endog fundet et paa 32 Pund, som en Kiøbmand fra Nordamerika skal have bragt til sig for 26,000 Gylden. Det Guld, som blev indsamlet af Jndvaanerne laae ved Foden af et Bierg, hvori man troer der er en Mine. Stykkerne synes at være dannede ved Smeltning, som man tilskriver en vulkanisk Aarsag
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
Beltpassage. Fra den 25de Novbr. til den 5te December ere udreiste: Til Fyen, Forp. Leth, Tømmermand Palle, Lieut. Schmidt, Skibscapt. Jansen, Handelsm. Jullin, Jnformator Heimann, Kiøbm. Danner med Søn, Oberstlieut. Castenschjold, Handelscommissair Rosendahl, Regiments chirurgus Rudolph, Kiøbm. Winther, Handelsmændene, Haack og Tarkel, Cand, juris Jensen, Landraad v. Bulow, Storh. Meklenborgsk Schveitserisk Kammerherre og Domherre i Lübek Greve af Holmer, Capelmester Rudersdorf, Kiøbm. Elster, Landraad Ridder Battram med Kone og Barn, Audit. Sommer, Stud. Cappeln, Styrm. Kierulff, Skibsfører Feldmann, Kammerj. Wedel Heinen, Major Grev Trampe, Ritmester Berth med Frue og 5 Børn. Til Sielland, Kiøbm. Wallach og Louis, Cand. juris Moritsen, Cand. ph. Wiberg, Cand. theol. Forch. hammer, Stud. Hald, Major Ridder Bopelin, Sekretair, Moldenhaver, Skipper Maglebye, Forp Outzen, Strømpehandler Fløe, Lieut. i Garden til Hest Sehested Juel Kammerjunker Lieut. i Garden til Fods v. Krogh, Cand. philos, Post, Avlingsforv. Hansen, Frieherre Hofjægerm. v. Blome, Pr. Lieut. v. Siemsen, Kammerjunker, Landinspect v. Krogh, Handelskontorist Grunt, Hofraad og Grosserer Hambroe, Jmfr. Paulsen, Oberstlieut. Castenschiold, Stud. Matzen, Hr. Brandt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
Jndenlandske Efterretninger. Anledning af en indkommen Beretning fra Directionen for Fødsels- og Pleiestiftelsen i Kiøbenhavn om en Forandring i Stiftelsens ockonomiske Jndretning m.v., som udførlig findes med deelt i Kollegialtidenden, har det behaget Hs. Majestæt ved allernaadigst Resolution af 8de October d. A. at fastsætte flere til Stiftelsens Tarv sigtende Bestemmelser. Jfølge disse skal det giøres de udenfor Ægteskab besvangrede Fruentimmer, som indlægge sig enten frit eller mod ringeste Betaling paa Fødselstiftelsen, til Pligt at gaae over paa Ammestuerne, for i kort Tid at give Die, og derefter modtage deres Børn fra Stiftelsen til egen Opfostring, imod en ugentlig Understøttelse i de første 3 Aar, som er maa overstige 4 Mk. Tegn i det første og 3 Mk. Tegn i de tvende paafølgende Aar, fra hvilken Adgang til Understøttelse følgende Undtagelser dog skulle finde Sted: a) at saalænge en Moder, som har født paa Stiftelsen, faaer derfra ugentlig Understøttelse for et Barn, kan hun ikke erholde den for flere af sildigere Fødsel; b) at ingen, som har opholdet sig i Staden i kortere Tid end 10 Maaneder, ligesaalidet som Enker og fraskildte Hustruer, maa tilstaaes den sædvanlige Understøttelse længere end 1/2 Aar. For ethvert Barn, som herefter fra Stiftelsen udsættes til Fremmede, bør foruden 2 a 4 Rbd. i Reisepenge, betales i Barnets første Leveaar 1 Rbd. Sedl. ugentlig, i de næstfølgende 2 Aar 4 Mk. Tegn ugentlig, og i de 3 næste Aar derefter 3 Mk. T. ugentlig, hvorefter Betalingen, ophører og Pleieforældrene maa sørge for demsom deres egne, imod at kunne benytte sig af dem, som deres egne. Kammerleien bestemmes efter følgende Regulativ, for 1ste Klasse ugentlig 183 Rbd., daglig 16 Mk.; 2den Klasse ugentlig 14 Rbd., daglig 12 Mk.; 3die Klasse ugentlig 10 Rbd., daglig 9 Mk.; 4de Klasse ugentlig 4 3/4 Rbd., daglig 4 Mk.; Alt, Sølv. Altimentationsbidragen, som betales for hvert Barn, som af Moderen efterlades til Stiftelsens Forsorg, skal være 50 Rbd. Sølv. Den ved Anordningen af Decbr. 1770 (konfr. Plac. af 23de Marts 1793 til Jndtægt for Fødsels- og Pleiestiftelsen paabudne Afgivt af Heste, som holdes i Kiøbenhavn, bestemmes i begge Anordningens Alternative til det dobbelte af hvad der nu svares. Det høieste aarlige Tilskud, der for Fremtiden kan tilstaaes Stiftelsen fra den Kongelige Kasse, udenfor det der forhen har været reglementeret, skal være 24,000 Rbd. Sølv. Samtlige Amtmænd i Siællands Stift skulle tilkiendegives, at de, uden at dog Præsternes Omsorg for de fra Stiftelsen udsatte Børn ophører, antage sig denne Udsættelse, og søge at fremme den, fordi derved en Stiftelse opretholdes, hvorfra hele Landet forsynes efterhaanden med oplærte Fødselshielpere og Jordemødre Endnu stedse hører Man om Ulykkestilfælde, indtrufne under det seneste frygtelige Stormveierligt: Et Dæksskib er total forliist ved Klitgaard i Liimfjorden. To saakaldte Bødepiger (som reparere Fiskergarn) vilde fra Løgstøer vende tilbagetil Giøl Land, og fandt deres Død i Bølgerne. Ved Hals har Man fundet Ligene af et Par unge Fiskere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
Den 12te d. indstrandede paa Thorup Strand Jagten Maria fra Flensborg, ført af Kapt. Møller og ladet med Havre. Skibet er allerede slaaet i Stykker og kun en Deel af Ladningen bierget: 4 Ligeledes indstrandede den 16de d. paa Steenberg Strand et norsk Brigskib Eidanger, ført at Kapt. Petersen og kommende fra Hiemmestedet. Scheen i Norge med en Ladning Fyrre-Bielker. Strax efter at Mandskabet var kommen i Land, døde Styrmanden, deels af Strabatse og deels af et Slag, han skal have faaet af Storbommen i Søen. Samme Dag indstrandede atter paa Vixøe Strand en hollandsk Smakskib die Snelheith kaldet, kommende fra Drammen med Trælast og bestemt til Rotterdam. Kaptainen, der selv er Eier af Skibet og boer i Sardem, har i en 14 Dages Tid med Kone og 2de smaae Børn, hvoraf det yngste kun er halvandet Aar, holdet Søen, og er saa meget mere at beklage, som ikke det ringeste af Skibet er assureret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
Kapt. S. B. Smith har, paa en Reise fra Norge til Harlingen, den 6te Nobr., paa Høiden mellem Bowenbergen og Rifsholm, seet drive en stor, og som det syntes, dansk Jagt uden Folk. Jgiennem Kikkerten troer han at have læst Navnet Jomfrue Maria.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
(Slutning af Resolutionen angaaende Ophævelsen af Brabethrolleborg Skolelærer-Seminarium i Fyen og Børre Seminarium i Ribe Stift). For at sætte Fonden i Stand til at bære alle de dem paaliggende øvrige Byrder, ville Vi, foruden de øvrige samme hidtil anviiste Jndtægter, med den Undtagelse, som flyder af det, Vi allernaadigst have bestemt angaaende ovenmeldte Stiftskirker, have de ved Vor allerhøieste Resolution af 3die Januar 1821, til Bedste for Seminariefonden, med 12 1/2 PC. forhøiede Gebyhrer af de Expeditioner, som udfærdiges igiennem Vort Danske Canellie, Bestallinger allene undtagne, forhøiede med endnu andre 12 1/2 PC. af det Beløb, som de inden lin i Aaret 1821 paabudne Forøgelse udgjorde, fra hvilken nye Tillægs=Afgift, der ligeledes tilfalder bemeldte Fond, dog, foruden Bestallinger, Bevillinger til at sidde i uskiftet Boe blive at undtage. Fremdeles skal enhver, som for Fremtiden optages paa et Seminarium, til Seminariefonden betale en aarlig Kiendelse af 10 Rbdlr. Sølv, og hver, som, uden at være underviist paa et Seminasium, underkaster sig Demissions-Exammen ved et saadant, engang for alle erlægge en Kiendelse af 20 Rbd. Sølv til samme Fond, for hvilken Jndtægt ver Seminarieforstander har at aflægge Regnskab til Vort Cancellie, efter de Regler, som af dette fore skrives ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
Endelig ville Vi, at den i Vor allerøieste Reblution af 19de Juli 1822 Seminariefonden tilfaaede overordentlige Understøttelse fra Vore Fiantser af 4500 Rbdlr. Sølv, endnu udbetales samme for Aarene 1823 og 1824 med ialt 9000 Rbd. Sølv, samt at den fremdeles i de 5 paa hinanden følgende Aar, fra 1825 til 1829, begge inclusive, nyder et Tilskud af 2000 Rbdlr. Sølv aarligen af Vor Kasse, hvorimod det er Vor Villie, at ingen videre Understøttelse nogensinde tilstaaes bemeldte Fond af Vor Kasse; men at Vort Cancellie sørger for, at Seminariefonden, ved Hielp af de den anviiste Jndtægter, tilbørligen vedligeholder Seminarierne og opfyldte de Fonden iøvrigt paahvilende Forpligtelser, samt in Specie afdrager saameget som mueligt paa dens Gield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
Jfølge ovenanførte allerhøieste Resolution af 8de f. M., har Cancelliet tilskrevet samtlige Amtmænd, Grever og Baroner i Danmark, samt Kiøbenhavns Magistrat, at der af alle Bevillinger, som efter Forordningen af 23de Mai 1800 af dem udleveres, blive at erlægge til Seminariefonden: af enhver Bevilling eller Confirmation, for hvilken Gebyhret til den Kongelige Kasse er 13 1/2 Rbd. r. S., 3 Rbd. 2 Mk. r. S., hvorfra dog undtages Bevillinger til at sidde i uskiftet Boe, af hvilke fremdeles kun bliver at erlægge 1 Rbd. 4 Mk. r. S. til Seminariefonden. 2) Af en Opreisning paa en Dom 3 Rbd. 4 Mk. r. S. 3) Af en Confirmation for fuld Betaling 12 Rbd. Mk. r. S.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
Ledige Embeder. Roslev og Nyberg Sognekald i Viborg Stift, 226 Rbd. – Vorde, Fiskbek og Romlund Sognekald i Viborg Stift, 140 Rbd. – Told- og Consumtions-Casserer Embedet i Nestved. For Oppebørselen stilles Sikkerhed, til Beløb 7000 Rbd. Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
Befordringer og Afgang. Den 17de Novbr. er C. C. Hilleman beskikket til Veier, Maaler og Vrager ved Bandholms Tolsted paa Lolland. – Den 21de Sptbr. er Toldcontrolleur i Kattingsiel, Captain H. Setkorn, beskikket til Toldcontrolleur i Fredrikstad, og forhenværende Captain T. H. Finely til Toldcontrolleur i Kattingsiel. Den 13de Octbr.: Patrolliebetient ved Told grændsen mellem Nørre-Jylland og Hertugdømmet Slesvig, F. B. Truelsen, til Told- og Consumtions Casserer ved Gredstebroe. – Den 13de Nobr. er Divisions chirurg ved 1ste Division, Professor og Dr. Medioinæ W. Klingberg, beskikket til Stabschirurg ved Søe=Etaten samt udnævnt til Medlem af Directionen for SøeEtatens Hospital i Nyboder og Directionen for Qvæst og Assistencehuset. Under 21de Nobr. er Mynsterskriver i Fyens District, Søe=Krigscommissair J. H. Forbæck, forflyttet i samme Egenskab til Holsteens District, og Mynsterskriver i sidstnævnte District F. W. Bülow, forflyttet til Fyens District, samt udnævnt til Søe Krigscommissair.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
Kiøbenhavns Torvepriser, den 3 Decbr. Rug, Tdn. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Hvede, Tdn. 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. Byg, Tdr. 2 Rbd. Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Havre, Tdn. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Ærter, Tdn. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Smør, Fierdingen 12 Rbd. a 13 Rbd. 3 Mk. Æg, Snesen 2 Mk. - s. a 2 Mk. 4 sk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
Kjøbenhavns Børs, den 3die Decbr. 1824. Cours. Hamborg 2 M. 221, a vista 224. Spec. 228. Den 3die Decbr. 1823, 250.) Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 s. (Jfjor 2 Rbd. 3 Mk. - s.) Disconto 5 pC. Kongl. Oblig. (uden Renter) 88 1/2 a 89 Rbdlr. Sedler. (Jfjor81 3/4 a 82). Nationalbank Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 100 a 100 1/2 Rbd., dito i Sedler 114 a 114 1/2 Rbd. Norske Laan til 6 PC. 104 1/2. Hamborger Laan, 3000 Bcomk Dito dito 4000 Bcomk. - Norske Rigsbanksedler 160 Rbdlr. (J Fior 140). Svenske Sedler 3 Mk. 4 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
AVERTISSEM. FNTS. Hvo som maatte have at fordre udi efternævnte Stervboer under denne Kjøbstæds Stiftejurisdiktion: a) efter afg. Raadstuetiener Lars Peder Kofodt, b) efter afgangne Smedesvend og Dagleier Nien, Eliasen, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for os at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer. Slagelse Kiøbstæds Skifteret den 26de November 1824. Gude. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
Fredagen den 24de December førstkommende, bliver paa Slagelse Raadstue foretaget Skiftesamlinger i følgende Boer. a) i Slagter Peter Krølls til Skiftebehandling opgivne Boe, om Formiddagen Kl. 10, b) i Stervboet efter afgange Martha Løwstrøm, Enkefter forhen afgange Muurmester Brunskou, Formiddag Kl. 11. i forrige Arvefæster af Brorupgaard Mads Jensen, Westergaards og efterlevende Enke Ane Kirstine Nielsens fælleds Boe, om Formiddagen Kl. 11 1/2, hvorved de i disse Boer indmeldte Fordringer ville blive giennemgaaede, og Boerne derefter, om mueligt, optagne. til Slutning, hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret den 26de November 1824. Gude. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
Bortforpagtning Mandag en den 13de December førstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver paa Kallundborg Ladegaard ved offentlig Auction opbuden til Bortforpagtning, deels paa 8 og deels paa 11 Aar, fra 1ste Mai 1825 at regne, Kallundborg Ladegaards Hovedparcel, af Hartkorn 18 Tdr. 6 Skpr. - Fdk. 1 3/4 Alb. med Jordtillæg 146 Tdr. Land, samt Refsnæs Gaard af Hartkorn 13 Tdr. 4 Skpr. L. Fdkr. 2 3/4 Alb med Jordtillæg 256 Tdr. Land. J Kallundborg Ladegaards Jorder er i dette Efteraar nedlagt 11 Tdr. Hvede og 12 Tdr. 5 Skpr. Rug, og i Refsnæsgaardens Jorder 32 Tønder Rug. Forpagtnings-Conditionerne ere til Eftersyn hos Undertegnede. Kallundborg Amtstue den 25de November 1824. Richter. udflyttet fra Nye Bye i GiørSnildegaard, lo Sogn, Løve Herred, hidtil besiddet af Niels Larsen, af Hartkorn Ager og Eng 40 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1/4 Alb. med Areal 77 1/2 Td. Land, under det Kongelige Communitets Gods, opbydes med Besætning, Jnventarium &c., til Bortfæstelse paa Livstid ved en eneste Auction, som afholdes i Gaarden Onsdagen den 15de December 1824, om Formiddagen Kl. 11. Gaardens Bygninger ere meget godt vedligeholdte, og Tørveskiær haves til Overflødighed. Conditionerne ere til Eftersyn paa Løve Herreds Contoir i Kirkebelsinge, og hos Undertegnede. Ringsted den 30te November 1824. T. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
Udmærket god Punsch-Extract, 2 Mk. 8 s. Potten, og ægte Schiedammer Genever, 5 Mk. pr. 2 Potsflaske, faaes paa Hjørnet af Frederiksberggaden og Vestervold No. 17 i Stueboutikken hos Urtekræmmer. Chr. F. Grandjegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
En smuk Orne, 1 3/4 Aar gammel, af meget trivelig, og, saavidt vides, blandet Engelsk og Portugisisk Nace, er tilkiøbs paa Cathrinholm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
En Meierske, der kan forevise tilforladelige Vidnesbyrd, om sin Duelighed og anstændige Opførsel, kan til 1ste Mai d. A. faae en god og meget fordeelagtig Condition. Anmeldelser desangaaende modtages af Byberg hos Kiøbmand P. A. Kierulff i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-06
2de Jordparceller hvorpaa 15 Tdr. Land geometrisk af Hvideleersgaardens bekiendte gode Jorder i Skee Bye, Herredsted Sogn, ved Ringsted, er at erholde til Arvefæste Eiendom paa billige Vilkaar, hvorom kan handles med Forpagter Hansen paa Aastrup pr. Roeskilde, ligesom Lodderne forevises Lysthaverne af Haagen Kornbeck i bemeldte Skee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Siællandske Avis, Den Vester eller: III. Ugeblad. Slagelse. føl landske Historie uden og inden for tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 10de Aarg.) Fredagen d. 10. December 1824. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. MERTI Brasilien som et selvstændigt Rige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
(De historiske Beretninger tildeels efter den Brasilianske Major von Schaffers nye Skrift om Brasilien. - Altona 1824).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-10
Syv nye Stater ere opstaaede paa det unge Amerikas skiønne Jordbund; de have alle rystet Lænkerne af sig og Krigens sidste Flammer ere i Begreb med at uddøe i den sidste af dem. - Syv delige Systre vise sig for Blikket og beile om Æblet. Hvem af dem skulle vi skiænke det; paa hvis Hoved skulle vi sætte Fortrinets Krands, Du erholder den ikke kobberrige Chili med dine majestætiske Bierge og mangfoldige Vulcaner; vel kysser det store Ocean Din Fod; men Du er for smal i Din Bygning og Du faaer aldrig den Anseelse at Du vil blive Jordklodens Dronning. Kostbare ere Dine Giemmer stolte Peru, Sølvet og Guldet er Dit naturlige og uudtømmelige Arvegods; men Dit Legeme besidder ikke den Sundhed, Dine Jnd volde ikke den Roelighed, at Du kan blive vor Udkaarede. Du Ayresiske Stat, som har taget Dito Sæde ved Sølvflodens Bredder, har ved Dine tidlige Bestræbelser for Frieheden Krav paa vor Erkiendtlighed; men du mangler Dine Søstres Skiønhed, Prægtigt er Dit Navn Columbia, berømt er det allerede paa Jordens Skueplads og glimrende er den Helts Hæder, som Du valgte til Din Paladin; men Dit Temperament er for varmt til at vi tør tilkiende Dig Prisen. Guatimale og Mexiko, yndige Tvillingsøstre, rige og skiønne: J vilde have erholdet den, naar J ved Eders dobbelte Fødsel ikke vare blevne svækkede og J vare fremtraadte som et enkelt Væsen. Hvo vil derfor erholde Prisen blandt disse herlige Gestalter uden Du Brasilien, som i Størrelse overgaaer alle de ovrige Stater, i naturlig Rigdom viger ingen og i Henseende til Beliggenhed med Hensyn til den heele gamle Verden har et afgiørende Fortrin, Naar Pladsen til en Keiserthrones Opførelse skulde opsøges i Amerika, hvor skulde den da fortrinlig vælges. uden i Brasilien Et Riges naturlige Storhed beroer paa dets Størrelse, Beliggenhed og Frugtbarhed; dets politiske Storhed er grundet paa dets naturlige, og hvor denne kun finder Sted kan man ogsaa antage at hiin efterhaanden vil paafølge. Tager man nu Hensyn til disse tre Omstændigheder, saa har man Grund til at troe, at Brasilien vil i Tidens Følge blive det anseeligste af alle Jordens Riger.