Berlingske Tidende, 1769-04-24
Jgiennem samme Høye Cancellie og i samme Sprog haver Allerhøystbemelte Hs. M. under 12te Martii allern. udgivet: "Forordning for Hertugdommet Schleswig, for den K. Andeel af Hertugdommet Holstein, for Herskabet Pinneberg, Staden Altona og Grævskabet Ranzau, angaaende det Fortrin, som ved Concourser tilkommer Mediti, Chirurgi og Apothekere, hver for deres Opvartning og leverede Lægemidler." (Hvilke begge Forordninger vorde Ord til andet at læse i Koppenhagener Zeitungen. End videre haver Hs. K. M. under 14de i denne Maaned allern, behaget igiennem Sit Danske Cancellie at udgive Forordning angaaende hvorledes Odels og Selv. Eyer=Bønder i Norge, maa skifte og deele deres Eiende og paaboende Gaarde, imellem deres Børn. Da der, paa nogen Tid, jævnlig ere indkomne, allerunderdanigste Ansøgninger fra Odels og Selv-Eier Bønder i Norge, om Allernaadigst Tilladelse, at skifte og deele deres Eiende og paaboende Gaard i fleere Parter imellem deres Børn, uden at den, den ældste Søn eller Datter tilkommende Aasædes Ret derudi maatte være hinderlig: og Hs. M. Allernaadigst eragter, at en saadan Deeling af Gaarden er fordeelagtig saavel for Folkemængden, da fleere Familier derved faae Leylighed at nedsætte og ernære sig, som for Jordebruget og Agerdyrkningen, da den Jord, hvis Eiere ikke haver meere, end han selv kan oversee og behandle, rimelig viis maa blive bedre anvendt og dyrket, end den Jord, hvis Eyere haver meere deraf, end han selv kan overkomme og bruge, saa har Hs. M. til Fordeel for Land=Væsenet og Ager=Dyrkningen i Norge, og for at see Sine kiære og troe Norske Underdanere, i sær Odels og Selv Eier=Bønder frietagne for den Tids= og PengeSpilde, det maa medføre, naar de, i hver enkelt Tilfælde, skulle være forbundne til at søge Dispensation og Bevilling, Allernaadigst funden for Get, at anordne og befale, at, naar en Odels= eller Selv Eier=Bonde maatte befinde, at hans Hoved Bølle, som, efter hans Død, skulle tiltrædes af hans ældste Søn eller Datter, hvad enten samme tilforn har været deelt eller ey, var af den Størrelse og Beskaffenhed, at fleere Familier sig derpaa kunde ernære, skal det være ham tilladt, at deele samme imellem hans Børn i tvende eller fleere Parter, og det uden at enten Odels=Retten eller den, den ældste Søn eller Dotter tilkommende Aasædes Ret derudi maa være hinderlig, da derimod enhver af Børnene faaer Ansædes Ret til den Part af Gaarden, som ham af Faderen er tillagt: Dog skal ved saadan Deeling iagttages, at den ældste Søn eller Dotter, som ellers efter Loven var berettiget til hele Aasædet ikke maa tildeeles mindre, end den halve Part af den Gaard eller Gaarde=Part, som var Hoved=Bøllet, ligesom de øvrige Parter, i hvilke Faderen har fundet for got at deele Gaarden, og bør tilfalde de andre Børn i den samme Orden, som de vare berettiget til Hoved=Bøllet, saa at en Yngre af samme Kiøn ikke derudi foretrækkes en Ældre, imod dennes Villie og Samtykke; desligeste skal det staa til Faderen, hvad enten han i levende Live vil i Værksætte saadan Gaardens Deeling, eller og han allene vil anordne, hvorledes dermed skal forholdes efter hans og Hustrues Død, da han, i dette sidste Tilfælde, derover forfatter et skriftlig Documente paa 24 Skillings Stemplet Papiir som at ham selv, med tvende Vitterligheds Vidner underskrives og forseigles, og hvorudi han fastsætter, hvorledes og i hvormange Parter Hoved=Bøllet bør deeles til hans Børn; da saadant Documente derefter, for desto større Visheds og Sikkerheds Skyld, til Tinge bør læses, men Deelingen i sig forrettes og fuldføres af Sorenskriveren med fire dertil udnævnte upartiiske Laug=Rettes Mænd, som nøye beskrive, hvad der af Gaardens tilliggende Skov, Mark, Agger, Eng og Fædrift med videre, skal tilhøre enhver Part, samt hvor meget af Gaardens Skyld og øvrige Byrder, i Forhold af dens Størrelse, derpaa skal hæfte; hvorpaa Forretningen skal læses til Tinge, og en Gienpart deraf leveres Stedets Foged, som anfører Forandringen, til Efterretning for Vores Rente=Kammer, udi hans ved Regnskabet aarlig indsendende Extract Matricul; For saadan Forretning maa Sorenskriveren ikke fordre eller modtage meere, end hvad hannem ved Reglementet af 24de Febr. 1708, og Rescriptet af 23de Aug. 1754 for en Aastæds Forretning er tillagt.