Aalborg Stiftstidende, 1840-12-15
Valgene af Deputerede til Stænderforsamlingerne forestaae, og det gjælder nu at vælge godt. Bille I have Deputerede, som tænke paa Ingenting og vortere paa Maa- og Faa, Deputerede som beregne, hvad Fordeel deres Stemme kan bringe dem, Deputerede, som lade sig bedaare eller forknytte af Glands og Fornemhed? Deputerede, som ikke forstaae Eders Ønsker og som ville det Gamle i Alting? Eller ville I have oplyste, virksomme, kraftige Deputerede, Mænd, som hverken see til Høire eller Venstre, som føle for Eders Behov, og som med besindig Frihedsskjærlighed dærvt og sømmeligt ville medvirke til at bringe Folkets Stemme klar og uforvansket for Thronen? - Det staaer til Eder, hvorledes Stænderne skulle blive. Deres Forhandlinger ville have Jndflydelse paa Lovgivningen og derved nødvendigen paa Eders eget Velvære. De ville vidne for eller imod Eder. Man vil af Eders Stænder slutte sig til, hvorledes hele Folket er. Selv de fremmede Nationer, især de, der ere os nærmest, have Øiet henvendt paa vore Stænder. De bedømme dem skarpt, og i dem bedømme de Eder Ved vor nationale Udvikling i alle gode Retninger er det at vi skulle befæste vor Lykke og vinde Agtelse blandt Frem meder. Det er altsaa ikke blot for de sædvanlige Lovgivningsarbeiders Skyld - og man bør visselig paaskjønne, hvad Stænderne ogsaa i denne Henseende have udrettet i Forening med Regjeringen -, men det er ogsaa med Hensyn til den Agtelse, Stænderne overhovedet skulle indlægge sig hos Regjeringen, og de Fremskridt til det Bedre, som derved kunne begrundes, det er tillige med Hensyn til vort hele nationale Liv, vor Fremgang i borgerlig Oplysning og Dygtighed, at et godt Valg af Deputerede til de nye Stænderforsamlinger er saa saare vigtigt. - Hvad Egenskaber man skal ønske sig hos en Stænderdeputeret, behøver nuomstunder neppe at udvikles. Stænderforhandlingerne have lært det, og de have ogsaa lært, hvilke Egenskaber man skal undgaae. De vigtigste Spørgsmaal have i lang Tid været omhandlede over hele Landet, og de Fleste ville udentvivl have et Begreb om, eller en Tact for, hvorledes de efter deres Synsmaade skulle vælge; gid vi saasandt vidste Mænd nok at vælge iblandt, Men, er Valget end paa mangt et Sted ikke saa let, saa bliver det en desto helligere Pligt for Vælgerne at gjøre sig Umag og see sig desto bedre om, at gjennemgaae Valglisterne, at raadføre sig med Andre, at gjøre sig tydeligt, hvad der kan siges for og imod Enhver, der nævnes som Valgeandidat, at forvisse sig hans Anskuelser, idet man tillige giør sig Regnskab, for sine egne, endelig at foranstalte eller at deeltage i Provevalg, som ere et meget tjenligt Middel til at sikkre det endelige Valg et hensigtsmæssigt Udfald. Og under alt dette gjælder det, standhaftigt at staae sig imod Overtalelser og andre Paavirkninger, for ikke at give sin Stemme bort imod sin Overbeviisning og saaledes med Skam at gjøre sig til et villieløst Redskab i et af fine vigtigste Anliggender." Endnu, Eet. Dersom der i et Valgdistrict ikke skulde findes No. gen, som ansees ret skikket til at være Stænderdeputeret, saa vilde det dog være at yde en vis Art af Forfængelighed for meget Raaderum, naar man forctrak at tage den mindre Skikkede iblandt sine egne Byesborn eller Beboerne af sit District, og ikke heller opsøgte sig en Dygtigere paa et andet Sted, naar man kan vælge mellem begge. - Men kommer Valgdagen, og man ikke har forberedt sig og er vis paa, hvem man vil give sin Stemme, og hvorfor man vil give ham den, saa blive man hellere hjemme, og afholde sig fra at udove en paa vigtig Pligt iblinde.