JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
En Commitee af Storthinget har drøftet denne Proposition, og Qvæstionen selv angaaer en saa almeen interessant Gienstand, at vi troe at burde meddeele Committeens Jndstilling efterhaanden, som Rummet vil tillade det. - Committeens Medlemmer bestode af: Jernværks=Eier Aall, Gaardbruger Bjelland, Gaard bruger Haagenstad, Kjøbmand Heftye, Consul Knuzon, Overvrager Melzer, Overbirkedommer Nilsen, samt som Formand Greve H. Wedel Jarlsberg. Jndstillingen lyder saaledes: Efterat have indhentet de fornødne Oplysninger og efterat have taget Sagen under Overveielse, skrider Committeen nu til at udføre det samme paalagte Hverv. Under denne Sags Behandling er der, ifølge dens Natur, opstaaet følgende Hovedspørgsmaal, af hvis Besvarelse Sagens Afgjørelse vil beroe. 1) Finder Pengeforlegenhed i nogen høi Grad Sted, i en betydelig Deel af Riget; 2) Har Pengeforlegenheden (forudsat at den finder Sted) frembragt nogen betydelig Standsning i Næringerne? 3) Er der Aarsag til at antage, at Pengeforlegenheden vil frembringe nogen betydelig Standsning i Næringerne? 4) Truer Pengeforlegenheden med at foraarsage mange vindskibelige Familiers Ødelæggelse? 5) Er det tilraadeligt at Statstyrelsen træffer nogen Foranstaltning til at skaffe dem, som befinde sig i Pengeforlegenhed, Adgang til Laan, 6) Hvilke Foranstaltninger ansees meest hensigtsmæssige for at skaffe dem, som befinde sig i Pengeforlegenhed, Adgang til Laan,
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
J Henseende til 1ste Spørgsmaal: "Finder Pengeforlegenhed i nogen høi Grad Sted i en betydelig Deel af Riget?" anmærkes: Uagtet Committeen antager det som en notorisk Sandhed, der ei trænger til Beviis, at en trykkende Pengemangel finder Sted i en stor Deel af Riget, især i Aggershuus, Christiansands og en Deel af Thronhjems Stift, saa vil den dog ei undlade herved at fremlægge nogle i denne Henseende erhvervede Oplysninger. Den under No. 1 vedlagte summariske Fortegnelse over de i Aggershuus Stift, fra Begyndelsen, af 1825, indgivne, men endnu ikke indvilgede, Andragender om Laan af Norges Banks Midler, mod Pantesikkerhed, viser at blot i Aggershuus Stift er der forgiæves ansøgt Laan til Beløb af omtrent 600,000 Spd. mod oplyste fundationsmæssige Panter, og omtrent 350,000 Spd. mod deels uangivne, deels utilstrækkelige Panter. Fra de øvrige Stifter er Committeen ikke i Besiddelse af lignende Opgaver. Den under No. 2 vedlagte summariske Fortegnelse over de i Aggershuus Stift, fra Begyndelsen af 1827 indtil nu udlaante Summer mod Depositum ifølge 13de §. i Loven af 13de August 1818, som viser, at omtrent 263,000 Spd. saaledes ere udlaante, giver et yderligere Bidrag til Kundskab om den herskende Pengeforlegenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Angaaende det 2det Spørgsmaal: "Har Pengeforlegenheden frembragt nogen betydelig Standsning i Næringerne?" maa Committeen erklære, at uagtet det maa antages for afgjort, at der paa mange Steder i Landet ei gives de Capitaler, som ere nødvendige til Næringernes kraftige og hensigtsmæssige Drivt, saa vise dog de indhentede Oplysninger, at den herskende Pengeforlegenhed endnu ikke har frembragt nogen Standsning i Næringerne. Tvertimod vise de i nogle Artikler en større Virksomhed, f. Ex. i Fisk- og Trælast-Udskibningen. Da disse Handelsgrene, i den senere Tid, have været i høi Grad ufordeelagtige, saa kan Resultatet af de indhentede Oplysninger ikke andet end ved første Øjekast frembringe Forundring. - Committeen antager imidlertid, at Aarsagen til det besynderlige Phoenomen maa søges deri, at den paa mange Steder i Riget herskende Pengemangel har tvunget Producenter og Exporteurer til at anstrænge sig til det Yderste og til at realisere Beholdninger uden Hensyn til Tab i det Haab at tilveiebringe nogle Ressoureer.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Af den under No. 3 vedlagte Tabel over Udførselen i Aarene 1815 til 1827 inclusive af Norges vigtigste Udførsels=Artikler, sammendragne efter de fra Told stæderne afgivne Lister erfares: At Fiskendskibningen, som pr. Medium af samtlige 13 Aar er af alle Slags Fiskevarer og Tran 80,054 Skpd. og 285,452 Tdr. samt 857, 148 Stykker Hummer, har i Aaret 1827 været 120,993 Skpd. 322,186 Tdr. og 1,128,235 Stykker, Hummer, altsaa betydeligen større end efter Middeltallet af de sidste 13 Aar. At Trælastudskibningen, som pr. Medium af samme Aar er 171,456 Læster aarlig, har i 1827 været 194,131. Læster, altsaa ligeledes større end efter Middeltallet af de sidste 13 Aar. At Jernudskibningen, som efter Medium af samme Aar er 12,290 Skpd. aarlig, har i 1827 været 17,38, Skpd., altsaa ligeledes betydelig større end efter Middeeltallet af de sidste 13 Aar. At Kobberudskibningen, som efter Medium af samme Aar er 2077 Skpd., har i Aaret 1827, været 2204, altsaa omtrent det sædvanlige. Anm. Den under No. 4 vedlagte Oversigt over Productionen af Jern og Kobber for Aarene 1821 til 1826 og for første Halvaar 1827 viser, at den forøgede Udførsel af Jern hidrører fra en forøget Production i Landet og ikke fra Jndførsel af svensk Jern.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Agerdyrkningens og Qvægavlens Tilstand i enkelte større eller mindre Production i høi Grad er afhængig af gunstige eller ugunstige Aarstider, og det større eller mindre Forbrug af Levnetsmidler meget beroer paa Jndvaanernes Trang til at indskrænke samme til det absolut Nødvendige. Norge har hverken Korn, eller Fedevarer til Udførsel, men trænger derimod til en betydelig Tilførsel. -
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Den under No. 5 vedlagte Tabel over Jndførsel til Norge i Aarene 1821 til 1827 af Korn- og og Fedevarer viser: At Jndførselen af Kornvarer, som pr. Medium af de sidste 7 Aar er af alle Slags 743,360 Tdr. aarlig, har i Aaret 1827 været 784,591 Tdr., altsaa kun lidet større end efter Middeltallet af de foregaaende Aar. - At Jndførselen af Fedevarer (Kjød, Flæsk og Smør), som pr. Medium af samme Aar er 3671 Skpd. aarlig, har i Aaret 1827 været 3010 Skpd. altsaa omtrent den sædvanlige. - Forsaavidt man af disse Data kunde drage nogen Slutning, saa maatte man antage, at Agerdyrkningens og Qvægavlens Tilstand ikke i de sidste Aar har lidt nogen betydelig Forandring.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Den under No. 6 fremlagte Extract, som viser de fra udenrigske Steder indkomne og fra Norge til udenrigske Steder afgaaede Fartøier fra 1ste August 1825 til Udgangen af Aaret 1827 - angaaer et saa kort Tidsrum, at man deraf vanskeligen kan gjøre nogen Slutning. - For et længere Tidsrum haves ei saadanne Opgaver. - Jmidlertid erfares dog af bemeldte Extract, at af det samlede Beløb af Skibsdrægtighed, som har været beskjæftiget i Farten imellem Norge og Udlandet i den anførte Tid, nemlig: 856,924 Commercelæster, tilhører Norge 571,198 eller lidt meere end de 3/4 Dele og at dette Forhold ikke i det sidste Aar er bleven ufordeelagtigere for den norske Skibsfart. (Fortsættes)
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Blandinger. Fra Bautzen meldes under 18de Juni, Efter flere, ved Forsigtighed tilintetgjorte Mordbrandsforsøg i Bernstadt, Øvre Lausitz, har Ondskaben endelig seiret den 16de Junii. Om Aftenen Kl. 6 udbrød en frygtelig om sig gribende Brand, ved hvilken i kort Tid Kirken, Præsteboligen, Raadhuset Amtshuset, Bryghuset, Møllen, og næsten alle de Bygninger som en lignende Brand 1826 forskaanede, tilsammen 136, bleve lagt i Aske. - Desuden blev den til Bernstadt; stødende Landsbye Kunnersdorff angreben af Luerne, som fortærede 35 af dens Vaaninger. Over 1000 Personer have ved denne Ulykke mistet Bopæl og Eiendom.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Staden Hannover er bleven hjemsøgt af et Hagelveir, Løverdagen den 21de Juni om Eftermiddagen Kl. 3, som ingen nu Levende erindrer at have oplevet Magen til. Hagel af Størrelse som Andeæg ødelagde inutter Narker frembyde nu kun et ynkeligt Spor af Ødelæggelse. Den anrettede Skade er meget stor.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Fædrenelandet. Kjøbenhavn. Cours den 27de Junii. Hamborg 2 M. - , a vista 214. - Specier 217. - Specier solgtes til 13 Rbmk. - s. - Bank-Disconto 4 pCt. - Norske Speciessedler pr. 100 Specier 157 1/2 a 158 Rbd. Sdl. - Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsgjeld 51 1/2 a 51 3/4 Rbs. Tegn. - 4 pC. kongl. Obligationer (uden Renter) 84 1/2 a 84 3/4 Rbd. Sedl. - Dito Dito 79. i Banco. - Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 102 Rbdlr. rede Sølv. - Dito Dito 110. a 111 Sedler. - 4 pC. uopsigelige Rigsbankobligt. Renter pr. 6te Januar 99 Rbdlr. rede Sølv. - 6 pC. Norsk Laan ved Hambro & Søn 105 1/2 a 106 i Banco. -- 4 pC. Dito nye 98 a 98 1/2 i Banco. - Asiatiske Comp. Actier - i Sedl. - 3 pC. nye danske Obligationer 59 1/2 a 59 3/4 L. Strl. - 1 L. Strl. beregnet til 14 Bmk. Cours: Hamborg, den 27de Junii. Bordeaux 186 1/2. - St. Petersborg 9 1/2. - London 13 Mk. 10 1/2 S.,- Cadiz 90 1/2. - Lissabon 33 1/2. - Amsterdam k. S. 35, 30, 2 M. 35, 40. - Kjøbenhavn k. S. 213. - Specier, 1/3 A. - Disc.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Kjøbenhavns Torvepriser, den 27de Juni, Rug. Td. 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Havre. Td. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Ærter, Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Røget Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. Grøns. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 1 Rbd. 5 Mk. - s. Smør, Pundet 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 8 s. Sjællandsk Smør, Tønden 42 Rbd. a 50 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Herredsfoged-Embedet i Sunds Gudme Herreder under Svendborg Amt. - Skrydstryp Sognekald i Ribe Stift, 210 Rbdlr. - Hyllested Sognekald i Sjællands Stift, 212 Rbdlr. Hals.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Den 27de Juni indkom S. Gundersen og L. Johansen af og fra Østerriisøer med Trælast. C. Christensen af Waarsaafra Sæbye med Brænde. - Afseilet M. C. Neergaard af Hører, til Kjøbenhavn med Korn. H. Andersen af Nibe til Kjøbenhavn med saltede Sild og Fedevare. M. Jversen af Aalborg til Østersøen med saltede Sild. P. Jensen af Boderne til Helsingøer med Ballast. M. C. Kruse af Aalborg til Stettin med saltede Sild. Den 28de indkom Th. O. Woll af og fra Tønsberg med Trælast. W. Lind af Aalborg fra Carlsham med Staver. N. Nissen af dito fra Kjøbenhavn med Stykgods. - Afseilet C. Scharp af Peterhead til Østersøen med Ballast. Den 29de indkom H. Hansen af Aalborg fra Kjøbenhavn med Stykgods. A. K. Flørnes af dito fra Rostock med Ballast. J. C. Haum af dito fra Danzig med dito. V. Claudi af Lemvig fra Elbing med Tøndebaand m.m. Den 31te indkom P. Haaning af Thisted fra Kjøbenhavn, med Søesalt m.m. P. Andersen af Aalborg fra dito med Stykgods. - Afseilet E. Nielsen af og til Østerriisøer med Kornvare. Vinden. Den 27de Juni, V. N. V., Eftm. O. S. O.; d. 28de, O. S. O.; d. 29de, N. N. O.; d. 30te, N. N. O.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Bekjendtgjørelser. Det blev min sörgelige Lod herved at bekjendtgjöre for deeltagende Slægtninge og Venner, at min inderlig elskede Hustrue, Jacobine Ferdinandine Ravnkilde, södt Hjetting, i Dag ved Döden blev mig og 2de smaa Börn, hvis ömme Moder hun var, berøvet i hendes Alders 24de Aar, efter at vi havde været for ende i 4 Aar og I Maaned. Aalborg den 28de Juni 1828. Hans Christian Ravnkilde.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Min iboende Gaard, hvorudi i mere end 50 Aar har været et betydeligt Garverie, er underhaanden at faae tilkjøbs; den ligger fordeelagtigt paa Vestergade, har en rar Aae i sin Midte, og er derfor ogsaa skikket til Brænderie og Bryggerie, og andet mere. Der have allerede meldt sig Lysthavere - flere ventes. Kjøbesummen bliver billig og kan for største Deelen blive i Gaarden indestaaende. Bergithe Falkenberg. Natten imellem den 26de og 27de Dennes blev af min Hauge bortstiaalen 4 Stk. nye Hørlærreds Mandsskjorter, mærket C. L. M., og 2 Stk. fine nye Hørlærreds Fruentimmer Underlinned, mærket W. A. M. For Opdagelsen af dette Tyverie udloves en Douceur af 5 Rbd. Ferslev Præstegaard den 30te Juni 1828. Mørck.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
At Hovedgaardene Scheel, Schiervad og Ørbechaard i Randers Amt, en Dag i næste Maaned, efter nærmere Bekjendtgjørelse, vil vorde stillet til Bortforpagtning ved offentlig Auction, fra 1ste Mai 1829. det bliver herved, efter Ordre, foreløbigen kundgjort til Efterretning for de Liebhavere, som forinden maatte ønske at tage Eiendommene i Øiesyn. Scheel den 24de Juni 1823. Laurberg, Forvalter. Alstrup Hovedgaard, i Viborg Amt, bliver ifølge det Høikongelige Rentekammers Bestemmelse paa en i næstkommende Julii Maaned nærmere bekiendtgjort Dag stillet til offentlig Auction til Bortforpagtning fra 1ste Mai 1829, som til Liebhaberes Efterretning herved foreløbigen meddeles. Ulstrup den 28de Juni 1828. Clausen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Fiin Provenceolie paa Boutellier, Glas og mindre, syltet Jngefær, Carrystof. Soya, nye Cathrineblommer, franske Svedsker, nye Figen og Rosiner, store Muskatil Rosiner og raspede Krakmandler, franske tørrede Kirsebær, Lakris, Vaske svampe, fiin Bomuld og Citroner, m. m. m., faaes billig hos Rybsahm.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
En særdeles starf og god Seilbaad med complet Inventarium, 2 1/2 Commercelæst drægtig, som nylig er efterseet overalt, kan strax erholdes til Kjøbs eller til Leie paa billige Vilkaar. Stiftsbogtrykkeriet anviser. Hadsunds Færge bliver sat i Land den 8de Juli for at digtes og tjæres, og kommer bestemt ud igjen den 15de f. M. For de som ønske sig over hos mig med Heste og Vogn, bemærkes det, at samme ikke kan skee, undtagen Hestene maae svømme over, og Vognen komme paa en Baad. H. M. Wedsted.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
En complet Beboelse for en honet Familie er at faae til Leie til næstkommende Mechaeli Flyttetid; hvor, anvises Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
En Handelsbetjent, som har gode Anbefalinger og har lær Handelen med grove Vare, kan til Efteraaret erholde Condition; hvor, anviser Stiftsbogtrykkeriet. Til Michaeli Flyttetid kan Huset med Hauge og hvad til hører, som Hr. Færgemand Vogt beboer, faaes til Leie der accorderes med Niels Lystrup, i Hr. Consul Wigelsens Kielder.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Værelser for en lille Familie til næste Michaeli anvises fra Hjørnet af Tiendeladen og Algaden No. 4.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Nye Kartofler faaes paa Aldershaab.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Auctioner. Torsdagen den 3die Juli, om Formiddagen Kl. 10, blive i den Madame Møller forhen tilhørte Gaard, tæt ved Bleggaards Port, afholdt offentlig Auction over ende Boehave, bestaaende af Borde, Stole, Sengesteder og Sengeklæder, Kobber, Messing, Tin, Trævare og nog Bøger. Aalborg den 23de Juni 1828. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Torsdagen den 31te Juli, 14de og 28de August, ved Middag, opbydes til Salg ved Auction, en Engparcel staaende for Hartkorn 1 Skp. 1 1/2 Alb., beliggende ved Egense Bye, i Fla skum Herred, Aalborg Amt, tilhørende Niels Christen sen Bødker og Hustrues Boe sammesteds. De 2de første Auctioner holdes paa Tingstedet i Nibe og 3die Auction i Mon Bye hos Sognefogden. Nibe, den 28de Juni 1828. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-02
Efter Reqvisition af Hr. Toldkasserer, Krigsraad Lemvibliver Mandagen den 7de Juli førstkommende, Kl. 11 Formiddag, i Toldbodpakhuset i Skagens Vesterbye afholdt offentliAuction over følgende af Toldvæsenet her anholdte og ifølg det Høikongelige General-Toldkammer- og Commerce-Collegie Resolutioner confiskerede Vare, nemlig: 1 lidet Stk. Bombasin, 4 Stk. Bomulds- og et Silketørklæde, 1 Oxhoved, 4 Ankere og 3 Halvankere Viin, 6 Fjerdinger raat Sukker cr. 23 Lpd. 10 Pd. 2 Flasker Couleur til Brændeviin, 36 Topp. fiin Raffinade v. 440 Pd., 1 Pose haardt Hvedebrød, cr. 20 Pd., 2 Pd. lakeret Blikkenslagerarbeide, 24 Stk. Piberør, Dreierarbeide, 3 hele og 2 halve Huder Saallæder, v. 198 Pd., 12 Riis Skrivpapir, 1 Kasse almindelig Røgtobak i Karduser, cr. 80 Pd. og 5 Kasser Thee, cr. 480 Pd. Blandt Conditionerne, der bekjendtgjøres paa Auctionsstedet, bliver, at Varene sælges fortoldede og Betalingen erlægge ges ved Udleveringen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-03
Udlandet. Ausburger Allg. Z. har følgende Skrivelse fra Hannover af 6te Juni,
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-03
Fra sikkre Kilder erfarer man her, at der for Øieblikket ere givorlige Underhandlinger i Værk imellem Londonner og Pariser Kabinettet og Moreas Rømning af de ægyptiske Tropper, og at man ikke vil lade noget Middel uforsøgt til at befrie Grækenland fra disse vilde Gjester, ja at der endogsaa fra den ene eller den anden europæiske Magt turde blive sendt Tropper did, for at lande i Grækenland og med Magt sætte Kabinetternes Beslutning igjennem. Blokaden for Korons, Modons og Navarinos Havne har, som bekiendt, ingen synderlig Forandring bevirket i den ægyptiske Feldt herres Adfærd og Jbrahim Pascha vedbliver ligefuldt deels at udrydde, deels i Slaveri at bortslæbe de ulykkelige Moreoter, uden at der øines nogen Ende paa dette Uvæsen. Rigtignok skal Londonner=Kabinettet mindre end det franske, være stemt for en Landgang; imidlertid turde dog nok Menneskehedens Sag seire over Egoismens.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-03
Til samme Tid vil man ogsaa beskjeftige sig med at befrie de i ægyptisk Slaveri bortførte Græker, til hvilken Ende et Sendebud, ledsaget af en anseelig Escadre, vil begive sig til Alexandrien og ved venskabelig Underhandling søge at udvirke de ulykkelige Christnes Frigivelse hos Mehemed Ali; men i Vægrings Tilfælde bruge Tvangsmidler, som skulde begynde med Alexandriens Blokade og i værste Tilfælde selv fremkalde en Landgang. Det er os ubekjendt, hvervidt de nys i det engelske Ministerium indtraadte Forandringer have havt Jndflydelse paa nærværende Underhandlinger og Beslutninger.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-03
Norge. (Fortsat.)¬ J Henseende til det 3die Spørgsmaal: "Er den Aarsag til at antage, at Pengeforlegenheden vil frembringe nogen betydelig Standsning i Næringerne? maa Committeen anmærke, at den anseer det for umuligt at besvare dette Spørgmaal med fuldkommen Vished, da der ere saamange Omstændigheder, der virke paa Næringernes Gang, at man med megen Vanskelighed kan skjenne imellem den Jndflydelse, som enhver især udøver; imidlertid antager Committeens Pluralitet, at den herskende Pengemangel maa endog uden Medvirkning af de andre stedfindende uheldige Omstændigheder, foraarsage Standsning i Næringsveiene, fordi vindskibelige Mænd paa mange Steder i Riget savnede de nødvendige Capitaler til hensigtsmæssigen at fortsætte deres hidtil sædvanlige Virksomhed eller til at modificere og forandre denne efter Tidsomstændighederne.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-03
Det 4de Spørgsmaal: "Truer Pengeforlegenheden med at foraarsage mange vindskibelige Familiers Ødelæggelse?" maa Committeen uden Betænkning besvare bekræftende. - Den har herved især Opmærksomheden henvendt paa det store Antal af Eiendomsmænd, som formedelst opsagte Capitaler i dette Øieblik svæve i Fare for at fratages, imod en ringe Deel af deres Eiendommes Værdie, Middelet til at erhverve Udkomme til dem selv og deres Familier.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-03
J Henseende til Besvarelsen af det 5te Spørgsmaal: "Er det tilraadeligt, at Statsstyrelsen træffer nogen Foranstaltning til at skaffe dem, som befinde sig i Pengeforlegenhed, Adgang til Laan?" har Committeen svævet i mere Tvivl.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-03
Committeen har nemlig eenstemmigen forudsat som afgjort, at Statsstyrelsen paa ingen Maade i Almindelighed er forpligtet til at raade Bod paa de Forlegenheder, hvori Statens Borgere formedelst mislykkede Speculationer eller sædvanlige Uheld indvikles - og Committeen antager endog, at saadan Hielp fra Stats styrelsens Side letteligen kan have den skadeligste Jndflydelse til at bevirke større Forlegenheder i Fremtiden - ved at vænne Statens Borgere til, i paakommende Tilfælde, at haabe Understøttelse af Statstyrelsen i Stedet for at stole ene paa egen Drigtighed, Jndsigt, Sparsomhed og Forsigtighed. - Committeens Pluralitet antager imidlertid, at der i nærværende Øieblik finder saadanne særdeles Omstændigheder Sted, som gjør en Undtagelse fra de almindelige Regler tilraadelig.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-03
Den herskende Pengeforlegenhed er unægtelig for en Deel foraarsaget ved overdrevne Speculationer, ved en alt længe stedfindende Sædvane, at kjøbe Ejendomme, uden at være istand til contant at betale nogen betydelig Deel af Kjøbesummen, samt ved Mangel paa Jndsigt, Vindskibelighed og Sparsomhed; men Pengeforlegenheden er bragt til en forhen uhørt Høide ved et særdeles Sammenstød af uheldige Omstændigheder.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-03
Det er aldeles notorisk, at Landets vigtigste Næringer, Agerbrug, Trælastudskibning, Fiskehandel og Skibsrhederie have i nogle Aar tildeels afgivet saare liden Fordeel, tildeels medført Tab. Den skrækkelige Crisis i Henseende til den private Credit, som begyndte i England og udbredte sig over flere Lande, viser nu ogsaa sin Jndflydelse paa de norske Handlendes indenlandske og udenlandske Creditforbindelser. - Hertil kommer endvidere de store Hindringer, som vor Lovgivning, angaaende Aager, angaaende Døds og Opbuds boers Behandling og angaaende Vexler samt stemplet Papir, lægge i Veien for Private, der kunde ønske at skaffe sig selv og Andre de private Credit=Resoureer, som i mange andre handlende Stater ere sædvanlige eller som andre Landes Overflødighed paa opsparede Capitaler muligen kunde tilbyde Private i Norge. Den nuværende Crisis i Næringerne er uundgaaelig og det staaer ikke i Statsstyrelsens Magt ganske at forebygge sammes følger. Det Eneste, som Statsstyrelsen kan for Øjeblikket gjøre, er efter Committeens Mening ved nogle Paliativers Anvendelse at hindre, at Crisis ikke formedelst nysnævnte sammenstødende uheldige Omstændigheder bliver altfor voldsom i sine Virkninger.
Aalborg Stiftstidende, 1828-07-03
Om nogen radical Cuur af Norges Hovedsygdom: Mangel paa opsparet Capital, kan her formeentlig ei være Spørgsmaal, da Committeen ei kjender andre radicale Midler imod samme end større Jndsigt, større Vindskibelighed og større Sparsomhed, hvis Virkninger vi tør haabe af en lang Fremtid. Committeen antager, at det ligger udenfor dens Competence, at afgive noget Forslag om de Forandringer i Lovgivningen, angaaende Creditvæsenet, som kunde bidrage til at afhjælpe og forebygge Pengeforlegenheder, og Committeen maa desuden anmærke, at et saadan Forslags hensigtsmæssige Udarbeidelse vilde fordre mange foreløbige Undersøgelser og vidtløftige Forberedelser. Paa Grund af det Anførte, maa Committeens Pluralitet indskrænke sig til at erklære, at den anseer det raadeligt, at Statsstyrelsen strax træffer saadanne Anstalter, at de solide og vindskibelige Jndvaanere af Riget, som befinde sig i Pengeforlegenhed, kunne paa taalelige Vilkaar aabnes nogen Adgang til Laan. Under Besvarelsen af det 6te Spørgsmaal: "Hvilke Foranstaltninger ansees meest hensigtsmæssige for at skaffe dem, som befinde sig i Pengeforlegenhed, Adgang til Laan," anseer Committeen det meest passende at lade sig veilede af de kongelige Propositioner af 20de April og 6te Mai d. A., samt efter hinanden korteligen at gjennemgaae de 7 særskildte Forslag, som indeholdes i samme. Det 1ste Forslag gaaer ud paa, at Statscassen, skulde aflevere til Banken dens Overskud af Sølvspecies, imod af Banken at erholde Betaling i Sedler efter de sidste 14 Dages Cours, og at Banken skulde udlaane Forskjellen imellen den til Statscassen betalte Summa og det Dobbelte af den i Sølv modtagne Capital. Uagtet Bilaget No. 7 viser, at Statscassen aarligen har et betydeligt Overskud i Sølvspecies, som til Sedler skal omsættes, saa maa Committeen dog, i Henseende til dette Forslag, gjøre opmærksom paa følgende Vanskeligheder: 1) At Banken, ifølge de for samme gjældende væsentlige Lovbestemmelser, som det ansees meget betænkeligt at forandre, ikke kan indlade sig paa at kjøbe Sølv, uden forsaavidt det behøves til at complettere den Afgang i Sølvfonden, som er foraarsaget ved Udvexling og hvorfor Sedler ere indkomne, da Banken, endog om den har et dertil svarende Beløb af Sølv, ikke kan sætte Sedler i Circulation uden ved Udlaan og Discontering.