Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-09-20
J Marts=Heftet af Politisk Journal for d. A. læses en Lovtale over den danske Regjerings Bestræbelser for at sætte Finantserne paa en god og sikker Fod, da efter den nye Finantsplan de Pengesummer, som udkræves til at betale Renterne af Statsgielden blive forlods anviste paa Statens Jndkomster, og halvanden Million Mark Hamborger Banco, desuden aarlig til Afbetaling paa Gjelden selv foruden hvad der allerede i 1785 og siden i 1813 er foranstaltet til at danne et synkende Fond, hvilke Pengesummer til Renternes Betaling og til Afdrag paa Gielden udredes af visse bestemte Dele af Statens Jndkomster, som ere skildte fra den øvrige Finanzforvaltning og indflyde i særskildte Casser, som ikke maae blandes med de øvrige Statens Jndkomster. Ligeledes roses den Jndretning, at enhver af Statens Udgiftsposter et anviist sine bestemte Pengesummer, som ikke maae overstiges; ligesom ogsaa den Forandring i Bestyrelsen, at det samme Departement, nemlig Rentekammeret, faaer saavel Bestyrelsen over Statens Udgifter som dens Jndtægter, da Rentekammeret tilforn kun havde med Jndtægterne at gjøre, og Udgivterne stode under det nu ophævede Finantz Collegiums Bestyrelse. En saadan Jndretning, siger Forfatteren videre, maae nødvendig tilveiebringe Ligevægten imellem den danske Stats aarlige Jndtægter og Udgifter, og det er ufornødent, at bevise Hensigtsmæssigheden af en saadan Foranstaltning, da den af sig selv er indlysende nok. Han meddeler ved denne Leilighed een fra sikker Haand modtaget Ballance-Beregning over det danske Monarchies Jndtægter og Udgifter i Aarene 1740 og 1741, (altsaa under Christian den Sjette) J Aaret 1740, vare Jndtægterne 3,799. 487 Rd., og i Aaret 174. 2,971, 425 Rd.; i det første af disse Aar var Over skadet beregnet til 429,623 Rd.; af Statens Jndtægter indbragte Norge omtrent kun 1/2 J 1794 anslog Thaarup i sin Statistik Statens Jndtægter til omtrent 7 Mill. Rd.; efter hans Angivelser var ogsaa Gjelden meget ubetydelig indtil 1758 (det Aar, da Danmark, i Kong Frederik den Femtes Tid, maatte foretage sig de store Udrustninger, for at modsætte sig den russiske Keisers, Peter den Tredies, Anfald.) Den beløb sig da kun til lidt over 4 Millioner, hvoraf de 2 vare fra Kong Christian den Sjettes Tid, siden tiltog Gielden ved anførte Udrustninger, ved det holsteenske Mageskifte, ved den holsteenske Canalbygning, ved store Summers Tab paa Understøttelser af Fabrikanlæg og ved Handelsforetagender. Ved Udgangen af Aaret 1770, var Gielden over 17 Millioner Rd., hvoraf 10 Millioner indenlandsk og 7 Millioner udenlandsk, de aarlige Renter af Gielden udgjorde over 76,000 Rd. Dens nærværende Beløb er ikke offentlig kundgjort, men det er troligt, at den, efter en saa langvarig og saa uformodentlig paavæltet Krig, som blev ført under saa ugunstige Omstændigheder, hvori Landet maatte dækkes med en Landmagt imod en overvættes stor og paa alle Sider truende Søemagt, og under hvis Førelse Statens Casse maatte med store Opofrelser sørge for et afsides liggende Riges Underholdning, ikke kan være ubetydelig. J Aaret 1785 blev et synkende Fond stiftet til Statsgieldens Afbetaling, som begyndte med en Capital paa 450,000 Rd., som var steget i Aaret 1790 til en Million Rd., og som da havde en aarlig Jndkomst af 150,000 Rd.; Det staaer nu, tilligemed Statsgielden, under een Directionsbestyrelse.