Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-08
Rusland. (Fortsat fra No. 61.) Vor Øieblikket synes det at være meest interessant at omtale Russisk Polen, paa hvilket Krigsskuepladsen staaer. Lithauen ligger paa den Russiske Grændse og indbefatter 1450 Mile. Climatet er raat og koldt. Vinteren begynder her tidlig, allerede i Begyndelsen af November Maaned kan man kjøre i Slæde, og Vinteren varer længe inden Maji Maaned kan der kun bestilles lidet i Haugerne og Markerne. Sommeren er ofte meget tør, Tordenveir er hyppig, frygteligt, og forvolder sædvanlig Skade. - Endskiønt Jordbunden ikke allevegne er af lige Godhed, er Landet dog overalt frugtbart og dyrket. Det er bedækket med uhyre store og tykke Skove, som i de senere Tider dog paa mange Steder ere blevne forvandlede til Agerland. Man finder her mange Bjørne og Ulve, som om Vinteren anfalde de Reisende. Fyrsten Radicewil, Woyvod af Wilna, dræbte i sin Tid ofte paa en eneste Jagt 50 af disse Rovdyr. Ulvene lade sig ikke saa let fange. Man træffer her flere hvide end sorte Harer. - Agerdyrkning og Fædrivt saavelsom Huusvæsenet drives ei paa det bedste af Bønderne. Sielden gjødes Jorden; hellere lader man den nogle Aar ligge brak og udbrænder et Stykke Skov til nyt Agerland. Med Gjødningen forbedres Veiene; Bønderhusene ere byggede af bare Træ, og see ud som Musefælder. Sielden finder man et Som i hele Huset. Til Vognene bruges intet Jern. Hele Huusgeraadet bestaaer af et Trug af Træ, hvori bages og vaskes, er Par Potter, Fade, Tallerkener og Skeer, alt af Leer, en Kniv, en Øxe, og en udhullet Blok til at stampe Brødkornet i. Af Senge holder Landmanden kun lidet; han sover paa Borde og Bænke, om Vinteren gaae Sviin, Høns og Gjæs omkring i Stuen "*). Bonden nyder slet Føde; Mænd og Qvinder drikke gjerne Brændeviin, naar man besøger dem, tractere de med Honning og en Drik, som de lave paa følgende Maade: De slaae Brændeviin i et Fad, komme Honning og noget Peber deri, tænde Brændevinet, lade Spiritussen brænde af, og drikke det øvrige varmt som Punsch. Ved Lystigheder drikkes stærkt Brændeviin. - Mennesker Heste og Øxne ere for det meste smaae og magre, alle Træearter blive her til intet uden Buske. Steenbrud og Bergværker findes her næsten aldeles ikke. *) Saaledes lod hidtil adskillige Efterretninger. Derimod i den nyeste Beskrivelse over Russisk Polen i No. 121 af Hamb. Corresp. for d. A. hedder det: Den ufordeelagtige Skildring, som visse Reisende gjøre af Bønderboligerne paa Veien fra Grodno til Moscau, passer i det mindste ikke paa Egnene af Willna og Samogitien. Bønderboligerne i Sammogitien, især i de Strækninger, der tilhøre Kronen og Geistligheden, ere de bedste i hele Polen, næsten i alle findes et særskilt Kammer med Senge for Reisende. De tykke Skove, der findes omkring Willna, ere paa mange Steder blevne forvandlede til Agerland. Omkring Willna seer man uoverskuelige Kornmarker, der kun af og til afbrydes af Ege- og Almekrat. III - De vigtigste eller under nærværende Krig mærkeligste Stæder i Lithauen ere: Brese, en befæstet, og fra gamle Tider af berømt, Stad, med et paa en Klippe liggende Slot ved Floden Bug, i en moradsig Egn. Uden for Staden er et Kongeligt Slot med Hauge. Jøderne have her en berømt Høiskole, som besøges af dem, der studere den jødiske Troeslære, og som agte at vorde Lærere eller Rabbinere. Bialystok, en Stad, der inddeles i den ny og den gamle. 1753 brændte næsten hele Staden af. J Nystaden har Kronens Storfeldtherre ladet anlægge et Slot med Hauger. Allerede i Buschings Geographie kaldes samme det Polske Versailles. Slonim tæller 5000 Jndbyggere, og har siden nogle Aar været Sædet for den Russiske Regjering, men som nu er forflyttet til Grodno, en maadelig og uordentlig bygt Stad, skjønt næst Willna den bedste i Lithauen, beliggende deels ved Floden Niemen, deels paa et Bjerg, og omgiven af andre Bjerge. Det ny Slot er stort, smukt og regelmæssig bygt. Staden, tæller 9 catholske og 2 græske Kirker. Jøderne have en steenbygt Synagog. Blandt de øvrige offentlige Bygninger er Jesuiternes Collegium, Carmeliternonnernes Kirke, det Radzivilske Palais &c. Her holdtes fordum den tredie Rigsdag, og ved saadan en Leilighed betaltes ofte i Leie af 4 Værelser med Staldrum paa et beleiligt Sted i 6 Uger 400 Ducater. 1758 afbrændte næsten hele Staden. Kowno eller Cauen, en maadelig Stad, ved Floden Willias Udløb i Niemen, har mange Tydske Jndbyggere, et Jesuitercollegium med en prægtig Kirke, 10 catholske og 1 luthersk Kirke.