Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-05-26
De Efterretninger, som man har fra Tyrkiet ved blive at være høist modsigende og forvirrede. De sidste Efterretninger, som man har i Jasse af 28de April melde, at Grækerne skulle virkelig være gaaede over Donaufloden; tillige berette de, at de Gra ske Corfarer have taget et Engelsk Skib med Tælle, som var bestemt fra Odessa til Liverpool og have forlangt 10000 Piaster for dets Ransionering. Saameget er vist, at alle de Engelske Skibe, som laae ved Neapel ere afseilede til Kysterne af Grækenland. – Der meldes fra Corfu, at de Tyrkiste Jndvaanere i Morea have sendt Courerer til det Tyrkiste Divan for at bede det om ikke at foretage noget siendtligt imod Grækerne, da de ellers kunne med Vished forudsee, at de ville blive myrdede af disse; eftersom Tyrkerne kun udgiøre 2/3 af Folkemængden paa denne Halvøe, som anslaaes til 450000 Personer. – Chor chid Ahmed Pascha har faaet Ordre til at underhandle med Alt; men det skal endnu ikke være lykkedes ham at formaae ham til at underkaste sig, ogsaa bekiæmper Jsmail Pascha Sullioterne med Møie, som udgiøre 5000 Mand og have formeret sig i Gueriller. – Benderli AlliPascha er bleven udnævnt til Storvezier; Udrustningerne mod Oprørerne blive foretagne med stor Jver. Fom Ortas Janitscharer tilligemed 4 Conpagnier Topschis (Artillerister) med de dertil hørende Kanoner have faaet befaling til at forstærke Paschaernes Corps, som skulle sætte over Donauen, og marschere imod Opstlant og Wladimiresk. - Den nye udnævnte Storvezier bliver ufortøvet forventet til Constantinopel; ogsaa skal han medbringe betydelige Troppekorps fra Asien; alt hvad der hedder Janitschar gribet, siden Bekiendtgiørelsen af det sidste Firman og Chattischeriss til Vaaben. Dette Chattischeriss til Kaimakanen eller Storvezirens Repræsentant af 28de Marts lyder saaledes: J som er Kaimakan og Scheik-Jslam og J mine Statsministre og Compagniechefer hører det som nu følger: Da enhver veed, at Woyvaden i Moldau er bleven en Oprører og forholder sig strafværdig, er det da Eder tilladt at betragte en saadan Tingenes Gang med ligegyldige Øine og at blive roelige, hvorfor have J ikke grebet til de Forholdsregler, som Omstændighederne udkræve, hvorledes kunne mine Janitscharer, hvis Tapperhed man at Tid saameget har roest og mine 6 andre Compagnier betragte alt dette med Roelighed og Ligegyldighed naar de ikke ere udartede? Jeg forlanger derpaa absolut et Svar! Gud er Stor. Enhver veed hvorledes Sagerne staae. Fra i Dag af skulle mine Janitscharer udruste sig for at marschere til Sletten ved Baba-Daghi. Janitscharerne Diebedgis, Topgis, Arabadgis, Kumbaradgis, Siphas, Sitilhaars, min Capudan Pascha og mine Statsministre skulle alle kiende denne Foranstaltning; alle skulle adlyde den, og de som udviise Jver og Hengivenhed for at forsvare Religionen og Staten skulle blive belønnede i denne og den tilkommende Verden. – Jfølge Efterretninger fra Constantinopel af 19de Apri, som altsaa ere sildigere, kan man ingen Begreb giøre sig om Tyrkernes Forbittrelse mod Grækerne i denne Stad. Det er Regieringen ikke meere mueligt at holde Folket i Tømme. De meest blodgierrige ere de Asiatiske Tropper, som i Jilmarscher ankomme til denne Hovedstad, og som tillade sig de tøiteløseste Grusomheder imod de Græske Jndvaanere. De plyndre, de myrde, de slæbe Fruentimmerne bort med sig og ingen kan styre deres Grusomheder, som tage daglig meere Overhaand og i Cracau vil man endog vide, at et græsseligt Blodbad skal være forefaldet i Constantinopel og at man der har dræbt alle Grækere. Ligeledes at Tyrken skal have erklæret Krig mod hele Christenheden (som dog vel kunstal forstaaes og Christenheden i Tyrkiet. Paschaen af Bosnien er ankommen med 500 Mand til Grændsen af Servien og har forlangt Giennemmarschen og at alle Servier skulle afvæbnes, hvori man dog ikke troer, at de ville føie ham. Seraskieren i Jbrailov har villet anstille en Undersøgelse om Tilstanden i Galatz; saasnart Grækerne mærkede dette, saa begave de sig 700 i Tallet paa deres Skibe, hvorpaa Tyrkerne vendte tilbage uden at foretage sig noget. J Jassy holde alle sig beredte til at forlade Staden, af Frygt for Tyrkerne; men de Græske Tropper ville ikke begive sig bort fra denne Bye, uagtet alle Anmodninger fra Jndvaanernes Side. Det kan under disse Omstændigheder være høist nødvendigt, at en Russisk Armee nærmer sig til Pruth og General von Sackens Corps har faaet Ordre til at forlade Mohilov, og begive sig til Besserabien. - Hvorledes det egentlig staaer sig med Ypsilanti og hans Armee, er høist tvivlsomt. Paa den eene Side circulere de meest overdrevne Rygter om den Magt han besidder, f. Ex. at han skal have under sin Commando 80,000 Jnfanterister, 20,000 Kavallerister, 32 Kanoner o. s. v.; paa den anden Side fortælles vel ligesaa urigtigen at han skal være flygtet til Maltha og taget alle de udpressede Penge med sig, de paalideligste Efterretninger man har derom ere vel følgende: at han har ladet sine Tropper aflægge en Eed paa at blive standhaftige i deres Foretagender, som er affattet i meget stærke Udtryk - at der siges, at han skal have ladet myrde Hospodarens Kaimakan, som tog sin Tilflugt til ham, og at han har udpresset store Pengesummer af Boyarerne og af de jødiske og christelige Kiøbmænd. At han i sine Proclamationer har fortyndet, at den russiske Overgeneral Greven af Witgenstein var paa Marschen med sin Armee, for at komme Grækerne til Hielp. Jfølge Efterretninger fra Bucharest, af 14 April meldes der: at der blev udbredet den 7de det Rygte, at Theodor Wladimireskohavde aflagt Masken og vilde forene sig med Grækerne. Virkelig saae man i Theodors Værelser Anførerne for den Græske Revolution ved Navn Bakan OgluSkufa, Hristary, som skreve i hans Værelser. Den 8de dristede en vis Bratzky, som udgav sig for at være Capitain i Østerrigsk Tieneste sig til at plante Revolutions=Fahnen og opfordrede i alle Gader med 4 Trompetere Tydskerne til at gribe til Vaaben for Theodor. Den Østerrigske Consul ud stædede vel en Formanings-Skrivelse derimod; men uagtet disse Formaninger saa toge dog flere Tydskere Deel i Revolutionen, hvoriblandt en vis Adamberger, der tilbød sig at forfærdige en Maskine til at bore Kanoner, og en Jngenieur ved Navn Ott, der gjorde Forslag til at kaste Skandser omkring Bucharest og sætte den i Forsvarstilstand. Fyrste Callimachis Proclamation og Patriarkens Bansættelse blev vel oplæst, men giorde ingen stor Virkning. J disse Dage ankom til Bucharest mange unge Grækere fra Odessa, Wien og Ofen, som ventede paa Ypsilantis Ankomst for at tiene ved hans Armee. Det var den 9de at 300 Mand af hans Fortropper rykkede ind i Staden under Dukas Anførsel. Ypsilanti ankom samme Aften med 500 Mand Cavallerie med 3 slette Kanoner til Collenting nær ved Staden. Han steeg af i Boyaren Gykas Lyststed. Han paalagde strax Klosterne en Contribution af 100,000 Piastre og Jøderne af 50,000. Den 9de rømmede Theodor med sine Tropper Bucharest, og overlod Staden til Ypsilauti. Den 10de endelig ankom Efterretningen om de høie Monarchers Beslutninger angaaende Theodor og Ypsilanti. Dette opvakte en almindelig Forbauselse, man hørte Klager fra alle Sider. - Vi ere forlorne raabte man. Mange beredte sig til Flugten, men de følgende Dage vidste man at give Tingene en nye Vending og oplive Haabet. Den 12 erfarede man at Tyrkerne var i Anmarsch, nu blev Forvirringen almindelig. Denne og den følgende Dag trak Ypsilanti og Ducas sig med deres Tropper i Alt 2 til 3000 Mand sig ud af Staden, og lod alle de gjorte Tilberedelser i Stikken. Grækerne sagde vel at Fyrsten ville blot foretage sig en Maneuvre; men man indsaae tydelig, at denne bestod blot i at han vilde trække sig tilbage til Biergene, dog var endnu til den 14de April ingen Tyrker ankomne til Bucharest; derimod bereder den provisoriske Regiering hvortil ogsaa Metropoliten hører sig til Flugt(saavidt lyde de Efterretninger fra Valachiet, som have et officielt Udsende).¬