Viborger Samler, 1815-05-18
Leyden d. 4de Mai. Af en troværdig Mands Brev fra Paris, har man saadan Fortælling om det Komplot der bragt Bonaparte tilbage - Drivefiedrene vare Folk, som havde nydt Velgierninger af Kong Ludvig 18de Neppe vare 3 Maaneder forløbne siden Bourbonnernes Ankomst til Frankrig, førend Republikanerne tilkjendegav deres Misnøie. Armeen begyndte at blive utilfreds og Sammensværgelsen mod Kongefamilien begyndte. De forsamlede sig almindelig hos Tallien. Carnot, Fouche og Thibandeau vare de første som lagde Planen til Regjeringens Omstyrtning - Dog var Planen slet ikke beregnet paa, at Bonaparte skulle komme tilbage; men uden Armeens Medvirkning kunde man intet udrette og der vidste man han havde mange Venner. For at udforske Hæren, opsøgtes republikanske Generaler, især Exelmans og Fressinet. - Soldaterne ønskede fortrinlig Bonapartes Tilbagekomst - Da man fik Vished derom, opaav man den Plan, at henvende sig til Hertugen af Orleans, for at faae en republikansk Regiering indført. Nu aabenbarede man Anslaget for Bonap. Venner. Thibandeau begyndte med, at forlige Fouchemed Røderer og Savari. Siden sik flere af Bonapartes Venner Deel i Hemmeligheden og man lod ham selv i Fjor i September underrette derom. Harel, i Bonap. Tid. Auditeur i Statsraadet, siden Præfert, sit det Ærende at bringe ham denne Tidende. Bonap. var meget villig dertil. Da hans Venner fik det at vide, gave de et Glædemaaltid i Paris for 150 Personer og begyndte at skrabe og samle Penge tilsammen. Cambaceres, Fouche og Savary, som alle ere meget rige, forstrakte betydelige Summer, som Carnot, der blev Skatmester, modtog. Nu udforskedes Marskallernes Sindelag. Mas seng, Soult, Suchet og Ney forenede sig med de Sammensoerne og skaffede betydelige Summer. Thibandenu gjorde Reiser for Komplottet til Jtalien, Schweitz, Tydskland og Holland. Han samtalede og med General Bertrand i Neapel og Florenz. Kong Murat vidste og Planen. Lucian og Joseph Bonaparte skaffede mange Penge - J Jtalien samlede man 20 Mill. Fr. I Decbr. lod man en stor Deel Aftryk af Keiserinde Marie Louises i Paris nedlagde Protest paa hendes Søns Vegne, imod Keiserens Thronafsigelse, uddele blant Armeen for at udforske den end mere - Da man saae Soldaterne endnu stemte som før for Bonaparte, bleve de Sammensoerne immer dristigere. Generaldirectøren for Politiet, Hr. Andre, kom ofte til Tallien og, skjøndt han var uden for Hemmeligheden, var Tallien dog meget fortrolig mod ham. Andre saae der ofte Bonapartister og Jakobinere. Ofte sagde de for Spøg til ham: "Vil deres Konge er tillade Keiseren at komme til Frankrig for at besøge sine Venner," hvortil han svarede: Aa! dersom han finder det tjenligt for sin Sundhed, kan han jo komme med eller uden Tilladelse. Den kortsynede Politidirectør begreb ikke noget. Dog havde han faaet at vide, at Bertrand var kommen til Paris kort for Bonap., han spurgde Tallien om det var sandt?" men denne lod, som han ikke vidste det. Man har Ondt ved at vide, om Bourbonnerne vidste noget herom. Dog skulle man næsten troe det, af deres store Eftergivenhed mod Militæren i den senere Tid. For ikke længe siden sagde Hertugen af Berry til en Officeer af Jakobinerpartier "Nu kan De i god Mag fortære Deres Rigdomme, da vi har Fred med hele Verden Nei, naadige Herre, svarede Offic vi have kuns gjort Holdt i et Morads Ved en Mønstring spurgte Hertugen nogle gamle Soldater "Nu Kammerater, blive Jordentlig lønnede." da man svarede Jn paa en spids Maade, vedblev han: "den forrige Regjering betalt. Jer slet ikke, ellerd og langsomt, Betnere Dem ikke derom svarede en gammel Grenader. Det er var Saa allene, om vi ville give den Toldst i 6 Maaneder. De andre loe høit af dette Svar. Kong Ludvig tilbød og Jakobinerne Embeder for Bon parte kom tilbage. Men denne Lokkemad hialp ikke.