Berlingske Tidende, 1760-03-17
Af disse Tidender udgives ugentlig tvende Stykker i de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie, ved J. C. og S. C. Berling. Tilleg til de Danske Post-Tidender No. 22. 1760. indeholdende. den ergangne og i Høyeste Ret confirmerede Commissions=Dom, ang. den i Sverrig fødte, berygtede Misdæder Simon Bendsen, der i Sverrig paa Hallandsaaes røvede den fra Norge kommende Post sidst i Aaret 1757, og blev halshuggen og lagt paa Steile den 13 Martii 1760. fterat den Norske Post-Rytter udi Aaret 17757, først i Septembri, om Natten var bleven overfalden og berøvet paa den saa kaldede Hallands Aaes i Sverrig, saa lykkedes det GierningsManden at undkomme; Post-Karlen Bent Nielsen derimod, skiønt han, strax han var kommen i sin Frelse, havde anmeldet Tildragelsen, blev som selv fordægtig paa det skarpeste examineret og anholdt. Vel blev der i Sverrig gjordt al muelig Anstalt med nøyeste Eftersøgning og Grandskning, men det varede langt hen i næste Aaret 1758, at man endnu ikke vidste hvo denne onde Gierning havde forøvet, ja det havde maaskee bleven længere dulgt, dersom ikke rette Giernings-Manden Simon Bendsen, der forlængst var kommen tilbage fra Siælland til Skaane, og som formedelst Røveriet, i en Hast var bleven af en Løsgiængere (paa hans Maade) til en riig Mand) dersom han ikke ved sin liderlige og overdaadige Opførsel, havde paadraget sig hver Mands Opsigt og Mistanke Da han i Junio 1758, formedelst saa vigtige Omstændigheder, var bleven inddragen under Arrest, var der ved første og andet Forhør intet hos hannem at udrette, thi han pønsede allene paa at undvige; men ved det han søgte efter Friehed, saa hastede han til sin egen Fordærvelse; thi da han den 26 Junii var undvigt af sit Fængsel paa Esserom, og havde gjort sig løs af Jern, flygtede han til en Mose ved Langerøeds Mark, hvor han forhen havde nedgravet trende Banco=Sedler, hver paa 100 Rdlr. samt nogle Ducater og Sølvtøi; Men da han sammesteds blev af de Udskikkede omringet og grebet, saae han sig overbeviist af de Ting som fandtes hos ham, og derfor ved Paagribelsen, strax tilstoed, at han var den som havde røvet den Norske Post. Denne Simon Bendsens almindelige Bekiendelse, har han den 28 Junii, da han tredie Gang blev tagen under Exammen, frievilligen vedgaaet og igientaget, og maa man tilstaae om ham, at saa ond og formastelig han end forhen har været, saa har han dog fra denne Tiid af, intet fordulgt af Sandheden, for at give Retten Ære, og som han selv kalder det, for at sætte sin Samvittighed Roe. Ligesom det da er klart af det som Simon Bendsen, saavel ved Cronborgs Rytter-Distr. Birke-Ting, som siden for Jnqvisitions=Commissionen frievilligen har udsagt, at hans gandske Levnet fra hans Alders 12te Aar har været en Kiæde af Ondskab og Tyverier, saa udkommer det og deraf tydelig, hvorledes han har anlagt Post-Røveriet, og hvorledes det dermed fra først til sidst er tildraget. Han har da efter denne Bekiendelse, meere end eengang havt i Sinde at røve Norske Posten, men tilsidst i Septembri 1757, begav sig fra Siælland over til Skaane, og videre til Hallands Aaes, alt med Beraadhue, og i det fulde Forsæt at slaae Post-Rytteren ihiel, samt derefter at røve Post=Sækken, hvor han ventede at finde Penge. J Siælland havde han forud forsynet sig med et Tov, det han vilde bruge som Bidsel til en Hest han agtede at stiæle i Sverrig, for saaledes ridendes at anfalde Posten. Dagen for den onde Gierning om Natten blev bedreven, havde han om Morgenen opholdt sig halvanden Fierding Veys paa hiin Side Hallands Aaes, udi det saa kaldede Giede-Huset (hvorom og Folkene i Huset have gjort Forklaring) siden har han Dagen igiennem vanket omkring, indtil han i Mørkningen stial en Hest paa Marken, begav sig derpaa ind i Skoven mod Hallands=Aaes, og derpaa om Natten i Mørke og Fielster luurede paa Posten og gjorde sig færdig til Røveriet. Ved Postens Ankomst gav Simon Bendsen, sig til Hest i Følge og Tale med ham, holdendes sig stedse paa den venstre Haand noget tilbage, og derefter med een tyk Stafre, han til den Ende havde forsynet sig med, slog Post-Karlen et stærk Slag i Hovedet, saa han derover i Besvimmele tumlede af Hesten. Simon Bendsen søgte vel derefter til Post-Rytteren, i Tanke, (som han selv tilstaaer udi Jnqvisitions Acten pag. 134.) at slaae ham ihiel; men da bemelte Post-Karl, saasnart han var kommen til sig selv igien, havde formedelst Nattens Mørke forstukket sig ind under Skoven, og Simon Bendsen var bange, at de 2de Heste, som han nu holdt i Bidslerne, skulle slide sig løs, og han derved maatte gaae qvit af Post-Sækken, saa lod han hellere Karlen fare, reed af med Byttet, og efter at han havde sluppet den ene Hest efter den anden, tilsidst fuldendte denne ugudelige Handel, ved at sønderskiære Post=Sæk og Poser, hvoraf han da bortrøvede alt hvis af BancoSedler og Guld, som udi de opbrudte Breve befandtes, og beløber det, som Simon Bendsen paa saa udædisk en Maade har tilvendt sig, efter Actor Procurator Friises nedlagde, og af Defensor Sr. Ægidius Jacobsen u-imodsagde Beregning til den Summa 1830 Rdlr. 5 Mk. hvoraf nu alleene er tilovers 785 Rdlr. 5 1/2 Sk. saa at derved nu fattes 1045 Rdlr. 4 Mk. 10 1/2 Sk. som til den største Deel er bortruttet og bortsværmet. Dette er nu saaledes et kort Jndhold af den tydelige og omstændelige Forklaring, som Simon Bendsen meere end eengang for Dom og Ret, og sidst her for Commissionen har vedgaaet, hvorved han da overtyder sig selv at have begaaet Halsløs Gierning; Hertil kommer endnu een og anden Omstændighed, som bestyrker hans Bekiendelses Rigtighed. Thi 1) har Giæstgiver=Konen udi det saa kaldede Giette-Huset eller Giede=Huset Jnger Ols Datter, og Tieneste=Pigen sammesteds Kirsten Ols Datter, (hvor Simon Bendsen om Morgenen den 7 September, som Misgierningen Natten efter blev forøvet, indkom og spiiste Frokost) forklarer sig saa omstændelig i det Svenske Tingsvidne, i Henseende til Simon Bendsens Skikkelse, Klædedragt, og hvad han sig samme Tiid i Huset foretog, at det er næsten Ordlydendes med Simon Bendsens egen Bekiendelse; Og omendskiønt disse tvende Vidner ikke ellers have kiendt ham af Person eller Navn, saa havde de dog bemerket, at han paa den ene Haand havde mistet et Leed af den eene Finger, hvilken betydelige og sande Omstændighed, da den derefter blev rygtet, bestyrkede den Mistanke, som Simon Bendsen, ved øvrige Forhold havde paadraget sig, hvorefter han og blev arresteret. 2) Befindes og PostRytteren Bendt Nielsens Forklaring udi bemelte Svenske Tingsvidne, saa aldeles overeensstemmende med Simon Bendsens eget Udsigende om Tildragelsen, fra den Tiid han først begegnede Post=Karlen, indtil denne sidste, formedelst Slaget tumlede af Hesten, saa at Sandheden om Factum derved aldeles bestyrkes. 3) Saa er og ved Simon Bendsens Paagribelse i den benævnte Moese ved Langerøeds Mark, hvorhen han fra Esseroms ArrestHuus var flygtet, paa Stedet hos ham forefunden iblandt andet 3de Banco=Sedler hver paa 100 Rdlr., hvortil han ikke allerne ingen Hiemmel har havt, men meget meere har maattet tilstaae, at de var af det røvede Post Gods, hvorimod der have indfundet sig Eyere til disse Banco=Sedler, som ved Anmeldelse for General-Post-Amtet, efter producerede og confererede Nummere, have tilhiemlet sig de samme, hvorved eendeel af Corpore Delicti saaledes hos Simon Bendsen er funden. Efter saadan Simon Bendsens utvungne og frievillige Bekiendelse, samt de derved concurrerende Omstændigheder er det da aabenbare klart, at han er Gierningsmanden, som voldeligen har overfaldet Posten. Og, foruden at han efter Lovens 6te Bogs 6te Capitels 22 Articul, har fortient Livs-Straf, som den der har villet ihielslaae Post=Rytteren, saa har han end ydermeere forøget Straffen over sig derved, at han om Natten paa Skov og i Fielster har gjort sig til Røvere og Stiemand. Da nu den i Sagen anordnede Forsvar Sr. Ægidius Jacobsen ikke har havt noget at erindre til Simon Bendsens Befrielse, men han, i Anledning de foregaaende saa klare Omstændigheder, har indladt Sagen til Doms. Saa eragtes og herved kiendes for Ret At Delinqventen oftbenævnte Simon Bendsen, bør for dette af ham begangne Røverie, sig selv til velfortient Straf, og andre ligesindede udædiske Mennesker til Skræk og Afskye i Følge Lovens 6te Bogs 6te Cap. 1te Artic. have forbrudt sit Liv til Stegle og Hiul. Saa bør han og erstatte de af det Bortrøvede endnu manglede 1045 Rdl. 4 Mk. 10 og en halv Sk. samt, naar af hans egen Formue ellers er betalt de paa hans Arrest, Underholdning og Afstraffelse, med videre paagaaende Omkostninger, saa bør han desforuden have sin Hovedlod til Kongen forbrudt, Efter at Dommen var afsagt, declarerede Delinqventen Simon Bendsen, at han begiærede Sagen appelleret til Høyeste Ret. Saaledes meene vi allerunderdanigst at have opfyldt Hans Majests. allernaadigste Befalinger. Actum Commissions=Stædet ut supra. T. de Klevenfeldt. A. A. v. Suhm. (L. S.)(LS.) Høyeste Ret confirmerede Commissionens afsagde Dom den 14 Januar. a. c. i alle Maader. Askeskeskeskeske AMS ExTRAORDINAIRE