Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-10-16
Fædrelandet. Neppe gives der noget Land i Europa, hvori Skaberen forholdsmæssigen har nedlagt flere Skatte end i Bornholm. Disse Rigdomme have hidtil ikke været kjendt og skattede som de burde, men ville nok blive det. Fortrinlige Mineralier, udmærkede Farvevare, og ypperlige Leersorter afvexle med hinanden. Ved Tein er Granten rødlig, ligefra den blegrøde Kjødfarve til den gandske mørkerøde. Nær derved er Jorden fuld af Guldglimmer, og fra Klippen Bokul, ved Gudhjem, gaaer en jernholdig sort Aare under Byen ud i Havet. Hele Egnen er rig paa Farvevarer, hvoriblandt den saakaldte Langmosgiver en ægte skjøn bruun Farve og Kortmossen en smuk carmoisinrød. J Frederiks Steenbrud har man nylig fundet en Aare Blyglands, der tillige indeholder Sølv. Langs Kysten Norden for Rønne haves en Mængde Svovl og vigholdig Jernsteen. Ved Ons bæk o. fl. St. graves et Slags Leer, der brændt, giver et skjønt guult Leertøi, som modstaaer enhver Syre, og nær Rønneet, som giver en skjøn rød Teglsteen. Andre Steder graves en Porcelainjord, af saa fiin en Masse, at den, rigtig brugt, vist vilde give et rigt Udbytte, og sætte Skranker for Jndførelsen, af udenlandsk Porcelain. Hele Egnen ved Rønne er gjennemskaaren af Kulaarer, men da man mange ler en Dampmølle, har man hidtil kun benyttet de øverste Lag. Man har nu i Sinde at aabne en Subskription, for at anskaffe en Dampmølle. (Da Etatsraadinde Kofoed har skienket 37,000 Rbd. til Kul værkerne paa Bornholm, menes dog en saadan Subskription at være overflødig.) For henved 20 Aar, siden grov en Bjergmand Skram ved Pythuset, og fandt i sjette Lag, 90 Alen under Jorden, virkelige Steenkul. Ved Boring har man nu fundet Kul, som antages at være ligesaa gode som engelske Steenkul Nu vil man bore paa forskjellige Steder, og findes der virkelige ægte Steenkul, vil man kunne anlægge Jernværker og aabne Landet en rig Indtægt. Ved Aakirkebye graves en sorteblaa Marmor, der giver en ypperlig Cement. Ogsaa findes her Allunsskifer: Nedenfor ved Stranden findes forskjellige Slags Okker, der bruges som Farve, og paa Diamantsrevet findes nogle Masser som ligne forstenet Træ med mange Qvartsaarer, i Midten vandklare Diamanter, fra et Bygkorns til en Bønnes Størrelse. Kysten er desuden mærkværdig, fordi et Slags bruunerødt Træopskolles til Landet med Paalandsvind. J Bobbeaaen er nylig fundet Rav, og under Hammershuus skal findes hvidt Marmor. Ved Rønne har en Hr. Jpsen anlagt en Beenmølle og et Sæbeværk, og agter nu at anlægge et Cementværk. En Kjøbmand Rønne har aabnet en Laxehandel paa Berlin, hvor den bornholmske Lax er meget søgt, og næste Aar agter han at føre den til Wien. (Uddr. af Hr. Jørgensen Jomtouls nylig udg. Bornholmsbeskr.) Mange ville mene, at det slet ikke er sandt, at den berømte Mile. Rachel har været i Kjøbenhavn, som Bladene "Dagen" og Khvnsposten have fortalt. Den Berlingske Avis, finder Fortællingen. derom noget fabelagtig. Dersom Mll. Rachel virkelig havde været ombord paa Dampskibet "Paris" og foretaget sig den omtalte Udflugt til vor Stad tilføier den – da mene vi, at Agenten for Skibet. Fiedler eller Skibsmæglerne strax vilde have faaet Kundskab derom, og da maatte det være blevet bekjendt for Publikum senest Tirsdag Form., med mindre Mile. Rachel havde paalagt Vedkommende den strængeste Taushed; men selv i dette Tilfælde vilde man have faaet Kundskab om hendes korte Ophold her i Løbet af Tirsdagen efter Skibets Afgang Hverken Mandag, Tirsdag eller Onsdag hørte man imidlertid noget herom; først Torsdag udspredtes dette Rygte, uden at man dog vidste, hvorpaa det grundede sig. Der maa dog have været Nogen, der han ledsaget hende til Frue Kirke, Leietjenere eller saadanne Personer, og de pleie sandeligen ikke at tie med slige Nyheder. Vi kunne derfor ikke antage, at Mile. Rachel virkelig har været her, og vi troe, at Fortællingen maa grunde sig paa en Misforstaaelse. Har Moselle Rachel virkelig været her, eller en det et somt Rygte, eller er det en Misforstaaelse? Historien fortælles her saaledes: J Tirsdags kom en fransk Dame ind til en Bundtmager paa Østergade for at kjøbe noget Pelsværk. Bundtmageren, der ei forstod Fransk, sendte Bud efter Hoffriseur Cause, der boer i samme Huus, og under Dennes Samtale med Damen gav hun sig tilkjende som Moselle Rachel Jstedetfor nu at lade Nogen denne Nyhed vide, gik Cause, efter Damens Ønske, hen med hende i FrueKirke, hvor hun besaae Thorvaldsens Arbeider, og derpaa forsvandt hun som en Nysen. Paa Veien til Kirken fortalte hun imidlertid, at hun havde seet sidste Act af Ludvig den 11te Mandag Aften, hvori Hr. Kraghs Spil havde behaget hende meget. Mærkeligt er det imidlertid, at de senest hertil ankomne franske Aviser aldeles ikke berøre den dog ellers tilstrækkeligt omtalte Moselle Rachels Reise til Petersborg. (V. S. T.)J Selskabet for Naturlærens Udbredelse blev den 3die ds. foreviist to saakaldte Daguerrotyper, nemlig to Prospecter optagne efter Daguerres Fremgangsmaade. Disse tilhøre Hs. K. H. Prinds Christian, Frederik, og ere udførte med et for Høistsamme anskaffet Daguerrisk Apparat, af Hr. Generalconsul Falde, der for Tiden opholder sig i Paris.