JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Journal des Debats melder fra Tranqvebar: Engellænderne have ved deres Expedition mod Birmanerne ikke den Lykke, som de gjorde Regning paa. Birmanerne have antaget en Forsvarsplan, som bringer deres Modstandere, ud af deres Fatning. De skjænde og brænde gjennem hele Landet, saa at Engellænderne maae skaffe alle deres Levmetsmidler bort fra Madras og Bengalen, hvilket koster dem meget. Birmanerne kæmpe med meget Mod, og vide at anlægge Forskandsninger af omhugne Træer med megen Hurtighed. Engellænderne have trukket sig tilbage til Rangoon for at oppebie en bedre Aarstid. Keiseren af Ava har imidlertid ikke været uvirksom; han har sammendraget en Armee paa 40,000 Mand, og sendt Halvparten af dem under Prinds Lanawaddys Commando imod Engellænderne til Rangoon. - J det Jndvendige af Pagoderne i Rangoon have Engellænderne anstillet Eftergravninger for at opdage Skatte, som skulle være nedgravede der. Men de vare frugtesløse, og Man har kun fundet nogle af Birmanernes Sølv=Afgudsbilleder, hvis Værdie neppe var tilstrækkelig til at betale Arbeiderne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Blandinger. En Avis bemærker: Paschaen af Ægypten synes nu først ret at tilegne sig det af Engelland forkastede og forældede, saakaldte Merkantilsystem i Statsoeconomien, i det han forbyder at indføre Glas og Krystal, fordi det raae Materiale (Sand nemlig) findes i Overflødighed i hans Land! - Om han saa just ikke kunde skaffe meget Glas til Briller, saa kunde han dog slaae Folk Sand i Øinene. Landet Hadeln leed vel meget ved Oversvømmelsen den 3die og 4de Februar sidstleden, men Man takker dog Gud for, at Man der har lidt meget mindre end i mangen anden Egn ved Elben, og næst Gud har Man Hædersmanden Gjæstgiver Frederik Mohrmann der boer ved Otterdorser Sluse, at takke for Redningen; thi da Mohrmann om Eftermiddagen den 3die Februar gjættede sig til, hvorledes det vilde gaae, saa søgte han i Tide at føie saadanne Anstalter, som egnede sig i slige Tilfælde. Efterat han havde raadet Sine at søge deres Tilflugt i den øverste Deel af hans Huus, tog han sin Post nede ved Slusen, tilligemed dem, han havde kaldt til Hjælp. Med hver Minut blev Faren større og større og kun ved den yderste Kraft Anstrængelse vare de istand til at styre Bredtet, der skulde holde Slusen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Nogle af Medhjælperne saae deres Families Fare i de nære Huse, saae Strømmen rive Stykker af deres Boliger og vilde ilde derfra, da det gjaldt om at holde Stand; men Mohrmanns utrættelige Virksomhed, hans indstændige Bønner, hans Nærværelse paa de besværligste Steder, hans Vedholdenhed og hans Opmuntring satte Liv i hans Staldbrødre, og bevægede dem til at blive, medens de i fire Timer maatte kjæmpe mellem Liv og Død indtil Kl. 3 1/2 om Morgenen, da Faren var afvendt, deres Land reddet, og Mohrmann havde erhvervet sig Hæder, som han vel havde fortjent, og et Navn i Hadeln, der var bedre end en Titel.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
De stakkels Portugisere vide hverken om de ere solgte eller kjøbte: urolige ere de over, at den engelske Søemagt ved Tajos Udløb forøges Dag for Dag, og Nogle sige, at Portugal skal have en constitutionel Regjering, Andre, at Kongen vil sættes over til Brasilien og der lade sig udraabe til Keiser, medens et Regentskab da skulde blive tilbage i Portugal, ligesom i Aaret 1807. Guld-Agioen stiger hver Dag, og Nogle ansee det for et Tegn til Kongens Afreise. Ei heller er Man saa ganske rolig ved at see Engellænderne oprette store Magaziner i Lissabon, da disse, skjøndt Engellænderne vel foregive, at de ere bestemte for den i Tajo stationerede Søemagt, bedre synes at passe for et Corps Linietropper.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Den 31te f. M. (Skjærtorsdag) Kl. 9 fuldbyrdede den franske Konge den bekjendte Fodvaskningsfest, der ogsaa helligholdes ved andre catholske Hoffer, som f. Ex, i Wien, München &c., kun at her gamle Mænd og Koner, men i Paris Børn i røde Klæder forestille Apostiene.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Det Rygte, at den engelske Konge vilde gjøre en Reise til Jrland, modsiges nu med Bestemthed, derimod anseer Man det ikke for umueligt, at han i Sommer vil gjøre en Reise til et tysk Bad.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
J Mayland gjøres store Tilberedelser til at modtage den østerrigske Keiser. Man venter foruden ham i Løbet af Maimaaned alle Souverainerne i de italienske Stater dertil, med Undtagelse af Paven, der for hans Sygelighed, Skyld ikke vel kan foretage sig denne Reise. J Junii Maaned ville Keiseren og Keiserinden reise til Florents, og opholde sig der i nogen Tid; derimod tales ikke noget om, at de ville reise til Rom og Neapel. J Mai skal der i Nærheden af Mayland holdes en stor Lystleir, hvorhen den største Deel af de i Jtalien værende østerr. Tropper skal forsamles. J Schweitz har Man besluttet ved Keiserens Ankomst til Jtalien, at sende en Deputation til Mayland, for at faae adskillige Punkter angaaende Schweitz's Forhold til Lombardiet, afgjorte. Ogsaa forsikkrer Man, at den veltlinske Sag ved denne Leilighed endelig skal bringes i det Rene.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Et Huus i Bayonne har maattet fallere, som det hedder, fordi det havde en Gjeldsfordring paa Hr. Ouvrard, stor 1 1/2 Mill. Franker.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
J Storfyrstendommet Finland skal oprettes en Pensions fonds for Civilembedsmænds Enker og Børn, hvortil Hs. Majestæt Keiseren har som første Grundvold ladet anvise 100000 Rubler. J Helsingfors er til den Ende oprettet en egen Committee.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Ved det weimarske Skuespilhuses Opbrændelse gik Alt forloren, kun de kostbare Partiturer opbrændtes ikke, fordi de vare gjemte et andetsteds. Göthe skal klage over, at saamange kjere, gamle Minder ere ham ved denne Brand berøvede. Storhertugen var hele Natten igjennem tilstede og i Virksomhed. Han vil paa den gamle Plads lade opføre en ny, større Theaterbygning, der skal være færdig i September d. A., og hvorpaa der allerede er subscriberet betydelige Summer i Actier.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Fra Skibet Zuster Albertina, Capt. Boer, bestemt fra Stettin til Schiedam, har Man, siden det d. 100de Octbr. f. A. passerede Rendsborg, ikke hørt noget, saa at Man frygter, at det er gaaet under med Mand og Muus.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Paa en Gaard i det Mecklenborgske, skal fornylig have været, - eller er maaskee endnu - en Mirakeldocter, som kurerer alle Sygdomme, og hvis Rygte voxer Dag for Dag; fra alle Kanter strømme troende Sjele til, ligesom for nogentid siden til Fyrst Hohenlohe. Men han gjør det ikke aldeles gratis, han lader sig betale 4 Schill. Lübsk for hver Cuur, men da de Søgendes Antal er overmaade betydeligt, staaer han sig meget godt ved denne fire Priis. Man troe alligevel ikke, at hans Patienter ere alle af de laveste Classer. Nei, meget ofte sees prægtige Eqvipager, holdende udenfor hans Dør. Et Beviis paa: at Fornuften ikke altid kjører i Kareth, Mirakelmanden besidder en lille Krukke med - noget Smiralie, som han bestandig bærer foran paa Brystet, hvori Manden, forhen Svinebyrde, dypper sin Finger, og forser dermed de Syge hvad de saa feile, samt mumler derhos noget Uforstaaeligt og strax bliver Man frisk, - eller troer, Man er det - Maaden, hvorpaa Ex Svinehyrden er kommen til hiin Vidundergave, er følgende: Han gik en Aften over Landsbye=Kirkegaarden, i Midnatstimen, forstaaer sig Og der sad et hvidt Spøgelse ved Kirkemuren, og bad han i den ynkeligste Tone, at bære det hen til en vis Grav, hvor det egentlig hørte hjemme. Ellers pleier jo Spøgelse at kunne gaae, hvorhen de ville, endog gjennem lukte Dørre Svinehyrden blev i Førstningen heed om Ørene, men tilsidst bevæger hans Godhjertighed ham dog, til at tage Aanden paa sin Ryg. Den var rigtignok forskrækkelig tung, og blev alt tungere og tungere; men endelig fik han den do med megen Anstrængelse bragt hen til Graven. Spøgelse, er, som Man veed af gamle Eventyr, altid erkjendtlige saaledes ogsaa dette. Det anviste Svinehyrden en andet Grav paa samme Kirkegaard, hvori han kunde finde sit undervirkende Krukke, som aldrig skulde kunne tømmes og for hvis Jndhold enhver Sygdom skulde vige; men han maatte aldrig tage meer end 4 Skilling for nogen Cuur, heller ikke mindre. Hvorfor ikke, Grunden derfor opgaSpøgelset ikke, endskjøndt det sikkert havde sin Betæn ning derved, og til at spørge derom, dertil havde Svinehyrden ikke Mod. Da Spøgelset havde givet ham denne Anviisning og Forskrivt, sank det i Jorden. Men Svinehyrden grov, fandt Krukken, med hvis Fidt utallig Mennesker ere blevne hjulvne, uden at den er bleven eller rettere sagt: uden at Nogen har seet den tom Efter den nyeste Pariser Mode ere Tobaksdaaser nu reen gaaede af Brug. Derimod er paa enhver Spadserestok anbragt en liden Daase, som Tid efter anden holdes til NæsenCambringe tæller nu 4700 Studentere og Oxford 4660. Det store Foretagende, at faae en Forbindelse tilveibragt imellem det atlantiske og det stille Hav foranstaltes Guatimala. Floden St. Juan, en 1314 danske Mi lang, skal gjøres seilbar til Søen Nicaraga, hvis vestlige Bredde kun er 34 danske Miil fra den beqvemme Havn, Rea=Lexo, ved det stille Havn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
J Newyork troede Man Aarsagen til Regjeringens Udrustninger var Spaniens Trusler om at tilbagekalde Floridas Fratrædelse, naar ikke de forenede Stater tilbagekaldte deres Anerkjendelse af Sydamerica.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
J den Lyoner Handelstidende læser Man følgende Fortælling: J Egnen af Belley indbød nylig en Bissekræmmer sin Ven til Fadder. Under Maaltidet efter Daaben talede Ægtemanden om en Reise, som han havde fore og hans Kone bemærkede, at han kunde tiltræde den, naar han vilde, da de havde 8000 Franker i rede Penge liggende til Jndkjøb af Varer. J det hun sagde disse Ord, bemærkede Fadderen, at hun viste med Haanden hen paa det Sted, hvor Pengene laae. Den følgende Dag reiste Manden til Belley, for at træffe nogle Anstalter til Reisen. Jmidlertid forføiede hans Ven sig til Barselkonen, for drede med Trudsler de 8000 Franker, og da han havde faaet dem, erklærede han hende, at hun, til hans Sikkerhed, maatte døe; men overlod hende derhos at vælge imellem Strikken og et Pistolskud. Den forskrækkede Kon valgte Strikken, fordi hun haabede, at der endnu kunde komme Redning under de derved fornødne Forberedelser. Herpaa tog Fadderen de 8000 Franker, stod op paa en Stol, og slog et Søm i Væggen, hvorpaa han da befæstede Rebet, som han forud havde forsynet sig med. Han gjorde koldblodig en Strikke om sin Hals, sandsynligviis for at forsøge, om Løkken lod sig drage sammen let nok, og - som Rolf Blaaskjæg - spurgte han nu sit Slagtoffer, om hun var færdig? Men i samme Øieblik gik Stolen itu under Uhyret, som nu selv blev hængende i sin egen Snare. Konen, mere død end levende, raabte om Hjelp, og derkom nu Folk til, som skjar Synderen ned, medens der endnu var Liv i ham, og bragte ham i Fængsel.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Kjøbenhavn. Hs. Maj. Kongen har ved Parolen under 14de Marts befalet blandt Andet: At samtlige Regimenter og Corps under den Fyenske og Nørre-Jydske General-Commando, skal indkalde deres Frifolk og Districtsheste til at møde i Standqvartererne til sædvanlig Tid, nemlig respective den 20de, 24de og 26de Maj, og skulle disse Regimenter og Corps i 23 Dage exercere som sædvanlig ved Standqvartererne, og efter endt Exercice permittere Frifolkene, hjemsende Districtshestene og slaae Stamhestene paa Græs, alt saaledes som Planerne bestemme, paa det nær at det skeer 5 Dage tidligere. Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner trækker Escadronen i Skanderborg til Aarhuus og Omegn saaledes, at den, Marschhdagen fraregnet, er 7 Dage ved Regimentet. Det slesvigske Curasseer-Regiment trækker Escadronen i Veile til Horsens og Omegn, saaledes, at den ligeledes kan være 7 Dage samlet ved Regimentet. De to Escadroner af det holsteenske Landseneer Regiment i Hadersleben marscherer til Omegnen af Colding, for der som sædvanlig at exercere samlet med de 2de i Colding garnisonerende Escadroner.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
J Overeensstemmelse med den ved Cancellie-Circulaire af 1ste April 1806 bekjendtgjorte allerhøieste Resolution af 21de Martii næstforhen, har Justitiarins i Høiesteret indsendt, for at forelægges Hs. Majestæt, Gjenpart af en i bemeldte Ret den 15de Martii d. A. afsagt Dom, hvorved den suspenderede Birkedommer og Skriver ved Hirsch, holms Birk, Landsdommer Dr. juris Gustav Ludvig Baden, for Overtrædelse af Anordningerne om Trykkefriheden er tilfunden at straffes med Landsforviisning i 3 Aar. Paa Grund heraf har Hs. Majestæt ved Resolution af 23de Martii resolveret, at bemeldte Landsdommer Baden skal ansees at have fortabt sit Embede, som Birkedommer og Skriver ved Hirschholms Birk, hvorom Amtmanden over Frederiksborg Amt fra Cancelliet er bleven tilskrevet det de Fornødne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Under 10de Februar er den fra 3die Jydske JnfanterieRegiment afskedigede Premierlieutenant C. E. v. Haderup, som nu er ansat i et civilt Embede, udnævnt til virkelig Krigsraad. Ligeledes er under 5te Marts Secondlieutenant ved 3die Jydske Jnfanterie-Regiment G. H.A. C. G. v. Bonnivet, afskediget efter Ansøgning og formedelst Svagelighed i Naade af Krigstjenesten med Pension, og den ved Regimentet staaende Secondlieutenant paa yngst Gage W. C. L. v. Plo, tillagt den høiere Secondlieutenants Gage. Vel er Man vant til, i Reisebeskrivelser, Danmark angaaende, at støde paa falske Efterretninger og vrange Begreber, men i Missionair Hufnagels, i Ansbach 1822 udgivne Reisetagebach forefinder Man S. 8 - 9 en Snees Linier og Kjøbenhavn, som ere et Non plus-ultra af Forkeerthed. Han kom 1812 hertil fra Kiel, opholdt sig her i to Dage, og fortæller nu følgede: "Kjøbenhavn afgiver visselig et majestætisk Skue, formedelst de mange Taarne, som vise sig. Et af dem, Rotonda, d. c. det høie, runde Trætaarn (hölzerne Thurm!) er især mærkværdigt, da det er bygt saaledes, at Man ved en Art Sneglegang kan kjøre allerøverst op med Heste og Vogn. Men det har lidt meget ved Bombardementet 1807. Desuden er der i denne Stad er meget mærkværdigt Museum (?). Jeg besaae ogsaa den berømte kongelige Park og Mineralkilden. Paa en fortryllende skjøn Bakke staaer det kongelige Landslot, hvorhen mange med Træer og Buske omgivne Spadseregange slynge sig. Jndvaanerne forsamle sig i tusinde Tal ved Slottet, for at høre den skjønne Tafelmusik og see den kongelige Familie. At levere en omstændelig Beskrivelse over Kjøbenhavn vilde føre mig for langt bort. Landet er i sig selv ikke meget frugtbart; thi Brødet er altid meget sjeldent, og Man har kuns et Slags sorte Tvebakker, ligesom i Sverrig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Veile. Ogsaa vor lille Kjøbsted har efter sin Størrelse fulgt de større Steders Exempel, med at samle Bidrag til deres trængende Medmennesker, som har lidt ved Oversvømmelsen; Enhver gav efter Villie og Evne sin Skjerv, med et rørt Hjerte over Medbrødres Nød, og kan vi ogsaa fremvise Den som gav 100 Rbd. r. Sølv, men dog langtfra at Anmelderen vover at opgive de ædle Giveres Navne, da han vist troer de har den fuldkomneste Roes i deres Overbeviisning om at have bidraget i et ædelt Øiemed, og med samme Aand som Capitain Abrahamson, der siger: Det er en sød og himmelsk Trøst, at lindre Brødres Jammer, Og trøste Den som Uheld rammer! Det som ved Collecten indkom, udgjorde et Beløb af 633 Rbd. 86 s. r. S. og 45 Rbd. 32 s. S. og T. Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer. Den 11te April. Jndclarerede, A. Olsen fra Gothenborg, ballastet. J. Nielsen fra Helsingøer med Kommen. H. Kompen fra dito med Kartofler og Gullerøder. - Udclarerede, Skpr. A. Olsen til Gothenborg med ferske Sild. H. Sørensen, til Kjøbenhavn med Rug m.m. A. Sørensen til dito med Rug, Flæsk, Fløttegods m. m. O. Hansen til Rudkjøbing, med saltede Sild. N. Jensen til Wordingborg med dito dito. Bengt Petersen til Malmøe med dito dito. Den 12te. Jndclarerede, E. Nielsen fra Aarhuus med Cichorie m.m. H. J. Uck fra Mandahl, ballastet. P. Michelsen fra Kjøbenhavn med Salt, Blaar, Jern m. m. - Udclareret, J. Jensen til Sæbye, ballastet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Den 13de. Jndclareret, J. A. Rouberg fra Helsingøer med Kartofler. - Udclareret, A. Hvass til Randers med Skind. I Anledning af min Svigerfader. Cancellieraad Greens Död i Hjørring. den 28de Marts 1825. Gode Olding! hvis tunge langvarige Lidelser nu ere endte, som er foreenet med Gjenstanden, for din ömmeste Kjerlighed, dit kjære Barn, der allerede tidligere indgik i Evigheden; - Retskafne Mand, der var elsket at alle, som kjendte dig; - Du, hvis Minde stedse ska være mig dyrebart, du modtage min Tak for den Deel, du stedse tog i min Skjebne; - Du modtage ogsaa det hellige Lofte, at, hvis Gucgiver mig Kraft, som han har skjænket mig Villie, da skal det være Maalet for mine Bestræbelser, at tröste din sörgende Enke og Börn, af staae dem bi i Raad og Daad, og saaledes, ved Omhu og Kjerlighed for dem, som her i Verden, udgjorde din Lykke og Glæde, at give et, skjöndt ringe Beviis paa min Taknemmelighed mod dig Forklarede! Frederikshavn, den 29de Marts 1823. Ancher Hansen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Bekjendtgjørelser. Næstkommende Søndag den 17de April, bliver paa det dramatiske Selskabs Theater, til Bedste for dem, som have lidt ved Oversvømmelsen paa Jyllands Vestkyst, opført: Hævn af Had og Kjerlighed, eller Franskmændene i Spanien, Skuespil af den spanske Krig, i 5 Acter, oversat efter Kotzebuls das Hasses und der Liebe Rache, af Secretair Prinzlau, hvorefter fremsiges en Epilog. Billetter a 3 Mk. Stykket for Vorne og 24 s. for Børn kunne afhentes hos Selskabets Justitsdirecteur Raadmand Wølfferdt. Jndgangen til Skuespillet aabnes Kl. 6 og Begyndelsen, skeer Kl. 7. Aalborg i Directionen for det Dramatiske Selskab. den 11te April 1825.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
De ubekjendte Herrer Modtagere, her paa Stædet, af en Deel af Ladningen i Skibet Marie Skpr. Lauritz J. Manøe af Fanøe, bestemt fra Altona til Aalborg og Randers, anmodes om behagelig at melde sig hos Undertegnede. Aalborg, den 13de April 1825. L. Møller.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Græsning for Qvæg i denne Sommer kan erholdes paa Rørdal. Blanketter, trykte efter det anordnede Schema, hvorefter Sygejournalerne skrives, som medfølge Apothekerregningerne for de Syge, som have nydt frie Cuur paa offentlig Regning, faaes paa Addresse-Contoiret for 3 Mk. Tegn Bogen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Løverdagen den 30te April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes paa mit Contoir i Sæbye, en Samling i Proprietair Schiørrings Opbudsboe, hvilket herved til Creditorernes og øvrige Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Sæbye, den 7de April 1825. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Onsdagen den 27de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa mit Comptoir i Sæbye afholdt en Samling, i Opbuds- og Stervboet efter afgangne Michael Christian Krogh i Fieldgaard, hvilket herved til Creditorernes og øvrige Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Sæbye, den 7de April 1825. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Følgende nye Bøger faaes hos Undertegnede: Bidrag til Huusandagtens Oplivelse i en ny Samling af Prædikener, holdne i St. Knuds Kirke i Odense, af Paludan Müller, Ridder af Dannebroge, Stiftsprovst og Sognepræst, 12 Hefte, 1824-25, heftet i Papirbind, 2 Rbd. 5 Mk. - Tolv Prædikener, et Forsøg til sand Christendoms Bestyrkelse mod Tvivl og Vildfarelser, ved N. Faber, Dr. philos. og Sognepræst for Allested og Veile Menigheder i Fyen, 1825, heftet 1 Rbd. 2 Mk. - Tale holden 10de Decbr. 1824 ved den aarlige Høitidelighed i Lahns Stiftelse for hjelpeløse Børn i Odense, at J. Paludan Muller, Stiftsprovst og Sognepræst, Ridder af Dannebroge, heftet 2 Mk. - Aristophanes's Komedier, oversatte fra det Græske ved J. Krag, 1ste Deel, heftet 13 Mk. -
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Avertissement No. 8, for den Steenfeldtske Familie, som giver Underretning om den, i den Steenfeldtske Legat-Sag afsagte Skiftecommissions Kiendelse tilligemed de i Anledning deraf fremsatte Erindringer og Anmærkninger, ved Legattets Forstander, Toldkasserer J. Dall, heftet 12 s. - Opløsning af nogle af de vanskeligste Opgaver i den efter Kroymann omarbeidede Regnebog, af Raben, heftet 40 s. - Praktisk Regnebog til Brug i Almueskoler, udarbeidet tildeels efter Krøymanns gemeinnutliche Rechnen, af Raben, Lærer ved Borgerskolen i Odense, indb. 7 Mk. 8 s. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Fra Aalborg til Scheelsgaard og Sophiendal, er tabt 2de Nøgler. Finderen bedes, imod en Douceur, at aflevere Nøglerne paa Addresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Nye Salat og Reddiker bekommes hos Gartner, Bruusgaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
God Sædehavre og Byg, conserveret og vel behandlet, kan faaes tilkjøbs i Gaarden No. 408 paa Algaden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Paa Brixgaarden kan faaes 2de stærke Arbeidsvogne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-14
Auction. Hovedparcellen af den forrige Annergaard i Vidstrup, staaende for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 2 Skp. 1 1/2 Alb., som er udlagden Kongelige Kasse for resterende Skatter og andre Afgivter, bliver, ifølge det Kongelige Rentekammers Ordre, stillet til offentlig Auction til Bortsalg eller til Leie, hvilken Auction afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 25de i denne Maaned Kl. 10 Formiddag. - Jblandt Conditionerne blive at Kjøberen frietages for at udrede samtlige paa Gaarden, til dette Aars Januari Qvartals Udgang, hvilende Skatter og Afgivts-Restancer, at Leieren, dersom Bortleielse finder Sted, frietages i Lejetiden for at svare Skatter og Afgivter, og at Eiendommen kan tiltrædes saasnart det Kongelige Rentekammers Resolution om det høieste Bud enten til Eie eller Leie, kan antages, bliver meddeelt. Hjøring den 9de April 1825. S. Poulsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-16
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-16
Nyeste Postefterretninger. Fra den danske Øe St. Thomas har Man den bedrøvelige Efterretning, at omtrent en Trediedeel af Staden St. Thomas er lagt i Aske. Jlden udbrøde den 12te Februar om Morgenen Kl. 8 paa Torvet, og greb saa hurtig om sig, at allerede ved Middagstid stod den vestlige Deel af Staden i lys Lue. Mere end 500 Huse, næsten alle, som der tilføies, af den ringere Slags, bleve opbrændte. Et derværende Handelshuus anslaaer i et Brev til Hamborg de opbrændte Huses Antal til over 1000.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-16
Hovedqvarteret er ifølge et andet Handelsbrev bleven skaanet, men desto mere leed den ringere Klasse af Jndvaanerne, af hvilke den største Deel ikke var istand til at redde det Mindste. Skaden anslaaes til 1 1/2 a 2 Mill. Dollards. Af dem, som bleve forskaanede for Tab, blev der strax aabnet en Subscription for de Brandlidte, der har indbragt omtrent 10,000 Piastre.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-16
Den 8de Januar ankom til Laguaira en fransk Escadre, bestaaende af et Skib paa 54 Kanoner, 2 Brigger og 2 Skonnerter. Skibene gav sig imidlertid ikke af med Nogen paa Landjorden, men seilede videre, som Man troede, til Carthagena. Man fik imidlertid snart at vide, at de vare seilede til Callao, for at fordre det franske Skib Urania udleveret, der var bleven taget af en columbisk Kaper under det Paaskud, at den havde spansk Eiendom ombord. Lloyds Liste føier den bemærkning til, at Pariserblade allerede under 14de Febr. have meldt, at Urania er tilbageleveret.