JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Jgaar Morges ankom her en Courer fra Madrid efter 23 Timers Reise. Den melder, at Staden er øde, og at der ikke er een Soldat, hvorimod Grev Abisbal den 7de, om Aftenen, havde været i Galapayar, en Landsbye mellem Escurial og Madrid. Han synes at have nogle tusinde Mand, tildeels Conscriberede, paa hele Bjerg linien fra Somasterra til Guadarama. Samme Coureer melder, at der i Avilla var foregaaet en Contrarevolution, som var bevirket alene af Fruentimmer, der havde taget Lovedshøvdingen tilfange, hvorpaa Staden havde erklæret sig for Kongen. Dersertionen bliver daglig stærkere iblandt de Constitutionelle. J Forgaars ankom 125 Bevæbnede fra Medina Celi, hvor de havde lagt i Garnison. De havde erklæret deres Officerer, at de vel ikke vilde dræbe dem, men ikkeheller marschere under dem, og marscherede derfor under deres Underofficerer. Da de høre til et Provindsial=Regiment, og næsten alle have tjent deres 8 Aar, saa foreslog General-Capitain O'Donnel dem, at tage deres Afsked; men de vilde heller alle tage Tjeneste paany, endskiønt de fleste havde deres Koner med.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Morillo har kuns 400 Mand hos sig. Det stadfæstes ikke, at Ullmann skulde have indtaget Valencia. Man siger at Staden, da han laa for den, tilbød ham, at overgive sig paa visse Conditioner; men han skal have svaret: han vilde ikke love, hvad han ikke kunde holde; han var en Ven af den ulykkelige General Elio, og dennes Mordere maatte udleveres ham. Da dette Forslag ikke blev antaget, lod han angribe, men blev nødt til at drage sig tilbage.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Det er besynderligt nok, at vi, siden vi ankom til Spanien, ikke have hørt noget om Bessieres.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Journal des Debats af 15de siger: Mines Bevægelser kunde synes at være Følger af en Maneuvre, for at vise sig ved den Franske Grendse, eller kaste sig ind imellem Cerdanna=Bjergene, for at forurolige den Franske Armee i Rykken; dersom Cortes Generalen nærværende Stilling efter Marskalkens Beretning af 8de Mai ikke lod sig naturlig forklare som følge af Divisionen Curials Marsch og Bevægelserne af Eroles og Donadieu med deres Tropper. Mina retirerer den 2den fra Olot og Besara, sender Milans og Llobera mod Amer, og tager selv Veien mor Vich. Baron Eroles forfølge: Milans og Llobera, indbenter dem, bemægtiger sig deres Tobs, gjør 100 Fanger, hvoriblandt flere Officerer, afskjærer denne Division fra Minas Corps, og jager den mod Hostalrich. Tillige gaaet Grev Curial mod S. Estevan de Bes, erfører der den 5te, at Mina er afgaaet fra Befora, for at forceere Punctet Ripoll, hvor Roman gosa er, men nødt til at komme tilbage til Befora, og derhos ikke uvidende om, at Baron Eroles var ved Esquirolles, i Position, til at blive understøttet af Grev Curial, griber Mina det Partie, at naae Olot og Castelfolit, og det med saameget mere Hastværk, som han maatte vide, at General Donadien den 6te var ankommen til Vich, hvorved Veien til Barcelona gandske blev ham afskaaret. Mina lader derpaa en Deel af sine Tropper marschere mod Befora, og gaaer med Resten mod Olot. Men Grev Curial, som i Tive blev underrettet om hans Tog, forekommer ham i Olot, og Min begiver sig derpaa samme Dag til Valfagona. Hvad vil han atgjøre, Fordybe sig imellem Bjergene, hvor han ingen Levnedsmidler finder, Søge at undkomme til Frankrig, men Grev Curiel er ham i Hælene; vore Grendser ere godt bevogtede; Brigaden St. Pries, er i Belver, og et Regiment staaer ved Grendsen mod Campredon. Al Uvished vil blive opløst om faa Dage. Hvad man med Vished veed, er: det hid ilværende Minaiske Corps er deelt i tre Dele, een Afdeling er i Valfagona, een i Befora, og den tredie under Milans og Llobera er leiret paa hiin Side Hostalrich. Hvor Mina selv er, veed man ikke. Et opsnappet Brev fra Milans til ham, dateret: Sta. Coloma, den 5te Mai, stadfæster alle vore Slutninger. Milans har derefter ikke draget sig tilbage fra Caiculmod Hostalrich, for at drage vor Opmærksomhed paa sig, og skjule os Minas Bevægelser; men derimod melder han Mina det faruge an Stillæg, og opforden han til at lede til hen. Ogsaa vare og beviser, at de constitutionelle Troppers Stilling i Befora og Balser til gona den 7de og 8de var tvungen, og en Følge af Gen. Donadicus 5 Marsch mod Vich, Gen. Romagosas Modstand i Ripol, Baron Eroles's Stilling i Esquirolles, og den Eftertrykkelighed, hvormed 6 han blev forfulgt af Grev Curial.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
J Courier franair hedder det under 15de. Man seer af de paa Børsen og i Moniteuren officielt bekjendtgjorte Beretninger, at be Mina var gaaet langsmed Ter, og ankommen til Valfagona, da 6 Gen. Donadieu rykkede ind i Vich. Man kan undre sig over denne Marsch i Ryggen af os, da Intet hindrede Mina i at drage sig bage til ved Vich paa Veien til Moya over Acburiac til Hostalrich, eller in ved Overgang over Garrigue at naar Barcellona. Den Spanske rig Feldtherre havde tre Ting at vælge imellem : 1) at gaae ned til Figueras, for at angribe de Tropper, som indslutte denne Plads, ne men det hedder, at Divisionen Curial var i Oldt, og kunde hindre denne Marschh; 2) at trænge ind i Frankrig over Campredon, og de gjøre Forsøg paa, at føre Krigen ind paa vort Gedet; men man havde da snart fulgt ham, og han var da udentvivl kommet i For et legenhed for at komme tilbage; eller 3) at falde over de lidet talrige Tropper, som vi have ladet blive i Cerdana, og som - naar Marschen gik hurtigt, havde kundet blive overfaldne. Dette sidste er det sandsynligste. J alt Fald er Minas Marsch at ansee som en offensiv Bevægelse; thi Intet synes at kunne tvinge ham dertil. Man den af griber ikke, hvorledes General Donadien, da han vilde til Vich, kunde marschere mod Olst. Han skulde have gaaet fra Ripol langs og med Ter, medens Gen. Curial var gaaet frem over Grau og Rupit, 1 derved vilde Mina være bleven nødt til en Bataille, eller til at opgive Terrainet, og kunde ikke have foretaget en Marsch i Rygges 6 paa os.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Journal des Debats, den 16de : Vi have sagt, at Mina kuns havde tre Ting at vælge imellem : at slaaes, at overgive sig, eller at adførede sine Tropper. Han har valgt det Sidste. Trængt sammen i imellem vore Grendser, General Curial og Baron Eroles, er han i flygtet til Venstre, for at naar Berga. General Curial og Baronen af Eroles fortsatte denne Jagt, hvorpaa vore Tropper endnu i ikke have kundet afbrænde en Lunte. Lykkes det Mina, at komme i til Berga, og han vil flygte langsmed Livbregat til Barcellona, saa kan han ved Manresa blive afskaaren af General Donadien; men tager han Retningen mod Solsona og Balaguer, saa vil han træffe paa General Molitors detascherede Corps. Mina marscherer uden Material, uden Rytterie, og synes kuns at have lidt Munition og endnu færre Levnedsmidler med sig.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Perpignan den 6te Mai. Saasnart General Donadieu havde bemærket den fiendtlige Hærtilbagetrækkende Bevægelse, marscherede han den 2den fra Campredon og Ripoll, og iværksatte den 3die ved Olot sin Forening med General Curial. Begge fulgte nu Fiendens Tilbagetog mod Vich, hvor de maae være ankomne igaar.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
J Morgen begive de herværende Præster og Munke fra Vich og dens Omegn sig paa Reisen, for igjen at tiltræde deres Beneficin og Canonicater. Gen. Croles har befalet den her oprettede Junta af Catalonien, at den skal opløse sig, og ikke ankomme i denne Egenskab, fordOverkommanden i Catalonien og Arragonien tilkommer ham som General=Capitain, og Over-Juntaen i dens Proclamation havde sagt, at Alting i Spanien skulde stilles paa samme Fod, som for 7de Marts 1820.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Den 8de Mai. Mange Kjøbmænd fra Olot og et temmelige Antal unge Mennesker fra Vich have stillet sig under General Milans Commando. Han har, efterat være draget bort fra Olot, faaet to nye Regimenter.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Bilbao, den 4de Mai. Begge Schweizer Garde Bataillonerne kom den 1ste dennes til bage hertil fra Montanna ved Santander, og gik igaar til Burgos, fordi der nu er Tropper nok i Santander, Provindsen og for San tonna, nemlig - foruden et Fransk Corps - Divisionerne ZavalGorostidi og Longa. der holdes Takkeandagt i ni Dage, for at takke Gud for vor Befrielse, og bede for Kongen. Ligeledes er her hyppigen Tyrtfægtninger, Baller og andre Høitideligheder.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Burgos, den 25de April. De Franske Tropper rykkede herind med Vaaben i Armen, fordi 6000 Mand først ved Pancorvo havde havt en seierrig Fægtning mod 1500 Spanier, som kostede Franskmændene 19 Døde og haardt Saarede, samt 8 Fangne; men ogsaa havde til følge, at Spanierne uden Modstand overleverede de Franske det næsten uindtagelige Citadel ved Pancorvo. Bayonne, da 9de Mai.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Man har allerede Efterretning om, at General Minas Stads chef, Gen. Jorraquin, har afslaaet den paa ham faldne Udnævnelse til Minister. Bessieres sværmer - som man hører - endnu omkring ved Siguenza, hvor han har mange Tilhængere; men denne Plads er sat i god Forsvarsstand, og bevogtes desuden ved en Afdeling af Gen. Ballasterss's Hær. Heden begynder allerede at lade sig spore, og som en Følge deraf ankomme mange syge Soldater fra vor Armee i Spanien hertil.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Fra Recruterings Depotet bliver der ofte afsendt smaa Detaschementer Soldater til de forskellige Corps. Disse enkelte Afden linger have undertiden, Ondt ved at undgaae eller forsvare sig for de omkringsværmende Gueriller. Deparaval havde endogsaa fortet den kjekke Plan, at opbrænde Skibibroen over Bidason, men han fandt den altfor godt devogtet. Man beskjæftiget sig meget driftig med at forfærdige Flinte= og Styk Patroner. En den 4de ankommen Krudttransport afgik Dagen efter til St. Jeampied derport. Siden den 3die have vore for St. Sebastian staaende Tropper, havt deres Telte opslaaede. Garnisonen har taget nogle af deres Forposter til Fanger.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Man forsikker, at vor Generalissimus har sendt de ved Logronne, til Fanger gjorte Spanier tilbage til deres hjemstavn. Dette har nogen Rimelighed, da man ellers maatte havt seet dem komme herigjennem. Man gientager, at Gen. Lieut. Ballasteros er i Calatand, og nærmer sig Edto.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Den 11te Mai. Det synes, som General Ballasteros bestandig er en Dagnarsch fra General Molitoe. Der har dennet sig constitutionelle Gueriller i Aragonien, Galicien og flere Provindser. Jblandt dem, som gjennemstreife Navarra, ere de betydeligste, Anførere : Pablo, Chapalangara kaldet, Mendog og Expeleta, en Søn af den gamle Verkonge at Navara. Man vil have fret Nogle imellem Jrun og Vittoria, ja ved St. Sebastian, som bevægede Garnisonen til et Udfald, medens nogle af de deeleirende Tropper forfulgte hine. Mendza har været Adjutant under Polier. Pablo er en dristig og virksom Mand. Han har for sin Deel een af Veiene fra Pampelona til Vittoria, og opholder sig sædvanligviis ved Sauctierea. Man er nød til at benge Beleiringstropperne for Pampelona og S. Sebastian mod Guerillerne, og maa detfor snart sende Forstærke ning fra Frankrig.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Man beretter fra Vistoria, at der bliver taget de kraftigste Forholdsregler, for at sikkre Veiene til det store Hovedqvarteer. Bliver det nogensteds et langt Mellemrum, som ikke bliver echelønneret at vort Tropper, saa vilde Guerillerne viedlikkelig bortsnappe vore Transporter og selv vore smaa Det schem nier. Handelen lide meget. Siden den 1ste bliver ingen Courer meere expederet Ophævelsen af Toldgrendse i Spanien hjælper os ikke, til de hi tilværende Smuglere, som nu have givet sig under Guerillas=Vanderne, skade Handelen meget mere end Toldvæsenet. Da Am nante blev forfulgt af Gen. Reg, kastedt han sig ind i Provindsen Leon, for at støbe til den Franske Hæ, og havde nogle Fægtninger med Spanske Tropper og Milizsoldater, som satte sig der imod. Livningerne af hans Skare skulle nu i den elendigste Tilstand være komne til Syne ved Valladolid.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Marseille, den 2den Mai. Vi have Efterretninger fra Morea indtil den 11te April, hvoraf vi erfare, at den almindelig udbrudte Efterretning om patras Overgivelse til Grækerne var ugrundet. Kolokothron var nylig i Strid med den Græske Regjering, og det kom derved til gjensidige Trudsler. Disse vedvarende Uenigheder ere meget skadelige for Grækernes Sag, især i et Tidspuret som dette, da Porten i Makedonien og Thessalien venter en ny Hær, for at gaae angrebsviis tilværk mod Grækerne, der ikke have brugt den nu forløbne Vinter nær saa godt som de burde, til at forbedre deres militaire Indretninger, og nogenlunde organisere deres Tropper, Alting er hos dem bleven ved det Gamle, og uagtet fremmed og indenlandske Anføreres Raad, har man ei engang gjor en Forsøg paa at indføre Mandstugt, eller i det mindste at øve nogle Corps i Vaaben paa Europæisk Maade. Fyrst Manrokordalohar ofte besværet sig over, at man ei allene ikke gav ham den belovede Understøttelse af Penge og Mandskab, men endogsaa har kaldet det i Actolien staaende Mainottercorps tilbage igjen Derimod er den Græske Marine nu i stor Driftighed, da en let Tyrkisk Escadre er ankommen til Nærheden af Tenedes, og der bliver ventet en anden. Der samles desaarsag en betydelig GræstFlaade, som har mange Brandere med sig. Nogle bevæbnede, Tyrkiske Skibe ere allerede tagne af Grækerne, der ogsaa have bemægtiget sig nogle Egyptiske Krigskibe, som under stor Jubel ere er bragte ind til Hydra.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Grækernes Expedition paa den Makedoniske Kyst har ikke have nogen Følge; men de holde dog endnu Kassandra og Bjerger Athos besat, og have derved idet mindste to Puncter, hvorfra de i Nød fald kunne foretage videre Operationer.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Triest, den 9de Mai. Fra Moren have vi Efterretninger indtil den 26de April, efter hvilke Grækenlands hidtilværende provisoriske Regjering har ophørt, og en Kongres af Deputerede har grebet Statsroret. Efterat den var installeret i Napoli di Romania, blev Maurokordatos under stor Jubel valgt til Præsident. Kolokothron er af denne Congres valgt til at lede Moreas Forsvar, Odssens er udnævnt til se General-Commandant i Thessalien og Bozaris i Epiros og Akananien.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Fra Malta er den indløbet Efterretning af 29de April, at tre Græske Skibe i Nærheden af Algier have leveret nogle derværende af Røverskibe en Fægtning, hvorved tvende Algier ere bleve borede i Grund, og en Fregat, som ilede dem til Hjælp fra Algiers Havn, af blev dreven paa Flugten.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Semlin, den 2den Mai. En fra Constantinopel til Belgrad ankommen Tatar skal have er bragt den Efterretning, at den forenede Syptisk Algierske Flaad har dens udled var bleven ræsen gandske udlagt af Græken ved dendes. Man formoder, ved deres Brandere. Grækerne forskandse dem ved Bolos i Thessalien.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Ny-Rorf, den 17de April. De Vestindiske Sorøveres Udaad, som for en kort Tid var stande set, har igjen begyndt med endnu større Grusomhed og Rovdegjærlighed end før, og truer med, gandske at tilintetgjøre Handelen i disse Vande. De udplyndrede Skibes Mandskab bliver nu for den meste myrdet, for at forebygge Opdagelse. Al vor Commodore Porters Aarvaagenhed med hans af Dampbaade og andre passende Skibe bestaaende Escadre har viist sig at være utilstrækkelig. Alle paastaae, at Matanias er Hoved=Oplagspladsen for Røverne Man har derfra Priiscouranter paa alleslags Vare til det Halve af deres virkelige Værdie.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Philladelphia, den 2den April. Med et Skib, som forlod Veracruz den 18de Februar, og seilede fra Tampico den 21de, har man erfaret, at der dengang blev dre vet Underhandlinger mellem Sta. Ann og Jturbide, indtil hvis Slutning den Sidstnævnte ved en Proclamation havde standset alle Fiendtlighederne. Mange Familier indskibede dem forresten endnu daglig med deres bedste Løsøre fra Campico til Europa, blandt andre den derværende Erkebiskop, som aldrig havde kundet forliges med Jturbide, og ikke holdt sig personlig sikker for ham.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Kiøbenhavn, den 26de Mai.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Befordring. Under det Danske Cancelliet den 23de April er Procurator N. Juul meddeelt Confirmation paa Bestalling til at være Forstander, for Hospitalet i Aalborg.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Under 6te denne Maaned har det Kongelige danske Concellie tilmeldt os, at Hs. Majestæt ved allerhøieste Resolution af 23de f. M. allernaadigst har stadfæstet en mellem Jsenkræmmer og Silke=, Ulden og Lærredsskræmmer=Laugen her i Staden indgaaet Forening. betreffende Forhandlingen af visse Vare; hvilken Forening bestaaer af følgende Puncter 1) At Udsalg af Uhrbaand med og uden Ringe og Zirater, samt Paraplye og Paresoller, saavelsom Guld= og Sølvtredser, Fryndser, Snore og Galoner, ægte eller uægte skal være fælleds for begge de nævnte Lauge. 2) At ligeledes Handelen med Perler og Berlokker af Flus skal være fælleds, men derimod være Jsenkræmmerlauget ene forbeholden, naar de nævnte Varer ere forfærdigede af Meta eller Glas. 3) At Jsenkræmmerne skulle være ene berettigede til at sælge Rediculer af Læder eller Saffian med eller uden Laase, men Handelen med Rediculer af hvilkensomhelst Manufacturvare med Laase være fælleds for begge Lauge, hvorimod Silke Ulden og Lærredskræmmerlaugets Jnterressentere, skulle allene have Ret til at falholde Rediculer af Manufacturvarer, uden Laase. Hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Kiøbenhavns Raadstue, den 12te Mai 1823. Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Det Kongelige General=Toldkammer og Commerce=Collegium har tilmeldt os, at det, for at Toldvæsenet udenfor Kiøbenhavn kan sættes i Stand til at controllere Fabrikmærkerne paa de her fra Staden afsendende Partier indenlands raffinerede Sukkere, er befundet fornødent, at Afsenderen af saadanne Sukkere paa 25 Pd. og derover, skulle i Følgesedlerne, som de afgive paa Sukkerne, anføre af hvilket Raffinaderie disse ere: samt endvidere, at det til en befalet Control paa Indførselsstederne med raffinerede Sukkere, som forsendes fra Kiøbstæd til Kiøbstæd, er nødvendigt, at de paa Udførselstederne udstædte Passeer, eller Følgesedler paa bemeldte Sukkere indeholde bestemt Anførsel om, til hvem Sukkerne afsendes hvor stor Qvantitet til Enhver, og af hvad Slags. Forestaaende kundgiøres herved til fornøden Efterretning for alle Vedkommende her i Staden, som forsende Sukkere til Kiøbstæderne og hvilke i saa Fald have at udstæde deres Følgesedler i Overeensstemmelse med ovenmeldte. Kiøbenhavns Raadstue, den 14de Mai 1823. Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere den 17de Mai indkomne følgende Skippere: P. Bøyesen fra Messina, Clausen fra dito, Bærentzen fra Lebau, Madvig fra Marseille, Ahlmann fra Cette, Møller fra Porsgrund, med følgende Vare : Oranger, Hør, Stykgods og Jern. - Udgaaede: Renstrøm til Stockholm, Schiødt til Danzig, Hoffmann til Stettin, med følgende Vare: Sukker, Uld, Lamskind, Oranger, Caffe, Sirup, Humle og saltede Sild. Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere den 20de Mai indkomne følgende Skippere: Black fra Newcastle, T. H. Olsen fra Triest, Laurizen fra Bergen, Petersen fra Triest, Styding fra dito, Otto fra Stettin, Saag fra Marseille, Bistrup fra Kønigsberg, Holm fra Bordeaux, med følgende Vare: Steenkul, saltede Sild, tørFisk, Kliptisk, Matter, Corender, Viin, Rostner, Smør, Bom olie, Terpentin, Okker, Svedsker, Hamp, Laurderblade, Viinsteen, Fensterglas, Pahlholter, Korkepropper, Hør og Catharinerblommer. - Udgaaede: Thidemann til Altona, Brodersen til Bergen, Haav til Tønsberg, Logmann til Bergen, Manck til Petersborg, med følgende Vare: Smør, Berlinerblaat, Byg, Havre, og saltede Sild. Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere den 22de Mai indkomne følgende Skippere: Nielsen fra Mandahl, Betersen fra Porsgrund Svendsen fra Carlscrone, Andreasen fra Stavanger, Langerhuus, fra Liebhau, med følgende Vare: Trælast, Jern, saltede Sild, Hør, Hamp og Sæbe. - Udgaaede: Engstrøm til Calmar, Trerkan Christiania, Waldt til Christiansand, Hansen til Stavanger, Jørgensen til Porsgrund, Hansen til Bergen, med følgende Vare: saltede Sild, Byg, Potaske, Sukker, Rug, Oranger, Caffe, Lærred og Smør.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Under Kiøbenhavns Jurisdiction ere følgende Gaarde, Huse og andre faste Eiendomme i Retten skjødede : Den 7de April: Skomager L. Thiemanns Huus No. 345 i Sophiegaden paa Christianshavn, ved Auction, til Creditkassen for Gaard og Huuseiere her i Staden for 780 Rbdlr. Sølv. J. Jacobs Gaard No. 161 i Larsleistrædet, ved Auction, til Creditkassen for Gaard og Huuseiere her i Staden for 1580 Rbd. Sølv. Lieutenant J. Nr. Rofoeds Huus No. 196 i Overgaden over Vande paa Christianshavn til Skibscapitain A. P. Schrader for 36663 Rbd. Sølv. Grosserer Benners Gaard No. 176 i Norgesgaden ved Auction, til Capitain og Assistent ved Nationalbanken J. Malling for 6873. Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Den 14de April: Silke= og Klædekræmmer N. J. Philipsen og Grosserer M. R. Henriqves Eiendom No. 16, 17 og 10 Litr. A. paa Nørn broe, til Klædefabriqveur C. B. Golge for 20500 Rbd. r. S. Afg. Nagelsmed J. F. Podlichs Enkes Huus No. 319 i lille Amaarregade paa Christianshavn, ved Auction, til Vognmand Frederich, Behrensen for 630 Rbd. Sølv. Eiendommen Nr. 73 uden Nørreport, ved Auction, til Capitain P. H. S. Crock for 23150 Rbd. Sedler. Arbeidsmand N. J. Schmidts Huus No. 166 paa gl. Mynt til Marschandiser P. A. Dame for 3555 Rbdlr. Sedler.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Huset No. 329 i Gothersgaden, ved Auction, til Skomagermester P. R. Smidt for 6005 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Den 21de April: Garvermester J. Rundins 12 Deel af Darkmøllen Nr. 50 paa Nørrebroe til Garvermester N. A. Halborg for 160 Rbd. Sølv. T. S. Lindsers Eiendom No. 287 i Prindsensgade paa Christianshavn, til Farvermester F. L. Møller for 300 Rbd. Sølv. Den 28de April.
Berlingske Tidende, 1823-05-26
Arvingerne efter afgangne Tracteur Gram og Hustrue, deres Gaard No. 7 paa Nørrebroe til Skibs=Capitain J. F. Gram for4166 2/3 Rbd. Sølv.