Berlingske Tidende, 1785-08-12
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Dalske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande for Aaret 1783. (See No. 63.) 8. Jordegodsers og de første Natur Gavers Priser er at saa væsentlig og vigtig en Jndflydelse paa alle Stænder uden for Landmanden i Staten, paa hele Staten selv og dens Kraft og Styrke mod andre Stater, at deres høiere og lavere Forhold ligesaa lidet kan være ligegyldig for disse Stænder, hvori enhver Person og maae gjøre sit til det Heles Bedste, som for nogen Landmand selv. Efter Prisernes Beskaffenhed, og Leilighed at kunde gjøre billigt Konstarbeide, arbejder og afsætter f. Ex. Haandværksmanden sine Vare til Kjøbmanden, og denne igjen til den store Verden, og Staten, lider i Forhold derefter ved denne Flid og Handel vel eller ilde. En med de omringede Stater forholdsmæssig Priis synes derfor enhver Handel=Stats Jorder og deres Varer at maae have, for at kunde handle med og mod hinanden paa andet og tredie Sted, om en saadan Stat ikke under høje Produkt Priser maae nødes til med alle fine Konst Vare at blive hjemme, og de forædlende Konst Næringer paa en Maade derved at blive unyttige, ja til en Byrde og Tab for Staten. Hine Priser maae derfor naturligvis, og for flere end en Aarsags Skyld, have et Forhold. For at kjende dette spørger Selskabet: Har de danske Jordegodser, efter deres indvortes ved Naturen og Konsten tilveiebragte Frugtbarhed og nærværende Beskaffenhed, en imod andre Stater og deres indvortes Værdie (de af Regjeringerne paalagte Afgifters Følger fraregnede) naturlig Priis, og hvorledes udfindes og beregnes disse Priser efter den nærværende Tids Omstændigheder, Tænke= og Handelsmaade? Er de nærværende Priser paa Jordegodser i Dannemark, efter den Grund de haver, Statens samtlige Stænder og den hele Stat tjenlige, eller skadelige, Men i sidste Tilfælde gotgjøres, hvorledes eller ved hvilke Midler virker og overgaaer Staten til de saavel for Landmanden, som de andere Stænder billigste Priser paa den lempeligste Maade? Er det en sand Viisdom herom at faae den beste Oplysning muelig, eller bliver det for Stat og Stænder ligegyldigt, hvorledes man herom tænker, For den beste Afhandling herom giver Selskabet sin anden Guld Medalje. For den næst beste, om den er merkelig og indeholder noget forskjelligt imod hiin, den første Sølv=Medalje. Afhandlingerne maae indsendes inden October Maaneds Udgang 1786. 9. Da man af Erfarenhed veed, at adskillige Proprietærer ønskede at befordre deres Bønders Beste, ved at hjelpe dem til en større borgerlig Frihed, end de virkeligen have, og de derfor fornødne Regler dog maae kunde bringes i et Slags System til Oplysning om saadanne velmeente Hensigter, saa udsætter Selskabet en Premie af den anden Guld Medalje eller 50 Rdlr. For den udførligste Afhandling om den beste og beqvemmeste Maade, i Sammenhæng med Proprietærens Beste at befordre Bondens borgerlige Frihed, f. Ex. ved Arve=Fæsters Meddelelse, Hoveriets Forandring, og Bestemmelse til Afgift i Penge eller Korn, m.v. Æsk ningen indsendes, som forrige Aar bestemt, inden 1ste No. vember 1785. 10. For den beste Afhandling, som giver den fuldstændigste Underretning om alle de Hjelpemidler, som deels ere grundede paa Erfaring, deels kan udtænkes at være brugbare, for med egen Gaards Besætning ved Hielp af det mindste Antal Arbejds=Folk, samt ringest Antal Arbejds Bester, at kunne med allermindst Bekostning til største Fordeel bestride en stor Gaards Avlings=Drift, uden dertil at benytte sig af Godsets Hoverie; udsættes en Premie af Selskabets anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. Ved slig Afhandling maatte overveies alle de Hjelpemidler, som kunde udtænkes til Avlings Driftens og Arbeidets mueligste Forkortning og mindst Bekostning; saavel i Henseende til Kobbel Deeling og Brugsmaade, Dyrkningsmaade, Gjød skens Udførelse, Pløining, Harving, Saaening, Host ning, Jndkjørsel, Tærskning m.v., hvorledes det meste kunde udrettes med det færreste Antal Folk og Arbejdsbester, samt Redskaber i den korteste Tiid, da Beregning og tillige maatte stadfæste, hvad der vandtes i Tiid og Arbejde ved de til slig Hensigt forbedrede Redskaber. Det samme blev og at overveje ved Høe=Bjerringen, ligesom det og blev fornødent særskilt at opgive alle de besynderlige Forkortnings=Midler, som ved Korn= og Høe Avl i vaade Aaringer maatte benyttes. J Hensigt til Stald-Forrings Maaden, Hegnets aarlige Vedligeholdelse, samt øvrige til Gaardens Drift henhørende Arbeider, maatte alt paa det nøieste overveies og ved Beregning bekræftes, hvad der vindes i Tiid og Arbeide. Æskningen indsendes efter forrige Aars Jndbydelse inden 1ste November 1785. 11. For den fuldkomneste Afhandling om den beste Maade at forvalte et dansk Jordegods paa, udsætter Selskabet, uagtet det allerede har belønnet en Afhandling om denne Materie, fremdeles sin anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. J denne Afhandling maatte især forklares: 1) Hvorvidt og hvorledes en Herregaards Avlings fordeelag tigste Drift, naar samme skeer ved Hielp af Hoverie, kan bestaae med Bøndernes Tarv, og saaledes afpasses, at deres eget Arbeide ikke derover forsømmes, 2) Ved hvilke Midler Bondens Byrder i Almindelighed, for saavidt de ejereent kan afskaffes, kunde dog gjøres ham saa lette som mueligt: 3) J hvilket Tilfælde Forstrikninger og Gaver af Korn, Foder, Penge m. m., ere gavnlige for Bonden, i hvilke skadelige: og paa hvad Maade og Vilkaar bør de i første Tilfælde gives for at opnaae Hensigten, nemlig: Bondens sande Velstands Befordring, 4) Hvorledes skal man paa et Gods best lære at kjende enhver Bondes Tænkemaade, for derefter at kunne forbedre den, og derved hans Lykke? 5 Hvorledes kan Bondestandens skadelige Fordomme og herskende Overtroe best udryddes (Fortsættelsen følger i Tillægget).