JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
Vi kunne nu besvare det her fremsatte Spørgsmaal. Jngen af de Kundskaber, vi have om Sol overfladen, strider imod den Mening, at den er beboet af levende Væsener. Tvertimod see vi i det tredie Lag af dens Atmosphære (det, som hviler umiddelbar paa dens faste Overflade) en elastisk, gjennemsigtig Flydenhed, i hvilken levende Væsener kunne aande, bevæge sig og skjælne de Gjenstande, der ere nære og fjerne. - Det er en paafaldende Analogie med vor Klodes Atmosphære, hvori vi see, at Skyerne ere i den mellemste Region, og at der stedse er paa Jordens Overflade et gjennemsigtigt Lag, i hvilket levende Væsener kunne gande og skjælne Gjenstandene. Solens Jndbyggere have i en stor Høide over deres Jsse, det nederste Lag af Skyer, som ere langt mindre lysende end det øverste Lags, og som maa sikkre dem Lysningen af disse; thi udi denne Mellemkomst, vilde de blændes, formedelst Contrasten af det øverste Lags lysende Skyer og den samme Overflade af Solens faste Legeme. - Den Forudsætning, at dette Himmellegeme er en Jldmasse, et brændende Legeme, udelukker al Muelighed om, at det er beboet, men nu vi vide, at det er omgivet af en Armosphære, og at dets Lys frembringes ved lysende Skyer, er den Jdee, at det er beboet, meget naturlig, jeg siger endog, at den er høist sandsynlig. Hvorfor skulde det første og største Legeme i vort Verdenssystem, det, som alle de andre ere afhængige af, det, som har sit eget Lys, ikke have Beboere, Skulde det blot være skabt i det Øiemed, at oplyse og belive Planeterne? Erdet ikke ved den Jdee, vi maa danne os om Skaberens Viisdom, om hans Almagt, om hans Planer og uendelige Hielpekilder, at antage, at Solen selv er en Verden, befolket med Væsener, meget forskjellige fra de paa vor Klode, at endog de fornuftige Væsener, der beboe den, ere ved deres Egenskaber langt fortrinligere end Planet beboerne? – Vi see heraf, at Væsenernes Tilværelse have forskjellige Formaal, saaledes, f. Ex ere Dyrene skabte for deres egen Skyld, for at nyde Tilværelse; men de tjene tillige til Føde for Menneskene og andre Dyr. Jorden og Maanen, tjene til Bolig for levende Væsener; men de oplyse sig tillige gjensidigen om Natten. Det samme maa være Tilfældet med Solen; den tjener leven de og fornuftige Væsener til Bolig paa samme Tid den oplyser og beliver de Planeter, der hænge af den. Den kan endnu have andre Gjenstande for Nytte, som ere os ubekiendte, og som have Hensyn til den Plads, de indtage i Universet. Jordens og Planternes Beboere besidde imidlertid en Videnskab, som Solens Beboere ei besidde jeg mener Astronomien, det vil sige, Kundskab ikke allene om de Legemer, der udgjøre Solsystemet, og deres Bevægelse, men tillige de andre talløse i Himmelrummet udbredte Stjerner. Thi Solens Beboere have ingen Nat, kunne intet see, som er over deres Klode, og maa troe sig isolerede i Rummet. - Man kan forestille sig, at de belyses paa samme Maade som vi, naar Himlen er bedækket med Skyer, med den Forskjel, at vore Skyer modtage fra Solen det Lys, de meddele og medens Solens Skyer ere lysende af sig selv. Hvorledes seer det ud inden i Nyeholland(Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
Disse naturhistoriske Jagttagelser maa kun betragtes som Forløbere for de større og vigtigere som det er Eftertiden forbeholden at gjøre. Men endnu er tilbage at gjøre sig bekiendt med de Efterretninger om Landets Jndvaanere, som bleve indsamlede paa disse tvende Expeditioner. Man fandt en stor Forskiel i de indvendige Egnes Beboelse; thi i nogle Egne fandt man saa faa Mennesker, at man knap kunde betragte dem som beboede, paa nogle Steder formedelst Landets Ufrugtbarhed, men paa andre Steder, der vare meget frugtbare, og hvor der vare Fiske, Fuglevildt og Kængurus i Overflødighed, var det saa tomt for Mennesker, at Englænderne bemærkede at de vare de eneste menneskelige Væsner, som kunde have Nytte af disse Naturrigdomme, men paa nogle Steder, og ofte i Egne, som havde et langt mindre frugtbart Udseende, fandt de dog en temmelig Mængde Vilde, især ved Søekysten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
Aarsagen til, at det Jndvendige af Nyeholland er saa lidet beboet, er ikke grundet i Landets Mangel paa Evne til at ernære Mennesker; thi i Egne, hvor der vare Kasuarer og Kænguruhs i største Mængde, fandt man ofte de færreste Jndpaanere; men deri, at disse mangle Midler til at bemægtige sig dem, saa at de kun ved et Tilfælde kunne imellem faae fat paa dem, ogsaa kunne de ikke heller fange Fiske, da de ikke forstaae at angle, og da de fornemmelig nære sig af Pungrotter, almindelige Rotter og Egerne, som for det meste opholde sig i tørre Buske og under hule Træer, saa bliver det en Følge deraf, at de foretrække saadanne Steder for de aabne Sletter ved Floderne. - Englænderne saae en Vild fange en Pungrotte; han stegte den over en Jld, og saasnart den var bleven varm, tog han den op skar den igjennem, tog Jndvoldene ud, og tilbød Englænderne den; da de nu ikke vilde tage derimod, saa bedækkede han den med den hede Aske; og da den nu var stegt nok, vilde han paa ny gjøre Englænderne en Present dermed. Disse Vildes Sprog inde i Landet var aldeles forskjelligt fra de Vildes paa Østkysten, og selv de Vilde inde i Landet talte et ganske andet Sprog i de nordlige end i de sydlige Egne. - J Henseende til Legemsdannelsen og Levemaaden lignede Beboerne i det indvendige Land aldeles Kystbeboerne. De vare for det meste undersætsige, stærktbyggede Mennesker, med ret gode Ansigtstræk og langt Skjæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
Rettelse til ovenstaaende Afhandling, i No. 71, P. 1127, Lin. 3 og 4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
Jstedetfor denne vigtige Oversigt over disse tvende Expeditioner, skal det hedde denne Oversigt over disse tvende vigtige Expeditioner,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
Herr Etatsraad Lassen fra Kjøbenhavn Sprøiterne, Provindsialbogsamlingen, Skolen, Hospitalet m. m. her i Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
Odense, d. 4 September. Vor brave Foersom, der som fortrinlig Orgel- og Claveerspiller og Componist er bleven bekiendt og agtet, har endmere gjort sig fortjent af Odensees Ungdom, ved uden nogen Jnterresse, i hans indskrænkede Fritimer at danne en Syngeskole for en Snees unge Pigebørn af de bedste Huse, og ved blot 36 Sammenkomster i Gymnastets Auditorium, bragt det saavidt, at de forrige Tirsdag, til sand Glæde for en anseelig Forsamling af Forældre og Musikyndere, allerede aflagde første Prøve paa hvad enhver formaaede eller gav grundet Haab om.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
Aalborg, den 1ste September. Vi have i disse Dage det bedste Høstveir som kan ønskes, og en stor Deel Korn er allerede bragt i Huus. - Kornet overhovedet skal ei være saa ringe som mange havde formodet at det skulle blive. - Byggen skal være ringest, men derimod skal Rugen, paa de fleste Steder være bedre end i de 2de sidste Aar. - Tvende Nætters Frost har i Haugerne gjort stor Skade paa Agurkerne, som stod i bedste Flor, men er nu ganske henvisnede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
Aarhuus, d. 28 August. J Løverdags Eftermiddag viste Hr. Premierlieutnant von Lausen, en offentlig Prøve med de unge Mennesker, han atter i Aar med saa megen Flid og Held har underviist i sit gymnastiske Jnstitut. En talrig Forsamling bivaanede samme, og med Glæde betragtedes den Færdighed, som størstedelen af Eleverne alt havde bragt det til i de gavnligste Legemsøvelser, saavelsom og i Fægten og Huggen. Sikkert er denne Underviisning til saare megen Nytte for den opvoxende Ungdom, og Jnstitutet ønskes derfor Held, Lykke og Varighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
Norges ældste Geistlige, Hans Wiingaard, Provst over Søndfjords Provstie, Sognepræst for Jndre Holmedals Præstegield, i Vergenhuus Stift, endte sit ærefulde, stedse nyttige Liv, den 20de Juni, i Strien Præstegaard, i Nordre Bergenhuus Lehn, i en Alder af 93 Aar. Han var i enhver af de Livets Stillinger, hvilke Forsynet fandt for godt at anvise ham, berømt for Sæders Reenhed, ædelmodigt Sindelag, Embedsflid og grundig Lærdom. Sine vidtomfattende, besværlige Embeder, forestod han med Siels og Legems sjeldne Munterhed og Styrke lige indtil et Aar for han døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
Dr. Keuler i Moscau har foræret det derværende Universitet den berømte Lieberkanske anatomiske Præparater. Han havde kjøbt dem blandt Prof. Bairais's Efterladenskaber i Helmstadt, og de indlemmes nu i det anatomiske Cabinet (det forrige Loderske).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
J Engelland spinder man nu med Maskiner af et Pund Bomuld en saa fiin Traad, at den har en Længde af 33 geographiske Mile. Man har der opfundet en Uldmaaler, hvorpaa en Rhinlandsk Tommes Skala er inddeelt i 15,000 Dele, hvilken Jnddeling kun kan sees ved et Forstørrelsesglas. Dette Jnstrument er ogsaa meget vigtigt for alle Uhrmagere og mathematiske Jnstrumentmagere, og vil bidrage saare meget til deres Arbeiders større Fuldkommenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
Efter en Beretning fra Engellænderen For les, der har deeltaget i Feldttoget mod Marat terne 1775, fik Armeens Elephanter, foruden deres daglige Kost, Blade og Korn, ogsaa Kager, lavede af Meel, Smør, Sukker og Kryderier, som kaldes i Landets Sprog Mobulla, hvilke, naar de ere paa lange Marscher og have stærkt Arbeide, ere nødvendige for disse Dyr, for at kunne beholde deres Sundhed og Kræfter. Desuagtet bleve Elephanterne med hver Dag magrere, og, efter nøie Undersøgelse, fandt man, at deres førere havde tilegnet sig deres Kager. Der maatte nu nogle Opsynsmænd være tilstede, naar Elephanterne skulde fores, hvorpaa de da kom sig igjen. Men efter nogle Maaneders Forløb bemærkede man, at de stakkels Dyr atter bleve magere, uagtet de dagligen fik deres Kager. Omsider opdagede man, at deres Førere havde afrettet dem til at holde Kagerne i Munden, uden at æde dem, og naar Opsynsmændene vare gaaede bort, at give hine dem ufortærede igjen, hvilke da lode sig Kagerne smaae godt eller solgte dem til Andre. Naar man veed, hvor meget Elephanterne holde af denne Lækkerbid, saa vil man ikke undres mindre over deres Lærvillighed, der sætter Førerne istand til at afrette dem i saa kort Tid, end over den Caracteerstyrke, der gav dette ædle Dyr Selvbeherskelse nok til at modstaae en saadan Fristelse og godvilligen at overlade sin Yndlingsret til sin Fører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
J Moldau og Wallachiet gives 110 Festdage om Aaret, paa hvilke ingen arbeider. Religionens Lærdomme og Forskrifter ere der vanskabte af vankundige og raa Præster, som kun tænke paa at tilfredsstille deres Egennytte. Disse Præster ere en Skjændsel for de sande Christne, og Bojarerne foragte dem personligen. Festenes Helligholdelse og idelig Skriften er foreskreven som det Væsentlige i Religionen. Nøiagtighed i saa Henseende befrier for Straf for de største Forbrydelser, og for Penge kjøbes ofte Absolution. Man præker aldrig. Naar Evangeliet læses i Kirken, hører ingen derpaa. Alle Andagtens Formularer bestaaer i at tegne Korset, kysse billederne, falde paa Knæ for dem og tænde Voxlys for en yndet Helgen. De troe paa Hexerie, paa Spøgelser, paa Mirakler, som Helgenbillederne gjøre, og paa Vie vandets Kraft. Naar de ere syge, troe de paa ingen anden Jndflydelse end den, Helgenbillederne have, og Visheden om Døden kan ikke bevæge dem til at nedsvælge noget, som paa samme Daer forbuden af Præsterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
Kjøbenhavns Børs, d. 7 September. Cours. Hamb. 2 M. 262, a vista 265. Spec. 262. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821. 74 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 4 Februari f. A.) 92 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 121 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedl. 14 1/2. Svenske Sedler 66 s. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
Anecdot. Bernhard Romberg har reist paa sin Konst næsten igjennem hele Europa, og var end- og kommen til Moldau og Wallachiet, hvor han gav offentlige Concerter. Men hans Violoncevilde ikke gjøre synderlig Lykke i et Land, hvor man ei kjender andre Jnstrumenter end Panfløiten, Violinen og en vis indenlandsk Luth, og hvor kun omstreifende Bander af Spillemænd opføre et Slags Musik. Bojarerne hverken studere eller ynde denne Konst. Rombergs skjønneste Concerter bleve derfor optagne med Kulde, saalænge han gav dem saaledes, som han var vant til at give dem paa andre Steder. Man raadte ham at lade sig accompagnere af tyrkisk Musik, og han gjorde det. Nu vandt han ved et tyrkisk Middel hos de rige Bojarer et bifald, som at europæisk Konst ikke var istand til at forskaffe ham. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-08
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og 40000000 Attende Aargang. No. 73. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 11 September 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-11
Som Kongens Sommerresidence og Hovedstadbeboernes Yndlingssted synes det Pligt at give Frederiksberg Slots Omgivelse al den Forskjønnelse, Omstændighederne tillade. Allerede er der skeer meget; men endnu synes at staae tilbage, næst Forebyggelsen af den alt for store Fattigdom og den deraf flydende Forsømmelse i den opvoxende Ungdoms Opdragelse, at betage Pilealleen sit vist ikke behagelige Udseende. Det gamle, paa sine Steder indfaldne lange Plankeværk, der maaskee er henved et Aarhundrede gammelt, med de bagved staaende utækkelige Hytter, uden for hvilke Armodens Spor ere saa synlige, burde, tilligemed Hytterne, borttages, og naar her da blev opført et Gitterværk, omtrent som for Rosenborg Hauge, paa Tomterne anlagt en Blomsterhauge, og Bænk anbragte paa Veien udenfor, vilde dette give Slottet og Slotshaugen en Forskjønnelse, der vilde drage mange Spadserende hen til Pilealleen, som nu skyes af de Fleste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-11
(Jndsendt.) Erkebiskop Svane stiftede 1665 et Legat paa 1250 Slettedaler, hvoraf Renten (den Gang 6 PC.) aarlig skulle uddeles i Horsens, saaledes: 10 Sldlr. til Klosterkirken, 10 Sldlr. til Skolens Rector, 10 Sldlr. til Hørerne, 10 Sldlr. til de fattige Skolebørn og 10 Sldlr. til Sengeliggende Huusarme. Resten af Renten, st. 25 Sldlr. skulle, efter Bestemmelsen, aarlig oplægges, og hvert 4de Aar, naar denne Sum var opvoxet til 100 Sldlr., tillægges Legatets Capital og udsættes paa Rente.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-11
J hvilket Forhold den voxende Rente for Eftertiden skulde uddeles imellem Kirken, Rector, Hørerne og Skolebørnene, bestemmes iøvrigt i Legatet. De Fattiges Anpart skulde nemlig ikke voxe i lige Forhold, men blot forøges med at nyde den Rente, som udkom af de aarlig oplæggende 25 Sldlr., indtil disse udgjorde en Capital af 100 Sldlr., som da skulle tillægges Legatets oprindelige Capital. Dette Legat er siden saaledes administreret, at det 1820 eiede en Capital paa Rente af circa 16,000 Rbdlr. Sølv, foruden forhen indkjøbte Jorder paa Horsens Byes Mark, af Værdie circa 6 a 8000 Rbdlr. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-11
Administrationen anvender nu Renten og Jordleien saaledes, at 1/2 Deel aarlig oplægges og udsættes paa Rente, følgelig kan dette mærkværdige Legat, ved saadant Oplag, omsider opnaae en, efter Legatets oprindelige Størrelse og Bestemmelse, aldeles uberegnelig og uforholdsmæssig Capitalstørrelse. Jndsenderen, som imidlertid veed, at Udbetalingen af Stipendier for fattige Disciple i Horsens lærde Skole, har i den senere Tid været uforholdsmæssig ringe, fordi de flere af de til Disciplene henlagte Beneficia, ere, efter Bestemmelse af Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, beregnede Skolecassen til Jndtægt, uden at komme vedkommende Disciple tilgode, tillader sig ved denne Leilighed det Ønske, at Stivendierne til Disciplene ved bemeldte Skole maatte forøges, og at Oplaget af forberørte Erkebiskop Svanes Legat) maatte for Eftertiden indskrænkes saaledes, at Legators velgjørende Hensigt i Et og Alt blev opfyldt, samt at de øvrige, Disciplene vedkommende Beneficia maatte aarlig, isteden for at oplægges, vorde udbetalte, thi det synes upassende, at den almindelige Skolefond skal nyde Fordeel ved Legaters Jndskrænkning, hvor de Vedkommende ikke nyde, hvad dem er tillagt. *) Om dette Legat kan læses i Hoffmanns Fundatser, 2den Tome, Pag. 172. At ikkun 25 Sldlr. skulle aarlig oplægges til Capitalen, synes klart, og at den øvrige Jndtægt skulde udbetales i saadant Forhold imellem Kirken, Latinskolen og fattige Disciple, at de Sidste aarlig erholdt 3 Deel, synes tillige at være uden for al Tvivl. Legatet kunde vel ikke, efter saadan Forklaring, have opnaaet nærværende Størrelse; men - skal der altid samles og oplægges for Efterslægten, medens nærværende Trængende vansmægte? – Flere af de fra Horsens Skole i de senere Aaringer dimitterede Studerende ere saare trængende til at fremhielpes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-11
Jndenlandske Efterretninger. J Skilderiets forrige Numer anmeldtes, af Hr. Kobberstikker Sonne har tilendebragt 92 af de 100 Skrivetabeller, som den allernaadigst anordnede, Commission angaaende den indbyrdes Underviisning har udarbeidet til Brug for den indbyrdes Underviisning, og at han arbeider paa de 8 endnu tilbageværende; men ogsaa paa Regne tabellerne og Geographietabellerne arbeides uafladeligen i det Kongelige Steentrykkerie. Af 120, af Commissionen udarbeidede Regnetabeller, ere allerede de 60 færdige, og af 30 Geographie tabeller ere 6 færdige og 8 i Arbeide. Hvad endeligen Læsetabellerne angaaer, de eneste, for hvilke endnu Jntet var gjort, da er det Anmelderen en sand Fornøielse at kunne berette, at man i disse Dage har foretaget det Nødvendige, for at faae dem udgivne, og at Trykningen af dem begynder i denne Uge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-11
Af en offentlig Bekjendtgjørelse sees, at den fri Underviisning i Jnstitutet for Metalarbeidere igjen fortsættes førstkommende October Maaned, om Aftenen paa sædvanlig Tid, fra Kl. 8 til 10, hvortil ogsaa Træarbeidere have fri Adgang. Liebhavere kunne, imod at betale 24 tz. for Timen til Jnstitutets Fond, nyde Underviisning i Dreining og Gravering fra Kl. 6 til 8 om Aftenen, naar de melde sig ved Jnstitutet, paa store Kjøbmagergaden Nr. 66. - Ønskeligt vilde det være, om der for andre Professionister ogsaa kunde gives fri Aftenunderviisning, i hvad der er hensigtsmæssigt at lære, og som ikke i Almindelighed læres i Værkstederne; thi foruden det Gode, at de, som undervises, kunde blive fuldkomnere i deres Professioner, har denne Aftenunderviisning ogsaa den særdeles Nytte, at unge Mennesker vænnes til, endog i deres saakaldede Fritimer, at være nyttig sysselsatte, istedetfor at dræbe Tiden paa en Maade, der ofte er meget skadelig for Sæderne og føder Ulyst til nyttig Virksomhed. Det er tillige en almindelig Erfaring, at det, der læres i Jnstitutet, giver Anledning til Anvendelse og Øvelse af Eleverne paa egen Haand i deres respective Mesteres Væresteder, naar Lærlingen imellem kan have et eget Arbeide for.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-11
Man læste nyligen i et Tillæg til den vest sjællandske Avis en Skrivelse fra en Dansk, ved Navn Bidstrup, i de forenede Stater i America, der indeholder et høist fordeelagtigt Malerie af disse Staters naturlige og politiske Forfatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-11
Det fortjener ved denne Leilighed at anmærkes, at en anden dansk Mand, som havde en Capital af 60,000 Piastre tilgode hos den americanske Regjering, modtog i Betaling for samme Jorder, og at han ved disses Dyrkning, efter nogle Aars Forløb bragte det saavidt, at han nogle Aar derefter solgte Halvdelen deraf for 30,000 Piastre, medens den anden Halvdeel var endnu langt mere værd. Efterhaanden strømmede saa mange Colonister til, at hans District blev til en liden By, og at han nu søger om at faae ansat der en Præst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-11
J Hillerød døde for ikke længe siden en Mand, der var ansat som Forskaffer ved Stutteriet, i sit 96de Aar, og, hvad der er mærkeligt, han havde endnu i denne høie Alder faaet en ny Tand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-11
Skrivelse fra en Reisende i Sjælland. Jeg har i disse Dage gjort en liden Lystreise i en Omkreds af 3 til 4 Mile fra Kjøbenhavn. Blandt de Lyststeder, jeg første Gang der har seet, er Aldershvile, som tilhører Grosserer Arbo, Sophiendahl, som tilhører Conferentsraad Bruun, og General-Consul Grams tæt ved dette liggende Lyststed, de skiønneste. Aldershvile, som afdøde Geheimeraad Holmschiold har ladet bygge, har ganske fortræffelige engelske Anlæg. J den dertil hørende Skov findes et Lysthuus, som er bygget i Toppen af et Træ, 25 Alen fra Jorden, og hvorfra der er en meget skjøn Udsigt over hele Omegnen. - Conferentsraad Bruuns Sted er bygt i italiensk Smag, og Haugen ligger paa en Terrasse, der gaaer lige ned til Bagsværd Søe. Det norske Huus er Fru Bruuns Arbeidsstue. - GeneralConsul Grams Sted er egentlig bygget af afdøde Regimentsqvarteermester Drewsen. Værelserne ere saare skjønne, og Haugen anlagt med Smag og stor Bekostning paa en fra Skoven vunden Bakke. En stor Steentrappe, der fører fra Haugen op til første Sal i Hovedbygningen, er mærkelig derved, at den er af lutter tilhugne store Kampestene, med en Grotte, under hvilken der er en Jiskjelder. Denne Trappe skal have kostet 4000 Rd. i gamle Penge. - J Haugen paa Dronning gaards Næs vore Morbær af en her tillands næsten ukjendt Størrelse. Hvert Bær er saa stort som en liden Valnød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-11
Slagelse, den 10 September. Natten til den 9de d. M. tordnede og lynede det overordentlig stærkt her i Nærheden, men uden dog, saavidt man hidtil veed, at have foraarsaget nogen Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-11
Atter er Gaabense Færgested, ved den høikongelige Generalpostdirections Jver og Nidkiærhed, for de Reisendes Sikkerhed og Beqvemmelighed, bleven forsynet med 2de nye Færger, byggede af Skibsbygmester L. A. Smith paa Taasing ved Fyen. Saaledes har nu høibemeldte Generalpostdirection til ovenmeldte Færgested bekostet i en Tid af 3 Aar 4 nye Fartøier, der alle ere indrettede paa det Bedste og Beqvemmeste for de Reisende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-11
Odense. Den offentlige Examen i herværende Cathedralskole begynder i Aar Mandagen den 10 Septbr. og vedvarer til den 22 Septbr. Classe=Omflyttelsen foretages derefter i en offentlig Forsamling, som holdes paa Gymnasti Auditorium Mandagen den 10 October Kl. 10 Formiddag. Jndbydelsesskriftet til Examen er udgivet af Hr. Prof. og Rector J. Saxtorph. R. a. D., og afhandler Noget om Valget af de græske Digtere til Brug ved Skoleunderviisning, samt Forsøg paa en, til denne Hensigt passende, Oversættelse af Pythagoræ gyldne Vers" De Candidater, som i Aar dimitteres til Universitetet, ere: Christopher Hviid og Lars Christian Larsen, begge fra Odense, Peder Rasmussen fra Næsbye i Fyen, Niels Munk Plum fra Odense, Severin Adrian Boyesen fra Lon gelse paa Langeland, og Søren Hempel fra Odense.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-11
Forleden Dag saaes her en Person under Politiets Ledsagelse at spadsere til Raadhuset med en stor Byldt Lærred under Armen, som skal være af det i Herrested bortstiaalne. Enten maa Tyven kun være slet drevet i Haandværket, eller besidde en god Portion Dumdristighed, da han selv var løbet lige i Fælden, ved at levere en af Byens Blegmænd Lærredet i Bevaring til næste Dag, som var Bogense Marked. Blegmanden fattede Mistanke og angav Sagen for Politiet, som derpaa lod Hr. Urian oppasse og annamme, da han til bestemt Tid indfandt sig, for at afhente Lærredet.