JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1773-05-07
Aalborg den 6. Maji. Paa førstkommende 4 Søndag efter Paaske præker til Høymesse: J Frue Kirke Hr. Wandall. J Budolphi Kirke Hr. Gudme. Onsdagen den 12 Maji i Budolphi Kirke Hr. Gudme. Fredagen den 14 hujus i Budolphi Kirke Hr. Mandall. Efter Forlydende skal Studiosus Mogens Halkier være beskikket til residerende Capellan til Søndre Sogns Meenighed i Wiborg.
Jyske Efterretninger, 1773-05-07
Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge indkommen. Rdl. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1773-05-07
Den 2 Maji blev Hr. Wandall leveret fra en En te, som samer sit Haab til Gud = = 10 -Res For samme takkes paa de Fattiges Vegne allerskyldigst. Heren være hendes Skjold og meget store Løn.
Jyske Efterretninger, 1773-05-07
Dødsfald. Den 28, hujus her i Byen Jomfr. Jnger Marie Skiot, 76 Aar. Det mærkværdigste er, at hun har conditioneret hos Frue Oberstinde Coucheron i 50 Aar, og nu døde i Hr. Major Coucherons Huus.
Jyske Efterretninger, 1773-05-07
Bekiendtgiørelse. Dag. Johan Henrich Taubers tvende Akademiske Taller ved sine Forelæsningers Begyndelse er til Kiøbs hos Jac. Saurbier for 10 Skill.
Jyske Efterretninger, 1773-05-07
Ja det er berammet, at der den 11. Maji førstkommende NB. skal atter holdes Skiftesamling i Stervboet efter afg. sal. i Aalborg alle Vedkommende, at de paa bemældte Dag om FormiddaHr. Peder Clemmentin, saa indkaldes herved af den Geistlige Skifte=Regen Klok. 9. vilde møde paa Skiftestedet. De Creditorer, af hvilke der, i Henseende til deres Kravs Beskaffenhed, er fordret forhen udi SkifteRetten enten videre Oplysning eller nøyagtigere og lovlig Legitimation, vilde og dermed til samme Tid fremkomme, saavelsom og, i Fald der imod Formodning skulde endnu være fleere end de allerede bekiendte, som kunde have noget at fordre, og ellers enhver, som noget, dette Stervboe vedkommende, haver at erindre, de vilde alle paa benævnte Dag og Sted indfinde sig, for deres Ret at lagttage. Aalborg den 27. April. C. F. Milling. J Wandall. er den 18 April, sidst løbet fra Willestrup, og saavidt man (Fiin Hønse=Tævehund af Couleur hvid med guulbrune Plætter har erfaret, gaaen Vester paa; hvem samme kan opdage, loves en anseelig Douceur, helst da Hunden er laant af Skiøtten. Willestrup den 2 J. April. 1773. J. Rosenkrantz. I gangne Niels Christens. Skræders Enke her i Sæbye Sophie Amalig l Jacobsdotter, er ved Døden afgaaen den 1. hujus; thi indkaldes herved alle hendes Arvinger, hvoriblandt ere nogle Umyndige, og nogle hvis Opholdsted ey vides, at møde eller møde lade i Stervboet paa 30. Dagen, som bliver den 1. Junii næstkommende Kl. 9 Slet Formiddag, Enker og Umyndige med Formyndere og Værger. Til samme Tid og Sted advares hvem, som maatte have noget i Hænde eller Forvaring af bemældte Afdødes Effecter eller Sager nu Stervboet tilhørende, saadant at angive og tilstedebringe, saafremt de ey ved Stiltienhed eller Fordølgelse vil staae til Ansvar derfor som for Uhiemmelt. Endelig kundgiøres og ovenmældte Niels Christensens Søster=Søn og Arving, Christen Pritersen, boende i . . paa Aalborg Hospitals Gods, dette Dødsfald, om han maatte have noget videre under dette Skifte at erindre, at han da til foreskrevne Tid sligt vilde anmælde. Sæbye den 3 Maji 1773. G. Meldahl.
Jyske Efterretninger, 1773-05-07
Onsdagen den 9 Junii vorder udi Sr. Jens Haslunds Concursboe i Mariager foretaget offentlig Auction over samme Boes tilhørende Eiendomme, saaledes : 1) En velbebygget Gaard, beqvem baade til Han deel, Logementer og Avls Brug; 2) Markjorder strax uden for samme Gaard, circa 50 Tdr. Bygsæde, som vorde opraabt seperat og under eet. efter Liebhabernes Behag; 3) En for faa Aar siden opbygt Veyermølle, opsat paa bemældte Markestrax ved Byen, med Kongelig Privilegium, 20 sk. paa samme; 4) En indlukt Eng ved Mariagers Skibgade; 5) Nok en anseelig Gaard paa Torvet beliggende, med en ved og omkring Gaarden liggende god og frugtbar Eng: 6) Tre a fire andre Gaarde og Huusse her i Byen. Torsdagen derpaa den 10. dito og følgende Dage vor der ligeledes foretaget Auction over Concursboets Effecter, Løsøre, Korn sæden paa Marken, samt Creaturene, saa og nogle Bræder, Vogne og Gaards-Redskab, med meere, som falder for vidtløftigt at specificere. Men deriblandt er et nyt Brændeviinsværk paa 4 Tønder med Hane, Tallie, Kar og andet Behør, foruden 2 mindre dito. Liebhaberne vilde behage at indfinde sig hver Morgen ved 9 Slet, da Auctionen begynder. Mariager den 22. April. 1773. H. G. Abell Auctions-Directeur.
Jyske Efterretninger, 1773-05-07
Ja hæderlige og belærde Zacharias Brandt, Sognedegn til Elling og Tolne=Meenigheder i Horns Herred udi Aalborg-Stift, er ved Døden afgaaen Tisdagen den 16. Martii sidstleden, og hans Efterladenskader paa 30te Dagen registerede og vurderede, saa vorder herved 3 Gange i de Aalborgske Jydske Efterretninger (eftersom Stervboet ei formaaet nogen anden lovlig Jndkaldelse) indkaldede Stervboets Credi= og Debitorer til de udi Loven fastsatte Tider, da enhver skal vederfares, hvad Ret er. Schagen den 20 April. 1773. Søren Lodberg. Provst i Herredet.
Jyske Efterretninger, 1773-05-07
Jos Stolemager Joseph Bas, boende ved Østerport i Aalborg, ere nymodige Stole og Canopeer at faae til Kiøbs for billige Priser. Fredi= og Debitorerne saavel efter kort Tid forhen her i Byen afg. Kon- gel. Told=Controlleur Hr. Niels Nielsen, som hans efterladte Enke, Mad. Anne Hansdotter, som den 15. Mart, sidst her i Byen ved Døden ere afgangne, indkaldes ved dette Avertissement, som 3de Gange indføres, inden 12 Uger fra underskrevne Dato, de første deres Fordringer beviisligen at anmælde hos undertegnede Skifteforvaltere, og de sidste at betale det, de til Stervboet skylde, saafremt de ikke vil tilskrive sig selv det Tab og den Uleilighed, dem ved deres Udeblivelse fornødentlig maae tilføyes. Derhos bliver og tillige bekiendtgjort, at den 10. Juni næstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet bliver udi Stervboet holdet Auction over de registerede Meubler og Effecter, og da deriblandt befindes nogle Stykker af den sal. Mands Konst Arbeid, hvoraf en Deel forhen er bleven anseet værdig at gjemmes paa det Kongelige Konstkammer, saa meddeeles til Efterretning, at samme Konst=Arbeid, som berørte Tid skal bortsælges, er bestaaende i følgende: 1. Et af det Kongel. Slot Rosenborg forarbeidet accurat og smukt Modell af Perlemoder med Taarnene paa Slottet af Bernsteen, staaende i et Fouteral med Speilglas udi paa alle 4 Kanter, saa at Modellet, paa hvad Kant man seer, viser sig en Perspective. 2. Et accurat og smukt Modell af Fæstningen Munkholm med paastaaende Bygninger, forfærdiget af Eenhiørns Been, ligeledes i Fouteral med Glas for 3. Et meget smukt udarbeidet Uhr=Fouteral i Modell af et Taarn, gjort af Eenhiørns Been, og 2de udskaarne Pocaler af Cocosnodder, paa sølv Fødder med en sølv Cupido i den ene, som ikke bliver tilsyne, førend Pocalen bliver fuld. Thi ville de Lysthavende behage bemældte Tid at indfinde dem. Aalborg den 13. April 1773. C. Rübner. H. J. Nascou. res
Jyske Efterretninger, 1773-05-07
Den geistlige Skifteforvalter i Sønder Herred paa Morsøe, SørenThorbüll, lader herved bekiendtgiøre, at Degnen for Øster og Vester Afsels Meenigheder, Sr. Mathias Graae, først in Julio 1772. ved Døden er afgaaen, og hans efterladte ringe Stervboes Effecter strax derpaa tagne under lovlig Behandling, som siden ved offentlig Auction er udbragt til en saare ringe Summa; thi bliver herved saavel den salig Mands Debitorer som Creditorer 3de Gange efter hverandre i de Aalborgske Aviser indkaldede at møde eller møde lade udi Stervboet til den i Loven fastsatte Tid, de første at betale, hvad de til Stervboet rettelig kan være skyldige, og de sidste at legitimere deres Fordringer, som skee bør, da enhver efter Stervboets Beskaffenhed kan vente at vorde pleiet med Ret. Nykiøbing den 21. Mart. 1713. -
Jyske Efterretninger, 1773-05-07
Byefoged Ferslew i Schagen lader herved paa VedkommenNB. Odes Vegne 3 Gange 1de Jndske Efterretninger tilkjendegive at der ved offentlig Auction i Schagens Pakhuus Tisdagen den 11. Maji førstkommende bliver bortsolgt den med Skipper David Hansøn, udi Laurvigen hiemmehørende, ved Høyen den 30. Januar. sidst indstrandede og i Land bærgede Ladning firekantet og Skin=Stangjern, henved 340 Skippund, og 35 Stkr. Kakkelovne af Bilæggere og Vindovne udi forskjellige Sorter, indtaget udi Scheens Fjord ved Høyædle og Velbaarne Hr. Conferentsraad Løvenskjolds Jernverk. Og mældes til Liebhabernes Efterretning, at samme Stangjern, som baade er af god Bonite og tillige beqvemme Brug=Sorter, kan, ligesom Liebhaberne paa Auctions=Tiden det maatte forlange, udi mindre og større Partier opsættes, foruden kan Jernet, om maatte forlanges, til Kiøbernes Facilite blive beliggende i Pakhuuset paa nogen føye Tid, at samme med eens Bekostning directe derfra kan blive bortfort. Ligesaa gives suffisante Kiødere paa Begiering fra Auctions Dagen af 6 Ugers Credit til KiøbeSummens Erlæggelse. Schagen den 13 April. 1123. Fredi= og Debitorer udi Stervboet efter Wraae Bonde, afgangne Pe J der Thommesen, der boede og døde i Øster Gierndrup udi Østerbrønderslef Sogn i Wensyssel, indkaldes herved til at møde 6te Uges Dagen efter undertegnede Dato, som bliver den 7. Junii førstkommende, udi bemældte Øster Gierndrup, hvor Skiftet da foretages, og om mueligt til Ende bringes, de første lovligen at anmælde og bevise deres FordringersAigtighed, og de sidste at betale, hvad de til Stervboet befindes skyldig at være, da enhver efter Stervboets slette Omstændigheder skal vederfares Ret efter Loven. Wraae den 26. April. 1773. Paa Høyvelbaarne Hr. Greve Holck, som Skifteforvalter, hans Vegne. Sørren HesselbergIdi Ørum Bye, Jersles Herred er den 5 huj. min sal. Moder Ca U thrine Thaarup, sal. Jacob Brøndlunds Enke ved Døden afgaaen og som jeg ikke skulde formode, at nogen til hendes Stervboe skulde have nogen Pretension eller Fordring, saa finder jeg mig alligevel som eeneste Arving befoged i disse Jydske Efterretninger 3de Gange at indkaldet med 6 Ugers Kald fra Dato, saavel Debi, som Creditorer, sig hos mig at indfinde, de første at betale hvad de til Stervboet maatte være skyldige, og de sidste lovlig at bevise deres Fordring, da enhver skal vederfares al lovlig Ret. Aalborg den 13. April. 1773. Peder Brøndlund.
Jyske Efterretninger, 1773-05-14
Lærde Sager. Mannheim. Hvor farligt og umenneskeligt det er at overlade nyefødde, efter Anseende døde, Børn, til en dødelig Besvimelse uden tilstrækkelig Hielpemiddel, kan følgende, af et Medlem i Jordemoder=Skolen her gjorte, og paa den reeneste Sandhed, grundede, Erfaring noksom lægge for Dagen.
Jyske Efterretninger, 1773-05-14
bemældte Fødselshielper blev afvigte Langfredag kaldet til Lampertheim til en fødende Kone, og fandt hende overmaade udmatted af en 14 Dage lang varende Blodslod. Han forløste Konen ved en Vending, og fik vel et fuldbaaret Drengebarn, men som deels formedelst Vendingen, deels formedelst Blodflodet, uagtet alle ellers brugelige Forfriskningsmidler, ikke gav noget Livstegni fra sig. Barnet blev altsaa regnet iblandt de Dødes Tal, førend det begyndte ret at leve. Jmidlertid erindrede Fødselshielperen sig, at, ved at løse Navlestrængen Navlens Blod Aare endnu var opfyldt med Blod, sluttede derfore, at Blødingen ikke kunde være en Aarsag til Døden, efterdi man mærker ved dødelige Forbladelser i saadanne Tilfælde, at Navlestrængens Blod Aarecritom og sammenfalden. Denne Tanke opmuntrede ham til at anstille følgende Forfog med det blege Barn. Han neddyppede Barnets hele Legem i 20 No. et lunket Viinbad, lagde sin Mund fast paa Barnets Mund, ble ste sin Aande ind i Barnets Bryst, holdt imidlertid sin høyre Haand for Barnets Næse, paa det at den indblæsende Luft desto vissere maatte trænge ind i dets Luftrør, og paa saadan Maade, ved idelig at gnie Barnets Underliv, satte et konstig Aandedrag. i dette tilsyne livløse Barn. Dette Forsøg holdt han bestandig ved med i en halv Time, uden at mærke ringeste andet Livstegn, end at Legemets Overflade fik en meere livlig Døds Farve. Han holdt endnu ungefær 10 Minuter bestandig ved at blæse, og man mærkede paa eengang ligesom et eneste gichtisk, med et hvinende Skrig forbundet Aandedrag, uden at der paafulgte flere saadanne. Man mærkede tillige et svagt Puls=Aareslag paa Navlestrængen, uden at Brystet mærkeligen bevægede sig. De man nu ved saadant forønskeligt Livstegn blev stedse ved at blæse, saa paafulgte ofte igientagende hikkende Aandedrætte, og kort derpaa var Barnets fuldkommen erholdte Liv en glædelig Belønning nok for et Arbeid, som havde varet i 3 Qvarteer. Forfatteren til denne sandfærdige, og for Folkemængden saa fordeelagtige Fortællelse, smigrer sig ingenlunde med at have opfundet en nye Maade at oplive paa, men beder kun alle og enhver Fødselshielper af Menneskekierlighed behagentlig at følge hans Standhaftighed i slige Tilfælde, forsikrende tillige, at han selv sterk har tvivlet om Livets Tilveiebringelse formedelst hæftig Blodstyrtning for Fødselen.
Jyske Efterretninger, 1773-05-14
Constantinopel den 20. Martii. Det var Legationssecretairen, Ottoman Abu Charem, som fra Bucharest hidbragte den Russiske Gesandts sidste Paastand, efter hvilken Rusland absolute forlanger Havnene, Kerche og Jenicale, i Havbugten af Zabach. Men Porten vil ikke tilstaae samme, efterdi Russerne paa begge Stæder kan anlægge Skibbyggerie og Arsenaler, og fra samme udsende Floder i det sorte Hav, ja end- og til denne Hovedstad. Der arbeides Dag og Nat i Tophuuset, og Kanonstøberiet. Kanonererne ere blevne exercerede paa Europæisk Maade, og have faaet Uniforme. Man har betroet den brave Algierer, Hassan=Pacha, som ved den Ottomanniske Flodes Opbrændelse allene reddede sit Skib, 8 vel udrustede Skibe. af Linien, til at forsvare Indgangen dermed til Dardanellerne. Carthagena den 3 April
Jyske Efterretninger, 1773-05-14
General-Commandanten i denne Stad har faaet Befaling fra Hoffet at udruste 3 Krigskibe hver paa 70 Kanoner, hvilke man ikke veed, hvorhen de ere bestemte, men Breve fra Madrid, af 30 Martii mælde, at 15 til 20000 Mand Tropper tilligemed er et anseeligt Train Feld=Artillerie skal rykke frem imod denne Pro vind, og fra Barcellona komme 4000 Telte, hvorunder disse Tropper skal campere. til Toulon den 16. April. Den Escadre, som her blev udrusted, og inden faa Dage skal gaae til Seils under Greven af Estning, bestaaer af følgende Skibe og Fregatter. Skibe af Linien. Admiralskibet Languedde paa 84 Kanoner; Tordneren paa 80; Den Ivrige paa 74; Burgund paa 74; Cæsar paa 74; Den Tappre paa 74; Den Frække paa 64, Flitzbuen paa 50, Beskytteren paa 74; Løven paa 64; Havmanden paa 64; Den Sælsomme paa 64 Kanoner. Fregatter: Atalante paa 32; Den Jndtagende paa 32; Chimmerepaa 32, Pleiade paa 32; Lynilden, en Snau, paa 30; Sardi ne, en Barke, paa 24 Kanoner, tilligemed 10 Galerer, hvoraf 3 ventes fra Marseille. Det er endnu ikke bekiendt, hvor denne Estadre skal hen.
Jyske Efterretninger, 1773-05-14
London den 23. April. Man taler her om, at der skal presses Matroser, og dersom dette skulde skee, saa er der vist Alvor for Haanden. De Skibe, som strax skal afgaae til det Middellandske Hav, for at foreene sig med dem, som allerede ere der, ere: Ocean og Barfleur paa 90 Kanoner; Marlborough, Resolution, Egmont, Lenox, RoyalOak, Terrible, Albion, Dublin, Kent og Torbey paa 74, Boy ne paa 70, St. Albans, Worcester og Sommerset paa 64 Kanoner, i alt 16 Skibe af Linien. Fregatterne, Blond, Brune, Repulse, Richmond, Mitford, Lark, hver paa 32 Kanoner; Ambustade og Amazon paa 28 Kanoner. Denne Flode skal commanderes af 3 Admiraler: Demnis, Pye og Howe. Om et par Dage kan man give nærmere Efterretning herom. Den kaldes en Observations Flode, og dens Station skal være ved Gibraltar og Minorka. J Spithead ere 10 Krigskibe, og i Havnen ved Portsmouth ere 9. Fom Transportskibe ere afseilede fra Spithead med Soldatet. En stor Mængde Kanoner, Mørsere, Bomber og Kugler skal udskibes til Jamaica. Den 27. Nu siges her tilforladelig, at Engeland har afslaaet den tilbudne Alliance med Frankrig og Spanien. Om den Franske Flode nu skal udløbe fra Toulon, faaer man nu at vente. Ordet gaaer, at Spanien betaler store Subsidier til Sardinien.
Jyske Efterretninger, 1773-05-14
Warschau den 24 April. Rigsdagen har nu under den fuldkommen i Stand komne Confoederation sin lykkelige Fortgang. J Forgaars tiltraade Kon ces gen samme, og man tvivler ikke paa, at jode øvrige af Nationevil følge sammes Exempel uden Modsigelse. Kronens Storkjøkkenmester, Grev Poninski, er tillige Conforderations og Rig Marskalk. De sig her nu befindende Landbude beløbe sig til 110, men man venter endnu flere fra de langt fra liggende Proviner, saa og derfra, hvor der er holdt 2 Landdage. Da man for Rigsdagens Begyndelse mærkede til nogen Urolighed iblandt mange af Landbudene, og derover frygtede, at, dersom Rigsdagen paa den sædvanlige Maade skulde holdes ved Stemmernes Eendrægtighed, saa torde den maaskee strax den første Dag igien blive adsplittet, hvilket et eneste stridigt Landbud kan udvirke, saa blev en Confoederation, hvor det gaaer efter fleste Stemmer, bragt Forslag, og besluttet. Alt hvad som nu ved denne under de 2 medvirkende Magters Beskyttelse i Polen oprettede Confoederatiom bliver afhandlet, dertil udfordres sammes Ministres bifald. Man lover sig ved denne fornuftige og ved værende Omstændigheder eneste Maade at forfare, en lykkelig Udgang, nemlig Rolighed i Polen, og dette Riges Grændsers Fastsættelse.
Jyske Efterretninger, 1773-05-14
Den 28 April Rigsdagen har, efterat de 2 Lithauiske Land bude ved grundige Forestillinger, at de havde handlet som retskafne Patrioter, men i det øvrige ikke vare de 3 forenede Mag ubehindret. Jmidlertid blive Sessionerne holdte inden lukte ter voxne nok, havde ladet sig overvinde, sin lykkelige Fortgang. Dørre, under Bedækkelse af en Kronmarskal Vagt, og det bli per alle dem, som intet have der at bestille, formeent at komme ind. Førend de Hr. Landbude begynde Sessionerne, holde de hver Gang hos Bernhardiner=Paterne et talrigt Raad. Her ere foruden en Escadron Preussiske Malachowskiske Huden, at, saa længe Rigsdagen varer, ey heller flere komme her farer og Russerne, ellers ingen Tropper her i Staden, og det hed, ind. og de 3 forenede Magter ere komne i Stand med Polen, der da Man smigrer sig her meget med, at, naar Rigsdagen er endt, med meere Alvorlighed bliver arbeydet paa Freden imellem Rusland og Porten, og at man allene af denne Aarsag har opholdt den saa længe.
Jyske Efterretninger, 1773-05-14
Neder hinstrøm den 30 April paa 80, 4 paa 74 og 6 paa 64 Kanoner foruden 6 Fregatter. Floden, som til Toulon bliver udrusted, bestaaer af 2 Skibe Udrustning. Man veed, at den Observations Flode, som bliver udDet er endnu ikke vist, at det er befalet at indeholde med denne rusted i Engeland, skal ligeledes gaae til Middelhavet, hvorhen der des mældte Franske Fløde skal seile. - Keiseren af Marocco skal giør, store Udrustninger, og har allerede ladet marschere 50 til 60000 Mand til Egnen ved Tanger og Tetuan. Der ere mange Meeninger om Aarsagen til denne Udrustning. Det vil vel snart vist sig, hvortil den sigter.
Jyske Efterretninger, 1773-05-14
Wiborg den 10 Maji. Onsdagen den 5 hujus bleve her af Hans Hovædle Hoværværdighed, Hr. Biskop Rottbøll, 4 hæderlige Candidater indviede. til det offentlige Lære-Embede, nemlig: Hr. Thomas HvagSognepræst for Wildsted og Windblæs Meenigheder. Hr. Mogens Halkier, residerende Capellan til Sortebrødre Meenighed, Wiborg. Hr. Hans Henrich Sadolin, Capellan ved Rødding. Løwel og Pederstrup Meenigheder. Hr. Jacob Galten, Capellan pro Persona ved Worre, Fisbach og Remlund Meenigheder. Texten til Ordinations=Talen vare disse Ord af den anordnede Tit. 1, 6. Som haver troe Børn, der ikke ere beskyldte for Overdaadighed, eller ere ulydige. Hvilke, efter nogle faa ForErindringer angaaende deres egentlige Forstand og særdeles Hensigt til de Apostoliske Tider, bleve nærmere sammenlignede me 1. Tim. 3, 4. 5. og deraf med en udmærket Grundighed, henrivende Veltalenhed og hierterørende Anvendelse forestillet: En vel fort Huusholdning, som et følgeværdigt Mynster for dem, der skulde være Gulde Huusholdere. Derudi, 1) Myn steret, Guld=Huusholdere have at følge. 2) Brugen, de skulle giøre deraf i Efterfølgelsen : saa at de, nemlig, sørge forat de adskillige Lemmer, som Meenighederne bestode af, hver blev tilholdt at giøre sit til det Ganskes Fuldkommenhed, og derhos tildeelt sin rette tilkommende Siele=Føde. Luc. 12, 42. -Men i sær lade sig være angelegent at blive aandeligviis Fædre til mange Børn i de Meenigheder, dem betroes 1. Cor. 4, 15 Gal. 4, 19, og at disse siden videre kan voxe og pleies til deres egen sande Roes, Ære og Glæde, her og hisset. Sph. 4, 12. 12 1. Petr. 2, 2. Philip. 4, 1. 1. Thess. 2, 19. Est 8, 18. AfOrdinatis prækede Velærværdige Hr. Hans Sadolin over Jer. 3, 15. De skal fode eder med Kundskab og Forstand. Som noget synderligt fortiener herved at mærkes, at Faderen, Velærværdige Hr. Sadolin, som var overværende ved Sønnens Indvielse, havde 3de Sønner nærværende, som alle vare Præster, og ved Hænders Paalæggelse velsignede den 4de, som blev indviet. Aalborg den 13. Maji.
Jyske Efterretninger, 1773-05-14
Paa førstkommende 5. Søndag efter Paaske præker til Høymesse :J Frue Kate Hr. Clausen. Budolphi Kirke Hr. Milling. dagen den 19 hujus i Budolphi Kirke Hr. Clausen. Christi Himmelfarts Dag til Høymesse: al 2. J Frue Kirke Hr. Aspach. Budolphi Kirke Hr. Wandal. Til Aftensang: sine J Frue Kirke Hr. Gudme. Budolphi Kirke Hr. Wandall. Fredagen den 21, i Budolphi Kirke Hr. Gudmel da min J Mandags Aften Kl. 7 ankom her til Byen i al ønskelig Ved gaaende vores nye Stiftbefalingsmand Hans Excellence Hr. Adolph Siegfried Græve af Osten, Ridder og Kammerherre &c. 4 Efter Forlydende skal Sognepræsten Hr. Aage Christian Jrgens til Veierslef og Blidstrup her i Stiftet være kaldet til Sognepræst for Ene bachs Præstegield i Aggershuus Stift. Hr. Peder Christian Steenvincheel, Capellan ved Dronninglunds Meenighed i Jerslef Herred her i Stiftet, er af Hr. Kammerjunker Penz til Fiellebroe kaldet til Sognepræst for Herringe Meenighed og Fiellebroes Capel i Salling Herred, Fyens Stift. Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge. alen.
Jyske Efterretninger, 1773-05-14
indkommen. Rdl. Mk. s. Den 10 hujus Hr. Wandall tilsendt under Forseigling.
Jyske Efterretninger, 1773-05-14
Den 12 Befandtes ved Cassens Aabning i Papiir med Hosskrift: Til nogle fattige Enker. Nok i Papiir Er 62. For hvilke paa de Fattiges Vegne allerskyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1773-05-14
NB. Uddeelingen af Hielpe=Cassen for April Maaned skeer til Huusarme og Nødlidende i næste Uge saaledes: Til de af Budolphi Sogn Onsdagen den 19. hujus, og Fredagen derefter den 21. hujus til de af Frue Sogn, der hver for sig enten selv eller ved deres visse Bud vilde møde hos mig om Formiddagen fra Klok. 7 til 9, for da at modtage, hvad enhver efter deres bekiendte trængende Omstændigheder og skikkelige Forhold skal vorde tildeelt. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1773-05-14
Jndkomne Skippere fra 5 til 12. Maji. Claus Clausen, Søren Andersen, Hans Nielsen, Peder Christensen Holm og Peder Ravn fra Kiøbenhavn med adskillige Vahre. Christen Graven og Hans Peter Fyhn, boe fra Norge med Jern og Tømmerlast. Torger Gundersen af Notterøe fra Sleben med Kalk. Joseph Sewleis af London fra Neucastel med Steenkull. Boye Takken fra Alikante med Salt. Udgangne: Niels Siøe af Nyested til Nyekiøbing paa Falster. Hans Hietting og Hans Knudsen Møller af Aalborg til Lybeck med adskillige Vahre. Lars Biørnsen, Henrich Larsen og Lars Jacobsen til Kiøbenh. med Korn og feede Vahre. Joseph Sewleis af London til Gottenborg, daglasted. Anders Andersen og Hans Larsen til Norge med Kornvahre.
Jyske Efterretninger, 1773-05-14
Copulerede. I Aarhuus den 12 hujus Hr. Tolder Hans Leng og Jfr. Christians Blach. .
Jyske Efterretninger, 1773-05-14
Dødsfald. Den 29 April i Aarhuus Vagtmester ved det Schlesvinke At Regiment, Jørgensens Hustrue, Mad. Kirsten Christensdotter Gimming, gl. 32 Aar. Den 2 hujus Sr. Holger Hammer, 49 Aar. Den 11 Kiøbmand Sr. Peder Pallesen Schandorph, 36 Aar. Den 1. her i Byen Sr. Hans Byrgesen Lemmich, fød her sammesteds 1683. Han blev kaldet til Klokker ved Frue Kirke i Aaret 1711. hvilket Embed han selv forrettede til 1769. da han resignerede samme. Den 11. Mester Skomager Sr. Andreas Jacobsen, 41 Aar.