Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-03-18
Aar Syttenhundred og Ottetreds, J Blidemaaneds de sidste Dage, Sad Hovedsmanden saa veltilfreds. Paa Borgen Laage 1) hos elskte Mage Og tog med Glæde og Fadervarme, Nyfødte Glut af hans Moders Armee, Og talte saa. Velkommen, Søn, paa Guds skjønne Jord Bliv brav som Æten hvorfra Du stammer! Vær dansk i Sindelag, Færd og Ord! Deel Brødres Glæde, som deres Jammer! Din Gud og Konge Du ærligt tjene Og Himlen dertil Dig huldt forlene Sin Varetægt. Opvoxte Knøsen og blev til Mand. Som Spaadomsord var den Faders Tale - Hvo har et Hjerte meer dansk end Han Meer rede Broderen at husvale? J rastløs Færdsel Hvo aldrig svigter. Sit høie Kald - sine tunge Pligter, Er det ei HamOg derfor hædrer Ham Frederik, Og danske Hjerter imod Ham ile, Selv Avind staaer med et harmfuldt Blik Og seer Ham skudfri for hendes Pile, Jmedens Dana ham Krandse rækker, Som Saga glad paa sit Alter lægger; De visne ei 4) Herregaarden Laage i Veile Amt. Blandt alt det meget Ædle og Gode, som vor men neskekjerlige Konge har udrettet i sin Regjeringstid, bringer ham sikkerlig Intet mere Velsignelse end den lykkelige Negerne i vore vestindiske Ko i Hørregaarden alt i Veile Amt. Blandt alt det meget Ædle og Gode, som vor men neskekjerlige Konge har udrettet i sin Regjeringstid, bringer ham sikkerlig Intet mere Velsignelse end den lykkelige Forfatning han har givet Negerne i vore vestindiske Kolonier. Saaledes som Hs. M. afskaffede Slavehandelen 15 Aar førend det stolte Engelland, er han med roligt og fast Skridt i Stilhed vedblevet at nærme sig det store Maal. Kouleurtes og Hvides Foreneng, er Maal som er ligesaa vigtigt for Koloniens Sikkerhed som for Menneskeligheden. Men Fordom kan ikke udryddes ved Lovbud, ikkun Kultur og Sæder kunne hæve den Kouleurte op til den Hvide, der indsaae vor ædle Konge, og lod oprette Skoler for dem, indføre den indbyrdes Underviisning, o. s. v. De seneste Generalgoverneurer undgik saavidt muligt offentlige Dokumenter at kalde Negerne Slaver, i de sidste Decennium have de aldrig nægtet Tilladelse til Æg teskab mellem Blanke og Kouleurte, de Frikouleurte driv Handel og Haandværker med de samme Rettigheder som de Hvide, næsten alle de fornemste Haandværkere ere Kouleurte, mange ere paa Handelskontoirer, nogle endog i offentlige Poster, f. Ex. Hr. Friborg paa St. Thomas, Hr. Petersen, Fuldmægtig ved Veierkontoiret paa St. Croix, o. s. v. Alle Officererne i Brandkorpset, med Undtagelse af Brandmajoren, ere Kouleurte. Hr. Frances, en Neger, er Degn ved den danske Kirke paa St. Croix. En af de rigeste Kjøbmænd paa St. Thomas, Hr. de Castro, Adjutant hos Gouverneuren, er en Neger. De sorte Brødre Hill, der eie flere Sukkerplantager, have endog en hvid Forvalter i deres Tjeneste. Men selv de ufrie Negeres Eiendomsret er i al Stilhed hævdet. Man finder mangen en saadan Neger eller Negerinde som eier en god Mahognie Seng med Madras &c. og andre Meubler. Ja Nogle have endog som vore Bønder en Skilling paa Kistebunden, samlet ved deres Smaahan, del med Frugter, Fjerkreature &c. En vis Neger paa en af de Schimmelmannske Plantager gjør sig f. Ex. aarlig en betydelig Jndtægt af en overmaade frugtbar Viinrankhan har plantet ved sit lille Huus. Byder i et Stervboe en Neger paa sin Frihed, ansees det paa St. Croix for en Skam at byde ham over. Flere have saaledes faae deres Frihed for en Ubetydelighed. Alle disse Fakta og mange flere ligge for Enhvers Øine. Man veed, at det er den landsfaderlige Regjerings Ønske, og derfor skeer saadant frivilligt, og man befinder sig vel derved paa alle Sider.