JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-07-04
Wien, den 22de Junii. Hoftidenden for i Dag indeholder følgende: "De i Stistove forefaldne Underhandling omstændigheder have bevæget de Keiserlige Kongelige befuldmægtigte Ministre til at forføie sig til Bucharest. Denne Afreise er dog skeet med Forbeholdelse at holde Kongressen aaben og ufortøvet at komme tilbagetil Stistove, saasnart en virksom Fortsættelse og Haab om en lykkelig Tilendebringelse af Frede-Underhandlingerne maatte udkræve det. Det, som man formodede efter Tyrkernes smaa Udsvævelser med vore Forposter, har siden tildraget sig i det Store, da Tyrkerne den 10de hujus have begyndt Fiendtligheder mod vore Tropper, som stode posterte lige over for Silistria; dog veed man endnu ikke, om de have anholdt om en fredelig Overgang og hvorledes denne er bleven dem nægtet. Nok Tyrkerne benate Magten, og vi mistede 240 Mand, hvoriblant 63 Husarer; men efterat vore Tropper snart vare blevne forstærkede fra den nerhosværende Leir, dreve de Tyrkerne igien tilbage til deres Skibe, hvorved de mistede 600 Mand. Hs. Majestæt er strax bleven underrettet derom, og vil formedentlig haste med sin Tilbag reise, da det System, som vort Hof i nærværende Omstændigheder vil tage, først torde blive bekiendt. - Jmidlertid ere Engelske og Preussiske Courerer passerede her igiennem, for at overbringe disse Cabinetter Underretninger. Fra Wallachiet er indløbet den Efterretning, at alle i Møl dau indqvarterte Russiske Tropper have sat sig i March trukket i Leir ved Szerbeste, og at det Souwarowsk. Corpser gaaet over Szeret og rykket ind i Bratsow, Districtet samt at Flotillen ved Galacz skal være bereed paa første Vink at afseile mod Brailow. Kort den hele Russiske Magt er samlet. J dette Dieblik har man faaet at vide, at 40 Bataistoner Infanterie have faaet Ordre, at maridere mod de Tyrkiske Grændser. Brassel, den 23de Junii.
Berlingske Tidende, 1791-07-04
Det Rygte at Kongen og Dronningen af Frankrig tilligemed den Kongel. Familie skulde komme hertil, var ikke ugrundet: thirt have der den tilforladelige Efterretning, at Kongen. Dronningen og Dauphin og Madame Enabeth have den 20de om Midnat allerede været 3 Mile hørte fra Paris og at Monsteur befandt sig i Gaar Morges Kl. 3 i Mons, Af denne tilforladelige Skrivelsesees altsaa at endnu den 23de vare ingen Kongel. Pitioner ankomme fra Paris til Brasel.
Berlingske Tidende, 1791-07-04
Af en Skrivelsofra Bryssel, den 23de Junii. Deres Kongelige Høiheder, vore Generalgoverneuren have faaet en Skrivelse fra Monsteur, Hr. Greven af Prevene. Hs. allerchristeligste Majestæts ældste Brøder, hvorhan melder dem, at han den 23de hujus, om Morgenen Kl. 3 lykkelig var ankommen til Mons i Hennegan, og at han den 21de om Natten imellem 12 og i havde forladt Kongen, Dronningen Dauphin, Madame og Madame Elisabeth, Mye fra Paris, som toge Veien til Grændserne af Nederlandene (formodentlig over Chiman og Givet.) Denne Efterretning har anret os den Oplysning om den pludselige Bevægelse af det i det Lattichske standne Osterrigske Udianertorv, som den 15de havde faaet Ordre, at trække sig hemmod hiint Sted, formodentlig i den Hensigt at dække de Kongel. Franske Herskabers Ankomst sammestæds I Parie har man først om Morgenen Kl. 7 opdaget denne Flugt, og om man kun havde havt 1 Time fornøden til at før Anstalter, for at hindre denne Reise, saa har Kongen dog fra den Tid at man opdagede hans Flugt, havt 8 Timer forud, hvilke med de 3 Mile, som han allerede om Midnadande lagt tildage, gave ham et Foripring af 35 Franske Mue, der uden Tvivl er nok til at sætte hamt Sikkerhed; med mindre Allarmtegn. Signaler a. før havde naaet Grændserne end Deres Majestæter.
Berlingske Tidende, 1791-07-04
Paris, den 24de Junii. Den 22de Junii, om Aftenen Kl. 10, da Nationalforsamlingen vilde giøre en Times Stilstand, og just var deskitiget med en Proclamation for det gandske Rige, opkom ind seng en Raaden: "Han er arresteret, han er arresteret. Strar bleve de i samme Oieblik indløbne Beretninger fra Varennes desangaaende oplæste, og om Natten Kl. 1 Flere de Herrer la Tour, Mandourg, Barnave og PetansendtesenCommissarier til Vatenaa for at sikre Kongens Tilbagekomen Paris og give Lintetropperne og Nationslaarden dandersFald fornødne Besanger. - J det Manifeste som Nationalforsamlingen har udstade ihenseende til Kongens Aften fra Pation kaldes samme en Bortførelse. Da det er bleven beviist at General Bouille har villet befordre Kongens Flugt, saaet samme deven afsat. - Nationalforsom ingen destutte de denden om Natten den 22de, at de trattigste og virksom Foranstaltninger skulde giøres til at beskytte Kongens Persen, den formeentlige Tronerring og de øvrige Personer af den Kongel. Familie, som Kongen er geleidet af, og at giø deres Tilbagekomst til Paris sikker. Videre, at GeneralBoniste ikke allene skal inspenderes men og arresteres og bringes til Chalons, hvilket og er besluttet mod de under ham commanderende Officerer. Der blev og udstædt en Taksigelses Adresse til det Parisiske Folk, fordi det ved denne overorden. lige Leilighed havde opført sig saa roeligt, hvilket næsten kan kaldes et Under. Den 23de blev desluttet, at alle de skulde være Forrædere af Nationen og Kongen, som havde raade til Kongens Bortførelse, befordret og begunstiget samme eller som vilde forhindre Kongens Tilbagekomst. Kongen og Dronningen have blot uddredet sig, at man paa denne Tildageførelse ikke vilde fornærme Dem eller noget af deres Følge. Endnu den 22de om Aftenen bleve de bragtfra Menehand til Chalons, hvor de hvilede om Natten400de paa forskellig Maade bevæbnede Personer, hvoriblandt raade Nationalaarder, havde besat Landeveien, Den 23de den Reisen fortsat under Bedækning af en ArmeNationalaarde. Forresten har denne Tildragelse forenet Alting i Parie, og derved befæstet meer end nogensinde forhen det nye System. Alle Apartementer i Thulllerierne er forseglede, og alle Personer, som vare ansatte i Slottet, arresterte. Alle Skilter med Kongens og Dronningen, Navne ere i Paris udslettede. – Efter den i Nationalforlanlingen aflagte Beretning skede Arresteringen ved 2 Personer, De ved den Kongel Vogn værende Courerer sloge paa Hest ne og vilde ikke holde, men de 2 Personer truede at skyde Vognen, hvorpaa det blev gjort Holdt.
Berlingske Tidende, 1791-07-04
Af en Skrivelse fra Amsterdam, den 24de Junii. I dette Øieblik fik vi her den vigtige Efterretning fra Pe ris, at Kongen. Dronningen, Dauphin, Madame og Monsteur og Madame Ensadeth, lykkeligen ere undkom fra Paris Natten imellem den 20de og 21de hujus. On Natten Kl. 2 reiste de, og Klokken halv bleve de først la nede. Drygningen og Dauphin skal allerede være komne til Brassel, og Monsteur til Mone. Hvor Kongen er komme den veed man endnu ikke. C. St. J dette Dihuk blev den Efterretning bekræftet at Monsteur er ankommen til Mons, og at man sammestædrentede hvert Øieblit Dronningen, Dauphin, Madames. Madame Eisabeth. Nogle Efterretninger melde, at de lerede ere ankomne. At Kongen er reist til Jtalien, eller som andre ville, er bleven anholdt 4 Mile fra Paris, et blotte Rygter.
Berlingske Tidende, 1791-07-04
Haag, den 25de Junii. Den Efterretning, at Kongen og Dronningen af Fra rig. Danphin, Madame og Madame Elisabeth, ere en Natten imellem den 20de og 21de flygtede fra Paris, tranforladelig. Kl. 9 om Formiddagen opdaged man først Paris denne Aftene, og den Paris indtil Børn have grede til Vaaben. Fra Bryssmeldes, at Monsteur allerede ha ankommen til Mons; men det Rygte, at Hr. StatsskriveFaaesegad en Coureer fra Brunet faaet den Efterretning: at Dronningen og Dauphin vare ogsaa ankomne sammesteds, et narundet, og hidindtil vide vi endnu intet om denne Ankomst undtagen ved en Skrivelse fra Antwerpen, som ikke troeværdig. Efterretninger fra Petersborg melde, at det Russisk Keiserlige Hof viser i sine Fordringer, angaaende Frideslutningen med Porten en saadan Standhaftighed som den Engelske Befuldmægtigede, Hr. Farkner, neppe skal kunne overvinde.
Berlingske Tidende, 1791-07-04
Leiden, den 26de Junii. En Expresser, som i Gaar afgik fra Bryssel, har bragt den Efterretning, at Kongen og Dronningen af Frankrig tilligemed Dauphin ere i Varenne, i Champagne, ikke langt fra Skændserne blevne anholdte, og at der var kommen Ode fra Paris at bringe disse høre Personer tildag igien, og a ansaa den Børgerktig som vist havde faaet Sted, i Fald Kongen var kommen over Grændserne er bleven undgaaet. Postmesteren i Menechoud var den som først kiendte den flygtende Konge. Denne gav Municipalitætet i Varenne Ny derom, hvilket strax lod Nationalgarden gride til Vaaben. Det Regiment, som fordum blev kaldet Kongens Regiment, vilde i Begyndelsen sætte sig imod Kongens Arrestering, og defrie sin gamle Herre, men blev slaget tilbage. - Kongens Vei var egentlig stillet til Men hvor, som bekiendt, Hr. von Bouille commanderer, og skal have havt 6 Regimentet til sin Disposition, men dog entet Forsøg vovet, at lette Kongens Flugt, saasom Nationalgarden allevegne strax greb til Vaaben, og han altsaa skulde have faaet at bestille fuldkommen med 30000 af samme. Disse Eierretninger ere risse, og Kongens Flugt var allerede saa forberedet, at den rat Signalet til en Contrarevolution som alle Franske Emstanter ventede i Slutningen af Julii Maaned. - Der siges, at Folket har hængt Hr. Damas. - Greven af Provene er rektlig ankommen til Mons den 22de hujus. - Den En giske Flaade var den 24de endnu ikke udløbet.
Berlingske Tidende, 1791-07-04
Kiøbenhavn, den 4de Julii. fra Stadens Raadstue er den 29de Junii d. A. udkommet en Brød Taxt, hvorefter Bagerne her udi Staden, sig indtil videre have at rette. 1) Brød af sigted Hvede. miel; Franske eller Rafved Brød for 2 Skill, skal vele 10 Led i Qvintin. Det af de privilegerede franske Bagere ha gende Franskbrød skal for 2 s. veie 11 Lod 3 Qv. Hvede. Simmer skal for 1 s. veie 5 L. 1 Qv. Runde Brød for 1 s. 6 3 A. Hvede Tvebakker for 1 s. 5 L. 2) Brød af sigted Rugmeel: Et Fireskillings Suurbrød skal veie i Pd. 2 Qv. Et Toskillings dito 16 L. i Qv. Et Eenskillinge dito 8 L. Rug Tvebakker, vel igiennemterrede, for 1ste 5 L. 3 Ap. 3) Brød af grovt maled Rugmeel: En Trettenstillingsbryd skal veie 8 Pd. Et Sydskillige dito 14 Pd. 3 Qv. Et Fireskillings dito 2 Pd. 24 L. 2 Qv En Skiftefor 1 s. 22 L. Fregatterne, Havfruen og Cronborg, ere lagde ud paa Riden; den første commanderes af Capitain Herdst og den anden af Capit. C. Holsteen.
Berlingske Tidende, 1791-07-04
Capit. M. Hinrichsen, P. B. Schmidt og N. Thue ere temme fra Bourdeaur med Viin, Brændeviin og Stykgods, mer, Lægter og Bræder. samt 4 Skuder fra Finland med alle Slags Træekar, Tøm Ved Tal=Lotteriets 457 Trækning i Wandsbak udkom: Den 8de Julii afgaaer den Kongelige Agende Post til Jylland; Jndleveringen skeer Dagen forhen, Fredagen den 7de Julii, fra Kl. 12 til 5 Eftermiddag. Fra den 25 Junii til den 2 Julii ere her i Staden copudøde Mænd 36, Qvinder 18, Drenge 18, Piger 15. lerte 19 Par, fødte Drenge 27, Piger 27 tilsammen 54 tilsammen : ere altsaa 23 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder; Alderdom 6. Blodstyrtning i Brystsyge 15. Forraadnelsesfeder 3, Hidsig Feder 1. Jndvortes Svaghed 1, Kopper 4, Mane, kramper, Meelinger 5, Slag 11, Tænder 6, Tærende Syge 13, Uangivne Svagheder 10. Barom. Therm. Vinden. 12 Junii. 28 2. o 115 1/2 Varme. C. B. N. V. Fal N. V. 1 Julii. 28. S. 6 tid; - - 18 1/4 - - S. S. O.S. V. 3 - - 27 11. S. 16 - - S. V.
Berlingske Tidende, 1791-07-04
Vexel=Coura, den 1ste Julii. London 2 Maaneders Stat 6 Rd. 11 sk. pr. Livr. Sterl. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato Paris 3 Maan. Dato - - - s. pr. Livr. tourn. 14 Dages Siat. Dito i Courant 2 Maan. Dato 1291. 14 Dages Sigt 130 1/2 1 pr. Cent. Hamburg 2 Maan. Dato 1300 14 Dages Sigt 137. veritssaft, Den satte og norske Species anke.
Berlingske Tidende, 1791-07-04
Det er alleriergenstentlige Udender anmeldt: at Ons danske og norske Species Bankes Intet slentere en Gene. dagen den 6te Julii næstkommende, halve at den sentanteres hoslutninger. 1) Generaltersamlingen hol videre bekiendtgiøres herved, i Følge de letter Renteralforsamling, for at vælge Fure Repræsentanter. Undes som sidst, i det Asiatiske Compagnies dertil overladte Forsamlings Varelse, begyndes om Eftermichlagen Kl. ligt, hvis ikke, da fortsættes den nælle Dag fra samme 4, og bringes samme Dag til Ende, saafreist det er mueConvocations-Sedler, som tillige indrettes til at være Valg. lig at. 2) Til Gieneralforsamlingen udstædes trykte sedler, og hvori til den Ende indstes euhret stemmegiremle Interessents Navn og Antallet at Actierne, for hvil les af Inedliquen i dens Forsamlings Varelse paa Börsen, de han giver Stemmer. 3) Conrocation bedlerne udieden 4de og 5te Julii, fra Kl. 10 Formiddag til Kl. middag, paa hvilken Tid og Sted de Interessentere, som give Stemmer ved Generalforsamlingen, behageligen vilde enten selv afhente dem, eller lade dem ved skriftlig Begiæring eller ved sikkert Bud afhente. 4) De som have Fuldmagter fra andre til at give Stemmer, fremlægge disse Fuldmagter for Directeurerne naar ConvocationsSedlerne begiæres, paa det at det fulde Antal at Actier, for hvilke de selv og efter givne Fuldmagter stemme, kan vorde under et anført. 5) Fuldmagterne maae, ligesom de der antages til sidste Generalforsamling, være indrettede efter Octroyens 40 S. 6) Ved Slutningen af enhver Convocations-Seddel, er under 5 Nummere givet Rumtil saa mange Navne, som blant Repræsentanterne nu ere ledige Pladser. Ved disse Nummere tegner enhver, som giver Stemme, selv de Personers Navne, som han stemmer paa; men da den stemmegivendes Navn forud i Conrocations-Sedlen er indskrevet, behöver han ikke at underskrive samme, 7) De Lister som til sidste Repræsentant Valg bleve trykte og uddeelte, til Underretning om de Interessentere, der kunne stemmes paa, formodes endnu at være de Herrer Interessentere i Hænde. Ellers have deraf ved Directionen endnu nogle Exemplarer, som til dem, der mangle samme, kunne tilligemed Convocations-Sedlerne paa Forlangende udgives. 8) Naar ConFocations-Sedlerne saaledes som meldt, ere af de stemmegivende Interessentere udfyldte, og derved bleven til Valg sedler indsendes de til Directionen i dens ForsamlingsVærelse paa Börsen, Onsdagen den 6te Julii fra Kl. 10. Form. til Kl. 2 Efterm., eller afgives samme Eftermiddag, i Generalforsamlingen selv forinden med Stemmernes Oplæsning begyndes, da derefter ingen Valgsedler modtages. De stemmegivendes Navne blive allene bekiendte for Directeurerne og Bankens Betiente, som det vedkommer til Conference med Bögerne. 9) Uden paa Convocations-Sedlen naar den er sammenlagt, skal findes trykt: Convocations-Seddel til Generalforsamling i Species Banken, den 6te Julii 1791. Denne paatrykte Titel forevises reIndladelsen til Generalforsamlingen, for at Rettigheden, til at indlades deraf kan kiendes.
Berlingske Tidende, 1791-07-04
Dentekammeret giør hermed bekiendt : at det i Amsterdam I Drammen og Kiöbenhavn havte Oplag af de ved BlaaafarveVerket i Norge tilvirkende Farver herefter bortsælges ved offentlig Auction, som for förste Gang over et Partie heraf holdes August Maaned dette Aar paa Börsen i Kiöbenhavn, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgjøres, og som forinden kunne erfares, hos Cancellie-Secretaire Fradt heri Staden (hos hvem Fortegnelse paa Farve-Sorterne tillige ka erholdes) og hos Magazin-Forvalter Scheitlie paa Strömede, som bemeldte Verks Commissionairer. Auctionsdagen skal nærinerblive bekiendtgjort. Imidlertid kan hos dem erholdes Prøver af Farverne, og de Farver, som ere her, forevises af bemeldte Cancellie Secretaire Bradt 8 Dage forinden Auctionen i det for tige østersøiske Pakhuus.
Berlingske Tidende, 1791-07-04
At det har behaget Livets og Dødens Herre efter en langvarig og haard Sygdom at bortkalde min inderlig elskte og for mig uforglemmelige Hustrue Birgitta Kirchhoff fra Tiden til Evigheden, giver jeg mig Frihed herved at anmelde for hendes og mine Velyndere, Venner og Paarørende, frabet dende mig derhos al Condolence, der ikkun vilde tiene til at giøre et Saar dybere, der desuden er alt for dybt. Færslev, den 30te Junii 1791. R. W. Mouritzen. Sognepræst for Færslev og Vellerup. Menigheder. Nette Sonater og smaa Haandstykker for Klaveret; 2det Stykke, er nu færdig og sælges for 3 Mk. Denne Samling indeholder Arbeider af Schultz, Marchal, Pleyel. Herkel, Steinfeldt og Dussek. Det første Stykke kan endnu faaes for 3 Mk. hos S. Sønnichsen, i Adelg. No. 308. afvigte Aar blev en Afhandling og Cichorie Rodens Avl og i Behandling til Cichorie=Kaffe recenseret, med det hensidige Vink: At der kan gives hos os mange flere Rodarter, som kunde blive af lige Smag Dette bragte mig paa den Tanke, at det ikke heller skulle være Publiciteten uværdigt, om jeg vovede at anprise Skorsoneer Roden, som en i vor Tid naturaliseret Land produkt, der, foruden i Norge, ogsaa udenlands af Kyndige er antaget langt at overgaae Cichorie til dette Brug. Fra Presen er da saaledes udkommen: Underretning om Skorsoneer=Roden, dens Avl og Behandling til Skorsoneer Kaffe, 2 Ark Lo Og er samme tilkiøbs for 6 s. Exemplaret hos Hr. Agent Gyldendal og Commissionairer, saavelsom hos mig paa Høylands Præstegaard. Provst for Jæderens Provstie, Otto Ottesen, Anekdoter om Friederik den Anden, Konge i Preussen, 2 Deel Al 2 og sidste Hefte, sælges hos Pelt paa Børsen i No. 22, 2) og 24, for 40 sk. paa Trykp og 56 s. paa Skrivp. Af de for gaaende 3 Hefter ere endnu nogle Exemplarer at bekomme. Sammesteds faaes og Hvad skal jeg troe til min Siels Beroeligelse Hvad skal jeg haabe ved de Lærdes forskiellige Meninger, besyret af en Olding ved Gravens Bred, 20 sk. Trykp. og 24 s. SkriveSaxdorphs nyene Udtog af Fødsels=Videnskaben, til Brug for Jordemødrene, med 6 Kobbere 1 Rdlr. Trykp. og 1 Rdlr. 32. Skrivp. Grevinde de la Mottes merkværdige Begivenheder, indeholdende Tildragelsen med Demant Halsbaandet og Brevvexlingen imellem Dronningen af Frankrig og Cardinal af Re han, samt en Forestilling til Kongen af Frankrig, om en nye Undersøgelse af denne hemmelighedsfulde Handel, 1 Rdlr. Tryl og 1 Rdlr. 32 s. Skrivp. Profts Forlag er nyelig udkommen: Hr. Thomas, en kaJ misk Historie. Forfatteren er den berømte og lunefuldenMiller, som har skreven Siegfried von Lindenberg og de kom ske Romaner Herren von Waldheim og Emmerik. Bogen staaer af 2 Dele og selges i hans Boglade No. 11. 12 og 13 og Børsen for 5 Mk. paa Trykp. og 6 Mk. paa Skrivp. De som in Eiere af de 6 første Bind af de komiske Romaner eller den brinMand, kan faae denne Bog med Titel som det 7de Bind, en den sættelse deraf.
Berlingske Tidende, 1791-07-04
Fra Pressen er nu færdig: Underviisning til Lyksaligheder I Jesu Lære, en forandret Oversættelse, udgiven som en rebog i Religionen for Ungdommen af Mag. Lund. Sælges! Boghandler Hegelund i store Færgestrædet Nr. 37 for 24 s., li bunden 32 s. Fra Pressen er nu færdig: Guds Børns himmelske Frydemaal, 2 paa Jorden, eller aanderige Bønner, som for og ei Skriftemaal og den hellige Nadvere krafteligen kan bruges, er faae paa det Berlingske Contoir i Pilestræde No. 93 for 1 Mk. d. paa Trykpapiir.
Berlingske Tidende, 1791-07-04
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling af Dato 24de hujus, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter den paa Hovedgaarden Halkiær i Aalborghuus Amt ved Døden afg. Hestehandler Just Roedsted, dermed at fremkomme, og saa dant deres havende Krav, inden bemeldte Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre. Aalborg Slot, den 30te Junii 1791. T. Levetzau, Geheimeraad, Stitsbefalingsmand over Aalborg Stift og Amtmand udi Aalborghuus, Aastrup, Borglum og Sriglstrup Amter.
Berlingske Tidende, 1791-07-04
Efter allernaadigst Bevilling af Dato 17de hujus, blive Creditorerne i afg. Marie Wibeche Terpager og efterlevende Mand, Kiøbmand Rasmus Brøndel, deres fælleds tilhørende Boe her i Byen, med Aar og Dags Varsel, fra dettes sidste Bekiendtgiørelses Dato, sub pæna præclusi & perpetui silentii herved indkaldede, at fremkomme i Skifte=Retten her i Vording, borg med deres lovlige og behørig legitimerede Fordringer, da derpaa skal blive kiendt, hvad Ret er. Vordingborg, den 29de Junii 1791. Stifte Forvalter. Beck, Heignet Hovedgaard beliggende i Skivehuus Amt, Viborg Stift, med underliggende Bøndergods, Tiender og Vandmøller, agter Eieren deraf S. T. Hr. Lieutenant de Müller ved offentlig Auction paa bemelte Heignet, at bortsælge Tirsdag den 26de Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, og i Mangel af antagelig Bud anstilles fornævnte Hovedgaard, Gods og Tiender ligeledes offentlig til endelig og absolut Bortsælgelse næstkommende Dage til 2den og 3die Auction den 27de og 28de Julii ved benævnte Klokkeslet. Hovedgaarden Heignet er fri Hovedgaards Taxt, Ager og Eng 31 Tdr. 3 Skpr. 2 Alb. Tøndering Sogns Konge Korntiende, dito Sogns Kirke=Korn- og Qvægtiende. Duurup Sogns Kirke=Korn- og Qvægtiende, med disse Kirker følger Jus Patronatur & Vocandi, i alt Tiende ydende Hartkorn 267 Tdr. En Vandmølle, Heignets Vand melle kaldet, matriculeret for 2 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr., og Bøndergods matriculeret til Hartkorn 256 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. Alb., hvoraf svares i aarlig Landgilde Penge 346 Rdlr., Rug 36 Tdr., 2 Skpr., Byg 9 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr., Havre 10 Tdr. Smør 1 Lpd., Lyng 15 Læs og Hoverie af 63 Boele eller 15 og tre Fierdedeel hele Gaarde, hver til 4 Boele beregnet. Ti Hovedgaarden kan aarlig saaes, det ene Aar mod det andet, da Jorden er inddeelt i 9 Aars Giøder, 5 til Brug og 4 til Hvile 40 Tdr. Rug, 24 Tdr. Byg og 100 Tdr. Havre, og kan avlet aarlig Enghøe, hvoraf det meeste er som Mærsk 70 til 80 Læs. Om Sommeren kan græsses 60 Stkr. Stude, 20 Stkr. Køer, 16 Bæster og 60 Faar, men om Vinteren kan Staldes 62 Stude og forres 40 Køer og ungt Qvæg, 16 til 20 Bæster og 100 Faar. Jldebrand af Tørveskiær, Skadtørve, Hedetørve og Lyng er i Overflødighed til Heignet. Hovedgaardens Bygninger saavel Borger som Ladegaarden er alt af Bindingsværk opfør af got Eeg og Muur, den ligger midt i Hovedgaards Marken og Næsten alt Godset er udskiftet af Fælledskabet, mange Gaard Engene. Ved Gaarden findes en smuk og importabel Hauge. ere udflyttede og det hele Gods befindes i saa fortreffelig god Tilstand, at baade Skatter, Landgilde og Hoverie, afgives hver Deel til sin Tid uden ringeste Restance. Hovedgaarden er for værende Tid under Forpagtning, hvoraf svares i aarlig Forpagtning 1000 Rdlr. foruden adskillig Agrements for Eieren. Conditionerne med Jordebogen, hvorefter Gaarden og Godset bortsælges, vilde de respective Lysthavende behagelig erfare paa Byefogdens Contoir i Skive og hos Eieren selv.
Berlingske Tidende, 1791-07-04
Udi Hundborg Sogn, 1 Faddersbøll Mølle, er den 2den hujus død Selveier=Møller, Sr. Jens Brøndlund, hvis Stervboe strax er vorden tagen under lovlig Registrering og Forsegling. som nu den Afdøde, efter Enkens Angivelse, er ikke uden Gield, saa vorder dette Dødsfald herved 3de Gange i de Berlingske Tidender bekiendtgjort, paa det Vedkommende til de i Loven befalede Tider sig med deres Fordringer, enten i Stervboen ved Skiftesamlingerne eller hos mig som Skifteforvalter kunde anmelde, og tiener til Efterretning, at 30te Dagen til Boen Aabning er berammet til den 2den Julii førstkommende. Thisted, den 14de Junii 1791. B. Hauch.
Berlingske Tidende, 1791-07-04
At Fæsteren Niels Larsen paa Stedet Sahlholdt i Herning Sogn, Hammerum Herred, Lundenes Amt, Riber Stift, er ved Døden afganget, det bekiendtgiøres herved paa den nu brugelige Maade i de Berlingske Aviser og den Wiborger Samler 3de gange, da Stervboens Fattigdom ey tillader Proclamas Udstædelse: thi indkaldes den Salliges Arvinger, Credi= og Debitorer, inden de i Loven bestemte Tider, at melde og indfinde sig, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boens Tilstand; det bekiendtgiøres tillige, at en Skiftesamling er berammet, at holdes paa benævnte Sahlholt den 15de Julii næstkommende. Herningsholm, den 4de Junii 1791. Sehestedt.