JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Berlin, den 29de November. Den Tyrkiske Gesandt har foræret deres Kongel. HøyhPrinzen af Preussen og Prinz Ferdinand, saa og Rigsgræsen af Finkenstein, hver en prægtig Tyrkisk Hest. Bemældte besandt bliver givet følgende Titel i sit Creditiv: "Resmisagi Achmet, Raad af vores Keiserl. Divan Obercasserer, hver indkomsterne af Asien, og endnu mere ophøyer ved den Betiening som vores Tevki eller Michangi (d. c. den som tryk ser det Keiserl. Navn paa Expeditionerne). De Tyrkiske Keiserl. Foræringer, som han har overleveret Hans Kongel. Preussiske Majest. den Dag han havde offentlig Audience, ere følgende: 1 stor Reyherbusk, besat i Mitten med en stor Steen af Smaragd, over hvilken en stor Rubin, og runden om 154, store og smaa Diamanter, samt 4 Guld=Kieder, Et Guld Harnisk med Edelsteene, et Brystskildt, hvorpaa en for Smaragd og 3 Rubiner, og i Mitten en stor Diamant paa en Guld=Knap, som udgjør Gehenget; paa begge Fla derne ved Siden, under Brystskildtet findes lutter Diamanler. Rechme, et Tyrkisk Ord, er en Zirat paa Hestens Hoved, i Mitten er en middelmaadig Diamant, omgiven med 24 andre, og saavidt som det gaae til Næseborene, er det besat med Diamanter. 1 Par massive Guld=Stigbøyler, paa en Side besat med Rubiner og Diamanter, og paa en anden med Smaragder. 1 Sabel, kaldet Guadre, Fæstet af emailleret Guld, med en rød Saphir paa Spidsen, og det øvrige Diamanter paa Guld. 1 Saddel med Edelsteene; foran er en stor Smarage, omgiven med smaae Smastager, Rubiner og Diamanter, Rumpe=Remmen ligesaa Saddel=Sædet, paa Tyrkisk Teilti, er af Silke; Bidselet over Hovedet, er af puurt Sølv, med Coraller, Tøylen af Sølvtraad, med Sølvbukler; Gjorden af Sølvtraad Dækkenet under Saddelen af Skarlagen, med Sølvtredser; Skaberakket af blaa stukken Klæde, besat med Perler, Rubiner og Smaragder, og runden om med Sølv=Nagler. 1 Dække over Skaberakket, af Skarlagen, med Guldbordering. 1 andet Heste=Smykke; alt hvad som gaaer over Hovedet, Stiernen, Næsen, Bringen, &c. af Sølv forgyldt; Stigbøyler, Rumpe=Rem, og Fordeelen af Saddelen Sølv; Saddelen, undtagen Rumpe=Remmen, foeret med hvid Stof, Sædet af Silke; Tøylerne og Gjorden af Sølv=Tredser; et hvidt Atlaskes Skabrak, med Sølv i store og smaae Gran; der over et Skabrak, og endnu et under, begge af Skarlagen med Tredser, Dækket allene er broderet. Nok til een Hest, nemlig Sabel, kaldet Guadre, Stigbøyler, Saddel, Gjord og Bidsel af Sølv, deels som gyldt, alt fuldkommen. 1 Skabrak af blaa Fløyel med Guld broderet, med Sølv-Flocci og Coraller. 1 Hingst af Jsabelle=Farve, paa Tyrkisk-Kechlau eller Arabisk Hest. 1 Hingst, Castaniebrun, hvilkeen er død underveys, men Gesandten presenterer i dens Sted, den beste Hest som han har bragt med sig. 1 Skimlet Wallak, paa Tyrkisk Tabkiro. 10 Stk. Constantinopolitanske Stoffer, af adskillige Farver.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
10 Stk. Cammelhaars=Stoffer af adskillige Farver, vattrede 10 Stk. dito, uvattrede. 10 Stk. Tapeter, af Stof fra Chio. 6 Par Hynder af samme Slags Stof. 3 Stk. Stok fra Chio, til at betrække et Værelse med paa Tyrkisk Maade. 7 Stk. Persianske Tapeter med adskillige Blomster. 50 Stk., hvid Jndianisk Lerret. 15 dito, kaldet Suppendi. 20 Stk., Constantinop. Stoffer af adskillige Farver, med Guldstriber, kaldet Altun=Oluv. 10 Stk. Jndianiske Stoffer, kaldet Cotni. 10 Stk. hvidt Lerret, kaldet Bervet. 10 Stk. og te fiint Lerret. 10 Stk. dito, kaldet Fitilli Berwetz. 10 Stk. adskillige Farver, kaldet Meder Hanne. 10 Stk. andre stribede. 10 Stk. kaldet Musegere. 10 Stk. Jndian. ske Beldar, af adskillige Farver. 10 Stk., andre, kaldet Sevahi. 10 Stk. andre, med Silke=Striber, kaldet Cotni, af adskillige Farver. 10 Stk. med Guld-og Sølv Blommer, kaldet Sevay d'Alep. 10 Stk. andre Sevayd'Alep. 10 Stk. af adskillig Farver, med Guld og Sølv, kaldet Gulsari Hinde. 100 Stk. af adskillige Farver, med Guld og Sølv. 10 Stk., andre, med Guld og Sølv, Blommer Sevay d'Alep kaldet. 10 Stk. dito, med Blommer, uden Guld og Sølv. 10 Stk. andre Jndianske og Alebuni, med Guld og Sølv, kaldet Beldar. 2 Jndianske Silke=Tapeter. 5 Stk. Atlas af adskillige Sorter, med Guld- og Sølv=Farver, kaldet Jrahm. 5 Stk. andre, kaldet Jhram d'Alter. 2 Flasker med Jndiansk Rosenvand, kaldet Jdrichachi, eller Kongel. Lugt. 1 Telt, kaldet Obaaf Skarlagen, foeret med rødt Atlas, som er Guldbroderet. 1 Overtræk af Voxdug. 2 Teltdrager. 4re store Hynder af rødt Atlas med Guld=Brodering, stoppet med Bomuld. 2 store Matrasser af guult Cotni. 4re store Gitter, at Perlemohr. 2 malede og forgyldte Stytter, 2 store Telt Knapper af flettet Arbeyde, og forgyldte. 2 Persianske Topper, med Blomster. 2 Borde af Nød=Træer, med Charneringer.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Paris, den 21de November. Mæn forsikrer nu, at Forsamlingen af de fornemmeste Parlaments=Lemmer over hele Riget, skal holdes paa Ka nye Planer til Financernes Forvaltning. Man siger tillistellet St. Vincennus, og der beraadslages over de gamle og ge, at om end Generalforpagterne vedblive, skal dog deres Tal formindskes fra 60 til 36. De Forholds=Ordres, som Chevalier de Fabry har erholdet, da han med sin Escadre afgik fra Toulon til algier, ere ubekiendte, undtagen at de maa angaae vore Tvistigheder med Regieringen der. Og da det er Spanien saavelsom os Magtpaaliggende at ydmyge de Barbariske Søerøvere, saa er det troeligt, at samme Regiering og sender Skibe imod dem. Det hedder at Prinzen af Conde skulle formæle sig paa nye, nemlig med Mademoiselle d'Orleans, som er fød den 9de Julii 1750.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Maynz, den 21de November. De Herrer Hofkammerraader, som vare afgangne til Augsburg, have faaet Ordre ikke at kiøbe noget ind der, for vort Gesandskab, men at forføye sig her hid igien strax; deraf sluttes at nogen Forandring maa være forefalden med den berammede Churfyrste Dag, samt at det er afgjort, at det Romerske Kongeval ikke skeer der, men i Frankfurt.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Marseille, den 6te November. Vi have den 30te October faaet et Fartøy hiem med Vahre fra Algier, hvilket havde været anholdet der i 39 Dage, men var frigivet formedelst at Rhederen, Hr. Rogen, var vel bekiendt med Deyen. 2 andre anholdte Fartøyer vare bleven efter dette i Arresten, og en Pinke var den 14de opbragt og Ladningen confisqueret, fordi den havde skudt to Skud paa en Algiersk Galliot, som mødte dem. Med bemældte hiemkomne Fartøy, mælder vores Consul i Algier ", At han endnu er i Arrest, dog forlanger Deyen ingen Krig, og har til Beviis derom ladet halshugge den Minister, som først raadede ham til at fængsle de Franske; men for at stille Folkets Oprør, maa den Galliot betales, som den Franske Rebekke under Hr. Morier skiød i Grund, ligeledes de derpaa værende 40 Tyrker. Fremdeles den til føyede Skade og de dræbte Folk paa de Bebekker som Hr. Morier angreeb paa de Saleriske Kyster, i Tanke at de vare Saleer. Endnu maae betales 40 Tyrker som reddede sig at Spansk Slaverie med Flugten, men bleve indhentet af en Fransk Tartane, paa Spaniens Vegne. Nok maa betales de andre Tyrker, som have været i samme Complot, men ere siden blevne nøyere forvaret eller deels henrettet. Her giøres endnu flere deslige Prætentioner, hvilke, naar de bringes i Rigtighed, vil Deyen give de fængslede Franske Frihed.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Erfurt, den 26de November. Endnu hører man immer om Forandringer ved det Dresdenske Hof, hvorved Godhed, Billighed, Skiønsomhed og andre Egenskaber, som give Caracteer af en viis Regent fremskinne. Landstændernes Opførsel berømmes meget, i sær deraf, at i deres Forsamling har hærsket stor Eendrægtighed og Jver for det almindelige Beste. Foruden 130000 Rd., som disse have tillagt Churfyrsten, som en Don=Gratuit, have de tilstaaet 24000 Rdlr. for Churfyrstinden og 80000 for Churprinzerne. De andre til Landets Beste tilstandne Summer, bedrage sig til 3 Millioner Rdlr., ved hvilke man haaber at redde Landet ud af den Gield, som sidste ulykkelig Krig har styrtet det udi.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Weichselstrømmen, den 19de Novbr. Man beretter fra Warschau, at den Russiske Minister der, har erklæret: "At Keiserinden hans Souveraine aldriagtede at taale, at en fremmed Fyrste besteeg den Pohlske Throne." Er nu en anden Magt af samme Tanker, saa vil det nærværende Interregnum, og en nye Konges Val. snart komme til Ende.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Lissabon, den 25de October. Hertugen af York venter endnu paa Vind, for at gaae her fra videre af den Middellandske Søe.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Livorno, den 1ste November. Genuesiske Breve forsikre, at det Franske Hof har nu ledet sig bevæge til at overlade i Republiqvens Sold 4000 Mand som i tilkommende Martii skulle gaae til Corfica, og forstærke General Mattra, hvilken Republiqven og nu understytter efter Muelighed, for at han kan forblive ved de Poster han har inde, indtil bemældte Forstærkning ankom mer. Paoli paa Corsica, har i en stor Raadsforsamlin, besluttet, at alle ham hengivne Jndvaanere fra 15 til 4 Aar, undtagen gifte Mænd som have over 3 Børn, skunindskrives under Milicen og exerceres; derved vil han formeere sine Tropper til neste Feldtog med over 3000 Mand.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Fra det Mecklenborgske, den 27de November. Man taler og at ville forene Østersøen med Elben, ved en Canal igjennem Nebelen og Elden, hvilket, om det skeer vil blive til stor Fordeel for dette Hertugdomme.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Af en Skrivelse fra Lund i Skaane, den 5te Dec. Siden Augusti=Maaned har Qvægsygen fæstet sig ind denne Stad med; hos de fleeste har den taget reent bort, hos andre har den været mere gunstig, saasom jeg har hidindtbeholdt et Høved, en af mine Naboer 4. Derimod have andre, som havde kiøbt ind paa nye, mistet de nye indkiøbte med.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Leipzig, den 26de November. Den Erklæring som den Russiske Keiserinde skal have ladet giøre, at hun ikke ville tilstæde at nogen Fremmed besteeg den Pohlske Throne, kan ikke rime sig med en Utredter Beretning, at Hendes Russiske Keiserlige Majestæts Hr. Broder, Hans Høyfyrstelige Durchl. til Jerbst, var en Candidat med til bemældte Throne.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Fra det Brandenborgske, den 28de Novbr. Foruden det, som daglig leveres den ved vort Kongel. Hof værende Tyrkiske Gesandte udkrævedes endnu følgende Poster til hans Tieneste: 1) En Carosse for 2 Personer, med 16 Heste. 2) En Carosse for Jntendant des Affaire, Gesandtens Fætter, 6 Heste. 3) En dito med 6 Heste, for Secretairen. 4) Fire Halvchaiser, hver med 4 Heste. 5,15 gode Rideheste, for 25 Tyrker. 6) 35 store Bønder, Vogne, til Befordring for det øvrige Følge og for Forærinherne til Kongen. 7) 2 dito til det Tyrkiske Kiøkken. 8. For en Jøde, som en Kiøbmand, en god Bondevogn med 4 Heste, og 3 Rideheste. 9) 20 Mand til Fods at føre Gaandhestene.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Haag, den 26de November. Om den Arrest, som Landgraven af Hessencassel har ladet giøre paa vor Gesandt, Græven af Wartensleben. har en af Gefandtens Secretairer, som opholder sig i Maynz, Underrettet Deres Høymægtigheder ved en Staffette, thi Gesandten selv negtes Blek og Pen i Arresten. Hvad man hidindtil har villet udsprede og Aarsagen til dette usædvanlige Foretagende, drages i Tvivl af mange; de sande Aar siger maae vel snart vise sig. Fra Manheim.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Den 20de October blev det af Hans Churfyrstel. Durchl. er stiftede Videnskabers Academie, aabnet; For samme er Frieherre von Hohenhausen Præsident, Hr. Schopflin Eh ken=Præsident, Hr. Geheime=Raad von Stengel Directeur, og Hr. Lamay bestandig Secretair. Hr. Schopflin holdt sin Tale om Videnskabernes Afvexling i Pfalz &c. Fyrste ton Galean, som Churfyrstel. Grothofmester forsikrede Acabemiet og Churfyrstel. Beskyttelse. Det første forelagte Spørsmaal, imod Belønning af en Skuepenge paa 50 Du liter, angaaer: "Oprindelsen til Commes Palatinatus, Hans Embede under de Romerske Keisere, under de Merolingiske og Carolingiske Konger, indtil det Frankiske Monar ses Deeling i det Ost= og West-Frankiske Rige; og Besyndelsen med at foreene Rigets Dominial=Godser med den le Værdighed. Fra Jena.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Den navnkundige Hr. Hofraad Daries, som har anlagt i Real=Skole paa sit Baronie i Camsdorf, for det meeste frivillige Gaver, lader forlægge ved Gölloer. "Det første Aar af Realskolen, som fører det Navn: Rosenskolen led Jena, beskrevet af dens Stifter Joachim Georg Daries. Ark, 4to.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Af Journalen holden i det nærværende Storbrintanniske Parlements=Sæde.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Den 15de November, blev ved Overhuset indgivet Kla over at man havde overtraad dette Huses Privilegier, i let at man har sat Biskoppens Navn af Gloucester paa de Anmærkninger som ere gjorte over et vist skammeligt og tugtigt Skrift, under Titel: Essaqupon thi Women, eler Veni Creator Paraphrafis. Dette Skrift er bleven gandske forbudet, og man er nu i Arbeyde med at føre Vidner, for at opdage hvem dertil er Author; man har Formodning om at Hr. Wilkes er det, efterdi at dette Skandskrift er fundet iblant hans Papirer, da han efter Staats Secretairens befaling blev arresteret. Skat=Kammerets Canzeller forelagde Parlementets Underhuus et Skrift i Kongens Navn, hvori lægges det for Øyne det 45de Stykke af Nord=Britionen tilligemed den imod Hr. Wilkes anlagde Procedure. Efter lang Beraadslagelse, blev Beslutningen denne: "At bemældte 45de Stykke af Nord=Brittonen, er et skammelig og oprørisk Skandskrift, og indeholder de meest uforskammede, foragteligste og hidindtil uhørte Udtrykke imod Hs. Majestæt, de aabenbareste Bagtalelser mod begge Parlements=Husene, og imod den Anseelse som tilkommer den Lovgivende Magt, da det er øyensynligt, at det sigter til at giøre Folket afspenstig imod Hs. Kongelige Majestæt, samt fra den Lydighed som det er Kongerigets Love skyldig, og til at forføre det til forrædiske Oprør imod Regieringen ". Denne Beslutning blev afsagt ved 273. Stemmer imod 111, og bemældte Blad dømt til at opbrændes ved Skarpretteren. Efterdi at Hr. Wilkes havde paadraget sig Mistanke for at have forfattet en Artikel i Nord=Britionen, i hvilken Hr. Sammel Martin, Pariements=Lem for Cammelfort, og for kort siden Secretair i det Kongel. Rentekammer, hans Opførsel bliver dadlet og forringet; saa erklærede denne Edelmand offentlig, imedens man endnu var ueenig om hvad Dom man skulle fælde over Nr. 45 af Nord=Britonen: "At i hvem og den rette Forfatter maatte være til Nord=Britionen, var dog den, som havde i dette Blad saaledes sværtet og bagtalt ham, et skaarns Menneske, en Løgner og Pultron ".
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Den 16de begave Lemmerne af Oberhuset sig til St. James, og overleverede Kongen deres Taksigelses Skrivelse for hans naadige Tiltale fra Thronen. Samme Dag foretoge Herrerne af Underhuset at lægge over om den Skrivelse som skulle overleveres Kongen den 18de, og udsætte den videre Undersøgning i Hr. Wilkes Sag til den 18de og 21de, for da at raadslaa over de Besværinger, som denne Herre fører over Indgreeb i hans Privilegium som Parlaments=Lem. Den 17de besluttede Herrerne i Overhuset: "At søge Kongen ved en ydmyg Addresse om Tilladelse at torde overlevere Hans Majestæt deres Resolution af 15de hujus, over et ugudeligt Skandskrift, og at udbede sig at det maatte behage Hans Majestæt at uddeele eftertrykkeligere Ordrer til jo før jo hellere at kunde anlægge Processen imod dets Forfatter og befordre ham til sin fortiente Straf.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
London, den 18de og 22de Nov. Hr. Wilkens Sag, som den 15de var for Parlementet, blev behandlet med stor Hidsighed imellem adskillige fornemme Herrer som hæftig udlade sig imod hinanden, over SindsGaver, Grundsætninger og Sæder. Hr. Pitt holdt en Tale i Underhuset, som varede hen ved 2 Timer, han søgte der i at forsvare Hr. Wilkes, og med stor Fynd, men de fleste Stemmer vare ham imod, og nogle ville nu troe at Hr. Wilkes vil blive udelukket fra Parlementet, dog er derom intet slutteligt afgjort, endskiønt Huset blev sammen til Kl. 2 om Natten. Den Tale Hr. Martin den 15de havde ført imod Hr. Wilkes, geraadede den 16de til en Duel imellem dem, til hvilken Hr. Wilkes efter nogle, og Hr. Martin efter andre Beretninger har fordret ud, til Møde om Middagen i Hyde=Parken med et Par Pistoler. Den første Gang klikkede det for dem begge, den anden Gang for Hr. Martin, hvorpaa Hr. Wilkes ædelmodig holdt inde med sit Skud og tilbød Hr. Martin en af sine Pistoler, den han ikke ville tage, men de vendte hinanden Ryggen, og gjorde saa deres Pistoler til Rette. Hvor paa Hr. Martin skiød først, og traf Herr Wilkes i Underlivet, har faldt til Jorden, og blev efter Martins Forlangende, at nogle forbiegaaende bragt hiem, Kuglen taget ud ved en Feldskiær, som gav ham Haab om at hans Liv kunde reddes. En anden Beretning siger at intet Skud klikkede, men at Hr. Wilkes skiød først, Hr. Martin derpaa, og begge feylede. Hr. Wilkes skiød anden Gang forbi, Hr. Martin skiød derpaa, og traf som mældt. Strax efter denne Duel har Hr. Pitt, og flere Herrer besøgt Wilkes, hvormed de og endnu fortfare.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Altona, den 2den December. Efterretninger fra Pohlen tilholde, at de i samme Rig hidindtil standene Sachsiske Tropper cantonerer endnu i Landsbyerne omkring Warschau, og saaledes, at de inden 24 Timer kunde trække sig sammen i et Corps.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Helsingøer, den 8de December. Her i Sundet er følgende Skipper ankommen, den 7de dito. Rasmus Hanevig af Strømmen fra Holmstrand til Kiøbenhavn med Tømmer.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Kiøbenhavn, den 9de December. Den 14de November haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst beskikket Christen Christensen til at være Foged udØsterdahlens Fogderie under Oplands=Amt. Den 23de November: Ved Livgarden til Foeds er Capitain Friderich, Ludewig von Schøel bestilt til Kongel. General=Adjutant.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Ved Hendes Majestæt Dronningens Liv Regiment, er Second-Oberstlieutenant Georg Ditlev von Wolters til virkelig Oberstlieutenant, Major Gottfried Christian von Helm til Premier=Major, og Major Adolph Frederich von Gøisel til Seconde=Major beskikket. Ved det Siellandske govordene Jnfanterie-Regiment er Seconde=Major Oberstlieutenant Caspar Frederich von Bülow til Premier=Major og den charact. Major Michael von Helfriedt, til Seconde Major bestilt, samt confereret Oberstlieutenant von Penzes hafte Compagnie til Surnumerair=Major Armand Chevalier des Roches som virkelig Capitain og Chef. Ved det andet Trundhiemske National-Regiment til Fods er den characteriserede Oberstlieutenant Joachim Frederich von Aussig til virkelig Oberstlieutenant denomineret, for hannem Seconde=Major Johan von Hammond til Premier=Major og den tredie Major Niels von Lossius til Seconde=Major, samt confereret Oberste von Grøns hafte Compagnie til den og racteriserede Capitain Hans Hagerup von Kragh, som virklig Capitain og Chef. I Gaar takkede Hans Durchl. Prinzen af Bevern, G. nerallieutenant af fra sin hidindtil førte Commando, som Oberstlieutenant ved den Kongel. Livgarde til Foeds.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
I Gaar er Hr. Generalmajor von Plessen udnævnt i Generallieutenant, og har som Commandeur over Gaarde til Hest nedlagt sin Charge.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Den 6te huj. er den Danske Chinafahrer, ført af Cap. C. phinston tilligemed en Deel Vestindie=Fahrere seylet sig Sundet med en god Vind.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Den 2den hujus har Directionen for vort Asiatiske Conpagnie besluttet at sende endnu et Skib til China i inder rende Aar, til hvilken Ende Skibet Kronprinzen udrede og skal inden 14 Dage være færdig, skal føres af Capita Svane, og gaae først til Cadix, samt derfra til Canton China. Den 4de ankom Skipper Niels Mahl med Paket Baden Ørnen, fra Lybeck her til. Han gaaer den 17de de hen igien.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Den 7de er paa Hr. Appelbyes Skibsbygger Verst Fregat-Skib løbet af Stabelen, som blev kaldet GrævinWedel.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
(Posten fra Hamborg er i Dag ikke ankommen.) London 5 Rdlr. 52 Sk. Dansk pr. Pd. Ster 2 M. Sigt. Amsterdam 26 1/2 pro Cento Agio 14 Dage Sig Hamborger Banco 29 1/2 pro C. Ag. 14 D. Sal. AFERTISSEm. Et Brev til en ung Jomfrue, om Aarsagen og Oprindelsen den Agt og Ærbødighed Mandfolkene bevise Fruentimmer Samme sælges hos Bogtrykker Lillies Enke, boendes i Løvstræde for 4 Skilling.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Som forhen værende Professor Antiqvitatum og Sognepræst i Eger Præstegield udi Aggerhuus=Stift i Norge, sidstleden den 29 October ved Døden er afgangen, hvis Efterladenskab strax er tag under lovlig Behandling; og som den sal. Mands Datter findes være gift med Velærværdige Hr. Morten Meyer, Sognepræst i Woldens Præstegield i Sundmøers Provstie i Bergens Stift, hans efterladte 2de Sønner Jmmanuel Christian Grawe og EnJmmanuel Grawl paa deres udenlandsk Reise, skal find ov Akademiet udi Tibingen i Tydskland. Saa finder sig den Geist ge Skifte Ret forbunden (foruden den ved Ober og Under=Retforanstaltende Proclamation) hermed 3de Gange udi de til Fors delse med Posten allene priviligerede Kiøbenhavnske Danske og T. ske Tidender endog dette Dødslald, den Afdødes Arvinger samt et andre som det maatte paagielde, at bekiendtgiøre som og at indsle Arvingerne samt Credi og Debitorer; at de sig hos Skiftevalteren Peter Henrich Wolff, Provst for Kongsbergs Provstie, Sognepræst for Berg Staden Kongsberg inden den i Loven for skrevne Tid og Frist vil indfinde Arvingerne for at observere det Tarv de som haver at fordre, deres Ankrav af hvad Slags ve kan, lovformeligen som efter død Mand skee bør at bevise, og som til Boet maatte være skyldige deres Skyld at erlægge. enhver kan vente hvad Ret er. Sandsværd ved Kongsberg, i 24de Novembr. 1763.
Berlingske Tidende, 1763-12-09
Ligesom de Herrer Directeurer over det, for indenlands uldenne Vahre, allernaadigst oprettede Almindelige Magazin i Kiøbenhavn, haver ladet kundgjøre i Aviserne den 5te Decbr. h. a. : at Amts=Forvalter Jens Rosted paa Billesborg ved Walløe, er tilkommen og bleven udbetalt de tvende udsatte Præmier, efter det Kongel. allermaadigste Patent af 18de April 1760, for spundet uldet Garn til Fabriquerne, den ene for meest indleveret og den anden for fineste og beste Garn, hver paa 50 Rdlr. som er 100 Rdlr.; Saa laden fornævnte Amts=Forvalter Rosted hermed ligeledes fra sin Side bekiendtgiøre, at han heraf har givet og uddeelt til de fattige Koner, som hidindtil haver spundet det leverede Garn, 20 Rdlr., foruden den dem efter Haanden betalte Spinde=Løn, hvormed de haver været fornøyede: Lover og, at naar han herefter maatte vinde stere af de udsatte Præmier, han endog deraf vil give en Douceur, foruden Spinde=Lønnen, til Spinde=Konerne, indrettet efter enhvers Flittighed og Spindens Fiinhed; Alt for allerunderdanigst alvorlig at see befordret Hans Kongel. Majests. aller mildeste Hensigter opfyldte, som sigter til det Almindeliges Beste, og at opmuntre fattige Folk paa Godset, at arbeyde hvad de kan med Hænderne, for dermed at fortiene noget til Livs Ophold uden at have nødig at betle Da en Person, navnlig Evan Møller, fød i Norge, haver tien her paa Kraagerup, for Tiener 1762, og ved sin Afreise herfra efterlod sin Kuffert med nogle Klæder, til Pant for 10 Rdlr., som han blev skyldig, og samme Person ey endnu har indfunden sig for at indløse bemeldte Kuffert, saa lader Ridefogden her ved Kraagerød Herman Lem, hermed fornævnte Evan Møller (hvis Opholdssted ikke vides, undtagen at han, efter Beretning, for nogen Til skal have været i Condition hos Hr. Kammer Raad Waage i Kiøbenhavn) i de til Forsendelse med Posten alene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, 3de gange indkalde, inden 6 Uger fra underskrevne Dato at indløse sin Kuffert, imod ovenmældte 10 Rdlr. og dette Avertissements Bekostning at betale; udebliver han over san satte Tid, maa man nødes til at sælge Kufferten med indpakkede Sager ved offentlig Auction, da det ellers at Møll og Utøy maat ti blive fordervet, og maa han da selv tilskrive sig den Skade han tager ved større Bekostning. Kraagerup, den 6te Decbr. 1763. H. Lem, Ridefoged ved bemeldte Gaard.