JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Sagen angaaer bemeldte Umyndiges i Aaret 1782 bortdøde Forældres Efterladenskab, der deels skal have bestaaet i Løsøre, der ved Auction skal være udbragt til 505 Rdlr. 5 Mk. 9 s., deels i rede Midler og videre, hvilket alt de Jndstævnte, som Tvilum Godses Rodemænd, der forvaltede bemeldte Gaard og Gods og tildeels forestode Skift behandlingerne, skal have taget til sig og dermed skaltet og valtet uden derfor at giøre nogen Rigtighed, med videre. Ved Skanderbog Distrikts privilegerede Kiøbenhavnske Birketingsdom af 27 Junii 1799 ere de ved forrige Tvilum Gods forhen værende Rodemænd Jacob Andersen, Jens Pedersen og Søren Thøgersen aldeles friekiendt for Citanten Tiltale i denne Sag. Lars og Jens Andersen, samt Poul Hansen, som Arvinger efter afg. Anders Andersen og Hustrue, bør een for alle og alle for een, imod Regres til hinanden, som de bedstved og kan, inden 3 Uger fra denne Dom lovlige Forkyndelse, under Mulct af 2 Mk. for hver Uge de længere sidde Dommen overhørige, til Citanten, som fød Værge for afg. Peder Nielsens efterladte Døttre, at giøre vedbørlig Rigtighed for de 505 Rdlr. 5 Mk. 9 s., som deres Fader Anders Andersen har indkasseret for den over Peder Nielsens og Hustrues Efterladenskab holdte Auction, og næste Aars Wiborg Omslags Termin betale ham, hvad de er beviislig kan godtgiøre af denne Summa paa Boens Vegne at være udgivet. Ligeledes betale de til Herredsfoged Kier, som befalet Sagfører for Jens Michelsen, i Salarium 15 Rd. Peder Sørensen bør ligeledes i tilstundende Wiborg Omslags Termin udbetale Jens Michelsen paa sine 2de Myndlingers Vegne 65 Rdlr. 1 Mk. 4 s., som endnu hans Boe er indestaaende af de 90 Rdlr., som hans Formand i Ægteskabe, Niels Jensen Glern har modtaget af sin Datter, de Umyndiges Moder. I Henseende det gjorte Indskud til forrige Tvllum Gods, forbeholdes de Umyndige deres Ret, om noget ved Realisations-Commissionen dem deraf kunde til falde.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Dom: Denne Sag afvises til nye Jndstævning med lovlig Forkyndelse for Birkedommeren.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Dom: J Sagens første Afdelines 1ste, 4de og 25de Poster bør Skibs=Captain Peder Møller for Consul Henrich Fas mers og Carsten Hottermanns Tiltale frie at være. J den 29de Post efter Continuations Stævningen bør Stifts Overrettens Dom uefterrettelig at være J Sagens øvrige Poster bør bemeldte Dom ved Magt at stande. Og have Parterne Overeensstemmelse med denne Høiesterettes Dom, en nye og endelig De til Førsendelse med Posten af endelig Liquidation og Afregning imellem sig at opgiøre. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskassen betale Consul Fasmer og Carsten Hottermann som Ta dende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Tirsdagen den 27 October. No. 160. Klingberg. - Gaardmand Mads Jensen, contra Haagen. - Rasmus Nielsen Maan og Lars Christian, Poulsen, paa egne og øvrige indstævnte Naarup Byes Selveier, Gaardmænds Vegne. Denne Sag betræffer et Gadekiær, som Citanken urettelig søgte at tilegne sig, med videre. Ved Fyenboe Landstings Dom af 23 August 1799 er Herredstings=Dommen af 29de Junii 1797 stadfæstet, dog saaledes : at Citanten for sit Forhold betaler Mulct til Werninge Sogns Fattige 2 Rdlr., samt til de Jndstævnte i Sagens Omkostninger ved begge Retter 20 Rdlr. Herredsfogden har saaledes dømt: at Citanten bør ti Naarup Bye igien udlægge det forstævnte Gadekiær, tilligemed derved værende Strækning Jord, som ogsaa det af ham til sin saa kaldte Stuehaugeløkke fra Brinkebekkegaden i Naarup indtagne Stykke Jord, nedtage al hans derom ulovlig opreiste Hegn, om deraf endnu noget forefindes, samt fløist de derom satte Grøvter og sette Giærdet for Stuehauge=Løkken mod Brinkebekken paa sin forrige gamle Grøvtevold, efter Situations=Cartets Udvisende, alt under Mulct af 4 Mk. til Werninge Sogns Fattige for hver Dag saadant ikke er fuldbyrdet efter 15 Dage fra denne Doms lovlige Forkyndelse. Saa bør han og, for sit selvraadige og ulovlige Forhold, bøde til St. Hans Kirke i Odense 2 Rdlr., og ligesaa meget til Justitskassen, samt til bemeldte Kasse end videre som temere litigans saa meget som Dom og Segl koster med 5 Mk. 4 s., og i Processens Omkostning til de Jndstævnte 24 Rdlr. Dom: Landstings=Dommen bør ved Magt at stande, dog saaledes: at Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. J Salario til Procurator Haagen for Høiesteret betaler Mads Jensen 30 Rdlr., og til Justitskassen som Tabende 5 Rdlr. Nr. 427. Mødte selv. - Procurator Jens Laasbye Rottbøll efter Kongelig befaling, contra Haagen. - tiltalte Niels Hausen Hrigerup. Under denne Sag blev han tiltalt for formeentlig begaaet Tyverie. Han var derfor ved Siellands Landstings Dom af 19 August sidstleden til funden at arbeide i Møens Tugthuus i 2 Aar, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger; og saaledes, i Henseende til Straffen, konfirmeret HiemtingsDommen af 12 Maji samme Aar
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Dom: Niels Hansen Hagerup bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være; dog at han betaler de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Onsdagen den 28 October. No. 64.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Schønheder. - Administrationer for det octroyerede vestindiske Handelselskab og paa dets Vegne, contra Haagen. - Skibs-Copitain Peter Andreas Jan. sen, samt Skibs=Assistenterne Alexander Lassen, og Jngen mødte. - Diderich Anthon Gerhard Christiani. Nærværende Sag havde reist sig fra en Expedition, som Citanterne i Aaret 1782 havde foretaget med Skibet Henric Carl fra Kiøbenhavn til Trauguebar og andre Stæder i Jndien, under Commando af fornævnt: Skibs=Capitain Jansen, der tillige var første Carge, og med hvilken Expedition Christiani og Lassen vare Handels=Assistentere, men under hvilken Expedition Contra Citanterne i adskillige Deele ere beskyldte for at have overtraad de dem medgivne Jnstruxer, hvorved Citanterne skal være tilføjet betydelig Skade. Sagen bestaaer af 8te Hovedposter, hvoraf den første angik 7600; Rdlr. 81 s., som blev paastaaet af Contra=Citanterne in soli dum tilsvarede, fordi Lassen og Jansen, tvertimod de dem medgivne Jnstruxioner formeentlig urigtig skal have omgaaet med Forhandlingen af Skibets Ladning. J denne Post er Christiani ved Commissions=Dommen af 25 Novbr. 1795 tilfunden at betale de til Rest skyldigværende 61649 Rdlr. 34 s. med Rente 4 pro Centum fra 19 October 1786, til Betaling skeer; hvorimod Lassen og Jansen ere friekiendt for Tiltale. 2den Hovedpost vedkom Omgangen med Skibets Condemation i Jndien og de dermed forbundne Omstændigheder, samt det Citanterne derved formeentlig tilføiede Tab, som at Contra Citanterne var paastaaet erstattet; men ved Dommen ere de friekiendte for Tiltale i denne Sag. 3die Hovedpost betræffer Jansens og Lassens Forhold, ved uden Ordre at have kiøbt et nyt Skid i Steden for det i forrige Post omhandlede, i hvilken Henseende var paastaaet, at denne Handel skulle være for Jansens, Lassens og Christianit egen Regning og Citanterne uvedkommende. Herom er dømt at de Udgivter, som ere gjorte i Anledning af dette Skibe Jndkiøb, bør være for Eltanternes Regning, og ikke komme Contra Citanterne til Ansvar. 4de Hovedpost angik Revisionsforretningen over Jansens Regnskaber, med videre. 5te Hovedpost om Jansens Contra Prætensioner. 6te Hovedpost Lassens Contra=Prætensioner. 7de Hovedpost vedkom Bekostningerne paa Jansens, Lassens og Styrmand Gregersens Hiemreise fra Trat quebar. Og endelig 8de Hovedpost vedkom en af Jansen udstædt Vexel, til Beløb L. Sterling 722 - 3 - 11, for hvilken er givet Obligation til Tutein, som Vexelens Jhændehaver.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Dom: J Sagens 2de Hovedpostes 2den Deels 1ste Punct: Administrationen for det octroierede vestindiske Handelselskab bør til Skibscapitain Peter Anbreas Jansen. betale Maanedlige Stats=Tidender 12te 6 betale 859 Rdlr. 3 Mk., og i sammes 3die Punct 77 Rdlr. 55 s. J Sagens øvrige Poster bør Commissariernes Dom ved Magt at stande; dog saaledes: at de i 5te Hovedpostes 6te Punct og 6te Hovedpostes 4de Punct idømte Renter ikkun bør tilsvares fra 21 Decbr. 1790. Og have Parterne, Overeensstemmelse med denne Høiesterets Dom, en nye og endelig Liquidation og Afregning imellem sig at afgiøre. Procissens Omkostning for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betale Citanterne 5 Rdlr. og Contra=Citanterne ligeledes 5 Rdlr. No. 428. Mødte selv. - Procurator Henrich Dreier efter Kongelig befaling, contra Wivet. - Undvigt Slave Abraham Moses Doctor. Under denne Sag er han bleven tiltalt for begaaet Tyverie.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Ved Aarhuus Raadstuedom af 30 September sidstleden er den foregaaende Byetingsdom af 2den samme Maaned stadfæstet, ved hvilken han er tilfunden at kagstryges, have Tyvsmærke paa sin Pande, og igien indsættes til Arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid, under stræng Bevogtning, samt betale de paa hans Arrest, Forpflegning, Varetægt og Exsecution medgaaede Omkostninger skadesløs. Dom: Raadstuerettens Dom bør ved Magt at stande. No. 430. Mødte selv. - Dito efter Kongelig befaling, contra Wivet - tiltalte Andreas Adolph Bellander. i Rosenstands Sted. Han er under denne Sag bleven actioneret for anden Gang begaaet Tyverie. Ved Kiøbenhavns Amts Birketings Dom af 22 September dette Aar var han tilfunden at hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 3 Aar og 2 Maaneder, samt betale denne Actions medgaaende Omkostninger skadesløs, men i øvrigt for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 5te til den 31te December af Patienter indkomne 145, udgaaet 119, døde 27. GeneralendeliDe til Forsendelse med Posten allene privil Kiøbh. Maanedl. Stats=Tidender a. cess.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
General=Tabelle paa samtlige Laugenes Jnteressentere, Mestere, Svende og Drenge her i Kiøbenhavn ved Aarenes Udgang 1743, 1771, 1800, 1801. Laugene. Laugene. No. Bagere. Barberere.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Peruqvemagere.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Blyetækkere.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Posementmagere Bogbindere. Pram= og Steenførere.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
BrændeviinsbrænReebslagere. Remmesniddere og Brøggere Bundtmagere. Seile, Flag og Compasmagere. dere
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Sadelmagere Bodkere Dreiere. Silke=, Ulden= og Lærredskræmmere.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Dugmagere Silkevævere (aparte Arbeider. (aparte Arbeidere.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Skippere. Feldberedere Skoemagere Færgemænd.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Garvere Skorsteensseiere Giørtlere
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Slagtere Glarmestere.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Grov= og Kleinsmed.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Snedkere = Stolemagere. Handskemagere. Sverdfægere.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Tobakspindere og de Guldsmede. Hattemagere. Hiulmænd.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
privileg. Fabriker. Hørkræmmere. med iberegnet.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Jsen= og Urtekræm(Dagdrenge og Pi mere
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Kandestøbere. ger 1801398). i Knapmagere.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Tømmermestere
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Kobbersmede Lygtemagere Tomagere. Malere (aparte Arbeidere. Murmestere, Gibser.
Berlingske Tidende, 1801-12-01
Uhrmagere og Steenhuggere. Møllere Naalemagere. Vagelsmede Viintappere Vognmænd = 154 Vævere. og Summa Jnteressentere og Mester Svende. Summa Summarum Drenge = 670417494hoco 10565. Aparte Arbeidere hos Fabriqueurerne og Tobakspinderne J At 11772 Personer.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Skrivelse fra Jtalien den 16de Novbr. Fregatten Pomone er siden Fredens Jgien=Oprettelse det første engelske Krigsskib, som er løbet ind til Livorno. Fregatten kom fra Portoferrajo, satte den engelske Oberst Areysom saa standhavtig har forsvaret sig sammesteds, i Land, og efterat denne havde gjort en Reise til Florenz, indskibede han sig igien og gik under Seil til Minorka. Den 2den d. M. kom 16 Skibe med franske Tropper fra Pisa til Livorno saavelsom de spolske Tropper fra Plombino og en engelsk Brigantin fra Ægypten med franske Tropper. Samtlige i Kongeriget Neapel værende franske Tropper have pludselig fra Paris faaet Ordre til Afmarsch. De blive bragte til Tarent og derfra til Toulon. Formedelst Mangel paa Levnetsmidler paaskynder man deres Afreise. General Murat og Ministeren Petiet have faaet meget vigtige Depescher fra den første Consul. Man troer, at de angaae den ny cisalpinske Constitution.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Skrivelse fra London den 20de Novbr. Paketbaadene vil nu om nogle Dage faae deres regelmæssige Gang imellem Døwer og Calais. Begge Regieringer have indbyrdes aftalt, at Captainen paa den engelske eller franske Paketbaad skal give Øvrigheden Dower eller Calais en nøiagtig Liste og Beskrivelse over de medbragte Passagerer, at hver Regiering kan faae tilstrækkelig Kundskab om de ankommende Reisende. Aarsagen, hvorfor Statssecretairen hidtil har vægret sig ved Reisepassers Udstedelse til Frankerig, siges at være denne, at man har beregnet Pengendførselen fra Engelland til 30000 Guineer, om enhver af dem, som havde forlangt Pas, blot tog 50 Guineer med sig til Frankrig. Fra Dower kan ingen andre Breve blive sendte til Frankerigende saadanne, som Postmesteren faaer af Personer, som af Regieringen ere berettigede til Brevvexling med Frankerig.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Fra Newyork har vi nylig faaet Efterretninger, som gaae den 21de Octbr. Paketbaaden fra Halifax, som overbragte dem, blev sat under Qvarantaine og Brevene bleve røgede for deres Udleverelse. De bekræfte desværre den gulFebers Udbrud i Newyork og Norfolk i Virginien; dog er den langt fra ikke saa farlig, som man havde udraabt den for Sørgelig var den Skildring, som Hr. Bagel gav i Gaar over de Armes Tilstand i Jrland. Han sagde: at man ved de Sygdomme, som Mangel paa Levnetsmidler, havde frembragt blandt de fattige Klasser, havde seet disse Ulykkelige liggende paa Landeveie, Broer og offentlige Pladser uden Skul J Dublin havde Lordlieutenanten vel strax ladet aabne Hospitaler til deres Modtagelse, men dybere ind i Landet kunde dette ikke skee. Da Parlamentsacten, hvorved Bankens Betalinger i klingende Mynt ere udsatte, taber sin Kraft 6 Uger efter Definitiv=Tractatens Afslutning og Banken følgelig igien maae indfrie sine Sedler med rede Penge, saa har Bankens Gouverneur og Directeurer allerede forestillet de Kongelige Ministre: "at den pludselige Udbetaling vilde falde dem meget besværlig og at det vilde være ønskeligt til denne Operation først at vente Fredens Virkninger og en Forandring i den udenlandske Vexelcours, som af at skillige Aarsager nu vare os imod, men som kunde vende sig mere til Engellands Fordeel." Bankdirecteurerne have tillige forelagt Ministrene en Etat over Bankens Tilstand, hvorved de have sat dens Sikkerhed uden for al Tvivl. De Kongelige Ministre skal derpaa have besluttet at bevilge dem nogle Fordele for at bidrage til at Banken igien kan blive bragt paa den gamle Fod.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Da Lord Darnley foreslog i begge Parlamentshusene Tak addressen til Kongen for den med Rusland sluttede Tractat, sagde han: "Naar man overveier, at Misforstaaelserne med de nordiske Magter just opstod under en fordærvelig og langvarig Krig, som havde udbredt saa megen Elendighed, over alle Folkeklasser og været ledsaget med Mangel, Hungersnod og Oprør i Jrland, saa maatte der kun være een Stemme for denne Convention, som standsede en ny Krig og tillige hævdede de af os paastaaede Søerettigheder. Erstatssecretairen Greenville erklærede derimod ; trat han ikke kunde give sin Stemme hertil, da hiin Søeret hverken var gandske sikkret eller hævdet ved Conventionen. Disse Rettigheder, som de vare angivne under Pitts Ministerium, bestod i : 1) at neutrale Skibe ikke kunde drive Kysthandel, med Fienden fra Havn til Havn eller til sammes Colonier. 2) At frie Skib ikke skulde gjøre frit Gods. 3) At Skibs ammunition skulde være Contrabande. 4) Naar en fiendtlig Havn var erklæret for blokeret, skulde neutrale Skibe, som forsøgte at indløbe der, være underkastede Erobring. 5. Alle under Convol værende neutrale Skibe, skulde være underkastede Konfiskation. Den første Punkt var gandske opgivet ved Conventionen. Den vigtige anden Punkt, at frit Skib ei skal giøre frit Gods, var vel bleven paastaaet, men den tredie Punkt var derimod igjen opgivet, i det manhar inddrømmet, at Skibsamunition er hører til Contrabande, J Henseende til den fierde Punkt har man viist sig meget eftergivende. I Henseende til den femte Punkt finder han det billigt, at man har berøvet Kaperiet Visitationsret; dog ønsker han ei, at man gandske opgiver Kaperie, fordi de efter hans Overbeviisning vare væsentlig nødvendige for Tienesten. og for et understøtte Flaaden. - Exstatssecretairen indlod sig her i en vidtløftig Udvikling, for at vise, at de neutrale Magter vare ved denne Convention komne i Besiddelse af Fordele, som de er engang selv havde forlangt. Storkantsleren giendtevadskillige af Lord Greenvilles Jndvendinger. Lord Nelson erklærede: at den Punkt, at frit Skib ei skal gjøre frit Gods, var Hovedsagen, og denne Punkt har man paastaaet tillige med Visitationsretten. Alt det øvrige var i Sammenligning med disse tvende Punkter, efter hans Mening kun at betragte, som underornede Gienstande af mindre Vigtigtighed. For den Punkt, at frit Skib ei giør frit Gods havde man maattet vove el allene den sidste Guinee og den sidste Mand, men maattet vove selv den sidste Skilling og sidste Blodsdraade.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
I Underhuset vare Debatterne endnu vidtløftigere. Den hidindtil heftige Oppositionstaler Tierney erklærede sig ganske for de nærværende Ministre. Han sagde: jeg relser mig allene, for at give Conventionen mit hiertelige bifald. De Ministrene paatage sig at bllægge Misforstaaelsen med de nordiske Magter, og da de begyndte Fredsunderhandlingen med Frankerig, erklærede de, at de meente det oprigtig, og jeg løvede dem i dette Tilfælde min Understøttelse. De har ved begge Gienstande holdt Ord og jeg holder mit. Jeg tilstaaer at jeg var en af dem, som fandt Landets Stilling betænkelige men jeg seer nu en Straale af Haab bryde frem, som opliver mig. Ministerne have hidindtil handlet med Oprigtighed, Klogskab og Moderation, naar de blive saaledes ved, ville de af allene ikke have mig til Modstander, men endog til deres forrige Understøtter. - J begge Husene bleve Takaddresserne bevilgede uden Stemmesamling.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Sir Francis Burdett, en heftig Modstander af Hr. Pitt, har i Underhuset vakt en Motion, for at undersøge Ministeren, Pile og hans Collegers Fremfærd, i haardnakken Forlængelse af denne ulyksalige Krig. H. med al sin Viltalenhed understøtte Anklageren.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
De bekiendtgjorte Depescher fra : ypten melde: at CairesBesætning, som blev beskotteret til Frankerige af General Moore, bestod af 13500 Mand, for det meste Franske. Den var neppe 1000 Syrier og Copter iblandt dem. De i Alexandriens Havn værende franske Krigskibe bleve deelte imellem Engellænderne og Tyrkerne. Tyrkerne fik et Skib paa 6, Kanoner, et paa 46 og et Venctiansk Skib paa 26 Kanoner, Engellænderne et Skib paa 56 Kanoner, et paa 32 og et Venetiansk paa 26 Kanoner. De i Alexandtien værende tyrkiske Corvetter bleve udleverede til Storadmiralen efter foregaaende Vurdering. Hoftidenden af 17de hujus melder, at Admiral Reinier har i Ostindien fra 23de August 1800 til 31te Marts 1801, overhovedet taget til Priis 59 Skibe, for det meste hollandske.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Skrivelse fra Wen den 21de Novbr. I Dag er stor Statsconferrence ved Hoffet i Anledning af en overordentlig Coureer fra Paris, som vor Ambassadeur, Grev Philip Cobenz har sendt dertil efter en med Lord Cornvallis holdt Conference. Vienstanden skal være af største Vigtighed. Vor Gesandt i Berlin Grev Stadion, kom i forrige Uge uventet hertil. Ankomsen, som gjorde Opsyn, angik blot en Høitidelighed i hans Familie.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Den franske Regiering lader nu Fæstningsværkerne i Werona og Legnago sløse. Denne omstændighed og at de cisalpinske Nationalgader blive afvabnede giver Anledning til mange Slags Formodninger.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Skrivelse fra Frankfurt, den 24de November. Efter Beretninger fra Bern skal den franske Regiering, allerede have sat Canton Mallis under den i Piemont kommanderende Generals Befaling og provisorisk løsrevet samme fra Schweitz.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Efter de nyeste franske Militairplaner skalle Garnisonerne langs med Rhinen saaledes forstærkes, at der næsten vil blive et Troppekorps af 30000 Mand paa de 6 dertil grændsende Departementer.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Skrivelse fra Paris den 29de Novbr. Lord Cornwallis har paa ny havt en to Timers Samtale med den første Consul og bliver bestandig fetteret af Ministrene. Under Taffelet hos Chaptal lod endeel bekiendte Tonekonstnere sig høre. Da han med 6 Engelskmænd kom paa Opergenvare Joseph Bonaparte og den første Consuls Gemalinde ogsaa tilstede. Alle Damer i de sule Loger vare hvidklædte. Man ventede den første Consul, men Forretninger hindrede ham fra at komme. Et Vers blev afsiunget paa Freden, hvorved Lord Cornmallis viiste sig meget tørt. Man kapper overalt om, at giøre denne Fredsgesandts Ophold her saa behageligt som mueligt. Lucien Bonaparte, som ventes hertil, har nu netop været et Aar borte. Den 8de November relser han fra Madrit hertil og samme Dag reiste han i Fior derhen.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Adskillige befragtede Skibe ere allerede afseilede fra Cherbourg til Colonierne. Skibsfarten bliver sammesteds nu igien meget muner og endeel komme der med Ladninger.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Blandede Efterretninger. Engelland. Den udmærkede Modtagelse, som Lord Cornwallis har fundet i Paris hos den første Consul, er et det første Tilfælde af dette Slags. Da Lord Bolingbrokblev i August 1712 sendt af Dronning Anna til Paris, for der at fortsætte de i Urtrecht begyndte Fredsunderhandlinger, modtog Ludvig IV ham som Frankeriges Befrier, og Paserne modtoge ham med Glæde som den Mand, der bragte den saa længe ønske Fred. Naar han fremtraadte i Operaen, stod, som St. Lambert skriver, enhver op fra sit Sæde. Med Fornøielse bemærker man, at det engelske Folks Nationalhad imod de Franske aldrig har viist sig i saa liden Styrke som nuEn Aftentidende yttrer sig herom i en skjertsende Tone Man forundrer sig allene i London over, at den første Consul ei har havt Lord Cornwallis til Taffels hos sig. Th. John Bull kunde ei overbevise sig om, at det var saa ret alvorlig meent med Freden, saalænge han ei hørte, at Bon parte og Lord Cornmallis i det ringeste havde tømmet et Par Flasker Viin med hinanden.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Efter en nøiagtig Fortegnelse har den brittiske Søemaar fra Krigens Begyndelse 1793 til October 1801 ødelagt eller erobret af franske Linieskibe, 25 hollandske og 11 spanske, i alt 81; desuden 135 franske Fregatter, 32 hollandske, 20 spanske, tilsammen 180, af franske mindre Krigskibe 101, hollandske 32 spanske 55, i alt 248 ; altsaa overhovedet 516 Krigskibe foruden 934 Kapere og 5453 Koffardieskibe.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Lord Huwkesbury har af Hs. Majestæt Keiseren af Rusland faaet en kostbar Tobaksdaase til Foræring. Man regner dens Værdie til 1600 Pd. Sterl. Keiserens Miniatur Malerie, hvormed den er ziret, er malet af en engelsk Konstner.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Ministeren Addington gav nylig et stort Giestebud, hvortil Hertugen af York, Lord Nelson og samtlige Ministre indfandt sig.
Berlingske Tidende, 1801-12-04
Begge de yngste kongelige Prindser, Adolph og August skal nu træde ind i Overhuset. Den første med Pairstitel som Hertug af Susser og den sidste som Hertug af Cambringe. Frankerig. For at underhandle om Handelstractaten med Engelland, siger man, at 3 Commissarier skal være udnævnte, nemlig Statsraad Cretet og Borgerne Bertrand fra Marseille og Mourges fra Montpellier, som skulle udnævnes til Statsraader. Borgeren Mourges var i nogen Tid indenlandsk Minister under Ludvig den 16de. Den første Consul har for kort Tid siden glædet Ministeren, Talleyrand med at i Navnes Udstrøgelse af Emigrantlisten, hvorfor denne i et heelt Aar havde interesseret sig. Det var nemlig hans Broder, hans Ven d'Aumont og Digteren, Pfeffel.