Berlingske Tidende, 1783-03-07
London, den 18de Februarii. Efterat Ratificationerne fra Kongerne af Frankrige og Spanien hvoraf den første er blevet udvexlet den 3die i indeværende Maaned, og den sidste den 9de i samme Maaned Versailles, vare ved Kongelige Statsbude overbragte til St. James, den første den 8de og sidste den 13de i bemeldte Maaned, saa har Hs. Majestæt, Kongen, den 14de i denne Maaned ved en Proklamation, som staaer i den Londonske Gazette for i Løverdags, nemlig den 15de, ladet offentligen bekiendtgjøre Vaabenstilstanden med Frankrige, Spanien, Holland, og America, tilligemed de allerede bekiendte og anmeldte Terminer, for Europa og begge Jndierne, til Vands og Lands og ere samtlige Undersaattere blevne forsikrede om de fornødne Passer i Vaabenstilstands Tiden. - Der have herpaa i Gaarden 17de, været mærkværdige Debatter i begge Parlaments huse, ved den Leylighed, at der skulde bevilges en Taksigel. ses Addresse til Kongen for Freden. De have vedvaret den heele Nat igiennem, i Overhuset indtil i Dag Morges Kl. 6. og i Underhuset indtil i Dag Morges Kl. 7 Slet. GrevShelburne beholdt Seyren i Overhuset. Der vare nemlig for Taksigelses=Addressen 72 Stemmer (hvor iblandt 3 ved Prokuration) og imod samme ikkun 59 (blandt hvilke vare. ved Prokuration) og følgeligen gjorde en Pluralitæt af 12 Stemmer Udslaget. Men saaledes gik det ikke til i Underhuset. - De fire Skibe, som med meget rige Ladninger ere ankomme til Portsmouth fra Ostindien, nemlig Chapman, Hastinge, Lord North og Valentine, have medbragt den Efterretning, som udgives for tilforladelig, at General Eyre, Cofte har, efter adskillige tilfægtede Fordeele, endeligen den 2den Junii totaliter slaget Hyder Aly paa det platte Land ved Arnee, og forfulgt ham 5 Mile langt, efterat Nedsablin, gen havde varet i heele 6 Timer. Hyder Alys Feldt Eqvipage, megen Munition, og en 18 pundig Kanon ere blevne gjorte til Bytte, og det var meget nær ved, at Hyder Alys heele Artillerie=Park var falden i Engelændernes Hænder. Eyre=Cofte har herpaa foretaget sig Beleyringen for Armee, som ikke vel kan have holdt sig ret længe. Fiendtlighederne med Maratterne have allerede adskillige Maaneder før Juni ophørt, dog havde man ikke nogen official Beretning i Madras, angaaende den virkelige Fredsslutning, da de sidste Efterretninger derfra afgik. - Fra Nordamerica ere indløbne Efterretninger, som gaae indtil den 20de Januarii. J Nye York var alting samme Dag endnu roelig. De sidste Transporter af de Kongelige Tropper og Loyalister afseylede fra Charlestown den 17de og 19de December, og den formelige Rømning er gaaet for sig med megen Orden. Amerikanerne have Begyndelsen villet afskiære Skibene det friske Vand, men de de deri bleve forhindrede ved et Detachement Kongelige Tropper, have de siden holdt sig rolige. Den Amerikanske GeneralWayne er, efterat de Kongelige Tropper vare uddragne, rykket ind i Charlestown med 5000 Continental Tropper, har derhos ladet alle Passer besætte med Cavallerie, og strængeligen befalet, ikke at fornærme nogen, som vilde til de Kongelige Skibe. Alle tillukte Huse i Charlestown har han ladet aabne og Jndbyggerne veenligen behandle; han har ogsaa af kiøbt de Kongelige Tropper, Heste og andre Ting, som de i ke vilde tage med sig, og betalt samme med reede Penge. En deligen har han været saa særdeles artig, at han i hele 3 Dage efter Jndskibningen, saalænge som de Kongelige Skibe endnu vare i Havnen, ikke har stukket det Amerikanske Flag ud. Mange Franske og Amerikanske Skibe vare endnu i de første Uger af det nye Aar blevne opbragte til Nyeyork og Halli fax, og et riigt Havannaskib paa 20 Kanoner, 84 Mand, 1000 Fade Sukker, og mange Huder og Kister med Penge er af en Kaper fra Nyeyork opbragt til Bermuda. - Garnisonen i Qvebek, som for nærværende Tiid bestaaer af 5600 Mand, skal fra Nyeyork af blive forstærket indtil 8000 Mand; Besætningen i Hallifax skal herefter bestaae af 2500 Mand, og paa Grændserne af Canada og i Vestindien skulle ligeledes stærke Poster oprettes. Af Tropperne bliver ingen aftakket, førend Freden er formeligen bleven bekiendtgjort. - Paa de Steenkull, som forsendes til Holland, skal legges en stor Afgivt, og derhos giøres Forskiel, om Forsendelsen skeer med Engelske eller fremmede Skibe. - Ved Enden af denne for Engeland saa ulykkelige Krig regner man den Storbrittanniske Krigsmagt til Søes overhovedet for 460 Skibe, Linie= store og smaa Krigskibe tilsammen, hvoraf der for nærværende Tiid ligge 150 i Rigets forskiellige Havne, 40 i Canalen, 20 i Nordsøen, 43 i Vestindien, 35 ved Jamaica, 98 i Amerika og ved Newfoundland, 37 i Ostindien og 4 ved Gibraltar, derforuden blive endnu 20 andre brugte til Convoyer, og 7 til Vagtskibe, som ikke ere mediberegnede.