Viborger Samler, 1781-09-03
Tanker i Anledning nogle af det Kongelige Danske Landhuusholdnings=Selskab udsatte Premier udi Aaret 1781, anførte i de Berlingske Aviser No. 56 med Tillæg. nder No. 2 spørges: om de tienligste Størrelser for Bøndergaarde i Dannemark, saavel M.m.i Henseende til Statens, som til Eiernes og Brugernes Fordeel Min ringe Jndsigt som Landmand herudi strækker sig kuns saare kort, ja neppe engang saa langt, som dette Lander, hvorudi jeg boer, som vel er en af de beste Egne paa Jyllands Vesterkant ved Havsiden, men dog meget forskiellig udi sine Jordarter, ei aleene paa hver Fierdedeel Miil, men ofte paa Agers Længde, hvoraf endog kan være den største Forskiæl paa Jord i en og den samme Ager. Usædvanligt er det ikke her, at finde en meget feed og god Ager, og ved Siden den skarpeste og med Gruus beblandede Heedejord, omtrent af samme eller mindre Størrelse, og derefter igien god Agerland eller Engbund, & vice versa. Jeg vil ei tale om, hvor Markene paagrændser og overskylles meer eller mindre af Sandflugten, og følgelig i nogle Maaneder bedrever de beste Eiendomme, dette skeer dog dagligen desto værre. Men lad Jorden endog være i sin naturlige over beskrevne Tilstand, for største Deelen god, og i Stand til at blive frugtbar, ved god Behandling, Giødning af Møg eller Mergel, som her i Landet med ivrig Lyst- og beste Frugt bruges; endnu mødes os en Vanskelighed som fastgiør det umueligt, at bestemme in Generali, de tienligste Størrelser for Bøndergaardene her i Landet, til Nytte for Eierne og Bru gierne; gerne; Jeg meener Hartkornets ulige Ansættelse over vort ganske Land. Hver Kyndig veed, at ofte kan en Gaard paa 4 Tdr. Hartkorn, ja ringere, avle meere Korn og holde ligesaa mange Kreaturer, som en Gaard af dobbelt saa meget Hartkorn, Beviis herpaa kan jeg fremlægge paa mange Sneese Tønder Hartkorn her i min Egn. Denne Hovedbyrde har den største Jndflydelse paa Folkemængden, Contributionernes Udreedelse og Oppebørsel, Gaardenes Drift, Beboernes Tilstand, saavel i Almindelighed, som ved indfaldende Misvext, Qvægsyge &c.; thi Skatterne skal udreedes, ellers er Bonden og i sær Hosbonden, ulykkelig, og umuelig kan saadan en forskattet Gaard eller Bye udreede dem, da deres Jorder og Eiendomme ikke indbringer Halvdeelen; Jeg kiender i Sandhed en eneste Bye, hvor hver Gaardmand i alt sex, staaer for 7 Tdr. 2 Skp. Hartkorn, og har udi 5 a 6 Aar paadraget sig Restance af 1000 Rdlr., hvilke alle ere udredede af Hosbondens Lomme; hvad Raader der for saadan en Bye, uden Hartkornets Nedsættelse? Ja gid det var kun en Bye hist eller her, som følte dette Onde; men heele Strækningen paa 3 Mile, igjennem snittet finder samme Skjæbne her i VesterEgnen af Jylland; at jeg regner deriblandt i særMorsland i Dueholm Amt, mærker lettelig enhver Landkyndig. Vel Vel kan saadanne Gaarde meget forbedres ved Fliid og Mergel, som og daglig skeer, men da Beboerne fattes Jord, er her ingen videre Udsigt for dem; Jeg kiender den Hosbonde, som har paa alle muelige Maader søgt og søger, at hielpe disse Betrængte med Hoveriets Nedsættelse, Landgieldens Eftergivelse, og Tiendernes Formindskelse endog til det halve, meere kan en Privat ikke formaae; desuagtet er og bliver saadan en Bye eller Gaard uden Redning; Afgiften opsluger alt, og spørges efter meere.