Berlingske Tidende, 1801-09-04
Jfald nogen Proprietær vilde tillige æske disse Premier, dø blev det fornødent, paa det Arbeidet med andres kunde sammenlignes, at Attesterne nøiagtigen beviiste, at intet Hoverie ved Stenenes Opbrækning af Jorden, Tilførsel til, og Sætning i Gierderne var forrettet. e Bondestanden i Dannemark kan ei allene indfinde sig med andre til de tre største Premier af 50 Rdlr., 300 Rdlr. og 20 Rdlr. med de halve Mængder, nemlig 300, 200 og 150 Favne; men til een endnu almindeligere Opmuntring for deres Flid, hvis Evne og Tid ei kan tillade dem i eet Aar af opsætte saa mange Favne, udsættes følgende Premier: For den største Mængde af gode Steengierder, ikke mindre end 100 Favne, satte i ovenanførte Tid af en Bonde eller Huusmand, en Premie af 15 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne, en Premie af 12 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne, en paa 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne, en paa 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne, to Premier hver paa 5 Rd. Hvilke Premier udsættes særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark. f. Og da Selskabet ligeledes med Fornøielse vil ansee den Enighed, som flere Personer i Selskab sammen arbeidende, eller og en heel Bye, kan vise, i med forenet Magt at rense deres Marker fra Steen, og deraf at opføre varige Steengierder, og saaledes at iværtsætte saa vigtige Forbedringer, som for en enkelt Mand iblant dem maaskee altid vilde bleven umueligt; saa udsættes. 100 Rdlr. for det Selskab af flere Personer eller forden Bye som i oven omskrevne Tid haver sat den største Mængde, og ikke mindre end 1600 Favne Steengierder, af den foran beskrevne Beskaffenhed. For den næste Mængde, ikke mindre end 800 Favne, 50 Rdlr. For den næste, ikke mindre end 400 Favne, 25 Rdlr., I Attesterne maatte tydeligen meldes, hvor mange Mænd der have taget Deel i Arbeidet, og om de alle have taget lige Deel deri, eller hvor mange Favne enhver har sat. Disse tre sidste Premier udsættes særskilt for Dannemark og Norge. 14. Da Skovene i Norge ikke noksom kan spares, saa udsætter Selskabet følgende Premier, for saavidt mueligt derved at befordre denne Hensigt, nemlig: For den Bonde i Norge, som i Aaret 1801 bruger, de fleste Grene af Gran eller Furu til Gierde=Staure i Stedet for Indstønninger eller unge Stammer: For ei mindre end 200 Favne 20 Rdlr. For - - 100 - 10 - For - -Med Attester maatte bevises saavel Gierdets Længde, som og at alle Staurene ere tagne af Grene. Æskningen indsendes inden sidste December 1802. Stifter. Premierne udsættes særskilte for ethvert af Norges 4 15. For at opmuntre til at legge Vind paa gode Græsarter, udsætter Selskabet følgende Premier : For den Gaard eller Huusmand, som i Aaret 1801. med bedste Nytte udsaaer den største Mængde, ikke mindre end 60 Pund, af det vede eller hvide KløverFrøe, 20 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 32 Pund. 12 Rdlr. 16 Pund 5 Rdlr. Disse Premier udsættes fremdeles særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark, og æskes inden December Maaneds Udgang 1802. Men Øen Fyen maae ikke æske uden de tvende første Premier, og det med en dobbelt Mængde mod det anførte. Vid enhver Æskning maae det bevises, at Kløveravlen i den Bye eller det Sogn, hvorunder den Æskende henhører, ikke tilforn har været almindelig. Paalidelige Attester maatte bevidne Udsædens Rigtighed, og et i Sommeren 1802 taget Syn forklare Nytten af bemeldte Udsæd, hvilket ved Bedømmelsen vil tillige blive taget i Betragtning Selskabet ønsker og at vide, hvor stort det besaaede Land er i Tønder Udsæd, samt om det bruges til Høeavl eller til Græsning, og i første Tilfælde, hvor mange Læs Høe derpaa i Aaret 1802 er avlet. De, som engang vinde Premie herfor, kan ikke oftere aske nogen for denne Avl. Selskabet vil ogsaa med Fornøielse modtage attesterede Efterretninger og hele Bondebyers saavelsom om Kiøbstæd-Jndvaaneres udmærkede Flid i Kløver=Avlen, og samme efter Omstændighederne belønne Og da Kløver=Avlen med største Fordeel kan benyttes paa de Steder, som ere ude af Fælledskab, eller hvor Jorden ved Indhegning har den fornødne Fred, og i det ringeste kan gi vestre Aars Hvile, vil Selskabet ved Premiernes Tildømmelse leggge Mærke til deslige Fortrin. 16. Selskabet formoder, at adskillige af vore indenlandske Græsarter ved Dyrkning kunde forbedres og blive tienlige til kunstige Enge. Det udsætter derfor følgende Premier: For indenlandske Græs=Arters Udsaaning og Dyrkning i Aaret 1802. For den mærkeligste Flid herudi den tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr. Rdlr. For den nærmeste Flid den første Sølv=Medaille eller 20 For den dernæst den anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. Med Attesterne maatte bevises Jordmonnets Størrrelse, Jordart og Beliggenhed, Mængden og Arten af det udsaaede Græsfrøe, det indavlede Høes Mængde, Godhed og Virkning ved Forringen. Til Selskabet maatte og indsendes nogle Exemplarer af den hele Plante med dens Navn i Egnen, og fornødenviis i det mindste 1/2 Pund Frøe. Premien æskes inden sidste December 1802. 11. Da man i de sidste Aaringer har havt nogle paalidelige Erfaringer og Exempler her i Landene paa Staldforringens Muelighed, Nytte og Fordeel, saa kan Selskabet med saa megen større Vished om gode Følger heraf fremdeles udsætte følgende Premier: For den Gaardmand som bruger Sommer=Stald. forring i Aaret 1801 til de fleste Køer af hans Gaards Besætning, dog ikke mindre end 5 Hoveder, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen, eller og Manglerne ved denne Forringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalde, den tredie GuldMedaille eller 25 Rdlr. For den største Mængde af sommerfoerede Hoveder dernæst, den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den nærmeste Mængde derefter, den anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. Endeligen for den næste igien den tredie Sølv=Medaille eller 5 Rdlr. Disse Premier udsættes færskilt for hvert giestligt Stift i Dannemark. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er forret paa Stalden, hvormed Hovederne ere blevne forrede, om med kunstige eller naturlig Græsarter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Mesten og Smørret, og endelig Sammenligning i det hele af denne Forringsmaade med den sædvanlige Græsning paa frit Land, enten vel bevoxet med naturligt Græs eller besaaed med Kløver. Premien maae æskes i December 1802. For den Hidsigheds Skyld, som pleier at foruleilige Kreaturenes Jver, naar de forres paa Stald om Sommeren, tilføies her endnu den Anmærkning: at ved hver Malkning pleier man, efter Sigende, at vaske Koernes Jver med koldt Vand, hvilket skal fuldkommen hæve Uleiligheden. Om nærmere Erfaringer herved ønsker Selskabet dog at oplyses. 13 Af Erfaring i andre Lande veed man, at Kreaturene med Fordeel kan foeres med Roer og Rødder, saasom Kaal rødder, Gulerødder, Hvideroer (Turnips) m. v. og altsaa en større Nytte til Foering indhentes af lige stort Stykke Land end sædvanlig. Selskabet ønsker denne Sag undersøgt og bekræftet ved paalidelig Erfaring her i Landene, og tillige at denne Forringsmaade, om nyttig, maatte udbrede sig hos os, og udsætter derfor følgende Premier: For den Landmand, som foerer sine Kreatureer med Roer og Rødder, avlede 1801 paa et mindre end 4 Skiepper Land, 10 Rdlr. For ei mindre end 3 Skiepper, 8 Rdlr. For ei mindre end 2 Skiepper, 5 - For ei mindre end 1 Skieppe, 3 - Disse Premier udsættes særskilt for de 6 Stifter i Dannemark, og for det første i Særdeleshed for Selveiere, ligesom og Præsters og Degnes Forsøg vil med Fornøielse blive imodtagne og af Selskabet paaskiønnede. Med Attester maatte bevises Landets Størrelse, Roernes Slags, Forringsmaaden, hvorvidt den har været med eller uden andet Forder, samt Qvægets Mængde, Befindende og Malkning derved. Æskningen maatte indkomme inden 1ste November, Dersom Selskabet forefinder nogen større og mærkeligere Flid i denne Sag, saa vil der efter Omstændighederne forhøie, og formere disse Premier; ligesom det og vil give dem Fortrin, det benytte sig af Kaalrabi under Jorden til TyngeForring. 19 For dem, som giøre de bedste Indretninger til Engenes Vanding, udsættes følgende Premier; 300 Rdlr. for det vigtigste Foretagende. 20 - for det bedste herefter. 10 - for det næste derpaa. 5 - for det næst paafølgende. Premierne æskes i Aaret 1802, da i de attestette Jndberetninger maae godtgiøres, hvor stort Stykke England, der, ved at paastemme ferskt Vand, er bleven forbedret, samt hvor meget Høe der paa i sidste Aar er bierget, og hvor meget der for Vandingen er bleven avlet paa samme Jordsmon. Til des større Opmuntring for denne høistfornødne Flid udsættes Premierne for de 6 geistlige Stifter i Dannemark. Det en bekiendt, at iblant al Vindskibelighed i Landvæsenet er der ingen, som betaler sig bedre og hastigere end denne. For dem, som maatte ønske nogen Efterretning om Omgangsmaaden, anmærkes herved, at dertil i Almanakkerne for 1786 og 1787 gives nogen Anviisning. 20. J de senere Aar har Dannemark erholdt et betydelige Antal af Huusmandspladser med 2, 3 indtil 6 Tdr. Land. Disse smaa Lodder kunde, naar de bleve behandlede paa en rig tig Maade, vorde af største Nytte for Staten, ikke blot som Kilde til en gavnlig Folkemængde, men tillige ved at give Anledning til en stor Forøgelse af Naturproduktionen. Jmidlertid har Erfarenhed viist, at denne Hensigt med slige Lod ders Anlæg ikke gandske er opnaaet, og den vil aldrig opnaaes for deres Besiddere indføre en gandske anden Dyrkningsmaade, end den, som sædvanlig følges. Selskabet har derfor sørget for, at en grundig og paalidelig Anviisning til Huusmændslodders rette Behandling er bleven meddeelt udskiftede Huusmænd, ved at lade trykke og for en meget lar Priis udsælge Provst Høeghs Anviisning til et ve indrettet Jordbrug, hvori en Huusmandslods bedste Dyrkning omstændelig er fremsat. Denne Bog er nu saa udbredt han Bondestanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffe sig den. Selskabet udsætter derfor følgende Premier: For den udskiftede og udflyttede Huusmand i Dannemark, som med paalidelige Attester godtgiør, at have dyrket sin Mark og Have paa den bedste Maade, og af samme udbragt den største Fordeel, saaledes at han med sin Familie er nærer sig deraf, enten gandske eller dog uden betydelig fremmed Indtægt, den anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. For den Huusmand, der meest efter har gjort det meste, den tredie Guldmedaille eller 50 Rdlr. Premierne, som i nogle Aar efter hinanden vil blive udsatte, kan æskes første Gang til Aarets Udgang 1802. Selskabet har nævnet Høeghs Plan, som den fuldkomneste i det Hele. Men da saavel Loddernes Størrelse, som Jordernes Beskaffenhed og andre særegne Omstændigheder kunde i nogle Egne gjøre en anden Behandlingsmande nødvendig, saa vil Selskabet ikke antage noget vist Mønster, som Betingelse ved Premiernes Æskning. Følgende Punkter, ville fornemmelig komme i Betragtning: 1. At Loddens Størrelse ikke er over 6 til 7 Tdr. Land. 2. At Huusmanden har anlagt en liden Have for de nyttigste Kiøkkenurter og Frugttræer. 3. At saavel haven som Marken er godt indhegnet. 4. At Agerlandet er i det mindste inddeelt i fem Marker. 5. At der saaes Rødklever og bruges Staldfoering i Sommermaanederne. 6. At Huusmanden avler selv det nødvendige Foder, saaat intet Kreatur enten Sommer eller Vinter tinges ud paa Foder. 1. At der paa Lodden ingen Heste holdes. 8. Plantning af Pile og andre nyttige Træer omkring paa Grøvtvoldene, Bieavl, Kartoffelavl o. d. vil, under for Resten lige Omstændigheder, give Fortrin til Premie. Skulde ingen Huusmand, som inden den bestemte Tid havde sin Lod i fuldkommen Stand, melde sig, vil Selskabet tage i Betragtning den, som uden at være ganske færdig med sine Indretninger, beviser at have begyndt dem efter den bedste Plan, og agter at fortsætte dem. 21. Da Høravlen paa Amager med megen Fordeel kunde drives formedelst den Mængde af den til samme Avl tienligste Slags Giødning, som dertil fra Kiøbenhavn udføres, og altsaa paa Stedet begemmeligen kunde haves, saa udsætter Selskabet