Den Vest-Sjællandske Avis, 1842-08-25
Det antages for hensigtsmæssigt, at Kongen udvælger et Medlem for hver Stænderforsamling, altsaa ialt 4 Medlemmer af den geistlige og lærde Stand, hvorved disse Stænder endog ville faae en forholdsviis større Repræsentation, end de nu have i Stænderforsamlingerne; derimod antages det, at det ikke er i den nye Jnstitutions sande Jnteresse, at de af Stænderforsamlingerne valgte Deelegeredes Jndtrædelse i de stænderske Comiteer skulde betinges af kongelig Approbation. Den paatænkte Begrændsning af de Valgtes Antagelse i de stænderske Comiteer vilde for en stor Deel betage den tilsigtede Jnstitution sin folkelige Charakteer og derved berøve samme den Tillid hos Folket, som en slig Jnstitution ikke kan undvære, naar den skal gavne. Overveiende Grunde synes at tale for, at de Delegerede bør vælges ved Slutningen af enhver Forsamlings første Session for det hele følgende Tidsrum, indtil efter forudgaaet nyt Stændervalg den første Forsamling, igjen kan vælge nye Delegerede til de stænderske Comiteer. Dersom Stænderforsamlingen skulde mene, at den Deelegerede i en mærkelig Grad har sveget den ham viste Tillid, har den det i sin Magt at udtale dette, i alt Fald ved at indgive et selvstændigt Angragende til Kongen om den paagieldende Gjenstand, hvoraf Følgen maatte blive, at den Deelegerede maatte finde sig opfordret til selv at opgive sin Plads. Derimod maatte der ved indtruffen Vacance enten formedelst Dødsfald eller en Deelegerets Befordring til Medlem af et Regjeringscollegium foretaget nyt Valg i den vedkommende Stænderforsamlings næste Session, og midlertidigen behøvedes kun Suppleanter. Det antages, at Comiteerne regelmæssigen kunne sammentræde hvert andet Aar, efterat Stænderforsamlingerne forud have været afholdte. Det ansees for uhensigtsmæssigt at fremsætte en Række, af bestemte Jndstillingspunkter i Forsamlingens allerunderdanigste Betænkning, men holdes for rigtigere, at Forsamlingen blot i Præmisserne udtaler sig om de enkelte Hovedpunkter, som den finder udtrykkeligen at burde omhandle, og dertil slutter en almindelig Jndstilling, omtrent af følgende Jndhold: "At Østifternes Stænderforsamling, i taknemmelig Erkjendelse af Hs. Majestæts landsfaderlige Øiemed med den paatænkte Indretning af stænderske Comiteer, indstiller de forestaaende Yttringer og disse Comiteers Virksomhed og Sammensættelse til at komme under allerhøieste Overveielse ved Affattelsen af det Lovudkast, som efter den kgl. allerhøieste Bekiendtgjørelse, af 4de Juli d. A. bliver at udarbeide, og hvilket vil allerunderdanigst bede forelagt i Forsamlingens næste Session." - Den kgl. Commissarius erklærede, at Comiteen har saa vel vidst at opsatte Hensigten med de stænderske Comiteer, som Kongen har paatænkt at indføre, og dens Betænkning vidner og et saa omfattende og gjennemtrængende Blik over de Forhold, som ville opstaae ved denne nye Jndretning, at der ingen Tvivl kan være om, at man jo herfra vil er holde et fortrinligt Stof ved Udarbeidelsen af den Anordning om saadanne Comiteers Jndførelse, som vil blive at forelægge de næste Stænderforsamlinger. Efter Sagens særdeles Beskaffenhed maatte han forresten ønske saa lidt som muligt at tage Deel i Discussionerne om den foreliggende Gjenstand, og ligesom han ikke var beføiet til at vedtage Andet, end hvad der indeholdes i hans til Forsamlingen gjorte Meddelelse, der indbefatter Alt, hvorom Kongen har tilkjendegivet sin Villie, saaledes vidste han ikke noget Punkt i Comiteens Betænkning, som han kunde have at erklære sig bestemt imod. Han indskrænkede sig derfor til at fremsætte nogle ubetydelige bemærkninger til nærmere Overveielse. Candidat Lehmann udviklede i en smuk Tale de Grunde, der have bevæget ham som Medlem af Comiteen til at tiltræde dennes Betænkning. Procurator Christensen erklærede, at han ikke kan stemme for de foreslaaede Stændercomiteer, men agter at vorere et bestemt Nei, i den Formening, at der ligger en ligefrem Jnhæreren af Stændernes tidligere Andragender og friere Statsformer. Han bekæmpedes især af Referenten, Etatsr. Bang. Etatsr. Hvidt, Kammerh. Grev Moltke, Etatsr Stenfeldt Kammerh. Castenschiold Prof. David, Kammerh. N ergaard, Procurator Nye, Directeur Duntzfelt, og Capitain Buchwald udtalte sig i det Væsentlige for Comiteens Betænkning, dog med mere eller mindre vigtige Modificationer. Sexogtredivte Møde den 20de August. Den i forrige Møde begyndte Sag fortsattes, omtrent paa samme Maade. Talerne vare: Kammerr. Drewsen, Cancellier. Feddersen, Etatsr. Stenfeldt, Prof. David, Propr. Hansen, Prof. Larsen, Biskop Mynster, Cancellier. Haastrup, Cand. Lehmann, Grev Schulin og Referenten, Etatsr. Bang.