Aalborg Stiftstidende, 1834-02-17
Marschal Soult har i sit Budget havt et Deficit af somtrent 30 Millioner Fr., hvilket har har søgt at retfærdiggjøre for Kammeret ved følgende Oplysninger. Først lerindrede han om, at han strax - da Kammeret havde besluttet at reducere Armeen til 286000 Mand og 567000 Heste - havde erklæret, at dette kun lod sig iværksætte under den tredobbelte betingelse, at Reserven blev organiseret, at de vestlige og sydlige Provindsers Tilstand tillod at trække de der stationerede overordentlige Garnisoner tilbage og at der ikke indtraf nogen overordentlig Begivenhed, som kunde kræve særegne Forsigtigheds=Foranstaltninger. Da nu Reserveprojectet ikke var kommen istand i den forrige Session, saa havde han maattet foreslaae Kongen, foreløbig at beholde den fjerde Bataillon af 65 Linieregimenter. Kongen havde bifaldet dette Forslag og paa denne Maade var da den effective Styrke bleven 19175 Mand mere end Budgettets Bestemmelse. For imidlertid saameget som muligt at efterkomme disse, havde man deels indstillet Arbeiderne paa Fæstningsværkerne i Paris, deels Jndkjøbet af Heste. Man havde desuden udstædt et betydeligt Antal Permissioner og inddraget de Permitteredes Sold. Just som man var beskjeftiget med Udførelsen af disse Forholdsregler og allerede havde permitteret 58000 gamle Soldater, - thi da i Begyndelsen af Aaret 1833 over 410000 Mand havde været under Vaaben, maatte man have permitteret 124000 Mand, for fuldstændig at efterkomme Budgettets Bestemmelser - blev man ved Begivenhederne paa den pyrenæiske Halvs, ved Forviklingerne i de forientalske Forhold og ved Nødvendighed overalt at være paa Post, tvungen til at modificere hine Besparelsesplaner. Man havde derfor maattet sammentrække 2 Divisioner og en Reserve ved Pyrenæerne og indkalde 35000 af de endnu ikke indkaldte Conscriberede for 1832. Under disse Omstændigheder blev det da umuligt at fortsætte Reductionen, og heraf lod da det stedfundne Deficit sig forklare. Af dette kom 25 Millioner paa den ikke fuldkommen iværksatte Reduction af Armeens Effectivstyrke, 2 Millioner paa Oprettelsen at Observationscorpset ved Pyrenæerne, de overordentlige Garnisoner i Vesten og den vedvarende Occupation af Ancona. Naar man hertil regnede den ved en særskilt Lov tilladte Formerelse af Gend armeriet i de vestlige Provindser, saa udkom ovennævnte Deficit, henimod 30 Millioner. Sluttelig erklærede Marschallen, at Udgivterne til Armeen, selv, med dette Deficit dog var 61 Millioner mindre end i det foregaaende Aar. - J Anledning af det forøgede Gensdarmerie i de vestlige Provindser, fremstod den bekjendte Digter Lamartine og søgte deels at undskylde de vendeeske Jnsurgenter med Hensyn paa deres Motiver, deels at fremstille Urolighederne der som ubetydelige og dæmpede. Om der endog endnu forefaldt enkelte Træk af Chouaneri, saa vare disse dog uden politisk Caracteer; Ophavsmændene handlede af Egennytte eller andre personlige Lidenskaber og foragtedes af alle sande Royalister. Man burde derfor ikke lade hele Egnen lide for disses Forseelser og omendskiønt han ikke vilde modsætte sig Formerelsen af Gensdarmeriet, maatte han dog protestere mod den Militairautoriteterne indrømmede overorordentlige Myndighed, og erklære, at han ansaae en almindelig Amnestie som det bedste Middel til Egnens fuldkomne, Beroligelse. Lamartines Tale vakte Mishag i Kammeret, og blev tillige, hvad Hovedsagen angik, nemlig det Ubetydelige af Urolighederne i Vendee, alvorlig modsagt af flere Deputerede fra de vestlige Departements. F.