Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-05-02
Portugiserne have først nedladt sig paa Savn. Hollænderne fordreve dem, derfra, dog søgte de ikke, at faae Eiendom til Øen, men de vare tilfreds, at kunde indkiøbe Levnetsmidler til Jndvaanerne paa deres Specerie-Ejlande, hvor de allene lægge sig efter denne vigtige Artikel af den hollandske Handel, og følgelig ej kan holde Qvæg, eller avle andre Planter. Omtrent i Aaret 1760 indgik det Ostindiske-Compagnie en ordentlig Handels-Tractat med Fyrsterne paa Øen hvorved de forpligtede sig aarlig, at forsyne dem med en vis Forraad af Silke, fiint Lerred, Staal=Varer, Arrak, og andre Ting. Derimod lovede Fyrsterne, at de og deres Undersaattere ikke ville drive Handel med nogen anden uden Compagniets Tilladelse, at de ville optage en Hollandsk Resident paa Clandet, som skulde passe paa, at Tractaten blev holdt, og endelig, at de hvert Aar ville levere en bestemt Qvantitet Riis, indiansk Korn og Callevansser. Kornet og Callevansserne bringes af Jndvaanerne i Chalupper. til Øen Timor, Risen hentes af et Skib, som bringer Compagniets Varer til Landet. Disse Varer leveres som en Foræring og uden Betaling til Fyrsterne, Arraken er dem meest kierkommen, de give sig strax med deres Hofmænd i Færd med den, og holde ej gierne op til den sidste Draabe er drukket. Lange havde nu i 10 Aar været Hollandsk Resident paa Øen, hans Medhielpere, vare Mænd, som vare fødde paa Timor af en Portugisisk Fader og en Jndiansk Moder, og en ved Navn Eraghvis Fader havde været en Hollænder og Moderen et indiansk Fruentimmer. Lange maa besøge enhver Raja engang i to Maaneder, naar han reiser, har han 50 Slaver til Hest hos sig. Han havde i al den Tid da han havde været paa Landet ikke seet nogen Europæer undtagen os, og dem paa det hollandske Skib. Man kunde ikke kiende ham fra Øens Jndfødde, uden paa Farven og Klædedragten, for Resten, havde han fuldkommen antaget deres Skikke og Sæder i alle Ting, han sad paa den bare Jord ligesom de gjorde, tyggede altid Betel, og havde taget et indiansk Fruentimmer fra Øen Timor til Kone, saa at hans Huus og Levemaade var aldeles som andre Jndvaaneres. Erag er Skolemester, og underviser endeel Børn i Læsning, Skrivning, og Christendommen. Hollænderne have ladet det Nye Testamente, en Cathekismus og andre gudelige Bøger oversætte og trykke i disse Øers Sprog. Solander saae dem i Erags Huus, han viiste ham ogsaa hans Disciplers Skrivebøger, adskillige af dem skrev en meget smuk Haand. Eraig sagde, at der vare 600 Christne i Staten, Seba, men hvori deres Christendom, egentlig bestaaer, veed vi ikke, thi paa hele Øen findes hverken Kirke eller Præst. Om de andre Øer ved Savn fik vil følgende Efterretning: Jmod Vesten ligger et lidet Eyland, hvoraf Hollænderne aarlig faae 2 Chalupper med Areca=Nødder. Timor er den fornemste af disse Øer her maa de Hollandske Residenter fra de andre Eilande reise hen for at aflægge Regnskab. Hollænderne have der et Fort- og Magaziner, og Lange forsikkrede os at vi der ligesaavel kunde have blevet forsynede med alt, hvad vi behøvede, som i Batavia, Portugiserne have endnu nogle Byer ved Øens nordre Side i Besiddelse. En anden Øe, Rotte kaldet, frembringer fornemmelig Sukker. De 3 smaa Øer, som kaldes Solares, høre ligeledes under det Hollandske-Contoir i Staden Concordia paa Timer. De skal være frugtbare, og paa den mellemste er en god Havn. Endnu et andet lidet Eiland, som ligger vestlig ved Solar Øerne, er i Portugisernes Hænder, herpaa ligger en Bye og Havn, kaldet Larntuca.