JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Den retskafne Rige, der anvender sine Penge til Medborgeres Gavn, til Konsters og Videnskabers Forfremmelse, fortjener i høi Grad vor Agtelse. Det er kun dem, der, haanende Alt hvad der ikke er Penge, mangler Sands for enhver høiere og ædlere Egenskab hos Mennesket, som fortjener vor Ringeagt. Den tænkende Rige, vil aldrig forvexle Middel med Øiemed, eller troe at den Formue, Gud har betroet ham, og som saa mange Tilfælde i Livet saalet kunne berøve ham, berettiger ham til at see de mindre Formuende over Skuldrene, eller, umættelig, sin Tørst efter Rigdom, at troe sig almægtig ved sit Guld. Ere end Pengene, som Middel betragtede, af stort Værd, saa maa han dog ikke glemme, at ogsaa den Fattige er rig nok, naar han vil være det. Shakespear siger: Poor and contentis rich, and rich enough But riches endles is as poor as winter To him that ever feare he shall be poor.*) Mange Mennesker vise virkeligen en Ligegyldighed for Penge, som er høist paafaldende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
En Classelotteriecollecteur fortalte mig engang, at der for en Deel Aar siden udkom i hans Collection en Gevinst af 40000 Rdlr.: en paa den Tid betydelig Sum. Han gaaer selv hen til den Lykkelige, for at overraske ham med denne behagelige Tidende, i den Tanke, at den vilde bringe ham ud af sig selv af Glæde. Han ringer paa Klokken. Man raaber: kom ind! En lang mager Mand sidder ved sit Skriverbord og skriver, ligesom Archimedes, da han raabte: "forstyikke mine Cirkler." "Min Herre, siger Collecteuren, jeg bringer Dem den glædelige Efterretning, at De har vundet hos mig 4000 Rdlr. Uden at vende sig omkring eller lægge Pennen fra sig, svarer Manden, i det han bliver ved at skrive: "det er godt Collecteuren, studsende over et saa koldt Svar paa en saa varm Efterretning, siger Adien, og den Lykkelige svarer: Lev Vel, uden at forandre sin Stilling eller reise sig af Stolen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
En Doctor i Philosophien. Mine Herrer, Jeg hører at Jngen af Dem er fornøiet med sin Stand. Men troer De nu virkeligen, at De vilde være lykkeligere, om enhver af Dem ikke var hvad han er, eller var hvad han ikke er, Jngenlunde. Omtrent som De nu taler, lod Horats Folk af Deres Stand allerede tale for henved 19 Hundrede Aar siden, men uden at Nogen er bleven mere tilfreds med sit Kald nu end den Gang. Dog, langt være det fra mig, at laste denne Deres Utilfredshed. Da Vulcan, som De veed, efter Jupiters Befaling, sendte Fru Pandora ned til Jorden, kappedes Guderne om at gjøre hende Foræringer. Minerva anviste hende alle Konster. Benus gav hende Ynde Mercur sin List og Skielmskhed, Chariterne og Saada prydede hende med Klenodier, og Horerne smykkede hende med en Blomsterkrands. Men den gamle Jupiter frygtede for, at denne delige Dame skulde gjøre Menneskene alt for lykkelige, især nu da Prometheus havde spillet ham det Puds, at stiele Jlden i Himlen, og bringe Mennesken den, for at kunne tordne paa Jorden ligesom han i Himlen. Han medgav derfor Pandora en Æske, fyldt med alskens Nød og Plager. Man havde rigtig nok advaret hende, ikke at tage derimod, men den tyvagtige Mercur overtalede hende dog dertil. Pandora var, som alle Fruentimmer, nysgjerrig; hun aabner Æsken, og flux flyve alle Plagerne ud af den. Hun skyndte sig vel at sætte Laaget hastigt paa igien; men den værste af Plagerne, Utilfredshed med sine Kaar, var fløiet ud, og siden den Tid har den bestandig spøget blandt Menneskene. Den vil ikke forlade dem førend Jupiter har faaet sine stiaalne Koster - Jlden - tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Om en Jury for trykte Jnjurier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Man seer i denne Tid ideligen, at vore offentlige Tidender bekjendtgjøre Domslutninger angaaende Overtrædelser af Forordn. af 27de Sept. 1799. Udlændinger, som ikke nøie kjende til vor Literatuts indere Forfatning, maa deraf letteligen, kunne tage Anledning til at troe, at i intet Land Pressefriheden mere misbruges af Skribenterne end i Danmark. Men enhver, som kun er nogenlunde fortrolig med vort Skriftvæsen, veed, at næsten alle hine Misbruge ikke bestaae i andet, end ærefornærmelige Avis- og Døgnblads-Artikler, mod Private, og som vel bør være Gienstande, for Straffelovene, men neppe for nogen egentlig Trykkefrihedslov, da Angreb paa private Medborgeres Ære, blot fordi de ere trykte, høre eller kunne ikke høre til Literaturen. Efter de hidtil gieldende Love kan den Private, der fornærmes paa sin borgerlige Agtelse paa Prent, ikke faae nogen Opreisning, med mindre han søger Domstolene, og, naar han ikke er i den Forfatning, at han kan faae Beneficium paupertatis, maa han anvende anseelig Bekostning. Følgen heraf er, at Domstolene overvældes med mange Jnjuriesager, og at ofte en Deel Fornærmede, der mangle Ævne til at søge Erstatning paa denne Vei, lade, til stor Skade for den offentlige Sikkerhed og til ikke liden Opmuntring for Calumnianter, deres egentlige Ret fare. Vel gives der Mennesker, der troe, at man her hør handle som Frederik den Store, der lod det over ham opslagne Skandskrift flytte længer ned, paa det Enhver kunde læse det, eller som Julius Cæsar, der ikke engang vilde læse en mod ham forfattet Libel, og lod den kaste paa Jlden; men den Tænkende veed, at ikke Enhver befinder sig i den Stilling, som Frederik eller Cæsar, og at den, som i Samfundet sætter noget Værd paa sin borgerlige Agtelse, heller ikke bør taale at den uforskyldt angribes. Men for at forekomme enhver vidtløftig Procedure om trykte Jnjurier, vilde det være at ønske, at der gaves et Slags Jury til at dømme i alle saadanne Jnjurie=Sager, hvor der kun paastaaes en Mulct. Rigtig nok sparede ogsaa Fornærmeren ligesaa godt som den Fornærmede, ved en saadan Jndretning, Procesomkostningerne, og vandt derved en betydelig Formildelse i Mulcten, men dette kunde let hæves, naar Jury idømte ham en efter Omstændighederne høiere Mulct. Ere Taxations=Borgerne i en Kiøbstæd berettigede til at paaligne en Mand høiere Nærings taxt, end han i flere Aar har været ansat for, naar hans Næringsvei i ingen Henseende er udvidet eller hans Kaar ved Arv eller overordentlige Tilfælde ere forbedrede?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Den ulovkyndige Spørger vil med Taknemmelighed modtage dette besvaret, enten i nærværende, eller et andet offentligt Blad, af en Sagkyndig. Jndfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
J Ludvig den Femtendes sidste Sygdom, der strax i Begyndelsen tegnede til at blive dødelig, brugte Lorrey ved de Midler, han foreslog, det Udtryk, maa. Kongen, fornærmet ved dette Ord, gjentog ganske sagte og med døende Stemme: maal maaMan beklagede engang i Lafontaines Overværelse de Fordømtes Lod, som evigen maa martres i Helvedes Luer. "Det blive de ogsaa vante til, sagde Digteren smilende: "og tilsidst leve de der som Blommen i et Æg."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Under sit Ophold i Spithead ønskede Peter den Store at see En kjølhales; men der fandtes blandt Matroserne ingen, der havde begaaet nogen Forbrydelse, paa hvilken denne Straf kunde anvendes. "Saa tag een af mine Folk, sagde Czaren. "Sire!" svarede man ham: "Deres Folk ere i Engelland og under Lovenes Beskyttelse."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Udenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 18 Maj. Da den Danske Garnison i Bouchain paa Christi Himmelfartsdag afvigte 30te April havde forsamlet sig til Gudstjeneste under aaben Himmel, hendte det, at en af Armeecontingentets Folk, Grenadeer Friderich Steffensen Skyum, der fungerede som Feltdegn, ved Ankomsten til Stedet faldt i Scheldefloden. Feltpræsten, Pastor Nyholm, som var kommen kjørende til Stedet tilligemed Degnen, sprang øieblikkelig af Vognen, og, efterat have aflagt sit Ornat, styrtede sig i Floden, og da han kunde svømme lykkedes det ham, at naae Feltdegnen. der allerede af Strømmen var dreven henimod nogle deri værende Vandmøller, og med egen Livsfare at redde ham fra Døden. - Efterat denne Hr. Pastor Nyholms ædle og modige Handling er bleven indberettet til Hs. Majestæt Kongen, har Allerhøistsamme behaget allernaadigst at skjænk bemeldte Feltpræst Medaillen i Sølv "for ædel Daad, og tilladt, at han maa bære samme paa Brystet i det Baand, som er bestemt for Medaillen af 2den April. (Statstid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Hr. Kobberstikker Petersen agter at udgive 4 Prospecter i Kobberstik af Frederiksberg Have, hvoraf det første, forestillende Vandfaldet, allerede er udkommet. De øvrige tre komme til at forestille, Slottet, Kilden og Templet. Prisen er 1 Rbd. for Stykket for Subskribenterne, men for andre Kjøbere 2 Rbd. Stikket er i den raderede Maneer, hvori hidtil hos os kun saa faa Forsøg ere gjorte. Hr. Petersen har udført sit Arbeide med megen Aand, og fortjener sikkerligen Opmuntring, da man af den, som begynder saa godt, med Tiden er berettiget til at vente noget Ypperligt i Landskabsfag, hvortil de mange skjønne Egne og malerske Egne her i Landet give saa rigelig Stof J disse Dage er udkommen: Huusvennen, Underholdninger i Familiekredse, udgiven af J.C. Wegner, Capellan hos Amtsprovst Herz, og Lærer ved Cathedralskolen i Roeskilde, 1ste Hefte, 178 Sider 8vo, i smukt Omslag. – Bestemmelsen af dette Tidsskrift, der udkommer til ubestemt Tid, er at yde Bidrag til en passende Læsning i Familiekredse, underholdende baade for Aand og Hierte. Jndholdet af dette Hefte er: Hilsen til de huuslige Skytsaander (af Udg.); Brøde og Bod (af La Motte Fouque); Ægteskabs skilsmissen (af Rochlitz); Nytaarsfesten (af Udg.) Moderen (efter Jacobi, af Udg.); Qvindelighed (af Samme); Jrlyset (af Samme). - Subscriptionen modtages hos de Herrer Thoring & Colding paa Børsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Den 8de Maji afbrændte i Lolland en Bondegaard i Herritzløv under Grevskabet Christiansholm, Hans Høys tilhørende. Til Lykke blev alt reddet, undtagen det der var paa Loftet og 4 Melkekalve, som bleve indebrændte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Viborg. Første Pintsedag havde vi herdet andet Tordenveir i May. Det ledsagedes med stærk Regn baade den og følgende Dag. - Lynet vedholdte stærkt Mandag Nat. Luften er derved atter bleven temmelig kold; men Regnen, der i denne Maaned er falden, har gavnet baade Vinterrugen og Græsset særdeles meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Gaade. (Af Riber Avis.) Kan Du her nævne mig den Ædelsteen, Som mildt i Morgensolen blinker; Som blank i Aftenrøden spiller reen, Og Kornet frem af Jorden vinker; Som smilte blidt til Dig, naar Solen steg Udi sin himmelklare Lue; Og smilte atter til Dig, naar den veg Dybt under Horizontens Bue, Som kommer fra det ubekiendte Fjerne, Og qvæger Dig i kjøle Aftenstund; Som giver Sæden Kraft og Vaxt og Kjærne, Som Du velsigner i Dit Natte Blund; Som, bagvendt læst, jeg ikke her tør nævne, Som er Din Tilflugt, Trøst og Ven, Som Du skal see, naar til det høie Stevne Af Jordens Skjød Du reiser Dig igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Kjøbenhavns Børs d. 19 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 301, a vista 306. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 1275 Rbdlr. Paris 2 M. - Spec. 320. - Specier solgtes til 19 Rbmk. 2s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 97 pr. 100; Oblig. 95 a 95 1/2. Norske Rigsbanksedler 27 1/2 a 28. Svenske Sedler 5 Rbmk. 4 s. a 5 Rbmk. 6 s. - Disconto 6 PE.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Stockholm, den 24de April. Stænder, nes Bevilgnings-Committee har udarbeidet et forandret Afgiftssystem, hvorefter blandt andet er indført en Vindues=Skat, og alle kostbare Mobilier samt andre Luxus=Artikler turde maaskee belægges med stærke Afgifter - Nogle fattige Fiskere fandt nyligen paa en Sildefangst indenfor de Svenske Skjær ved Strømstad en død Hvalfisk paa 32 1/2 Alens Længde, som de solgte for 500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Christiania. Den 6te Mai holdtes ved Universitetet Sørgetale over høisalig Hs. Maj. Kong Carl den 13de af Dr. og Professor M. Skielderup, Ridder af den Kongl. Nordstjerne. Orden, efter Jndbydelse ved Program, forfattet af Professor C. Steenblock.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Doctor Helm i Wien har bekjendtgjort adskillige over Fordøielsen anstillede Jagttagelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
En fattig Kone, der, efter al Sandsynlighed, leed af en organisk Feil ved Maven, gav Anledning til disse Forsøg, og de bleve saameget mærkværdigere, som Hr. Helm og endnu en anden sund Mand, anstillede dem tillige paa sig selv, i det de nedslugede af den samme Føde, som den Syge nød, deels i cylindriske, paa alle Kanter hullede smaa Rør af Tin, deels i Lærredspunge, og ved Afgangen undersøgte, hvor meget den udkrævede til at fordøies. Følgende Resultater tilintetgjøre mangen hidtil næret Fordom. Af Planteriget er Hvedebrød og alle Meelspiser forbøieligere end Rugbrød. Bønner ere ufordøielige. Pærer og Anangs mere end Æbler, Perskener, Apricoser, Blommer, Figener, Meloner ere meget let fordøielige, selv utyggede. Svedsker og Rosiner derimod svulme i Maven og tage endog til i Vægt. Hr. Helm advarer Forældre, ikke at give deres Børn for meget af saadant Slikkerie, og at lade dem i det mindste tygge dem godt, fordi der ellers let kan opstaae deraf Colik, Krampe og Betændelse. Castanier, Nødder og Mandler blive uopløste. Nødbeder og hvide Roer ere meget fordøjelige, ligesaa Rødløg, saavel paa som kogte, mindre ere gule Roer, Trufler, Persille, mindst Peberrod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Raa og kogt Suurkaal, Hvidkaal, Savoikaal, Spinat og Kaalraber ere ligge fordøielige; lettest er Asparges. Alle Slags Svampe ere utyggede meget ufordøielige, og selv tyggede fordøjes kun det Halve deraf. Blandt Kjødsorterne fandt Helm Kalve, Lamme-, Svine, Hjorte og Harekjød langt fordøieligere end Oxekjød, Bedekjød og Kjød af Vildsviin. Alle Jndvolde af Dyr behøve længer Tid, ligesaa røget Tunge, Blodpølse og røgede Kjødpølser. Skinke derimod er meget fordøielig, men Fleskesvær, Brusk og deslige aldeles ikke. Haardkogte Æg og Ost behøve længer Tid til at fordøjes end man hidtil almindeligen troede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Blandt Fjerkræ advares blot for Gaase= og Ande kjød. - Blandt Fiskene anbefales Karper, Hvil linger og Gjeder. Ogsaa Krebs, Skildpadde, Frøer, Sild og Østers opløses ganske. - Blandt Lægemidler er Svovelblomst, tagen uden Tilsætning, uopløselig. Kun naar et Middelsalt tilsættes, er Opløsningen mærkelig. En utrolig stor Mængde Spyt afsondres under Tygningen og nedsluges med Maden. Et Pund 8 1/2 Lod Mad tiltager ved Tygningen endnu 8 Lod, 2 Qv. 22 Gran i Vægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Af alle disse Jagttagelser drager nu Lægen følgende diætetiske Regler: 1) Jo længer Madden bliver i Maven, desto bedre fordøjes den. Derfor maaman undgaae Alt hvad der hindrer dens længere Ophold der; Arbeide med Pennen, heftig Latter, Blæsen paa musicalske Jnstrumenter, snævre Klædebon i Nærheden af Maven, for megen Drikken. Maven maa aldrig fyldes for stærkt, og mangehaande Slags Spiser maa undgaaes. 3) Man maa tilbørligen tygge Maden. Men kun vor eget Spyt er sundt, og til smaae Børn maa man for Alting ikke tygge Madden. 4) Man drikke ikke over sin Tørst. 5) Svage Mennesker maa efter Maaltidet lægge sig en Time paa Sengen. 6) Sort Caffe, Rosoglio, Liqueurer befordre ikke Fordøielsen, men hindre den tvertimod. Æddike og Salt ere de fortrinligste Fordøielsesmidler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Kongen af Preussen har ladet udgaae et Rescript under 7de Mai d. A., hvori det hedder: at han med Velbehag seer af Skatkammerministeriets Jndberetning, hvorlunde det er sysselsat med at udarbeide en almindelig Mortisationsplan for den samtlige Statsgjeld; at Kongen bevilger til en Mortisationsfonds Oprettelse for samme en Million, hvilken Sum skal anvendes til Statsgieldsbevisers Opkjøb, hvis Beløb skal offentligen tilintetgjøres i Januari 1819. De indkommende Renter deraf skulle i Fremtiden lægges til Mortisationsfonden, og atter anvendes til Statsgjeldsforskrivningers Jndkjøb. J intet Tilfælde skal det aarlige Tilskud til Mortisationssonden være under 1 Mill. Rdlr. J Fondens Forvaltning skal der herske den mueligste Offentlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Kjøbenhavn, den 19 Mai. J Dag er en vigtig Sag bleven paadømt ved Høiesteret, imellem Frue Zinn og Kjøbmand Gerson Philipson, angaaende en Betaling af 500 Rbdlr. S. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
til Afdrag paa en i Juni Maaned 1813 stiftet Sølvværdiegjeld, og 90 Rbdlr. S. V. i Renter; hvilken Betaling G. Philipson i April Maaned d. A. vilde betale i rede Sølv (1 Rbdlr. rede Sølv for hver Rbdlr. S. V.), og deponerede samme hos Fogden, der ved en Kiendelse erklærede denne Betalingsmaade for fyldestgiørende. Sagen blev derpaa indstevnet til Høiesteret, og Dommen er: at den paaankede Kiendelsbør ved Magt at stande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-19
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. PostgaaFemtende Aargang. No. 41. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 23 Mai 1818. Det store chinesiske Forandringsspil. Høistærede: De veed, at intet i denne Tid ivrigere sysselsærter alle Hjerner end det chinesiske Forandrings spil, og det maa heller ingenlunde forundre Den i en Tidsalder, hvor man i Sæder og Tænkemaade, i Skikke og Grundsætninger, i Konster og Videnskaber elsker intet høiere end Forandring. Efter at jeg forleden havde været i et Selskab, hvor der hele Aftenen næsten ikke ble gjort andet end lagt Figurer med det chinesiske Spil, kom jeg aldrig saasnart i Seng, førend jeg faldt strax i Søvn, og havde en Drøm, som jeg fande saa besynderlig interessant, at jeg ikke tvivler paa, den jo egner sig til offentlig Bekjendtgjørelse. Jeg drømte nemlig, at jeg befandt mig paa en aaben Mark, omtrent af samme Størrelse som Nørrefælled. Midt paa Pladsen var opreist en stor chinesisk Trone, hvor en prægtig klædt Man darin sad og lagde alle Slags Figurer med er Spil, der ligesom det hos os brugelige, bestod af syv Brikker, men Brikkerne vare af en egen lysende Materie, som jeg ikke længe kunde see paa, uden at blændes deraf ligesom af Solens Lys. Omkring ham vare mange Tusinde Mennesker forsamlede, alle klædte som Chinesere. Manden havde en stor Bog for sig, som jeg kunde mærke var Originalen til den i Steentryk udkomne Text. Den første Figur han viste var et Menneskehoved paa Halsen af en Hest, med Ledemode af allehaande Dyr, overtrukne med brogede Fjere; Overdelen lignede et smukt Fruentimmer og Underdelen en hæslig Fisk. Denne Figur forvandlede han i et Nu til en Melpomene, og raabte i det samme: risum teneatis, amici, – Tilskuerne studsede her ved, og blandt andre saae jeg en lang smekker Mand, som man forsikkrede mig at være den tydske Melpomenes Generalconsul, rystende med Hovedet og skjærende Tænder, yttre sit Mishag over denne Figur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-23
Ved en ubetydelig Omflytning frembragte Mandarinen en anden Figur, der forestillede en Harlequin med Brix i Haanden og Bielder paa Bagen. Hans hele Dragt var sammensat af lutter brogede Lapper, hvorpaa jeg igjennem min Kikkert læste Navnene Shakespaar, Lopez de Vega Sheridan, Colman, Schrøder, Jünger, Holberg, o. s. v.; men Lapperne vare saa fiint og godt sammensyede, at man med blotte Øine skulde troe, at den hele Dragt var gjort af eet Stykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-23
Mechanik Chemie. Søndageftermiddag d. 218 fri Adgang til det 11te Conversatorium i Farvegaden No. 144, 1ste Sahl. Kl. 4 begyndes Navneforklaring efter en trykt Liste paa 2 til 300 geometriske Gienstande, hvilken faaes for 1 Mk. men udlaanes gratis ved Foredraget. No. 180 til Enden; de trigonometriske Linier, sphærvidiske Legemer, Forvandlings spil a. hvorved til Slutning skal fremvises nogle Microskopiske Gienstande i Tegning og Natura.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-23
Det blev vedtaget i sidste Forsamling at der betales eengang for hele Aaret efter Enhvers Leilighed 1 Rbdlr., for at erstatte mig de Pengendgifter disse Sammenkomster foraarsage mig, da jeg ei kan taale at bortgive mere end Tiden. Derved bliver jeg tillige istand til at kunne vise nogle chemiske Experimenter, hvilke stedse ere forbundne med Pengendgivter. For denne 1 Rbdlr. faaer man desuden, for at jeg ei skal synes at ville erige mig ved et offentligt Tilbud, nogle af mine trykte Blade f. Ex. om Sol= og Maane formørkelsen med Adgangsret til een privat Time eller, saamange Timers Forklaring som Kjøbere af Bladet ville forenes om, uden videre Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-23
Skulde Nogen ellers ville benytte min Underviisning til andre Tider blive vi let enige om Betaling eller Gjentjeneste. J. V. Bruun. Gade. eg er et Træ, som Bonden høit tilbeder, Og til hans Lykke blev min Skygge til; Forgjeves Du i Urtebogen leder, Mit Navn deri Du ikke finde vil. Den vilde Kriger dette Navn forbander, Skjøndt uden mig han dog fast intet var. Hvis Du mig spørge vil, hvor dette Træ mon stander, Da svarer jeg, hvert Land min Skygge har, J Dag jeg blomstrer her, i Morgen hisset, Despoten kun omhugger ofte mig, Men hvor jeg er, Du være kan forvisset, Den Stat er Ære værd og lykkelig, Var jeg ei til, ei kunde Konster fremmes; Et Hegn jeg er mod alt Slags Kiv og Trætte; Min Roes at sjunge, Digterharpen stemmes, Stig Læser nu om Navnet Du kan gjette? P. M. Den høie Theaterdirection vilde ufeilbarlig gjøre sig særdeles forbunden af Tirsdagsabonnenterne ved paa Tirsdag d. 25 Mai at give dem det nye pragtfulde Stykke, Solens Præstinde, dadet derpaa følgende Stykke, Rollas Død, som en Fortsættelse af hiint, vilde kunde sees med dobbelt Jnteresse. Man venter saa meget mere denne ærbødige Begjerings Opfyldelse, da den eengang har været lovet Tirsdagsabonnenterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-23
Geheimeconferenceraad Classen har paa Grund af sin tiltagende Alder og Svaghed, som allerede længe har hindret ham fra at deeltage i Forretninger, anholdt om at en Anden maatte i hans Sted blive valgt til Valgcommitteret. Hs. Maj. har derpaa allernaadigst fritaget ham derfor, og i hans Sted udnævnt Høiesteretsadvocat Justitsraad Klingberg til at indtræde i Valgcommitteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-23
Mandagen d. 25 Mai begynder Prof. og Ridder H. C. Ørsted sine Forelæsninger over Læren, om Lysets Natur. De holdes i Thotts Palais hver Mandag og Onsdag Eftermiddag fra Kl. 8. til 7 og forudbetales med 15 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-23
J denne Tid er skeet en meget vigtig Opdagelse. Capitain Coalstreed, som besidder en Landeiendom i Nærheden af Helsingøer, har ladet fra Skotland komme en i Bjergvidenskaben kyndig Mand, ved Navn Mr. More, som han overdrog at undersøge hvor der i vort Fædreneland, fandtes brugelige Steenkul, More anstillede først Undersøgelser i Sjælland, men kunde ikke finde der Steenkul af nogen Brugbarhed. Men paa Bornholm var han saa heldig at gjøre den Opdagelse, at man, naar man graver tre Alen dybt i en Strækning af 2 engelske Mile og henved 6 i Breden, langs med Kysten, ei at tale om adskillige andre Stæder, ikke allene finder de skjønneste Steenkul, men ogsaa Jernertsteen, der giver 50 pCt. Jern. En Prøve af den sidste er allerede ankommen til Kjøbenhavn. Hr. Capit. Coalstreed agter, i Forening med adskillige andre Jnteressentere, at lade disse Steenkulsgange og Jerngruber drive for egen Regning, uden mindste Udgivt for Staten, naar de derpaa faae udelukkende Privilegium paa bestemte Aar. Man anseer denne Opdagelse for en sand Guldmine, da man i Fremtiden neppe vil behøve meere at lade Steenkul eller Jern komme fra andre Lande. For de fattige Jndbyggere paa Øen aabnes herved en ny Næringskilde. – At der gives Steenkul i Mængde paa Bornholm, har man iøvrigt længe vidst. Allerede Christian den Fjerde lod anstille Eftersøgninger, og i nyere Tider det Kjøbenhavnske Bryggerlaug fra 1762 til 1767. Landhuusholdningselskabet sendte, 1770, Bergraad Blichfeld og Hr. Mart feld derover for at anstille Undersøgelser, og 1790 begyndte der en Engelskmand, ved Navn Davenport, Steenkulsbrud. Men hvad enten man nu ikke trængte dybt nok ind i Gangene, og lod sig afskrække af den Sandsteen og Bruunsteen der fandtes ovenpaa, eller om andre Aarsager forhindrede et godt Udfald, nok er det, alle Forsøgene vare frugtesløse.