JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-15
Blandede Efterretninger. J Turin blev d. 12 Febr. Prindsessens Marie Anne Karoline af Sardiniens Formæling med Hs. M. Kongen af Ungarn fuldbragt, og H.M. Kongen af Sardinien havde selv overtaget sig den durchlauchtigste Brudgoms Procura. Den følgende Dag afreiste den ny formælede Dronning af Ungarn, ledsaget af Kongen og Dronningen af Sardinen til Mailand, hvor Hs. Mejestæt modtoges højtideligen af den keiserlige Kommissair, Greve Borrome, og Dronningens Hofstat fulgte d. 15de næstefter. Middel imod Syre i Maven. Man tager en Told (af Kork) og brænder den aldeles til Aske, blander denne med Melk og Vand og indgiver Patienten denne Blanding. Det Onde vil ophøre, om maaskee ei øieblikkeligt, saa efter gjentagen Brug. En Person, som laae syg af den heftigste Galdefeber, blev helbredet ved et eneste Pulver af denne Kultilberedning. Dette simple Middel er ligeledes meget virksomt imod heftig Hovedpine, som hidrøre af en fordærvet Mave, ligesaa imod Halsbrænden. For Alting maa Proppen være ganske gjennembræret, da den ellers faaer en ilde Smag. Fortræffeligheden af dette Middel bestaaer deri, at det ikke indvirker paa Maven som en alkalisk Præparation, men blot som noget, der sluger Syren. Didhen - didhen jeg drages hen. (Efter det Tydske af J. F. i Sk. Av.) Veed Du det Land, hvor ingen Klage lyder, Hvor ingen Vemodstaare mere flyder; Hvor Hjertets Længsel naaer den søgte Havn, Og rene Ønsker aldrig kjende Savn; Veed Du det vel – Didhen - didhen Til Glædens Trylleland jeg drages hen. Veed Du det Land, hvor hver en Tvedragt ender, Til Hjertet sig forsonligt Hjertet vender, Hvor Jntet Væsen Dig miskjender meer, Hvor Alt forenes, som var adskilt her, Veed Du det vel? – Didhen - didhen - Til Fredens stille Land jeg drages hen. Veed Du det Land, hvor ikkun Dyden troner, Hvor Guld og Baand ei Hyklermasken kroner, Og intet Fængsel tvinger Friheds Aand, Hint skjønne Land, som sprænger hvert et Baand, Veed Du det vel? – Didhen - didhen Til Friheds lyse Hjem jeg drages hen. Veed Du det Land, hvor hver en Tvivl forsvinder, Hvor Hjertet fastre sig til Hjertet binder, Hvor Livets Gaade staaer for Aanden klar, Hvor Du skal elskes, som Du elsket har, Veed Du det vel? – Didhen - didhen - Til Kiærlighedens Land jeg drages hen. Veed Du det Land, hvorhen – naar Sorg og Møi Nedtynge Dig - Du vender tryg dit Øie? Hint Land, hvor Troens Tempel staaer saa fast, Om her end Haabets sidste Anker brast; Kun hist er Ro. - Didhen - didhen - Til Aandens Hjem-Alfader, – drag mig hen
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-15
Kjøbenhavns Børs, d. 15 Marts 1831. Hamburg 2 M. - a vista 218. Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. - Rbd. Sl. pr. 100 Specier Svenske Sedler 472 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 84 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. Dito Dito. . . . i Banco. bes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-15
Nationalbank=Obligationer 972. 10 Rbd. r. 6. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . . . . . .... 107 1/2 108 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 1/2, 101 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 101 12 102 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . 98 - i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. - Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 56 57 L. Sterl. i Sedler. Asiatiske Compagnies Actier . .¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-17
J Dag Torsdag d. A. Marts, den 50de Aarsdag efter Digterens Død, er bestemt at opføres paa det kongelige Theater hans dramatiske Værk: Balders Død, i hvilket Hr. Jnstructeur, Nielsen udfører Hothers Rolle, ligesom han og vil fremsige en i Anledning af Dagen af Hr. Professor og Ridder Oehlenschlager forfattet Prolog. Balders Død blev skrevet 1773. Over fire Aar henløb indtil det kom paa Skuepladsen; men det vandt nu der et saadant bifald, som - siger Professor Molbech – vor Tidsalder havde været nok til at hæve den nødlidende Digter af Støvet; men som 1778 ikke bragte ham den mindste hædrende Opmuntring fra Magthavernes Side, eller den mindste varige Lettelse af hans tunge Skjebne. - Man vilde nu ikke blot see, men ogsaa læse Balders Død; og det 11te Stykke af Forsøgene i de skjønne Videnskaber blev saa hyppig efterspurgt, at der maatte gjøres et heelt nyt Oplag deraf. Vi ville paa dette Sted, og i Anledning af Balders Død, i Korthed samle de vigtigste Momenter, hørende til dette Dramas sildigere Historie. Det blev første Gang, uden Musik opført den 7de Februar 1778 paa Hoftheatret, af et dramatisk Selskab, der var stiftet af Schwarz og Rosing, og for det meste bestod af yngre Skuespillere. Medlemmerne uddeelte Adgangskort til deres Venner og andre Konstelskere, og paa denne Maade blev Balders Død (efter Rahbek) opført tre Gange i Vinteren 1778. Den første Gang overraskedes Selskabet ved Kongehusets i den Grad uventede Nærværelse, at det endog fortælles, at Enkedronningen af en Skuespiller, som i den Hensigt stod ved Indgangen, blev affordret Billet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-17
Efter denne Forestilling, som ogsaa Evald bivaanede, havde Selskabet indbudet Digteren til et Aftengilde; og til dette skrev han, efter Forlangende, for paa en festlig Maade at erindre Kong Christian den Syvendes nylig feirede Fødselsdag (den 29de Januar) den eneste (ikke meget heldige, Selskabssang, man har fra Evalds Haand: Valfader saae sin fromme Balder." Denne, egentlig private Opførelse af Balders Død paa Hoftheatret, og det Bifald, hvormed den blev optaget, har uden Tvivl foranlediget, at Stykket ogsaa blev givet paa den danske Skueplads den 9de Marts 1778, og det, efter kongelig befaling, til Fordel for Digteren - hvem man saaledes første Gang gav Leilighed til at nyde Folkets Bifald, og den Frugt af sit Arbeide, hvortil hans Trang var saa stor. Bifaldet ved denne første offentlige Forestilling var, efter samtidige Yttringer, overordentligt. Opførelsen af Balders Død gav vel først Anledning til, at der tænktes paa at componere Musik til dette Drama, hvortil det synes, som man fra Theaterbestyrelsens Side maa have henvendt sig til den daværende Concertmester Joh. Hartmann. Man seer i det mindste af en offentlig Bekjendtgjørelse fra denne, (1. April 1778) i Anledning af en overdreven, og, som det næsten lader, ironisk Roes, der var tillagt ham i No. 11 af den Nyekritiske Tilskuer, at han endnu paa den Tid ikke havde bestemt sig til at paatage sig dette Arbeide. Jmidlertid udførte han det endnu samme Aar; og Balders Død blev første Gang opført med Hartmanns Musik den 30 Jan, 1779, siden endnu 7 Gange i samme Aar; een Gang 1780, fire Gange 1784, tre Gange 1787. fire Gange 1791 og to Gange 1792. Efterat være henlagt i 12 Aar, opførtes det den 21de Januar 1804; men ved denne Forestilling bleve kun Valkyriernes to Terzetter og Slutningschoret sjungne. Sidste Gang er det givet (ligeledes som Benefice-Forestilling) den 27de Januar 1816. Af en Anmeldelse fra Hartmann (Adresseavisen 1781. No. 64) synes det, som han efter 1779 engang næsten ganske har omarbeidet sin Composition til Balder. Dette Stykke blev (af Fr. Münter) 1780 oversat paa Tydsk, og fandt, selv i Oversættelsen, hvori dog saa stor en Deel af Originalens Skjønhed er tabt, megen Berømmelse i Allg. dentsche Bibliothek, et Sted, hvor man ellers ikke pleiede at rose Evalds Værker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-17
Man har nylig faaet et interessant Værk af Hr. Justitsraad og Professor Christ. Molbech, under Titel: Johannes Evalds Levnet med Bidrag til hans Digterværkers Historie og Charakteristik; paa Universitetsboghandler Reizels Forlag. (1 Rbd. 40 s.) Deraf er ovenstaaende uddraget. Fremdeles har man i samme Forfatters paa samme Forlag udkomne 1ste Deel af den danske lyriske Anthologie ogsaa en kortere Beretning om Digteren og hans Værker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-17
Jndenlandske Efterretninger. Fædrenelandets historiske Literatur er i denne Tid bleven beriget med et vigtigt Værk: Om de danske Klostre i Middelalderen. Et Priisskrift af J. B. Daugaard, Sognepræst for Thorstrup og Horne Menigheder i Ribe Stift. 1830. 4. 487 S. Den nærmeste Anledning til Udarbeidelsen af Skriftet var en af det kongel. danske Videnskabernes Selskab 1823 udsat Opgave; At levere en fuldstændig og nøjagtig Fortegnelse over alle Klostre i Danmark fra Christendommens Jndførelse i dette Rige indtil Reformationen, oplyst ved Hovedbegivenheder i deres Historie. Denne Opgave, saavelsom en Yttring af Biskop Dr. Münter i hans Reformationshistorie, hvorved han beklager Savnet af en Historie om de danske Klostre, lig den Rhygelius har leveret om de svenske, opmuntrede Hr. Forf. som da var Adjunct ved Sorø Academies Skole, til at anvende de faa Timer, som levnedes ham fra de bestemte Forretninger, paa at samle om mueligt paa et Sted fuldstændigt, nøjagtigt og ordentligt alle de for den danske Kirkehistorie vigtige og nyttige Efterretninger om vore Klostre i Middelalderen, som hidtil fandtes adspredte i de trykte Kilder til vor Middelalders Historie. Efterat Arbeidet var færdigt og af Videnskabernes Selskab tilkjendt den udsatte Præmie, bevilgede Selskabet ham end videre 300 Rbd. til Værkets Trykning. J Sommeren 1827. forflyttedes han til sit nu havende Embede, og forinden han tiltraadte samme benyttede han, dog kun i den korte Tid, som dertil levnedes ham, nogle utrykte Kilder, paa det store kongelige Bibliothek, og i Geheime-Archivet, hvorved Værket vandt Tillæg. Værket har to Hovedafdelinger; den første (16 Ark) indeholder en almindelig Indledning til Klostervæsenets Historie i Danmark; den anden (43 Ark) den specielle Klosterhistorie; og er endeligen forsynet med et got Register.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-17
Antallet af de syge Huusdyr som ved den kongelige Veterinærskole i de tre sidste Aar have været behandlede har været Heste. Køer Svin Faar. Hunde. Katte Fugle Jalt 7120 af hvilket Tal ere døde Af de ved Stiftelsen i bemeldte tre Aar gjorte Forbedringer bemærkes, at en Sygestald med lyse og rummelige Afdelinger for 20 syge Hunde er indrettet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-17
Blandede Efterretninger. Ægyptens Regents Mohammed=Alis Bestræbelser at civilisere sit Folk har allerede i lang Tid været Gjenstand for mangfoldige Journalers og Skrifters Behandling. Fra Europa har han, som man veed, faaet mange Officierer, Lærde, Kunstnere, dygtige Haandværksfolk af alle Klasser ved hvilke vor Taktik, vor Disciplin, vore Videnskaber og nyttige Kunster kunne forplantes paa denne halvbarbariske Grund, ja Paschaen har endog sendt mange ægyptiske unge Mennesker til Paris for i de der værende Skoler, og i Studium af franske Sæder, at hente Exempler og Lærdomme, til Gavn ved Indførelsen af de nye Indretninger, Paschaen forehaver. Denne Civilisationens Kamp imod Fordomme, og mod Orientens dorske Sorgløshed yder et interessant Skuespil, og saa forskjellige end Anskuelserne kunne være om den undskrænkede Herskers Forsøgs Passelighed, eller omde Resultater man kan love sig deraf, kan man dog ikke andet end med levende Interesse følge alle hans Skridt paa den vanskelige og ærefulde Ban han har betraadt. Jmidlertid er det vist nok, at alle Mohammeds Beundrere ofte have gaaet for vidt i deres Lovprisninger, det være sig nu, at de for højt skatte denne upaatvivleligen høistmærkværdige Mands personlige Talenter, eller at de have ladet sig uvilkaarligen skuffe i at betragte hans Handlinger og sammes nærmeste Følger. En fransk Officier, Jules Planat, som efter Feldttoget 1815 blev entlediget af Krigstjenesteen, gik til Ægypten for at tilbyde dets Regent sin Tjeneste, da han indsaae, at et under Militairdespotismens Aag trykket Lands Gjenfødelse maatte begynde med Krigshæren. Plangt modtoges med den Forekommenhed og Agtelse, hans Talenter berettigede ham til, og det blev overdraget ham at stifte en Skole for Generalstaben. Ved hans Bestræbelser og femaarige Anstrengelser fik han de første ægyptiske Artillerie, og Generalstabs-Officerer dannede. Ifølge hans individuelle Stilling blev han istand til at skrive et interessant Værk over Ægypten, som er udkommet under Titel, Histoire de la regeneration de i Egypte, lettres cerites du Caire 4 M. le comte Alerandre de Laborde par Jules Planet. Paris 1830. f. Bl. f. lit. Unterh. No. 30.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-17
- Det franske Tog til Algier fremkaldte en stor Mængde Skrifter og Karter. Allerede førend Floden var seilfærdig i Toulon, i Mai 1830 taltes 34 Skrifter og Afhandlinger over Algier, foruden de tildeels udførlige Artikler Tidenderne indeholdt. Jblandt bemeldte 34 Skrifter, havde nogle en politisk militairisk, andre en historisk statistisk Værd, ogsaa udkom nogle arabisk franske Ordbøger, der dog ikke kunde komme i Sammenligning med Freitag's lexicon arabicolatinum; Halle 1830. gr. 4. Jblandt de fortrinlige af hine, og de senere udkomne Skrifter, hører: Renaudot's, med Kobbere og Karter; af hvilket tre tydske Bearbeidelser haves. Af Karter fortjener "Algier und das Mittelmeer, især at bemærkes, hvilket i Cottas literar artistisch. u. geograph. Anstalt, udkomne, under Bestyrelse af C. H. Michaelis udarbeidede Kaart ikke bør savnes i negen god Kartsamling. Mere i Bl. f. lit. Unt. Jan. 20. 26. Bemeldte Tog til Algier havde. som bekjendt, ikke de liberale Blades Bifald; disse forkastede nemlig alt hvad der kom fra PolignasMinisterium. Clest une eroisade en Afriquesagde de, qui det deliver en France le saint tombeau de Tancien regime, tombe aux mains des infideles. Den tapre Bourmont - man sige om ham hvad man vil, naaede dog d. 5 Jul 1830, efter 20 Dage, understyttet af den kjekke Admiral Duperre, og med en Omkostning af 55 Millioner Franker, Togets Formaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
efte Skilderi af øbenhavn. anonannananonUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Løverdagen den 19 Marts 1831. 28 Aargang. No. 45. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Hvad vides fra Klostertiden at være gjort til Stutteriernes, Qvægavlens, Færskvandsfiskeriernes Fremme. gonaparaAt Qvægavl og Hesteavl ere blevne drevne ved Klostrene, er en ligefrem Sag, da disse vare store Jordegodser, blandt deres Gods, som Paver og Biskopper toge i Beskyttelse, nævnes ogsaa Qvæget. Men Spørgsmaalet er her, om Munkene i denne Henseende have gjort noget Fortrinligt fremfor andre Landmænd. Det sidste troer jeg er vanskeligt at bevise. Stutterierne siges at have faaet Fremgang ved Munke og Klostre *); ja 1609 skal endnu Munkenes Hesteavl have været i Minde, da man gav et vist Slags Heste Navn af Munkestod. Jeg tør ikke igjendrive dette; men jeg vil kun anføre, at jeg slet intet Beviis har fundet for denne Paastand. J Biskop Peders Gave 1203 af endeel Gods til Aarhuus Domkapitel nævnes vel Stutterierne (equitia) i Vixtæ og Dranmostorp *), og i Frue Ingers Gaver til St. Clarækloster i Roeskilde forekomme og et Par StutFr. terier, men vel at mærke, at disse Stutterier, *) Thaarups Statistik 154. 156, (efter den citerede Kilde, Er. Viborgs Bidrag til en historisk Udsigt over Danmarks Hesteavl.)*) Thortil I. 81. vre) Thortil 1. 208. 284. vare paa bortgivne Godser, førend de kom i Klostrenes Eie, hvilket altsaa kun viser, at Stutterier, vare i Drivt her i Landet, uden at man deraf kan slutte sig til nogen Fortjeneste fra Munkenes Side, ikke at tale om, at Domcapitlet i Aarhuus intet Kloster var. Men i pavelige Buller, som ellers gaae meget i det Enkelte, naar Godser opregnes, omtales Stutterier, saavidt jeg har kunnet finde, aldrig. Og det omtalte Munkestod, kunde det ikke have sit Navn ad en anden Vei, f. Ex. deraf, at et af Vangene paa Esrom, endog indtil denne Dag, kaldes Munkevanget, Dog tør jeg ikke afgjøre noget i denne Sag, det er kun min Hensigt at advare imod for raske Slutninger, og at gjøre opmærksom paa, at slige almindeligt antagne Fortællinger ofte mangle fuldgyldig historisk Grund Som en bemærkning, der kan tjene til Oplysning om begge Slags Avl paa et anseeligt Kloster, vi jeg tilføie efter Ømklosters Inventarium, at dette 1954 havde en Besætning af 2 Køer, 16 Qvier og Kalve, 120 Staldørne, 15 Stude og Stude kalve, en Tyr i en Gaard, og 8 Køer, samt 4 Stude og Qviekalve i en anden, 140 Faar, 11 Hopper, 4 Hoppe, og to Hesteføl, 10 Hofmands heste (formodentlig lagte i Borgeleie, Abbedens to Vognheste; 4 Arbeidsvognheste, i Kjørehest (kjerHæster), 100 Svin, unge og gamle, foruden nogle Plovoxne og andre, som stode for Kongens Regning J. Dette viser, at Besætningen var meget anselig, men giver ingen Oplysning om noget Stutterie. *) Sums nye Saml. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
Hvad her er sagt om Qvæg- og Heste avl, gielder ogsaa om Fiskerierne. At Munkene og Klostrene have drevet dem er vist nok. J alle pavelige Stadfæstelsesbuller omtales Fiskerierne. De Klostre, som havde Jorder, der grændsede til ferske eller salte Vande, havde af disse en væsentlig Jndkomst; dette var Tilfældet med Esrom, Sorø, de i Omegnen af Limfjorden beliggende Klostre og mange andre. Men om Klostrene i denne Henseende have gjort noget udmærket, og om Klosterreglerne have været Aarsag i Fiskeriernes ypperlige Tilstand i Landet i forrige Tider, som Lybekker) vil, er et andet Spørgsmaal, meget vanskeligt at besvare. Det siges, at en Ab ved paa Sorø Kloster skal have paalagt nogle Munke, som en Straf, at hente hertil fra Tydsk land den sjeldne Fisk Mallen (Silurus), men vist er det ikke (Af Pastor Dangaards i forrige No. ommeldte Skrift om Klostre). Enkelte Noticer om den danske Sø Mage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
Den danske Stats Hæder i Sømagternes Aarbøger straaler evigt, og kunde ikke berøves os med vor Flaade. Over denne Sømagts Historie, og Forfatning i ældre Tider, blographiske Efterretninger om Sø-Officierer, og mere Sø-Etaten vedkommende, har man en Deel adspredte Efterretninger, der opregnes i Thaarups Statistisk Udsigt etc. 1825 S. 628 o. s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
Den danske Sømagt var fra de ældste Tider af mægtig og berømt. Men Kong Christian den 4des Storhed og uforfærdede Mod, og hans Indsigt i enhver Green af Søkrigsvidenskaben bragte dens Vælde til høiere Grad. 1611 udsendte han to Krigsflaader i Søen, den ene paa 17, den anden paa 12 Skibe, deriblandt nogle paa 50 til *) Thaarups Statistik 216. 70 Kanoner. Englands Dronning Elisabeths Flaade havde derimod paa samme Tid ei større Skibe end paa 40 Kanoner, saa at Danmarks Kong Christians Skibe opvakte Engelændernes Forundring. Engelske Skibsbygmestere byggede, under Kongens Anførsel, større Skibe i Danmark end i England. Under hans Søn Frederik d. 3die, for hvem Landkrigsmagten havde mere Interesse, og under hvis Regjering Staten ogsaa havde store Uhæld, forfaldt Sømagten saaledes, at tolv danske Krigsskibe, som efter Preliminarierne til den roeskildske Fred skulde afgives til Sverrig, vare saa slette og raadne, at man ei vilde modtage dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
Kong Christian d. 5te gjorde igjen meget for den danske Flaades Hæder. Mænd som Cort Adler og Niels Juel vare da dens Stolthed; Seire (saasom i Kjøgebugt 1677 o. fl.) fulgte den. Judicher, en af Holmens kyndigste Officierer, gjorde sig ved Kundskaber og utrættelig Iver fortjent, baade som Skibsbygmester, og Officier, og tjente ligeledes i Etaten under Kong Frederik d. 4de, men med disse priselige Egenskaber forbandt han Feil, der paadrog ham 1727 Embedernes Tab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
Blandt Frederik d. 4des Regjeringstid mærkelige Mænd af Sø-Etaten har Tordenskjold et glimrende Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
Under Kong Christian d. 6te virkede Frederik Greve af Danneskjold Samsø i sin fulde Kraft for den danske Sø-Etats Bedste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
De fleste og vigtigste Bygninger paa Holmene bleve fra nye af opbyggede, og mange ligesaa nyttige som høistkostbare Foretagender bleve iværksatte. Deriblandt var Anlægget af en Dokke. Denne Dokke blev anlagt paa Christianshavn lige over for gammel Holm, og blev aabnet d. 26 Mai 1739. Dens Bygmester var Dumreicher, en tydsk duelig Mand, som dertil blev indkaldt, og givet Kommandor=Kapitains Characteer. Anlægget kostede 229, 139 Rdl. dansk Cour. Den Indretning der blev givet Dokken, og den derved anbragte Pompeindretning er ved Kobbere oplyst i Thurahs Havn, hodierna.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
Under Frederik d. 5te blev Flaaden ikke forsømt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
Under Christian d. 7de blev og meget udført til dens Tarv. Blandt flere af Sø-Etatens Udmærkede i denne Periode nævne vi Henrik Gerner, der som Sø-Officier, som Videnskabsmand, og som ypperlig Skibsbygger vandt sig et hæderligt Minde. Blandt det han udførte hører den mærkelige Forbedring ved Dokken, beskreven i Minerva 1795 S. 112. 1801, 2den April hører blandt Sømagtens Hædersdage. 180, maatte Danmark under de store Magters Krige see sin Neutralitet krænket og sin Flaade voldeligen bortført. Siden er efterhaanden en nye Flaade af mindre Styrke, efter Tidernes Forandring, begyndt at fremstaae. Den bestaaer for nærværende Tid af : 4 Orlogskibe, (2 hver paa 84, 1 paa 66 og 1 paa 58 Kanoner); 8 Fregatter (4 hver paa 46 og 4 hver paa 36 Kanoner), 4 Korvetter, (hver paa 20 Kanoner), 4 Brigger, (to hver paa 16 og to paa 12 Kanoner), 2 Skonnerter, (hver paa ti Kanoner); 78 Kanon- og MorteerChaloupper; Dampskibet Kiel, kjøbt 1824 i England, med to Maskiner, hver af 21 Hestes Kraft. Paa Stabelen staae to Orlogsskibe, i Korvet, 1 Brig og i Skonnert, Antallet af Sø-Officierer ved dette Aars Begyndelse var to Admiraler, 4 Contra-Admiraler, 5 Kommanderer, 15 Kommandor=Kapitainer; 19 Kapitainer, 26 Kapitain-Lieutenanter, 40 Premier-Lieutenanter og 4 Second-Lieutenanter. Officiererne ere fordeelte deels ved Skibsværfterne eller Holmene eller som Jnspectionshavende, etc., dels, nemlig største Delen, ved de to Divisioner, i hvilke det til Sø-Etaten hørende Mandskab er inddeelt. Divisionerne bestaae af et Matros Korps, et Artilleri-Korps, samt ti Kompagnier Haandværkere, Baadsfolk og Haandværksmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
En Admiral er Inspecteur over Divisionerne, som ellers hver har sin Chef. - Hvorledes Haandværksklassens Vilkaar er, kan sees af en Bekjendtgjørelse, som under 18 Mai 1799 blev udstædt, og læses i Collegialtidenden f. A. Nr. 21. - Artilleri-Korpsets Organisation bestemtes ved kongel. Resolution af 7 Dec. 1798. (Coll. Tid. 1798 Nr. 51.) J Hensyn til Skibsbyggeriet paa Holmen blev en Præmie-Indretning for Tømmermændene og en Lettelse ved Mynstringsvæsenet, bestemt ved kongelig Resolution af 26 Jan. 1798.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
Underofficier-Klassens Kaar blev forbedret ved høiere Lønning, Ophævelse af Baandet at tjene paa Livstid, etc. efter kongl. Resol. af 8 August
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-19
Jndenlandske Efterretninger. Det i Maanedsskrift for Literatur gjorte Angreb paa Hr. Profess. Rafn's, efter Oldskrifts Selskabets Foranstaltning, udgivne Oversættelser af islandske Sager, og det tillige, skjøndt Oversættelserne uvedkommende, altsaa ufremkaldte og uforskyldte Angreb paa Hr. Professoren for de mange literaire Titler han har, kunde ikke andet end vise den anonyme og, sme det har viist sig, ukyndige Recensent eller Angriber i det Lys, at Oldskrifts Selskabets Bestyrelse havde Grund til at antage det hele Angreb udsprunget af saare vædle Bevæggrunde. En litterair Strid herom svæver for et skjønsomt Publicums Bedømmelse. Til Akterne hører et nys udkommet lidet Skrift: Documenterede Oplysninger i Anledning af en antikritisk Erklæring fra Redactionen af Maanedsskrift for Literatur i dette Tidsskrifts 3die Aargangs 2det Hefte mod den hidtilværende Bestyrelse af det kongelige nordiske Oldskrift-Selskab ved J. N. B. v. Abrahamson, og Finn Magnusen. (16 Sk. hos Reitzel.) Et andet lidet Skrift, ogsaa denne Sag vedkommende, af Hr. Professor Rask, skal, som man siger, kunne ventes i disse Dage.