JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-10-14
Aalborg, den 14de October. Fra Dartmouth i England haves med sidste Post Efterretning, at Galeoten Christina, Capt. Lorenz Adsersen, her hjemmehørende og fra Setubahertil bestemt med Salt, er der indkommen under Havari, efterat have kæmpet med Storm og Modvind i Spanskesøen i en 7 Ugers Tid.
Jyske Efterretninger, 1822-10-14
J Børsenhalle anmeldes, at et Skib kaldet Louise (Captainen nævnes ikke, Dagen ikke heller) er dertil indkommet fra Aalborg. Det eneste Fartøi af det Navn, som vides at være udclareret fra Aa borg iaar, en Baad hjemmehørende i Raa, her clareret den 4 og den 16 Marts, kan det umuligen være, da den for Øjeblikket er her i Fjorden. Men
Jyske Efterretninger, 1822-10-14
Børsenhallens Skibsefterretninger ere ofte ligesaa uefterrettelige, som vor Halsliste i Addresse-Avisen. Nørre-Sundbyes Markeds=Priser, den 10de October 1822. Et Par store Plougstude 50 Rbd.; fede Slagtehøveder fra 16 til 30 Rbd., efter deres Alder; en ung Levekoe 16 a 20 Rbd.; en gammel Dito fra 8 til 12 Rbd.; Smaae høveder paa 1 a 2 Aar 4 a 5 Rbd. Stkt.
Jyske Efterretninger, 1822-10-14
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning for alle Skibsførere og Enhver som i Embedsforretninger maatte have noget med mig at afgiøre, bekjendtgjøres herved: at jeg fra den 16de Dennes boer hos (Herr Kjøbmand Berthel Christensen ved Vesteraae, samt at Jndrollerings=Contoiret for Eftertiden vil vorde aabent om Formiddagen fra Kl. 8 til 12 og om Eftermiddagen fra 3 til 6, alle Sognedage. Aalborg, den 10de October 1822. Bluhme. At af de den 29de September, da af denne Byes Arresundvigte, Skomagersvend Lorentz Jacob Mejer igjen er angrebet; bekjendtgiøres herved. Aalborg Politiekammer, den 10de October 1822. Schmidt. At heri Byen førstkommende Vinter, i Maanederne: December, Januar, Februar og Marts, saavelsom herefter, fremdeles hvert Aar i benævnte Tidsløb, vil blive fast Navigations-Skole under mit Tilsyn, hvor fattige Søefarende uden Hensyn til Alderen, kunne nyde aldeles frie Underviisning og enhver Anden for det Halve af den gangbare maanedlige Betaling i Kjøbenhavn, samt at Skipper Jørgen Møller heraf Byen, der for nyelig har aflagt Prøve paa sin Duelighed i dette Fag for Navigations-Directeuren Her Commandeur og Ridder Vleugel i Kjøbenhavn, er antaget som Lærer ved denne Skole; bekjendtgjøres herved til Efterretning for dem, som maatte paa de ovenanførte Vilkaar ønske, at profitere af Underviisningen, og maatte man i saa Fald melde sig til mig, inden den 26de November dette Aar, efter hvilken Tid ingen, som ei ere i Farten, kunne blive antagne. De som derimod maatte være til Søes seent paa Efteraaret, kunne endnu komme til at profitere af Skolen, naar de melde dem i det seneste inden den 15de Decbr. f. A. Aalborg Søeindrollerings-Contoir, den 13de Juli 1822. Bluhme.
Jyske Efterretninger, 1822-10-14
Undertegnede er fløttet fra Gravensgade til Vestergade No. 41. Aalborg, den 15de October 1822. M. C. Meyer, Uhrmager.
Jyske Efterretninger, 1822-10-14
En honet Pige, som kan forevise et godt Skudsmaal, kan strax eller til 1ste November erholde Condition. Bogtrykkeriet anviser.
Jyske Efterretninger, 1822-10-14
Et Par gode Arbeidsheste forlanges tilkjøbs af Søren Mørch ved Gammel-Mølle.
Jyske Efterretninger, 1822-10-14
Et Par Overværelser med øvrige Beqvemmeligheder at Kjøkken, Spisekammer, Gaardsplads og Loftrum; anvises fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1822-10-14
En Buxdoms Octav=Fleute med hvide Elfenbeens Ringer samt 2de Sætstykker, er underhaanden at faae tilkjøbs for3 Rbd. Man behager at henvende sig til Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1822-10-14
Auctioner. Det afgangne Anne Marie Havnes, fød Weegners Stervboe tilhørende Huus, No. 523 i Slotsgaden der i Byen, som er bestaaende af: a) Et Forhuus med Siden til Gaden, 3 Fag, 1 Etage høit med en Qvist paa 1 Fag, af Muur og Bindingsværk. b) Et norden for samme beliggende Huus med Siden til Gaden, 3 Fag, 2 Etager høit, med en Tilbygning til Gaarden paa 3 Fag; Alt af Muur og Bindingsværk, tildeels indrettet til Beboelse. c) Et Huus vesten i Gaarden med Siden til Aaen, 8 Fag. 1 Etage høit, af Muur og Bindingsværk, bliver ved 3de derover anstillede Auctioner, som afholdes: 1ste Gang Onsdagen den 23de October, 2den Gang - - den 6te Novemb., 3die Gang - - den 20de Novemb., i selve Stervboestedet, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, opraabt til Bortsælgelse, efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner, som forinden Auctionen ere til Eftersyn hos Herr Raadmand og Stiftsrevisor Wølfferdt. Aalborg, den 9de October 1822, Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-10-14
Mandagen den 21de dennes og følgende Dage hver Dags Formiddag Kl. 9, lader Kjøbmand Standt ved offentlig Auction som afholdes paa Compagnihuset her i Byen, bortsælge et Parti Glas, Porcelain, hollandske Smørkrukker, Støvkoster, Bomuldsgarn og Tvist samt en Deel Gallanterie- og Jsenkræmmervare m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 12te October 1822. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-10-14
Hovedgaarden Kokkeda hl, beliggende i Øster=Hanherred, Hjøring Amt, af Hartkorn, frie Hovedgaardstaxt, Ager og Eng, 37 Tdr. 1 Fdkr. 2 Alb., en Vipper og en større Vindmølle, tilligemed Bøndergods, af Hartkorn: 308 Tdr. 3 Skp. 2 Fdk. 2 Alb., som svarer i aarlig Landgilde 166. Rbd. 2 Mk. 8 s. Sølv og 19 Rbd. 12 s. Sedler og Tegn 73 Tdr. Rug, 114 Tdr. 4 Skp. Byg, 10 Lispund 8 Pund Smør, nogle Gjæs og Høns, foruden at Gaardmændene forretter det fornødne Hoverie til Gaarden, samt endeel Reiser, og Huusmændene 1588 Dage, tilligemed mere Pligts arbeide, samt Torslev Sogns halve Konge- og hele KirkeKorn- og Qvægtiende, matriculeret for 22 Tdr. 4 Skp. Hartkorn, bliver stillet til 3de offentlige Auctioner, nemlig: de 2de første paa mit Contoir paa Aagaard, Torsdagene den 14de og 28de Novbr., og den sidste paa Kokkedahl, Fredagen den 13de Decbr. hernæst, hver Dags Formiddag Kl. 11, til Bortsælgelse om antageligt Bud maatte gjøres. Ejendommene vil forinden, paa Forlangende, blive foreviist af Gaardens Forvalter, og bemærkes iøvrigt: at Kokkedahl er en af de skjønneste og solideste Gaarde i Amtet, beliggende tæt ved Liimfjorden, ligeoverfor Ribe, med en smuk og indbringende Frugt- og Kjøkkenhave tæt ved en liden Elle- og Birkeskov samt Lystplantage, ligesom og, at der i Gaardens Jorder, som har et Areal af 403 Tdr. Ager and, Ind= og Udmarksjord 357 Tdr. England og 122 Tdr. Land Kjær- og Overdrev, hvorunder 8 Tdr. 3 Fdk. 2 Alb. ufrie Hartkorn, sædvanlig saaes 84 Tdr. Rug, 45 Tdr. Byg og 100 Tdr. Havre, og kan avles i et middel Aar 200 Læs Enghøe, samt fødes og græsses 140 a 150 Stkr. Fæhøveder, 180 Stkr. Faar, samt 6 a 8 Bæster m.v. - Gaardens Meierie, 100 Stkr. Køer, er fordeelagtig bortforpagtet indtil 1ste Mai 1824, imod aarlig Afgift: 22 Tdr. Smør, og Tienderne hæves i Kjærven - Korn &c. Productions Transport skeer beqvemt baade tilsøes og tillands til Aalborg, Nibe og Løgstøer, samt til flere i Nærheden liggende Ladepladser ved Vestkysten. - Efter Conditionerne, som ligger til Eftersyn hos Herr Procurator Halm i Hjøring, og paa mit Contoir, kan 80,000 Rbd. Sølv blive indestaaende i Eiendommen paa 2den Prioritet, næstefter 3350 Rbd. Sølv Legater. - Lysthavende indbydes. Han-Herredernes Contoir, den 7de October 1822. Kjer, const. Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1822-10-14
Da de Proprietair Christian Frederik Vich manns Opbudsboe tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1) Avlsgaarden Clausholm, beliggende i Hellevad Sogn, Jerslev Herred, som staaer for ufrie Hartkorn, Ager og Eng, 14 Td. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., tilligemed sammes Anpart af Kirke-, Korn- og Qvægtiende, samt 2de underliggende Huse, der ere bortleiede paa Livstid. a) Hellevad Sogns Kongekorntiende Qvægtienden undtagen, som er matriculeret for 28de Td., og hvortil hører, 239 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn, hvoraf Tienden kan haves en natura at omtrent 90 Td. ikke bleve solgte ved 4de Auction, bliver 5te og sidste Auction i afholdt, Tirsdagen næstkommende 5te November, Formiddag Kl. 10, paa Gaarden. Disse Eiendomme, som henhøre iblandt Landets gode, og hvorpaa kan holdes 50 a 60 Stkr. Hornqvæg, findes forresten forhen beskreven i denne Tidende, No. 81, 83, 84, 105 og 107. Af Conditionerne, som forinden Auctionen kunne erfares af Procurator Juul i Aalborg, og undertegnede Auctionsforvalter, anmærkes: at Eiendommene, strax efter Budets Approbation kunne tiltædes, og at endeel af Kjøbesummen kan blive staaende. Sæbye, den 7de October 1822. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1822-10-14
Bekjendtgjørelser. Næste Avis udgives Torsdagen den 17de October; og fra den Dag af, indtil anden Bestemmelse skeer, udgives Avisen hver Mandag, Torsdag og Løverdag. Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 14de October 1822. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1822-10-14
De som endnu restere med Betalingen for denne Avis, (ei allene for sidste Qvartal, men endog for flere foregaaende) ville behage uden længere Henstand at betale mig samme, i det seneste inden denne Maaneds Udgang; i andet Fald maae de undskylde, at Avisen ei længere vorder dem tilsendt. Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 13de October 1822. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1822-10-14
Hos Bogtrykker Wandall faaes for vedsatte Priser: 1) Ryttige Breve til Menigmand, af Forfatteren til historiskegeografisk Læsebog for Landsbyeskolerne, indbunden 4 Mk. 2) Om Opelskning af Birketræer, og disses Fortrin for andre Træarter, i Særdeleshed i skovløse Egne, af C. P. Laurupoversat af J. Bang, Skovridder ved de kongl. Skovanlæg paa Alheden, heftet 3 Mk. 3) Kort historisk Samling af danske Konger fra de ældste til vore nuværende Tider, et Tidsfølge af 1900 Aar, udgivet af P. Obel i Lemvig, heftet 5 Mk. 4) Historiebog for Børn, indeholdende lærerige Optrin af det daglige Liv, ved Kammerraad A. F. Just, indbunden 2 Mk. 8 s. 5) Den gode Kone efter Skriften, forestillet i en Brude tale i Hæstrup Kirke, den 22de September 1813, af Pastor Hans Jacob Blichfeld, Sognepræst for Wreilev og Hæstrup Sogne, heftet 1 Mk. 8 s. 6) Hjemkomsten. Et original Syngestykke i en Act. Forfattet som en Prolog for det dramatiske Selskab i Aalborg, paa Kongens Fødselsdag den 28de Januar 1816, af Pastor Henneberg, heftet i Mk. 8 s. 7) Steder hvor Landmanden kan afsætte sin Uld af forbedret Race og Maaden hvorledes han bør sortere og vaske den, af Jnstitsraad C. G. Rafn, heftet 1 Mk. 8) En kort Anviisning til Tobaks=Plantning, af J. F. Becker, heftet 12 s. 9) Udtog af Reglementet af 18de October 1819, betræffende Infanteristens Bepakning i marschfærdig Stand, heftet 6 s. Re telse.
Jyske Efterretninger, 1822-10-14
J sidste Avis stod paa tredie Colonne, første Svalte, 22de Linie fraoven, Æg 1 Rbd. a 1 Rbd. 1 Mk. Snesen; læs Æg 1 Mk. a 1 Mk. 1 s. Snesen.
Jyske Efterretninger, 1822-10-17
Tyrkiet. Endnu vedblive Jndbyggerne paa de Græske Øer, i Archipelagus at sætte mangehaande Efterretninger: i Omløb om store Seiervindinger over Tyrkerne, disses Fordrivelse fra Morea, Chorschid Paschas døde lige Sygdom i Larissa, stærk Pest omborde paa Tyrkernes Flode, hvoraf de endog lade den nye Storadmiral være kreperet, med meget mere af samme Art. For endmere at sætte Mod i de forknyttede Grækere, fortælle de fremdeles, at Russerne staae i Begreb med at rykke ind i Tyrkiet, at Perserne have taget Bagdad, at Europas Monarcher samles i Verona ene for at lægge Raad op om hvorlunde de bedst kunne faae Tyrkerne udjagede af Europa, og godt om de saa ville, lade dem blive i Asien. Allgemeine Zeitung, som udkommer i Augsburg, gjør sig, som de Græske Oprøreres Repentent, stor Umage med at faae disse Efterretninger udbredie iblandt Tyskerne, og forsaavidt Stof skulde mangle fra Grækenland og Øerne, da ere Ausburgerne ogsaa Karle for at skrive deres Beretninger selv. Jmidlertid veed man af directe Beretninger fra Constantinopel, saavelsom og over Odessa, Smyrna og Zante, at Chorschid staaer, med 60000 Tyrker i Morea, hvor Korinth, Patras, Koron, Modon, Napoli di Romania og kort sagt alle faste Pladser ere i Tyrkernes Hænder, blot med Undtagelse af Napoli di Malvasia (hvoraf Malvaster=Vinen. har Navn), hvis Fort vel endnu har Græsk Besætning, men kuns bestaaende af yderst faa Stridsmænd. Tyrkernes Hær voxer dagligen ved ankommende Forstærkninger, og Grækernes Modstand, som fra Begyndelsen af kuns var ussel, bliver stedse ringere, saasom enhver Græker, der seer Kans dertil, nu blot lægger an paa at plyndre Levningerne af sine Lands De mænds Effecter og med Kosterne at rende sin Vei, eller for samme at kjøbe sig Leide af Tyrkerne. Af de mange Finkeriddere, der droge ud fra Tyskland og Frankrig for at forfægte Oprørernes i deres Formening hellige Sag, komme nu, da hele Oprøret er saagodtsom endt, enkelte Personer næsten hver Dag tilbage til Marseille og andre Havne ved Middelhavet, alle i den ynkeligste Tilstand, og stadfæste ved eget Exempel, at Erfaring holder en dyr Skole, men Daarer ville ikke lære i nogen anden. Franskmændene kalde disse hjemkomne forulykkede Personer ved et Ordspil Degraisskes istedetforDegreses. Uagtet nu talrige Exempler af disse ulykkelige Offere for en enfoldig Jver for Grækernes Sag, saaledes staae for Øie og klarligen vise til hvad Punkt Oprørerne ere komne, afgaae dog endnu jevnligen smaae Skarer af Tyrkere fra Marseille til Grækenland og den visse Fordærvelse, hvilket man i Sydfrankrig tilskriver Tyskernes Flegma. - Nogle af disse Lykkeridere fra det christne Europa, som i Grækenland have undgaaet Osmannernes Sværd, ere undkomne til Constantinopel, hvor den Tyrkiske Regering er ædelmodig eller ligegyldig nok til ikke at spidde dem, men lader dem gaae uden at ændses. Til Tunis ere nogle af dem flygtede, men Beyen sammesteds, som er den Tyrkiske Kejsers Leensmand, lader strax slaae Hovederne af dem.
Jyske Efterretninger, 1822-10-17
Spanien. Efterretningerne ere meget modsigende, og de fleste Franske Tidender, af hvilke man skal erfare Tilstanden, levere for det meste kuns Royalisternes Bulletiner. De berette ofte Sejre, hvor slet ingen Fægtning har fundet Sted og Erobringer af Fæstninger, som ikke have været angrebne. Jmidlertid seer man dog, at Navarra og de Basskiske Provindser ere aldeles i de Constitutionelles Hænder. J Catalonien har Mina og Milans slaaet Royalisterne og drevet dem tilbage. Jfølge en af Mina udstædt Proclamation, hvori han erklærer Enhver, som staaer Royalisterne bi paa nogensomhelst Maade for Landsforræder, har han i Staden Fraga ladet skyde Borgemesteren, Raadmændene, Byfogden og samtlige eligerede Mænd, fordi Royalisterne der have havt Tilhold. - Fra Portugal siges 8000 Mand at være paa Marsen til Pyrenæerne for at forsvare Spaniens Grændser.
Jyske Efterretninger, 1822-10-17
Portugal. Kronprindsen, der som Statholder i Brasilien lægger an paa at gjøre dette Rige uafhængigt, bliver hjemkaldet og Regeringens Førelse i Rio Janeiro overdragen til Andre. At han godvilligen forlader sin Post derovre, er ikke at formode, saa at en Borgerkrig vel forestaaer i Brasilien. - Regeringen Lissabon laaner 800 Contos Reis. Den nye Banks Sedler forrestrækkes i Lissabon for klingende Mønt, hvilket viser, at man har megen Tiltro til det herskende System. - Samtlige Klostere i Portuaal, paa 60 nær, ophæves og Jndkomsterne drages ind i Statscassen.
Jyske Efterretninger, 1822-10-17
Blandede Efterretninger. Kongen af Sverrig har efter Ankomsten til Christiania været lidt upasselig af en ved Gotha=Canalen, samlet Forkjølelse. - Grev Wedell-Jarlsberg indtraf ved Gotha-Canalen, da Kongen var der, og ledsagede Hans Majestæt derfra til Norge.
Jyske Efterretninger, 1822-10-17
Hertugen af Willington er ankommen til Vien. Marquis af Londonderry har søgt om Afskeed fra sin Post som Ambassedør sammesteds, og man nævner Lord Amherst som hans Eftermand.
Jyske Efterretninger, 1822-10-17
Greven af Skaane (Kronprindsen af Sverrig) har i denne Tid besøgt Parma og Florents.
Jyske Efterretninger, 1822-10-17
Den Bayerske Magnat Fyrst Wrede siges at ville nedsætte sig i det Østerrigske og Nogle tilføje, at han skulle være findet at gaae i Østerrigsk Tjeneste. Andre Efterretninger melde, at Kongen af Bayern vil udnævne ham til Generallissimus.
Jyske Efterretninger, 1822-10-17
Den unge Prinds af Carignan i Turin var nærved forleden Dag at have mistet Livet paa en ynkelige Maade. Hans Amme var nemlig saa uforsigtig med et Lys, at det stak Jld i Omhænget om Prindsens Seng. Hvorved han fik den høire Haand og den venstre Side slemt forbrændte, dog blev han saa betimeligen reddet af Luerne, at han er nu fuldkomment helbredet.
Jyske Efterretninger, 1822-10-17
Bankørhuset Alexander & Compagnie i Jpswick, fra hvem der nylig blev paa Posten stiaalet Bankosedler for 31199 Pund Sterling, udbyde en Belønningga5000 Pund, for Tyvenes Paagribelse og Pengenes Tilstædebringelse, men kuns 2000 Pund for Paagribelsen, naar Pengene ere borte. Tyvene havde og Tyvene bleve efterlyste.
Jyske Efterretninger, 1822-10-17
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1822-10-17
Kjøbenhavn, den 11te October. Den her ved Hoffet accrediterede kongl. Nederlandske Gesandt, Baron von Crombrugghe, der ifølge Kongen Hans Herres Tilladelse paa nogen Tid er borte fra sin Post, har for nogle Dage siden tiltraadt en Reise til Jtalien.
Jyske Efterretninger, 1822-10-17
Torsdagen den 3die October d. A. aabnedes den nye Opdragelses- og Læreanstalt i Sorøe, efterat i de foregaaende Dage den befalede Prøve var bleven anstillet saavel med de antagne 30 Elever, som med dem, der vare anmeldte til som Skolesøgende fra Byen at tage Deel i Underviisningen, og det hele Antal, ialt 51, var blevet fordeelt i Classer. Kl. 11 forsamlede sig i Skolebygningens Solennitetssal. deels det hele Læreversonale tilligemed samtlige Elever og øvrige Lærlinge, deels Embedsmænd og andre Honoratiores fra Sorøe Bye og Omegn, foruden dem af Universitetsdirectionens Medlemmer, som vare nærværende paa Stedet. Derefter forestillede Academiets Director i en kort Tale "Kundskabsglædernes Opvækkelse som et Middel til at befordre Lærelysten endog hos den yngre Alder, indførte derpaa de ved Academiet beskikkede Lærere, i deres nye Embeder, og bekjendtgjorde tilsidst samtlige Elevers og øvrige Lærlingers Navne i deres ved Prøvens Udfald bestemte Orden. For og efter Talen bleve under Musiklærerens Veiledning af et vist Antal dertil forberedte Elever og Skolesøgende afsjungne Cantater, forfattede af Lector Jngemann. Om Middagen var et festligt Maaltid anrettet i Oeconomiebygningen, i hvilket saavel det hele Lærerpersonale tilligemed de tilstædeværende Medlemmer af Universitetsdirectionen og de Embedsmænd, der som saadanne staae i Forbindelse med Academiet, som og samtlige Elever og Skolesøgende fra Byen toge Deel. Ved Maaltidet erindredes af Gamle og Unge med allerunderdanigst Taknemlighed Academiets høie Gienopretter og Beskytter, Hs. Majestæt Kon Frederik den Sjette, under ivrige Ønster, om, at Allerhøistsammes kongelige Omhu for Stiftelsen maatte velsignes med de heldigste Frugter. Den næste Dag, 4de October, begyndte Underviisningen selv i den dertil midlertidigen indrettede Skolebygning. Med Hensyn til de i adskillige indkomne Ansøgninger og Erklæringer førte Klager over uheldige Tiendeforeninger som medvirkende Aarsag til Geistlighedens ringe Kaar, fandt Commissionen, at i den første Tid, da Naturaltiendens Forvandling til en bestemt aarlig Afgift blev understøttet af Lovgivningen, har maaskee enkelte Øvrigheder stundom gaaet for vidt i deres Jver for denne i sig selv gode Sag, og anbefalet Tiendeforeninger til Confirmation, hvorved Kaldene ikke fik fuldkomment Vederlag for Naturaltiender; men da disse Tilfælde. dog ikke ere mange, og Tiendevederlaget nu altid fastsættes at skulle enten udredes in naturg, eller betales efter hvert Aars Kapitelstaxt, hvorved Misforholdet bliver mindre betydeligt, end efter Maalestokken af 10 Aars Kapitelstaxt, saa var den eneste Forandring, Commissionen fandt Anledning til at foreslaae, den, at de gjeldende Bestemmelser omTiendeforeningers Tilveiebringelse i Vacance ver Amtmanden og Provsten maatte ophæves, eftersom Tiendekommissioner nu overalt i Danmark ere beskikkede, hvorom ogsaa er udstædt Cancellie-Circulære af 3die August d. A. Hvad iøvrigt in specie: Qvægtiendens og Smaaredsels-Tien ders Forandring til en fast Afgivt angaaer, da fandt Commissionen, at der ved denne Punct intet videre var foretage.
Jyske Efterretninger, 1822-10-17
Under samme Dato er, med Hensyn til Hs. Majestæts Resolution: "at de Pensioner, som herefter forundes geistlige Embedsmænd, ikke paalægges Embederne at udrede, men afholdes af den alminkelige Pensionskasse", og for at dette ikke skal falde bemeldte Kasse altfor meget til Byrde, udgaaet Circulærer 1) til samtlige biskopper, hvorved det deels communiceres dem, at Cancelliet er bemyndiget til at træde i Correspondence med de Deputerede for Finantserne og extraordinær Understøttelse af Hs. Majestæts Kasse for de meest trængende Præster, som nu have Pensioner at svare til deres afgaaede Formænd, deels paalægges dem, ikke at foreslaae nogen geistlig Embedsmand til at entlediges med Pension uden at han, ved Alderdom eller vedvarende og ulægelig Sygdom, er aldeles ude af Stand til, end- og ved Hielp af personæl Kappellan, at virke i sin Menighed; samt at det for Fremtiden fral forblive ved Lovens Bestemmelser og Pensioner for Præste enker, uden for hvilke ingen extraordinære Understøttelser herefter maae foreslaaes paalagt Kaldene; 2) meddeles dem følgende Kongel. Resolution: "at theologiske Kandidater, der lade sig ansætte som personelle Kappellaner has Præster, skulle, efter i det mindste i 4 Aar at have tjent i denne Stilling, og derved erhvervet sig anbefalende Vidnesbyrd af vedkommende Biskop og Provst, komme i særdeles allernaadigst Betragtning til passende Befordring; dog uden at derved gjøres nogen Forandring i de allernaadigst foreskrevne Regler, angaaende den ExammensCarakteer, som i Forhold til ethvert Kalds Jndtægter udkræves, ligesom endelig 3) Bestyrerne af de geistlige Enkekasser, communiceres, at Hs. Majestæt allernaadigst har bifaldet, at Cancelliet maatte foranledige nærmere Undersøgelse anstillet, samt Betænkning og Forslag indhentet fra den, til at undersøge private Forsørgelses- og Understøttelses Selskaber allernaadigst anordnede Committee, om hvorvidt det maatte være mueligt at give de geistlige Enkekasser en saadan Indretning, at Kaldene, uden derved at paalægges en større Byrde, endog kunde fritages for de lovbestemte Enkepensioner. (Fortsættes.)
Jyske Efterretninger, 1822-10-17
Artikler af Avisen i Kragehul.
Jyske Efterretninger, 1822-10-17
Afsagte Domme: Procurator Lux for Søren Agerkaal, contra Jngen mødte. - Peder Madsen. (Angaaende en Fordring stor 2000 Rbd. Sølv, som Citanten fordrer hos Apallanten.) Dom Bytingsdommen bør ved Magt at stande, og Sagen afvises. Ved Kragehuul Byting var af den constituerede Skriverdreng, Jens Sandbüchs dømt saaledes: Naar Søren Agerkaal med sin corporlige Eed bekræfter, at han ikke siden han laante Peder Madsen den omrørte Sum, har taget ulovlige Renter af denne, bør han for sammes Tiltale i denne Sag frie at være. Kragehul Byenyt.
Jyske Efterretninger, 1822-10-17
J Onsdags Morges forkyndte Klokkernes Ringning og Kanonernes Torden Hendes Høihed Fru¬Borgemesterindens lykkelige Forløsning med en ung Søn. Districts Chirrugen Hr. Bourreau gjorde Forretningen med sædvanlig Behændighed, i det han udførte en meget svær Vending efter Fødselen. - J Torsdags var stor Høitidelighed paa Apotheket, da Hr. Teophrastus til Doctor medicinæ. Disputatsen handlede om: "smitsomme Sygdommes Skadelighed for Sundheden." Acten varede i 15 Timer. J denne Anledning var et Program forfattet af Hr. Bourreau som afhandlede: "incurable Sygdommes hensigtsmæssige Behandling.