Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Jndenlandske Efterretninger. Fra Chefen for Corvetten Galathea, er indlødet Rapporter af 10de og 31te October 1846, Corvetten var endnu ved Sandwichs-Øerne, til Ankers for Honolulu, men Chefen agtede at afgaae derfra den 1ste November. Mandskabets Helbredstilstand havde forbedret sig endeel ved Opholdet i det særdeles sunde Clima og ved Nydelsen af friske Provisioner, navnlig vare de ved Ankomsten meest lidende Patienter komne sig betydeligt; dog var en haardnakket Diarrhoe, hvoraf endeel af Folkene leed, endnu ikke ophørt. Chefen tilligemed endeel af Officeersper onalet og de med Corvetten fulgte Videnskabsmænd havde havt Audients hos Kongen, ved hvilken Leilighed Chefen holdt følgende Tale til Hans Majestæt: Hans Majestæt Kongen af Danmark, Christian den Ottende, sender venskabelig og broderlig Hilsen til Hans Majestæt Kongen af de hawalianske Øer, Kamehameha den Tredie. Hans Majestæt Kongen, min Herre, har med den største Jnteresse fulgt den hawalianske Nations heldige Fremskridt til Uddannelse og Religieusitet. Navnet Kamehameha den Tredie, sit Riges første christne Konge, Styrer og Lovgiver, er vel bekjendt i vort Land, skjøndt dette ligger fjernt mod Nord, paa den anden Side af Kloden. Den danske Nation, et af de ældste søfarende Folkeslag i Europa, har i de senere Aar viist sit Flag i det stille Hav, og danske Skibe have indfundet sig ved de hawalianske Øer. Eet af de Øiemed, Kongen min Herre, der interesserer sig levende for vor Handels=Søfart, havde med denne Expedition, var at stifte venskabelige Forbindelser med de forskjellige Magter paa denne Side af Kloden, og iblandt disse var det hawalianske Rige udtrykkeligen nævnt i Hans Majestæts Jnstructioner til mig, idet Allerhøistsamme var overtydet om, at den hawalianske Regjerings liberale Grundsætninger borgede for mine Underhandlingers lykkelige Udfald. For den videnskabelige Deel af den Epedition, jeg har den Ære at commandere, har Deres Majestæt alle nede viist Deres Jnteresse, ved den ærefulde Beskyttelse, De skjænker den. Jeg anseer det for min Pligt at gribe denne Leilighed til at udtrykke min hjerteligste Tak, saavel derfor, som for den særdeles venskabelige Modtagelse, jeg har fundet hos Deres Majestæts forskjellige Regjerings Autoriteter. Hs. Majestæt svarede derpaa saaledes:Jeg er meget glad ved at see en af Hs. Maj. Kongen af Danmarks distinquerede Officerer. Jeg har hørt tale om alt det Gode, som Hs. Majestæt og hans Forgænger Frederik den Sjette have udrettet for deres Undersaatters Frihed og Lykke. Følgende et saa værdigt Mønster har jeg stræbt og stræber fremdeles at fremkalde Orden, Lovlighed, Religieusitet og Videnskabelighed blandt mine Undersaatter. Gud har hidtil skjænket mig Held. Jeg stoler paa mægtigere og meere oplyste Nationers Sympathi og Venskab. Det glæder mig at høre, at Deres store og gode Konge beærer mig med sit Venskab. Behag at bringe Hs. Majestæt Forsikkringen om min Høiagtelse og Hengivenhed; det vil glæde mig at see mange af hans Undersaatter paa mine Øer, og jeg vil drage Omsorg for, at de skulle nyde samme Beskyttelse og samme Rettigheder, som de meest begunstigede Nationer. Det er Sandhed, at de Danske have været iblandt de tidligste Søfarende; de have ogsaa været iblandt dem, der tidligst have gjort Erobringer og stiftet Colonier, og deres Jndflydelse paa Verdens Civilisation og Befolkning har været stor. Det vil glæde mig at erfare, paa hvilken Maade jeg kan fremme Deres Expeditions Held, og jeg haaber, at Deres Besøg paa mine Øer vil være behageligt for Dem. Gud beskytte Deres Konge!" - Under Opholdet i Honolulu har Chefen indledet Forhandlinger om Handels= og Venskabs Forbindelser mellem begge Stater, hvoraf Resultatet vil blive nærmere bekjendt. Jmidlertid er der, som allerede sees af Kongens Svar, givet Forsikkring om, at danske Undersaatter ville paa Sandwichsøerne blive behandlede som de meest begunstigede Nationers Undersaatter. En i Honolulu bosiddende Kjøbmand, Hr. C. A. Süwerkrop, Associe af Huset Skinner & Comp., blev af Chefen, paa nærmere allerhøieste Approbation, udnævnt til dansk Consul sammesteds. Chefen melder: Havnen er fuld af Hval fangere, meest americanske og franske, saa engelske, 2 hamborgske, 2 bremer og et preussisk Skib, ialt circa 50 Skibe. Den 28de October havde jeg den Ære at have Hs. Maj. Kongen af Hawal med Følge af alle Chefer og Ministrene ombord til Frokost. Han blev modtaget med Folkene paa Ræerne og Salut af 27 Skud ved Kommende og Gaaende. Saavel den engelske som franske herliggende Orlogsmand, hvis Chefer jeg havde underrettet officielt om dette Besøg, saaluterede med 21 Skud. Jeg havde indbudet disse Herrer Skibschefer samt alle de fremmede Consuler til at møde Kongen herombord. – Den Høflighed og Gjæstfrihed, som saavel jeg som alle mine Officerer have mødt under vort Ophold her, søgte jeg at gjøre Gjengjæld for den 29de October, ved en Dands herombord, hvortil jeg havde indbudet det hele herværende Selskab. (Fdl.)Et af Laurids Skan udgivet nyt Skrift: "Kort Udsigt over de separatistiske, saakaldte slesvig-holsteenske Partibevægelser i den danske Stat, af C. Henrichsen, (Priis 1 Mk. 12 s.), – fortjener særdeles Opmærksomhed. Det indeholder en klar og anskuelig Fremstilling af de omtalte Bevægelser ligefra deres Forberedelse i fjernere Tidsrum, til deres nærværende Stilling. Forfatteren synes at være en ældre tydskdannet Embedsmand, som lever midt i Begivenhederne, men er forbleven tro mod den Stat og Regjering, han saa længe har tjent. Fremstillingen er simpel, rolig og sindig, og bærer Sandruhedens Præg. Laurids Skau har ledsaget Bogen med nogle indledende Ord. Ved Karrebek Lossested kom fornylig en slesvig-holsteensk Skipper med tydsk Flag. Det syntes de gode Skippere, som laae der, ikke synderlig godt om, og de forlangte, at han skulde tage det ned. Dette vilde han imidlertid ikke, hvorpaa de truede ham med, at de vilde skyde Flaget, ned, hvis han ei gjorde det. Slesvigholsteneren lod sig ikke skræmme af Truslen; men hvad gjorde saa de andre gode Skippere, De nedskjød uden videre Omstændigheder Flaget. Det var rask gjort og et Tegn paa, at naar Danmark forhaanes, saa er der endnu flinke og raske Sogntter hertillands. Slesvigholsteneren klagede strax i Nestved. Bare han kunde faae en lang o. s. v. (Præste Av.)¬