JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1826-11-17
Creditorer i Boet efter afdøde Selveiergaardmand Jacob Nielsen og i hans senere afdøde Enke Kirsten Pedersdatter i Nørbæk, indkaldes herved til inden 12 Ugers Forløb at anmelde og bevise deres Fordringer, Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderie, Wiborg, den 1ste November 1826. Rod. Simon Johannsen Gaarde fra Vellerup i Aggerskov Sogn, som den de Juni d. A. har fyldt sit 70de Aar, er tilfalden en liden Arv efter afdøde Ægtefolk Jep og Martha Jacobsen i Aggerskov. J Overeenstemmelse med Forordningen af 9de Novbr. 1798 opfordres bemeldte Simon Johannsen Gaarde, eller hvis han ikke maatte leve, hans lovlige Afkom inden 12 Uger fra dette Proclams Bekiendtgiørelse at legitimere sig i det Kongelige Actuariat 1 Rdagger, da imodsat Fald, Arven af Retten vil blive tildømt vedkommende nærmene Slægtninger; Toftlund i Nør, Aangstrups Herredsfogde, den 14de October 1826. A. Wardenburg.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
London, den 11te November. Den 7de dennes sprang Kiedlen i det fra Grimsby til Hull seilende Dampskib, Graham, hvilket kostede fom Passagerer Livet, saa at der af nogle af dem ikke engang er fundet noget Spør, og Andre ere stærkt saarede.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Liverpool Mercury melder: "Vi maatte hjertelig ønske, at de lidende Grækere maatte forsynes ligesaa godt og hurtigt med Krigs=Materialier, som Paschaen af Egypten, efter hvad man kan see, bliver det. Udskibninger af Kartætscher, Granater og anden Munition til Sidstnævnte finde i dette Øieblik Sted i Havnen her, og vi høre ikke tale om nogen Misgreb, Anholdelser eller Rænker, hvorved disse, saaledes som de for Grækenland, skulde hindres.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Det menneskelige Livs Varighed i England kan for Øieblikket, i Gjemmemsit regnet, ikke anslaaes til mere end 50 Aar, især i store Stæder. Dette sees af Dødelisterne i London. Af de i London i Aaret 1824 begravne 20,237 Personer ere flere end Halvdelen (10141) døde førend det 20de Aar. Jblandt de Øvrige, som altsaa fuldkommen opnaaede den modnere Alder, have ikke flere end 2090 opnaaet det 70de Aar eller en høiere Alder, derimod ere 8006 allerede døde imellem det 20de og 70de Aar. Den almindelige Domstol i England (Court of commen pleag) har dømt i en Sag, om hvilken de Engelske Aviser allerede i nogen Tid have underholdt Publicum. En Hr. Bligh anklagede Hr. Wellesley, en Søn af Grev Maryborough og Neven af Marq. af Wellesley og Hertugen af Wellington, for at have forført hans Kone, Mad. Bligh, og fordrede en Skadeserstat, ning af 10,000 Pd. Sterling. Beviserne paa Forbrydelsen, vare tilstede i saa stor Mængde, at den Anklagedes Advokat kuns søgte at faae nedsat Erstatningssummen, der ogsaa virkelig ved Dommen blev reduceret til 6000 Pd. Sterling. Hertugen af Wellington, Greverne Darnley og Fise og Oberst Leniot, Stanhope vare tilstede. Et talrigt Publicum bivaanede Sagens Forhandling, og tilkjendegav lydelig sin Tilfredshed med den af sagte Dom.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Paris, den 5te November. Sir Walter Scott, som opholder sig her, bivaanede nylig i Odeons=Theatret en Forestilling af Jvanhoe. Han var i en Loge med sin Datter, og blev kjendt af nogle Personer, som imellem Acterne ledsagede ham til Foyen. En af dem gjorde ham opmærksom paa Corneilles og Molieres Büster med de Ord: See der Deres Venner." Sir Walter Scott bøiede sig for Sørgespillets Fader, og traadte med levende Nysgierrighed nærmere, for at betragte Misantropens Forfatter. Det er Moliere, sagde han paa Engelsk til sin Datter, og takkede derpaa de Personer, der ledsagede ham, for deres Artighed. Sir Walter Scott, vil ikke blive længe i Paris. Hans Ansigtstræk ere meget udtryksfulde, og Billedhuggeren Chantrey har truffet ham meget godt.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Ved Mødet den 16de October i Videnskabernes Academie Paris forelæste Hr. Morcan de Jones en Afhandling under den Titel: Undersøgelse til at bestemme Kiendetegnene og Virkningerne af Varioloiderne, og til at opdage denne Sygdoms Oprindelse. Denne Afhandling er saameget mere vigtig, da Tilliden til Kokoppe-Jnoculationen i den sidste Tid har begyndt at vakle, selv hos upartiske Mænd, da mange vareinerede Personer ere blevne smittede af Kopperne. Hr. Moreau de Jones forklarer disse Tilfælde paa en Maade, som er i Stand, til at hæve al Frygt. Det er en afgjort Sag, at der i de sidste ti Aar er bragt en ny Art af Kopper til Europa, og af disse kunne ogsaa vaccinerede Personer angribes. Man kalder dem Variolvider. De Personer, som have havt de naturlige Kopper, ere lige saa lidet som de vaccinerede sikkre for at blive angrebne af dem. Varioloderne synes at være bragte fra Ostindien til Amerika, og derfra til Europa. Endnu er der ikke noget bestemt Tegn til en uundgaaelig Udbredelse af dem; men alle Omstændigheder antyde derimod det Modsatte. De synes nemlig at have mistet meget af den oprindelige farlige Character, som de viste i Ostindien, hvor man endogsaa anseer de for farligere end de sædvanlige Kopper. Endskjøndt Kokopperne ikke beskytte derfor, saa have dog varcinerede Personer meget mindre at frygte for Angreb af Variolviderne end uvaccinerede. De Amerikanske Læger, som have iagttaget de fleste Tilfælde af denne Art, paastaae, at der af hundrede uvaccinerede Personer, som faae Varioloiderne, døer halvtredsindstyve, men af vaccinerede kuns een. Det er vel sørgeligt, at see den store Liste paa Sygdomme, som hjemsøge den elendige Menneskeslægt, forøget med en ny, men derhos er dog ogsaa den Tanke trøstende, at Vactinen ikke har tabt noget af sin Fordring paa vor Tillid, og at den, endskjøndt den ikke yder noget fuldkomment Beskyttelsesmiddel imod denne nye Sygdom, dog er i Stand til, betydeligen at indskrænke Antallet paa dens Offere. Hr. Morean de Jones haaber derhos, at Chineserne, som - efter Barrow - siden Arrilds Tid have kjendt Kokoppe-Giften som et Beskyttelsesmiddel imod Kopperne, maaske kunne angive et nyt Middel som Beskyttelse imod Varioloderne, og opfordrer duelige Jagttagere til, i China selv at anstille nøiagtige Undersøgelser af de der herskende Koppesygdomme.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Den 8de November. Man havde, siger Courier francais, villet holde det hemmeligt, at Jnfant Miguel i Wien havde aflagt Eed paa den Portugisiske Forfatning, men Efterretningen vil komme til Lissabon førend Kamrenes Aabning; den Curreer, som bringer den, kom den 25de October igjennem Madrid. - LordBeresford skal commandere og organisere Hæren. Efter Forfatningen er det første ikke tilladt nogen Udlænding, men Lorden, kan ansees som Portugiser, da han er Marqvis, besidder nogle Godser fra Kronen, og man ikke troer, at Erindringen om ham vil møde en alvorlig Opposition. Pairerne, Grev Villafior og Marq. Fronteira, afreiste henimod d. M. fra London, for at bivaane Sessionen i Portugal. "Storherren", melder Etoile fra Constantinopel af 15de October, mønstrede for nogle Dage siden nogle Hundrede af de nye Tropper paa Sletten ved Buyukdere. Derpaa lod han enhver Soldat give 12 Pjastre. Han saae meget glad ud. Han holdt offentlig sin Bøn imedens Soldaterne spiste ved deres Vaaben Stabler. Der er mange Europæere iblandt dem. De fleste af de udenlandske i Buyukdere boende Ministre bivaanede dette Skuespil eller denne Fest, som Hs. Høihed gav Seraskier-Chanen. Man har bemærket, at Storvezieren ikke var der.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Den 9de November. Courier frangais meddeler Grundtrækkene til en ny Presselov, som den underhaanden vil have erholdt af et Udkast, der skal forelægges Kamrene i deres nu forestaaende Møde. Dersom disse Grundtræk ere troværdige, saa gaaer Lovudkastet ud paa, næsten aldeles at tilintetgjøre af Pressefrihed.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Da den offentlige Laan anstalt i Lyon tager omtrent 16 Precent i Renter og Aaret for at laane paa Pant, hvilket meget trykker de fattige Fabrikarbeidere, saa have nogle Fabrikherrer, forenet sig om at gjøre Forskud mod Pant aldeles uden Renter.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Jfølge tilforladelige Efterretninger, blev der paa den Astikanske Kyst fra den 1ste Juli 1825 til den 1ste Juli 1826 indskibet 265683 Slaver paa Brasilianske Skibe til Rio Janeiro. 1540 af en disse Ulykkelige døde paa Overfarten, og de øvrige ere udskibede i Brasiliens Hovedstad.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
En Avis, som udgives i Nantes, melder, at man ogsaa den maa beklage sig over de nu hyppig forefaldende Jndbrud og Overfald, ligesom i Paris. Jolandt de Personer, som nylig ere overfaldne og plyndrede her i Byen, ere ogsaa tvende Pairer.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
J det sige Møde af Seines Departementsraad skal der være foreslaaet, at den offentlige Underviisning skulde overlades til en geistlig Corporation (Jesuiterne, og dette Forslag, som dog ikke gik igjennem, havde mange Stemmer for sig, Den 11te November. Natten imellem den 7de og 8de fandtes en Pige myrdet i een af vore Gader. De natlige Angreb og med dem en ganske usædvanlig Forvorvenhed hos Spitsouberne, som forurolige Hovedstadens Gader, tiltager paa den frygteligste Maade: vore Blade anføre mange Exempler derpaa.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
J. des Debats melder fra Constantinopel: "Den Vished, som man nu har om den virkelige Antagelse af Tillægs-Overeenskomsten i Afterman, opliver paany Haadet om, at de fem store Magter ville gjøre et definitivt Skridt til Grækernes Fordeel Dette vil sandsynligviis begrundes paa de Tab, som Europas Handel lider ved Urolighederne i Grækenland, og de uhyre Bekostninger, som Underholdningen af de til neutrale Skibes Beskyttelse nødvendige Escadrer foraarsager, uden at have Græken lands Uafhængighed, men derimod kuns Jndførelsen af en lega Orden der, ligesom i Wallachiet og Servien, til Øiemed. Hid til vare Hr. Stratford Cannings Skridt i denne Henseende (i Følge de i St. Petersborg foregaaede Conferencer) uden Virkning; men man maatte kunne haabe, at Hr. Minciaki eller Hr. Rideanpierre vil forene sig med ham, naar kuns først Ratificationerne af hiin Overeenskomst ere udvexlede; ja man forsikrer, at førstnævnte allerede har erholdt de dertil fornødne Jnstruxer, De Franske, Østerrigske og Preussiske Gesandter vente endnu deres, for at denne Gienstand i Forening kan behandles som en Europælsk. Hr. Stratford Cannings Stridt ere kuns skeete i considentiel Form; han valgte denne, for ikke at udsætte sig for nogen formelig Vægring, eller rettere, fordi Østerrig, maaske ogsaa Frankrig, endnu ikke havde erklæret sig.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Vi have idag Efterretninger fra Bogota af 9de August, som stadfæste det, man allerede vidste om de ved den store Forsamling i Panama istandbragte Actstykker. Der var nemlig den 15de Juli efter de forudgangne Beraadslagninger underskrevet: 1) En Tractat angaaende bestandig Enighed og Forbund imellem de firecontraherrende Magter, hvilken de øvrige Amerikanske inden er Aar skulde kunne tiltræde, 2) en særdeles Overeenskomst om at fornye Kongressen, hvert Aar i Krigstid og hvert andet Aar i Fredstid; 3) en Overeenskomst angaaende det Contingent, som enhver Magt skal stille til fælleds Forsvar: 4) en Overeenskomsangaaende disse Contingenters Anvendelse og Retning; 5) forskjellige Erklæringer, hvorved under visse Reservationer de af Columbien allerede med Mexiko, Mellem Amerika og Peru afsluttede Tractater sammensmeltes i een.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Walter Scott var forleden Aften indbuden til Fyrstinden af Gallizin, hvor han fandt alle Damerne tlædte i Skotsk Nationaldragt.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Efterretninger fra Lyon melde, at der den 7de dennes, om Aftenen Kl. 10, var udbrudt en Jldløs, som rasede strækkeligt, saa at man først henimod Morgenstunden blev Herre over Jlden.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Madrid, den 28de October. Efterretningerne fra vore til Algarve grændsende Provindser, melde, at der nu paa alle Puncter indkom Portugisiske Flygtninger, Militære og Borgere, som havde taget Deel i Opstanden, hvilket begynder at overbevise selve de Apostoliske om, at GrevAlva ved Forstærkninger er blevet sat i Stand til at betvinge Opstanden, og sammentrænge de Oprørere, som ikke kunne naaden Spanske Grændse, paa nogle Puncter i det Jndr., Marq. af Chaves, som med Pøbelens Hielp i Trasios Montes havde udraadt Jnfant Miguel til Konge, er med henved 30 Ledsagere ankommen til Orense i Galicien.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Jesuiterne have udvirket et Decret, hvorved der er tilstedet Dem Adgang til alle Skoler og Underviisnings=Anstalter i Kongeriget, Universiteterne alene undtagne, ja Nogle sige endogsaa, at der er tilstaaet dem Overopsigt over alle slige Jnstituter. Hvad der beviser den uhyre Jndflydelse, som de daglig mere og mer vide at forskaffe sig, er den Omstændighed, at Kongen har underskrevet dette Decret, uagtet saavel det Castianske Raad som Statsraadet eenstemmig satte sig der imod.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Den 31te October. Den Portug. Gen. Silveira er, istedet for at efterkomme befalingen om at bortfjerne sig, reist til Zamora, hvor han staaer i Forbindelse med de Portugisiske Overiøbere; han havde mange Penge hos sig. En gjentagen Proclation, hvori han opfordrer til Oprør, var alleredet trykket og Circulation, da der pludselig ankom Efterretning om Jnfant Miguels Constitutions-Eed og om Grev Amarantes Nederlag og Standsningen af Urolighederne i Tras-os Montes. Nu maatte Suveira gjøre Askald derpaa. Jnqvisitionen synes for stedse at være opgivet; Kongen har underskrevet et Udkast til Oprettelsen af et bestandigt hemmeligt Politie, som efter Hr. Recachos Forslag skal træde i Stedet for Jnqvisitionen.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
J Anledning af Udeblivelse med Betaling af de til Algier tractalmæssig skyldige sex Millioner Realer, er den Spanske Consuls Bolig i Røverstaden bleven angreben, og uden Tvivl vilde han være bleven massacreret, naar han ikke var flygtet til den Franske Consul. Han kom nu selv til Madrid. Ondet med Algiererne er steget til det høieste; de have paa Kysten af S. Roch, Mar bella, Malaga, Estepona o. s. v. bortført hele Familier i Fangenskab, bortdrevet Hjorderne, og taget alle Fartøier. Gen. Quesada beretter officielt, at Jnsurgent Juntaen fra Algarve den 23de dennes er ankommen til Apamonte, fulgt af flere end 800 Udvandrere, saavel Militære som Borgere. Han har givet befaling til at sende Flygtningerne til det Jndre af Spanien, og sendt et stærkt Detaschement Fodfolk og Ryttere til Avamonte, for at forhindre de Uordener, som en saa betydelig Udvandring kunde foranledige, og for at iagttage de Portugiseres Forhold, som maatte fristes til at forfølge Desertørerne over Grændsen.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Lissabon, den 25de October. Regjeringen har modtaget den officielle Anmeldelse, at Kongen af Spanien har givet General=Capitainerne i Galicien, Gammel=Castilien og Estramadura befaling, at tilstille de Portugisiske Militair=Øvrigheder de Vaaben, Heste &c., som de Portugisiske Desertører have medbragt til Spanien. Saasnart Regentinden erfarede denne venskabelige Bestemmelse af Hs. Catholske Majestæt, har Hun ligeledes befalet, at de Spanske Desertøiers Vaaben, Heste &c. ufortøvet skulle tilstilles de Spanske Militair=Ovrigheder.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Krigsministeren beretter fra sit Hovedqvarteer, Baja, under 20de dennes, at han den 18de var indrykket der under Jndvaanernes Glædesraab. Han har befalet Grev Alva, saa hurtig som muligt at bevirke en Forening af deres Corps, for i Fælledskab at kunne marschere imod Rebellerne. Beretningerne fra Tras, os montes, Alemtejo, Minho, Over= og Nedre Betragaae til den 20de og 21de, og derefter var Roligheden i disse Provindser fuldkommen gjenoprettet.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Den K. Fregat Perola er afsendt til Guadiana med nogle Kanonschalupper, for at passe paa, at Oprørerne ikke undkomme til Søs. Kanonbaadene skulle løbe ind i Floden, og saameget muligt forhindre, at de ikke over samme undvige til Ayamonte. De skulle til den Ende lægge Beslag paa alle Baade paa Floden, og skyde dem i Sænk, som ville være Overløberne behjelpelig. Det Par hundrede Mand Engelske Tropper, som bleve satte i Land, ere endnu i Belem.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Vi erfare ved en overordentlig Curreer, som den Engelske Gesandt, Sir ACourt, har erholdt, at Jnfant Don Miguel har besvoret Constitutionen, og at hans høitidelige Forlovelse med Dronning Donna Maria da Gloria har fundet Sted den 29de September Vi have ogsaa erfaret, at den forhenværende Secretair hos den K. Østerrigske Gesandt i London, Hr. Neumann, var bleven beordret til en overordentlig Mission til Rio de Janeiro, for at bevæge Keiser Don Pedro til at samtykke i, at Dran ning Maria da Gloria kommer til Portugal for den Tid, som Hs. Majestæt har bestemt i den til Bedste for hende gjorte Afstaaelse af den Portugisiske Trone.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Neder=Elben den 15de November. Marq. Abrantes havde i Lissabon ikke kunne erholde Tilladelse til at komme i Land, men vel til at indskibe sig med Paketbaaden til England, hvor han ogsaa er ankommen.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Amsterdam, den 14de November. Jfølge officielle Beretninger er der i Staden Gronningen siden Sygdommens Begyndelse død 2098 Mennesker.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Rotterdam, den 11te November. Man kan med Fornøielse melde, at Antallet af de Syge i Leeuwarden og i Staden Dockum og dens Omegn daglig taget af, derimod blive Beretningerne fra Sneek, Heerenween, Joure Woudsend og andre af denne Ulykke hjemsøgte Egne stedse meget sørgelige. Man bestræber sig overalt for at forsyne de Trængende med det Nødvendige, Efterretningerne fra Horn ere gunstigere, og Doctorerne Mulde og Rolands fee deres Bestræbelser kronede med gunstige Følger. Da alle øvrige Læger ligge syge, saa ere de nu allene bebyrdede med alle de Syge.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Grønningen var Antallet af de Døde i den sidste Uge igjen steget til 105. Dødeligheden er altsaa endnu stedse meget stor Petersborg, den 4de November.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Efterretninger fra Armeen i Georgien af 30te September (12te October) Efterat Abbas Mirza den 13de (25de) September havde lidt et fuldstændigt Nederlag i Omegnen af Elisabetheol, forlod har det Russiske Gebet, ophævede Blokaden af Fæstningen Schuscha, og gik den 18de (30te) tilbage over Araxes. Efter vor Seie den 13de 25de) flygtede Fienden med saadan Hurtighed, at det var Generallieutenant Fyrst Madatoff umuligt at naae ham. En Deel af det Persiske Rytteri er fulgt efter Abbas Mirza over Araxes, hans Fodfolk adspredte sig, kastede sig ind imellem Biergene, og søgte i største Hast at naae den Persiske Grændse. General=Adjutant Paslewitsch har erholdt befaling, at lade nogle Tropper rykke ind i Landet Schirwan, for at forjage de der saavelsom i den sydlige Deel af Daghestan endnu tilbageblevne Persere. Den 21de September angreb den henimod Provindsen Eriman commanderende General Dawidoff den af Hassan=Khan, en Broder til Sardaren eller Chan for denne Provinds, commanderede Fiende. Perserne ere fuldkommen jagne paa Flugt, og Generalmajor Dawidoff har, efterat han havde tilføiet dem en stort Tab, forfulgt dem indtil Flækken Sudoshent, to smaa Dagreiser fra Eriwan, hvor Sardaren har indsluttet sig, uden at yde sin Broder den mindste Hjelp. En Søn af den forhenværend Khan i Elisabetheol, Zgurla-Khan, som blev taget til Fange, har ertiæret, at Adbas Mirzas Armee i Slaget den 13de havde 24 Batailloner, hver paa 800 til 1000 Mand, under Vaaben, saa og 24 Kanoner, 12000 Mand Rytterie og flere end 8000 Mand, forskjellige Tropper. General=Adjutant Pastewitsch's Hovedqvarteer var i Kondolan, ikke langt fra Schuscha, og General Jermoloffs i Hassan-Su, i Districtet Schamschodil. Abbas Mirzevar ved Aslangs gaaet over Araxes. Jfølge de sidste Efterretninger, befandt han sig den 20de September i Marilian til Venstre fra Aslanges, i Nærheden af Bjergene, og selve Schahen af Persien i Agar.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Fra den Polske Grændse, den 26de October. Foruden Jnfanterie=Divisionen og de 20,000 Kosakker, som ved den første Efterretning om Persernes Jndbrud erholdt Befaling at begive sig til hine Grændser, have endnu flere andre Korps af den første Russiske Armte under befaling af Feltmarschal Grev von Sacken sat sig i Bevægelse henimod Krigsskuepladsen. Som det synes, er det Ruslands Hensigt, at samle der en tilstrækkelig Masse af Stridskræfter, for med eet Slag og i den muligst korte Tid at ende en Feide, til hvilken det paa en saa uretfærdig Maade blev tvunget. Det er endnu stedse at befrygte, at eet Felttog saa meget mindre kunde være tilstrækkeligt hertil, da Aarstiden allerede er for langt frem til endnu for Vinterens Jndbrud at gjøre betydelige Fremskridt i hine ublide Egne. Ogsaa befrygter man ei uden Grund, at de Russiske Tropper ville meget mere komme til at kæmpe med Vanskelighederne ved at forskaffe de nødvendige Levnetsmidler til deres Underholdning, end med Fienden selv; saa meget mere som de Jndfødte i Landet, for største Deelen Mahumedanere og raae Folk, just ikke synes at være i den gunstigste Stemning for deres retmæssige Herre.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Jassi, den 30te October.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
(Af den Østerrigske Jagttager.) Ved en iforgaars Morges fra Constantinopel indtruffen Kallarasch er der indløbet den Efterretning, at Kiaya=Beyen ved de Tyrkiske Commissarier i Akierman, som havde overbragt til Storherren den af dem den 6te d. M. med de Russiske Befuldmægtigede afsluttede Convention, uopholdelig vil indtræffe med den Storherrelige Ratification.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
J nogle Uger har en i Districterne Jasst og Waslui ved Tilfælde og Ligegyldighed opstaaet Jldebrand ødelagt en meget betydelig Strækning af de Skove, hvorfra dette Fyrstendommes Hovedstad pleiede at erholde sit Brændeforraad. Formedelst den længer end tre Maaneder vedholdende Mangel paa Regn, som har foraarsaget en usædvanlig Tørke, have Foranstaltningerne til denne Brands Slukning hidtil været forgiæves.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Naxos, den 31te August. Den 26de dennes ankom Marq. Paulucci her for Øen med otte Seilere, og fordrede Afbigt og Erstatning for de Fornærmelser, som man i April Maaned havde tilføiet det Østerrigske Flag og den herværende Østerrigske Consul. Man nægtede i opfylde dette Forlangende, og den paafølgende Morgen saae man derfor til almindelig Forundring alle Staden beherskende Høie besatte med Østerrigske Tropper. Siden kom en Østerrigsk Ofsicer med en Peloton ind i Staden, og meldte Primaterne og Jndvaanerne Admiralens befaling, at de høitidelig skulde heise det Østerrigske Flag, gjenindsætte Viceconsul Chirardi i sine Functioner, og betale Erstatning for den Skade, som var tilføiet en Østerrigsk Undersaat og en Russisk Capitain. J Begyndelsen modsatte nogle af Jndvaanerne sig, og det kom endogsaa til Blodsudgidelse, men tilsidst maatte man give efter, og Admiralens Begjæring blev opfyldt, hvorimod han bevilgede Øens Jndvaanere en Amnestie.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Triest, den 3die November. Alle Breve og Skibe, som komme fra Levanten, tale om de vedvarende Røverier, som Grækerne forøve paa alle Nationers Skibe, endskjøndt Engelske, Franske og Østerrigske Krigskibe nylig have opbragt forskjellige af disse Fribyttere.
Berlingske Tidende, 1826-11-20
Fra Smyrna meldes den 3die October, at Capudan Pascha i de sidste Dage af September Maaned var med sin Flaade seilet igjennem Canalen ved Scio, for, som man troer, at begive sig til Suda, og der forene sig med den Egyptiske Eftadre, som ventedes hvert Øieblik, og med hvis Chef han skulde aftale sine fremtidige Operationer. Denne Egyptiske Estadre skal medbringe de for længe siden anmeldte 15000 (?) Mand regulaire Tropper og en stor Mængde Mund- og Krigsfornødenheder. En Skipper, som efter 20 Dages Seilads ankom hertil idag fra Modon, fortæller, at man hver Time ventede Jbrahim Pascha tilbage fra Maina.