JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-09
Rhiingreven af Salm har nu den sørgelige Skiæbat han saavel af hans Venner som Fiender bliver døn og spottet; ja man paadigter ham endog Ting, som har efter Sandsynlighed ikke kan være skyldig i. Fra Grum bach er han allerede den 11te d. M. gaaet til Paris, og hans Secretair Kappe til Saarbrücken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-09
Det haardeste som endnu er seet imod ham, ere følgende Vers, som en bestemte til at staae under hans Portrait: Hansworst, Verleider, Neerlands Pest, Beroerder van it Gemeenebest Een Schelm, die met den OILVd. 200 wel, al met Oranie spot, Opstooker, Muiter, niemands Vrind, Meineedige, die t geld verslind, Doort Burgerret 200 zuur vergaard; Is Rhyngraa SALM, van deugd ontaard.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-09
Herr Greffter Fagel har communiceret Generalstaterne Deputerede for de udenrigske Affairer den Note, som ha havde faaet fra den Russisk Keiserlige Gesandt Hr. voCalitschef og den Kongelige Danske Gesandt Greven af Wedel-Jarlsberg. Bemeldte Note var skrevet i alle de her residerende udenlandske Ministres Navn, og lyde saaledes: "Samtlige i Haag residerende udenrigske Menistre troe, at de med Grund kunne frygte for, at Sikke heden i denne Residencestad vilde noget betydelig svække dersom den sædvanlige Besætning, især under nærværenOmstændigheder, blev formindsket og commanderet ande steds hen. De have derfor anseet det for nødvendigt høystvigtigt, at faae Hr. Raadspensionairens bestemte og tilfredsstillende Svar herpaa, ligesom de og anmode Generalstaternes Præsident om ufortøvet at forelægge Deres Høymægtigheder denne Note, til Sagens nærmere Over Herpaa blev i Generalstaternes Forsamling veyelse." besluttet, at sende Staterne af Holland en Afskrivt af Noten, og tillige melde dem: "at, siden der endnu ikke var resolveret noget paa den forhen under 7de September i samme Anledning indløbne Note fra Corps Diplomatique, saa maatte Deres Høymægtigheder paa det venligste og alvorligste anmode Staterne om at udgive den Ordre, at der ikke maatte udmarschere noget af den her værende Besætning, og at ingen bevæbnede Friecorps maatte andenstedsfra komme til Haag, paa det ey allene de udenlandske Ministre, men ogsaa Generalstaternes Forsamling og de øvrige Generalitetscollegier, kunde være fremdeles sikkre i Residencen."
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-09
Fra Pohlen, den 27 October. Siden Tyrkernes sidste frugtesløse Angreb imod Kin burn har man ikke hørt til flere Operationer deromkring; men det vil neppe vare længe, førend vi fra andre Kanter ville faae desmeere at høre. Feldtmarschal Romanzow har allerede sat en Armee af 60000 Mand i fuld Bevægelse, og man troer, han skal aabne Krigsskuepladsen ved Dniester. Til denne Armee støder, efter Forlydende, 30000 Østerrigske Hielpetropper under General Clairfaits Commando. Fyrste Potemkins Armee er 120000 Mand stærk, og der ventes endnu andre 40 til 50000 Mand ved Caucasus og i det Cubanske. Feldtmarschal Romanzow har erklæret, at de Russiske Tropper skulle betale alt hvad de behøve i Pohlen med reede Penge, og forsikkret Regieringen om Mandskabets gode Disciplin. Efter Rygtet maa enhver Borger i Rusland, som har sit eget huus, stille en fuldkommen equipperet Mand i Feldten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-09
Paris, den 29 October. I Dag taler man om Freden, som om Sagerne allerede vare afgjorte. Der skal være ankommet Krigscommissarier fra det Londonske Hof til vore Havne, for være Vidner til Skibenes Aftakkling. J samme Hende skal der ligeledes fra vor Side være afsendt Compsarier til Engeland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-09
Kiøbenhavn, den 9 November. J Tallotteriets 525de Trækning her i Staden udkoGaar følgende Numere: Udi afvigte Uge, fra den 27de October til den 3die Nov ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 26 Par. Fød Drenge 25. Piger 22. Tilsammen fødte 47. Døde Mænd 22 Qvinder 16. Drenge 14. Piger 19, af følgende Sygdomme, Alderdom 4. Barselseng 1. Beenbrud 1. Brystsyge 7 Druknet 1. Durchløb 1. Falden til døde 1. Forkiølelse 1. Forraadnelses=Feber 3. Halssyge 1. Hidsig Feber Hovedpine 1. Jnflammation 2, Kopper 3. Krampe, Skarlagens=Feber 5. Slag 16. Svindsoet 1. Tænder 1. Tærende Syge 9. Uangivne Svagheder 2. Vattersoet 5. Tilsammen døde 71. Altsaa 24 fleere døde end fødte. Ja, i Følge Hs. Majestæts allernaadigste Resolution, samtlige den Kongelige Islandske Handel tilhørende Skibe underhaanden skulle sælges til particulaire Liebhabere for særdeles billige Priser, og paa saadanne Vilkaar, som meget vil lette Kiøbet for dem, der agte at bruge dem til denne Handel og Fiskefangst, hvortil de ere særdeles beqvemt bygte og indrettede, saa vil man herved betimeligen bekiendtgiøre, at Liebhaberne dertil, jo før jo hellere og i det seeneste inden dette Aars Udgang, skrifteligen maatte henvende sig til den Kongelige Jslandske Realisations=Commission i Kiøbenhavn, hvor de om Vilkaarene nærmer skulle blive underrettede. – Man er og sammesteds villig til at meddele dem, der i næste Aar, da aldeles ingen Hande til Jsland for Kongelig Regning meere føres, agter at beseile Landet, alle de Efterretninger, som for hvert Sted især, hvorhen de maatte bestemme sig, kunde eragtes at være dem nyttig eller nødvendig at vide. J hvilken Hensigt man ønsker, at de, som agte at foretage i næste Aar nogen Expedition paa Handel og Fiskefangst under Jsland, ville i Forveien og om mueligen inden Aarets Udgang angive til bemeldte Commission, hvad eller hvilke Havne de der have valgt sig til at beseile, paa det at man saa betimeligen som mueligt kunde give dem den berørte Veiledning. For dem, som ville nyde Got af den ved Forordningen af 6te Junii 1787 allernaadigst udsatte Præmie for Fiskeriets Søgning, vil en saadan betimelig Anmeldelse desuden være fornøden, da Præmie er allene lovet for de første 600 Læster, som derom melde sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-09
Den Kongelige Jslandske Handels Realisations=Commission, den 11te October 1787.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-09
Hs. Kongel. Majestæt haver under 19de October sidstleden, allernaadigst forundt mig en Bevilgning af følgende Jndhold: Vi have efter Kammerherre og Generalmajor Christian Greve af Ahlefeldt Laurvigs allerunderdanigste giorte Ansøgning og Begiæring allernaadigst bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade, at hans Søn Kammerherre og Ritmester Frederich Greve af Ahlefeldt Laurvig skal, saalenge Faderen anseer det for nødvendigt, agtes og være umyndig, da det og maae være Generalmajoren tilladt at sætte ham en Værge efter hans Død; og skal denne Vores allernaadigste Bevilgning paa behørige Stæder læses og bekiendtgiøres. Forbydende alle og enhver herimod, eftersom foreskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongel. Residentsstad Kiøbenhavn, den 19de October 178 Under Vor Kongelige Haand og Signet. Christian R. L. S. Schack Rathlau. Aagaard. Luxdorph. Thi bliver saadant herved til alle og enhvers Efterretning bekiendtgjort. Tranekiær, den 3die November 1787. C. Ahlefeldt Laurvig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-09
Til behagelig Efterretning for de høie og gode Herrer, Interessentere i det Asiatiske Compagnie bekiendtgiøres herved, at en General-Forsamling er bestemt at holdes paa Compagniet Onsdagen den 21de November förstkommende, for at igiennemgaae, overveye og antage den nye Convention, der nu efter sidste General-Forsamlings Beslutning af 19de September sidstleden er bleven trykket og uddeelt; thi anmodes de Herrer Interessentere, som noget derved maatte have at erindre, skriftligen 8 Dage for General-Forsamlingen, saadant til Directionen at indsende, ligesom og de, der ikke allerede have qualificeret sig til Stemme Rettighed, og önske at bivaane denne General-Forsamling, behageligst forinden at indfinde sig paa Compagniets Huus for Justitz-Directeuren, hver Mandag og Onsdag Formiddag fra 9 til 11 Slet, for at aflægge den af Interessenterne vedtagne Eed. 8 Fuldstændig og tilforladelig Efterretning om det i Christiansands Stift mellem Øvrigheden og Bønderne passerede, udaf en Skrivelse fra Christiansand; udgivet for at betage fraværende, de mange usandfærdige Rygter, som derom fortælles, og tillige at give saavidt rigtig Begreb om Sagens sande Beskaffenhed, som muelig; 2 Ark i Octav for 8 Skilling, er tilkiøbs hos Boghandler Proft paa Børsen og Bogtrykker Thiele i store Helliggeiststrædet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-09
AVERTISSEMENTS. D. Mandagen den 12te November førstkommende, om ForH. D. middagen Klokken 9 Slet, og følgende Dage, skal endeel Kramvahre, bestaaende af Britannie Lærreder, Hørlærreder, Griffenberger, og andre fine Lærreder, Sukkerduner, Nettelduger, Musseliner, Sanna, Silke og andre Tørklæder, Strømper, Kallevapper, Gince=Lærred, engelske, ostindiske og andre Sirtser, Jllustringer, Damastes Dækketøier, fine Sveizer Dreyeler, Klæde, Porcelainer, Chocolade, Theer, ledige Bouteiller, Karaffler og Glas, Blondiner, Kniplinger, Fryndser, Ginganger, Flor, Vestetøyer, Handsker, Tusk, Karduustobak, Silkebaand, Arak, Pennesiære, samt endeel Jsenkramvahre med meere. Jtem endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jernfang og Bliktøy, Meubler af Chatoller, Dragkister, Commoder, Speyle, Lampeter, Stole med Silke= og andre Betrækker, Sengesteder med og uden Omhænge, og adskillige andre Træevadre, Linned og Gangklæder, Sengeklæder, Skilderier, Kobberstykker og Boger, saaog endeel Kakkelovne, et Contra F. Klaveer, dito Davids harve, en Papegøye, en nye Jagtvogn, Seeletøier, med videre, ved offentlig Auction til de Høystbydende bortsælges i Hr. Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller naar forlanges, til fornævnte Hr. Hornbech, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-09
Mandagen den 19de November førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet og følgende Dag, bliver endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv og Medailler, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøy, Porcelain, Steentøy og Glas, adskillige meget gode Trævahre, Dækketøy og Linned, Sengeklæder, Madrasser og Tæpper, endeel Skilderier, Kobberstykker og Bøger, med videre, afg. Frue Mette Schleth og forhen afdøde Mand Justitsraad Schleths Boe tilhørende, ved offentlig Auction bortsolgt i den Afdødes Værelse i No. 12 ved gammel Strand, lige over for Pramlaugs=Contoiret. Betalingen erlægges til Advocat Lange, boende paa Nørregade No. 244, hvor, saavelsom paa Auctionsstedet, Catalogi ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
Kiøbenhavns No. Aar. rusanstund, Post-Tidender, paa run mann, Mandagen, den 12 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
Avignon, den 18 October. J Toulon blive overhovedet udrustede 17 Linieskibe og 12 Fregatter, hvis Bestemmelse endnu er en Hemmelighed. De derhen beordrede 4 Regimenter faae nye Mondur, som skal vare i 2 Aar, og skulle disse Folk, som det hedder, være allene bestemte til Tienesten paa Krigskibe Brüssel, den 26 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
Til Antwerpen komme stedse flere flygtende Hollandske Patrioter; men der er i Staden og Forstæderne ikke meere Plads for dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
Fra Westphalen, den 30 October. Den af de Ebenske Husarer i Holland erobrede Fregat er allerede solgt, og det Udkomne deelt imellem Officerer og Gemene. Man siger, hver Gemeen har faaet 200 Daler; men det er nogetnær vel høyt regnet. Adskillige af de fangne Patrioter ville ranzionere sig med anseelige Summer. Saaledes siges der, at to af disse i Arnhem have budet 200000 Gylden, 5 andre 160000, og 17 andre 50000 Gylden, for at slippe for bringes til Spandan.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
Haag, den 30 October. Generalstaterne have ikke havt gandske Uret deri, at de lode den bortflygtede Rhiingreve søge i Hamburg og Egnen deromkring; i det ringeste var det, efter følgende Beretninger, som Deres Høymægtigheder fik strax efter hans Desertion, meget sandsynligt, at han har taget Coursen til Hamburg. Allerede 3 Uger for Preussernes Jndmarsch kom en Ubekiendt (formodentlig Rhiingrevens Secretair) til Catwyck, kiøbte der en Fisker=Pinke, betalte Kiøbesummen, og lod den blive liggende der indtil den rette Eiers nærmere Ordre. Da Rhiingreven der paa Natten imellem den 15de og 16de September havde rømmet Staden Utrecht, var det sidste Sted i Holland hvor man veed med Vished, han har været, Staden Amsterdam, hvor han da ogsaa har havt en gandske hemmelig Conference med de ligeledes bortflygtede Woerdenske Staats- og Krigscommissarier, hvilket endnu kan sees af deres Rapport. Fra Amsterdam begav han sig med sin Secretair, ledsaget af een eneste Husar, der Figur og Udseende var ham meget liig, paa Veyen til Catwyck, lagde underveys sin Uniform af, samt hvad har ellers dagligen pleyede at gaae med, lod Husaren iføre sig alt dette, og befalede ham at lade sig, med et følge af nogle andre Husarer, undertiden see hist og her, paa det hans Flugt kunde desbedre skiules, og han altsaa være saameget sikkrere for hastig Forføl else. Han ankom saaledes med bemeldte sin Secretair i Fiskerdragt til Catwyck, gik ombord paa sin Pinke, og er, efter al Rimelighed, flygtet først til Hamburg, hvorfra han siden er gaaet over Hildesheim til Grumbach; hvor han dog kun har opholdt sig i faa Dage, men er reyst videre til Lothringen, hvor han i Egnen ved Bar har kiøbt sig et anseeligt Landgods, som han skal have kaldet: La Folie Hollandoise. - Hvor Hr. van Amerongen, det fornemste Lem af de uretmæssige Utrechtske Stater, er blevet af, har man ikke endnu kunnet komme efter. Men hans Collega, Greve van Boeselaar, er flygtet fra Amsterdam til Fransk Flandern, efterat han i Forveyen af den Utrechtske Provincialcasse, hvorved han var Generalcasserer, havde forsynet sig med 300000 Gylden, og desuden deponeret adskillige Summer af bemeldte Casse i den Amsterdam ske Banque.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
Fra det Brandenburgske, den 3 November. Følgende, i en tilkommende Konges Mund fortreffelige Ord, findes i den nu ved Trykken bekiendtgjorte Troesbekiendelse, som vor Kronprinds den 4de Julii aflagde i Berlin: Vantroe og Overtroe, som begge de farligste Afveye fra den sande Religion, vil jeg stedse omhyggelig vogte mig for. - Men da jeg veed, at Religion og Troe ikke lader sig noget befale eller paatvinge, saa vil jeg der la"de enhver handle efter sin Jndsigt og Samvittighed. Jeg tør og vil aldrig hade eller forfølge de Vildfarende. Jeg veed, at det, at man har villet foreskrive Menneskene hvad "de skulle troe, har foraarsaget megen Ulykke i Verden; "og jeg anseer al Samvittighedstvang for noget, der al"deles strider imod Retfærdighed og Klogskab, saaog imod Christi Lære og Forhold. - Det Hemmelighedsfulde og "Dunkle i Skriftens Lærdomme om Faderen, Sønnen og "den Hellig Aand, skal ikke gjøre mig vakklende i min Tillid til Evangelii Sandhed. For det Vanskeliges og Ubegribeliges Skyld kan jeg ikke lade det Forstaaelige og Trøst fulde fare; og Evighedens klarere Lys vil giøre mig det forstaaeligt, som jeg, efter min nærværende Kundskab, fin"der mørkt og uforstaaeligt. - Jeg anseer det for en stor Velgierning af Forsynee, at det har ladet mig fødes paa "en Tid og i et Land, hvor jeg har lært at kiende Christi"Lærre i al sin Reenhed. Min Forstand og min Samvittighed underkaster jeg ikke Menneskets utilforladelige Om"dømme, men allene Gud og hans Ord: Og jeg bekiender mig af mit gandske Hierte til den Protestantiske Kirkes "Lære og Friehed." Vor Cabinetsminister, Greve von Hersberg, gaaer, som det hedder, til Haag, for der at trække den nøyagtigste Grændselinie imellem Arvestadtholderens og General= og Provincialstaternes Magt; hvilken Indretning derefter skal sendes Hofferne i Paris og London, for til destørre Sikkerhed af dem at garanteres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
Kiøbenhavn, den 12 November. Mandagen den 29de October om Eftermiddagen Kl. 3. Slet, ankom Hs. Majestæt Kongen af Sverrig, gandske uventet, paa Christiansborg Slot, og blev strax indladt til Vores allernaadigste Konge og øvrige Høykongel. Herskaber, som just paa samme Tid vare opstaaede fra Taffelet og endnu forsamlede. I Høystbemeldte Hs. Majestæts Suite fulgte den svenske Minister Baron Albedil; tvende Oberkammerjunkere, Baronerne Taube og Armfeldt; Capitain af Garden Grev Horn, hvilken, som Vagthavende stedse forblev ved Hs. Majestæts høye Person; Generalmajor Baron Toll; Staldmester Baron von Essen; Hofmarschal Baron Strømfeldt, tvende Kammerjunkere, de Beche og Møller sværd; Adjutant Baron Wrede, Præsidents- og Bureau Expeditions=Secretair v. Aspern; Secretairerne Genning og Linderhielm; Livmedicus Salomon; 2de Kammerpager, 4 Pager, 1 Kammertiener, 1 Kammer-Laquai; 5 Laquaier og 2de Løbere; 3 Cavalleer=Kammertienere og 8 dito Betiente. For Hs. Majestæt Kongen Selv blev den regierende Dronnings Gemakker saastrax anviiste, og 1 Underofficeer med 4 Mand af Garden til Hest uden for som Vagtposteerte, ligesom og den meeste Deel af Suiten med Betiente alle bleve indlogerede paa Slottet. Hs. Majestæt bekom og strax til Opvartning Hs. K. H. Kronprindsens Marschal Hr. von Bülow, og Hs. Majestæt Kongens daglige opvartende Kammerjunker Hr. von Møsting, en Ordonance-Officeer, som daglig omskiftede imellem de Herrer, Lieutenanter af Garden til Hest og til Fods, 2 Pager og 3de Kongel. Laquaier, hvoraf den eene var Fyrbøder. Til Aften bivaanede Hs. svenske Majestæt tilligemed de øvrige Høykongel. Herskaber den danske Comoedie, hvor Stykket Fændriken blev opført; derefter var et Bundterads=Taffel i Spisegemakket paa 59 Couverts, hvorved Hs. svenske Majestæt tilligemed de fleeste af Høysammes Cavallerer spiste, tillige var en Rose anrettet til 30 Personer, for Laqueierne og løberne samt Cavalier=Betienterne blev givet Kostpenge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
Den 30te October om Middagen Kl. 1 Slet modtog hans Svenske Majestæt Cour af alle her værende Adels og Stands Personer i Sine Gemakker paa Slottet. Til Middag var det Kongel. Taffel i Spise-Gemakket paa 17 Couverts og 2de Marchals=Tafler, hver anrettet til 44 Couverts. Om Aftenen var talrig Apartement i Aparte men tsalen, hvor Musikken af Operaen Orpheus tillige blev opført, derefter var det Kongel. Bunterads=Taffel i BilledGalleriet paa 84 Couverts, og en Rose paa nogle og 30 Couverts.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
Den 31te October behagede Hs. Svenske Majestæt at giøre en Tour til Fods til Rosenborg Hauge, i Selskab med H. K. H. Kron=Prindsen og Hs. Durchl. Arve=Prindsen af Augustenborg, samt sine egne og adskillige andre Hof-Cavalierer. Til Middag var det Kongel. Taffel i Spise Gemakket paa 17 Couverts, og en Rose paa nogle og 30 Couverts. Til Aften var Bal pare en Domino i Riddersalen for alle Classer, og blev her tillige holdt Apartement. Det Kongel. Taffel var den Aften paa 26 Converts i Kronprindsens Audiencegemak, og foruden var 2de Marschals-Tafler, det ene paa 100 og det andet paa 60 Couverts. Efter Taflet begyndte Ballet igien, og vedvarede til Kl. 3 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
Den 1ste November var det H. K. H. Kron=Prindsens af Sverrig Fødselsdag, og var alting en Galla, og Damerne i Robe de Cour. Det Kongel. Taffel var om Middagen i Apartement Salen paa 22 Couverts, og 2de Marchals=Tafler, hver paa 28 Couverts. Til Aften bivaanede Hans Svenske Majestæt Commedien, hvor Barberen i Sevilla blev opført, og kiørte med Hans Majestæt Kongen og Deres K. H. Kron=Prindsen og Arve-Prindsen i Stads Carosse med det hvide Liv=Spænd for. Efter Comedien var Apartement i Riddersalen, og derefter det Kongel. Bunterads-Taffel i Billed-Galleriet paa 80 Couverts, samt en Rose.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
Den 2den Novb. var det Kongel. Taffel til Middag paa 17, og til Aften Bunterads=Taffel paa 47 Couverts, samt en Rose. Til Aften blev og Commedien Landsbye Pigen opført.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
Den 3die Novb. var til Middag et Kongel. Bunterads-Taffel i Spise-Gemakket paa 51 Couverts, og herforuden en stor Rose. Til Aften blev Commedien Feyltagelserne opført, og derefter var det Kongel. BunteradsTaffel i Spisegemakket paa 44 Couverts, tilligemed en stor Rose.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
Den 4de Novb. Blev hans Svenske Majestæts Formælingsdag erindret her ved Hoffet, og imodtog Høystbemeldte Hans Majestæt Cour af alle her værende Adels Personer efter at Høystsamme havde bivaanet Guds=Tienesten i Christiansborg Slotskirke. Hs. Svenske Majestæt behagede og samme Formiddag at begive Sig til Rosenborg, for at tage de Kongel. Regalier og andre Seeværdigheder i allernaadigst Øyesyn, og derfra til det Chirurgiske Academie. Til Middag var et Kongel. Bunterads=Taffel i Exemitagen paa 14 Couverts, ligeledes var en stor Rose. Damerne vare klædte i Robe de Cour. Til Aften var Concert i Apartementsalen, hvor Syngestykket Athalie blev spillet; derefter var det Kongel. Bundterads=Taffel, som blev holdt i Riddersalen paa 80 Couverts, samt en stor Rose. Den 5te Novbr. behagede Hs. Majestæt Kongen af Sverrig med følge, tillegemed Deres K. H. Kronprindsen, Arveprindsen og Hs. Durchl. Arveprindsen af Augustenborg, samt endeel Hof=Cavallerer, om Formiddagen Kl. 11 Slet, at afreyse fra Christiansborg for at indtage Middagsmaaltid hos Statsministeren Hr. Geheimeraad Greve Bernstorff, paa Bernstorff. Saasnart Hs. Svenske Majestæt ankom til Stadens Østerport, bleve Kanonerne paa Volden og fra Fæstningen Citadellet løsnede med 3 Gange 27 Skud. Efter fuldendt Middagstaffel blev Reysen videre fortsat til Fredensborg, hvor Hs. Svenske Majestæt tilligemed Prindserne og Suite forblev Natten over, og spiste til Aften hos Hs. Majes æt Dronningen. Dagen efter, den 6te Novbr., begave De Sig om Formiddagen til Helsingøer for at sættes over Sundet, men bleve ved en Estaffette underveys underrettede om, at Overfarten formedelst den stærke Storm og Strøm ey kunde skee; hvorpaa de vendte tilbage til Fredensborg, hvor de spiste til Middag og Aften, og forbleve Natten over.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
Den 7de Novbr. behagede Hs. Svenske Majestæt tilligemed Prindserne og Følge atter at begive Sig fra Fredensborg til Helsingøer, og spiste til Middag paa Kronborg Slot, hvor et Kongel. Taffel var anrettet til 30 Couverts, ligeledes var der en Rose paa 12 a 14 Couverts. Efter Middagstaffelet havde Hs. Svenske Majestæt besluttet at ville oversættes til Landskrone; men da Hr. Capitain Tønder paa Vagtskibet indberettede, at Overfarten over Sundet endnu ikke var muelig, behagede Hs. Majestæt tilligemed Hs. K. H. Kronprindsen at forblive om Natten paa Kronborg Slot, og var til Aften Apartement samt Taffel og Rose sammesteds, Kl. imod 9 toge Hs. K. H. Arveprindsen og Hs. Durchl. Arveprindsen af Augustenborg Afsked fra Hs. Svenske Majestæt, og begav Dem til Kiøbenhavn tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
Den 8de Novb. om Morgenen Kl. 5, indberettede Capt. Tønder, at Overfarten over Sundet nu kunde skee, hvorefter Hans Svenske Majestæt og H. K. H. Kronprindsen, Kl. imod 7 begav sig paa Vandet, efter at Høystbemeldte først havde dejenneret paa Kronborg. Ved Hs. Svenske Majestæts og H. K. H. Kronprindsens Ankomst i Chaloupen, bleve Kanonerne fra Fæstningen Kronborg løsnede med 3 Gange 27 Skud, og 3 Qvarteer derefter bleve Kanonerne fra Helsingborg løsnede, hvoraf man formodede, at de høye Herskaber allerede vare komne over. Hs. K. H. Kronprindsen fulgte Hs. Majestæt Kongen over Land til Landskrone, for at besee Fæstningsværkerne sammesteds, spiste til Middag i Helsingborg, gik efter Taffelet over Sundet tilbage, og ankom til Christiansborg om Aftenen Kl. 10. - Ved Hs. Majestæt Kongen af Sverrigs Nærværelse paa Fredensborg, har Hs. K. H. Arveprindsen, bekommet den Svenske Seraphiner-Orden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
Den 8de November blev paa Universitætet holdet en Tale til Erindring om Reformationen, af Hr. GeneralAuditeur og Professor L. Nørregaard.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-12
Meteorologiske Observationer. Therm. Vinden. Barom. V. S. V. 7 Varme. Novbr. V. S. V. V. S. V. S. V. N. N. V. 28. I. I. 8 1/2 S. O.