JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Den 29de Jan. have de tre sidste Henrettelser fundet Sted. Chingetanching blev, som overbeviist om Tyverie med Jndbrud, qvalt; han blev bundet til et Kors og qvalt ved en oven paa Halsen, anbragt eller tilskruet Knebel. Denne Henrettelsesmaaade er omtrent den samme, som Garotten hos Spanierne. - Den anden Forbryder, Lienassing, som havde gjort sig skyldig i Mord, blev halshugget og hans Hoved derefter bragt til det Sted hvor Forbrydelsen var begaaet, for der bag et Jerngitter at vorde ophængt. - Den Tredie, Hortagin, havde begaaet en, mellem Chineserne næsten uhørt Forbrydelse: efterat have forsøgt at udøve en unaturlig Voldsomhed mod sin Moder, havde han lagt hans morderiske Haand paa den Ulykkelige. Han blev dømt til at hugges i titusinde Stykker; denne Straf, der er sat paa Høiforræderie, er ogsaa anvendelig for Forældres Mord, paa Myndlinger, som efterstræbe deres Formynderes Liv, Koner, der qvæle eller forgifte deres Mænd, og paa Tienestefolk, som gjøre sig skyldige i deres Herrers Mord. - Hostalgin,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
et ungt Menneske paa 5-26 Aar, blev ført frem paa en offentlig Plads, hvor en stor Folkemængde, af Begjærlighed efter at bivaane Skuespillet af hans lange Lidelser, modtog ham. Man bandt ham til et Kors, en Bøddelknægt gav ham et langt horizontalt Jndsnit i Panden og drog ham Huden ned over Øinene, en Anden hug Fødderne, een efter anden, af ham med en Sabel, en Tredie skjar Hænderne af ham, en Fjerde Armene, en Femte endelig Hovedet og en Sjette gjennemborede med en Landse hans Hjerte, der allerede havde ophørt at staae. Dette er den grusomme Dødsstraf, som man kalder Lougsche. – Naar man havde seet den Folkemængde som trængte sig til denne blodige Festlighed, saa havde en Europæer, som en Person i Tancred, maattet udraabe: "selsom Trang for at see Lidende!" Konerne blandt Folket, som i dette Land nyde Forretten til at indfinde sig paa Gaderne, frem for andre Personer, af deres Slægtskab, vare i stort Antal Vidner, til denne Ulykkeliges skrækkelige Qvaler. Hvad de fornemme Fruer angaaer, hvis smaa Fødder og Sædernes Strænghed ikke tillod at vise sig udenfor deres Huse, da stode de med Briller og Perspectiver bag deres Jalousier enten paa Tagene eller kort sagt, paa Steder hvor de kunne see Alt, uden selv at blive seet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Blandinger. Den 22de December Kl. 11 om Eftermiddagen fandt den unge Dronning af Portugals Audients hos Hans engelske Majestæt Sted. Hendes Majestæt kjørte i en Statsvogn til Vindfor. Hun var klædt i en kostbar Kniplings=Robe og har de portugisiske og brasilianske Ordener, tilligemed et meget smukt Miniatur=Billede af hendes Hr. Fader i et Diamant Halsbaand, besat med kostbare Stene, Hos hende i Vognen sad Ridder Marqvis v. Barbacena, Grevinde Jtapagim og Ridder Saldanha; 3 andre Vogne udgjorde hendes øvrige Følge. Ved Ankomsten i Slotsgaarden gjorde en Æresgade Militair-Honneurs, 2 Stats-Officantere og flere Hofbetjentere modtoge Hendes Majestæt ved Udstigningen af Vognen. Ovenpaa Trappen modtog Hs. Majestæt hende, tiltalte hende paa Fransk, og førte hende op til Audientssalen, hvor begge Deres Majestæter satte sig paa en Sopha og talede 1/2 Time med hinanden. Derfra forføiede de sig til Spisesalen, hvor en De jenner blev indtaget. Kl. 4 kjørte Dronningen tilbage, efter at Kongen havde omarmet hende og yttret sine oprigtige Ønsker for hendes fremtidige Vel. Den Lighed, som den unge Dronning har med den afdøde Prindsesse Charlotte, hvis tidlige Død, Engelland endnu begræder, faldt Enhver og Kongen først i Øinene.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Erkebispen af Paris havde anordnet 40 Dages Bønner, fra 8de Novbr. til 17de Decbr., hvilken sidste Dag er Aarsdagen, da det mirakuleuse Kors i Migne blev seet paa Himmelen. Den franske Geistligheds Bestræbelser for at bevæge Paven til at canonisere dette Mirakel, skulle imidlertid være mislykkede Efter Sigende havde den hellige Fader ladet kalde endeel udmærkede Naturforskere og forlangt at høre deres Mening derom; og da de tilbøde sig at ville vise det samme Mirakel baade under fri Himmel og inde i et Værelse, skal Hans Hellighed have sagt de mærkelige Ord: "Saalænge jeg sidder paa Petri Stoel, skal der aldrig fra Samme udgaae en Tøddel til at forherlige saadant Gjøgleværk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
En Hr. Potter blev ved Retten i Brussel afvigte 20de Decbr. dømt til 1000 Gyldens Bøder, og 18 Maaneders Fængselstraf for Jndrykkelsen af en Artikkel i Cour. des pays-bas. Publicum peeb og stampede i Retssalen ved Dommerens Bekjendtgjørelse, og raabte "Leve, leve Potter, ned med Justitsministeren", da den Domfældte blev ført tilbage til Fængslet, fandt et oprørsk Optrin Sted, hvorved alle Justitsministerens Vinduer bleve indslagne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Den 16de December blev paa en Vildsviinsjagt i det Bückenburgiske, en Major von Dürring dræbt ved et Strøif skud.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Kong Radama paa Madagascar er død, og En af hans Koner, Rananalana, har paataget sig Regjeringen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Den 17de Novbr. aabnede Vesuvs Krater sig, og udspyede en harpixagtig Materie, som faldt tilbage igjen der.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Guulfeberen i Gibraltar havde indtil nu bortrevet 2240 Jndvaanere blandt hvilke 9 Læger og 14 Geistlige, 600 Soldater og 14 Officerer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Breve fra Ancona omtale en frygtelig Storm, som den 3die Novbr. har hjemsøgt det adriatiske Havs Kyster Den anrettede Skade er meget betydelig Næsten alle Fiskerbaade gik tilgrunde; 40 Mennesker veed man med Vished ere omkomne: men flere Skibe savnes endnu og synes aldeles forsvundne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Hoffet i Wien har ved Coureer modtaget Efter ning om, at den lille Dronning af Portugal ufortøvet vilde tiltræde sin Didreise.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Den franske Coureer meddeler den utrolige Efterretning, at det i Puerto St. Maria den 30te Nov. f. A. i fulde 2 Timer skal have regnet Stene ned saa store som Æg. Husene have lidt Meget derved, og man kunde slet ikke komme frem i Gaderne, hvor Stenene laae Alen høit, J en gammel tydsk satirisk Pjece, der har til Titel: "Satan eller Orten" staaer følgende Samtale, som Forord til Bogen: Spørgsmaal. Hvem giver Lovene?"Svar: "Den Mægtige." Sp.: Hvem adlyder dem?" Sv.: "Den Svage. "Sp.:"Hvem undlader at adlyde dem?" Sv.: "Hvem der vil."Sp "Hvem vil v.: "Hvem, der kan." – J samme Pjece vil Diævelen gjæste Jorden; men der bliver sagt ham: at hans Rige er tilende; han skal ikke uleilige sig. "Bah!" siger han "hvor der findes saamange fattige Diævle, kan det ikke fattes paa Tilhængere for en riig Diævel, som jeg Efter Dr. Reversons Forsikkring i Philladelphi=Tidende, er Kulstøv et fortræffeligt Middel mod Lunge- og Leversygdomme. En Mand, som leed af disse Onder og allerede var ganske udmattet af heetisk Feber, fandt sig, efter at han i 3 Uger daglig baade Morgen og Aften havde taget to Theeskeefulde deraf i Mælk, saa styrket, at han kunde begynde at ride ud. Han er fuldkommen helbredet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Dorfzeitung meddeler Følgende: "J en sachsisk Residentsstad blev der nylig af Adelen og Stadens fornemste Jndvaanere til Ære for Fyrsten foranstaltet en Fest, som de høie Herskaber imidlertid ikke bivaanede, og det var vel; thi den endte med Slagsmaal og Blodsudgydelse. En af Gjæsterne mistede en Stump af sin ene Finger og flere erholdt Knivstik.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Den 18de October er fældet Dom i den Tessinske Forgiftelses Historie. Foruden flere Bortrømte vare de Tiltalte: to Advocater, en Væver, en Apotheker og en Præst, hvilken Sidste har aflivet sig selv i Fængslet. Advocaten Bustelli og Væveren Bianchetti ere dømte til Gabestokken og Slaverie paa Livstid, de to Andre til flere Aars Tvangsarbeide og Politie=Opsyn. Forbrydelsen bestod i flere Forsøg paa at faae Landammannen Quadri og Statsraad Pioda ryddede af Veien, som dog alle mislykkedes. Anledningen var Misundelse over, at Nogle af Komplottet vare blevne udelukte fra Valget til Deputerede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Jfølge Brev fra en engelsk Sø-Officeer paa Linieskibet Spartiate skal en østerrigsk Fregat allerede have krænket Dardanelleblokaden, og have villet bringe Fornødenheder til Tyrkerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Efter Forlydende skal den Jordrystelse, som afvigte 3die December blev sporet langs Rhinen, for Byen Selters have havt den høist fordærvelige Virkning, at sammes berømte Brønd har mistet sin mineralske Kraft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Ved Postens Afgang fra Christiania den 3die December sidstleden om Aftenen Kl. 8 skrives: J dette Øieblik raser en frygtelig Jldebrand paa Gaarden Vinderen."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Det er en uhyre Furore som den bekjendte Tyroler Carl Rappo gjør overalt i Tydskland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Paa Hoftheatret i München har han givet 24 Forestillinger, og hver Gang høstet overordentligt bifald. J sin Fødebye Jnspruck gav han ligesaa Mange, og fra mange Miles Omkreds strømmede man hid for at see den berømte Tyroler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
J Prag kaldte man ham flere Aftener 3 til 4 Gange frem, og i de offentlige Blade kaldes han en Kunstner uden Lige. (Horsens og Aarhuus vare dog de to Stæder, hvor han første Gang traadte frem paa sin egen Haand)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Paa sidste Leipziger Messe var der en Mand fra Wallachiet som havde i Commission at kjøbe for 8000 Fl. Champagner. Der var ogsaa en Perser fra Eriman med et Dusin ægte østerlandske Schawler, som kostede 1000 Daler Courant Stykket, og en Tyrk fra Silistria med Meerskumsklumper.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Den 15de December f. A. udbrød Jldløs i Mar san-Pavillonen i Thuillerierne, som dog snart blev dæmpet. Værre gik det ved en Brand i Magasinet, ved det saakaldte Kongelige Menus=Plaisirs. Jblandt Andet brændte de tree prægtige Statsvogne, som brugtes ved Kronningen, den Baldachin, som opstilles ved Messen i Vor Frue Kirke for Kamrenes Aabning, og det saakaldte Ambassadeurtelt. Skaden, anslaaes i det Hele til over 50,000 Fr. J Bremen er en Hr. Venitien, ogsaa den første Herkules i Europa kaldet, kommet slemt fra sit Prøvestykke. Efter selv at have udbudet en Præmie af 25 Rd. i Louisd'orer til den, som kunde overvinde ham, fremstod en Soldat af den hanseatiske Bataillon og modtog Udfordringen. Kampen begyndte, men da Venitien, ved et Stød for Maven havde opirret sin Modstander, samlede denne sine Kræfter, greb Herkules i Skuldren og kastede ham til Gulvs. Seierherren faldt vel ogsaa, men kom ovenpaa, greb Herkules i Haaret og holdt saaledes hans Hoved en Tid lang mellem sine Been. Publikum, især Galleriet, udbrød nu i et vældigt Hurra og Dækket maatte falde. Venitien vægrede sig siden ved at betale men har maattet stille Caution indtil Sagens Afgjørelse. Hans Overvinder, som er en Darmstadter og Slagter af Profession, har bestemt det Halve til Fattiganstalten, og blev ved Paraden næste Dag ført omkring i Triumf af Folket.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Den afsatte Storvezir, Mehmed Selim Pascha, er ankommen til sit Forviisningsted Gallipoli. Storherrens Vrede imod ham skal dog være formildet saavidt, at han har skikket ham 50,000 Piastre til sin Underholdning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Den 2den og 3die December har raset en skrækkelig Storm i det adriatiske Hav, mange Skibe vare forgaaede, og en stor Deel Liig skyllede op paa Kysterne. Man ymter om, at det nok gaaer tilbage med Prinds Gustavs Formæling. Det synes at bekræftes derved, at han har søgt om sin Afskeed af den nederlandske Tieneste, hvori han var bleven ansat som Generalmajor.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Den altenburgske Slotspræst Buchbinder har skudt sig ihiel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
J Paris udkommer nu Malte Bruuns udvalgte Skrivter, i 3de Bind.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Jndenlandsk. Hs. Majestæt Kongen har ved en Kabinetsskrivelse tilkjendegivet Overpræsidenten i Altona. GeheimeConferentsraad, Greve af Blücher-Altona, Sin allerhøieste Tilfredshed med de Foranstaltninger som vare trufne til Hs. kongel. Høihed Prinds Frederiks Modtagelse paa dansk Grund. Med denne allernaadigste Skrivelse fulgte en kostbar Diamant Ring, som et huldrigt Beviis paa Landsfaderens Naade for denne virksomme og redelige Embedsmand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
2den Juledag var stort Middagstaffel hos Hs. kgl. Høihed Prinds Frederik. Den 27de December kjørte Hs. kongl. Høihed med høie Gemalinde og Hof=Suite en Tour i Kane.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Dr. phill. Rudelbach siges at være kaldet til Superintendent i Sachsen Gotha Den 22de December og Aftenen gav Hr. Rosenkilde paa det kongl. Theater en Aftenunderholdning. Flere sammenstødende Omstændigheder bidroge til at Huset var fuldt, uagtet denne Slags Repræsentationer for et Par Aar siden fik et betydeligt Knæk. Hr. Rosenkilde adlød nogle Stemmer fra Parterret og Galleriet som, da Tæppet var faldet, raabte "Rosenkilde frem!" Det var en Hæder som kun vederfares en saadan Kunstner. Deres kongl. Høiheder Prinds Christian og Frederik vare tilstede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
For Lollands og Falsters Stift er oprettet en Spare-Kasse. J Annoncen hedder det: ved Hs. Maj. Kongens store Begunstigelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Det forøgede Antal Subskribentere har sat Redactionen af Handels- og Jndustrie-Tidenden istand til, fra indeværende Aars Begyndelse at udgive Tidenden i største Qvart=Format, med ikke ubetydeligen forøget Text, og dog for hidtil gieldende Subskriptionspriis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Af Altonaer Merkur sees nu, at det unge musikalske Genie, Theodor Stein, er fød i Altona den 5te Marts 1819, og altsaa vor Landsmand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Udgiveren af Repertorium for aandelige Sager, Hr. Pastor Jørgen Thisted i Gyrstinge, har nu, i sit sædvanlige Sprog, taget til Gjenmæle, i Anledning af Hr. Hempels bemærkninger til den i Repertoriet optagne Anecdote og salig Biskop Tønne Bloch. Hr. Pastorens i Kjøbenhavnsposten, forlangte Jndrykkelse, der egentlig er adresseret til Dagens Udgiver, Hr. Etatsraad Fr. Thaarup (fordi han, "Manden af Ære havde "baaret det Onde videre, ved at optage det i sit Blad), begynder saaledes: "Søren Hempel, som skriver en Avis i Odense, har deraf taget Anledning til, at forrette en Bøddelknegts Tjeneste mod mit ærlige Navn. Han støder til med en Tylvt Knive paa engang: Skumlerie, Skinhellighed, skammelig Stænk=Kast paa fortjente Afdødes Minde, Fanatisme, Jesuitisme, Uchristelighed, Ukjærlighed, Galdespyen, Forstyrrelse af afdøde Hædersmænds Ro, Udtakkelse, Skamløshed, Pøbelfærd. Nu bekjender jeg offentligen for hele Verden. Det er et Stykke af min Sallighed, at Søren Hempel taler saameget Ondt om mig, thi han lyver det Altsammen. Hvorvel det er derfor min faste Ogerbeviisning, at Loven ikke vilde, ikke kunde nægte mig sin Bistand, naar jeg anraabte den mod Æreskænderen i Odense - og Loven maatte være det eneste Organ, jeg vilde betjene mig af, naar det gjalt, at tale til ham havde jeg dog, dennegang som tilforn, gjerne tiet ganske stille til hans grove Anfald, naar ikke De, Hr. Etatsraad, i Dagen No. 284, havde indført " den hæderlige Avisudgiver, Herr ForligelsesCommissair Hempel." med alle hans tolv Knive, og mig arme Pastor med Struben under dem, o. s. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Ved at omtale den store Forsamling forleden paa Peneuver-Heden, i Kent, hvor det gik saa stormende til, tilføier den hæderlige Udgiver af vestsjællandske Avis, Hr. Pastor Ridder Bastholm. Det er een af de sørgeligste Ting i Menneskelivet, at Menneskene skulle hade og forfølge hinanden formedelst religiense Meninger, og at de ikke kunne overbevise sig om, at Hovedsagen ved al Religion er at leve som et retskaffent og dydigt Menneske, hvilket bestaaer i at gjøre alt Det, som er overeensstemmende med Guds Villie. Hvor det dog er besynderligt, at Menneskene ikke kunde indsee, at Gud ikke straffer noget Folk paa Jorden for sin religiense Troe; men uddeler sine Velgierninger i samme Grad til Jordens forskjellige Nationer, til hvilken Religion de saa bekjende sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
J den ny Vaudeville "Destillateuren", skal Skuespiller Foersom have moret det kjøbenhavnske Publicum aanske fortræffeligt ved Fremstillingen af Hovedpersonen, i hvem man indtil forhausende Lighed gjenkiendte en som Forfatter bekjendt Brændeviinsfabrikant. J de to sidstafvigte Maaneder er gjort Jndbrud i 4 Kirker i Sønderjylland, og deraf bortstiaalet deels Fattigblokkene med deres Jndhold, til Beløb nogle og tyve Rd. Cour. m. m.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Den i de sidste Par Maaneder i Hovedstaden herskende Meslinge Sygdom har nu dog aftaget saaledes, at i Ugen fra 13de til 20de f. M. kun 12 Personer ere døde af samme, istedetfor at tidligere indtil over 20 ugentlig vare faldne som dens Offere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
J Aalborg er Bogtrykker og Boghandler Peder Friis Wandall død i sin Alders 64de Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Hans Fader, som var Præst i Aalborg, kjøbte 1765 Bogtrykkeriet sammesteds. Den nu Afdøde havde siden 1795 eiet Bogtrykkeriet og været Udgiver af de Aalborgske jydske Efterretninger, indtil han for et Par Aar siden solgte det til Hr. Ree og Adresse-Contoirets daværende Eier, den forud afdøde Bogtrykker Borch.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Den Svend, som i længere Tid end 6 Uger har været uden Arbeide i sin Profession, maa saaledes ei tilstædes Adgang her i Landet. Der skal affordres den fremmede Svend Beviis for, at han har de fornødne Penge til at bestride sin Reise med; hvilken Forordning dog i intet Tilfælde bør strækkes videre end til en Sum af 10 Rbdlr. Sølv. Naar han saaledes er fundet berettiget til at fortsætte sin Reise, meddeles ham en Vandrebrog, Trykkes, redigeres og udgives i Thisted af J. S. Lund. hvori hans Ligitimation speciel anføres, tilligemed hvormange Penge han var i Besiddelse af, samt en paa Dansk og Tydsk trykt Anviisning om de Pligter, han har at iagttage. J Vandrebogen skal han ogsaa forsyne sig med Attester for sit Forhold paa de Steder, hvor han har havt Arbeide &c.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Herredsfoged- og Herredsskriver-Embedet i Meerløse og Tudse Herreder og Birkedommer= og Birkeskriver-Embedet ved Tølløse og Frydendahls Birker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Befordring. Under det danske Cancellie: Den 17de Decbr. f. A.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
er Cand. theol. H. M. Møller beskikket til Præst ved Garnisonen paa Christansøe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Kjøbenhavns Børs den 23 Decbr. Cours. Hamb. 2 M., a vista 204. Spec. 208. Specier solgtes til 12 Mk. 7 1/2 s. BankDisconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 146 1/2 Rbd. Sedler. 4 pCt. kongl. Obligationer (uden Renter) 86 1/2 a 87 Rbdlr. Sedler. Dito dito 85 i Banco. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 Rbd. r. Sølv. Dito dito 106 Rbd. Sd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Kbhavns Torvepriser den 26. Decbr. 1828. Hvede 8 Rbd. 2 Mk. - s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Rug 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Byg 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Havre 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Ærter 4 Rbd. 5 Mk. - pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Avertissement. Priis paa Sukkere og Sirupper, er for nærværende Tid i Oplaget. Melis, fiin, . pr. Pd. 31 s.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-06
Candis, lysguul, 33 Alt. Dito, bruun, . Puddersukker, lysgull......... 19 - Leon. Sirup 8 1/2 a 9 Skill. pr. Pund.) NB. De mindste Partier som sælges til ovenstaaende Priser, er: 2 Tp. Melis (20 a 24 Pd.), Kasse Candis (26 a 28 Pd.), 1/2 Tønde Puddersukker (25 Pd.), og 1 Anker Sirup (100 a 110 Pund). Thisted, den 6te Januar 1829. Søren Møller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-09
No. 3. Den Ao. 1833. Nord-Cimbriske Tilskuer. eller Amts Thisted, privilegerede. kgl. allernaadigst AvertissementsTidende. overalt i Danmark. Forsende med Brevposten, den 9de Januar. Fredagen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-09
Udenlandsk. Rusland, Tyrkiet og Grækerland, Der skrives fra den russiske Grændse under 20de Dec., at et stort Vaaben Depot er der bleven oprettet i Kjew, og man mærker allerede Bevægelser i den store Reserve Armees Cantonnements, som lede til den Formodning, at det næste Feldttog vil blive aabnet meget tidlig. Efterretninger fra Bucharest af 1ste December sige, at en Bojar Ralet, er sat under Tiltale for Undertrykkelse mod hans Undergivne, en anden Bojar skulle dømmes for Bedragerier, og flere ved Finantserne og hos Grev Pahlen ansatte civile Embedsmænd, ere for en Deficit af 7 Millioner Piastre, sat under Tiltale.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-01-09
Man slutter af de Foranstaltninger, som nylig ere trufne, at man vil vove en Storm mod Giurgewo og Turnul (der ligge ved Jndløbet af Aluta i Donauen, da mange Forraad sammenhobes for disse Fæstninger, og den største Deel af Jnfanteriet, som kom tilbage fra Silistria, har enten vendt sig mod Giurgewo eller Krajowa. Fra den høire Donaubred feiler der endnu bestandig Efterretninger; det Eneste hvad man med Vished veed, er at General Roth befinder sig med 12 Regimenter i Varna og Omegn. Man paastaaer at et russisk Corps vil sætte sig i Bevægelse over Krajowa og Orsova mod Servien, for at dele den tyrkiske Magt og beskjæftige den paa flere Puncter. Forøvrigt synes ikke Russerne i Varna at have No publik, saale get at frygte hverken af Fjenden eller Hunger, da vist nok den hele russiske Nordkyst af derforte Hav, vil paa 6 Maaneder kunne forsyne 12,000 Mand med Levnedsmidler. 100,000 Russere, der ligge i Vinterqvarteer i Moldau og Wallachiet, have vist beller Jntet at befrygte af de tyrkiske Besætninger i Widdin og Silistria. - Depescher fra General Maison indeholde Beretning om Troppernes Fordeling og de gode Følger deraf. Generalen er endnu i Modon. Den franske Armee havde i det Hele uabt mod 600 Mand af Sygdomme &c. Courier de Smyrne, som gjør Alt for at nedsætte Grækerne, og Alt hvad de europæiske Magter og Grev Capddistrias gjøre for dem, siger at der hersker en Typhus blandt den franske Armee, hvoraf 1500 Mand skulle være syge, og at Desertionen af Palikarliis i Leiren ved Megara er saastor, at Fyrst D. Ypsilantii om føie Tid vil see sin Armee opløst. Samme Blad fortæller ogsaa, at Sultanen har udnævnt en nye Pascha for Morea, som skal forøge sin Armee underveis overalt i Provindserne indtil 40,000 Mand, hvormed han vil hjemsøge Morea men alt dette er sikkert Overdrivelse, thi Porten har flere vigtigere Puncter at bruge sine Tropper paa, end at den skulle fende dem til Morea). J Bosnien skal Stemningen være høist urolig, den nye fredelskende Vezir gjør Alt, for at berolige Gemytterne, men forgiæves, Bosnierne synes at blive ledet af en usynlig Haand, som vedligeholder en bestandig Utilfredshed.