Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-05
Efter en løselig Beregning udgjøre de ny oprettede Franske Departementer 1378 Mile med 3703,000 Stæle, nemlig: 1. Holland med Ostfriesland 578 M. 2,046,000 Siæle. 2. 2/3 Dele af Storhertugd. Berg . . 126 - 350,000 - 3. Det under Bergs Høihed. staaende Grevsk. Benthem 28 - 44000 - 4. 2/3 Dele af Hert. Aremberg 30 - 30,000 - 5. De under Aremb. Høihed. staaende Crovsske Lande 5 - 9,000 - 6. De Salmske Lande 29 - 53,000 - 7. De Ysenburgske Lande 11 - 43,000 - 8. Hertugd. Oldenburg 100 - 140,000 - 9. 2/3 Dele af Kongeriget Vestphalen . . 430 - 700000 - 10. Hertugd. Lauenburg 26 - 33,000 - 11. Hansestaden Bremen 3 - 50000 - 12. - - Lübeck 5 - 50000 - 13. - - Hamborg 7 - 155000 - Den nye Grændse begynder Syd for Wesel ved Lippes Udløb i Rhinen; følger denne Flod mod Østen til Hal tern; derfra gaaer den i Syd=Ost til Verras og FuldasForening eller Veserflodens Begyndelse; følger saa denne Flød mod Nord til Stolzenau, omtrent midt imellem Minden og Nienburg; derfra i nordostlig Retning overskiærer den de Hannoverske Floder Aller og Elmenau, samt Elben Syd for Staden Lauenburg ligeover for Stecknitz's Munding; nu følger den Lauenburgs, Lübecks, Hanovers og Hamborgs gamle Grændser tilbage til Nordsøen. De mærkeligste Stæder i Tydskland, som ved denne Jnkorporation blive Franske, ere foruden de 3 Hansestæder følgende: Münster, Osnabrück, Minden, Paderborn, Pyrmont, Verden, Lüneburg, Stade &c. Veseren med dens Fæstninger tilbyder en ny Desensionslinie mod det nordlige Tydskland. Bern, den 15de Decbr. (af Alt. Mercur.) Vore Aviser indeholde følgende Udtog af en Skrivelse fra en Officeer af Regimentet Wimpsen i Spanien, som efter 30 Aars Tieneste har erholdt sin Afskeed. Han giver noget Lys om de fangne Schweizeres og Franskmænds Tilstand i Spanien, dateret 22 Novbr. "Jeg kommer nyelig fra en Reise paa over 7 Maaneder fra Spanien, da jeg har maattet giøre Tilbagereisen over Algier. Jeg traf ombord paa Polakren "den skiønne Venus, den 16 April 1810 ved Øen Cabrera 300 franske og schweizerske Krigsfanger, som bleve førte fra Port Mahon til denne Øe, og iblandt andre traf jeg der Chir. Major Kasthofer af det 3die Schweizer Regiment fra Bern, der anmodede mig om, i de Schweizer Blade at indføre en Fortegnelse over de endnu levende, og paa Cabrera sig endnu befindende Schweizer Officerer. Der er paa denne Øe over 4000 franske Krigsfanger, saa at man der er sikker for alle Fornærmelser af Jnsurgenterne. Et gammelt Siot beskytter Øen, saa er der og altid spanske Krigskibe i Havnen, der er meget skiøn, for at bevogte Fangerne. Da Fangerne har hele Øen til deres Disposition, og den for nærværende Tid er ubeboet, saa har de bygget sig skiønne Barakker og anlagt ret smukke Haver, som Aaret og ere grønne, og forskaffer dem megen Føde, da Climaet der er meget mildt og Jordbunden god, især paa Sletterne, som og forhen har været dyrket. Desuden befinde sig her Tracteurs og Marketentere, der ere forsynede med alle Slags Levnetsmidler; saa kommer og hver 2den Dag en Barke med Levnetsmidler til dem fra Palma; ja der er endog Theater, Dands- og Fegte sahle og Caffehuse, som Officererne have indrettede til deres Fornøielse for at fordrive Kiedsommeligheden, som de i et ellers ubeboet Land vilde lide under."