JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Jfølge Reqvisition fra Procurator Anchersen i Weile som Mandatarius for Selveiergaardmand Jens Pedersen af Ballegaard, bliver bemeldte Gaard der er beliggende paa Krollerup Mark i Østersnede Sogn med underhørende Eiendomme af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 6 Skp. 1 Fkr. 2 1/5 Alb., stillet til Bortsalg ved en eneste offentlig Auction, der afholdes i selve Gaarden, Mandagen næstkommende 16de April Formiddag Kl. 10, og da Eiendommen bestaaer af en Hovedparcel og tvende mindre Parceller, saa vil disse først særskildt og siden samlede, blive opraabt. J Tilfælde af Gaardens Salg Trykt og udgivet af A. F. Elmquist. vil tillige blive bortsolgt en ikke ubetydelig Deel Jnd og Udboe samt Besætning, Gaards- og Avlsredskaber m. v., hvorhos bemærkes at saafremt nogenlunde antageligt Bud skeer vil Gaarden absolut blive bortsolgt og kan den i saa Fald tiltrædes af Kjøberen næstkommende 1ste Mai, og forinden Auctionen kan Eiendommen og saa erholdes tilkjøbs underhaanden naar Vedkommende derom henvender sig enten til Eieren eller til Procurator Anchersen i Weile. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Weile, den 29de Marts 1832. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-10
Tirsdagen den 17de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa denne Byes Raadhuus, efter Enkemadame J. C. Kruses Begjæring, stillet til Bortsalg ved offentlig Auction, følgende hende tilhørende og heri Grenaae Kjøbstæd beliggende Steder, nemlig: a) Stedet, Brandforsikkrings No. 25, der for Tiden beboes af Postrytter Søren Poulsen og er beliggende paa Storegades søndre Side, bestaaende af et Forhuus til Gaden 8 Fag, opført af Egebindingsværk, Muurtavl og Straaetag, indrettet til Beboelse for tvende Familier, og et Sidehuus paa 6 1/2 Fag, opført af samme Materialier som Forhuset, og indrettet til Heste- og Koestald samt Tørvehuus, m.v. Til Stedet er en ikke ubetydelig Haveplads. Gaarden, Brandforsikkrings No. 44, der forhen har tilhørt Hans Sejer og ligger paa denne Byes Storegades søndre Side, bestaaende af: 1) et Forhuus til Gaden paa 19 Fag, deraf 9 Fag indrettet til Beboelse, de øvrige Fag ere derimod indrettet til Kornlade og Gulve; opført af Egebindingsværk, Muurtavl og Telgtag; 2) en Siden længde østen i Gaarden, bestaaende af 7 Fag, opført af Egebindingsværk og Straatag, indrettet til Tørvehuus og Kornloe; og 3) en Tverbygning sønden i Gaarden paa 17 1/2 Fag, opført af samme Materialier som No. 2, og indrettet til Korngulve, Vognport, Heste- og Koestald. Foruden en rummelig Gaardsplads er og til Stedet en have og Toft. Denne Gaard, hvoraf Forhuset til Gaden er for kort Tid siden af nyt opført, er især passen de for en Avlsbruger. og 3) Ved Siden af sidstnævnte Gaard et Huus paa 9 Fag, af nyt Bindingsværk, indrettet til Beboelse, med dertilhørende Haveplads. Hvorhos bemærkes, at disse Eiendomme kan tiltrædes af Kjøberne til Michaeli Flyttedag dette Aar, og at en Deel af Kjøbesummen kan, om forlanges, blive indestaaende i disse. Lysthavende indbydes til foranmeldte Tid og Sted. Grenaae, den 25de Marts 1832. Aagaard,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
No. 59. Torsdagen. den 12 April. Den til Forsendelse. med Brevposterne alene privilegerede Kongelig allernaadigst Tidende. Aarhuus Tifts OLIOTOLIOTION
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Fædrelandet. Fædrelandets Forventning af de erfarne og oplyste Mænd. (uddr. af Khonsp.) "Folkets Øie dvæler forventningsfuld paa hine Mænd siger Forf. og Almeenheden lægger dem tilvisse den høie Bestemmelse paa Hjertet hvortil de ere kaldte. Han mener at Fædrelandet engang vil æske dem til Ansvar for deres vigtige Hverv. Landsfaderens ædle Hensigt er tydeligen (i Forordn. af 28de Mai). "For desto fuldkomnere at sætte Os istand til stedse at erholde den tilforladeligste Kundskab om Alt, hvad der kan fremme Vort kjære og trofaste Folks Tarv, og for derved tillige at knytte de Baand desto fastere som forene Kongehuset med Folket, saaog bidrage til Almeenaandens Oplivelse o. s. v. Men – mener Forf. - det store Formaals Opnaaelse er betinget af den Valglov som vi skulle erholde og hvor vidt det ved den bliver muligt, at Valget vil falde paa frimodige og duelige Mænd. Den Samvittighedsfuldhed, der gjorde, at Kongen tilbragte mangen en søvnløs Nat, for at drøfte de Bestemmelser han vilde tage til sit Folks Bedste, vil nu bevæge Ham til at antage Stændernes Raad for Nationens Mening og at følge det som sin bedste Veileder. Danmarks fremtidige Held beroer derfor paa en god Valglov, og af Provindsialstændernes Sammensætning vil det være afhængigt, hvorvidt Folket vil finde den Garantie, som det hidtil allene havde i Monarkens Characteer, betrygget eller svækket. Valgloven er altsaa Grundpillen til Landets, og Enhver, som nogen lunde har fulgt Tidens Historie og har lagt Mærke til hvormange og farlige Midler, der ere blevne anvendte for at bemestre sig Valgene paa Nationens Bekostning, vil dybt erkjende Betydningen af de valgte Mænds Be raadslagninger. Dernæst mener Forf. var intet af større Vigtighed end Forhandlingernes Offentlighed. En god AOADANDa Valglov og Offentlighed betinge desuden hinanden og den ene retter den andens mulige Feil og Misgreb, Dette, mener han, er Sjælen i Jnstitutionen ligesom Valgloven er Grundpillen. Disse tvende Hovedpunkter vil det komme an paa, ved at gavne Danmark. Et stort Ansvat hviler paa de Mænd hvem Kongen med velberaadt Hu har kaldet. Tiden vil opbevare deres Gierning, thi Historien er hverken stum eller uretfærdig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
J den danske Statstidende læses Følgende fra Holsteen: Det kgl. Rescript, ved hvilket vor ædle Monark sammenkalder de erfarne Mænd fra Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, at møde i Kjøbenhavn, for der at raadslaae og afgive deres Betænkning om de allerede udarbeidede Lovudkast angaaende Provindsialstændernes Jndførelse, har i hele Landet opvakt de gladeste Forventninger. Blandt disse 29 Mænd ere begge Cantslerne i Slesvig og Holsteen. Af de øvrige 27 høre 7 til Ridderskabet (sammes Secretairer iberegnede). Fremdeles ere 5 Godseiere indkaldte, som ikke høre til Ridderskabet. ( ikke reciperede). Geistlighedens og Videnskabelighedens Jnteresse repræsenteres af to berømte Lærde, Generalsuperintendent Adler og Etatsraad Falk. Landdistricternes Jnteresse repræsentere 6 af de høiere Embedsmænd, nemlig fire Holsteenske og to Slesvigske Byernes Jnteresse varetage tre holsteenske Borgmestere og Politiemesteren i den slesvigske Handelstad Flensborg. For Handelsinteressen, der er af saa stor Vigtighed for vort Land, er sørget ved at vælge Godseierne Donner og Schmidt, Agent Jensen og Kjøbmand Schweffel; hvorved er at bemærke, at, medens den ved sin almindelige og især ved sin mercantilske Dannelse udmærkede Statsraad Donner repræsenterer Verdenshandelen, er tillige ved Kjøbmand Schweffels Valg draget Omsorg for den østersøiske Handels Jnteresse; ved Kjøbmand Schmidts for Korn- og Qvæghandelens Jnteresse i de vestlige Districter, og ved Agent Jensens Valg, for Flensborgs betydelige Handel paa Sverrig og Norge. Endelig er Conferentsraad Rist i Altona indkaldt; han har ei allene forhen udmærket sig som Diplomat, men ogsaa i Anledning af Anordningerne af 28de Mai f. A. udgivet et meget interessant Skrift, der især er mærkeligt ved Historien om den trettende Artikel i den Tydske Forbundsact, som det indeholder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Vor Landsmand Hr. Ridder Schlick er under 28de Octbr. f. A. optaget til Æresmedlem af Academie, for de skjønne Kunster i Bologna, og under 5te Octbr. f. A. af Hs. Maj. Kongen af Sardinien udnævnt til Professor og udenlandsk Medlem af Academiet for de skjønne Kunster i Turin. Samme Konge har til Beviipaa sin Tilfredshed med det af Schlick opfundne og Kongen foreviste mekaniske Jnstrument, som kaldes Panto graph, under 8de Octbr. f. A. ladet Kunstneren tilstilles en Gulddaase, prydet med Kongens Navnetræk. Saavidt man veed, bemærker en Jndsender i Khvnsposten, kjendes hverken Schlick Pantograph, eller nogensomhelst anden af hans Opfindelser, hertillands, ihvormege deres Sindrighed og Brugbarhed end andetsteds berømmes og drages til Nytte. Et Exemplar af Pantogra phen f. Ex. vilde dog vist ikke kunde koste meere, end hvad der gaaer med til et af de hertillands ikke usædvanlige Ædegilder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
En Jndsender, der underskriver sig T., mener Kjøbenhavnsposten, at man har behandlet Studie sus Larsens Forslag: "at svare paa Dansk i alle Embeds-Examina, med en overfladisk Letsindighed som ikke passer sig til Æmnets Vigtighed. Hvor Faa spørger Jndsenderen, have, idet de forlade de lærde Skoler, en saadan Færdighed i det latinske Sprog, at de kunne læse enhver latinsk Forfatter uden Anstød, og hvor meget Færre have, idet de tage Embeds Ex men, erhvervet den Færdighed i at tale Latin, at de kunne bruge det med den Lethed og Sikkerhed, som kræves, naar en Mand skal udvikle sine Anskuelser og ikke blot opremse en Lexie, Og hvad er det vel for en Sprog, hvori man taler Latin ved Embeds-Examina Hytter man sig endogsaa for grove grammaticalske og sprogphilosophiske Bommerter, saa har dog et Tidsrum af 15 Aarhundreder fra den Tid man endnu skre- og vel ogsaa talede taaleligt Latin, opfyldt Sproge, med saa mange Barbarismer, at de gamle Latinere nep vilde erkjende det for deres Modersmaal. Hvad vindes der da ved Brugen af et saadant Jargon, Men Afskaffelsen af det latinske Sprog til Embedsexamen udelukker derfor langtfra ikke de gamle Sprogs Dyrk ning, eller forjager Philologien; ligesaa lidet som man paa den militaire Høiskole, eller ved Sø- og Land Academiet tilsidesætter fremmede Sprogs Dyrkning fordi Spørgsmaalene ved Examen i Videnskaberne gives og besvares paa Dansk. "Skal jeg, slutter Jnds. grunde min Dom paa Erfaring, gives der vel neppe 15 Pret. af dem, som opdrages for Videnskaberne, der ansee Græsk og Hebraisk for Videre, end en Examens Prydelse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Om denne Sag læses endvidere i Viborg Samler fra Khvn: "En Student P. Larsen har udgivet en lille Piece om Urimeligheden ved Embeds-Examina at examinere paa Latin, et Sprog, hvori han (formodentligen af lang Erfaring) finder at Professorer og Studenter prostituere sig ligemeget; han har i den Anledning i Kjøbenhavnsposten erholdt en Hoben ironisk Roes, men det værste er, at den tillige oplyser, at Forf., da han deponerede 189, erholdt non contemnendus for sin latinske Stiil; man kan altsaa deraf see, at han snakker til sin egen Fordeel. Vist var det, at strax man saae Skriftet, maatte man antage, enten at Forf, maatte være en udmærket Latiner eller og en reen Stymper - nu er Formodningen for det sidste temmeligen godtgjort, hvis han ikke ellers har dyrket dette Sprog særdeles siden den Tid, han blev Student.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Samme Avis fortæller, at Assistent Christensen, der nylig er hjemkommen fra Guinea Kysten, skal være tilbagesendt derfra af Gouverneuren, paa den tilsyneladende lidet betydende Grund, at Gouverneuren havde forbudt alle Embedsmændene at omgaaes en derværende meget anseet Kjøbmand, og nogen Tid efter havde seet Christensen spadsere med ham. Den der afdøde Kammerjunker Arenstorff var en Søn af Kammerherre Arenstorff paa Overgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
J Kyvns Politiven for 17de Marts læses følgende Opfordring: "Da Rugprisen nu er falden saa betydeligt, nemlig til 5 Rbd. paa Torvet og 28 Mk. i Havnen, kan man da ikke vente den høie Priis paa Rugbrød nedsat?" Veile. Den 3die sidstafvigte holdt Veile Amts Landekonomiske Selskab sit sædvanlige Foraarsmøde og blev da uddeelt 3 Præmier for Tyre, nemlig til Mads Jørgensen Lund i Vester Ørum, Thomas Pedersen i Bølling og Just Lauritsen i Moes vraa; ligeledes en Præmie til Hans Roed i Bølling for gavnlige Forbedringer ved hans Agerbrug. Selskadet besluttede til en Prøve, at anskaffe tvende Kornrensningsmaskiner og udsætte dem til almindelig Afbenyttelse hos Hr. Proprietair Børker paa Netbogaard og Sognefoged Niels Nielsen i Breddahl. Endvidere blev udfærdiget en Jndbydelse til ved Actier at anskaffe en Fuldblodshingst til Brug i Amtet, og vedtog Selskabet, om Fornødent gjøres, for det første at anvende 300 Specier til Bidrag hertil. Efter at Forhandlingerne vare endte, samledes Selskabet som sædvanligt til et muntert Middagsmaaltid paa Gjæstgivergaarden, hvor man blev overrasket af det fyenske Jnfanteriregiments Jæger compagnies fortrinlige Musik og Sangerchor. Skaaler bleve udbragte for Hs. Majestæt Kongen og Fædrelandet o. s. v. Efter det ved Mødet fremlagte Regnskab er Selskabets rentebærende Fond nu 8000 Rbd. r. S., den contante Beholdning 73 Rbd. 25 s. r. S. og Restancen, 44 Rbd. r. S., tilsammen Beholdning 917 Rbd. 25 s. r. S. Den aarlige Rente er for Tiden 32 Rbd. Contribuerende Medlemmer af Bondestanden ere 5 og give 12 Rbd. r. S., udenfor Bondestanden 62, som give 244 Rbd. r. S., tilsammen aarlig Jntægt 292 Rbd. r. S. De contribuerende Medlemmers Antal saaledes (V. Av.) ialt 68.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
J Skanderborg Amtstidende Nr. 34 læses følgende forlangte Jndrykkelse: "Jeg iler med at melde Dig, hvad jeg haver fornummet udi en Skrivelse som over St. Helene er hidkommen med Fodposten fra Niels Klims Sønnesøns Søns Sønnesøn den tredie eller fjerde, udi Kispusien, der netop og paa en Prik skal ligge under bemeldte Øe, denne mærkelige Efterretning, at Diævlen var indtraadt udi Studenterforeningen dersteds, og at dette havde vakt stor Furore, saameget desto meere, som der blev lagt til, at man til Hæder for dette Æresmedlem havde bekostet og anstillet en Maskerade, hvor ogsa Djævlen, hvilket desuden var at vente af hans bekiendte Snildhed og Skjønsomhed paa Jndbydelsen, skal have vidst at more og interessere disse lystige unge Mennesker, i Kispusien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Aarhuus. Under det belgiske trefarvede Flag indkom i Søndags heri Havnen Skonnerten "Rembrant af Antwerpen. Den havde indtaget en Ladning Byg i Kjerteminde hvormed den skulde gaae til Hjemstedet, men kom den 3die April paa Nauern, en Grund S. O. for Grenaae, hvor den stod i flere Etmaal. Den skal nu her eftersees og repareres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Fra den Kongelige Qvarantaine Direction. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: 1) Af Cholera: a) London. b) Sunderland. c) Newcastle d) Yarmouth. e, Belfast i Jrland. 2) Af andre pestartige Sygdomme: a) Constantinopel. b) Algier, c) Tunis. d) Marocco. e) Smyrna, Provindsen Natolien. f) Øen Candia. g) New Orleans. b) Alexandrien. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre 1) Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige engelske skotske og irlandske Havne, b) Hamborg. 2) Med Hensyn til andre pestartige Sygdomme: a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) Nord=America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice-Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Kjøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine-Foranstaltningerne, den 4de April 1832. H. Holsten. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Kjerulff. Hopp. Steinmann. Skibsted. At Lisninge- og Rensnings-Qvarantaine Jndretningen paa Kyholm nu er færdig, og staaer, fra 1ste April d. A. og indtil videre, aaben for alle Skibe som ere i det Tilfælde at de have at underkaste sig Losning og Rensning, samt at Løsnings- og Rensnings-Quarantaine-Jndretningen paa Christiansøe ophører fra fornævnte Dato, bringes herved til offentlig Kundskab. Den Kongelige Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne, den 21de Marts 1832. H. Holsten. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Kjerulff. Höpp. Steinmann. Skibsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Den for sin udmærkede Godhed og skjønne Beliggenhed bekjendte Wester-Mølle i Fruering Sogn, Skanderborg Amt, med Bygninger, Maleværker og Eiendomme, af Hartkorn, Ager og Eng 5 Tdr. 5 Skp. 3 Fkr. 2 Alb., og Mølleskyld 4 Tdr. 2 Skp. tilligemed indkjøbte Tiende, bliver ifølge Eierens Reqvisition stillet til offentlig Auction Onsdagen den 25de April næstk. Kl. 11 Formiddag. Auctionen holdes i selve Møllen, og skeer antageligt Bud vil Salg finde Sted. Møllen kan strax tiltrædes af Kjøberen, og Conditionerne, hvorefter endeel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, ere til Eftersyn paa mit Contoir. Skanderborg, den 26de Marts 1832. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter afg. Baron Jørgen Rosenkrantz til Sophiendahl bliver sammesteds foretaget offentlig Auction Tirsdagen den 24de April næstkommende Kl. 10 Formiddag over den Deel af Boets Besætning og Jnventarium, som ikke behøves til Gaardens Bestyrelse og Drift, Jblandt det som sælges er omtrent 100 Lod Sølv, Borde, Stole, Kister, Skabe, endeel Kjøkkentøi, 19. Køer, 5 Kalve og 24 Faar, m. m. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 21de Marts 1832. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Efter Arvingernes Beslutning paa Skiftet efter afdøde Enkemadame Mette Kirstine Hegelund, bliver den Boet tilhørende, paa denne Byes Søndergade under No. 30 beliggende og til Handel indrettede Gaard med tilliggende Jordlod, stillet til 3 Auctioner, som afholdes: Mandagen den 21de Mai den 4de Juni og Onsdagen den 20de – næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Horsens Raadstue, men 3die Auction i Gaarden, som i Brandkassen er assureret for 4,640 Rbd. Sølv, og bestaaer af et Forhuus paa 6 Fag med Kjælder, et Sidehuus paa 14 Fag, et Tverhuus paa 13 Fag, samtlige Etage, fremdeles af et Pakhuus paa 12 Fag og et Halvtag 6 Fag, begge 1 Etage. Alle Bygningerne ere Egebindingsværk og Jordlodden staaer for Hartkorn 1 Skp. 1 Fkr. 1 Alb. Dette bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, og ville Conditionerne erfares ved først Auction. Horsens, den 9de April 1832. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
At Boet efter afdøde Conventualinde Enge Catrine Lassen, i Støvringgaards Kloster, aabnes den 3die Mai næstkommende, Kl. 10 Formiddag, bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, Wesenberg. den 6te April 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Et honet Fruentimmer søges, som Bestyrerinde foren landlig Huusholdning, hvor ingen Kone er, enten strax eller til 1ste Mai førstkommende, men uden troværdige Attester og Sædelighed, Troskab og Duelighed, nytter det ei at melde sig. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
En Holstens Vogn med trende Agestole, ønskes til Kjøbs. Adressekontoiret anviser. Til Venner af Tonekunsten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Det megetlovende musikalske Arbeider: Bibliothek for Pianoforte Spillere. er trods megen Modgang lykkedes bedre end Forlægger ne ventede. Det gediegne Jndhold, den elegante Udstyrelse, tilligemed den mageløse billighed blev snart er kjendt. Andet Aargang vil nu udkomme med Kobber- og Biographier i 26 Hefter hvert 3 Ark stort til den høist billige Priis af 28 Rigsbs. Alle Boghandlinger tage imod Bestillinger og gives paa 5 Exemplarer det 6te frit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Paa Ovenstaaende modtages Subskription i Aarhuus hos Boghandler Warberg. Har de Christne endnu borgerlige Rettigheder i Danmark, Et vanskeligt Spørgsmaal til Etatsraad Thaarup, af Lindberg 8 s. Om de danske raadgivende Provindsial-Stænders Væsen og Værd af Holstein. Andet Oplag med nogle Tilsætninger og et Svar paa Sendebrevet fra Hr. Dr. David, 3 Mk. 8 s. De officielle Planter ordnede efter de Candolles naturlige Plantesystem, 2 Mk. 8 s. Zampa eller Marmorbruden, 4 Mk. 8 s., m.m. faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Godt rød Kløverfrøe, faaes hos J. P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Fortegnelse. over de ved Aarhuus Postcontoir henliggende uindløste Breve i Januar Qvartal 1832. No. Hvorfra Porto s. til hvem 1. Aalborg, Leth paa Borreslund . . . . . 12 dito Gjestgiver Rode i Aarhuus . . . fr. dito Falk Wulff dito . . Altona. Jaspersen paa Østergaarde. . . 33 Apenrade, Nis Matzen Høyer i Aarhuus . . . 17. Haderslev, Poul Jensen i Snerrild . . . . dito i dito . . Ane Magrethe Jørgensd. i Amstrup dito Hamborg, Dorthea Egens i Aarhuus . . Helsingør, Huusmand P. Rasmussen i Randlev 19 Skipper H. P. Seiersen i Aarhuus 19. Holbek Jep Nielsen i Woldbye, Horsens, Snedkermester H. Nielsen i Aarhuus 3 Knud Hansen Hatting paa Frysenborg 3 Kbenhvn., Maren Jensdatter i Lildnord . . 19 H. Jversen i Aarhuus Kjøbmand Jacob Davidsen i Aarhuus 19.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Knud Andreassen paa Rodsteenseie, 19 Friderikke Poulsdatter i Sondrup. 19 Pastor Obo i Kraglund . . . . 19 C. Haack paa Rathlousdahl . . . 19. Hans Aasløv i Aaslev . . . . . 19 Cand. philos. Føns . . . Boelsmand Niels Rasmussen i Borring 19 Mad. Lykkegaard paa Geested . fr. Consulatsecretair Bay i Aarhuus. fr. Sadelmagermester Thomsen . . . Kolding. Nyekjøbing, Niss Thommesen i Hørning . . . 17 Matros Jørgen Jørgensen . . . 27 Nyborg, Lars Hansen i Sporuplund . . . 11 Odense,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Skomager Øyerup i Aarhuus . . . 11 Niels Mortensen i Skibye . . . . 11 Anders Pedersens Enke i Debelmose 17. Ringsted, Roeskilde, Snedkermester J. Fogh i Aarhuus. 17 Sønderborg, Proprietair Kirchstein i Taarup. Hartvig Meyer i Aarhuus . . . 8 Weile, Ane Frandsbatter i Tendrup . . . Wiborg, Johan Pedersen i Trige Præstegaard 3 dito Christen Mortensen paa Thestrup . 8 dito Pakkepostsager. Demoselle Rose Schulz paa Clausholm 1. Altona, en Pakke i Voxdug Mrk. R. S. vog tre og enhalv Lod . . . Aarhuus Postcontoir, den 9de April 1832. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-12
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
re-Blad, Føl til Stiftstidende Barguns Fredagen den 13de April 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
Om Hr. Ritmester Paulsens Bemærkninger angaaende Selskabet til Hesteavlens Fremme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-13
2 Følgebladet til Aarhuus Stiftstidende No. 50, har Hr. Ritmester Paulsen skjænket Publicum lidt Mere om Planen til Hesteavlens Forbedring i de danske Provindser," og derved yttret sig om Jndbydelsen til at stifte et Selskab for Hesteavlens Fremme. Saa kjært det maa være Enhver at see en i den Grad vigtig Sag drøftet og fleersidigt betragtet, for af Manges Meninger at drage et sikkert Resultat, synes det dog ikke altid at være de ædlere Bevæggrunde, som lede til en Oposition, naar denne, uden at angive en rigtigere Vei, kun bestaaer i at opvække Mistroe, at beskylde for tilkommende Bedragerier, smaaligen at give det Hele en vrang Fortolkning og uden at forstaaes fordømmes! Til at opkaste sig som afgjørende Dommer over Gjenstande, der endnu ikke existere, eller at afsige Meninger om tilkommende Misgreb af Mænd, der endnu ikke ere valgte, altsaa langt mindre kunne have handlet, vil dog enhver Retsindig antage, hører mere end Begrebet om egen Storhed; –at nedværdige et Foretagende, der først ved at vorde kan retfærdiggjøres eller dadles; – og at fordømme foreløbige Grundtræk (ikke Grundlove" fordi de ikke stemme overeens med Eens Anskuelse, eller maaskee endog ikke kunne opfattes fra den Synspunkt, en slig Sag bør - dertil hører meget, og især at Dommeren maa antage sine Kundskaber og Lærdomme som ene rigtige. For hvorvidt Hr. Ritmester Paulsens Anskuelser i denne Sag ere rigtigere end Andres, eller forhvorvidt hans Evner formaae meere end Andres, hvis Virksomhed eller Virkrevne han ikke har havt Leilighed til at kjende, følgelig endnu mindre at bedømme, vil Tiden vise.