JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1806-01-01
Uorden paa Ehlersens Kollegium. Den Uorden Jndsenderen paaanker, er den, at en Bødker kan optage hele Gaarden, Portrummet, ja undertiden, som i Dag var Tilfældet, det halve af Gaden feran Bygningen. Jndsenderen kan ikke andet end haabe, at naar Eforus, der formodentlig er uvidende om denne Anmasselse af Bødkeren faaer læst dette, vil han vel vide at redde Kollegiet fra slige Jndgreb. En af de mange med Bødkerarbejd i Gaarden Syslende, svarede Jndsenderen, at Bødkeren boede paa Kollegiet. - At undersøge Sandheden heraf, gad Jndsenderen ikke; han vidste, at en Bedker, næst en Kobbersmed, nok er den, man mindst kunde være tjent med i en Bygning, bestemt for Mennesker, der bør og skulle, formodentlig ogsaa ville, studere. Saaledes som Jnds. i Dag saae Tingen skulde man troe, at Bødkeren var Ejer af Hus, Gaard og selve Have; thi ind i denne var det ikke muligt at komme uden at skræve over Tøndebaand o. s. v.
Politivennen, 1806-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) Afviseren uden for No. 101 i lille Kongensgade er borttaget. 2) Fodposten paa Kristianshavn og om ved Børsen, gaaer nu den Tur, som i disse Blade er bleven ønsket. 3) Det tilsendte Bidrag om Vandhusskarns Udførsel midt om Dagen fra en Hjernebygning af Skvalder- og Dybensgade, kan ikke indrykkes.
Politivennen, 1806-01-01
Uorden. 1) Paa det røde Hjørne af Kronprindsensgade og store Købmagergade, paa det blaae Hjørne af Klareboderne og store Købmagergade, samt paa det Hjørne af samme Gade og Løvstræde, der er ligeoverfor Vinhandlerens, staaer ikke, som der burde, malet Store Købmagergade men blot Købmagergade, hvilket haabes rettet af Husejerne, da det kan forvilde Fremmede, der ikke ved slig Paamaling blive kloge paa, om det er store eller lille Købmagergade. 2) Paa Fabritinss Gaard ud til Silkegaden er en nedgaaende Rendepibe, som skorter meget over en Alen fra Jorden, og som man haaber Ejeren vil lade sætte et Stykke til. Var det en simpel Tagrendepibe vilde det ikke være saa ubehageligt, skjøndt dog immer urigtigt, at den Forbigaaende der oversprøjtedes; men det er tillige en Vaskerende, og de Personer, der ere ulykkelige nok til at gaae paa Fortoget, naar derigjennem nedskylles, faae deres Klæder skammelig fordærvede. Dette er allerede bændet adskillige. 3) Amagerinderne og Grønkonerne ønskedes alvorlig tilholdte, ikke at lade noget af deres Grønt ligge og flyde paa Gade og Fortog. Deres Affald burde de omhyggelig gjemme og tage bort med sig, da det ellers ikke alene gjør Stank, men let kan foraarsage Fald, naar det kommer under Foden. Dette var for nogle Dage Tilfældet med et meget velklædt Menneske, som vilde redde sig fra en Vogn, ved at springe over paa Fortoget, men traf med Foden paa et Kaalblad, og fik derved et yderst farligt Fald. 4) Paa den gule Hjørnebygning af Skovbogade og Skindergade er intet Gadenavn ud til den første Gade, og ud til den sidste staaer blot Ordet. Skinde. 5) Hvorfor kunne ikke Gadenavnene Amagertorv og Kokkegaden, blive malede paa det vedkommende Hjørne af Helliggejstes Kirkegaardsmur? 6) Alt længe er paaanket, at uden for No. 80 i Pilestræde var en Sten les i Fortoget. Nu maa paaankes, at Skaden er voret, saa at der nu er saadant et Hul, at det af enhver, som seer det, maae ansees yderst farligt. Paa en af de nye, meget vel indrettede, Postkarrer staaer den Sprogfejl! Kongelig danske Brevpost. Der bør staae enten. Den kongelige danske o. s. v. eller Kongelig Dansk o. s. v.
Politivennen, 1806-01-01
Besvarelse paa Spørgsmaalet udi No. 429, om den rette Opsigelsestid. (Efter Jndsendt). Ved Reskript af 27 Sept. 1754, bekjendtgjort ved Placat af 2 Okt. s. A., blev det fastsat, at Flyttedagen i København i Fremtiden skulle være tredie Fredag efter Paaske eller Mikkelsdag, og Opsigelsestiden et Fjerding-Aar eller 13 Uger før Paaske eller Mikkelsdag. Men ved Reskript af 9 Jan. 1761, bekjendtgjort ved Placat af 14 ejusd., skede heri den Forandring. at Opsigelsestiden blev bestemt at skulle være: for Paaske Flyttetid inden Nyaar, og for Mikkaelis Flyttetid: inden St. Hansdag. Dette sidste Reskript er ikke ophævet ved Placaten af 1 Juli 1799, som fastsætter de tvende aarlige Flyttedage til tredie Tirsdag i April og Oktober Maaneder, uden derhos at gjøre nogen ny Bestemmelse i Henseende til Opsigelsestiderne, og altsaa maa Reskriptet af 9 Jan. 1761 følges hvilket og anvendes in Praxi, uagtet at Kontrahenterne i Lejekontr kterne kunne have fastsat, at Lejemaalet efter et Fjerding Aars foregaaende Opsigelse skulle ophøre. Det er vel i Almindelighed Enhver tilladt at kontrahere om saa lang eller kort Opsigelfestid, som de imellem sig selv kunne blive eenige om, men i saa Fald maa det iagttages, at ikke det almindelige Udtryk,, et Fjerdingaars Opsigelse bruges, men at det derimod nøjagtigen bestemmes, hvormange Maaneder eller Uger Udflytning efter Opsigelse skal finde Sted. Jmidlertid er det for boesatte Familier rigtigst, at Kontrakterne fastsætte, at Udflytning skal skee efter lovlig Opsigelse, thi da bortfalder al Strid; men maae da huske at opsige før Nytaar, eller før St. Hansdag.
Politivennen, 1806-01-01
Tilsendt Erklæring. For at undgaae al mulig Misforstaaelse og Vildfarelse, finder jeg mig ved een i Politivennens No. 428 skeet Opfordring anlediget til, uagtet Sagen alt har været for Forligelseskommissionen, og er der med Vedkommende venskabelig afgjort, og jeg derfor intet videre har at paatale, men ønskede hellere Sagen ganske forglemt, - at bekjendtgjøre, at den Færgemands-Søn, hvis voldelige Overfald paa mig jeg i bemeldte Ugeblad paaankede, hedder Hans Jørgen.
Politivennen, 1806-01-01
Begjæring til Københavns høje Gonvernement. (Efter Jndsendt.) Paa et vist Stykke af Stadens Vold boldes dagligen Øvelser, hvor de unge Mennesker, der skulle være Tamburer ved Regimenterne, lære at slaae paa Tromme, og hvor de øvrige Tamburer og Pibere af Regimenterne til visse bestemte Tider tillige øves. - Saa nødvendigt og nyttigt dette tilvisse er, foraarsager dog saadant de lige over for Volden boende Familier de største Ubehageligheder, da den stærke og idelige Trommen ligesaa stærkt høres, som om det var i Gaden selv. Jsær er en saa idelig vedvarende og stærk Bul ren til yderste Besvær for dem, der ere syge, og som umuligt kunne faae mindste Ro; og smerteligt er det for en saadan Lidendes Familie og Venner, at være Vidne dertil, uden at kunne afhielpe samme; enhver veed derhos hvormeget Rolighed bidrager til de Syges og Svages Bedring. - Man vover derfor med tillidsfuldt Haab at foreslaae det høje Gouvernement, at denne Øvelse maatte blive henlagt andensteds, saasom til det Sted ved Kastelsgraven i Nærheden af Østerports Vagt, eller til et andet bekvemt Sted, hvoraf der vist gives mange. Herved vilde manges ønsker vorde opfyldte.
Politivennen, 1799-01-01
Uorden i Slotskjelderen. Da man formedelst Bygningen paa Slottet i den Port ved Proviantgaarden, for det meste og næsten altid maa gaae igjennem Kælderen, saa er den Gang dog at ansee som en alfar Passage og paa Grund deraf burde holdes ryddelig og reen, men tvertimod er Trapperne fulde af Snee at man ikke resigverer mindre end Arme og Been ved at gaae ned af dem, hvilken Uorden lettelig kunde hæves ved at lade enten Fejekonerne, som ere ansatte til at feje og reenholde Gaderne, affeje og med en Skuffe bortkaste denne sammentraadte Snee, eller og ved en af Sjouerne, thi bliver den liggende og Frosten vedbliver, bliver Gangen inpassabel, og falder det i Tøvejr, vil baade Mandfolk og Fruentimmre, hvis Forretning udkræver at de maae passere denne Vej, aldeles faae deres Klæder ruinerte.
Politivennen, 1806-01-01
Søbad imellem København og Helsingøer. Den Lighed, der i flere Henseender er imellem de to Sostater England og Danmark, gjer, at man maa forundre sig over at København endnu ej kjender den Nydelse og tillige det Mddel til Sundhed, som Englænderne kalde Søbod. En eller anden af de mange dejlige Lyststeders Ejere, imellem København og Helsingør, kunde betydelig forhøje Københavnernes Forlystelser, og forbedre deres Sundhed, medens han sandsynligen lagde Grunden til en betydelig Forøgelse af sit Steds Værd, ved at indrette et Søbad der, ligt dem i Margate, Thanet, og paa flere Steder ved Themsen. Et stort og smukt fælles Spise- DandseSnakke- og Spillehus, et Dosin af smaae nette bekvemme Huse til to eller fire Personer (med Tiden kunde bygges fler.), et Doktorhus med en Doktor i, et Ridehus ogde fornødne Heste, en Have, en Keglebane, et lille Bibliothek, en god Kok, en Havn med nogle Lystbaade, - dette blev de nødvendigste Anskaffelser. Længer borte end Vebek burde Stedet dog neppe være.
Politivennen, 1806-01-01
Bekjendtgjørelse. Det tilsendte Bidrag, om Søndagens Vanbelligelse i Store Hedinge, samt om Tækning med Straa, og om fl. m. sammesteds kan ikke saa indrykkes.
Politivennen, 1806-01-01
Uorden. 1) Det er forbudet at udsætte Urtepotter uden for Vinduerne og paa Kielderskurenes Tag, for ej i Stormvejr at foraarsage Forbinaaende et dødeligt Slag, men dette Forbud er ganske blevet ringeagtet paa Børsen, da der adskillige Steder paa den Side af Børsen, som vender mod Slotsholms Vagtbygning, er Udsat Urtepotter, skjøndt Fornuften tilsiger at dette er det farligste Sted at sætte slige Ting. som ved Fald kunne foraarsage Skade, da der fra alle Kanter indsinder sig Vinde. Fra et af Børsens Tagvinduer, som vender ud til Slotsholms Vagt, mod Enden til Nybørs, findes endog udsat en Kasse, som endnu kan foraarsage større Skade. 2) Ejeren af Huset No. 101 i lille Kongensgade, har endnu ikke ladet borttage de i disse Blade 2de Gange forhen paaankede slemme Tagspøjter. 3) Samme Hus mangler Gadens Navn paamalet. 4) Ejeren af Huset No. 427 i Rigensgade bedes at rette denne slemme Feil som findes malet paa Hjørnet af hans Hus, da der staaer Palsam istedet for Balsamgaden. 8) Paa Vestergade er der nogle Kældermænd, især to, som gjøre Haandvierk af, at slagte (som det af dem kaldes) gamle Vogne, hvorved de spærre ikke allene Fortogene, men den meste Del af Gaden, og, ved at begynde meget tidlig om Morgenen, forstyrrer alle nærboende i deres Søvn; Man ønskede dem henviste til Volden eller et andet Sted. Den skævtliggende Flise paa Fortoget uden for 91 og 92 i Pilestrædet er endnu ikke rettet.
Politivennen, 1806-01-01
Skammelig Mangel paa Levemaade. Tirsdag Eftermiddag den 28de bujus fandt tvende unge Herrer, hvoraf den ene dog bar en Kjole, der plejer at love Opdragelse, deres Fornøielse i at forurolige et Fruentimmer, der var i et Badeværelse paa Badebuset ved Langebro, deels ved at gaae ud paa Bjelken, Huset hviler paa, og see igjennem Vinduet ind til hende, og da hun gjentagne Gange alvorlig frabad sig denne drengagtige Uartighed, begyndte den ene at kige ind igjennem Dørsprækken, saa hun maatte anmode Madame Kjær om Bistand. Personens Undskyldning, at han kjendte Jomfruen, var noget dum, thi det gav ham dog vel ikke Ret til at falde hende besværlig; hvor meget maae slig en lumpen Opførsel afskrække Fruentimmer fra at nyde denne for deres Sundhed saa gavnende Jndretning. Der vare mange tilstede, som hørte og saae denne Opfølsel, iblandt andre erindrer man en Artillerieoffiser og en Mand, som Madame Kjær nævnede Raadmand Lunning; formodentlig kjendte hun og den Person, som meest udmærkede sig ved denne Lumpenhed. Kunde saadan Uartighed ej forebygges? Maaske vilde det hielpe noget, om en trykt Advarsel, forfattet i værdig Stil, opsattes ved Overgangen til Badehusene. Dog allerbedst var det, om enhver, der saa ulykkeligen mangler Agtelse for Kjønnet og for sig selv, for Fremtiden nægtedes Adgang til Badebusene.
Politivennen, 1806-01-01
Ønsker i Anledning af Raadvads Fabrik. Med Fornøielse seer man Raadvads Jsenkramsfabrik at træde sin Fuldkommenhed i møde, og at man der nu har faaet Jernstøberiet i fuld Stand. Overalt forfærdiges der mange Varer, der meget overgaae de fremmede, men for endnu mere at fremme denne skjønne Fabrik var følgende ønskeligt: 1) At Jndførselen fra Fremmede, af de der forfærdigende Vare forbødes. 2) At Fabriken fik et ordentligt Udsalg for alle og enhver, hvor Fabriksvarerne solgtes til bestemte Priser, istedetfor at nu ingen kan faae disse Varer, uden hos de Herrer Jsenkræmmere. Naturlig maatte paa dette Sted ej sælges i det Smaae, men allene i det Store, og saaledes, at medens senkræmmerne ligesom nu, saavidt vides, faae deres Varer mod at erlægge 12 eller 16 Prosent til Fabrikkens Ophielpning, burde derimod andre, som tog Varer derfra, give 8 Prosent mere; herved vilde Fabriken vinde meget, da den vist vilde faae mange Købere, og Jsenkræmmerne kunde ingenlunde tabe noget betydeligt derved.
Politivennen, 1806-01-01
Spørgsmaal Frederiksbergallee angaaende. Hvorledes bør den bære sig ad, der har Ærinde til Folk, som boe i Frederiksbergallee, og er - Ridende eller Agende? Skal han staae af for Enden af Alleen? og hvo holder der i saa Fald den Ridendes Hest? og hvordan faaer den Agende de Ting, han muligen har med sig, bragte til Stedet? At bære dem selv Alleen op, gaaer ikke altid an; at lade Kudsken gjøre det var igjen galt; at bie til man fik en fra Bestemmelsesstedet nedsendt til Vognen, voldte en Forsinkelse, som undertiden gjorde Tingen aldeles umulig.
Politivennen, 1806-01-01
Noget i Anledning af Brandkarrer og Brandsluffer. Ved Jldebranden i Springgade igaar saae Anmælderen, at den første Vandkarre, som ankom til den offentlige Post paa Hjørnet af Pilestræde, nemlig No. 8, kom hen under Posten netop Kl. 10 og at den blev færdig og kørte derfra først Kl. 10 og 12 Minutter. Den bag paa hængende Anbringer lækkede meget. Af disse 12 Minutter borttoge dog Tilberedelserne de 4. - Kl. 10 og 13 Min. begyndte at fyldes paa den næste Karre, nemlig No. 5, som kørte bort Kl. 10 og 19 Minutter. Kl. 10 og 20 Min. begyndte at postes i den tredie Karre og blev den færdig Kl. 10 og 30 Minutter. Paa den Tid holdt allerede 6 til 8 andre tomme Karrer i Rad, for at komme til; hver af disse tre Karrer brugte altsaa en Middeltals Tid af 8 Minutter. Da denne Tid syntes vel lang for de Omstaaende, hørte Anmelderen en at yttre følgende maaske anvendelige Tanke: at give Tønden paa Karren to Spundsehuller til, eller i det mindste eet. Da der altid staaer eller bør staae fulde Kar ved Posten, kunde der, med Spande som Karrekudsken modtog, ogsaa paafyldes Vand igjennem disse Spundshuller, foruden det som ipostedes gjennem Anbringeren, og Fyldingstiden saaledes forkortes betydelig. En anden Tanke, som ved samme Lejlighed opstod hos Anmælderen, og som han troer ikke uværdig vor nye Brandkommissions Bedømmelse, er denne, at der altid var i Beredskab nogle Sluffetønder til hver offentlie Post, hvad enten nu disse skulde bevares hos den nærmeste Husejer eller hos Vægteren. Naar disse strax bragtes til Posten og fyldtes, behøvedes blot ved hver ankommende Sluffekarl, at tage hans tomme Tønde af, og give ham en af de fulde, til øjeblikkelig at jage afsted med. Dette vilde formodentlig meget fremme Vandtilførselen. Endelig troer Anmælderen at Sluffetønderne kunde fyldes paa en hurtigere Maade, end nu skeer, hvor hurtigt dette end fuldendes enten gjennem en Tragt eller Anbringer. Af to ved det fulde Vandkar staaende Karle skulde nemlig Tønden nedplumpes i Karret selv, da Vandet snarest vilde fylde den, hvorefter den toges op for at byttes med en ankommende tom.
Politivennen, 1806-01-01
Ønske om Forordningsudsalg i alle Stæder. Saalænge vi have en saa stor Mængde gældende Forordninger, og det lige op til Lovens Aarstal under Kristian den Femte, bør det ønskes, at det lettes Undersaatterne, at faae dem at læse, for at see, hvad Pligter der paaligge dem. Og dette er Aarsagen til det ønske, at der af alle siden Loven udgivne Forordninger stedse maatte være et Forraad af Exemplarer til Udsalg i enhver Stad af nogen Betydenhed. J Anledning af den sidst om Forsigtighed med Jld og Lys udgangne Kanselliskrivelse, og derved foranledigede Øvrighedsbekjendtgjørelser i Aviserne, sees at der er idetmindste ser derom gældende Forordninger fra 1685 af ned til 17921 - saa skjønt det er, at Øvrighederne ved slige Bekjendtgjørelser tillige give en Opregning af Forordningernes under Straf gjorte Forbud, saa ønskeligt maa det dog være for mangen Borger, at kunne læse sin Lovgivers egne Befalinger derfor, med andre Ord, at kunne købe en Forordning strax naar han vilde.
Politivennen, 1806-01-01
Forslag i Anledning af den nye Gaderenovations Jndretning. Kjendelig er allerede i en stor Grad Frugten af den nyttige Forandring, at Skarnet fra Bygningerne ikke længer kastes paa Gaden, men paa Vognene. En Ting er endnu tilbage, der skidner paa Gaderne, eller hindrer dem fra at blive fuldt saa rene, som de ellers vilde blive ifølge Jndretningen, denne at Rendestenspløren opfejes midt paa Gaden. Jndsenderen troer, at dersom man beri blot gjorde den Ændring, at dette Rendestensskarn ikke lagdes paa Midten af Kørebroen, men ned ad med Rendestenen, vilde meget være vundet. Thi nu kunde det ved Regn ikke udbredes over det Hele.
Politivennen, 1798-01-01
Et Vink til Politiet paa Amager. Længe har Vinkeren undret ikke over Frugtens Dyrhed i Kjøbenhavn, thi den ligger jo tydelig for Dagen, naar man seer hvor haugeløse alle Omegnens Bondehuse og Gaarde ere, men over at hverken Landhusholdningsselskab eller Frideriksbergs Planteskole, eller de høje Frugtpriser i Kjøbenhavn, har kunnet formaae noget til Frugtavlens Ophielp. De fleste tage Tilflugten til Sjællænderens formeente Ladhed; men, uden at fælde nogen Dom i den Sag spørger jeg, hvad er da Aarsagen til at Amagerne, der saa flittig dyrke Rødder og Grønt, saa ganske lade haant om at plante et eneste Frugttræ. Jeg vil til Vedkommendes Underretning give her det Svar, som jeg ved Forespørgsel har faaet af mange Amagere: Vi kunne ikke holde Frugten i Fred for de unge Karle, og hvorfor skulde vi saa plante?
Politivennen, 1799-01-01
Bekjendtgjørelser. 1) Den ugudelige Afviser paa Hjørnet af Ulkegaden og Vigaardstræde, hvorover klagedes i No. 35, er strax bleven afhuggen, da den for Frostens Skyld ikke vel kunde opgraves. 2) Det paaankede Rendebræt i Antostrædet for Nabohuset op til Bagergaarden paa Hjørnet af Pilestræde er boritaget. Da imidlertid Lænkerne skade de Gaaendes Fødder haaber man, at Husejeren snart anskaffer et godt nyt Bræt i det borttagnes Sted. 3) Den 3 Jan. og nogle foregaaende Dage vare Tønderne paa Fortoget ved Frue Skole, hvorover i disse Blade No. 35 var klaget, ikke der; Anmælderen vil haabe at Politiet har kastet et Øje til denne Uskik.
Politivennen, 1806-01-01
Om Midler til større Benyttelse af Strandvejen. Ved Strandvejen forstaaer jeg den hele dejlige Vej fra København til Helsingør langs den Strandbred, der, om man vil, kan kaldes Sjællands indensunds Kyst (den fra Helsingør til Nakkehoved bliver den udensunds), og som maaske i Yndighed vanskelig finder Mage i Verden. Her fattes to Ting. 1) en bedre Landevej. J denne Anledning bør det Savn offentlig bevidnes, som Strandvejen led ved Kammerraad Bjergs Forflyttelse fra Vejopsynet. Fodvejen fra Hellerup ud til Skovshoved og den store Forbedring Kørevejen fik af ham især ved Constantig, Charlottenlund og Emiliekilde, vidne til Mandens Ære, og raabe højt om Fortsættelse her og om Efterlignelse andetsteds. 2) Bedre Lejlighed til fra Søsiden at lande paa denne Kyst. Havne for Baade, anlagte hist og her, men fornemmelig saaledes at vore Fiskerlejer, der lide meget ved Kystens Havnløshed, faae Baadehavn, vilde gjøre Lystsejladsen, og selv Vareførselen, ulige lettere, og meget forbøje Værdien af alle de paa Kysten liggende Steder. Ved denne Lejlighed bør det bringes i Minde, at for omtrent 2 Aar siden gjordes i disse Blade Forslag, og siden i No. 357 og 358 Beregning, over en Grav for Trækskøjter fra Kastelsgraven, langs i Strandbredden ned til Bellevy (hvilken siden kunde fortEn saadan Trækskøjtegrav sættes videre). vilde i alt ikke koste 60000 Rdlr. men rigelig lønne sig og uendelig forhøje Værdien af alle Stederne og af den hele Landstrækning derved. Det er blevet troet, at det var i Gjære at foretage denne Grav for kongelig Regning. Men da Tidsomstændighederne maaske hindre dette, vil det sikkert være Kongen ligesaa kjært, om et Privatselskab foretog sig dette nyttige, lønnende og forskjønnende Arbejd.
Politivennen, 1806-01-01
Bekjendtgjørelser. 1) Den i forrige Nummer paaankede Uorden, med Urtepotterne paa Børsen, samt den af Tagvinduet der udsatte Kasser, er strax bleven hævet. 2) Den skævt liggende Fortogsflise, uden for No. 91 og 92 i Pilestræde, er nu igjen tilrette lagt. 3) Den hele Nørregade skilles nu ved sine Afvisere; en Forbedring man tør haabe efterhaanden vil have Sted ved alle vore Gader og Pladser. 4) Det tilsendte Bidrag om Tilrakkelsen af Bænkene i Kongens Have kan ikke indrykkes. 5) Udgiveren ønsker, at Jndsenderen af de fire Anker, hvoraf den ene angaaer Stanken paa Halmtorvet, vilde forunde ham en Samtale. 6) Ogsaa denne Gang, efter Jldebranden i Springgaden, ligesom forben efter andre er Udgiveren af disse Blade bleven overlæsset med Anker over, at man ikke har kunnet komme til gode Venner i Brandens Naboskab, men afvistes af Vagten. Disse Anker kan Udgiveren saameget mindre indrykke, som han troer Anordningerne deri affattede paa det hensigtsmæssigste. Bidragene ligge derfor til Jndsenderens Afbentelse. 7) Chiariny giver nu i længer Tid Udgangsbilletter paa sit Vauxhal.
Politivennen, 1806-01-01
Uorden. 1) J Laxegaden No. 328 er af Stuebeboerne udsat Urtepotter paa Kælderskuret som ønskes borttagne for god Ordens Skyld. 2) De saa ofte paaankede tvende slemme Tagspøiter paa Huset No. 101 i lille Kongensgade ere endnu ikke ombyttede med nedløbende Tagrendepiber. 4) Samme Hus har beller ikke Gadens Navn paamalet. 5) Paa Huset No. 120 i Landemærket paa Udsiden til Kirkegaarden, er det og, paa en meget svag Hylde uden for Vinduet, sat nogle Urtepotter, som ved deres Fald kan foraarsage Skade saavel i Landemærket som paa Kirkegaarden, hvilken Uorden ønskes hævet. 6) En Mand, som boer i Huset No. 18 i Gottersgade, har en Hund, som meget besværer det hele Nabolag. Den ophører næsten aldrig, fra tidlig om Morgenen til silde om Aftenen, at gjøe, og ved sit unyttige og ubehagelige Glam, at bringe alle forbiløbende Hunde til at stemme i med. Man vil huske Ejeren paa den fjerde Bønhvor der bedes om Naboer, der ikke have støjende Hunde. 7) Gaarden No. 218 i store Fiolstræde har af de vansirende og for Fodgængere i Regnvejr meget besværlige Tagspøjter. 8) J samme Gade har Huset imellen No. 180 og 182 intet Husnummer. 9) Samme Fejl har det bøjre Hjørnehus af Kristalgade og Nørregade. 10) Brændevinsbrænderhjørnet af Springgade og Landemærket mangler Gadenavn paamalet. 11) Ligeledes Hjørnet af store Købmagergade og Landemærket paa Butiksiden. 12) Det ækle Vers, der prunker inde paa Stakittet i Runde Kirkegang, hvorom er ført Anke, er endnu ikke borttaget. 13) J Pilestræde har No. 96 intet Husnummer paamalet. 14) Huset No. 98 i samme Gade har en Tagrendepibe, der skorter over to Alen fra Jorden, hvorved et slemt Stænk foraarsages. 15) J Springgade No. 34 seer man oven paa Taget en Jndretning med Bænke til at udsætte Urtepotter paa, som ved første Øjekast seer meget farlig ud, og som derfor ønskes borttagen. 16) Udenfor No. 42 i Gottersgaden staae i Stenene Levninger af Kæder til et Rendebret, hvorover flere ere faldne. 17) Bygningen No. 12 i samme Gade mangler Husnummer paamalet. 18) Brolægningen herimod Børsen og langs med samme har slige Huller, at en Axel let kan brækkes og Fodgængere i Mørket komme til Skade. 19) Uden for No. 80 i Pilestræde er en meget stor Steen borttaget af Fortogsbroen, og netop i det Strøg, hvor ellers Fliser ligge i andre lykkeligere Gader, og hvor derfor flest Fodgængere gaae. Alt er denne Mangel paaanket, men forgæves.
Politivennen, 1806-01-01
Komediehuset og Assistenshuset. Komediehuset skylder Undersaatternes Overflod sin Tilværelse; Assistenshuset sin til deres Mangel, dette saae sig istand til udvendig at vorde oppudset, biint vilde falde langt bedre i Øjnene, og hielpe til med at pryde Pladsen, hvis det ogsaa erholdt en Oppudsning.
Politivennen, 1806-01-01
Farligt Salg af Roser paa Københavns Gader. (Efter Jndsendt.) Paa Kongens Nytorv solgte forleden en Kone Roser, med Hænder, sade i eet Blod og Saar af den fælleste og skrækkeligste Fnat. - Skulle det ikke være højst voveligt at købe Roser af slige Fnattede, og maatte det ikke ønskes, at enhver, der traf slig Sælgerinde, angav hende for Politiet?