JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-27
Da i afvigte Vinter-Quartal, formedelst de bestandige vestlige Storme, Søefarten laae vind bunden, og desaarsag, fra den Kant, ei kunde indløbe Bidrag til Bombebøssen, blev dette Afsavn alligevel fuldelig erstattet ved Dilettanternes Concert den 19 Marts, og ved den (endnu Ubekjendtes) store Gave den 16 Jan., saavelsom og af de Fleres, hvilket bedst skjønnes af Regnskabet og vil paaskjønnes af de Søemænd, som i Alderdommen skulle komme til at nyde Godt af Stiftelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-27
J Bombebøssen var nedlagt: Den 8 Jan. fra en Ven i Frederiksborg; d. 16 dito. 250 gode gamle Rixorter, d. 30 dito af en Ubekjendt 2 Specier, d. 2 Febr. 3 Sølvpenge, d. 13 dito. 10 Rbd. fra C. R. W....; d. 11 Marts, Graveren ved Holmens Kirke 1 Rbdlr.; d. 13 dito; en Billet; d. 16 dito. Hr. Schiff 1 Rbdlr.; d. 23 dito, en Billet, dateret 11 Marts. Ved at aabne Billetten af 13 Marts, fandtes samme af følgende Jndhold: "P. M. De ædle Herrer Directeurer ved Bombebøssen i Kjøbenhavn ville gunstigst modtage vedlagte 10 Rbdlr. Sedler, som et ringe Bidrag til den Udgivt, der er bestemt til Lindring for de nys lidte skibbrudne Søefolk og deres Enker, fra en Mand, der i Ungdommen havde bestemt sig til at vorde Søemand, men formedelst de skrækkelige Scener, han paa sin første Udflugt, maatte tage Deel udi, saae han sig strax uduelig til Levebrøds Erhvervelse paa dette Element, forlod det altsaa, og har siden, ved det milde Forsyns Styrelse, erholdt et rundeligt Udkomme og en saare høi Alder ved Landlivets Sysler; er boende i en Landsbye nær ved Hovedstaden og kalder sig Haabet. – D. 13 Marti 182 Billetten, som var nedlagt d. 23 Marts og dateret 11 s. M., var af følgende Jndhold: fra Mina og Thea Med Fryd, i skyldfrie barnlig Bryst, Det offres her med kierlig Lyst, To fattig Søemænd at husvale, Vor Løn derfor vil Gud betale. 2 Rbdlr. S. de Den 11 Marts 1822. Efter Givernes Bestemmelse ere disse to Gaver anvendte saaledes: til Styrmandsenken Mad. Holm, som har 3 Børn, 5 Rbdlr. og 1 Sølvdaler, og til Styrmandsenken Mad. Grønbeck, som ligeledes har 3 Børn, 5 Rbdlr. og 1 Sølvdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-27
For Texterne til Concerten indkom 86 Rbd. 52 s. S. og T. til Strandede og de ved Stranding omkomne Søefolks Efterladte, hvilke bleve anvendte saaledes, at hvert Barn fik 2 Rbd., og Enkerne 3 til 6 Rbdlr. Tømmermænd, som havde mistet deres Tømmerkister, og i samme det Værktøi, hvormed de siden skulde ernære sig, erholdt hver 12 Rbdlr.; for hvilket Alt blev vedbørlig qvitteret. Vaterskouts=Contoiret, ved Holmens Canal No. 256, den 26 April 1822. P. N. Sølling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-27
Kjøbenhavns Børs d. 26 April. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Spec. 254. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 4 s. Obligationer (med Renter fra 11 December 1821) 74 1/2 a 75. Nationalbank-Oblig. (af Laanet den 2den Februari 1820) 96 a 97 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 12.1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 3/8. - Svenske Sedler 62 1/2 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. os os=Com Nittende Aargang. No. 35. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 30 April 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Forslag til en Understøttelsescasse for Sømænd, som have lidt Skibbrud Naar Jlden forterer Landmandens Hytte, saa viser den offentlige Velgiørenhed sig strax redebon til at yde den fornødne Understøttelse, og han kan snart opreise den igien; men naar Sømanden mister sit Skib, som er hans Hytte, og Matrosen sin Hyre, som er hans Ploug og Ager, saa er Medynk i Almindelighed det eneste, man yder dem. Forgjeves sukker Skipperenken med hendes uskyldige Smaa efter Hielp, naar Bølgerne have opsluget hendes Mand i Opfyldelsen af sin Pligt – forgjeves venter den skibbrudne Matros paa frivillige Gaver; han maa enten sulte eller gribe til Bettelstaven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Den brave Commandor og Ridder Sølling har sørget for at skaffe den gamle, aflægs Sømand Huusly, og hans Bombebøsse fyldes dagligen mere og mere af ædeltænkende Medborgere; men paa en egentlig Understøttelsescasse for skibbrudne Sømænd er hidtil ikke tænkt. Naar Bøndergaarde afbrænde, saa opfordres hele Riget til at komme de Brandlidte til Hielp; men i afvigte Vinter ere mange Hundrede af vore brave Sømænd blevne ødelagte paa Havet, og ikke en eneste Opfordring læstes i de offentlige Tiden. der om, ved forenet Understøttelse at lindre deres haarde Skjebne. Medborgere, J. som have Ævne til at skifte Godt og gjøre Eder en Glæde af at stifte det Her er en Leilighed til at vise eder det danske Navn værdige. En Understøttelsescasse for skibbrudne danske Sømænd vilde være det skjønneste Hædersminde for dansk Ædelmodighed. Noget om Englands nuværende indre Tilstand. i Meddeelt.) Den af sit nyere Værk: "Ueber den offentlichen Credit, fordeelagtigen bekiendte Nebenius, storhertugelig badensk Finantsraad, udgav i Aaret 1818, "Bemerkungen uber den Zustand Gross britanniens in staatswirthschaftlicher Hinsicht &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
England har ved sin indvortes Forfatning i sildigere Tider afgivet et sandt statsoeconomisk Problem. Den berømte Constitution og de liberale Regjeringsprinciper, der forkynde Folkefrihed og Folkemagt, i Modsætning til et i Striden, med Folkets Repræsentanter næsten altid seirende Ministerium, uventede Suspensioner af Habeascorpus Acten, kjøbte Repræsentantposter, og en betydelig Deel af Folket uden Repræsentant-Rettighed, høre til de ældre Brostfældigheder; dertil høre ogsaa de Jndbyggernes Frihed paa mange Maader indskrænkende Forbudde mod Brugen af fremmede Producter, men det i forbausende Progression voxende Fattigvæsen, Fabrikernes Standsning og Mangel paa Afsats, Landforpagternes fortvivlede Forfatning, ved Siden af en uhyre Statsgield, oprørske Uroligheder i en Deel af Staten, Klage over de første Fornødenheders Dyrhed, og desuagtet haardnakket overholdt Kornindførsels-Forbud, ere derimod (Statsgielden allene undtaget) nye farlige Onder. Saaledes, og at disse Onder neppe, selv ved en Fremgangsmaade, modsat den, det engelske Ministerium bruger, kunde bekæmpes, synes det for den uindviede eller Sagen kun overfladig betragtende Jagttager. Ham forekommer en slig Stat meget nær sin Undergang, der synes ham intet Voveligt i at forudsige denne, og der er ikke Fag, maaskee endog deriblandt Jndsigtsfulde, der ingenlunde betragtede blot Tingenes Overflade, som virkeligen alt for rum Tid siden have forkyndet slige Spaadomme. Men de ere hverken gangne i Opfyldelse selv efter et meget længere Aartal, end det Spaadommen fastsatte, heller ikke have ubedragelige Symptomer varslet, at Opfyldelsen nærmede sig. Enten maa da hine Onder ikke være saa store og farlige, som man har beskrevet dem, eller, da de vel i en vis Grad ere tilstede, maa den Modvægt, der i Statens indre Organisation og i dens Ressoureer haves, være tilstrækkelig. Her at løse dette Problem, er ikke vor Hensigt, og til en slig omfattende og i Statsvidenskaben dybere indgribende Undersøgelse er heller ikke her Stedet. Det maa være nok, at meddele dette Blads Læsere nogle Træk af det ovennævnte Skrift, der paa en tilfredsstillende Maade har opklaret Tingenes nærværende Stilling i England fra statsoeconomiske Synspuncter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Hovedspørgsmaalet er, om de Phænomener, hvilke Storbritanniens Tilstand frembyder, mere er Resultatet af Nationens naturlige Udvikling, ved hvilken Regjeringens Fremgangsmaade nødvendigen betingedes, end følgen af et forudfattet System, som, beherskende Tingenes naturlige Gang, havde foresat sig et vilkaarligen valgt Formaal, Efter de i det ovenfor anførte Skrift udviklede Data, maa det første Alternativ antages, og Englands nuværende Tilstand er saaledes ingen unaturlig Følge af et ved voldsomme Midler gjennemført urigtigt System. De Grundsætninger, hvorefter Regjeringen handler, ere fremstaaede af Tingenes Forfatning og kunne, uagtet National gielden er steget til omtrent 900 Mill. Pd. St., endnu stedse sontineres, uden at fremføre Nationens Undergang, fordi Massen af de Producter, over hvilke Staten kan byde, staaer i et naturligt Forhold dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Det er sandt, at medens man andensteds har drevet Jordeiendommens Udstykning til en forNationalvelstanden fordærvelig Grad, er man i England kommet til den modsatte Yderlighed, saa at hine Eiendomme der besiddes af et i Forhold til Nationen høist ringe Antal Eiere. Men dette sidste Extrem er langt mindre farligt og skadeligt for Staten i Almindelighed, end hiint.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Hvad Fabrikerne og Productionen angaaer, da er Udførselen af britiske Producter i Tidsrummet fra 1792 til 1816 steget fra 16 Millioner Pd. Sterlings Værdie til 38 Millioner; og for Handel og indvortes Omsætning vare Papirpengene en Nødvendighed, som selv en lige Masse Metalmynt ikke kunde have erstattet. Maatte endog Englands Fabriker i de første Aar efter Freden, da alle de under Krigen opstaaede Fabriker udenfor England endnu nogenlunde blomstrede, lide betydeligt Tab i Concurrencen med disse, saa er dog denne Concurrence nu ikke længer saa frygtelig, en betydelig Deel af den gamle Afsætning til det øvrige Europa have engelske Fabrikvarer allerede erholdt igjen, og den friere Handel paa andre Verdensdele, saavelsom paa Englands egne Colonier, hvilke ved en stigende Cultur immer aabne en større Afgang for Moderlandets Producter, vil ogsaa efterhaanden bringe det brittiske Riges Fabrikvæsen, om ikke i den gamle blomstrende, men tilsidst overspændte Tilstand, saa dog i en for Staten maaskee tjenligere og stedse meget fordeelagtig Forfatning. Maskinvæsenet befordrer unægtelig i det Hele Menneskehedens Vel Den store Masse af Fattige giør Arbeids priserne lave, og er altsaa gunstig for den industrielle Fabrication. Derimod tjene Fattigtaxerne kun til at forstørre de Fattiges Antal, fordi de nære Hanget til Lediggang. (Fattigtaxen i England er ti Mill. Pd. St.) At lægge hindringer, i Veien for ubetænksomme Giftermaal, og forebygge alt for tidlige Ægteskaber, bliver vel det bedste Middel, der mod et uforholdsmæssigen voxende Antal af Fattige kan foreslaaes Staterne. (J London allene findes 10,000 Børn, der mangle al Opdragelse og Tilsyn af Forældre.) – Et andet Middel mod den voxende Armod i England vilde en maadeholden, ikkun til et vist fastsat Minimum gaaende Udstykning af de store Godser være.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Den sikkreste og meest velgjørende Afledning for den engelske, saavelsom i Almindelighed forden europæiske Overbefolkning var, efter Forfatterens Mening, at finde i Nordafrica. Men, desværre, det er netop de brittiske Rigdoms=Arisokraters umættelige Havesyge, som hindrer de barbariske Røverstaters Ødelæggelse. Et af Exemplerne paa denne Havesyges skadelige Virkninger, at der til Udvidelse af Londons Havn er i Aarene 1801-1812 anvendt meer end sexten Millioner Gylden, medens man overalt mangler Kirker og Skoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Endnu maa her tilføjes et Par bemærkninger over samme Æmne af en Recension over det her omtalte Skrift, hvilken findes i jenaische allgem. Lit. Zeitung 1822, Erganzungsblatt No. 13.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Recensenten indrømmer, at det System, Englands Ministre følge, vel for nærværende Tid kan holde sig, men mener, at det ikke i Tidens Længde vil være Tilfældet. Naar England, f. Ex., ikke modificerer sit Colonialsystem efter de forandrede Forhold, naar de gamle Monopoler, der aldeles indskrænke Coloniernes Markeder, fremdeles, for at føje Kjøbmændenes Vindesyge, strængt overholdes, Colonierne undertrykkes og blot blive Midler for hine Kjøbmænds umaadelige Berigelse, vil det i Tiden gaae med Englands nuværende Colonier, som det gik det med Nordamerica, som det gik Frankrig med St. Domingo, Spanien med Sydamerica. – J Hensyn til den under Prohibitivlovene hørende Kornbill, yttrer Recensenten, at en Stat dog befinder sig i en unaturlig Stilling, naar den, uagtet sit prædominerende Fabriksystem, alligevel maa ved Jndførselsforbud fremtvinge en konstlet høi Priis paa de første Livsfornødenheder, til Skade for de trængende Classer. Jøvrigt, saaledes ender Recensionen, er det aldeles i Regjeringens, d. e. Kongens og Parlamentets, Magt, at gjøre Ende paa denne unaturlige Tilstand, og at sætte England i den naturlige nationaloeconomiske Stilling, der, uden at besvære andre Nationers Velstand, vilde sikkre det brittiske Rige en varig, aldrig vaklende Flor, og skaffe Regjeringen saavel alle Vises og Menneskevenners bifald, som den største Deel af dens egne Borgeres Bistand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Jndenlandske Efterretninger. Hans Majestæt Kongen har, paa Cancelliets derom allerunderdanigst gjorte Forestilling, under 12te April d. A. allernaadigst behaget at resolvere: at Mesterstykket for Guldsmedelaugene i Danmark for Eftertiden skal være at vælge mellem efternævnte Arbeider: J Guld: 1) en Daase, 2) et saakaldet Diadem, 3) et Brystsmykke, 4) et Guld signet med ottekantet indfattet Karniolsteen, samt dertil tillige enten et Par Ørenringe, en Brystnaal eller en Ring med indfattede Stene eller Perler, 5) en Halskjæde besat med Steene eller Perler, samt Pretension og Laas, ligeledes med Stene eller Perler. - J Sølv. 1) en Terrine, 2) en Kaffemaskine, 3) et Par Armstager, 4) et Par Lysestager med Drivning eller Gravering, 5) en Platmenage med Drivning eller Gravering, 6) en Kaffekande eller Theepotte, corpus udarbeidet af eet Stykke med dreven eller graveret Bordt; Og at Svendestykket skal bestaae af i Guld: enten et Signet, en Uhrnøgle, en Kapsel eller en Flacon, og i Sølv, enten en Sukkerskaal, Kalotskee, Kageskee eller og en Fiskeskee, alt forfærdiget efter Tidens Smag og Brug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Mariboe, d. 23 April. Tordenen afvigte Tirsdag rystede Herreborge og Vaaninger saa stærkt, at adskillige store Vinduesruder paa Søeholt og endeel mindre paa Ourebygaard gik i Løbet. -J Søndags havde vi atter her ved Mariboe en temmelig stærk Torden og Lynild. Den ene Siksak fulgte uopholdelig paa den anden. - J Dag Kl. 2 1/2 viste Termometret 18 Graders Varme i Skygge. - Sommerens Forløber, Storken, har allerede for nogen Tid siden indfundet sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Aalborg, den 23de April. Paa det ved Nibe holdte Marked, solgtes bleget Hørlærred, for 1 Mk. og 14 s. a 2 Mk. Alen. Ubleget Dito, for 20 a 24 tz. Alen. Hjemmegjort stribet Tøi, 3 a 4 Mk. Alen. Blaat Vadmel, 3 a 4 Mk. Alen. Hvidt Dito, 3 Mk. Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Færdigsyede Dynevaar, 4 Rbd. 5 Mk. Forklædetøi, 2 Mk. Alen. Af Smør og Ost var intet paa Markedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Viborg, d. 24 April. J sidste Uge have vi ret havt Oldtidens frugtbare Maj Veirligt med Tordenluft, Regn og Varme. Frøerne qvække deres Vaarsang og Jnsecterne ere næsten besværlige. - Mariehøner seer man alt flyve og de brandgule Sommerfugle m.m. Efter den strenge Sydostvinds Kulde er dette behageligt, men denne Kulde har og bevirket, at de med hver Aar flemmere Jordlopper fortærer graadigen Alt, selv Markærternes Blade have de gjort til Kniplinger. Vi have i denne Tid havt en Velsignelse af havarerede Abelsiner og Citroner, som skulle været til Kjøbenhavn, men strandede med en stor Deel spundet Hørgarn, Uld og en Mængde Nürnberger, Dukketøi, ved Bovbjerg, og nylig vare til Auction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Blandede Efterretninger. (Slutningen af de i forrige Numer afbrudte Efterretninger om China.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
J Aaret 1789 fandtes i Lyon ikke flere end 14,500 Silkevæverstole, i Aaret 1820 derimod 24,000; i Aarene 178789 høstede man i Landet for 18 Mill. Fr. raa Silke og lod komme fra Udlandet for omtrent 24 Mill. 800,000 Fr. J Frankrig forarbeides saaledes for 42 Mill. Fr. inden, og udenlandsk Silke. J Aaret 1820 have Lyons Manufacturer allene leveret for 23 Mill. indenlandsk og for 22 Mill. udenlandsk forarbeidet Silke, ialt altsaa for 45 Mill. Saaledes er der i Lyon allene bleven forarbeidet for 3 Mill. mere end i Aaret 1787 i hele Frankrig. Et Bevis paa dette Slags Manufacturers store Fremskridt er end ydermere: at 1787 Udførslen af Silkevarer fra Lyon kun var 1824 Mill. Fr., i Aaret 1820 derimod 75 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Paa Orkney-Øerne faldt den 24 Juli 1818 en Hagel af en høist usædvanlig Størrelse. Mange af Kornene vare saa store som Hønseæg, meget skarpe og kantede. Paa mange Steder laae Jsen 1 1/2 Fod høi. Gjæs og Søfugle bleve dræbte, og endog Mennesker saarede. Ved at grave en Brønd i Nærheden af Circleville, Ridgeville og Kysterne af Sciolo i OhioStaten, har man fundet i adskillige Dybder Menneskebeen og Hierneskaller. Man har ligeledes fundet indtil 22 Fods Dybde endeel Mamuthtænder af 9 til 12 Punds Vægt langs med Sciolo- og den sydlige Bredde af Eiefloden, nær Cincinneti. Disse mærkværdige Levninger menes at være blevne begravede her i en Tidspunct, da hele Landet var oversvømmet. De maa være fra umindelige Tider, da man finder henved 17 Fod under Jorden et Lag af Kieselsteen. Af Personal Narretive of Travels to the Equinoctia Regions of the New Continent, during the years 1799-1804, by Alexander de Humholdt & Aime Bonpland &c. &c., er 5te Bind udkommen. Dette Bind udgjør IX og X. Deel af Originalen. Vi uddrage deraf følgende mærkelige Noticer. Adskillige Stammmer af den store Familie Maypures lægger nu især megen Flid paa at fabrikere Pottemagerarbeide. Denne Konstflidsgreen synes fordum at have været meget almindelig i begge Americaer. J enhver Part af Skovene, langt fra menneskelige Boligger, finder man, ved at grave i Jorden, Brudstykker af Pottemagerarbeide og Steengods. Jndtil Norden, af Mexico, i de forenede Staters Gebet, i Florida og paa ethvert Sted, hvor Spor af gammel Civilisation findes, er Jorden bedækket med Stykker, af malet Pottemagerarbeide, og Ziraternes overordentlige Lighed med de græske er paafaldende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
De paa Maypures's Arbeide beskrives af Forf. som virkelig græske, Bugtninger og Figurer af Crocodiller, Aber og et stort fiirfødet ubekiendt Dyr, som dog overalt er af eens Form. De Farver, som bruges dertil, ere Jernoryden og Blodsteen, og især den røde og gule Oker, som findes i Sandsteenshulerne. Americanerne ere ganske ubekjendte med Pottemagerhjulet, der dog har været almindeligt blandt Østens Nationer i den fjerneste Oldtid. - Den saakaldte Plaga la moscas - Jnseet Plage er utaalelig. Muskit, Zancudoes, Jeans og Tempereneroes bedække Ansigtet og Hænderne. gjennembore Klæderne med deres lange Sugerør, i Skikkelse af Naale, trænge ind i Munden og Næseborerne, og tvinge Folk til at hoste og nyse hver Gang de aabne Munden i den fri Luft. Forf. tvivler paa, at der gives paa Jorden et Land, hvor Mennesket er udsat for grueligere Plager end her i Regntiden, hvor de lavere Luftstrata, indtil Høiden af 15 til 20 Fod, ere opfyldte med saa giftige Jnsecter, lig en tyk Taage. Det er nu ikke mere, siger Humboldt, Faren ved at seile i smaa Baade, de vilde Jndianere, eller Slangerne, Crocodilerne eller Junguaer, der gjøre Spanierne rædde for en Reise paa Oronoko, men, som de sige: Svedningen af Fluerne. Det eneste Middel derimod er, at sove midt blandt en Flok Qvæg, som disse Jnsecter heller sætte sig paa, eller i smalle Ovne, som de gjerne drives ud af ved Røgen af vaadt Riisbrænde. Skitzen til det Mindemærke for Fyrsten af Schwarzenberg, hvis Udførelse er bleven Thorvaldsen overdragen, er nyligen ankommen til Wien og bleven Keiseren forelagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Blandt de skjændige Misbrug, som en til Fængslernes Undersøgelse i Jlchester nedsat Commission, har fundet stadfæstet, høre især følgende en Fange, der ikke vilde lempe sig efter Huusordenen, blev paa hele Hovedet belagt med Træk plaster, en Kone blev, uagtet hun havde et Barn ved Brystet, indspærret i et Hull, hvor hendes Føde – Vand og Brød – blev nedladt til hende ved et Toug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Ved at nedbryde et gammelt Huus i Hamborg fandt man, da Gulvet blev optaget, et Beenrad. Der er ingen Tvivl om, at det er Skelettet af en ung Mand, ved Navn Bauer, som pludseligen forsvandt for syv Aar siden; thi hans Navnechiffre fandtes paa en Ring, som Skelettet havde paa Fingeren, og i Kindbenet var en i Guld indfattet falsk Tand, som Bauer ogsaa har havt. Huset skal den Gang, da den unge Mand forsvandt, have været beboet af løsagtige Qvinder, og hans Død er altsaa let at forklare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Kjøbenhavns Børs d. 30 April. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Spec. 254. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 1/2 s.a 15 Rbmk. 4 s. Oblig. (med Renter fra 11 Dec. 1821) 74 1/2 a 75. Nationalbank-Oblig. (af Laanet, den 2 Februari 1820) 96 1/2 a 97 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 123 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 3/4. - Svenske Sedler 62 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Anecdot. J Aaret 1765 udgik i Canton Bern den befaling, at alle Exemplarer af Helvetius's Bog: de Esprit som Forstanden) og Voltaires Pucelle (Jomfruen fra Orleans) skulde borttages. Den Retsbetjent, som denne Forretning var overdraget til, meldte Udfaldet af sin Eftersøgelse i en Jndberetning til Raadet paa følgende Maade: "Deres Magnificencer, Efter al muelig Undersøgelse har man kun fundet saare lidet af Forstand, (Esprit), og ikke en eneste Jomfru.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-30
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-04
Nyeste Skilderie af Jøden. avn. og 20000 a Nittende Aargang. No. 36. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 4 Mai 1822. Til Vaaren. Lyksalige Brud, Som himmelsk fremtræder. Omringet af Glæder, Saa derlig og prud Vi hilse dig alle med jublende Raab Du Livets og Skabningens feireste Haab, Paa straalende Karm, Med guldrøde Krone. Fra østlige Jone. Saa glødende varm, Du Engen og Marken beklæder med Grønt, Og smykker dens Tæppe med Blomster saa skjønt, Du Edens Vellugt. Omkring dig udbreder Paa goldeste Heder, Mens Lerken i FlugtJstemmer den liflige, dirrende Sang Ved Lyden af Bækkenes ridslende Klang. Paa Vestenvinds Ryg Huld Flora nedsvæver, Og Hjertet sig haver Naar dalende tryg Hun byder os Krandsen med venligste Haand, Og vækker til Glæde den slumrende Aand. Den afklædte Skov Som Løvsal du pryder, Hvor Sanghoret lyder Til Skaberens Lov Melodisk og høit fra det fjerede Bryst J Træernes Kroner med saligste Lyst. Og Skarer af Ber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-05-04
J surrende Sværme, Sig Kuberne nærme Naar af Qveld det ler Saa travle de lægge i Cellernes Skat Den Saft, de har samlet i Blomsternes Krat. J Rosernes Ly Violer sig dølge. Ved sqvulpende Bølge; Over gyldne Sky. See, Flokke af Fugle, i tykkeste Rad, J Ætheren svæve saa muntre og glad. Lig blaalig Ernskal Den hvelvede Bue, Med Solildens LuForskjønner din Hall Thi Mulmet og Natten formørke den et, Udalende Sole oplyste din Vei. Du Skabningers Hær Fremkalder til Livet. J Skoven og Sivet, Paa Hav og i Kiær Ja, hele Naturen forvandles til Liv, Naar mildt du udtaler dit mægtige: Bliv, Zephyrus en Krands Paa Hoved dig sætter, Og Blomster dig fletter; Foran dig i Dands Han legende hopper og qvæder din Lov J Dal og paa Vange, paa Bjerg og i Skov. Lyksalige Brud Med Roser om Tinde, Som altid vi finde Saa faver og prud! Vi møde dig alle med jublende Raad Du Livets og Glædens huldsaligste Haab, Pastor Bierregaards Bibelske Exempel og Sprogsamling. Heldig vandt Religion og Bibel igjen, og vinder med hver Dag alt mere og mere af sin fordums, i nyere Tider sjunkne Anseelse. Som Aarsager til denne for hver retsindig Menneskeven saa glædelige Forandring maae vel især regnes, deels nærværende mislige Tider og Omstændigheder, hvori man, naar Verden svigter, og har ingen Trøst mere tilovers, søger den der, hvor den aldrig mangler, hos Religionen - deels de følgerige Bestræbelser af de saa hæderværdige Selskaber, der i vore Dage dannede sig til Bibelens Udbredelse.