JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-02-01
Tydskland. En Correspondentartikel fra Frankfurt af 22de Jan, melder, at Preussen har besluttet ved Circulaire til samtlige tydske Regjeringer at opfordre disse til at erklære om de vare tilbøielige til at hylde Rigsdagens Forhandlinger om Forfatningsværket, og om de enten i Forening eller hver for sig vilde afgive deres Stemme om dette Anliggende. Hvad Preussen angik, da vilde dette Rige i ethvert Tilfælde, uden Hensyn til Østerrigs Jndtrædelse eller ikke, holde fast ved Formen af en Forbundsstat for Tydskland.
Viborger Samler, 1849-02-01
Efter Frankf. Journal skal Kongen af Preussen have erklæret sig villig til at antage Værdigheden som Tydsklands Overhoved, naar den tydske Nationalforsamling tilbød ham samme, endog i det Tilfælde, at Østerrig ikke maatte stemme derfor. Kun vilde Preussen i saa Tilfælde opfordre samtlige tydske Fyrster og Regjeringer til at udtale deres Votum.
Viborger Samler, 1849-02-01
Det synes efter Udfaldet af Rigsdagens sidste Afstemninger, at denne vil overlade Regjeringerne det allervigtigste, Nationalforsamlingen ene tilkommende Votum, og Regjeringerne ville maaskee have den Artighed ganske at fritage Rigsdagen for den anden Læsning af Paragraphen, om Rigets Overhoved.
Viborger Samler, 1849-02-01
Den nordamericanske Commodore Parker er fra Frank fort afreist til Nordamerica. De tydske Marineforholdhave ikke indgydt ham Tillid. Han skal have erklæret, at han ansaae sig for gammel til at kunne paatage sig Organisationen af den tydske Marine. Der vides ikke omhan vil komme tilbage eller om en anden nordamericansk Flaade officier vil paatage sig det Parker tiltænkte Hverv.
Viborger Samler, 1849-02-01
Paa Diplomatiens Tribunne befandt sig den 23de ogsaa den danske, franske og engelske Gesandt. Baron Dirckink Holmfeld forglemte Diplomatien i den Grad, at han lagde for Dagen dansk Glæde over Resultatet af den Afstemning, hvorved Paragraphen af et arveligt Overhoved for Tydskland forkastedes. Bag lykkeligere Former vidste den franske Gesandt at skiule sin Glæde; med alvorlige Ord, beklagede Lord Cowley det sørgelige Udfald af Afstemningen.
Viborger Samler, 1849-02-01
Jndenlandske Efterretninger. Udfaldet af Rigsforsamlingens Løverdagsmøde var, at Paragraphen om Stilling ved Navneopraab antoges med 116 Ja mod 24 Nei. Næste Møde bestemtes til Mandag. Værnepligtssagen fortsættes. (Fdrl.)J "Flyveposten" læses. De kjøbenhavnske Studerende have hidtil, i Tillid til at Cultusministeren, deres Jnteressers naturlige Beskytter, vel vilde vide at tale deres Sag, kun enkeltviis ladet Stemmer høre om det ubillige i Værnepligtsloven §§ 4 og 5, der navnlig vilde ramme dem haardt, hvis Embedsexamen i indeværende Aar stod for Haanden; nu har Cultusministeren ikke alene Jntet gjort, for at bevirke et sligt Billighedshensyn til disse enkelte, forholdsviis faa Personer, der maaskee kunde have skaffet Staten dygtige Embedsmænd, men i ethvert Tilfælde ville skaffe den daarlige Soldater, men han har endog, ifølge sine ganske besynderlige Lighedsideer, maaskee ogsaa af en vis Frygt for at blive beskyldt for Partiskhed, naar han talte de Studerendes Sag, – snarere forværret den i Rigsforsamlingens Øine. De Studerende have i ham ikke ventet at finde en Forsvarer af en enkelt Stands særligt afsluttede Privilegier, men de have ventet i ham at finde en Mand, der med Kiendskab til Standens eiendommelige Forholde vilde bringe disse til Anerkjendelse i Rigsforsamlingen. Det er ikke skeet – og et Antal af Landets Studerende vilde være hjemfaldne til Undergang. Man indvende os ikke her, at Cultusministeren jo dog i en Skrivelse til Consistorium under 3die De, har erklæret, at han ikke vil være utilbøielig til, bagefter at bevilge de Studerende nogen Understøttelse, som maatte have lidt et betydeligt Afbræk i deres Studeringer ved forrettet Krigstjeneste, – som om nogen Understøttelse kunde erstatte de spildte Aar og de tabte Kundskaber. Af 20, som rives bort, vil maaskee neppe i senere kunne faae sin Exammen, selv om Midlerne gives ham ihænde dertil; thi den studerende Vei taaler intet Afbræk, tabes Forkundskaberne, saa er Alt tabt. – Hellere maatte da de Studerende, som dertil have Raad og Evne, søge Borgerret ved fremmede Universiteter, f. Ex. ved vore Nabouniversiteter i Sverrig og Norge, hvor de da i det Mindste kunde faae Leilighed til at fortsætte deres begyndte Udvikling i videnskabelig Retning; men det er haardt nok, at det er kommen saa vidt, at dette synes at være den eneste Udvei. Sluttelig kunne vi ikke undlade at bringe Hr. Prof. Minister Clausen vor varmeste Tak, fordi han ikke ved noget mathematisk Æqvalitetsbegreb eller andre Hensyn har ladet sig afholde fra at tale de Studerendes Sag, og i Ministeriet selv at optræde som deres eneste Talsmand. Flere Studerende."¬
Viborger Samler, 1849-02-01
J Morning Chronicle af 17de De, findes en Skrivelse fra Berlin, hvori det Rygte meddeles, at Slesvigerne skulde udelukkes af Nationalforsamlingen i Frankfurt, da de kun gjøre Uro og fremkalde Forvirring; men Rygtet synes usandsynligt, da Frankfurterne derved vilde ophæve deres egen tidligere Beslutning. – Der yttres tillige, at der er givet nye Jnstruxer til Camphausen og Bunsen, og det beklages, at den sidste har seet sig foranlediget til offentlige Udtalelser, hvorved hans Stilling som Underhandler er saa vanskelig.
Viborger Samler, 1849-02-01
J samme Blad af 18de læses følgende Yttringer under Berlin den 13de: "Bunsen kom hertil igaar, og havde Sammenkomst med Grev Below og Ministerpræsidenten i flere Timer. Hs. Excellence begav sig ogsaa til Charlottenborg og havde en Audients hos Kongen. Tre store Spørgsmaal skulle behandles af dHrr. Bunsen og Camphausen: Det om Slesvig, det om det tydske Keiserdømme og det om Antagelsen af Grundloven. Hvad det første angaaer, da er det at befrygte, at de uforbederlige Slesvigere og de larmende Mænd i Frankfurt et ville antage nogen Middelvei. Med mindre de mæglende Magter ved en afgjørende Beslutning, grundet paa billige Hensyn, hugge Knuden over bliver der ingen Ende paa Forhandlingerne og Malmo Vaabenstilstanden maa atter fornyes paa 6 Maaneder. Belgien var ogsaa i sin Tid mod Protocollerne, og var rasende over den neutrale Stilling, det maatte indtage. De mæglende Magter gave ikke efter, uagtet Tvivl paa fransk Side, og nu vilde Belgien ikke bytte sin Stilling med selve Frankrigs. Slesvigerne ville rase og skrige, stræbe at bringe Tydskland, – ligesom Belgierne Frankrig - til Krig; men den samme frygtløse Fremgangsmaade maa benyttes, og Slesvigerne maa lære, at Europas Fred ikke kan opoffres for deres Thevands-Fordringer. Der er ikke længer Tale om at deele Slesvig efter Nationaliteterne, – vi ville snart faae meere Lys i Sagen, skjøndt Maaneder ville hengaae, forinden vi see en Ende paa den. J Slutningen af Novbr. Maaned f. A. er i Washington udkommet et Skrift om de slesvigholstenske Forhold, der paa det Kraftigste forsvarer Danmarks Rettigheder og tillige stiller Tydsklands Opførsel i det rette Lys. Efter Forlydende skal en i Washington værende Slesviger være Forfatteren.
Viborger Samler, 1849-02-01
Der forsikkres, at Hertugen af Glücksborg (der med sin Gemalinde lever høist indgetogent i Dresden) har trukket sig ganske tilbage fra de slesv.-holst. Affairer. Landgreven af Hessen har nu for sine Godser i Holsten indbetalt Krigsskatten, saa at Executionen igjen er ophævet.
Viborger Samler, 1849-02-01
Slesvig. J Landsforsamlingens Møde den 27de Jan, motiverede Overretsraad Kamphøvener et af ham og andre Deputerede stillet Andragende om Nedsættelse af en Commission for at bevirke mulige Skridt fra Lands forsamlingens Side i Anledning af de forestaaende Fredsunderhandlinger. Andragendet antoges uden Discussion, og til Medlemmer af Commissionen valgtes: Th. Olshausen, Kamphøvener, Prehn, Grev Reventlow=Preetz, Balemann, Dr. Carl Lorenzen, Adv. Wiggers, Adv. Bremer og Godseier Neergaard.
Viborger Samler, 1849-02-01
Under 22de De, har Amtmand Bruhn i Haderslev tilstillet Sognefogderne i Hvidding Herred et Circulaire, hvori han gjør dem opmærksom paa, at dersom det i Skjer bek Forefaldne skulde gjentages, saa vilde den næste og ufeilbarlige Følge være, at Hviddingherred vil blive erklæret i Beleiringstilstand og et militairt Regimente træde istedetfor det civile, og det paa deres Bekostning, der ved deres Opsætsighed mod Øvrigheden have fremkaldt denne Forholdsregel. Det var muligt, skjøndt ikke sandsynligt, at det igjen iaar vilde komme til Krig mellem Danmark og Tydskland; dog maatte denne ikke foranlediges af Grændsebeboerne, som da fik at bære Byrden af en saadan unaturlig Krig. Sognefogderne skulde derfor advare Beboerne.
Viborger Samler, 1849-02-01
Ved Christiansfeldt den 20de Jan. Slesvig=Holstenerne ere nu ifærd med at sætte Sedler, lydende paa 10 Mk. og 2 1/2 Mk. Cour., i Omløb, for saaledes at erstatte Mangelen paa rede Sølv; men vi maatte være taabelige, om vi toge imod et saa svagt, om føie Tid forhaabentlig værdiløst Betalingsmiddel. Kromand Petersen i Aller, der staaer høit anskreven hos vore Plageaander, har for kort siden ageret Under-Commissionair forden slesvigholstenske Remontecommission her i Egnen og gjort en Runde med eet af dens Medlemmer, for at opkjøbe Heste til den slesvig-holstenske Armee. Herreds foged Thomsen har, skjøndt ubuden, gjæstet Sognene heromkring, for at ilægge en Formueskat. Men allevegne, hvor han kom, vare Bønderne trods hans indstændige Bønner ei at bevæge til at lade sig beskatte. J Fjelstrup bad han, da den nye Skat ingen Fremgang kunde faae, Bønderne mindelig om dog at betale den gamle, hvorfor de endnu resterede. Han skal forresten være leed og keed af Livet i Schleswigholstein og have ifinde at begive sig til America. (Fyens Av.)
Viborger Samler, 1849-02-01
Ribe Av." indeholder følgende Nødraab fra Slesvigerne til Stormagterne, som i London underhandle om Freden":Er der ikke længere Ret og Retfærdighed i Verden, Skal nu den troe nord- og mellemslesvigske Befolkning ved Bayonnetten og Klingen tvinges til Meeneed imod Konge og Fædreland? – J Bayonnetten og Klingen sidder altsaa nu Retten. Saaledes maae vi vel nu med Harme spørge og klage, naar vi tænke paa, hvad der i disse Dage er skeet iblandt os. Vi skulle høre til Tydskland, sige de høilærde Herrer; men vi ville ikke, vi ville blive ved Danmark, vi ville blive vor Konge troe. Behøves der endnu noget Beviis for at det er vor sande Mening, vort fulde Alvor, – Men det er en Forbrydelse, at vi ere vor retmæssige Herre hengivne; vi skulle tvinges til Utroskab imod ham. Vi see Karlene heelt oppe fra Flensborg og Husum Egnen at strømme herhen til Nordslesvig for ei at slæbes bort og nødes til at tjene mod deres Konge og Brødre. Os sender Fælledsregjeringen en Skare af Krigere, eller rettere sagt, af Røvere og Barbarer for at tvinge os til at betale Skatter, – samt en høi Krigskat til at føre Krig imod vor Konge og os selv. En Skare Bønder sender to Parlamentairer for at underhandle med dem. Men Barbarerne nedsable dem og omringe den forstørstedelen slet bevæbnede Skare. De, der have Vaaben, kaste dem fra sig og forlange Skaansel. Men da er det at Røverne først faae Mod til at hugge ind Har man hørt Mage til slig Behandling? Det var et saa hjerteskjærende Syn, at selv Stenene maatte raabe Forbandelse over Voldsmændene. Troskaben er beseglet med Blod! Vi klage høit for Guds og Menneskenes Øine. Vil da ingen af de store Magter tale vor Sag, Vil Jngen antage sig det betrængte Slesvig, Vi kunne ikke troe det, dersom der endnu er Skin af Ret og Retfærdighed tilbage, at nogen Monarch længere kan taale at see derpaa, at trofaste Undersaatter blive mishandlede af frække Oprørere.
Viborger Samler, 1849-02-01
"Ribe Avis af 26de Januar berigtiger nu sine tidligere Meddelelser om Overfaldet ved Brøns saaledes: "Da Bøndernes Formænd nærmede sig Commandeuren, for Dragonerne, for at underhandle, gav denne ved en Haandbevægelse tilkjende, at han ikke vilde tale med dem, idetsamme styrtede nogle af Dragonerne sig over dem, medens de huggede ind paa Folkehoben, og Jægerne, der laae bag et Dige, i samme Øieblik gave Jld, hvilket naturligviis generede Dragonerne betydeligt og gav Anledning til, at flere af disse udbrøde: "Die verdammten Jager, die schiesen!" Nu først faldt enkelte Skud fra Folkehoben, og fra et Huus blev skudt en Jæger. Denne Skændselsdaad har saavel her som overalt paa Landet vakt almindelig Forbittrelse og Harme; men Gjengjældelsens Time vil visseligen komme. Egnen mellem Skjerbek og Ribe er i disse Dage bleven besat af henimod 900 Md. Oprørere, og man kan ikke undre sig over, at Bønderne give efter for en saadan Magt. Jmidlertid har dog den bestemte Mand Jens Andersen Hansen i Forballum ikke villet betale. Han erklærede: at man kunde tage af hans Gods hvad man vilde; men han vilde Jntet betale godvillig. Man tog da 3 af hans bedste Heste osv. – "Jtzehver Ugeblad, beretter, at den slesvig-holstenske Krigsminister Jacobsen allerede den 23de De, indtraf til den slesvigske Nordgrændse, og at der nu var taget alle behørige Forholdsregler til energisk at tugte Landstormen hvorden atter maatte vise sig. Den skudte slesvig-holstenske Dragon heed Jansen og Jægeren Engelholm (Student. Sidstes Kammerater trængte øieblikkelig ind paa de Danske, fra hvem Skuddet kom, og hug dem ned.
Viborger Samler, 1849-02-01
Thisted, den 27de Januar. Jgaar Aftes Klokken.
Viborger Samler, 1849-02-01
mellem 6 og 7 behagede det den bekiendte Simon Bolle at brække ud af Arresten her i Raadstuen, igjennem den 2 1/2 Qvarteer tykke Muur, iforveien havde han meget snildt vidst, at befrie sig for det ham fra Haand til Fod paalagte Jern, og at udtage 6 Steen, som netop vare dem, der indesluttede Krampen for Fængselsdøren, hvilken han saaledes med Lethed kunde trykke op, og af denne Vei, der førte ham gjennem Kjøkkenet ud i Gangen, som vender til Gaden, lykkedes det ham let at undvige. Hans Flugt blev imidlertid strax opdaget af Arrestforvareren, og alle Foranstaltninger bleve trufne til hans Paagribelse. (Thist. Av.)
Viborger Samler, 1849-02-01
Handels-Efterretninger. J denne Tid er den ved Thisted beliggende saakaldte Østermølle med tilliggende 22 Tønder rand, solgt af Thor Krogh til Kjøbmand A. Fjeldgaard og Vognmand Anders Frøkier for 3000 Rbd. og en aarlig Erlæggelse af 10 Tønder Korn og nogle mindre betydelige Natural-Præstationer. (Thist. Av.)
Viborger Samler, 1849-02-01
Den i Randers hjemmehørende Brig, Cimbria" (83 1/2 Commerce=Læst) er solgt i Amsterdam for 28,900 Gylden.
Viborger Samler, 1849-02-01
AVERTISSEMENTS. At min retskafne trofaste Hustru Karen Handberg, født Jensen, efter længere TidsSraghed indgik til den erige Hrile den 23de Dennes, i en Alder af 73 1/4 Aar, maa jeg herved sørgeligst bringe til fraværende Slægt, ninges og Venners Kundskab. I noget over 45 Aar forundte Gud os at lere sammen, og leve lykkeligt. Nu er hun samlet med 2 forudgangne Børn og 6 Børnebørn i det bedre Hjemmen 2de efterterende Sommer og 2 Dottre samt 16 Børnebørn ville med mig mindes den Bortgangne med Veemod, Tak og Kjærlighed. Viborg, den 24de Januar 1819. Edv. Handberg.
Viborger Samler, 1849-02-01
Da Justitsministeriet har beordret snarest muligt afholdt Session overeensstemmende med Forordn. 23de September f. A. over den hidtil uværnepligtige Befolkning i Danmark født i Aarene 1823, 1824 og 1825, saa bringes bemeldte Ministeriums Circulaire af 19de October f. A. hermed Vedkommende i Erindring og opfordres samtlige her i Amtet sig opholdende Mandspersoner, som ere i ovennævnte Cathegorie, til, saafremt de ikke tidligere ere optagne paa de i sin Tid over bemeldte Mandskab forfattede Lister, da snarest muligt at melde sig paa Landet hos Sogneforstanderskabets Formand, i Kjøbstæderne hos Magistraten eller Byfogden, eller i alt Fald at fremstille sig paa den første Sessionsdag, forinden Forhandlingerne begynde, da de, der undlade saadant, ville forlods og uden Lodtrækning blive udtagne til Soldater. Viborg Stiftamt, den 30te Januar 1849. L. Bretton. Hos Undertegnede kunne endnu modtages. nogle Elever til Musikunderviisning paa hvilketsomhelst Instrument.
Viborger Samler, 1849-02-01
Orgeler og Fortepianoer kunne faaes stemmede saavel her i Byen som Udenbyes af Viborg, den 25de Januar 1819. A. J. Christrup. Organist.
Viborger Samler, 1849-02-01
Da det nu er afgjort, at der skal nedsættes en Commission for at omdanne og omorganisere Beterinairskolens Anliggender, saa er det mit Ønske, at Dhrr. Dyrlæger i Viborg Stift og de udenfor Samme, som interessere sig for Sagen, ville give Møde her i Byen Onsdagen den 7de Februar d. A., for at vi i Forening kunne afgive vor Mening i denne Henseende. A. Dyrbye, Viborg, den 26de Januar 1849. Dyrlæge.
Viborger Samler, 1849-02-01
Jmod Garanti af Viborg Commune ønskes til førstkommende Juni Termin, eller om skee kan før, et Laan af 3,000 Rbd. Laanet attraaes enten paa eet eller flere Aar, men helst med aarlig Afbetaling Havnecommissionen i Viborg, den 14de Januar 1849. Cosmorama og Fuglesamling. Jaften (den 1ste Februar) opstilles nye Prospecter og nye Fugle og Dyr m.m. Mit Ophold bliver her kun nogle Dage. Joh. C. Ogevad.
Viborger Samler, 1849-02-01
Raffineret Talg-Lys, paa 6 a 8 Stkr. pr. 24, faaes for 26 s. pr. N. hos G. Boye.
Viborger Samler, 1849-02-01
Spillekort af Holmblads Fabrik, faaes til 2 Mk. 4 s. pr. Spil hos H. Bove. Holmblads Spillekort. Fine 34 s., middelsine 28 s., faaes atter hos P. C. Kabell. Holmblads Stearin & Margarin-Lys faaes til Fabrikkens bestemte Priis 64 s. og 52 s. hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1849-02-01
Udkommet er: Dansk Hof= og Stats=Kalender 1849, 3 Rbd. og faaes hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1849-02-01
Nye Bøger. Det meest Mærkelige, mindst bemærkede ved vore Dages Mærkeligheder, tilligemed en kort Fremstilling af SlesvigHolsteens og Tydsklands Færd mod Danmark; a. af Consistorialraad, Ridder af Dag., H. Bierregaard. 3 Mk.
Viborger Samler, 1849-02-01
50 daguerretypistiske Pebernødder, helligede Sandheden af C. G. Clausen, ansat Daguerreotypist under Vorherres himmelske Sollys. 12 s. hos P. C. Kabell. Forgyldte Lister til Rammer i flere Breder faaes atter hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1849-02-01
Glas og Porcelain, Et smukt Udvalg af slebne Krystal=Vaser, Frugtkurve, Madeirakarafler, Vandkarafler med og uden Glas-Asjetter m.m., fine Porcelains=Blomstervaser, Kopper, Asjetter m.m. faaes P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1849-02-01
Sammesteds udsælges et Parti Legetøi, paa Grund af Op rømning, under Jndkjøbspriis. Terzeroler. Terzeroler (Lommepufferter), faaes hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1849-02-01
Skovanction. Onsdagen den 7de Februar førstkommende og følgende Dag, afholdes, efter Forstraad Bangs Begjering, Auction i Vin dum Skov over en betydelig Deel Bøge paa Roden, for Størstedelen brugelig til Brændsel, og nogle Ege Auctionen paabegyndes hver Dags Formiddag Kl. 9 ved Damhuset, hvor Liebhaverne ville behage at møde. Middelsom Sønderlyng Herreders Contoir. Viborg, den 20de Januar 1849. F. Eberlin.
Viborger Samler, 1849-02-01
Bog-Auction. Mandagen den 26de Februar førstkommende, Kl. 9 Formiddag og følgende Dage, bortsælges ved Auction, som afholdes paa 2den Sal i Gaarden Nr. 99 paa Graabrødretorv, afg. Kammerherre T. v. Oldenburgs bekjendte, store, udmærkede Bogsamling, bestaaende af c. 10,000 Bind historiske, juridiske, topographiske og andre Værker. Ved samme Auction bortsælges afg. Professor Chemise H. W. C. Zeises Samling af chemiske, mineralogiske, physiske, sechnologiske og andre Værker, c. 1300 Bind. – Commissioner modtages af Hr. Justitsraad Bibliothekar Bolling, Raadhuusstræde 46, samt af Dhrr. Universitetsboghandlere Reitzel og Høst. Betalingen, med hvilken vederhæftige Kjøbere gives 6 Ugers Credit, erlægges til Boets Incassator, Cand. juris Fuldmægtig P. Rothe, Vandkunsten 182, Hjørnet af Frederiksholm Canal, hos hvem Cataloger over begge Samlinger ere at erholde a 40 Sk. Kjøbenhavn, Januar 1819.
Viborger Samler, 1849-02-01
Mandagen den 12te Februar 1849, Kl. 11 Formiddag, lader Viborg Cathedralskoles Forstanderskab paa Viborg Raadhuus afholde offentlig Auction over det Cathedralskolen tilkommende Vederlag med Korn in natura for Kongetienden af Afgrøden 1848 af Wolling, Brøndum, Odense, Durup, Junget, Vile, Harre, Aasted, Sæbye, Nautrup, Selde, Høislev, Thiele, Borrits og Mønsted, Sogne. Conditionerne erfares ved Auctionen. Viborg Cathedralskoles Forstanderskab, den 29de Jan. 1849. Chr. Koefoed. J. Hagemann. M. N. Ursin. F. C. Olsen.
Viborger Samler, 1849-02-01
Ved Avisens Slutning, Eftermiddag Kl. 23, mang ere Daasyesten. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg.
Viborger Samler, 1849-02-03
Fiborg Stifts=Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Løverdagen den 3. Februar 1849. Nr. 20. 77 Aarg.
Viborger Samler, 1849-02-03
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 26de Jan. The Times melder, at Krigscorvetten "Herald der var sendt til Beringsstrædet for at anstille Undersøgelser om Sir J. Franklins Expedition, er den 29de Novbr. vendt tilbage til Mazatian uden at have opdaget et Spor af hiin Expedition.
Viborger Samler, 1849-02-03
Efter the Post er Troppestyrken i Budgettet for 1849 reduceret henved 10000 Mand.
Viborger Samler, 1849-02-03
Frankerig. Paris, den 26de Jan. Ministeriet har da besluttet at indskride imod Klubberne. Jndenrigsministeren (Leon Faucher) udviklede de af Klubberne fremkaldte Onder og alle de Farer, hvormed de true Regjeringen, Friheden, den sociale Orden og endog Foreningsretten. Trods en heftig Discussion erklærede Nationalforsamlingen Andragendet at være af paatrængende Vigtighed, og efter Præsident Marrasts Andragende besluttedes der Dagen efter at discutere Comiteebetænkningen om Klubbernes Lukning. Grevs Beretning om Nationalforsamlingens Opløsning er falden som en Bombe i Partikampen; den erklærer en aaben Krig imellem Nationalforsamlingen og Ministeriet, den forkaster alle Mæglingsforslag af Pagnere, Barthelem St. Hilaire og Lamartine; den udtaler sig bestemt og ubetinget imod enhver Opløsningstermin, førend Forsamlingen fuldstændigt har opfyldt sin Bestemmelse Petitionen fra 170,000 Vælgere erklærer Beretningen med kold Fasthed for et imod Republiken og den lovlig constituerede Nationalsouverainitet dreven reactionairt Spil.
Viborger Samler, 1849-02-03
De Løfter, hvorved Louis Napoleons Agenter dreve hans Valg igjennem hos Bønderne, synes nu at vise Følgerne. Allerede begynde Bønderne i flere Districter i Norden at reise sig og ville ikke udrede Tillægsskatten af 45 Cent.
Viborger Samler, 1849-02-03
Fra Toulon erfares under 21de Jan., at 1000 Md. ere indskibede til Algier. – Om at komme Paven til Hielp tales der slet ikke.
Viborger Samler, 1849-02-03
Fra Algier haves Beretninger af 19de Jan. J de vestlige Provindser (Oran) truede ved Postens Afgang nye Storme. En ung Høvding, El Hadschi=Hamed, har Lyst til at spille Abdel Kaders Rolle.
Viborger Samler, 1849-02-03
Paris, den 27de Jan. Der hersker stor Bevægelse og Gjæring paa Grund af Loven imod Klubberne. De democratiske Blade protestere allerede imod Loven. Den yderste Venstre af Nationalforsamlingen har udkaste en Anklageact imod Ministeriet. Acten er undertegnet af 165 Medlemmer. Renten trykket; 3 pCt. 45. 10.; 5 pCt. 74. 70. Revolutionen synes at ville optage den Stridshandske, som Ludvig Bonaparte, hans Ministre og hans bag ved disse staaende Tilhængere have tilkastet den. Jntet af de Symptomer mangler, der bebude et Udbrud af det revolutionaire Krater: Aabent Brud imellem Folkerepræsentanterne og Regjeringen; en øieblikkelig Forening af den moderate Opposition med den yderste Venstre; Gjæring iblandt de laveste Folkeklasser og den studerende Ungdom; Bondeuroligheder imod Betaling af Skatter; Andragendet om at sætte Folke repræsentanten Proudhon under Anklage, og et andet Andragende, udgaaet fra Nationalforsamlingen om at stille Regjeringen for den criminelle Domstol. Alle de Uveirs fugle vise sig, der sædvanlig pleie at følge et af hine Uveir, hvori den politiske Athmosphære udtømmer og befrier sig fra det i lang Tid samlede politiske Stof. Tilsyneladende staaer Nalionalforsamlingen og Ministeriet OdilonBarrot ligeoverfor hinanden, men bag ved disse staae andre Kæmpere og vente paa Udfaldet af Kampen, naar Louis Bonaparte og Barrot ikke trække sig tilbage i god Tid, og disse Kæmpere ere Anarchie og Reaction, den røde Republik og Monarchiet.