JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Berlin. Den 13de ankom den franske Div. Gen. Grev Grenier med Gemalinde hertil fra Leipzig; en Deel af hans Corps ankom hertil i de føgende Dage. Franskmændene synes nu at concentrere sig i Marienerder, da efter Forlydende - og saa Elvingen (Elbing ligger 7 Mile fra Danzig) skal være rømmet af dem. Kønigsberger, og Elbinger=Post ere udeblevne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Fra det Preussiske skrives, at Regieringen i største Hast vil oprette 20 Reservebatailloner, som efterat have lært Excercicen skulle under Generalerne von Thumens og Bülows befaling begive sig til Oderen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
London. Følgende Privatskrivelse af 22de Decbr. er indløben fra Paris. "Keiseren er endnu stedse syg, men beskieftiger sig desuagtet med Statssager. Han har hyppige Conferentser med sine Ministere, især med den østerrigske Gesandt. Siden forrige Løverdag ere 17 Courerer afsendte til Wien, Berlin, Dresden, Stuttgard og andre Dele af Tyskland. Vore Politiker saae med Forundring igaar, at en østerrigsk Officeer ankom fra Keiser Frants med Depescher. Det skal være en Generalmajor af Cavalleriet, som kalder sig Baron Er bach, og har overbragt et egenhændigt Brev fra Keiser, Frants til Napoleon. Man speculerer her stærk paa, at en almindelig Fredsunderhandling skal aabnes. Denne fredelige Stemning uagtet, er givet befaling til at Tropperne, som cantonnerede i det Indre, skulle bryde op til Strasburg, og før Enden af næste Maa med skal en Vinterleir trækkes sammen mellen Strasbug og Metz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Moniteuren anmærker, at Keiserens Sygdom ikke vel lader sig forene med hans mange Jagtturer, hvorpaa han undertiden gaaer tilfods i Sne og Jis nogle Lieues; - at der ingen østerrigsk Gesandt er i Paris ; og hvad Fredsbetingelserne angaaer, 2 henviser den til Hertugen af Bassands Skrivelse til Lord Castlereagh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Politikkerne i Petersburg, saavelsom her, sætter en stor Vigtighed i Lord Walpoles Sædelse. Napoleons Anliggender ere ligesom han selv in ertremis, og man har Grund til at troe, at høistvigtige Begivenheder ville tildrage sig i Frankrig, om de ikke allerede have fundet Sted. 1.) - J Rottingham er holdet en Forsamling, for at overveie, om det var raadeligt at overgive Prindsregenten og Parlamentet en Petition om Fredens Gienoprettelse. 2. Moniteurens, Anmærkninger: 1) Meget rigtigt Keiserens Sager ere i samme Forfatning som hans Sundhed, - der vil foregaae vigtige Ting i Frankrig; men - i en anden Mening end Ministrene tage det. 2) Det engelske Folk ønsker Fred; det føler sig udmattet af Krigen i Spanien og Amerika; det føler Trang til at fornye Forbindelsen med Fastlandet. Der have Vi Kilden til alle disse Jobs Tidender og Keiserens Sygdom, om den franske Nations Afmagt og Utilfredshed, Man har digtet dem for at holde Folket ved godt Lune og svække Fredsønsket. Krigen i Spanien og Norden skal føres angrebsviis. J Februar sammentrækkes 300,000 Mand, alle Franske, i Hamburg ved Elben, Rhinen og Odern, uden at regne de 200,000 Mand ved den store Armee, og det næste Feldttog skal aabnes med dobbelt saa stor en Magt som den forrige. Tillige vil man forstærke den franske Armee i Spanien til det fuldstændige Antal af 300,000. Det er daarligt, at England vil rose sig af sine 400,000 Mand, som det i Europa og de øvrige Verdensdele - Sømagten indbefattet - har paa Benene. Frankrig holder ligesaalet 1 Million, som England 400,000, og har endda 200,000 tilovers til Marinen og Kysternes Forsvar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
En østerrigsk Coureer med vigtige Depescher er ankommen til London. - Contre Admiral Forte, bestemt til Middelhaver, har heiset sit Flag paa Abukir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Den russiske Admiral Crowne har havt en lang Conferents paa Admiralitetshuset,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Frankfurt. Passerede: Baron Krusemark til Paris, som preussisk Minister, 2 franske Courerer fra Armeen, ligeledes til Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Paris. Den 10de Jan. holdt Keiseren et Geheim Conseil, hvori et Senatusconsult besluttedes og undertegnedes. Efter Messen var Parade, hvor Hs. M. tillods, det slette Veir uagtet, i 3 Timer mønstrede Tropperne. Kl. 5 Aften gav Keiseren Prinds Erkekantsleren og Præsidenten i Statsraadet Andients: de overbragte ham en Beretning om høistvigtige Forholdsregler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst. Collegt. s. i Av. samt Udg.) Stifteren af Trøftens Bolig i Kiøbenhavn har bekiendtgjort, at der til denne for Uformuende saa saare nyttige Foranstaltning er indkommen 10430 Rd. 58 s. Fundatzen, er trykt og sælges hos Hofbogtrykker Christensen for 3 Mk. til Fordeel for Fattige, Fundatsen har ikke kostet noget at trykke, da Stiftelsens Yndere har bekostet den. Hr. J. L. Drewsen har nemlig givet Papir til den, Hofbogtrykker N. Christensen har trykt den uden Betaling, og Hr. Blankensteiner og Urtekræmmer Thuesen har givet Papiret til Omslaget og Bogbinder Holm har indbunden dem uden Godtgiørelse, Stiftelsen har 2000 Rdlr. Gield, desaarsag maae 2de Pensionspladse staae ledige, indtil Goddædigheden kommer Stiftelsen til Hielp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
J Aaret 1812 er i Helliggiestes Skole i Kiøbenhavn efterfølgende Arbeide forfærdiget. Spundet 6 Lpd. 1 Pd. Hørgarn og derved fortient 27 Rdlr. Strikket 38 Par Mandsstrømper, 150 Par Fruentimmerstrømper, 58 Par Børnestrømper, 56 Par Strømpefødder, 24 Par Halvstrømper, 14 Børnehuer, 13 Fruentimmerklokker, 14 Børneklokker, 14 Mandsnathuer, 14 Par Vanter, 85 Par Halstørklæder, 2 Nattrøier, og derved fortient 300 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Den 16de Januar havde en Mand fra Bind det Uheld at falde paa Gaden i Viborg og brække sit Been.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
J Aalborg Stift er i afvigte Kirkeaar copulerede: 849, Par. Fødte af Mandkiøn 1200 og af Qvindekiøn 1132, tilsammen 2332; desuden Uægte 289. Døde 1631 af Mandkiøn og 1482 af Qvindekiøn, tilsammen 3113 foruden 85 Dødfødte. Altsaa 492 Personer flere døde end fødte. Prangerne og Pugerne angribes nu med Skarpt i næsten alle Aviser. En Hr. Mourier har i Fyens Aviser, baade taget dem i Forsvar og for endeel nægtet deres Tilværelse. Hr. Doct. G. L. Baden har i Fyens Aviser seet indtil ham, og med sin, for en Dannemand passende, Tale, sagt: At den Pranger= og Pugeraand har skildt for det første Fyen ved Tilførselen paa Torvene af Korn og Fødevare. Hempel har og ved 20 Hr. Mourier fremsatte Spørgsmaale, løbet Storm til hans opkastede Batterier. Kort, der feides overalt om denne sandelig for hele Nationen vigtige Sag, der nu, da mange Lader begynde at vorde korndomme, bliver dobbelt vigtig. Gid Kampen endes med Niddingernes Undergang eller Underkuelse, thi, som Ordsproget siger, Hunger er et haardt Sværd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Læder=Liims Tilberedelse i Southvark ved London.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Læder=Liim er en fortættet Saft, som tilberedes af Læderaffald af al Slags Hornqvæg, og Peltsdyr af deres Hove og Ører. Man lader det opbløde i Kalkvand, for saa meget som mueligt at befries fra Haar, Fidt og Ureenlighed, ble der det derpaa i koldt Vand og omrører det Tid efter anden. Det bringes derpaa i en Hob, for at Vandet kan afløbe, eller og udpræsser det. Man lader det derpaa koge i reent Vandi en stor Kobberkiedel, afskummer flittigen Ureenlighederne, og naar Oplysningen fuldkommen er skeet, tilsættes en Al lun=Opløsning eller pulveriseret Kalk, for at bortføre denne Substantses eiendommelige Ureenlighed, nogen Tid vedblives med Afskumningen. Naar denne Masse er udgydet i et Trækar, lader man det staae, for at de endnu deri værende Ureenligheder kan synke til Bunds. Det hældes derpaa igien forsigtigen i Kiedelen, koges anden Gang og skummes indtil det bliver klart, uagtet det har en mørk Farve. Naar man troer at Limen er stærk nok, Fluidet bliver tyk, og kun med Umage opkoger, lader man Liimen rinde i Former, som ere 6 Fod lange, en Fod brede og to Fod tykke, i hvilken den ved at afkiøles efterhaanden bliver haardere. Naar dette er skeet, skiæres den endnu bløde Liim i fiirkantede Stykker, der lægges i en Slags fiirkantede Kasser, som bag til ere aabne, og som have tre Afdelinger. Et Fruentimmer tager derpaa et Jnstrument, der ligner en Bue, i hvilken er spændt en Messingtraad, og skiærer dermed hvert Stykke giennem Kassens Aabninger i tre Dele, ovenfra nedad. De skaarne Stykker lægges paa Remmer, 4 Fod i Qvadrat og giennem flettet med Seilgarn, og tørres saaledes i Skygge. Naar Liimen er tør nok, er den Handelsvare. Den Læder=Liim, som holdes for bedst, er den, der lagt i koldt Vand i 3 24 Dage meget svulmer, uden at smelte, og igien antager sin forrige Form, naar den tørres. Liim, som har været frossen, eller som opsvulmer i Luften og bliver tykkere, kan paa ny smeltes og raffineres, naar dertil blandes en tilstrækkelig Mængde frisk Liim. Man kaster den ikke før i Kiedlen, før den første Liim anden Gang opkoges. Naar man kiøber Læder=Liim, og vil prøve dens Godhed, maa man holde den mod Lyset, og undersøge, om den er giennemsigtig og befriet fra fortagtige Pletter, i hvilket Tilfælde den er af god Beskaffenhed. Kort Anviisning til at koge Salpeter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Mine kiære Landsmænd af den hæderlige Bondestand, Hans Majestæt vor allernaadigste Konge har befalet mig at udgive en kort Anviisning, hvorefter Jkunne koge Salpeter. Paa det at J med desto meere Lyst og Jver skulle bruge den, vil jeg sige Eder hvorfor dette skeer. Salpeteret er et Slags Salt, der behøves til at giøre Krud, og hvoraf det egentlig faaer sin fornemmeste Kraft. Men Krudtet veed er nødvendigt til at bortvise vor uretfærdige Fiende, som i den sikreste Fred, og uden at vi have givet ham den mindste Aarsag at klage, overfaldt vort Land, og vist nok alt for længe siden havde taget det heelt og holdent, naar han ikke vidste at det blev forsvaret af vore Krigsmænd, som vor gode Konge har samlet, og altid holder paa deres Post. I maae sige Eder selv i Eders Hierter, hvilken Skam det vilde være for os alle, om vi lode vor Fiende faae Magt over os, og af lad Uvirksomhed lode os giøre til hans Trælle. Vidste J hvorledes det er gaaet til og endnu gaaer til i andre Lande, saa vilde J ogsaa kunne sige Eder, selv at en saadan Fiende, naar sat har faaet noget af et Land i sin Vold, vel i Begyndelsen oghandler det med Lemfældighed, men naar han kun først ret har befæstet sin Magt, da trykker og udsuger det paa alle optænkelige Maader. Vi maatte altsaa forstaae os slet paa vort eget Bedste, om vi ikke af alle Kræfter vilde hielpe vor gode Konge til at forsvare Landet; og hertil hører ogsaa, at vi skaffe Salpeteer tilveie, som Fienden, saameget han kan, hindrer os fra at faae fra andre Lande. Men uagtet det er Eders eget Gavn her tales om, forlanger vor allernaadigste i Konge dog ikke, at J skulle arbeide for Jntet; han vil tvertimod betale Eder det Salpeter Jdkoge, saa vel, at det vil være Eders egen Fordeel at koge det. Jeg forklarer Eder derfor alt dette saa vidtløftigt, for at ingen skal bie med at lægge Haand paa Værket, indtil han seer hvordan det gaaer for hans Naboe eller Gienboe, men strax selv gribe fat derpaa. Enhver Mand har i sin Gaard og paa sin Grund hvad han behøver til at koge Salpeter af. Al den Ureenlighed, som affalder fra Qvæget, alt hvad der kan raadne, alt hvad der bruges til Giødning kan ogsaa bruges til Salpeter, naar det først er ret ginnemraadnet, og henfalder til Muld. mener herved tike, at J just skulde tage den Giødning bruger til Eders Jord for deraf at giøre Salpeter, jeg kan sige Eder Udveie nok til ogsaa uden saadant Tab at faae hvad J behøve dertil. J kunne i saa Henseende nøies med den Jord J kunne opgrave i Eders Stalde, Svinestier, Hønse huse og andre Steder hvor Creaturer til kommer og lade deres reenligheder falde. Ligeledes kan den Jord hvorpaa en Møgdynge nogle Aar har ligget, eller som graves op at en udtømmet Mødding, være meget tienlig hertil. Jorden af gamle Kieldere, saavelsom den der ligger under Stuegulvene, indeholder Salpeter. Overalt faaer man Salpeter af Jorden fra alle Steder, hvor der kan samle sig Ureenligheder, og hvor Luften er fugtig, og ikke forandrer sig tidt, især naar heller ikke megen Lys kan trænge ind. (Fortsættes.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
(Ved Avisens Slutning var Kiøbenhavns og fyenske Posten endnu ikke ankommen.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Ribe. Extract af Regnskabet for Egtved og Ødsted Sognedistricts Fattigvæsen i Veile Amt for 1812. Beholdning, Commissionens Ansættelse og Jndtægter desuden, Penge: 145 Rdlr. 35 Skilling, Korn: 112 Skpr. Rug, 59 Skpr. 1 Fdkr. Malt og 42 Skpr. 1 Fdkr. Gryn. I Kirkeblokkene 58, Rd. 82 s. Ved at ombære Bøssen ved Gilder; 58 Rd. 44 s. Summe Jndtægt i Penge: 262 Rd. 65 sk. I Korn: 112, Skpr. Rug, 59 Skpr. 1 Fdkr. Malt, 42 Skpr. 1 Fdkr. Gryn. Udgivt: To Børn, Kost, Klæder og Øvrigt, 63 Rdlr. 80, s. Til øvrige Fattige, Huuslye, Klæder, Medicin, Begravelse a. 144 Rd. 50 sk. Bøger til Uformuende, Skrivpapiir, Blæk og Læsebøger, som Skoleinventarium, 50 Rd. 21 s. Til 11 faste Fattiglemmer, Korn 89 Skpr. 2 Fdkr. Rug, 55 Skpr. Malt, 39 Skpr. 3 Fdkr. Gryn. Til Koner hvis Mænd ere i Kongel. Tieneste, og øiebliklig Hielp til andre Trængende, 18 Skpr. 2 Fdkr. Rug, 2 Skpr. Malt og 2 Skpr. 2 Fdkr. Gryn. Udgivter i Penge større end Jndtægt 4. Rd. 10 s. Beholdning i Korn: 4 Skpr. Rug, 4 Skpr. 1 Fdkr. Malt. Anmærkn. 4 Fattige have frit Huus og Brændsel i et 1811 tilkjøbt Huus i Egtved Bye. De øvrige som ei faae Brændsel, hvor de ere tilhuse, faae Brændsel af en ligeledes for Districtet indkiøbt Torvemoese. Paa Huus og Mosse forrenter Districtet henved 200 Rd. Districtet eier endnu en Byggeplads i Ødsted Sogn Maatte det behage flere af Deherr. Fattig=Commissairer, at indsende lignende Extracter af Deres Distrikts Fattigvæsens Negnskab til Indrykkelse, modtages de med Forbindtlighed. Udgiveren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Prædikanterne: I Domkirken 3die Søndag efter H. 3 K. Dag H. H. Hr. Dr. Koefoed. I Catrina Kirke Hr. Pastor Satterup. Tdr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
At jeg fra dette Aars Begyndelse har antaget min Ven Hr. C. Schultz i Ribe som Handels Compagnon, det giver jeg mig herved den Frihed at offentliggjøre til Enhvers Kundskab, ligesom at vi fører denne Fælledshandel under Firma Schmidt, & Schultz. Og ville vi herved paa bedste Maade have os anbefalet. Jørg. Schmidt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Kaffe Candis Raffinade Stødt Topsukker Forskiellige Lærreder, Fiine Kramlærreder Castor Damme Hatte Mands Spaan Hatte, 1 Jern. Raandjern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Conjac m. m. faaes paa Hiørnet af Hunde, og Vægtergaden i Rbe, Schmit Thulz, Jhændehaverne af de af og undertegnede udstædte 24 og 6 Skillingsedler ville behagelig indlevere samme til Jndløsning, inden den 14de Februarii næstkommende. Weile, den 20de Januarii 1813. J. Smidt. J. Taaning. C. A. Bagge. N. Gylding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Enhver der fra Undertegnede have modtaget. Avis=, Avertissements= og andre Regninger, ville behage at afgiøre samme med Allerførste. Ribe, den 22de Jan. 1813. N. S. Aphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Skulde Nogen heri Byen have en 2 a 3 Læs Klyne, at overlade for nogenlunde billig Priis, anviser Contoiret. en Kiøber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
De ædelmodige Menneskevenner der ville lindre den i forrige Avis omtalte fattige Skoeflikkerfamilies trængende og fortvivlende Kaar i Randers, ville behage at tilstille deres veldædige Gaver i det Øiemmeld til Stiftsphysicus, Hansen, der for samme skal aflægge offentlig Regnskab, I Anledning af H. M. Kongens Födselsdag gives, Söndagen den 31te Januar paa Ribe forenede Klub selskabs Theater en Comodie til Bedste for vore fang, ne Brødre i Engelland. Stykket som til den Ende opføres, er : Menneskehad og Anger, Comoedie i 5 Acter af Kotzebue. Indgangsbilletter, som et overlades til ringere, Priis end 3 Rd. Stykket, kunne fra Onsdagen den 20de d. M. faaes hos T. Ussing og P. T. Hanssen af Selskabets Medlemmer. Regnskab for Indtægten skal vorde offentliggjort. Det önskes, at Billetterne maatte afhentes förende den 27de næstkommende at man derefter kan bestemme, hvormange Billetter der, for Pladsens Skyld. kunne overlades til reisende Medlemmer, eller til Damer, som nogle af Selskabet ønskede at medtage foruden dem, for hvilke de engang have tegnet sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Directionen for de Dramatiske Ovelser den 15de Januar 181.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Torsdagen den 28de Januarii, næstkommende bliver i Ribe forenede Klubs Værelser paa sædvanlig Maade höitideligholdt Hans Majestæts Kongens Fødselsdag ved en Dine og et Bal. Betalingen for forste bliver 4 Rd. for Personen og for sidste 3 Rd. for Parret. - Indenbyes Lysthavende ville behagelig tegne paa den fremlagte Indbydelse, Udenbyes den imod behagelig tilmelde Underskrevne saavel Subscriptionen som Personernes Antal, i det seeneste inden 23de Januarii næstkommende. Ribe den 13de Januarii 1813. P. Kamling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Tvende nye Spilleborde af Æsketræe er at faae hos P. Udling. Ribe den 15de Januarii 1813.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Skulde Nogen være en Teglbrænder behøvende til no ste 1ste Mai, enten til at anrette et Teglbrænderie eller at fortsætte Brænderiet, da vil jeg paatage mig Sammesom den der i 40 Aar allerede har været ved den Metie, og troer mig duelig dertil; ligesaa har jeg en voxen Søn som forstaaer Teglbrænderiet godt, og ønsker sig dertil at blive anvendt. Brøndum ved Varde, den 8de Januari 1813. Peder Hansen Forum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg at sælge min paaboende Gaard Slumstrup, beliggende i Sedding Sogn, Bølling, Herred, Ringkiøbing Amt. Gaarden har Hartkorn ufrie Hovedgaardstaxt 17 Tdr. 6 Skpr. 2 Fkr. 11 1/2 Alb., Eng dertil af Bekkergaards ufrie Hovedgaards Taxt, Hartkorn 2 Tdr. 2 Skpr. og Eng af Deiberglunds frie Hovedgaardstaxt, Hartkorn 1 Tde. 1 Skp. 3 Fkr. 2 1/2 Alb. - Gaarden, med tilliggende Eiendomme er Tiende frie. - Til Gaarden hører Sedding Sogns Konge=Korn= og Qvæg=Tiende, Hartkorn 9 Tdr. 6 Skpr. 1 Fkr. 1 firefemtedeel Alb. Ligeledes samme Sogns Kirke med Korn, og Qvæg=Tiende Hartkorn 11 Tdr. 4 Skpr. - Saa og Konge og Kirke=Korn= og Qvæg=Tiende i Bølling Sogn af Hartkorn 13 Tdr. 5 Skpr. 3 Fkr. 1/2 Alb. - Sedding Sogns Tiendeydende Hartkorn er 61 Tdr. 7 Skpr. 2 Fkr. 1 firefemtedeel Alb., hvoraf svares Tiende Skat. - Til Gaarden er Ager Mark og Eng, efter Opmaaling 187 1/2 Tdr. Land, derforuden gamle Agre 37 1/2 Tdr. Land, Mose og Græsning 82 1/2 Tdr. Land, og Lyng og Torve Heede 435 Tdr. Land, alt a 14000 - Alen berege net. - Til Gaarden er i et middel Aar avlet saavel 200 Traver Rug, 100 Traver Byg og 200 Traver Havre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Tienderne har i middel Aar afgivet 45 Traver Rug, 23 Traver Byg, 48 Traver Havre, alt trebunden beregnet. - Gaardens Høe=Avl er det ene Aar med det andet omtrent 130 gode Læs med egne Vogne. Gaarden med tilhørende som meldt, kan underhaanden faaes tilkiøbs, i anden Fald stilles den til Auction den 8de Marts næstkommende, her paa Slumstrup og om antagelig Budskeer bortsolgt paa billige Conditioner. - Gaardens Eiendomme ere opmaalte og afdeelte i Parceller, og kan, efter Rentekammerets Tilladelse sælges separat. - Gaardens Bygninger ere gode, og for største Deel Ege Bindings Værk og Tavlmuur, indrettet til Beboelse for en honet Familie. Slumstrup, den 5te Jan. 1813. Rosenvinge. Landvæsens=Commissair.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Det Biefald som den af mig istor udgivne Samling, af vore meest yndede ældre og nyere Selskabs= og andre Sange fandt, opmuntrede mig til atter jaar at udgive en lignende, noget større Samling, under Titel af Nytaarsgave. Den er færdig fra Pressen og faaes her paa Adresse=Contoiret heftet for 14 Mk. d., i Materie 2 Rdlr.; ligesom den om kort Tid bliver at faae hos Hr. Bogbinder Holst i Horsens, hos Hr. Kiøbmand Gylding i Weile, hos Hr. Bogbinder Meelbye i Kolding, Hr. Postmester Lorentzen i Frideritss, Hr. Bogbinder Tranberg i Warde, Hr. Kiøbmand Sehlichtkrull i Ringkiøbing, Hr. Fuldmægtig Schydts i Lemvig. N. Ovbes. Ribe, den 27 Dec. 1812.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-22
Nogle Exemplarer af M. Galthens Beskrivelse over Kiøbstæden Ribe fra sin Begyndelse indtil 1792, ere indlagte til Forhandling her paa Adresse=Contoiret og kan faaes for den billige Priis 1 Rdlr. paa Trykpapiir og 3 Mk. paa Skrivpapiir Exemplaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Den Øverstcommanderende over det preus fiske Hiælpecorps, Generallieutenant von Por har indgaaet med Generalmajor Diebitsch, Generalqvarteermester ved den russisk keiserlige Armee under Grev Wittgensteins Commando en Convention, af 1/2 Decbr. 1812, ifølge hvilken det preussiske Corps besætter en Linie paa preussisk Grund langs med Grændsen fra Memal og Nimmersatt indtil Veien fra Wocnuta til Tilsit. Fra Tilsit af vil Veien, som gaaer over Schillavischken og Melen ken indtil Labian, med Jndbegreb af de dertil stødende Stæder, bestemme Omfauget af det Land, som omtalte preussiske Corps skal besætte. Denne Strækning begrændses paa den anden Side af det curiske Hav, saaledes at det hele Om kang ansees som fuldkommen neutralt, saalænge de preussiske Tropper holde det besat. Det preussiske Corps forbliver indtil nærmere befaling fra H. M. Kongen af Preussen neutralt, og skulde det igien vorde beordret til at forene sig med de franske Tropper, forpligter det sig ikke destomindre til i 2 Maaneder fra Dato ikke at tiene mod den russiske Armee. Skulde nærværende Convention ikke blive ratificeret af begge Parters Monarcher, staaer det de preussiske Tropper frit for at begive sig, hvorhen de kaldes af deres Konge. Jmidlertid tilstaaes det preussiske Corps fri Tilførsel af Proviant og Tilbagegivelsen af Alt, hvad som hører til det Materielle af Armeen. De Tropper, som General Massen hach commanderer, ligemaade de Fanger som maatte falde i Russernes Hænder, indbefattes i denne Convention.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Under Artiklen Berlin beretter Moniteuren, at Kongen af Preussen, langt fra at ville ratificere Ovenstaaende, har besluttet at anvende alle Midler for at paagribe General York og sende ham til Berlin, hvor en Straf, svarende til en saa uhyre Forbrydelse, venter Forræderen. Kan man ikke faae ham fat, skal han dømmes in contumaclam. General Kleist er udnævnt i hans Sted og vil gribe de fornødne Forholdsregler til at føre hine Tropper tilbage under Kongen af Neapels Overbefaling. At dette er H. M. Sindeelag skal overalt bekiendtgiøres i de preussiske Stater og ved den franske Armee, Fyrsten af Hatfeld skal i Anledning af denne Convention være sendt til Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
J sin Skrivelse til Hertugen af Tarent, hvis Arriergarde det preussiske Corps udgjorde, søger General Vork at undskylde dette Skridt med den Situation, hvori han befandt sig, udsat for Fiendens Angreb baade i Ryggen og Flankerne. " Jeg havde (skriver han, kun at vælge mellem at opofre den største Deel af mine Folk og Armeens hele Material eller redde Alt. Ledet af de reneste Bevæggrunde, bekymrer jeg mig lidet og Verdens Dom over min Opførsel. Gen. Maffenbach, som uden Marskallens Vidende gik tilbage over Ni men, beraaber sig paa General Porks Ordre, og er ligesom denne bleven suspenderet. Rolin hedder det, at Kongen af Naavel er ankommen til Posen; om han der vil forblive, eller forlægge sit Hovedqvarteer til Stettin, derom veed man intet Bestemt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Fra Weichselen skrives: Det schwarzenbergske Armeecorps har lagt sig i Cantonnements syden for Warschau, langs med Weichsel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Endnu ere Russerne ikke gaaet over Over=Weichsel. Deres Corps paa dette Punct commanderes af Geen. Sacken, det mellemste af Adm. Tschitschagow, det nordlige af Geen. Feldmarskal Fyrst KutuGrev Wittgenstein. sow=Smolenskow leder fra Willaa af alle Operationer. Kulden tiltager i Weichselegnene. Der skal herske Sygdomme ved den russiske Armee især blandt Hestene. Tienesten i det Jndre af Landet besørges af Landmilizen og Opbudet.