JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Endnu medens Napoleon var i Lyon udstedte han syv Decreter, hvoriblandt andet paabydes de forrige Kongelige Ordener og Cocarder afskaffes, Nationalcocarder skulle igjen bæres saavel af Land- og Søsoldater, som af Borgerne. Jngen fremmede Tropper optages i den Keiserlige Garde. Schweizergarden er opløst. Paa alle Godser, som tilhøre, Bourbonnerne lægges Beslag. Adelen er afskaffet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
De, der have erholdt Titel eller Nationalbelønning af Keiseren, nyde den fremdeles. Alle Emigranter, der ere indkomne i Riget siden den 1ste April, skulle strax forlade Riget og deres Godser tages under Beslag. Alle Forfremmelser i Æreslegionsordenen, der ikke ere undertegnede af Grev Lacepede, ere ugyldige. Pairernes og de Deputeredes Huus er opløst. Departementernes Valgcollegier samle sig i Maj, for at udkaste Planer, passende til de nærværende Forhold og Nationens Tarv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Man beretter følgende fortræffelige Stratagem af Napoleon. Da han var ankommen til Paris, og Nationalgarderne vare rykkede imod ham fra denne Stad, befalede han sine Soldater at nedlægge Vaabnene og omarme Nationalgarderne. Denne List lykkedes; Tropperne. fraterniserede og Napoleon drog ind. J Calais har han ladet anholde nogle af den Kongelige Families Equipager. Natten til den 20de havde han for første Gang igjen sovet i St. Cloud. – Mærkværdig er følgende Omstændighed: da Napoleon blev forviist til Elba, lovede han sine Tilhængere, at han igjen vilde vende tilbage til Viol-Tiden. Derfor kaldte de ham sædvanlig Corporal Violet og bare af samme Aarsag ogsaa et tidet Stykke violetfarvet Baand. Efter Afmarschen fra Lyon kjørte han sædvanlig i en Vogn et stort Stykke Vei foran sine Soldater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
General Carnot er formedelst sit Forsvar af Antverpen udnævnt til Rigsgreve og Minister for det Jndre. Slotsvagten blev den 20de commanderet af General Exelmans. Napoleon skal have skrevet et Brev til Ludvig den 18de, hvori han giver ham de meest beroligende Forsikkringer. Hans Faner skal føre den Jndskrift: Forglemmelse og Fred.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Man læser tre Proclamationer af Napoleon til Over og Neder-Alpernes, og Jsere-Departementets Jndvaanere, samt til Staden Lyon, hvori han, idet han forlod den, takkede dem for deres gode Sindelag mod ham. Han siger, at de have Ret i at kalde ham Fader; hans Ankomst skal adsprede alle deres Bekymringer og sikkre dem deres Eiendom; at han i sit Exil har erfaret at den Ulykke, der hvilede paa Nationen, at alle Folkets Rettigheder vare miskjendte og at det gjorde ham Bebreidelser for den Rolighed, hvori han levede; han gik da ombord paa et skrøbeligt Fartøi, seilede midt iblandt forskjellige Nationers Krigskibe over Havet, landede paa Fædrelandets Jordbund, og havde blot til Hensigt med Ørnens Hurtighed at ankomme i Staden, Grenoble, hvis Patriotisme og Hengivenhed mod ham var ham i Besynderlighed bekiendt. Sin Proclamation til Lyoneserne slutter han med de Ord: Lyonesere, jeg elsker eder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
J det Napoleon sammenkalder en overorordentlig Forsamling af Valgcollegierne til Paris i Maimaaned, indbyder han dem tillige til at bivaane hans Gemalinde, Keiserindens, og hans Søns Kronning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Foretagender mod Napoleon. Fra alle Kanter lyde Efterretninger om alle Magters Krigstilberedelser. En ny Krig, siger et engelsk Blad, er et Onde, som Europa ikke meere kan undgaae, naar man ikke vil sove ind og udsætte sig for al den Ulykke, som truer Menneskeheden. Sværdet maa være den eneste Pen, hvormed der corresponderes med den gamle Erkefiende. Alt er i Engelland sat paa Krigsfod, i alle Havne presses Matroser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Saasnart Lord Vellington indtræffer, vil han, naar det gjøres nødigt, rykke ind i fransk Flandern, hvor Bourbonnernes Fane først skal plantes. Fra Ludvig den 18de vil snart komme en Declaration. Begyndelsen hedte det, at han vilde begive sig til Engelland; men dette er ikke Tilfældet. Han er med Hertugen af Berry, den Haarige Prinds af Conde og med sine Tropper, som Marmont commanderer, ankommen til Lille, hvilket ligger meget godt til Cooperation af Tropperne i Belgien. Før Kongen afreiste fra Paris, indbød han Medlemmerne af de diplomatiske ved hans Hof accrediterede Corps til igjen at forsamle sig i Lille. Dog overlod han til dem selv, om de hellere vilde vende tilbage til deres respective Regjeringer. Mærkelig er en Forsikkring af Journal de Paris, at Keiserinde Marie Lovise og hendes Søn skal komme den 4de April til Paris. Lord Wellington skal commandere 70000 Mand engelske og hannoverske Tropper i Belgien. Snart skulle Grændserne fra Trier til Nieuport være besatte med 150,000 Mand. De sorte preussiske Husarer ere ankomne til Brüssel. Man skriver fra Coblenz, at det havde blot afhængt af Ludvig den 18de, strax ved Bonapartes første Ankomst at faae de forbundne Magters Bistand, da den største Beredvillighed dertil var bleven ham tilbudt fra en i Nærheden staaende Armee ved en til Paris sendt Officeer. Men Monarken afslog det, fordi han frygtede for ved fremmede Troppers Ankomst at forspilde Nationens Tillid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
J Tilfælde af en Krig torde de høie Souverainer begive sig fra Wien til Frankfurt. Efter Privatbreve fra Wien er en Afsending skikket til Ludvig den 18de, for at tilbyde ham Hielp af samtlige i Wien forsamlede høie Magter. J en Strasborger Tidende læses en Opmuntring til Franskmændene, Elsasserne, Strasborgerne, at de skulle forene sig med de Streifcorps, som modsætte sig den uforsonlige Fiende af deres Lykke. Den høieste Kraft og Character-Styrke, siges der, maa anvendes, og ingen Sløvhed finde Sted. Kun ved vedholdende Anstrængelser erholder man Seieren. Kong Joachim, skrives der fra Jtalien, havde i Neapel givet den befaling, at bringe Bonaparte, ifald han der havde landet, død eller levende, eftersom han altid skulde blive behandlet af ham som Usurpator.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Hertugen af Vellington ventedes den 26de Marts i Nürnberg paa hans Giennemreise til Brüssel. Haner afgaaet ifølge Beslutning af et stort Krigsraad, der er holdt i Vien. Efter Forestilling af Talleyrand, hvorved han bragte en hemmelig Artikel af Pariser-Freden i Erindring, hvorved de forbundne Magter lovede Bourbonnerne en forholdsmæssig Hielp i Tilfælde af en Opstand, skal i Vien nu være sluttet en Convention, hvori 1) de fire Magter, Østerrige, Rusland, Engelland og Preussen, forpligte sig til, at lade et forholdsmæssigt lige Antal af Tropper marschere til Rhinen; 2) de garantere Bourbonnerne deres Krone og erklære deres Sag for Europas. Ogsaa skal en kraftfuld Erklæring til Franskmændene være i Forslag. Den østerrigske Armee i Jtalien vil snart være 200,000 Mand stærk. Den faaer tre Ting at bestille, 1) at iagttage Bevægelserne af Neavel, 2) at bevogte det indre Jtalien, 3) at opstille en betydelig Magt ved den franske Grændse. Derfor kan den ikke vel være ringere. Kongen af Sachsen, har endnu ikke underskrevet. Da i det nærværende Moment en nøiere Forening mellem alle Magter af den tydske Nation føles at være dobbelt nødvendig, saa have de i de mindre mægtige Fyrsters Committe forenede Befuldmægtigede paa ny henvendt sig til det østerrigske og preussiske Ministerium, for endnu trængende at opfordre til en Grundlæggelse af de første Baser i det tydske Forbund. Vist nok behøves Enighed i Tydsklands Kraft, alvorlige Anstrængelser og Hurtighed af Engelland, Østerrig og Rusland for med Held at bekjæmpe den franske Armee. Allierede Tropper skal være rykkede ind i Valenciennes. Fra Schweiz til Nordsøen er ved Grændserne Alt under Vaaben. J Lille, Valenciennes o. s. v. er Alt sat i en saadan Forsvarstand, som om Fienden var for Portene. Til at bestride sine Nødvendigheder har Ludvig den 18de over 100 Millioner at raade over. Stemning i Frankrige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
J en Skrivelse fra Bordeaux yttres megen Hengivenhed for den kongelige Regjering. Gensdarmeriet, siges der, reddede med Nød og Neppe nogle Elendiges Liv, hvilke Folket vil de sønderrive, fordi de offentlig havde sagt, at det var dem ligegyldigt, om de bleve regjerede af Ludvig den 18de eller Bonaparte. Førend Faren blev saa stor, at Kongens Venner tvang ham til at forlade Paris, forsynede han Thuillerierne godt med Forsvarsmidler og sagde: Dette Slot være min Trone eller min Grav.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
J Montauban er Enthusiasmen for Kongen uden Grændser, 6000 Mand af de fornemste Familier og Borgerstanden fremstilte sig strax, for at fegte for den gode Sag. Ganske modsat klinger Beretningen og Bonapartes Fremgang i et engelsk Blad. Forræderie, siges der, har overalt ledsaget ham. Det sidste Haab, hos Kongens troe Tienere, beroede paa de Tropper, som vare forsamlede ved Melun, og syntes at være besselede af den bedste Aand; men de adspredte sig, nedlagte Vaabnene eller gik over, saavelsom de andre Corps, saasnart Bonapartes Tropper nærmede sig. Paa hans hele Tog til Paris er hverken skeet et Flinte- eller et Kanon-Skud, og en Omveltning af Tingene er paafulgt saa pludselig, som den ikke forekommer i den hele Verdenshistorie. - Af Ovenstaaende lader sig faa Meget slutte, at idetmindste den største Deel af Armeen har været Napoleon hengiven. Han er imidlertid atter nu saaledes paa Tronen, at han, nys selv kaldt en Rebel, nu benævner de Andre med dette Navn. Et engelsk Blad fortæller, at Hertugen af Bourbon, Faderen til den myrdede Hertug af Enghien, organiserer Vendee, hvor den høieste Enthusiasmus viser sig for Kongen. Det vil give sig, om denne Mand besidder ligesaa megen Kraft, som Forbittrelse. Nogle hundrede Kjøbmænd ere udvandrede fra Rouen, Havre og andre Pladser. Mange Penge og kostbare Effecten ere overbragte til Engelland. Fra Brussel skriver man, at en Mængde andre Personer udvandre dertil fra Frankerige. Kun Marskalkerne, siges der i en Skrivelse fra Berlin, og et ikke ubetydeligt Antal Officerer vare blevne Kongen troe og vilde følge ham. J en Addresse fra Staden Lyon til Keiseren, hvori denne sammenlignes med Camillus, siges der: lad os frasige os Herredømmet over Verden, men være Herrer hos os selv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Allerede i Lyon havde Keiseren modtages Adjutanter fra Prindsen af Esslingen (Marskal Massena) som modtoge hans Befalinger. J Lyon vilde Keiseren belønne Soldaterne, men de afsloge det. General Qvesnel, hvis Liig for nogen Tid siden fandtes i Seinefloden, er bleven et Offer for de Sammensvorne, fordi han ikke vilde gaae over til deres Partie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Congressen. De i Wien tilstædeværende høieste Monarker have givet hverandre Ord paa at forblive sammen indtil denne nye Krig er endt. Hovedqvarteret bliver foreløbig her. Men saasnart Krigen virkelig er brudt ud, skal det forlægges til Frankfurt om Mayn, hvor da ogsaa Kongressen skal endes. (Hmb. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Frankfurt, den 21de Marts. Jdag vil man have den tilforladelige Efterretning, at Kong Joachim af Neapel under nærværende Omstændigheder har tilbudet Keiseren af Østerrig sin hele Armee, med den Tilsætning, at han er villig til at stille sig under en østerrigsk af Hs. Maj. Keiseren dertil udnævnt Generals Command. (St. Tid.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Oversigt over Dagens vigtigste Nyheder. Krigstilberedelser og Convention mod Napoleon. Longen af Frankrig i Lille.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Jndenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Mærkelige Personer. Den 31te Martz døde i Kjøbenhavn den lærde og som Oldgransker berømte Justitsraad og forhenværende Rector ved Frue Latinskole i Kjøbenhavn Skule Theodorus Thorlacius i sit 74de Aar af Apoplexie. Han er født 1741 i Jsland, hvor hans Fader var Forpagter ved Tykebans Kloster. Han deponerede 1758, blev 1765 Alumnus paa Borchens Collegio, 1768 Decanus paa Klosteret og Magister, 1774 Rector i Colding, 1777 Rector ved Frue Skole i Kjøbenhav, 1780 Justitsraad. Han var gift med en Søster til den afdøde Prof. Riisbrigh, der tilligemed hans 4 Sønner begræder hans Død. J 32 Aar har han tjent Staten, som nidkier Embedsmand, og mange af vore ypperste Lærde skylde ham deres første videnskabelige Dannelse. Han var Medlem af Videnskabernes Selskab, det skandinaviske Litteraturselskab, det Kgl. Selskab for Fædrenelandets Historatur. Han har besørget til Trykken den 3die Deel af Snørre Sturlesens norske Krønike, der udgaves paa Arveprinds Frederiks Bekostning og som hører til vor Litteraturs første Prydelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Kuust og Videnskab. J disse Dage er udkommet fra Pressen: Romantiske Digte af Nicolai Søtoft, første Deel. Priser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Den 31te Marts var Torvepriserne i Kjøbenhavn følgende: Rug, Tdn. 16 Rbdl. 4 Mk. a 17 Rbdlr. 4 Mk. Hvede, Tdn. 24 Rbdlr a 25 Rbdlr. 4 Mk. Byd, Tdn. 8 Rbdlr. 4 Mk. a 9 Rbdl. Havre, Tdn. 5 Rbdlr. 2 Mk. a 5 Rbd. 4 Mk. Ærter, Td. 12 Rbd. a 13 Rbd. 2 Mk. Noget Flesk, Lpd. 7 Rbd. 3 Mk. a 8 Rbd. 2 Mk. Grønsaltet Flesk, Lpd. 6 Rbdl. 4 Mk. a 7 Rbdl. 4 Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Blandede Efterretninger. J afvigte Aar paakom der en Ungkarl fra Høysmarke, i Sandbye Sogn, paa Lolland Lyst til at lade sine Gaver høre i Declameerkunsten, i hvilken Henseende han Nyeaarsdag, kort for Præstens Ankomst, besteeg Prædikestolen og oplæste noget af en Bog m. m., hvorfor han, efter det høikongelige danske Cancellies Resolution, maatte bøde 10 Rbd. (Aalb. Av.)N. V.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 14de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, lader Translateur Nyegaard paa Frideriks Kilde ved offentlig Auction bortsælge 15 Faar af meget god Race med deres Lam, samt endeel tørre forskjellige Slags Planker. Sorøe den 1ste April 1815. Møller, Auctions-Directeur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Hos Undertegnede ere 2 gode Arbeids-Heste, 7 a 8 Aar. gamle, tilkjøbs. Slagelse den 1ste April 1815. J. Stampe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Paa Nørager pr. Slagelse kan bekommes reent Saa Himmelbyg og gode Sættekartøfler. Sammesteds kan en ugift Muursvend faae Arbeide hele Sommeren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
En Gartner søger Condition, enten strax eller til 1ste Maj. Nærmere Anviisning giver Gartner Gods i Skousegaden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Slagelse litteraire Selskab. Onsdagen den 5te April holdes Selskabets ordentlige Samling hos Hr. Pastor Kjerulf Kl. 6. Dampe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
En Jomfru ønsker sig til 1ste Mai Condition som Huus-Jomfru, enten i Byen eller paa Lan et. Hun er vant til Sparsommelighed da hun alt i ere Aar har været ved dette Fag, tillige forstaaer hun Haand=Arbeide; Avis-Expeditionen i Slagelse giver nærmer. Anviisning Tirsdagen den 4de April lader Procurator Scheel ved offentlig Auction bortsælge endeel Meubler og Effecter samt noget Brænde, som og Porcelain og Glas. Auctionen holdes i hans iboende Gaard paa Nyetorv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
En Arvefæste-Bondegaard med et Areal af over 100 Tdr. Land gode Jorder, foruden betydelig Engbund, Tørveskjær og Underskov samt en vel indrettet og beplantet Hauge, er under Haanden at faae tilkjøbs eller til Forpagtning til 1ste Mai d. A. paa særdeles gode Vilkaar, naar Vedkommende det snarest muelig derom vilde henvende sig til Hr. Nøbye paa Fugleberggaard der paaviser Eiendommen eller til Universitetsforvalter Gruner i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-03
Da jeg om en tre Ugers Forløb agter at forlade Slagelse, og flytte til Mullerup pr. Nyborg; saa anmoder jeg enhver der maatte have Papirer og Documenter liggende hos mig, det snareste muligt at afhente disse. Om Formiddagen til Klokken 11 træffes jeg sikkerst hjemme. Slagelse den 23de Martii 1815. H. F. Scheel, Over- og Underrets Procurator.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
1. Aarg. A vi 5 No. 28. t i for Kjøbtæder. Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Nestved, Skjelskjør, geret af Hr. Dampe, Krykt og forlage og Peder paa 834 Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Pastor Maane Slagelse den 7de April 185.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
Udenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
Foretagender af Napoleon. Napoleons mærkværdige Reisebeskrivelse fra Øen Elbag meddeeltes i Moniteuren den 23de og indeholder i det Væsentlige Følgende: J Betragtning af at det franske Folk havde mistet alle sine ved 25 Aars Slag og Seire erhvervede Rettigheder og at Armeens Ære var kompromitteret, besluttede Bonaparte at gjenoprette den keiserlige og omstyrte den kongelige Trone.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
Den 26de Februar og Aftenen Kl. 6 indskibede han tilligemed 400 Mand af sin Garde sig i Portoferrajo paa en Brig, der førte 25 Kanoner. Paa 3 andre Fartøier indskibedes 200 Md. Jnfanterie, 100 polske Hestfolk samt 1 Bataillon Flankører, paa 200 Md. Vinden var i Førstningen gunstig men et paafølgende Havblik gjorde Faren saa øjensynlig, at flere Søefolk raade de til at vende tilbagetil Portoferrajo. Men Keiseren befalede at fortsætte Farten, da man i yderst Nødsfald kunde bemægtige sig de franske Krydsere, der bestod af 2 Fregatter og 1 Brig, og sikkert ei vilde gjøre egne Landsmænd noget Ondt. Paa Høiden af Korsika og Livorno mødte dem endnu adskillige Krigskibe, uden at ændse dem. Da man siden seilede tæt forbi Briggen Zephyr vilde Mandskabet endog have paasat den trefarvede Kokarde, hvorimod Keiseren var saa forsigtig, at befale Soldaterne at tage deres Grenadeerhuer af. Jmidlertid indlod en Officeer, der kjendte Kapitainen paa Zephyr, Andrieux, sig endog i Samtale med Denne, og spurgte, om han vilde have Bud med til Genua, Saa nær vare de hinanden, uden at Andrieur anede, hvo der befandt sig ombord paa denne lille Brig. Om Morgenen den 24de saae Man endnu et Krigskib paa 4 Kanoner, iøvrigt mødte Jntet Videre af Mærkelighed, indtil Man den 1ste Marts løb ind i Juanbugten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
En Gardekapitain, som først blev landsat med 25 Mand, for i al Fald at bemægtige sig Kystbatteriet (hvis her havde været noget saadant) begik den Uforsigtighed at opfordre Bataillonen i Antibes og siden at marschere derind, hvor han, som bekjendt, blev taget til Fange. Uden at opholde sig gik Keiseren derpaa frem over Cannes &c. J St. Bonnet vilde Jndvaanerne ringe med Stormklokken for ham; men hvor meget han bifaldt deres Tænkemaade, tillod han det ikke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
Da General Cambrone den 6te stødte paa 6000 Mand Linietropper, som fra Grenoble vare udsendte imod Bonapartes Trop, og vilde parlementere med Forposterne, svarede disse, at de hertil ingen Tilladelse havde, Avantgarden trak sig imidlertid halvanden Miil tilbage og posterede sig imellem 2 Søer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
Paa Efterretningen herom begav Keiseren sig selv til Stedet, og sendte, da han fandt 800 Mand opstilt imod sig, endnu en Parlamentair, der atter blev afviist. Nu steg Keiseren selv tilhest, og reed lige ind paa Bataillonen, fulgt af sin Garde med Gevær under Armen. Da han havde givet sig tilkjende, sagde han: "den første den bedste Soldat kan dræbe sin Keiser, om han vil." Svaret herpaa blev: "Keiseren leve!" Garder og Soldater, omfavnede nu hinanden, og Keiseren holdt en kort Opmuntringstale til dem. Derpaa fortælles ligeledes Toget over Grenoble, Lyon, Macon &c. "Hele Keiserens Reise var et Triumftog. Nogle Livgarder vilde forsvare Broen, ved Montereau, men toge Flugten ved Synet af de polske Lanciers. J Auxerre var Armeen alt 4 Divisioner stærk. Før Keiseren forlod denne Stad, kom Marskal Ney til ham, som i sit hele Gouvernement har ladet den trefarvede Kokarde paasætte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
Den 20de Kl. 4 om Morgenen kom Keiseren til Fontaineblaan, hvor han Kl. 7 erfarede Bourbonnernes Afreise fra Paris. Saaledes lykkedes dette hele Tog uden nogen Modstand og uden at en Draabe Blod blev udøst. Da Keiseren naaede til Parises Porte, kom den hele Armee, som stod under Hertugen af Berrys Kommando, ham imøde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
Den 21de holdt Keiseren stor Revne over 15,000 Mand Linietropper og en Legion af Nationalgarden, og sagde ved denne Leilighed ethvert Korps noget smigrende, f. Ex., han havde ikke skuffet sig i at stole paa Folket og Soldaterne. Dem tilkom Æren derfor, sin Ære satte han i ei at have miskjendt dem. Derpaa vendte han sig til Gardebataillonen fra Elbasigende: J ere alle mine Venner. Saa ofte jeg saae Eder, tænkte jeg mig Armeens forskjellige Regimenter. Tager hen disse gamle Ørne, som Forræderne havde indhyllet i Sørgeflor! Bonaparte viste sig samme Dags Morgen flere Gange ved Vinduet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
Napoleon har udmærket sin Ankomst til Paris ved at ophæve Censuren og bevilge Trykkefriheden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
Breve fra Metz melde, at Bonaparte samler en Armee ved Sens, der skal marschere til Metz.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
Bonaparte har fra Lyon af skrevet til Keiserinde Marie Lovise, meldt hende sin Tilbagekomst til Frankerige, og indbudt hende, til at føre hans Søn tilbage i hans Arme. Siden efter er Caulincourt affærdiget fra Paris til Tydskland, for at indbyde hende til Paris.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
Foretagender mod Napoleon. En Proclamation til Jndvaanerne af det bergiske Land er meget heftig. Den er forfattet med et Slags Tillid til Aabenbaringen; thi Paris kaldes Babylon, og dette Babel skal falde, og under dets ryggende Ruiner Menneskehedens evige Fiende begraves.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
J Pariser-Bladene var anført med Betydning følgende Arikkel: Den engelske Ambassadeur, Lord Fitroy-Sommerset, saavelsom Personerne ved hans Ambassade, vedblive at befinde sig i Paris. Men i en Bulletin fra den engelske Regjering, siges, at Lord Fitroy-Sommerset og hans Svite, tilligemed de spanske, hollandske, svenske og russiske Gesandtskaber vare den 22de endnu bleven tilbageholdte i Paris, da de ikke havde kunne erholde Passer for Postheste.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
Pariser-Blade melde fremdeles, at de der tilbageblevne diplomatiske Personer havde forlangt Reisepasser af den nærværende Regjering, men endnu ikke erholdt nogen Resolution derpaa.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
Proclamationen til de bergiske Jndvaanere er dog et Slags Æresredning for Tidsalderen mod følgende Beskyldning, som et tydsk Blad har gjort den: i ingen af de Proclamationer eller Formaninger til Troskab mod Kongen og Fædrelandet, som ere udkomne, hentes nogen Bevæggrund fra Religionens eller Moralens Forskrifter, ligesom heller ikke en eneste Geistlig har talet. Alle Bevæggrunde ere bestandig Ære eller Fordeel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
Kongen af Sachsen skal nu have undertegnet; fordi nogle af de høje Monarker med Fortrydelse anmærkede, at hans Vægring just paa denne Tidspunkt, da Bonaparte var i Frankerige, vilde gjøre slet Jndtryk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
Rustningen drives stærkt fra alle Kanter. Østerrigerne sende 150,000 Mand til Overrhinen og indi Schweitz, medens en anden stor Armee skal i Jtalien understøtte Kongen af Sardinien, og byde Kongen af Neapel Spidsen, som har antaget en fiendtlig Stilling mod Østerrige. Russerne marschere med 4 Armee-Korps, tilsammen over 180,000 Mand og 60,000 Heste til Tydskland. Den hele preussiske Krigsmagt er deels alt forsamlet paa hiin Side Rhinen, deels i Fremrykken derhen, ligeledes alle tydske Forbundstropper. De fleste Stridskræfter skulle være samlede til den 1ste Mai.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-04-07
Man læser en Deel Proclamationer, der ere gjorte til Folket i forskjellige Stæder, for at opflamme dem til Kamp for Bourbonnerne. J Strasburg udstedte Municipalraadet den 20de en Addresse, til Kongen, hvori det bevidnede ham sin Hengivenhed. Et Par Dage efter ankom Efterretningen om Napoleons Jndrykkelse i Paris. Marskalk Suchets Adjutanter rede da i Galop gjennem Gaderne, og proclamerte den med det Udraab: leve Keiseren, Alle Tropperne stemmede i med og en Deel af Folket. Den 23de udstedte Marskalken en Dagsbefaling til Soldaterne, som var af et Jndhold, ganske modsat hiin Addresse. Stemning i Frankrige.