Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-10
Hermed følger et Tillæg.) Sr. Christian Johansen Øelund, forhen boende i Odense, og nu Borger og Brændeviinsbrænder i Kiøbenhavn, lod den 29 Martii sidstl. 2de Piger døde, Anne Sophie og Caroline. Fadderne vare: Frue Schydz, Jomfrue Uhr sen, Mad. Juel, Mad. Severin, Hr. Hofbogtrykker Schulz, Hr. Kiøbmand Helt, Hr. Farver Grønbierg, Hr. Møllermester Strilde, Hr. Andersen Dons, Hr. Giørtler Heinsen, Hr. Bierring, Hr. N. Møller, Hr. Rasmusen, Hr. Hansen, hvilket herved anmeldes for fyenske Venner. Kiøbenhavn den 2den April 1795. (Saa vist som det er, at alt det, der befordrer Menneskets Lyksalighed her i Livet, eller at han befinder sig vel baade paa Ligem og Siel, er ønskeligt, og bør af alle Kræfter formeres og forbedres; saa vist er det og, at Lægevidenskaben. i dens hele Omkreds bør voxe og tiltage. Derom ere næsten alle Mennesker enige, og den, som endog kun een Time har lidt følelig Mangel paa sin Sundhed, vil erkiende det. Men ligesaa vist er det og, at det er Menneskeslægten til endnu større Fordeel at Sygdomme forebygges, end at de helbredes. Vel sige Ordsprogene: at den græd aldrig for Guld, som ei Guld kiendte, og at ingen sætter Priis paa Sundheden, før han har mistet noget deraf, men de Fornuftige indsee dog det store Fortrin det: at forebygge Sygdom, maa have frem for at afhielpe een eller anden Smerte, een eller anden betydelig Mangel paa Helbreden. Endnu et større Gode giver Videnskaben, naar den befatter sig med at udfinde alle de Aarsager, som vikke paa eengang paa Færres og Fleres Sundhed, og at forebygge disse Virkninger ved offentlige Anstalter, hvad enten disse blive til Advarsler eller befalinger. Man anseer derfor den offentlige Lægevidenskab (Mediema politica, Tydskernes Staatsarzneikunde) for Kronen paa hele Lægevidenskaben, fordi dens fornemste Deel ikke, som den egentlige practiske Deel af denne, har til Hensigt for det meste Enkeltes Helbredelse eller Helbreds Bevarelse, men har paa eengang Tusendes Helbreds Bevarelse til Formaal, og det er til Ære for vore Dage, at de have gjort sig Umage for at uddanne denne Deel. - Man undre sig ikke over, at der maatte forgaae saa mange Aarhundrede, inden dette skede. Der forløb jo mange, inden Lægevidenskaben selv, denne Menneskets ædle Trøsterinde, kunde arbeide sig op til at være meer end Haandarbeide, og dette var dog Philosophernes Sag allene; hvor meget mere Tid behøvedes da er til, og hvor mange Omstændigheder maatte deels udvikle sig, deels sammenstøde, i at faae Regieringerne til at virke med, for at bevare Folkets Sundhed? Philosopherne eene vare her ikke nok, her var det ikke allene nødvendigt, men endog Hovedsag: at Regieringerne arbeidede med; derom overbevises enhver ved første Øiekast. Og have ikke Nationerne først maattet indsee, og siden bringe deres Beherskere til at erkiende: at Menneskene ikke vare disses Eiendom, og at Regiering var til for Folket, men ei Folket for Regieringen, inden den store Sandhed, kunde skinne klart, at ogsaa derfor ethvert Slags Regiering skylder Folket al muelig Omsorg i Henseende til dets timelige Lyksalighed? J vore oplyste Dage er denne Sandhed, beviist at være urokkelig, og vore oplyste Regieringer have antaget den, og udøve den. Det er vel kun endnu i de Lande, hvor man offentlig bortskienker Mennesker, ligesom Hyrden et Lam, i hvilke man ikke sætter Priis nok paa den offentlige Lægevidenskab; men de Lande nægter man ogsaa Oplysnings Ære. Frankerige, Tydskland, Holland Sverrige, Danmark, samt for en Deel Engelland og Jtalien, vise det med deres Exempler; om Spanien og Portugal vide uifor lidet, til at kunne dømme om dem; og om Rusland og Tyrkiet vide vi nok, til ikke at sætte dem blant hine. Det arbeidsomme Tydskland har Æren, ved een af dets Sønner først at have uddannet denne Deel af Lægevidenskaben til en ordentlig Videnskab; og det samme Land leverer os de fleste Samlinger af Bidrag til denne ny Videnskabs Forædlelse. Naar alle Nationer nu ville træde i disse Fodspor og sanke Materialier, da vilde uden Tvivl den næstfølgende Slægt blive i Stand til at udarbeide deraf et heelt : en fuldkommen Bygning eller et System; og vore Børnebørn skulle velsigne os, fordi vi paa den Maade grundede saa meget deres Bedste. Disse vore Bestræbelser skulle tiene til meer end eet Gode: Efterslægten skulde nemlig derved sættes i Stand, til, at kunne forskaffe sig sundere Boliger og reenere Luft: friskere og uskadeligere Næringsmidler og Drikkevare: Klæder og Pynt, der meere stemme overeens med Legemets Bygning og Beskaffenhed: sundere Udøvelse af Kunsterne og Haandværkerne, samt hensigtsmæssigere Forlystelser: til at kunne have bedre Omsorg for Frugtsommelige og Fødende: for nyfødte Børn, og Børnenes physiske Opdragelse indtil den voxne Alder: til sikkrere at kunne afvende adskillige for Sundheden ulykkelige Hændelser, bedre at redde Levende fra Døden og at befordre tilsyneladende Dødes Oplivelse: vissere at hindre smittende og epidemiske Sygdommes Udbredelse blant Mennesker og Fæe: at fremme de Syges Pleie: at ophielpe det offentlige Sundhedsvæsen: og at udbrede nyttige Kundskaber om alt dette blant Almuen; Dommeren skulde da sieldnere fordømme den Uskyldige, og frikiende den listige Forbryder, ja endog Sædelæreren skulde derfra hente overtalende Grunde for sine Lærdomme: Grunde, som skulle virke langt bedre paa Mennesket end Religionslærerens fordums Bussemænd, da de skulle vise nærmere og øiensynligere Fordele af Lærdommenes Efterlevelse.