JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-01
J Overeensstemmelse med vedkommende Udlægshavers Forlangende, bliver den paa denne Byes Nørregade under No. 256 beliggende og Glarmester Daniel Beloffeys Enke tilhørende Gaard med Grundlod, stillet til 3 Auctioner, der afholdes : Mandagen den 2den December, Mandagen den 16de December, og Mandagen den 30te December d. A. hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Byens Raadstue, men tredie Auction i selve Gaarden, der er assureret for 1130 Rbd. og bestaaer af et 1 Etage Forhuus paa 11 Fag, et dito paa 2 Fag, er Baghuus paa 7 Fag, Alt Egebindingsværk, samt af et Bræddehalvtag. Dette bekjendtgjøres herved ifølge Placaten af 22de April 1817 tillige til Efterretning for Pantehaverne og alle andre Vedkommende. Conditionerne kunne erfares hos Procurator Horn heri Horsens. Horsens, den 24de October 1839. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-01
Mandagen den 11te November næstkommende, Kl. 10. Formiddag, bliver paa Raadstuen her i Byen afholdt Licitation over Opførelsen af en Muur for Skanderborg, Kirkegaard ud imod Chausseen, og af en dobbelt Jerngitterport. Murens Længde vil komme til at udgjøre omtrent 150 Alen, og en af Betingelserne vil blive at Arbeidet skal være fuldført inden Udløbet af Juni Maaned i tilkommende Aar. Conditioner og Overslag skulle 8 Dage før Licitationen ligge til Eftersyn paa mit Contoir. - Lysthavende indbydes. Skanderborg, d. 24de October 1839. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-01
Jfølge Ordre fra den Kongelige Direction for Statsgjælden og den synkende Fond bliver, Fredagen den 13de December førstkommende om Formiddagen Kl. 11, foretaget offentlig Auction, til Bortsalg af Hovedgaarden. Katholm i Randers Amt, Sønder Herred, med Underliggende, som bestaaer af følgende Eiendomme: 1. Katholm Hovedgaard, ansat til Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 48 Tdr. 5 Skpr. 1 Frk. 1 Alb. Ager og Eng, 4 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. Skovskyld, 1 Tdr. 2 Fdkr. Mølleskyld. Bøndergods med Ager og Engs Hartkorn 246 Tdr., Skovskyld 5 Tdr. 3 Fdkr. Aalsøe Sogns Konge- Korn- og Qvægtiende af 303 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn. 4. Dito Sogns Kirke Dito af 303 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn. H. Weilbye Sogns Kirke- Korn- og Qvægtiende af 178 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. tjenbeydende Hartkorn. 6. En ved Hovedgaarden beliggende Vandmølle. 7. De Eiendommen tilliggende Skove. Hovedgaarden, som har en smuk Beliggenhed tæt ved Kattegattet, afgiver en herskabelig Boepæl. J Kjøbet med Hovedgaarden følger endeel Besætning, bestaaende af 8 Heste, 150 Køer, 5 Tyre, samt endeel Inventariesorter, hvorover Fortegnelse ved Auctionen vil blive fremlagt. I Hovedgaardens Jorder nedlægges aarlig circa 80 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg, 60 Tdr. Havre samt 12 Tdr. Boghvede. Jndmarkerne, som ere inddeelte i 8 Vange, ere alle merglede, og Mergel findes i Overflødighed paa flere Steder i Markerne. Af Høe avles aarlig circa 350 Læs. Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Til Gaarden forrettes fuld Hoverie af 36 Gaarde og desuden forrettes 1060 Arbeidsdage af Godsets Huusmænd. Tienderne, med Undtagelse af circa 90 Tdr. Hartkorn, oppebæres i Kjerven, og samtlige Tiender antages aarlig at kunne ansættes til en Værdie af 350 Tdr. Byg. Hovedgaardens Avling og Hollænderie samt den ved Gaarden beliggende Vandmølle, ere fortiden bortforpagtede, men Forpagtningstiden kan opsiges, med eet Aars Varsel, til 1ste Mai 1841. Auctionen afholdes paa selve Hovedgaarden, og vil Antagelse eller Forkastelse af de gjorte høieste Bud, ved Hammerslaget blive Vedkommende tilkjendegivet. Conditionerne ligge fra den 1ste November førstkommende til Eftersyn i det jydske lollandske Landvæsenscontoir under Rentekammeret, hos Godsinspecteuren Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg, Gjestgiver Strøm i Odense, Gjestgiver Petersen i Haderslev, Avisredactionen i Altona, og hos Godsforvalter Hansen paa Katholm, der tillige foreviser Eiendommen og Jordebogen. Lundum=Mølle, beliggende 1 1/2 Miil nordvest fra Horsens Kjøbstad, i en meget god Egn, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Til Møllen hører et Areal af 100 Tdr. Land Ager, Eng, Skov og Tørvejord. Den har 3 store Møllehjul, som drives ved Overfalds Vand og som føre 2 Rugqværne, 2 Skalqværne, 1 Brækqværn og 1 Boghvedeqværn, samt 1 Stampeværk. Bygningerne, der alle ere nye, afgive god Boepæl for en Familie uden for Bondestanden, og kan Eiendommen tiltrædes 1ste Mai 1840. Af Kjøbesummen kan 10,000 Rbd. blive staaende paa 1ste Prioritet i Eiendommen, om hvilken Handel afsluttes med Undertegnede. Rosenlund ved Horsens, den 29de October 1839. Frich. Strib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-01
At jeg har anskaffet mig en Wienervogn, paa det at de Reisende, der ønske det, ogsaa nu fra denne Station kunne erholde lukket Vogn, bliver herved af mig bekjendtgjort. - Strib, den 29de October 1839. F. Dehlholm. Heste-Huder, kjøbes i storre og mindre Partier til høieste Priis af 3. J. Levi, i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-01
Jagten Ane Marie Kirstine, Skpr. F. Møller, ligger i Altona under Ladning med Stykgods til Aarhuus, og vil snart være færdig til at afseile. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-01
Med Øvrighedens Tilladelse vil blive afholdt en Skivestydning i Skanderborg den 4de November over en deel smukke Sølvgevinster. Der skydes at pint med Rifler uden Undtagelse paa 160 Alen og glatte Bøsser, 90 Alens Distance. 1ste Gevinst: Et Sølv Cylinder=Uhr som selv slaaer hver Time, til Værdi 30 Rbd. 2den Gevinst: Et nyt Taffeluhr, 3die Et Meerskums=Pibehoved 15. 4de Et godt Lommeuhr. . . . 12 5te 3 Spiseskeer. . . . 11 2 Dito . . . . . . . . . . 7. 2 Mk. 6te i Rummeret betales med 1 Rbd. Skydningen tager sin Begyndelse Kl. 8 Formiddag. Lysthavende indbydes. At Undertegnede efter et flereaarigt Ophold i Udlandet har nedsat sig som Bossemager i Skanderborg, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, forsikkrende Enhver, som vil forunde mig Søgning, billig og reel Behandling. Skanderborg, den 28de October 1839. G. Kollerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-01
Formedelst indtrufne Omstændigheder er strax en Plads ledig for en ordentlig og anstændig Pige, som kan forestaae en liden Huusholdning. Billet, mrk. T., bedes aflagt portefrit paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-01
Student Johannes Dahl er nu meget svag bleven bragt tilbage til sin Familie, der paa det varmeste takker alle de Mennesker, der saa ivrigen stræbte efter at opsøge ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
No 179. den 2 November. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede Kongelig allernaadiget. Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
Blandinger. Det er Hvermand bekjendt, at der existerer en gammel engelsk Lov, som tillader en Ægtemand at sælge sin Kone, naar denne er enig med ham deri. Konen bliver da - thi saaledes lyder Loven – ført paa Byens offentlige Torv, med en Strikke om Halsen, trukken ved samme, liig et Stykke Qvæg, af sin Mand. Denne barbariske Skik fandt ikke alene Sted for et halvt Aarhundrede siden, men saafremt man kan tro de engelske Aviser, har man endnu for 14 Dage siden havt et Exempel herpaa. Dog Tiderne ere gaaede frem i Alt, saaledes ogsaa heri; Alt bliver mere rafineret. J den engelske By Rotherham blev saaledes for et Par Uger siden en anstændig klædt Kone trukken til Torv af sin kjære Mand. Men istedet for at møde paa den gammeldags lovbefalede Maade, med Strikken om Halsen, havde den faldbudne Qvinde slynget den om Midien under Kjolen, saaledes at Enden gik ud igjennem Lomme hullet. Der indfandt sig adskillige Lysthavende, og Konen bød rask med for at drive sig selv i Veiret. Da Budene var stegne til 4 Shilling og 10 Pence, lod sig tilfældigviis nogle Politiebetjente til Syne, Konen flygtede, sandsynligviis fordi hun var bange for den af hende begaaede Lovovertrædelse med Hensyn til Strikkens Anbringelse, og Auctionarius maatte tilslaae hende til den Sidstbydende. Denne var kommen fra Sheffield for at kjøbe hende; hun blev overantvordet til sin nye Huusbond; det ved Auction forenede Par steg i Reise= og Bryllups Vognen, og afsted gik det til Brudehuset – med Damp For 58 Aar siden sank paa Spitheads Rhed det engelske Linieskib Royal George, men nu søger man at sprænge det i Veiret ved Hjelp af Krudt, der fyldes i Cylindere: den største Deel af Vraget er bragt for Dagens Lys. Skibet førte 108 Kanoner, men blev netop da man beredte sig til at lette Anker, overfaldet af en pludselig Storm og kastet paa Siden, saa at det, da de nederste Kanonluger ikke vare lukkede, strax løb fuld af Vand og sank med alle ombordværende Mennesker, hvoriblandt 300 Fruentimmer og Børn, som vilde tage Afsked med Skibets Besætning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
Det amerikanske Blad St. Josephs Times fortæller Følgende: Skibet Alexander, seilede for nogle Maaneder siden fra New=Orleans til New=PorkBlandt andre Passagerer var der ogsaa en fjortenaarig Dreng, der, ved sine kaade Optøier, ligesaameget var Skibsmandskabet til Moerskab som til Byrde. Captainen blev tilsidst vred, og truede ham med næstegang at stikke ham i en Tønde. Men han ansaae det for Spøg, blev endnu kaadere end før, og blev nu virkeligen stukken i en Tønde. Luft fattedes ham ikke, thi det store Spundshuul var aabent. Om Natten begyndte Søen at vorde urolig; der reiste sig en Storm, og et Vindstød kastede Tønden overbord, uden at Nogen i Mørket bemærkede det. Tredive Timer blev den dreven omkring af Bølgerne, og tilsidst kastet iland ved Cap St. Blas. Drengen gjorde alle mulige Forsøg, for at arbeide sig ud af sit Fængsel; men alle hans Bestræbelser vare forgiæves. Med Fatning og Taalmodighed hengav han sig tilsidst i sin Skjebne og ventede sin Død. Da saae han nogle Køer gaae omkring ved Strandbredden. Gid de dog vilde komme nærmere, tænkte han. Og de kom nærmere, gik rundtom Tønden, besnuste den, og derved kom en Kohale Spundshullet saa nær, at han kun behøvede at udrække Haanden, for at gribe den. At Koen nu brølte af fuld Hals, begriber den tænkende Læser let. Den løb afsted som rasende, og slæbte Tønden med dens levende Jndhold nogle hundrede Skridt over Stok og Steen, indtil Baandenne løsnedes og Tønden faldt i Staver. Drengen var frelst Han traf strax efter nogle Fiskere, som bragte ham til Apalachicola, hvor nogle medlidende Siele skjøde sammen til ham, saa han kunde reise til Staden Columbus, hvor han endnu befinder sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
J Dublin forsvandt for nogle Dage siden en ung interessant Lady tilligemed en medicinsk Student. Det Middel, hvorved de iværksatte deres Flugt, er endnu aldrig blevet anvendt og har foraarsaget en stor Scandal. Ved Midnat holdt en Liigvogn udenfor det Huus, hvor den unge Lady boede; Denne sprang ud af et Vindue ned i en Have, og igjennem denne kom hun ud til sin Tilbeder. Begge indesluttede sig nu i Liigkisten og kjørte i al Stilhed videre. Forgiæves slaaer man Dagen efter Allarm og forfølger dem paa alle Veie, forgiæves rider den unge Persons Broder ud paa Landeveien, hvor den følgende Dag henimod Middag Liigtoget befandt sig; det faldt ham ikke ind at Dødens Vogn ogsaa kunde være Kjærlighedens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
Keiser Nicolaus (fortæller et engelsk Blad) havde ladet forespørge hos Storbrittanniens Dronning hvad der meest behagede hende af hans Riges Natueller Kunstfrembringelser, for at kunne tilsende bende det som et offentligt Vidnesbyrd om sin Taknemmelighed for den Artighed og det Gjestevenskab, kun havde beviist hans Søn (Storfyrst Thronfølgeren, Hs. Majestæt svarede, at hun overlod det aldeles til Keiserens eget Valg. Denne sendte hende da en kostbar og beundringsværdig stor Malachit Vase.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
Da forleden en brittisk Krydser forfulgte et Slaveskib med 500 Sorte ombord, kastedes fra dette 300 ud i Søen for at lette Flugten, men blev taget alligevel. De overblevne Sorte fik deres Frihed. Forleden udleveredes i London, paa een eneste Dag, 90,000 Breve – det største Tal, man endnu kan mindes. Portoen beløb 4050 Pd. St. Tohundrede Jndivider vare i fulde 5 Timer sysselsatte med at sortere denne Masse af Breve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
En skotsk Avis anfører følgende Kjendsgierning som et Beviis for, hvor billigt man kan reise og hvor dyr den engelske Porto er. En Mand i Perth skrev forleden til en Handelsven i Edingburg. Jstedetfor at svare i et Brev, reiste Denne med Dampskibet til Perth, hvilket kostede ham syv Pence. Et Brev vilde have kostet en halv Penny mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
J Paris har en Ravnefader overladt Dyrtæmmeren var Amburgh sit Barn. For hver Forestilling, hori Barnet optræder blandt de vilde Dyr, faaer han sin bestemte Betaling, og har endogsaa forbeholdt sig særlig Erstatning, hvis Barnet skulde komme tilt Den berømte Bomuldsfabrikant Lenoir, som under Napoleon beskjæftigede 12,000 Arbeidere, men under Ludvig XVIII blev ødelagt ved fremmede Varers Jndførelse, er nylig død i største Fattigdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
Den 15de September tog to Herrer og to Damer, tilbage fra en Landsby til Paris, men bleve oververfaldne paa Veien af en heftig Tordenregn, der ledsagedes af Torden og Lynild. De havde kun een Paraply med, og den betjente de sig af Allesammen saa godt de kunde. Tordenveiret nærmede sig meer og mere, og endelig traf en Lynstraale Paraplyen, hvorved den ene Person, en Læge, blev truffet, og hans Næse saaledes spaltet, som om den var opskjaaret med en Kniv. Jngen af de andre 3 Personer kom til nogen Skade, men Paraplyen forsvandt, og man saae ikke noget Spor af den mere. Garette musicale fortæller en artig Anecdote om en ung Piges fornærmede Æresfølelse. For nylig vilde Mad. Gauthier, en i Paris yndet Skuespillerinde, bringe sin Haarige Datter i Conservatoriet; men Aspirantinden blev bortviist som uduelig. Derpaa er Pigen forsvundet - selv Moderen vidste ikke hvorden – men har efterladt et Brev, hvori hun beder sin Moder, ikke at være urolig paa hendes Vegne, da hun inden Aar og Dag vilde vende tilbage og imidlertid benytte denne Tid til at gjøre sig værdig til at optages i hiint Jnstitut.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
To Forelskede i Paris vare komne i Uenighed, og Elskeren mistede Adgangen til sin Tilbedtes Huus. Han kunde ikke udholde denne Adskillelse og gjorde alt muligt, for igjen at bringe en Forsyning tilveie. Forgiæves, Alle sine Breve fik han aabnede tilbage, og han selv blev eengang for alle afviist. Den fortvivlede unge Mand besluttede endelig at gjøre det sidste Forsøg. Han overraskede den Haardhjertede paa en eensom Spadseretour, kastede sig for hendes Fødder, græd og jamrede sig; men den Grusomme forblev ubøielig. Da forvandlede den forsmaaede Kjærlighed sig pludselig til Raseri. Men endogsaa i dette frygtelige Øieblik skaante han sin skjønne Plager inde; hele sit Raseri vendte han imod sig selv og, halv afsindig, beed ham sig i Mellemfingeren paa den ene Haand. Den følgende Morgen var ikke alene Fingeren, men ogsaa Haanden og hele Armen opsvulmet. Han leed heftige Smerter, fik Krampetrækninger, og tilsidst viste der sig alle Symptomer til Vandskræk. Den unge Mand er død i det skrækkeligste Raseri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
Da Jfr. Grahn nylig dandsede i Guido 8 Ginevra var der nær skeet en stor Ulykke. Opsynsmanden ved Gasapparatet havde nemlig hørt tale om den Lykke, hun havde gjort de foregaaende Aftener, og fik Lyst til at see hende. Af Nysgjerrighed forlod, han sin Post og listede sig til at faae Plads imellem Coulisserne. Netop som Pas de deugen var begyndt, sprang en Gaskjedel, og der udbrød Jld, hvilket satte Publikum i en saadan Forskrækkelse, at Alle styrtede ud imellem hverandre i største Uorden og under Skrig om Hjelp. Dandsen maatte naturligviis ophøre, men Hr. Petitpas og Jfr. Grahn beholdt saa megen Fatning, at de under Larmen forbleve paa Scenen. Først 10 Minuter efter at Jlden var bleven slukket, var det muligt at tilveiebringe Orden, og Dandsen fortsattes da under vedvarende enthusiastiske Bifaldsyttringer. Aftenen efter dandsede Jfr. Grahn i den Stumme fra Portici. Paganini har nu mistet alle sine Tænder. Tale kan han næsten slet ikke meere. Med Huen dybt nedtrykt i Panden og en Stok i Haanden opsøger han de eensomste Steder, sidder ofte hele Timer grublende paa een Plet, springer saa pludseligt op og stamper med Foden, som om han med Magt vil forjage de Tanker, der forfølge ham. Nutildags kan en god Strube være langt mere værd end et smukt Ansigt. Sangerinden Gris har i de sidste Par Uger i London tilsunget sig 60,000 Gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
Den under Navnet "George Sand, bekjendte franske Skribentinde, Madame Dudevant, er nu gaaet fra den ene Yderlighed til den anden, hun har nemlig ladet sig optage i et Trappistindekloster. Fra Paris fortælles: En Podagrist skreg, da Smerten en Dag plagede ham altfor voldsomt: "Gio dog Salan vilde hente mig, at jeg idet mindste kunde vorde fri for denne Qval!" Samme Øieblik farer en lille Skorsteensfeierdreng, som har forvildet sig i en Sidegang, gjennem Kaminen ind i den Syges Værelse, og løber, idet han undskylder sig, hurtigt ud af Stuedøren, med de Ord: "Min Mester vil strax være her!" Gruelig forfærdet springer den Syge op, og løber, fuld af Frygt og bange Forventning, ud af den modsatte Dør. Men Smerterne vare med Et gandske forsvundne, og vendte lykkeligviis ikke tilbage, saa Diævelen havde taget, om ikke Manden, saa dog hans Podagra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
J Paris forfærdiges nu Uhre med et et gandske nyt Slagværk, som finder stort bifald. Om man endog blot hører det sidste Slag, uden at have talt de foregaaende, veed man dog, hvad Klokken er slaaet. Tingen ligger i, at hvert Slag har sin egen Tone. Den første Node i Musiken () antyder saaledes Kl. 1, CD Kl. 2; CDE Kl. 3, og saa fremdeles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
Den 13de August vare Rochelles Jndvaanere Vidne til en høist rørende Høitidelighed: Løsningen af et Løfte, som vel sjelden Nogen paalægger sig selv og som det sjelden lykkes Nogen at løse. En gammel Lastdrager i Rochelle, Jacques Supet, født den 4de August 1739, blev, da han allerede var rykket frem i Alderen, meget farlig syg, og gjorde paa sit Smertesleie det Løfte, at han, hvis han igjen kom sig og levede til han var hundrede Aar, vilde lade læse en Messe, og barfodet og nøgen, kun med et Lærreds skjørt om Hofterne, vandre til Kirken, for at høre Messen. Den 13de August, 9 Dage efterat han havde fyldt hundrede Aar, gjorde han hvad han havde lovet. Paa sin Vandring ledsagedes han af 2 Oldinge, af hvilke den yngste var 9 Aar gammel. En uhyre Mængde Mennesker bivaanede dette Skuespil; men uheldigviis var det et koldt og regnfuldt Veir, og den ærværdige Olding zittrede over alle sine Lemmer. Kirken Saint Sauveurs Præst nærmede sig ham, før han begyndte den hellige Handling, og bød ham at iføre sig nogle Klæder, hvortil Oldingen ogsaa lod sig bevæge, og med den dybeste Andagt hørte han derpaa Messen. Efter endt Gudstjeneste tog han endnu den hellige Nadvere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
Paa Jernbanen imellem Tirlemont og Löwen indtraf den 17de October, om Morgenen, tvende Ulykkestilfælde. Vinden blæste nemlig Tschakoen af en Soldat, og for at faae den igjen, sprang han ned fra den aabne Vogn, og var paa Øieblikket død. Neppe 10 Minuter derefter lod en anden Soldat sin Mantelsæk falde fra sig, og trods det advarende Exempel, sprang han ligeledes ned, og satte ogsaa derved Livet til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
Ved Skibet Eleonoras Afgang fra Liverpool til Neworleans havde 6 Smaadrenge skjult sig ombord, og kom først frem af deres Gjemmesteder da Skibet allerede befandt sig i rum Sø. Men underveis mødte Eleonora, et fra Triest kommende, til Liverpool bestemt Skib, Messenger, med hvilket de bortløbne Drenge bleve sendt tilbage til Hjemmet. Paa Great Western-Banen anstillede en Maskinist forleden en Prøve med Dampvognens størst mulige Hurtighed. Efter at han havde ladet sin Kone og sine Børn tilsikkre en Pension for det Tilfælde at han skulde komme til en Ulykke, valgte han det Øieblik, da der ingen Transport mere befandt sig paa Banen, og gjennemfløi nu hele Strækningen af 28 Mile med en Hurtighed af 106 engliske Miil i Timen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
Den spanske Landsby Codovidne havde for no lig den Sorg, at blive berøvet næsten alle sine Fruentimmer, idet en karlistisk Bande havde overfaldet Byen, og slæbt sit Bytte med sig ind imellem Bjergene, uden at man siden har erfaret det ringeste om de ulykkelige Fruentimmers Skjebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
En ung Kone i Barwheim (Belgien) havde i længere Tid hengivet sig en umaadelig Nydelse af stærke Drikke. En Morgen saae man en blaa Flamme udgaae af hendes Mund. J faa Sekunder meddeelte Jlden sig den Ulykkeliges Bryst og Armee, saa hun kort efter laae der i en forhuket Tilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
En ung Mand i Canton Vaad i Schweiz havde det sjeldne Held at blive hængt 13 Gange uden at miste Livet. Dette gik saaledes til: Han havde forelsket sig i en ung Pige, der ikke gjengieldte hans Kjærlighed. Da det ikke var ham muligt at leve uden hende, saa kjøbte han sig en Strikke, og hængte sig paa et Træ i Haven; men her hængte han, til sin store Græmmelse, en heel Time uden at døe. Han havde i den Tid gynget sig frem og tilbage, men ikke følt nogen Smerte, undtagen et let Tryk i Halsen. Han troede at Stedet var Aarsagen, og løste sig ned, og hængte sig et andet Sted; men med samme Held. Næste Dag hængte han sig 11 Gange; men var ligesaa ulykkelig. J forrige Maaned var endelig en Brystinflammation saa galant at forskaffe ham Plads i den anden Verden; men uden at han erfarede hvorfor han var saa ulykkelig i at hænge sig. Ved Sektionen erfarede man at Aarsagen dertil var, at hans Luftrør var gandske groet ammen og forvoxet til Been.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
J Karpatherne herskede der i Begyndelsen af denne Sommer en saa brændende Hede, at gamle Folk med Forundring saae Bjergtoppene næsten gandske befriede for Snee. J Hundedagene derimod blev det pludselig saa koldt, og en raa Nordvestvind bragte en saadan Mængde Snee, at 5 Heste og 4 Mænd, frøse ihiel paa Marken. Snart saae man de grønne og frodige Dale forvandlede til et dødt Jishav, og indtil dette Øieblik skal det ikke være bleven anderledes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
J Münster har man Natten mellem 4de og 5te Octbr. paa Himlen seet en Jldkugle, som i Størrelse lignede en 14pundig Kanonkugle. Hvor den viste sig, blev det saa lyst som om Dagen. Efter nogle Secunders Forløb forsvandt den og sprang itu med et frygteligt Knald, der var forbundet med et fordnende Skko.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
En gammel Kjærling raabte paa Gaden i Prag Noget Rørende, Kjøb noget Rørende. Hun solgte nemlig store Skeer til at røre i Gryder med, J Würsburg lever for Tiden en Kjældersvend, der maaskee er det eneste Menneske paa Jorden, som bærer Navnet Schicksal paa D. "Skjebne?). Den lyder gandske komisk naar der ved Table dste raabes: "Schicksal, en Tandstikker, Schicksal, et Stykke. Oxesteg, Schicksal, lidt mere Sauce!" &c. &c.J det Rastadter Ugeblad læser man følgende Advarsel til Bagerne: "Bagernt i Rastadt advares af en Ven, ei at lægge deres Suur= og Franskbrød i aabenstaaende Vinduer, eftersom Spurvene let kunne flyve bort med dem, hvilket allerede skal være skeet paa nogle Steder."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-11-02
Følgende mærkværdige Selvmord har tildraget sig. i Berlin. Et ungt Menneske paa 18 Aar, som tjente hos en Ølvært, havde fattet Kjærlighed til en smuk Pige i Nabolaget; men han turde neppe hæve sine Øine til hende, da Pigens Fader var en anseen og velhavende Borger. Da bortriver Døden pludselig den Elskede. Heftig i sin Kjærlighed, svag af Aand, overvældes han af Smerten, og i sin Fortvivlelse fatter han den Beslutning, at blive Selvmorder, for saaledes at følge den Hensovede i en anden Verden. Neppe har han tabt Liigtoget af Syne, før han skrider til Udførelsen af sit Forsæt. Men hvorledes Gandske i sit Embeds Aand: han fylder sin Øl-Tragt med Krudt, gjør dens underste Flade fast paa en Tønde, stikker brændende Svamp ovenfra ned i den, og tager i samme Øieblik Spidsen af Tragten i Munden. Explosionen skeer, og med søndersprængt Hoved styrter den Ulykkelige død til Jorden.