Viborger Samler, 1842-12-08
Viborg Stænderforsamling. Et og fyrgetyvende Møde, den 2den Decbr. 1842. - Justitsraad With oplæste det af ham indgivne Forslag om at indgaae til Hs. Majestæt med en allerunderdanigst Adresse, der skulde gaae ud paa at udtrykke Folkets Tillid og Hengivenhed til Ham, med Forsikkring om dets Beredvillighed til ethvert Offer for at bevare Folkets Enhed, og en Bøn om, at han vil gribe til kraftige Midler, for at hævde den danske Nationalitet i Slesvig og Statens Enhed. - Forslaget begyndte med at bringe i Forsamlingens Erindring den af Proponenten i et tidligere Møde gjorte Meddelelse om, hvorledes en Deputeret i den slesvigske Forsamling, P. H. Lorenzen fra Haderslev, efter at være tilføiet mange Krænkelser, fordi han o. s. v. (see d. Bl. Nr. 186), samt de Jndvendinger, som det af Proponenten i den Anledning bebudede Andragende til Forsamlingen havde mødt hos den kongelige Commissarius, der ikke vilde indrømme, at der var viist Nationaliteten nogen Krænkelse, men betragtede Sagen som en simpel Strid imellem den slesvigske Forsamlings Præsident og et af dens Medlemmer, der aldeles ikke vedkom os o. s. v. For at undgaae alle Formalitets=Spørgsmaal, vilde nu Proponenten forbigaae hiint oprindelige Factum og kun holde sig til det, som læses i den slesvigske Stændertidende. Der vilde man strax finde i Forsamlingens Adresse, at Slesvig kaldes et tydsk Hertugdømme, hvilket Udtryk ikke kunde antages letsindigen indført i Adressen, da det havde været underkastet en vidtløftig Discussion. Fremdeles er i Nr. 9 af bemeldte Stændertidende fremkommet et Forslag om Adskillelsen af de hertugelige slesvig-holsteenske Finantser fra de kongelige danske, saavelsom om Fastsættelsen af begge Statsdelenes nye Bidrags-Forhold til Statsbyrden. J Nr. 31 om Oprettelsen af et militairt Academi i Rendsborg; i Nr. 33 om at Mandskabet fra Slesvig alene maa garnisonere i Slesvig eller Holsteen; i Slutningen af Comiteebetænkningen om de stænderske Comiteer, at Slesvig i Forbindelse med Holsteen maa blive incorporeret i det tydske Forbund, og i Nr. 11 at der paa slesvigske Skibe (som dog fore under dansk Flag, ei maa findes Mærket "Dansk Eiendom." Proponenten formeente, at slige og flere andre Forslag og Udladelser, tydeligt røbede den separatistiske Aand, der truede vort Fædreland med Adsplittelse, saafremt den ikke itide med Klogskab og Kraft, modarbeidedes. Det Øvrige af Proponentens Andragende, ligesom ogsaa den største Deel af den kgl. Commissarii derpaa følgende Foredrag, var i det Væsentlige Gjentatagelser af hvad der i de tvende tidligere Forhandlinger var sagt pro og contra i denne Sag (see d. Bl. Nr. 186 og 189). Som det sees af den slesvigske Stændertidende Nr. 48, sagde den kgl. Commissarius blandt Andet, bad Præsidenten den Deputerede indstændigen at tage Hensyn til Forsamlingens Stilling, og navnlig at betænke, hvor saa af dennes Medlemmer der forstode danske Foredrag. Det forekom ham, at det, som den Deputerede efter det hidtil Passerede havde gjort for at udtale sine Grundsætninger, var tilstrækkeligt til at godtgjøre, at han ikke seigt og ikke for tidligt havde opgivet samme og ladet dem uforsvarede. En videre Fortfaren paa den af ham engang indslaaede Vei maatte aabenbart føre til store Ulemper, og han bad derfor den Deputerede endnu engang vel at overveie, hvad han gjorde, og tage Hensyn til Forsamlingen, til Forretningernes Gang, til Ordenen i Stændersalen, kort, han bad ham om at indrette sit Forhold saaledes, som det kunde være tjenligt for Forsamlingens Forretningsgang." Det seer saaledes, at Præsidenten har taget alt muligt Hensyn til den Deputedes Stemning og til den Berettigelse, som han kunde synes at have til at benytte sig af det danske Sprog, og at han først, da den Deputerede ikke vilde føie sig efter hans indstændige Anmodning, har taget en Beslutning som det tilkom ham som Præsident at tage. Hvad endeel af de andre af Proponenten fremsatte Data angik, der skulde vidne om, at der i Slesvig hersker en uvenlig og overmodig Stemning, imod os, da fandt den kgl. Commissarius det mærkeligt, at man vilde gjøre Jndstillinger til Kongen i Anledning af Propositioner, fremkomne i den slesvigske Stænderforsamling, om hvilke man endnu ikke engang vidste, hvorvidt de vilde finde Forsamlingens Bifald. J ethvert Tilfælde fandt han ikke at der var foregaaet noget saa Himmelraabende, at det krævede et saa overordentligt Skridt fra den jydske Forsamlings Side. (Forts.)