Viborger Samler, 1787-05-14
Da min Ven!jeg vil i Korthed tilmelde Dig mine Tanker, om vores Danske Landboe=Sag, da Du har begiert dem, og Du veed, jeg ikke kan nægte Dig, hvad der nogenlunde staaer i min Magt. Jeg har læst eendeel af de, om denne Sag, nye udkomne Skrifter; Men hvem har Redelighed, Forstand og Jndsigt nok til at kaste Avnen fra Kornet og skille det gode fra fra det onde? Der kan, med megen Fornuft, skrives meget Ufornuftigt; Der kan, med det redeligste og beste Sindelaug, anføres Ting, som, hvis de bleve fulgte, ville drage Ulykke efter sig; Der kan, med samme Sindelang, skriges Vee og Beklagelse over Ting, som, hvis de bleve iværksatte, ville stifte Hæld og Hæder, ei alene for de nærværende men tilkommende Slægter. Jndsigt - Jndsigt i det Heele, og ikke i Stykkeviis, behøves til at give Forslag, som skal kunne passe overalt. Naar Een skriver: At saa og saa mange Skiepper Land burde Hoverie=Bonden drive, a Td. Hartkorn, for sin Hosbonde, saa bør man ikke troe, Han er vidende om, at der gives Egne i Danmark, hvor en Gaard paa 10 til 20 skiepper Hartkorn, baade kan og bør drive lige saa mange Tønder Land paa Hovmarken, som den Bonde, paa en anden Egn, der staaer for 6 til 10 tønder Hartkorn; thi vidste han dette, ville han dog vist aldrig raade til saadan en uretfærdig Bestemmelse. Hartkorn er Hartkorn, det er rigtig; Men den ene Tønde Hartkorn, ligner ikke den anden, det er ogsaa rigtig. Efter Beregningerne paa Amtstuen finder man ingen Forskiel, dette er vel saa; Men for faa Dage siden blev en Bonde, her paa Egnen, buden 2000 Rd. for 3tønder Hartkorn, og i Gaar blev næsten 6 Tønder solgt for 200de - Naar en anden skriver: At Bonden kan paa ingen Maade undvære Proprietærernes Hielp og Understøttelse, og at hiin ville komme til at sulte til Døde, eller og at røve, plyndre og slaae Folk ihiel ihiel, dersom denne ikke faderligen greb ham under Armene, og hialp med Æde= og Sæde=Korn, etc. Saa maa man troe, at hans Kundskab om hvad der i dette Livs Skrøbelighed dagligen skeer, ikkun er saare indskrænket. - Naar der skrives: at Bonden veed ikke at skikke sig udi een meere frie Stand, og at det ville være farligt, høystfordærvelig, Land og Riger, ødeleggende, om han nu lige med Eet, eller strax, fik meere borgelig Friehed, saa maa man troe, at Skribenten ikke veed, at da de betydelige store Rytter Districter, og siden efter adskillige store JordeGodser, bleve solgte, og Beboerne lige med Et bleve frie Folk, hørte man, Guds gode Navn være lovet, dog ikke til saadanne Ulykker, som de, Skribenterne grue for. - Naar der skrives: At hvis Mandskaberne fik Frihed at fæste hvor de ville, kom mange Proprietærers Gaarde til at staae øde, maa Skribenten ingen Kundskab have om Mennesket, og den Drift og Lyst som ligger i ethvert Menneskes Natur thi kiendte han dette, og vidste han, at der er hundrede Hænder og ethvert ledig blivende Leve, Brød, At Gaarde, anbudne til Kiøbs, Leie, Fæste, eller Forpagtning, paa taalelige og billige Vilkaar, der er saadanne: hvorved Man med Familie kan subsistere og ærligen ernære sig og sine, aldrig mangle Liebhabere, da ville han snart blive overtydet om, at de Proprietærer, som haver Gaarde, at leie eller fæste bort, hvorved Bonden har havt, og herefter haaber at kan faae Brød og Næring, ikke skal blive forlegen, Men Men at ikkun de, der have Gaarde, hvorved Beboernes Gevinst haver været Sult og Armod, eller, formedelst Gaardens iværende slette og forhutlede Tilstand, lover fremdeles det samme, vil mangle Liebhabere, og hvor naturligt er ikke dette, men tillige, hvor unaturligt, at kunne tvinge Folk til saadanne Gaarders Antagelse, tvinge dem ved Fødestavns Baandet; vil Du, min Søn, have nogen Tid noget for dig selv som andre Mennesker, saa skal du tage en Gaard paa mit Gods. Jeg vil ikke tvinge dig, Min Søn, men dit Pas kan du ikke faae, for Soldat kan jeg ej skaane dig, og Beboere veed du jo nok, jeg skal have til mine Gaarde Giør nu hvad du vil; Jeg vil ikke tvinge dig, Nu veed du min Meening. Og hvis saadan en Ret blev hævet og afskaffet, ville Dannemark gaae til Grunde. Olarme, men høistelskede Fædrene Land, saa hviler da dit Hæld og din Tilværelse paa denne Grund: At dersom nogle af Dine Jndbyggere ikke beholder Ræt og Magt til at befale og sige: Denne Plet af mit Fædreneland har jeg kiøbt, og det er min Eiendom; Og hører nu, J Folk, som beboe den Strækning Jord, jeg haver kjøbt og betalt, J. skal give mig en Daler i Afgift, for det, som maaskee en anden ville betænke sig paa, at byde mig en Mark for, og det skal J fordi J ere fødte paa den Grund, som jeg haver kjøbt eller arvet, og det er, saa siger jeg, en lovlig, billig og taalelig Afgift af min Eiendom, hvoraf jeg ernærer eder, "saa svækkes Grund=Pillen, som hidtil har baaret det ganske Stats Legeme, og undsigelige Ulykker vil kommeme over Land og Rige. - Naar der skrives saaledes, siger jeg, tager jeg mine Briller af, lægger Bogen og tænker: Gud skee Lov, jeg er ikke impliceret i noget af alt dette. Hvor forskiellige ere dog ikke Folkes Tanker Og hvad skal nu een sit Folk ømt elskende Regiering, giøre, Regenten er Fader. Han siger: Børn! Denne Forandring, synes mig, kan være mig og eder alle tienlig. Nogle svare: Ja, Allernaadigste Konge og Fader vi troe og meene det ogsaa, Andre sige derimod: Nei, Allernaadigste Konge og Fader, skeer det, ere vi alle ulykkelige. Nu Regenten er ikke Gud selv. En om elskende Fader, vil alle sine Børns Vel, og hvilket er nu dette? Men jeg har lovet kiære Ven, at sige dig mine Tanker, var jeg befalet, som jeg ikke er, og aldrig bliver, til at give Raad udi vores Landboe=Sag, da bleve de, efter den Kundskab og Erfaring, jeg har disse: 1. Proprietærerskulle aldeles være forskaanede for Mandskabets Præsentation og Anskaffelse til Kongens Tieneste. 2. Alle Bønder=Sønner og andres, som agtede at nære sig ved Bonde Arbejde, skulle herefter, paa den Dag, de stode til Confirmation, tages i Eed at tiene Kongen og Fædrene Landet, naar behøvedes og paafordredes. 3. Den Gamle Indretning, af Exerceer Pladsen ved Kirkerne, hvorved 2 a 3 eller fleere Sogner after Omstændighederne, skulle sammenlægges til eet Exerceer District, skulle igjen indrettes, og i dette anset tes een gammel udtient Under=Officeer, eller Gevorden Gemeen. Denne skulde holde Bog over Mandskaber. skaberne i hans Sogne, ligesom nu skeer ved Extraskatten. Mandskaberne skulle, efter hans Tilsigelse, møde ved Exerceer Pladsen, og der, med Tiden øves i de første Grunde af Exercitien. De skulle være forbundne til dette fra deres 18de til deres 36 Aar.