JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Antallet paa Selskabets Medlemmer er 73. Formand Professor Rask, Viceformand Major Abrahamson, Sekretair Løitnant Rafn. Kasserer Justitsraad Langeland. Oldskrivtafdelingen: Doct. Brynjulfsen, Candid. Gudmundsen, Adjunkt Egilsen, Løitnant, Rafn. Den paa Oldskrifternes Udgivelse og Fortolkning arbeidende Afdeling af Selskabet, har i bemeldte No. 1 af Hermod gjentaget, forat gjøre sit ved de forrige Aar udstedte Planer, og ved Anmeldelse i Kjøbenhavns Skilderie 1824. No. 89, bebudede Forehavende mere almindelig bekjendt, sin Jndbydelse til en Subskription paa en Udgave i Grundskrivt, samt dansk og latinsk Oversættelse i særskilte Bind, af de islandske historiske Sager. Prisen paa det hvert Aar udkommende Bind paa 20 Ark eller derover, af Grundskrivten, er fastsat til 1 Rbd. 2 Mk., af den danske Oversættelse til samme Priis, og af den latinske Oversættelse med lærd Apparat til 2 Rbd. 4 Mk. Sølv. Nøiere Underretning gives i de udstedte Planer, og den som Prøve udgivne Jomsvikinga Sagen viser Formen og Behandlingen af Grundskrivt og Fordanskning. Trykningen af det første Bind af denne Sagas Grundskrivt begyndte allerede i forrige Aars Slutning, og af samme er nu omtrent Halvdelen færdig fra Pressen, saa at Bindet vil kunne udkomme inden Sommerens Begyndelse. Oversættelserne ville derimod ikke kunne blive færdige førend ved Aarets Slutning. Oldskrivt-Afdelingen ønsker derfor nu Planerne, eller særskilt Underretning om Subskribenterne, tilbagesendt saasnart skee kan. Da Priserne paa Værkerne ere fastsatte saa lave, ønskes Bestillinger fra Provindserne at maatte skee i portofrie Breve. Af Planerne tilligemed Jomsvikinga Saga kunne endnu erholdes Exemplarer hos Selskabets Secretair, Løitnant Rafn, gammel Amagertorv Nr. 6 anden Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Selskabet indbyder til Subskription paa: 1. Et Tidsskrivt for nordisk Oldkyndighed. Det skal udkomme i tvangløse Hefter, i det høieste 4 til 6 om Aaret, hvoraf hvert ikke maa overstige 6 Ark, og Prisen vil blive fastsat passende med Arketallet. 2. Hermod, Selskabets Tidende, der redigeres af Formanden, og skal indeholde Efterretninger om Selskabets Virken, samt dets Regnskaber; fremdeles Literatur=Anmeldelser og andre korte Bidrag. Hvert Fjerdingaar et Ark. Prisen 1 Rbd. for Aargangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Hvo som ønsker Noget af disse Skrivter, vil behage at tegne sig for samme hos Selskabets Secretair eller i den Gyldendalske eller Brummerske Boglade. No. 1 af Hermod faaes sammesteds for 24 Skill. Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Odense, den 8 Martii. Det er baade trøstende og opmuntrende at erfare den almindelige Velvillie, hvormed vor allernaadigste Konges Jndbydelse til Jndsamling for vore Medborgere paa de vestlige Kyster allevegne mødes med almindelig Velvillie og gammel dansk Godgiørenhed. Enhver Mand anstrænger sig at glemme egne Bekymringer, for at hielpe de Nødlidende. Collectsamlingen her i Byen er endnu ikke sluttet, men skal for St. Knuds Sogn allene overstige 800 Rbdl. Fra sikker Haand vides, at Almuen i de 3 nærmeste Pastorater har givet 221 Rbd. 40 sk., saaledes: Seden og Aasum Sogne 71 Rbdl. 57 s., Lumbye 89 Rbdl. 21 s. og Steenløse og Fangel 60 Rbd. 55 s. - Af de for nogle Maaneder siden herfra undvigte 2de Forbrydere, er Lars Duedahl nu ogsaa paagrebet, og Steenschwang den Eneste, som endnu fattes. (H. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Handelstidenden No. 19 leverer en Fortegnelse over Antallet og Læstedrægtigheden af de Skibe, som ved Begyndelsen af forrige Aar havde hjemme i Fædrelandet. Efter denne Fortegnelse var Antallet 1215 Skibe over 10 Commercelæster og 2601 under 10 Commercelæster. - Ribe staaer i denne Fortegnelse anført for 26 Skibe over 10 Com. L. og 67 under 10 Com. L. Skade vi ikke have dem. - Ribe eier desværre ikke et eneste Skib. Det sidste og eneste, der havde hjemme her, var en Pram, der kunde lade 200 Tdr. Rug, denne gjorde, efterat have ligget hele Sommeren i Fjor ubrugt, i en af Floderne i Novbr. eller Decbr. af sig selv en Tour fra den saakaldte Slotseng, hvor den var oplagt, hen i Hr. Apotheker Eilschous Have ved Nørreport, hvor den siden blev ophugget, dens Levninger derfra henkjørte i Korsbrødre gaards Gaard, og der bleve de solgte den 19de Febr. 1825. (Ribe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
J Viborger Samler yttres det Ønske, at det maatte lykkes ved Konsten, forbundet med Naturens Hielp, at standse den aabnede Canal fra Vesterhavet ind i Landet, da følgen af den forhen læste Speculation om, paa denne Maade at faae Skibsfart fra Vesterhavet til Kattegat, kun vilde blive ødelæggende for lavtliggende Egne paa en lang Strækning, og maaskee skade Fiskeriet baade paa Havet og i Liimfjorden, som nu er saa indbringende for hine Egne, da alle de Ferskandsfisk, der nu findes i Liimfjorden, dræbes og fordrives. Meget mere maa Enhver ønske, at Regjeringens Bestræbelser for, ved Plantninger at dæmpe det oprørte Flyvesand, fremdeles maatte fortsættes. Skuepladsen. Mandag (14 Marts); Fanchon, Syngest, i 3 Acter, og en Entree, Tirsdag, Floribella. - Torsdag: Pagten. - Fredag: Jægerbruden. - Løverdag; Barberen i Sevilla (Lystspillet).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Blandede Efterretninger. Jamaica.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Denne Øe har en Statholder, med et Raad af 12 Personer, hvilket sidste paa en Maade træder i Stedet for det brittiske Overhuus, men dog lever i bestandig Stridighed med Repræsentanternes Huus, der tæller 45 Medlemmer, som hvert syvende Aar udvælges af de 21 Kirkesogne, hvori Øen er inddeelt. Tre af disse Valg collegier sende hver tre Repræsentanter til Kamret, og enhver af de øvrige 18 to. Møderne, som pleie at begynde i October, sluttes sædvanligen mod Enden af December. Repræsentanternes Huus har en Taler, en Embedmand, der fuldbyrder Husets Beslutninger, en Archivarius, Caplan og Bud. Den almindelige brittiske Ret er, med Undtagelse af Bankerottierloven, ogsaa indført i Jamaica, men de fleste af det engelske Parlaments Statuter gielde ikke her, de maa, for at erholde lovmæssig Gyldighed, først antages af Repræsentanternes Huus, eller som Jndvaanerne paa Jamaica udtrykke sig, naturaliseres. Lovene betræffende Jnsolvents, yde Creditorerne kun liden Beskyttelse. Aflægger Skyldneren Eed paa, at han Jntet besidder mere end der er fornødent til hans Livs Ophold, saa bliver han, efterat han har sat tre Maaneder i Fængsel, frifunden for alle sine Forpligtelser. Denne Lovens Bestemmelse giver Anledning til store Misbrug, og er Jamaica's Credit og Handel høist skadelig. De af den engelske Regjering gjorte nye Forslag, til Forbedring af Slavernes Tilstand i Vestindien, har paa Jamaica opvakt megen Sensation blandt Planterne, og turde i Repræsentanternes Kammer, som nu er forsamlet, føre til levende Discussioner. (B. 3. A. Z. 39.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Alexander v. Humboldt leverer i den 4de Deel af hans Essai politique sur la nouvelle Espagne følgende Oversigt over Udbyttet af de sydamericanske Bjergværker i Begyndelsen af det 19de Aarhundrede: Vicekongeriget Ny-Spanien 23,000,000 Piastre. Peru . . . . . 6,240,000 Capitaniet Chili . . . . . . 2,600,000 Vicekongeriget Buenos=Ayres 4,850,000 Ny-Granada 2,990,000 Brasilien. . . . . . . . . . 4,3600,000 44,040,000 Piastre. Ej
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-12
Kjøbenhavns Børs, d. 11 Marti, 1825. Cours. Hamb. 2 M. 211, a vista 214. Spec. 215. - Specier solgtes til 12 Rbmk. 15 s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kongel. Obligationer (uden Renter) 92 1/2 a 93. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) 102. Rbdl. r. S. ell. 110 Rbdl. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 99 1/2. Dito 4000 Bcomk. 99. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 105 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier 17 1/4 a 17 1/2. - Svenske Sedler 50. - Asiatiske Actier . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 22. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 15 Marti 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
(Jndsendt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Statscalenderen for 1825. En Statscalender er, efter de nuværende Forhold, en Fornødenhed for enhver Embeds- og Forretningsmand, der ikke hvert Øjeblik skal være forlegen med sin Brevvexling, og ved sin Mangel paa Kundskab om Vedkommendes Stilling skaffe sig selv ikke faa Ubehageligheder. Dog, ikke allene Embedsmændene og Forretningsmændenne behøve den, men og enhver dannet Mand maa ønske at kjende Statsmaskinen og de i den virkende Drev og Hjul. En saadan Statscalender eller Fortegnelse paa den største Deel af Statens Embedsmænd have vi i adskillige Aar havt, der, i det Hele taget, kan siges at fyldest gjøre de vigtigste Fordringer til sligt et Arbeide, der udkræver baade megen Flid og megen Taal modighed. Uagtet jeg altsaa tilstaaer dette, saa tillader jeg mig dog her at nedskrive nogle Anmærkninger derover, som ingenlunde ere skrevne i den Hensigt at laste, men ikkun i den, at give Skrivtet en endnu større Fuldkommenhed, hvis disse samme Anmærkninger skulle erkjendes for grundede og rigtige. Man maa saa meget mere ansee dette for en Pligt, som Skriftet, efter mine Anskuelser, er et vigtigt Skrift, og den eneste kritiske Tidende, vi have, sjelden anmelder saadanne Skrivter, i det mindste ikke før efter ofte adskillige Aars Forløb, hvorved da Vindingen for Forfatter, Kjøber og Forlægger ikkun bliver ringe, om den ellers bliver nogen. Thi skal en Anmeldelse nytte Publicum, saa maa den komme strax efter at Skriftet er kommet til Dagens Lys, enten for at advare mod Skriftet eller tilraade dets Anskaffelse, alt som Sandhed, Retfærdighed og billighed kræver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Hvad jeg først ønskede at maatte være anderledes ved ommeldte Skrift, det er det saare maadelige Papir, hvorpaa den er trykt, der er baade graat og grovt og uplaneret, og dernæst, at selve Titelbladet ikke benyttes til Dedication, og dertil endog paa Ryggen anvendt til adskillige Forkortningers Forklaring, som neppe der staaer paa sit rette Sted. Det formenes, at begge Deele ere upassende for en Statscalender, og at Skrive eller Postpapir ikkun dertil burde benyttes, ligesom og at Dedicationen burde skrives paa et eget Blad, der ikke anvendtes til andet, samt og at nogle faa rene Blade burde findes baade foran Titelbladet som og efter Bogens Ende, ligesom man i Almindelighed finder i næsten alle Udgaver af et saadant Skrift, baade i det Engelske og Franske. Dernæst, da Statscalenderen er en Bogsom Embeds- og Forretningsmanden kunde ønske at have i sin Lomme ved forefaldende Leiligheder, saa formeentes, at Octav= eller Duode; formatet var det rigtigere. For at den ikke skulde opvoxe for meget i Tykkelse, og for at formindske Prisen og derved skaffe den i desto flere Hænder, som nu vel gjerne gad eje den, men ikke have Raad til at anskaffe sig den, kunde der skee en saare betydelig Reduction, ved at udelade alle Fornavne, paa Begyndelsesbogstaverne nær, hvilke i den nu havende Statscalender optage et saare stort Rum, og det ikkun til liden eller slet ingen Nytte. Ligesaa kunde udelades Kystpolitiedistricterne, samt ved Universitetet, Opregnelsen af de lærde Selskaber udenlands, af hvilke Vedkommende ere Medlemmer, og formeentligen og Tillægget: Herr, der nu staaer for Enhvers Navn, ogsaa for deres, man ikke kan og ikke bør tillægge det. Ligeledes kunde det alphabetiske Register, som er tilføjet i Slutningen over de Kongel. Ridderordener, Geistligheden og Menighederne, og som nu optager et stort Rum, aldeles bortfalde, som ufornødent. Derimod kunde være Adskilligt at tillægge, som nu savnes, f. Ex. Capitainer og Lieutnanter ved Landmilitairetaten, Cadetcorpsernes Elever, som man ikke indseer, af hvad Aarsag udeladte, da de ligesom alle de øvrige, ere Statens Embedsmænd, og mange, som i enhver Henseende staae neden for dem, ere anførte. Saaledes ere end- og Figuranterne ved Theatret tilføjede, og flere andre mindre betydelige Embedsmænd, som man vel gjerne seer at have Plads deri, men dog ikke fremfor hine. Fremdeles savner man ugjerne en egentlig og sammenlignende Calender, og den savnes saa meget mere ugjerne, som den ærede Forfatter forhen har tilsat den, og en saadan findes i den tydske Statscalender, og vore almindelige Almanakker saa lidet tilfredsstille de Fordringer, den dannede Mand med Rette kan gjøre til dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
J Henseende til Ordenen blandt de forskjellige Grene af Statsbestyrelsen og de dem underordnede Embedsmænd, tillader jeg mig at bemærke Følgende: Først maatte vel forudskikkes en Generalfortegnelse over samtlige Hoved- og Underafdelinger, forfattet paa systematisk Maade, saa at man deraf strax kunde see, hvor man havde at søge det, man vilde finde. Det egentlige Danmark maatte adskilles fra Hertugdommene, ligesom og Jsland, Grønland, Guinea, Øst- og Vestindien fra hinanden indbyrdes. Maaske det Hele kunde lettest og beqvemmest ordnes saaledes: 1) Det danske Kongehuus; 2) De øvrige Keiser, Konge- og Fyrstehuse; 3) De Kongelige Hofstater med samtlige didhen hørende, Capellet og Theatret undtagne, der begge staae under særskilt Direction; 4) Statsraadet; 5) Departementet for de udenlandske Sager; 6) De Kongelige Collegier og samtlige derunder hørende Embedsmænd, saaledes f. Ex. under Cancelliet Geistligheden, under Generalcommissariatscollegiet Landmilitairetaten, under Admiralitetet Søeetaten og alt didhenhørende, under Postdirectionen Postvæsenet i som udenfor Kjøbenhavn; 7) De Kongelige Ordener og Ordensbenaadede; 8) Domstolene; 9) Politievæsenet, saavel Ordens, som Medicinalpolitiet; 10)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Universitetet, hvorunder Academierne, Gymnasterne, lærde Skoler, Opdragelsesanstalter, lærde Selskaber &c.; 11) Forsørgelsesanstalter, saasom Pensionscasser, Klostere, Fattigboliger, Fattig directioner og Fattigvæsen; 12) Straffeanstalter. Derefter, ligesom nu, Rangforordningen og Titulaturen, hvorved det dog er at bemærke, at det ikke vides, af hvad Grund Geistlige i 4de, 5te, 6te, 8de og 9de Klasse tillægges Titel af Høiærværdig, naar de ikke ere enten Doctores Theolog. eller Professores Theolog, ved Universitetet. Brugen er rigtig nok almindelig, men det er mig ikke bekjendt, at noget Kongebud derom existerer. Derimod have Biskopper, Doctores Theol. og Professores Theol. ved Universitetet i det mindste i Mands Minde været benaadede dermed. Til Slutning, ligesom nu, et fuldstændigt Sagregister. Paa Titelbladet vilde det danske Vaaben kobberstukken eller i Steentryk være passende. Kunde den zires med eet eller flere passende Kobbere, enten af den Kongel. Familie eller andre Statens vigtige og berømte Mænd, eller Prospecter af Stæder og Egne, vilde det vist nok ikke lidet bidrage til en større Afsætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
J Et og Andet kan Redactøren ikke være enig med den ærede Jndsender af Ovenstaaende, saasom ei i at Collegierne skulle staae adspredte, eller i Udeladelsen af de alphabetiske Registere o. s.m. En Maade til at vinde Rum, torde det vel være, naar hver Anførsel havde et Numer i fortløbende Orden, og en Embedmands Fornavn, samtlige Titler og Værdigheder kun paa det første Sted, hvor han nævntes, vare opgivne (hvilket saaledes i flere Aar har været Tilfældet med den for Søe-Etaten udgivne Kalender);men siden blot Henviisning til bemeldte første Numer. For de Mænd, der ere i forskjellige Poster, i flere Selskaber a., vilde mange Linier, kunne bespares. Saaledes optager et og det samme Navn S. 11, 47, 137, 175, 293 paa 5. Steder i alt 26 Linier, og saaledes mange flere. S. 186 er kun 5 Navne. Uagtet der for den der kjender Hof= og Stadskalenderen, er overalt umiskjendelige Spor paa de nøiagtigste Anførsler, og den ærede Udgivers omhyggeligste Flid for at give samme den meest hensigtssvarende Indretning, kunde dog maaskee de fremsatte Jdeer fortjene nærmere Overveielse. Om de danske Geistliges Vilkaar, og de paa Geistlighedens Jorder hvilende Byrder. (Svar paa Anmodningen i dette Blads No. 9. *)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Et Præstekald med 10 Tdr. Hartkorn Præstegaardsjorder og 450 Tdr. tiendeydende Hartkorn, har for 1824 følgende Skatter paa Amts stuen at betale, foruden Assurance-Udgivterne: I. Den ved Fr. 11 Septb. 1822 paabudne Afgivt 1 Rbdlr. pr. Tde. Hartkorn. 10 Rbdlr. 2. Bankrenter, a) af Jorderne. 39 Rbd. 30 s. Sølv. b) af Tiender. 3. Communeafgivter efter Pl. 31 Dec. 1819 . . . 6 – 64 . - 116 Rbd. 17 s. Sølv, og 10 Rbd. Sedler. *) Et Svar er allerede givet i dette Blads No. 14 fra en anden Haand. været: Derimod vilde Kaldet, naar samme var tilstaaet de Bøndernes og Proprietairernes Hartkorn tillagte Lettelser, have at betale: I. Landskat af Jorderne, 60 Rbd. - Repr. af Tienderne 112 - 48 s. 3. Bankrenter og Commune afgivter som ovenfor. Men heri blev at afdrage: 116 Rbd. 17 s. Sølv og 172 Rbd. 48 s. Repr. 1. De fem Sjettedele af Bankrenter for April Qvartal efter Cours 250, 57 Rbd. 4 s. Repr. 2. Samme for Octbr. efter Cours 237 . . . . 54 - 19.3. Eftergivelse efter Fr. 10. Jan. 1823 af Jorderne. 7.4. Samme af Tienderne. Dersom Fr. 11 Sept. 1822. ikke var udkommen, vilde altsaa Skattebeløbet have 146 Rbd. 83 s. Repr. 116 Rbd. 17 s. Sølv og 25 Rbd. 61 s. Repr. Heraf sees da, at Skatterne i et Kald, som det her er valgt til Exempel, ere ved sidstnævnte Forordning blevne 15 Rbd. 51 s. Repræs. ringere, end om den ikke havde seet Lyset. Men selv disse 15 Rbd. 51 s. vilde for en stor Deel blevet liqviderede, dersom Præsten, i Overensstemmelse med Fr. 6 Febr. 1824 havde valgt at levere f. Ex. 10 Tdr. Hvede for sine 10 Tdr. Præstegaards Hartkorn. Disse 10 Tdr., der paa Torvene kun betales med 20 til 24 Mk. Tønden, vilde i Skatterne blevet ham godtgjorte med 5 Rbd. pr. Tde., hvorved han havde vundet 10 til 12 Rbd. Jkkun ganske Lidt af de 15 Rbd. 61 s. var altsaa blevet at betale, og den ham ved Fr. 11 Sept. 1822 forundte Lettelse bliver altsaa ; hvorimod han, der, vel at mærke, kun er Beneficiarius, ikke Eier af sine Jorder og Tiender, har mistet den Udsigt, som endnu er bevaret de virkelige Eiere, at Bankheftelsesrenterne kunne engang aldeles ophøre. Det er bekjendt nok, at Forordningen af 11 Sept. 1822 er at ansee som et Resultat af den til Geistlighedens Kaars Forbedring allernaadigst nedsatte Commissions Forhandlinger og Bestræbelser. Det er i frisk Minde, hvilke Forventninger man om disse nærede, ikke blot indenlands, men ogsaa udenlands, saa at Nedsættelsen af denne Commission i Zimmermanns Archiv für die neneste Kirchengeschichte anmeldtes, som et glædeligt Varsel om bedre Tider for ecclesia pressa i Dannemark. Men var der end i Commissionen Ingen, som af egen Erfaring kjendte Præsternes Kaar og Stilling, byder dog Agtelse for de Mænd, af hvilke den bestod, at antage, at den virkede hvad der, efter de forhaanden værende Omstændigheder og Hensyn, var den mueligt, for at opfylde Hs. Majestæts landsfaderlige Villie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Hvad der nu fremtræder som et længe forventet Product af foregaaende Drøftelser og Undersøgelser, og forkyndes som et ufeilbart Middel til at hæve det trykkende Onde, faaer snart den offentlige Mening for sig, og beholder den længe. Saaledes troede Enhver, der kun løseligt bekymrede sig om Sagen, og saae, at Fr. 11 Sept. 1822 havde hævet næsten alle Geistlighedens Skatter, uden at lægge Mærke til de igjen paabudne fulde Bankheftelsesrenter, at nu kunde der da ingen Grund være til Klage. Ja, endog enkelte Præster, som enten ikke vare stærke i Skatteberegninger, eller i Troskyldighed meente, at de havde regnet feil hjemme, naar de ikke kom til et meer forønsket og forventet Facit, troede saa stadigt det samme, at de bleve som himmelfaldne, naar de paa Amtstuen fik Oplysning om, at vilde de undgaae Udpantning og Execution for Skatterne, maatte de endnu laane eller lægge dobbelt saa mange Penge til, som de havde medbragt. Og endnu holder man paa mange Steder saa fast ved Overbeviisningen om Geistlighedens Kaars Forbedring ved hin Forordning, at Fremstillinger af Standens virkelige Stilling ikke sjeldent tillægges Udseende af Uskjønsomhed og Utaknemmelighed imod Regjeringen, Fostre kun af Egennytte og Begjerlighed. Dog - saa almindelig som den har været, er tillykke ikke nu en saadan Uvillie imod Standen, som den maa nære, der kan lægge an paa at forøge dens Byrder, og nedsætte dens, af christelige Landsfædre haandhævede, og fra ArildsTid af Folket ydede Jndkomster endnu dybere, end misforstaaet Patriotisme og Sædens Spotpriis alt paa det føleligste har gjort, eller som maa besjæle den Mand af Jndflydelse, der kan tilbagevise Beklagelser, dem den yderste Nød afpresser, med Yttringer som denne: at naar Præsterne først havde klaget sig reent frie for Skatter, vilde de snart komme og forlange Løn af Statscassen ovenikjøbet, foruden deres egentlige Embedsindtægt, - eller som er offentlig udtalt i dette Blads No. 11 i en Art Apologie for Postmestersportler, hvor en, vistnok utidig, Paastand, er anmeldt, som et interessant Bidrag til hele Standens anmassende Prætensioner."*)(Slutningen i næste No.)At 1200 Rbdlr. Sølv skulde være passende Gage for enhver Præst, selv for den yngste (saaledes maa vel "ringeste forstaaes), er en aabenbar urimelig Fordring. Men fordi saadant engang paastaaes hen i Veiret, at føre fornærmelig Anke over den hele Stand, er, mildest talt, fiendtlig ubillighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Jndenlandske Efterretninger. Aalborg, d. 9 Martii. J Søndag Aftes begyndte det Kunske Konstberiderselskab at give sine Forestillinger. Huset, der skal kunne rumme 6 til 700 Mennesker, var temmelig fuldt. Det almindelig bekiendte Saltomortale gjøres paa Hesten. - Til Efterretning for Veirpropheter, har i Gaar Viben anmeldt sit Komme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Viborg, d. 9 Martii. Marts har bragt den længste Vinter. Det fryser med Nord- og Sydostvind, haardere nu end forhen. Da Solen sjelden skinner, er det desto føleligere. Nogle have allerede saaet i Haverne, da Veiret i Febr. var saa indbydende. J Nat, som er Natten til de 40 Ridderes Dag, frøs det, der efter de gamle Veirmærker skal bringe 40 Nætters Frost. - Afvigte Sommer blev, ved at grave en Grøvt igjennem en Eng nær ved Thorning, fundet, en Alen under Jorden, et Beenrad af et Menneske, Kjød eller Klæder var der intet Spor af, men ved den ene Hofte laae en rustet Nøgle og sex Smaamynter af slet Gehalt og Præg. Disse vare tydske og 200 Aar gamle. Beenraden laae horizontalt med Hovedet mod Norden, tæt overvoxet af Tørvejord og en Vidiebusk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Blandede Efterretninger. Det russiske Rige. - Polen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Folkemængden i den hele russiske Keiserstat, med Jndbegreb af Kongeriget Polen og Stor fyrstendømmet Finland beløb sig i Begyndelsen, af Aaret 1824 til 63,768,000 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Ruslands Befolknings Tilvært i et Aar er en halv Million Mennesker. Den sidste Revision fandt Sted i Aaret 1816. Efter Petersborgske Tid. 1824. Oct. 20.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-15
Warschauer Blade af Febr. 1824 give om Kongeriget Polens Befolkning i Aaret 1823