JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-21
Jeg Undertegnede recommanderer mig herved saavel til de ærede Jndbyggere som til Omegnens Beboere med Hatte, Kapper samt Dame=Skræddersyning; tillige kan hos mig bekommes fine franske moderne Blomster, samt Fjer, saavel Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Øe. Sotil Haarpynt som til Kapper. Reel og billig Behandling forsikkres. Stubbekjøbing den 11te Febr. 1841. Ærb. Jane Lystager, fød Hincheldey. 100 Rbd. Sedler af Nysted Kjøbstads Overformynderies Midler kan mod anordningsmæssig Sikkerhed strax erholdes tillaans. Nysted den 18de Februar 1841. W. A. Thuge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-21
Auctioner. Ved Auctionen hos Smedemester Sørensen i Riserup den 2den Marts førstkommende, bliver tillige bortsolgt 4 Halvaars Sviin, 6 Stkr. 6 a 7 Ugers Grise og 12 danske Moderfaar med Lam.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-21
Bortforpagtning. Hovedgaarden Christianssæde, under Grevskabet Christianssæde paa Lolland, tilligemed Besætning, Jnventarium samt Hollænderie, stilles ved offentlig Auction til Bortforpagtning Onsdagen den 7de April d. A. Formiddag Kl. 10 paa selve Gaarden. Det bemærkes: at Hovedgaardens Areal i Pløieland er circa 540 Tdr., saavelsom at dertil ogsaa under Omstændigheder kan erholdes i Forpagtning en Saltgræsning paa circa 217 Tdr. Land, der har været benyttet under Gaarden; alt paa de Conditioner, som ved Auctionen fremlægges, og 14 Dage forud ere til Eftersyn hos Grev E. Reventlow paa Aalstrup pr. Mariboe, eller hos Undertegnede, der tillige paaviser Gaarden med Tilhørende. Christianssæde pr. Mariboe den 18de Februar 1841. J. M. Lützen, Forvalter ved Grevskabet Christianssæde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-21
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-21
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i den i Karlebye ved Døden afgangne Skolelærer Christian Carl Tellemands og forhen afdøde Hustrue Ane Henriette Hauthons fælleds Boe indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig som den ordinaire Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 4de Februar 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-21
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i den i Waalse ved Døden afgangne Gaardmand Rasmus Mogensens Boe indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig som den ordinaire Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 4de Februar 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-21
J Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 13de Februar d. A., som er læst inden Mariboe Byting og som snarest muligt vorder læst inden den Kongelige Lands-Over- sam Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, indkaldes herved, sub poen præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Al og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Stervboe efter forhenværende Kjøbmand her i Mariboe, Jørgen David Engberg, med deres Paastand at fremkomme og saa dant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Mariboe Skifteret, den 18de Februar 1841. C. A. Møller, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Lollands Falsters Ensis, Tidende. ren. Tirsdagen den 25 Februar. No 23.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Jndenlandske Efterretninger. Cand. juris Orla Lehmann er efter Cancelliets Ordre sat under Generalfiskalens Tiltale for hans Fremfærd ved den Forsamling, som Kammerraad Drewsen den 30te Januar afholdt paa Nykjøbing Raadstue, og for ved denne Leilighed i en Tale at have søgt at udbrede Had og Misnøie mod Danmarks Forfatning og Maaden, hvorpaa vore Konger have udøvet deres Magt, samt ved disse og andre Forestillinger at formaae de Tilstedeværende til at virke for en Forandring i Forfat(Berl. Tid.) ningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
En i høi Grad agtværdig og elskelig Characteer, en Mand, hvis redelige Stræben og Virken for den Commune, hvori han lever, hidtil har nydt enhver upartisk og sandhedelskende Bedømmers fuldkomneste Erkjendelse, Hr. Cancellieraad S. Hempel i Odense, har i den senere Tid i Ove Thomsens Avis været Gjenstanden for de uværdigste, hadefuldeste og uretfærdigste Forfølgelser. At saadanne Uværdigheder kun have mødt fortjent Uvillie og Afsky hos Odenses dannede og skjønsomme Borgere, derpaa har man alt seet flere hæderlige Beviser, og navnligen have 159 valgberettigede Grundeiere og andre Byens Jndvaanere nylig offentliggjort en Erklæring, hvori de bevidne Hr. Hempel deres uskrømtede Høiagtelse og taknemmelige Paaskjønnelse af hans Værd og Fortjenester, tilligemed deres hjertelige Deeltagelse i Anledning af de skeete Angreb, som allerede Enhver, der har Agtelse for det Som melige og Passende og endmere den, der kjender den Angrebne, maa misbillige. De opfordre derhos alle Veltænkende til at forene sig med dem om at opretholde den Tone, den Adfærd og den Agtelse for uegennyttig og gavnlig Borgervirksomhed, som ere uadskillelige fra Samfundets Vel. – Vi nære det Haab, at den levende, ved denne Leilighed udtalte, Paaskjønnelse af den ædle Oldings Fortjenester, i Forbindelse med hans mange Venners kjærlige Deeltagelse og hans egen rene Bevidsthed, vil være istand til at udslette Jndtrykket af de uforskyldte Krænkelser, han har lidt, og bidrage til at udbrede over hans sidste Levedage den Fred og Tilfredshed, hvortil hans mangeaarige, ufortrødne Virksomhed og Stræben efter at gavne og glæde Medborgere, har gjort ham saa værdig. – Hvorvidt Hr. Redacteur Ove Thomsen, der selv har yttret sig misbilligende om de i hans Avis optagne Angreb paa Hempel, har Grund til, som Udgiver af en privilegeret Avertissementstidende, at troe sig forpligtet til i denne at optage Artikler af graverende Jndhold, naar der for Jndrykkelsen bydes ham Betaling, maae vi overlade ham selv at afgjøre. Vi, for vort eget Vedkommende, ere af den Mening, at Udgiveren af et privilegeret Avertissementsblad ene er forpligtet til at optage retslige Avertissementer, men berettiget til at ind fore Bekjendtgjørelser for Private; derimod kunne vi aldeles ikke tiltræde den Anskuelse, at han, med Hensyn til Jnserater af usømmeligt og krænkende Jndhold, for Betaling skulde være et villieløst Redskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Den 10de dennes om Eftermiddagen gik mange Personer i det smukke Veir fra Nyborg over til Knudshoved, hvor 5 Baade fra Sprog kort forveien vare landede efter mageløse Anstrængelser i 7 Timer. Med en Kikkert forfulgte man de Baade, der og Morgenen vare gaaede fra Knudshoved til Sprog, da Fyrinspecteuren, Hr. Petersen, pludselig gjennem sin Kikkert opdagede henved en god Miil søvært et Menneske, der lod til ubekymret at ile henad til Sielland. Man antog, at det var en Haandværkssvend, som ikke kjendte en saadan Tours Farlighed, fast uundgaaelig gik han jo Døden imøde. Petersen skjød flere Gange, men og Mennesket, hørte det, vides ikke; imidlertid observeredes gjennem Kikkerten, at han snart løb, snart stod stille, som om han var bleven raadvild. Det begyndte at mørknes stærkt og han tabtes af Sigte. Trods den øiensynlige Livsfare, besluttede dog Fyrinspecteuren, en Mand der alt flere Gange har viist sjeldent Mod og Conduite i Farens Stund, i Forening med tvende raske unge Sømænd, Melz og Dyrhauge, at gjøre et Forsøg paa at frelse den Ulykkelige. Forsynede med Lygter og Baadshager, begave de sig langt ud paa den med Vaager og Huller opfyldte Jis, hvor de da efter lang Søgen, og Raaben vare saa heldige at finde Manden, der løb paa Hosesokker og var saa forvirret, at han ikke svarede paa de gjorte Anskrig, men først blev opdaget ved en af Sømændenes skarpe Gehør. Angestens Sved trillede ned af Mandens Ansigt, og han kunde i Begyndelsen ingen rigtig Rede gjøre for sig. Først da han var bleven bragt iland og vederqvæget med Spise og Drikke, kom han sig saavidt, at han kunde give følgende (høist mærkelige) Forklaring: han er sagde han - en Huusmandsenkes Søn fra Ravndrup. 2 1/2 Miil fra Nyborg og hedder Hans Johansen; han var gaaet hjemmefra om Morgenen tidlig, fordi hans Søsters Barn var meget sygt, og en Kludesamlerske fra Odense, havde givet det lægevidenskabelige Raad, at en af Barnets Skjorter skulde puttes ned i et Hul i Jsen paa Storebelt, men det skulde han selv (H.J.) gjøre med sin Træsko. Kludesamlerskens Navn foregav han ikke at vide, men sit Ærende havde han røgtet, efterat han i lang Tid forgiæves havde søgt efter det ham beskrevne Hul. - Om Bondens Erklæring har været overeensstemmende med Sandhed, eller og her muligen ligger en anden Gierning skjult, vil Tiden opklare. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Bladet Corfaren indeholder ogsaa literaire Anmeldelser; vi ville her meddele en Prøve: Eventyr og Fortællinger for Børn af Julius. Efter denne Titel venter Du naturligviis, at Eventyrene og Fortællingerne ere af Hr. Julius selv, men der tager Du feil; thi sidst i Bogen findes en Fortegnelse over Jndholdet, og ved hvert Stykke staaer der i Parenthes: Efter det Tydske eller Efter det Franske." Er det ikke en løierlig Maneer, – Aa, Hr. Julius, slig os engang. Hvorefter ere alle de Sprog- og Trykfeil, som findes i Bogen – efter det Tydske eller efter det Franske? Aalborg Stiftidende meddeler følgende: Det for Aalborg, som for det hele sydlige Vensyssel, saa høist vigtige Foretagende – hvis det uden Anvendelse af altfor betydelige Kræfter lader sig iværksætte - Anlæget af en Bro til Nørresundby, har især i den senere Tid oftere været Gjenstand for Omtale. Allerede i en ældre Tid har af en kjøbenhavnsk Bygmester været udkastet en Plan og gjort Overslag til dette Værk, men siden den Tid (netop i Pengeforstyrrelsens Periode) har Projectet ikke oftere været optaget. Der turde derfor vistnok være største Anledning til at foranstalte en moden Prøve over, hvorledes denne Plan bedst lod sig realisere og hvor betydeligt et Pengebeløb dertil vilde udfordres. For at bevæge dette Spørgsmaal videre frem og bevirke en Undersøgelse foretagen, har Borgerrepræsentantskabet derfor foranlediget, at der fra Communalbestyrelsen indgives en Jndstilling til Hs. Majestæt om, at de Jngenieurer, som, efter Forhandlingerne i sidste Stænderforsamling, udentvivl ville blive sendte herover for at prøve Muligheden af et Havneanlæg ved Hirtshals, tillige maatte blive beordrede til, for det Offentliges Regning, at foretage den her omhandlede Undersøgelse. At dette Foretagende, som Alt, hvad der kan fremme Landets Velstand, vil møde Hs. Majestæts bifald, tør vistnok sættes udenfor al Tvivl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Under 10de d. M. har Hs. Maj. Kongen bifaldet, at Affattelsen af definitive Normalreglementer for Universitetet, Sorø Academi og det lærde Skolevæsen maa udsættes, indtil Bestemmelse er taget og disse Jnstituters fremtidige Virksomhed, indbyrdes Forhold og dertil svarende Organisation i videnskabelig og oeconomisk Henseende. Derimod ere Budgetter for disse Stiftelser med de i Forbindelse med samme staaende videnskabelige Anstalter for Aaret 1841 approberede. Af disse Budgetter optage vi foreløbigen, at Udgifterne for Universitetet ere opførte med circa 81,000 Rbd., for Sorø Academi med circa 100,000 Rbd., og for det lærde Skolevæsen med circa 129,000 Rbd. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Under 17de d. M. er resolveret, at Amtsprovsternes Lønningsfond skal ophæves, og de Tiender, der fra forskjellige geistlige Embeder have været henlagte til Jndtægt for Fonden, skulle falde tilbage til disse Embeder fra 1ste Jan. 1840 at regne. (Dagen.)de
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Udenlandske Efterretninger. Posten har ikke bragt nogen væsentlig Nyhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Bekymringerne i Anledning af Spændingen mellem England og Frankrig vedvare, og de ere endog stegne ved det Rygte, at man i London ventede Hertugen, af Bordeaux, Hertuginden af Berrys Søn, der gjør haabløse Fordringer paa Frankrigs Throne, og at man gjorde Forberedelser til at modtage ham paa en glimrende Maade. Man meente endog, at Hensigten hermed kunde være at bringe Ludvig Philip til en saadan Forbittrelse, at han af sig selv skulde begynde Fjendtligheder. Rygtet om en Alliance mellem Rusland og Frankrig, som ikke længer finder Tiltro, havde i Constantinopel bevirket, at den russiske Gesandt havde sluttet sig nærmere til den Franske, for at bekæmpe den engelske Gesandts overveiende Jndflydelse ved det tyrkiske Hof. Reisende, som nylig ere komne fra Polen, berette, at der i dette Land deels allerede var samlet, deels ventedes en russisk Styrke paa 200,000 Mand; dog meentes det at være noget overdrevet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Kjøbenhavns Torvepriser den 20de Februar 1841. Rug, 4 Rbd. 4 s. a 4 Rbd. 40 s.; Hvede, 4 Rbd. 88 s. a 6. Rbd. 16 s.; Byg, 2radet, 2 Rbd. 56 s. a 2 Rbd. 72 s.; dito Gradet, 2 Rbd. 32 s. a 2 Rbd. 48 s.; Havre, 2 Rbd. 20 s. a 2 Rbd. 48 s.; Erter, 3 Rbd. 88 s. a 4 Rbd. 64 s.; Flæsk, røget, Lpd., 1 Rbd. 88 s. a 2 Rbd. 12 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 56 s. a 1 Rbd. 72 s. Smør, Pd. 25 a 28 s.; Æg, Snesen, 26 a 28 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 14 Rbd. 48 s. a 16 Rbd. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Nykjøbings Torvepriser den 20de Februar 1841. Hvede, 5 Rbd.; Rug: 23 Mk.; Byg: 14 Mk.; Havre 11 Mk.; hvide Erter: 24 Mk.; graa dito 19 Mk.; blaa dito: 27 Mk.; Vikker: 27 Mk.; Hørfrøe, 6 Rbd. (Forlangt indrykket.) Om Bønhaseriets Overhaandtagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Det er Enhver bekjendt, at det er vedkommende Politie mesters Pligt, ex officio, og uden mindste Gebyr, at vaage over, at Jngen driver enten Handel eller Haandværk, uden at de derpaa have taget Borgerskab, Alt til Beskyttelse for de handels- og haandværksberettigede Borgere, som, til Gjengjeld derfor, have ikke ubetydelige Byrder, baade reelle og personelle, at præstere til Stat og Commune. Jkke destomindre har det været et Særsyn, og navnligen forsaavidt min Erfaring rækker, at see Politiet paa Embeds Vegne at paatale slige Nærings-Jndgreb, endsige paa inqvisitorisk Viis af efterspore saadanne, om det endog maatte være kommen til dets Kundskab, at slige Lovovertrædelser ere begaaede. Bønhaseriet gaaer især i Svang derved: at gamle affældige eller uduelige Mestere, som i sin Tid have vidst at tilvende sig Borgerskab som saadanne, lade saamange Svende som muligt, baade indfødte og fremmede, for egen Regning paatage sig Reparations- saa og nyt Arbeide, uden at de Mestere, som drive et saa letfærdigt Spil med deres Medborgeres lovhjemlede Rettigheder, staae i fjerneste Forhold til dem, de arbeide for, hvilke allene have med Svendene at gjøre, imod at Disse yde Hine, for Navnet de laane ud, for at bedrage deres Medborgere, Uge-Penge. - Ogsaa Mestere fra andre Byer drive dette forhadte Proforma-Værk med de Svende, som langt fra dem opholde sig paa Arbeids stedet. Paa denne Maade eluderes Loven og Borgerskabs Tagelse, og en heel Sværm af saadanne selvgjorte Mestere skabes, til stort Afbræk for dem, der have taget Borgerskab, og som saa store reelle og personelle Byrder paa hvile, at disse ikke ere i Stand til, ved Siden af den noksom store Concurrence, som Lovene hjemle, at udføre Arbeidet saa billigt, som de, der drive hiint utilladelige Mesterskab, hvilket især finder Sted i Snedker-, Smede, Tømmer- og Maler professionen, hvor Svendene tillige kunne arbeide udenfor Mesterens Værksted. Det var derfor at ønske, at Politie=Øvrigheder i Kjøbstæderne, efter Pligt og Skyldighed, ex officio, uden Betaling og oftere end skeet er, ville efterspore og paatale slige skammelige Misbrug og Proforma=Handler til yderligere Beskyttelse af de rette Borgeres lovhjemlede Rettigheder, og ikke, naar Angivelse derom gjøres, affærdige Angiverne med den kun altfor sportulerende og styverfængeragtige Beskeed: Det rager ikke mig, men, kom med skriftlig Klage og Penge, saa skal Jndkaldelse finde Sted, og saa kan vi see, hvad der kommer ud af!" da Angiveren hverken dertil er pligtig, heller ikke altid har Tid, Lyst, Evne eller Villie til at udføre en saa ubehagelig Green af Politiemesterens Embede. Nrad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
AVERTISSEMENTS. Ved Generalforsamlingen i det Lollands-Falsterske Brandforsikkringsselskab for Løsøre og Effecter, som afholdes Mandagen den 1ste Martii om Formiddagen Kl. 11 paa Gjæstgivergaarden i Saxkjøbing, anmeldes: 1 til Optagelse i Selskabet: a) overeensstemmende med Lovenes § 2 N. 1. Grevinde Holck Hardenberg Reventlow til Grevskabet Hardenberg Reventlow, Hofjægermester, Baron Knuth til Rudbjerggaard, Selveierne Carstensen til Cypresgaarden, J. Petersen paa Skaløe, Jørgen Hei i Skredtorpe, Niels Mikkelsen i Vindebye, Niels Raahauge, til Sannagaard, C. Clausen paa Bogøe som Formand for Mads Larsen, Hans Larsen og Rasmus Larsen af Langøe og Arvefæster Hans Christian Hansen paa Wibegaarden; Forpagterne Plenge paa Sæbyholm, Remien paa Christiansdahl, Bartholin Eichel paa Nielstrup, Suhr paa Rosenlund, Engelbrecht paa Nørregaard, Theil paa Jdalund, Schrøder paa Frihedsminde, Meinche paa Søholt og S. Størtzer, paa Agerupgaarden. overeensstemmende med Lovenes § 2 N. 2. Provst Kofod Ancher i Østofte, Lieutenant Revenberg til Lienlund, Skovriderne Borne busch paa Carlsberg, Qvade i Maltrupshuset og Wegge paa Pederstrup, Hollænderieforpagter. Ohle paa Hardenberg, Dyrlæge Andersen i Ourebye, Gartner Seidel paa Corselitze, Møller Fred. Møller i Rise Mølle og Smed Anders Pedersen i Bandholm. overeensstemmende med Lovenes § 2 N 4.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Grevinde Holck Hardenberg Reventlow for Fæstegaardmænd under Grevskabet Hardenberg Reventlov, som ikke endnu have kunnet opgives.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Kammerherreinde Raben Hvidtfeldt Levetzau, for Gaardmand Rasmus Pedersen Kamper i Thorup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Kammerherre Wichfeld til Engestofte for Fæstegaardmændene: Peder Nielsen paa Hannestofte, Hans Kampers Enke, Hans Andersen, Hans Sørensen, Ole Jacobsen, Hans Christensen og Peder Sørensen i Godsted, Johan Larsen i Aalevadsgaarden, Peder Ram, Rasmus Christensen, Peder Nielsen, Lars Pedersens Enke, Rasmus Hansen og Peder Jørgensen i Carlebye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Hofjægermester, Baron Knuth for Gaardmand Hans Jensen i Baageskov, og Kammerraad Wilhelm af Øllingsøegaard for Gaardmand Hans Rasmussen i Wolfshave. 2. et Forslag til Forandring i Lovenes 2den og 9de §§ nemlig: ad § 2: At denne forandres derhen, at enhver Jordbruger, som driver en Gaard, der har 3 Tdr. Hartkorn eller derover, maa være Adspirant til at optages i Selskabet og "at den der benævnte Summa 1000 Rbd., nedsættes til 500 Rbd. ad § 9: At der, foruden de ved Lovene bestemte Forretningsmænd, i hvert Herred udnævnes en Herredscommission, hvis Function skal være, at modtage Begjæringer og Optagelse, Anmeldelser. Jndskud a. og derefter indsende dem til Formanden eller Secretairen med fornødne Oplysninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
J Tilfælde af Brandskade, at møde ved Brandstedet, og naar Assurancesummen ei overstiger 2,000 Rbd., at lede Taxationen, varetage Selskabets Jnteresse, og derefter at indsende fornøden Jndberetning og Oplysning til Formanden. Han bemyndiges til, saa ofte han anseer det hensigtsmæssigt, at undersøge enhver Jnteressentsassurerede Gjenstande, sammenholde dem med Anmeldelsen og gjøre fornøden Jndberetning til Formanden. For Udlæg, Reiseomkostninger a. foreslaaes en aarlig Godtgjørelse af 50 Rbd. for hver. Vinder Forslaget bifald, da bestemmes en extraordinair Forsamling til Optagelse af nye Medlemmer. Ourebyegaard den 18de Februar 1841. Rosenørn Lehn, Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Skuespil i Nykjøbing. (Sidste Forestilling.)Med kongelig allernaadigst Tilladelse opføres Torsdagen den 25de Februar 1841 Kl. 6 1/2 (istedetfor om Onsdagen, som tidligere er averteret).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Mankan hvad man vill Lystspil i 2 Acter, efter det Franske oversat af J. L. Heiberg. Derefter En sjællandsk Bondes Beskrivelse af Operaen Den Stumme i Portici, VaudevilleMonolog. Dernæst: Grethe i Sorgenfri, Vaudeville-Monolog af J. L. Heiberg. Til Slutning: Emilies Hjemreise, (en Variation af Emilies Hjertebanken) Vaudeville-Monolog, udføres af Mad. Orlamundt. C. Becker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Vaudeville=Monologen Emilies Hjemreise, faaes Forestillings=Aftenen ved Indgangen, og de følgende Dage paa Adressecontoiret, for 8 sk. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. de De Saxkjøbings sjette Assemblee. bliver Onsdagen den 3die Marts om Aftenen Kl. 7. Bestyrelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Rødt og hvidt Kløverfrøe. faaes i Saxkjøbing hos Julius Bottern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Malaga Citroner, 10 Rbd. pr. Kasse, 12 a 14 Mk. pr. 100 Stkr. til videre Forhandling, og i mindre Deele faaes i Julius Bøttern. Saxkjøbing hos 100 Rbd. Sedler af Nysted Kjøbstads Overformynderies Midler kan mod anordningsmæssig Sikkerhed strax erholdes tillaans. Nysted den 18de Februar 1841. W. A. Thuge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Bortforpagtning Hovedgaarden Christianssæde, under Grevskabet Christianssæde paa Lolland, tilligemed Besætning, Jnventarium samt Hollænderie, stilles ved offentlig Auction til Bortforpagtning Onsdagen den 3de April d. A. Formiddag Kl. 10 paa selve Gaarden. Det bemærkes: at Hovedgaardens Areal i Pløieland er circa 540 Tdr., saavelsom at dertil ogsaa under Omstændigheder kan erholdes i Forpagtning en Saltgræsning paa circa 217 Tdr. Land, der har været benyttet under Gaarden; alt paa de Conditioner, som ved Auctionen fremlægges, og 11 Dage forud ere til Eftersyn hos Grev E. Reventlow paa Aalstrup pr. Mariboe, eller hos Undertegnede, der tillige paaviser Gaarden med Tilhørende. Christianssæde pr. Mariboe den 18de Februar 1841. J. M. Lützen, Forvalter ved Grevskabet Christianssæde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i den i Karlebye ved Døden afgangne Skolelærer Christian Carl Tellemands i forhen afdøde Hustrue Ane Henriette Hauthons fælled Boe indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig som den op dinaire Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 4de Februar 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i den i Waalse ved Døden af gangne Gaardmand Rasmus Mogensens Boe indkaldt med 12 Ugers Varsel, til for mig som den ordinaire Skift forvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 4de Februar 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-23
J Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 13 Februar d. A., som er læst inden Mariboe Byting og som snare muligt vorder læst inden den Kongelige Lands-Over- sam Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, indkaldes herved, sub poen præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, A og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Stervbo efter forhenværende Kjøbmand her i Mariboe, Jørgen De vid Engberg, med deres Paastand at fremkomme og se dant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Mariboe Skifteret, den 18de Februar 1841. C. A. Møller, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-26
Lollands, 1. Falsters tise. Tivende. Fredagen den 26 Februar. No 26.