Viborger Samler, 1841-07-12
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Journalen le Temp har i en Artikel søgt at godtgjøre, at Arbeidet paa de detascherede Forter begunstigedes stærkt paa den fortløbende Forskandsnings Bekostning. Senere have Journalerne National og Courfrang, understøttet le Temps's Paastand. J en længere Artikel har derefter Moniteuren søgt at gjendrive de fremsatte Beskyldninger og den Maade, hvorpaa Fæstningsværkerne opførtes. Dog synes det, at Moniteurens vidtløftige Forsvar ikke har havt den tilsigtede Virkning, Næsten hele Pressen er af den Formening, at kun de detascherede Forter ligge Kongen paa Hjerte, og at den fortløbende Forskandsning enten aldrig vil blive færdig eller ogsaa vorde opført saaledes, at den taber sin egentlige Betydning. Jsærdeleshed er Sproget i Journaler Commerce heftigt. "Vi erklære – og vi befrygte ikke at blive stemplede som Løgnere – at den fortløbende Forskandsning aldrig vil vorde fuldført. Vi staae inde forat saafremt ikke Pressen og Landet eenstemmigen vægre sig ved at give det i denne Tvangstrøie iførte og indedesluttede Paris til Priis, da ville Hospartiets 14 Ba stiller snart faae Bugt med Folkets eller Kamrenes mulig Modstand. Vi forsikkre, at enhver voldsom Regjering kan, naar den er Herre over disse 14 Citadeller, undertrykke, brandskatte, udsulte Paris, og træde det under Fødderne: vi forsikkre, at Forterne ville vorde opførte, førend den fortløbende Forskandsning er i Stand til at gjøre den mindste Modstand; vi forsikkre, at en Forsvarslinie af 9 Lieues i Omfang, endog naar den var færdig, aldrig vil frembyde den Kraft enten til Modstand eller til Angreb, som hine casematerede, bastionerede, med Kanoner forsynede, og til alle Sider omsluttede Citadeller, der omgive og beherske Penceinte soutenne... Hvad de uventede Udvidelser af Vincenner-Fortet angaaer, saa begriber man let, at der efter Moniteurens Artikel, kun er Spørgsmaal om en Bagatel, om nogle ubetydende, ligesaa bestedne som uegennyttige Forskjønnelses- og Jstandsættelses-Arbeider i Embastilleringsystemet; men Moniteuren vogter sig vel for at gjendrive den opstillede Beregning af de Summer, disse ubetydende Arbeider koster Lader Pressen Cabinettet handle saaledes som det lyster, er den et roligt Øienvidne til kun et halvt Dusin af disse Citadellers Fuldførelse, da kan man med større Eftertryk sige den Sandheden, og da vil man sige den samme."Man lægger fremdeles stor Vægt paa disse Ord af le Temps's Artikel: "Man paastaaer, at da Pairiet forkort Tid siden viste sig uvilligt til at lade sig gjøre til en Prevotalret imod Pressen (i St. Didiers Brevanliggende, skal en Person have sagt: Havde Fortificationerne været færdige, vilde Pairiet ikke have yttret Frygt, og vi havde da kunnet lægge en Mundkurv paa Pressen. Og en anden Gang: Tøver blot, indtil Forterne ved Vincennes og Roisy ere færdige, og J skulle see, hvor let vi ville beseire Forlegenhederne og Pressens Frækhed. Vi vide ikke, om disse Ord virkelig ere udtalte, men vi vide, at der undertiden paa visse Steder forekomme ganske sagte, undertiden ganske høit, visse Reflectioner, der gjøre de anførte Yttringer sandsynlige. Man siger om Citadellerne: Det er et Dynastiespørgsmaal, et Spørgsmaal om Liv og Død. Man leer hjertelig over den fortløbende Forskandsning, af disse stakkels Parisere og ad disse gode Mænd af Oppositionen, for hvilke Forskandsningen er en sand Marotte (Narrekappe, Kjephest), en Kjephest, som man maa indrømme dem for saa godt Kjøb som muligt, – en Muur, god til at huse Rotter, naar den er færdig, en Octroi-Barriere, der, inden 10 ere forløbne, kun vil due til Dandseplads for Jndvaanerne i Forstæderne."