Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-06-23
De af Eleverne der agte at opofre sig til de egentlige Videnskaber og altsaa i Forveien vil freqventere en Høiskole finde Veien for den høiere Underviisning paa det behageligste jevnet formedelst de i den borgerlige Skole i Forveien erholdte Kundskaber. En kortere Tid udfordres nu for at gjøre sig færdige til Akademiet. Fordommenes Magt er til alle Tider et uoverstigeligt Værn mod endog de allergavnligste Jnstituters Fremgang. Mod denne Fiende har denne Skole fra dens første Opretning maattet kjempe til denne Fiende skylder man desværre den mørke Udsigt, at dette herlige Jnstitut neppe i Længden skal kunde vedblive. Med de smerteligste Følelser tilkjendegiver jeg min Frygt og Bekymring. Uden kraftfulde patriotiske Understøttelser er det i mine Tanker en Umulighed, at denne velgjørende Jndretning længe kan finde Sted, men da, naar vi skal savne den, da skal man først indsee Vigtigheden af Trondhjems borgerlige Skole. Det er Tingenes Fraværelse og Sjeldenhed som giver dem Værdien. Hvad om denne Skole skulde ophøre at være til af Mangel paa borgerlig Almeenaand, – Dog, jeg er maaskee ubillig ved at opkaste dette Spørgsmaal: Den ædlere Deel af Samfundet kan ikke vise Lunkenhed i Henseende til den offentlige Underviisning; jeg er maaskeenbillig ja uretfærdig mod mine Medborgere ved at yttre en Tanke, saa fornærmelig for ægte virksomme Patrioter; a gidt jeg havde taget Feil, gid jeg havde yttret en ubillig en uretfærdig Tanke, o, hvor gjerne skulde jeg - ved tarende Gierninger overtydet derom – tilbagekalde min Uretfærdighed, og i den offentlige Erklæring at jeg havde feilet, søge et Slags Vellyst. Den borgerlige Skoles Tilstand kan og bør ikke være nogen Mand ligegyldig. Ungdommens Underviisning fortjener dog uden Modsigelse Alles og Enhvers højeste Opmærksomhed. Kan Samfundets enkelte Lemmer være lunken i Henseende til denne store Gienstand hvorpaa det Heles som det Enkeltes Vel eller Vee beroer, og saa beklager jeg dette Jnstitut. N. C. P. Læsere af de Trondhjemske Tidender, unde disse Linier et opmærksomt Øjekast. J. G. Til Badeanstaltens Jndretning har Herr Toldkasserer Martensen været saa god, at bidrage som Subscribent for 4 Rd. antapaa ragen Upartiske Tanker om Fristyds=Væsenet. (Slutningen fra forrige No.)At denne Indretning vilde blive gavnligere endog for selve Almuen, tvivler vel ingen paa naar beopagtes: at samme Gaarde kan som sagt ligge over 1 Miil fra Skiftet, skydser 1 a 2 Mile, samt at om Skydskafferen frygter for, at Veir og Føre for slige Bortliggende kan forandres og skaffe mange Uleiligheder, er han nødsaget at tilsige tilligere end bestemt var, saaledes kan Folk og Heste ofte blive borte et heelt Dogn inden de komme hjem igjen, og de faa Skillinger, som efter Sædvane gives i Drikkepenge, vil vel ikke meget forslaae til begge Parters Underholdning inden den Tid, med Fornøjelse vilde saadanne hellere med Penge betale sine Skydser, end forrette samme in Natura, som de holde for en stor Plage, ei allene fordi de jo ikke skulde kunde indsee Jndretningens Gavnlighed; men af at baade Folk og Heste ere mange Gange baade uskikket og ubeqvemt til slige Handlinger. Hvorimod de som er lagt til Pengeskydsen, baade er bevandret i sine Pligter og tillige har bestemte Dage.