Berlingske Tidende, 1806-03-24
En betydelig Deel af Kallundborgs Ladegaards Bygninger tilligemed Besætningen er brændt den 19de d. M. Overbeviist om, at det vil interessere enhver Dannemand at erfare, med hvor utrættelig Virksomhed vor elskede Regiering og de høikongelige Collegier ufortrøden stræbe af fremvirke Dannerstatens Vel, glæder det Udgiverne af disse Blade at kunne meddele følgende Underretning: J Aaret 1801 indgav det høie Admiralitets- og Commissariats Collegium i hiin ædle Hensigt en underdanigst Forestilling om videnskabelige Embeders Oprettelse i Søe=Etaten, nemlig: 1) Et i Skibsbyggeriet. 2) Et i Artilleriet. 3) Et i Mekaniken, og 4) et i Hydrauliken, til hvilke unge og udmærkede Søe=Officerer videnskabelig skulle oplæres og dem forskaffes Leilighed til, i fremmede Lande at udvide de her indsamlede Kundskaber m.v. Den 6te Novbr. blev denne Forestilling af Hs. Majestæt allernaadigst approberet. Efter forhen skeet Jndbydelse, og den Kongl. Naade udstrak tes, i Henseende til Mekaniken og Hydrauliken, endog til andre Studerende uden for Etaten, naar disse vare forsynede med de fornødne Kundskaber og Talenter, opofrede en Deel af Etatens unge men udmærkede Mænd sig til disse Videnskabers Studium. Efter at have freqventeret de befalede Forelæsninger og underkastet sig de særdeles anordnede Examina, bleve følgende Herrer Officerer udvalgte som Aspiranter til det allernaadigst forundte Reisestipendium, nemlig: i Artilleriet Hr. Søe Prem. Lieut. Hensler, Konstruktionen Hr. Søe Pr. Lieut Schifter, i Hydrauliken Hr. Søe Pr. Lieut. C. Grove, i Konstruktion Hr. Sø Pr. Lieut. C. C. Lous og i Maskinbygning Hr. Søe Lieut. P. Taxen. Videre var det ved ovennævnte Kgl. Resolution allernaadigst fastsat, at Reisestipendiet for de første Aspiranter skulde vedvare 3 a 4 Aar, men at der i ethver Fag siden nogle skal reise hvert andet eller 3die Aar, saaledes at Videnskabernes Fremskridt stedse kan følges. Efterat de ovennævnte Hr. sidstafvigte Decbr. havde fuldendt deres Studia, have derfore atter 4 af Etaten opofret sig til den videnskabelige Studering. Hr. Justitsraad og Prof. Buggbegynder for disse i denne Tid et nyt Cursus. Egset den 5te Marts. Atter har paa de nordenfieldske Kyster faldet et i 3 Uger næsten bestandigt Stormveir. Fra den 13de til 27de f. M. rasede sydostlige, sydlige og sydvestlige Vinde, som deels medførte Regn, Hagel og Snee Den 25de og Aftenen mellem Kl. 6 og 7 indtraf et for denne Aarstid her i Landet sieldent Tordenveir med stærke Lyn, at hvilke de fleste vare dobbelt flammende, ved et af disse Lyn slo der Jld i Taarnet paa Hareids Sognekirke herpaa Sund møer, som derved gandske afbrændte. Natten mellen den 27 og 28de gik Vinden til V. N. V. og saaledes mellem Vest og Nord med Hagel, Sneefog og stormende Blæst vedblev til i Gaar den 4de Marts, da Luften noget formildedes Torskefiskerier, som begyndte saa smaalig paa Udhavsgrundenne at gaae til i førstningen af Februar, har siden for Stormeir ikke kundet bleven søgte, og de Garn, som stode paa Fiskergrundene i Havet, ere vist nok enten forstyrrede eller gandske borte. Sneen er paa Fieldhederne og i Fieldalemegen og paa sine Steder til 9 a 10 Alens Høide efter Sneefogets uligefaldende. J Dag er det først Luften for i Aar tegner til Foraarsveir ved sydlige Vinde og en mild Tøe, Regn. Baromet. steg i Gaar fra 27. 4, til 28. 1, 2, hvor det og har staaet i Dag hidtil. Thermomet. Kl. 12 Dager steget til 2, 4 over Jispunctet, og nok stiger. Po steen til Søndre Sundmøer, som i forrige Uge ikke ankom formedelst Stormveir, synes først i Dag at kunne være ventendes.