JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
J Anledning af et Spørgsmaal i en Anmærkning i Nr. 342 af Fædrelandet: om ikke den Glücksborg ske Linie var meer arvederettiget end den Augustenborgske, indeholder et Brev=Fragment i et senere Nr. af samme Blad følgende bemærkninger: "Den ene Linie er ligesaa lidt arveberettiget som den anden. Af Augustenborgerne have de to: Hertugen og hans Broder ægtet Comtesser Danneskjold, og den tredie, deres Fardroder Emil, en Frøken Skeel. Men heller ikke i Glücksborgerne flyder der ublandet Fyrstedlod, thi den nuværende Glücksborgers Bedstemoder var en simpel Commtesse Schlieben, og i samme Aand vedbleves. Bemeldte Dames Datter nemlig, altsaa den nuværende Hertugs Faster, blev gift med en Baron Richthohen, hvis Datter er bleven viet til en preussisk Ritmester Lüttichau, ligesom den nuværende Hertug af Glücksborgs ene Søster er gift med en simpel Adelsmand.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
J Følge alle Rettroendes Grundsætninger kan derfor Jngen af dem alle blive Regjerende. Ogsaa antages det for vist, at der i Frankfurt ligger en Eutin=Oldenborgsk, med russiske Auspicier affattet, Protest i Anledning af Prinds Frederik af Augustenborgs Formæling med Comtesse Henriette Danneskjold. - Orla Lehmann, hvem et Blad allerede havde tiltænkt det vacante Raadmandsembede i Kjøbenhavn, faaer det - efter Loll. Falst. Avis - nok neppe se, da han, efter Forlydende, i Hr. Bagermester Sager skal have faaet en vægtig Concurrent. Hr. Sager er, som bekjendt Candidatus juris med Laudabilis. (Det er Hr. Lehmann ogsaa.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
- Til Sørgeconcerten paa Frederik den Sjettes Dødsdag skulde Kongen, efter Forlydende, have taget 160 Billetter og ladet uddeele mellem Gardernes og Kronens Regi(Loll. Falst. Av.) ments Mandskab.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Fædrelandet af 2de Novbr. indeholder Følgende: For et Par Dage siden læste man i Kjøbenhavnsposten, et vistnok velmeent men høist uheldigt Forsøg paa at berigtige Noget, det nævnte Blad havde anført om Udvidelsen af et kongeligt Slot. Men det er ikke saa meget de Berigtigelser, der træde offentlig frem, Opposititionspressen har at frygte: der gives en Afdeling af Hofmændene, der ufortrødent fortæller i Krogene, at Oppositionsbladenes Efterretninger om Hoffets Udgifter ere overdrevne, ja reent usande. Hvormange af vore Læsere have ikke i disse Dage saaledes hørt fortælle med en officiel Mine, at det slet ikke var sandt, at der skulde foretages betydelige Reparationer og Udvidelser ved de kgl. Slotte. Der skal kun bygges et lille Huus, det er kun et Plankeværk. Overslaget over Udgifterne ved Odense Slot ere imidlertid 33,780 Rbd. og ved Silkeborg, Slot omtrent 20000 Rbd.; det er et kostbart lille Huus, det er et dyrt Plankeværk. Udvidelsen af Odense Slot skeet for Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen og hans Hofstat. Os forekommer det forøvrigt langt hensigtsmæssigere, at Hs. Kgl Høihed tog Bopæl her i Staden, for at kunne deeltage i Forhandlingerne i Statsraadet, hvor den myndige Kronprinds upaatvivlelig aldrig bør savnes. Hs. Majestæt har sikkert tidt beklaget, at Adgangen til Stadsraadet først saa seent blev aabnet ham som Arveprinds. At stundom store Forbrydelser, for hvilke der i Lovgivningen er fastsat betydelig Straf, faae deres Tilværelse ved aldeles tilfældige Omstændigheder, er noget som især finder Anvendelse paa Mordbrandsforbrydelser. Af en Overretsdom, i Sagen mod Arrestant Jørgen Nielsen fra Frederiksborg District, erfares, at denne, i den Hensigt at stjæl et Par Buxer paa Mordrupgaard, var kommen igjennem Bryggerhuset, og ved her at see, at der laae Jld paa Skorstenen, faldt det ham ind, at det Tyveri, han havde ifinde at begaae, ikke vilde kunne opdages, naar han satte Jld paa Gaarden. Til den Ende tog han nogle Gløder paa Skorstenen, bar dem ind i Huggehuset, hvor Karlens Kister stode, lagde Jlden i endeel Høvlespaaner, tog Buxerne og noget meer ud af en Kiste, og gik sin Vei. Forbryderen, der kun er 19 Aar gammel, blev dømt til Tugthuusarbeide, paa Livstid.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Allerede længe har det bæret klaget over, at Damer, ere blevne insulterede paa Gaden, og forfulgte op af Trapperne. Man nævner flere af disse Fruentimmer tateurs, og deriblandt en anseet Embedsmands vanartere Søn. (LolleFalst. Av.) (Denne Sidste er, efter vor Cortespondents Beretning, omsider greben af Politiet og venter nu Dommen for sin vanattede Opførsel.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Natten imellem sidstafvigte Løverdag og Søndag er en Livsfange Rudolph Simonsen, der i sin Tid har siddet Taarnene ved Castellet, men nu sad i Tugthuset, undsluppen fra sin Arrest ved at fire sig ned af Muren fra Loftet med et Toug. Saavidt vides er man endnu ikke kommen paa Spor efter den Undvegne. (Berl. T.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
J Byen Leye, i Nordditmarsken, har man seet Bagvætelset, den saakaldte Pesel, i det af Marcus Syn beboede Huus, hidtil vedligeholdt i sin oprindelige Form og Skikkelse, som et ærværdigt Minde fra Dithmarskens Uafhængighed, og om de gamle Dithmarskers huuslige Indretning og Levemaade; men det i dette Værelse anbragte kunstige Snitværk skal desværre, som man hører, nu være solgt til en omreisende Antiqvitethandler for 1000 Mk. Cour.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Det Slesviger Politi er det nylig lykket at overraske ved Haardspil, hos en derværende Vært, flere Gjæster, hvoraf adskillige neppe havde Brød i Huset hjemme. Det sidste Tilfælde er vel ikke det sjeldneste.) Kjerteminde tæller 21, Bogense 22, Middelfart 29 og Assens 39 Valgbare. (Hemp. Av.)J Anledning af en i nærværende Blads Nr. 240 indeholdt Beretning ang. forhenv. Byfoged i Maribo. Justitsr. Sommers Undvigelse, er Red. af Helsingers Avis gjort, opmærksom paa, at der ikke er den fjerneste Grund (?) til at antage, at S. derfra er kommen ombord i et ametikansk Skib, ligesom man ei heller, hverken for eller efterat han var bleven efterlyst, der har været paa Spor efter ham. Hans Kassemangel skal, efter hvad der er bekjendt, beløbe sig til imellem 5 og 6000 Rbd. af Umyndiges Midler. Kirkesanger og Skolelærer Brønnum i Østeralling (i den senere Tid bekjendt af fine mange Jnserater i Bladet Diversak, er, ifølge det kgl. danske Cancellies Resolution, suspenderet fra sine Embeder, hvorhos det tillige er befalet, at hans Forhold skal undersøges af en Provsteret. (Rand. Av.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
J Veile Avis spørges: Er det passende for en Skolelærer at tage sig en saa mægtig Perial, at han maa lade sig bære paa en Stige hjem om Natten?" - Svaret kan vel ikke være tvivlsomt, bemærket Rand. Avis.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Paa den strax udenfor Roeskilde By, ved de saakaldte Møllehuse, beliggende Stubmølle indtraf den 30te Novbr. den Ulykke, at den ene af Møllersvendene af Uforsigtighed blev greben af Værket, og den ene Arm og Hovedet øieblikkelig knustes paa ham. (Slg. Av.) Moesgaarden, en Miilsvei vesten for Randers, er i Onsdags solgt af Kammer. Therchildsen for 12500 Rbd., uden Besætning, til Kammerr. Secher fra Bjørn(Rand. Av.) holm.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Auction i Hamborg den 25de Jan. over den af afdøde Conferentsr., Cancellideputeret Monrad i Kjøbenhavn efterladte betydelige Samling Antiker og Bygantinske Mønter, skjaarne Stene os.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Copulerede. I Helsinger den 4de Decbr.: Sadelmagermester Christoffer Olsen Goldsmidt og Jfr. Augusta Kurland.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Handels= og Skibsefterretninger. Efter Sigende er fortiden et temmeligt stort Jerndampskib under Bygning i Hamborg, hvormed man til Foraaret agter at værksætte en Forbindelse imellem Kjøbenhavn og Flensborg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
(Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
I de senere November=Storme iaar havde Skipper P. Hendriksen af Fiskebekskilen det Uheld, under Endeelave at maatte kappe sin Mast, for at frelse Liv og Eiendom. Paa tredie Dag kjæmpende med Storm, samt Mangel paa Proviant og Vand, udsat for at Skibet, der drev som Vrag, skulde forgaae, kan man forestille sig hans og Folkenes Glæde, da de saae et Skib komme seilende dem imode. Der blev strax sat Nødslag til, og Skipperen og 2 Mand gik i Baaden for at borde det ankommende Skib. Dette var Sluppen "Forsøger, Skipper Th. Abrahamsen af Christiansand, kommende fra Horsens og bestemt til Hjemstedet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Skipper Hendriksen bad nu i m. Nød Abrahamsen, om at overlade sig noget Vand, da han og hans Folk vare nærved at omkomme af Tørst, men (skulde man troe det muligt.) Abrahamsen afslog det med den afskyelige Attring: "Skjondt jeg har 2 Fade Vand ombord, faaer Du dog Jntet, Forgiæves bønfaldt Hendriksen ham om blot at overlade ham saa meget Vand, som han og hans Folk kunde drikke, og Lodsen fra Horsens (Høgb) bad ligeledes Abrahamsen om dog at vise Barmhiertighed og give de stakkels Mennesker idet mindste 2 Potter Vand: alle Med taarefyldte Øine maatte Bønner vare forgiæves. Hendriksen og hans 2 Mand atter gaae fra Borde og paany kjæmpe med Hunger og Tørst, indtil Skipper Peder Hansen fra Horsens kom dem til Hjælp, lindrede deres Nød og biergede baade Folk, Skib og Ladning. (Hox. Av. Hestemarkedet, som i disse Dage afholdtes i Nan ders, var yderligt slet, da ingen af de sædvanlige holsteenske Hestehandlere dertil havde indfundet sig, og lige saa liden nogen fra Sjælland. Med Undtagelse af, at en enkelt Hamborger Hestehandler opkjøbte en halv Snees Heste, indskrænkede Markedet sig forøvrigt kun til en ubetydelig Omsækning imellem Mand og Mand. Kun ret Kobel førtes over Sønderbro, hvoraf Stk. havde koftet ca. 100 til 130 Rbd. (Rand. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Ved Cronstadt har Farvandet ved den stærke Kulde begyndt at lægge til. Den 18de Novbr. passerede Fodgjængere over Jsen imellem Cronstadt og Oranienhaum og vest hen havde Jsen den 20de dannet sig til en fast Masie, som strakte sig omtrent 3 Werster fra Tolbuchui. Den 28de Novbr. var Gothacanalen paa flere Steder tilfrossen og Skibsfarten standset. Selv ved Antierpen var den 28de Novbr. om Morgenen det store Bassin saavelsom Slots gravene tillagte.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Paa Høiden af South Foreland har en engelsk Skibsfor rer passeret et Antal Havresække, mærkede WB & Ulmed røde Bogstaver og flere skade Brændeviin saavelsom Bragstykker, der syntes at hidrøre fra et stort Skib.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Fallit. Silke= og Klædehandler Christian Back Keller i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Kjøbmand Søren Engesgaar i Østerrisor er udnævn- og anerkjendt som dansk Viceconsul sammesteds under Generalconsulattet i Christiania.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Kbhvns Borscours, den 8de Decbr. Hamb. k. S. 198, Sp. 200. N. Spdlr. - a 192 Rd. Sv. Sedl. 46 1/3 a 4 Rbs. 4 pCt. kgl. Obl. 9 a 97 1/2 Rd. Nation. Obl. af 1820, 101 ½ a 102 Rd. r. S. Rigsbank. Obl. af 1818, 104 a 104 1/2 Rbd. r. S. Bankactier - a 95 1/2 Rbd. r. S. Af. Act. - Rbd. Sd.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Hamborg Borscours, den 8de Decber. Bordeaux 1911. Petersborg 3313. London k. S. 13 Mk. 4 1/2. Madrid, 44. Lissabon 463. Amsterd. J. S. 36. 30. Spec. 1 pCt. Agio. Louis & Frederiksderfor 10 Mk. 12 1/2 s. i Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Agger-Canals Skibsliste. Jndk. D. 4de Decbr., Chr. B. Petersen J. Christians. t. Thist. m. Træl.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Bekjendtgjørelser. En Examinatus juris med bedste Charakteer, der i 6 Aar har været paa en Justitsembedsmands Contoir, fra hvem kan produceres de bedste Anbefalinger, ønsker sig strax anbragt enten som Fuldmægtig eller Godsforvalter, eller i Mangel deraf som Skriver. Billet, mærket A. Nr. 14, bedes aflagt paa Adressecomptoiret, og kan forøvrigt derfra meddeles nærmere Oplysninger.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
For en Kjøbmand, er at erholde tilleie paa billige Vilkaar til 1ste Mai 1841. Boutiquen i min iboende Gaard i Nibe, med tilhørende Indretninger og Inventarier, Pakboder, Kornlofter, Gaards og Tømmerpladse, Staldrum, Bønderkamre med Senge: samt forøvrigt alle for en dristig Handelsmand nødvendige Localiteter og Beqvemmeligheder. Gaardens fortrinlige Beliggenhed og Indretning gjor den særdeles skikket til Landhandel, hvisaarsag den i en Række af Aar, af Omeanens Beboere har været blandt de meest søgte i Nibe Om Leien, der kan stipuleres paa kortere eller længere Tid, accorderes med Undertegnede. Søren Nielsens Enke. ing Lamper, Astral- og Dekonomie=Lamper, i nye smukke Varer, sælges særdeles billig hos F. C. F. Hartmann.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
En Leilighed paa ca 3 Værelser med Kjøkken og øvrigt Tilbehør, beliggende paa et reelt Strøg, søges til Bortlodning af Hingste.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Undertegnede J. Rathausen har seet sig istand til at indkjøbe de her for Tiden opstaldede 4 forædlede Hingste, hvis Bestemmelse er, saafremt muligt, at forblive til Bedækning i Jylland. Hingstene ere: 1. Alexander-Skimlen, 6 Aar, 11 Qvarteer, efter den for fine stærke Been bekjendte Skimmelhingst, som for russisk Regning blev kjøbt paa Roer ved Kiel. Moderen er en stærkenet holsteensk Hoppe. 2. Patrioten, blankbruun, 4 Aar, 11 Qvart. 1 Tom. efter Fuldblodshingsten Blytte og en Palæmon-Hoppe.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Augustenborger Stutteri. 3. Coloss, blankbruun, 6 Aar, 10 Qvart. 4 Tom., efter Jeblodshingsten Severin og en engelsk Catrick Hoppe. Denne Hingst blev i Sommer af Stuttericommissionen indbrændt med i og Krone. 4. Yvung Wellesley, Skimmelhingst, 7 Aar, 10 Qvart. 3 Tom., efter Fuldblodshingsten Wellesley og en forædlet Hoppe.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Til den Hensigt indbyde vi Undertegnede herved Enhver, der interesserer sig for denne Sag, at tegne sig til Bidrag paa det Vilkaar, at der for hver Specie erholdes et Nummer, og blandt disse saaledes tilveiebragte Rum mere bortloddes Hingstene paa den Maade, at der for hver Hingst udstædes i Actier eller Parter til Bortlodning. hver Actie lyder paa en enkelt navngiven Hingst. Men af disse 40 Actier eller Parter i hver Hingst dannes til Bortlydning : 1 Hovedactie, der udgjor 10 Parter (altsaa 1/2 Part i hele Hingsten), og 3 enkelte Actier, hver paa 12 Part i Hingsten. Da der haves 4 Hingste, bortloddes saaledes ialt 4 Hovedactier og 120 enkelte Actier. Jngen kan tegne sig for en enkelt Hingst. Actiernes Værdi retter sig følgelig efter Hingstens, og da hver Actie lyder paa Ihændehaveren, staaer det Enhver frit for at sælge den. Paa den Maade kan enhver Lysthavende tilkjøbe sig alle Actier i en Hingst og saaledes blive dens Encerer. Til Vinderen af Hovedactien udleveres vedkommende Hingst, hvorefter dennes samtlige Actiehavere forene sig om at bestemme, hvorledes med den skal forholdes. Tilfælde af ulige Meninger, afgjøres dette ved de fleste Stemmer, beregnet efter Parter i samme Hingst, saa at f. Ex. den, der har tilkjøbt sig 20 Parter, ogsaa deelta ter med 20 Stemmer. Disse 4 Hingste seer jeg, J. Rathansen, mig istand, til, formedelst anden Understøttelse til Sagens Fremme, at overlade samtlige Lodtagere for 2000 Species, hvori er beregnet ikke alene Hingstenes Jndkjøbspriis, men ogsaa alle andre medgaaende Udgiftet. Naar ovennævnte 20000 Specier ere samlede, bortloddes Hingstene. Randers, den 7de December 1810. Gustav Michelsen, J. Nathansen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Jfølge d'hrr. Kammerraad Michelsens og Nathausens Anmodning har jeg paataget mig at afsætte Lodder a 1 Spec. pr. Stk. heri Egnen, og anbefaler dette Foretagende med sund Fornøielse, som en let Maade at anskaffe Beskeelere paa Hingstene udmærke sig ved sjeldent Lod, meget stærke Been og et fortrinligt Fodskifte. Aalborg, den 10de December 1820. A. Branth. smer, Tydsk. Underviisning i at læst skrive og tale det tydske Sprog Strahlendorff. gives af den Brødregyden.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-11
Violin=Information faaes billig hos Strahlendorffri Brødregyden, Tilspiljede Violiner haves billig tilsalg. M. Diverse Couleurer fiin og middel Klæde, Calmulk og Diisel, samt couleurt Flanel, kan kjöbes billig hos
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Tredie Søndag i Advent prædiker til Høimesse i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. Til Aftensang Hr. Pastor Boesen. J Sønder-Tranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Bruun, J Nørre-Tranders Kirke Kl. 9 ½ Hs. H. Hr. Provst Hertel. I Hospitalet Kl. 9 Hr. Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 8de December. Jdag paabegyndes i Høiesteret Sagen: Forhenv. Forpagter Pet. Rud. Vilh. Maribo imod Kammerherre, Oberstlieutenant Caspar Holten Grevenkop Castenschjold samt Justitsr., Herredsfoged Daniel Tonnies Lavætz, under hvilken Sag Citanten, der selv personligen møder for Høiesteret, paaanker en inden Hof= og Stads Retten d. 11te Marts 1839 afsagt Dom, betræffende en efter Jndstævntes Reqvisition d. 7de Juni 1836 hos Citanten i Soro paabegyndt og senere den 26de Novbr. næstefter paa Hagestedgaard continueret Foged forretning, og en derefter til den 12te Decbr. s. A. berammet Auction, hvilken Continuations=Foged forretning samt Auctionsforretning er paaanket af Citanten, fordi der ved hiin, tvertimod den ved Begyndelsesforretningen afsagte Fogedkjendelse, et foretagen Aabningsforretning og Udlæg givet i en Deel paa Hagestedgaard formeentligt beroende Løsøre af Jnd og Udbo, Citanten tilhørende, saa og decreteret Udlæg i Kornvarer, som først skulde leveres eller i alt Fald først præsenteres ham, uden at han har erholdt det ham efter Kiendelsen tilkommende behørige Varsel til at overvære bemeldte Aabnings= og Udlægsforretning m.v., og ved at Auctionen, er fremmet og afholdt den 12te, 13de og 14de Decbr. s.A., uanseet at der ved Auctionens Jntimation blev foreviist Hovedstævning, hvorved Appel af Fogedforretningen og den berammede Auction var erklæret og uanseet Citantens mod dens Fremme nedlagte Protest, isærdeleshed forsaavidt man derved har solgt Kornvarer for hans Regning samt Jnd og Udbo ham tilhørende m.v. Ved Landets Over- samt Hof= og Stads=Rettens Dom ere de paaankede Aabnings-, Udlægs- og Auctions=Forretninger kjendte ved Magt at stande og de Jndstævnte frifundne for Citantens Tiltale i nærværende Sag. For Jndstævnte møder Etatsraad Sporon. (Kbhvnsp.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
- Ved at omtale de sidste Udnævnelser ved Universitetet siger Dannevirke. Foruden Bornemann, have kun nuværende Prof. Scheel og Cand. juris Krieger, Sectetair ved den Viborgske Stænderfors., egregie til Attestats. Bornemann er en Søn af afdøde Conferentsr. og Prof. Bornemann, og han er en af de fra Jurister, der har landabilis et qvidem egregie til Hovedcharakteer ved sin Embedsexamen. Martensen har allerde længe vundet sig et Navn som vor skarpsindigste og dybeste Tænker. Om Algreen-Ussing hedder det. Et gjennemtrængende, skarpt Blik, et sieldent praktisk Greb paa Tingene, og en Arbeidsdygtighed, der søger sin Lige, det ere de charakteristiske Egenskaber hos Ussing. Egentlig stor theoretisk Jurist et Ussing ikke (?), skjøndt han har præsteret agtværdige Arbeider i sit Fag, men den praktiske Bane er hans rette Element, hvori han bevæger sig som Fisken i Vandet. Man kunde maaskee heraf mene, at Ussing ikke som Professor er paa sin rette Hylde, og hvis man ved en juridisk Universitetslærer forstaaer en speculativ Retsphilosoph, saa ere viselv tilbøielige til at antage, at Ussing, neppe nogensinde bliver det, skjøndt det er vanskeligt at sige om en Mand med hans Anlæg og hans Energie, hvad han kan blive tilRetsvidenskaben er desuden ligesaavel en praktisk som en theotetisk Videnskab, og ved den Maade, hvorpaa de hidtilværende Professorer her ved Universitetet, især afdøde Bornemann, have behandlet denne Videnskab, er det næsten bleven til en Nødvendighed, at det maatte indblandes et praktisk Element. At Ussing desidder et betydeligt Talent som Taler, er bekjendt nok, skjøndt han ikke besidder Lehmanns Svada, men i Kundskaber og Klogskab turde han igjen være denne betydelig overlegen. Af Udvortes er Ussing en Mand af Middelvært, vel ikke af svær, men dog af kraftfuld Bygning, og med et ualmindelig klogt og determineret Ansigt. Paa danske Samfunds Vegne, indbyde N. F. S. Grundtvig, P. Chr. Kierkegaard og Magister Lindberg i Randers Avis til Subscription paa et Monument for Niels Ebbesen, til hvilket der behøves 3000 Rbd. og hvortil det danske Samfund, har tegnet 151 Rbd. 1 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Urtekræmmer Wald. Schjødte i Kjøbenhavn har fabrikeret en Bau de Copenhagne, der især udmærket sig ved sin Vellugt og sikkert for Mange vil gjøre Fau de Cologne unødvendig. Prisen paa dette indenlandske Fabricat er derhos, i Forhold til hvad det udenlandske koster, meget billig, nemlig 2 Mk. 8 s. Flasken. (Berl. Tid.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
J en Artikel i Hemp. Avis bemærkes, at der iblandt Vælgerne hersker megen Tvivl om, at den høit staaende, Embedsmand, paa hvem Ove Thomsens Avis, har henledet Opmærksomheden, besidder de ham tillagte liberale Principer, en Mening, der vist ogsaa næres udenfor Fyen. Man har saaledes ialmindelighed bebreidet den Ommeldte en væsentlig Feil. Om denne Feil hedder det i en nu næsten forglemt Bog, der udkom i 1833. Giør ham til alt Muligt, til Krigsminister, Generalskoledirector, Præsident i Videnskabernes Akademie og europæisk Ordenskantsler, kun ikke til Diplomat, Hvorfor ikke fordi han er gjennem forfængelig, hellere vil høre sig selv, end Andre, siger Meget hvad han skulde fortie, og gaaer derved glip af Meget som han skulde høre. Et forfængeligt Menneske kan ofte fortræffeligen bruges, men til alt Større, til enhver selvstændig Virksomhed er han fordærvet." En anden Valgeandidat paa hvem Jndsenderen henleder Opmærksomheden, er en Baron Holsteen til Langensøe. Man synes i det Hele taget i Fyen at være betænkt paa fortrinsviis at recruttere Stænderforsamlingen med fornemme Medtemmer, hvorpaa den forrige ostifteriske Stænderforsamling, dog ikke har lidt nogen Mangel.
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
Ved sin Concert sidste Søndag i Odense vandt Demoiselle Freyse=Sessiet enthusiastisk bifald saavel ved sinualmindelig skjønne og omfangsrige Stemme, som ved sit ægte italienske Foredrag; ogsaa hendes Triller vare beundringsværdige, ligesom hendes Spil viste, at hun i Skuespillerkunsten vistnok staaer langt over de fleste Sangerinder, man der har seet. (Hemp. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-12-12
I Jyllandsposten var for en Tid siden indeholdt et Jnserat med svære beskyldninger imod en Consumtionsbetjent Petersen i Skanderborg, der tidligere har været ansat i Sæby. Om nævnte P. fortaltes deri, at han siden en af ham i en Sag aflagt Eed befandt sig i en skrækkelig Sinds- og Legemstilstand, at hans Ansigt var fordreiet, hans Fingre forbidte osv. saa at man endog fremsatte det som et Ønske, at Døden vilde gjøre Ende paa hans Liddelser. Dette Sidste er ogsaa skeet den 20de d. i Skanderborg. En Jndsender beretter herom i Horsens Avis, En Time for Døden gjorde Ende paa hans Lidelser, var Indsenderen, formedelst et Ærinde, kommen i Huset og saae da Petersen ligge ganske rolig og med ubeskadigede Hænder i alle Maader; da han var død saae Jnds. ham ligge paa Lodbænken uden mindste Fordreininger hverken i Ansigt eller Hænder. Med megen Høitidelighed blev den Afdøde begravet sidste Løverdag; men før Laaget blev fastgjort over Liget i Kisten, blev det seet af Liigfølget, som bestod af nogle anseete Embedsmænd og hæderlige Borgere, der fandt det Foranførte rigtigt. En Attest fra Districtslæge Daugaard stadfæstede endvidere tilfulde Rigtigheden af dette og et foregaaende) Forsvar. Attesten findes hos den Afdødes Søn, Reebslagermester Petersen i Skanderborg, og gaaer ud paa, at P. under en heftig nervens Feber vel har lidt af det almindeligt med denne Sygdom følgende Deelitium; men har ingenlunde været i uroligt Raseri, og endnu mindre har man erfaret, at han ved Bid eller anden Vold har tilføiet sig selv eller Andre nogen Skade, som Rygtet havde udspredt.