Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-11-26
Jndhold: Græskyrkiske Anliggender (Berølgende Tidender fra Konstantinopel. Betragtninger om Slaget og samme Følge, Græsk tyrkiske Anliggender. Øverste Plads tilkommer dennesinde den vigtige Koureer Efterretning fra Konstantinopel af dennes: at Alder var roligt, uagtet Navarinoslaget og Flaadens Tilintetgjørelse var bekjendt, og Storherren selv havde vidste derom siden den 1 d. J Wien, hvor Koureren indtraf den 17de, havde denne trøstelige Tidende strax fordeelagtig Jndflydelse paa Statspapirerne. Man vil da ogsaa haabe, at Rygter som de om alle Frankers Mord i Patras, om det Beslag, Porten skulde have lagt paa alle europæiske Skibe og Eiendomme høre til det Slags Hiobsposter, som kun udruges, for at allarmere Gemytterne eller fremme egennyttige Spekulationer. At iøvrigt Østens Anliggender staae paa et betydningsfuldt Vendepunkt, kan ikke nægtes. Den fredeligere Stemning, som de sidstmeldte Depescher fra Konstantinopel omtalte, henhøre til en Tidspunkt, da Man her endnu intet kunde vide om Tildragelserne ved Navarino. Ved Lord Jngestries Afreise skulle Tyrkerne endnu ikke, efter Admiralernes Paastand, have udstukket den hvide Fane, hvorpaa de selv den 22 Octbr. havde plantet Triple-Alliantsens Fane sammesteds, hvilket altsaa vidnede om en fortsat krigersk Stilling imod Porten. Forud havde Jbrahim ogsaa faaet befaling til, at fortsætte sine Operationer, med Eftertryk, for at tilveiebringe lignende Underkastelses=Ukter fra Morea, som de bekjendte fra Livadien. Skulde han ikke af Mangel paa Proviant nødsages til at give Kjøb; men søge at bryde igjennem, for at forene sig i med Redschid Pascha, der nylig er bleven forsynet med nye Hjelpemidler fra Porten, vilde det see skrækkeligt udi for Grækerne. Under Slaget selv skal det være lykkedes en tyrkisk Krigsbrig at slippe ud af Havnen, og bringe Efterretning om Fiendtlighedernes Begyndelse til Konstantinopel. Tyrkerne kjempede som Fortvivlede og havde ikke Tanke om mindre, end at kunne ødelægge den allierede Flaade. Fra deres Jld svælg udkastedes blandt andet tredsindstyvepundige Kugler. De franske og russiske Saarede ere bragte til Militairhospitalet paa Corfu. Tyrkernes Batterier paa Øen Sphakteria bleve bragte til Taushed og indtagne af Russerne. Rygtet fortæller, at Tyrkerne i Slagets Begyndelse nedsablede alle Græker, der tvungne gjorde Tjeneste som Matroser paa deres Flaade. To Korvetter, en engelsk og en fransk, bleve strax efter Slaget afsendte til Smyrna og Dardanellerne, for ved aftalte Signaler at underrette det diplomatiske Korps om det Passerede og sørge for dets og alle Frankers (Kristnes) Redning. Af en Skrivelse fra Ancona, som Jagttageren meddeler, erfares, at den t engelske Fregat Dartmouth, Kapit. Fellowes, som den 2 d. ankom hertil med Depescher til Paris og London, var næsten den eeneste Fregat, som kunde holde Søen. Og dog var ogsaa den meget beskadiget og havde mistet mange Folk. J dens Hovedmast, som maatte holdes fastsurret med Toug, sadde 17 Kugler og Seilene vare gjennemborede Ved Jndløbet saluterede Kommandanten imod Sædvan ikke Forterne; men skrev til Deelegaten, at han efterlod denne Formalitet af Menneskelighed, da han havde 5 Dø sende og mange haardt Saarede ombord, hvorpaa Deelegaten strax begav sig ud til Fregatten, for at komplimentere Kommandanten. Fellowes mødte selv i Spidsen for sine Officerer paa Dækket, takkede Deelegaten for hans Høflig hed og bad om hans Medvirkning til Quarantainens Afkortelse, for at han snarest muligt kunde skikke en Officeer med Depescher til sin Regjering. J Ancona var Glæder, over den indtrufne Nyhed ubeskrivelig og Kourerer bleve strax affærdigede til Rom, Genua og Livorno. Af 3, Saarede, som fra Fregatten bragtes paa Lazarethet, vare næste Dag Tvende døde. Monitøren forsikrer, at af de franske Skibe behøve blot Scipio og Sirene at vende tilbage til Toulon, da Rigny, som en god Admiral, er forsynet med tilstrækkelige Hjelpemidler til at istandsætte de øvrige, og desuden vil der inden kort Tid blive tilsendt ham friske Skibe. Dens forhen omtalte Artikel begynder saaledes: Den 16 Juli besluttede de 3 Søemagter at rense Middelhavet og oprette Freden sammesteds; den 20 Octbr. oplyste Gjenskinnet af Jlden, som fortærede den tyrkiskregyptiske Flaade, Modens Forter. Omtrent 3000 Jldsvælg udspyede paa engang Død og Ødelæggelse i Navarinos Havn, og Gud, skee Lov, at flere Kristne deraf døvedes end dræbtes. Neppe opviser Historien en slig Overeenstemmelse imellem forskjellige Nationer, som i dette Slag. Jngen tænkte paa sig selv, men kun paa at staae sine Medstridere bi. Man i kan neppe gjøre sig nogen Forestilling af det billede, Resten af den tyrkiske Flaade fremstilte efter Slaget, da den qvælende Krudtdamp havde fordeelt sig. De allierede Eskadrer leed meest ved Jlden fra de lavere Skibe af den anden Linie, efterat den første var tilintetgjort, da deres Kugler for det meste traf i Vandgangen, og i Albions Skrog allene sidder en Mængde Kugler, hvoraf nogle paa over 60 Pd.