Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-29
J mange Aar har man her i Landet ikke oplevet et saa skjønt og frugtbringende Veirlig, som i nærværende Sommer. Marker og Haver ere prydede med Korn, Græs og Frugter i Overflødighed. Af alle Producter lover man sig et rigeligt Forraad, og ikkun Øieblikkets Dyrhed vil lade det ansee mindre end det i Virkeligheden er. - At Kjøbenhavns Jndbyggere af alle Classer, hver efter sin Evne, søg at nyde Naturens Glæder, som den saa rigelig tilbyder i de behagelige Egne der omgive Hovedstaden, er naturligt. Jægersborg Dyrehauge hævder endnu bestandig sin gamle Søgning. Har end Troen om den lægende Kraft som Kirsten Piils Kilde medførte, naar den besøgtes Natten førend St. Hansdag, for størstedelen tabt sig, saa har derfor Antallet paa Kjøbenhavnske Pillegrimme ikke været ringere, hvoraf adskillige maaskee søgte Lettelse for deres Bekymringer og de fleste for deres Pung. Hvem der for Resten har seet Dyrehaugen i dens glimrende Periode endnu for fire Aar siden, vil neppe gienkiende den. Dengang var der foruden en Mængde Telte, hvor man falbod Forfriskninger af alle Slags, Liniedandsere, konstige Ryttere, Comoedier, optiske og magiske Konster, Kjemper og Dverge og Virtusser af alle Slags, baade gode og middelmaadige. Nu derimod ere nogle faa Telte, et Par Gynger og Taskenspillere alt hvad Dyrehaugen har at opvise. For hvem der søger Adspredelser af det støiende Slags, er dette vist nok lidet. Men Kjøbenhavnerne, som under Krigen have lært at undvære saa mange indbildte Fornødenheder, have ogsaa her benyttet Leiligheden. til at vise Selvfornægtelse. Dyrehaugen er ikke mindre befolket end for Krigen, og maaskee Savnet af dens formeentlige Herligheder allermeest kan lære at skjønne paa de virkelige. - Ogsaa Sorgenfrie, Frederiksdal, Søllerød, Enrum, Charlottenlund og flere af det nordlige Siellands yndige Egne have i disse Dage havt flittigt Besøg af Hovedstadens Jndbyggere, endskjønt en saakaldet Holsteensk Vogn er bleven betalt med 20 til 25 Rdlr. ga vel og mere, og en Bondevogn med 10 til 12. Rdlr. De, hvis Financer ikke have kundet taale saa betydelig en Udgivt, have valgt det sædvanlige Hielpemiddel, at gaae til Fods. Hele Skarer vandre daglig ud til Charlottenlund og Dyrehaugen, og finde rig Erstatning for Veiens Besværlighed og Solens trykkende Hede, naar de under et Træes Skygge og i et muntert Lag fortære deres møisommelig befordrede Proviant. Aldrig synes Bomuld, i Forhold til Coursen, at have været at faae for lettere Priis hos os, end i denne Tid, og det er virkelig sært nok, at endnu ingen har begyndt ret for Alvor at lægge Vindpaa at spinde dette Product, da neppe nogen Jndustriegreen kunde lønne sig bedre i dette Øieblik, hvor f. Ex. et Par hvide Bomulds Fruentimmerstrømper koster 6 Rdlr. 3 Mk., end denne. J Frankrige drives Bomuldspinderierne og Bomuldsmanufacturerne med ganske anden Jver. Allene i Rouen har man i Aaret 1810 offentlig solgt af Bomuld, der deels var spunden med Haanden, deels med Maskiner, 666,708 Kilogrammer; af færdige Stykker Tøier af forskjellig Slags 120,465 Stkr. Blandt disse Tøier vare Siampiser, Lærreder, vævede Bomuldstøier &c. For dem, som maatte ville anlægge Bomuldspinderier her i Landet, tjener til Efterretning, at de Herrer Rieverv, Fader og Søn, i Woincourt i Nærheden af Ecarbokom ved Paris, falholde Bomuldspinde Maschiner, af camelerede Cylindere, saavel til contumerende Spind af Traade som til mulsenny til enkelte og dobbelte Cartætschers Forfærdigelse, Maschiner til Traadenes Ud trækning og Spoling, og overhoved alle til Spinding, fornødne Redskaber, hvilke de lade forfærdige efter de af dem opgivne Modeller og Tegninger, og som ere ganske fortræffelige.