JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-30
J Montpellier lever en mærkværdig Qvinde, Cathrine Claire, Picards Enke. Hun har tjent fra 1789 til 1809 i Artillerieregimentet de la Fere, aflagt adskillige Prøver paa overordentlig Tapperhed og erhværvet sig Æreslegionens Orden. To af hendes Sønner tjene i samme Regiment, den tredie opdrages i Skolen St. Cyr, og den fjerde har hun hos sig. Foruden hendes Pension som Legionnair har Kongen forundt hende en Understøttelse af 200 Fr., og Hertuginden af Orleans har givet hende adskillige Beviser paa sin Naade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-30
J China findes et Selskab, der kalder sig san ho hun d. c. det trefold forenede Selskab. Det roser sig af at være stiftet strax ved Verdens Skabelse, og har, trods de haardeste og grusomste Forbud og Forfølgelser, ikke allene overordentligen udbredt sig i China, men selv i Indien. Dets Øiemed kan i Førstningen have været uskyldigt og velgjørende; men siden lang Tid er det i sædelig Henseende aldeles udartet; thi, som Hovedformaal gielder nu giensidig Hielp, ved hvilke Midler den end skulde opnaaes. Medlemmerne holde saare meget af Tallet 3; de tre Ting, som de kalde sig efter ere theen, te, jiinHimmel, Jord, Menneske, hvilke Robert Morrison, der i Transactions of the royal AsiatioSociety, Vol. P. 1 for 1826 har meddeelt nogle Efterretninger om dette Samfund, forfattede af den afdøde Dr. Milne, forklarer deraf, at det roser sig af at have været til siden Skabelsen, men en Recens. i Gött. Anz, mener, at der i dette Formel lettere kunde søges en mystisk pantheistisk Betydning, der meget begunstiger Buddads eller Fohs Religion. I deres Jndvielsesceremonier og deres hemmelige Tegn findes, naar man undtager de nuværende Medlemmers Udartelse i Sædelighed, en stor Lighed med Frimurerne, saa at Hr. Milne med Føje spørger, hvoraf disse ere at forklare?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-30
Det er bekiendt, at den almindeligen agtede Geheimeraad v. Schmidt Phiseldek i Brunsvig, da han havde seet sig tvungen til, formedelst Hertugens mod ham viste Uvillie, at forlade det Land, hvis Tieneste han havde været opofret, blev formeligen efterlyst ved Stikbreve, at han i et lidet Skrift bekjendtgjorte sit Forhold, og at han blev optagen som Medlem af den kongelige Hannoverske Regjering. Det mærkværdige Dokument, som af Hertugen blev udstædt imod Kongen af England og sammes Svar, er ogsaa almindeligen udbredt. Hertugen lod siden er lidet Skrift om Sagen trykke, som har foranlediget den kongel. hannoverske Minister Greve v. Münster til, efter sin Monarks Befaling, af udgive et høist mærkeligt Skrift, under TitelResutation des accusations injurieuses, hasardeer par son Altesse serenissime le Duc regnant de Brunsvick contre son Auguste Tuteur, & contre les personnes, chargees de Padministration de ses Stats & de Peducation du Due durant sa minorite. Udkommet i London. J Udtog meddeelt i Liter. Blatter der Børsen Halle. 230, Uagtet, siger Hr. Forfatteren, den utvetydige Misbilligelse, som de første Hoffer i Tydskland have lagt for Dagen over den værdige Geheimeraad Hr. von SchmidtPhiseldecks uhørte Forfølgelse, burde have overtydet Hertugen om hans ukloge Fremgangsmaade, har Hs. Durchlauchtighed ikke ladet det blive herved, men ladet en fornærmelig Panphlet trykke og uddele, hvori de Mænd, som Hutugdømmet Brunsvigs Bestyrelse og Hertugen Opdragelse i hans Mindreaarighed var overdraget, anklages for slige Forbrydelser, som ikke kunde være begaaede uden Kongens Samtykke. Jkke nok, at han har sendt den første Kgl. Prinds af Blodet en Oversættelse af sin Libell, har han end- og ganske nylig ladet trykke et Skrift, bestemt til at forelægges Forbundsdagen, som er fuldt af Jnjurier imod Kongen og hans Minister. Vel har Hoffet i Wien hidtil vidst at forhindre den officielle Overlevering af denne Libell, og derved sparet Hertugen for den Ydmygelse, at see Libellen tilbagegivet med Forsamlingens Misbilligelse; men hiint velmeente Vink har han tildeels selv forspildt, ved forud at lade den uddele til næsten alle tydske Hoffer, og saaledes valgt Publikum til Dommer i Sagen. Kongen er ophøie over hans Angreb, og de smigrende Beviser Grev v. Münster paa sin lange politiske Løbebane har modtaget om flere af de første Monarkers Tilfredshed, lade ham ikke frygte Samtidiges Dom, helst da Hs. Durchl. er den eneste Person, som har forsøgt at antaste hans gode Rygte. Men den Fordeel, Hertugens Stilling, hans glimrende Navn og Rang imellem Tydsklands souverdinFyrster giver ham over de af ham angrebne Personer, kunde dog i Fremtiden skade, og give selv de meest ugrundede Beskyldninger Jndpas hos Lettroende, og denne Betragtning er det, som har bevæget Hs. Majestæt til at overdrage Ministeren denne Gjendrivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-30
Et nyt Lystspil i fire Acter af Dr. C. Raupach gjør i denne Tid Lykke i Tydskland. Blandt de handlende Personer forekommer især Studenten Levenklau, en original comisk Caracteer. Det er en Nar, siger Stykkets Recensent i Hall. L. Zeit., men en Nar af nyeste Slags, der, naar han kommer til Dresden, ikke vil blive sendt til Sonnenstein (den bekiendte Daareanstalt, da han vil finde Venner, der ville ansee ham formeget fornuftig og for en stor Æsthetiker *).*) Den nyere tydske æsthetiske Critiks tordnende Jupiter - Tieck - har, som bekjendt, sit Sæde i Dresden. For ham er endog en Shakespearsk Læsningen i Shakespear har forvirret hans Hoved og frembragt hos ham en fanatisk Beundring, der ikke vil andet end Shakespear; foragter Alt, hvad der ikke er Shakespearsk, og kun taler i i Munden. Kokas en Sukkervære. Een af hans Præster er Frans Horn, der stanger Enhver, som ikke dommeligt. Christian Friederich Ditlev Reventlau. Glædens milde Smiil fremlokker Paa Ungdoms Kinder Friheds Aand, Og Olding som ved Staven rokker, Velsigner sin Velgjørers Haand. Udi den danske Bondestand; Ham takker den fribaarne Qvinde, Ham signer Danmarks skjønne Land. Tungt Takkens tause Taarer veier, Hans ædle Hjertes skjønne Seier Ham adler meer end Stjernens Glands. Skal Danmark tie ved hans Baare, Som brød det tunge Trældomsbaand? Mens Engle ham til Ven udkaare, Og fri bortsvæver frelste Aand Hist Jubelhymner Ham modtage, Taknemmelige Ham ledsage. Til Kiærlighedens rette Hjem. Hos Faderen i Himlens Rige, Fornyes nu det skjønne Baand, Og drage ham mod Lyset frem. For hver som har for Veldaad Sands: Held Ham, som stifted sig et Minde, C. Schmidt. Overs. finder Alt hvad Shakkespear har sagt, gud Phraser, som Digteren lægger sine Carricaturer. Som drog saa huld paa Jorderige. Hans skjønne Aand til Broder=AandHans Synd har Frelseren udslettet, Hvor Mørket flyer for Lysets Glands; Her skue vi igjennem Taage, Ham toner under Straale-Glands. Mod mine Børn Du Godt udrettet",Med længselfulde Blik vi skue Mod Himmel-Straale-Hjemmet hist: Hvor Sandhed skal i Glæde lue Fri, frelst fra Mørke, Synd og Lyst. Og haabe Sandheds Vaar saa skjøn: Hist aabnes vore Øielaage, Hist finder Ædlingen sin Løn. C. Mülertz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-30
Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-30
Kjøbenhavns Børs, d. 30 October 1827. a vista 216. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier Species 219.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-30
Specier solgtes til 13 Rbmk. 2 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 158 158 1 Rbd. Sal. 4949 1/4 Rbs. Tegn. Rbd. Sedl. 4 pC. Dito nye . . . . ved Hambro & Søn. 4 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar, Dito Dito. . . . . . Dito Dito. . . . . . . 77 1/277 3/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-30
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 - Rbd. r. S. 111 1/2 11 3/4 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 4 Rbd. r. S. - i Banco. i Banco i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 60 Asiatiske Comp. Actier L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 88. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 3 November 1827. Christian Reventlow. Ugled var danske Bondemand, Fortrykt, foragtet var hans Stand; J Trældoms Aag, i tunge Lænke, Hvor kunde han paa Lykke tænke: Ved Roeret unge Fyrste stod, En Drot af fierde Christians Blod Hans Øie saae, hans Øre hørte, Den danske Bondes Nød ham rørte. Og gieve Mænd han tog i Raad, Snart Tanken blev til fuldbragt Daad Hvor natlig Taage forhen hviled, J lyse Skjer nu Dagen smiled. Og blandt de gieve Mænd var Han, Den ædle Greve Christian; Han elsked Land og Konge baade, Saa viselig han monne raade. Ei glemmes skal Grev Reventlow; Saalænge Bonde gaaer bag Plov, Erkjendtlighed hans Navn skal bære. Fra Slægt til Slægt med Priis og Ære. Og Saga, naar i fjernest Tid Hun tolker Frederiks skjønne Tid, Skal nævne Den, hvis Raad og Stemme Hialp trolig, Bondens Vel at fremme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
En dansk Reisendes Meddelelser, om Medicinalpolitie, GoddædighedsStiftelser, Fængsler &c., alt med Hensyn til Fædrenelandet. Tredie Brev om Anstalter for Afsindige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
J hvor berømt det store almindelige Sygehuus i Hamburg end er, hvorom jeg i sin Tid paa sit Sted skal give dig nogle Bemærkninger, gives der dog i bemelte Stad endnu ikke noget hensigtsmæssigt Lokale for Afsindige *) hvor disse Ulykkelige kunne paa en passende Maade holdes bevarede, end mindre hvor de kunne erholde en saadan Behandling, der til deres Kuur udfordres. Da Administrationen og Lægerne ved dette store Hospital tilfulde erkjende dette, og selv i den offentlige aarlige Bekjendtgjørelse endnu i dette Aar, have yttret, sig om det høistfølelige Savn af en saadan Anstalt i denne store Stad, behøver jeg kun at henvise til deres egne Ord i Bekjendtgjørelserne 1824, 1825 og 1827. 77. *). Antallet af Afsindige i Aaret 1825 har været 364 Personer. Af disse kun 90 for en Tidlang helbredede, 85 døde, 7 afgivne til andre Jnstituter, og 232 endnu tilbage. For 1825 S. 4. Unser Jrrenhaus ist leider nicht som gut eingerichtet, als unsere anderweitigen Heil-Anstalten, und kannes, one ein besonders dazu bestimmtes Lokal ne zu einiger Volkommenheit gebracht werden. Wenn auch für jest wohl an Erbanung eines zweckmassigen Jrrenhauses leider noch nicht gedacht werden darf, so ist es doch sehr zu wunschen, das auf die eine oder andere Art recht hald dafurgesorgt werde, das wir auch für diese Kranken eine Lægerne have iagttaget, at Antallet af Afsindige synes at tiltage hvert Aar, og enkelte Læger formene, at Aarsagen dertil maatte søges gjentagne Recidiver af delirium tremens. Saa meget iforbigaaende om de Afsindiges Stilling i vor Nabostad Hamburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Berlin. Alle Afsindige blive modtagne i det saakaldte Charits=Sygehuus, og have samtlige Afsindige fra Berlin, saavelsom en stor Deel fra Provindserne deres Lokale i den høire Fløi af dette store Hospital, nederst de Mandlige og ovenpaa de Qvindetige. Den nuværende Bygning ligger ved den nordostlige Side af Berlin tæt ved en Muur som omgiver Byen, og som fra denne Side betager Bygningen meget af dens Udvortes. Dette Hospital *) bestaaer af en stor Mil Anstalt besitzen moge, worinn sie, soviel dies migliist, geheilt werden konnen, da wir, mit wenigen An nahmen, jegt nicht mehr thun konnen, als ihnen ihu physisches trauriges Leben zu erhalten, womit aber wohl nu wenig geholden ist. Als einen traurigen Beweis für die Wahrheit dieser Behaurtung, führen wir an, das unter den oven angeführten 79 Geheilten, mehrere sind, die mehr als einalaufgenommen, und mehr als einmal entlassen worden. Vei unserer jetzigen Einrichtung durfter und konnten wir nichts anders handeln. J Aaret 1827 heder det: "Wer die Gutachten de Hrun. Physicorum erhalten, worinn die Anleguneines besandern Irrenhauses als unerlasslich noth vendig angegeden wird, wenn Heilung und Beserung bewirkt werden foll. u. s. m. En fuldstændig Beskrivelse over Chartroen vil Belembygning med 2 store Sidefløie, som indeslutte et stort fiirkantet Gaardsrum, der er paa den bagerste Side aabent, og fører til en ikke stor Have med Træplantninger, hvori hvert Kjøn i den for samme bestemte særskildte Afdeling finde Bevægelse. Berlin trænger efter min Formening altsaa ligesaameget som Hamburg til en Anstalt for Afsindige, og endskjøndt GeheimeMedicinalraad Horn ved sin Virken som forhenværende Læge ved Anstalten, har bidraget meget til en bedre Indretning ved Behandlingen i dette for saamange Afsindige indskrænkede Lokale, og endskjøndt den nærværende Læge Hr. Regjeringsraad Professor Dr. Neumann ikke mindre skjænker disse Ulykkelige sin største Opmærksomhed), var det dog at ønske, at Regjeringen snarest mueligt maatte, med den samme Beredvillighed og Varme, tage sig af denne Afdeling af Syge, som nu ere her sammensankede, næsten fra det hele preussiske Monarki. Den preussiske Regjering har viist sig gavmild, ved Oprettelsen af mange Anstalter og linniske Jnstituter ved det nu sig rodfæstende Universitet i dens Hovedstad Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Hvad Adskillelsen af de Afsindige angaaer, læse i Allgemeines Archiv for Sicherheits und Armenpflege von Grimer und Hartleden, Erster B., Würsburg 1806, P. 167 1. s. v. Jfr. Dr. Ottos Reise, see nye Hygea p. 115. Og hvad den indvortes Indretning angaaer, Geheime-Medicinalrath Prof. M. Dr. Horn's meget instructive Værk: Oeffentliche Recheuschaft uber meine zwolfiahrige Dienstfürung als weites Art. Berlin 1818. *) Huselands Journal der practischen Heilkunde 1824. Novbr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
I St. Januar pag. 105 (den 2. ere vel Kjønnene temmelig strængt afsondrede; men det forekom mig, at man kun lidt har taget Hensyn paa strengt at adskille dem efter Sygdommens Beskaffenhed, Stand, o. s. v. ligesom de og burde være mere fjernede fra de Epileptiske og Jncurable. Efterat Geheime Medicinalraad Horn har forladt Hospitalet skal een og anden af ham grundlagt god Indretning tildeels være gaaet i Staae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Journalførelsen over de Syge med Registraturen blive godt overholdte, ogsaa Underviisningstimerne i Geographie, Religion, o. s. v. have deres Fremgang, hvorom du af efterfølgende Tabel kan gjøre dig et Begreb. Den er forfattet af Geheime-Medicinalraad Horn. Den saakaldte Dreiemaschine *), som Horn betjente sig meget af, og som af ham er beskreven, synes at være gaaet i staae - og den bekiendte ulykkelige Sæk **) har jeg nu hverken seet eller hørt til. Tvangsstolen og den saakaldte 8wangsteen bliver meget sjelden anvendt, Styrtebaden og Dampbaden bruges med Nytte. *) Horns Deffentliche Rechenschaft I. c. pag. 228. J. Sandtmann, Nonnulla de quibusdam remediis ad animi morbos curandos. Berlin 1817, pag. 97. - V. Dornius. Disertatio medico inaugueralis de cognoscenda et curanda melanchosia. 44. Nasses Zeitschrift für psychische Aerste 2 Vierteliahrheft. 1818 p. 219.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Geheime-Ober-Medicinal-Rath Dr. Henrich Kohlrausch zu Berlin offentliche Vertheidigung geden offentliche Verunglimpfung, verfasst von Dr. Carl Ernst Schmid, Ghm. Rth. Jena 1818. Time-Plan. hvorefter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
de Sindssvage i Galeanstalten ved det Kongelige Charitee-Sygehuus i Berlin beskjæftiges og behandles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Søndag Mandag, Tirsdag Onsdag i Torsdag Fredag i Løverdag Time, Punktlig Opstaaen, Rensning og Frokost. Religiøse Opbyggelser ved passende Forelæsning af Værker, som ere overeensstemmende med de Syges Fattevne. Spadseren i Haven. Sauge Brænde og Gravning i Haven. kog indbyrdes Lege Afvexlende at trække og kjøre i en egen Vogn for Vanvittige i Haven. 89. saasom: Gyngen og Keglespil
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Militaire Exerceerøvelser. for qvindelige Gale. 10 11 Besøg i Charits KirAnvendelse af Badene, varme, lunkne, kolde, Overhældning og Styrtebod, ken for de Rolige. med Douchens Hielp, efter forskjellige Grader og Trin som skikke sig an Underviisning i Tegning og Maling. 12 stændig. Middags Spiisning. Hvile-Time.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Underviisning og Øvelse i Dreining og Snedkerarbeide, MusiktimeGeographisk Undervisning efter en trykt Ledetraad, oplyst ved Landkorter og Glober. Fornøielser og Leg i Haven og paa Spadseren i Anlægget, Bevægelse og Balanceer-Ovelser, Brug Gaarden. af Gynger og Stylter. Hol, giensidig Forelæsning af underholdende, et falskelige Skiler. Aften Spiisning. J godt Veir Keglespil om smaae Gevinster. Musik eller Leeg. J slet Veir almindelig Spil i Værelserne, f. Ex. Kort, Domino Lotterie, Schack- og Damspil. 88. Bøn og teligiøse Opbyggelser ved høi Forelæsning og v., saaledes som om Nøgen. Mandfolk og Fruentimmer have til forskjellige Timer, i forskjellige fra hinanden adskil Kammere og Rum, eens Beskjæftigelse, kuns med den Forskjel, at imedens Mandfolkene ere beskjæftigede med Musik og Tegning og Maling, holdes Fruentimmerne under Opsigt til Strikning Syening, Linnedstopning og andre qvindelige Arbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
J Haveafdelingen er opslaaet et Telt hvorunder de Syge ved paafaldende Regn kunde tye hen. Exercering med Træegevæhrer blev enonu anvendt. Saavel i Fruentimmernes Afdeling som i Mandfolkenes, er en stor Græsplet omgivet med Springer og andre Træer. Fruentimmerne have en Vogn hvori de kjøre hinanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Mandfolkene saae jeg i deres Arbeidsgaard, (hvor der ogsaa er Haandværkskamre til enkelte Haandarbeidere, deels i Brændeskuurene at sauge Brænde, o. s. v. Nogle kjørte med Hjulbør Sand og Jord sammen til en stor Høi, som efter at de havde dannet den til en Fæstning eller deslige, de igjen tilintetgjorde, og sammenkjørte paa nye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Professor Neumann gjorde den Anmærkning at et iblandt de første Universal Midler til de Afsindiges Helbredelse. var Arbejde, og at naar deres Paroxysme var forbi, gaves der i Almindelighed ingen bedre og villigere Arbeidere end de Afsindige. Han troede endog at man maatte opstille det som et Grundprincip, ved enhver nye oprettet Anstalt for Afsindige, at alle Fornødenheder for de Syge maatte saameget som mueligt af dem selv tilvejebringes. Man burde fremdeles ved Antagelsen af Sygevogtere tage tildeels Hensyn paa, om de havde lært et Haandværk, saa at de ved en eller anden Afdeling af de Afsindige kunde tjene til Opmuntring ved det fælleds Arbeide. Man kunde vel ikke tænke sig noget hensigtsmæssigere end en Anstalt for Afsindige, som i dens Omgivelse eiede et stort Areal, hvor næsten alle Afsindige kunde beskjæftige sig med Mark- og Have=Arbeide *).Et af Veteranen Huselands for mig yttrede kjæreste Ønsker var, at de Afsindige maatte forflyttes fra Chariteen til et hensigtsmæssigt Lokale; men jeg frygter dog at om ogsaa dette Ønske opfyldes, Stiftelsen dog vil blive indenfor Hovedstaden. Vel vil det ikke mangle paa Opførelsen af en stolt imponerende og velindrettet Bygning, efter en af den berømte og yndede Schadow udkastet Plan, men til Gavn for de Afsindige saae jeg heller denne, ligesom paa vort Bidstrup, flyttet udenfor Hovedstadens Mure i en yndig Egn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Dr. Neumann **) har med Hensyn til denne Gjenstand fremført nogle paa Erfaring grundede Forslag, især naar der skulde udføres, et nyt Anlæg med Bygning for Afsindige. Den første Betingelse efter hans Anskuelse, er, at der kjøbes en Landeiendom, helst, saa stor, at den største Deel af Jndtægten deraf, kan dække Balancen. *) Nogle og 40 Aars Erfaring burde allerede have lært Lægen og Psychologen hvorledes disse landlige Sysler, bidrage til Helbredelse eller Forbedring af de Afsindiges Sielstilstand, nemlig i den velbekjendte Afsindiges Colonie i Bondebyen Gheel, ikke langt fra Antwerpen. De qvindelige Afsindige rygte her tilfælleds med Bønderkonerne og deres Døttre, Haverne, Markerne og Qvæget, og Mandfolkene hielpe ved Markarbeider o. s. v. Man har intet Exempel paa at dette har givet Anledning til Mord eller deslige. See Frorieps Notitzen 1823. 3 B. p. 55.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-11-03
Dr. K. G. Neumann zweiter Arste des Königliche Charitee-Krankenhauses zu Berlin. Die Krankheiteen, des Vorstellungs Vermogen. Leipzig 1822. Størrelsen maatte naturligviis rette sig efter de Afsindiges Antal, som en sikker Beregning viser, at det vil være nødvendigt at modtage. Garntømmer er det saameget destobedre. Det er aldeles uhensigtsmæssigt at opføre en stor imponerende Bygning, hvor alle Syge ere bragte under eet Tag, flere smaae Bygninger af en Stue-Etage, dog aldrig føres. Afsindige gjemmes best i Stue-Etager, 1 Alen over Jorden; her behøver man ikke at sætte Stænger og andre Sikkerheds Indretninger foret Fængsel. res: a.) Et stort rummeligt Huus for Officianterne; den underste Etage kunde indeholde de Gale, hvilke betaltes aparte. b.) Et Antal smaae Pavillioner paa den eene Side for Mandfolk, og paa den anden Si Opvarter. de legemlige Syge. varet, for de Rasende. e) Et Badehuus. 1.) To store Bygninger, men lave, en for hvert Kjøn, deels til Arbeidsstuer og deels d) Endnu een, afsidesliggende og vel for c) En større Pavillon paa hver Side, forde for Fruentimmer, ethvert til 5 Syge og en nogle Værelser for den mere dannede Klasse blandt Følgende Bygninger maatte opføVinduerne, hvilket giver Bygningen Udseende af uden hvælvede Kjældere, maatte op Har et sligt Sted det fornødne Brændsel og til fælles Spisesale. g.) To Gaarde, den ene paa den mandlige Side til Skure og Hestestalde, den anden paa Fruentimmersiden til Koestalde og Meierie, Hørtilberedning og til Faarene. Begge Gaard maatte vel have en Port, men veltillaaset, og og Udkjørsel. Hovedbygningen tænker man sig i Midten, og igjennem den, den bevogtede Hovedindgang. Foran for Samme paa begge Sider af Vejen til Hovedindgangen, Gaardene, bag ved den in stor Have i tre Afdelinger, nemlig, den midteiste Officiant-Haven, Hovedgangen, og en liden Kirke, paa begge Sider fortil, nærmes Bygningen, samtlige Pavilloner og derpaa Haverne, hvor de Afsindige arbeide. Ligefor Huset paa begge Sider imellem Pavillonerne og Gaardene begge de lange lave Bygninger tilSpisesalene og Arbeidsværelserne, ved Enden af Haugen begge Pavilloner for de Rasende. Pladsen for de Afsindige maatte trindt omgives med en høi Muur, og Haven med en in Grav, hvis indvendige Side havde et skraa Affald, imedens den udvendige var lodret opmuret, saa at de Afsindige ikke kunde løbe bort erindre dem om deres Fangenskab. Hvorledes denne Indretning skulde bestyres, og med hvilket Personale derom henviser jeg til fornævnte Neumanns Skrift P. 385 §. 504 og der dog Jntetsteds blev noget som kunde den maatte aldrig aabnes, undtagen ved Ind