JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1766-08-06
Jgien herfra udgangne 1ste Til Frakerig, John Budchier af Arendal me Bord; William Lilledahle af Wil havne, Reinert Blom af Svelvigen, begge til Engeland med Bord. Dan Friderich Køller af Christiania af Thomas Christensen af Alsøe begetil Weile med Træe-Last, den 2den HamFøyen af Tønsberg til ibidem ballastet. Christen Bohnsen af Erøeskiøbing i Rudkiøbing med Jern, John Row Wodbrite, George Dear af Ranschet, Robert Bøyd af Glaschow, al til Engeland med Bord, Christian Overnhein af Aasgaard-Strand i Frankerig med Bord, Matthia Mørch af Odense til Slæben Ballaster, den 4de John Wilsson af Gloschow, Ralph Gibson af Barvich, Thoma Tristram af Scharbourgh, alle til Engeland med Bord, Christopher Schiøt af Kiøbenhavn til ibidem med Bord Schach Danqvart af Naschow til bil med Bord, Matthias Klepsing af Faaborg til Slæben Ballasted, den 5 Jens Olsen af Stavanger til ibiden med Jern, Jørgen Fanøe af Bogen til Slæben Ballasted, Lars Bolt af Hobroe til ibidem med Træe-Last og Pefider Christian Møller af Randers i ibidem Jern og Commen. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-13
NorCorentelliggeiNo. 3. Onsdagen den 13 Augustii 1766. Sedler.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-13
J Femten Aar jeg næsten har Nu tient min Herre trolig, Min Troskab Hykleri er var, Min Hvile aldrig rolig; Om Natten vogtet jeg hans Bo, Og sov med aabet Øje, Snød Tyvene saa du maa tro. De fik en lappet Trøje. Om Dagen jeg ham fulgte med, Og fast med Døden stridde, Av al den Værk han lidde: Og ham ei finde kunde, Som hine løber Hunde, Og efter Sporet bejlet, Men om mig dette feilet, Fortsættelsen Hans Vink var min befaling, Min Glæde var hans Sikkerhed, Hans Velfærd min Betaling. Laa min Huusbonde paa sin Sæng, Og kunde intet smaae, Jeg fastet, som en trofast Dræng, Tidt tre samfulde Dage; Ja der han engang nær var stiv, Fandt jeg en Gienpart i mit Liv Var jeg forvildet nogenstæds, Jeg gav mig aldrig vel tilfreds, Men Næsen flux til Jorden slog, Hov hen min Herre Veien tog, fra forrige Uge: Jeg hylet, tudet, som en Gast, Og hver en Krog randsaget, Fandt ikke mindste Ro og Rast, Før jeg ham fik opdaget; J fald jeg fandt en Svedeklud, Min Herre som tilhørte, Av Lugten kiendte jeg, hvis Hud, Den allersidst vedrørte. Jeg bragte den med Færdighed Hen over Bierg og Dale, Sprang venlig baade op og ned, Og kryllede min Hale. Jeg blev ej vant, at kysse Mund, Ej paa en Fløiels Pude Og Jomfru-Skiød at faa en Blund Og snorke af min Snude: Jeg Gøgler og Børne-Spil, Ei havde lært at drive, Min ædle Art sig tegnet til Jeg skulde nyttig blive Paa høje Field og vilde Strand Jeg Fiid ei vilde spare, Min raske Fod skarpe Tand Tidt ængsted Hind og Hare; Ej heller frygtet jeg for Vand, Men hastig efter dukket, Naar Vinge skudte Gaas og And Sig vilde dybt forstukket. Lycisca og Molosserne, Og Vigge var ej bædre, Ægypten skulde mig ansee, Og for Anubis hædre. For disse mine Tienester, Og heele Lives Møje, Min Troskab, Jagt og Lidelser, Min revne Krop og Trøie, For ald min Vaagenhed og Vagt Hvad har jeg nu tilbage? Et Legeme af Trældom svagt, Og Alderdommens Plage: Min Herre for Uskiønsomhed, Acteons Løn fortiente, Hvis Hunde ham uskyldig beed, De ham og ikke kiendte. Min Herre Verdens Løn mig gav Da jeg ei meere kunde, Og og af Gaarden med en Stav, Som hiine Kiæltrings Hunde: De hundske Ord var min Beskeed: Han skal ej leve længer. Av Rakkerens Barmhiertighed. Mit arme Liv nu hænger. Men Bonden Hundens Snak fortrød, Som dømte ham at bøde, Fortsætte. Sig derfor til det Dyr indskiød, Som end kom dem i møde. Da mødte dem en gammel Hest, Som graanede i Panden, Saae ud som i den sorte Pest. Han havde tient hos Fanden. Paa Fødder var han stiv og lam, Forstrækt var hver en Seene, Hans Rygg avbildede en Kam, En Ryst hans Side beene; Men i hvor usel han og var, Og som en Skindt-mær plaget, Hvor dybt ham Trældoms Aaget skar, sen følger. Og derhos var bedaget, Hans Miner, Gang og Øie-kast Dog var endnu tilbage, Og gjorde noksom Vidnes fast Hans Priis fra fordum Dage: Han nu for Møllen gik og drog, Som en livegen Fange, Ret som Svend Fellings Dannebrog, Udi de gamle Sange. Han Bonden gav kun slet Beskeed, Og Slangen Ræt tillagde, Fremdeles av Erfarenhed Beviiste det og sagde:
Norske Intelligenssedler, 1766-08-13
Bekiendtgiørelser. De Herrer Guldsmede her i Staden, saavelsom alle andre, ombedes tienstlig, at om en Sølv=Skee med Bogstavene M. M. skulle dem falbydes, samme da at anholde, siden den paa min Gaard Kiør boe er bortstaalen. M. Leuch.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-13
Meget god Rapee af alle Sorter fabriqueret paa Niels Perbols Fabrique, i Lauervig, kand faaes i store og smaae Partier, naar Liebhaberne mælder sig, og prøver samme hos Augustinus Halvorsen.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-13
Hos Jocob Nicolai Sedien er at faae til Kiøbs godt salted Kiød i Tønder, god Hollandsk Ost og Smør, alt for billige Priser.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-13
Om nogen skulle have Lyst at tilforhandle sig Afg. Cancellie-Raad Matthiesens forrige Gaard, kand samme overlades af B. Gram.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-13
Jfald nogen har meere Kaabber, end som allerede Skibet de Tie Gezusteres har modtaget, eller andet Stykgods at bortsende til Amsterdam, ville behage at addressere sig til Skipper MelRechertzen, liggendes lige ud ved Slots Bryggen, eller og til Befragteren, Søren Berg.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-13
Hos Adolph Warncke er at bekomme Holsteens Herregaard Smør i Halv Tønder og Qvarteere for billig Priis. Allonger, Blomster, Fløiels Kasketter, Fald-Hatte, Haar-Punge og SætteBøyler falbydes i Mr. Niels Mørkes Huus i Nedre Vold-Gaden.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-13
Marthe Hans daatter, som har sit Tilholds-Sted i Grydestøber-Stuen uder for Tyve-Holmen, har den 14 Julii bær get en liden Ege med et Par Aarer og et Øse-kar, som kom drivendes i Søen, og imod billig Bærgerløn kand blive Ejermanden tilbageleveret.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-13
Tirsdagen den 2 September næstkommende om Formiddagen Klokken 10 slet bliver efter Sal. Madame Anna Kræftings Stervboes Skifte-Forvalteres Reqvisition, Auction foretaget udi Vaan Huuset, Bygningen kaldet, i Nærheden af Bærums Jern-Verk, og til Høystbydende bortsolgt, efterfølgende bemelte Afdødes Stervboe tilhørende Gaarde, beliggende i Vestre-Bærum Sogn og Ascher Præstegield, nemlig: 1.) Halve Gaard Bye i Lommedalen skyldende 1 Skippund 5 Lispund Tunge med Vandfald og skiøn stor Skov. 2.) Halve Gaard Burud med Fiske Vand og god Skov. 3.) Øde Gaard Helset skylder 1 Mark med Skov til. 4.) Halve Gaard Nedre Haug af Skyld 1 Skippund Tunge. 5.) Pladsen Barlingdahlen med et lidet Skov Stykke til. 6.) Pladsen Haugen. 7.) Fuld Gaard Biørnegaard af Skyld 1 Skippund Tunge med baade fersk og Søe-Fiskerie. 8.) Fuld Gaard Staavi af Skyld 1 Skippund 12 Lispund Salt med Fiskerie og Skov til. 9.) Fuld Gaard Bryn af Skyld som Boet tilhører 19 Lispund Tunge, med Bøxel. 10.) Fuldt Dragon Qvarteer Biørum med underliggende Aaremærker, 12 Huusmands-Pladser, Sæter volde, Fiskerie, Vandfald og Skov. 11.) Fuldt Dragon Qvarteer Horne med underliggende Ramsaas, stor Skov og Fiskerie. 12.) Øde Gaard Tukkerud af Skyld 10 Lispund Tunge, liden Skov og Fiskerie. 13) Øde Gaard Stater af Skyld 10 Lispund.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-13
Ved Christiania Told-Kammer er fra den 6te Augustii og til den 13de Dito, indkomne efterfølgende Skippere, nemlig: Robert Carter af Harvigh fra ibidem ballasted; John Caton af Boullingthøn fra ibid.; Rasmus Alsing af Holmestrand fra Weymouth, begge Sand, ballasted; Niels Bendixen af Apenrade fra London med lidet Stykgods; Knud Jacobsen af Erøekiøbing, fra ibid. med Ruug, Byg, Flesk og Oste; Veder Hansen af Frederichshald fra Randers med Malt, Byg, Flesk, Ost, Smør og Brændeviin, Peder Albreth, af Naschow fra ibid. med Byg og Ærter; Anders Olsen Eyne af Thiomme fra Sandvich ballasted; Tellef Dahl af Arendal fra London med et lidet Parti Stykgods; Anders Engebretsen af Østre Riisøer fra Dunkirqven ballasted; Mels Richertzen af Amsterdam fra ibid. med Stykgods, Tobaks-Blade og Ost.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-13
Ligeledes udgangne: Skipper Veder Bendixen, Lars Evie, begge fra Bergen og til ibid. med Jern, Kakkelovne, Spiger, Papiir og Sæbe; William Duffield af Scharborgh til Engeland, med Bord; Thomas Landgrege af Sunderland, Matthew Kett af With. bye, Hans Rabe af Christiania, JohrHugall af Scharborgh, alle til Engeland, med Bord; John Nielsen af Mariager til ibid. med Trælast, Jern og Kommen; Anders Pedersen Smith af Flensborg til Helsingøer ballasted; Christian Hansen Becher af Sønderborg til Slæben ballasted; Ole Pedersen af Thiomøe til Nestved med Bord og Jern; Anders Smith af Odense til ibid. med Jern og Bord; Robert Rochvodt af Withbye til Engeland med Bord; Da niel Berndt Reich af Aarhuus til Aalborg med Bord, Tiære og Kommen; Ole Jacobsen af Corsøer til ibidem med Jern og Træelast; Anders Christensen, Bødker af Fladstrand til ibidem med Jern, Alun og Trælast; Joseph Bodicombe af Pool til Engeland med Bord; Christen Hiordt af Fladstrand til ibid. med Trælast; Jens Pedersen Grønbech af Aarhuus til ibid. med Jern, Kommen og Bord; Christian Jversen af Sønderborg til ibid. med Jern og Trælast; Jens Caspersen af Fladstrand til ibid. med Jern, Kommen og Alun, &c. Niels Borthig af Arendal til London med Bord; Michel Andersen af Odense. til ibid med Jern og Trælast; Christen Christensen af Randers til ibidem med Jern, Kommen, Alun og Trælast; John Caton af Stocton til Engeland med Trælast.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-13
Hos Jørgen Horster er 2de Kammere at faae til Leye for eenlige Personer, næstkommende Michaeli.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-13
J Bogtrykkeriet sælges: Danmarks Handels Spejl for Aar Følelser ved Kongens Død, oversadt, efter den tydske Original med den høie Forfatters Tilladelse. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-20
Nordske Jntelligen No. 34. Onsdagen den 20 Augustii 1766. ter. Jeg fordum var udi min Slægt En Hest foruden Lyder, Min Skabning lagde Overvægt Til mine gode Dyder; Min høje Hals og breede Bring, Kom overeens i alde Ting, Med Konst at efter tinne, Jeg hævede og brystet, Jeg lydde og forlystet. Som jeg til Nødtørft spiste, Den Mynt de høiest priiste. At elske og forsvare, Og satte mig i Fare. Av mange kiække Sønner, Fortsættelsen Mit Hoved, Rygg og Lænder, Hvorav man Skiønhed kiænder. Paa Ride-Skolen ikke var En mindste Prik og Linne, Jeg jo til Grunde lært den har Saa at manneerlig min Person, Og glædde mig, at min Patron For Havre, Høe og Hakkelse, Betalte jeg til Hopperne. Jeg færdig var, til deres Nik, Fik oftere dog Slag end Slik, En Oldefader er jeg nu Der kommer mig ej meer ihu, Men kun som Verden lønner.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-20
fra forrige Uge: Jeg rørte mig med Liv og Lyst Hvor Paukerne man rørte, Mit Hierte dandset i mit Bryst Naar jeg Trompeten horte; Min Næsebore fnysede, Jeg stampet, Halsen krummet, Min Fraade faldt til Fødderne, Og over Bidslet skummet; Min Herre sad behiertet opOg kunde paa mig lide, At han paa min vel prøvet Krop Til Hov-værk kunde ride; Naar det gik an paa Slagtninger Og Ordenen var stillet, Naar Væren blottedes af hver, Og de blaa Erter spillet; Naar Hals og Hoved fulgtes need, Og Sadelen blev tømmet, Og Blodet stride strømmet, Og Dødens bistre Miiner, Blandt Ak og Vee og Mande fald Og Suk og Raab og Piner. Jeg rendte som en Løve indOg knusede for Fode; Min Herre var af samme Sind, Vi paa hinanden trolde: Naar Od paa Bryst og Brynie beed Blandt Jld og Røg og Torden skrald Saa mavert løb ej Gildet af Jeg fik jo og en Skramme Og Skud to, tre, som svidde brav, Jeg føler end de samme: Om jeg ei just Aarsage var Til Seier for min Herre, Dog Seiervinderen jeg bar Og gjorde ham ej værre: Som nu til Krigens Tienester Jeg offret mine Kræfter, Saa blev min Dyd ved Øvelser, Ej mindre klar derefter: Det hendte sig ved Tidens Løb Som gierne vender Kaaben, Da Mars udi sin Hule krøb Og plantet sine Vaaben, Min Herre (som det Skudsmaal har At Haanden ej var krumpen, At Saar han ej paa Hælen bar Og Hiertet ej i Rumpen, Men var navnkundig af den Pligt. Som Land og Rige tiente, Og holdte det for Adeligt, Som Ære gav til Rente.)J Freden fik et Hierte-skud, Hans Fred som overilet, Gik Tanke-fuld snart ind snart ud, Nu sukket, atter smilet: Som tidt de Staal-beklædde Mænd, Der Jld og Blod hanterer, Som gjordede med Sværd om Lænd Sin Mandoms Priis formeerer, Besvimmer for den blinde Dræng Der kun med Bue skyder. Og mønstrer i den bløde Sæng, Hvor Læbers Echo lyder; Fortsætt. Saa gik min ædle Herre fra elsen følger. Fra Krigens Brand og Lue, Men Elskov ham til Slaver, Bandt hos en liden Due, Det galdt en Brud af Skiønhed rig Og Dyder lige store, Af Sind og Sæder gandske lig Hans Ridderlige Fore: Men som et ædelt Blomster skal Ufristet sielden være Av Bier, som i tusind Tal Dets Honning-Smag begiære, Saa var og denne Tusind-Dyd, Et Maal for manges Øje, Som haabede sit Hiertes Fryd, J hende at fornøje.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-20
Jblandt de krumme Beilere, Som sværmet om den Lillie Chrysostomus sig brøstede, Og ængsted hendes Villie, Han var broderet op og ned Dog Hiertet var heel karrigt, Han vrinskede af Kiærlighed Skiønt hans Gemyt var arrigt, Ring-Ormene og Demants Ring, Smukt spillet paa hans Næve, Han med Guldsvikler sprang omkring, Men af hans Been var skiæve; Skarp skiød han paa Svan-hvide med Rudolpher og Alberter, Men de paa hendes Harnisk beed Som Spurre-Hagl og Ærter: Min Herre vidste mesterlig. Sig herudi at skikke, Udforsket Møens Hu til sig.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-20
Ved skiulte Gribb og Nikke,
Norske Intelligenssedler, 1766-08-20
Bekiendtgiørelser. Til Jordebrugeres Efterretning kundgiøres: at Paul Haslef haver nogle Tønder blank Eyderstedsk Vinter-Hvede og Vinter=Byg til Sæd at overlade. Madame Afg. Haagen Nielsen har til Leye, under sin iboende Gaard, 2de hvelvede Kiældere, hvo som samme maatte behøve, behage de derom at addressere sig til Eieren, for derom at accordere.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-20
Hos Johan Friderich Samuelsen er til Kiøbs god Hollandsk Nøgel-Ost og Friis Ost for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-20
En nye grøn malet Kariol til en Person, kand faaes til Kiøbs hos KirkhofFra en Bonde, navnlig Truls Samuelsen Stubdahl, boende paa Gaarden Stubdahl paa Ringeriget, er den 13de Augusti ved Gaarden bortstaalen en æls-blak blakkede skaaren Hæst, 8 Aar. gammel, hvem om samme kand give nogen Oplysning, vilde imod Douceur og anvendte Omkostningers Erstattelse, anmælde det hos Lars Jerspersen paa Messieurs Collett & Leuchs Contoir. Skulde ellers befindes, at nogen uden Anmeldelse forholder Hæsten, kand de derfore vente at blive tiltalt efter Loven.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-20
Tirsdagen den 2 September næstkommende om Formiddagen Klokken 10 slet, bliver efter Sal. Madame Anna Kræftings Stervboes Skifte-Forvalteres Reqvisition, Auction foretaget udi Vaan Huuset, Bygningen kaldet, i Nærheden af Bærums Jern-Verk, og til Høystbydende bortsolgt, efterfølgende bemelte Afdødes Stervboe tilhørende Gaarde, beliggende i Vestre-Bærum Sogn og Ascher Præstegield, nemlig: 1.) Halve Gaard Bye i Lommedalen skyldende 1 Skippund 5 Lispund Tunge med Vandfald og skiøn stor Skov. 2.) Halve Gaard Burud med Fiske Vand og god Skov. 3.) Øde Gaard Helset skylder 1 Mark med Skov til. 4.) Halve Gaard Nedre Haug af Skyld 1 Skippund Tunge. 5) Pladsen Barlingdahlen med et lidet Skov Stykke til. 6.) Pladsen Haugen. 7.) Fuld Gaard Biørnegaard af Skyld 1 Skippund Tunge med baade fersk og Søe-Fiskerie. 8.) Fuld Gaard Staavi af Skyld 1 Skippund 12 Lispund Salt med Fiskerie og Skov til. 9.) Fuld Gaard Bryn af Skyld som Boet tilhører 19 Lispund Tunge, med Bøxel. 10.) Fuldt Dragon Qvarteer Biørum med underliggende Aaremærker, 12 Huusmands-Pladser, Sæter volde, Fiskerie, Vandfald og Skov. 11.) Fuldt Dragon Qvarteer Horne med underliggende Ramsaas, stor Skov og Fiskerie. 12.) Øde Gaard Tukerud af Skyld 10 Lispund Tunge, liden Skov og Fiskerie. 13) Øde Gaard Stater af Skyld 10 Lispund.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-20
Ved Christiania Told-Kammer er fra den 13de Augustii til den 20de Di komne efterfølgende Skippere, nemlig: ved Envold Hansted af Tønsberg; Veder Nyrholm af Christiania, begge fra Engeland ballasted; Skipper Made Hansen af Nedenes-Lehn fra Engeland, Sand, ballasted; Jørgen Engebret sen af Aalborg fra ibidem med Malt og Feede-Vahre. Ligeledes udgangne: Anders Olsen Ene af Tønsberg til Frankerig med Trælast; Hans Friderich Holmboe af Christiania til Kiøbenhavn med Bord, Jern, Glas, Kommen samt endeel Flyttegods; Peder Albret af Naschow til Slæben, ballasted; Rasmus Alsing af Holmestrand, Robert Carter af Harvich, Thomas Rohde af Christiania og Niels Bendixen af Apenrade, alle til Engeland med Bord; Anders Engebretsen af Nedenes Lehn, til Engeland med Trælast; Melf Richertzen af Amsterdam til ibidem med Trælast, Kaabber og Vindues Ruder; Veder Hansen af Frederichshald og Christopher Gundersen af Thiemøe, begge til Danmark med Trælast.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-20
Adskilligt Nyt fra Christiansand. En Arbeydsmand ladet arrestere sin Søn for han har slaget ham.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-20
Natten imellem den 5te og 6te Aug., opkom Jldebrand udi et Skib, som var hiemkommen fra Frankerig til Christiansand, og skulde udlosse; i samme blev opbrændt et halvt Snees Piber Brændeviin, og Skibet beskadiget. De Matroser, af hvilke der var begaaen Uforsigtigtighed med Lys, ere strax bortrømte.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-20
Dødsfald: Frue Cancellie-Raadinde Femmer.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-20
Jndpasserede: Hr. Sorenskriver Frederichsen; Præsten Hr. Biørn; Præsten Hr. Schive; Hr. Kiøbmand Klappeton fra Lit i Engeland.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-20
Jndien. Place. Udpasserede: Hr. Byeskriver Ditriets til St. Croix i Vest
Norske Intelligenssedler, 1766-08-20
Copulerede: Hr. Lieutenant Hans Holterman og Jomfrue Jndkomne Skippere fra 1te Augusti til 7de Dito. Lars Jocumsen af Corsøer fra Callundborg; Poul Rantzau af Arendal fra Stokholm; Hans Johansen af Kiøbenhavn fra Arendal; Biørn Pedersen af Arendal fra ibid.; Ole Bemen af Stavanger fra Arendal; Jan Engvoldsen her af Byen fra St. Martin; Jacob Jacobs du Grovt af Docum fra ibid.; Niels Johansen Hol af Jørgenby fra Flensborg; Torsten Rodenæs her af Byen fra Stocton; Samuel Poulsen, Hougeland af Flækkefior fra Staben; John Todd. i Sønderland fra Amsterdam.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-20
Udgaaende Skippere: Edde Ulrichs af Docum til ibid.; Ulrich Ol nen af Docum til Harling; Walter Braun af Schotland til ibid.; James Patrich af Skotland, til ibidem; Lars Waager af Christiansand til Skotland; Gery Dunking af Engeland til ibid.; Henrich Classen af Frisland fra Harling til ibid. Ellef Feif af Christiansand til Engeland; Hans Leon af Christiansand til Jrland; Matthias Brink af Christiansand til Engeland; Jens Christen af Klitmølles til Tisted; Eggert Siebolt af Hanlingen til ibid.; Melchor Duchen af Norholland, til ibid.; Jacob Jacobs du Grot af Docum til ibid.; Carl Rottwit til St. Croix i Vest-Jndien, Gert Langfeldt af Christiansand til ibidem; Mathias Nielsen af Odense til ibid. Thomas Steenersøn af Nennes til Hiøring; Jan Oncken af Frisland til ibidem; Fin Hansen Lund af Christiansand til Engeland; Anders Madsen af Arendal til Engeland; Christian Bredestød til Hiørring. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-27
Nordske Jntelligen No. 35. Onsdagen den 27 Augustii 1766. vore Omsider Begges Hierte-lav Til Kiærligheds Forening: Og Syge noksom kiændte, At Maximiliani Klang, At Dyds og Ærens Veie-skaal Hvor Pungen fyldte ej sit Maal, Saa at Forældre tidt har gjort Og solgt sin Datters Glæde bort Han derfor ogsaa Værket sig, Dog saa, at ingen rettelig Som bad ham ikke frygte: Den gode Villie Læsset drog Hvorledes han kom til sin Brud Lang Qvide havde staaet ud, Fortsættelsen. Faldt paa den samme Meening. De haand og Mund hinanden gav Men som min Herre Verdens Gang, Læt Øret sig tilvændte, Ugyldig giærne fandtes, Og Rigdom ikke vandtes, En Nar til Mand for Midler, Til en omflædig Fidler, Besværligt foresatte, Mistanke kunde fatte; Sin Jomfru med i Raad han tog, Og Kiærlighed samtykte. Da begge To tillige Jeg kortelig vil sige: fra forrige Uge: En Middel-Vej man skulde gaae Til at avgiøre Sagen, Just under haanden sin Attraa Min Herre fik for Dagen; Besluttet blev et Ridder spill. Som gængs var i de Tide, En fra sit Haab, een anden til Av Begge skulde ride, Hvo Ringen træffet første Gang, Han skulde Bruden have, Og Hymen føre ham med Sang, En prægtig Brude-Gave. Min Herre fuldte med sin SvændOg Sadel paa mig lagde, Mig strøg og klappede min Lænd. Og tidt i Øret sagde: Brug nu din Fod, nu giælder det, Saa vel som jeg dig vover Jeg daglig dig en lekker Ret, Din hele Livs Tid, lover, Den ønske Sool nu alt oprandt Til dette Jomfru Gilde, Den rige Kryster sig indfandt Hvor nødigt han end vilde; Min Herre reed den første Dyst, Med Ringen Krantsen snappet, Hans Dukke saae det an med Lyst, Klart alting blev og klappet. Omsider bragte jeg ham hen Til sine Fædres Bolig, Hvor han med sin udvalde Ven Nu lever glad og rolig. Ei Kanthus, Phoebus, Cyllarus Jndlagde større Ære, Bucephalus og Pegaasus. Hvad Navn de ogsaa bære; Om Titan havde endelig Behøvet fleere Hæste, Han aldrig havde skammet sig For Vognen mig at fæste. Min Herre til sin Herlighed Og Ære jeg forfremte, Men hvad har jeg for al min Sved? Sit Lofte snart han glemte; Jeg Verdens Løn nu rigtig faar J disse Reeb og Sæler, Hvor Nat og Dag jeg mødig gaar Og mig til døde træler, Ak, at han mig dog heller gav Til Løn en ærlig Kugle, Des før jeg fik en Hæstes Grav J glubske Dyr og Fugle! Da Bonden hørte anden Gang, At han var kiændt til brøde, Begyndte han en Jammer-Sang, Som en fordømt til døde; Dog bad han Slangen sluttelig, Han end et Dyr maa spørge, Fortsætt. Derefter vil han skikke sig elsen følger. Og saa ej meere sørge. En listig Ræv da mødte dem, Han smidskede og sagde: Din Sag min Dannemand er slem, Fremdeles han tillagde: Sig dog i Stilhed, hvad du vil Mig til Belønning give, Saa tør jeg finde Raad dertil. At du kand hiulpen blive. Som Bonden nu var gild og giæv Og alting giærne vovet, Han alle sine Høns den Ræv For hans Miskundhed lovet. Til Slangen sagde Ræven da: Som Mandens Liv det giælder. Og staaer til mit Nei eller Ja, Da før jeg Dommen fælder, Jeg først maa Sagens sammenhæng Beskue vel og vide, Vil derfor over denne Æng, Til Giærnings Pladsen skride.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-27
Da de nu fuldtes alle Tre, Med en Lovkyndig Smiger, Til Bonden Ræven sagde: see! Naar jeg med Slangen stiger. J Hulen ned, da vær ej seen Strax jeg igien opspringer. At stoppe Gabet med en Steen, Den Konst ey let mislinger.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-27
Bekiendtgiørelser. Hos Jørgen Horster boende i Skipper Gaden, ere tvende Kammere at faae til Leye for eenlige Personer til næstkommende Michaeli.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-27
Eendeel Kuxer udi Frederichsgaves Kaabber-Verk, er at faae, deels til Kiøbs og deels paa Forpagtning, hvorom nærmere Underretning kand bekommes af Morten Zimmerman.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-27
J tilkommende Uge vorder Skifterne efter Mogens Jonsens Røjert og Peder Colling upaatvilelig sluttede; hvo som udi samme maatte have noget at fordre ville derfor betimelig melde sig. Allonger, Blomster og Brøst-Bouqvetter, Fløyels-Kasketter, Fald-Hatter, Skæffer-Hatte, Haarpunge, grønne Silke Ducat-Punge, Sætte-Bøyler, Øren-Roser, og Bandelokker, syede Merlins Kniplinger faldbydes i Niels Mørkes Huus i Nedre Vold Gaden.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-27
Fra Byefogden er for nogen Tid siden bortkommen en 2 Aars gammel, Engelsk Bok, hvo som om samme kand give nogen Oplysning skal derfor til Forneyelse vorde belønnet. Man har villet, sig at den, som var vant til Hæste, skal have fulgt med en kiørende Bonde fra Bærom eller Ascher.
Norske Intelligenssedler, 1766-08-27
Hos Niels Tollefsøn ere gode Citroner, samt Fransk Smør at bekomme for billige Priser. Hos mig er bekomme alle Slags Urter, saasom, Kaal, Rødder, Purre, Salvie. P. H. Bergwitz.