JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-02-01
Rigets Stænder have nu ikke befundet Spørsmaalet at være, hvorvidt bemelte Forfatning medfører mere Sikkerhed end før, men de have allene fæstet deres Opmærksomhed derpaa, at Præstestandens Privilegier ere herved merkelig anfægtede. thi disse fastsætte tydelig i 85, hvorudi Præsternes Pligter Henseende til Mandtalls Listerne bør bestaae, og derved udtrykkelig fritage dem fra al anden Umage og Uleylighed ved Mandtalle=Skrivningerne, og det paa de Grunde, som i det foregaaende af samme §. anføres. - Ved en saadan Forfatning, hvortil Rigets Stænder selv ingen Anledning have givet, er vorden paalagt Præsteskabet en langt større Tyngsel end den, hvorfra de udi Privilegierne ere befriede, og derhos paa dem henflyttet baade Kron=Betienternes og Fiscalernes Ansvar og Pligter; da dog Swea Konge=Forsikringens 11 H. tilholder, at ingen Stands Privilegier maa røres ved eller forandres, uden Rigets Stænders eenstemmige Samtykke. -For da at erlange, at bemelte Stands Privilegler maa i denne Post bevares og handthæves, have Rigets Stænder, seet sig foranledigede til, i Underdanighed at anholde hos Hs. K. M., at ovenmelte Sin naadige Forordnings Jverksættelse, for saavidt Præsteskabet angaaer, nu strax maa ophøre. Den 12te September. Saasom den Papiir. Mølle, hvilken Rigets Stænders Bank, for omtrent 10 Aar siden, med Hans K. Majests, naadigste Privilegio, har indrettet paa Skattegaarden Tumba i Stockholms Lehn, Svartløse Herret og Botkyrka Sogn, er for nærværende Tid kommen i den Stand, at mere Papiir der kan tilvirkes, end som til Bankens eget Brug udfordres; saa have Rigets Stænder, eragtet, at ligesom Banken forhen har Rettighed til, ved offentlig Auction at bortsælge alle der pantsatte løse og faste Eiendomme, maa den paa lige Maade forundes det Fortrin, at kunne paa egen Auction, og uden at erlegge den ellers i Stæderne sædvanlige Afgift, forhandle det Papiir, som herefter kan aflades af Tumba Verkes Tilvirkning, tilligemed forslidte eller ubrugelige Jnventarier, bestaaende af Kobber, Metal, Redskaber og andre Ting, som Banken har ladet anskaffe til sin Fornødenhed her i Staden eller ved Verket, men ikke videre kan betiene sig af. Og have Rigets Stænder, Underdanighed anholdet, at det maatte behage Hs. K. M.,at lade Sin naadige befaling til dette at iværksætte, udfærdige til Vedkommende; ligesom og særskildt Underretning herom er til Banco=Fuldmægtigerne afgangen. S. D. Hos Rigets Stænder har Lieutenant Olof von Tørne, paa sin Faders Generalmajor og Ridder Peter vorTørnes Vegne, anholdet om Beslutning udi sin ved sidstleden. Rigsdag til Secrete Utskottet henviiste, men uafgjorte Ansøgning, om at maatte nyde Forskællen imellem Feld- og Extra Tractement, for den Tid som Ansøgningen indeholder, og han var commanderet ved Magazinerne i Finland. Og have Rigets Stænder fundet for got at henvise dette til deres Secrete Utskot. S. D. Den Ansøgning, som Qvinden Brita Biørkman har gjort, om Beslutning udi hendes ved sidstleden Rigsdaunder No. 500 indgivne Besværing, angaaende Opretning for uforskyldt Lidende, den have Rigets Stænder henviist til deres Justice Deputation, at udlade sig over samme Sags Beskaffenhed og Forløb.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
AVERTISSEMENS. Fra Pressen er udkommet et nyt Oplag af Baron Ludvig Hol ei bergs Poetiske Skrifter, udi en Samling, forøget med Frue H. C. Nordenslychts Liv og Levnet, en Svensk Dame, som stod i en lærd Brev=Vexling med vor lærde Holberg. Skriftet faaes til Kiøbs for 3 Mk. 8 Sk. hos Brødrene Berling, boende i Pilestræde.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
Rug Holstensk Td. Korn.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
Dansk Td.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
Holstensk Hvede Td. 2 Rd. 3 Mk. Laalandsk Td. . Byg Tønden, 2 Rdlr. 2 Mk. Gryn Tønd. 5 Rdlr. 4 Mk. Malt Tønden 2 Rdlr. 4 Mk. 1 Rd. 1 Mk.) Havre Td. Gryn Tønd. 5 Rd. 2 Mk. a 6 Rd. 4 Mk. Boghvede=Gryn Tønd. 8 Rdlr. Mk. Erter Tønden, 2 Rdlr. 4 Mk. Fædde Vahre. Islands salted Lammekiød Tønden 10 a 11 Rd. Flesk røget Lispd. 5 M. 8 s. a 1 R. 1 Mk. Oste Fynske Skpd. Holsteenske Skpd. 14 a 16 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
Smør Fynsk Td. Sællandsk Td. Tælle Lisp. 2 Rd. 2 Mk. a 2 Rd. 3 Mk. Grøn Sæbe Otting, 2 Rdlr. 1 Mk. 35. Fisk. Bergens Fisk Skpd. 10 a 11 Rdlr. Graasey salted Td. tør Skippd. . 6 a 7 Rdlr. Klipfisk Skippd. . . 12 Rdlr. Norsk Torsk salted Td. 5 Rd. Mk. Jslandsk Td. 6 Rd. 4 Mk. Jslandsk tør Fisk Skpd. 10 a 12 Rdlr. M. Priis=Courant. Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk. Holstensk, 5 Rdlr. 3 Mk. Høste Sild Td. 6 Rd. 4 Mk. Jydskenkelt .. Norsk Sild Td. 6 Rd. a 6 Rd. 2 Mk. fyensk Tran Tønden = 17 a 18 Rdlr. Elle . 5 Rd. 4 Mk. 5 Rdlr. 4 Mk. 4 Rdlr. 3 Mk. Salt. til Provinz. Birke J Norsk Tønd. 3 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. 1 Mk. Spansk Tønd. 3 Rd. 3 Mk. a 4 Rd. Kiøbenhavns i Fransk Td. Torve=Kiøb, for Jndvaanerne. Viin. Brænde. k En Ahme Rhinsk Viin, 68 a 88 Rdlr. Et Bonde Læs 1 Rd. 1 Mk. uden Rigs 43 a 63 Rdlr. Et Læs Torv. 5 Mk. a 1 Rd. 1 Mk. Et Oxsehv. rød Viin, 72 a 82 Rdlr. Kul Tønden . 2 Mk. 8 s. uden Rigs 54 a 64 Rdlr. d. Et Oxsehv. Fransk Viin 46 a 64 Rdlr. Forring. uden Rigs 28 a 46 Rdlr. Høe et stort Læs 1 Rd. 4 Mk. Et Oxehoved Fransk Brænde=Viin 84 a 90 Rdlr. Dito mindre Halm et Læs 1 Rd. 1 Mk. uden Rigs 44 a 500 Rdlr. Humle. Høns og Fiederværk. sk. Brunsviger) Skpd. 60 Rdlr. Kalkonske gamle Parret. 2 Rd. Mk. 70 Rdlr. unge Parret 1 Rdlr. 3 Mk. Garleb. Norsk Jern Skippd. 12 Rd. a 12 Rd. 3 Mk. Capuner sæde et Par 1 Rd. 2 Mk. mavre et Par r. Tiære Tønden 3 Rdlr. a 3 Rdlr. 4 Mk. Hør Skipd. 24,30 a 40 Rd. efter dens Høns gamle Parret 2 Mk. 12 s. 1 Mk. 14 s. lr. Reen Hamp Skpd. 26 a 28 Rdlr.) Bonite. unge Parret Kyllinger et Par 1 Mk. 8 s. Brænde. Favnen. Ænder et Par sk. Pommersk Fyr. 3 Rd. 5 Mk. Duer et Par 3 Mk. 1 Mk. 6 s.M. Pommersk Bøg 5 Rdlr. 3 Mk. Æg en Snees Paris, den 1ste Januar.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
Den 8de Jan. Hr. de Presontaine, Ridder af St. Louis Orden, forhen værende Commandat for den Nordre Deel af Guyane, har i Haandskrift ladet komme for Lyset: "En Jgientagelse af Nr. Rebaques og Mornes Confrontation med de Presontaine, for Hr. Chardon, efter K. Ordre Raporteur udi Sagen angaaende Colonien Cayenne " Udi hvilket Skrift Hr. de Presontaine fremfører, at han i Aarene 1762 og 1763 havde fattet, og for Ministerio fremlagt det Forslag, at anlegge fordeelagtige Establissementer paa Cayenne, til Opretning for Canada, som man nylig havde mistet; og at Aarsagen til at det te Foretagende lykkedes slet, har fornemmelig været, at ingen af dem, som have været betroet noget ved dets Jværksættelse have noksom tagel Landets Natur i Betragtning. Hvorhos han opregner alle de Anstalter, som til den Ende ere vorden gjorte. Efterat Churfyrsten af Bayern har ladet anmode Monsr. Quevanne, General Probeermester af Myndterne i Frankrige at komme ind i Sine Lande, for der at bestemme Guld- og Sølv Myndternes Gehalt, har Ministerium tilladt Mr. Quevanne at efterkomme denne Churfyrstens Begiæring. - Da Printsen af Contii for nogle Dage siden reyste tilbage fra Øen Adam, og drog igiennem en vis Landsbye, komme samme Byes Jndvaanere omkring ham, kastede sig for hans Fodder, og hade om Brød, som de meget haardt trængede til. Printsen blev bevæget over den Elændighed, hvori han fandt denne vigtige Classe af det menneskel. Sælskab, gav dem alle de Penge som han havde ved sig, og ved sit Exempel opmuntrede alle dem som fulgte ham at giøre ligesaa. Da han siden kom til Versailles, og troelig berettede Kongen dette som havde begegnet ham, blev Hs. M. derover hiertelig bevæget til Medynk. - Det saa kaldede Grand-Conseil er, ved K. aabent Brev, dateret i denne Maaned, atter indsat i dets forrige hafte Forretninger igien, og Etats Raad Pelletier de Beaupre udnævnet til første Præsident i dette Raad; det skal bestaae af 40 verdsligge og 4 geistlige Raadsherrer; ligesom og 8 Requetemmestere ere udnævnede til der at gjøre Tieneste. Alle Betientere udi denne Jurisdiction skulle have fastsat Løn, og skal ingen Sportler der have Sted, De Kiendelser og Beslutninger, som dette Grand=Conseil givet udi de Sager, som ere lagte under dets Jurisdiction, skulle over det hele Rige agtes og ansees lige ved dem, som det K. Geheime Etats=Raad og Parlementerne udstæde. Og skal Processens Maade udi dette Raad iagttages saaledes, som den er foreskrevet ved Ordonnancerne af 1667 og 1670, eller ved andre Forordninger, Erklæringer og Reglementer. Dette Raad har den 4de hujus sat sig første gang, og da protocolleret det K. Patent, hvorved det oprettes. - Man beretter at Spanier, ne og Portugiserne have med forenet Magt villet trænge ind i den Portugisiske Province Paragnay, hvorimod Jesuiterne skal have sat sig med bevæbnet Haand; at derudover var forefaldet af dem tagne fangne, og strax ophængte.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
Extract af et Brev, dateret Algier, den en haard Trefning, i hvilken Jesuiterne bleve overvundne, 300 23de Novbr. 1767. I Dag, da een af dette Steds Soldater skulde indgaae i Deyens Huus, for at afhente sin Lehning eller Besoldning for 2 Maaneder, som sædvanlig, blev han grebet med 5 ladte Pistoler og et Sværd paa sig, havende i Sinde med et Complot af andre at dræbe hele Regieringen. Han er nu Begreb med at udlegge de som ere i Ledtog med ham, og saaer han og de, de faae fat paa, deres fortiente Løn for Solens Opgang i Morgen. Gud være lovet at samme Masacreikke gik for sig, thi i saadan Tilfælde staae vi Christne store Fare for Plyndring og det som værre er.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
Dublin, den 12te December. I Gaar blev befalet at forelegge Kammeret Udkastet til en Bil til Opmuntring for Agerdyrkningen og Skibsfarten, ved at bevilge Belønninger for Korns Forhandling langs med Kysterne. Blant de Bils, som allerede ere gangne igiennem i Parlementet, er een, som bevilger Kongen nye Paalæg paa Øl, Viin, Tobak, Kobber &c., og hvorved det forbydes at indføre i Jrland Guld-og Sølv-Galoner, fine Lærreder og Batister, undtagen hvad som forarbeydes i Engeland.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
Nancy, den 20de December. Jmellem Lemmerne af vores øverste Ret er indløben en Ueenighed. Da Jesuiter=Ordenen er forviist af hele Frankrige, saa blev denne Forviisnings Forkyndelse ogsaa besluttet af de fleste af denne Rets Assessorer, som ere 22 i Tallet; men da Forsamlingen til at fatte en gyldig Beslutning, i det mindste maa bestaae af 14, saa foresatte sig 10 a dem, som ere Venner af Jesuiterne, at begive sig bort strax, naar denne Sag kom paa Bane. For at redde Levningen af dette Sælskab, havde de adskillige gange betient sig at dette Middel, indtil Ober=Præsidenten den 4de huj. anrettede en Forsamling, hvori man skreed til Forkyndelsen af denne Forviisning, uden at bryde sig om disse 10, deres Fraværelse. Disse, som vare gangne i et andet Kammer, forfattede et Arret og Protestation derimod, saa vi nu have 2 stridige øverste Retter.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
Livorno, den 21de December. Som man fornemmer, vorde 3 Genuesiske Regimenter indskibede under General Matras Commando, for at gaae af Corsica. Deres egentlige Bestemmelse skal være til at tage Øen Capraya igien fra de Misfornøyede.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
Regensborg, den 4de Januarii. Efter al Anseelse kan man formode, at dette begyndte Aar vil for Europa vorde lige saa fredeligt, som det sidst forgangne Vel havde de Pohlske Sager opvagt nogen Bekymring; men den Lemfældighed, med hvilken man der gaaer Tingene an, ophæver samme aldeeles. Den gode Forstaaelse imellem Tydske land og Frankrige bestyrkes alt meer og meer, ved den Omhu som man fra alle Sider anvender for alt hvad som tiener til saadant Maal. Blant andet blev sidstl. 9de Decbr. udi Churfyrstens af Bayern Lande kundgjort et imellem samme Churfyrste og Kongen af Frankrige sluttet Forbund, hvorved begge Regieringer indbyrdes ophæve Anbaine=Rettigheden og andre af lige Natur udi hver sine Lande, til Beste for hinandens Undersaatter ved forefaldende Arve Skifter. Dette Forbund bestaar af 8 Art., hvoraf den 5te foreskriver i Henseende til den Rettighed som kaldes Ab zug eller Nachstruer (af Arve=Parter som føres ud af Landet, at derved skal følges Love, Anordninger og Sædvaner paa hvert Sted, dog saaledes, at en Liighed iagttages, saa at ikke meer afkortes for en Partes Undersaat, naar han for er Arv ud af den andens Lande, end det i lige Tilfælde skeer for den anden Partes Undersaatter. Den 7de Art. siger, at saasom Kongens og Churfyrstens fornemste Hensigt er at befordre indbyrdes Handel og Vandel, saa forbinde de sig imod hinanden, at befordre et Handels-Forbund sluttet, til Gavn for begge Siders Undersaatter. Og tilsiges herhos, at paa de Franske Manufactur= og Kiøbmands=Vahre skal i Bayeren ikke sættes høyere Rettigheder, end paa andre Nationers; og at de Bayerske Undersaatter skal i Frankrige nyde lige Frihed i Handelen, som andre Nationer. &c.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
Wien, den 30te December. J Følge et nylig kundgjort Reglement, skal, fra Aarets 1768 Begyndelse af, den Sorg, som Hoffet efterdags kommer til at bære, være inddeelt udi 7 Classer, saaledes: Udi 1ste Classe vedvarer Sorgen i 6 Maaneder, 2 Maaneder dyb Sorg med Pleureuser, 2 Maaneder uden Pleureuser, 2 Maaneder halv Sorg. J 2den Classe sørges 3 Maaneder, da Dragten forandres Maanedlig. J 3die Classe er Sorgen paa 6 Uger, uden Pleureuser, Klædes og Camelotter Klæder med Knapper og Knaphuller; efter 4 Ugers Forløb forandres den til halv Sorg. Udi 4de Classe er Sorgen ligeledes paa 6 Uger, de 4 sidste Uger halv Sorg. Udi 5te Classe sørges 14 Dage, 8 Dage ordinaire Sorg, 8 Dage halv Sorg. Udi 6te Classe 12 Dage, og forandres Sorgen paa den syvende Dag. Udi 7de Classe sørges i 8 Dage med halv Sorg.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
Harwich, den 8de Januar. Henved 200 Holl. kornladdede Skibe, som til Engelland ere bestemte, skal for nærværende Tid sidde fast i Jsen.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
Danzig, den 17de Januar. Nu paa nogle Postdage have adskillige Efterretninger eenstemmig meldet, at de bekiendte Pohlske Stats=Fanger, som fra Warschau bleve bortførte, ere allerede den 30te Nov bleven førte fra Wilda til Smolensko.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
Curhaven, den 24de Januar. Jblant 3 Skibe, som til Helgoland ere ankomne, er en Dansk Gallioth, kommende fra Bordeaux.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
Cosøer, den 29de Januar. Den 25de udgik agende Post Monsr. Brøndsted. Den 28de Morgen, den K. Brev=Sæk fra Kiøbenhavn, som langede Nyborg samme Middag. Den Svenske Brev Sæk. J Dag ind Cabinets=Courier Meyer og Følge. Agende Post Mr. Terkel.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
Helsingøer, den 1ste Februarii. Siden den 21de Jan. har Vinden her fast bestandig standet i S. O. og meest med Storm, saa at Sundet imellem Helsingborg og Cronborg stedse haver været aabent, og ikke megen Hinder af Driv Jis imod den daglige Overfart. Jisen langs med Landet her fra Broen lige til Kiøbenh., ligger endnu ganske fast, og saa længe bemelte Vind vedvarer, kan den ikke løsne sig fra Landet. Her ligge endnu i got Behold Capitain Dessin til St. Croix bestemt. Den 25de Jan. ankom hertil Gen. Lieuten. Græve Ranzau fra Christiania, som den 26de reyste videre. - Efterat man her den 28de sidstl. om Aftenen havde af Kanonernes Løsning omkring Kiøbeny- og siden af andre Bebudelser erfaret Dronningens Needkomst med en Kronprints, har man den 29de overalt her i Byen viist GlædesTegn udi denne Anledning, med Flagning i Havnen og langs Stranden, samt fra Sr. Plums Raffinaderie=Plads uden for Byen; saa og med Kanonade. J Gaar efter Høymæsse blev i samme Anledning kanoneret fra Cronborg med 27 Skud. Og lod Mr. Helleren i Sneckesteenen samme Tiid fra sin Plads baade Flag vare og kanonere.
Berlingske Tidende, 1768-02-01
vares Cours. kanden 2 Maaneder Signa 5 Rdlr. 22 Sk. pr. Pd. St. Amsterdam 14 Dages Stat 4 20 ½ m. m. 2 Maaneder Dato a 12 ½ en Sm. Hamborger 14 Dages Sig i 2 1/2 paa Smm. 2 Maaneder Dato a 21 1/2 pra Smæ. TISS. Kuzmand Andr. Gaa i Drammen er af Hs. Excesener Stalfulden Bannan naadigst Umen ingen til Commissionair me Slan Maganner i Ormmen, i Sinder for Sr. Andr. Rausam¬
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Kønigsberg, den 1ste Januar. De seeneste Efterretninger fra Warschau tilholde, at den store Commission vedbliver at arbeyde paa de nye politiske Reglements, hvori møde adskillige hindringer. Det Forslag om Vorned-Rettighedens Ophævelse foraarsager blant andet store Stridigheder.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Fra Weichselen, den 9de Januarii. Man har her den Beretning, at en Avanturier, som i Dalmatien under Navn af Peter, har søgt at giøre sig et Anhang iblant de der værende Gammel-Græker, er at Tyrkerne taget fangen og bragt til Constantinopel, hvor har nu enten vil vorde straffet af Tyrkerne selv, eller til Rusland udleveret. - Keiserinden af Rusland har nylig til sendet Fyrsten Primas en Pels, som er forfærdiget af 100 hinanden ganske liige Zobeler, og skatteres paa 12000 Rub lers Værdie.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Den 20de Jan. Den i Warschau siddende Commission arbeyder flittig udi de Stats=Materier som den har forsig, hvoraf de vigtigste ville vorde afgjorte forinden Rigsdagen sættes igien. Dog ville adskillige Geistligheden angaaende Anliggender blive staaende tilbage, nemlig saavidt de ere blot Geistlige, og ikke tillige umiddelbar interesse sere Staten, hvilke forbeholdes til en Kirke=Forsamling, som vorder at holde efter Rigsdagen. Jmidlertid hedder det, at man er kommen overeens om at anmode Paven, at han efterdags sender ingen Nuntius til Pohlen, men overlader til Fyrsten Primas at forestaae den Jurisdiction som Nuntiaturet eller haver. - Paa det at god Orden i Warschau maa des bedre haandhæves naar Rigsdagen om kort Tid sættes igien, saa rykke omtrent lige saa mange Russiske Tropper der ind igien, som nylig forhen stode der.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Leipzig, den 24de Januarii. Næst Konster og Videnskaber, samt hvad andet kan fremme Landets Flor og Beste, tragter den høye Administration over dette Land ogsaa at bringe Krigs=Væsenet paa en bedre Fod, og i det mindste i den Stand, som det var førend sidste Krig. Udi tilkommende Foraar skal oprettes et Campement til Troppernes Øvelse, som skal bestaae af 20 til 24000 Mand; og dertil holdes allerede Kanoner, Telte og andre behøvende Ting i Bereedskab.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Stockholm, den 28de Januarii. Paa Hs. M. Dronningens Helbredelse af Sin sidste Svaghed, er her vorden slaget en Skuepenge. I Gaar Form. reyste Kongen, Dronningen, Kronprintsen og Kron Princessen, Prints Frederich og Princesse Sophia Albertina til det K. Lystslot Carlberg, hvor en Jagt blev anstillet i den K. Dyrhave, og 2 Ræve bleve skudte. Deres K. Majestæter og Høyheder komme hid tilbage imod Aftenen men Kronprintsen gjorde en Reyse til Ekholmsund, hvorfra Hs. K. H. ventes hid tilbage i Dag. Prints Carl holder sig endnu inde, formedelst nogen ham paakommen Uvaselighed, hvilken dog har saa aftaget, at man haaber han i neste Uge tør komme ud igien.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Faaborg, den 30te Januarii. J Anledning af vores allernaadigste Konges indfaldende FødselsDag sidstl. 29de Jan., haver denne Byes Jndbyggere viist deres Devotion og allerunderdanigste Glæde paa følgende Maade: Ved Gudstienestens Holdelse samme Fredags Formiddag blev af Prædikestolen gjort Taksigelse for Hs. Majestæts lyksalige Regimente, og Bøn om den Kongel. Stammes Udbredelse, samt Undersaatter, nes Lyksalighed, men i Besynderlighed om Guds Velsignelse til Handelens Udbredelse i denne Bye, under vores allernaadigst Konges vise Forsorg. Efter Prædiken blev under fuld Musique udsiunget: O store Gud vi love dig; og efter Gudstienesten musicere af Byens Taarn. Derefter blev kimet med Byens Klokker og las net 3 Kanonskud som et Signal, hvorefter endeel af Byens best unge Søefarende forsamlede sig paa et bestemt Sted, i smukke dertil indrettede Klædedragter, og derfra gjorde et fornøyeligt Optog igjennem Gaderne med en dertil udpyntet Chaloupe. Og efter at de havde passeret Byens reelleste Gader 3 gange under idelig Flagen, Musiceren og Kanonade, toge de ind paa deres Forsamlings=Sted, hvor da efter foregaaende Jnvitation indfandt sig Stedets Øvrigheds Personer, de Kongel. Betientere og endeel at Byens beste Jndbyggere med deres Familier, som bleve beværtede med et smukt tarveligt Tractemente, over Maaltidet bleve ved Pocalers Udtømmelse erindret Kongens og det ganske Kongel. Huset Velgaaende, under Trompeters Lyd og Kanoners Løsning, da Kanoner til den Ende vare plantede paa Skibsbroen. Derefter blev aabnet Bal, og dandset til om Morgenen, da enhver geleydet at Musique forføyede sig hiem, og saaledes skiltes ad, efter at have fornøyet sig i al Enighed og Sandrægtighed.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Odense, den 31te Januar. Paa Hr. Msts. vores allernaadigste Konges høye Fødsels Fest, blev paa Gymnasti øverste Auditorio holdet en latinsk Oration af Hr. Professor Niels von Hauen, til hvilken at anhøre Byens Geistlighed, Rangspersoner og K. Betiente ved Programma vare inpiterede. For og efter Ocationen opførtes en smuk Vocal- og Jnstrumental Musique, componeret af den latinske Skoles 82 Aars gamle Cantor Johannes Sibbern. Om Aftenen forsamlede de . Herrer Officierer og K. Betiente sig til et Bal, som vedvarede til Kl. 5 om Morgenen, hvor Hs. M. Kongens og det K. Huses Velgaaende ved Pocaler under Paukers og Trompeters Lyd bleve erindrede. – J Dag Formiddag passerede en K. Cabinets=Courier her igiennem Byen med den glædelige Tidende om Hs. Msts. den regierende Dronnings glædelige Nedkomst med en Kronprints.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Corsøer, den 1ste Februarii. Den 30te Jan. udgik Kammer=Junter Walmodens Tiener, som Expresser til Wedkilde. Samme Dags Middag, K. Dansk Cabinets-Courier Fontaine til Engelland. Hamborger Kiøbmand Feldthausen fra Carlscrona. Den 31te, Middag, K. Dansk Cabinets=Courier Petersen til Rusland. Kl. 3 trefferdedeel Efterm. den K. Brevsæk fra Kiøbenhavn, som blev paa Sprogøe i Nat, og i Dag tidlig langede til Nyborg. J Dag, en Svensk Brevsæk. - Den 30te indkom en Svensk Estaffette fra Hamborg til Helsingøer. Agende Post Mr. Terkel er ankommen hid Dags Form., men at Mangel paa Baade maa blive her i Dag over. I Gaar Efterm. og Nat er kommen en heel Deel Driv=Iis til Fyhns Land. Sorøe, den 30te Januar.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
I Gaar, som var vor Konges Fødsels=Dag, mødte de 25 Bondepiger (en undtagen formedelst Svaghed) som skulde nyde til Udstyr hver 300 Rdlr. af Hs. Msts. Dronning Carolinæ Mathildæ Naade. De bleve viede her i Kirken til deres forhen trolovede Fæstemænd, og uddeelede Hans Excell. Hr. Geheime=Raad og Ober=Hofmester von Reitzen, stein i Hs. Msts. Navn denne Gave til hver i sær. Brudeparrene tillige med deres følge samledes hos Kiøbmand Rosberg, hvor de bleve modtagne med Musik og beværtede. Derfra gik de Parviis op i Kirken og stode i Choret. Provsten Hr. Professor Pontoppidan, som vide dem, holdt en kort Tale i Anledning af Ordspr. 17, 8. Derefter prædikede Capellanen Hr. Kiær over Psalm. 41, 2. Da Gudstienesten var forbi, bleve de igien modtagne til Rosbergs, hvorfra enhver forføyede sig hiem. - Derefter bleve de sædvanlige Taler holden paa Academiet, da Prof. Math. Hr. Woldike talede paa Dansk om de levende Kræfters Forhold til de Døde; og Academisten Hr. von der Osten paa Latin om Nytten af en Regents Reyser i sine Lande. Dagen tilforn skeete Jndbydelse hertil af Professor Schiønning ved et latinsk Programma, som handlede om Grunden til Herodoti Fortælinger om Schythien og tilgrændsende Lande.
Berlingske Tidende, 1768-02-05
Helsingøer, den 5te Februarii. Vinden var i Gaar S. W., hvorved Sundet blev fuldt med Driv Iis, saa Norske Post ikke kunne komme over fra Helsingborg, Og da Vinden i Dag er faldet til N. W., og al den Driv Jis, som ved den langvarige S. O. og haarde Storm er uddrevet, komme tilbage igjennem Sundet, kan bem. Post eller andre Reysende ikke heller komme over i Dag; dersom og nu værende stærke Frost, N.W. Vind og stille Veyr vil vedvare, er det at formode, at Sundet inden saa Dage vil legge sig tvert over. Den Westindiske Capit. Dessin ligger her som for i den faste Jis og got Behold.