JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
For Søe= og Landmagten er endnu foreløbig bevilget den sædvanlige Krigs=Etat paa 3 Maaneder. Ogsaa vedbliver Vanskeligheden for Passagererne, som ville reise til Frankerig, hvortil iblant angives som Aarsag, at naar hver Person, som har forlangt Pas til Frankerig, blot tog 50 Guineer med sig, vilde derved 300000 Guinceremigrere. - J Overhuset har Erstatssekretair Grenille, erklæret sig ganske utilfreds med den Nordiske Konvention, fordi man ved at tilstæde Neutrale Handel paa de fiendtlige Kyster og Kolonier, saavelsom ved Forklaringen over en Havns virkelige Blotade, ved at undtage Skibsmunition fra Kontrebande, og ved at indskrænke Visitationsretten, kuns slet har opnaaet, hvad det Pitiske Ministerium saa høitidelig havde lovet. Lord Nelson erklærede derimod, at han vilde være Enhver, som under Krigen ved Tilførsel af Skibsfornødenheder satte Frankerigs Skibe istand til at gaae i Søen, meget forbunden, da han var forvisset og at der i saa Fald snart vilde blive gjort en Ende paa Krigen. I Underhuset gav Oppositionstaleren Tierne, Konventionen sit hiertelige bifald, og lovede Ministrene sin Understyttelse, fordi de saa oprigtig havde arbeidet paa Freden. Sir Francis Burdet har nu atter anmeldt en Motion, for at undersøge Minister Pitts og hans Kolle gers Opførsel, i saa halstarrig at forlænge den usalige Krig, og Hr. For vil der staae ham bi med sin hele Veltalenhed. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Banken har nu søgt at faae den Parlamentsakt, hvorefter den skulde begynde at betale i klingende Mynt 6 Uger efter Definitivfredens Slutning, udsat, indtil Freden har gjort sin Virkning, da den ellers let kunde blive sat i nye Forlegenhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Statsraad Creter med Mourges og Bertrand ere udnævnte til at slutte en Handelstraktat med den Engelske Gesandt Jackson; de to sidste, som kuns ere simple Borgere, faae desaarsag Statsraadstitler. Det omtvivles nu ikke meere, at Grunden til Definitivtraktaten underhandles i Paris, hvorfor Marquis Cornmallis heller ikke afreiser til Amiens endnu i nogle Uger. Den 17 f. M. besøgte han med Lord Minto (forhen Engelsk Gesandt i Vien) Opergen, og blev da han traadte ind i sin Loge, hilset med et tre Gange gientaget Haandklap og Glædeskrig, af Publikum. Jmellem anden og tredie Act blev afsin get Couplets paa Freden mellem Frankerig og Engelland. En af disse lod saaledes : Engellænder og Franzoser, holder Enighed vedlige, og hele Verden skal istemme Eders Sange. Naar slige Rivaler ere Venner, hvo kan da forstyrre Verdens Fred Man bemærkede derved Glædes=Taarer i Lordens Øine, som dog ogsaa noget kunde foraarsages af de mange Brillanter og Ædelsteene, som glimrede paa Damernes Skuldre, og de Venetianske Guldkjæder, som de bare om Halsen. Disse ærbare Republikanerindes Bryster vare dertil ganske blottede, og deres Hovedpynt firet med Struds fiære og Diamantsmykker. Den første Konsuls Gemalinde var ogsaa tilstæde; men han selv blev ved Forretninger hindret fra at komme. Stykket som blev givet var Tryllefløiter, eller som det i den franske Omarbeidelse hedder, Jsts Mysterier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
General Duroc er bestemt til Slots gonverner, og skal føre Kommanden overalt, hvor den første Konsul befinder sig. Han faaer 6 Over=Adjutantere og 6 AdjunctKapitainet under sig. To af de første blive tillige Vaabenkommandantere i St. Cloud og i Militairskolen. Som man skriver fra Jtalien, have samtlige franske Tropper i Napel pludselig faaet befaling at forlade dette Konge. rige, og skulle i Tarent indskibes til Toulon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Helvetisk Republik. Den franske Gesandt Verning har endnu for sin Tiltrædelses=Andients overgivet den udenlandske Minister i Bern et mærkværdigt Brev, hvis Jndhold gaaer ud paa, at, da den franske Regjering nu har erobret Freden og derved befæstet Helvetiens Uafhængighed, saa maae den kun beklage, at den ikke ene kan bære Krigens Byrder, hvorfor Helvetien ingen Gotgjørelse maae vente for de Troppers Underholdning, som enten have staaet paa dets, Gebeet eller ere marscherede derigjennem. For at deele Æren af Krigen med Frankerig, maae Schweiz saaledes, efter Sigende, foruden de Forskud, som er gjort de fran ste Tropper, betale henved 15 Millioner Livres for hvi ke ere udstædte Beviser, som nu ikke blive indløste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Blandede Efterretninger. Frankerig. Det hedder, at Chesen for det geistlige Departement, Statsraad Portalis, ogsaa skal bivaane Kongressen i Amiens, for i den første Konsuls og den hellige Faders Navn at tale de Jrlandske Katholikers Sag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Privatbreve tale om et Skandskrivt imod de smukkeste og rigeste Damer, som cirkulerer i de Pariser Selskaber. De franske Sæder og den offentlige Anstand - hedder det - ere der ved lige fornærmede Det er nederdrægtigt, at haane en Kone ved et anonymt Skrivt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Det tydske Theater i Paris er nu aabnet; men man spaaer ikke samme lang Varighed, da det tydske Sprog klinger alt for haardt for det kjælne franske Øre, Den Kal. danske Generalmajor Walthersdorf passere de den 18de igjennem Brussel til Paris, hvorfra han efter er kort Ophold vil begive sig over Calats til London. Hertugerne af Richelieu og Laval ere nu ogsaa udslukkede af Emigrantlisten, og den første Konsul har desuden nylig udslettet 3 Navne, for hvilke Minister Talleyrand har interesseret sig i hele 12 Maaneder. Det var nemlig hans egen Broder, Hr. d'Amont og Digteren Pefsel. Den første Konsul skrev derhos til Talleyrand, at han haabede at gjøre ham en Glæde hermed. Borger Mehee, Redakteur af adskillige demokratiske Journaler, er nu deporteret til Øen Oleron, fordi han i et af sine Blade har ivret imod den saliggiørende Katholicismes Gjenføddelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
En herværende Jtaliener har opfundet nogle lastiske Stylter, ved hvis Hielp man kan gaae 30 Mile om Dagen. Denne Konst, som han ogsaa haaber at udstrække til Armeer, giver han det milelange Navn : Lembattotachielastitechnie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Engelland, Efter en nøjagtig Liste har den Brittiske Søemagt fra Krigens Begyndelse 1793 indtil October 1801 ødelagt eller erobret: 81 Linieskibe, nemlig 45 Franske, 25 Hollandske og 11 Spanske; 187 Fregatter, nemlig 135 Franske, 32 Hollandske og 20 Spanske; 248 mindre Krigskibe, nemlig 16. Franske, 32 Hollandske og 55 Spanske, tilsammen 516 Krigskibe. Desuden er taget 934 Kapere og 5453. Koffardieskibe. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Som de Engelske Blade bemærke, er den udmærkede Modtagelse, Lord Cornmallis nyder i Paris, ikke noget usadvanligt, thi da Lord Belingbrokke i August 1712 ble sendt til Paris, for at fortsætte de Utrechter Fredsunderhandlinger, modtog Ludvig V ham som Frankerigs Befrier, og naar han kom i Opergen, reiste Enhver sig fra sit Sæde. Midlertid har det gamle Nationalhad imellem Engelland og Frankerig aldrig været saa ukjendelig som nu Et Aftenblad siger for Spøg: "man undren sig blot over i London, at den første Konsul endnu ikke har havt Lord Cornmallis ved sit Taffel; thi John Bul kan slet ikke overbevise sig om, at det er meent saa alvorligt med Freden, saa længe han ikke hører, at Bonaparte og Lord Cornmallis i det mindste have tommet et Par Flaskeer med hinanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Ifølge nye ankomme Depescher fra Egynten bestod den franske Besætning i Cairo, som blev indskibet til Frankerig, af 13500 Md., hvoriblant knap vare 1000 Copter og Syrier. De franske Skibe, som fandtes i Alexandriens Havn, deelte Engellænderne og Tyrkerne imellem sig saaledes, at hver fik 2 Fregatter og et Venetiansk Skib paa 26 Kanoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Man haaber at Paketbaadenes Gang imellem Harwich, og Curhaven herefter skal vedblive til Lettelse for Korresvondentsen paa de Nordiske Lande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Efter Hoftidenden har Admiral Rainiers Eskadre i de Ostindiske Vande taget 59 størstedelen Hollandske Skibe, fra den 23 Aug. 1800 til den 31 Mart 1801. Nogle Engelske Blade overdrive det nu saaledes, at de lade den franske Regjering paa engang bygge 100 nye Linieskibe og 200 Fregatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Hr. Tierney bliver nu, som man troer, Gouverneur paa Øen Ceylon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Batavisk Republik. Den 21 og 22 f. M. havdes her næsten lige saa heftig en Orkan, som den 3die, hvorved endeel Skibe, og deriblant to Engelske og et Svensk, ere forulykkede. Derhos ere adskillige Egne satte saaledes under Vand ved Oversvommelse, at Kommunikationen mellem Syd= og Nordholland har været spærret i nogle Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
J talien. Jsteden for Orkanstormen den 3die, har man her lige fra denne Dag til den 12te havt en saa uophørlig Regn, hvis Lige selv de ældste Menneskeer ikke have oplevet. Adda, Po, Tessing og de øvrige Floder have derved sat hele Strækninger under Vand, og omkring Maje land seer det ud som en heel Søe. Mange Træer, Broer, Huse, Mennesker og Qvæg ere bortrevne af Floden. Der er desaarsag anbefalet 3 Dages Bøn til Skytsenglene. Medens alle Poster ere udeblevne, har dog den bekiendte franske Kabinetskoureer Monstache med Livsfare arbeidet sig igjennem til Maland med nogle meget vigtige Depescher, fra den første Konsul til General Murat og Minister Pe tiet i Maland, hvilke, som man troer, angaae Cisalpiniens nye Konstitution og Jnddeeling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Tydskland. Fra den Keiserlige Ambassadeur i Paris er ankommen en overordentlig Koureer til Vien, hvis Depescher skulle være af største Vigtighed, og have anlediget en stor Statskonferenz ved Hoffet. Overalt seer man Forandringer imøde i Jtalien. Førend hiin Kon rets Ankomst var alt den Keiserlige Minister, Grev von Westphalen, afgaaet til Paris med en egen Mission for det Viener Hof. Galvanismen begynder nu for Alvor at gjøre Lykke. J Jena har Apotheker Sprenger ved det Galvaniske Batterie bragt en døvstum 15 Aars Yngling saavidt i en halv Time, at han kunde høre Lyden af en Morter, og kort derpaa kunde han skjelne, om et Lommeuhr stod eller gik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Rusland. Alle Jndvaanerne paa Rigsgrændserne fra det sorte til det Baltiske Hav og paa det hele Grændsestrøgimod Preussen, Østerrig og Tyrkiet, i en Strækning af 100 Russiske (omtrent 8 danske ) Miles Brede, ere for stedse fritagne for Rekrutudskrivninger i Natura; men skulle for hver Rekrut svare 360 Rubler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Koekopperne begynde nu ogsaa at komme i Brug i Petersborg, kuns fattes man frisk Materie, da den man har bekommet fra Engelland, har tabt sin Kraft i den stærke Sommerhede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Jndenlandske Efterretninger. Endnu indløbe daglig Beretninger om Søeskader, som Stormen den 3 f. M. har foraarsaget. Et dansk Galeaseskib, Herkules, tilhørende K. Hammerich i Kbhvn, og ført af Skipper Mads Petersen Høg, var under 29 Octbr. afgaaet fra Kbhvns Redh med en Ladning Sild og Tran, indtagen i Bergen, og bestemt at udlosses i Stettin. Dette Skib, forliste den 3 Nov. ved Riserhoft, i Nærheden af Byen, Grosendorff. Kapitainen havde ved Hjelv af et Toug reddet sig i Land, men døde snart derefter; samme Skjøbne hav, de Drengen Ole Madsen, som ogsaa var kommet i Land. Matrosen Bent Bentsen, en indfød Svensk, druknede. De treaøvrige af Mandskabet, navnlig Joh. Jac. Bore fra Flensborg, og Matroserne Ole Amændsen fra Stavanger og Andreas Henrichsen fra Svendborg, kom lykkelig i Land til Grosendorf, hvor en brav Søemand, ved Navn Michael, Zinober tog dem til sig i sit Huus og forsynede dem med de fornødne Klæder, hvorefter han bragte dem, tilligemed det lidet der var bjerget af Skibet, til det danske Konsulat huus i Danzig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Den 15 Aug. ankom Hr. Kommandeurkapitain Kofød til Trivolis med de Kgl. Fregatter Thetis og Tritøn. Resulttet af Underhandlingerne blev, at Paschaen ikke indtil videre vil forurolige den danske Søefart. Derimod skal Freden imellem Sverrig og Tripolis ikke være raatifiteret af Kongen, men den arme Palcha kan ingen Korsarer udsende for at gjøre Jagt paa de Svenske Skibe, da Tripolis vedvarende holdes blokeret af den Nordamerikanske Eskadre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Uagtet det Tab, som den neutrale Skibsfart naturligviis vil lide ved Freden, naar de fordum krig førende Nationer igien kunne bruge deres Flag, saa skrives dog fra Genua, at man kan haabe, at det danske Flag vil vedligeholde sin gamle og saa vel fortjente Agt og Anseelse i Middelhavets Farvande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Af en Bekiendtgiørelse i Kiøbenhavns Adresse=Avis, sees nu, at det ogsaa var Skipperen til det Flensborger Skib, som den 3 Novbr. strandede paa Kiøbenhavns Redh, der (da han havde den Lykke at være i Land) opmuntrede de Helsingøerske Færgefolk til at bjerge det paa Skibet efterladte Mandskab, og siden, da han tilbed Lars Bagge, hvad Bjergeløn han forlangte for de reddede Folk, fik dette ædelmodige Svar at han ikke bjergede sine Medmenneskers Liv for Penge. Den raske Færgemands Portrait er nu under Arbeide, og Hædersmændene Staal Hagens og Lars Bagges skjønne Daad er alt besunget af Digteren H. Guldberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Stiftamtmændene, Amtmændene og de saakaldre Land fogder i Hertugdommene faae efter Kongl. Resolution af 17 f. M. den samme Uniform, som deres Kolleger i Kongerigerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Med det nye Kirke Aars Begyndelse er den nye Evangeliskekriftelige Palmebog ogsaa sidst afvigte Søndag indført i Assens Kirke. Foruden denne bruges bemeldte Palmebog her i Fyen nu i Nyborg, samt Norup, Korup og Ubberod Sogne, og vil ved gavmilde Proprietairers Understøttelse snart blive det paa lere Steder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Enhver som ønsker det, kan nu for 10 Rd. blive stukket i Kobber af Kobberstikker Flint i Kiøbenhavn og saaledes med en liden Bekostning sætte sig i Stand til at meddele sine Venner en saa behagelig Erindring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Ved Tallotteriets 834 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 83, 89, 1, 66, 15.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
AVERTISSEMENTS. Til Sorrig for mig og øvrige Sødskende mistede vi ved Broder Jens Hee Westergaard, da han i Dags Morgen i sit Alders 57de Aar endte sine Dage; hvilket Dødsfald. tilmeldes herved Beslegtede, Velyndere og Bekiendtere af ham den salige Afdøde efter brugelig Maade. Westerhæsinge Præstegaard den 1ste December 1801. P. K. Westergaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
For en honet Person af passende Alder og med fornødne Kundskaber, er førstkommende Nygaar Plads ledig i et Underviisning, Jnstitut. Vilkaarene erfares naar man henvender sig til Adressecomtoiret med Udskrift . .S. K. Hos mig bekommes diverse Fraque= og andre Vintertøyer, andre sine Ulden, og Linnedtøver, syede. Fruentimmer= og Mandskavajer, Chenillier, Overbuxer, Pampuscher, Gulvetøyer, Hæstedækkener, fine Visit= og Kanedækken, Kanetoppe, Ridechaberach og Valrapper, fine og grove Dynevaar og Dynen med Fyld m. m., samt smaae og store Hasseres Tællelys, i Nedergade No. 694. S. Kiær. Til Landkiending og Sikkerhed for de Søefarende, som beseile de vestlige holsteenske Kyster, eller som tilfældig formedelst haardt Veir eller paa anden Maade forfalde Norden for Helgolland ind imod samme, er det opreist en Varde eller Søe mærke paa den 3/4 Miil Sønden for Øen Amrum og Vesten for Pellworm beliggende Sandbanke, hvilken med almindelig Floder omtrent 5 Fod over Vandet. Vardens Høide er 60 Fod, man seer samme meget kjendelig paa en Afstand af 3 Mile, tildeels og længere efter Omstændighederne, naar man i Begyndelsen bliver den vaer, synes den at være en Jagt der seiler med Topseil, men saasnart man nærmer noget eller seer den igjennem en Kikkert, vil man let kiende dens Figur efter ovenstaaende Afbildning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Dette Søemærke ligger efter Kompasset fra 218 NordvestringsMisviisning i N. D. t. O. 1/8 O., 6 1/4 Miil fra Fyrtaarnet paa Helgoland. Nytten, som de Søefarende have af denne LandkiendingsPunkt, bestaaer i a) At den er til Advarsel for de der værende Sandbanker og Grunde; saasnart man kan see det tydelig fra Dækket, bør man i Almindelighed ikke komme det nærmere, det er at sige, naar man er omtrent paa 2 Mile derfra; thi da har man ikke meere end 6 til 5 Favnes Dybde. b) Naar et Skib ved Misgisning, haard Kuling eller Strøm forfalder ind imod Kysten, da er dette Mærke en fortreffelig Kiending, for derefter at rette Coursen efter Omstændighederne. Naar man peiler Varden paa en Afstand af 2 Mile i Østerfra sig, har man følgende Courser og Distancer; 1) Til Øen Helgolland, Cours S. V., Distance ½ Miil. 2) = den yderste røde Tønde paa Elven S. V., - 7 1 - 3) den yderste sorte Tønde paa Eideren S. S. O. - 5 - 4) den yderste røde Td. paa Heverstrømen S. Olt O. - 3 - 5) den yderste sorte Td. paa Smaldybet S O. O. - 1 ½ - 6 - Listerdybet = = Vel at bemærke, at de Søefarende alletider maae være opmærksomme paa Strømmens Sætning i Hensyn til Ebbe og Flod. c) Fremdeles tiener dette Mærke, som en Hovedanviisning forat kunne anduve de forskjellige Jndløb her paa Kysten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
For at indseile det saakaldede Schmaltiese bringer man Varden i N. O. 3/4 O. fra sig og holder denne Cours indtil man nærmer sig den paa omtrent 1 Miil, og naar man da tillige faaer Pellmorms gamle Taarn i O. t. S. vil man treffe Smal dybets yderste sorte Tønde paa 4 1/2 Favns Vand. Naar Veiret er sigthar, kan man tage Mærke af at bringe Varden omtrent 3 Kompasstreg østligere end den yderste Landbuk af Amrum og Pellmorms gamle Taarn imellem Nord= og Sydoog dog nærmere den første i Forhold som i til 2. For at anduve Heverstrømmen, bringer man Mærket i Ø. ster paa 2 Miles Afstand, og da seiler man den ovenanførte Cours S. D. t. S., og holder denne saalænge indtil Nort høft(det er den Nordnestpynt af Eiderstædlandet) i D. S. O. eller til Westerheves Kirke og Taarn sees netop frie af Sanddyner, ne, naar da Mærket, som endnu tydelig kan sees, kommer i Nord paa Kompasset, treffer man til Heverstrømmens yderste røde Tønde. Naar man ville seile Eideren ind, og har bragt Varden (Baaken) i Ost 2 Mile fra sig, maa man holde S. S. O. Cours, indtil at man taber Sigtet af Varden Nord fra sig, saa vil man faae Sanddynerne af Eiderstædlandet at see, og blive gaaende sydlig hen med Lodskud paa 4 til 3 1/2 Favnes Dybde, til at begge Varderne paa Sndhoft eller ved St. Peter kommer og vereet, hvilket skeer, naar man har dem i O. N. O., og saaledes maa man treffe paa Eiderflodens yderste sorte Tønde, Paa samme Maade tiener Søemærket ogsaa til at anseile Listerdybet; thi naar dette taber sig i Syden ud af Sigte, maa man strax faae Kiending af Øen Silt, og naar man da bringer Midten af denne, kaldet Rothelif, i Øster fra sig, holder man ganske nær hen under Kysten, som er reen, seilende derefter nordlig lang samme, og naar man er kommen Nordhutken for over, holder man Øster og S. O. ind, hvor man da inden for Lister finder en meget god Rehd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Hvo som har en Vognremisse til een Vogn at udlere vilde strax melde sig paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Torsdagen den 10de Decbr. førstkommende er berammet et Ball paa Odense Raadstue, hvortil inviteres Noblessen, alle inden og udenbyes respective Embedsmænd af alle Stænder, samt enhver brav Borger med deres Familier, saavidt Rummet tillader det. Ballet aabnes Kl. 6 og endes næste Dags Morgen Kl. 5. Billetterne til samme bekommes fra førstkommende Mandag den 7de Decbr. imod 4 Mk. Stk. hos Kellinghuusen paa Nørre= og Christian Holst paa Vestergade Odense den 30te Novbr. 1801. BalleEntrepreneurer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Tirsdagen den 8 Dec. førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Forlangende paa Odense Raadstue bortsolgt adskillige Vare, bestaaende af fiin blaat Klæde, Kasse mir, Bomuldstøi, nogle Sække forskjellige halv silke strikkede Buxetøier, Musseliner, silke Mands Strømper, silke Fruentimmer Handsker, Bomulds Fruentimmer Strømper, samt Musselins Tørklæder med videre alt Andreas Møller tilhørende, hvilket herved bekiendtgiøres. Odense den 1ste December 1801. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Ved Baronset Guldborglands Forstrand er formedelst den stærke Storm, som var den 3die dennes, funden og bierget : En Egejolle, kan omtrent føre 10 Tdr. Korn, i Forstavnen og Agterenden er 2 Jernringe og et Toug af halvtredie Favnes Længde; En dito Jolle med et lidet Anker, kan omtrent føre 5 Tdr. Korn, ved hver Side er 6 Stropper til et tage Stød af med 1 Favn Toug; Af en sønderslaget Fyrjolle: 2 Boer, 2 smaae Aarer og 1 Baadsbage. Som imod en billig Biergeløn, og dette Avertissements Betaling samt behørig Legitimation kan Eieren (der herved indkaldes med Aar og Dags Varsel, ifølge Forordningen af 12 Mart. 1790) anvises, og bekommes hos mig undertegnede. Ourebyegaard den 18 Novbr. 1801. Drenboel, Forvalter ved Baroniet Guldborgland i Laaland pr. Sarkiøbing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-04
Hos Undertegnede er at bekomme god Champagne Viin for 10 Mk. Flasken. Odense Postgaard den 5 Novbr. 1801. Lausen. i 10 Milerrer faaes for 8 s. Dosiner paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-07
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-07
Den med Livsfare til Maylland ankomme franske Kon reer Monstache (S. 590) har foruden den Tisalpinske Konstitution endnu overbragt følgende uventede Erklæring: at den første Konsul vil med Fornøielse for første Gang udnæv. ne de fornemste Regieringspersoner for Cisalpinien, som man har udbedet sig, skulde ogsaa desaarsag være kommet personlig til Majland, dersom hans mange Forretninger ikke forhindrede ham derfra. Men da han dog agter at giøre en Reise til Lyon, saa indbyder han følgende Personer til at møde sig i Lyon til en formelig Kongres, nemlig: de 29 Cisalpinske biskopper, 33 Præster, 46 af Justitstribunalernes Lemmer, 31 af Handelskamrene, 31 af det Cisalpinske Konsulta, 31 Lærde, 48 af Nationalgarden, 27 af Linietropperne, 6 af Regieringskommitteen, 150 Notabler og en fra hver af de 48 Hovedstaden, i Republiken, tilsammen 480 Personer. Enhver af de Deputerede faaer foreløbig 100 Dukater til Reiseomkostningernes Bestridelse. - Man vil alt vide at den nye Cisalpinske Konstitution er efter den franske Model, kuns at der istedet for en Konsul bliver i Mayland en Præsident paa 20 Aar, hvortil Lucian Bonaparte skal være bestemt. Men det Sande vil først erfares, naar nu Kongressen i Lyon bliver aabnet.