JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-17
Døbte. Den 11te Maj, Blikforarbeider Bægnals Søn, Julius Johannes Peder Jensen; Fadd. Mad. L. Nørgaard, Jfr. Martensen, Kjøbmændene H. E. Hansen, Holst, Bærenz, Asmussen, Duyssen og Jbsen, Viinhandler Nørgaard, Garvermester Petersen. - Tambour S. Sanderhoffs Søn, Johan Henrik August; Fadd. Mad. Berg, Jfr. Trasborg, Sergeanterne Lorentzen, Schram, Werner, Voight, Capelmester Warnicke, Hoboisterne Zangenberg og Heil, Underofficererne Markert og Lautenborg. Den 13de, Lieutenant v. Satterups Datter, Maria Sophia; Fadd. Frue Lorentzen, Jfr. W. Mørch fra Ferslev, Capitain og Kammerjunker de Bretteville, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Pastor Mørch fra Ferslev, Lieutenant v. Lorentzen, Kjøbmand L. Nørgaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-17
Begravede. Den 12te Maj, Etatsraad L. Kjellerup, 71 Aar 9 Maan. Den 17de, Skipper Chr. Knudsen Krog, 55 Aar 9 Maan.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-17
Bekjendtgjørelser. Min inderlig elskede Mand, Niels Nielsen, forhen Eier af Østeraagaard og Forligelses-Commissair, er ikke meer. Efter saa Dages Upasselighed hensov han fødelig og endte sin Vandrings fordiske Bane sidstafvigte Tirsdag om Eftermiddagen Kl. 2 slet, paa sin Boepæl i Vadum Sogn, i sit Alders 50 Aar. Livets blide og ublide Skjæbne deelede vi sammen i 24 Aar. 9 Børn, som næsten alle ere uforsørgede, beklager med mig hans tidlige Tab. Kun Samlings Haabet og at den Gud, der viselig styrer Alt, ogsaa vil blidgjøre Fremtidens Dage for mig og Mine, opliver mit under Tidens Byrder allene forhen nedtrykte Hjerte. Terpet i Vadum Sogn, den 15de Maj 1823. Anne L. Lund, sal. Nielsens.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-17
At vor Datter Rose Emilie i Formiddag Kl. 9 1/2 ved Døden er afgaaet, undlade vi ikke herved at bekjendtgjøre for Familie og Venner, frabedende os Condolence. Aalborg den 16de Mai 1823. Charlotte Vilhelmine, P. Rosendahl, født Ring. Bataillons-Chirurg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-17
Bedste engelske Smedekul paa Strømmen her ved Byen, kan i næstkommende Uge, fra Tirsdagen den 20de Maj, faaes til billigste Priis hos Aalborg den 17de Mai 1823. Th. v. Spreckelsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-17
J den af mig mod Kræmmer Peder Larsen af Aalborg, for udviste verbale Jnjurier mod min Datter Marie Christensdatter, anlagte Politiesag er ved Aalborg Byes Politieret saaledes kjendt for Ret: "De af Jndklagte Peder Larsen mod Klagerens Datter Maren Christensdatter fremførte utilbørlige og skammelige Udladelser, bør døde og magtesløse at være, og ikke komme hende til Skade paa Ære eller gode Navn og Rygte; hvorimod Jndklagte for sit i saa Henseende udviste Forhold bør til denne Byes Fattigkasse bøde 16, siger Sexten Rigsbankdaler Sølv, saa bør han og at erstatte Klageren Sognefoged Christen Dahl, denne Sags Omkostninger med 4 Rbd. 2 Mk. 14 s. Sedler og Tegn. Det Jdømte at udredes inden trende Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Aalborg den 21de April 1823. Schmidt. hvilket herved offentlig kundgjøres. Søndertranders den 13de Maj 1823. Christen Dahl, Sognefoged.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-17
Skipper Jacob Christensen afseiler det seneste Onsdag til Kjøbenhavn, medtager Fragtgods og Passagerer. - Jagten er beliggende ved Toldboden. Frie Koekoppeindvodning hver Torsdag Eftermiddag Kl. 3. hos Bataillons-Chirurg Rosendahl.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-17
Paa Gravensgade No. 121 i Stuen til Høire, modtages sin og grov Linnedsyening; ligeledes modtages til Brodering, Kraver, Tørklæder, Garneringer, Kapper, m.m. Alt til de billigste Priser. Sammesteds kan antages nogle Pigebørn til Underviisning i Brodering og Linnedsyening.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-17
Undertegnede er nylig bleven forsynet med et nyt Assortement af smukke og moderne Silke-, lialienske-, Schweitzer og Straahatter, Hoved tøjer, broderede Kapper, saavel af Moll som Babinet, Halsstrimler og Kraver, samt meget andet Broderie, saavelsom Mandskraver, Krödser, og broderede Törklæder. Sam forhen modtages: Hatter at vaske, perse og omsye, Fedre vaskes og Kruses, Alt saa billigt mueligt. Dame kjoler, Pelser m. m. syes og garneres paa moderneste Facon. Ligeledes vil jeg ei undlade at bekjendtgjöre at jeg har faaet en nye Krusemaskine, som ikke forderver Töjet, men at Krösene skal blive Krusede reenere og uden mindste Skade. Prisen er 2 a 3 Rbsk. pr. Styk. Aalborg den 16de Mai 1823. A. C. Green.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-17
At jeg som sædvanlig fra Kjøbenhavn har medbragt nye og moderne Fasonger paa Tyls, Babinets og Mols Brodererier, og Hovedtøier, samt Tyls og Tøihatte, italienske, sveitzer og simple Straahatte; forskjellige Sorter Blomster og Fjere.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-17
Som sædvanlig modtager jeg Tyl at vaske og Fjere at vaske og kruse, gamle Hatte at omsye og blege, samt Skrædersyening paa moderne Fasong. Dette tager jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre for Enhver der her i Byen eller paa Landet ville beære mig med deres Nærværelse. Den redeligste og billigste Behandling skal være mit Formaal. Aalborg den 16de Mai 1823. A. K. Kaas, ved Vesterport.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-17
Fra mit Sennepsfabrik er Priserne i Sedler og Tegn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-17
Fineste malet Sennep pr. Pd. 5 Mk. 8 s. Middel dito dito, pr. Pd. 4 Mk. 8 s., Ordinær dito dito, pr. Pd. 3 Mk. 8 s.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-17
Fineste Sennep pr. Pd. i Glas 6 Mk. 8 s. 1 Pds. dito dito, 3 Mk. 8 s. 1/4 Pds. dito dito, 2 Mk. 1/3 Pds dito dito, 1 Mk. 8 s. For contant Betaling i Partier gives 5 Procent Rabat. Aalborg den 13de Mai 1823. Thomas Sødring.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-17
Fra Dags Dato udsælges herfra: Velbrændt Steenkalk a 4 Mk. 8 s.; Meelkalk 3 Mk. pr. Tønde. Partier af 50 Tdr. og derover, udskibes for samme Priis til Fartøier ved Kana lens Udløb i Limfjorden. Naar Kalken betales ved Modtagelsen, gives 4 Procent Overmaal. Med en nye Seilpram, forsynet med Dæk og som indlader 70 til 80 Tdr., kan Kalken mod billig Fragt leveres ved hvilket Losningsted i Fjorden, Kjøberne maatte ønske det. Omtrent 150 Tdr. Meelkalk, som ved Fugtighed er bleven noget bedærvet, kan erholdes her paa Stedet for 10 sk. og udskibet til Fjorden for 12 s. pr. Tønde. Gudumlunds Fabrik den 12te Mai 1823. Wilhelmsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-17
Auctioner. Næstkommende Fredag den 23de Dennes om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver ved Auction i Gaarden No. 13 paa Hjørnet af Algaden og Vestergade, bortsolgt det afgangne Justitsraad Scheels Boe tilhørende Løsøre, bestaaende af Meubler, Kjøkkentøi og Dækketøi, samt 2 Heste og en Vogn. Aalborg den 17de Mai 1823. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-17
J Følge Vedkommendes Begjæring bliver førstkommende 2den Juni Kl. 10 Formiddag holden offentlig Auction paa Wixøe Strand, i Thisted Amt, over Resten af det derstæds indstrandede Engelske Skib Clarences Ladning, nemlig en 200 Skpd. eller 103 Foustagier Russisk Talg og 40 Tylter, Splitholter, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Thisted den 13de Maj 1823. Lützhøft.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-22
Kjøbenhavn den 17de Maj. Det maa glæde enhver Dansk, der elsker sin Konge, at see vor dyrebare Landsfader omtalt paa en skjøn Maade i udenlandske Blade. Anmelderen gjør sig derfor en sand Fornøielse af at oversætte og i dette Blad at meddele følgende Artikel, der findes i det i Verlin udkommende yndede Tidsskrift: "Der Gesellschafter oder Blatter fur Geist und Here: "Hans Majestæt Kongen af Danmark har ved tvende nye Foranstaltninger givet Landmændene i Hertugdømmene Schlesvig, Holsteen og Sachsen Lauenborg et nyt Beviis paa Sin Omsorg som Landsherre og Sin faderlige Godhed. Ved den første af disse Foranstaltninger er der tilstaaet, Landmændene en Eftergivelse af 25 Procent for Aaret 1823 af Grund og Beboelses Skatterne - sandelig en Kongelig Nytaarsforæring, og ved den anden en lignende Eftergivelse paa tre Aar, regnet fra Juli 1822. Beboerne af hine paradisiske, af Naturen saa herligt begavede, Egne lede i de sidste Aar, uagtet al Himlens og Jordens Velsignelse, af de trykkende, næringsløse Tider, og temmelig stærke Skattepaalæg, hvilke ugjerne bleve anordnede, men dikeredes af Nødvendighed; saa meget glædeligere maa det være disse haardt Trykkede, at Kongens ædle Godhed tildeels befriede dem derfra, saasnart kun Omstændighederne tillode det. Mod og Kraft til Arbeide vil derved igjen vende tilbage hos dem. - Jntet Folk kan rose sig af en mildere og meere skaanende Regjering end det Danske. Kongen, høist simpel i Sine Fornødenheder - ligesom overhovedet hele den Kongelige Familie, der deri følger hans skjønne Exempel - bruger utroelig lidet for Sig og Sin Hofholdning, ja Man paastaaer vist ikke for meget, naar Mansiger, at mangen liden Fyrste bruger en større Pragt end denne Kongelige Familie, som kun har een Fornødenhed, nemlig den at gjøre vel, og rigeligen at belønne troe Tjeneste, endogsaa efterat den er ophørt. Ved dette paa Dyder rige Hof finder Man ingen Yppighed, ingen overflødig Pragt; de - -men dog maatte især i de sidste Aar et ubetydelige Paalæg ind kræves, for at dække Stats-Udgifterne." -
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-22
Som bekjendt har vor Konges Naade i denne Henseende udstrakt sig over hele Danmark, hvilket den tydske Forfatter ikke har tilføiet, fordi hans Hverv formodentlig kun er i hint Blad at meddele Efterretninger angaaende Hertugdømmene.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-22
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-22
Krigsskuepladsen. Herfra er intet Nyt af Vigtighed. Armeen er rykket op fra Vittoria og har den 6te Maj havt sit Hovedqvarteer i Miranda, hvor Hertugen, ifølge de franske Beretninger, blev saare vel modtaget, saa at endog selv Befolkningen i flere Miles Omkreds var kommet til Byen for at see og modtage ham. Derfra drog Man snart videre og Hovedqvarteret ankom den 7de Maj til Briviesca, hvor de Franske skulle være blevne modtaget med endnu større Enthusigsme. General Molitor havde den 4de en Division ved Cinca og havde besat Veien fra Catalaynd og Daroca. Ballesteros fortsatte sin Rettrade over Terruel og Moling. Den royalistiske Garnison af Castellet i Jaca har taget denne Stad i Besiddelse. General Qvesada skal, ifølge en Beretning i Bladet Etoile, kun være 15 Lieues borte fra Madrid. Troesarmeen, sige nogle Beretninger, tiltager Dag for Dag, og vil ved dens Indtog i Madrid bestaae af omtrent 20000 Mand; medens det derimod hedder fra Tolosa, at den ikke lader sig saa let rekrutere, som Man havde troet; der er endnu ingen constitutionel Soldat, der har deserteret, og da den nuværende Commandant af Jaca plantede Troes hærens Fane, ere, hedder det, kun faa spanske Soldater blevne hos ham, de Fleste ere hemmelig flygtede til Gen. Lieut. Ballesteros. - Mellem den nye spanske Junta og de Franske hersker ikke den bedste Forstaaelse: Juntaen har nylig ved en Proclamation indstevnet dem, der gjøre Mine til at ynde den i Aaret 1820 indførte Tingenes Orden, til at møde for sig i Puenta la Reina, hvor den har sit Sæde, og nævner deri dem ved Navn, som det angaaer. Da de franske Generaler forestillede den, at slige strænge Forholdsregler vilde sikkert have de værste Følger for Restaurationen, svarede Juntaen: "At, da Juntaen af Navarra handlede for Ferdinand VII og i hans Navn, undredes Man meget over, at de, som den spanskroyalistiske Armees Hjelpetropper, søgte at lægge hindringer iveien for dens Operationer og interesserede sig for rebelliske Undersaatter. - Paa Veien fra Madrid til Vittoria skal ikke engang, efter en Reisendes Beretning, findes 500 Mand Constitutionelle. Folket, siger han, var aldeles roligt og svarede, naar Man sagde til dem, at Fjenden kom: Lad ham komme, vi have forjaget Maurerne, vi skulle ogsaa vel forjage los indignos (saaledes kalde de Franskmændene).
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-22
Af en lang detailleret Beretning om Østpyrenæerarmeens Stilling og Operationer siden dens Jndmarsch i Spanien seer Man, at det hidtil kun er de formedelst Vandstrømme, ufremkommelige Veie, der har forhindret den i at angribe Mina, hvortil der var givet Ordre allerede den 1ste Maj. Fjendens Positioner ved Bezalu og paa den høire Bred af Fluvia skulde først været angreben. Og ifald det gik godt, skulde General Curial marschere mod Olot for at forene sig med Donnadien. Baron Eroles og General Vasserot skulde rykke mod Santa-Pau, og true Fjenden paa hans Tilbagetog over Mieras og Stor=Olot. Marschal Moncer, selv vilde in Specie styre denne sidste Bevægelse. Dette skulde været skeet den 1ste Maj, men Natten iforveien havde Regnen, der siden den 27de April slet ikke havde hørt op, været overordentlig stærk. Bivonakkerne bleve oversvømmede, Geværerne kunde ikke give Jld, Broerne vare i Fare, Veiene ufremkommelige. Under disse Omstændigheder maatte Marschallen tage sine befalingen tilbage indtil videre. Den 2den Maj, da Overgangen var muelig, begav Marschallen sig til Bannalos; men her erfarede han, at Fjenden havde forladt sin Stilling og trukket sig tilbage, Milans og Llobera til Amer og Mina til Viqve. Baron Eroles fik da strax Ordre til at gaae mod Milans og standse hans Tropper, der, som Man sagde, bleve hindrede af den megen Bagage; Grev Curial skulde besætte Castelfollit og forene sig med Donnadien. Marschallen selv besatte med et Regiment Jnfanterie og et Reg. Cavallerie Girona, hvorhen han ved en Deputation var indbudet, og hvor han blev modtaget med den største Enthusiasmus. Denne Bye skal være Oplagsstedet for Provianteringen af det 4de Corps. - Fra det beleirede Figueras er intet Nyt, de Franske gjøre intet Angreb og Garnisonen intet Udfald, men affyrer kun undertiden en Kanon. De franske Sol datter klage over Kjedsommelighed og ere utaalmodige. Siden de kom paa spansk Grund have de ikke havt Leilighed til at antænde en Lunte. Den eneste Fjende, de have at kæmpemod, er Utøi, der falder dem meget besværlig. Folket synes hverken at yttre Glæde eller Frygt, men ere ligegyldige ved hvad, der foregaaer. De Franske holde den strængeste Disciplin, Alt betales contant og meget dyrt. (Saaledes er det ogsaa i Vestpyrenæerarmeen, hvor Hertugen lod trække Uniformen af en Soldat der ikke havde betalt sin Fortæring, og sende ham tilbage til Frankerig.) Marschal Moncey havde paa Jndmarschen i Spanien det Uheld at hans Vogn gik itu, og han fik endog selv nogle Contusioner. Men uagtet hans høie Alder steeg han strax tilhest, og kom saaledes ind i Spanien.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-22
Spanien. Den 23de April bleve Cortesmøderne aabnede i Sevilla, Præsidenten, Florez Calderon, forelæste først Protocollen over det sidste, i Madrid holdte, Møde, og holdt derpaa en lang Tale, hvori han roser de Brave, der ere blevne Constitutionen troe, og ere vedblevne at være Cortes hengivne, glæder sig ved at Fjenderne ikke have kunnet forhindre dem i at indvie denne Helligdom, Tilflugtstedet for Uafhængighed og Frihed. "Her, siger han da, ville vi gjentage for dem de Lectioner, som de ikke havde skullet glemme, og hvoraf de ville finde Spor ved hvert Skridt, paa det Lands hellige Grund, som de have vovet at vanhellige. Lad dem altsaa komme, siden disse Menneskers Ærgjerrighed, for hvilke vi have hengivet vort Blod, have saaledes besluttet det; lad dem spotte al Retfærdighed, og træde under Fødder Alt, hvad der er helligt blandt Nationer, og slæbe med sig hiin Horde af undertrykte og forførte Mennesker, der tjener dem til Redskab; det skader Jntet. De skulle see, hvorledes deres Brødres Been ligge ubegravne og snart ville de forene deres dermed til Menneskeslægtens Ulykke og nogle nedværdigede Menneskers Skjændsel. De ville for sildig erfare, at Jngen ustraffet kan fornærme os og berøve os vore Rettigheder. Det er nu Gjenstanden for de Arbeider, vi idag igjen ville begynde. Vi have bragt vor constitutionelle Konge og hans Familie i Sikkerhed, at tilbagedrive Magt med Magt, er nu vor fornemmeste Pligt a. Da Præsidenten havde endt, gave Tilhørerne deres bifald tilkjende fra Gallerierne, men Præsidenten betydede dem, at det ikke var tilladt at tilkjendegive Roes og endnu mindre Daddel, og opfordrede Sevillanerne til at efterligne Madriderfolkets Dyder. Talen blev trykt og uddeelt til alle Provindser. Det blev derpaa bekjendtgjort, at 2 Ministre, Barros og Badillo, havde faaet deres Afskeed og Mariategni og Mugnaz vare udnævnte til deres Eftermænd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-22
J Mødet den 24de April meddeelte Udenlandsministeren S. Miguel følgende af Hs. Majestæt egenhændigen underskrevne, og "Alcazar af Sevilla den 23de April " undertegnede Decret:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-22
Krigserklæring mod Frankerig. J Betragtning af, at den franske Regjerings Tropper uden Krigserklæring, og uden nogen af de ved Brugen helligede Formalitæter, er trængt ind i det spanske Land; i Betragtning af, at dette Angreb ikke kan ansees for Andet, end en Fornærmelse mod Folkeretten, og en formelig Begyndelse af Fjendtligheder mod Spanien; i Betragtning af, at det er min Pligt, at tilbagedrive Magt med Magt, forsvare Jntegritæten af Monarkiets Stater, og straffe de indtrængte Fienders Forvovenhed, har jeg efter Raadførsel med Statsraadet, i Overeensstemmelse med den politiske Constitutions 235te Artikel, besluttet at erklære, som jeg og hermed virkelig erklærer, Frankerig Krig, og jeg forordner og befaler derfor vedkommende Øvrigheder, at bekæmpe Samme tillands og tilvands med alle de Midler, der staae i deres Magt, og som Folkeretten tillader. Jeg befaler desuden, at denne min Krigserklæring med tilbørlig Høitidelighed skal kundgjøres, hvorfor De skal lade Samme trykke, publicere og sætte i Omløb. Nogle Medlemmer forlangte, at de Documenter, hvorpaa denne Erklæring grundede sig, skulde fremlægges, men Forslaget blev tilbageviist med den bemærkning, at Regjeringen havde handlet som den nødvendig maatte handle, Atter blev bekjendtgjort, at 2 nye Ministre vare udnævnte, nemlig Calatrava til Jndenlandsminister og Zorraqvin til Krigsminister. Det blev derpaa foreslaget, at Generalerne en Chefrøed Armeen, eller, naar Communicationen var afbrudt, Districts- og Provindsialbefalingsmændene, og i de af Fjenden besatte Provindser enhver Spanier skulde bemyndiges at oprette Guerillascorps, hvilket og tildeels blev antaget.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-22
J Mødet den 25de bleve endnu nogle Forslag gjorte, nemlig: 1) At enhver Spanier, der 14 Dage efter de Franskes Jndfald i Spanien uden retmæssig Aarsag blev i Frankerig, skulde erklæres det spanske Navn uværdig, og have sine Godser, Embede og Æesposter forbrudt. 2) At de Officerer, der vare udenfor Tjenesten, men endnu vare istand til at føre Vaaben, skulde ansættes igjen. 3) At alle Stæder eller Byer, der vare Conscription underkastede, skulde i et heelt Aar, fra Udskrivningsdatoen at regne, under Straf af 4000 Realer erstatte Deserteurerne. 4) En Legion af Fremmede skulde oprettes, hvori alle Flygtninge og fremmede Desexteurer kunde optages, og fremmede Generaler og Officerer erholde den Grad i Tjenesten, som de havde i deres Fædreneland.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-22
Kongen har udnævnt General Milans til Generallieutenant. - Kongen og hans Familie gjøre deres sædvanlige Spadseretoure. - Jnfantens Gemalinde, D. Francisca de Paula, er bleven forløst med en Søn; 2 Deputerede af Cortes have verificeret Fødselen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-22
Det synes afgjort, at Grev Amarante og General Rego, der forfølger ham, ere igjen vendte tilbage til Portugal.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-22
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-22
Blandinger. Kjøbenhavns Torvepriser, den 16de Maj. Rug 5 Rbd. 4 Mk. a 6 Rbd.; Hvede 6 Rbd. 4 Mk. a 7 Rbd.; Byg 4 Rbd. a 4 Rbd. 1 Mk.; Havre 3 Rbd. 2 Mk. a 3 Rbd. 4 Mk. Tønden. - Røget Flæsk 1 Rbd. 3 Mk. a 1 Rbd. 4 Mk. 4 s.; Grønsaltet Flæsk 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Lispundet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-22
Søndag Aften den 4de Maj rasede en rædsom Jld i Ny raad ved Vordingborg, hvorved 7 Stæder skulle være af afbrændte. Hvoraf Jlden er opkommet, vides ikke med Vished. Tvende til Hjelp ilende Mennesker skal være kommet tilskade, den Ene ved at blive forbrændt, og den Anden ved at faae sine Laar overslagne. Det skjændigste af alt skjændigt Uvæsen, Mordbranden, i Herritzlev, er nu for endeel opdaget. Jndsidder Jørgen Tække hos Hans Andersen i Herritzlev, har den 2den Maj d. A. tilstaaet for Sognefogden sammesteds, at han havde sat Jld paa den ene Gaard, men var kjøbt dertil af begge Smeddene, Fader og Søn, for 10 Rbd. og med Løvte, at de nok skulde sørge for ham i hans øvrige Levetid. De sidde nu Alle ved Vingebenet i Rødbye. Det er ikke 4 men 5 Gange, at det paa eet Aar har brændt i Herritzlev. Cours den 16de Maj. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Specier 249. - Specier solgtes til 14 Mk. 15 s.a 14 Mk. 15 1/2 s. Obligationer (med Renter fra 11te December 1822) 77 1/2 a 78. Nationalbank-Obligationer(af Laanet den 2den Februari 1820) 101 1/2 a 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 1/2 a 15 3/4 Rbd. pr. 10 Specier, norsk. - Svenske Sedler 60 1/2 s. - Disconto 5 pC. Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-22
Den 17de Mai. Jndclarerede: Skipper P. Nielsen fra Helsingøer med Smør og indtaget ved Sæbye Brænde. J. Primose fra Neucastle med Steenkul, Slibestene og Stykgods. J. Thorendahl fra Helsingøer, ballastet. C. Pank fra Veile med Brænde. - Udclarerede: S. Nielsen til Norge med Korn. L. C. L. Sand til Kjøbenhavn med saltede Sild. B. L. Bune, til Christiania med Kornvare. A. Flørnes til Norge med Korn og Fedevare. J. Torværd til Østersøen med saltede Sild. J. Jensen til Frederikshavn med Potter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-22
Den 20de. Jndclarerede: Skipper F. Callesen fra Stettin med Glaskister og Boutellier. H. J. Pihl og L. N. Broe fra Kjøbenhavn, ballastet. H. Sommer fra Rotterdam, ballastet. H. P. Lousen fra Kjøbenhavn med Stykgods. J. A. Rønne fra Mariager med Brænde. P. G. Hail fra Kjøbenhavn med Salt og Egetræe. N. H. Westernes, P. J. Møller og H. Hansen fra Helsingøer, ballastede. - Udclarerede: F. Hermansen, til Sæbye med Fløttegods. H. O. Kuiper til Christiansand, med Rug. A. Kolding til Mariager med Muursteen, Rørtag og Tømmer. S. Willumsen til Kjøbenhavn med Havre, saltede Sild og Flæsk m.m. Epilog, fremsagt i det dramatiske Selskab i Aalborg, ved Saisonens Slutning, den 14de Mai 1823. Hvor Brodersind og Enigheden boe Kjækt værnende om Aandens skyldfrie Glæde, Der kan ei ydre Forholds Mismod træde J heldig Kamp med Harmoniens Roe, -Der smiller Lyst, og Avind kan ei snige J Kredsen sig, men maae beskjæmmet vige. Ved trofast Enighed vort Tempel stod J 14 Aar, i Lye af svage Kræfter, Nu er det modent, hvad vi stræbte efter Ol venlig hæver denne Trøst vort Mod. Sig Muserne vil kjærlig til os føje, Belønnende for villig Flid og Møje. - Og end i mange Aar vort Tempel staae, Liig Cederen paa libanonske Bjerge -J Tidens Storm dets stærke Rødder værge Den bøier Stammen, kan den ei nedslaae. Og kun til Fryd vi ile i dets Skygge - Hvor Brodersind og Enigheden bygge. Her svandt i Fryd saamangen Aften hen, J skyldfri Lyst, at Glædens Krandse bryde, Nu smiller Flora: Vaarens Lyst at nyde; Som Kunstens Venner samles vi igjen. Naar Ceres Frugter Marken meer ej pryde, Skal atter vi i Templets Hal os fryde. -
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-05-22
Bekjendtgjørelser. At Prøveprokurator Christopher Gleerup Naskoui Dag, efter et langvarigt Sygeleie, er afgaaet ved Døden her i Byen, det bekjendtgjøres til Efterretning for hans fraværende Familie og Venner, af Skifteforvalteren i hans Boe. Nibe, den 16de Mai 1823. Bassesen. Da Hegningstiden er forhaanden og enhver kan gjøre billig Fordring paa Afholdelse for al Overløb paa sin Eiendom, saa advares Enhver, der overløber og betræder den Parsel jeg har i Leie af Byen paa nordre Side af Sandvadet østen for den saakaldte lille Exerceerplads, og vil derfor i saa Fald kunne vente, uden Forskjel, at blive afstraffet ifølge Hegningsforordningens Bydende. Aalborg den 16de Maj 1823. L. Wang.