Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-05-25
Veiret og Vinden i Trondh efter Reaum Ber Bar 41 Therm, og Vinden. Maj. 7 11 1/2 Varme 10. N. V. ar 19. 28 - uvis. N. V. N. W. N. V. N. V. Ved den med de Trondhjemske Tidender No. 18 medfulgte Bekjendtgjørelse, angaaende det almindelige Brand Assurance-Compagnie, er ved Feiltagelse af mig indløbet den Feil, at de første 24 Linier skulde ei aftrykkes, men begyndes med de Ord "Hoved-Jndholden af den mig fra &c. Stephanson. Bange maa en fattig Haandværksmand eller anden Arbeider blive ved at opfylde det Bud der befaler ham værer frugtbare og formerer Eder naar han betænker de Bryderier, Fortræd, Tidsspilde og Ærgrelse der blive hans visse Lod, naar han siden efter at have til sin Plage ført et Barn i Verden, skal lade det døbe som det kaldes, ved hvilken Leilighed et halvt Dusin Faddere. ere tilstede; Paa andre Steder holdes 3 for tilstrækkelige. For at faae de udfordrende tre Par sammen, maa den arme Mand tit gaae omkring i 8 a 14 Dage. Enten kan Fruen for sin Æres Skyld ikke staae Fadder ved Siden af en Mandsperson som er uden for de 9 Klasser, eller Madamen er vranten over at hun skal staae under den og den, som det kaldes: kort den stakkels Mand kan ikke faae Selskabet forsamlet, endskjønt han i mange Dage maa forsømme sit Arbeide til største Tab for sig og Sine. Rigtig nok er det en Fordom hos en Deel at de ikke heller ville vælge Faddere iblant deres Jevnlige, men denne Fordom vil nok ikke saasnart blive udryddet. Saavel i denne Henseende som ogsaa for at raade Bod paa de uendelige Bryderier og Fortrædeligheder der møde ved Barnedaab, har en ærlig Patriot hittet paa et Middel, som unegteligen svarer til Øjemedet. Man har jo Bærelauge ved Begravelser og andre deslige offentlige Anstalter, hvorfor ikke ogsaa en lignende Jndretning for Børnedaab, der saaledes som Tingen nu er, er sandeligen nundgaaelig fornøden. Planen er altsaa denne: Tolv Borgere og lige saa mange Borgerkoner samt 4 Haandværksvende og 4 Haandværksdøttre maatte forene sig i et Selskab som forpligtede sig indbyrdes, at ville til alle Tider være Faddere, naar Nogen henvendte sig til den, af Selskabet imellem sig selv valgte Formand. Faderen maatte da strax betale til ham en Kiendelse af 4 Rdlr. og desuden 1 Rdlr. til Præsten, foruden hvad til Degnen erlægges, til hvilken han tillige maa overlevere en af Formanden ham meddeelt Fortegnelse over Fadderne. Disse vare da befriede for videre Ofringer i Kirken. Formanden maatte strax tilsige saa mange af Selskabets Medlemmer som udfordres til Fadderskabet, at de til den bestemte Tid maatte indfinde sig i Kirken. Jkkun den af Fadderne som bar Barnet forføjede sig hen til dets Forældres Huus for at afhente det og bringe det igjen Hjem. De Øvrige maatte gaae lige fra Kirken, Enhver til sit Huus. Saaledes spares ogsaa Bekostningen med Beværtning i Huset, thi endskjønt denne i sig selv ei er betydelig, saaer den dog unegteligen trykkende for den Fattige. Hvad Forældrene tabte formedelst de manglende Vuggepenge, det kan ei engang ansees som et Tab siden Faderen slipper Bryderier og Tidsspilde. De til Selskabet betalte 4 Rdlr. gaae ind i dets Kassa og blive ved Aarets Slutning deelte imellem Selskabets Medlemmer. Flere saadanne Selskaber kunde finde Sted paa den samme Maade f. Ex. eet hvor Daglønnerne ikkun betalte 2 Rdlr. og desuden 1 Rdlr til Præsten, (Præsterne forglemmer jeg aldrig) samt hvad til Degnen erlægges. Unegteligen vilde saadanne Jndretninger være til største Nytte for dem der nu og da, deels pligtskyldig deels tilfældigviis, yde deres Bidrage til Verdens Forøgelse. M. C. P. Endelig ere vi blevne glædede med ferske Lax. Priserne for de første skal have været 7. Rdlr. pr. Vog, og siden 6 og 5 Rdlr., men Lax, som koster 5 og 6 Rdlr. pr. Vog, er endnu ikke Mad for Folk som boe i Krambodgaden.