JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-10-07
(1823) Ved Proclama som er læst i Siellands Landsting den 14de, og i Hof= og Stads=Retten den 19de September 1791, ere allede, som maatte have noget at fordre, udi Stervboet efter afg. Arbeidsmand Ole Pedersen Schie, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes er og den Afdødes Arvinger indkaldede inden den i Loven foreskrevne Tid at møde, for at anmelde og bevise deres Arve Ret og lagttage deres Tarv under Skiftet. (965) Ved Proclama læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission den 22de August sidstleden, og ved Siellands Landstingsret den 14de September næstefter, ere Creditorerne i afg. Skrædermester Peter Hein Arendts og efterlevende Enke Kirstine Arendts fød Bierre, deres fælleds Boe, indkaldede inden 12 Uger at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, hvor fornævnte Boe behandles; hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres. (542) Ved Proclama læst ved Siellands Landsting den 14de Septbr., og i Hof= og Stads=Retten den 26de derpaa, ere Creditorerne i afg. Gaardskarl Hans Larsens Stervboe, med 12 Ugers Varsel indkaldede at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise de res Fordringer; ligesaa er den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldet samme Sted at møde, for at anmelde og legitimere deres Arveret; hvilket end ydermere herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Constantinopel, den 22de August. Vi have nu ogsaa faaet den glædelige Efterretning, at Fredspræliminarierne imellem Rusland og Porten ere undertegnede, saa at en Vaabenstilstand af 8 Maaneder er ble ren fastsat fra begge Sider, for i denne Tid at slutte en Desuctiv=Fred. - Capitain Pacha befinder sig endnu med en Deel af den Tyrkiske Flaade i Søen, og skal ikke have lidt saameget, som de andre Skibe, der ere ankomne hertil; dog ere disse ogsaa for det meste reparerte igien, og giøre sig færdige til endnu i denne Høst at gjøre et Tog til det sorte Hav. - Det bekræftes, at den Horde rebelske Araber, som vilde benegtige sig Mecca, er gaaet tilbage med uforrettet Sag. susom Gouverneuren sammesteds havde ladet føie de kraftig se Anstalter til deres Jmodtagelse.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Gibraltar, den 29de August. Østenvinden har nødt de Spanske Skibe til at begive sig tilbage fra Tanger, og holde inde med Bombardementet. Pachaen har ikke villet aabne Portene, saa at de fremmede Consuler har under Bombardementet maattet blive i Staden; dog er ingen Bombe faldt i noget af Consulernes Huse. En Nor og en gammel Kone ere dræbte, og 3 til 4 Huse nedskudte. Mørerne skiøde med gloende Kugler, men kunde ikke naae de Spanske Skibe.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Madrit, den 13de September. En Coureer har bragt den Efterretning, at Fredspræliminarierne imellem Rusland og Porten ere blevne undertegne de, og at det Wienske og Berlinske Hof have sluttet en Defensv=Alliance. Til andre Tider vilde denne Efterretning have gjort Sensation hos vort Ministerium formedelst den saakaldte Ligevægt i Europa, men nu har samme ikke været vore Cabinet ubehagelig, som blot er beskiæftiget med, at fortsætte Krigen imod Marocco med Jver, og at forekomme Frieheds= og Nyehedsygen, hvorpaa vore Naboer, Franskmændenne, give Exempel. ling.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Wien, den 28de September. J Forgaars indløb Efterretning om, at Kongen af Frankrig har den 14de hujus antaget Constitutionen og høitideligen beediget samme. Dette har gjort en saa meget stærkere Sensation, som Keiserens og Kongen af Preussens givne Erklæring til Greven af Artois i Pillnitz er derved bleven næsten undførlig, og nu sandsynligen og vil blive uden Følge.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Østerrige, den 28de September. Reisende, som komme fra den Russiske Armee, forsikre, at Besætningen i Jsmail er uafladelig beskjæftiget med, at nedrive de af Tyrkerne omkring denne Fæstning anlagte vidt løftige Værker. Med dem ved Bender vare de allerede færdige, og tænkte at blive det ogsaa med Akierman og Kilig, saasom de ikke hindredes fra denne Forstyrrelse ved nogen foreløbende Fredsartikel. Desuden havde Russerne allerede formaaet mange 1000 Jndbyggere i Bessarabien og Moldan til, at flytte til Krim og Oczakow, for der at boesætte sig Paris, den 30te September.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Den 26de hujus begav Kongen og Dronningen sig med begge deres Børn, og Prindsesse Elisabeth, paa det Franske Skuespil, hvor de med almindeligt Biefald bleve imodtagne. Gazette de France for i Dag indeholder følgende Skrivelse fra Kongen til Hr. Maire Bailly af 25de hujus, Min Herre! Jeg har selv villet udmærke Tidspuncten, paa hvilken Constitutionen blev fuldendt, ved en offentlig Fest. Men Dronningen og jeg have tillige beskieftiget os med de Fattiges Vel, som aldrig skal komme af mit Hierte. Vi have bestemt en Sum af 50000 Livres til deres Lettelse; og jeg har troet. at maatte overdrage Dem at besørge sammes Uddeeling blandt de forskiellige Sectioner i Forhold til deres Trang. Jeg er forsikret, at De paa beste Maade vil giøre Dem Umage forat opfylde min Villie. Ludvig. Overeensstemmelsen med den af Kongens egen Haand skrevne Original bevidner jeg. Baille.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Af Assignater er hidindtil i alt bleven opbrændt for 276 Millioner. - Det Spanske Regiment Gallicien, af Cordonen paa Grændserne, har ladet spørge ved Administratioven for de østlige pyrenæiske Bierge, om det ved sin Hensigt, at gaae til Frankrig, kunde haabe, at blive antaget, og som andre i Statens Tieneste værende fremmede Corps, at blive beholdt, Men Departementet har svaret herpaa: At Folkeretten, den imellem begge Kongerigerne værende Forbindelse, samt Venskab og god Forstaaelse, som vi ville vedlige holde med vore Naboer, Alt streed imod, at antage dette Regiment i Frankrig, og endnu mere at beholde det. Regmentet har herpaa atter ladet spørge: om man da og ikke en kelt vilde imodtage Soldaterne? Hvorpaa man ikke har fundet fornødent at svare, men troet, at bemeldte Regiment skulde afstaae fra sit forehavende. Men den følgende Morgen har man seet 200 Soldater med alle Regimentets Tambourer i Spidsen at ankomme.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Cleve, den 1ste October. Courier du Bas Rhin for i Dag indeholder følgende mærkværdige Efterretning: "Alle Efterretninger som vi have fra Coblenz, Trier og Brüssel, afskildre de udvandrende Franskmænd høist nedslagne, siden de fik Efterretning om, at deres Souverain har antaget Constitutionen. De give offentlig deres Misfornøielse tilkiende imod dem, som under Haab at en vis Contrerevolution have lokket dem til, at forlade deres Fædreneland, deres Stand og Formue. Vi kunne ikke give disse ulykkelige Forførelses Slagtofre bedre Raad, end at de saa hurtig, som mueligt, vende tilbage til deres Fædreneland, saasom vi efter de nøiagtigste og meest authentiske Efterretninger kunne være dem Borgen for, at hverken Keiseren eller Riget, eller nogen anden Magt, hverken paa nor værende Tid, eller siden nogensinde, ville lade Tropper marchere for at udvirke en Contrerevolution; og at de bedste Statskyndige ere af den Mening, at Kongen af Frankrig har handlet meget visseligen deri, at han antog Constitutionen, den maae nu være saa ufuldkommen som den vil, og forsonet sig med et Folk, hvis Afgud han nu meer end nogensinde tilforn vil blive. De Franske Udvandrende ville altsaa giøre vel, om de følge vort Raad, som vigive dem, ikke efter vor private Mening, men efter Beretninger, hvilke de ikke alle, som vi, kunne forskaffe sig; ellers ville de kun alt forlænge komme til at fortryde, at de have overladt sig til et falske og forgiæves Haab.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Haag, den 1ste October. Den 28de i forsige Maaned kom den Franske Ministers Secretair, Hr. Gouvernet, som Expresser hertil. Han har medbragt den Franske Constitutions=Act og et Brev se Kongen, i hvilket Monarken giver Underretning om, at han af egen Drift har antaget og stadfæstet Constitutionen i alle Dele. Hr. Caillart, Secretair ved det Franske Gesandt skab, har herpaa confereret med Generalstaternes Secretair, Hr. Fagel, og Statsministeren van der Spiegel, og ved denne Leilighed overleveret tilligemed den Franske Constitution en Kongel. Skrivelse, i hvilken Deres Høimægtigheder bive underrettede om, at de Franskes Konge har antaget den hele Constitution. Denne Skrivelse lyder saaledes: Meget dyrebare store Venner, Bundsforvantere og Confoedererte!
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Helsingøer, den 10de October. Fra den 3die October til i Dag ere i alt 431 Skibe passerede Sundet. J Dag Morges gik omtrent 130 Skibe til Nordsøen, og ved Postens Afgang kom et engelskt Skib, hvis Navn ikke vides, paa Grund omtrent 1/2 Miil fra Cronborg, Samme kom fra Østersøen.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Kiøbenhavn, den 10de October. Af Dato Christiansborg den 5te October 1791 har Hans Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning angaaende er Laan af 560000 Rdlr. Species mod transportable Annuiteter til 4 Procent aarlig Rente, som bliver aabnet i Altona. I Dag udkom end videre følgende høie Gevinster af det 38te Classe=Lotteriets 5te Classes Trækning, nemlig: No. 12967, 50 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. her i Staden, No. 15402, 500 Rd. udi Hr. H. Holstes Coll. i Tønsberg. No. 5223, 100 Rd. udi Hr. Forvalter Renners Coll. i Skive; No. 13135, 200 Rd. udi Hr. J. J. Lunds Coll. Flensborg; No. 2118, 50 Rd. udi Hr. M. Godskes Coll. her i Staden; No. 108, 200 Rd. udi Hr. Controlleur Hansens Coll. ibidem; No. 6978, 300 Rd. udi Hr. Chr. Furstes Coll. i Arendal; No. 10334, 100 Rd. udi Hr. Borgemester Weiners Coll. i Bergen; Nr. 5334, 50 Rd. udi Hr. L. Thagaards Coll. i Thystad; No. 3546, 200 Rd. udi Hr. K. Waldsøes Coll. her i Staden; No. 19333, 50 Rd. udi Hr. J. J. Ehsteds Coll. i Slesvig; No. 16553, 50 Rd. udi Hr. Cancellieraad Hansens Coll. i Helsingøer; No. 3830, 50 Rd. udi Hr. Borgemester Weiners Coll. i Bergen; No. 5528, 300 Rd. udi Hr. P. N. Petersens Coll. i Altona; No. 19427, 50 Rd. udi Hr. A. Kierrumgards Coll. i Bergen; No. 15298, 50 Rd. udi Hr. H. Klitzings Coll. i Tronhiem; No. 6807, 100 Rd. udi Hr. Sorterups Coll. her i Staden.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
(Continuationen følger.)
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Orlogskibene Odin og Neptunus ere lagte ind igiennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Capit. P. C. Schmidt er gaaet til Vestindien med Carga son og Provisioner; Capit. P. H. Løve kommen sammesteds. fra med Sukker, Rom, Tobak og Kaffebønner.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Vacance, Sognekaldet til Lindaas i Bergens Stift: 261 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Den 15de October afgaaer den Kongelige Agende Post til Jylland; Jndleveringen skeer Dagen forhen, Fredager den 14de October, fra Kl. 12 til 5 Eftermiddag. Barom. Therm. Vinden. 3 October. 128. 5. 5 110, Varme. H.S. O.S. S. O.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
AVERTISSEMENTS. Paa det den jydske Agendepost om Vinteren, naar Posten fra Kiøbenhavn, formedelst Besværlighederne over Belterne, bliver forsinket ikke skulle udeblive enten den fra Haders leb til Aalborg eller fornemmeligen den fra Aalborg til Haders leb og videre herindefter, eller og til Hamborg, er bleven foranstaltet, at, istedenfor de Agendeposter, den der gaaer fra Aalborg og den der gaaer fra Hadersleb, nu omskiftes i Horsens, skal enhver af dem gaae heel igiennem imellem Aalborg og Hadersleb, ligesom det skeer imellem Hadersleb og Hamborg. Denne forandring tager sin Begyndelse med tilstundende November Maaned saaledes, at den Agendepost afgaaer Tirsdag Morgen den 8de November fra Aalborg lige til Hadersleb og fremdeles hver anden Tirsdag Morgen Kiøfra Aalborg, istedenfor hidtil hveranden Mandags Morgen, Og, paa det Posicontoiret i Aalborg kunde have den udfordrende Tid til at expedere den Ridendepost, som Mandag Aften Kl. 8 derfra skal affærdiges, maatte Jndleveringen af hvad der forsendes med den Agendepost, saavelsom Reisendes Jndskrivning, skee i Aalborg Mandag Formiddag fra 8 til 12 Slet; men paa de andre Postkontorer imellem Aalborg og Hadersleb bliver Jndleveringstiden indtil videre som hidtil Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. General=Postamtet, den 8de October 1791. Landagen den 3die October behagede det den Allerhøieste Vi ved en stille og salig Død at bortkalde vores høieste Moder, Frue Commerceraadinde Bøggild, fød Kiersgaard i sin Alders 73 Aar, hvilket sørgelige og høiismertefulde Tal herved bekiendtgiøres for vores fraværende Slægtninge og Venner. Aarhuus den 4de October 1791. Paa egne og Sødskendes Vegne, at Thyrie P. Bøggild.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Alt det har behaget Gud den 30te September ved Døden at bortkalde min inderlig elskede Mand, Auditeur William Hadeler, i sit Alders 33te Aar, efter 4 Aars kierlig Efteskab, fra mig og min umyndige Datter, det har jeg herved den Ære at tilkiendegive for vores Slægt og Venner; for visset om enhver Deeltagelse i dette mit føleligste Tab, fra beder jeg mig al videre Condolence. Efterretninger og Gen Sanct Thomas og dens Gouver& neurer, optegnede der paa Landet, fra 1769 indtil 1776, af Hr. Etatsraad Høst, er at bekomme hos Forlæggerne Hofbogtrykkerne N. Møller og Søn i Frederichsberggaden No. 230, ligesom og paa alle Børsens Boglader, Hr. Agent Gyldendal i Klareboderne og Hr. Boghandler Hegelund i Færgestræde. paa fiint Papiir for 3 Mk. 8 s. og Trykp. 2 Mk. 8 s. I førstkommende 11te December Termin, kan erholdes til Laans en Capital stor 20 til 25000 Rdlr. mod første Pante Ret i et complet Jordegods, og en paa 4000 Rdlr. mod første Pandte=Ret i et Huus eller i en Gaard her i Kiøbenhavn. Ti samme Tid søges til Laans at erholde en Capital paa 10000 Rdlr. og en paa 6000 Rdlr., mod første Pante=Ret i 2 Gaard her i Staden. Et complet Jordegods forlanges til Kiøbs. En Bryggergaard og en Gaard indrettet for en Familie her i Staden, falbydes ved Mauriz Frydensberg i Pilestrædet No. 71.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
J Følge Kongel. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Brøgger Hans Petersen Kofoed af Vor Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, hans for Planteur William Bourke af Vort Eyland St. Croix, som Executor Testamenti efter afg. Planteur Tullyo Neill, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemelte Planteur Bourke maae sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle fornævnte afg. Planteur Tullyo Neils Creditorer, saavel i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dage Varsel, fra den Tid at regne, da saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de Gange bekiendtgjort i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, AdresseContoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, fra den Tid at regne da saadant Proclama er bleven læst ved alle Ober= og UnderRetter paa bemelte Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre; dog skal meerbemelte Planteur Bourke være pligtig til, at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore Bogholder Contoirer paa oftfornævnte Eylande, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gielden. de imod Vore Fordringer og andre Rettigheder; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 23de Septbr. 1791. Under Vort Signet, (L. S.)
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle og enhver, som formene at have noget at fordre i afg. Planteur Tully o Neills Stervboe paa St. Croix, dermed at anmelde sig hos foranbemelte Executor Testammentii, og Fordringerne inden den bestemte Tids Forløb for ham beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 26de Septbr. 1791. Paa Planteuren Hr. Willian. Bourkes Vegne, H. P. Kofoed.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
J Følge Kongel. allernaadigste Bevilling af 9de i forrige Maaned, indkaldes herved 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, samt de Fyenske Aviser, alle dem, der enten som Arvinger eller Creditorer maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Selv. Eyer Baadfører Morten Lorensen og Hustrue Maren Hans Datter af Stiege Bye i Lumbye Sogn, under Odense Amt i Fyen, at de sub pæna præclusi & perpetui silentii, inden Aar og Dag melde sig med deres Prætensioner, lovligen legitimerede paa Stifts= og Amts=Contoiret i Odense, hvor Skiftet efter fornævnte Afdøde bliver at behandle. Odense Slot, den 1ste October 1791. Buchwald. (2518) J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling af 2den Septbr. sidst, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, afg. Georg Tempest. forrige Tobaks=Fabrique=Mester ved afg. Etats=Raad Borres Tobaks=Fabriqve paa Vester=Broe, hans Arvinger, saa og med samme Tids Varsel ub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, som formene at have noget at fordre efter bemelte afg. Georg, Tempest, at melde sig for os i Skifte=Commissionen i Hof= og Stads=Rettens Gaard paa Østergade her i Staden, de første for at beviisliggjøre deres Arve=Ret og de sidste deres havende Krav, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er. Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, den 3die October 1791. C. B. Fogh. C. W. Falbe. J. Stendrup.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, af 16de d. M. som under Dags Dato er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, der formene sig at have noget at fordre efter afg. Strandings=Commissionair Hans Lerche Schousboe af Rønne paa Bornholm, i hvoraf saadant Krav end maatte hidrøre, intet i nogen Maade undtagen, og dette Stervboe vedkommende, dermed at melde sig hos den Afdødes Enke Elisabeth Margrethe Schouboe udi bemeldte Rønne, eller mig underskrevne inden foreskrevne Tids Forløb, og samme beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 26de September 1791. Johan Christian Schousboe, Regimentsqvarteermester og Auditeur ved det 2det Siellandske Bataillon lette Infanterie. Aarnpgaard beliggende en halv Miil fra Horsens, staaer for contribuabel Hartkorn Ager og Eng 12 Tdr. og Skovskyld 3 Fdkr., bliver efter de Herrer Opbuds=Commissarier i Hr. Peder, Wellejuses Opbudsboe, deres Forlangende, Onsdagen den 9de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, ved offentlig Auction som holdes derpaa Gaarden, bortsolgt, saafremt nogenlunde antagelig Bud skeer. Bygningerne bestaaer i et for faa Aar siden af Eege Bindingsværk og Muur opbygt Stuehuus af 17 Fag med Qvist og Kielder under. Bemelte Huus indrettet med stor Stue, Dagligstue, Kamre, Kiøkken, Brøggers m.v., til Beboelse for en honet Familie, derved til bygt 2de Fløie eller Sidehuse, ligeledes af Bindingsværk og Muur, det ene paa 16 Fag, hvori er Kamre, Rullestue, Træe huus, Hughuus m.m. De øvrige Bygninger ere en Kornlade 24 Fag, bygt af Ege Tømmer og med murede Vægge, samt 2de Sidehuse hver paa 17 Fag, ligeledes Ege Bindingsværk, indrettet til Fæehuus, Faarestie, Vognport, Tørvehuus m.m., og er bemelte Bygninger i Brandcassen asseurerede for 2900 Rd. Gaardens Marker som er uden Fælledskab er deelt i 8 Jndtægter til 4 Aars Brug og 4 Aars Hvile, samt desuden 2de indhegnede Tofter ved Gaarden. Den aarlige Udsæd er 20 a 22 Tdr. Rug 10 a 32 Dr. Bog, 48 a 56 Tdr. Havre og 7 a 8 Tdr. Boghved de, af Han kanavles efter Aarets Grøde 60 a 80 Læs Høe. Bestytningen som fødes og græsses er 10 Bester, 30 a 36 Fæehøvder og 50 Faar, Jldebrændsel haves deels af Torv, deels at Tille paa Gaardens Grund. J øvrigt vil Gaardens smukke Beliggenhed og Eiendommenes Frugtbarhed af Liebhabere er fares. Ligeledes bortsælges bemelte Tid 3de Huse i Lund Bye, hvoraf forrettes Arbeide og svares Afgift. Horsens, den 1ste October 1791. N. C. Carøe.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Skiftesamling efter afg. Madame Anne Deichmann, sal. Hr. Laurs Aagaards Enke i Juelstrup, som døde i uskiftet Boe, bliver efter Overlæg med nogle af Arvingerne, holdt udi bemelre Juelstrup, Tirsdagen den 8de November førstkommende til Skiftets Befordring efter bemelte Afdøde, over hendes og forhen afg. sal. Mands fælleds Boe. Til denne Skiftesamling indkaldes de respective myndige Arvinger og de Umyndiges Formyndere, eller Værger, selv eller ved Befuldmægtigede med behørig Fuldmagter forsynede, at møde, for da at see Skiftet, om muligt, befordret til Slutning, hvilket ventelig kan skee, og Arvenes Udbetaling saa at kunde paafølge i Viborg Omslag 1792, efter Stifte=Rettens Ønske. Sønnen, Forvalter Johannes Aagaard, dg. Hr. Provst Aagaard i Them, hans Børns Værge, som ikke vides hvem er, og Hr. Frum i Haasum paa sin umyndige Datters (af Egteskab med afg. Dorthe Helvig Aagaard) Vegne, besindes ikke endnu at have meldt sig paa Skiftet, efter forhen skeete Jndkaldelse. Det forventes at enhver ved bemelte Samling lagttager sin lovlige Ret og Pligt. Nibe, den 3die October J. Rejersen, Herredsprovst.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Udi Stervboet efter forrige Underdegn Jens MundelstrupsEnke i Aarhuus foretages Auction over Stervboevagningen Tirsdagen den 1ste November næstkommende; skeer er antage og Bud holdes 2den Auction Fredagen den 4de; men 3die og sidste Auction Mandagen den 7de November, da den absolut bortsælges, og strax foretages Auction over Boets øvrige Meubler og Effecter. Catalogi saavelsom Conditionerne kan forinden faaes til Eftersyn hos Skifteforvalteren Stiftsprovst Monrad saavelsom Kiøbmand Hr. Hofgaard i Aarhuus.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Paa Hs. Kongel. Majestæts Forstrand ud for Stedet Knappen i Understed Sogn, Børglum Amt, er den 12te Augustii sidste leden af Havet inddrevet og bierget en Fuuriolle, 4 Planker høi med Eege Køel og 4 Favne Toug, uden Mærke eller Tegn; thi bliver Eieren herved 3de Gange indkaldet at melde sig paa Aalborg Stiftscontoir, inden den i Loven foreskrevne Tid ind paa re præclusi & perpetui silentii at fremkomme med sine lovlige Adkomster til bemelte Baad. Formedelst Baadens ringe Værdie, som ikke ansees at overstige 5 a 6 Rdlr., bekiendtgiøres det te, i Overeensstemmelse med den allernaadigste Forordning af 12te Martii 1790, ikkuns de Velingske Tidender og de Aalborgske Jydske Efterretninger. Aalborg Slot, den 21de September 1791. Levetzau.
Berlingske Tidende, 1791-10-10
Stabs=Chirurgus Puriistes Enkefrue Johanne Purust, er udi hendes Opholdsted paa Slotsgaardsgrunden i Randers ved Døden afgaaet den 1ste September sidstleden; hendes Boe er derpaa af mig som Skifteforvalter, strax taget under BehandAng, og ved Registeringen og Vurderingen den 30te næstefter Auctionen berammet, at foretages den 17de October førstkommende. Om hendes Arvinger har jeg ikke kundet erholde anden Oplysning, end at de skal opholde sig i Wensyssel; thi bliver de derfor, saavelsom Credi= og Debitorer hermed 3de Gange efter hinanden indkaldet at møde i Stervboet den 23de December førstkommende, siden Boet ikke formaaer at bekoste Proclama, da dets Tilstand ikkuns befindes maadelig, og Udgiften efter al Formodning vil overstige Jndtægten. Skiftet bliver om muelige bemeldte 23de December sluttet. Randers, den 4de Octobe, Penz. Credi= og Debitorer, samt alle andre, som noget maat have at erindre ved Skiftet efter afg. Gaardmand Peder Jørgen. sen i Kragerup Bye, paa Kragerupgaards Gods under Sæbye, gaards Amt, Løve Herred, som er død den 27de hujus, og hvi Stervboe er tagen under lovlig Behandling, bliver hermed indkaldet til Skiftesamling paa Kragerupgaards Skriverstue, 6te Ugersdagen efter Dødsfaldet, som indfalder den 8de November næstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, Creditorerne for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, og Debitorerne for at betale hvad de til Stervboet maatte være skyldig, saafremt de vil undgaae al videre Uleilighed. Kragerupgaard, den 30te September 1791. J. J. Lund, Fuldmægtig.