JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Paris, den 18de Marts. Journal de France for igaar indeholder under Artikelen Paris, den 9de, Følgende: Den Skræk, som udbredte sig imorges, er ophørt. I det Jndre af Thulleriernes Slot er paa Krigsministerens mundtlige Beretning følgende Billet bleven opslaaet : General Marchand var atter ryk slet ind i Grenoble, hvor han igien har fundet den største Deel af sit Artillerie. Bonapartes Avantgarde, som man stødte paa i Chalions, blev slaaet tilbage i Uorden. 800 Mand og to Generaler toes til Fange. De Kongelige Tropper marscherede rask fremad. Den gode Orden var igien tilveiebragt. Jgaar har Regieringen faaet Efterretning om at de brave Nationalgarder fra Marseille, som, 3000 Mand i Tallet, vare marscherede ud forat forfølge Bona hatte, ere rykkede ind i Grenoble, hvis Jndbyggere modtog dem med største Jndel.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Kongen har overdraget Overcommanden over alle sit Huses Trop der til Marschal Marmont. Marschal Macdonald, Hertug af Ta fint er udnævnt til anden Commandant over den under Hertugen af Berrys befaling staaende Armee. Alle i Paris værende Tropper, harschere til Melun.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Hvorledes Stemningen har været i disse Dage i Hovedstaden, viser følgende Udtog af Journal des Debats af 17de d. Enhver af vore Læsere skue omkring sig, og dersom han er uhelsig nok til at kiende nogen Tilhænger af den gamle Enevælde, det at hvad man med eet Ord kalder en Bonapartist, da sige han sig selv hvad dette er for et Menneske: Er det en Borger, som anbefaler sig ved sine Dyder, sin Retskaffenhed, sine Grundsætninger, fine Følelhere Er han Fædrenelandets, Fredens, Ordens og Retfærds VenEr det ikke tvertimod en af hine urolige, stormende Siæle, der, følsomme ved den almindelige Jnteresse, blot tænke paa egen Vin ling, og ikke kunne finde denne Vinding uden i Uorden, Krig, Urolighed, Medborgeres Undertrykkelse, og alle de Ulykker, som kunne samme deres Fædreneland, Er det ikke iblandt Hoffolkene hine nedrige Smigrere, som ydede ethvert Ord, enhver Handling, enhver Lune af Herskeren deres lave og overspændte Beundring, iblandt Besteringsmændene dem, som understøttede med fuld Jver alle hans skrækkelige Handlinger og overdrevne Forholdsregler, forat udmærke sig og erholde større Deel i hans Gunstbeviisninger, ved Armeen nogle Forrædere, som handle troløst mod deres Faner og deres Eed, blandt de Handlende nogle svigagtige Banqverotteurer, som tænke, at de under den almindelige Omveltning igien kunde bringe deres Handel og deres Sager paa Foder iblandt Videnskabsmændene dem, der solgte deres Pen til Enevælden og Politiet, i alle Klasser Mennesker, som hverken tiene Pligt eller Ære, og hine Skarer af Angivere og Spioner, hvoraf vi næsten uden Ophør vare omgivne. - Franske det er disse Mennesker, som ville triumphere med Bonaparte; det er Herskerens privilegerede Slaver og Eders overmodige Undertrykkere. Man nævne os en eeneste i Almindelighed for Mand af Ære anseet Fransk, som ønsker en Regiering tilbage, der i tolv Aar saa grusomt nedtrykte Frankrig og Europa.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Den 21de Marts. Moniteuren indeholder følgende Efterretninger:
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Kongen og Prindserne afreiste igaar Nat Hs. Majestæt Keiseren ankom iaften Kl. 8 til sit Pallads Thuilerierne. Han rykkede ind i Paris i Spidsen for de samme Tropper, som man igaar Morges havde ladet rykke ud for at giøre ham Modstand. Armeen, som var bleven oprettet efter hans Landgang, havde ikke kunnet komme længere end til Fontainetleau. Hs. Majestæt har paa sin Reise mønstret adskillige Troppecorps. Han reist stedse omringet af en uhyre Folkemængde, som strømmede til fra alle Sider.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Den Bataillon af den gamle Garde, som har fulgt Keiseren fra Øen Elba skal imorgen ankomme hertil, og har altsaa i 21 Dage tilbagelagt Veien fra Havbugten Juan til Paris.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Hs. Majestæt har overgivet Justitsministeriets Portefouille til Hs. Durchl. Prinds Rigserkecantsleren.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Hs. Majestæt har udnævnt: Hertugen af Gaeta til Finantsminister. Hertugen af Bassand til Minister=Statssecretair. Hertugen af Dueres til Marine- og Colonieminister. Hertugen af Dtrante til General=Politieminister. Grev Mollien til Minister ved den Keiserlige Skat. Marschal Prindsen af Eckmühl til Krigsminister. Hertugen af Rovigo til første Generalinspecteur ved Gensdarmeriet. Greven af Bondy til Præfect i Seinedepartement. Statsraad Real til Politiepræfect.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Den Efterretning, at Grenoble og Lyon skulde igien være blevne tagne, efterat Keiseren var reist derigiennem, er falsk. Folket alene vilde have været tilstrækkeligt til at forsvare begge disse Stæder, som i øvrigt vare besatte med Militairmagt. Desuden havde Keiseren allerede i Lyon modtaget Adjutanter fra Prindsen af Exlingen (Massena), som af Marschallen vare blevne affærdigede til at modtage hans befalinger. . - Følgende er den af Kongen den 19de udstædte. Proclamation. Vi Ludvig, af Guds Naade Konge af Frankrig og Navarra til vore kiære Troe, Pairerne af Frankrig og Departementernes Deputerede:
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Det guddommelige Forsyn, som kaldte Os tilbage paa Vore Fædres Trone, tilstæder for nærværende Tid at denne Trone rystes ved Opsætsighed af den bevæbnede Magt, som havde svoret at forsvare den. Vi kunne benytte den troe og patriotiske Stemning hos Pluraliteten af Parises Jndvaanere til at forbyde Rebellerne at rykke derind; men Vi gyse ved Tanken om ethver Slags Ulykke, som inden disse Mure kunde bringe en Fægtning over Beboerne. Vi trække os tilbage med nogle Brave, som ikke ved Intique og Troloshed kunne afvendes fra deres Pligter, og fordi Vi ikke kunne forsvare vor Hovedstad, ville Vi begive Os længere hen, forat samle Tropper, og i en anden Egn af Kongeriget søge ikke hengivnere og troere Undersaatter end vore gode Parisere, men Franske, hvis Omstændigheder bedre tillade dem at erklære sig for den gode Sag, Den nærværende Crisis vil gaae over; Vi have den herlige Forvisning at de vildfarende Soldater, hvis Frafald giver Vore Undersaater til Priis for saa mange Farer, snart ville indsee deres Feil, og finde i Vor Overbærelse og Godhed Lønnen for deres Tilbagekomst. Vi ville snart vende tilbage i det gode Folks Midte, som vi endnu engang ville tilføre Fred og Lykke. Af disse Aarsager have vi erklæret og erklære, befalet og befal som følger: Art. 1. Efter Jndholdet af Art. 50 i det constitutionelle Charte og Art. 4 i det 2de Afsnit i Loven af 14de Aug. 1814 bliver Mødet i Pairernes og i de Departementsdeputeredes Kamre for Aaret 1814 erklæret for sluttet. De Pairs og Deputerede, som danne samme, gaae strax fra hinanden. - 2) Vi sammenkalde et nyt Mød af Pairernes og de Deputeredes Kammer for 1815. Pairerne og de Deputerede fra Departementerne skulde snarest mueligt forsamle sig paa det Sted, som Vi ville angive som Vor Regierings foreløbige Sæde. Enhver Forsamling af det ene eller det andet Kammer, som ellers paa noget Sted og uden Vor Autorisation maatte holdes, bliver fra nu af erklæret for ugyldig og utilladt. 3) Vor Cantsler og Vore Ministre, have, saavidt Enhver angaaer, faaet Ordre til at udføre nærværende Proclamation, som skal bringes til begge Kamre, publiceres og opslaaes saavel i Paris som i Departementerne og sendes til alle Præfecter, Underpræfecter, Retter og Domstole i Kongeriget. Givet i Paris den 19de Marts Aar 1815, i Vort 20de Regieringsaar. Undertegnet : Ludvig.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
- Det første lette Infanterieregiment, som iforgaars var manscheret bort fra Paris, er igien idag rykket derind og gaaet i sine sædvanlige Caserner. Klokken 2 i Eftermiddag blev en Artilleriegardført op til Thulleriernes Slot. Paa samme Tid blev den trefarvede Fane plantet paa Slottet, paa Vendommerplasen og paa Notre Damekirkens Taarne. Et Compagnie Dragoner af Garden befatte Hovedindgangen til Thullerierne. Nationalgarnen blev afløst ved sædvanlig Tid paa Slottet. Klokken 4 gik adskillige Overofficere, giennem Gaderne, og raabte: "Keiseren leve!" - De Deputeredes Kammer forsamlede sig igaar Morges Kl. 10. Præsidenten oplæst et Brev fra Abbs Montesquion, ifølge hvilket begge Kamre opløses Præsidenten tilføiede dernæst de Ord: "Mine Herrer, der staaer nu intet andet tilbage for os end at skilles ad." J samme Øieblik Øieblik forlode de Forsamlingssalen. - Kongen forlod Thullerierne Klokken 1 om Natten. Strax derpaa brændtes en stor Mængde Papirer, hvorved der kom Jld i en Skorsteen; men den blev strax slukket. - Ved sin Ankomst kiørte Napoleon i en med sex Heste forspændt Vogn. - Jgaar udkom intet offentligt Blad. Jdag fore Journal des Debats igjen Titel af Journal de Empire. - Hr. Montesquien, forhen Præsident i det lovgivende Corps, er udnævntil Commandant for Nationalgaderne.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Om Begivenhederne efter Napoleons Landing indeholder Moniteuren Følgende:
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Lyon, den 10de Marts. Vi vidste allerede for 5 Dage siden, at Keiseren var landet i Provence og marscherede til Grenoble, hvor han rykkede ind den 8de. Jmidlertid ankom Greven af Artois med Hertugen af Orleans og Grev Damas hertil. Det 20de Regimenblev trukket herind fra Montbrison, forat forstærke vor Besætning, som bestod af det 24de Jnfanterieregiment og det 13de Dragonregiment. Nationalgaden blev opfordret, begge Broerne over Rhonspærrede. Prindsen lod Tropperne passere Revne, og søgte at vinde dem for Kongens Sag; men forgieves. Han reed igjennem alle Gelederne; men Soldaterne forbleve ligegyldige. Nu indsaae han, at det var Tid at reise derfra. Hertugen af Tarent, som var ankommen om Morgenen, undersøgte Broerne, og opstillede Regimenterne ved samme. Men man vidste at Keiserens Forposter allerede vare i Forstaden Guillottiere. Klokken 2 om Eftermiddagen forenede Tropperne sig. Hertugen af Tarent, Gouverneur Damas og Præfecten Chabrol havde imidlertid forladt Staden. Men alle Ofsicererne bleve tilbage. Klokken 6 1/2 marscherede den fra Grenoble kommende Armee herind, og Kl. 7 ankom Napoleon, Lyon, den 11te Marts. Idag lod Keiseren Tropperne passer Revne. De udgjorde 15 til 20,000 Mand. De vigtigste Øvrigheds personer have havt Audients, og adskillige Deputationer fra Nabostæderne ere ankomne hertil, forat bevidne Napoleon deres Underkastelse. Dagsbefaling fra Marschal Prindsen af Mosewa (Ney, til sine Tropper. "Officerer, Underofficerer og Soldater, Bourbonernes Sag er tabt for stedse. Det lovmæssige Dynastie, som der franske Nation har adopteret, vil igjen bestige Tronen. Jkkun Keiser Napoleon tilkommer det at beherske vort skiønne Land. Om den bourbønske Adel paa ny vil udvandre, eller blive i vor Midte, er os det samme. Frihedens Sag vil ikke meere lide ved deres ulykkelige Nærværelse. De vilde nedværdige vor Krigerhæder; men de have taget feil. Denne Hæder har kostet os formeget til at vi nogensinde kunde glemme den. Soldater. De Tider ere forbi, de man beherskede Folket ved at undertrykke dets Rettigheder. Fribeden seirer endelig, og Keiser Napoleon vil befæste den! Ol at alle de Tropper, jeg anfører, vilde overbevise sig om denne vigtige Sandhed! Soldater, Jeg har ofte ført Eder til Seier; nu vil jeg for Eder til de Kjække, som ledsage Keiser Napoleon til Paris. Lons le Saulnier, den 13de Marts 1815. Narschal Prinds af Mosewa.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Napoleon. Bertrand, Stormarschal, der besørger Fuuction. nerne som Majorgeneral ved den store Armee.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Amsterdam, den 25de Marts. Efterretningerne fra Paris ere idag noget mere beroligende, skiønt man desværre veed vist at Bonaparte er i Paris. Jdag har nemlig det Rygte udbredt sig, at Marschal Angereau har med det ved Melunforsamlede Armeecorps angrebet Bonapartes Tropper. Da Coureren, afgik med disse Efterretninger vedvarede Fægtningen endnu. Det er overhovedet meget sandsynligt, at Royalisterne snart ville blive istand til at vise Bonapartisterne kraftig Modstand. Hs. Majestæt Kongen er i Lille. Man veed at Ney er den eneste af alle Marschallerne, som hidtil er falden fra. Adskillige af dem ere i Kongens Følge.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Hertugen af Orleans har kastet sig ind i Valenciennes.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Brussel, den 22de Marts. Skrivelse til Hs. Excellence Justitsministeren, Hr. Grev v. Thiennes. Hr. Greve! Jeg erholder i det Øieblik den Efterretning at Napoleon Bonaparte er rykket ind Paris, og at Kongen har forladt Hovedstaden, for, som man siger, at begive sig til Lille. Disse Efterretninger ere ikke blevne mig officielt meddeelte, dog har jeg al Grund til at holde dem for Sande. Dette er en Ulykke for Frankrig; dog maa det ikke foraarsage nogen Bestyrtelse mellem os; lader os meget mere fordobble vor Virksomhed og vor Jver, forat tage alle de Forholdsregler, som nærværende Omstændigheder byde. Jeg giver mit Ord paa, at jeg intet skal forsømme forat sikkre vort Fædreneland mod et fremmed Jndfald; men jeg forlader mig ogsaa paa mine Landsmænds Bistand og Medvirkning, hvis Faren skulde nærme sig. De vil af indlagte Declaration fra de høie allierede Magter see, at de alle ere enige i at understøtte Kong Ludvig den 18des Sag. Til Kundgiørelse af disse Efterretninger ville de tage de Forholdsregler, som maatte forekomme Dem meest passende. Ganske Deres Wilhelm, Prinds af Oranien.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Troppebevægelserne ved vore Grændser vedvare endnu, og dersom Efterretningerne fra London af 18de d. ere at troe, saa skal et engelsk Corps paa 20000 Mand udvalgte Tropper indskibes fra Engelland til Belgien, og staae under Generallieutenant Hills Commando.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Frankfurt, den 21de Marts. Idag vil man have den tilforladelige Efterretning, at Kong Joachim af Neapel under nærværende Omstændigheder har tilbudet Keiseren af Østerrig sin hele Armee, med den Tilsætning, at han er villig til at stille sig under en østerrigsk af Hs. Majestæt Keiseren dertil udnævnt Generals Commando.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Kiøbenhavns Vexelcours, den 31te Marts. Hamburg, 627 Procent. 2 Md. Dato. 633 - a vista Amsterdam, 603. 2 Md. Dato, London, 22 R. s. 2 Md. Sigt. Species 635.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Kiøbenhavn, den 31te Marts. I Aftes Kl. imellem 9 og 10 kom Hs. Høihed Prinds Christian Frederik tilbage hertil Staden. J Dag er Cour hos Høisamme.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
J Aften, den 31te Marts, Kunstacademiets Stiftelsesdag, uddeler Holsamme de Eleverne tilkiendte Priisbelønninger.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
J det svenske Blad Stockholms Posttidende No. 118 for 17de i October f. A. har den Kongelige svenske Overpostdirektion ladet inde rykke en Kundgiørelse dateret 14de f. M., ifølge hvilken der for alle 3 til og fra Hamborg, samt fra Pommern og Sverrig over Danmark ee forsendende Breve skulde fra 1ste November næstefter ved alle svenske Postkontorer erlægges Een Rigsdaler Banco pr. Lod, hvilken Porto e efter en i Hamborger=Korrespondent af 25de f. M. fra den Kongelige svenske Postcommissair sammesteds kundgjort, og ei senere tilbagekaldt Bestemmelse, oppebæres for ethvert Brev eller Lod fra Hamborg til Sverrig med Een Rigsdaler Hamborger Kourant, og ) er som Aarsag til saadan en Portoforhøielse i Overpostdirektionens Kundgiørelse anført: at den Kongelige danske Regiering havde belagt de til og fra Sverrig over Danmartgaaende Breve med en svær Porto.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Da denne i en officiel og offentlig Kundgjørelse anførte Grund til a bemeldte Forhøielse maatte kunne lede de Korresponderende til For J modning om, at der fra dansk Side var gjort nye Paalæg paa den e giennemgaaende svenske Brevvexling, saa har Generalpostdirektionen, efter fuldstændigen at have oplyst og godtgjort for den Konge 3 lige svenske Overpostdirektion, at fornævnte Brevvexling, der, i Overe eensstemmelse med en under 16de April f. A. mellem begge Staters Postvæsener afsluttet formelig Konvention, behandles i Danmark aldeles efter de samme Taxter og det samme Vægtforhold, og for hvilken Portoen erlægges efter de samme Grundsætninger, og med det samme Beløb, som den til og fra Udlandet gaaende danske Korn spanden, ikke enten dirette eller inddirekte er bleven belagt med nogen Slags Forhøielse, anseet det for sin Pligt, da ingen senere og lige offentlig Kundgjørelse fra den Kongelige svenske Overpostdiret, tion hidindtil har hævet Virkningen hos det Almindelige af den Stockholms Posttidenden indførte, at bringe de Bestemmelser, hvorefter den svenske Korresponce, liig den danske, uforandret et bleven behandlet siden den forommeldte Konventions Afslutning, til offentlig Kundskab. Disse Bestemmelser ere følgende :a) For et enkelt Brev indtil et Lods Vægt, betales imellem Hel singer og Hamborg for de svenske, som for de danske Breve, efter Posttaxten af 1809 en Porto af 9 Ls. for en Veilængde af 65 Mile. b) For de til Sverrig fra Udlandet indgaaende Breve, som ved danske Fartøier overføres til Helsingborg, føie hertil den i 1809 anordnede Sundporto af 3 Ls. c) Portoen fra Helsinger til Hamborg kan for den svenske, som for den danske Korrespondence erlægges alternative, enten Rigsbankpenge Sølv, eller i Sedler efter en maanedlig Giennemsnits Kours, grundet paa Kongelig allerhøieste Resolution, offentligen kundgjort i Aaret 1809. d) Naar flere Breve indsluttes i eet Konvert, betales 3 Breve, Porto for hvert Lod efter hidtil gieldende Bestemmelser, fastsatte for de danske Korresponderende ved Brevposttaxten af 28de Marts 1801, 2den 3. No. 3. Generalpostdirectionen, den 28de Marts 1819.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Bekiendtgiørelse. For efterskrevne Tidender og Tidsskrivter betaler Abonnenterne udendes i Danmark og Hertugdommen halvaarlig, indbefattet det, som Postmesterne tilkomme for Distributionen, nemlig: Danmark. Hertug, dommene. Navne Værdie. i Rede Sølv. Rbdlr., s. 11 Rbdlr. s. For Statstidende . . . . . .- Kollegialtidenden . . . . . .- Litteraturtidender . . . . . .- Kiøbenhavns Skilderie 4 21 1 87 - Kiøbenhavns Addressecontoirs Efterretninger . . . . . .- Kiøbenhavns Priiscourant .- Handels- og Jndustrie=Tidenden . . . . . . . . . . . 1 76 1 76 - Dagen. . . . 10 46 57 At de Jnteressenterne udi de i Aarene 1747 og 1757 oprettede LivRente=Societeter, for indeværende Aar og fremdeles tilkommende Liv=Renter, i Følge Placaten af 11te Juni 1814 ikke videre udbetales igiennem Postcontoirene, men ene ved Postkassen her i Byen; dette bliver med Hensyn til nogle i denne Anledning hertil indkomne Forespørgsler, til fornøden Efterretning herved end videre bekiendtgjort. Generalpostdirectionen, den 21de Marts 1815.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
At Slagterlaugets Jnteressentere her i Staden, efter Overeenskomst med Oldermanden og bisidderne, have forpligtet dem til, næstkommende April Maaned at udsælge Oxekiød Pundet for 2 Mk. Rbd. N. V.; det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Kiøbenhavns Raadstue, den 29de Marts 1815.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
At den under 25de November f. A. herfra udfærdigede Taxt for Bagerlaugets Jnteressentere her i Staden og paa dens Grund uden for Portene paa Brød af Rug, beregnet til 9 Rbs. N. V. for hvert Pund, vedbliver at være gieldende for næstkommende April Maaned, og at det i den Tid, ligesom i indeværende Maaned, er tilladt Laugs Frie= og Rugbrødsbagerne at sælge Brød af Blandingskorn, nemlig: 1/4 Deel Hvede, 1/4 Deel Rug og 1/2 Deel Byg, men derhos forpligtede til, at sælge hvert Pund Brød af dette Korn for 8 Rbs. N. V.; det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Kiøbenhavns Raadstue, den 29de Marts 1815.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Skuespil. Løverdagen den 15de April Kl. 7, bliver paa det Kongelige Theater, til fordeel for Hr. Skuespier Rind, opført: Ungdom og Galskab, Syngestykke i Acter, omarbeidet og localiseret efter Boulups Driginal : Une rølle, ved Hr. N. T. Bruun, Musikken af Hr. Professor og Capelmester du Pun; og : en Ungarsk Entree, dandses af Hr. Bournanvilles Elever, componeret af Hr. Bournonville. Derefter : Skuespilleren imod sin Villie, Comoedie i 1 Act, efter Dorvigny og Kogebue, ved Hr. N. T. Bruun. Til Slutning : En Epilog, forfattet af Ridder og Theaterdirecteur Hr. Professor Rabbek, og fremsiges af Hr. Rind. - De, som ville være Hr. Rind med deres Nærværelse ved denne Forestilling, ville behagelig henvende dem til ham selv, boende i Bredgaden No. 161, første Sal, over, fra Søndagen den 2den April og fremdeles daglig, fra Kl. 3 om Formiddagen til 4 om Eftermiddagen, erholdes Billetter, til hele Løger, Pladsloger, Parket, Parterre og Gallerie.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Søndagen den 2den April, Kl. 6, bliver paa det Kongelige Hoftheater opført: Feiltagelserne, Comoedie i 5 Acter, oversat efter Dr. Goldsmiths : Tne Mistabes og 2 Right", ved Hr. Jnstructeur og Ridder, Schwarz.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Ved Tallotteries 933 Trækning i Altona udkom: No. 51. 89. 44. 50. 24.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Kiøbenhavns Torvepriser, den 31te Marts. Rug, Td. 16 Rbdlr. 4 Mk. a 17 Rbdlr. 4 Mk. Hvede, Td. 24 Rbdlr. a 25 Rbdlr. 4 Mk. Byg, Td. 8 Rbdlr. 4 Mk. a 9 Rbdlr. Havre, Td. 5 Rbdlr. 2 Mk. a 5 Rbdlr. 4 Mk. Ærter, Td. 12 Rbdlr. a 13 Rbdlr. 3 Mk. Røget Flesk, Lpd. 7 Rbdlr. 3 Mk. a 3 Rbdlr. 2 Mk. Grønsaltet Flesk, Lpd. 6 Rbdlr. 4 Mk. a 7 Rbdlr. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Auctioner. J Dag (Løverdag) 1ste April, om Eftermiddagen imellem Kl. 3 og 5, la- Baron Wedel Jarlsberg, formedelst Bortreise, ved anden Ansion byde, og om antagelig Bud skeer, til den Høistbydende bortsælge sin Gaar No. 136 i Amaliegaden, som i Stadens Brandkasse er forsikkret for den Summa 46,300 Rbdlr. S. V. Den har 4 Gaardsplade, 2de Udkiørseler, i Vaaningerne ere 34 Stkr. Kamin og Kakkelovne af de fortrinligste Indretninger, i alle 3 Etager ere brændebesparende Kiør ken=Indretninger med Bagerovne med flere Beqvemmeligheder. Conditionerne ere til Eftersyn hos A. B. Hornbech i Vimmelskaftet Nr. 17. NB. Skulde ikke antagelig Bud skee ved anden Auction i Dag, bliver 3die og sidste Auction afholdt paa Onsdag den 5te April Eftermiddag medlem Kl. 2 til 4.
Berlingske Tidende, 1815-03-31
Vandagen den 3die April førstkommende, om Formiddagen imellem 10 Pd. og 12 slet, bliver paa Frederiksdahl ved een eneste Auction opbuden og til den Høistbydende absolut, uden flere Auctioners Holdelse bortsolgt den forhen Etatsraad Wever nu Hr. Agent Wever tilhørende Lyststed, Weverlyskaldet, beliggende sammesteds oven for Vandmøllen og lige over for Hr. GrevSchulius Hotel, hvilken Eiendom er af følgende Beskaffenhed, 1) En grundmuret Hovedbygning, 2 Fag til Gaarden og 6 til Haugen, 2 Etager høi med Kielder under hele Huset. I første Etage, 8te Værelser med 1 Kakkelovn, Kiøkken m.v., og i 2den Etage 3 dito samt andre Beqvemmeligheder. 2) En grundmuret Sidebygning, en Etage med Kielder under, deri 4 Værelser og en Kakkelovn samt Stald, Vognremisse, Locom, Hølofover heele Huset og 2de aflukkede Kammere: 3) I Gaarden en Brand med Opstander samt en opmuret Soelviser. 4) en stor Hauge, deri circa 200 Stkr. Frugttræer af bedste Sort Æbler Pærer, Kirsebær, Blommer, Qvæder og Valnødder, samt omkring paugen 20 a 30 Stkr. store Linde og Castanietræer, saa findes og endeel Blomster og Vexter, og Forraad af Giødning: Alt som Eiendommen, hvis Bygning i Brandkassen er forsikkret for 600 Rbdlr. S. V., forefindes, og den af Libhaberne kan tages i Øiesyn. Conditionerne erfares hos Cancellieraad Top i Skidenstræde No. 62 og 63, og efter samme kan den halve Kiøbesumma imod 1ste Prioritet i Eiendommen blive staaende. en forhen averterede, men til videre udsatte Auction, efter afT gangne Giertrud Crillesdatter, forhen afdøde Gaardmand Claus Pedersens Enke i Tømmerup, over endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Sølv, Glas, Porcellain, Kobber og Messing, Linned med videre, bliver nu afholdt Mandagen den 3die April næstkommende om Formiddagen Klokken 9 Slet, efter de derover trykte Fortegnelser, som forinden kan erholdes paa undertegnedes Contoir i forrige Lerkesgaard bag Børsen. Kiøbenhavns Amtstue, den 29de Marts 1815. Bierg. ved Auctionen den 5te April paa Skovsboe bortsælges 12 a 1300 Lod, I Sølv, istedet for de anførte 2 a 300 Lod; et Dreierlad, som er et sielden smukt Værksted og forsynet med overflødig og meget net Værktøi.