JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
Odense. Efter Forlydende agter Hr. Professor Siboni, Directeur for den kgl. Syngeskole i Khvn. og første Kammersanger, at foretage en Kunstreise, med den berømte ved det kongl. Theater ansatte Alt sangerinde Jfr. Jda Fonseca og en anden udmærket Sangerinde af hans Elever. Ved at passere Odense skal det være Hr. Professorens Ønske at give en Concert, som udentvivl vil finde Sted Søndagen den 1ste Decbr. paa Raadstuesalen. Det nærmere om denne forventede Kunstnydelse vil itide bekjendtgjøres, og tjener kun denne Anmeldelse foreløbig til Efterretning for Provindsens Musikelskere. (Hp. Av.) Det Beckerske Skuespillerselskab har nu end sine Forestillinger her, og agter sig efter Sigende herfra til Nyborg. Meget er det at ønske, at om det oftere vil gjæste Odense, det da maatte lønnes ved et talrigere Besøg, da det virkelig fortjener Opmuntring, og Kunsten ei taaler pecuniære Bekymringer, naar den skal udvikle sig og blomstre. (Jv. Av.) Slesvig. Dr. med. Jæger i Gottorf er ved Overretsdom af 25de Octbr. i en mod ham af Apothekerne i Kiel og Eckernførde foranlediget Undersøgelsessag angaaende lovstridige Præpareringer a. af Medicin, bleven dømt til at erlægge en Mulct af 640 Rthr. til den kgl. Kasse. (Apenr. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
Khvns Børs-Cours den 19de Novbr. 1833. Hamb. 2 M. a vista 205. = 4 PC. R. Obl. 101 a 101 ½ r. S. Species 207 1/2. 12 Mk. 7 s. 6 PC. N. Laan 103 a 103 1/2 B. N. Sp. S. 155 1/2 a 156 Rbd. - 4 pC. dito . . . . . . 100 B. 4 pC. kgl. Obl. 90 a 90 1/2. - 4 pC. N. Obl. . . . 100 r. S. Dito . . . . . . . . . 88 B., 4 PC. N. St. Obl. - Nat. Obl. 101 1/2 a 102 r. S.; 3 PC. d. Obl. . . . 71 S. L.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
Ved den 1390 Trækning i Khon, udkom følgende No. Aarhuus. Ogsaa her paa Theatret blev Oehlenschlagers Haarige Tragoediedigter=Jubilæum høitideligholdt i Gaaraftes af det Werlighske Skuespillerselskab ved et Forspil, hvori Hr. Werligh selv fremsagde en Prolog, der sluttede med følgende Stropher: Trin Hakon, Toke, Stærkod, for Guds Throne, J djærve Kæmper fra det stolte Nord! Trind frem og bed, at Adams Digterkrone Maa evig straale paa den dunkle Jord. Trin Valborg med Din Axel for Guds Altar, Og bed, at Adams skjønne Eva maa, Til Dækket over alt det Skabte falder, De liliehvide Arme om ham slaae Og Du, Coreggio, mal Du hist i Himlen Vor store Adam ved hans Evas Bryst, Og fæst Dit Billede i Stiernevrimlen, Til alle Aanders aanderige Lyst! hvorefter, under Bekrandsning af Digterens Büste, det hele Skuespillerpersonale istemte et Chor til hans Priis. Derefter opførtes Tragoedien Hagbarth og Signe, ved hvis Slutning der af Publikum udbragtes et: "Adam Oehlenschlæger leve!" ledsaget af et trefold gjentaget Hurvaraab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
Bekjendtgjørelser. Efter en i længere Tid daglig tiltagende Svaghed henslumrede den 14de d. M., Cand. theol. Jens Blicher, bestikket personel Capellan for Aasted og SkjærumMenigheder i Aalborg Stift. Strax efter den præstelige Jndvielse begav han sig her til Byen, for paa Frederiks=Hospital at søge Hjelp mod sin betænkelige Sy doms-Tilstand; mod hvilken dog al Lægekunst Jnteformaaede, da Døden 12 Dage efter hans Ankomst gjorde Ende paa hans Lidelser. Hjemkaldt saaledes til Guds Rige, just som han skulde begynde at virke til dettes Udbredelse her paa Jorden, vil han længe med Vemod mindes af sine dybt sørgende Efterladte. Kjøbenhavn, den 18de November 1833. Høker Tverschous Kone, som for 2 Aar siden har faaet Tvillinger, er i Nat den 21de mellem Kl. 12. og 1 atter bleven forløst med Tvillinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
Theatret i Aarhuus. Søndag Aften opføres, som 7de Abonnementsforestilling: De to smaae Savoyarder. Syngestykke i 1 Act. Derefter: Den fortræffelige Onkel. Lystspil i 1 Act. Til Slutning: Den skjønneste Dag i Livet, eller Bryllupet paa Moden. Vaudeville i 2 Acter ved Heiberg. A. Werligh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
Undertegnede vaccinerer Søndagen den 24de den nes i sin Bopæl, paa det militaire Hospital i Aarhuus. Den 18de Novbr. 1833. S. Baggesen, autoriseret Læge, og Bataillonschirurg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
Hvo som maatte have noget at fordre i Stervboe efter nu afdøde Jomfrue Christiane Rasmusdatter Guld man heri Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsetil for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Ebbeltoft, den 20de November 1833. Stephensen. Den Sals-Etage paa Hjørnet af Volden og Klostergade, der sidst beboedes af Hr. Pr. Lieutn. v. Top, er til næstk. Paaske Flyttetid at faae tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
Chocolade i alle Sorter a 36, 38, 40, 48, 56, 64, 72, 80, 88 s., samt 6 7 og 8 Mk. pr. Pund af P. Chr. Deichmann 8 Comps. Fabrik ved Kjøbenhavn, udarbeidet ved Dampkraft i lukkede Maskiner til den fuldkomneste Fiinhed, sælges hos br. L. Schmidts Enke. S. Lind. L. P. Schmidt og A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
Skipper J. P. Kjerulff, som ligger under Ladning i Altona med Jagten Ane Marie Kjerstine, kan med denne Posts Ordre endnu faaes nogle Læste Gods hertil. M. Carlsen r.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
Skipper J. K. Hansen agter at afseile til Kjøbenhavn snarest muligt, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
En duelig Seminarist, der i over 6 Aar har arbeidet paa et Amtsprovstiecontoir, og i omtrent 2 Aar conditioneret som Huuslærer, ønsker sig anbragt helst hos en Embedmand, hvor han foruden Skoleunderviisning tillige kunde deeltage i Embedskriveriet. Reflecterende ville behageligst aflægge billet paa dette Blads Contoir, mærket : "A. F. K. 22" Ved en privat Underviisningsanstalt er en Lærerplads bleven ledig, hvilken önskes besat snarest mueligt med en Seminarist, der forene Duelighed med udvortes Dannelse. Forelöbig bemærkes, at Lönnen er 100 Rbdr. aarlig, samt Alt frit, naar den Attraaende tillige kan give Underviisning i Tegning. De herpaa Reflecterende vilde behage at henvende dem til Hr. Institutbestyrer Lindhard, der giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
Godt tørt Bøgebrænde losses Mandagen den 25de dennes og fremdeles ud af Skpr. Hjernøes Jagt fra Horsens, beliggende ved Mindets nordre Side, hvor det kan tages i Øiesyn, om Prisen accorderes med A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
Hos J. Møller, som slidet Barbeerknive, modtages og istandsættes beskadigede Lysesarer og Bordknive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
Reiseselskab fra Aarhuus til Hamborg ønskes. Man ville behagl. snarest muligt henvende sig til Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
Stiftsprovst Schiødtes Prædikener, 1, 2 og 3die Deel, 27 Mk. 4 s. Jesus i Getsemane, af Pastor J. Møller, 3 Mk. 8 s. Justes Naturhistorie, 8 Mk. Justes Haandbog, 3 Mk. 8 s. Anviisning for Kudske og Enhver som har med Heste at bestille, tilligemed en Underretning om Malkekøers Pleie og Røgt, 1 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
Haandbog for den danske Landmand, indeholdende Koens, Faarets og Svinets Behandling og Pleie, af Justitsraad Fielstrup, 4 Mk. Gode Raad, 2 Mk. m. m. sfaae hos J. Jessen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
Rettelse. J Hr. Kammerr, Drewsens Svar til Hr. LandvæsensCommissair Dalgas (i Tillæg til Aarhuus Stiftstidende No. 184), staaer Side 2, Linie 16 fra neden, Kjærnerne som herved rettes til "Kløveren."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-22
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
No 189. den 23de November. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Blandinger. Jfølge en Bayonner Avis var hele Middelstanden i Madrid i Bevægelse for at byde Pøbelen Spidsen, og havde væbnet sig med Alt hvad den havde kunnet faae fat paa, da Gouverneuren havde vægret sig ved at lade uddeele Geværer til dem. Da Folket havde forlangt Zea's og Crur's Hoveder, havde Regentinden viist sig paa Balkonen, og lovet at ville udnævne andre Ministre. Flygtninge give en frygtelig Skildring af Tilstanden i det ulykkelige Bilbao, hvor Rebellernes Raserie var steget saa høit, at de havde udnævnt en Komittee som bestod af 7 af de værste Fanatiker, der forfølge alle de Konstitutionelle paa det grusomste, jage Øvrighederne bort, konfiskere deres Eiendomme, o. v. Handelstanden var atter paalagt en Kontribution af 3 Millioner. Ved Efterretningen om, at D. Carlos var ogsaa i Gammelkastiliens Hovedstad Burgos bleven udraabt til Konge, var der bleven ringer med alle Stadens Klokker. J hele Egnen træffer man ikke paa andet end bevæbnede Bønder, Præster, og Munke, af hvilke 3000 holde Staden besat, og 12000 Omegnen. - Og som det gaaer her, saaledes gaaer det for Tiden i alle Egne og Kanter af det ulykkelige Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Det Eneste som med sidste Post meldtes til Fordeel for Dronningens Tilhængere var en Seier ved Logrono. Her befandt sig omtrent 1000 Jnsurgenter, og Broen over Ebro var stærkt barrikaderet. To Kompagnier af Dronningens Tropper fik Ordre til at storme den med Bajonetten, hvilket udførtes saa kjækt, at Rebellerne kom i Forvirring og overalt toge Flugten, hvorpaa den forskandsede Stad, indtoges og et stort Blodbad anrettedes iblandt dem. Kongen af Neapel Dronning-Regentindens kjødelige Broder) har protesteret imod de til Fordeel for Jnfantinde Jsabella i Spanien trufne Foranstaltninger, ligesom han ogsaa allerede tidligere afgjørende havde erklæret sig imod den saliske Arvefølge Lovs Ophævelse. Det neapolitanske Hof anerkjender følgelig ikke Jnfantinde Jsabella som Spaniens Dronning, og har ladet alle store europæiske Hoffer meddele denne Erklæring. Den neapolitanske Charge d'Affaires i Madrid havde, som Følge heraf, nedtaget Vaabnet af sit Hotel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Frygten for en ny spansk europæisk Successionskrig beskjæftiger kjendelig de store Kabinetters Opmærksomhed. Neppe havde den franske Regjering ladet sig forlyde med Sammendragning af et Observationskorpsved Bidassoa, for man ogsaa strax igjen rustede sig i Turin, og i de østerrigsk italienske Provindser blive Troppemasserne nu Dag for Dag imposantere. Overalt arbeides der paa at udbrede, forstærke og proviantere de faste Pladser. Man synes ikke at abne noget Godt, og vil i det mindste være forberedt paa Alt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
J Leith, i Engelland, havde man for et Par Uger, siden et mærkeligt Exempel paa en Kats overordentlige Seillivethed. Et Skib var nemlig ankommen dertil fra Petersborg med Hør, og ved at aabne en af Ballerne, sprang, til alle Tilstedeværendes Forundring, en Kat ud deraf og løb sin Vei. Det stakkels Dyr havde her ei aleneste tilbragt 28 Dogn uden Luft, og Næring, men var endogsaa, ved Hørrens Jndpakning og Præsning med en Maskines hele Kraft, bleven klemt saaledes sammen, at det Rum, den havde indtaget i Hør=Ballen, ikke var større end een Mands Haand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Søndagen den 24de Septbr. d. A. paatog sig Mr. Waddington, Læge i Margate, for et betydeligt Væddemaal, at tilbagelægge en engelsk Miil paa Landeveien til Canterbury i 4 Minuter i Trav med hans to Halvblodsheste for en let Phaeton. J Overværelse af et stort Antal Tilskuere udførte han det i 3 Minuter 56 Sek. Der blev gjort ham er Bud af 400 Guineer for Hestene, hvilket han afslog Men følgende Væddemaal overgaaer endnu hiint, Capt. Parker af det kgl. Artillerie, der garnisonerer i Charlemont, reed forleden paa sin Hingst the Admiral fra Charlemont Fort til Newry og tilbage i 2 Timer 25 M. Afstanden: 53 engelske Mile (ikke fuldt 12 danske.) Der var indrømmet ham 3 Time hertil, men da Capt. havde antaget betydelige Væddemaal paa at kunne udføre Ridtet i mindre end halv tredie Time, saa fuldendte han det i den angivne Tid, og vandt saaledes samtlige Væddemaal. Med den samme Hest tilbagelagde han 21 Mille (henved 4 1/2 danske) i Timen. Den mærkværdigste Præstering der hidtil er forekommet i Sporting-Verdenen. (M. f. H. Londonner=Beretningerne af 8de de, saavelsom og saa de sidste Efterretninger fra Holland, ere opfyldte med en Mængde høist beklagelige Søskader, som i de sidste haarde Storme have fundet Sted saavel paa den engelske som hollandske Kyst. Paa den engelske Kyst er det meest indenlandske Skibe som ere forliste; blandt de paa den hollandske Kyst strandede ere, saavidt vides, ingen danske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
J Longbirn, i Engelland, døde nylig en vis James Reom, der som Følge af en Sygdom, i 20 Aar. ugentlig har drukket 8 Galloner Vand, foruden andre flydende Ting, saasom Porter, Brændeviin &c. Manhar udregnet, at der i disse 20 Aar er gaaet en saadan Vandmasse igjennem dette Støvleskaft, at den kunde have fyldt en Dam af 25000 Fods Længde, 380 Fods Brede og 1000 Fods Dybde. For kort Tid siden arvede en fattig Kone i Villenenve i Frankrig 25,000 Fr.; men af Glæde derover gik hun fra Forstanden og hang sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
En Dame i Valenciennes, som kom tilbage fra Brasilien, skal have mistet et af sine Børn paa en ligesaa grusom som skrækkelig Maade. Hun havde i Brasilien taget en Jndfødt til Tjener, der uagtet han var fra det Jndre af Landet, dog syntes at have glemt alle sine Skikke, og passede med største Omhyggelighed et af Damens Børn. En Dag imidlertid savnede man ham tillige med Barnet; man spildte ingen Tid, søgte strax efter ham, men først efter lang Efterforskning fandt man Mennesket igjen i en tyk Skov, – fortærende de sidste Levninger af det ulykkelige Barn, som man havde anbetroet hans Tilsyn. Synet af det skjønne kjødrige Barn havde vakt hos ham en gammel Appetit, som han ikke kunde modstaae; han var derfor flygtet med sit Offer ud i Skoven, for at tilfredsstille sin rædsomme Attraa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Hvorvidt de Franske drive Galanteriet for det smukke Kjøn, har man nylig seet, idet at en skarp Recension i Europe litteraire over Mile. Dude vents umoralske Roman "Lelia" bevægede en Hr. Planche til at udfordre Bladets Redacteur, Hr. Feuillide, paa Pistoler; Duellen fandt virkelig Sted, men Begge skjøde feil, og dermed var Sagen forbi, og Damens Ære reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Som Sidestykke til det Rappske Establissement i Nordamerika og det Ovenske i Skotland, agtes nu i Frankrig oprettet et saakaldet Phalanstere, bestemt til Samlevnet af en Mængde Familier under eet Tag, og med fælleds Huusholdning, efter Fourniers Plan. Denne vil imidlertid have alt Ægteskab udelukket af Establissementet, og begge Kjøn skulle boe sammen som Tilfældet eller Lidenskaberne føie det. Man kan heraf slutte sig til Fortrinligheden af dette jordiske Paradiis", der, efter al Sandsynlighed, vil føde Skandale, Slagsmaal og blodige Pander, indtil Politiet endelig, som Cheruben med Flammesværdet, drive de syndige Deeltagere ud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Paven har udstædt en ny Forordning, Stude ringen betræffende. For at ingen ubeføiede Hoveder, der ikke ere Videnskaberne voxne, skulle studere, er Forstanden bleven taxeret, og hvo der ikke har Skillinger nok, er udelukket fra at studere. J Rom f. Ex. maa Studenten have 30 Gyldens Jndtægt maanedlig. J Provindsialstæderne er der bedre Kjøb. Enhver Student maa ogsaa stille Caution. Nogle Videnskaber foredrages kun privat af Professorerne. Ved en keisl. russisk Forordning er biskoppen i det Krakauer Stift, Storkowski, afsat, og for stedse forbudet at vende tilbage til Polen, fordi han, skjøndt benaadet for sine lovstridige Handlinger under Opstanden, ingen Anger har viist over sine Forbrydelser, men endog er vedblevet at handle lige uforsvarligt, og saaledes at misbruge Keiserens Tillid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Naar det saaledes vedbliver, vil Rusland, snart blive til det rigeste Land paa Jorden, og Guldet vil blive urimelig godt Kjøb. Man finder paa begge Sider af Uralbjergene stedse meer og meere Guld, Sølv og Platina. Af sidstnævnte har man fundet flere Stykker indtil 20 Punds Vægt. Den sværeste Klump Guld der er fundet veiede 27 Pund, Man giør Regning paa, at der blot i dette Aar er fundet i Siberien, 40,000 Pd. Sølv, 8 a 9000 Pd. Guld, og 4 a 5000 Pd. Platina.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Det bemærkes som noget Sælsomt, at 7 Fyrster og Fyrstinder have indkjøbt sig ved LivsforsikkringsBanken i Gotha.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
J München er den siden August Maaned f. A. indspærrede Bogtrykker Volkhardt fra Augsburg ved den kgl. Appellationsret dømt, som skyldig i Majestætsforbrydelse af anden Grad m. m., til Tugthuusstraf paa ubestemt Tid, Afbigt for Hs. Maj. Billede, og desuden aarlig at sidde 3 Dage og Rætter paa Vand og Brød, hvilken Dom strax blev exeqveret i den kgl. Ret for aabne Dørre. Saavel Dommen som den Strænghed, hvormed den fuldbyrdedes har vakt ualmindelig Opsigt. Det var Allehelgensdag, da han blev ført til Tugthuset. Da han ved Jndtrædelsen blev iført Straffeanstaltens Klæder, og Haaret ham afraget, rystede denne Behandling han saaledes, at han faldt i Besvimmelse. Han er 30 Aar gammel, har Kone og 2 Børn. "Den ubestemte Tid, hvorpaa han er inddømt, varer i det mindste 16 Aar. Udenfor Vertshuset i Rückingen ved Hanau kom der den 25de Oct. sidstl. om Natten et Par Heste med en Foermandsvogn, og da Gaardskarlen kommer, seer han i det ene Vognhjul indflettet et men neskeligt Liig. Foermanden var efter alt Tilsyneladende, ved at staae af Vognen, kommet ind i Hjulet, og havde, efter at være bleven slæbt et Stykke med mistet et Been, og det øvrige Legeme kommet fastere ind i Hjulet. Langt tilbage fandt man det afrevne Been.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Den i Hamborg ved Storm Vandfloden den 1ste Novbr. forvoldte Skade taxeres til 2 Millioner Mk. Bc., og dog er Kjøbmændenes Varebedærvelse ikke at beregne, thi man tænke sig hvilken Magt Vandet havde, at det i en Viinhandlers Pakhuus drev store fyldte Stykfade fra det Sted de laae paa, gjorde store Huller i stærke Grundmuursbygninger, o. s. v. Vandet var i 10 til 15 Minuter hvergang steget en Fod høiere, altsaa med en saadan Hurtighed, at Jngen fik Tid til at bringe sit Gods i Sikkerhed. Til lige var det en sørgelig Mærkværdighed, at der med Vandnøden ogsaa sammentraf en Jldebrand. Om Søndag Aften udbrød der nemlig en pludselig og stærk Jldsvaade paa Neuenwall hos Bankøren Joseph Heine & Sønner, hvorved hele Huset blev ødelagt paa de yderste Mure nær, og der af Stats- og andre Papirer opbrændte for en Millions Værdie(Endvidere er det en historisk Mærkværdighed, at den 1ste Novbr. 1755 ogsaa var en Rædselsdag, da det var paa den at Jordskjælvet ødelagde Lissabon, og begravede 30,000 Mennesker under sine Ruiner.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Ved en Senats=Beslutning af 6te Novbr. er det bekjendte "Hamborger Bjerg omdøbt til herefter at hedde "St. Pauli Forstad."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Den norske Hurtigløber Ernst vil, saa fortælles der, foretage et nyt Løb fra München over Belgrad, Balkan, Adrianopel og Constantinopel til Jerusalem i 36 Dage (?)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
Blandt de seneste Dødsfald i Norge ere: Generalskibsmaaler Olrog og Apotheker Sinding i Frederikshald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
H. C. Andersen har hjemsendt sit nye dramatiske Digt: "Agnete og Havmanden, hvortil Forlalen lyder saaledes: "Alt som Barn greb mig den gamle Sang om Agnete og Havmanden, dens dobbelte Verden. Jorden og Havet; som Ældre seer jeg det store Livsbillede deri, med Hjertets aldrig tilfredsstillede Længsel, dets forunderlige Higen efter en ny, en anden Væren. Længe var det min Tanke at udtale det, som det lever i min Siel. Den gamle Vise fra Hjemmet klang for mit Øre midt i det livsfrodige Paris, den fulgte mig paa den lystige Boulevard og mellem det tause Louvres Kunstskatte. Barnet voxte under mit Hjerte for jeg selv ret vidste det. - Langt fra Paris, høit oppe paa Jurabiergene, i en nordisk Natur, mellem sorte, dødstille Granskove, er min "Agnete, født, men dansk i Siel og Sind! Jeg sender det kjære Barn til mit Fædreland, hvor hun har hjemme. Tag venligt imod hende, Hun bringer min Hilsen til Eder Alle! Ude bliver hver Dansk os en Ven og Broder; hun gaaer altsaa til Slægt og Venner. – – Sneen falder ved mit Vindue, tunge Vinterskyer ligge paa Skoven, men nedenfor Bjergene er Sommer, Druer og Maisfrugt. Jmorgen flyver jeg over Alperne ind i Jtalien, maaskee drømmer jeg der en smuk Drøm, den sender jeg da til mit Danmark; thi Sønnen maa jo fortælle Moderen sine Drømme. Le Locle paa Jurabjergene, den 14de Sept. 1833. H. C. Andersen." Egnen imellem Breitenburg og Jtzehoe forestiller endnu en stor Vandflade, da alle Enge ere oversvømmede, og man vil endog have seet en Sælhund tæt ved Staden. Medens Vandet ved Altona og paa den øvrige Vestkyst af Holsteen var steget til en saa betydelig Høide, havde det paa den østlige Kyst ved Apenrade a. et lavere Standpunkt, end man har seet i de sidste 15 Aar. (Samme Forskjel skal have viist sig i Store Belt, da det til een og samme Tid var usædvanligt Høivande i Nyborg og Lavvande ved Korsøer.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
I Nærheden af Sylt var et Skib fra Norge, gaaet under med Mand og Muus. Det skal have hedt: "Maren." Langsmed Kysten faaes drivende Piber, Bjelker, o. s. v. Til Sweepstakes 1834 paa Banen i Jylland have tegnet sig: Benzon, Flindt, Riegels og Friis. 20 Rbd. r. S. hver, h. ft. Subskriptionen aaben til 31te Decbr. d. A. Til dito paa Odense Bane: Hs. K. H. Prinds Christian Frederik, C. August til Slesvig=Holsteen, Fr. Holsten, Bernstorff Gyldensteen, Petersdorff, Sehestedt=Juel, F. Reventlow, F. Reventlow, Holck Winterfeldt, C. Schaffalitzky de Muckadell, Edv. Reventlow. 15 Specier Jndsats p. c. p. Subskr. aaben til d. A. Udgang. Forlangte Jndrykkelser. Hr. Proprietair Malther paa Haraldlund, i Anledning af hans høitelskede Kones Død. i O. Mand, fra Østens Morgenhjem, Gik Himlens Engel venlig frem, Og bød: kast Jordelænken af, Svæv Sjæl fra Dødens skumle Grav, Vel savner Du Din Hiertenskiær, Men Himmelglæden har hun der. Og ingen Længsel, intet Savn. Har Dyden udi Engles Favn. Ved Dødningklokkens hule Slag, Slaar Mand, Dit Hjerte tunge Slag. Men Øiet seer, hvor Solen staar, Og søger Himlens Skjernegaard. O, grøn er Graven, Haabets Pragt. Er ovenpaa dens Dække lagt. Og gjennem Graven gaar vor Vei, Ved Haab og Troe til Himlens Mai. O Haab og Troe og Kjærlighed, Send Mand og Børn dog Trøst og Fred! Lad Mindets Blomster herligt groe, Og sig om stærken Stamme snoe. Og naar den store Time slaaer, Naar endt er Prøvetidens Aar, Nyd Lønnen da, i Herrens Navn J Himlens Hall, i Moders Favn, O. P. Wegener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-11-23
- Det er et tragi-comiske Skue, som frembyder sig, naar Consumtionsvæsenet har faaet Politimesteren, eller dennes Fuldmægtig op at age ved Nattetider, for at foretage Jnqvisition saasnart det bliver Dag, og Folk ligesom strømme til Fanen, medens Stafetter jage til alle Sider, for at varsko, hvorimod Consumtionsbetjentene med forrevne Klæder og under Dampbadsvarme af Anstrængelse gjennem søge Vaanings- og Udhuse fra Kielder til Rygning, uden at lade se forstyrre, selv om Bønderne gjøre Mine til at antage offensiv Maneer, og endelig drage en Brændeviinshat frem af Kjelderen, et Dæk fra en Holade, og et Par Piber fra Taget, hvori de vare stukne ind. - Nu, nogle Consumtionsbetjente see, som facta viser, deres Anstrængelser kronede med Overbeviisning om at tjene denne Sag vel; men mon det ei virkede med færre Baand og meere Held, om det ei skulde have Politi med; thi ofte kunne de ei benytte Leiligheden, fordi Fogden har andet at bestille, ofte røbes derved deres Reise, uden at Fogden har fjerneste Skyld heri; og, bør Toldtegnet ei vises samme Respect som Polititegnet, samt en Protocol, ført af en Told-Embedsmand, samme Gyldighed, som en, der er ført af Fogden eller dennes Fuldmæg- Vi synes jo – Uniform for Told- og Consumtions-Opsyns-Personalet – idetmindste for de bestaltede Embedsmænd – vilde maaskee ofte, men især ved Landboinqvisitioner, være vel anbragt. Meget af det her Anførte kunde klarere bevises ved vidtløftigere Raisonnements og oplyses med mange Exempler, men er det Anførte værd at tage Notits af, vil jo kyndige Folk blandt Landets Told-Embedsmænd i Provindserne nærmere kunne oplyse og berigtige det; er det ei værd at lægge Mærke til, er der allerede skrevet altfor meget.