Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-17
Man spændte de Kongelige Heste for en Hofvogn og Armeen vendte i Triumph tilbage til Paris. Endeel af Mandskabet forfulgte dog de Kongelige saalænge de endnu havde Tropper hos sig; men mange Soldater af Garden indfandt sig, overleverede deres Vaaben og omfavnede National=Tropperne. De forsikkrede at de havde fægtet imod de res Villie, men at de vare tvungne dertil af deres Anførere. De fortalte at kun Schweitzerne havde ifinde at holde Stik. Oberste Poques havde i flere Dage foruroliget de Kongelige kun med 30 Mand; men han streifede omkring som Tirailleur og man parlamenterede flere Gange med ham. Da han kom nærmere, saa blev en Peloton Jld affyret paa ham. Han slog Armene over Kors og sagde: Nu saa skyd da naar J ere frige nok dertil. Hans Hest styrtede efterat den havde faaet flere Skud, selv blev han saaret i Foden. Hans Saar ere vel ikke farlige, men han maae dog holde Sengen i 3 Uger. - Det varede længe inden Hoffet kunde faae Øinene op om at Faren var saa stor. Endnu den 29de om Aftenen kom en General ridende i fuld Galop til St. Cloud for at melde Kongen at Garden var slaget; men han kunde ingen Audience faae fordi han ikke var iført nogen Hofcostume, men endelig kiendte Baron Damas ham igiennem Vinduet, hvorpaa han blev indladt. Da han havde aflagt sin Beretning, saa syntes vel Kongen at være noget afficeret, men han blev dog ved at fortsætte sit Vhistpartie. - Men et Par Dage efter var Kongen aldeles nedslagen, og ved en Audience, som en anden General da havde hos ham, og hvorved denne forestillede ham, hvorledes hans Magt nu tegnede til at være aldeles forbi, kunde han neppe lofte Hovedet i Veiret, og sagde i en sørgmodig Tone: hvad skal jeg nu gribe til. – Man siger at da Hertugen af Mortemart skulde overbringe fra ham de bekiendte Forslag og forlangte at han skulde underskrive Dokumentet, saa viste han hvorledes hans Haand rystede, saa at han ikke kunde giøre det. Hertuginden of Angouleme, om hvilken Napoleon sagde: at hun var den eneste Mand i den Bourbonske Familie, skal have meest sat Mod i Hoffet og længe vedblevet den Formening at Gensdarmeriet kunde nok bringe Orden tilveie. Man har lagt Beslag paa hendes private Skat, som Rygtet, anslaaer til 3 Millioner 800,000 Franker, hos en Baron Charlet i Paris, og i det Øieblik da han vilde lade den bringe boet, og man har bragt den til Raadhuset. En Mand som var forklædt som Oberst havde 500,000 Franker i Bankosedler hos sig. Man siger: at man skal have fundet en fuldstændig Contrarevolutionsplan som Hertuginden skal have forfattet. Men Hertung inden af Berry udviste et Heltemod paa en anden Maade; thi hun faldt paa Knæe for Kongen, for at faae Tilladelse til at begive sig til Paris med Dauphin den 31te Juli, og søge der at bevirke en Stemning til Fordeel for sin Søn; men Kongen vilde ikke tillade det. - Hertugen af Bourbon-Conde er forbleven i Paris og har taget Hertugen af Orleans Partie. - Man veed at den anden af Hertug af Orleans Sønner, den unge Hertug af Nemour, skal arve hans betydelige Formue. Han var een af de første som overbragte Hertugen af Orleans sine Lykønskninger. Af de udenlandske Ministre var den Nordamerikanske den første som giorde Statholderen sin Opvartning. Ogsaa Fyrsten af Talleyrand, som raadte Keiser Alexander til at give Frankerige en Constitution, har gjort Generalstatholderen sin Opvartning. Hertugen af Bourbon har foranstaltet en Fest i sit Slot St. Leu i Anledning af Folkepartiets Seier, og har skiænket 8000 Franker til de Saarede; men Lord Cochrane og hans Gemalinde have skiænket 10000 Franker dertil. - De Kongelige Ministre bidroge vist især meget til at indgyde Hoffet den store Tillid fornemmelig Fyrsten af Poligna, som ganske kort svarede en forhenværende Minister som giorde ham Forestillinger imod de udstædte Forordninger: at Sagen var nu eengang afgjort og Resten angik Gensdarmeriet. Ogsaa kaldte han Hertugen af Semonville en Forræder, da denne i St. Cloud vilde tale med Kongen og forestille ham Faren. Hr. von Semonville svarede: at han ikke vilde tale med en afsindig Mand. - Fyrstens Onkel Oberste Polignae, som commanderer i Calais, vil nu ikke længere bære dette i Frankerige saa forhadte Navn. - Man kan slet ikke blive klog paa denne ulykkelige Flygtnings Skjebne. Fra Altona berettes: at det er vist at han ikke er kommen dertil. Fra Lybek skrives under 11te August, at han var kommen dertil paa den Dag, og vilde afgaae med Dampskibet til Petersborg. Men fra Hamborg, skrives under 13de August at Dampskibet er afseilet, at man har undersøgt nøie Omstændighederne; men at man ikke kan opdage noget Spor til at han er afseilet med det under sit eget eller under et fremmet Navn. (Maaskee hans Venner udbrede disse Rygter for at lede Opmærksomheden fra ham. Man har opdaget imellem Exministernes Papirer en Forordning, ifølge hvilken 45 Liberale skulle stilles for Da Folket erobrede Tuillerierne en Krigsret. den 29de om Middagen, saa flap Ministrene ud med den første Gardebataillon. Havde Folket visk det dengang, at de vare med i Følget, saa vare de blevne myrdede allesammen. Hr. von Peyronnet er bleven anholdet i Tours. Han var forklædt og udgav sig for en Koureer fra Huset Rotschild; men man forfulgte ham paa Veien, anholdt ham og slæbte ham i Arrest. Folket udbrød i et græsseligt Raab: Dræb ham, Dræb ham, men det lykkedes dog Nationalgarden at bringe ham ind i Fængselet. Ogsaa Ministeren Chautelauze fandt man vankende om paa Marken og bragte ham i Arrest; ligeledes er den bekiendte Labourdonnaie bleven arresteret. Saavidt om det gamle Frankerige, næste Gang ville vi forsøge paa at skildre omstændeligt det nye, hvorved mange mærkelige Synspunkter vise sig.