Norske Intelligenssedler, 1793-06-05
Det fremsatte i Anledning S. T. Herr Cancellie-Raad A. Bulls i den Topographiske Selskabs Journal gjorde Beskrivelse over Haandværkstanden, i Christiania. Vi finde os ogsaa heri, som Snedkere, paa en ret nærgaaende Maade angrebne. Han søger at bevise Haandværkstandens Ringeagtelse, fra saadanne Uopdragne, som Han navngiver, sædvanlig at skulde blive tagne til Lærredrenge; men vi kan sige forvist, at baade hans Benævnelser og deres almindelige Lærdom de skulde have lært forinden de bliver tagne i Lære, er efter vores Vidende gandske usandfærdig, som ogsaa at til Haandværkstanden skulde blive tagne Gade Drenge, hvorover Politiet bør have Opsyn at ingen Betler-Børn findes paa Gaden. Men det kand være nok sagt om dette Udtryk, som allene er skreven af Foragt for Haandværkstanden; uagted Han dog Selv maae tilstaae, den burde ansees som agtværdige Borgere i Staten. Just at opregne vore Slægt-Registere have vi ikke i Sinde; men dette kan vi dog sige: Vi ere alle brave Mænds Børn, og Den der siger om os andet, bedes at bevise det. At Herr CancellieRaad B. er af maadelig Jndsigt i Haandværkstanden, sees af dette som af meget andet: Han burde forud have ladet sig antage i vores Laug, forinden Han afsagde saa ukyndige Domme og Haandværkstanden, da skulde Han være bleven vaer, at det modsadte af Hans Principia just har Sted. Saa skulde Han ogsaa have erfaret, det ikke skulde været saa let som han nu troer, i 4 a 5 Aar at kunde lære saa meget, at han kunde blive Mester i Christiania, da Snedker-Professionen oves og læres i flere end hundrede Dele, Dele, ligesaa vel her, som i Kiøbenhavn, Stokholm, og de berømteste Stæder i Tydskland, hvor vi ere levende Vidner til at der bliver forfærdiget Snedker-Arbejde, som næsten kan kaldes uforbederligt. Disse Steder forglemmer Han, og ansætter allene i Engeland, Frankrige og Sveitz; duelige Arbeidere og angiver ikkun Arbeidets Deeling, at skulde udgiøre Kunstneren; men hvor ogsaa Arbejds-Delingen har Sted, der kunde det maaskee ikke være umueligt, at blive Mester i et Stykke Arbeide i den angivne korte Tiid, og om Han endda ikke besad saa overmaade stort Gene Derimod i de Stæder, hvor Arbejds-Delingen ikke har Sted, forfærdiges dog alligevel ligesaa godt Stykke Meubel. Men til saaledes at lære Professionen i det hele, skulde Han ogsaa indseet: at lære saa meget, som at blive duelig til Mester, udfordres 12 a 15 Aar, ligesom de fleste af os har maatted anvende saadan Tiid dertil; Ligesaa skulde Han have erfaret: det ikke koster en Svend, for at blive Candidat (som Han kalder det) 20 a 300 Rdlr. i Tractement, da Han dog ikke betaler anderledes end dobbelt saa meget som en gammel Svend, den første Gang til Deres egen samtlige Fornøielse: saa var det da vi blev Svende, og saa er det endnu. Hr. Cancellie-Raad B. kunde vel heller ikke troe sig saa yderlig vanæret ved at vi har sagt, Han burde have indgivet sig i vores Laug, da Han dog selv siger vores allernaadigste Konge har ladet sig optage i Guldsmed-Lauget i London. Ve veed ogsaa at derforuden store Herrer og Fyrstelige Personer har ladet sig lære Snedker-Professionen, deriblandt Hans Durchlauchtighed Churfyrsten af Saxen, og ere end af os nogle, som har haft samme Fyrstelige Persons Snedker-Arbeide i Hænder; thi det er noksom bekiendt at vi efterat have udstaaet vores Lære, og bleven Svend, paa egen Bekostning har ved Reiser i flere Aar paa fremmede Stæder, stræbt efter at giøre os duelige i Professionen, saavelsom for at blive øvede i Architectur-Tegning, da dette er nødvendig til vores Metier, og har vi paa disse Stæder været antagne for gode Arbeidere, men nu af Hr. Cancellie-Raad B. nævnes for Fuskere, det lader ikke smukt. Nær havde vi forglemt et Jndfald af Hr. B. at det skulde koste en, som Han kalder nybaget Mester, 70 a 80 Rd. at henlægges i Laden. Dette har ved vores Laug ingenlunde Sted, men henhører ogsaa til de andre omskrevne Ukyndigheder, ei heller er nogen af os bleven Mestere i Løndom, men efterat vore Mesterstykker ere af Laugsmesterne blevne erkiendt forsvarlige, ere de med med. medfølgende Rids frembragte til Raadhuuset og der bleven af Vores Højæde, og Velvise Magistrat approberede, hvilket Hr. Cancellie-Raad B. synes at være uvidende om, naar Han siger, at enhver Haandærker bør aflægge Prover paa sin Duelighed og indlevere sit Mesterstykke, som ordentlig bør bedømmes, men vi har alletider været forsikkret, og er endnu at have saa oplyst Magistrat, der ikke uskiønsom har givet os Borgerskab, men kan for Hr. Cancellie-Raad B. forsvare sit Bedømme upaanket, og kunde derfor troet os sikkre, ikke af Ham at være blevne anskrevne som Fuskere: Overalt synes vi at Hr. B. i dette, som paa mange andre Stæder, har billig Aarsag at sige det samme, som Han har sagt om Barbererne: at Han ikke kan sige det, og om Bødkerne: at Han ei kan bedømme det. Det synes os, at være en falsk Politik at Hr. Cancellie-Raad Bull vil have alle Laug ophæved, og i denne Hensigt giver Han dem det forhadte Navn af Monopolier; men Enhver indseer dog lettelig, at Amterne slet ikke ere afden Beskaffenhed, eller har noget udelukkende i sig, men at det meget meere staaer Enhver frit for at lære en Profession, og derved faa Adgang til at kunde blive Mester; men i disses Sted ønskede Han hellere at Bonden kunde overalt frit indføre sine forarbeidende Vahre. Hvad Navn denne Politik fortiener, vil vi lade Tænkende bedømme. Hvad vi synes derom, kan vi dog ikke undlade med et Par Ord at berøre: Det er bekiendt at Regenterne har indrettet Kiøb- og Handels-Stæder, hvori De ved adskillige Privilegiers og Rettigheders Tilstaaelse har søgt at opmuntre Folk at nedsætte sig; Heriblandt saae De i Besynderlighed hen til Kiøbmands- og Haandværk-Standen. Enhver veed ogsaa, at, for at nyde godt ad disse Rettigheder bleve disses Borgere paalagte Told, Consumtion og s. v., for hvilket Landboerne ere befriede; og disse, som altsaa kunde arbeide for en billigere Priis, skulde da efter Hans Project sælge deres Arbeide i Byen og vi see derpaa og blive udarmede; jo det er ret et herligt Finantz-System. Enhver der lidt har gjort sig bekiendt med Forfatningen paa Landet i Norge, især Egnen omkring og ved Christiania, veed, at disse her saa kaldede Arbeidere, ere Folk som for det meste ikke forstaa noget Haandværk rigtig, og for største Deelen har intet at vedsætte; men som burde enten fæste sig hos en Jordebrugs-Eier, som Huusmænd, eller tiene en Husbonde: Af dette Slags Folk streifer en Mængde omkring i Bøigderne, og forsømmer det som de bedst burde have lært, lært, og hvortil de ere fødde og opdragne nemlig: Ager Brug og JordDyrkning. Jaadenne Joirer det, som r. Cancene-raar til Hil have fremmet, og verved deforers Overlev Nu og Tractuen heel vi vil nu slutte med disse smaa Anmærkninger, og tale til Hr. Bull gandske ligefrem, som vi meene: Vore veltænkende Medborgere skal sige vi have Ret, naar De har læst vort ukonstlede og enfoldige, men efter vore Tanker dog billige Forlangende. Vi ere ikke af de Lærde, og kan altsaa ikke paa en højtravende Maade komme frem; men vi haabe dog at blive forstaaede af Dem som vil forstaa os. Boet Forlangende er de følgende, De ere Cancellie-Raad A. Bull, som Stadens Politiemester burde heller stræbe at tre til Hangte Borgeraver, og man fortiden andre parag har paa dets nest ventende maae greder Snetter-Laugei, i der man Ullaniere beserte særer nogle gode men de neste Justere; for, efterdi vi ingen veed sort det passere for Kuiter, veriendegive, og forsvare det, hvert som er til ster, de efterdinanterieveiret vered tang, fantedes at ingen Neefter vover at sende sine udlærde Svenne udenlands i denne Profession, af Frygt sorter Nødlactionen atte de Steder, for hans Stiftet contient og ranbertes atter i Originai efter Oversættelse; saa længe vi skal have dette Fusker-Navn, kan vi ikke vente, at nogen retskaffen Svend bliver hos os, eller nogen kommer fra andre Stæder til os, da de vil ansee os som Et Geschimphe Laug; og vi blive udelukkede fra al Omgang med alle SnedkerLaug; da dog denne Omgang er saa højstnødvendig til de udenlandske Forandringer, som der ved deres store Mængde, og Stædernes Beliggenhed, er saa let at faa fremmede Forandringer hastig optagne til Arbeidets Ophøyelse. efter Tidernes Smag. For os er det nomgiengelig fornødent at rette os mest efter det udenlandske: da, omendskiønt gode Opfindelser hos os ogsaa kan have Sted, vilde det dog ikke komme i nogen Priis, naar det ej var gjort efter en udenlandsk Facon. Saa forlange vi herved at blive friekiendt for Navn af Fuskere, og alt hvad S. T. Herr Cancellie-Raad Bull har skrevet om os, at blive anseet som urigtigt, Fra Snedker-Lauger. i Christiania. lært, og hvortil de ere fødde og opdragne nemlig: Ager Brug og JordDyrkning. Saadanne Folk er det, som Hr. Cancellie-Raad Bull vi have fremmet, og derved befordre Byernes Ruin og Borgernes. Men vi vil nu slutte med disse smaa Anmærkninger, og tale til Hr. Bull gandske ligefrem, som vi meener vore velterende Monarere fra sine vi havs A, norseder len vort uronitivise de enfoldige, men efter vore Kanter dog billige Forlangende. Vi ere ikke af de Lærde, og kan altsaa ikke paa enhververide Maaderone sviis min til maade det blive forstaaede af Dem som vil forstaa os. Vort Forlangende er da følgende: Da Herr Naade) M. Lii, som Stadens Armeenestee vurdeneneste a ære, end vanære Borgerskabet, og Han foruden andre ogsaa har paa den meest vanærende Maade angrebet Snedker=Lauget, i det Han iblandt 10 Mestere sætter nogle gode men de fleste Fuskere; saa, efterdi vi ingen veed som end vanære Borgerskabet, og Han foruden andre ogsaa har paa det sit vanærende Maade angrebet Snedker=Lauget, i det Han iblandt 10 Mee sætter nogle gode men de fleste Fustere; saa, efterdi vi ingen veed for deere toratet, er ansvare, nathi vare det, overtror 1. og efterdi Han heri har vaneter veres Laug, saaledes at ingen Neefter er at sende sine udlærde Svenne udenlands i denne Profession, af Frygt slet Modtagelse paa alle de Stæder, som Hans Skrift er kommen og kan Conter i Original efter Oversættelse; thi saa længe vi skal have dette Fortegn, ran ditte vente, at nogen terrettet Store tion har og,