Berlingske Tidende, 1812-03-13
For den Bonde eller Bondebye i Assens og Hinds gavns Amter, som foreviser Selskabet Prøver af vel brændte Muurstene fra et nyt anlagt Landsbye-Teglbrænderie, hvis Jndretning svarer til den af Hr. Provst Dyssel i hans Afhandling om Landsbyeteglbrænderiers Anlæg foreslagne Maade, udsættes en Præmie af 30 Rdlr. Prøver med Attesterne af kyndige Mænd, som ere paategnede af Stedets Præst og Øvrighed, indsendes inden December Maaneds Udgang 1812. Hr. Kammerjunker Cederfeldt de Simonsen til Erholm og Søndergaard udsætter denne Præmie. Dannebrogsmand Hr. Farver Holm blad har for at udbrede Krap pens Dyrkning i Dannemart og derved vidrage til at giøre denne Farvestof Jndførsel fra Udlandet ufornøden, tilmeldt Landhuusholdnings Selskabet, at han er villig til at udbetale 200 Rd. aarlig for 3 Aar til at opmuntre denne Sag. Dyr. Bestyrere af den Reiersenske Fond have, paa Anmodning af Selskabet, erklæret sig rededonne til at lade udbetale af bemeldte Fond en lige Summe for et lige Tidslev, for saavidt denne Plante dyrtes paa Kiøbstædjorder hvortil denne Fonds Virketreds efter Testator Villie er indskrænket, og for saavidt den af Hr. Holmblad udsatte Summe formedelst stor Samæstning ikke maatte være tilstrækkelig. Indhøstningen af Krappen skeer, som bekiendt, ikke førend i det andet, eller, hvilket er endnu bedre, i det tredie Aar. En skiendt de Jndtægter som Jorden da giver, ere, naar de fordeles paa ethvert af de foregaaende Aar, langt større end ved enhver anden Bearveisning af Jorden, saa er dog Afsavnet for de to første Aar for en stor Deel Skyld i at saa Faa befatte sig med denne for vort Manufacturvæsen vigtige Plantes Dyrtning. For at rydde denne Hindring af Veien, udloves 5 Rd. for hver Stieppe Land eller 40 Rd. for hver Tønde Land geometrisk Maal, som dyrkes med Krapher i Sielland. Af denne Præmie udbetales Halvdelen det første Aar, og den anden Halvdeel i det andet Aar. De, som ville æske denne Præmie, maae til næste Efteraar anmelde for Selskabet, at de i næste Sommer have udplantet Krapplanter, paa det at de ikke skulde skuffes med en feilslagen Forventning, i Tilfælde af at den indkom flere Æskninger end der kunde belønnes ved de, som nævnt, udsatte Summer, hvilke Selskabet dog efter Omstændighederne ikke er utilbøielig til at forøge af sin egen Kasse. Naar da deres Krapanlæg næste Aar fandtes i god Stand, kunde den belovede Præmie udbetales, nemlig 2 Rd. 48 s. for en Skieppe eller 20 Rd. for en Tønde Land. Aaret derpaa maatte de ligeledes bevise Anlæggets gode Vedligeholdelse, hvorpaa de erholde en lige Summe. J det tredie Aar, da Rodderne optages, falder den egendige Gevinst for Dyrterens Fliid. Erfaring har viist, at ende med middelmaadig Held kan i en Tønde Land avles 5600 Pund utorrede Rødder. Da disses Tørring udfordrer endeel Umage, hvortil de færreste Dyrkere have Leilighed, saa tilbyder Hr. Holmblad sig at kiøbe de raae Rødder og derfor betale 4 Rd. for hvert Hundrede Pd., dog under det Vilkaar, at Rodderne ikke ere bedærrede. Paa denne Maade bringer en Tønde Land i det tredie Aar i det mindste en Jndtægt af 168. Rd., og en Skieppe altsaa 21 Rd. Naar Præmien æskes, maae det ved Attester bevises, at Anlægget er skeet i Overeensstemmelse med den af Hr. Holmblad dertil givne og herhos trykte Anviisning); at Plantningen er i god Stand, samt hvor store 4) Krapanien udfordrer en god dyb Jord, jo mere sort muldet, jo bedre, i meget sandig giver den kun et slet sig ei betalende product, og i stærk leeret skal den slet ikke ville lykkes. Jorden giødes dertil dobbelt saameget som til Vintersæd, og Giødningen nedpløies om Efteraaret, og bliver da saaledes henliggende til næste Foraar. Naar Foraarsveirliget tillader Markarbeide, pløier og harver man den til Krapaal bestemte Jord, saa ofte at den bliver saa skier, som om man vilde anvende den til Kaalplantning, man indretter det saaledes, at sidste Gang pløies og harves omtrent 8 Dage for Plantningen, og er det en Regel, at man pløier saa dybt mueligt, og Jorden, kan tillade. Efter Foraarets Beskaffenhed blive Krapplanterne tienlige til Udplantning, fra først i Mai til for i Juni, de erholdes at de gamle Krapplanter, der fremskyde Spirer, som naar de ere med 34 4 Ledder paa den grønne Top over Jorden afgive Krapastængere. Herved maae anmærkes, at man holder for, at Aflæggeren af 2aarige Planter er bedre end de af raarige, at naar Krapaflæggere have faaet flere end 3 a 4 Leeder paa den grønne Top, de da ei ere saa villige til at voxe, og man bør saameget mueligt søge, at paa de optagne Planter findes nogle af de fine Rødder, der sidde almindelig paa en god Krapanægger Man trækker Krapspiren, der er bestemt til Plante, forsigtig op af Jorden, med saa megen Rod, som mueligt, vogter sig vel for at brække den, da den saa er uduelig til Brug. Naar Plantningen skal skee, afdeler man sin Jord i 2 Alen brede Beder, med 1 Alen bred, Gang; dette udføres lettest med en Plød med dobbelte Muldsielde, da man giør Furen ved Hielp af en Spade til Gang og opkaster den oppløiede Jord paa Bedet. J hvert Bred giøres 3 Furer i lige Afstand fra hverandre, saaledes at de yderste ere omtrent et Qvarteer, fra Bedets Rand, de giøres 6 Tommer dybe, det iværksættes nemmest ved en Kartoffelplov med bevægelige Muldfielde, heri lægges Krapplanterne paa den skraae Fure, alle paa een Side, de over gydes med Vand, Jorden skydes sammen paa dem, og fasttrædes forsigtig med Foden, herved maae anmærkes, at man helst søger at plante, naar det seer ud til Regn, da man behøver mindre Vandin, og Planterne slaae lettere an, thi i meget tørt Veir gaae ofte Plante, ud, der da maae efterplantes. Kraphedene haldes nu reene for UrudtJordsmonnet er, som dertil er anvendt. Disse Beviisligheder indsendes i Efteraaret 1813 og 1814. Da Krapplantning udfordrer en Deel Giødning og Lugning, saa ventes at især Amagerlands Beboere vil lægge Vind paa denne Dyrtning, der ligeledes for Kiøbstædjorder er særdeles anbefalelig. Af Krapplanter, der have den fornødne Størrelse, og altsaa kunne deles, behøves der til en Tønde Land omtrent 1000 Stykker; deraf kan uden Betaling erholdes et temmeligt stort Antal hos Hr. Holmblad i Sølvgaden Nr. 420. Det Kongelige Admiralitets- og Commissariats=Collegium har under 21de Maji 1808 tilmeldt Selskabet at Hr. Capitain Grev Reventlom tilbyder at udsætte i fire paa hinanden følgende Aar visse Præmier for de Landbrugere, som levere de største Qvantiteter Hamp til den Kongelige Flaade, og Admiralitets=Collegium har tillige anmodet Selskabet, at bekiendtgiøre dette patriotiske Tilbud. J Følge heraf udloves J. En Præmie af 100 Rdlr. for den største Mængde af selvavlet Hamp, ikke mindre end 16 Skpd., som inden nærværende Aars Udgang leveres til den Kongelige Flaade af en Herregaardseier, Forpagter eller anden Bruger af en stor Gaard. 2. For enhver af de fire Bønder, der indlevere inden Aarets Udgang den største Mængde af selvavlet Hamp til den Kongelige Flaade, 25 Rdlr. Den leverede Hamps Mængde og Beskaffenhed maae godtgiøres for Selskabet ved Attester fra Vedkommende under bemeldte Kongl. Collegium. Til videre Efterretning for de Præmie=Æskende meldes, at al indenrigsk Hamp vil vorde modtagen paa Holmen; at den skal blive besigtiget paa samme Maade som den russiske, og at den tienlige skal blive betalt til lige Priis, som samtidigen eller sidst er betalt for den udenrigske, hvormed den kan sammenlignes.