Berlingske Tidende, 1790-04-16
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Aaret 1790. (See No. 30.) 20. For den Handelsmand, Gærtner eller nogen anden, som gotgiør for Selskabet, til Landmandens og Bondens Brug at have afsat den største Mængde af Frøe=Sorter tjenlige til Enge, Ager= eller Havedyrkning, Skov= og Gjerde=Plantning, Kreaturers Føde og Opkiekning m.v., udsætter Selskabet følgende Premier: For den største Mængde, efter Værdie at regne, ikke mindre end 400 Rdlr. værd, Selskabets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den næste Mængde af ikke mindre Værd end 300 Rdlr., 15 Rdlr. eller Selskabets anden Sølv=Medaille og 5 Rdlr. For den næste Mængde derefter ikke mindre end 200 Rdlr. Værdie, 10 Rdlr. eller Selskabets anden Sølv=Medaille. For den derpaa ikke under 100 Rdlrs. Værd, Selskabets tredie Sølv=Medaille eller 5 Rdlr. De Frøe=Sorter, Selskabet mener, ere baade fremmede og indenlandske, hine for saavit de beste Sorter ikke endnu hiemme ere at erholde i Mængde, f. Ex. østersøisk Hørfrøe, den spanske Klever, skiønt Femmern og Fyen tildeels haver Forraad deraf, Luserne, den engelske Burnet eller Pimpernille, indenlandske Græsarter, ligesom de nærmere til Udsaaning befindes nyttige og vigtige, Træe=Frøer, endog norsk Gran= og Fyr=Frøe for de jydske Heeder; adskillige Rødder=Roe=Frøer til Saaning paa Marken for Kreaturer og i Haver for Kjøkken=Brug, allehaande Kaal=Salat=Kryder=Frøe, Bønner med flere almindelig nyttige Sorter i enhver Huusholdning. Da Selskabet ved disse Premiers Tilkjendelse ikke allene agter at see paa Frøe=Sorternes Afsætning til Landmandens Brug; men og paa Maaden hans Hensigt lettes, ved altid i rette Tid at kunne faae dem i en ordentlig Frøe=Handel, saa maae bemeldte Frøe=Mængders Værdie ejallene gotgjøres at være afsatte efter Bekjendtgjørelsen af Selskabets Liste; men man maae og offentlig i en eller anden Avis have bekjendtgjort at have slige Frøe=Sorter, hvorfor Premie æskes, til bestemte Tider, paa samme Sted, aarligen tilfalds, tilligemed en trykt Fortegnelse paa slige Frøer med sine vedtrykte eller vedskrevne Priser, som omsonst til Efterretning for Landmanden udgives, af hvilken Liste tillige maae indsendes et Exemplar til Selskabet. Bekostningerne paa disse trykte Bekjendtgjørelser vil Selskabet, naar de ikke merkelig overgaaer Premiens Værdie, gotgiøre. Premierne udsættes kun for Dannemark til videre, og for dem, som ere boende uden for Kjøbenhavn og dens Distrikter. Skulle nogen ved Omreisning til sine Tider søge at afsætte tjenlige Frøe=Sorter til Bonden, og Landmanden, vil saadant vel og være Selskabets Ønske: men den omskrevne Bekjendtgjørelse maae ikke desmindre skee, og den trykte Fortegnelse indsendes til Selskabet og hos Vedkommende til Efterretning, som meldt, være at erholde, ifald nogen agter at aske Premie. Efter Omstændigheden af den gotgjort Afsats og udvirkede Nytte vil Selskabet endog forhøie Premierne. De æskes inden 1ste December 1791. 21. Da man i de sidste Aaringer har havt nogle paalidelige Erfaringer og Exempler her i Landene paa Stald-Forringens Muelighed Nytte og Fordeel, saa kan Selskabet med saa megen større Vished om gode Følger heraf fremdeles udsætte følgende Premier: For den Landmand, som bruger SommerStaldforring i Aaret 1791 til de fleste Kjør af hans Gaards Besætning, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen eller og Manglerne ved denne Forringsmaade, enten den er skeet flukte eller aabne Stalde, den tredie GuldMedaille eller 25 Rdlr. For den største Mængde af sommer forrede Høveder dernæst, den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den nærmeste Mængde derefter, den anden SølvMedaille eller 10 Rdlr. Endeligen for den næste igien den tredie Sølv=Medaille eller 5 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift i Dannemark. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er foeret paa Stalden, hvormed Høvederne ere blev ne forede, om med kunstige eller naturlige Græsarter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endelig Sammenligning: det Hele af denne Forringsmaade med den sædvanlige Græsning paa frit Land, enten vel bevoxet med naturligt Græs eller besaaet med Klever. Premien maae æskes i November 1791. For den Hidsigheds Skyld, som pleier at foruleilige Kreaturenes Jver, naar det forres paa Stald om Sommeren, tilføjes her endnu den Anmerkning: at ved hver Malkning plejer man, efter Sigende, at vaske Køernes Jver med koldt Vand, hvilket skal fuldkommen hæve Uleiligheden. Om nærmere Erfaringer herved ønsker Selskabet dog at oplyses. 22. Af Erfaring i andre Lande veed man, at Kreaturene med Fordeel kan forres med Roer og Rødder, saasom Kaalrødder, Gulerødder, Hvideroer (Turnips) m.v., og altsaa en større Nytte til Forring indhentes af lige stort Stykke Land end sædvanlig. Selskabet ønsker denne Sag undersøgt og bekræftet ved paalidelig Erfaring her i Landene, og til lige at denne Forringsmaade, om nyttig, maatte udbrede sig hos os, og udsætter derfor følgende Premier: For den Landmand, som foerer sine Kreaturer med Roer og Rødder avlede 1791 paa ei mindre end 4 Skiepper Land, 10 Rdlr. For ei mindre end 3 Skiepper, 8 Rdlr. For ei mindre end 2 Skiepper, 5 Rdlr. For ei mindre end 1 Skieppe, 3 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for de 6 Stifter i Dannemark og for det første i Særdeleshed for Selveiere, ligesom og Præsters og Degnes Forsøg vil med Fornøielse blive imodtagne og af Selskabet paaskjønnede. Med Attester maatte bevises Landets Størrelse, Roernes Slags, Forringsmaaden, hvorvit den har været med eller uden andet Forder, samt Qvægets Mængde, Befindende og Malkning derved. Æskningen maatte indkomme inden 1ste November 1792. Dersom Selskabet forefinder nogen større og merkeligere Flid i denne Sag, saa vil det efter Omstændighederne forhøje og formere disse Premier. (Fortsættelsen følger i Tillægget.)