JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-02
Natten fra den 9de til 10de September steg Tepel, sandsynligviis som en Virkning af et Skybrud, saa stærkt, at Carlsbad blev oversvømmet i den Grad, at Gaderne lignede rivende Strømme, der reve Alting, endog nogle Huse, bort med sig. Alle Broerne bleve ødelagte; Vandet paa Markerne naaede til Toppen af Træerne, og 8 til 9 Boder med alle Varerne bortskylledes. Endeel Qvæg omkom i Staldene og 2 Mennesker druknede. J 250 Aar har Staden ikke mødt en saadan Ulykke. - (Carlsbad er en liden aaben By i Bøhmen, beliggende imellem høie Bjerge og en snever Dal, ved Tepel, der løber midt igjennem samme, med 5000 Jndbyggere. Den er især berømt af sin Sundhedsbrønd, der aarligen besøges af 6 til 800 Mennesker. Navnet har Staden af Keiser Carl den Fjerde, der 1370 forfulgte en Hjort, som sprang fra en Klippe, der endnu kaldes Hirschsprung (Hjortespring), og forbrændte Fødderne i det hede Vand af en fremsprudende Kilde, hvilket gav Anledning til Sundhedsbrøndens Opdagelse. Denne har 59 Gr. Varme (Reaum.) og kaster Vandet med stærk Brag 5 til 6 Alen høit, en anden Kilde blev indrettet 1763, en tredie, som blev opdaget 1768, har 54 3/4 Sr. R. Varme, og en fjerde, som opdagedes 1758, kun 43 Sr.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-02
J sine Betragtninger over den af den brittiske Agerdyrkning fordrede Beskyttelse, anfører Forfatteren, Mr. Jacob, følgende: "Hele Engelland behøver aarligen 50 Mill. Qvarter Kornvarer. Regner man 6 Qvarter paa en Tønde, saa sees, at hele Engellands Skibsmagt ikke er tilstrækkelig til at forsyne det paa 3 Maaneder i et Aar; thi, efter parlamentariske Beretninger, kunne alle Skibe, under brittisk Herredømme, saavel i Europa som i Colonierne, ikke indtage mere end 2 1/2 Mill. Opgav man end al Handel, og befragtede alle vore Skibe ene med Korn, saa kunde de dog ikke tilføre os flere end 12 1/2 Mill. Tdr., de en tremaanedlig Forbrug. J saadant Tilfælde maatte Engelland endnu frembringe en nimaanedlig Forbrug selv. J den yderste Nød, der nogensinde hjemsøgte Engelland, nemlig 1800 og 1801, da Priserne stode høiest, var den største Mængde af fremmed Korn, Engelland nogensinde har erholdt, 4 1/2 Mill. Qvarter, d. c. en femmaanedlig Forbrug. Efter Gjennem snittet af disse to Nødsaar beløb Jndførslen for et Aar sig til 2 1/4 Mill. Quarter, eller lidet mindre end 14 Dages Forbrug." Vidner nu ikke, siger Torrens, hvad denne Alarmist fremfører, for at godtgjøre, at Jndførslen maatte forbydes, paa det kraftigste mod ham selv, Da han veed saa godt, at det er ganske umueligt at indføre saa meget Korn, hvor kan han da frygte for, at vort Land vilde blive overøst med udenlandsk Korn, og vor hele Agerdyrkning ødelægges, naar vi aabnede den vore Havne? Der vilde jo i det allerhøieste kun for 14 Dage, og i sædvanlige Aar maaskee ikke for 8 Dage, af vor aarlige Forbrug, være mindre at avle. Jkke langt fra Simplon af Jtalien til, ligger en Søileskaft af Marmor, som holder 4 1/2 Fod i Gjennemsnit, og 32 i Længde, paa de samme Vogne, som for 10 Aar siden førte den hid fra Steenbrudene. Den vei Centner, bestemt til den af Bonaparte i Mailand begyndte Seiersvogn. Kun omtrent 2/3 Dele deraf ere færdige, endskjøndt alle Materialierne dertil allerede vare udarbeidede, og hiint nu danner et selvstændigt Monument.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-02
Efter Dr. Meglers Jagttagelser døe de fleste Mennesker Kl. 5, 8, 10 om Morgenen. Til disse forholdt sig Tallet af de om Eftermiddagen døende, som 40 til 60. Disses Dødstime vare Kl. 8, 7, 9. De Færreste døde om Morgenen, Kl. 6, 9, 11, og om Eftermiddagen, Aften og Natten Kl. 1, 6 og 12. Aarsagen hertil søger Dr. Megler i de electriske, maanetiske og baro metriske Forandringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-02
Den Kgl. Hauge i Paris har fra Sydamerica faaet en electrisk Aal, den første i sit Slags, der er kommen levende til Europa. Den yttrede sin Kraft paa en frygtelig Naade. Blandt andre anstillede ogsaa Dr. Janin de Sain Just Forsøg med den, og fik, i det han med begge Hænder tog fat i den, de electriske Stød, men da de bleve ham for stærke, var han ikke mere istand til at slippe Dyret, thi han blev betagen af en heftig Krampe; han trykkede derimod sine Hænder stedse fastere, og Slagene bleve stedse stærkere. Forgjeves raabte han om Hjelp, forgjeves raabte de tilstædeværende Læger, slip den. Han var ikke istand til at følge deres Raab, og vilde maaskee have tilsat Livet, dersom han ikke var falden paa at sætte Aalen i Vandet. Neppe berørte han det, saa afledede han det electriske Fluidum (eller var Aalen udtømt?), og Janin kunde nu slippe den. Men kunde de tilstedeværende Personer ikke ved at berøre den electriske Fisk have afledet og formindsket den electriske Strøm,) Doctoren følte i adskillige Dage de meest levende Smerter, især i Skuldrene, og kunde i 24 Timer aldeles ikke bevæge den høire Arm. (Naar Sydamerica nerne passere de Floder, hvori disse electriske Aal. opholde sig, saa jage de først en Flok Heste &c. derind, paa hvilke Aalens Kraft udtømmer sig.)- J H. Steffens's Schriften T. I. 1821, findes en interessant Oversigt over de hidtil bekjendtgjorte Undersøgelser af de electriske Fiske, og en Beskrivelse over Structuren af den electriske Aal gan, og de 43. ge Virkninger, som Dyret, efter Humboldts nøiagtige Jagttagelser, formedelst samme, formaaer at frembringe. Man finder her de væsentlige Jagttagelser og Forsøg, som de forskjellige Lærde have gjort angaaende dette mærkværdige Organ. Men nu kan det ikke mere være paafaldende, at Electrometret ikke afficeres ved Fiskenes Electricitet, og behøver dette ingen konstig Forklaring, da ogsaa store Støtter enten aldeles ikke, eller kun i ubetydelig Grad, afficeres men derimod maa, efter Videnskabens nuværende Standpunct, den hele Rakke af Forsøg nok anstilles endnu engang, for at udforske disse electriske Apparaters Forhold mod Magnetnaalen, hvorved endnu ikke færre Vanskeligheder ved dette gaadefulde Phænomen lykkeligen vil overvindes, o omsider vil endog en Relation imellem Magnetimen, Electriciteten og Nervesluidiumet, dersom et saadant gives, kunne udfindes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-02
Den nuværende Pascha af Ægypten, Mahomed Ali, har fra lav Stand opsvinget sig til Vicekonge, og ved sine Seire over de mægtigste Araberflammer gjort sig virkelig berømt. Han har viist stor Jver for at forplante europæisk Cultur og Konster i sit Land, og allerede nydt mange Frugter deraf. Han har med Held indført Fabricationen af Krudt til det svære Skyts, ligesom og af fiin Jndigo, Sukkerraffinaderier og Silke manufacturer. Han ønsker stedse at kjende noget Nyt, og havde saaledes, efterat have hørt tal om Electriciteten, ladet komme to Electriseer, maskiner fra Engelland, hvoraf den ene gik itu underveis, og den anden kom i Uorden. Jngen forstod at sætte den i Orden igjen, end ikke Paschaens Livlæge, en Armenier af Fødsel. Belzon, traf en Aften Paschaen og hans Omgivelse i sin Hauge ved Seraillet i Soubron, hvor de forgjeves bestræbte sig for at sammensætte Maskinen. Man anmodede Belzoni om at gjøre det, og han gjorde det med ringe Umage. Han lod derefter en Soldat sætte sig i en Frastand paa en JsoleerStoel, ladede Maskinen, og bibragte Soldaten et dygtigt Stød. Tyrken sprang med lydeligt Skrig op, hvorover Paschaen loe; men denne kunde ikke forestille sig, at Maskinen i en saa lang Frastand, blot ved Communicationen af en liden Kjæde, havde bevirket Stødet, og nægtede dette som noget Umueligt. For at overtyde ham om det Modsatte, tilbød B. sig at gjøre en Prøve paa ham selv. Han tøvede nogle Øieblik, men omsider besluttede han sig dertil, og satte sig paa Jsoleer, stolen, hvorpaa B. ladede Maskinen stærkt, og bibragte ham et dygtigt Stød. Han foer ligesaa forskrækket op som Soldaten, kastede sig derpaa i sin Lænestoel og brast i høi Latter. Han forundrede sig høiligen over denne Maskines Virkning paa det menneskelige Legeme, hvortil han ikke kunde begribe Aarsagen. - Belzoni foreviste siden Paschaen en hydraulisk Maskine, der kunde udi rette med een Stud det, hvortil de i Landet sædvanlige Maskiner behøve fire Stude. Men de en af Belzonis Folk havde det Uheld at brække et Been ved denne Prøve, og Tyrkerne ansee slig ulykkelig Hændelse ved et begyndende Værk, for en slem Forvarsel, saa forkastede Paschaen denne Maskine, som han desuden allerede forud var indtagen imod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-02
Om Carbonari læses her følgende. Det er saavel et hemmeligt Selskab, som en Sect, der siden 1812 blev grundet, for at styrte Murat, som derfor ogsaa var dens Forfølger. Men 1813 deelte den sig i Secten Carbonari og Calderari. Da Ferdinand var kommen paa Tronen igjen, brød man sig, indtil Canosa blev Politieminister, intet om dem. Men denne lod forfatte Lister over alle Røvere og Banditer, og oprettede af disse et nyt Selskab, som han selv var Overhoved for, og hvori ogsaa Calderari bleve optagne. Han kaldte det Calderari di Contrapeso. De maatte sværge paa blind Lydighed og Frimurernes Udryddelse. Han deelte dem i Curier, og lod 20,000 Flinter uddele iblandt dem. Dette skeete uden Kongens Vidende, Canosa blev paa Grund heraf afsat og landsforviist, begge Secterne droge imod hinanden. Mod Røverbanderne brugte Hoffet det Middel, at det tog Hovedbanden, under Brødrene Vardarelli, i sin Tjeneste, og brugte den til at udrydde de øvrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-02
Fra Marts 1804 til Marts 1820 var der trykt paa det engelske Hovedbibelselskabs Bekostning 2,544, 151 Exemplare af den hellige Skrift; regner man hertil 330,000 Bibeler eller N. T.,der i forskjellige Dele af Europa bleve kjøbte og fordeelte paa dets Bekostning, ligesom og 800,000 Bibelexemplarer, som de medforbundne Bibelselskaber i alle Dele af Jordkloden have ladet trykke og sætte i Omløb, saa bliver Antallet i det Hele 3,774, 151 Exemplarer. J de første Aar af sin Tilblivelse havde Selskabet anvendt 691 Pd.; i sit nu fuldendte 16de Aar 123,847 Pd. 12 Sk. 3 P., og i hele Løbet af de tilbagelagte Aar 828,687 Louisd'or paa Bibelsagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-02
Engellænderne have bragt den Jdee, at udfylde hver ledig Plads paa et Krigskib med Artillerie, til saadan Fuldkommenhed, at de, istedet for at pryde Agterdelen med forgyldt Arbeide, besætte den med 16 til 20 Canoner. Saaledes var paa Lord Exmouths Skib, brugt ved Toget mod Algier 1816, hans eget Værelse besat med Artillerie. De americanske Dampbatterier ere opfundne af den bekjendte Americaner Foulton, de sættes i Bevægelse ved Dampe, have et tykt Brystværn, og ere besatte med Skyts af stærkeste Caliber Det største svømmende americanske Dampbatteriskal være større end en Fregat, og virke med en Kraft, lig den, der sættes i Bevægelse af 100 Heste; det har et 12 Fod tykt Træbrystværn, føre 44 Canoner af svær Caliber, og er dækket mod Entring ved Strømme kogende Vand, der, ved en sindrig Jndretning, øses af Kiedlen paa Fienden. Denne lille svømmende Fæstning kan i forskjellige Tilfælde være af stor Nytte, men til Kamp i rum Søder den ikke; desuden er det saa mange Smaaubeqvemmeligheder forbundne dermed, at Nytten ikke staaer i noget Forhold til Bekostningen. Foulton har ogsaa opfundet en anden Maskine, som han kalder Zitteraalen, der bestaaer af et svømmende Legeme, i hvis Jnderfindes en Flintehane til vilkaarligen at anbringe Antændelsen, saasnart den hele Maskine er bragt under de fiendtlige Skibe. De Forsøg, der ere gjorte dermed, bevise dens ødelæggende Virkninger, men det Vanskeligste er, at faae den anbragt under det fiendtlige Skib. Ved Landsbyen Seyzeyre, (Cratum siceum i Maas-Departementet, har man allerede læng mærket Spor til gamle Bygninger, og nyligen ved Pløining fundet en i Steen meget smukt udhugget Statue til Hest, men som hist og her var bleven beskadiget af Plougen. Rytteren er saa stor som et Barn paa 6 Aar, bærer Krigskjortelen (sogum- og Halvstøvler (caliga). Hesten, ogsaa i formindsket Størrelse, er i fulde Fiirspring, og trædet med Forbenet paa en flygtende Fiende. Efter Stillingen at dømme maa Rytteren have ført en Lantse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-02
Kjøbenhavns Børs, d. 2 October. Cours. Hamb. 2 M. 258, a vista 261. Spec. 261. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 11 Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 73 a 73 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 4 Februari f. A.) 93 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 121 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 13 1/2 a 13 3/4. Svenske Sedler 65 1/2 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. a 10000 Ro Attende Aargang. No. 80. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 October 1821. Tidsalderens Sygdomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Høistærede Hr. Udgiver, Jeg læste nyligen i en udenlandsk Journal, at vor Jordklode ikke er en livløs Masse, men et levende Dyr, og at dette uhyre Kræ mueligen endog kan være begavet med Fornuft. Bjerg kjæderne ere dets Been, Jordarterne dets Kjød, Floderne dets Aarer, Skovene dets Haar, Vindene dets Aandedræt, de vulcanske Udbrud dets Luftbefrielser, Dunsterne Sveden, og dets Rotation om sig selv den fornødne Bevægelse. Det nærer sig af ødelagte organiske Legemer, spiser Keisere og Stoddere, Oldinger og Børn, Cedere, og Moos, Lammegriffe og Myg, Elephanter og Maddiker. Mange Dele af dens Overflade hvile i dens egen Skygge eller i Natten, andre sættes i Virksomhed ved Hielp af Sollyset. Ofte plages Jorden ogsaa af Vinde, som vi kalde Storme, men som ikke ere af lang Varighed, og sjeldent foraarsage Obstructioner eller Hypochondrie. Den har følgeligen alle Særkjender af et Dyr, og naar Mennesket er en Mikrokosmus, saa maa den være en Megakosmus. Det er derfor intet Under, at vi finde denne ærværdige Matrone i velsignede Omstændigheder, og engang uformodet ville erfare hendes Nedkomst. Maaskee bærer hun en ganske ny liden Olymp med alskøns Over- og Undergader i sit Jndere. Omkring hende løbe allerede hendes ældre Børn, Jupiter, Saturn og Uranus, Venus, Merkur, Mars, Jund, Vesta, Pallas Ceres, og ved Saale mumles om en Unge, der skal kaldes Plutus, og som i Jorden skal nærme sig Nordpolen og foranledige de maanetiske Natur syner. Skal man troe nyere Grandskere, saa findes der i Jordens Mave en anden Planet, der efter Niels Klim, skal kaldes Nazar. Efterat jeg havde læst denne Jdee, fik jeg Øie paa Dr. C. F. Simonsens interessante Skrift: Sammenligning imellem Planterne og Dyrene, og der finder jeg da, at ligesom Jorden ligner Mennesket, saaledes ligne Planterne ogsaa Dyrene. For kun at nævne eet Exempel. Vestenvinden er gunstigst til Plantens Frugtbarhed; paa de vestlige Søkyster ere ogsaa Jndvaanerne meest frugtbare, og det er fugtig Varme, som bidrager hertil meest. J en Dam med varmt Vand har man bemærket der største Frugtbarhed blandt Fiskene, og et Spørgsmaal bliver det, om ikke den varme Theedrikken hos Chineserne har Deel i den hos dem saa store Befolkning? – Alle disse Jdeer bragte mig omsider paa den Tanke, at undersøge om man ikke ligeledes kunde udlede af Tidsalderens Beskaffenhed en Lighed imellem denne og et levende Dyr, og jeg smigrer mig med, ikke at have været aldeles uheldig i mine Bestræbelser. Jeg har fundet, og troer at skulle bevise hvad jeg har fundet, at hos enhver Tidsalder maa Sundhed og Sygdom blive frembragte af een og samme Kilde: af indvendige og udvendige opvækkende (inciterende) Kræfter, hvilke, naar de virke stærkt, foraarsage phlogistisk eller sthenisk Beskaffenhed, og, naar de virke svagt, eller ganske mangle, asthenisk Beskaffenhed. Jeg forbeholder mig at udvikle mine Grunde for denne Sag i en lærd Afhandling, som jeg agter at forsvare offentligen. Men indtil dette skeer, kan jeg dog ikke undlade at meddele her Deres Læsere et Omrids af vor Tidsalders Pathologie eller Sygdomslære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Blandt alle Stænder og i alle Classer finder mannu saadanne Patienter, hvorved ofte hele Byer blive til Daarekister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Man har villet paastaae, at vor Tidsalder ogsaa har stort Anlæg til Svindsot og Tæring (Atrophia, Pthisis), men hvorledes dette nu er eller ei, saa maa den have en meget stærk Constitution, thi den har nu tæret i mange Aar, og burde, efter alle Symptoner, allerede længe været saa udtæret som en Mumie. Uagtet det mueligen kun er et konstigt Liv, den har, der opholdes ved konstige Midler, saa lever den dog, og man har jo seet endog virkelige Svindsottige blive meget gamle. Men jeg afbryder her min Fortegnelse paa vor Tidsalders Sygdomme og Svageligheder. Det kan være nok til Prøve. J mit udførlige Værk skal jeg undersøge dem omstændeligere. Aurelius Parcelsus, Lægevidenskabelighedens Dyrker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Indenlandske Efterretninger. Den 6te September var Generalforsamling i det Kongel. octroyerede danske asiatiske Compagnie, hvor Directionen foredrog, at fra 38 Jnteressentere var indkommet Forslag, ved den forestaaende Compagnieauction ikkun at sælge 3 eller 2/8 Deel af Ladningen. Den bestandige Commission var af den Mening, efter Conventionens 4de §. at overlade det til Directionens Conduite, at bestemme saavel Auctionsconditionerne som Qvantiteten af Salget. Generalforsamlingen besluttede, at det skulde have sit Forblivende ved Conventionens 4de §. (Udfaldet viste, at hiint Forslag var overflødigt; thi de fleste Varer maatte ved Auctionen gaae af Mangel paa Kjøbere ind igjen.) - Den 27de September var atter Generalforsamling, hvori Directionen foredrog, at den havde constitueret Fuldmægtig H. C. Buch som Materialforvalter, og tilstaaet ham en Gratial at 400 Rbdlr. i Sedler, og en aarlig Løn i Fremtiden af 200 Rbdlr. Sølv. Eqvipagemester P. D. Kierulf har ligeledes erholdt en Gratial af 200 Rbdlr. i Sedler, og nyder aarligen 200 Rbdlr., ved hvilken Foranstaltning Compagniet nu sparer aarligen 1600 Rbdlr. Sølv. - J Canton har Capitain Staae tilligemed Supercargen betalt Compagniets Gield med paaløbne Renter; men derimod optaget der, mod deres Obligation, paa ny et Laan af 96,000 Piastre. - Commerceraad Mourier, Compagnies Secretair, var indkommen med en Forestilling om, at han har et Tab af 4000 Rbdlr., og at han ved Arbeide, han ikke var nødsaget til at forrette, har sparet Compagniet 4000 Rbdlr.; og med Hensyn til at han i Aaret 1819 havde erholdt en Gratification af 500 Rbdlr. Sølv, udbad han sig en ligedan Sum for Aarene 1820 og 221. Det blev overladt den bestandige Direction at bestemme denne Gratification.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Fra Capitain Trock var indkommen en Ansøgning, hvori han anholdt om en Gage for de 7 Aar og 8 Maaneder, han havde været i Fangenskab paa Java, om en Douceur for de Lidelser, han har maattet taale der i den Tid, og om den Halvførings Douceur, som Capitain Ørgaard og Capitain Stage havde erholdt, og som beløb sig til 17600 Rbdlr. Sølv. Hvad den første Punct angaaer, da erklærede Directionen, at det allerede i Generalforsamlingen i Januarii Maaned d. A. var bleven bestemt, at han skulde have 4 Holl. Dollars dagligen; om han skulde have en Douceur, blev overladt til Generalforsamlingens Bestemmelse, og ved Ballottering blev nu, med 17 Stemmer mod 51, besluttet, at han ingen skulde have. Føringsdouceuren derimod skulde han erholde, imod at give sit Revers for, at han nu ingen videre Fordring havde til Compagniet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Efter Evaluationen er hver Actie anslaaet til 185 Rbdlr. Sølv eller 246 Rbdlr. i Sedler. - En Jnteressents indgivne Forslag om, at modtage Compagniets Actier som Hypotek for kjøbte Varer, paa dets Auction, blev af Generalforsamlingen forkastet. – Efter den fremlagte Pensionsliste beløber samme sig til 2764 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
J disse Dage døde Chefen for et af de meest anseete og solideste Handelshuse i Kjøbenhavn: Grosserer A. L. Schmidt. Hans Handelsfælle, Andresen, fandt for endeel Aar siden sin Død paa en Overfart over Beltet, da han vilde aflægge et Besøg hos sin Paarørende. Andresen & Schmidts Handelshuus er eet af de saa, der have undgaaet Tidens Storme, og overlevet de vigtigste og ældste i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
C. Dunzfeldts sørgelige Død anmeldes i Calentta Journal af 11 Jan. 1821 paa følgende Maade: Paa Manilla faldt blandt de ulykkelige Offere i det Blodbad, som dette Lands egne Jnd bygger anrettede den 9 October 1820, Joh. Christ. Dunzfeldt, født i Kjøbenhavn. Samfundet har tabt i ham en blid, godhjertet og virkelig hæderværdig Mand, en oprigtig Ven og en elskværdig og indsigtsfuld Fælle, hans Venner En, som de længe ville begræde, og hans Frænder et trofast Lem af deres Familie. Han blev myrdet, tilligemed 6 andre Europæere, i sit eget Huus, og bragt til sit Hvilested om Natten, uden at en Ven kunde fælde Taarer eller strø Blomster paa hans lemlæstede og vanhældede Legeme. En hengiven Ven af ham paa Manille, der har kjendt og elsket ham i levende Live, offterhans Minde denne Skjærv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Man har beregnet, at syv af de betydeligste Huse i Kjøbenhavn eiede før Krigen tilsammen omtrent 10 Millioner Rdlr. D. Cour., eller henved lige saa meget, som hele den i Omløb værende Masse af Rigsbanksedler nu udgiør, endog til en pari Cours. Begjerligheden efter at see det eengang udpebne, men nu omarbeidede Syngestykke: Den tille Rødhætte, opføre forleden Aften, var saa stor, at en Parquetbillet blev underhaanden betalt med 3 Rbdlr. Jmidlertid gjør dette Tidsalderens Sædelighed saa meget større Ære, som de formeentlige usædelige Steder i Stykket ere blevne udeladte. Stykket, eller rettere, Musiken vandt uddeelt bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-06
Uagtet Stilheden, som en Følge af Standsningen i Handel og Skibsfart, er stor i Kjøbenhavn, saa afbrydes den dog ved den uophørlige Raaben paa Gaderne, som i den senere Tid har tiltaget meget. Foruden de almindelige Raab med Tørv, Fisk, Æg, Frugt, ere nu følgende komne til: Sand, Melk, Kauf, Kauf, (Gibs figurer) Slotsvand, o. fl. Naar til denne Vocalmusik kommer Fodpostens Klingren med Klokken, saa er det en Janitscharmusik, som en Provinds beboer, der længe ikke har været i Kjøbenhavn, maa finde meget besynderlig.