JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Hans Majestæt Kong Ludvig den Attende har som et ganske særeget og personligt Tegn paa sin Tilfredshed, udnævnt Marschal Hertugen af Reggio til Jnspecteur over Seine Departementets Nationalgarde, og til Overstcommanderende over den Pariser Nationalgarde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Den engelske Oberst Thornton har kjøbt de skjønne Landgodser i Frankrig, som forhen tilhørte Marschal Fyrst Berthier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Holland. Den uhyre store Dyrhed vedvarer og udbreder Eien dighed blandt de lavere Folkerlasser. Kartoflerne koste 9 Gylden Sækken - en Priis ingen Fattig kan betale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Den 27de December solgtes i Gent en Hektoliter for 600 Franker og en Sæk Kartofler for 16 Fran Sammesteds maa den fierde Deel af Jndvaanerne leve, kummerlig, af de tre øvrige Deeles Godgjøren, hed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
J Namur og paa nogle andre Steder ere Adskillige blevne med Pengebødet straffede for Overtrædelse af Kornloven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
En skiændig Libel mod det franske Kongehuus er confiskeret i Brüssel, men ikke forfattet af nogen Hollænder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Tydskland. Den tydske Forbundsdag fortsætter sine Forhandlinger; den har i Anledning af de Disputer, som ere opkomne ved den Klage, som den ifraelielske Menighed i Staden Frankfurt har indgivet, og ved den Betænkelighed, som den bayerske Minister yttrede om hvorvidt Forbundsdagens Competence kunde strække sig, nedsat en Commission af 5 Medlemmer, for i Almindelighed at bestemme Grundsætningerne herfor; hvilken Commissions Nedsættelse den østerrigske Minister især bevirkede ved sin Erklæring. Mange af de Jndstillinger, som ere indgivne til Forbundsdagen har denne ofviist. Den 23de December holdt Forsamlingen sit 14de Møde, det sidste for afvigte Aar. Mange Sager, men af mindre Betydenhed, bleve deri foretagne, og vigtigere Forhandlinger sees imøde ved Forsamlingens Aabning paa nye i indeværende Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Ved Speyer er funket et Skib med Ladning der tilhører maynziske og strassborgiske Kjøbmænd og er af 200,000 Gyldens Værdie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
J Berlin gjør Huusleiligheders og Levnetsmidlers Stigen i Priis Gaderne usikkre. Adskillige ere blevne anfaldte og plyndrede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Preussen. Da en Borgerkone i Berlin fik Efterretning om en Paarørendes Død løb hun hen til Propheten Müller. og spurgte om den Afdøde havde betænkt hende i sit Testament. Som nu Müller ingen Oplysning herom kunde give, udbrød hun forbittret: "Jh saa et han ogsaa en jammerlig Propher."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
J Berlin er fremstaaet en nye Prophet. Han hedder Schneider, og er en Møller fra Bregenz. Han snakker om en Krig, der fra Schweiz af skal brede sig til Frankrige, og Napoleon komme tilbage fra St. Helen for en kort Tid at beherske Verden. Mindre lykkelig end Adam Müller, er han sat fast.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Spanien. Jesuiterne ere atter blevne indsatte i Besiddelsen, af deres forrige Huus tilligemed Kirke, hvoraf Brugen hidtil var indrømmet til de ved Kundskaber og deres strænge Morol udmærkede Kanoniker af St. Jsidor. Jesuiterne, som efter 50 Aar atter fremtræde her, synes endnu i den høie Alderdom intet at have tabt af den Caracterens Fyrighed og den Aandsnærværelse, hvorved dette berømte Selskab stedse udmærkede sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Sverrig. Fra Gothenborg skrives, under 24de December: Afvigte Nat forskrækkedes vi her ved Larmskud. J Forstaden Majorna var der Jldlos, som vakte saa meget destomere Bekymringer, som just en heftig Storm rasede, og den hele Forstad stod i Fare forat blive et Rov for Luerne. Jldens Rasen sattes imidlertid Grændser ved de virksomme SlukningsAnstalter, og blot et nyt opbygt Huus tilhørende Gjæstgiveren Bockmann lagdes i Aske. - Hvo erindrer sig ikke den Ulykke, som Gothenborg saa gjentagne Gange har lidt ved store Jldebrande!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Om nogle Maaneder skal et nyt Linieskib, som bliver det største i den hele svenske Flaade, løbe afStapelen i Stockholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Sydamerica. Patrioterne i Terra Firma have Overhaand i alle Fægtninger: de have igien taget Caraccas og Lagquira og ere sejettige trængte frem til Porto Cavallo,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Tyrkiet. J Moldau havde Pesten i October grebet saaledes om sig, at kun faae Egne af Landet vare fri derfor og i November naaede den ogsaa Hovedstaden Jassy. Efterat adskillige Pesttilfælde havde viist sig der, lukkede alle Consuler deres Døre, og siden har al Forbindelse været afbrudt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Wallachiet er ikke allene frit for Pest, men har og havt en ikke uheldig Høst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Adskilligt. Ex General Vandamme er bleven forviist fra Holland, og maa ingensinde betræde det nederlandske Gebeet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Abbed de Pradt vil udgive et Hæfteskrift om Pavens Fangenskab i Frankrige; han forlanges 15,000 Franker for Monuskriptet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Man har, hedder det fra Paris, med Forundring i Bon Francais for December læst Lovtaler over en Fyrstinde, som har hersket over Frankrige, og man troer, at dette No. ikke er bleven forsendt med Posten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
J Besancon er under Pressen et af Millot efterladt Værk: en Biographie over Hertugen af Bourgogne, Fader til Kong Ludvig den Femtende. Millot var Hertugen af Enghjens Hofmester, og for ham skrevdet her omtalte Værk, tilligemed en Samling af Dialoger efter Fenelons Maneer. J Jndledningen meddeler Udgiveren et Stykke, som Millot under sit Hofmester-Embede skrev over sin Lærlings Caracteer. Han tilstaaer, at det faldt vanskeligt at styre ham, og fortæller følgende Træk om ham: Han havde engang overtraadt min udtrykkelige Befaling; jeg paalagde ham til Straf, enten at frasige sig Deserten, eller at knæle og bede Gud om Forladelse. Den unge Hertug valgte det første. Denne havde iøvrigt de bedste Anlæg, og var bleven en mærkelig Mand, dersom ikke først Revolutionen og siden Napoleon havde standset ham paa sin skjønne Løbebane. J Würzborg inqvireres endnu stærkt, om der er Frimurere iblandt de Studerende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
J afvigte Aar ere til Hamborg 1615 Skibe indløbne, nemlig fra Ostindien 3, Vestindien 37, Sydamerica 9, Nordamerica 40, Middelhavet 61, Spanien 18, Portugal 77, Frankrig 84, Engelland 302, Holland og Ostfriesland 225, Norge 8, Dannemark 101, Sverrig 54, Østersøen 122. Archangel 16, Grønland 7, fra Nordsøen med friske Sild 4 og fra Weseren 47. Derimod ere imellem 11 og 1200 Skibe atter afgaaede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Fallissementer. J Hamborg: Den 2den Januarii. Viinhandler Henrich Garhje, med 17,938 Mk. 13 s. Banco og Courant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
J München. To store Bankeerhuse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
(Af Udgiveren.) Mariboe, den 16de Januarii. J Kirkeaaret, 1816 ere i Lollands Falsters Stift ægteviede 647 Par. Fødde af Mandkjøn 999, af Qvindekjøn 982. og Uægte 122: ialt 2103. Døde af Mandkjøn 637. og at Qvindekjøn 519, ialt 1156. Altsaa 947 flere Fødde end Døde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Jblandt de Døde var 11 Par Tvillinger og en har født tillinger. – Af de Døde vare 442 under 10 Aar. Høi Alder have opnaaet: 132 fra 70 til 80 Aar. 37 fra 80 til 90 Aar og een over 100 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Ved ulykkelige Hændelser ere følgende omkomne: 2 hængt sig. En skaaren Struben over. En Mand dræbt sin Kone og Barn og dereftet sig selv. 8 fandtes druknede i Stranden, i Vandsteder og een i en Brønd. 2 fandtes døde paa Marken. Et Barn, paa 1 1/4 Aar fandtes dræbt. En faldet ned af en Høestak og en slaget ihiel af et Træe i Skoven. Skolepengene for Disciplene i de lærde Skoler ere fra 1ste Januari d. A. forhøiede fra 20 til 30 Rbd. S. V., dog saaledes, at naar flere Brødre paa samme Tid besøge Skolen, betales for den anden ikkuns 20 Rbd. og for den tredie 15 Rbd. Det Contingent til Skolecassens Udgifter, til Lys, Varme &c. er forhøiet fra 3 Rbd. S. V. til 5 Rbd. S. V. J hver Cathedralskole bliver for Fremtiden 10 og i hver af de andre lærde Skoler 5 Pladser, hvoraf for Disciplene ikkuns svares det forhen bestemte Contingent, Den 9de Januarii er i Vandet ved Vildersplads i Kjøbenhavn funden en ubekiendt druknet Mandsperson.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
J Hertugdommet Schleswig ere i forrige Aar 7760 fødde, 5520 døde og 2331 ægteviede. J Hertugdom met Holsteen ere 10,550 fødde, 5961 døde og 2984 ægteviede. J begge Hertugdømmer altsaa 6838 flere fødde end døde; iblandt de Sidste vare 39 Selvmordere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
J Jversens Avis af 10de Januarii d. A læses følgende: Som her har været fortalt af Reisende, skal 3 Mile fra Hobroe ved Randers Dragonere være fanget en Røver, som havde bygt sig en Hule, hvori han fandtes tilligemed sin Kone, 3 Børn, en Koe og 5 Faar. Han skal have boet der i halvandet Aar, og levet af at beskjæle de omliggende Bønder. Man havde Møie med at finde Døren til Hulen, som blev bevogtet af 2de store Bulbidere, hvoraf Oragonerne maatte dræbe den ene der vedblev at forsvare Hulens Jndgang Førend de kom ind i Hulen, maatte de passere en dyb Kule hvori de faldt til Halsen, Røveren havde en lang Kniv, og ønskede blot at have 2 Minutets Tid. Han laae nogen i Sengen, da det var om Natten de tog ham. Hanblev bragt til Rendsborg, hvorfra han skal være und løben. Er Tildragelsen sand, saa sees den vel snart bekræftet i een af de jydske Aviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
J Riber Avis af 10de Januarii d. A. læses følgende: J Ribe og Omegnen synes nu Handelen med Korn at sysselsætte enhver Alder og Stand. – De fleste Samtaler gaaer ud paa at Korn absolut maae blive dyrt til Foraaret, uagtet Pengemangelen synes at ville det Modfatte. Denne Handel afgiver mange et selsomt Syn paa Landeveiene; man møder Oldinger, Mænd og Drenge til Vogns, til Hest og til Fods, som kappes om at komme først ind i Bønder byerne, for at slutte Handel med Bønderne om Leverance af deres Kornvahrer til Foraaret. For nyelig indtraf et Tilfælde, som synes at fortjene Offentlig En Borger fra en Kiøbsted flere Mile fra gjørelse. Ribe, havde paataget sig en Reise for at opkjøbe Korn; han var til Hest og reed med Strømper og Skoe (maaskee for at kunne være desto lettere da han er en temmelig svær og fyldig Mand af Byg Paa hans Tilbagereise har hans Hest det ning) Uheld at brække Benet tæt ovenfor Ankelen, omtrent 2 Mile fra Ribe. Den beskoede Rytter ændser imidlertid ikke slig Fata, men fortsætter sin Reise paa den trebenede Hest endnu en Miil, da det stakkels Dyr endelig styrter med sin Bøddel, og hvad gjør han lader Fidtet formelig aflendse og Huden aftage, trøstende sig at Hesten kun har kostet ham 20 Rd. Sølv. "Dersom Du læser dette, Du, som handlede saa ubarmhiertig med det stakkels Dyr, da priis Dig lykkelig at Dit Brændemærke blot er paa Papiir og Dit Navn kun bekjendt af en Deel her paa Egnen."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Den 14de Januarii solgtes Specier paa
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Kjøbenhavns Børs til 37 a 38 Rbmk. Commiteesedler, blev givet (med Rente) 92 a 93 pr. 100. Obligationer (uden Rente) 78 a Norske Sedler 20 a 21. - Svenske Sedler 10 Mk. 4 s. a 10 Mk. 8 s. - Disconto 10 Procent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Bekjendtgjørelser. Det residerende Capellanie til Kjøbelov og Vinde bye Menigheder i Lollands Nørreherred, hvortil Besidderen af Grevskabet Hardenberg-Reventlau har Jus proponendi, er vacant. De Subjecter, der ønske sig proponerede til dette Embede, ville behagelig melde sig, snarest muelig, hos mig med fornødne Beviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
J Følge Kongelig allernaadigst Reskript af 23de October f. A., skal, ved forefaldende Vacance, Vindebye Sogn udgjøre et eget Sognekald, saaledes som i Collegialtidenden No. 1, 2, 3 og 4 for dette Aar findes bekjendtgjort, og ved Kongelig allernaadigst Resolution af 7de December f. A., er det paalagt Grevskabets Besidder, naar Vacance indtræffet, at proponere den daværende residerende Capellan for Kjøbeløv og Vindebye, til Sognepræst for Vindebye Sogn. Halsted pr. Nakskov, den 14de Januarii 1817. Dons, Justitsraad. Kjøberne paa Skov Auctionerne i Grevskabet Christiansholms Skove, fra 1ste August 1816 til Aares Udgang 1816, som ikke endnu have betalt hvad de kiøbte, bedes inden 14 Dage at afgjøre det, da ingen længere Henstand kan gives. Christiansholm, den 14de Januarii 1817. Frid. Sletting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Hos Snedkermester Peder Jensens Kone i Kattesundet i Nakskov informeres i Syening og Mønsterstrikning. Hvilket herved bekjendtgjøres til behagelig Efterretning:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Auction. Da det ved tredie Auction gjorde Bud paa den Hans Majestæt Kongen tilhørende Læderfabrik Reetraite ikke er blevet approberet, saa vorder bemeldte Eiendom, ved 4de og sidste Auction, som afholder i det Kongelige General Commissariats Collegii Bygning her i Staden, Onsdagen den 5te Februarii førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, paa nye opbuden til Bortsælgelse til den Høistbydende, paa nærmere Kongelig allernaadigst Approbation, uden flere Auctioner. Bemeldte Eiendom, som er beliggende ved Strandveien imellem Taarbek og Wedbek, paa Kjøbenhavns Amt, bestaaer af endeel betydelige deels af Grundmuur samt Muur og Bindingsværk opførte, til Beboelse og Beqvemmeligheder for flere Familier indrettede Bygninger, deels af de til Garveriet henhørende Længer og Jndretninger, Barkmøller o. s. v., et stort Antal Bark- og Kalkgruber, 3 grundmurede Bygninger til Beboelse for Arbeidsfolkene og Bertshuushold med Privilegium, en stor Hauge til Stedet med Frugttræer og videre. Udi Hovedbygningen ere 12 deels betrukne, deels vanelede og gibsede Værelser med Steen- og Jernkakkelovne udi. Samtlige Bygninger ere forsikkrede imod Brandskade for 53150 Rbd. S. V.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Med Garveriet følger Jnventarium efter de Specisicationer, som tilligemed Planerne og Beskrivelsen over Eiendommen. Conditionerne, hvorefter Auctionen afholdes, samt Adkomstbrevene, daglig ere til Eftersyn i General Commissariats Collegii 3die Departements Contoir, saavelsom paa Procurator Payngks Contoir i Vimmelskaftet No. 25 paa Hjørnet af Skovbogaden i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Herved bekjendtgjøres, at Onsdagen den 22de d. M., Klokken 10 slet Formiddag, lader Joachim Godske Pedersen her i Byen holde offentlig Auction over størstedelen af sin Jnd, og Udboe, bestaaende af Stole, Borde, Bænke, Chatoller, Senge og Sengeklæder, Kjøkkentøi af Kobber, Tin, Mæssing, Jernfang og endeel Træetøi af Kar og Ballier med mere, saa og en god nye jernbeslagen Arbeidsvogn med Fragthaver, 2 Bæster, en Koe og nogle Faar m.v. samt en Jern Vindovn og en dito Bielæggerkakkelovn. Liebhaberne ville behage at møde bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne skulle blive bekjendtgjorte. Rødbye, den 16de Januarii 1817. Klein.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Forpagtning. Løverdagen den 15de Februarii, Formiddag Klokken 10, bliver Bramslykke Hovedgaards Avling og Hollænderie, beliggende i Musseherred i Lolland, en Miil fra Nyested, stillet, ved offentlig Auction, til Bortforpagtning paa 9 Aar, fra 1ste Maji d. A. imod Afgivt i Korn. Gaardens Marker ere 9, hver paa 33 a 34 Tønder Land geometrisk Maal, og drives efter Hoverieforening af Godsets Bønder. Hollænderiet bestaar af 72 Stykker Jnventarie Kjøer. Auctionen afholdes paa Bramslykke. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Hr. Kjøbmand Carlsdorph i Saxkjøbing, paa Gjæstgivergaarden i Nyekjøbing paa Falster, og paa Grevskabets Skriverstue, 14 Dage førend Auctionen. Christiansholm, den 14de Januarii 1817. Paa Hr. Greve Rabens Vegne. Frid. Sletting, Forvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
J Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792 indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, Credi- og Debitorerne i Stervboet efter afdøde Forvalter Erichten ved Rudbjerggaard, de første for at fremkomme med og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter og de sidste for at indbetale hvad de maatte være skyldige. Rudbjerrggaard, den 6te Januarii 1817. Jpsen. Skifter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Ved Proclama, som er læst inden Saxkjøbings Byetingsret den 10de December dette Aar, og inden den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn den 16de næstefter, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, de som beviisliggen have Noget at fordre efter afdøde Kjøbmand Poul Petersen herved Byen, ligesom og de som til Boet maatte være noget skyldige. Skiftesamlinger afholdes i denne Anledning hos Undertegnede den 21de Januarii og 4de Martii 1817, om Formiddagene Klokken 11. Saxkjøbings Skifte=Contoir, den 19de December. Klinker, constitueret Fuldmægtig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Creditorerne efter den her i Byen afdøde Tømmermand Rasmus Pedersen Knage, indkaldes herved, i Medhold Placaten af 26de October 1792, med 6 og 12 Ugers Varsel, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer paa dette Stervboe. Nyested Byefoged-Contoir, den 11te Januarii. Prom,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-17
Paa Addresse-Contoiret faaes: Arithmetica Tyronica, eller grundig Veiviisning, practice at lære al fornøden Huus- og Handels Regning, fremsat ved en nye og fordeelagtig Læremaade, efter hvilken en Lærer lige saa let og ligesaa snart kan øve og examinere mange som faae Disciple. Til Nytte og Tjeneste for alle men i Særdeleshed Fædrelandets Skoler, af Christian Cramer. Med Kongelig Majestæts allernaadigste Privilegio. Rittende Oplag. Kbh. 1816. 2 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-21
11te Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 6. privilegerede. Kongelig f.M., Efterretninger, Addresse-Contoirs Par. med Ride-Posten, som forsendes. at de den 21de Januarii 1817. Tirsdagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-21
Udenlandsk. (Af Hamb. Corresp. og L. d. Børsenh.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-21
Storbrittannien. Watson, Faderen til den unge Oprører, forhørtes de 3 Jan, paa Politieamtet i Bowsstreet og førtes derpaa til Newgate. Han vil med det første modtage sin Dom i det første Møde af Old- Balleisretten, da han har saaret James Coulding og Thomas Rhodes med et skarpt Jnstrument. Den unge Watson er endnu ikke paagreben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-21
J Cumberland og andre nordlige Grevskaber er Nøden ikke ubetydelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-21
Norge. J Norske Blade føres nu heftig Strid for og imod det berygtede Skrift: "Danmark politiske Forbryde ser mod Kongeriget Norge." J de senest ankomne Blade læses følgende: 1) J det Norske Nationalblad af 19de Decbr. f. A. Danmarks største Forbrydelse. Ja Danmark, Din Forbrydelse er stor Du Wergeland ei til Professor gjorde, Din Ørsted tog mod ham til Orde, Og lempelig han ei med Drengen foer. See, dette er Din største Brøde, Og derfor skal Du evig bøde. 2) J den Norske Rigstidende af 8de Januarii d. A. Jndsendt af en Bonde.) Jeg læser Norges Rigstidende, men faaer den seent. J No. 94 seer i at en brav Mand, ved Navn Hersleb, har tilrakket Forfatteren af et jammerligt Skrift: Danmarks politiske Forbrydelser mod Kongeriget Norge. Nysgiertighed drev mig til at kjøbe dette Skamskrift, der maae være forfattet af Lognens Fader. Jeg har samme Ret til at sige min Mening, som enhver Anden, og her er den: Mig synes, at Nationen burde ansøge vor naadige Regjering om, at saadan Skumler maatte staae frem under sit Navn, saa at man kunde kjende ham, og siden Jngen have meere med ham at skaffe. Hans Bog har jeg anvendt efter dens Værd, og han maae skamme sig. Endnu vover jeg at yttre, hvorfor gjendriver ikke lærde og patriotiske Mænd, som Grev Wedel, Pastor Wergeland og Biskop Sorensen samt Flere ham, Adskillige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-21
Fyrsten Wrede (som efter Sigende skal være en Fetter af en her ved Mariboe boende Selvejer Gaardmand) opholder sig for nærværende Tid i Wien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-21
Den 3die Jan, forbrændtes i Wien atter en Summa af 10 Millioner Papiirpenge, som vare indkomne ved det i Følge et Patent af 29de October 1816 aabnede frivillige Laan, Fra Schweiz skrives: Den sørgelige Udvandrings syge til America griber stærkt om sig i Cantonet Argau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-21
Fra Frankfurt den 6te Januari. Veirliget, som vi nu have, er ganske besynderligt. J Forgaars Na huserede her en frygtelig Storm fra Vesten og Thormometret efter Reaumur viste 10 Graders Varme Man har endog i disse Dage funden Oldenborrer paa Marken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-21
Judenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-21
(Af Udgiveren.) Mariboe, den 20de Januarii. J forrige Uge. er paa Anders Jversens Jordlod, under Grevskabet Knuhtenborg, funden en bød Mand, ved Navn Pe det Skomager fra Thiersted, under Grevskabet Christianssæde, hvorhen han blev transporteret. Han var omtrent 70 Aar gammel. Formodentlig et han pludselig død af et Slagtilfælde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-21
Til den brøstsældige Domkirkes Jstandsættelse Mariboe blev ved Collect her i Byen indsamlet omtrent 1200 Rbdlr. N. V. Af Holbergs Jordbeskrivel. se, 5te Tome, sees, at bemeldte Kirke blev i Aaret 1741 sat i en prægtig Stand paa alt Hartkornets Bekostning i Lolland og Falster. Christian den Fjerdes Opdragelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-01-21
Da Christian, som var fød paa Frederichsborg Slot den 12te April 1577, havde opnaaet en Alder af 7 Aar, var ham bleven beskikket en Jnformator og en Hofmester. Den sidste Post blev betroet til Henrich Ramel, en pommersk Adelsmand, som Kong Frederik den Anden havde megen Tillid til. Jnformator blev Magister Hans Mikkelsen, som havde reist udenlands med Jacob Hvitfeldt, og efter sin Hjemkomst først var bleven Rector i Herlufsholm, derpaa Præst i Frederichsborg og nu endelig Prindse lærer. Da han fik sin Jnstrux, paalagde Kongen ham, ikke uden tillige at beklage sig over sin egen forsømte Underviisning, at han ikke blot havde at see paa at Prindsen lætte Noget, men ogsaa holde ham i vedbørlig Tugt og til at lægge Vind paa Gudfrygtighed. Vilde Nogen fordriste sig til at lægge Jnformatoren Hindringer i Veien i hans Pligters Opfyldelse, tilsagde han ham hans Kongelige Beskyttelse. (See C. Knoff Leichpredigt uber Friedrich der Zweyte).