JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
Aalborg, den 10. Novembr. Ved allerhøieste Resolution under 13 forrige Maaned har det allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at fastsætte følgende Regler til at gielde for Fremtiden i Henseende til de Godtgiørelser i Salt=Afgivterne for Sildefiskeriet i Liimfjorden. 1) At Godtgiørelsen maae beregnes for 3 Tdr. 6 Skpr. Salt, til hver Læst Sild. 2) At ikke alene Kiøbmændene i Aalborg, men endog de i de andre Stæder ved Liimfjorden, hvor Sildesiskeriet og Silde Salteriet drives, dertil maae være derettigede, naar de for egen Regning udføre Sild. 3) At Godtgiørelsen gielder baade for Told og Consumtion i Henseende til de Sild, som udskibes til fremmede Stæder og Vestindien, men kun for Consumtionen i Henseende til de Sild, som udskibes til indenrigske Stæder for der at forblive. 4) At ved Godtgiørelses=Maaden og Beviserne forholdes saaledes: a) At naar Sild udføres, for hvilke Salt Godtgiørelse i sin Tid kræves, da maae derover ved Udførselen, giøres speciel Angivelse, adskildt fra Angivelsen overden øvrige Ladning med samme Skib, i hvilken Udskiberen maae mælde sit Navn, Stædet og Manden, hvor Saltet er kjøbt, eller om han directe har forskrevet det. b) Jnden 3 Maaneder efter Udskibningen, hvis Sildene gaae til indenrigske Stæder, og inden 10 a 12 Maaneder, hvis de gaae til udenrigske Stæder, eller til Vestindien, maae han under Godtgiørelsens Fortabelse kræve sin Godtgiørelse skrivtligen, og da fremlægge Losse=Attester for saavidt disse kunde haves, men for saavidt de ikke kunde haves da den hidtil befalede Eed, at Sildene ikke med hans Vidende og Villie ere indsnegne i de Kongelige Riger og Lande, hvilken Askelse for den fyldestgiøres, forevises og paategnes af vedkommende Consumtions Jnspecteur, dog hvis der møde Hindringer som giør det mueligt at faae de behørig Attester til den foreskrevne Tid, maae saadant an drages for General=Toldkammeret, og Delation derfra alene efter Omstændighederne bevilges. 5) At i øvrigt i Henseende til Udførselen m.v. forholdes i Pligt og Straf, i sær efter Consumtions=Forordningen af 15. October. 1778 dens 9. Capit. 8. Artik. 6) At i Told- og Consumtions=Regnskaberne holdes indtil videre, særskildt Conto, under Dag og Datum, ikke alene over hvormeget, og til hvem Godtgiørelse udbetales, men og over hvor meget, og fra hvem saltede Sild ere anmældte til Udførsel.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
Udi Aarhuus Domkirke blev Onsdagen den 1. November Hr. Michael Feld, som af H. K. M. var kaldet til at være Sognepræst for Meenigheden paa Thunøe af H. H. Hr. Biskop Hee, til samme Embede ordineret.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
Døde. Den 2 hujus her i Byen Mousqveteer Søren Hincks ynge Søn, Henning, 7 Aar af Kopper. Samme Dag Arrestforvarer, Johan Vegters yngste Dotter, Magdalene, 6 Aar, at Kopper. Den 3 Vertshuusmand Hans Jørgensen Hiorts og ste Søn, Niels, 21 Uger. Den 7. Madame Marie Sophie Wilhelmine Brandt, afg. Børs=Commissarius Siegreichs En te, udi sit 63. Aar. Samme Dag Sr. Pouflers yngste Søn, Johan Frederich, 6 Aar og 8 Maaneder. Vognmand Ole Simonsens yngste Dotter, Kirsten, 7 Aar, af Kopper. Den 8. Mad. Margrethe Marie Fuuess, fød Aspach, hun var fød den 4. September 1720. Samme Dag Eieren af Nibe Mølle, Hr. Mathias Wedeles Kiereste, Anna Elisabeth Hansen, i sit Alders 20. Aar.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
Til Hielpe-Cassen. Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
Den 8 Nov. blev Hr. Wandall tilsendt med Hosskrivt: Jndlagte er fra en Bonde, som af Uforsigtighed og imod sin Villie ulykkeligviis havde overkiørt et Barn paa Gaden og derfor andre til Advarsel havde betalt = =(Disse blive efter Vedkommendes Forlangende uddeelte til de dertil udnævnte Personer.) Den 9, indsendt fra Landet: Gud vær min Hielper! Er For hvilke paa de Fattiges Vegne allerskyldigst takkes. Den 3 Nov blev indsendt den første Qvartal for dette Aar.af sal. Himmerigs Legato, som ved denne Maaneds Udgang vorder uddeelt.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
Bekiendtgiørelse. Acta Syndalig for Fyens Stift blive mu herefter trykte og dermed en allerede gjort Begyndelse for afvigte Qvasimodogeniti- og Dionysii Landemoder, saa der af disse (forhen skrevne) Acter kan sees hvad der er passeret ved Landemodet, og da samme kunne endogsaa være Geistlige uden for Stiftet til privat Nytte, mældes til behagelig Efterretning, at de som hos mig ville tegne sig for samme, inden Aarets Udgang, vil jeg forskaffe ethvert Synocale for 4 Skilling. Aalborg den 9 Novembr. 1786. Wandall. hos Hr. Wandall kan disse Skrivter faaes saavel indbundne som uindbundne, til Kiøbs: Samling af de udkomne Kongelige Forordninger, Placater og Rescripter m. v. Geistligheden, angaaende, tvende Deele.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
Efterretning om Brødre=Unitetet og det nye Establissement paa Christiansfeld. Patriotiske Samlinger det 1. Binds 1. 2. 3. 4, samt 2. Binds 1. Hefte.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
Lomme=Bog for Bønder kan endnu bekommes paa Bogtrykkeriet, indbunden for 12 s. og i raa Materie for 8 s.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
Det anordnede Schema over Føde og Døde kan og ligeledes bekommes paa Bogtrykkeriet. Anviisning til Faare=Avlens Forbedring, 6 s. Tilligemed gan Aske nye illuminerede Nye=Aars Forestillinger af adskillige Slags, baade med paatrykte Vers og til at skrive udi, faaes til Kiøbs hos Søren Borup paa Aalborg Bogtrykkerie.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
J mit iboende Huus Nr. 45 paa Vestergade, agter jeg at begynde Forelæsninger, og give Underviisning i det Franske og Engelske Sprog, saaledes at der skal blive læst hver Dag 2 Timer og Formiddagen, nemlig fra Klokken 10 til 12 i det Franske Sprog efter grammaticalske Regler, tydet, gjort Stiil, talt, og hvad der kan udfordres efter enhvers Fremgang. Til Haandbog bruges Curas's Grammatica forbedret ved Birk, som den der er anordnet ved Herlufsholms adelige Skole, der nu er som et Seminarium for Sorøe Ridderlige Academie. For saadan Underviisning forlanges 2 Rdlr. ved hver Maaneds Udgang.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
J det Engelske Sprog skal om Eftermiddagen fra Klokken 2 til 4 blive læst paa samme Maade, og for samme Priis. Begyndere kunne betiene sig enten af Kønigs eller af Arnolds Engelske Grammatica; thi Bertrams er vanskelig at bekomme. Saasnart 4 mælde sig enten til Formiddagen eller til Eftermiddagen, skal Begyndelsen, skee. Men om nogle vilde vælge andre, og dem beleiligere Timer, eller og vilde have Underviisning hos dem selv i Huset, kan ogsaa dette lade sig giøre efter nærmere Aftale.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
Skulde ellers nogen have Lyst til at ville have Underviisning i Historie, Geographie og Mathematik, da vil jeg og paatage mig samme i andre Timer efter enhvers Behag, Aalborg den 9 Novembr. 1786. Hamming. os Klokker Milling faaes den Jslandske Naturhistorie med Kobbere, Fogtmands Rescripter, Badens Lexicon, Ussings Kirkeret, nogle Stykker af Tableau de Paris, Nytaars Ønsker, i Atlas, Probierstein for die achte Frimaurer. J vende smukke Kamre med Kakkelovne paa, kan strax faaes & til Leie hos Kiøbmand Hans Weile.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: At Vi, efter Hans Smidt, Birkedommer, og Skriver ved Schiern og Louborregaards Birker, udi RiberStift, og Oberrets Procurator Hans Bach, som Opbuds=Commissarier udi Os elskelig Cancellieraad og Kiøbmand Hans WuldØllgaards Opbudsboe, udi Vor Kiøbstæd Varde, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3 Gange efter hinanden, indkalde alle dem som formeene sig at have noget at fordre udi bemældte Cancellieraad Øllgaards Opbudsboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for dennem at anmælde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne, ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret hvorunder samme henhører Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 20, Octobr. 1786. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Birkedommer Smidt og Procurator Bach, som Opbuds Commissarier i Cancellieraad Øllgaards Opbudsboe, Bevilling at maae i Aviserne indkalde bemældte Opbudsboes Creditorer. Bliver herved samtlige Creditorer til Hr. Cancellieraad og Kiøbmand Hans Wulf Øllgaards Opbudsboe i Varde indkaldede, at fremkomme for os med deres Fordringer i Commissionen, som er berammet at holdes i fornævnte Hr. Cancellieraad Øllgaards iboende Gaard i Varde den 26. April. 1787. Formiddagen Klokken 10 Slet, og eller til os inden Aar og Dag Forløb, efter Loven og ovenanførte allernaadigste Bevilling: Tilhold. Datum Commissionsstedet i Varde den 27. Octobr. 1786. Smidt. Bach.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
J Skolegadens Fattighuus kan afhentes 3 Sviin, som i Tirsdags er der indbragt, imod at Eierne betaler alle paa dem anvendte Bekostninger.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
Herved bekiendtgiøres, at efter Vedkommendes Forlangende bliver Tisdagen den 14. Novembr. næstkommende om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, paa Madame Qvistes Viinkieldeher i Aalborg, stillet til offentlig Auction, saavel et Partie af diverse Sorter i Norge fabriqverede Røgtobakker i Matter, som og nogle Sorter Rapectobakker i Foustagier indpakket. Af Varene er Dagen forhen Prøver at faae til Eftersyn, saavel paa Mad. Qvistes Kielder, som i Pakboden Nr. 13, i Hr. Justitsraad Nybergs Gaard ved Stranden; og Conditionerne skal paa Auctionsstedet vorde Liebhaverne bekiendtgjorte. Aalborg den 8. Novembr. 1786. Wormstrup.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
Sidstvigte 7. Novembr. om Aftenen, er af en fat P.M. tig Kone fundet et sølv Lomme=Uhr paa Nyetorv hvilket er leveret indtil Uhrmager Liestand; hvo til samme kan bevise sig at være rette Eiere, ved at opgive No. og Navn m.m.; kan faae det imod at betale lovlig Findeløn, og dette Avertissements Bekostning. Aalborg den 8 Novembr. 1786. L. Liefland. Maa sidstvigte Leerups Marked er sin Eier frakommen et føl Lomme=Uhr, af maadelig Størrelse, med sølv Skive derpaa var ingen No., men Navnet var Robert Synior, hvo samme kan opdage loves en resonabel Douceur, og Navnet fortiet om forlanges. Anmældelsen skeer hos undertegnede Uhrmager, L. Liesland. Aalborg den 8 November 1786.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
Maa Kiersgaards Forstrand i Horns Herred, Aalborg Stift, ere den 15. Octobr. sidst inddrevne fra Havet: et Foustagie med fransk Brændeviin, et dito med Aqvavit, og 7 dito med Kornbrændeviin; de som paa lovlig Maade kunde legitimere sig at være samme tilhørende, indkaldes herved at mælde sig med snareste hos mig, som bemældte Forstrands=Eiere, J. Berg.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
haa den Kongelige Forstrand for Ruberg, Schallerup of Tversted Sogner, er den 15. Passato, uden Folkes Følge af Havet inddrevne, og af Strandfogderne i Land bierget: 4 Foustager paa noget meere end en Tønde Rum, hver med fransk Brændeviin, hvoraf de tvende er bedærvet. 2 dito med hollandsk Janever, som er godt. 3 dito med ubedærvet fransk ung Viin. 3 dito større med ubedærvet fransk Brændeviin. 3 Ankere med Hollandsk Janever, hvoraf de 2 ere bedærvede. 1 dito med Korn-Brændeviin, som er godt. 1 liden Foustage med bedærvet Hvede Meel. Hvilke Foustager, som har adskillige Mærker, efter høie Øvrigheds naadige Resolution af 28, i forrige Maaned, herved i de Aalborgske Jydske Efterretninger 3 Gange i Rad, oplyses for Vedkommende, som maatte formeene sig deraf at være Eiere; at de behagelig med lovlig Beviis om deres Eiendoms-Ret, ville mælde dem ved Aalborg Stifts Contoir, inden den i Loven befalede Tid. Hiøring den 1. November 1786. Brüchmann. lution af 28, passato, bliver ved offentlig Auction bortsolgt: Served bekiendtgiøres: at efter høie Øvrigheds naadige Reso1) Hos Strandfogden Hans Willumsen i Ulstrup i Ruberg Sogn. Onsdagen den 22, i denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10. Slæt. 3 Foustager paa noget meere end en Tønde Rum hver, med fransk Brændeviin, hvoraf den ene er blandet med SøeVand og følgelig bedærvet. 2 dito med Hollandsk Janever. 3 dito større med ubedærvet fransk Brændeviine. 2) Hos Strandfogden Mads Christensen i Nørlev i Schallerup Sogn samme Dag, om Eftermiddagen Klokken 2 Slæt, en liden Foustagie med bedærvet Hveede=Meel. 3) Hos Strandfogden Jens Stabeck i Wester Tversted i Tversted Sogn Løverdagen den 25 hujus, om Formiddagen Kl. 10 Slæt 2 Foustager med ung fransk Viin, som vel er ubedærvede, men er fulde. 4) Samme Dag om Middagen hos Strandfogden Christen Christensen Elling eller Taagaard i Øster Tversted i bemældte Tversted Sogn, en Foustagie med bedærvet fransk Brændeviin, en dito med ubedærvet ung dito Viin, 3 Ankere med bedærvet og ubedærvet Janeber, en dito med Kornbrændeviin. Som altsammen uden Folkes følge af Havet er indstrandet paa bemældte Sogners Kongestrand; thi maatte det behage Liebhaverne bemældte Dag, Tider og Steder sig at indfinde, da Conditionerne hvoriblandt bliver: a) at Varene beviislig af Landet udføres og b) at Betalingen derfor erlægges ved Hammerslaget, skal vorde bekiendtgjort. Hiøring den 1. November 1786. Brüchmann.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
Tisdagen den 21. Novembr. förstkommende om ForA middagen Klokken 10 Slet, bliver paa Læsöe ved offentlig Auction bortsolgt 6 a 700 Stykker extraordinaire gode St. Petersborger fyrre Planker af forskiellig Længde og Tykkelse, nogle faa Stænger Jern og et Stykke Skibsvrag, staaende under Vandet i N. O. paa Læsøe Udgrunde, hvori skal være 150 a 200 Skpd. ubierget Jern; hvilket alt er af og fra det sammesteds den 26. Octobr. f. A. indstrandede Skib, Thee Sea Venture, fört af Capitain Thomas Hall, sidst kommen fra St. Petersborg til London destineret. Liebhavere behager at indfinde dem bemældte Dag og Tid, hos sens Pedersen Terben i Österbye paa bemældte Læsøe, hvor Conditionerne forud skal vorde bekiendtgjorte. Fladstrand den 28. Octobr. 1786. Frantz Uebersag, Commissionair. (En om sin Duelighed og Opførsel med gode Attester forsyne, Student, ønsker sig, saa snart mueligt en Condition; Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1786-11-10
Ja jeg er ankommet fra Kiøbenhavn her til Byen, og agtet at nedsætte mig som Stolemager, vil jeg bede mig recommanderet hos alle og enhver; mit Logie er hos Skomager Anders Nielsen, paa Adelgaden her i Aalborg. F. C. Jvendorf. M. H. Hvor 50 Stude, der ei er ældre end 4 Aar, kan faaes overfød i dette Vinter, og til 1. Maji 1787., derom. gives Underretning fra Aalborg Bogtrykkerie.
Jyske Efterretninger, 1786-11-17
Blandede Efterretninger. Endelig har Regieringen i Staden Amsterdam eftertrykkelig forestillet Staterne af Holland, hvor nødvendigt det er for Republikens Handel og Credit udenlands, m. v., at drage alvorlig Omsorg for at sætte Enigheden igien paa Fode, og uden Forhaling at tage de beste Forholds Regler, til at komme til dette vigtige Maal. J Anledning af denne Forestilling, og maaskee endnu andre og fleere langt kraftigere Tilskyndelser, have de Herre, Stater af Holland taget en Resolution, i Følge hvilken en Commission skal udnævnes, for at undersøge paa det nøieste Prinds Statholderens Fortrin og Rettigheder, og at sætte Sagerne paa en fast Fod. Den Preussiske overfordentlige Minister, Greve Gortz, har allerede anholdt om, at denne Commission ufortøvet maatte udnævnes for at conferere med ham over visse Puncter til Enighedens Tilbagebringelse, over hvilke Kongen, hans Herre, forlanger, at maatte vorde deelibereret.
Jyske Efterretninger, 1786-11-17
Deien af Tunis er saa stolt, at han nyelig har villet forkaste de Foræringer, som vare ham tilsendt fra en vis Nagt, men endelig har han ved Haandkys og Forbøn af sin Statsminister ladet sig overtale, med Vilkaar, at han snart fik nogle andre og bedre, som vel ikke skal bestaae i mindre end 24 Kanoner af 12 til 24 Punds Calibre, tilligemed den dertil udfordrende Munition, for dermed at skyde de Christne selv ihiel. Man faaer nu at see, om Consulen kan udvirke Delens Forlangende: og ellers faaer han neppe Tilladelse til at lade National Flaget vaie paa hans Huus, hvilket han har ansøgt. Fra Engeland er skrevet fra een af Oppositionsparovembr. tiet, at Handels-Tractaten imellem Engeland og Frankerige, vil drage Storbrittanniens og Jrlands Undergang efter sig, saasom den franske Viin, og de franske Moder ville giøre Engelænderne forrykkede i Hovedet, og med Hadet imod de Franske vil og den Engelske Character forandre sig. Herlige Grunde. - - Nu faaer man snart at see, om Hr. For ikke haver andre og bedre.
Jyske Efterretninger, 1786-11-17
J Ostende er man ingenlunde fornøiet over Handels Tractaten. Her var forhen Entrepot og NederlagsHandelen af contrebande Vare imellem Engeland og Frankerig. Man bragte Varene til Dunkirken i store Partier, og sneeg dem siden ind i mindre Partier, i respective Engeland og Frankerig. Maaskee Handels Tvang i andre Lande avler lige Uhyrer af sig. Hr. Pitt har nu givet Snighandelen i Engeland det andet vigtige Stød, og hvorved, ved at kappe det Onde af ved Roden, og ved at hæve Aarsagen; thi saa forsvinder Virkningen af sig selv. Hvor inderlig glæder sig ikke alle reelle og ordentlige Handelsmænd ved slige Anstalter. Snighandlerne af Profession ere de eneste som sukke derved, men disse kunne ikke komme i Betragtning imod hine.
Jyske Efterretninger, 1786-11-17
Ved Hoffets Nærværelse til Fontainebleau i Frankerig er der blevet spillet saa stærk, at iblandt andre, Marquis af Travanet, haver vundet i Million i Trictrae. Kongen af begge Sicilierne har forbuddet Sandets Udførsel fra Øerne; Jschia, Procida, og Sorrento, saasom man efter Oberste Castagnas Opfindelse, kan drage, et fortræffeligt Staal deraf.
Jyske Efterretninger, 1786-11-17
I Polen har Skatte=Commissionen for nogen Tid siden anlagt offentlige Korn=Magaziner; og da denne Anstalt har viist den bedste Virkning og Nytte, saa er man nu paa Rigsdagen i Færd med at sætte denne Indretning fast for Bestandighed. Er denne Indretning saa nyttig i et saa velsignet Kornland, som Polen, hvor meget meere da ikke i endeel andre Lande?
Jyske Efterretninger, 1786-11-17
J de Preussiske Stater vorder en Tribunal indrettet for Ære=Sager. Den, som fordrer sin Fornærmer ud skal gaae i Fæstnings Arbeide i 3 eller 6 Aar. Har Tvekampen Sted, og er een af Fægterne bleven paa Pladsen, da skal den, som overlever ham, straffes med Døden. Men i Fald, at ingen af dem er bleven paa Pladsen, saa skulle begge belægges med Fæstnings Straf i 10 Aar, eller for bestandig, alt efter Omstændighederne.
Jyske Efterretninger, 1786-11-17
Den afdøde Konge af Preussen havde megen Afskye for al Pragt og Stads. Dette kan blandt andet sluttes af den ringe Forfatning, hvori hans Garderobbe befandtes efter hans Død. Den bestod kuns af 2de blaa Kiorteler med røde Opslage, hvoraf Foeret paa den ene allerede var brusten af Slid. 1 Garde-Uniform, 2 guule Vester, hvorpaa Snustobak var kiendelig, 1 Par Manskiesters og 2 Par guule Beenklæder, 2 Hatte, endeel Linned og nogle Tørklæder. Vensyssel den 10 Novembr. Saavel Korn, som Høe=Avlingen har dette Aar været ringe, saa det spaaer os de beklageligste Tider for de Trængende, som ved forrige Aars Misvært ere blevne mange, og vil formedelst dette blive endnu fleere. Det er med største Ynksomhed man seer friske, stærke og deels unge Mennesker, maae gaae om at bete af Mangel paa Tieneste, og dette er ikke nok, Landet betynges og af udenlands Betlere, som indsniger sig uformærkt: saaledes gaaer her omkring en Person, som angiver sig at være en Jtaliener, navnlig Johannes Pasqvatino, og vil indsamle Hielp til de ved Jordskælvet i Calabrien den 9 Februar. 1785. Skadelidte i Staden Terra Nova.
Jyske Efterretninger, 1786-11-17
Udtog af en Skrivelse fra Himmersyssel den 11. Novembr. Nei, Kiære Ven! lad os nu pakke sammen, jo før jo bedre; thi Tiderne blive alt dyrere og vanskeligere, end de i mange Aar have været. Endskiønt vi boe i et frugtbar Land, hvor der dog (naar jeg undtager nogle faa Steder) ikke kan med Sandhed klages over nogen betydelig Misvært, har man faaet saavel Smørret, som Kornet opdrevet i uhyre høie Priser, da man dog troer at de baade burde og kunde være ringere. i Henseende til den Mængde Landet frembringer. Hvem har vel hørt, at der for Lemvigs Smør skal være betalt 28 til 40 Rdlr. for Tønden, og i Holstebroe, og der omkring, er Rugen allerede over 5 Rdlr. i Prisen. - Ol at de, der kunde, og turde tale Sandhed, ville dog tage Bladet fra Munden, og som en Rothe tale saa, at det kunde lyde høit, om det end- og skulde skurre i deres Ørne, der ere Aarsag til disse høie Priser. - Jkke troer jeg just at Jordegodseiere, eller Forpagtere, men snarere vore smaa Handelstæder, deres omstreifende Land=Prangere og den alt for stærke Udførsel af Landets Producter, bidrage meest til de høie Priser, under hvis Egennyttighed mange og de fleeste sukke, og det gaaer nu, som Salomon siger: Hvo som holder Kornet tilbage, ham hander Folket; men Velsignelsen kommer paa hans Hoved, som det sælger. - Men sig mig kiære, hvad er dog Aarsagen til den høie Priis, og paa hvad Maade kunde denne best forebygges. – Alle hører jeg ere enige deri, at det kunde skee med at tillade paa et Par Aars Tid at indføre fremmed Korn, Smør, og sov, thi saa maatte vore Kornpugere og Kræmmere nok lære at give Kiøb. Men mon ikke det beste og sikkerste Middel var, at anlægge Magaziner saavel paa Landet som i Kiøbstæderne? - Forfatterne af de Patriotiske Samlinger (fra hvilke vi nu have 5 Hefter og vente paa de følgende) ville vist gjøre sig det Almindelige og i sær de fornuftige og veltænkende høist forbundne om De ville vise den ægte Patriotisme og skrive noget om paa hvad Maade høie Priser best kunde forebygges og billige Grændser sættes saavel for de Sælgendes Begierlighed som for de Kiøbendes Trang; thi skulle dette endskiønt ikke kunde skee med forønsket Virkning saa kunde de dog som veltænkende Patrioter trøste sig derved, at Villien var god. - Velsignet være hver den, som understytter dem, og gid deres Antal maatte voxe og tiltage, saa ville dog vel nogen betydelig Forandring være at forvente. - Gud see i Naade baade til de Trængende og Sukkende i Kiøbstæderne og paa Landet, da Vinteren saa tillig er haard og stræng, og gid den ikke skulde tillige blive langvarig! -
Jyske Efterretninger, 1786-11-17
Udtog af et Brev fra Egnen ved Liimfjorden, den 13. Novembr.
Jyske Efterretninger, 1786-11-17
Udsigterne i den nu begyndte Vinter ere saa tran rige, som de ikke i mange Aar have været. Høsten var, som bekiendt er, overalt ulykkelig. Sildefiskeriet, haver i denne Efterhøst været meget slet og ringe, og man har næsten daglig seet heele Skarer af Bøndervogne kiøre tilbage fra Fiske=Leiderne, tomme og uden Læs. Nu tilsidst kom Vinteren med en Frost, liig den i Grønland, samt med stærk Jislæg, meget tidlig. Derved blev Fiskeriet med et afbrudt, og al videre Haab om en god Forandring tilintet gjort. Men ikke det alene. Ogsaa Landmandens Trøst om en længere Tid for Creaturene, til at gaae ude, forsvandt tilligemed Kiøbstæd Jndvaanernes Forventning om fremmed RugsTilførsel, hvilken just nylig ved Kongens Naade igien var bleven lettet.
Jyske Efterretninger, 1786-11-17
Man gruer nu for en Vinter, hvor Brødtrang for Mennesker, og Fodertrang for Creaturene synes uundgaaelig. Men endnu er et Haab tilbage: dette nemlig, at der er en Herre, som frelser baade Mennesker og Dyr - som oplader sin Haand, og mætter alt det som lever, efter sin Behagelighed, - som har Kongens og hans Søns Hierte i sin Haand, ligesom Vandstrømme, og som vil bøie dem til at lindre Nøden, saavidt det for Landsfaderen er mueligt.