JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1824-12-03
Stevning. Tilforordnede i den Kongelige Landsover, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, giøre vitterligt: at for os haver andraget Høiesteretsadvocat OveEmmerik Høegh Guldberg, hvorledes han, som Curator hondrum i Geheimelegationsraad Michael Georg Schaffenbergs og Hustrue, fine Ja ligne Marie Scheldes til Skiftebehandling opgivne Boe, skal finde sig, i Kraft. af en ham under 16de November d. A. allernaadigst forundt Kongelig Bevilling. befriet til i fornævnte sin Egenskab, med Aar og Dags Varsel, som regnes :s. fra den Tid af, at denne Stævning er bleven indrykket 3de Gange efter hinanden i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger og den altonaiske Mercur, at indkalde Den eller Dem, som maatte have ihænder deels en under 20de September 1813 af Anders Nielsen Hammershøy til Klædefabrikentrepreneurerne Erik Christian Grave oppe og Secretair Jens Jørgen Hoppe udstædt, den 4de October 1813 ved den Kongelige Landsover samt Hof= og Stadsret tinglæst og til fornævnte Juliane Marie Schaffen, . berg under 4de Marts 1816 transporteret Obligation for den Sum 9600 Rd. d. C. eler 3 at Abd. S. V., ved hvilken er givet anden Priortere panere næst efter 5000 Rd. D. C. i Diditors Gaard paa Stadens Nørrebroe, i Tillæg til Klædeboe=Qvarteer, gammelt No. 14, nyt No. 35, Litr. B., med alt dens Tilliggende af Bygninger, Grund, muur= og nagelfaste Appertinentier, samt Brandassurancen 4,560 Rd. d. C. og i den Brandassurance Forhøielse, som muligen kunde foregaae, deels en ifølge Forliig af 26de October 1815 efter Forlangende af Procurator Lauritzen, hos Anders Nielsen Hammers bør under 15de Februar 1816 afholdt Executionsforretning, der er tinglæst ved bemeldte Landsover= samt Hof= og Stadsret den 26de Februar 1816, og ved hvilken er, til Sikkerhed for en Fordring stor 930 Rbd. 20 s. S. V., ankyndtRettens Execution og Udlæg saavel i den Debitor tilhørende og paa Stadens Nørrebroe under No. 35, Litr. B. beliggende Gaard, med alle sammes muur= og nagelfaste Appertinentier, samt rette Tilliggende og Tilhørende, som og i den af Gaarden gaaende Leie og Jnteresse til med bemeldte Documenter at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggiøre. Thi indstævnes herved med fornævnte Varsel at møde eller møde lade for og i den Kongelige Landsover= samt Hof= og Stadsret, der holdes paa Raad= og Domhuset her i Staden, den første Mandag eller ordinaire Retsdag i April Maaned 1826, om Formiddagen Kl. 9, naar denne Sag der efter Paaraal vorder foretagen, Alle og Enhver, som maatte have enten begge ovennævnte Documenter eller et af samme ihænde, til dermed for os inden Retten til saadan Tid at fremkomme, da, saafremt Jngen inden den foreskrevne Tids Forløb, dermed skulde melde sig, Citanten paa fornævnte Boes Vegne vil forvente og for os lade paastaae, at bemeldte Obligation og Executionsforretning skulle ved Dom vorde mortificerede, for derefter af Pantebogen at udslettes. Jfølge Sagens Natur og Bestemmelserne i Forordningen 3die Juni 1796 finder ingen forelæggelse eller Lavdag Sted. Til Bekræftelse under Rettens Segl og Justitssecretairens Underskrift. Kiøbenhavn, den 20de November 1824. (L. S.) Leuning.
Berlingske Tidende, 1824-12-03
Proclama. i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, alle de, som maatte have noget at fordre i Stervboet, efter den heri Byen afgangne Glarmester Jansens Enke, Karen Christiansdatter, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Med lige Varsel indkaldes den Afdødes Arvinger, til for mig at legitimere deres Arveret. Corsøer, den 17de November 1824. Castenschiold.
Berlingske Tidende, 1824-12-03
Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 5te November dette Aar, som en læst i den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavns sadkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle de, som formene sig at have noget at fordre efter min afdøde Mand, Kammerherre og Contreadmiral Johann Cornelius Krieger, Holmens Over=Eqvipagemester, Storkors af Dannebrog og Dannebrogsmand, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 20de November 1824. A. C. Krieger, født Falbe, boende i Dronningens Tvergade No. 361. i Frederik a. c.; Gjøre vitterligt: at Vi efter Joseph og Thomas, B Busdby, Planter af Vort Elland St. Croix i America, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, maa indkalde alle deres Creditorer, hvad enten disse have Krav eller Fordring imod Joseph 4 Thomas Bushby, som Handels=Firma betragtet, eller mod enten af dem personlig, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne at saadant Proclama er læst ved Vor Lands Overret, samt Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført i den danske Stadstidende, Adressecontoirets Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Over- og Underretterne paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i den danske vestindiske Regierings-Avis, indkalde alle deres paa foranførste Eilande boende og sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne TidsForløb for bemeldte Joseph & Thomas Bushby at anmelde og beviisliggiøre, dog myndiges Tiltale efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal denne Vor allernaadigste Bevilling forevises i Vore og de vestindiske Gields=Liqvidations-Commissions Bogholder-Contoirer paa meerbemeldte Eilande, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Den Kongelige vestindiske Regiering, St. Croix, den 20de Mai 1824. Bardensleth. Penz Rosenørn. Mouritzen. Pontoppidan.
Berlingske Tidende, 1824-12-03
Bevilling for Joseph 4 Thomas Bushby til ved Proclama at indkalde deres Creditorer.
Berlingske Tidende, 1824-12-03
J Følge forestaaende Kongelige allernaadigste Bevilling, og med det deri bestemte Varsel, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle og enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring, af hvad Navn, Natur eller Oprindelse den end maatte være, enten mod Firmaet Joseph & Thomas Bushby eller mod enten af dem personlig, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav at anmelde og beviisliggiøre, inden de i Bevillingen foreskrevne Tiders Forløb. St. Croix, Christiansted, den 25de Mai 1824. Joseph 4 Thomas Bushby. ræst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og protocolleret Mandagen den 22de November 1824. N. C. Petersen.
Berlingske Tidende, 1824-12-03
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og B. Staderet, ved Frederikssunds Byting samt Roeskilde Byting, ere alle desom formene sig at have Noget at fordre efter ved Døden afgangne Cancellieraad og Maadmand Frederik Hansen af Roeskilde og senere afdøde Hustrue Arine Hansen, født Lindberg, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og iagttage deres Tarv under Skiftet. Frederikssund, den 23de November 1824. v. Hadeln. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, der i Dag er læst i den Kongelige I Lands Over= samt Hof= og Stadsret, bliver herved Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i afdøde Generalkrigscommissaii Adrahan markors Boe, indkaldte med Aar og Dags Varsel, sub poen præclusi & perpetui silentii, med deres Paastand at fremkomme, og saadant i deres havende Krav, inden den foreskrevne Tids Forløb, for os, som Executores testamenti efter den Afdøde, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 15de November 1824. G. D. von der Pahlen, J. J. frølich. W. Tutein, Grosserer, Grosserer, Grosserer, Østerbroe No. 128. store Kongensgade Kronprindsessegade. No. 65. No. 395.
Berlingske Tidende, 1824-12-03
Ørste Bekanntnachung. Jm December 1789 bevilligte der igt langst verstordenen WeinverlasseHans Feddersen hieseldst, das von den Erbeldern nach seiner Mutter Anna Dorothea feddersen zum Besten seiner Kinder und etwanigen kunstigen Erden 1000 Reichsthaler ungeruhrt steden bleiden sollen, reservirtesich daben aber auf seine und seiner Franen Lebrusset die jahrlichen Zinsen, Die Kanflente Anton Erbsen und Jürgen Henningsen dieselbst udernahmen, die Administration dieser Erbgelder, undes wurde dieserwegen das Erforderliche auf ihren Folien im Schuld- und Pfandprotocolle der 23sten December 1739 protocolliet. Wenn nun die damals den genanten Administratoren ge hørig gewesenen Wohnhauser zum Theil seit geraumer Zeit an anden Besitzer, gerathen sind, und diese zur Bewirkung der Delirung dieser protocollirten Administration auf Erlassung eines Mortificationsproclams angetragen haben, for werden in Gemadring dieser Bitte alle und jede, namentlich die Kinder undsonstigen Nachkommen des obengenanten Hans Feddersen, wovon sich dem Vernehmen nach einige in Christiania in Norwegen befinden sollen, welche ans der erwahnten Administration noch einige Ansprüche und Forderungen, sie seyen von welcher Art sie wollen, an die Administratoren Erbsen und Henningsen, formiren zu konnen vermeinen, hiemit, sub poena præclusi & perpetui silentii, ein for allemaal aufgefordert und befebligt, diese Ansprüche, under Producirung ihrer dessalls etma in Handen habenden Documente und abschriftlicher Zurücklassung derselben, imgleichen unter Bestellung der Actenprocuratur, innerhald 12 Wochen, vom Tage der letten Bekanntmachng angerechnet, im hiesigen Stadssecretariate zu profitiren, indem widrigensalls die etvanigen Rechte ans gedachter Administration gerichtlich werden mortificirt und die dessallige Notion ein Schuld, und Pand=Protocoll wird delirt werden. Flensburg, den 19ten November 1824. Bürgermester und Rath. J. Jensen, Stadssecretair.
Berlingske Tidende, 1824-12-03
J Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, vorder herved Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i den her i Rønne afdøde Kiøbmand Hans Ancher Kofoeds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Rønne Kiøbsted paa Bornholm, den 1ste November 1824. I. C. Pingel.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
London, den 26de November. Den 22de og 23de har en Storm, hvis Heftighed man ikke i 80, Aar har oplevet, anrettet megen Skade paa vore Kyster i Canalen o. a. St.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Fra Cartagena meldes under 27de September, at der var indløbet officielle Efterretninger og Seiren ved Junin, som høitideligholdtes ved Glædesyttringer.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Breve fra Panama af 14de September melde ikke noget Nyt om Bolivars Fremgang. General Millar havde fra Landsiden og Admiral Guise fra Søsiden gjort et Angreb paa Callao, og den Sidste nævnte borttaget flere Skibe under Batterierne. Man vilde vide, at Lima staaer aaben for den Førstnævnte.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Med Breve fra Buenos=Aires af 10de September er der indløbet Efterretninger fra Valparaiso af 1ste August og fra Lima af 4de Juli. Paa sidstnævnte Sted havde Hr. Rowcroft, uden at være bestemt anerkjendt, tiltraadt sit Embede som K. General-Consul og meddeelt de Brittiske Kjøbmænd i en Forsamling den 30te Juni de Jnstruxer, som han havde erholdt af Hr. Canning, og allerede og saa viist sig virksom for deres Jnteresse imod de Spanske Øvrigheders Indgreb.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Nogle af vore Blade yttre Frygt for, at der forestaaer værre Uroligheder i Jrland, end der hidtil har fundet Sted. Dette maa imidlertid ikke forstaaes med Hensyn til de lavere Classer, som tvertimod maae antages at være mere fornøiede med Regjeringens Foranstaltninger, end før har været Tilfældet, hvorom ogsaa Regjeringen maa være overbeviist, siden den har hævet Jnsurrection=Acten Ved en Kamp imellem tvende af vore offentlige Baxere har den ene dræbt den anden, og er derfor nu tiltalt som Drabsmand. Den kunde være meget godt, om man ved denne Leilighed gav et advaende Exempel, der kunde bidrage til at gjøre Ende paa disse grusomme Fornøielser.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Fra Pernambuco meldes under 10de October, at det var roligt der, men at den opsætsige Aand vedblev i det Jndre af Provindsen, og at man ikke holdt Gen. Lima for streng nok. J vore Blade meddeles der en Tabel over, hvorledes Brasiliens Statsindtægter aarlig have voxet fra Aaret 1808 til 1820. I det førstnævnte Aar beløbe de sig til 646,284 Pd. St. og i det sidste til 2,748,142 Pund.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Den Columbiske Congres har bemyndiget Regjeringen til at lade bygge 50 Kanonbaade, og bevilget den 300,000 Piastre til at bestride Omkostninger ved adskillige befæstningsarbeider paa Kysten.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Fra Madrid skrives under 8de dennes, at Regjeringen, efterat have modtaget Efterretninger fra Hæren i Peru (formodentlig med Brigadier Espartero) havde afsendt Depescher, for igjen at udnævne Gen. la Serna til Vicekonge, og erklære dens billigelse af alle de Forholdsregler, som Generalerne Canterae og Valde, havde truffet. Vicekongen gives med det samme Titel af Hertug af Anderne. Paketbaaden Sandwich har medbragt Breve og Aviser fra Lissabon indtil den 14de dennes. J ingen af dem tales der mere om den der nylig opdagede Sammensværgelse. J private Breve siges der, at Sir A Court havde gjort sig megen Umage for at faae Kongen til at fatte en afgjørende Beslutning angaaende Brasilien, men forgjædes. Jmidlertid haaber man, at Anerkjendelsen af dette Lands Uafhængighed fra Nordamerikas Side ogsaa vil have en lignende Anerkjendelse fra Portugals Side til Følge.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Ved et til Dünerne ankommet Skib have vi Efterretninger fra Madras til 1ste August. Tørken vedvarede endnu, og da det i mange Maaneder ikke havde regnet, befrygtede man en Hungersnød. Tidender fra Calcutta til 19de Juli indeholde den officielle Beretning om Erobringen af en Forskandsning ved Kimmendine af Sir Af Campbell, og om den med saamegen Anstrængelse iværksatte Erobring af Øen Cheduba. Store Anstrængelser bleve anvendte, for endnu at sende 30,000 Mand imod Birmanerne. Disse holdt man Caleutta neppe for tilstrækkelige imod denne frygtelige Fiende.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Ny York Tidender af 2den d. M. indeholde Rygtet om en anden Fægtning imellem Bolivar og Canterac; i denne skulde Canteracvære slaaet og have mistet Livet. Dog er dette ikke sandsynligt.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Paris, den 25de November. Den Franske Armees hele Artillerie i Spanien bliver fordeelt til de fem Fæstninger, hvor vi lade blive Garnisoner, saaledes, at ikke noget deraf kommer med tilbage til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Den 27de November. Etoile melder fra Smyrna den 8de October, at der samme Morgen var ankommet det Kongl. Skib Victoriense, som havde befundet sig midt i den Træfning imellem Grækerne og Tyrkerne Natten imellem den 6te og 7de, som havde fundet Sted nordlig for Canalen ved Chios, og hvorved Tyrkerne vare slagne, fem af deres Skibe, hvoriblandt to Corvetter, sprængtes i Luften. Jmidlertid skal den Ottomanske Flaade den 7de om Morgenen endnu have seilet i Linie og i temmelig god Orden, ligesom ogsaa den Græske. Det skal have været Jbrahim Paschals Hensigt, at afhente de Egyptiske Tropper fra Rhodos og Cos, og lande paa Morea.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Den 24de var der saa høi Flod paa vore Kyster i Canalen, at Vandet gik op i flere Gader i Havre, og der er skret megen Skade.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Madrid, den 11te November. Alle de Penge, Regjeringen kan bringe tilveie, anvender den endnu bestandig paa at hverve og bevæbne Tropper, blandt Andet har den bestilt 30,00 nye Uniformer, Krigsministeren har foreslaaes Kongen, at oprette 7 Linieregimenter, 3 Regimenter let Infanteri, 5 Regimenter svært Cavalleri og 3 Regimenter Artilleri. Besætningen i Madrid skal være 8000 Mand stærk, Halvdelen deraf skal bestaae af Kongel. Garde og Halvdelen af Kongel. Frivillige. Ogsaa skal Cavalleriregimentet Almanza blive i Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
J de sidste Dage have de Kongl. Frivillige opført sig, som om de kunde gjøre og lade, hvad de ville. Daglig slæbe de agtværdige Borgere i Fængsel, under Foregivende, at de ere fordægtige.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Her har udbredt sig det Rygte, at et i Corunna liggende Corps paa 200 Mand, der var bestemt til at indskibes til Havanna, har gjort Opstand. Efterretninger fra Corunna selv melde imidlertid denne overdrevne Efterretning fra et andet Synspunkt. De berette, at man, i Anledning af en Strid imellem Soldaterne, havde ladet nogle af dem hæfte, og at deres Kammerader og Venner deserterede næsten 100 i Tallet, efterat de forgiæves havde fordret dem satte Frihed. Formedelst dette bleve de øvrige Tropper commanderede til Casernen, som de endnu ikke ved Currerens Afgang havde forladt.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Lignende Rygter ere udbredte om Militair=Jnsurrectioner, som skulle have fundet Sted i andre Stæder, og navnligen i Badajoz, hvor Soldaterne skulle have sat sig op mod deres Chefer, saasnart den Franske Garnison var afmarscheret til Cadix. J Logrono skulle blodige Optrin være forefaldne imellem de Constitutionelle og Royalisterne; disse ere ligeledes komne til Udbrud ved de Franske Soldaters Afmarsch.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
J Fredags blev en heel Transport militaire Sager og en Convoy Syge sendt til Frankrig. De havde en stærk Bedækning af Fodfolk og Rytteri. Ogsaa har man forskjellige Dage seet paa Torvene mange Heste, Muuldyr og andre til Armeen hørende Ting til Salg. Alle Officerer og de ved Armeen ansatte Embedsmænd synes at holde Troppernes Afmarsch for vis, og man bemærker, at den Spanske Regjering paa sin Side tager Forholdsregler, der staae i Forbindelse med denne Rømning. Desuagtet er der Nogle, der ikke ansee det for umuligt, at de Franske kunne erholde Contraordre, da Kongeuselv skal være beredt til at gjøre meget, for at bevæge dem til at blive længer.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Den 12te November. Det første Infanteriregiment havde allerede befaling at bryde op fra Escurial, og det 13de Regiment skulde ogsaa forlade Madrid, dog er Fuldbyrdelsen af denne befaling endnu udsat; men den 20de vil hele Madrid være rømmet af det Franske. 5000 Mand skulle lægge Tilbagemarschen over Aranda den Duero og ligesaa mange over Valadolid. Stor er de Franske Soldaters Glæde over at vende tilbage til deres Fædreland, men endnu større Jndvaanernes Nedslagenhed i Madrid, og Angesten for nye Blodscener kan man læse paa enhvers Ansigt. Besætningen i Badafor skulde den 13de bryde op til Cadix, og dens Artilleri bliver bragt til Madrid.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Den 16de November. En imorges ankommen Stafet har overbragt den definitive Befaling, at det Franske Hovedqvarteer skal bryde op den 1ste December. Da Kongen af Spanien havde forlangt, at i det mindste en Brigade skulde blive nogle Dage længere, for at oppebie de Regimenter, som skulle danne vor Garnison, saa er det afgjort, at det første Schweizer og det 13de Franske=Linieregiment skulle blive i Madrid, og det sidste skal først afgaae naar det blive afløst af det fra Bajonne hertil beordrede andet Schweizerregiment, som allerede skal være paa Marschen. Garnisonen vil da komme til at bestaae af 2 Schweizerregimenter og 6000 Mand Spaniere, saavel af den Kongelige Garde som andre Liniecorps. Jmidlertid gives der endnu mange, som haabe, at disse Foranstaltninger ikke ere definitive, og at der inden den 1ste December vilblive taget andre Forholdsregler. Man maa erindre sig det Jndtryk, som den Franske Regjerings Beslutning har gjort i hele Spanien. Denne Regjerings Jndflydelse maa ved Omstændighederne være meget større, end den selv synes at troe, da en militairisk Bevægelse, der i Grunden kuns trækker Tropperne tilbage fra tre Punkter, Madrid, Badajoz og Corunna, har sat alle Partier i Spanien i Urolighed, og har opfyldt dem med en gjensidig Frygt, som de ikke skjule. Kon dige bemerke; at Rødvendigheden, hvori den Spanske Regjering vil see sig sat, at erstatte de Franske Garnisoner i Madrid, Badajoz og Corunna ved egne Tropper, tvinger den til at blotte andre Puncter, som det er farligt at lade være uden regulær Magt. Et meget lille Antal Franske Soldater, som f. Ex. 1200 Mand i Badajoz og ligesaa mange i Corunna, holdt hele Estremadura og Galicien i Tømme, og det er dog Provindser, hvor der hersker en mindre god Stemning, end i det øvrige Spanien. Derimod er det et Spørgsmaal, om det firedobbelte Antal Spanske Tropper, naar man virkelig kunde sende saa mange derhen, vilde kunne være tilstrækkelige dertil.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Den 18de November. Der holdes endnu stedse Minister=Con seils, og de fremmede Diplomater reise idelig til Escurial og tilbage igjen. Gen. Digeon var der den 15de, for at forlange en Audients hos Hs. Majestæt. Foranstaltningerne til Forbundshærens Afmarsch, vedvare, men enkelte Franske Officerer ville forsikre os, at vi endnu ikke skulde opgive alt Haab om at beholde dem her. Man siger og saa, at der ventes en overordentlig Gesandt fra Frankrig, for at tilendebringe den vigtige Overeenskomst i denne Henseende. Vist er det i det mindste, at Hospitalerne, som i Dag skulde drage bort, have erholdt Contra-Ordre. Daglig ankomme Familier fra de mindre Stæder i gl. Castilien og Mancha, for at søge et Tilflugtsted for de Uroligheder, som de frygte for efter Franskmændenes Afmarsch, og paa den anden Side forlade en stor Mængde Mennesker Madrid af lignende Frygt Denne Ængstelighed i Provindserne er foraarsaget af de der udspredte falske Efterretninger og den Betydning, som Frygt og ond Villie giver de Franskes Tilbagetog. J mange smaa Stæder have Partierne allerede truet hinanden; ja i mange er det kommet til Haandgemæng, og bestandig var de Franskes Afmarsch og de forskjellige Anskuelser deraf Anledningen.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Et Kongel. Decret befaler, at der fra Vaabenfabriken i Oviedo skal sendes de fornødne Materialier til den i Corunna, for at der paa begge Steder kan ansættes desto flere Arbeidere til at forfærdige Vaaben. Landseneer= og Jæger=Regimentet ved den nye Kongl. Garde som er oprettet i Ocanna og Jepes, har erholdt befaling at komme til Madrid, for at ledsage Deres Majestæter, som ville komme fra Escurial til Pardo.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Cadix, den 8de November. De Franske Tropper, som ere bestemte til denne Stads og Omegns fremtidige Besætning, blive cantonerede saaledes: J Sta Maria et ridende Batterie, det 9de Regiment lette Jnfanterie (hvoraf et Compagnie i S. Lucar) og det 13de af de ridende Jægere. I Chiclana det 14de. Dette 13de og 14de afløse hinanden hver tredie Maaned. Af to Linie Brigader, bestaaende af det 15de, 20de, 27de, 31te og 36te Regiment, bliver der tre Regimenter i Cadix og to i S. Fernando, de afløse hinanden hver tredie Maaned. En Bataillon af Tropperne fra S. Fernands bliver i Tarifa. J Cadi bliver der tre Compagnier Fod=Artillerie og et halvt Compagnie Ouvriers; i S. Fernands to Compagnier Artillerie og en Esconade Ouvriers.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Rom, den 9de November. Den Columbiske Gesandt befinder sig endnu bestandig i Bologne, uden at have faaet bestemt Svar paa sin Mission (at bede Paven omen Generalvicar for Republiken). Men man troer, at det ingen Vanskeligheder vil have med denne Ansøgning, da den blot har en religiøst Øiemed. Den herværende Spanske Gesandt, som af alMagt havde modsat sig dette, er nu død.
Berlingske Tidende, 1824-12-06
Florents, den 13de November. I Gaaette di Firence for i Dag læser man i Breve fra Corfu af 27de October, at Tyrkerne under Derwisch=Pascha i Omegnen af Sulmaa havde angrebet Grækerne, men efter en haardnakket Fægtning af disse vare slagne tilbage med Tab af deres hele Bagage.