Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-06-27
(Fortsat) Fra at omtale Foraarets Kulde komme vi nu til at beskrive dets Fugtighed; den Kongelige baierske Konrektor Stark i Augsborg, som er saa bekiendt af sine meteorologiske Jagttagelser (eller Jagttagelser, over Veierligget, og som udgiver aarligen en metcorologisk Calender, og nyeligen i en egen Bog har beskrevet sine Jnstrumenter) har paa sit Saussuriske Hygrometer (Et Jnstrument til at maale Luftens Fugtighed og Tørhed, og som Physikeren Saussure. forfærdigede af et i Lud udkogt Menneskehaar, som derved er berøvet sin Fedme, og som ved at sammentrækkes og udvides angiver om og i hvilken Grad Luften er tør eller vaad) bemærket at Luften opnaaede i April sin høieste Grad baade af Tørhed. og Fugtighed. – Dette Foraar var overmaade fugtigt i vore Egne, thi i dets tre Maaneder faldt kun har Aaer og ingen Floder, Uleilighed af Over Regn og Snee i 38 Dage og det stærkt og øsende; sielden har man dog paa de danske Sletter, som svømmelser; dog var dette Tilfældet i Aar. Den stærke Snee, som var faldet i Begyndelsen af Marts, og de pludselig derpaa opkommende milde vestlige Vinde fra den 7de til den 19de tilveiebragte en saa almindelig Oversvømmelse, at Vandet gjorde her i Sielland den største Skade paa Veie og Broer, hvoraf mange bleve bortrevne; samme Klage bortes fra Provindserne; mange Møller toge Skade, paa somme Steder vare endog de Reisende i Fare, Værre gik det til i de biergfulde Lande, hvor Sneen fra Biergene optøedes og forøgede Vandmasserne; i det sydlige Tydskland, i Schweiz i det nordlige Jtalien, saae Engene og alle lavere Sletter ud som Søer og Posterne kunde ikke komme frem; Veiret, var aldeles der som i de nordlige Lande, men især fra det østlige Europa, fra Rusland, Polen og Preussen indløb sørgelige Efterretninger om Oversvømmelser. Den store Wolga Flod udbredte sig saaledes, at den i den Jugske Ørken satte alle lave liggende Boeliger under Vand og at man kunde seile i Baade rundt omkring et nærliggende Kloster, ved Willna steeg Wilenka-Floden den 2den April saa voldsom over sine Bredder, at den trængte ind i Forstaden, saa at Jndvaanerne maatte redde sig paa Tagene; den prægtige botaniske Have blev kun med Møie reddet; og Weichselen anrettede i Marts store Ødelæggelser i Kongeriget Preussen, rer flere Bønderbyer bort med sig, saa at mange Mennesker og meget Qvæg omkom, især var Klagen stor fra det Marienborgske, 17 Qvadratmile Land der i Egnen vare oversvømmede af Vandet; Floden havde giennembrudt sine Dæmninger. Man saae kun et grændseløs Hav for sig, hvoraf Tagene af de omskyllede Huse stak frem, og hvorfra der hørtes Klage og Jammerskrig af de ulykkelige Jndvaanere, disse maatte boe paa Lofterne og opsætte Nødtegn af Lagener. – Men ogsaa fra Luften ned strømmede Ødelæggelser umiddelbart paa mange Stæder, sieldent har man hørt og saamegen Hagel og saa tidligt paa Aaret. Saaledes faldt imellem Ribe og Haderslev den 12te Mai Hagel af en halv Tommes Tykkelse og i en saadan Mængde at Jorden var skiult, hvorefter fulgte tvende stærke Tordenskrald. Men i Gerolzheim ved Speilberg i det sydlige Tydskland, faldt den 21 Mai Hagelen saastor som et Hønseæg og laae hist og her en Fod høit paa Jorden; Fugle, en Deel Harer og Raadyr fandt man ihielslagne; Giæs og Faar paa Græsgangene, ja endog Folk paa Marken bleve saarede; Jorden saa ud som den var nedtraadt af Heste, Træerne bleve deres Blomster og Blade berøvede og Grenene bleve knækkede; selv intet Huus paa Stedet blev ubeskadiget. Dagen før havde et Skyebrud styrtet sig over Landsbyerne Blochingen og Hen dorf i det Würtembergske, Vandet udgiød sig i den Mængde at 5 Huuse bleve bortrevne deraf og 22 toge Skade, sire Mennesker omkom, Sæden ødelagdes paa Agrene og disse selv fordærvedes af den Mængde Stene og Sand, som Vandstrømmene førte med sig og udbredte over dem. - Jord og Luftvandet har da i dette Foraar anrettet temmelige Ødelæggelser; men ikke Luften selv, da den, som det allerede er fortalt, har været temmelig roelig i sine Bevægelser, sielden har man hørt noget til at Stormveir har gjort Skade, uden paa enkelte Steder, hvor den har været i Selskab med et Tordenveir, saaledes drog den 15de Marts en Storm over Mariboe, som ledsagedes af et stært Hagelveir og Tordenregn, hvorved det lynede meget. Stormen gik om Natten over til en skrækkelig Orkan, at det knagede og bragede i Husene, saa at man skulde troe at det var et Jordskielv; en Deel af Pillerne paa Domkirken nedstyrtede. – Fra det indre af Rusland hører man, at den 19de Februar, en Dag paa hvilken man her i Landet havde med Nordvestvinddet roeligste og behabeligste Frostveir, rasede den frygteligste Storm af Sydvest over dette store Riges Provindser, gjort stor Skade paa Bygningerne, kastede voxne Mennesker omkuld og løftede Børn i Veiret, det var især i Rigets østlige og længere bortliggende Egne at disse overordentlige Storme huserede. (Fortsættes.)