JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Den Bristolske Handel er for nærværende Tid meget udbredt og vigtig; Leverpool har vel villet troes at bære den betydeligste Stad næst London, men Told=Jndkomsterne i Bristol have dog ofte været nogle tusinde Pund Sterl. større end de Leverpoolske, og man finder at Fordelen af den Bristolske Handel i 1792 har været og mere end 40000 Pd. Sterl. bedre end den Leverpoolske; ofmen hvor stor Londons Handel er, sees deraf, at Belømbet af den Bristolske Handel, der beregnes til 300000 1 Pd. Sterl. kuns udgjør en Trediedeel af Londons. Bristol driver Handel næsten paa alle Verdens Kanter, men den paa de vestindiske Øer er den betydeligste og fordeelagtigste, thi hertil udføres Levnesmidler, Klæder, Bygningstømmer, og mange andre Ting, og man henter derimod Sukker, Rum, Bomuld og andre vestindiske Producter derfra. Bristols Handel paa Spanien er ogsaa retneget betydelig. Man bringer især Kobber, Blye og en Blik derhen, hvorfor man tager Spansk Uld, der bru bedes ved Fabrikkerne i det vestlige Engelland. Fra Brial gaaer ogsaa endeel Skibe til Portugal og andre Lansærde paa Fiskefangst. De fornemste Fabriker i Bristol, er til Glas, hvoraf der nu er 15 der paa Stedet; herKlaf reiser det sig, at Staden er saa meget bedækket med Nøg. Hvor stærk Træelasthandelen drives, kan bedste dersluttes deraf, at man ved Undersøgelse i Aaret 1784 har befundet, at der i Skovene ikke var en semtende Deel assaa mange til Bygning dygtige Træer som i 1608.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Rotterdam, den 25. Martii. me Saavel Colonie Producterne som de Vare, der komme fra Frankrige sontenere deres Priser. Hveeden bli alder dyr saavel ved de idelige Transporter til Spanien, desom ved de fornødne Provianteringer for de nederlandske Tropper. De rasinerede Sukkere rives bort, saasnart se ere færdige, til Brabant og Flandern. Det danske Flag finder megen Søgning.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Danzig, den 15de Martii. Farvandet er nu bragt i Stand, Slusen er aabnet, og de Skibe, der laae i Kisten ere komne herop. J Handelen er ingen Forendring.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Vindan, den F. Martii. Da Slots=Taarnet her formedelst dets Brystsældighed i sidste Efteraar truede med at flyrte ned, og man ved den behørige Undersøgelse fandt, at det ei kunne repareres, saae man sig nødt til at afbrække Spidsen af Taarnet, og indtil videre anlegge et fladt Nødtag derpaa. Men da indløbne hindringer har gjort det umueligt for nærværende Tid at lade en nye Spids opføre, bekiendtgiøres saadant herved til Efterretning for de Søefarende i Ostersøen, der enten maatte passere Windau eller være bestemte dertil. Edense, den 4de April.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
J Følge indløbne Befaling fra S. T. Hr. Stift. befalingsmanden til Magistraten, var d. 2 huj. tilligemed Samme indkaldet og samlet paa Odense Raadstue, sens eligerede Mænd og Oldermændene for Laugene, hvorefter Høibemeldte Hr. Stiftsbefalingsmanden og der indfandt sig. Efter at kan havde foredraget, med hvilket Velbe bag Hs. Majestæt og Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen, livde optaget denne Byes Jndvaaneres udviiste Prøver, paa deres Hengivenhed til Kongehuset ved deres Subskriptioner i Anledning af den Kongel. Boelig Christiansborg Slots Ødeleggelse, blev som et talende Beviis, herpaa af ham oplæst den ham fra Hr. Kongel. Høihed, vores naadigste Kronprinds Friderich tilhænde komne naadigste Skrivelse af 29. Martiid A., der lyder saal des: Magistraten i Odense, saavelsom enhver af dem derefter den mig tilsendte Subskriptions=Liste har villet bidrage til en ny Kongeboeligs Opbyggelse, ville De bevidne min Taksigelse for den til Konge uset beviiste Hengivenhed, og selv ville de være forsikret om, at jeg stedse er Deres bevaagne. Friderich C. P. Kiøbenhavn den 29de Martii 1794. Til Hr. Kambr. og Stiftamtmand Buchwald i Odense. Forretningen blev af Hr. Stiftsbefalingsmanden og enhver Tilstædeværende, sluttet med det Udraab og Ønske: Kongen og Kongehuset leve! Hvorefter det Passerede i Raadstueprotocollen blev indført.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Det som Odense Bye, dens civile og geistlige Embedsmænd, Jndvaanere og Borgere har paa Sudskrivtionslisten, som i ovenmeldte Hensende cirieulerede her, antegnet sig for, beløber sig sammenlagt til 7157 Rd., hvorudi ikke er indbefattet hvad de Militaire og adskillige her boende Jordegodseiere paa anden Maade og uden for denne Subskriptionsplan have antegnet sig for. Ligeledes beløb sig Nyborg Byes Jndvaaneres Sammenskud til 2135 Rdlr., hvori Geistlighedens og de Militaires Bidrag ei heller ere indbefattede.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Kiøbenhavn, den 5te April. Det har behaget Hans Majestæt Kongen, under 19. i f. M. at resolvere saaledes: 1) At Kammerherre og Stiftamtmand Schestodt strax modtager under sin Bestyrelse Lysgaard=Herred af Silkeborg Amt, samt Houlberg, og Sønderlyng Herreder af Dronningborg Amt, alle uden Skifteret, der til vedkommende Jurisdictions Betiente er henlagt, og derimod afgiver Nibe Kiøbsted til Aalborg; Amt, og Hobroe Kiøbstæd til Randers Amt. 2) At Geheimeraad og Stiftamtmand Høegh Guldberg strax modtager under Bestyrelse, Galten Herred af Dronningborg Amt, uden Skifteret, og derimod afgiver Kiøbstæderne: El. Laglast. rolig, Grenaae og Mariager til Randers Amt. 3) At Kammerherre og Amtmand Bülow strax modtager under Bestyrelse, Hids=Herred af Silkeborg Amt, uden Skifteret. 4) At Stiftamtmand Helfried strax modtager under Bestyrelse, Øster=Herred af Lundenes Amt, uden Skifteret. 5) At Etatsraad og Amtmand Hansen strax modtager under Bestyrelse Vrads=Herred af Silkeborg-Amt, uden Skifteret, og derimod afgiver Øster Herred til Ribe=Amt; og 6) At Justiceraad og Amtmand Lübecher strax modtager under Bestyrelse, Læste Land af Aalborg Amt, uden Skifteret.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Hiøring, den 5te April. Den 27de f. M. ankom hertil de Hr. Deputerede, for Land=Militie=Sessionen, og deriblant vor nye Amtmand, som for første Gang i denne sin Qvalite kom hertil, og i denne Anledning uden og inden Byen blev i modtaget paa en Maade, som vidnede om vores Fornøielse og Velvillighed. Den paafølgende 28de 29de og 31 blev Land Militie Sessionen holdet paa vor vel indrettede Raadstue, og den 1ste April var sammestæds en talrig Forsamling af Byefogden og Byeskriveren, med den største Deel af Byens geistlige og verdelige Jndvaanere, hvorved nogle vigtige nye Indretninger ved Byens Brand= og Vandvæsen bleve besluttede, og af Amtmanden samtykkede, af hvilke man næst den Høiestes Biestand, haaber god Nytte. Maaskee Hiøring, som nu bliver en Amtsstad, som ligger midt i Landet, - som vist kan vinde nogle mye; - og tilbagevinde nogle gamle tabte Næringer, kan i Tiden blive noget af det den fordum var, og dette noget vilde i Sammenligning med dens forrige og nu værende Tilstand være meget - Det skee i Det skee !!! Aalborg, den 11. April.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Hans Kongel. Majestæt haver under den 5te April d. A., allernaadigst bestilt forrige Søecadet von Lassen, til Fændrich a la Svit ved det 3die Jydske Jnfanterie Regiment. Ogsaa i de nordligste Egne af Danmark nemlig: Horns, Venneberg, Børglum, Jerslev, Hvetboe og Osterhanherred, har den sørgelige Begivenhed ved Kongeboligens Ødelæggelse, den 26de Februarii sidst, gjort et dybt Jndtryk hos alle, baade af høiere og lavere stand. Ogsaa her have allerede mange søgt at lægge den Hengivenhed for Dagen, hvilken de skylde et Kongehuus, paa hvis milde ømme, fredelige og omsorgsfuld Regiæring, ja paa hvis personlige, - og maaskee blant alle Regentere meest characteristiske Kiærlighed til Undersaatterne, sk ke blot den Dag, i Dag er, men Aarhundrede fremvise Prøver. Allerede have mange meldet sig hos Amtmanden med de sees allerunderdanigste Frembydelser af frivillige Biedragge til en nye Kongeboligs Opreisning paa Ruinerne af den forrige; og omen skiønt endeel flere Anmeldelser med Vished ventes, opløbe dog de hidtil antegnede Summer over 2500 Rdlr. Skade, at Evnen i en Egn, hvor det hele Nærings væsen desvære er i en grusom Forfald, ikke allesteds svarer til Villien. Om enkelte Mænds Biedrag forbiegaaes her at tale. De ere frievillige, de komme fra Dannemænd, og følgelig bør man, indtil videre, tiltroe dem som have frembuddet deres Skiærv, den samme godVillie, som de, der have udmærket sig ved at frembyde deres Daler. Kun Evnen (og Enhver kiender best sin egen) be man tilskrive Forskjællen. Allene dette om visse Kommuner, kan man ikke fortie. Den lille Flekke Fladstrand har sammenskudt en Sum af 132 Rdlr., hvori blant nogle Fiskere, som havde bierget et anstødt Skib af den derved fortiente Løn frembøde 50 Rdlr. Fæstebønderne i de 2de Sogne Albek og Voer, have, efter at den værdige Sognepræst i en rørende Tale fra Prædikestolen havde skildret hiin sørgelige Begivenhed, af en ædel Følelse og Hengivenhed for Kongen og hans Huus forenet sig at sammenskyde, og paa sit Sted at aflevere en Summa af 152 Rdlr. 46 s. Og i dette Øieblik erfares, at Jndvaanerne i den ved Sandflugten halv ødelagde Skagen, nemlig baade dens Embedsmænd og Borgere, indtil de uformuende Fiskere, have allerunderdanigst frembuddet en Summa af 140 Rdlr. 48 s.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Efter Forlydende er for nogle Dage siden strandet sydest under Læsøe Chaluppen, Jeannette & Anne, ført af Skipper Smith, ladt med 7000 Tønder Byg, kommen fra Corsøer, hiemmehørende i, og bestemt til Thorington i Engelland.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Et Stykke Vrag er opdrevet paa Sæbyegaards Forstrand, og Speilet af et stort Skib, ventelig det, som bemeldte Vrag har været af, er indlandet paa den Kongelige Forstrand i Understed Sogn. (Jnsendt.)Hr. Herredsfoged Nissen paa Siegsgaard, havde den 5te hujus den Uhæld, at en af hans Heste, formedelst tilfældige Aarsager døde. Efter at Herredsfogden tillige med Kiæreste og Børn havde lagt Haand paa den døde Hest, vare samtlige Tienestefolk der paa Stadet, ja endog den næste Naboe Paul Adamsen, gandske villige og behielpelige i at trække Huden af, samt derefter at nedgrave den Forordningsmæssig paa Marken. Den fornuftige Bonde og gode Undersaat Paul Adamsen, som allene efter et Vink fra Herredsfogden indfant sig og tog Deel i Arbeidet; har derved viist et ypperligt Exempel og fortiener offentlig at roses.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Døde. Den 30te Martii paa Sødringholm, Hr. Kammeraad Secher; 52 Aar. Den 9 April her i Byen, Maren Pedersdatter; 77 Aar. Den 11te Niels Pedersen Podemesters ungste Søn Peder; 7 Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Avertissements. Tor dem, som for Betaling maatte have noget herfra, i at ville have bekiendtgjordt i Hr. Bogtrykker Faber, Fyenske Avertissements=Tidender; tiener til behageligst Efterretning, at naar samme vorder mig franco tilsendt, skal jeg for Vedkommendes Regning, besørge det indført i hans udgivne Aviser. Aalborg Bogtrykkerie den 11te April 1794. P. F. Wandal.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Den nye anordnede Confirmationsbøn, som lases i alle Kirker i Kiøbstæderne og paa Landet efter den hellige Confirimations-Forretning, kan faaes her paa Bogtrykkeriet hos mig for 2 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Førstkommende 28de April bliver i Haverslev Præste 7) gaard ved offentlig Auction bortsolgt: endeel Jndboe og Besætning, bestaaende at Dragkister, Borde, Stole, Speile, Sængestæder og Sængeklæder, Dække ei, Tin og Kobbet m. m.; nogle gode Bester, Kiør, Stude, Faar og Sviin, en Caret, Chalse, Jagtvogn, og Cariol og andre Vogn tillige med andet brugbar Gaardsredskab; alt efter de Conditioner som paa Auctionsstædet skal vorde bekiendtgjort. Broust Præstegaard, den 2. Actil 1794. Bang. mendskiøndt det ikke formodes, at der til Stervboet. efter afg Possementmager Grohne her i Byen, ere fleere Creditorer, end de der allerede ved Skiftet have meldt deres Fordringer, bliver i Tilfælde af, at der paa Boet maatte hæfte anden ubekiendt Gield, Dødsfaldet for alle og enhver herved bekiendtgjort, med tilkiendegivende, at Skiftets videre Foretagelse skeer udi Stervboet 6 Uger fra Dato den 8de Maj næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, til hvilken Tid enhver som noget ydermeere under Skiftet maatte have til Erindring, saadant vilde anmelde, forinden samme til Slutning befordres Aalborg den 27de Martii 1794 C. Rubner. J. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Soet bekiendtgiøres herved til alle Reisendes Efterretning at det af mig udi endeel Aar holdte Giestgiverie agter jeg den 19 April førstkommende at ophæve. Saaledes at jeg efter den Tid ingen Reisende for Betaling modtager. Randers den 4de April 1794. Peder Abell. Ga Byerum og Vesterne Kirker paa Lissor Land behøve endeel Reparation, og man agter i tilstundende Sommer at foretage samme, saa bliver her paa Øens Tinghuus foretaget Licitation den 15 April førstkommende paa Muurarbeidet hvor de Muurmestere fra fast Land, som have Lyst at paatage sig dette Arbeide, vilde behage at indfinde sig. Lessøe Land, den 26. Martii 1794. Otto Jacobsen.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Kirkeværger.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Bøger som faaes paa Bogtrykkeriet for vedtegnede Priser: Staunings oplysende Anmærkninger over Bibelen, 1ste Hefte over 1ste Mosebog; 3 Mk. Andet Hefte over 2den Mosebog; 2 Aar. HveTredie Hefte over 3die Mosebog; 1 Mk. Fierde og sidste Hefte over 4de og 5te Mosebog; 2 Mk. P. v. Westen om Sildefangsteen; 4 s. Synodalig for Fyens Landemoder fra 1786. til 1793. incl.; Arket 4 s. Dito for Laalland og Falster fra 1786. til 1793. incl. Arket 4 s. Meden, ein Drama; heftet 8 s. Der Doctor und Abotheker; heftet 8 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1794-04-11
Trykfeil. J No. 28, staar paa 5te Spalte 36 Linie, men en Gaard ville ei, læs, med en god Villie. - Aarsagen til denne indløbne Feil, er allene Bekientgiørelsens ulæselige Skrivemaaade.
Jyske Efterretninger, 1794-04-14
Paris, den 28. MaDen store Execution er, som mamodede, fuldført. Den 24, blev Hebert, AnachanCloots, Rou sin, Vintent, og de anklagede Ophavsmænd og Medskyldige i den nyelig opdagede Sammenrottelse om Eftermiddagen benrettede ved Guillotinen. Febert, der forhen var det frekkeste Vidne imod den ulykkelige Dronning og den blodtørstigste til at paastaae Princesse Elisabeths Henrettelse, var nu selv under heele Forhøret den frige1ste og meest forsagte, derimod viiste Rousin, Montoro og Vincent den meeste Standhaftighed og den sidste især megen Uforskammenhed imod Dommerne; Allene dette i største Mængde forsamlede Folk viiste derved deres Forbittrelse imod ham og raabte: Til Guillotinen, Republiken level, og derved bragte ham til at tie. - Tre dige Vidner bleve afhørte fra Tribunals Retten fra den 21. til den 24, om Morgenen da Dommen blev afsagt, og 18 bleve dømte til Døden, og Boureau allene frikiendt, den forhen henrettede Oberst Quctinenas Enke, som angav sig at være singtsommelig, hendes Henrettel, se blev udsat til nærmere Undersøgelse. Misdæderne bleve om Eftermiddagen Kl. 4 afhentede og paa 3 Karrer, alle 18 henbragte til Revolutions Pladsen; efterat de før vers Udførsel havde spiist et got Middags=Maaltid tilsammen og drukket hver sin Flaske Viin, saa blev deres Haard afskaaret og de derpaa præparerede til Guilletinen. Tilløbet af Mennesker var ubeskriveligt stort og langt større end da den ulykkelige Dronning blev henrettet. lille gave her lydelig tilkiende deres yderste Foragt imod disse ondskabsfulde Mennesker og glædede sig over at deres Forræderie var opdaget, saa de nu fik deres fortlente Løn. Hebert især blev af dem alle meest forhaanet. Kl. herved 5 kom de til Skafottet, hvor de omarmede hinanden førend de stege op derpaa. Koel var den første, Momero, Vintent, Ronsin og Hevort de sidste der bleve guillotinerede. Disse 18 Henrettelse varede ik borg. ke længere end i 18 Minuter og blev sluttet med et almindeligt Fryderaab: Republiken leve! Conventet leve! Friheden leve. - Her er siden sidste Post over 150 Mennesker arresterede og de Fangnes Antal er nu 6671 og af Heberts Faction ere henimod 7000 Personer heftede.
Jyske Efterretninger, 1794-04-14
Det var den henrettede Momoros Enke der nu er arresteret, som forhen forestillede Fornuftens Gudinde. - Foruden disse er og biskoppen af Antun Gontes, Post directeur Mouling og Præsten Buleau henrettede.
Jyske Efterretninger, 1794-04-14
Man seer nu af disse og andre Begivenheder de foracligste og ulykkeligste Følger af Voltaires Lære, hvormed han i sin Tid forgiftede Hofferne, da han stedse var en Hykler for disse og for deres Statsmænd og Raadgivere; og endnu, efter sin Død, sætter næsten den halve Verden i Forstyrrelse og Lue; ja, naar man overveier hvor ussel en Relle den sunde Fornuft endnu indtil vore Tider har spillet paa vores Jord, saa maae man troe, at det næsten er falden i Menn skebedens bedrøvelige Lod, et dens styrere ikke kunne komme til sand Klogskab. - Skulle det vel være berømmeligt hos sædelige Folk. at sværme omkring med deres Hære, ligesom Kribyttere, for overalt at kunne myrde, afbrænde og ødelægge, ja, saa udmærker vist Frankerie sig i vore Tider. - Man har nyelig læst i et udenlandsk Skrift, at det første Anlæg til den Franske Revolution, skeede ellerede i Aaret 1758; men formedelst indløbne Hindringer, der syeaarige Krig, og andre Omstændigheder blev den standset i sit Udbrud og har imidlertid ulmet under Asken, indtil den nu er udbrudt og daalig bringer afsindige, ophidsede og bestokne Mennesker til Slagterbænken ved det mordiske Maskin arbeid, hvis Afskyelighed man ikke uden Skræk kan forestille sig, og dog endnu ikke seer Ende paa, uden allene denne: At hvo der graver Grav til en anden, falder selv der.
Jyske Efterretninger, 1794-04-14
Kiøbenhavn, den 7de April. Under 21de Martii er Generaladjutant Capitain Georg Albrecht Kofoed allernaadigst beskikket til Tøimester ved Søe-Etaten. Samme Dag er Generaladjutant Capitain Ove v. Obelitz allernaadigst confereret 5te Matros Compagnie i 1ste Division som Chef, og Generaladjutant Capitain Niels Sehested Gyldenfelt ligeledes som Chef consereret 5te Matros Compagnie i 2den Division.
Jyske Efterretninger, 1794-04-14
Det Kongelige Academie for Konsterne forsamledes den 31te Martii under Præsidio af H. K. H. Arveprindsen, som af samtlige Professorer, Æres= og Academiske Medlemmer blev modtaget ude ved Opgangen til Ornamentskolen. Med en særdeles opmuntrende Opmærksomhed betragtede H. K. H. Clevernes Arbeide i alle Klasser, og efter at have taget alt i naadigst Øiesyn, behagede det Høistsamme at begive sig ind i Antiqoesalen, hvor Academiet ved den Høitidelighed tager Sæde. Efteraf Academiets høie Patron havde underskrevet Protocollen og Qvitteringen for afvigte Aars Regnskab, fremkaldtes af Secretairen de Elever, som i afvigte Aar havde vundet Præmier og Medailler. De, som havde den Lykke at modtage deres Belønninger af H. K. H. Haand, vare følgende: Ved Concoursen for Guld=Præmierne, Bertel Thorvaldsen i Billedhuggerkonsten første Præmie, Andreas Flindt i Kobberstikkerkonsten ligeledes første Præmie, Carl Friderich Stanley i Bygningskonsten anden Præmie, Lorenz Christian Keiser i Bygningskonsten ligeledes anden Præmie. Sølvmedailler: 1ste Qvartal: Trasmus Christopher Karlebye for Tegning efter Modellen første Medaille, Johan Peter Næss i Bygningskonsten første Medaille, Lieutenant Preven von Ahnen i Bygningskonsten første Medaille, Niels Christian Johansen i Bygningskonsten anden Medaille. Andet Qvartal: Michael Belchow i Bygningsskonsten anden Medaille. Tredie Qvartall: Levin David Ham for Tegning efter Modelen første Medaille, Henrich August Groschligeledes for Tegning efter Modellen anden Medalle, Gortfreid Schaper i Bygningsskonsten anden Medaille. Fierde Qvartal, Dobbert Kallenberg i Bygningekonstenanden Medaille. Da Forsamlingen var endt, gav H. K. H. endnu engang sit naadigste bifald tilkiende, forlod Academiet under Elevernes Fryderaad og begav sig samme Aften tilbage til Sommer=Residenten Sorgenfri.
Jyske Efterretninger, 1794-04-14
Aalborg, den 14 April. Foruden det til en nye Kongeboligs Bygning frivillige Bidrag, som af Aalborg Byes Geistlighed er i Samfund med Byens Jndvaanere bleven sammenskudt; haver og Præsteskabet over heele Stiftet fra samtlige 14 Herreder indleveret Sudskriptions=Lister, paa en Sum af 2029 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1794-04-14
Ved Tallotteriets 701 Trækning i Kiøbenhavn den 8. April udkom Nr. 6, 85, 77, 11, 25.
Jyske Efterretninger, 1794-04-14
Til den forestaaende 702 Trækning i Kiøbenhavn kan faaes Sedler til den 24 April.
Jyske Efterretninger, 1794-04-14
Døde. Den 12 April her i Byen, Fourer Beschitzs Søn Johan Scorg; fød den 29 Junii 1793. Den 13de Corporal Carl Burchwart; 43 Aar.
Jyske Efterretninger, 1794-04-14
Avertissements. Formedelst indfaldende Helligedage, maa alt hvad " som skal indføres i næste Avis, være indleveret til Bogtrykkeriet inden Onsdag Aften Kl. 5, Ligeledes maa det som skal indføres i No. 32, være indleveret til Fredag Aften inden Kl. 5, hvad som ei da til disse bestemte Tider vorder indleveret, kan ei blive inført for i næste Aviser. Aalborg Bogtrykkerie, den 14 April 1794. P. F. Wandall. NB. Cendnu malker, og kan især være nyttig En fuldkommen stor Koe i 11te Aar, som for en Brændeviinsmand, anvises til Kiøbs fra Bogtrykkeriet. Viisdomsbog for den christelige Landmand; 2 Mk. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1794-04-14
Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. Justitsraad Wilsbechs Vegne, P. Fraas.
Jyske Efterretninger, 1794-04-14
NB.
Jyske Efterretninger, 1794-04-14
Et ungt Menneske, der har staaet til Confirmation, og er vel øvet i Regning og Skrivning, søger Employ ved Handelen eller Pennen, nærmere Anviisning gives her fra Bogtrykkeriet. Nis. ..
Jyske Efterretninger, 1794-04-14
Bøger, som faaes paa Bogtrykkeriet for vedtegnede Priser: Samling af Reskripter Kammer= og Collegii Breve, m. m. som angaaer Fyens Stift, 1ste og 2det Hefte, for 1792; 4 Mk. Dito 1ste og 2det Hefte for 1793, 1 Rdlr. Cebetis Tavle, ovesat af H. Gottschalch, 12 s. Phillermene Opmuntring; 4 s. Fabel om Lykke og Dyd, 6 s.; heftet 8 s. Afhandling om Selvmord ved Dr. Leis, 12 s.; heftet 1 Mk. Anviisning for Skolemesterne, saavel i Kiøbstæderne, som paa Landet; 12 s.
Jyske Efterretninger, 1794-04-14
En Changelisk Lærers Egenskaber og Pligter, forestillet i en Prædiken af Nic. Edinger Balle; 6 s. Jubel Prædiken af Broder Brorson; 1 Mk. Betænkninger over Bondestanden i Danmark, 1 Mk. Fortsættelsen af de Afbrudte Tanker; 8 s.
Jyske Efterretninger, 1794-04-14
Nogle og visse vigtige Sandheder, til Underviisning og Opmuntring for Confirmantere, med et Tillæg af nogle Bønner, samlede af Joh. Wandall, 6 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1794-04-18
Om adskillige Materialier der: og foraarsage Jldebrand.
Jyske Efterretninger, 1794-04-18
Der reiser sig ikke sielden Jldebrand, hvortil man ingen Anledning veed, og hvorved dog Mistanke om frie villig anlagt Jld aldeles ingen Sted finder. Da der nu gives Materialier, der ved visse Omstændigheder enkelte eller samlede kunne geraade i en stærk Giæring og antændes, saa kunne deslige ubegribelige Jldebrande efter Sandsynlighed tilregnes saadanne Selvantændelser. Nogle Erfaringer af Materialier, der have denne Egenskab ere almindeligen bekiendte, som: Naar ulædsket Kalk blandes med Vand, naar Korn eller Høe indføres vaad, men foruden disse gives der endnu mange andre ikke saa bekiendte, der ikke ere mindre farlige, og blive det endog mere, fordi man ikke tager sig i Agt derfor. Kundskab om de derhen hørende Erfaringer og Forsog er altsat tienlig til at befordre Forsigtighed og Opmærksomhed ved Behandlingen af disse og lignende Materialier.