JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1773-01-15
Fredagen den 22de Januar. vorder ved offentlig Auction paa Børsen i Middagsstunden til de Høystbydende bortsolgt: 24 Oxehoveder røde og hvide Franske Viine, som paa Toldboden er beliggende og der Torsdagen for Auctioner, af Liebhaberne kan tages i Øyesyn; Conditionerne kan forinden erfares af Megler Jürgensen.
Berlingske Tidende, 1773-01-15
J Grossererne her i Staden Møller, Wesling & Møllers Boe som er taget under Skifte=Behandling er ved SiellandsfareLands=Ting den 2den hujus og ved Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 7de Dito læst og forkyndt det i bemelte Boe udstædte Proclama, hvorved Creditorerne er indkaldet at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission inden Aar og Dags Forløb fra bemelte Proclamations lovlige Forkyndelses Datum &c. hvilket herved 3de Postdage efter hinanden bekiendtgiøres til Creditorernes Efterretning. Kiøbenhavn, den 30te Decembr. 1772.
Berlingske Tidende, 1773-01-15
3di Brøggergaarden No. 17 i Farvegaden er underste NB. U. Etage til førstkommende Paaske at faae til Leye, samme er vel gammeldags og ny ziret med forgylt Platfond, men dog er den nyttig til Beboelse i mange Tilfælde; skulde ellers nogen have Lyst at beboe anden Etage kan saadant og accorderes. Paa St. Anna Gaden udi Gaarden No. 94, lige for Amaliegaden er den hele underste Etage, som nu beboes af Frue Commandeurinde Seyffarth, bestaaende af 2de smukke Stuer, et Dito Senge=Kammer, et Dito Klæde=Kammer, som alle ere panelede gibsege og betrukne med velindrettet Kiøkken og Spise=Kammer alt en Sutte, samt tilhørende Kieldere, Loftsrumme, DommestiqueKammer og flere Commoditeter, førstkommende Paaske til Leye at bekomme. di lille Strandstrædet, lige for Garnisons Kirken, er heele UGaarden No. 95., bestaaende af mange smukke og reele Værelser samt Stalderum, Remisse og andre flere Commoditeter, som hidindtil af S. T. Hr. Oberste von Sammes har været beboet, førstkommende Paaske til Leye at bekomme. Maa Amaliegaden udi Gaarden Lit. C. C. imellem Hr. Justice 4 Raad Rabbech og Bager Jansens, er udi Mellem Huset den heele anden Etage, bestaaende af 5 smukke gibsede og panelede Værelser med et stort lyst Kiøkken, Spise Kammer, Lofterumme og flere Commoditeter, førstkommende Paaske til Leye at bekomme. NB. Sammesteds er ligeledes et stort lyst Værksted, meget beqvem for en Snedker, Hjulmand, Bødker eller Smed, til Leye at bekomme. sohan G. Wagners ved Gammel-Strand beliggende Huus No. 9. er under Haanden til Kiöbs eller til Leye, og vilde Liebhaberne behageligen mælde sig hos Raadmand Schjött, hvor Conditionerne nærmere erfares. Forrige Cabinets Courier Jaques Fontaines Lyst Sted med Have e) og Jordsmon, beliggende udi Gientofte Bye, er under Haanden til Kiøbs; Liebhaberne ville behage om Kiøbe=Summen paa Wartou Hospitals Skriverstue sig at erkyndige. (em smukke Værelser med Kiøkken i anden Etage og 4 Qvist og 2) Loft Kamre a. er under et at faae til Leye i afg. Viinhandler i Klingenbergs Arvingers Gaard Nr. 37 & 38 i store Kongensgade. Paa Hiørnet af Laxe og Ulkegaden hos Mad. Lund i Nr. 302. er en smuk Sahl og Senge=Kammer med Meubler og Skriver Chatol til Leye, for billig Leye.
Berlingske Tidende, 1773-01-15
Da det ved Skiftet efter afg. Procurator Niels Lind i Callundborg er forklaret, at han foruden andre os bekiendte Arvinger skal have haft en Halvsøster ved Navn Maren, som i sin Tid var gift med Favnsætter og Spekhøker Christen Ottesen i Kiøbenhavn, der begge skal være døde, men efterladt sig Børn, hvoraf ingen endnu, efter den forlængst om Dødsfaldet skeede Notification i disse Tidender, har anmelt dem eller været at opspørge, da dog berettes at en Datter af bemelte Maren Christen Ottesens, ved Navn Margretha for et Aars Tid siden skal have været i Live; altsaa anmodes enhver, som nogen Kundskab maatte have til bemelte Margretha eller andre Christen Ottesens Børn, at de ville raade og tilskynde hende eller de, ufortøvet at give sig for Stedets Skifte=Forvalter tilkiende, for at blive tildeelt den Arv dennem efter bemelte Procurator Lind kan tilkomme, da en Skifte=Samling er berammet at foretages den 2den Februar. førstkommende; iligemaade efterlyses og indkaldes tvende andre bemelte Procurator Linds Arvinger, nemlig en Halvsøster Søn af Margretha Lind i Helsingøer, ved Navn Hans Buffu, som for omtrent 3 Aar siden skal være bortreyst, og ey vides hvor er, og en Heelsøster Søn ved Navn Christen Svendsen, som i endeel Aar allerede har været borte, og ey vides hvor eer; disse tvende bliver saaledes herved indkaldet, at indfinde sig uden Ophold, for at imodtage den Arvidennem kan tilfalde; thi i Mangel deraf bliver den i Hans Majests Cassa, ved Skiftets Slutning, udbetalt og henstaaende, indtil de enten indfinder sig eller deres Med Arvinger beviser at de ere døde. Callundborg, den 13de Januar. 1773. Borgmester og Raad.
Berlingske Tidende, 1773-01-15
Da Borger og Kiøbmand Sr. Lauriz Siersted her i Holbech, skriftligen, under 15de Decbr. sidst, til Rettens Middels Behandling har overgivet sin Boe til Skifte og Deeling imellem sine Creditorer; saa bliver herved 3de gange udi de Kiøbenhavnske Tidender, foruden anden lovlig Proclama indkaldede, saa vel bemelte Lauriz Siersted Credit som Debitorer, de første inden 6 og 12 Uger, samt Aar og Dag, at anmelde og lovlig bevise deres Fordringer, og de sidste at betale deres Gield til Boet, for at undgaae Sogsmaal; ligesom og herved tilkiendegives, at over den bemelte Lauriz Siersteds Opbudsboe tilhørende Kiøbmands Gaard, der er beliggende paa Ahlgaden, ey langt fra Stranden, vorder med de derudi værende 3de Jern=Kakkelovne med videre Jnventarium og Gaarden med Rette tilhørende foretaget, Første Auction den 29de Marts førstkommende, og Anden Auction den 5te April, samt 3die Auction den 12te April førstkommende, Kl. 10 Slet Formiddag, ligesom og sidst ermelte 12te April vorder begyndt med Auctionen over Boets Effecter og Løsøre, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Borde, Stoele, Senge og Sengeklæder, Kramboe= og Trævahre med videre. Holbech Raadstue, den 4de Januar. 1773. Borgmester og Raad.
Berlingske Tidende, 1773-01-15
Efter forrige Kiøbmand og Klædehandler i Kiøbenhavn Velædle Hr. Johan Frederich Giøring, som siden, da han sin Handel, for mange Aar siden havde nedlagt, for en Tid haver besidde Sorte Brødregaard, men derester har boet her i Byen, og den 2de Decembr. sidstleden ved Døden er afgaaet, bliver det, ved Forsegling, Registering og Vurdering over den sal. Mands efter ladte Midler og Formue begyndte Skifte til Boets Deeling imellem de høyrespe tive Arvinger, videre foretaget i Følge Loven og det derom ved Siellands Lands Ting allerede forkyndede Proclama i Stervboehuset den 19de Februar. og 15de April næstkommende om Formiddagen Kl. 10, til hvilke Tider enhver ville behage at anmelde deres eragtende efter lovmæssige Beviser, og de som noget til Stervboet maatte være skyldige, samme i Skifte Retten at betale, alt til Skiftets og dets Endskabs Befordring ; i hviken Henseende denne Jndkaldelse tillige bekiendtgiøres i de Kiøbenhavnske Danske og Altonaiske Tydske Tidender, herved alle og enhver i og uden Riget ydmygst og tienstligst anmodes og advares til forberørte Tider, og Tægtedage inden 6 og 12 Uger for=Skifte=Retten behageligen at møde eller møde lade med hvad nogen kunde have at anmelde, fordre eller gielde, da enhver skal vorde tildeelt hvad dennem med Ret efter Loven tilkomme. Nestved, den 9de Januari N. Thoroup, Skifte=Forvalter.
Berlingske Tidende, 1773-01-15
Da forrige Sogne=Præst for Wallekilde og Horve Meenigheder i Schippings Herred, Callundborg Amt, Velærværdige Hr. Otto Grundtvig ved Døden er afgangen, saa bliver dette Dødsfald ey allene ved offentlig Proclama, men endog i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender 3de gange kundgjort, med Anmodning til enhver, som haver noget at kræve i denne Stervboe, eller og skylder noget dertil, at de Tirsdagen den 9de Februar. førstkommende vil indfinde sig i Stervboed i Wallekilde Præstegaard, og anmelde sig for Skifte=Retten med lovgyldige Beviser, eller og giøre Rede for hvad de skylder. Felleslov, den 13de Januar 1773. J. C. Weile.
Berlingske Tidende, 1773-01-15
Paa Carlsfeldts Godses Forstrand udi Jndløbet ved Grønsund, er paa eller ved en Grund Tolken kaldet, for kort Tid siden fundet og bierget et stort Skibs Anker med Stok, og derved omtrent 6 Favne Toug, hvem som kan legitimere sig til samme at være rette Eyere, behager at melde sig, hos Godses Forvalter. Cortzelitze paa Falster, den 6te Januar. 1773. - P. Pilger. En Person imellem 30 a 40 Aars Alder, som kan fremvise Attest at være habil Gartner eller Urtegaardsmand, og tillige har Lyst at reyse Vester paa Norge, har jeg undertegnede i Commission at antage i Tieneste, naar man kunde træffe Accord; end videre skulle saadan Person være i Stand til, ved første seglbar Vande, at være færdig til samme Reyses Tiltrædelse. Wordingborg, den 7de Januar. 1773. Hans Peter Steffens. I Kraft af dem allernaadigst erholdte Confirmation, dateres Christiansborg den 4de Decbr. 1772., paa det imellem min sal. Mand afg. Jens Nielsen Jischow, Forpagter ved Baroniet Rosenlund her i Sielland, og mig hans efterladte Enke oprettede Testamente, lader jeg undertegnede herved indkalde saa vel CrediesomDebitorer i det længste inden 12 Uger fra Dato, enhver medførende saadanne Beviis, som Loven efter død Mand byder. Rosen Johanne, lund, den 12te Januar. 1773. sal. Jischows Enke.
Berlingske Tidende, 1773-01-15
Da Skoleholder Jørgen Haddegreen i Steenløse Kongelig Skole ved Døden er afgangen sidstleden 19de Decbr., saa indkaldes herved enhver, som har Ret til lovlig Fordring, eller til Stervboet maatte være skyldig, at indfinde sig hos mig undertegnede til den i Loven fastsatte Tid. Steenløse, den 22de Decbr. 1772. R. Giellerup.
Berlingske Tidende, 1773-01-15
Det er omtrent 25 Aar siden det min Broder Johan Nielsen Gade der var Bager af Profession, reyste fra Fridericia udi Jylland, hvor han er fød; medens han har været borte har vor sal Fader Niels Gade uddeelt til os Børn hvad enhver i sær skal have efter hans Død, hvor da denne bortreyste Broder Johan Nielsen Gade, er bleven tillagt 100 Rdlr. som blev uden Rente hensadt udi et Lod Jord der er mig underskrevne tilhørende og udi Fridericia beliggende som jeg nu i 26 Aar hverken har hørt eller spurgt til denne min bortreyste Broder, ey heller er jeg længere boende udi Fridericia, følgelig ikke er behøvende eller vil have disse Penge længere hos mig staaende, saa indkaldes herved 3de gange udi de Kiøbenhavnske Tidender Johan Nielsen Gade der ikke veed at have denne Capital hos mig staaende, det han jo før jo heller og i det længste inden Aar og Dag fra Dato indfinder sig paa Christianshavn i Søndervoldstræde No. 200. udi Hr. Applebys Vaaninger, hvor jeg er boende, forat annamme dette 100 Rdlr. og i Fald han ikke til den Tid skulde indfinde sig, agter jeg at behandle denne Capital efter Lovens Forskrift og Orden. Christianshavn, den 11te Januar. 1773. Hendrich Gade.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Genua, den 19de December. Kongen og Republiken Pohlen har givet Regieringen her Efterretning om den Deeling, som Hofferne i Wien, Petersborg og Berlin have foretaget med nogle Pohlske Stater.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Den 21de Dec. Af Spaniernes Anstalter paa Kysterne formoder man, at Freden med de barbariske Stater med første vil blive brudt, hvortil iblant andet et med Krigs=Munition til Algier bestemt Skibs Opbringelse skal give Anledning.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Charlestown i Syd Carolina, den 9de Nov Fra vore Vestindiske Øer er den Efterretning indløben, at imellem de Kongel. Tropper og Caribberne paa St. Vincent ere forefaldne nogle Skiermydsler paa St. Vincent, hvorudi af de første adskillige ere blevne, men af de sidste 16 Mand blevne fangne af vore Tropper.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Af et Brev fra Gosport, den 26de Dec. Følgende er tilforladeligt: En Kone, ved Navn Holmes, i Neuport, paa den Øe Wight, døde, som det synes, i Løverdags 8 Dage hastig udi en Feber. Man klædte hende, og hun blev, som hun var, men da Kisten skulle tillukkes, kom hun igien til Live til alle de Nærværendes Forundring. Hun er nu næsten frisk igien.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Tyrkiske Grændser, den 15de Dec. Foruden de i Sundet ved Constantinopel anlagte meget regelmæssige Forter ere paa begge Strandkanterne oven for Sariar og Madschiar Baschiar Baschi oprettede stærke Batterier, af hvilke ethvert er over 1/4 Miil lang, og besat med flere end 60 svære Kanoner. Alle disse Anstalter ere gjorte af den bekiendte Ridder Thott. Han skal have overleveret Storsultanen en Plan, til at forbedre den Tyrkiske Landmagt, som i Divan ikke allene med almindelig bifald er bleven antagen, men og strax efter Freden skal sættes i Verk. Udtog af en Skrivelse fra Anguilla, een af de CaribbiskeØer, den 2den September.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Den 7de Julii om Natten kom 2 store Spanske Skibe, Prusiana og Bon Confesso, ladne med Fløyel, Silketøy, Viin, og alle Slags andre Vahre, ved et farligt Sted af vor Øe, paa Grund imellem Klipper, saa at det var dem umueligt at redde sig. Ved Hielp af vore smaae Skibsbaade blev deres hele Mandskab, som bestod af 180 Siæle, ikkun 3 undtagne, biergede. Et saadant Antal uformodentlige Giester satte os ikke udi en ringe Forlegenhed. Men disse Mennesker vare, uagtet vor Gouverneur og de fornemste Jndvaanere tilbøde dem al muelig bistand, saa egensindige, at de ingen Hielp vilde modtage, og ikke førend 8 a 10 Dage efter at de vare strandede, begyndte at bierge deres Gods, hvilket skeede meget langsom, og da den 3die Aug, et Stormveyr indfaldt, skiltes begge Skibene ad, saa at en utroelig Mængde Gods af Ladningerne gik forloren. Man kan slutte, hvilke rige Ladninger de har haft inde, saasom samme bleve vurderede for 5 Millioner Rdlr., hvoraf en stor Deel af Søen blev opslugt. Jeg har sikker Efterretning om, at disse Skibe vare assurerede i adskillige Deele af Verden ved adskillige Kiøbmænd, i sær Hr. Walpole og andre i London. Spanierne have formedelst deres Egensindighed tabt 200000 Pd. Sterl.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Madrit, den 10de December. Fra Cadix berettes, at 3 Hollandske Fregatter under Capitain Sloots Commando ere ankomne fra Larrache, for nogen Tid at krydse i og ved Havbugten, og agte paa de Mohriske Kapere.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Rom, den 23de December. Hs. Pavelige Hellighed har confisqueret de 800 Scudi Tafel=Penge, som Clemmens XIII. havde udsat til Underholdning for de fra Portugal fordrevne Jesuiter, og ladet Ordenens Forstandere ved den Pavelige Skatmester give Efterretning derom.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Ancona, den 18de December. J Følge en her nyelig indløben Efterretning, har foruden den imellem Russerne og den Tyrkiske Flottille den 8de Novbr. ved Patrasso til den sidstes Forliis holdte Søe Tresning, forefalden endnu en anden Action ved Dardanellerne imellem 4 Russiske Fregatter og nogle Tyrkiske Fartøyer, hvorved de sidste igien have tabt.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Paris, den 28de December. Om Uveiret og Oversvømmelsen den 7de hujus i Rouissison har man følgende Omstændigheder; Om Mandagen blev man vaer en Hvirvel i Skikkelse af en Verbical-Støtte, som gik lige til Havets Overflade, og trak en stor Mængde Vand til sig, hvilket den ved den hastige Fart snart lod fare, snart igien trak til sig. Denne Støtte nedrev paa dens Løb Huse og Træer, og fortsatte sine Virkninger til Perpignan. Diameter af dens Sving kan efter dens Virkning regnes paa 7 til 8 Favne. Den meeste Skade har den gjort fra Østen til Vesten.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Den 1ste Jan. Man seer her Udtog af et Brev, som Kongen af Preussen nyelig har skrevet til Hr. von Alembert, hvilket, da det meddeler en Nyehed, tillige vidner om den Mesters Haand, hvorfra det kommer: "Under alle disse Bevægelser erfarer jeg, at den Hellige Fader bereder sig til, reent at udrydde Jesuiter Ordenen. Men det, hvorover de endnu mere vil forundre sig, og som de neppe skal kunde troe, er, at de Jgnaziers General har resolveret sig til at sende en Gesandt til mig, for at begiere min Beskyttelse. Men jeg har ganske koldsindig svaret ham: at da Ludvig den 14de reformerede det Regiment Fihjames, indlagte jeg ingen Forbøn for dette Corps og at jeg holdt for, at Paven har Ret, under sit geistlige Corps og i sine egne Stater at reformere alt hvad han finder for got, uden at de saa kaldte Kiettere havde noget dermed at giøre."
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Hs. Preussiske Majest. har sendt Hr. von Voltaire en Præsenaf et Porcellain Service fra den Fabrik, som er anlagt i Berlin, og har stor Fremgang. - Nonnerne i det Abbedie Montivilliers i Normandiet havde for nogle Aar siden overleveret en Memorial til Erkebiskopen i Rouen, hvori de beskyldte de res Abbedisse, at hun havde indført visse nye Jndretninger i Klosteret, hvorved sammes Jndkomster vare blevne svækkede. Efterat derpaa nogle af disse Nonner bleve forviste, have de øvrige vendt sig til det gamle Parlement i Rouen, hvorudi ee af dets Lemmer har aflagt saadan en Beretning i denne Sag, at han siden fandt raadeligt, at tage Flugten til Engelland. Da nu, efter den med Parlementerne skeete Forandring, adskillige af de forviste Nonners Paarørende have agtet det at være Tid, at antage sig dem, saa have samme bekiendtgjort en Memorial imod Abbedissen, og anholde om Tilladelse, at torde addressere til Kongen og Hs. Msts. Stats Raad, for at erlange, at bemeldte Nonner af Abbediets Jndkomster, som beløbe sig omtrent til 70000 Livres, og hvoraf ikke den halve Deel bliver fortæret, maatte blive forsynede med Kost og Klæder." - Udi hele Høsten har man her haft saa mildt et Veyr, at mange Jndvaanere lige til Jule Aften have kundet undvære at legge Jld i Ovnen; men fra den Tid af har Kulden meget strengt ladet sig fornemme. Efter en vis Beregning ere de endnu overblevne Geistlige af Jesuiter Ordenen i Tydskland, Ungern og Pohlen talrigere, end de have været i de Franske, Spanske og Portugisiske Stater, thi man havde af dem i Aaret 1755 i alt talt 23000, af hvilke hidtil ikkun 11290 ere blevne fordrevne af deres Eiendomme.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Stockholm, den 1ste Januarii. Den af Hs. Kongel. Majest. under 8de Dec. til Hertugen af Sydermanland afsendte Skrivelse, som Hs. Kongel. Høyhed, da han den 18de Dec. behagede at indfinde sig paa Stadens Raadhuus, lod forelæse Magistraten, lyder saaledes Gustaf af Guds Naade, Sverrigs, de Gothers og Venders Konge &c., Arving til Norge, og Hertug til Schlesvig, Holsteen &c., lader melde den Durchlauchtigste Fyrste og Herre, Carl, Hertug til Sydermanland &c., vor venligen og broderlige Gunst, samt hvad got og kiert vi formaae, med den almægtige Gud tilforn: Durchlauchtigste Fyrste. Vor elskelige kiære Broder, Os er underdanigst berettet, at vore troe Jndvaanere og Borgerskabet i Stockholm have i Sinde, ved vores snart for ventende Tilbagekomst, at legge for Dagen deres underdanige Jver og Hengivenhed ved allehaande anstillende Glædesbeviisninger, det borgerlige militaire Corps Paradering, Husenes Jlluminering og deslige. Saadant kan vi vel nu ikke ansee anderledes end som Kiendetegn paa troe og elskelige Undersaatteres Kierlighed og underdanige Ærbødighed mod deres Øvrighed; men saasom ligesindede Undersaattere ikke kan have lige Midler og Leylighed til at vise deres Troskab og Jver, og altsaa de mindre Formuende maatte blive satte i Bekostninger og Udgifter, saa have vi i Naade agtet det for at være best, at alle forbenævnte og lige Anstalter ganske ophøre, da videsuag tet ere fuldkommen overbeviste om samtlige Jndvaaneres uindskrænkede Tilbøyelighed, og underdanige Ærbødighed mod os. - J den Tid vi have opholdt os paa adskillige Stædet i vort Rige, have vi ikke uden Bekymring erfaret, hvorledes en stor Deel af Rigets Jndvaanere formedelst en igien indfalden Misvext, befrygte den vanskeligste Skjæbne af den nu værende Korn Mangel; og i Hovedstaden selv, som vi forestille os, kan findes mange i lige elendig Tilstand. Sammes Redning og Hielp udfordrer vor Omsorg; og da vi ingen Leylighed lade gaae forbi, til at opagte de Nødlidendes Forsørgelse, saa kan vi i Henseende til det, som oven er meldt, ikke dølge for Eders Kongel. Høyhed, at vi med besynderlig naadig Velbehag vilde ansee det, om de Bemidlede iblant vore troe Undersaattere i Stockholm bevidne deres Glæde over vor Hiemkomst derved, at de tage Deel i vor Omsorg, og lindre den Kummer, som de Nødlidendes besværlige Tilstand bestandig foraarsager os. Vi bære til Eders Kongel. Høyhed den broder, lige og faste Tillid, at hvad som maatte geraade os til naadig Velbehag, bliver Vedkommende tilkiendegivet, for at forekomme alle Omkostninger og Udgifter, som til en nyttigere Brug kunde anvendes, og i sær til det, som vistedse have for Øyne, vore Undersaatteres Gavn og Beste. - Vi befal Eders Kongel. Høyhed i Guds mægtige Beskyttelse og Beskiermelse, og forblive Eders Kongel. Høyhed med al Kongel Naade og broderlig Kierlighed høyst bevaagen. Konglef, den 8de Dec. 1772. Gustaf.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Stockholm, den 11te Januarii. Hs. Majest. Kongen ankom den 8de hujus ved forønskelig Velgaaende her til Staden fra sin Reyse udi Rigets Provincer, I Dag havde den nyelig ankomne Spanske extraordinaire Envoye, Marquis de Liano sin første Audience hos Deres Kongel. Majestæter og den Kongel. Familie. J Morgen skal den Tripolitanske Gesandt Hadgi Abdrehman Aga have sin Antrædelses Audience hos Hs. Excellence Hr. Rigs=Raad og Cancellie Præsident Græv Scheffer.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Wien, den 30te December. Her er nyelig udgaaet en Kryserl. Kongel. Forordning, at alle Hollandske Ducater uden Forskiæl skal i alle de Keys. Kongel. Arvelande fra 1ste Martii sættes ud af Cours, og under Straf af Confiscation ikke udgives eller indføres. Aarsagen dertil er, fordi saa mange mindre vægtige Hollandske Dura ter have roulleret.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Den 31te Dec. Som man fra Bøhmen erfarer, ere Kornvahre der meget faldne i Priis, men ved den tørre og milde Aarets Tid har saa utroelig en Mængde Muus indfundet sig i Sæden, hvis lige ingen kan erindre sig.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Warschau, den 2den Januarii. Efterretningerne fra Frankrig indeholde vel blant andet, at der ikke er meget Haab til Fred imellem Rusland og Porten.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Jmidlertid erfarer man dog af andre Breve, at den Russiske Keiserl. Ambassadeur i Bucharest tillige har bragt med i Forslag frie Seylads for Engellænderne og Hollænderne i det sorte Hav, hvilket maaskee torde hielpe noget til at befordre Freden De Østerrigske, Russiske og Preussiske Tropper rykke videre frem. De sidstes Forposter ved Weichselen staae endnu 18 Mile herfra, og den Cordon, som indbefatter Posen i sig, rykker længere ind i Storpohlen. Østerrigerne ere oven for Cracau gaaen over Weichselen, og Russerne over Dwina.
Berlingske Tidende, 1773-01-18
Weichselen, den 29de December. Unionen i Stor=Pohlen vedvarer endnu, uagtet det med samme af det Pohlske Hof udstædte Manifest, og det har Anseende til, at flere Woywodskaber vil følge deres Exempel, hvorved det Onde i Pohlen torde blive jo længere, jo værre. General Branicki skal ikke, som Ordet gik, være reyst til Paris, men til Confoederations Hovedmændene, som nu ere forsamlede paa er vist Sted i Tydskland. De udenlandske Hoffers Ministre i Warschan skal være meget empfindlige derover.