JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Johann Sivertsen Aalbu, i Opdal, har tilsendt Udgiveren af den Trondhjemske Avis en liden Sæk med Meelbærreriis, malet til Meel, med Forespørgsel, om samme skulde kunne være til nogen Nytte eller være afsætlig i Trondhjem eller andre Steder, ligesom og hvad Tid de bedst samles. Det Medsendte var samlet ved St. Hansdagstider, medens det stod i Blomster. Aalbu tilbyder sig for sin Person at tilveiebringe over 1000 Pund deraf aarligen. Udgiveren har i den Anledning anmodet alle Farvere, Feldberedere og andre, som bruge Smak, at lade afhente Prøver hos ham. Han mener, at dette Meelbærreriismeel er det samme som Smak, der hentes udenlands fra og betales med 16 s. Pundet. Ved Aalbues Bestræbelse er i Sommer i Opdalen samlet over for 800 Rdlr. Steenmos, og han forsikkrer, at der gives en Mængde deraf paa de nordlige Fjelde, og at det med Tiden vil blive en betydelig Næringskilde for Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Det Svenske Ostindiske Compagnie har ogsaa i de Norske Tidender ladet bekjendtgjøre de to Auctioner det vil holde i Gothenborg d. 10 og 17de November d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Det Danske Skib Goelette fra St. Thomas, er ankommen i Garonne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Den 19 ankom to Courerer til Husum, som uopholdelig skulde befordres til Engelland; men der fandtes ingen Skibsleilighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Det herfra til Tranqvebar og andre Stæder, bestemte Compagnieskib Kjøbenhavns medgivne Capital i Contanter og Varer beløbe sig til 252, 400 Rdlr.; Skibets Casque med Jnventarium koster Compagniet 64,000 Rdlr. og dets Udredning til Søes 18,000 Rdlr. Jalt 334,400 Rdlr. Compagnieskibet Norge er medgivet i Contanter og Varer 250,400 Rdlr.; Skibets Casque og Jnventarium beløber sig til 72,000 Rdlr.; dets Udredning har kostet 24,000 Rdlr. Altsaa ialt 346, 400. Disse to Skibe koste altsaa Compagniet tilsammen 680, 800 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
J Stockholm er udkommet en Svensk Oversættelse af Abildgaards og Wiborgs Anviisning til en forbedret Faareavl a. ved Prof. A. J. Retzius, forøget med Anmærkninger af Oversætteren. Anmeldelsen siges: Naar man kjender den Opmærksomhed og Agtelse, som den Danske Regjering, Veterinairskolen og Landhuusholdningsselskabet i lang Tid har værdiget og endnu værdiger Faareavlen, og tillige veed, at Forfatterne af denne lille Afhandling i lang Tid have havt det egentlige Opsyn derover, saa trænger den neppe til nogen videre Anbefaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
J Aalborg gjør nu en vis Konstberider Kuhr alle Slags Ridekonster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
J de Fyenske Aviser læses følgende: Paa en Tid, da der klages over Næringsveie, er det sært, at ingen falder paa at bringe levende Torsk og andre Strandfisk til Odensee, hvortil nu Canalen giver saa beqvem Leilighed. Lettest kunde dette skee, naar en paapassende Fisker bosatte sig ved Gibet af Odensee Fjord, f. Ex. paa Hindsholm, og indrettede en Eg saaledes, at der var Hyttefad i Bunden, hvormed han strax efter hver Dræt kunde seile til Odensee, og altid vente sikker Afsætning og faae sine Fisk godt betalt, thi naar Odensee Jndbyggere vidste, at der hver Morgen fandtes levende Fisk i Havnen, vilde der altid findes Kjøbere endog af Landboere fra Egnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Udenlandske Efterretninger. Berlin d. 16 Oct. J nogle Dage ere vi her i den meest bekymrede Spænding; Gaderne ere bestandig opfyldte med Mennesker. J Forgaars og i Gaar har man i største Hast indpakket Sagerne paa Slottet og sendt dem til Stettin, hvorfra de skulde besørges videre til Colberg. Og saa den Kongelige Skat, Archivet, Statscancelliet a. ere førte bort herfra. Tøihuset er ligeledes blevet gjort ryddeligt. Paa Dönhofspladsen og ved nogle Porte er der bleven plantet Canoner. Alle Kongelige Casser have holdt inde med at betale; de ved samme ansatte Officianter have faaet tre Maaneders Gage forudbetalt. Endeel her Nærheden boende Landmænd søge at bringe deres bedste Sager i Sikkerhed, og her ankomme derfor dagligen Vogne med Meubler 2. Til Sachsen, antages hverken Passagerer eller Penge mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Slaget ved Auerstadt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
- Efter de seneste Efterretninger retirerede Preusserne i største Hast til Halberstadt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
J Heidelberg opholdte D. Gall sig kun i tre Dage, uden at holde Forelæsninger. Der meldte sig kun 20 Tilhørere, og han reiste under det Foregivende, at han manglede et frisk Cadaver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
London d. 9. Oct. Af den tilbageseilende Jamaica Flaade ere 11 Skibe sjunkne. - Fra Maltha meldes, at der ved det Krudtmagazin, der fløi i Luften, kun omkom 40 Mand af vore Folk og 200 Mand af Jndbyggerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Lord Major har strax efter Børstiden forelæst Lord Howick den Efterretning: at Lord Lander dale har d. 9 forladt Paris, og at Underhandlingerne ere afbrudte. Da Hs. Herlighed havde oplæst denne Efterretning, udbrøde de i Mængde forsamlede Kjøbmænd i lydelige Frydeskrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Kongen af Engelland har i det geheime Conseil prorogreret Parlamentet, som var bestemt til d. 29de d. M., til d. 27 Nov. Endskjønt Bloqueringen af Elben og Ems er ophævet, og Forholdene mellem Engelland og Preussen have taget en ganske anden Vending, er Befalingen, at borttage Preussiske Skibe, ei allene bleven tilbagekaldt, men endog fornyet, hvilket sees af følgende: Georg Rex. Det er Vor Villie og Velbehag, saaledes som det herved befales og foreskrives, at alle Preussiske Skibe og Preussisk Gods saavelsom alle de Skibe og alt det Gods, der tilhører Staden Pappenburg, skal fra i Dag af anholdes og tages, og naar samme ere opbragte i vore Havne, bevares med al Omsorg og Opmærksomhed, men at der imidlertid ikke over anførte Skibe og Gods afsiges nogen afgjørende Kiendelse indtil Vi i den Henseende have yttret Vor nærmere Villie, enten at de tagne Skibe og Gods skulle tilbagegives eller confisqueres. Givet paa Vort Slot i St. James d. 24 Sept. 1806 i Vor Regjerings 46de Aar. Nimmegen d. 14 Oct. Sidste Søndags Eftermiddag ankom, under Bedækning af Kongel. Gensdarme 17 Vogne med Penge, alle med to Spænd Heste for.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
J det Laumborgske skal der være ankommen mange Flygtninger. Det Svenske Corps paa 2500 Mand, som findes der, contentrerer sig ved Elben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Arveprindsen af Sachsen Weimar er afgaaet fra Berlin til St. Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Kongen af Preussen er ankommen til Charlottenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Paa Wesels befæstning arbeides meget. Nærheden staaer en Leir af ankommende Franske og Hollandske Tropper, hvis Tal bestandig forøges ved de enkelt ankommende Detachementer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Den Magdeborgske Kjøbmandstand har ved en Estafette tilmeldt Kjøbmandstanden i Hamburg, at Magdeborg mueligen kunde komme i Fare, at ingen Skibe videre skulde afgaae fra Hamburg, at der indtil videre maa holdes inde med Ladningen, og at de allerede afseilede Skibe, som ikke ere for langt borte, maae hentes tilbage, og de, der ere længere borte, maae blive liggende paa de Steder, hvor de befinde sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Udtog af et Brev fra Schazesels d. 16 October, Den 14de forefaldt en Bataille, imellem Jona og We mar, som kan sammenlignes med den Austerlitzske. Det Armeecorps, som Kongen selv anførte, og som bestod af 80,000 Mand, hvoraf 20,000 Sachser, er blevet aldeles adspredt og rettrerer. Resten af den Preussiske og Sachsiske Armee gaaer i største Hast over Elbruch og Halverstadt til Magdeburg. 400 Vogne fulde af Preussiske Saarede passerede i Gaar over Nord helm. Den 22de agte de Franske at være i Berlin. Man venter dem i Aften i Nordhausen og man siger, at de ere allerede i Renckenstein.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Udtog af et Brev fra Magdeburg d. 18 Oct. Kl. 6. om Aftenen. Den Bataille, som Kongen tabde d. 14de, 15de og 16de ved Møymar, Korsen og Naumburg, har ødelag vor Armee. Reserven under Hertug Eugen af Würtemberg blev slagen i Gaar, mellem Lauchstadt og Halle, af Manchal Davonst, og maatte trække sig med stort Tab tilbage. Halle er i Fiendens Hænder, og i Morgen rykker han formodentlig frem mod vor Stad. Den saarede Hering af Brunsvig er ankommen til Blankenburg; vore første Generaler ere dræbte saavelsom 30,000 Mand. Staden er opfyldt med Preussiske og Sachsiske Soldater. Tropperne ere paa Volden og Canonererne staae med tændte Lunter ved deres Canoner. Kongen er ankommen her i Gaar Eftermiddags over Halberstadt og Helmstedt, og er efter nogle allerede ankommen til Bersen, efter andre til Custein. - J dette Øieblik er Grev v. Tauenziens Adjutant, ledsaget af en Trompeter, reist til Weymar som Coureer. Man siger, at et Fransk Corps er passeret Elden til Des saa, for at marchere til Berlin. Man forsikkrer, at Staden Saalfeld og Landsbyen Oberwurbach ere lagte i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
En Estafette, som i Tirsdags ankom fra Berlin til Kiel, melder, at Slaget ved Auerstadt en Tidlang har været gunstigt for Preusserne, at deres slette Position tilsidst har bestemt Udfaldet for dem, at Armeen imidlertid har trukket sig tilbage i Orden; at MarchalMøllendorf, som har paataget sig Commandoen, har taget en Position mellem Querfert og Frankenhausen, og at man har ventet, at han vilde angribe de Fran skee paa ny. Man havde ikke hørt noget til Transportskibet Enke, siden dets Afgang fra Engelland til Canada i Aaret 1800. Et Brev fra Qnebek, dat. d. 6 Julii 1806 indeholder nu en omstændelig Efterretning om det Skibbrud, det har liidt. En Brig har fundet 5 Soldater af denne Transport i Terre=Nenve. Enke strandede d. 23 Oet. Hele Besætningen, Tropperne og deres Koner og Børn samlede sig paa Dækket; næsten i samme Øieblik, da 347 vare samlede her, kom en Søstyrtning, og rev 250 bort af dem. Skibet blev søndersplittet, og 35 Ulykkelige, der vare undgaaede Bølgerne, førtes paa Vragene hen paa en lille Øe, 1/2 Miil, derfra. Efterat de havde tilbragt her en Nat, forfærdigede 13 af dem en Flaade, og søgte at komme til Terre=Neuve. Efter 14 Dages Lidelser, hvori de ikke levede af andet end vilde Frugter, søgte de at finde beboede Steder. J de sidste syv eller otte Dage følte de af bare Græmmelse næsten ingen Madlyst; i Skoven mødte de adskillige Jægere, som ikke ventede at finde menneskelige Skabninger paa disse øde Steder, og i Førstningen antoge dem for vilde Dyr. En af de Skibbrudne havde lagt sig bag et Træ, og en Jæger havde allerede lagt an paa ham, da han af Hundens Gjøen mærkede, at det ikke maatte være noget vildt Dyr. Jægeren blev nu lykkeligviis Mennesket var; han og hans Cammerater tog eller, rettere sagt, slæbte nu de Skibbrudne hjem til sig. Deres Hytter laae over 4 Mile derfra. De Skibbrudne forfærdedes, da 4 til 5 Mennesker, der havde et vildt Udseende, kom udaf Hytten, bevæbnede med Øxer og fulde af Blod. Men det var Jægere, som havde slaaet Vildt. Disse Hytte beboere vare Christne, som modtoge og pleiede de Ulykkelige med største Menneskelighed. Af de 35 Skibbrudne bleve imidlertid kun Syvs Liv reddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
J Lincoln i Nordamerica blev i September Maaned en Neger levende brændt. Han havde dræbt sin Herres Kone, som heftigen havde skjendt paa ham, fordi han havde slaaet sin egen Kone. To Timer derefter kom han til hende i Kjøkkenet, stødte hende ind i Jlden, og mishandlede hende paa andre Maader. Manden kom tilløbende, for at redde hende, men den grusomme Neger vedblev at slaae hende saa længe med en Knippel, til hun opgav Aanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-25
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere, der tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 141.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. gav reserFjerde Aargang. No. 5. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 28 October, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Dersom det var mueligt at forsamle alle de Ulykkelige, der siden Revolutionskrigens Begyndelse, have tilsat Livet, paa en eneste stor Slette, og lade enhver af dem fortælle sine Lidelser. Dersom alle deres nærmeste Paarørende, klædte i Sørgedragt, kunde samles omkring dem i en stor Kreds, og i Forening med de Faldne og Lemlestede, fordre Erstatning af dem, der have været første Aarsag til deres ulykke. Dersom Enken her kunde fordre sin Mand, Forældrene deres Søn, Sødskende deres Broder, den Lemlestede sine Lemmer tilbage, og hvilken Tigger - hvilken Hyre ved Leddet vilde, om man end tilbød ham al Jordens Rigdom, træde i de Menneskers Sted, som have foranlediget alle disse JammeroptrinMen det Øieblik synes nu at være kommet, hvor man vil vende tilbage til mit Tempel, og lære at indsee, at sand Statsklogskab byder enhver Regent at sørge for sin egen StatsAnliggender og lade ethver andet Folk i Fred. Man tænke ikke meere paa politisk Ligevægt; thi hvor Kraften er concentreret i en eneste Punct, er Ligevægt en Uting, man forvandle Sværdet til Plougjern, og overlade Konsten at føre Krig til en Nation, som mere end et heelt Decenium har viist, at ingen uden den virkelig er indviet deri, man forvandle de Sletter, der endnu ryge af Krigeres Blod, til frugtbare Agere; man betænke, at Manden fik en langt høiere Bestemmelse end at være et Redskab til at dræbe uskyldige Medbrødre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Fredens Palme synes nu at tilsmile Menneskeheden. Frankriges og Aarhundredets første Helt vil nu roligen hvile paa sine indhøstede Laurbær. Tapprere, visere og menneskekjerligere end Alexander, vil han aldrig som denne tænke paa at erobre Verden. Europas første Magter have lært Frankrig at kjende sin næsten uovervindelige Magt og deres egen Svaghed i at kunne modstaae den. Allerede dette er et stort Skridt til en almindelig Fred. Europas Førster ville beskytte den, fordi det er umueligt, længere at fortsætte Krigen. Havde Østerrige altid spurgt mig til Raads, saa havde dets herlige Lande i Jtalien maaskee endnu ligget under dets Scepter, og Slaget ved Austerliz været ubekjendt i Historien. Havde Neapels forrige Regent taget mine Ord til Eftertanke, saa havde han i dette Øieblik maaskee endnu siddet paa Tronen; havde Preussen, fra Krigens Begyndelse af altid fulgt de Grundsætninger, jeg indprænter mine sande Dyrkere, saa havde Friedrich den Stores Mane ikke i de samme Egne, hvor han fordum høstede sine skjønneste Laurbær, seet sine Efterkommere overvindes og tage Flugten. Held, dobbelt Held Europas Førster,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
dersom fjorten Aars sørgelige Erfaring maatte have lært dem, at enhver af dem i sit eget Land kan stifte Gavn nok til sin egen og sit Folks Hæder, uden at han behøver at søge den paaden blodige Kampplads mellem sine Undersaatters Liig, og at et Folk vel kan blive mægtigt stort og frygteligt, men ikke lykkeligt ved Krig, og Blodsudgydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Politiken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Inden= og udenlandske Efterretninger
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Jndenlandske Efterretninger. J Trondhjem vides intet af, at der, som adskillige Blade have anført, skal opføres en nyBro, der skal hedde Halstadbro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Ogsaa i Fridericia og Odensee rasede d. 23de, ligesom i Kjøbenhavn, en orcanmæssig Storm, som rev Tagstene af Husene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Dr. Blocher afreist til Odensee til sin nye Bestemmelse, som Rector ved Nykjøbings Skole. J Christiansands Avis anføres som Beviis paa visse Kulsorters Sølvantændelse, naar de bedækkes og hindres fra den atmosphæriske Lufts Paavirkning, og atter andre Kulsorters Selvantændelse indvendig fra, naar de under aaben Himmel ligge længe urørt, den Omstændighed: at en stor Steenkulmasse paa Holmen i Kjøbenhavn antændte sig saaledes af sig selv i Aaret 1802.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Det Danske Skib Lindermann, Capt. Manriz Lorentzen, bestemt fra Wyborg til Hamborg, strandede nylig ved Baltisport; det skal sælges som Vrag. Den største Deel af Mandskabet er bjerget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Efter Hamborger Correspondent hedder det, at Overretsraad, Etatsraad Feldmann i Slesvig indtræder som Deputeret i det Kongel. Slesvig=Holsteenske Cancellie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
De Kongelige Danske Agenter ved Rigshofraadet i Wien og Rigskammeretten i Wetzlar Hr. Palmgram og Baron v. Zwierlen ere i Naade og med Pension blevne fritagne for deres Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Paa et Dansk Skib ankom d. 1ste d. M. 74 Neapolitanske Slaver fra Tunis til Livorno, som Deyen har frigivet af Agtelse for Keiser Napoleon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Efter de seneste Breve fra Norge har man i Mandsminde ikke havt saa stor Fodermangel der i Landet, især Søndenfields, som i Aar. Mangfoldige Skibe, som i dette Efteraar ere vendte tilbage fra Engelland, have derfor medbragt Hs. Derimod er Kornavlingen faldet lykkelig ud. Aarsagen til denne store Foder mangel var den usædvanlige Tørke man havde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Næsten fra April til midt i Junii regnede det aldeles ikke. Men derimod begyndte det fra den Tid af at regne saa stærkt, at Sæden kom sig desbedre. Mærkeligt er det ellers, at man sædvanlig har Tørke søndenfields naar det regner nordenfields og saaledes omvendt. J den nordenfieldske Deel af Norge har man derfor i Aar ikke havt Aarsag til at klage over Fodermangel. - Priserne paa de fleste Fødevarer ere imidlertid ikke synderlig høiere i Norge end i Dannemark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Det Danske Skib Hena og Henriette, Skipper J. N. Holm, ladet med 300 Tønder Sild, og bestemt til Riga, er strandet ved DomesnesSkibet og Ladningen er aldeles forlist, men Mandskabet er bjerget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Skipper H. Møller fra Lieban er indløbet med sit Skib, som er læk og ramponeret, i Arendal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Den 19de holdt den Svenske Legationspræst i Paris sin Afskedspræken. Ogsaa han er ligesom alle andre Svenske Undersaatter, bleven tilbagekaldt af sit Hof. Jndtil der er opført en offentlig Kirke, holde Lutheranerne i Paris deres Andagt i det Danske Gesandtskabs Capel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Ludvig Wiese i Bergen opfordrer denne Stads Jndbyggere til ikke at være ligegyldige, fordi de i lang Tid ikke er bleven hjemsøgte af Jldsvaader. Han klager over, at der i de sex Vintermaaneder ofte sendes til de saa høist nyttige Patrouillevagter halvvoxne Drenge og gamle Folk, der ikke kunne opfylde en saadan Vagts Pligter, og at disse derfor ofte forsømmes. Han mener ogsaa, at enhver, der ikke findes passelig til denne Hensigt, burde af Stadscapitainerne afvises.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
J Bergens Avis findes atter et Stykke angaaende en Børs i denne Stad. Forfatteren mener, at der for det første ikke behøvedes andet end blot en Samlingsplads, og dertil mener han vilde det dramatiske Selskab gjerne overlade Comoedie husets Borgergaard og Conversationsværelserne i begge Fløie. J fordums Dage trængte Bergen til ingen Børs, fordi Handelen var jevn og sikker, men nu gives der adskillige Aarsager, som de Handlende meget vel kjende, der gjør en Børs til en sand Nødvendighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Udenlandske Efterretninger. Statssager. (Af Moniteuren.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-28
Den 15de d. M. fremlagde Rigserkekantsleren det Franske Senat: 1) et Brev fra Keiseren, 2) to Beretninger fra Ministeren Talleyrand, og 3) sex diplomatiske Noter. I Keiserens Brev siges: at han saae sig nødsaget til at forlade sin Hovedstad og begive sig til sin Tydske Armee, da han med Vished vidste, at den i Flankerne truedes med uformodede Bevægelser; at han neppe var ankommen til Grændserne førend han indsaae, hvor nødvendig hans Nærværelse var, og hvor lykkelig han maatte prise sig, at han havde gjort de fornødne Foranstaltninger; at den Preussiske Armee allevegne var i Bevægelse og allerede var gaaet over Grændserne; at Sachsen var blevet anfaldet og dets vise Første tvungen til at handle mod sit Folks Tarv, at de æggede Franske Tropper kun længes efter Ordre til Angreb, at Vold skal fordrives ved Vold; at det imidlertid inderlig smerter Keiseren, at en saadan Ufredsaand a. besjeler Europa og at Cabinetterne vise en saadan Følesløshed for deres egen Interesse, at Keiseren, i denne retfærdige Krig, tillidsfuld til den gode Sag, ikke vil lade sig afholde ved nogen personlig Opoffrelse eller Fare. - J Talleyrands Beretning siges, at Keiseren i Førstningen søgte Aarsagen til Preussens Bevæbning i Misforstaaelser, som han, skjønt forgjeves, haabede at afhielpe; at Preussen ikke kan anføre nogen Grund til sin Fiendtlighed; at den ellers ikke saa urokkelig havde fortiet sine Aarsager, da det æggede Frankrige, der bestandig viste sig venskabelig imod det; at det intet begierte, fordi det ikke vidste hvad det skulde begjere; at det altsaa har begyndt Krig uden virkelig Bevæggrund; at dets Armee har overtraadt Grændserne er rykket ind i Sachsen, har truet Rhinforbundets Gebeet, negtet Franske Officerer Adgang til Sachsen; og at det Berlinske Hof begyndte Krig, uden at prøve Forlig eller søge at forekomme et Brud at den ubegribelige Taushed og Jlfærdighed beviser, at man endog manglede Skingrunde, og at det Hele var Frugten af Jntriguer; at Preussen bestod af to Partier, hvoraf det ene ønskede Fred og det andet Krig, som det sidstes Rænker gjorde uundgaaelig; at den udbryder af ingen anden Grund, end fordi Preussen har ladet sig mislede af Raadgivere, der ønske Ufred, fordi de ikke deeltage i dens Farer; at Preussens Lyst til at undertrykke Sachsen og Hansestæderne tillige er en Medaarsag dertil; at Frankrige fører Krig for at beskytte Stater, hvis Uafhængighed ikke allene er vigtig for det selv og dets Bundsforvandte, men endog for hele Europa, mod et uretfærdigt Herredømme. - J sin første Note af 11 Sept. erklærer Ministeren Talleyrand, at Keiseren, i Anledning af Preussens Bevæbning og den Berlinske Garnisons Udmarch, har sendt sin Armee en ny Forstærkning, men at det vilde være ham meget smerteligt, dersom han skulde nødes til at bruge dem mod en Magt, som baade Naturen og Forbund & har bestemt til at leve i Venskab med Frankrige.