JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-23
Auctions-Placat. Efter Reqvisition af Procurator Nors i Løgstøer bliver Christen Nielsen i Beltoft hans den Kongl. Kasse for Skatterestancer adjudicerede Parcel med Hartkorn 1 Tde. 6 Skpr. - Fdkr. 2 Alb. af Niels Nyemands forrige nemlig : den 14de Mai. Gaard i Alstrup Sogn, Sleth Herred, stillet til 3de Auctioner, den 28de Mai førstkommende. den 11te Juni, hver Dags Formiddag Kl. 9. De 2de første Auctioner holdes paa mit Contoir, den 3die hos Sognefogden i Store Alstrup Bye. Hvilket herved i Henhold til Pl. af 22de April 1817 bekjendtgjøres. Aars Sleth Herreders Contoir i Vildsted pr. Løgstøer, den 19de April 1831. Kragh, constitueret.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-23
Torsdagen den 28de April førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver paa Frederikshøi, efter Begjæring af Hr. Viinhandler Jens A. Nørgaard af Aalborg, bortsolgt denne Gaards Besætning af Heste, Køer, Sviin, Vogne, Plove med mere Avlsredskab, samt endeel Boehave; hvortil Liebhavere, indbydes. Nibe, den 12te April 1831. Koefoed. Ved Auctionen paa Veigaard, den 26de April, bortsælges tillige 2 1/2 Lispund Krølhaar.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-23
Det Aalborg Stifts geistlige Enkekasse tilhørende Sted Nr. 457 i Brødregyden, bestaaende af 4 Fag, stilles til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes i Stedet Torsdagen den 5te Mai næstkommende om Formiddagen Kl. 10. Conditionerne ere til behageligt Eftersyn hos Auctionsreqvirenten, Procurator Jensen. Hvilket til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 19de April 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-23
Efter vedkommende Eiers Begjæring afholdes Auction paa Aalborg Byetingsstue, Onsdagen den 4de Mai næstkommende, om Formiddag Kl. 10, over følgende, i denne Byes Nyehavn beliggende, Skibe: Galeasen Frederikke Caroline, drægtig 63 Commercelæster, bygget Cravel og af Egematerialier, fortømret 1829, med staaende og løbende Redskaber. Galeasen Cicilie Margrethe, drægtig 31 Commercelæster, bygget af Eeg ovenom, men Fyrrebundligeledes med staaende og løbende Redskaber. Jnventariellisterne og Conditionerne for Salget, ville 14 Dage før Auctionen være til Eftersyn paa Kammerraad, Procurator Juuls Contoir. Aalborg, den 7de April 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-23
Onsdagen den 27de Dennes, Formiddag Kl. 10, bliver, paa Aalborg Byetingsstue, afholdt offentlig Auction over Bort fæstningen af det saakaldte Commerceraad Gleerups Pulpitur i Frue Kirke heri Byen. Aalborg, den 19de April 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-23
Auctions-Placat. Tirsdagen den 10de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 præcis, bliver i Tolstrup Præstegaard afholdt offentlig Auction over en stor Deel udvendig Besætning, bestaaende af Heste, Køer, Qvier, Faar, Vogne, Plouge, Harver og andre Gaards- og Avlsredskaber, Hestetøi med mere, alt tilhørende afgangne Sognepræst Hr. Johannes Cramer og efterlevende Hustrues fælleds Boe. Lysthavende indbydes. Børglum Herreds-Contoir i Hiørring, den 18de April 1831. Spürck.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-23
Løverdagen den 30te April førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver i Støvring Bye, paa Gaardmand Søren Søndergaards Boepæl, ved Auction bortsolgt: noget Guld og Sølv, et Skatol, en Dragkiste, Borde, Stole, Sængeklæder, Dækketøi og Fruentimmer=Gangklæder m. v., tilhørende afg. Kieldermester Anders Nielsens og hans senere afdøde Enke Ane Jensdatter Wittrups fælleds Boe. Nibe, den 11te April 1831. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-23
Løverdagen den 30te Dennes, Kl. 3 Eftermiddag, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, ved en eneste Auction, absolut bortsolgt, i Sørup Bye, det der beliggende, af Lars Harrilds Enke forhen ej de og beboede Huus, med tilliggende Toft, Mose- og Hedelodder, alt skyldsat for 1 Fdkr. 25 Alb. Conditionerne fremlægges ved Auctionen; hvortil Lysthavende indbydes. Nibe, den 14de April 1831. Koefoed
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Polen. J den Træfning, som den 10de Dennes fandt Sted, var det Levningerne af Generalerne Geismars og Rosens Hære, samt det senere i Rusland indrykkede Armeecorps, som anføres af General Pahlen II, men fornemmelig den Division, som anføres af GeneralSiewers, der blev ødelagt af Polakkerne. En General Pradzinski førte disse personlig frem til Angreb med Bayonnet. En heel Russisk Batallion strakte Gevær. Generalissimus har ikke indberettet Jndtagelsen af Siedler, men da Polakkerne allerede den 10de om Aftenen, da Slaget havde staaet, vare i Jgnatie, som vel ikke kan være over en Milsvei fra benævnte Stad, saa er der ingen Tvivl om at Russerne jo snart efter maa have overgivet den til de seirende Polakker, som de ikke længere formaae at modstaae. Diebitsch har forlagt sit Hovedkvarteer tilbage fra Riki til Baranov, hinsides Floden Viepez, og man imode seer med hver Dag vigtige Begivenheder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Fra Danzig meldes, at adskillige dertil bestemte Skibe ere blevne tvungne af Polakkerne til at gaae tilbage til Varskov, hvor deres Ladninger ere blevne oplossede og af den Polske Regering betalte med Contant for en Trediedeel af Beløbet, og med Jmodtagelsesbeviser for de to Trediedeele. Man ængstede sig meget i Danzig over Cholera-Sygdommens Fremtrængen, da den allerede var naaet frem til Briese, omtrent 60 Mile fra Danzig, og det synes ikke, som at Polakkerne i disse urolige Tider enten kunne eller ville tage de tilbørlige Forebyggelsesmidler, hvorfor Sygdommen meget hastigen vil udbrede sig til de Vestprøisiske Stæder og siden videre. Alle Efterretninger stemme deri overeens, at Polakkernes Fortropper allerede staae paa fire Mile nærBriese i Litthauen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Blandinger. Frankrigs Statsraad har taget den afgiørende Beslutning, at Algier skal beholdes og koloniseres, og General Clauzel er bestemt til Governør, hvorhen han afreiser igjen om en føje Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Følgende Brev, som Englands nuværende Pr. Minister Grev Grey har skrevet til den Polske General Kosciusko, har et Engelsk Blad nylig meddeelt. Man seer heraf Stemningen af Statsmanden, der nu staaer i Spidsen for den Britiske Administration, for det Polske Folk. "Portman=Square, den 1ste Juli 1814. Vær forvisset om, at der ingen mere levende kan interessere sig for Polens Skjæbne end jeg. Dette modige, men nykkelige Folks Gjenvordigheder, dets Udholdenhed og dets Dyder, hvorpaa De, General, personligen har givet saa glimrende Exempel, maa tilvisse stemme Hjerter til Deeltagelse, der ere gjennemtrængte af Menneskelighedens og Retfærdighedens Grundsætninger. Jeg er overbeviist om, at en oplyst Politik strax vil være gunstig for Polens Reclamationer. Den første Krænkelse af en almindelig Friheds hellige Grundsætninger, der har fundet Sted ved Delingen af 1772, og senere i Aarene 1793 og 95, kan tilskrives alle de Farer. som hele Europa siden den Tid har været udsat for og som vi have været saa lykkelige at undgaae. Den er ikke at tænke paa nogen velgrundet Sikkerhed mod disse Farer, naar Polen udelukkes fra det Velgjørende af en almindelig Befrielse, der, for at være fuldkommen, maatte garanteres ved Nationernes høitidelige Anerkjendelse af Ret og Uafhængighed. - Naar de Magter, der have søgt at drage Fordeel af Uretfærdighed, og derved have lidt saa meget, dog vilde lægge Erfaringens Lærdomme paa Hjerte, saa ville de indsee, at deres gjensidige Sikkerhed og Rolighed vilde være bedre faren, naar de søgte at gjenoprette dette ved en falsk Politik saa grusomt undertrykte Land til en saa uafhængig Stat. - Disse Følelser ere dybt indpræntede i min Siel, og De, Herr General, kan være forvisset om, at jeg ikke vil forsømme nogen Leilighed til at forkynde dem lydelig, hvor jeg kan see at de vil gjøre god Virkning. Naar jeg i de sidste Parlaments Debatter har udladt mig mindre herover end jeg gjerne havde ønsket det, saa havde dette kun sin Grund i Visheden om, at jeg dog ikke har kunnet udvirke noget i Regeringens Politik, men maatte meget mere befrygte at forøge Farerne, der true denne Nations Skjæbne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Blandinger. J Nr. 56 af dette Blad var begyndt en af "Den Wahrheitsfreund" optaget Afhandling om Oprindelsen til den Danske Statsgjæld; her leveres nu Slutningen: "Kong Christian den 7de besteeg Tronen med de bedste Forsætter. Han havde taget den faste Beslutning, at gjøre Alt godt igjen, og snarest muligt afbetale Gjælden. Under hans Regjering skeete meget bekostelige diplomatiske Negociationer og Tractater, i Anledning af den Holsteenske storfyrstelige Andeels Tilbytning for Grevskaberne Oldenborg og Delmenhorst.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
J Forveien var Reguleringen af den gamle hertugelige Gjæld, med Hensyn til den Slesvigske, af Danmark erobrede Andeel, gaaet for sig, hvilken Danmark ifølge Tractaten, overtog. Den Holstenske Canal kostede over1 Million Rd. Var Statsgjælden altsaa indtil Krigen, 30 Mill., saa var den dog gjort ene og alene for Holstens Skyld. Al den Gjæld, som siden efter blev gjort, var fælleds for Staten. Gud være imidlertid lovet, at vore Finantser nu, ved vor almeen elskede Konges følgeværdige Oeconomie, igjen er kommen i den bedste Orden og Creditten fuldkommen gjenoprettet. Banken gjør hvert Aar Fremskridt, og om faa Aar vil Bankhæftelsen kunne ophøre, naar ikke Krig eller andet Uheld indtræffer. Hvad Landskatten angaaer, da kan man ansee den, for saavidt den fortiden hviler paa de adelige Godser, for det samme, som den i Aaret 1696 paalagte Plovskat af 36 Rdl. J Kong Frederik den 4des Tid blev i Krigstider ofte store Paalæg lagte paa Ploven; ja engang endog 100 Rd. Naar man antager, at Pengenes Værdie dengang, da Plovskatten blev paalagt, var langt mere end det Dobbelte imod de da værende Kornpriser, da Havren kostede en halv Rd. og de andre Kornsorter i Forhold dertil; lægger man fremdeles Mærke til, at hele Skovstrækninger siden den Tid ere blevne omdannede til frugtbare Marker, og Værdien af de tilbageblevne Skove forhøiet: saa synes denne Skat at være mindre end trykkende for Landmanden; isærdeleshed da Halvdelen hidtil aarligen er bleven eftergivet ved Kongens Naade. Den Forskjel, som finder Sted imellem Embedsmændenes, og isærdeleshed Statsministrenes, forrige Gagering og deres nærværende Lønning, kan maaskee ogsaa tjene til et er indskrænkede Statsudgivterne ere. Minister Gagerne vare for 8000 Rd. Fra 1750 til noget efter 1760 indbragte det danske Cancellie Over Secretairen 40000 Rd. for Bestallinger a.; det tydske Cancellie 18 til 20000. J Aaret 1770 blev heri foretaget en Forandring, og Eftermændene erholdt intet mere, end Gagen; Sportlerne derimod tilfaldt Kongen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Krigs=Cancelliet indbragte Over=Krigs=Secretairen 13000 Rd.; men dette bortfaldt fra Aaret 1763 eller 64, da Generalitets Collegiet blev oprettet. Nu er Minister Gagen 6000 Rd. De ligeledes i Militairet indtraadte Besparelser bleve allerede af Kong Frederik den 4de forudsagte, som nødvendige, da han efter endt Krig satte samtlige Compagnie Chefer paa 1000 Rdlrs. Gage. Alle klagede jammerligen derover; thi de havde før havt 1600 Rd. Men Kongen sagde: "Tier kun stille; der vil komme den Tid, da J, istedetfor de 600, ville miste de 1000, og denne Forandring foretog virkelig Generalitets-Collegiet blandt andre Jndretninger. - At Landet forøvrigt, under vor nuværende allernaadigste Konges milde og i mange Henseender mærkværdige Regiering, uagtet de mange og store Ulykker, hvoraf det siden 1801 er bleven hjemsøgt, dog, i det Hele taget, kan glæde sig ved en forholdsmæssig Velstand og en Fremskriden i Udvikling, er en, sjette Frederiks Regjering hædrende, Sandhed. Af de Ulykker, som i hiin Periode have ramt Landet, nævne vi, den Engelske Flødes tiltvungne Jndgang i Østersøen; den 6 Aar derefter paafulgte Occupation af Øen Sjælland ved Englænderne; Hovedstadens Beleiring; Ødelæggelsen af en stor Deel af samme; hele Flodens voldsomme Bortranelse, med det uskateerlige Forraad i Søearsenalerne, o. s. v.; Hertugdømmernes fjendtlige og længe vedvarende Occupation af de imod Napoleon forbundne Hære; den derpaa indtraadte almindelige Standsning i Handelen, og Mangel paa rede Penge; voldsomme Ødelæggelser ved Oversømmelser paa Vestkysten af Landet; daarlig Høst i 2 paa hinanden følgende Aar, o. s. v. Men, uagtet disse og andre lignende Uheld, er dog det samtlige Skolevæsen paa Landet, saavelsom i Kjøbstæderne forbedret; Underviisningsanstalter for Døvstumme og Blinde oprettede; den saalænge i Handelsverdenen smertelige følte Mangel af en Vinterhavn ved Helsingøer afhjulpen. Desforuden er der sørget for Fyrtaarnenes Forøgelse og Forbedring til Handelskibenes muligste Sikkerhed; fremdeles er der bleven anlagt en Havn paa Jyllands Nordostkyst i Frederikshavn, og mange flere almeennyttige Foranstaltninger istandbragte. Den taknemmelige Efterverden vil fremstille Frederik den Sjettes Regjering som et glimrende Exempel paa, hvorledes en uindskrænket Monark, selv under de største Ulykkestilfælder, ledet af kraftig Velvillie for sit Folk og understøttet af dets taknemmelige Hengivenhed, stanhaftigen kan beseire Skjæbnens Luner og opfylde sit høie Kald, saa vidt muligt at udbrede Held og Lykke vare. kongen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Aalborg Kirker. Døbte. Den 17de April., Chirurg Boldts Søn, Sigurd Johan Daniel Boldt; Fadd.: Fru Henckell, Frøken Rodenborg, Controlleur Thaning, Viinhandler Simoni, Apotheker Strøyberg, Kjøbmændene, Galthen, Johannsen, Spreckelsen, Brix. - Sergeant Lautherborns Søn, Christian August Lautherborn; Fadd. Mad. Rothuus, Pigen M. Smith, Commandeersergeanterne Lorentzen, Schramm, Petersen, Hoboist Schlundt, Regimentsskriver Trasborg, Fourererne Krebs og Gierstrup, Corporalerne Abits, Schousgaard, Lorenzen, Ørtoft og Qvitzou. - Steenhugger Balzar Gjerums Søn, Carl Marinus Gjerum; Fadd.: Fru Justitsraadinde Schmidt, Jomfrue Wølfferdt, Justitsr. Ridder Strandgaard, Premierlieutenant v. Gedde, Kjøbmændenne A. Herskind, J. Rasch, C. Akkermann og Fischer, Kæmner Wulff, Jnstitutlærer Forbach. - Bryggerkudsk H. Pedersens Søn, Johan Peter Pedersen; Fadd.: Bryggermester A. Pedersens Kone, Pigen J. Sørensdatter, Møller, C. Andersen, Muursvend S. Hassing, Bryggerkarl C. Johansen. Tjenestekarlene A. Jensen, C. Nielsen og Jacob Jensen. - Den 24de, Kjøbmand og Kirkeværge Tilemanns Datter, Margrethe Charlotte Tilemann; Fadd.: Mad. C. Hassing, Jomfru S. Christensen, Kjøbmændene Chr. Sødring, C. og A. Hassing, Valeur og N. Sødring, Handelsbetjent H. Sødring, Fuldm. Tilemann.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Bekjendtgjørelser. Gaarden No. 224 ved Østeraae er tilkjøbs eller i manglende Fald er der tillei 2 Etage, enten samlede eller særskildte, hvorom Akkorderes med Eieren. Aalborg, den 24de April 1831. Foruden Hauge- og Blomsterfrøe m. m. som forhen averteret, kan nu og hele Foraaret, bekommes, som nylig fra Udlandet er arriveret, Aprikos, Færsken, Morbær (forte og hvide), dobbolte Roser (gule, blaae, sorte, røde, hvide) og røde Moos Roser, Sørgetræer (fraxinus pendula og Salix Babylonica), Sneeholde-Træer, m. m., som alt faaes for billigste Priis hos H. P. Beyer, ved Reberbansporten. Stiftsbogtrykkeriet anviser Kjøber til en god Malke=Koe, der nylig har, eller snart skal kælde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Nylig forladt Pressen, den Nordhausiske Under pige, en qvindelig Rinaldini. En romantisk Historie af E. Bornschein. Oversat fra det Tydske af K. Kopperholdt. 1 Deel. 1831. Jndheftet 1 Rbd.; faaes hos Boghandler R. Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Skipper Nicolai Nissen afseiler i denne Uge til Kjøbenhavn og medtager smaat Gods og Passagerer. Fartøiet ligger ved Toldbodbryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Alle nu brugelige Sommer=Huer og Kasketter, for Voxne saavelsom for Børn, faaes efter de nyeste Facons af forskjellige Stoffer og til billige Priser; ogsaa modtages til Conservation for Orm alle Sorter Peltssager for forestaaende Sommer og paa sammes accurate Behandling kan regaarderes af Undertegnede.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Bundtmager C. W. Hermann, boende paa Algaden ved Frue Kirke i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Nogle Bundter Mahognie=Plader til Finering, af forskjellige Demensioner og forskjellig Fiinhed, ere overleverede Undertegnede i Commission til Salg. Lemos.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
For mine Venner og Velyndere har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre, at jeg er flyttet fra Gammel-Torv, og boer paa Algaden Nr. 11, hvor jeg fortsætter den samme af mig forhen førte Handel. Aalborg den 25de April 1831. Henning Colding.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Næstkommende Tirsdag den 26de Dennes om Eftermiddagen Kl. 71, afholdes en Generalforsamling i Selskabet. Aalborg i Directionen for det dramatiske Selskab, den 21de April 1831.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Proclama. a 2. . 4de Classe. Om 10 Rbskl. Sølv. Schifter. Falkenskjold. Christian de Fischer, Kongelig Majestæts Overauditeur, Herredsfoged og Skriver i Hassing=Refs Herreder i Thisted Amt, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Gaardmand Peder Sørensen Bundgaard i den saakaldte Ydesgaard i Helligkilde Bye, Hvidberg Sogn, Thisted Amt, grundet paa dertil forundt Kongelig allernaadigst Bevilling, dateret 3die December 1830, indstævnes herved, med Aars og Dags Varsel, den eller dem som maatte have ihænde, eller formene sig at tilkomme nogen Ret efter 3de af bemeldte Gaards forrige Eier Anders Christian Jensen til nu afdøde Gaardmand Christen Andersen i Flauleff udstædte Panteobligationer, nemlig: En udstædt under 16de December 1815 og thinglæst 5te Februar 1818 for 1600 Rbdlr. N. V. med 2den Prioritet næstefter 320 Rbdlr. S. V. i forommeldte Gaard af Hartkorn 2 Tdr. 4 Skp. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. med dens Besætning. En Anden udstædt under 21de Juni 1816 og thinglæst 5te Februar 1818 for 400 Rbdlr. N. V. med 3die Prioritet næstefter nysmeldte 2den Prioritetslaan i Gaard, Besætning og Jndboe, og en Tredie, udstædt under 24de Junuar 1818 og thinglæst 5te Februar 1818, for 337 Rbdlr. N. V. med Prioritet næstefter det anførte 3de Prioritetslaan til at møde for Hassing-Refs Herreders Ret paa Thingstædet i Møllerhuset, den sidste Torsdag i Juni Maaned 1832 sædvanlig Thingtid med bemeldte Obligationer in Originale at fremkomme, og deres Ret dertil at beviisliggjøre, og saafremt ingen dermed melder sig inden den foreskrevne Tids Forløb da vil Obligationerne ved Dom vorde mortificerede til Udslettelse af Partebogen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Forelæggelse og Lavdag er hævet ved Forordningen 3die Juni Under Navn og Embedssegl. Teglgaarden, den 11te April 1831. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
Licitation. Jfølge Stiftamtets Ordre i Skrivelse af 28de f. M., bliver paa Hellum Hindsted Herreders Tingsted heri Byen, Tirsdagen den 3die Mai næstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Licitation over Opsætningen af en Brønd ved Gjordemoderhuset i Als Bye.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-25
J et foreløbigen affattet Overslag er Materialier og Arbeidsløn anslaaet til 130 Rd. Repræsentativer. Hvilket herved, til Liebhaberes Efterretning, bekjendtgjøres. Hobroe, den 18de April 1831. Holm,
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-26
Jtalien. Dette klassiske Lands Jndbyggere have altid udmærket sig fremfor alle andre Nationer. J Oldtiden udmærkede Rommerne sig ved Tapperhed og Neapolitanerne ved Slikvurnhed. Nu leverer Jtalien de bedste Makroner, den bedste Musik, og de fortrinligste Messer, men naar det kommer an paa Kamp, hvor Hjærterne lægges paa Vægtskaalen, da ere Jtalienerne ingenlunde nu omstunder i deres rette Element og de ere langt meere skikkede til at bruge Stiletten end Sværdet. Vel kæmpede nogle af Jtaliens Sønner heel drabeligen under Bonapartes Bannere, men han var ogsaa den Mand, der forstod at oplive og anspore Folk, men overladte til sig selv have Jtalienerne stedse i den nyere, Tid viist sig som sande "Macaroni", og ligesom Neapolitaneren Pepe for faa Aar siden viste, at han meget bedre kunde tale store Ord end udføre store Be drister, og at han vel qualificerede sig bedre til at være Trompeter end General, saaledes har man i denne Tid seet Jtalienerne gjøre en Parodie paa et Oprør. De synes at have indbildt sig, at ville kunne komme derfra ligesaa hastigt, som de Franske i Julii Maaned, som Belgierne to Maaneder senere, og som de beundringsværdige Sarmater, der vovede at sætte sig op mod Verdens mægtigste Monark, men de betænkte nok ikke, at Krig medfører Blodsudgydelse og at det i Fejdetid er en for Liv og Lemmer ligesaa farlig Ting at være Krigsmand, som det i Fredstid kan og maa være en stor Behagelighed at være berettiget til at bære Uniform, Epauletter og Skjæg. Men da det nu komtil Prøvelse rendte enhver af disse skrydende Herrer, hver sin Vei.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-26
alle Tyske Kunstnere have, af Frygt for at kunne ansees for revolutionære Personer, maattet afrage deres delige Knurhaar (mustachi), dog vare der fem ædle Svende fra Saxenland, der have trodset Tidsaanden, og endnu paa Hædersviis bære deres Skjæg eller som en Mand paa en vulgar Maade engang udtrykte sig have Haar under Snuden." (Foranstaaende Stykke er hovedsageligen taget efter Frankfurts Over=Post Amts-Tidende.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-26
Fra Frankrig meldes, at den Franske og den Østerrigske Regering have gjort Aftale om at Østerrigs Tropper skulle forlade Kirkestatten, saa saare Roligheden der igjen er tilveiebragt, hvilket da, som af Foranførte sees, allerede er skeet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-26
Den unge Bonaparte, som ogsaa vilde spille en Rolle paa Oprørsskuepladsen, skal nu holdes under sin Faders (forhen Kong Ludvig af Holland, Opsigt, indtil han kan blive bortsendt til Nordamerika. At han foreløbigen revses, er en Selvfølge.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-26
Fra Over-Jtalien og fra Neapel haves intet Mærkværdigt med Dagens Post.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-26
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-26
Kjøbenhavn. J flere Tyske Tidsskrifter findes meget fordeelagtige Domme over første Deel af Beytrage zur Keantnisder Medicin im Rorden a.", herausgegeben von Dr. A. v. Schønberg, saasom i Jenaische Allg. Lit. Zeitung, Nr. 117 for 1830, hvor saavel det hele Foretagende anbefales, som ogsaa de enkelte Bidrag roses, især Etatsraad Herholdts om Synet. Udgiveren opmuntres til at vedblive, ogsaa af den Grund, at han er det Tyske Sprog saa mægtig, at man sjelden erindres om, at det er en Oversættelse, man læser. - Dr. Pierers Annaler begynde Aargangen 1830 med en Recension over Værket, hvori erklæres, at Udgiverens Hensigt: at ville fortsætte den ved Dr. Scheels Død afbrudte Samling af nordiske Lægers Afhandlinger, er - at dømme efter det første Bind i høi Grad lykkets ham. - Professor Oken taler i sin Jsis, 11te Hefte, for 1830, saaledes om det hele Foretagende: "Danmark har fra Arilds Tid udmærket sig ved store Læger, og Bartholinernes Skole er aldrig uddød. Ogsaa i den nyere Tid have Scheel, Pfaff og Rudolphi holdt det for Umagen værdt at udgive et eget Tidsskrift for den nordiske Natur og Lægevidenskab, hvoraf disse Bidrag paa en vis Maade kunne ansees som en Fortsættelse, kun med den Forskjel, at de optage større Afhandlinger, altsaa ligne ordentlige Bøger, og udkomme tvangfrit. Dette Foretagende er i videnskabelig Henseende visselig meget at billige, og naar Udvalget stedse lykkes saaledes som i dette Bind, kan det ikke omtvivles, at det jo ogsaa med Hensyn til Boghandelen vil have Varighed. - Herholdts skarpsindige Undersøgelser ere hele Verden bekjendte, og det vil glæde Enhver at finde dem her paa Tysk, ogsaa Skielderups Undersøgelser og Kuldens Jndvirkning paa Organismen ere interessante. Maatte derfor kun Afsætningen opmuntre Forfatteren (o: Udgiveren) til at fortsætte sit Arbeide.