Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-09
Oversigt, af Dagens udenlandske Nyheder. (Fortsat).Der gives to Lande i Europa, som synes at være bestemte til at skulle uafladelig være udsatte for Misfornøielse og Giæringer; det ene er Frankerige og det andet er Jrland. De Uroeligheder, som idelig finde Sted blandt Beboerne i det sidste af disse Lande ere ofte omtalte, uden at de fleste vide hvorledes det egentlig hænger sammen dermed, hvorom man dog burde være underrettet; da det ikke er usandsynligt at denne Misfornøielse blandt det irlandske Folk kan engang i Tiden foranledige de vigtigste politiske Begivenheder. Derom kan man nu faae en fuldstændig Oplysning ved at læse et nyt engelsk Værk, som en Præst i Jrland, ved Navn James Gordon, som ikke er Katholik, men hører til den biskoppelige Kirke, har udgivet Man erfarer deraf, at dengang da Konge Georg den 3die besteeg den engelske Throne, stode alle de Love endnu i Kraft, hvorved Jrlænderne vare underkastede de meest trykkende Forhold. Grunden dertil ligger i, at dengang den engelske Konge, Henrich den 2den, erobrede Jrland, saa anlagde han i Landet en anseelig engelsk Colonie, som fik et Parlament efter engelsk Forfatning, men dog paa en meget indskrænket Maade, imedens det hele øvrige Jrland beholdt sine gamle Love og Statsforfatning. Denne Colonie blev nu meget forhadt af Jrlænderne og det ene Oprør afløste det andet, naar disse bleve dæmpede, saa confisqverede man Oprørernes Land-Eiendomme, og gav dem til Englænderne; men hvorved Hadet mod disse stedse tiltog. Da Reformationen begyndte, saa tiltog Uroelighederne endnu mere, Folket var ivrigt katholsk, vant til at adlyde Paven, og vilde ikke have noget at bestille med den nye Religionslære, under Dronning Elisabeth hørte Oprørscenerne aldrig op. Jacob den første indførte vel i Aaret 1613 den vigtige Forandring, at det in landske Parlament ikke skulde blot repræsentere den engelske Colonie, men tillige det hele irlandske Folk, men under hans Efterfølgere og under Crommell gave nye Oprørscener Anledning til, at stedse flere Jorder bleve fratagne Jrlænderne og givne til Englændere. Trykkende Handelsforbud kom nu til, som forøgede Misfornøielse; under Kong Carl den 2dens Regiering blev det saaledes forbudt, at føre irlandsk Slagteqvæg ind i England og at udføre uldne Tøier, hvorved Uldfabrikerne gik reent til Grunde. Da denne Behandling gav Anledning til bestandige nye Oprør, som blev under Konge Wilhelm den tredie og Dronning Anna ikke allene stedse flere Jorder confisqverede, men ogsaa udgivet en Række af Straffelove for reent at underkue Jrlænderne, faaledes bleve alle deres overblevne Jorder parcellerede ud i smaae Stykker, da det blev befalet, at de skulde i Tilfælde af Dødsfald deeles imellem alle Børnene. Jngen Jrlænder fik Lov at kiøbe sig nogen Jord til, Forpagtningerve bleve underkastede mangehaande Jndskrænkninger. Havde en Katholik en Søn, som var en Protestant, saa arvede han Faderens Eiendomme. Der maatte ikke oprettes nogen katholsk Lære-Anstalt og ved Testakten bleve Kathelikerne udelukkede fra al Deel tagelse i Parlamentsvalgene og Stats-Embeder. Disse haarde Forholdsregler varede ved til den nærværende Konge kom paa Thronen; Følgerne deraf bleve, at det irlandske Folk nedsank i Raahed og i Fattigdom, og at Hadet mod Englænderne slog dybe Nødder. – Georg den 3die besteeg Englands Throne i 1760; i hans Regieringstid. ere vigtige Forbedringer indførte i Jrlands Bestyrelse og Forfatning; fra Aaret 1767 befalede han, at Vicekongen skulde ikke, som tilforn, paa en kort Tid, men bestandigt residere i Landet. J Aarene 1778 og 1779 bleve samme Handelsrettigheder, tilstaaede Jrlænderne som Englænderne, og Katholikerne indrømmede fuldkommen Eiendoms Rettighed. Og i Aaret 1780, da man befrygtede et fransk Angreb, blev Jrland ophøiet til et Kongerige for sig, og fik sit selvstændige af England uafhængige Parlament. Storbrittannien og Jrland bleve nu to Riger under een Konge. Uagtet denne Forandring, som blev kaldet Emencipationen, varede Misfornøielsen dog ved, da Katholikerne ingen Andeel havde i Parlaments=Valgene og ikke kunde udvælges til Statsembeder fordi Testakten ikke blev ophævet. Misfornøielsen fik nye Næring, ved den franske Revolution. Jrlænderen Burkes Taler i Parlamentet og Paynes Skrifter opflammede Jrlænderne; i Aaret 1791 dannede sig i Landet en irlandsk Union, og i Aaret 1795 en hemmeliForbindelse til en democratisk Revolution. (Fortsættes.