JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
Bekiendtgiørelser. N. B. H. os Genneral Krigs Commissær von Villenrad kan bekommes beste Slags Sæde=Byg til Kiøbs. Afgangne Doctor Jngversens Huus heri Saden; Et beliggende paa den Væstre Side af Prinsinde Gaden, imellem Apothequet paa den Sandre og Hr. Docter Hoffdings Huus paa den Nordre Side, bliver efter Skifte Rettens for anstaltning stillet til offentlig Auction første Gang Onsdagen den 25de; Anden Gang Fredagen den 27de, og tredie og sidste Gang Mandagen den 30de: Aariil næstkommende alt om Formiddagen Kl. 9, og ved tredie Auction Aasolut hortsolgt efter de paa Auctions Stædet bekiendtgiørende Conditionerne, saasnart Huuset saaledes er solgt bliver Stervboens øvrige Eiende af Sølv, Guld, Borde, Stole, Speile, Skrive Chatoller, Kakkelovner, Kaaber, Mæssing, Tin, Jerntøy og Trævare, samt me Dag ligeledes ved offentlig Auction bortsolgt. Fridericia den 19 April 1787. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
Hos Hr. Capitain von Rander kan faaes meget 2 god Hvede, Byg og Boghede, ligesom i hans Stald staaer 2de meget smukke Hingster til Hoppe bedækning imod billig Betaling, hvoraf den ene er en Fur Hingst og den anden lyse guul med hvid Mand Sviin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
Horsens St. Hans Market som efter Almana( ken var berammet i dette indeværende Aar den 12de Junii førstkommende, bliver formedelst det Slevigske Rytter Regements Mynstring samme Da udsat og med Kongelige Allernaadigst Tilladelse holdet den 27de Juni nest efter, hvilket til alles Efterretning bekiendtgiørres. Horsens den 10de April 1787.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-20
Borgemester og Raad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-27
Følgende Æreminde Jndsendt. H. S. E. JOANNES. ERICI. gente Islardus. Nat. D. 31 Aug. 1728. Mort. D. 29 Mart. 1787. indefesse industriæ probat fidei magne eruditionis : suæ honos Patriæ. Amico sposuit P. F. Sorn. Her giemmes. Johannes Erichsen, af Fødsel en Islænder. Født den 31 Ang. 1728. Død den 29 Martii 1787. En Mand af utrættet Flid, prøvet Troskab, stor Lærdom, og sit Fædrenelands Ære. Opsat af hans Ven P. F. Suhm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-27
Efterretning om det Betydeligske som er passeret i Jylland fra Christendommens Tiider. Jkke langt hen i det niende Aarhundrede, ved Ansgarii og hans Medarbeiders Prædiken, fik Jyllands Jndbyggere først Smag paa Christi Kundskab, og omtrent Aar 860 blev den første Christne Kirke i Landet bygt udi Ribe, ligesom nogen Tiid dereftet en anden i Aarhuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-27
I det 14de Seculo vare i Jylland adskillige heftige Bevægelser, endskiøndt Erich Menved, søgte at holde god Fred iblant sine Undersaatter, understod sig dog 1313, en Deel Jydske Bønder at giør Opstand og sette sig i mod de Kongelige befalinger, klagende over nye Tynger og Paalæg, hvortil de vare ophidsede af Niels Brock og fleere Adelsmænd. Det gik saavidt at de grebe til Gevæhr, og ved Colding nedlagde Rigets Marsk med andre fornemme Mænd som Kongen havde udsendt at stille dem tilfreds. Kongen herover fortørnet, drog med en Krigsmagt ind i Jylland og indjog saadan Skræk i de Oprørske, at de strax bade om Naade, som han og skienkede dem, ladende sig nøie med at ophænge Anførerne, og at paalægge Bønderne en aarlig Skat, som efter deres Jords Taxt blev kaldet Guld=Korn. De maatte derforuden indgaae nogle fleere Artikler, nemlig: At arbeide for Kongen, ifald han vilde bygge nogen Fæstning, og aldrig at bære Budstikke imod de Kongelige Lehnsmænd. Og som de havde angivet nogle af Adelen, som havde styrket til dette Opløb, bleve de samme indstevnede for Landstinget, hvor der vel gik Døds Dom over adskillige, men det er troeligt at de har forekomm et Exutionen og i Tide reddet sig ved Flugten. Under Kong Christopher den 2dens ulykkelige Regiering udstod Jylland meget Ondt, da Grev Gert af Holsteen, som i mangfoldige Aar havde denne Provintz i Pandt, saavelsom hans Stadtholdere, gjorde alt hvad de kunde til at plage og udsue Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-27
Efter Kongens Død gjorde vel hans Søn Hertug Otte sig Umage for at redde sit fordervede, Rige, og havde 1334. faaet en Hob HielpeTropper samlet, hvormed han gik ind i Jylland, men blev af Grev Gert paa Veien til Wiborg overrumplet og af hannem slagen og tagen til Fauge. Det Onde gik saavidt, at da Greven vilde sælge Landet under et Aag, som det ei skottede om, nøddes den Jydske A deel og Almue til at ansee Greven for deres Fiende, og indlod sig i offentlig Feide med ham. Greven for at dæmpe denne Opstand og tugte Nationen, ankom i Jylland med en Hær 10000 Mand, kaldet Guntzhovere og under en Besætning af nogle 1000 Mand indqvarterede sig selv i Randers. Hvorpaa den behiertede Jydske Adelsmand Niels Ebbesen af den Familie Galt, og uden Tvivl en af de fornemmeste Embeds=Mænd i Landet, greb til den Helte Gierning, hvorved han der i Landet og Historien er bleven udødelig, at han uagtet den stærke Garnison, med nogle faae Bevæbned vovede sig om Natten ind i Staden, trængte lige til Herberget, hvor Grev Geer den Store laae og dræbte ham i sin Seng, hvorved han frelste sit Fæderneland fra forestaaende Ulykker, og gjorde Ende paa det Sørge Spil, som i mange Aar havde sadt Landet i største Forvirrelse. Ved Midten af samme Seculo havde Jylland saavelsom ander Europæiske Lande, den Ulykke, at den store Pest, som kaldes den sorte Døe, bortrykke en stor Deel af Jndbyggerne, hvorved mange Byer og Kirker bleve øde, som ei siden bleve opbygte. Men Aal Stæderne i de store Heder viser endnu ved Af ger=Rener og andre Merker, kiendelige Spor at gamle Beboere. Hvad nogle af Adelen i Jylland faae Aar derefter i Samfund med Greverne af Holsteen, havde for imod Kong Waldemar, kom ikke til nogen Modenhed eller offentlig Udbrud. (resten følger.) Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-27
J Paris sees et Kaaberstykke over de Østerrigske Klosteres Ophævelse og kiøbes meget begierlig. J Midten af Stykket sees Keiseren, omgivet af mangfoldige Munke, deels med afragede Skiægge og dertil med Hoveder men pyntelige Punge=Parykker. I det ene Hiørne, sees Tigger=Munke, der ved der første Skridt af Klosteret give sig i Underhandling, med Hververe, og i det andet sees en ung smuk Nonne, der accorderer med en Galanteriehandler om et prægtigt Hovedtøi og s. v., imedens gammel Nønne løfter paa Skulderne, og iler derfra sukkende med de Ord fra hendes Mund; O! Forfængelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-27
I et Kloster i Molk ikke langt fra Wien forvares meget omhygelig en 30 Aars gamme, Portemager, som et Underværk med; Gylden daglig; Aarer og dertil er, at den overtroiske og Jndvildringskraft saa stor, at der skal være bemerket paa hans Føder saadan Samling og af hans Arenes Giennemskind i Huden at samme forestiller tydske, latinske og hebraiske Bogstaver, Mænd med Harnisk etc. - han besees af alle med Forundring, og vil blive riig inden kort Tid ved alle de Gaver ham gives.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-27
Dødsfald. Colding den 19de April, Hr. Comsumtions Jnspecteur, Johan Friderich Zahn, 61 Aar - og 11 Maaneder - og 6 Dage
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-27
Bekiendtgiørelser. N. B. 5. Hos Genneral Krigs Commissær von 2 Villenrad kan bekommes beste Slags Sæde=Byg til Kiøbs. Afgangne Doctor Jnqversens Huus heri Saden. 8 beliggende paa den Væstre Side af Prinsinde Gaden, imellem Apothequet paa den Søndre og Hr. Docter Hoffdings Huus paa den Nordre Side, bliver efter Skifte Rettens for anstaltning stillet til offentlig Auction første Gang Onsdagen den 25de; Anden Gang Fredagen den 27de, og tredie og sidste Gang Mandagen den 30de: April næstkommende alt om Formiddagen Kl. 9, og ved tredie Auction Aasolut hortsolgt efter de paa Auctions Stædet bekiendtgiørende Conditionerne, saasnart Huuset saaledes er solgt bliver Stervboens øvrige Eiende af Sølv, Guld, Borde, Stole, Speile, Skrive Chatoller, Kakkelovner, Kaaber, Mæssing, Tin, Jerntoy og Trævare, samt me Dag ligeledes ved offentlig Auction bortsolgt. Fridericia den 19 April 1787. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-27
Hos Hr. Capitain von Randel kan faaes meget 2 god Hvede, Byg og Boghede, ligesom i hans Stald staaer 2de meget smukke Hingster til Hoppe bedædning imod billig Betaling, hvoraft den ene er en Fux=Hingst og den anden lyseeguul i med hvid Mand Sveis. Jorssens St. Hans Marker, som efter Almanac ten var berammet i dette indeværende Aar den 12de Junii førstkommende, bliver formedelst det Slevigske Rytter Regements Mynstring samme Dag udsat og med Kongelige Allernaadigst Tilladelse holdet den 23de Junii nest efter, hvilket til alles Efterretning bekiendtgiørres. Horsens den 10de April 1787.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-27
Borgemester og Raad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-04-27
J Tirsdags Formiddag er en liden Stok, MedElfenbeensknappaa, og paa midten lidet beskadiget strax uden for Kryvelye bleven tabt, skulle samme Stok være kommen i nogens Hænder saa ombedes at levere den herpaa Adresse=Contoirret i Fridricia imod en liden Duceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Efterretning om det Betydeligste som er passeret i Jylland fra Christendommens Tiider. (see forrige No.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Efter den Tid var Jylland i god Rolighed, indtil i følgende Seculo, da det store Oprør 1441. under Kong Christophers af Bayeren, Regierings Begyndelse brød løs, hvortil Bønderne være opeggede deels af den Haarhed som Adelen og de fremmede Herremænd brugte imod dem, deels af de Disputer som Adelen laae i med Biskopperne om Tienden. Omenskiøndt de Oprørske i Førstningen havde nogle vigtige Fordeele over det Kongelige Partie, bleve de dog omsider i Hand=Herred aldeles slagne og adspredte, deres Anførere henrettede og Oprøret saaledes lykkeligen stillet. Høystbemelte Konge er den sidste eller kandske den eneste af vore Konger, som har fundet for godt at lade sig krone i Nørre-Jylland, hvilken 1443. i Ribe gik for sig, og det med saastor Høytidelighed, at ingen uden Førstelige Personer da bare Rigets Regaler. Aar 1454 og 1466. gav Kong, Christian den 1ste Jyllands Jndbyggere nogle Privilegier, som allene angik Justicien og Rettens Befordring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Udi næstfølgende Seculo havde Jylland denne sørgelige Tildragelse, nemlig at Kong Hans i Aaret 1515 sik i denne Provinz sin Helsot, og sidste Sygdom, hvilken paa Veyen fra Ribe saa heftig tiltog, at den endede hans Dage udi Aalborg. Aanno 1523. opkastede den Jydske Adelsig imod Kong Christian 2, opsagde ham Huldskab og Troeskab og kalte Hertug, Frederich in i Landet, hvilken de formaaede Raadet og Adelen i de andre Provinzer med sig at antage til Konge. Udi Kong Frederichs Tid, efterat Evangelii Lærdom, ved Mester Haas Thausens Prædiken i Wiborg, havde begiøndt at udbrede sig over det gandske Land, gjorde Almuen i Jylland, Opstand imod Biskopperne og de Gaistlige, besværende sig over at de betyngede og udsuede dem. De klagede og over at Guds Ord var saa forsømt hos dem, at der vare mange Kirker hvor der ikke uden hver tredie eller fierde Søndag blev prædiket, hvilket Hr. Mogens Giøe stadsæstede med dem hos Kongen, og vidnede at der vare store Herreder af 14 til 16 Kirker Sogne, hvor ikke fandtes fleere end 2 eller 3 Præster, og at Præsterne laae i Kiøbstæderne at fornøye sig, og lode Meenighederne lide Mangel paa Guds Ord. Efter Kong Friderich 1 Død, da Stænderne ikke kunde blive eenige om Konge Ballet, var Raadet og Adelen i Jylland de, første, som 1534, udi Rye udvalde hans ældste Søn Hertug, Christian til Konge. Han bemægtigede sig de andre Provinceer, gjorde sig al muelig Uniagen for ogsaa at blive Mester af Jylland og til den Ende overfendte den forvoven Søemand Skipper, Flemmen, som oprørte Almuen først i Vendsyssel, siden i nogle af de andre Lands=Egne; Dette Oprør havde ikke lykkligere Udfald end de forrige, men endtes saaledes, at Bønderne g, deres Anførere bleve tilsidst beleirede i Aalborg, og efterat Staden med Storm var indtagen, deels nedsablede, deels tilbørligen, afstraffede, ligesom og Skipper Clemen blev fangen, og siden fordi han i Grevens Navn, havde ladet sig hylde, med en Blye Krone paa Hovedet lagt paa Steile; Og holder, man for at det er efter den Ulykke, at de Jydske Bønder, har tabt meget af deres Frihed. Af udvortes Fiender havde Jylland ikke vidst meget at sige, siden det 14de Seculum og de Holsteenske Grevers Hrredømme, indtil den tydske Krig og efter at Kong Christian 4de Anno 1627 havde tabt Slager ved Lutter da de Keyserlige derpaa trængte sig ind igiennem Hertugdommene Holsteen og Slesvig og uden Modstand indtoge heele Jylland, hvor de brandskaterde, plyndrede og efter eget Behag holdte huus, indtil Freden, 1629 til Lybeck blev sluttet. Et andet fiendtlig og tillige uformodentlig Besøg havde Jylland ved Begyndelsen af Aaret 1644 af de Svenske, som uden retmæssig Aarsag gjorde Jndfald og oversvommede heele Landet. Velkom endeel Keiserlige Tropper til Undersetning, men Jndbyggerne fandt sig ligesaa ildefarne med disse fremmede budne Giester som med de ubudne Svenske. Jkke bedre gik det til 1658 og følgende Aarringer, da de Svenske atter under Carl Gustav efter at de havde indtaget NørreJyllands nye Fæstning Fridericia bemægtigede sig snart der heele Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Vores Allierede de Polske og Brandenborgske, kom da vel og til, men førte sig som Venner, ikke meget mildere op med Jndbygger end de andre som Fiender. J Begyndelsen af denne Krig søgte Corsitz, Uhlfeldt, som da var Carl Hustavs Tineske og Følge ved Skrivelse, til de fornemmeste i Landet, at formaae den Jydske Nation til Affald fra sin rette Herre, og Konge, men det var forgiæves, og han fandt enhver at have største Afskye for er saa ublie og fortædersk Anslag. Efter den Tid har Jylland havt god Rolighed, og enskiøndt Riget har ført Krige har dog ingen Fiende sat sin Foed inden dette Lands Grændser. Af hvad som siden her i Landet er passeret, bliver vel intet merkverdigere end det som der i vore Tider, ved den Høystsalge Konges Friderich V. Høy lovlige Jhnkommelse, faderlige o. s. Omkostninger er fat i Værk med Hedernes Bebyggelse i Jylland, som saa mange af Hans Majestæts Forfædre havde tænkt paa, saa meget er talt og skrevet om, men ingen uden han lagt Haanden derpaa eller havt den Lykke der at plante og rodfæste sit Navns Jhukommelse. Saa er det og denne Konges Omhue at tilskrive, at adskillige Opdagelser udi Jylland ere gjorte i Naturens Rige til det menneskelige Kiøns Nytte og Fornøyelse, saavelsom til Landets Ære og Fordeel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Veirliget angaaende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
De ved dette Foraars Acquinoctio anstillede Jagttagelser, give for det forestaaende halve Aars Sommerveirligt, følgende Formodninger i Fra 5te Maji bliver det i Begyndelsen noget tørt; men derefter kan ventes et blandet frugtbart Veir. Sildig Nattefrost vil ikke giøre nogen Skabe, men bluselige Stormvinde formodes. Fra 6te Maji til 10 Junii vedvarer, det blandede frugthare Veir, men ved Begyndelsen af Junii vil det fornemmelig holde sig til Tørke. Fra 11te Junii til 16 Julii her skeer især det tørre Veir. Derimod vil megen Torden paa mange Steder erstatte Manglen paa Regn og man vil allene der klage over stærk Tørke, hvor Tordenskyerne ikke have taget deres Gang. Fra 7de Julii til 22de August vedvarer fra først af, fornemmelig det tørre Veir; men vil aflade noget i August. Fra 23de August til September Maaneds Udgang hersker et frugthart blandet Veirligt saa at Vintersæden, godt kan lægges. Efter disse gjorte Veirslutninger raades enhver at haste saa meger mueligt, at al Slags Sæd bliver lagt. Den maae brave dybt i Jorden og vel harves, tillige maae Jorden rulles vil sammenag den kan beholdt Vinter fugtigheden hos sig, hvormed Vexten, dog noget kan befordres, uagtet den savnende Regn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Hvem der sildig besørger sin Sæd lagt iaar kan kun vente liden Velsignelse i Høsten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Juridisk Wien den 2den April Et opfinderisk Hoved har, bragt den nye Lov for Forbrydelser og Straffe i en Tabel, der er aftrykt paa er heel Ark til at hænge paa Væggen som en Skrivkalender. I den ene Spalte ere Forbrydelsernes Navne anførte i alphabetisk Orden med røde, og i den anden, de derpaa bestemte Straffe, med sorte Bogstaver, hvorved endog Lovens Paragrapher ere citerede. Dette Ark Papier kunde, ved de Østerrigske Staters nærværende Fugtharhed paa Forbrydere, unegtelig giøre megen Nytte, at sige, naar Vedkommende ikke vilde giøre en gal Anvendelse deraf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
J Ungarn har en Mand, ganske contract mæssig skaaret Ræsen af sin Kone. Da han førend Ægreskabet, endeel var overtydet om hendes letsindige Levnet, og altsaa meget fornuftig kunde raisonere sig til Resteen; saa tog han hende ikkun under den Betingelse, at saasnart han befandt hende i Utroeskab, vilde han strax skære hende Næse og Ører af og jage hende fra sig. Konen indgik ikke allene disse Vilkaar, men lagte endog til, at han i saa Fald maatte straffe hende paa Livet. Ægteskabet. blev derpaa sluttet og ikke længe derefter fandt den stakkels Mand sin Kone i virkelig Uroeskab, med en Herre af - Militair, afskar hende altsaa Næsen og lod en Kat æde den; men man toer neppe at Justitzen lader Opfyldelsen af en saa utilladelig Contract, være ustraffet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Medicinsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Paris, den 3die April. Dr. Fabri i Ramlau, har opfundet en meget kort Recept., til at afvenne de stærke Brændeviins suppere ganske fra denne saa fordærvelige Drik. Af 43 saadanne Brændeviinsvenner, der fra Begyndelsen af Martii Maaned have holdet sig Recepten efterrettelige, er allene een tilbage der endnu lader Taaren, smage sig; men af de øvrige 42 ikke een eneste. 1 Man vil her have opdaget den Hemmelighed, i et Øieblik at fraskille alle fremmede flydende eller faste Materier, hvormed Viinen bliver blandet, hvilket man vil betiene sig af til at undersøge Viinkielderne, og haaber derved at være Mennesken Sundhed meget nyttig,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Bøhmen den 12 April Ved Klothan gik nylig nogle Børn udi en Dam for at fange Frøer og andre Jncecter, et var af dem spiste blot af Kaadhed nogle Frøer, og andet saadant, men døde og deraf med samme Bevægelse som efter andet giftigt til megen Sorg for Forældrene, i hvor meget den end blev anvendt til deres Redning. Jndfald Paris, den 26de Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
En af Notablernes Gemahlinder fra Staden, Cours gik for nyelig spadserende paa Terasserne ved Slottet Versailles, i en kostbar men just ikke nyemodensk Klædning. Af en Sværm unge Spradebasser, der gik hende forbie, kyste den ene Sommen af hendes Kiol. Er det Moden at kysse Fruentimmernes Klæder, spurgte Dammen: Nei Madamme, svarede Spradebassen; men jeg har saadan Ærefrygt, for Antiquiteter, at jeg maa bevise deres Klæder denne Ære. Damen svarede spodsk, Hvorfor sagde De mig det ikke strax, min Herre, jeg skulde da have giver dem noget andet at kysse, som endnu er 20 Aar ældre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Leipzig den 31te Martii. Et mærkværdidige Skrivt er atter kommen for Lyset, uden at angive Stedet hvor det er trykt, under Tittel, Hvem tilkommer den Rettighed i den Katholske Kirke at despensere i geistlige Sager, forsynet, med en Træesigur, der forestille den bekiendte Fabel, hvor en Hund, lader et Stykke Kiød falde, i det den sluger efter Skyggen i Vandet; med denne Underskrivt: Den der vil have alt, beholder slet intet, Rom, den 17de Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Da den største Deel af Adelen holder Pharao Spilleborde, saa har Folk af ringere Stand, ogsaa begyndt at give dem denne Tilladelse; men nyelig blev en heel Deel greben, og sadt i Forvaring for at straffes. Dette har givet Anledning at man har funden Sedler opslagen paa adskillige Steder i Staden med disse Ord: Slet te haandhævede Love ligne Spindelvev, hvor et lille Dyr bliver hængende, etstørre derimod sønderriver det og kommer lykkelig igiennem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
T. Paris den 15 April, Bastillen indslutter adskillige Vittighedsmagere, som have sathriseret over Notableforsamlingen. Jblandt andre af deres Fostere, fortæller man om et Par som saaledes ere komne, til Verden: En Syg lader kalde en Læge, som tilraader Aareladningen. Den Syge sætter, sig derimod og lader nogle andre Læger komme, der erklære Aarelaningen for skadelig. Man spørger ikke om deres Mening, hedder det, da den Syge maa aftappes Blod; men vil allene vide om det skal skee paa Foden, Armen eller Halsen. J saa Fald svarer de consuleerte Læger, maa man Aarelade de 4re Lemmer. - En Forpagter lader fine samtlige Høns, Ænder a. drive sammen paa Gaarden, hvoraf hvert Stykke skielvende beder og sit Liv. Derom spørger jeg eder ikke tilraad, siger Forpagteren, men jeg vil kun vide i hvilken Suppe J ville spises.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Haag, den 31 Martii. Princessen af Oraniens mesterlige Brev til Grev Görtz i Pieces anthentiques, har gives Anledning til et meget sindrigt Kaaberstykke, som offentlig sælges. J Midten af samme, seer man Princessen paa et Fodstøkke, som en bevæbnet Amazone med en Marke i Haanden til Tegn, at hun ved hendes Beslutning og Klogskab i hindes Brev har bortkastet Sløret og viist, hvem derner hendes Ven og Fiende, Paa hendes høire Side staaer en Støtte som forestiller det Oraniske Stamhuus med alle Statholdernes Afbildninger. Ved Støttens Fod ligger den Spanske Jnquisition. Tvedragten, umager sig at omkaste Stamstøtten og Løven med de 7 Piile lader til at være forskrækket derover. Den Preusiske Ørn og den Engelske Leopard iagttage Tvedragten med ombyggelige Blid ke, og den derved befindende Hane med en Lillie er Frankrigs Sindbillede. Paa Princes sens venstre Side, seer man Religionen i bævende Skikkelse, da hun befrygter at den Oraniske Støttes Omkastelse ville have hendes Tempels Undergang til Følge. Denne Scene bliver beskinnet fra Skyerne med Alvidenhedens Øie
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Bekiendtgiørelser. N. B. 5. Hos Genneral Krigs Commissær von Villeurad kan bekommes beste Slags Sæde=Byg til Kiøbs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Mandagen den 14 Maii næstkommende, om ForN. middagen Kl. 9, og følgende Dage, bliver ved offentlig Auction bortsolgt i Gauerslund Præstegaard, en Deel Guld, Sølv, Kaaber, Tin, Mæssing, Sænge=, Sængeklæder og Linnet, saa og smukke Meubler af indlagde Skatoller og Dragkister, Canopeer, Stole, Borde, Speile, Uhrer og Skilderier, samt en god Besætning af Bæster, Køer, Faar Sviin, Gies, item Vogne, Harver og dertil hørende Redskaber m.v. Alt tilhørende Sognepræsten Hr. Hans Allerup Steenbergs Opbudsboe, hvorover saavel hos mig underskrevne, som hos Raadmand Buhl i Fridericia ere at bekommestrykte Catalogi Piedsted Præstegaard den 2 Maii 178. C. Bang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Hos Hr. Capitain von Randel kan faaes meget ) god Hvede, Byg og Boghede, ligesom i hans Stald staaer 2de meget smukke Hingster til Hoppe bedækning imod billig Betaling, hvoraf den ene erkienFax Hingst og den anden lyse guul, med hvid Mand Sveis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Horsens St. - Hans Marker, som efter Almana2 ken var berammet i dette indeværende Kax den 12de Junii førstkommende, bliver formedelst det Opigske Rytter Regements Mynstring samme Dag udsat og med Kongelige Allernaadigst Tilladelse hol retning bekiendtgiørres. Horsens den 10de April 1787.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Borgemester og Raad. det den 28de Junii nest efter, hvilket til alles Efter Hvor en Tre Etagie Jern Kakkelovn med Poramlde sama veier circal; Skp. a halv rdlr. og a Toe Etagie ditto med Pyramidde hver Circa halv Skp. a 3 halv edlr. som ere nye og ubrugte, kan tillige, med extra god Klover Frøe faaes til Kiøbs, anvises fra Adresse=Contoiret i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-05-04
Hos Sr. Holst Paa Damgaar kan bekommes meet get god Boghvede Sæd, a 2 Mk. Skp.