Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
(Af Hamb. Corresp.) Moniteuren leverer Storarmeens 5te Bulletin, dat. Wilna d. 6 Julii 1812. Man erfarer deraf den Russiske Armees Stilling og Organise tion ved Fiendtlighedernes Begyndelse, som vi saaledes: Det første Corps, commanderet af PrindWittenstein, bestaaende af 5te og 14de Jnfanterie division, og en Division Cavallerie, som i alt udgjorde 18,000 Mand, Artillerie og Sappeurer iberegnede, havde længe været i Chawli. Det var siden gaaet videre, og var d. 23 Junii i Keydanoni. Det 2det Corps, commanderet af General Baggehufwudbestaaende af 4de og 17de Division Jnfanterie og en Division Cavallerie, af samme Styrke, var i Kow no. Det 3die Corps, commanderet af General Schuwaolow, bestaaende af en Division Grenaderer, af en Division Jnfanterie og en Division Cavallerie, der udgjorde 24,000 Mand, havde Novtroki inde. Det 4de Corps, commanderet af General Tutschkof, bestaaende af 11te og 23de Jnfanterie-Division og en Division Cavallerie, 18,000 Mand stærk, var stillet fra Novtrok til Lida. Den Keiserlige Garde var i Wilna. Det 6te Corps, commanderet af General Doctorow, bestaaende af to Divisioner Jnfanterie og en Division Cavallerie, der udgjorde 18,000 Mand, havde hørt til PrindBagrations Armee. Midt i Junii kom han til Lida fra Volhynien, at forstærke den første Armte. Dette Corps var mod Enden af Junii imellem Lide og Grodno. Det 5te Corps, bestaaende af anden Grenadeerdivision, og 12te, 18de og 26de Jnfanteriedivisioner og to Cavalleriedivisioner, var d. 30te i Wolkowisk. Prinds Bagration commanderede dette Corps, som kunde være paa 40,000 Mand Endelig var 9de og 15de Jnfanteriedivision og en Division Cavallerie, commanderet af General Mar kow, dybest inde i Volhynien. Overgangen over Vilia, som skede d. 15 Junii, og Hertugen af Reggios Marsch ad Janow og Chatoni, tvang Wittensteins Corps til at trække sig af Wilkommit- og til Venstre, og Baggehuusmuds Corps at naar Danaburg gjennem Dumiki og Cedrochze. Disse Po Corpser fandt sig saaledes afskaarne fra Wilna Tredie og 4de Corps af den keiserlig russiske Garde trak sig fra Wilna af Nementschin, Svantzravous, og Vidzoni. Kongen af Neapel trængte dem levende paa begge Vilias Bredder. (Jøvrigt indeholder Bulletinen detaillerede Efterretninger om allerede bekiendte Smaalægtninger og Manøvrer. Marke ligt er det, at Hetman Platow ikke d. 30 Juni, vidste, at Wilna i to Dage havde været i de Franskes Hænder. Han tog sin Marsch af denne By lige til Lida, hvor han skiftede Vei og trak Sydpaa.) Willna, den 7 Julii. Den 28 Junii indrykkede her Keiser Napoleon i Spidsen for sine Legioner, blandt hvilke vi gienkiendte mange af vore Medborgere i Hertugdommet Warschau. Neppe havde Russerne trukket sig tilbage paa hiin Side Antokol og den grønne Bro, neppe havde Borgerne besat Hovedvagten, førend de første Polske og Franske Escadroner rykkeder frem mod Staden. Magistraten, de fornemste Jndbyggere og en Mængde Folk vare gaaede Armeen i Møde med Stadens Nøgler og Kongen af begge Sicilierne modtog Deputationen paa den meest nedladende Maade. Derpaa gik Deputationen Keiseren i Møde, som modtog den med sin sædvanlige Godhed, og efterat han havde redet igjennem Storarmeens Rader gav han befaling at besætte Staden. De polske Ulahner af 8de Regim. rykkede først ind, og de polske Standarter opvakte en ædel Enthusiasme. - Da Russerne flygtede stak de Broerne og Magazinerne i Brand. Keiseren befoel strax at slukke Jlden. Tropperne bleve satte i Bevægelse og man reddede hvad Luerne endnu ikke havde fortæret. Uden at tage nogen Hvile forføiede Keiseren sig til Wilias Bredde, hvor man strax begyndte at opslaae 2 Broer. Medens dette Arbeide, som varede 2 Timer, stod paa, sad Keiseren paa en Træbænk, og underholdt sig med dem, som havde den Lykke at nærme sig hans Person. Om Aftenen var Staden illumineret. - D. 8 Julii. H.M. besøger dagligen Wilias Bredde og tager de Puncter i Øiesyn, der maa befæstes. Allerede anlægges paa Slotsbjerget Fortificationer og disse Arbeider fortsættes med overordentlig Hurtighed.