JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-20
(Fortsættelse.) 85. J Henseende til Regnings Gield, som vel er ældre end Frd. af 5 Jan. d. A., men dog ikke har været forfalden til Betaling forinden den 1ste Jan. d. A., bør, naar Regningen er indgivet forinden Bekjendtgjørelsen af Patentet af 30 Julii d. A. og Betalingen i Rbsedler, i Overeensstemmelse med Frd. af 6 Jan. d. A., er tilbudet, men ikke antaget, Debitor ikkun være pligtig at betale i Rbpenge N. V., hvilket ligeledes finder Sted, naar Debitor har for Bekjendtgjørelsen af Patentet af 30te Julii d. A. forlangt Regning, men denne ikke af Creditor er leveret. 56. Er derimod Regningen hverken bleven forlangt eller indgivet for Bekjendtgjørelsen af foranførte Patent og Fordringen altsaa ikke endnu er forfalden, eller er Debitor udebleven med Betaling for den allerede indgivne Regning, saa gaaer Regningens Beløb over til en Capitalgield, hvilken Creditor, hvis han forlanger Betaling i rede Sølv, ikke kan opsige førend Udløbet af det 4de Aar efter Freden. Jndtil Betalingen skeer, skal der svares aarlig Rente fire Procent i Sølv, som erlægges i halvaarlige Terminer C. 63). 57. Det staaer iøvrigt Creditor frit for, enten at fordre hele Regnings-Beløbet udbetalt i RepengeS. V., eller at fordre en Deel deraf betalt paa denne Maade, og lade det øvrige gaae over til Capitalfordring i Sølv. Dersom han vil, at Regningens hele Beløb eller en Deel deraf skal gaae over til Capitalfordring, bør han erklære dette inden 4 Ugers Forløb efter denne Forordnings Beskjendtgjørelse. J saa Fald skal der for den Deel af Gielden, som ikke betales, udstædes en Gields forskrivning paa Stempletpapir af 2den Classe, og de derved foraarsagede Omkostninger skulle erlægges af Debitor. en en 68. Hvo som har været nødsaget til, førend denne Forordnings Bekjendtgjørelse, ved Domstodene at søge Opfyldelsen af en oprindeligen i Slesvig Holst. Courant eller Species indgaaet Gields forpligtelse, der ved Forordn. af 5 Jan. d. A. er gaaet over til Renge S. V., er berettiget at fordre Betaling i rede Sølv, saafremt saadan Betaling kunde tilkomme ham i Følge de ovenstaaende Bestemmelser, hvilket skal gielde hvad enten Sagen allerede er endeligen afgjort ved Dom og denne har erholdt Retskraft, eller ikke, naar kun virkelig Betaling ei har fundet Sted. 59. Dersom Fortringen henhører til de Slags, som i Følge Forordn. af 5 Jan. d. A. og denne Forordnings Forskrifter, skulle, maar Betaling i Sølv forlanges, blive staaende indtil 4 Aar efter Freden, saa er Creditor i de her omtalte Tilfælde, ligeledes underkastet denne Jndskrænkning, dog skal han være berettiget til, istedet herfor, strax at fordre Betaling i Rbsedler og det saaledes, at han erholder den i §. 23 og 40 bestemte Godtgjørelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-20
for hvad Rbsedlerne i Mellemtiden mellem Forfaldsdagen og den virkelige Betaling maatte være blevne ringere end rede Sølv. 660. Denne Forordnings Forskrifter angaaende den Godtgjørelse, som den med Betalingen ubeblivende Debitor bør udrede for det som Rosedlerne maatte ved Betalingstiden være ringere imod virkeligt Sølv, end de vare det ved Forfaldstiden, bør anvendes paa de allerede anhængiggjorte, eller ved Dom afgjorte Sager, naar Betaling endnu ikke har fundet Sted. 6 Lamme De i §. 68 til 60 indeholdte Forskrifter, skulle ogsaa anvendes paa de endnu under Behandling værende Sterv- og Fallitboer, for saavidt ikke Udbetaling i Følge foregaaende Udlodning virkelig er skeet, og altsaa baade før og efter at Prioritetstrætterne ere afgjorte og Repartitionen affattet. 62. De Regler, som i denne Vor Anordning ere foreskrevne for Hertugdømmene, angaaende
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-20
den før Publikationen af Frdn. af 5 Jan. d. A., i Species eller Slesvig=Holst. Courant contraherede Gield, skulle og finde Anvendelse i Kongerigerne, saafremt Creditor førend 1 Januar d. A., hørte hjemme i Hertugdommene, eller i Udlandet. Dog skal den, i den sidste Deel af nærværende Anordnings 41 §. indeholdte Bestemmelse for det Tilfælde, at et i en fast Eiendom bestaaende Pant, formedelst Concurs i Debitors Boe, sælges, med Hensyn til Pantevæsenets Forfatning i vore Kongeriger ei der være gieldende; men det vil i saa Henseende have sit Forblivende ved Forordn. af S. Jan. 1818, under de nærmere Bestemmelser, der indeholdes i Vor Forordning for Dannemark og Norge af 14 Sept. sidstl. §§. 9 og 10, Ligeledes bør, ved Anvendelsen af de i forestaaende §§. 43. og 44 fastsatte Bud, i Vore Kongeriger, Danske Lovs 12315, Norske Lovs 121-15 iagttages. 63. Alle paa faste Eiendomme, som ere beliggende i Hertugdømmerne, hæftende Forpligtelser i Species eller Slesvig=Holstensk Courant, bør opfyldes efter de forestaaende for Hertugdømmerne givne Regler, om end Debitors egentlige Hjem maatte være i Kongerigerne. 64. Udenfor de i det foregaaende (S. 62 og 63) anførte Tilfælde, bør det, i Henseende til Forpligtelser i Species eller Slesvig-Holsteensk Courant, som nogen i Kongerigerne hjemmehørende Undersaat maatte have paadraget sig, have sit Forblivende ved Forordningen af 6 Jan. 1813 §. 86. til Forbindelse med de Bud, som indeholdes i sammes tredie Afsnit, uden Hensyn paa de Forandringer, der for Hertugdommen ere gjorte i denne Deel af bemeldte Anordning. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-20
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) Paris, d. 31 Oct. Jndberetning til H. M. K. D. Regentinden fra Armeen af 4 Oct. D. 28. Sept. Kl. 7 om Morgenen blev Gen. Grev LefereDesnouettes angreben ved Altenburg af 10,000 M. Cavallerie og 3000 M. Jnf. Han trak sig for en saa overlegen Magt tilbage, efterat han havde foretaget skjønne Angreb og tilføiet Fienden megen Skade. Hans eget Tab bestod af 300 M. Jnf. Han ankom derpaa til Saale. Fienden commanderedes af Hettman Platow og Gen. Thillemann. D. 2den rykkede Fyrst Poniatowsky over Nossau, Waldheim og Coldig til Altenburg, kastede Fienden, fratog ham 400 Fanger og drev ham til Bøhmen. D. 27. indtog Fyrsten af Moskwa Dessau, der var besat af en svensk Division, og kastede denne Division tilbage paa dens Broskandse. Næste Dag vilde de Svenske igjen tage Byen. Gen. Guilleminot lod dem rykke frem i et KartætscheskudsVidde, demaskerede derpaa sine Batterier, drev dem tilbage og tilførede dem stort Tab. - D. 3 Oct. frem rykkede den fiendtlige Armee fra Schlesien over Konigsbrück og Elsterwerda ved Elster, slog over den Krumning, som Elben danner ved Wartenburg, en Bro og gik over denne Flod. General Bertrand stod paa Landtungen i en skjøn Stilling, der var omgiven af Diger og Moradser. Fra Kl. 9 om Morgenen, til Kl. 6 om Aftenen gjorde Fienden 7 Angreb, og blev bestandig slaaet tilbage. Han lod 6000 Døde blive paa Valpladsen. Vort Tab beløb sig til 500 Mand Døde og Saarede. Denne store Forskjel hidrører fra den gode Stilling, som Divisionen Morand og Fontanelli havde taget. Da General Bertrand, saae om Aftenen nye fiendtlige Tropper rykke frem, saa troede han at burde udføre sit Tilbagetog, og tog med Fyrsten af Moskwa sin Stilling ved Mulda. (Fortsættes).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-20
Da Rummet ikke tillader, at anføre her de udførlige Jndberetninger til H. M. K. D. R., saa leveres heret Udtog deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-20
J næste Uge skal jeg give mig den Frihed, at tilsende Hr. Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie nogle Bemærkninger i Anledning af det i Sammes No. 8084 indrykkede Stykke om Tyverier, og haaber, i Betragtning af, at Embedsforretninger levne mig liden Tid, at Skilderiets F. Lütken. Læsere undskylde Udsættelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-20
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Nyste. VeSverraskjøvenhavn. bom Tiende Aargang. No. 94. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 23 November 1812. Høistærrede Hr. Udgiver. Jeg er en Mand, som har valgt sig det vist ikke lette, skjønt kun lidet paaskiønnede Kald, at være Skribent. Jeg har prøvet min Lykke 4 hundrede Fag og hos hundrede Forlæggere, og Kulde og Utaknemmilighed var min sædvanlige Løn. Men maatte Homerus gaae omkring og tigge, som Digternes Konge, hvad turde jeg da vel haabe, jeg, i hvis Aarer der ikke flyder en eneste Draabe af det Blod, der gjorde den første blandt Poeter til den første blandt Tiggere, Tro mig, Høistærede, jeg kjender desværre alt for nøie baade den Verden, man kalder den fine, og den, man kalder den grove, ja, jeg tør forsikkre Dem, at den Tidsalder, hvori Homer tiggede, og, som adskillige antage, har været meget grov, netop, sammenlignet med den nuværende, maa have været meget fiin, thi kun i en ret fiin Tidsalder kan et Gudemaal blive til et Tiggermaal. Jngen har havt bedre Leilighed end jeg til at lære at kjende mange af vore ret store, rige og fornemme Hanser, thi jeg skammer mig ikke ved at sige det, at mine Omstændigheder tvang mig til at gaae til dem og præsentere dem Subskriptionsplaner paa mine Værker, men ved denne Leilighed gjorde jeg alt for tidt den sørgelige Erfaring, at om Homer ulykkeligviis havde levet i vore Dage, saa havde han hverken faaet Lov til at synge sine Vers eller tigge paa vore Gader, og man maa næsten ønske Digtekonsten til Lykke, at han levede i et Land og i en Tidsalder, hvor man i det mindste opmuntrede hans Tiggertalent, thi selv blandt Barbarer havde han dog en bedre Skjebne end Dig teren Butter midt i det oplyste Storbritannien, hvorhan døde af Sult, og hans egen Landsmand med Føie kunde skrive paa hans Liigsteen; Han bad Jer om et Been i Og J gav ham en Steen!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Jeg saae paa min Subskriptionsvandring hvilke Karle det ofte er, som kalde sig Folk af Smag og Dannelse - Statens Støtter - Mænd af Stand. Den ene stødte mig Døren i for Næsen, og troede jeg var en Tigger – den anden spurgte mig, om jeg ikke havde lært et andet nyttigt Haandværk, som kunde føde mig paa en anstændig Maade den tredie svarede mig reent ud, at han aldrig spilder sin Tid med at læse - den fjerde sagde, at han kunde bruge sine Penge bedre - den femte, at han havde forsvoret aldrig at subskribere paa Bøger. Saaledes gik det mig paa hundrede af de fornemste Steder. Men bliver man end af Skade ikke rigere, saa bliver man dog i det mindste klogere. Jeg har derfor fra den Tid af ganske forandret min Skriveplan. Jstedet for, at jeg hidtil skrev om lærde og kurisse Materier, saa agter jeg i Fremtiden kun at skrive om almeeninteressante Ting, der ere i Velten og saa at sige høre til Dagens Orden - Ting, som den meest forædte og hjerneforstoppede Klods gjerne vil læse noget om.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Jeg har til den Ende udarbeidet et Værk under Titel af: En liden enfoldig Snyde-Catechismus, eller Anvisning til Snyde Konsten i alle fine forskjellige Dele, sammenskreven til Nytte og Brug foralle Stænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Jnden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Paa indkommen Spørgsmaal om Huusleie i Følge Contract paa flere Aar skal betales i Rbp. S. V. efter Contractens Ælde, eller ikkun i N. V., Han er født i Sundvit i Holsteen 1783, vandt 1805 Academiets mindre og 1809 dets større Guldmedaille. Han tiltraadte derpaa for en rum Tid siden en Udenlandsreise i Selskab und Kammerjunker Bruun=Neergaard. har Cancelliet svaret: at det ikke skjønner rettere, end at Betalingen maa skee i S. V., da Frd. af 5te Jan. d. A. §. 39 henviser til den vedføiede Tabel Lit. A, der i Følge §. 23 altid er at forstaae om S. V. - Paa Sporgsmaalet; om den Leiesum i D. Cour., der er fastsat ved en d. 2den Dec. 1812 oprettet paa et Fjerdingaars Opsigelse lydende Leiecontract, ei for flere Aar var forbindende for Parterne, men kunde løskyndiges med sædvanlig Opsigelse, har Collegiet svaret: at det ikke skjønner rettere, end at allene Frd. af 5te Jan. d. A. §. 32 første Membr. paa Samme maa anvendes, og dette er, som Pl. af 4de Febr. d. A. §. 2 viser, allene at forstaae om N. V. (Efter Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Efter afdøde Kiøbmand Müllertz i Odense sælges ved offentlig Auction 2 Gaarde, 3 Huse og en Tømmerplads i denne By. Rigsbankens Prioriteter i alle disse Eiendomme ere allerede af Boet udredte og betalte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Paa Ladepladsen Løkken i Hiørring Amt sælges ved Auction d. 6te Dec. den af Caperfører Hovelsrud indbragte og prisdømte Galease die Freundschafts Ladning, bestaaende af 11,000 Pd. Caffe, 10,000 Pd. Sukkerkandis, 20,000 Pd. raa Sukker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
En Helsingøers Caper har taget en svensk Slup, lastet med Planker, ud af en Conpon, og er tilligemed en paa samme Tid opbragt Brig og Galease seilet til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
J Løverdags blev fra Børsen forevist en falsk 100 Rigsbankdaler=Seddel, som havde været til Ombytning i Banken, men der fik paatrykt Mærket Falsk. Den var skreven paa fiint engelsk Belinpapir, og ved flygtigt Øiekast eller blandt adskillige andre Sedler af samme Slags kunde man let forledes til at antage den for rigtig; thi den var i det Hele temmelig godt eftergjort. Men hvad der især udmærkede den som falsk var: 1) at visse Bogstaver tydelig røbede, at de vare skrevne med Blæk, ikke trykte med Kobber= eller Bogtrykkersværte; 2) at Randen paa Kanten af Sed ken var af blegere Farve end Bogstaverne; 3) at Papiret var tyndere end de rigtige Sedlers; 4) at Stemplet ikke var i Papiret selv, men indtrykt paa den bagerste Side, saa man vel faae Stemplet, naar Sedlen holdtes mod Dagen, men ved nøiere Eftersyn fandtes, at det var noget fremstaaende. Hittern. (Skrevet i 1800). - (Forts. see No. 93.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Udførselen, hvormed de forhen nævnte Varer betales, er fornemmeligen Fiskerieproductet, foruden Hjorte, af hvilke ei faa forsyne Gjestebudsbordeni Tronhjem, noget Uld, maaske nogle Huder, og saa vel nogen Edderduun eller andre Fuglefjæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Kjøbenhavns Børs, den 23de November. Speciecours 1050.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) Hamborg, d. 16de Novbr. Til vore officielle Efterretninger fra den store Armee, som vi have indrykket i vore sidste Nummere, søie vi endnu her følgende Efterretning: at Hans Majestæt Keiser Napoleon fuldkommen har slaget det fiendtlige Corps, der vilde modsætte sig hans Marsch over Rhinen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Beretning til Hs. Durchl. Prindsen af Eck muhl, Hertug af Auerstedt o. s. v. Mølln, d. 18. Novbr. 1813, Kl. 9 om Morgenen. Monseigneur, Jeg har den Ære at berette Deres Durchlauchtighed, at i Gaar den 14de om Morgenen, Kl. 4, blev Leiren paa venstre fra Mølln, der var besat af den første Bataillon af det 111te Linie=Jnfantericregiment, angrebet af nogle Compagnier fiendtlig Jnfanterie. Samme bleve af vore tilsammen trukne Forposter levende slagne tilbage. Disse Tropper vare kun Fortrav for et langt anseeligere Corps, der skulde følge efter. Virkelig viiste sig henimod Kl. 9 om Morgenen to Colonner Jnfanterie, 1000 til 1200 M. stærk, for hvilke Skarpskytterne gik forud i god Orden og angrebe med Eftertryk. Anfaldet var muntert og Modstanden, haardnakkent. Fem Elite-Compagniers Ankomst og et Compagnie Voltigeurer af 30te Linieregim. fordobblede vore Kjækkes Kamplyst. Man slog Trommen til Angreb med Bajonetten. Fienden kastedes og trak sig i Uorden tilbage, under Begunstigelse af en meget tyk Taage, der hindrede os at benytte Seiren. Hans Tab af Saarede er uhyre, og han har efterladt 100 Døde paa Valpladsen. Vi have kun taget nogle Fanger. Vort Tab bestaaer i 15 Døde og 49 Saarede. Af 1ste Bataillon af det 111te Regiment blev 1 Capitain dræbt og 3 Officierer saarede. Af Voltigeur-Compagniet af 30te Regiment blev en Officier saaret. (Her roses Officerer og Mandskab for udviist Kjækhed.) Den saaledes slagne Fiende trak sig tilbage mod Ratzeburg, uden at hans af Svenske bestaaende Reserve deeltog i Slaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Bremerwarde, den 16de Novbr. I Gaar stødte Gensd' armes Lieutenant Hr. Falt, der commanderede en Patrol ralvanden Fjerdingvei fra Altlemenborg, paa omtrent 150 Cosakker, der escorterede en Transport Tjære til Bremen. J Følge de gode Dispositioner, denne Officier føiede, undslap hverken Cosak eller Hest. Et eftertrykkeligt og godt ledet Angreb tvang dem til at styrte sig i er Morads, den eneste Vei, der blev dem tilbage at slippe bort paa; men isteden for at finde Redning. der, fandt de Døden; kun 1 Capitain og 6 Co sakker gjordes til Fanger. Hele Resten blev dræbt eller druknede i Moradserne. Tjærevognene førtes til Stade. Efter denne Fægtning trængte Patrollen frem mod Alt-Lüneburg, der for Øieblikket var besat af 250 Casakker. 30 Landsedragere reed indi Staden, greb dem an, og tvang dem i største Hast at forlade denne Post. Da Commandanten for denne Patrol havde udført sin Sending, vendte han igjen tilbage til Bremerwarde uden at have lidt ringeste Tab. Major Ommern giver Hr. Fat og hans Detaschement de største Berømmelser. Würzburg, d. 23 Oct. Divisionsgeneral Tur ran, Baron af Liniers, har taget Overcommandoen i vor By og Fæstning, der begge ere erklærede i Beleiringsstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Antwerpen, d. 25 Oct. To Feldtbatterier, tre Batailloner Marinearbeidere, og de to Regimenter Grenaderer og Jægere af Antwerpens Nationalgarde, der udgjøre en Deel af denne Havns Garnison, have i Gaar i Brescabesletten udført en Deel af Smaakrigens Manoeuurer. Nøiagtigheden og Hurtigheden af de Manoeuvrer i Jlden, der udførtes under Commando af Grev Rampion og Divisionsgeneral Fauconne, Commandant her i Staden, beviste i en stor Mængde Tilskueres Overværelse, at disse Tropper ere baade vel tillærte, og disciplinerede, og besjælede af en god Aand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
London, d. 7 Oct. J Gaar er 74 Canon skibet Royal Oak, Contreadmiral Lord Beauclere, kommet til Portsmouth, efter at have i 3 Maaneder gjort forgiæves Jagt paa den americanske Commodore Rodgers. Han var tilligemed Fregatten Seahørse nær oppe under Nordpolen og har udstaaet meget haardt Veir. Fra Krigsdepartementet er udgaaet Befaling at aflevere alle Munderingsstykker, og andre Effecter, der nu er i Local milice-Regimenternes Værge, til de Londonske Krigs magaziner. Berlinske Breve af 17de melde, at Keiser Alexander har bevilget Moreaus Enke en betydelig aarlig Naadepenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Udenlandske Efterretninger. Regentskabet i Spanien har overladt Lord Wellington Landstedet Sito eller Sleteo de Roma, imellem Greng og Vego, ved Floden Emil, som af Maurerne har faaet sit Navn, fra Grenadas Erobring af blev Kongel. Domain, indtil i Midten af forrige Aarhundrede den irlandske General Woll, forhenværende spansk Minister, fik det til Foræring af Kongen. Han byggede Slottet fra nyt, og opholdt sig der for det meste indtil sin Død. – Den Russiske General Grev Witten stein er født i Rusland 1769. Hans Familie bestaaer af 5 Sønner og 1 Datter. Foruden de store Godser i Podolien, han arvede efter sin Fader, har han og giftet sig til Eiendomme i Gouvernementet Witepsk. Dertil kommer endnu en Foræring af 150,000 Rubler, Staden Petersborg gjorde ham, til at kjøbe nye Godser. Allerede 1799 var han General-Major og Chaf for et Husarcorps. (Efter all. Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Slutningen af Beretningen fra den Franske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Keiseren havde befalet Jngenieurer at anbringe Flatterminer under den store Broe mellem Leipzig og Lindenau, for at sprænge den i Luften i det sidste Øieblik og opholde Fiendens Marsch. General Dulauloy havde overgivet General Montfort denne Operation. Denne, istedetfor at blive paa Stedet og selv dirigere Alt, overlod hiin Forretning til en Korporal med 4 Sappeurer, et Menneske uden Jndsigt og Forstand. Saasnart han horte de første Skud fra Stadens Volde, sprængte han Broen i Luften. En Deel af Armeen samt 80 Kanoner med Tilbehør, var endnu paa den anden Side af Broen. Da Spidsen af denne Deel af Armeen, som just ankom, saae Broen sprænges, troede den, at Broen var i Fiendens Magt. Et Skrækraab lød fra Geled til Geled: "Fienden er bag os og Broerne ere afbrudte!" Disse Ulykkelige løb fra hinanden og søgde at redde sig. Hertugen af Tarent svømmede gjennem Floden; Grev Lauriston, mindre lykkelig, druknede, Fyrst Poniatowsky, der reed en vælig Hest, styrtede i Vandet og er ikke seet siden. Kiseren fik først denne Ulykke at vide, da det ikke meere har mueligt at afhielpe den. Oberst Montfort og Corporalen, ere stillede for en Krigsret. Hvad Tab denne ulykkelige Tildragelse har foraarsaget, kan ikke endnu bestemmes; man regner den paa 12,000 Mand- og flere hundrede Vogne. De derved opstaaede Uordener have forandret Tingenes Stilling. Den seierrige franske Armee kom til Erfurt, saaledes som en slagen Armee vilde ankomme der. Den Sorg, som Armeen føler ved en Poniatowskye, Lauristons, og saa mange Braves sørgelige Død, lader sig ikke beskrive. Fra General Reynier har man ingen Efterretninger; man veed ei, om han er fangen eller dræbt. Man kan let forestille sig Keiserens dybe Smerte, som seer Resultatet af saamange Anstrængelser og Arbeider forsvinde ved Forsømmelsen af hans vise Anordninger. - D. 19de holdt Keiseren sin Natteler i Markranstett; Hertugen af Regio var blevet i Lindenau. D. 20de gik Keiseren ved Weitzensels over Saale. D. 21de gik Armeen ved Freiburg over Unstrutt. D. 23de kom Keiseren til Ersurt. - Fienden, som ved Slagene d. 16de og 18de var sat i Bestyrtelse, har ved vor Ulykke d. 19de faaet Seierens Mod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Af denne i sin Ulykke interessante Dronnings Historie vil en dramatisk Bearbeidelse, som er antagen til Opførelse paa det kongelige Theater, om føie Tid udkomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Re Aar sin af i Tiende Aargang. No. 95. om Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin, Løverdagen den 27 November 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-27
J Anledning af Afhandlingen om Tyverier, i Skilderiet No. 8084.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-27
J Kiøbenhavns Skilderie No. 8084 findes indrykker en Afhandling om Tyverier, hvis Grundsætninger i flere Henseender overeensstemme med de i Bladet om Tyverierne i Kjøbenhavn yttrede, Det være mig tilladt at anføre nogle bemærkninger ved de Steder, hvor de divergere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-27
Naar Anmelderen yttrer, at der bør giøres Forskiel imellem Hælere og de, der blot kiøbe noget efterat det har været stiaalet, da kan man sikkert ikke andet end bifalde denne saa billige Sætning, forsaavidt som Kiøberne aldeles ikke have været vidende om foregaaet Tyverie. Vidne derimod Omstændighederne om, at paagieldende Kiøbere forsætligen lukke Øinene, og dette er saa særdeles ofte Tilfældet, saa maae jeg henholde mig til min forhen yttrede Mening om corporlig Straf Application, og tvivler end ydermere høiligen om, at man i "Tunis, Marocco eller Algier vilde have saamange Præcautioner nødig mod Tyve og Hælere, som i det christelige og dannede Kjøbenhavn, og bedrøveligt vilde det være, om dette, endog kun for endeel, kunde tilregnes Tyvsstraffenes successive Mindskelse. Hvorfor man ikke skulde ønske, at leve i Barbariets Stater, maatte vel ellers snarere være af Frygt for uvidende Vilkaarlighed, der substitueredes manglende Love og Grundsætninger, end fordi gods Love mod almindelig erkiendte Forbrydelser, der maatte være indførte og overholdte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-27
Den Jndledning til Forordningen af 4 Marti At en almindelig 1690, som Anmeld, anfører: Landeklage har været over Tyve, at de, siden Loven befriede dem fra at miste Livet, meget have formeret sig, og det er at befrygte, at de daglig skal blive flere, om deres Straf ikke skiærpes, er efter mine Tanker høist mærkværdig og lærerig, og tiener til Beviis for, at den almindelige Erfaring - som i Grunden dog er langt paalideligere end juridiske Demonstrationer, der i enhver Tidsalder og i ethvert Land saameget variere - allerede dengang var i Faveur af et strængere System, og holder jeg mig derfor for min Deel fuldkommen overbeviist om, at man omsider, for dog nogenlunde at holde det moralske Hegn vedlige, vil blive nødt til, skiøndt formodentlig noget sildig, at tage sin Tilflugt til – Galgen. F. Lütken, Capitain i Søetaten. En foreslagen ny Finantsplan.