JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Eine clastiske Mands=Parykker med Fiedre, Haarene sort paa I Broderlidser, de ligner eget Haar, de indcommoderer ingenlunde, og hemmer ikke Dunsternes Opstigning, som de stive Parykker, Prisen 8 Rdlr.; ligeledes til Damer, Prisen 8 Rdlr., og med Nakke 12 Rdlr.; ligeledes de nu brugelige lange Nakker, Prisen fra 6 til 16 Rdlr. Fortourer, moderne fra 2 til 5 Rdlr., tilligemed Haarbaand til forskjellige Priser, og al anden Sort Haarpynt. Parykkerne og alt det øvrige som skal være kruset, er bestandig Kruus, som udholder al Slage Fugtighed. De i Provindserne som ønsker noget af dette, vilde behage at sende en Prove af hvad Couleur Haar, og til Parykkerne et Maal rundt om Hovedet. Kiøbenhavn, den A. Floberg, 18de Maji 1805. paa Hiørnet af Vestergade og Volden. No. 253 første Sal.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Formedelst Boepæls Forandring agter Undertegnede at N. bortsælge efterstaaende mig tilhørende Stæder i Nestved Kiøbsted, nemlig: 1. Gaarden No. 135, beliggende paa Hiørnet af Ramsherred, og Skomagerrækken og som bestaaer af: a) En Længde paa 13 Fag ud til Ramsherred, hvori 2 Stkr. 2 Etage Vindovne og en Bielægger dito, indrettet til Værelser og 2 Leie dito, hvori er 2 Bielægger=Kakkelovne, foruden er i samme Længde Kiøkken, Spisekammer og Karlekammer. b) En Længde paa 5 Fag ud til Skomagerrækken med Port paa, og i samme Hestestald. Alt 1 Etage høit, Muur og Bindingsværk, samt teglhængt. Desuden er fornøden Gaards= og Haugeplads, og er sidste Længde 37 1/2 Al. og Breden 19 1/4 Al., saa haves og Jorder i Byens Marker for 3 s. Grundtaxt. 2. Gaarden No. 137, beliggende i Skomagerrækken og som besaaer af :a) 8 Fag Gadehuus, indrettet til 2de Boeliger, hvorudi en Jern Bielægger og en Vindovns Kokkelovn. b) 4 Fag Sidehuus, indrettet til Kiøkken, Spisekammer og Brændehuus, samt i Gaarden en steensat Brønd. Til denne Gaard er ligeledes fornøden Gaards- og Haugeplads, nemlig Hauge til hver Leieboelig, samt Jorder i Byens Marker for 2 1/2 s. Grund. Hvilke 2 Gaarde kan modtages til Beboelse dette Aars Michael, Flyttetid, som herved til Liebhaberes behagelige Efterretning bekiendtgiøres, der i den Henseende ville henvende sig forinden dette Aars St. Hans Dag til Johan Dede, Nestved den 3die Maji 1805. Skrædermester.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Proclama. (12 1804 & 5) Ved Proclama, som erlæst i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn den 20de Maji 1805, ere alle de, som udi afdøde Etatsraad Carl Christian Clauswitz og senere afdøde Enkefrue Hedewig Sophie Clausmitifød Reiersen, deres fælleds Boe maatte have noget at fordre, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi forbenævnte Rets Skiftecommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel, de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Ved Proklama, som i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn er læst og protocolleret den 6te d. M., ere Creditorerne udi afdøde Frue Bolette Marie Sleyswyck, forhen afgangne Kapitainlieutenant Christian, Jørgensens Enkes Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at melde deres Fordringer hos os Undertegnede, der ved et af den Afdøde oprettet og af Hans Majestæt allernaadigst confirmeret Testamente ere indsatte som Executeres Testamenti hvilket herved end videre til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 24de Maji 1805. J. Dreier, J. Lind, deende i Admiralgade Nr. 211. boende i Friderichsberggade. Nr. 221 og 22.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Den Kongelige Danske Vestindiske Regiering, St. Croix den 24de October 1804. J sammen Lillienschiold. naar Andal. Bentzon.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Kaas. vindser. -at Reiersen. Feddersen. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Berner. Hansen. Bevilling for Prokurator Mouritzen som Curator Bonorum, paa vedkommende Executores Vegne, til ved Proklama som indføres i Aviserne, at indkalde Creditorerne udi afg. Ann Mr. Neilledes og efterlevende Mands James Mr. Neilledges fællede Boe, som herved i Følge Forordningen af 23 Maji. 1800 og Placaten af 12 August f. A., meddeles. Den Kongelige Vestindiske Regiering St. Croix den 2den August 1804. et mem Lillinschiold. Bentzon.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
J Følge forestaaende Kongelig allernaadigste Bevilling, indkaldes Broesani Poena præclusi & perpetui silentii, alle afg. Ann. M. Neilliges og efterlevende Mand James Mr. Neilledges fæsteds Boes Creditorer af hvad Natur deres formeentlige Forbinger maatte være, inden den i Bevillingen fastsatte Tid, nemlig de i Hans Kongelige Majestæts Riger og kand boende, saavelsom de udenlands boende med Aar og Dage Varsel, fra den Tid at regne at dette Proklama er læst i Københavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirs Efterretninger og den Altonaiske Merkur, og de paa de Kongelige Danske Vestindiske Eilande boende eller sig opholdende med 3de Maaneders Varsel at regne fra den Tid dette Proclama er læst ved alle Over= og Underretter paa fornævnte Eilande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis med saadant deres havende Krav at fremkomme paa fornævnte Ann. Mr. Reiledges og efterlevende Mands James Mr. Neilledges fælleds Boe, i de i Boet holdende Sessioner for Executores Testamenti og samme beviisliggiøre. Christianstæd paa St. Croix den 4de August 1804. Mouritzen.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Haa Skiftet efter den paa Gaarden Mørk i Hoels Anner, Aals Præstegield, afdøde Helge Andersen er opgivet :at iblandt Arvingerne skal være en Brodersøn Anders Aslesen, som for omtrent 30 Aar siden skal være bortreist, denne Anders Aslesen, hvis Fader Asle Andersen som var givt med AmbiørNielsdatter ogsaa er død, indkaldes herved eller og han skulle være død da hans Arvinger at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid hos mig som Skifteforvalter, og ligeledes Boets Debi= og Creditorer, de første for at betale hvis de til Boet ere skyldige, og de sidste for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Weisteen paa Ringeriget pr. Christiania, den 6te Martii 1805. har Boll.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Med Proklama, som er læst i den Kongelige Lands Overret- samt Hof= og Stadsretten den 6te Maji 1805, ere alle desom formene sig at have noget at fordre efter min afdøde Mand, Guldsmesmester John Johnsen, at melde dem desangaaeyde inden de i Løven foreskrevne Tider hos min Langværge, undertegnede Hr Juveleer Frontin, og deres formeentlige Fordringer beviisliggiøres Kiøbenhavn, den 29de Maji 1805. Som Laugværgen, Anna Christina, sal. Johnsens, Pre. Frontin, boende ved fød Liebe. mens Canak No. 493.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
Den 1ste Maj 183, er ved Døden afgangen i Allested Bye, Frue Lieutenantinde Puschel, uden at efterlade sig Livsarvinger, men skal have nogle Arvinger i Sidelinien, som deels skal opholde sig i Fyen og dets Holsteen; Boen er den 3die derefter forseglet og registeret, og bliver aabnet til videre Registerings Fortsættelse Torsdagen den 30de dennes, men da samme ikke viser, at den formedelst dens Ubetydelighed kan taale at bekoste noget ordentlig Proklama, saa bliver i Følge Anordningerne, saavel Arvingerne som Credi= og Debitorerne herved 3de Gange efter hinanden indkaldet at møde 30te Dagen i Boen selv i Allested, og 6te og 12te Ugers Dagen derefter paa Faaborg Raadstue, om Formiddagen Kl. 10, de første for at bevise deres Arveret, og de sidste, for enten at bevise deres Fordring, eller betale hvad de skylder. Salling Herreds=Skifte Commission, den 18de Maji 1805. Bille v. Menssing, konst. Skifteforvalter. I Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling, dateret 27de April dette Aar, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter den her i Byen ved Døden afgangne Kiøbmand Carl Weiberg, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre. Nyekjøbing paa Falster, den 17de Maji 1805. Broch, . Borgemester og Byefoged m.v. ibd.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, af 21de Maji sidstleden, læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn den paafølgende 27de Maj, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii. alle og enhver som maatte have noget at fordre i Oberstyrmand, Conrad Christian Grundtvigs Fallitboe, de her i Rigerne og Udenlands boende med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid at dette Proclama er bleven læst i ovenmeldte Ret. og 3de Gange indført i de Kiøbenhavnske Adresse=Contoirs Efterretninger, Berlingske Tidender og den Altonaiske Merkur; og de som i Ostindien boe eller ophelde sig, med lige Varsel, at regne fra den Tid at dette Proklama er bleven læst ved Byen tingsretten i Tranquedar og paa Frederichsnagor sammesteds, at møde eller lade møde her i Skifte=Commissionen inden fornævnte Varsels Udiøb, for at anmelde og bevise deres formeentlige Krav. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 29de Maji 1805. Carstens. Dall.
Berlingske Tidende, 1805-06-07
J aaben Søe omtrent 3/4 Miil fra Thisme under Laurvigs T. Grevskab i Norge, er sidstleden 13de d. M. af nogle Fiskere fundet en kantret Baad uden Mast og Stil med en død Mand, efter Udseende af Alder imellem 30 til 40 Aar, brenskuldret og føer af Vext, iklædt en blaa Klædes Trøie, en Skind Brystdug med sort laadent Uldfoer, derunder en Hvergarns Brystdug med krusede Tinknapper, en Bindings=Nattrøie, et Par gamle sorte Buxer, hvide Uldhoser uden Skoe, et blaat og hvidt Bomuldstørklæde om Halsen og en kruset Sølv LænkeHalskop. J Baaden fandtes intet videre end en rød malet Dunk, mærket II Sk paa begge Ender og Aarstal 1798, en gammel Kurv med 2de spoleerte Fiskesnører og en der ærves Compas med Jnskription: Anders Engstrøm i Giøtheborg, 1797. Baaden, som er bygt af Eeg, er 31 Fod lang og 12 Fod bred, har Udseende til at være en svensk Fisker=Baad. Følge Forordningen af 12te Martii 1790, indkaldes altsaa herved 3de Gange efter hinanden i de Berlingske, Altonaiske og Hamborgske Tidender, med Aar og Dags Varsel, sub poen præclusi et perpetui silentii, hvem som maatte formene sig at være Eier til bemeldte Baad og øvrige Sager, at melde sig hos mig og lovlig at bevise deres Eiendomsret. Laurvig, den 21de Maji 1805. Bull, Over Jnspecteur i Laurvigs Grevskab. Vor Stevns Klindt er inddreven ved Siersløv Land og bier I get et Oxehoved med Rødviin, hvorpaa skaaren Mærke M. B. som ved Auktion er bleven bortsolgt, da samme ikke kunde henligge uden at blive bedærvet. Eieren til dette af Stranden, opbiergede Oxehoved Viin, indkaldes herved i Følge Forordningen af 12te Marts 1790 og Plakaten af 11te Julii 1794 til at melde sig inden den befalede Tid med lovlig Ligitimation, for at erholde udbetalt det fra Biergelønnen og Omkostningerne blivende Overskud af Forvalter, Wilhiem. Siørsløv, den 22de Maji 1805.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Skrivelse fra Semlin den 9de Maji. To Bojarer ere ankomne fra Bucharest til de sertiske Jnsurgenters Hovedquarteer med et Ferman fra Storherren, hvorved de alvorlig formanes til Fred, og tilles, i Tilfælde af længere Gienstridighed, med en Armee, der sikkert skal være istand til at tvinge dem dertil. Egerny Georg har derpaa forsamlet alle sine Chefer i Ostrosniha, hvor de eenstemmig have besluttet, ikke at rette sig efter dette Forman, men heller vove det Yderste, end samtykke i en vanærende Fred. Bojarerne bleve sendte tilbage til Bucharest med dette Svar. Servierne forlange, at en af deres Overkne, ser skal rykke ind i Belgrad med lige saa mange bevæbnede Servier, som Pachaen i Belgrad har Tropper i Fæstningen, samt at Pachaen skal henvende sig til Overknesen med alle Fordringer, som han har at afgiøre med Servierne.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Skrivelse fra Jtalien, den 18de Maji. J Neapel er Forbudet mod rede Penges Udførsel igien blevet ophævet ved et kongel. Edict, der er dat. den 16de Januar og blev publiceret den 30te April. J Jndledningen til Edictet siges, man havde troet, at dette Forbud var hvereensstemmende med Politiken; men Erfaring havde lært, at det tvertimod havde tilføjet Handelen væsentlig Skade. Statens Velandfordrede fuldkommen Handelsrihed.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
En neapolitansk Eskadre, bestaaende af 2 Fregatter og Corvette, har kastet Anker ved Tunis sidst i April, men stratter seilet derfra efter 3 Dages Forløb. Man har siden erfaret, at Eskadren har erobret en tunesisk Corsar, der kort forhen havde taget et Coffardiskib.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Skrivelse fra Riga, den 22de Maji. Vore Tidender indeholde en Skrivelse fra Keiseren af Rusland til General Moreau i Cadix, hvorved Keiseren, har udnævnt General Moreau til General af Jnfanteriet, med den sædvanlige Gage og en Summa af 12000 Rublet til Reiscomkostninger. Keiseren siger iblant andet i denne Skrivelse: "Opfyld Deres Pligt i min Tieneste, og jeg skal lade Deres i Europa erkiendte Navn vederfares Retfærdighed.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Skrivelse fra Stockholm, den 28de Maji. Deres Kongel. Majestæter begave sig den 25de fra Haga igjennem Hovedstaden, for at fortsætte Reisen til Leiren i Skaane. Kronprindsen forlod paa samme Tid Staden, for at følge sine Kongel. Forældre paa denne Reise. Paa enhver Station staae 250 Heste i Beredskab for Deres Majestæter.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Skrivelser fra London den 28de og 31te Maji. Langs med Kysterne fra Duinerne og til Portsmouth have alle Telegrafer været i Bevægelse i Gaarden 30te. J Dui nerne selv blev heiset Signal for alle Krigskibene, at samtlige Officerer i Øieblikket skulde begive sig ombord. Linieskibet Monark tilligemed alle de Krigskibe, som vare i den Stand, at de kunde gaae til Søes, skulde endnu i GaarAftes afseile fra Duinerne for at forstærke vor Flaade for Bonlogne, hvor man vil have lagt Mærke til en overordentlig Bevægelse blandt den fiendtlige Flottille. Linieskibet Glory paa 98 Kanoner er i Gaar efter en Telegraf=Ordre af seilet fra Portsmouth til Duinerne.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Fra vor store Kanalflaade ere Dipescher indløbne til den 22de. Admiral Gardner har deelt samme i to Devisioner, hvoraf den ene har sin Station i Nærheden af Brest og den anden krydser i nogen Frastand fra de franske Kyster. Saa vel Kutteren Rambler som den kongelige Fregat Loire have den 11te d. M. under 43 Graders Brede og 20 Graders nede observeret 5 franske Linieskibe og 3 Fregatter. Med Grund formoder man, at det har været den fiendtlige Rochefort=Eskadre, som er vendt tilbage fra Vestindien. Man har nu ogsaa den Efterretning, at to Linieskibe med 1300 Mand Landtropper ombord ere paa ny afseilede fra Rochefort. Disse to Skibe holder man for at være bestemte til Vestindien.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Fregatten Jmmortalite er i Gaar kommen tilbage til Dui nerne fra sit lange Krydstog; den melder, at den paa sin Tilbagereise har seet vor til Ostindien seilende Flaade, under Eskorte af Blenheim og Greyhoond, i god Forfatning og i en saa stor Afstand fra Toulonnerflaaden, at man kan være uden al Frygt for denne kostbare Flaade.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Lord Keith har indberettet til Admiralitetet, at der saavel i de franske som ellandske Havne hersker en overordentlig Virksomhed for nærværende Tid.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Nordsøeflaaden under Admiral Russel er allerede den 25de igien afseilet til de hollandske Kyster.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Vor Expeditionsflaade under General Craig er den 7de Maji indløben til Oporto, saasnart den fik Efterretning om, at den fiendtlige Toulonnerflaade var i Søen.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Fra Vestindien har vi ingen nyere Efterretninger. Angaaende Lord Neksons Flaade løb i Gaar det Rygte, at den paa nye holdt Havnene Cadix og St. Lucar blokerede. Efderretningen, at Toulonnerflaaden skulde være seet ved Madeira er forhen meldt. De Franske kunde med Grund vente, der at træffe vor store ostindiske Koffardiestaade, bestaaende af 22 store Compagnieskibe, men dette er lykkeligviis ikke skeet.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Hoftidenden indeholder ogsaa Depescher fra Jamaica, men kun til den 18de Marts. Admiral Dacres melder Erobringen af den spanske Kaper Rosalia paa 57 Mand og den franske Kaper Elisabeth paa 4 Kanoner og 34 Mand.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Fra Newyork har vi Efterretninger til den 18de April. Følgende er det Troværdige, som meldes angaaende St. Domingos Tilstand: "Den 12te April ankom Capitain Paddow fra St. Domingo til Newyork; han modsiger bestemt det falske Rygte, at Staden Santo Domingo skulde have overgivet sig til Dessalines. Den 5te Marts viiste Neger=Armeen sig for Fortet Carlos i Nærheden af Staden, Santo Domingo. En fransk General, som spadserte paa Fortets Vold, blev dræbt ved et Flinteskud. Den 11te Marts gjorde de franske et Udfald fra Fortet Carlos og nedlagde 400 Negre tilligemed deres Anfører. Dagen efter sendte General Ferrand alle Koner og Børn ombord paa den Havnen værende Skibe, med Ordre at bringe dem til Portorico. Neger=Armeen har derefter indtaget Port an Plat 1 og St. Jago. De Hvide gjorde sammesteds den kiekkeste rig meest haardnakkede Modstand; men bleve samtlig med Koner og Børn nedsablede af disse Umennesker. Negrene have ved Attaken mistet en General og 1800 Mand.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Newyork=Tidenden indeholder tillige en Proclamation, som General Ferrand allerede den 15de Febr. skal have udstedt i Santo Domingo, hvorefter alle Besætninger paa Skibe, som fra den 21de April ere bestemte til de af de oprørske Negre besatte Havne og som enten komme fra samme eller blive trufne i en Miils Frastand fra disse Havne, skulle være Dødsstraf undergivne. Man vil lade dem føre til en af franske Tropper besat Havn og sammesteds dømme ved en militair Commission.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Hoftidenden leverer atter nogle Depescher fra Ostindien; de gaae til den 21de Decbr. General Lakes Rapport af 16de Novbr. melder, at han den 16de om Morgenen tidlig var efter en Marsch af 34 engelske Mile kommen til Furrukabad, havde overfaldet Fienden, dræbt mange Folk og Heste og havde gjort den hele fiendtlige Bagage og Slagteqvæg til Bytte. Holkar tog Flugten og mange af hans Folk bleve nedsablede paa Flugten. General Murray har i Egnen ved Malma erobret alle Holkars Besiddelser, og var den 30te Novbr. i Maccondra, hvorfra han rykkede videre frem." Et Brev, dat. Bombay den 19de Jan. melder, at den hollandske Admiral Hartsink laae i Onroostmed 4 Linieskibe, 2 Fregatter og 1 Corvet, og at vor Admiral Rainier var, da han frygtede for et Angreb paa Compagniets private Skibe, seilet fra Penang i Begyndelsen, af Decbr. for at beskytte dem og bringe dem til Ceylon, Admiral Linois var den 31te Octbr. kommen til Port Boubon paa Den Mauritius. J Bombay havde man den Efterretning den 19de Jan., at Sir E. Pellew var paa et Krydstog for Madras.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
I Gaar gik det Rygte, at Kongen af Candyls Tropper skal have gjort et Angreb paa vore Tropper sammesteds og drevet dem noget tilbage.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
J Overhuset har Lord Darnley af Oppositionen den 24de foreslaaet en ny Undersøgelses=Commission over Søevæsenet og især over de paa Værfterne herskende Misbrug. So Medlem af Commissionen foreslog han Hertugen af Clarence. Denne erklærede ogsaa, at meget store Misbrifandt Sted paa de kongelige Værfter; men Commissioneblev forkastet med 88 imod 33 Stemmer.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
I Underhuset har den bekiendte Whitbread nu anmelen Criminal-Anklage imod Lord Melville. Den Sidste Søn, Hr. Dundas, erklærede, at hans Fader ønsker forhen persenlig at blive hørt i Underhuset til sit Forsvar Lord Carleton faldt den 28de i Overhuset, just som he havde begyndt sin Tale, i en Slags Besvimmelse. Han Stemme blev mat; han lagde Haanden paa Panden og sagde: Mylerds! jeg faaer meget ondt; derpaa sank har tilbage paa sit Sæde. Mange af Lorderne sprang op for at ile ham til Hielp, og Forsamlingen blev herved afbrudTilfældet har imidlertid ikke været af Følger.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
De herværende Blade leverer som officiel en Proclamtion fra Kongen af Sverrig, dat. Stokholm den 8de Maj hvorefter de brittiske Undersaatter have i Krigens Tid faa Tilladelse til at nedlægge de paa engelske eller svenske Skil tilbragte engelske Manufactur= og Colonial=Vare i Magaz ner i Stralsund. Ved Udførselen derfra betales kun i Afgivet af 3/4 Procent af Værdien; men dersom Varene bli Landet, da udredes de sædvanlige for Stralsunds Havn bestemte Afgivter. Stocks den 28de. 3 per Cent Consol. 58 1/2 s. Omnium 3 1/2. Stocks den 31te Maji. 3 per Cent Consol. (sluttet, aabnet med 59 1/2. 1/2. Omnium 3 1/4 3.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Skrivelse fra Paris den 29de Maji. Keiserens Kronning er bleven opsat fra den 23de til den 26de Maji. Jernkronen bevogtes Dag og Nat i Mayland af de Personer, som have bragt den dertil fra Monza. Den har faaet sin Benævnelse af en invendig Jernring; thi den er i øvrigt af Guld og prydet med mange Juveler.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Fra alle Egne indløbe Efterretninger og Festiviteterne i Anledning af Keiserens Kronning. Foruden det store Monument, som Staden Mantua lader bygge til Ære for Keiseren, lader Staden Verona et prægtigt Tempel bygge, Staden Bergamo en kostbar Æreport og Staden Comoligeledes et Monument. Handelstanden i Bergamo lader en Guldmedaille med Keiserens Portrait præge.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Det keiserl. Deceret, hvorved Prinds Louis udnævnes til Generalgouverneur i Departementerne paa hiin Side af Alperne, er nu udkommet. Ved samme Decret ophæves den forrige Generaladministration, og General Menou udnævnes til Generalcommandant i Departementerne paa hiin Side af Alperne i Generalgouverneurens Fraværelse.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
En overordentlig Coureer har bragt den Efterretning fra Lissabon, at den engelske Expedition under GeneralCraig, bestaaende af 2 Linieskibe og 50 Transportskibe med 5000 Mand Landtropper, var ankommen dertil den 8de Maji og seilede igjen derfra den 10de. Den franske og spanske Ambassadeur havde gjort meget alvorlige Forestillinger mod denne Expeditions længere Ophold.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Vore Tidender melde fra Touleuse, at Toulonner Flaaden har erobret et engelsk Linieskib paa 74 Kanoner og en Fregat.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Paven har holdt sit Indtog i Rom den 16de. En utallig Folkemængde ilede ham imøde, og hans Vei var bestrøet med Blomster. Hvor han kiørte forbi, knælede Folket. Pa den kjørte lige til St. Peterskirken, hvor han blev modtaget af Cardinalerne og hele Cleresiet, og hvor han forrettede sin Bøn. Efterat et Te Deum var afsiunget, begav Pa den sig til sit Pallads. Om Aftenen var St. Peterskirkens Kuppel illumineret, og et Fyrværkerie blev afbrændt paa Engelsborg.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Vore Fonds ere nylig stegne 2 Procent. De 5 Procenthonsol. staae i Dag 60 Fr. 30 Cent.
Berlingske Tidende, 1805-06-10
Skrivelse fra Wien, den 29de Maji. Keiseren er i Dag uventet afreist til Prag med Greverne von Lamberti og Ugarte. Den store Mangel paa Levnets midler i Bøhmen kræver hurtig Hielp. Alle Amtmændene Bøhmen ere indkaldte til Prag. Væverne i Biergegnenelide meget, uagtet de nylig have faaet en Uncerstøttelse af 520000 Gylden. De forlade Biergene i Hobe af 3 til 400 og bære en Pakke Lærred eller Garn, som de sælge for en Ubetydelighed, for at forskaffe sig Levnetsmidler. Nogle Familier opholde blot Livet ved Hielp af Liinkager. Dog skal det kolde fugtige Veirlig have bidraget mere til den i Egnen af Arau grasserende Nervefeber, end Hungersnøden.