JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-11-16
Det nye Skuespilhuus i Slesvig er nu fuldendt; dets indre Jndretning er meget hensigtsmæssig og Decoreringen simpel og smagfuld. J Orchesteret ere anbragte 2 Ovne, der ere istand til at udbrede en behagelig Varme i Localet. Hr. Pastor Hansen paa Simonsbjerg, i Landskabet Eidersted, meddeler i "Alt. Merc." en mærkelig Efterretning om en dersteds værende fortræffelig Havn. Han kalder den, "Simonsbjerger=Dybde, efter Sømandsproget "Hekkelskoug-Hul, og han mener uden Tvivl den lille Bugt, man seer paa Kortet imellem Husum og Simonsbjerg. Pastor Hansen erklærer denne Havn for saa udmærket, at den kan stilles ved Siden af de bedste ved Østersøen, ja formedelst den stærke Strømning med Floden indad og med Ebben udad, har den et uendeligt Fortrin forud for Østersøens Havne, da det derved er muligt for ethvert Skib, hver Dag, baade med Ebbe og Flod at kunne løbe ind og ud. Store transatlantiske, beladte Skibe kunne til enhver Tid med den største Beqvemmelighed seile ind og ud, og da de nu næsten kunne lægge sig ganske ind til Landet, behøves blot en ringe Foranstaltning for at danne en Skibbro, som kunde sætte de største Fragtvogne og de største Handelskibe i umiddelbar Berørelse. Smaaskibe kunne allerede nu lægge saa nær an til Landet, at Heste og Vogne kunne beqvemt bringes ombord. Havnen frembyder overalt en sikker Ankerplads, og formedelst den stærke Strømning tillægges den om Vinteren sjelden med Jis. Forat gjøre Havnen fuldkommen sikker og beskytte Skibene for Vestenvinde, maa den oversvømmede Simonsbjergskong inddiges, hvorved tillige vindes omtrent 1000 De mat fortræffeligt Marskland, som fuldkommen vil dække Omkostningerne. At anlægge en Jernbane herfra tilFlensborgfjorden anseer Hr. Pastor Hansen for mindre nødvendigt; en Chaussee eller en anden Kunstvei vilde være tilstrækkelig; thi da Ladningen og Losningen vil være saa saare nem, og Fragtvognene stedse ville kunne kjøre Varerne til Flensborg i mindre end 12 Timer, vil ingen Jernbane, den begynde hvor den vil og ende hvor den vil, være istand til at concurrere med den directe Forbindelse imellem Flensborg og denne Havn. – Vi have her - siger Forfatteren til Slutning – en Havn, af Naturen saa rigelig udstyret, at England, Holland og Frankerig ville misunde os den, og hvis de kjendte dens Tilværelse, ikke vilde lade være den ubenyttet et Øieblik, J 122 Aar har den mægtige Strøm gaaet ubemærket ud og ind, og er det Flensborgs Handelstand om at gjøre at komme i directe Forbindelse med de tropiske Lande, samt at forskaffe sig en hurtig Communication, da er her en Havn, som slet ikke efterlader Noget tilovers at ønske. (Dannevirke.)
Viborger Samler, 1839-11-16
Veile, den 14de November. En stor Mængde Mennesker fra Byen og Omegnen var igaar strømmet ud til Tordenballe for at see den dødsdømte Skomager J.P. Clausens sørgelige Endeligt. Ogsaa ved denne Leilighed havde man Grund til at beklage, at Qvindekjønnet i den Grad er istand til at fornægte sin qvindelige Følelse, at det kan overvære et saadant Optrin J Løverdags lode igjen vore Skibsbygmestere, dHrr. Prinz og Gylding tvende stolte Skibe løbe af Stabelen, hun en Jagt, Valdemar, af omtrent 900 Tønders Drægtighed, bygget for Hr. Capitain Petersens Regning fra Kjøbenhavn; denne ligeledes en Jagt de fire Sødskende, af 200 Tønders Drægtighed, for Hr. Skipper Windings Regning herfra Byen. Et Hurra fra de forsamlede Tilskuere indviede disse skjønne og solid byggede Skibe til deres fremtidige Bestemmelse, (Veile Avis.)
Viborger Samler, 1839-11-16
Aarhuus, den 15de Novbr. J næste Uge vil Hs. Kongelige Høihed Prinds Frederik Carl Christian beære en stor Jagt i Rathlousdals og Gersdorfslunds Skove med sin høie Nærværelse. – Her etableres i denne Tid et Jernstøberie, og til Foraaret kunne vi, efter Forlydende, atter vente paabegyndt et Sukkerraffinaderie. – J Søndags Nat har en Tjenestepige i Skoubye, 20 Aar gl., druknet sig i en Dam her i Byen. Hvad Grund hun dertil havde havt, veed Jngen, dog mener Nogle at det mulig kunde være fordi hendes Skudsmaal var blevet borte, og hun ei kunde blive i hendes Condition inden hun tilveiebragte dette. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1839-11-16
Communalbestyrelsen i Aarhuus bekjendtgjør i Avisen: at det, i Forventning af høiere Approbation, er besluttet at ophæve Fælledskabet med Hensyn til Aarhuus Byes Communejorder, og at Dhrr. Landinspectenrer, som ønske at paatage sig Udskiftningsarbeidet, anmodes om at melde sig hos Magistraten.
Viborger Samler, 1839-11-16
Af "Jyllandsposten, sees af Kammerjunker Mylius's udstædte Fæstebreve, at denne Stænderdeputerede med Hensyn til Hoveriet deeler Baron Selbys Anskuelser, om hvilke der tidligere er ført Klage i adskillige Aviser.
Viborger Samler, 1839-11-16
Aalborg, 16de Novbr. Natten imellem den 8de og 9de de, stødte paa Læss Silderønne Galeasen "Marie Dorthea af Kiel, bestemt til London, ført af Capt. M. Krohn og lastet med Smør og Byg. – For at bringe Skibet, der stod meget haardt, af Grunden, maatte Smørret, 350 Foust., samt omtrent 400 Tdr. Byg ilandlosses paa Læse, hvorefter Skibet bragtes ud af Grunden, og, da det var meget læk, ved Hielp af tiltaget Mandskab fra Læss hertil. Restladningen er til idag iland losset her og noget deraf i vaad Tilstand. (Ab. Av.) Hobro, den 12te Novbr. Det sidste af vore Efteraars markeder afholdtes idag og kunde der med Føie tilskrives det behagelige Veir det Liv og den Omsætning, som her i Dag fandt Sted. – Af Kornvarer tilførte Bonden betydeligt og Samme betaltes med 21 Mk. for Rug, 15 Mk. for Byg og 10 til 12 Mk. for Havre. – Kreaturhandelen var mindre levende, for Stude betaltes 70 til 80 Rbd., men kun faa solgtes. Forgiæves blev udbudet til Vice-Consul Sørensen 115 Rbd. for 4 Stud. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1839-11-16
Viborg Torvepriser, den 16de Novbr. Rug 20 a 21 Mk., Byg foradet 15 Mk., Havre 9 Mk., Kartofler 4 Mk. pr. Td. Oxekjød 8 s., Flesk 12 s., Smør 19 a 20 s. pr. Pd. Æg 18 s. Snesen. Slagtede Gjæs 4 Mk. 8 s. a 5 Mk. Stykket.
Viborger Samler, 1839-11-16
Efterretninger og ledige geistlige Embeder. Sognekaldet for Ringkjøbing Kjøbstad og Rindom Menighed i Ribe Stift. Gl. Angivelse 380 Rd. Embedet har nu følgende Jndtægter: 1) Til Huusleie af Kirken 20 Rbd. r. S. aarlig, og af Embedsjorden er hidtil svaret i Leie 14 Rbd. 4 Mk. 12 1/2 s. S. 2) Af en Annergaard paa 6 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn haves aarlig 4 Tdr. Rug, 4 Tdr. Byg og 5 Rbd. 3) Af Mensalgodset 3 Tdr. Rug og 1 Lam. 4) Af Byens 68 Tdr. 2 Alb. Hartkorn i Tiende efter gammel Vedtægt 31 Tdr. 5 Skpr. Rug og 36 Tdr. 3 Skpr. Byg, som betales efter Capitelstaxt. 5) Af Rindom Sogns 133 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn i Tiende 21 Tdr. 6 Skpr. Rug og 24 Tdr. 4 1/4 Skpr. Byg. 6) Smaaredsel i Snees Æg og 1 Maal Melk af hver Gaard 7) Offer og Accidentser 421 Rbd. Til den ordinaire Catochet betales aarlig 8 Rbd. 2 Mk. r. S. Til den entledigede Formand bliver at udrede saameget aarlig, som den ordi naire Enkepension vilde udgjøre.
Viborger Samler, 1839-11-16
Græse og Sigerslevester Sognekald i Sjællands Stift Gl. Angivelse 255 Rbd. Jndtægterne ere nu følgende: Tiende, derunder indbefati Qvægtiende og Smaaredsel af Sognenes 221 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn udgjør 67 Tdr. Rug og 67. Tdr. 2. og. 2) Af 26 Huusmænd, med Lod i Alt 17 Rbd. 2 Mk. 3) Offer og Accidentser circa 100 Rbd. 4) Refusion af lille Lyndbye Sognekald 80 Rbd. Sølv. Præstegaardens Hartkorn er 11 Tdr. 7 Skpr. med et Areal af 80 Tdr. Land Copulerede i Kjøbenhavn, den 18de Novbr.: Hr. Grosserer og Stænderdeputeret P. C. Knudtzon og Frøken Lucinda Gottschalck. – Odense, den 8de Novbr.: Kobbersmedmester Gle Knudsen fra Rudkjøbing og Jomfru AmaliMargrethe Rhein, samt Jnstrumentmager Christian Tobias Hartvig og Jfr. Henriette Wilhelmine Petrea Nolcke.
Viborger Samler, 1839-11-16
Reisende. med Færgefartøiet fra Aarhuus til Kallundborg: Hofgraveur Ferslev, Kjøbmand von Essen, Proprietair Tang, Handelsfuldmægtig Rowerud, Skibscapitain Krog, Jomfru F. Meyer. Fra Kallundborg til Aarhuus: Cand. theol. Valeur, Student Schon, Madame Glavind Skibscapitain Krog, Handelsbetjent Lyngbye, Landmand Mortensen, Meierske Th. Jensen, Strømpehandler Broberg, Glasmagerne Heinze og Wiegels, Sproglærer Gundorff,
Viborger Samler, 1839-11-16
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 3die November: M. Lund fra Drammen til Nykjøbing med Trælast. J. Jensen fra Osterr. til Nykjøb. med Trælast. Den 6te: C. B. Petersen fra Altona til Thisted med Stykgods. O. Amundsen fra Grømstad til Lemvig med Trælast. (Kuffen "Marie Elisabeth, B. P. Brandi, ligger i Altona under Ladning til Lemvig, Thisted, Skive, Struer og Hjarbeck.)
Viborger Samler, 1839-11-16
Domme, afsagte i den Kgl. Landsoverret i Viborg. – Den 11te November. Nr. 216. - Jespersen Actor contra Krigsraad Deigaard Defensor for Tiltalte Peder Christensen, der tiltales for Tyverie: "Herredstingsdommen er stadfæstet." – Ved Nørvang-Torrild Herreders Extraret den 19de Juli 1839 er Tiltalte dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage. Nr. 255. – Krigsraad Deigaard Actor contra Jespersen Defenfor for Arrestanten Jens Christian Pedersen, der til tales for Tyverie, for ikke at have oplyst Hittegods samt for Løsgjængerie: "Dømt til at hensættes til Fæstningsarbeide paa Livstid." – Ved Kjer og Hvetboe Herreders Extraret den 28de Septbr. 1839 er Arrestanten dømt til at hensættes. til Fæstningsarbeide paa Livstid.
Viborger Samler, 1839-11-16
AVERTISSEMENTS. 495 Rbd. rede Sølv, den Thaarupgaardske Stiftelse tilhørende, kunne, mod lovmæssigt Pant, bekommes tillaans, til førstkommende 11te December Termin, hos Stiftelsens Directeur Baron Juel Rysensteen i Kjøbenhavn, Frederiksberggade Nr. 28. 25, 800 Rbd. rede Sølv. af Umyndiges Midler ere til Udlaan fra Salling Herre, ders Overformynderie i anstundende Juni Termin 1840 samlede eller særskilte i Landeiendomme mod rescriptmæssig Sikkerhed, naar Vedkommende portofrit henvende sig til Bestyreren af Overformynderiet. Salling Herreds Contoir i Skive, den 6te Novbr. 1835. Olgaard. const.
Viborger Samler, 1839-11-16
Litteraire Anmeldelser. Herz, Stemninger og Tilstande, 2det Oplag, 2 Rbd. 72 s. Eventyr fortalte for Børn af H. C. Andersen. Ny Samling, 2 H., 24 s. Poul, poetisk Fortælling af Christian Alfred, 64 s. Clermont eller Kunstnerens Kone, 20 Langes Criminalsager, 3 B. 3 H., 60 s. Petersens Tidsskrift, 10 H. Den gamle Richards Kunst at blive rig og lykkelig af Benjamin Franklin, 3die forøgede Oplag, 16 s. Veirpropheten, 10 s. Bock, Haandbog i Anatomien, 4 H., 48 s. Dupuytrens chirurgisk-eliniske Forelæsninger, 4 B. 3 H.S. Dreier, Lærebog i den botaniske Terminologie, 1 H. Archiv for den practiske Theologie af Dr. Suhr, 1 H., 32 sk.
Viborger Samler, 1839-11-16
Juridisk Ugeskrift af A. L. C. de Connink og L. Moltke, Rescripter og Resolutioner for 1831, samlede af AlgreenUssing. faaes hos P. C. Kabell. Tabt Uhr.
Viborger Samler, 1839-11-16
Paa Veien fra Viborg til Hobroe er i Mandags Formiddag tabt et tokasset Lommeuhr; det bemærkes, at den indre Kasse var af Sølv, den udre af Tombak, samt at Uhrefhavde en Sølvskive. Finderen heraf bedes at henvende sig til Adresse-Contoiret i Viborg, som for dets Tilstedebringelse betaler en passende Douceur.
Viborger Samler, 1839-11-19
Kongelig allern, privilegeret. No. 166. 67 Aarg. ra Stifts-Tidende. Civo Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 19de November 1839. Denne Tidende, redigeret af Adjunct Reiss og H. Wissing, udgives 4 Gange ugentlig fra det Dons'ske Officin.
Viborger Samler, 1839-11-19
Udenlandske Efterretninger. Orienten. "Wien, den 9de Novbr. Fra Constantinopel bringe de nyeste Breve ingen vigtig Efterretning. J Politiken var der ikke indtraadt nogen Forandring; med den største Spænding imødesaae man den nye franske Gesandt Grev Pontois's Ankomst. Det synes, at den forenede Flaade ikke har forladt Stationen, ved Dardanellerne. – Fra Alexandrien berettes, at Tilstanden og Stemningen paa den tyrkiske Flaade mulig kunde bevæge Vicekongen til at udlevere Flaaden. Stor Gjæring hersker blandt Mandskabet, der under lydelige Forbandelser imod Capudan Pascha forlanger at vende tilbage til Constantinopel. Denne Stemning opvækker Ængstelse, da den ogsaa har begyndt at strække sig til de ægyptiske Matroser, paa hvilke deels Soldens Udeblivelse, deels Mangel paa flere Fornødenheder har havt en slem Jndflydelse. Den tyrkiske Flaade, der nu regelmæssig erholder sin Lønning, koster desuden den ægyptiske Staten daglig Udgift af 12,000 Rdlr., en utaalelig Byrde, da Skatkammeret er tomt."
Viborger Samler, 1839-11-19
Smyrna, den 30te Octbr. Jfølge tilforladelige Efterretninger fra Alexandrien af 13de Octbr. ventede man der, at Vicekongen af egen Drift vilde sende den tyrkiske Flaade tilbage til Constantinopel. Mehemeds Pengeforle, genhed er saa stor, at han ikke meere kan udrede Troppernes Sold. Saaledes bortfalder den første Hindring for Forhandlingernes Fremme.
Viborger Samler, 1839-11-19
Alexandrien, den 16de Octbr. Man vedbliver at opplante Kanoner, og at ove Tropperne i at fyre. Endnu synes det, at Paschaen er tilsinds, ei at ville afslaae det Mindste af de tidligere fremsatte Fordringer. J de sidste Dage berøver man det store Linieskib Mahmudieen Deel af dets Jldsvælg, af hvilken Omstændighed mange drage den Slutning, at man vil sende Flaaden tilbage; thi for at seile over Havne-Barren maae Kanonerne udlosses. Rimeligere er det imidlertid, at Ali vil bruge disse Kanoner for at befæste Alexandrien. J disse Dage er en Coureer ankommen fra Constantinopel med et Hattischerif til Capudan Pascha med Befaling om at vende tilbage med Flaaden til Constantinopel. Vicekongen skal være tilraadet at udlevere Flaaden af egen Drift; et saadant Skridt vilde gjøre ham Ære, og stemme Cabinet, terne bedre for ham.
Viborger Samler, 1839-11-19
Dampskibet fra Syra har medbragt til Triest den Efterretning fra Alexandria (22de Octbr.), at Vicekongen, har meddeelt den franske Generalconsul den Forsikkring, at han var beredt til at lade den tyrkiske Flaade afseile fra Alexandrien. Endskjøndt han foregav, at kun Føielighed mod Frankerig bevægede ham til dette Skridt, saa ere dog alle Beretninger enige deri, at den tyrkiske Be sætnings Misfornøielse er saa stor, at man befrygter Opstand og Excesser. J ethvert Tilfælde synes den første Forhindring for at kunne løse det orientalske Spørgsmaal paa en tilfredsstillende Maade at være ryddet af Veien. De ugunstige Efterretninger fra Syrien have maaskee ogsaa bidraget meget til at gjøre Vicekongen, mindre stivfindet.
Viborger Samler, 1839-11-19
Fra Malta meldes under 26de Octbr., at tre engelske Krigskibe atter ere ankomne til Havnen La Valette, og at endnu flere ventes for at støde til Flaaden. dette Øieblik tæller den engelske Flaade 42 Krigskibe, deriblandt 13 Linieskibe, med 1350 Kanoner.
Viborger Samler, 1839-11-19
Alexandrien, den 16de Octbr. Jntet er vanske ligere end for Øieblikket med Sikkerhed at ville bestemme de orientalske Anliggenders Tilstand. J de skjæve, halvsande og falske Efterretninger at ville see en eller anden Gjenstand klart, at ville erkjende et Formaal, der snart kunde opnaaes, er ligesaa vanskeligt, som at ville finde ud af Labyrinthen uden den ledende Traad. En det endog vist, at Mehemed kun higer efter at adsplitte og tilintetgjøre Tyrkeriget, og bringe de løsrevne Deele under sit Herredømme, saa er det paa den anden Side uforklarligt, hvorfor den Mand, hvis mangeaarige Bestræbelser have bragt til Fuldkommenhed den Frugt der nu skal plukkes, dersom den ikke skal falde af og raadne, ikke nu udstrækker sin Haand for at gribe den skjønne modne Frugt. Mangler virkelig Ali det sidste Mod; har han kun Kraft, saalænge en Hindring stillede sig imod ham, savner han nu denne Kraft, da Dæmningen er jævnet, og der nu viser sig en uoverstuelig Mark, som han ikke uden en vis indvortes Frygt vover at skride frem paa. Vi vide, at meget høie Personer, Diplomater, Ministre og andre, der for Øieblikket styre Verdenens Skjebne, paa det bestemteste have opfordret ham til at rykke frem med sin Hær, uden videre oversvømme Lilleasien med sine Tropper –, istedet for at skibe ufrugtbare Jntriguer; benytte det almindelige Vilderede til sin Fordeel, men trods sin Forstand er han en Tyrk og kan paa ingen Maade løsrive sig fra det tyrtiske Princip, gawasch-gawasch (Far i Mag!).
Viborger Samler, 1839-11-19
Frankerig. Paris, den 9de November. Courr. frane, giver følgende sørgelige Skildring af den franske Hærs Tilstand i Africa: "Den franske Hær befinder sig for nærværende Tid i en Tilstand, der er Frankerig og vor Tidsalders Civilisation uværdig. J dyb Fred maa den taale Lidelser, der ere hundrede Gange frygteligere end Krigens Skrækkeseener; efter saa mange Seire erden udsat for større Ulykker end efter det meest afgjørende Nederlag. Soldaterne segne ikke saaledes som i tidligere skjønne Dage for Fiendens Kugler; de hensvinde langsomt, pelotonviis, compagnieviis, a., for Angrebene af Feberen, som man under andre Forhold var istand til at forekomme. Næsten hele Regimenter ere forsvundne uden at have gjort et Skud, Krigerne segne, Nummeret bliver staaende, Recruterne udfylde Hullerne. Jsærdeleshed har Døden i dette Aar raset frygteligt i Rækkerne.
Viborger Samler, 1839-11-19
J kortere Tid end 5 Maaneder mistede en Bataillon 600 Md. stærk, 200 Md. af Febersygdomme, og 300 Md. vare angrebne af Feberen; mangt Compagnie mistede af sit Mandskab; i nogle Hospitaler uddeeles ingen Medicin, fordi man har Mangel paa Flasker. Man indbilde sig ikke, at det er Skrantninger, der bukke under for Lidelserne; de franske Soldater i Africa taale utrolige Besværligheder. Af 4 Nætter sove Nogle kun een Nat, tidlig om Morgenen escortere de Brevposterne og Transporterne: om Aftenen patrouillere de, om Dagen sysselsættes de med Skandsearbeider i Leiren; intet Øieblik nyde de Rolighed; de have ikke engang Tid til at pudse deres Klæder. Af en heel Bataillon vare kun 82 tjenstdygtige, og disse 82 Md. udførte den Tjeneste, der hvilede paa hele Bataillonen. J femten Timer af Døgnet har man seet Jægerne at sidde til Hest. Trainsoldaterne døe ofte paa Marschen i Spidsen for Vogntoget. - Hvorfor udraaber Fortælleren, kan ikke hele Frankerig saaledes som jeg see dem marschere i en Solvarme af 35, – disse Colonner af Jnfanterister, tause og udmagrede, med Geværet paa Skulderen, som om ingen Magt i Verden var istand til at knække deres Mod!" – Og iblandt disse Jernmænd tager ikke destomindre Dødeligheden i den senere Tid Overhaand paa en Skræk opvækkende Maade. De døe, fordi man sætter dem til Arbeide, førend de ere værnede til Climatet, fordi de ere blottede for Beskyttelse imod Veirligets Foranderlighed, fordi de have Mangel paa Telte, Senge, ja endog paa Straa, fordi de maae bukke under for Climatets, Strabadsernes og Mangelens forenede Jndflydelse, fordi de ikke erholde Lægemidler af Mangel paa Flasker, fordi de ikke have den nødvendige fri Luft af Mangel paa Plads, fordi de ikke have Vand, hvormed de kunne stille deres brændende Tørst, da der ogsaa er Mangel paa Brønde. Her gielder ingen Undskyldning. Hvorledes Frankerig, der tæller 33 Millioner Jndbyggere, der betaler i Skatter og Afgifter 1200 Millioner fres, skulde ikke engang kunde give sine Krigere det Allernødvendigste. – "Vi have ingen Penge." – Velan, saa forlang Penge af Kamrene, og naar J faae Penge, anvend dem da til det Øiemed, hvortil de ere bevilgede. Lad Frankerig og Landet faae Sandheden at vide, og indbild dem ikke, at man kan forvalte Algierien med 40 Mill. Fres. og 40,000 Md.
Viborger Samler, 1839-11-19
J en Tid af 15 Maaneder er 1/3 af den africanske Hær gaaet til Grunde enten i Hospitalerne eller paa den blotte Jord. Af de øvrige ere 2/3 syge. Den sunde Trediedeel bestaaer af 6 til 8000 ubetvinglige Athleter, med Hjerter af Erts, der byde Elementerne, Sygdommene, og Fiendens Staal Trods. - Og Disse udrette Alt, og arbeide paa en Maade, for hvilken Sproget ei har noget Ord.
Viborger Samler, 1839-11-19
Denne mørke Skildring søger Moniteuren at gjendrive; H. men Regjeringsbladet maa dog indrømme, at de Syges Antal er usædvanlig stort. At 1/2 er død, er ikke at befrygte; Antallet af Sengesteder er meer end tilstrækkeligt; der er ingen Mangel paa Levnetsmidler og Medicamenter, Hospitalspersonalet er talrigt og bestaaer af mere end 200 Læger og 600 Opvartere. Vistnok er der Mangel paa Huse, og i den senere Tid har man følt Afsavn af mange Fornødenheder. Alle Mangler kunne ikke afhielpes i Øieblikket; Erobringen af Provindsen Constantine have gjort mange Marscher frem og tilbage nødvendige, overalt har man ikke kunnet bygge de fornødne Huse, navnligen ikke i Constantine og Philippeville; der var Mangel paa Tid, Materiale og Hænder. Men Forvaltningen gjør Alt, hvad der staaer i dens Magt.
Viborger Samler, 1839-11-19
Fra Main, den 7de Novbr. Nu og da erholde vi Efterretninger fra Rusland, hvilke vi ere berettigede at skienke en høi Grad af Troværdighed. Jkke sjelden staae de i Modsigelse med de Meddelelser, man læser i offentlige Blade om de Tildragelser og Begivenheder, der foregaae i hiint Land. Saaledes melde de sidste Handelsbreve fra Odessa, at den russiske Flaade i det sorte Hav allerede siden den første Halvdeel af Octbr. Maaned har indtaget sin Vinterstation, og er tildeels aftaklet, da Æquinatialstormene i hiint Hav desuden ikke tillod Flaaden at holde Søen. Denne Efterretning er langt sandsynligere end hine Anmeldelser, ifølge hvilke Ruslands Land- og Sømagt var ifærd med at begynde Krigsoperationerne. Et tydsk, iøvrigt meget agtet Blad (Augsb.
Viborger Samler, 1839-11-19
Allg. Zeit.) tilmeldtes nylig af en af dets Correspondenter, at en polsk Tidende indeholdt en officiel Bekjendtgjørelse, hvorved Lægekyndige opfordredes til at indfinde sig i Odessa, for der at erholde Ansættelse. Vi ere imidlertid af en sikker Kilde komne til Kundskab om, at Læger, der ønskede at gjøre Reisen til Odessa, og desaarsag havde henvendt sig til en Person ved et Gesandtskab, have af denne modtaget den Erklæring, at han var aldeles uvidende om hiin Bekjendtgjørelse. München, den 5te Novbr. J de sidste Dage tales der meget og Breve fra St. Petersborg, der skulle være ankomne til det hertugelige Leuchtenbergske Palais. De bekræfte Hertugindens Svangerskab, samt at man iblandt alle Classer af Befolkningen i St. Petersborg, ikke engang med Undtagelse af de høieste Kredse, mere og meere anseer Krigen for uundgaaelig.
Viborger Samler, 1839-11-19
Wien, den 8de Novbr. Hertugen af Bordeaux havde allerede for nogen Tid siden begiert Passer til Udlandet; den østerrigske Regjering negtede ham dem. Han fattede nu, sandsynligviis tilskyndet af sin nærmeste Paarørende, hvis Mod og Jntriguer den franske Regjering har lært at kjende, den Beslutning at afreise uden Pas, og indledede sit Forehavende paa en klog Maade. Først besaae Prindsen Lystleirene i Lombardiet, og overskred Grændsen for at komme til Genua og Rom. For vor Regjering er denne hemmelige Flugt en meget fortrædelig Sag, og den sardinske Regjering er bleven underrettet om, at Omstændighederne fordre, at Prindsen ufortøvet maa søge at gjenoprette det af ham begaaede Brud i det mod ham udviste Gjestevenskab. Naar Hertugen af Bordeaux er vendt tilbage til sit Asyl, vil man rimeligviis nøiere bestemme og bevogte Rayonen af hans Opholdsted.
Viborger Samler, 1839-11-19
Siden i Forgaars udbreder sig det Rygte, at Hertugen af Bordeaux pludselig skal have forladt Rom, uden at man veed, hvorhen han har begivet sig. Dette Rygte fortaltes endog i de høiere Kredse; men kun faa fæste Tro til det Prindsen paadigtede Vovestykke, at han nemlig skulde have begivet sig til Frankerig, – endskjøndt man tilføier, at vor Gesandt i Rom, Grev Lützow, har anmeldt hans Forsvinden.
Viborger Samler, 1839-11-19
Handels=Efterretninger. Hamborg, den 15de Novbr. Hvede, der var falden i Prisen mod Enden af forrige og i Begyndelsen af denne Uge, blev senere mere søgt. 3 a 400 Læster solgtes til Priser, 5 a 8 Rthlr. høiere end for 8te Dage siden. Tilfør sterne ere usædvanlig ubetydelige, fornemmelig fordi Vandet i Overelben er meget lavt. Rug søgtes, og for fineste Vare, har man betalt nogle Rthlr. mere end i forrige Uge. Byg meget søgt, isærdeleshed de fineste og vægtigste Sorter, for hvilke man har betalt 5 a 10 Rthlr. mere end for 8te Dage siden. Havre holder sig i Prisen, ligesaa Raps.