JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Hr. Cancellraad Hempel har i sin Avis sat den afdøde Bogtrykker Elmenhoff følgende Minde, Med blødende Hjerte modtog Udgiveren med Gaars=Posten, Sørgebudskabet om den almeenagtede og elskværdige Bogtrykker, Søren Elmenhoffs Død i Randers. Hvo der veed, hvor nerstattelige trofaste, provede Venner ere i den fremrykkende Alder, vil kunne vurdere min Sorg, naar jeg siger, at vort Venskab havde varet i henved et halvt Seculum uafbrudt, stedse varmere, stedse inderligere, og at jeg siden en anden uforglemmelig, kjær Vens, den ædle Hofboghandler Schubothes Bortgang ikke har lidt et større, et smerteligere Tab. - Dog, forgjæves vilde jeg i dette Øieblik søge at skildre mine Følelser: men det sanddru Vidnesbyrd skylder jeg min afdøde Vens Minde: at sielden slog i nogen Dødeligs Bryst et ædlere Hjerte, der var ukjendt med Svig. Sielden fandtes Nogen saa god, saa overbærende med Andre, saa villig til efter Evne at deeltage i Næstens Nød, at hjælpe og fremme ethvert gavnligt Foretagende. Selv havde Elmenhoff, uden fremmed Hjælp arbeidet og fremkæmpet sig til en hæderlig Post i Borgersamfundet; men ved sin utrættelige Flid, sin med sand Sjælsadel, parrede Beskedenhed og Nøisomhed, sin Godmodighed og Retskaffenhed havde han vundet Medborgeres fortjente Agtelse og Kjærlighed. Derfor lyste ogsaa Tilfredshed, Fromhed og Menneskekjærlighed ud af hans aabne, blide Øie. Ved et kort Besøg for 2 Aar siden i dette Fredens, Glædens og Venskabets stillet Hjem fandt jeg endnu Oldingen lige aandsforrig og munter som hidtil, skjøndt jeg ved Afskeden anede, at det vilde blive det sidste Levvel, jeg hørte fra hans venlige Læbe. Den skjønne Kjæde brast - Gud styrke hans gamle, ligesindede Ægtefælle, eneste Søn og Sønnekone med deres elskede Børn! Han nedbad i Dødsstunden Velsignelse over de Alle, og Gud vil hør, den Retfærdiges Bøn. - Odense, den 23de Jan. 1837.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
J Nr. 2 af Nordisk Kirketidende har Pastor Grundtvig. ladet indrykke en harniskklædt Vise, der heeltigiennem søger at gjøre Kaal" paa Latinen og hvis stadige Omqvæd er Saa vel maae med Fædre Vi bede: Gud bedre, Gud frie os fra Rom. Til Prøve hidsættes en enkelt Strophe: Var Cicero langt over Salomon viis, Var Naso en Engel, saavist som en Griis, Var Andet at fiske hos Mester Virgil, End brogede Lapper af billedlig Stiil, Det dog var for Drenge en dødelig Gift At tygge paa Regler og opplukket Skrift, Saa vel maae med Fædre o. s. f.J Roeskilde Avis læses Følgende: "J Anledning af Annoncen i Roeskilde Avis see denne Avis Nr. 13, an Ellen Larsdatter af Østersyn, der er justitialiter tiltalfor Morbrand, tjener til Underretning: at der allerede under 6te Febr. f. A. er falden endelig Dom i Mordbrandssagen, hvorefter Ellen Larsdatter bør sættes i Forvaring af Øvrigheden, indtil hvilken Foranstaltning hun maa forblive i Arresten. Ellens Sag staaer imidlertid ikke længere under i Rettens Behandling og Mottoet til Annoncen er altsaa ildelanvendt, saameget vissere som Jndsenderen uden Tvivl selv veed bedre Besked. Hvorvidt iøvrigt Annoncens kjendelige Hensigt: at kaste Skygge paa Undertegnede, skal opnaaes, beroer naturligviis paa kyndige Medborgeres retsindige Om Blume. aldømme.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Fra en agtet Haand, siger Ove Thomsens Avis, have vieimodtaget Følgende: "Det er almindelig bekjendt, at der hvert Aar forulykke mange Skibe paa Vestkysten af Jylland, hvoraf vistnok den største Deel støder paa Refshorn, en Sandbanke, der begynder ved Blaavand i Ribe Amt og strækker afsig flere Miil ud i Vesterhavet. Fra Helgoland gives rintet Fyr før Lindesnæs i Norge, Med Sydvest Storm og Strøm komme Skibene undertiden fra Jndløbet af Elben til Refshorn i utrolig kort Tid, og vide de almindeligen laldeles ikke hvor de ere, før de have stødt og staae ikke til at redde. Da der kan ligge Fyrskibe paa Trindelen i i Kattegattet og ved Galopperne og flere Steder under England, kunde der muligen være et lignende paa Refshorn, og var der tillige et Fyr paa Blaabjerg i Nærheden af Fiilsø, maatte det sees langt ud i Søen. Fra Blaabjerg seer man tydeligt Ringkjøbing mod Nord og Kirker ikke langt fra Ribe mod Syd, overseer følgelig omtrent 10 Mill. Paa hele Kysten fra Fans til Ringkjøbing mangle Redningsbaade. – J October sidste Aar strandede en Lad elling med Sild ved Grarup, hvor Styrmanden druknede, teluagtet Fartøiet stødte ikke 200 Alen fra Kysten. Med Fiskerbaadene var det ikke muligt for de bekjendte raske Søfolk at komme igjennem Brændingen. (Forlangt indrykke t.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Jeg undlader ikke herved at brise til almindelig Kundskab, at de i Almanakken for 1837 indførte Angivelser af begge en Maaneformørkelserne, formedelst en Feil, der havde indsneget sig i de astronomiske Tabeller, efter hvilke Almanakken blev beregrinet, bliver at berigtige paa følgende Maade, Maaneformørkelsen, der indtræffer den 20de April, begynder om Aftenen Kl. 7 10, bliver total Kl. 8 417, gjophører at være total Kl. 10 21 og er ganske forbi Kl. 11 22 Maaneformørkelsen den 13de October begynder Kl. 10 217 om Aftenen; den totale Formørkelse tager sin Begyndelse Kl. II 21 og ophører Kl. 1253 ; hele Formørkelsen er forbi Kl. 151. For af de her anførte Klokkeslet, som ere beregnede for Kjøbenhavn, at erholde de tilsvarende for Omegnen af Aalborg, maa der fra ethvert Klokkeslet drages 10 1/2 Minut.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Kjøbenhavn 1817 Jan. 19. C. F. H. Olufsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Prof. aftr. ved Kjøbenhavns Universitet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Reisende. f. Kallundb. t. Aarh. Lieut. v. Wormschjold; Literatus Lund; Secretair B. Christensen; Avlsforvalter Møller; Hestehandler Schjøn; Møller Knudsen; Dyrlæge Staun. - Fra Aarh. t. Kallundb. Kammerjunker, Baron v. Rosenkrantz; Kbmd. Steenfeldt; Stud. Chr. Fulling og Chr. Bøggild; Cand. jur. Folsach; Avlsforvalter Schlotfeldt; Snedkersv. Tønning. - Med Daqv. f. Aalb. igaar Til Veile, Forp. Lennemann. Til Aarh.: Legationssecret. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Bekjendtgjörelser. Hos Enkemadame Poulsen paa Vestergade holdes den aarlige Generalforsamling i Skipper=Lig=Lauget Fredadagen den 3die Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet. Til samme Tid kunne ogsaa nye Jnteressenter blive antagne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Aalborg i Skipper=Lig=Lauget, den 30te Januar 1837. Directionen. Stude. 16 meget store Stude og 3 Fede=Kreature staae til Salg paa Dronninglund, de første med Foder til 12te Mai.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Til 1ste Mai ønsker en Jomfru, der i flere Aar har, bestyret en Huusholdning, sig Condition i samme Egenskab; helst paa Landet. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Frisk og godt Ho kan faaes i lispundviis og i større Qvantitet om forlanges hos Peder Martensen paa Vestergade.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Fra Pressen i Odense er udkommen: Praktisk Regnebog til Brug i Almueskoler. Udarbeidet tildeels efter Kroymanns gemeinnitzliches Rechnen af N. C. Raben, Lærer ved Borgerskolen i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Andet Oplag, 1836. Den Afsætning, Bogen hidtil har havt, og at den er indført i en betydelig Deel af Landets Skoler, lader med Grund formode, at nærværende Udgave (hvori er rettet de enkelte Feil, som havde indsneget sig i første Udgave) fremdeles vil blive modtaget med bifald og stifte Nytte i de Skoler, hvor den bruges. - Den faaes indbunden for 7 Mk. pr. Exempl. hos Boghandler Rottbøll Sadolin. i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
De Værelser, som Bogholder Jungersen beboer, kunne til Paaske Flyttetid faaes til Leie. Tillige kan en Boutik, nogle Pakboder og Kornlofter strax faaes, om Leien accorderes med Cl. K. Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
5000 Rbd. rede Sølv ønskes tillaans i en Landeiendom circa 3 Miil fra Aalborg, i første Prioritet, til først Juni Termin eller strax. De, som ønske, at have slig et Sum udsat, vilde behage at henvende sig til Hr. Procurator Øllgaard i Aalborg, snarest muligt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
130 Meierikøer ved Vreilevkloster ere at faae i Forpagtning til næstkommende 1ste Mai, naar Liebhavere des angaaende henvende sig til undertegnede Eier. Ridemands Mølle pr. Aalborg, den 14de Januar 1837. Lund.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Til et Meieri paa 60 Køer ønskes til 1ste Mai er med gode Anbefalinger forsynet duelig Meierske. AdresseContoiret anviser Søgeren.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Meieriet paa Søbygaard, under Grevske bet Frysenborg, der bestaar af 100 Køer, og som i en Række af 14 Aar har været overladt en Meie iforpagter Wilhardt, kan, med endeel dertilhørende Redskaber, erholdes i Forpagtning, at tiltræde den næstkommende 1ste Mai, naar derom, snarest muligt, accorderes med Undertegnede. Sobygaard, den 23de Januar 1837. Efter Ordre. M. Lund, Forvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
En ung Pige, af honnet Familie, ønsker sig en Lægrerindeplads til 1ste Mai. Foruden de nu brugelige Skolevidenskaber, kan hun Sprog og Musik. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Et Meieri paa 80 a 100 Køer søges i Forpagtning til til 1ste Mai. De herpaa Reflecterende ville behageligst derom afgive forseglet Billet til Avis=Redactionen, mærket M. E. Tjeneste, som Avlskarl, kan erholdes paa en Herregaard. Hr. Schjødte til Hellumlund giver nærmere i Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
En ung Landmand ønsker sig til næstk. Mai enten en Plads som Avlsforvalter eller en mindre Landeiendom i Forpagtning. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Det Sted i Hjelmerstald, som nu beboes af Garver, Schubarth, kan erholdes tilleie førstkommende Paaske Flyttetid, om Leien accorderes med Søren Hesselholdt. Hvor Kost, Logis og Reenlighed for billig Priis kan faaes for 2 smaa Børn a 3 Aar eller ældre, helst Pigebørn, anvises fra Bogtrykkeriet. 138 Rbd. 3 Mk. Sølv, Umyndiges Midler under Gunderupgaard Godses Overformynderi, ere at erholde tillaans mod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom henvender sig til mig. Gunderupgaard, den 14de Januar 1837. Weinschenck.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
En Landeiendom i Nærheden af Randers kan erholdes tilkjøbs og tiltrædes 1ste Mai d. A. Eiendommen ligger i en behagelig Egn og ved Gaarden er en betydelig Frugthave; Bygningerne ere særdeles gode og velvedligeholdte samt afgive Beboelse for en Familie uden for Bondestanden. Besætningen er 30 Fækreature, 6 Heste og 50 Faar. Den aarlige Udsæd er 11 Tønder Rug, 7 a 8 Tønder, Byg, 16 a 18 Tønder Havre og 20 Tønder Kartofler; af Ho avles aarlig 80 a 100 Læs. Endeel af Engene, saavelsom et Stykke Kiær, som afbenyttes til Fædrift, egner sig til Opdyrkning. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til Gjæstgiver Petersen i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Efter Vedkommendes Reqvisition bliver det Skomager Christen Pedersen tilhørende, under Nr. 503 paa østre Side af Hjelmerstaldsgade heri Byen beliggende Sted, stillet til Salg ved 3de Auctioner, der ere berammede at afholdes i selve Stedet, hver Dags Formiddag Kl. 10, nemlig : 1ste Auction Onsdagen den 1ste Februar næstk.,- 8de 2den 15de 3die De Salget vedkommende Documenter henligge til Liebhaberes Eftersyn hos Procurator Davidsen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 19de Januar 1837. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Efter Begjæring af Skifteretten, bliver det Thomas Kjergaards og afdøde Enkes Stervbo tilhørende Sted, ved Skomagergaden, som er en Deel af Nr. 393 paa Algaden, stillet til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes i Stedet selv saaledes: 1ste Auction Torsdagen den 9de Febr. førstkommende, 2den - 16de 3die 23de hver Dags Formiddag Klokken 10; hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Conditionerne forinden ville være til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Aalborg, den 25de Januar 1837. Schmidt. Dette Blad, som udkommer eengang maanedlig, betales med 24 Rbsk. qvartaliter. General Andreas Jachson.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
En Udsigt over de forenede nordamerikanske Staters Præsidents, den for kort siden med Døden kæmpende Gen. Jacksons, Levnet vil forhaabentligens læses med Jnteresse, saameget meere, som en saadan tillige lader kaster mangt et Blik ind i den mægtige, vidunderligen fremblomstrende, Stats indre Forhold, hvis Retning iøvrigt i den sildigere Tid just ikke fylder hverken Frihedsvennens eller Menneskevennens Hjerte med den glade Følelse, hvormed han tidligeren lod Blikket dvæle hiinsides Oceanet. Det bevægede Tidspunct, igjennem hvilket Jackson arbeidede sig op fra Skolestøvet til Statens høieste Værdighed, dens Overhoved, indeholder meget Lærerigt, som vel egner sig til et Tilbageblik.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
General Jackson blev født den 15de Marts 1767 i Syd=Carolina. Hans Fader var en irlandsk Emigrant, der to Aar forud var landet i Charlestown og døde kort Tid efter denne Søns Fødsel. Hans Enke fortalte ofte sine tre Sønner om den Deel, som hendes Bedstefader havde taget i Forsvaret af Carrick fergus, og om det Tryk, hvormed Jrlands Adel belyngede det arme Folk. Det Had imod Aristokratiet, som udtalede sig i disse Fortællinger, gjorde det dybeste Jndtryk paa den unge Andreas. Bestemt til Kirkens Tjeneste, sendtes han i en Skole, hvor Grunden skulde lægges til hans videnskabelige Dannelse; men, kort efter hans Jndtrædelses i samme, udbrød Revolutionen, og den 14aarige Andreas ilede med sin Broder Robert til Amerikanernes Leir, og toges tilligemed ham i en Skjærmydsel tilfange af Englænderne. Den ældre Broder var allerede falden i Slaget ved Steno. En engelsk Oficeer befalede den unge Knegt at pudse hans Støvler, Andreas vægrede sig ved at gjøre det, da hans vel var Krigsfange, men ikke Tjener. Til Svar erholdt han af Officeren et Sabelhug, som han optog med Armene, dette var hans første Saar og tilligelEnden paa hans første Felttog. Kort derefter blev han sat i Frihed. Hans anden Broder døde af sine Saar; Moderens Hjerte bristede af Sorg over Tabet af tvende Sønner, og Andreas blev alene tilbage, uden Slægt, i Besiddelse af en liden Formue, som han snart satte overstyrr.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
J sit 18de Aar opgav han den Plan at ville blive Præst og optraadte som Advocat. Snart blev han udnævnt til Generalprocurator i sit District og i Aaret 1796 til Medlem af den Committee, som redigerede Constitutionen; 1797 valgtes han til Medlem af de forenede Staters Senat for Tennessee, men takkede allerede efter to Aars Forløb af igjen, da han ikke fandt Behag i den civile Tjeneste. Tennessee var dengang Unionens yderste Grændse og et Tilflugtsted for alle Eventyrere i Vesten. Dets Befolkning bestod af uforfærdede, men raae Nybyggere, som levede paa deres, kun halvt opdyrkede, Besiddelser i fuldkommen Uafhængighed. Da liman hyppigt var udsat for Jndianernes Anfald, saa bar Enhver til sin personlige Sikkerhed stedse en Dolk og et Par Pistoler hos sig, ofte ogsaa en Carabin, og det med den Forbeholdenhed, ogsaa efter Behag at betjene sig af alle disse Vaaben imod andre Modstandere, end de Rødhudede og vilde Dyr. Slige Tvekampe paa Dolk og Carabin vare dengang i Tennes see saa almindelige Hverdagshistorier, som de endnu mere i Missuri og Arkansas og i nogle Egne af de unge Stater Missisippi og Alabama. Her hører det endnu til ganske almindelige Hverdagsoptrin, at de som Bordet forsamlede Gjæster komme i Strid og uden videre skyde deres Naboer tilhøire eller tilvenstre ihiel. J Micksbury og Natchez erkyndiger man sig endnu den Dag i Dag, som tidligere i Tennessee, om Morgenen om, hvo der om Natten, ler bleven dræbt med Dolk, ligesom man paa andre Steder spørger om politiske Nyheder eller Vagrepriser. Missisippidalen viser endnu overalt Sporellaf disse Voldstider, og enhver Beboer af samme bærer endnu sin Knivdolk (dirk) hos sig. J Andr.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Jacksons Ungdomstid var Tennessee en Skueplads for Spillere og Slagsbrødre. Begavet med overbrusende Mod, stolt, herskesyg, uomgængelig, ved den mindste Anledning opbrusende og stedse beredt til at overtage sine Venners Stridigheder, naar han ikke selv havde nogen, maatte Jackson udmærke sig i slige Forhold. Uden at ville fæste Lid til Alt, hvad man fortæller om ham, synes det dog at være vist, at det, naar han en Tid lang havde ført Krig med Jndianerne, var en reen Trang for ham, at slaaes, med de Jndfødte. Hans Adfærd imod Oberst Ben ton anføres endnu i de forenede Stater som een af de meest caracteristiske Episoder fra hiin Tid og hine, Forhold.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Oberst Benton havde i flere Maaneder levet i Ur nighed med Gen. Jackson, da han den 4de September 1813 aukom med sin Broder til Rashville. Da han vidste, at Generalen ogsaa var i denne Stad, steg han af i et andet Værtshuus, end denne. Men neppe havde Generalen erfaret hans Ankomst, før han, ledsaget af nogle af sine Venner, ilede til Obersten, traadte med spændt Pistol ind i Værelset og lagde an paa ham, som stod der vaabenløs. Ved dette Syn skjød Oberstens Broder paa Generalen, uden at træffe ham. Der vexledes nu flere Skud og, da de samtlige ikke traf, greb man til Dolkene. Obersten erholdt fem Saar, hans Broder blev ligeledes haardt saaret, og General Jackson og hans Venner, vilde tilsidst have myrdet begge, dersom ikke Jndvaanerne vare komne dem til Hjælp og havde frelst dem. (Det er, som vi tidligere have meldt, ikke længe siden, at lignende Scener have fundet Sted imellem anseete Amerikanere.) Slige Mordanfald - Duel kan man dog vel ikke kalde det - have intet at sige i Amerika. Obersten og Generalen ere siden blevne meget gode Venner og den Første gjælder for een af den Sidstes ivrigste Tilhængere.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Jackson var saaledes i sin Ungdom en Døgenigt dog var hans Blod=Tørst kun Tørst efter Daad. Hans lidenskabeligen glødende Sjæl tørstede efter, Eventyr, og han styrtede sig i slige Haandgemæng, naar Jndianerne vare rolige, fordi slige Optrin alen forskaffede ham den stærke Rystelse, som han følte Trang til.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
J Aaret 1812 udbrød Krigen med England, og denne Krig gjorde Jacksons Lykke, paa hvilken, ved dens Begyndelse, endnu Jngen tænkte. Jndianernes berømte Høvding, Tecumsch, og hans Broder, Propheten, havde fra Norden til Syden tilveiebragt en almindelig Confoederation af Jndianere, og af Ha imod Amerikanerne kastet sig i Englændernes Arme. Jackson var dengang General ved Militserne og erholdt som saadan Overcommandoen ved et Tog imod Creets-Jndianerne, som han angreb med et Liv og en Energi, som han endnu aldrig havde viist, han ikke alene slog dem, saa ofte de vovede at holde Stand, men han adsplittede dem aldeles, skjøndt han havde næsten endnu mere at kæmpe med Mangel paa Disciplin hos sine egne Soldater, end med Jndianeranes Tapperhed. Jackson blev udnævnt til Generalmajor i den forderative Armee og begav sig til Ny-Orleans, hvor man ventede en Landgang af Englænderne; men han forefandt næsten ingen Tropper. Militserne fra Kontucky og Tennessee vare endnu ikke ankomne og den største Deel af Jndvaanerne i Louisiana, sammenblandede af alle Folkeslag, var slet ikke tilbøielig til at kudsætte sig for nogen Fare ved at forsvare det amerikanske Flag. Pludselig ankom den engelske Flaade: den var bemandet med de tappreste engelske Regimenter, som under Wellington havde gjort Felttoget med i Spanien og Portugal. Den 14de Debr. faldt den amerikanske Flotille i Englændernes Magt, den 23de laae en engelsk Flaade for Ny-Orleans og den 8de Januar kom det til et Slag. Gen. Jackson havde erholdt Forstærkninger og havde omtrent 5000 Mand under sin Commando, af hvilke den stør 1ste Deel bestod af hine dristige vestlige Jægere, som paa 100 Skridt traf paa en Prik. Amerikanernes Artilleri betjentes af en fransk Sørøver, Lafitte, som Englænderne forgiæves havde søgt at vinde. Englænderne vare omtrent 900 Mand stærke. De dres Anfører, Peckenham, dræbtes og næsten alle deres Officerer bleve paa Valpladsen. Amerikanernes Seir var afgjørende; Morgenen efter Slaget undertegnedes en Vaabenstilstand, og nogle Dage efter indskibede Resten af den engelske Hær sig, for at forlade Amerikas Grund.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
J Aaret 1818 anklagede flere af Congressens Med Flemmer ham for hans begaaede Umenneskeligheder. Floridas Overfald, Ambresters og Arbuthnots Henrettelse, som han havde ladet fuldbyrde med Tilsidesættelse af Loven og Krigsrettens Kiendelse og hans barbariske Grusomhed imod Jndianerne, gave i Congressen Anledning til lange og stormende Debatter. Hr. Clay, en af Amerikas ædleste Borgere, udtalede sin Forhauselse over den Skaansel, hvormed man næsten almindeligen bedømte Generalens Færd, og troede i denne Ligegyldighed hos Publicum imod Krænkelse af Loven at see et ugunstigt Tegn for Friheden. Han trængte derfor i en af de skjønneste Taler, som nogensinde holdtes i Kongressen, paa Generalens Afstraffelse; men Præsident Monroe og hans Venner opbøde Alt, for at befrie denne for Skjændselen af en offentlig Jrettesættelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-30
Sultanens Fødselsdag er høitideligholdt med store Festligheder i 3 Nætter efter hinanden. Han har ladet indrette en Skole for Marinen, og Eleverne skulle tilbringe en Deel af den smukke Aarstid paa Havet, for at øve sig i det Practiske, om det muligen kunde ophjælpe den forfaldne Sømagt. J Stuttgardt glæder man sig over Finantsernes blomstrende Tilstand; thi det sidste Aar har givet et Overskud af 1,700,000 Fl.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Udgivet af J. Chr. Barch & H. P. Niels Enke. - Redigeret af Capitain v. Søberberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Nyeste Postefterretninger. Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-01
Jfølge Frikiendelsen i Strasburg, til hvilken vi i næste Nummer komme tilbage, skal man i Cabinettet have afhandlet det Spørgsmaal, hvad man nu skulde gjøre med Hovedmanden for Jnsurrectionen i Vendsme (Brupant) lover hvem der blev fældet Dødsdom. Majoriteten skal have erklæret sig for en Formildelse i Straffen ved Kongens Beenaadningsret og en Ordre desangaaende skal strax være rpederet til Tours.