Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Spanien. Den Borgerkrig, som længe har truet dette Land, synes at nærme sig med raske Skridt. Efter længe at have vaklet, lader det til, at Regjeringen paa eengang vil antage et Skrækkesystem, der skal yttre sig ligesaameget mod de Apostoliske som mod de Liberale. Efter at have opdaget den saakaldte Carlistiske Sammensværgelse, har Regjeringen ladet ikke mindre end 72 Personer fængsle, blandt hvilke mange tersdagsskraas 22223. af høi Stand. Fransiskaner=Generalen Alameda, Grande af første Klasse, den forrige Finantømmister Erro, Erkebiskoppen af Toledo, Cardinal Jnquanzo, den Høistcommanderende for de Kongelige Frivillige i Hovedstaden, Oberst Villamil og flere betydelige Navne befindes blandt de Fængstede, af hvilke en Deel allerede have spilt Rolle i den Carlistiske Sammensværgelse, som i 1828 brød ud i Catalonien. J Forhold til deres ronning. O det er den, Marie, Som gav os, Gode, Dig, Den festligen indviEt Folk, som lykkelig, Tør nævne Dig som Moder, Da Fredrik Fader er, Og skjønne paa de Goder, Som giør os Eder kjer. faaes saa a 2 2 222222223. gi Stand. Enomescomar fanaralan Alama Spa første Klasse, den forrige Finantsminister Etro, Erskoppen af Toledo, Cardinal Jnquanzo, den Høistmanderende for de Kongelige Frivillige i HovedstaOberst Villamil og flere betydelige Navne befinblandt de Fængstede, af hvilke en Deel allerede de spilt Rolle i den Carlistiske Sammensværgelse, som Rang og Brøde ere de Sammensvorne dømte dets en Forviisning fra Hovedstaden, deels til Deportation til de canariske Øer, Havanna og Puertorico, nogle til langvarigt Fængsel. Disse Forholdsregler havde allerede Sted i Slutningen af September. Senere har et frygteligt Decret bestemt Dødsstraf for enhver Deeltagelse i Planer til at forandre Regjeringen eller Understøttelse af Emigranterne, men istædet for at svare til Magthavernes Ønsker, har dette Decret vel snarer forøget Misfornøielsen i Publicum og gjort Ønsket efter en Forandring i Bestyrelsen endnu mere levende. Besøen. En Skrivelse fra Cassel, rigtignok fra 6te October kaster noget mere Lys paa de urolige Optrin, som have fundet Sted i Kurfyrstens Stater, end vi hidtil have havt, og er end Roligheden nu vendt tilbage, saa seer man dog, at Urdlighederne have været langt meere udbredte og Stemningen hos Folket i Almindelighed langt mere revolutionair end man hidtil havde villet antage. Cassels Borgere have vel bestræbt sig for at holde sig frie for al Deeltagelse i Urolighederne, men Spændingen var ogsaa blandt dem meget stor og endnu den 5te om Middagen var der et Opløb, som tegnede til at blive alvorligt. Det var foranlediget af et Rygte i Publicum, at 6 Vogne, belæssede med Skatte, vare afreiste og at Alting var indpakket paa Kurfyrstens Slot Wilhelmshöhe. En Hovedgrund til Utilfredshed var ogsaa den, at den oprettede Borgergarde ei maatte erholde Geværer. Den foreskrevne Uniform, med smaa trekantede Hatte havde ogsaa mishaget. Man havde altsaa den Plan at storme Tøihuset og selv med Magt sætte sig i Besiddelse af Gevare, men opsatte dog denne Voldsomhed indtil Politiedirecteuren Prerffer og Borgmesteren kom tilbage fra Wilhelmshøbe, hvorhen man havde sendt dem og da de derfra bragte det Svar, at Alt var bevilget, var Faren for denne Gang forbi. Da det senere bekraftedes, at Reisetilberedelserne paa Wilhelmshöhe virkelig vare trufne, anmodedes Hs. Kgl. H. af Borgerne om at tage sin Bopæl hos dem i Hovedstaden, hvilken Anmodning han tildeels lovede at opfylde. Jmidlertid er Frygten for hans pludselige Afreise ikke ganske forsvunden. Vilde Kurfyrninden, som man haaber, personlig opholde sig i Hovedstaden, lover man sig af den almindelige Yndest, hvori hun staaer hos Folket, de bedste Følger for Stemningen.