JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1790-12-17
Enken Maria sal. Peder Bruues er her i Byen ved Døden afgangen den 30te Augusti sidstleden, og hendes Boe taget under Forsegling, samt Proclama udstædt og læst ved Retterne. J Overeensstemmelse hermed, indkaldes ved dette Avertissement Arvinger og Creditorer i dette ubetydelige Boe, at melde sig med deres Paastand for mig som Skifteforvalter det første muelig, for at befordre Boets Endskab. Tønsberg, den 25de November J. Mulsberg, Byefoged.
Berlingske Tidende, 1790-12-17
(5303) Ved Proclama læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 15de, og i Siellands Landstings=Ret den, 17de November 1790, ere Creditorerne udi afg. Ober=Seylmager med det Hollandske Orlog=Skib de Veichermer, Albrecht, Caspersen Dahl og efterlevende Enke Kirstine Rasmusdatters fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at mode i Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres paa Boet havende Fordringer; ligeledes er og den afdøde Mands Arvinger indkaldede, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1790-12-17
Ved Proclama læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 15de, og i Siellands Landstings=Ret den, 17de November 1790, ere de, som formene sig at have noget at fordre i den herfra Staden bortreiste Amts-Chirurgus Jacob Jacobsen Schous og efterladte Hustrues fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission, inden forberørte Tids Forløb, for at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Fordringer; ligesaa er bemeldte Schou selv indkaldet med lovlig Varsel at møde ved Boets Behandling, for at kunne give den i Henseende til Boets sande Forfatning fornødne Oplysning.
Berlingske Tidende, 1790-12-17
(11) De som have noget at fordre udi afg. Kammerraad og forrige Amtsforvalter Christian Bruuns Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet. (465) De som have noget at fordre udi Stervboet efter afg. Pige Karen Maria Nielsdatter Løndholdt indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; Ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet. (5 8) De som have noget at fordre udi Stervboerne efter afg. Friderich Sivertsen, Matros af Siellands District No. 1011, der haver faret med Orlogskibet JndfødsRetten, og (5512) Anders Christensen, Matros af 1 Div. 4 Comp No. 61, som er død paa Qvæsthuset, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1790-12-17
NB. De som maatte have noget at fordre hos afg. Justitsraad Henrich Stampe, eller til ham at betale, anmodes herved at ville behage derom at henvende sig til Conferentsraad Schow, boende i Skindergaden No. 75, som Executor Testamenti efter den Afdøde. Da forrige Inhabitant her af Tranqvebar Olaus (eller Ole) Nordmann, udi Aaret 1786 October Maaned tilligemed hans Kone og alle deres Børn herfra ere afseilede med et Hollandsk Skib førendes af Skibsføreren Knud Wintrup for at gaae til Bengalen, hvor de agtede at nedsætte dem, hvilket Skib med Folk og alt Følge alle derom havte Efterretninger, i Søen skal være forgaaet saa indkaldes herved med Aar og Dags Varsel fra dette Proclamatis sidste Publications Dato bemeldte afdøde Ole Nordmanns og Hustrues Debi= og Creditorer, samt Arvinger eller deres Curatorer og Formyndere, at møde eller møde lade for ung i Skifterretter her i Trangebar, de første for at indbetale hvad de til Boet, maatte være skyldige, og de sidste deels for at legitimere deres Krav og Arverettighed, saaledes som efter bød Mand æskes og deels Boets Tilstand i øvrigt at erfare, da enhver skal vederfare Ret i Følge allernaadigste Lov og Forordninger, samt Boets Omstændigheder. Tranqvebar, den 24de December 1788. Borgen, Kongel. bestalter Byefoged og Skifte. forvalterne i Tranqvebar. dall er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 Mk. Stedmoderen, en original Comoedie i 5 Acter af P. F. Van
Berlingske Tidende, 1790-12-20
Cadix, den 12te November. Man har her Breve fra Ceuta, som stadfæste, hvad der er bleven sagt om en nær forestaaende Fredsunderhandling imellem Spanien og Keiseren af Marocco. Fiendtlighederne er paa begge Siderne blevne afbrudte; i det mindste har man holdt op at skyde, og med det første venter man at see en Ambassadeur at komme til det Spanske Hof, for at handle om Fred. J Gallizien er opkommet Uroeligheder formedelst en nye paa budet Skat, og man har maattet seende 2 Regimenter derhen, Madrit, den 15de November.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
Efter den med Engeland trufne Convention var, for at befrie os fra al Uroelighed, intet videre tilbage, end at qvæl Krigen mod Marokkanerne i Fødselen. Saa lidet farlig denne Krig end var, saa gjorde den dog nogen Bevægelse, og foruroeligede især vore Besætningsstæder paa de Afrikansk Kyster. Til Lykke blive vi befriede derfra; thi Keiseren af Marokko har meer end eengang foreslaaet, at slutte med det første Fred med vort Hof, om den ikke allerede er sluttet. Man skal paa begge Sider give Alt tilbage igien, og Forærinringen fra Spanien, som bestod kun af 200,000 Piaster, og ikke af 500,000, skal blive forøget.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
Aachen, den 7de December. J dette Øieblik har man faaet at vide, at ogsaa Antwerpen er vendt tilbage til sin forrige Lydighed, og at de Keiser, Tropper have i Gaar taget samme i Besiddelse. J Mechelaae et Regiment Jnsurgentere, som en ung Baron v. Grell, commanderte. Dette gjorde i Begyndelsen Mine til at satte sig imod de Keiserlige, men neppe fik det dem i Sigte langt borte, førend det over Hals og Hoved flygtede, og efterlod den unge Hr. Commandant allene i Mechel. - Hennegahar ligeledes overgivet sig. Saasnart Jndbyggerne hørte at Østerrigerne rykkede ind, marcherede de henved 30000 Mand i Tallet velbevæbnede, med flyvende Fane og klingen de Spil, under Raab, "Vivat Leopold, imod dem, og tilbøde sig at marchere først ind i den giørende Breske, i Falder blev gjort Modstand. Men det behøvedes ikke, Staden, overgav sig. Fra Maaseick meldes under 3die hujus, at Rigstropperne sætte sig i Bevægelse. Nogle sige, at det skeer, for at rykke frem, andre, for at gaae hiem, og endnu andre for at marchere ind i det Limburgske og støde til de Keiserlige Tropper. De skulle endog træde i Keiserlig Sold, og denne Mening er den sandsynligste.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
Wien, den 4de December. Den Coureer, som nyelig bragte den Russiske Ambassadeur, Fyrst von Gallizin, Efterretning om Jndtagelsen af Fæstningen Kilia, forsikrede tillige, at Russerne Dagen derpaa vare brudte op med den største Deel af deres Corps mod Jsmail, for ogsaa at erobre dette Stad. Ved Jsmail er posteret et stærkt Corps Tyrker, saa det formodentlig vil komme til en Fegtning. Da Kilig forresten commanderer Mundingen af Donau; saa er den Tyrkiske Landmagt ganske af skaaret fra Søemagten, hvilket fortiener saa meget dismere at mærkes, eftersom Landarmeen for det meste er bleven provianteret af Flaaden. - De nyeste Efterretninger over Temeswar og Krajowa berette, at den Preussiske Kongres=Gesandt, Grev von Lucchesini, allerede er kommen til Szistowe. Den Engelske og Hollandske vare allerede passerede Temeswar for ligeledes at begive sig over Krajowa derhen.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
Skagen, den 29de November. Fredagen den 26de November sidst om Aftenen imellem 10 og 11, i en heftig Nordost=Storm og et oprørt Hav, indstrandede østen for Høien, paa nordre Side af Skagen Capitain Peder Richard af Kiøbenhavn, med sit førte Fregatskib Cornelig, kommen fra Bourdeaux, og indehavende et lidet Partie af Viine, Brændeviine, Catrineblommer, Cacaobønner og endeel Stykgods. Uagtet Folkene paa Skibet og Aftenen saae Fyhret, vare de dog ikke i Stand til at lægge Vallen fra sig. Saasnart Skibet var stødt, krængede det om paa Siden, og de svære Brændinger gik lukt over samme. Besætningen, som bestod af 10 Mand, saae det altsaa umueligt, at forblive paa Skibet, og ligesaa farligt ansaae de det, at vove sig ud i Chaloupen, som i Brændingerne, efter Anseende, snart maatte forgaae. Dog besluttede de sig til dette sidste, tog Olie med sig i Chaloupen, og udslog det efterhaanden imod de rasende Bølger, ved hvilket Middel, næst Gud, de dæmpede Brændingernes Magt, og reddede sig lykkeligen til Land. Men hermed havde deres Fare ikke Ende. De befandt sig nu i en mørk Nat, paa den vilde Strand ien øde Sand=Klitte, og kunde for Tykning og Sandflugt ikke ret see for sig. De bleve en Vei var, fulg teden, og kom derved omsider til Skagens Kirke, (hvilken som bekiendt, ligger afsides paa en Bakke,) kolde og vaade. udmattede og forvildede af Nattens Mørke og Sandflugtens svirpende og blændende Taage, ønskede de, at kunne faae Lye i Kirken, indtil Dagens Komme; de forsøgte altsaa at komme ind af Kirkedøren, men forgiæves, Ogsaa her var da er Blivested umueligt; de søgte og fandt et andet Veispor, fulg tedet, men blev derved ikke førte til men fra Byen, nemlig til et Sted, omtrent en halv Miil synden for Skagen paa Stranden, hvor nyeligt et fransk Skib var strandet. Da denne Vel ikke gik videre, vendte de igjen om paa et nyt Vei spor, og dette førde lige til Byefogdens Gaard i Skagens Vesterbye, dog ikke alle naaede hertil, nogle faldt om at Mathed og bleve liggende paa Veien. Disse bleve strax op søgte, og ved en Vogn afhentede, for at bringes til Huus; men, een fandtes allerede død, og en anden opgav sin Mand paa Vognen, endnu før Ankomsten til Byen. Styrmanden maae i denne Møie og Fare have varet udrustet med ikke liden Siels og Legems Styrke, da han, foruden at slæbe sit eget vaade og forkumrede Legeme omkring i den tunge Sand ikke blev forsagt under en anden vigtig Byrde, som han ba paa sin Ryg, nemlig 2de smaae Drenge, hvilke af Forsynet, saaledes anden Gang i denne ene Nat bleve reddede fra Døden. Skibet selv gik strax ganske i Stykker, Ladningen blev adsplittet og for en stor Deel sønderslagen, saa at kuns en liden Deel er bleven bierget.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
Helsingøer, den 20de December. J Løverdags gik de her liggende Skibe, omtrent 50, til Nordsøen, men i Gaar kom 2 til 3 af dem tilbage. Jblant de udgaaende vare Vestindiefarerne Capit. L. C. Minor og Funck. Paa Svineboderne skal staae en Svensk Brig, hvis Navn er ubekiendt.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
Kiøbenhavn, den 20de December. Fra det Kongel. General=Postamt er den 27de November 1790 udstædt følgende Placat: "Ligesom af de Kongelig Collegiers Brevpakker under et Punds Vægt, hvad enten de ere private Sager eller Kongelig Tieneste angaaende, hverken skal betales Postmesterne Skriverpenge eller andre Kontor=Rettigheder, naar de, til Lettelse for Rideposten, forsendes med den Agendepost; saaledes skal, efter Overeens kommende med det Kongelige Finans=Collegio, for andre med den Agendepost forsendende og egentligen dertil henhørende Sager, som gaae enten fra eller til de Kongelige Collagier, og hvorfor Portoen bliver betalt af den Kongelige Kasse, Kontor=Rettighederne alleneste beregnes efter Placaten af 21de Junii 1777, og maae Veierpenge hverkenæskes eller tages for alt det, der ikke skal taxeres efter Vægten, men alleneste efter Værdien. Og, for at forekomme al Uorden, med Kontor=Rettighederne af de til de Kongelige Collegier her i Kiøbenhavn med den Agendepost indkommende Sager, maae Postmesterne, naar Afsenderne selv erlægge Postpengene, vel og af dem lade sig betale Kontor=Rettighederne; men for Sager Kongelig Tieneste angaaende, som indsendes til de Kongelige Collegier, maatte af Afsenderne ikke oppebæres Kontor=Rettighederne, hvorom Postmesterne i Provindserne have at henholde sig til de Agende Postkontorer, her i Staden, som føre samme, tilligemed Portoen, den Kongelige Kasse til Regning, og derfor, naar Betalingen er indkommen, gjøre Afregning med vedkommende Postcontorer. End videre, da Kontor=Rettighederne allene tilkom mede Postcontorer, hvor Sagerne først komme paa Posten, maae Postmesterne paa Mellemkontorerne, hvorfra Sagerne forsendes videre til afsides liggende Postkontorer, ikke forlange eller tage noget under Navn af Skriver= eller Udleveringspenge. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning, og især samtlige Postkontorers vedbørlige Efterlevelse herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
Fra Stadens Raadstue er den 15de December d. A. udi kommet en Brød=Taxt, hvorefter Bagerne her udi Staden, sig indtil videre have at rette. 1) Brød af sigted Hvedemeel: Franske eller Rasped=Brød for 2 Skill. skal veie 9 Lod 3 Qvintin. Det af de privilegerede franske Bagere bagende Franskbrød skal for 2 s. veie 10 Lod 3 Qv. Hvede=Simler skal for 1 s. veie 5 L. Runde=Brød for 1 s. 6 L. Hvede Tvebakker for 1 s. 4 L. 3 Qv. 2) Brød af sigted Rug, meel: Et Fireskillings Suurbrød skal veie 29 Lod. 2 Qv. Et Toskillings dito 14 L. 3 Qv. Et Eenskillings dito 7 L. 1 Qv. Rug-Tvebakker, vel igiennemtørrede, for 1 s. 5 L. 1 Qv. 3) Brød af grovt maled Rugmeel: Et Tretenskillingsbrød skal veie 6 Pd. 20 L. 2 Qv. Et Syvskillings dito 3 Pd. 18 L. 1 Qv. Et Fireskillings dito 2 Pd. 9 L. 2 Qv. En Skoftefor 1 sk. 18 L. 1 Qv. Til Examininis Philosophici philosophiske Prøve have October fremstillet sig 73 Candidater, af hvilke 45 erholdte Laudabilem, 24 Hand illaudabilem, 2 Noncontemmendum, og 2 udholdte ei Exammen. Til den philologiske Prøve have været 70 Candidater, af hvilke 46 erholdte Laucabi lem, 23 Faud illandabilem og 1 Non contemuendum, Ved begge Prøver tilsammen have især udmærket sig og blev offentligen berømte: Christian Peter Thorlacius og LaurikMichael Melchior, begge af Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
Vagtskibet fra Sundet, Fregatten Kiel, er lagt ind igiennem Bommen, og Capit. A. A. Jansen er gaaet til Vestinden med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
Den 25de December afgaaer den Kongelige Agende Post til Jylland; Jndleveringen skeer Dagen forhen, Fredagen den 24de December, fra Kl. 12 til 5 Eftermiddag. Barom. Therm. Vinden. 13 December. 27. 9. o. 58 Varme. V. 15 - - 127. 4 o. 2 3/4 - - S. V. 16 - - 27. 3. 8. 21 - - S. V. 17 - - 27. 3. 9. 6 3/4 - - N. V. 18 - - 27. 3. 7. 2 Kulde. S. O. Fra den 11te til 18de December ere her i Staden copulerte 18 Par, fødte Drenge 34, Piger 33, tilsammen 67. døde Mænd 10, Qvinder 9, Drenge 8, Piger 8, tilsammen 35, ere altsaa 32 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder, Brystsyge 6, Forstoppelse 1, Hastig Død 1, Hidsig Feber 1, Kopper 2, Slag 9. Tænder 1, Tærende Syge 6, Uangivne Svagheder 7, Værk 1.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
AVERTISSEENTS. Adskilligt til Forsvar imod Hr. Etatsraad Colbiørnsens Betragt i ninger i Anledning af endeel jydske Jorddrotters Klage a., at L. R. H. Petersen, faaes hos Bogtrykker Svares Enke i store Kannikestræde No. 39 for 12 s., heftet 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
Naturhistorie=Selskabets Skrifter 1ste Binds 1ste Hefte med Al 6 Kobbere, sælges hos Hr. Agent Gyldendal heftet for 1 Rd. 6 s. uindbunden for 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
Nytaarsvers paa adskillige Couleurer Silketøi og i forskiellige i couleurede Kobberrammer, paa Dansk og paa Engelsk, saa vel muntre som alvorlige, efter enhvers Behag, og hvoriblandt en Deel ere forfattede af Hr. Prof. Tode, faaes til adskillige Priser 12 a 16 s. Stykket, Silketøi 24 sk. Stykker, ligesom og i Arkeviis Danske for 6 s. og Engelske og Danske for 8 sk. Arket, hos Boghandler Malling i Springgaden No. 34.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
I Profts Boghandling paa Børsen Nr. 11. 12 og 13 ere følgende Bøger at bekomme : Materialien zur Statistick der danischen Staatten, aus Urkunden und beglaubten Nachrichten, pr. 3ter Band, 1 Rbdlr. 36 s. Bahrdts Geschichteseines de dens, seiner Meinungen und Schicksale, von ihm selbst geschriden 1 und 2 Thl. 2 Rthlr. 16 s. Bangs Answahl aus den Tagebüchern des Konigl Friederkibs Krankenhauses zu Kopenhagen, 2 Rthir, aus dem Lateinischen ubersetzt von Dr. Jugler pr. 1 Rthir 64 s. Westenrieders historisches Taschenbuch fo 1791. geheftet 1 Rthlr. 16 s., gebunden 1 Rthir. 32 s. Historischagenealogisches Taschenbuch fiirsmeite Juhr der Freyheit, enthaltend die fortgesette Geschichte der fransischen Staatsummalzung, 1 Rthir. 32 s. Anthentische Nachricht von den Rittern und Bruder Eingeweiten aus Asien, nedst der Absertigung dieser Schrift von dem Freyheren von Ecker und Eckhofen24 s. Der Asiate in seiner Blise, der grundlicher Beweis, daf die Ritter und Bruder-Eingeweihten aus Asien achte Rosenkrenzer sind 28 s. Schellers historisches Taschenbuch for Damen an das Juhr 1791 welches die Geschichte des dreutzigiahrigen Krieges enthalt, als eine Fortsetzung des Archenholz und Wielandisken Taschenbuchs von 1790 mit vorzügliche schönen Kupsern i ord. Band 1 Rthlr 32 s., und en Seide gemahlt i Rthir. 8 sk. Memers Briese uber die Schweiz 3 und 4 Theil auf Druckpapiir 1 Rthlr. 36 s. nyttige Kundskaber for Ungdommen, en liden Samling Ol 22 og et halvt Ark stor, i et morende og passende Foredrag, oversat og sammendraget ved Hr. Odin Wolff af Weyses fortræfselige Ugeskrivt Kinderfreund, som bestaaer af 24 Dele, og koster 12 til 14 Rdlr., er udkommet paa mit Forlag. J Samtaler handler denne Samling om Dværge og Kiæmper, om Soelformørkelser, Cometer, de nordligste Lande, Sæderne, Sundhedens Vedligeholdelse, Elephanterne, Murmeldyret, Syvsover dyrene, Sangfuglene og Nattergalen, Jlden, Fiskene, Træernes Podning, Flaggermusene, Faarene, Jnsekterne, Løvens Naturhistorie, Storkene og Svalerne, om Bierne og Myrene, om Ederkopperne, og Frøerne, Duernes korte Naturhistorie, om Viindyrkelsen, om Smagen, paa det Skiønne og Konsterne, en kort Historie af Havekonsten og om Krigsvæsenet. De alvorlige Kundskaber og videnskabelige Underviisninger, som findes adspredt i Weyses store Værk, ere her samlede med nødvendige Forkortelser og smaa Forandringer. Denne Samling koster paa Skrivp. 6 Mk. og paa Trykp. 4 Mk. 8 s. Den kan og bekommes indbunden til forskiellige Priser. S. Poulsen, Antoniestræde No. 324 og 325. Korhen utrykte Nytaarevers paa Arker (5 og et halvt Are) af forskiellige) bekiendte Digtere, 24 Vers paa Arket, faaes Arkeviis for 6 s., Halvarket 4 s. Paa Silke med Jndfatninger illuminerede og stukne i Kobber i nyeste Smag, 12, 16.20 og 24 s. Stykket. Versene ere alle forhen utrykte - og Blanqvetter til forskellige Priser faaes hos S. Poulsen, Antonistræde No. 324 og 325. rier, Viser, Sange og andre smaa Haandstykker for 4 Fløiter eller Violiner, udsatte af C. Schall, 3die Deel har nu forladt Pressen og sælges ligesom de forrige Dele for 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
Nogle faa Exemplarer af de to første Deele kan endnu bekomme, for 1 Rd. hos S. Sønnichsen i Adelgaden No. 308. Kra Pressen er nu færdig: Baron Trenk contra Mirabeau 2 eller Politisk og Kritisk Undersøgelse af Skriftet: Hemmelig Efterretninger om det Berlinske Hof, eller en reisende Fran mands Brevvexling, af Frederik von der Trenk. Sælge hos Boghandler Hegelund i store Færgestrædet Nr. 37 for 5 Mk. kan og faaes indbunden.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
(De som i forestaaende 11 December Termin maatte have Penge paa Renter at udsætte kan faae dem trygt anbragte ved Mauriz Frydensberg i Pilestrædet Nr. 71. Lit. A.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
En Eenspænder=Kane til 1 Person, med dertil hørende Heste E Vieldetøi, anvises tilkjøbs her fra Contoiret. Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, Udi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Ole Flensburg Sognepræst for Harlev og Framlev Menigheder, samt provsgre-Jylland, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning i Framlev Herred under Aarhuus Stift udi Vort sand Nør og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifte=Forvalter, = og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa Schifholme og Schoubye Menigheder i samme Stift, afdø efter afg. Jde Margrethe Hiersing, forrige Sognepræst for de Hr. Niels Krogstrups Efterleverske, maae udi de Kiøben elske Mercur, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dagt haanske Berlingske Aviser, den Wiborg Samler og Altonai vinger, saa og med samme Tids Varsel lub pæna præclusi Varsel, indkalde bemelte afg. Jde Margrethe Hiersings Ar have noget at fordre efter hende inden foreskrevne Tids Forer & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formene sig at løb at anmelde og beviisliggiøre, de første deres Arve=Ret kaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om tighed og de sidste deres havende Krav; og skal saadan Jnd den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører et hvorefter de Vedkommende sig allerunderdang have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Chri en stiansborg udi Vor Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 27de Augustii 1790. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1790-12-20
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Schow. Colbiørnsen.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
Allerunderdanigst læst for Retten paa Schanderborg Birke net og Ord til andet i Pante=Protocollen indført, testerer Ting den 23de Septbr. 1790, i Junis=Protocollen antegMuncheberg. Tolstrup. Allerunderdanigst læst for Retten paa Nørre Jyllands LandsTing Onsdagen den 20de Octobr. 790, under No. 2. Schinchel. Lautrup. Gierult. Tetens. Føns. Hoff. Leth. Protocolleret af Hauch.
Berlingske Tidende, 1790-12-20
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved ovennævnte Arvinger og Creditorer til at anmelde og beviisliggiøre deres Arve og Kravs Rigtighed inden fastsatte Tid, da en indres: At nu afg. 3de Margrethe Hiersing (som efter Kongel hver skal vederfares Ret efter Loven. J Særdeleshed maae er afdøde Mand sal. Hr. Niels Krogstrup, har havt en Broder, confirmeret Testamente har findet i uskift Boe,) hendes forhen navnlig Christian Ditlev Krogstrup, som er vides om er levende eller død, sidstbemeldte skal og have efterladt sig en Datter Sara Maria Krogstrup, hvis Opholdsted og Tilstand ei heller vides: oprettet af sal. Hr. Andreas Jacobsen, forhen Sognepræst til i denne Stervboe er og indestaaende et lidet Legatum af 50 Rdlr. Galthen, Vissing og Hadberg Menigheder i Aarhuus Stift, saaledes at den aarlige Rente af Pengene skal tilhøre: 2) sal. Hr. Herlev Krogstrups vanføre Søn, saalænge han lever, og efter hans Død, b) Poul Erstev. Degn i Todberg, hans vanføre Søn saalænge han lever, og efter hans Død e) Degnen Sr. Fabich i Christrup, hans Datter Fridericha Fabich og hendes Børmog Børnebørn, og naar disse ere døde, Renten da at henfalde til d) 2de Gudfrygtige og meest trængende i Galthen, Vissing og Hadberg Menigheder; i Stervboens Papirer findes ingen Oplysning, at nogen af bemeldte have annammet den aarlige Rente; hvorfor de hertil berettigede, saavelsom de forbenævnte ubekiendte Arvinger vilde behagelig melde sig hos Skifteforvalteren. Harlev Præstegaard ved Aarhuus, den 20de Novbr. 1790. O. Flensburg.