JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-26
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilgning af 3die August indeværende Aar, som derefter er læst ved Nørre Jyllands Landsting den paa følgende 29 August, og ved Weile Byeting den 6te Septbr. indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silen til med Aar og Dags Varsel samtlige Arvinger og Creditorer efter afg. Provstinde Sophie Hansdatter og forhen afdøde Mand Provst og Sognepræst for Weile og Hornstrup Meenigheder Hr. Hans Henrich, Neuchs, inden foreskrevne Tid at melde sig hos mig som Skifteforvalter med deres Fordringer, og samme beviisliggiøre. Weile, den 2den Octbr. 1792. R. Schiøth. Provst i Nørvangs Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-26
Hos Madame Møller i Danmarks Gade er at faae 1 tilkiøbs en Vindovn med Jernrør og Trommel ligeledes et stort Spisebord med 3 løse Skuffer og 3 store med Laas og Nøgel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Under 5te October 1792, har Hs. R. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning. af følgende Jndhold: Da sand Oplysning i Religionen og Sædelæren er det kraftigste Middel til at fremme saavel den offentlige som hver enkelt Mands muelige Lyksalighed, efterdi Menneskene derved, lære at kiende og ledes til at elske de Pligter, ved hvilke dette vigtige Øiemærke opnaaes; Saa bliver det en værdig Gienstand for Vor Landsfaderlige Omhue, at sørge for Ungdommens grundige Underviisning i disse Kundskaber, der ere saa fornødne for Mennesket og Borgeren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Vore allerede udgivne Anordninger og befalinger desangaaende bære Vidne om, hvormeget denne Sag altid har været Os magtpaaliggende. Ved nøie at igiennemtænke, hvilke Foranstaltninger endnu kunde være tilbage, og ansees beqvemme til at fremvirke saadan Oplysnings Udbredelse, finde Vi det saare nødvendigt, at de som kaldes til Kirkens Lærere, besidde fuldkommen Duelighed i Catechisationen. Paa det at Vi kunde være forvissede om, at disse ikke mangle denne, for Lære=Embedet saa væsentlige, Egenskab, have Vi besluttet at enhver, som herefter beskikkes til Præst, skal have aflagt en offentlig catechetisk Prøve, og at denne skal komme i Betragtning ved Candidaters Befordring; Vi befale derfor hermed allernaadigst: 1. At ingen Candidatus Theologi herefter maae blive kaldet til Præst, forinden han har underkastet sig en catechetisk Prøve, til Beviis om hans Duelighed i dette Fag. 2. Denne Prøve Catechisation (som ei maae vare længere end een Time) skal holdes offentligen, i en af Kiøbenhavns Kirker, med den, til samme hørende Ungdom. 3. biskopen, tillige med en af Professoribus Theologi og Kirkens Sognepræst, skulle, som Censores, være derved tilstæde og bedømme Prøven, samt, efter plurima vora, derfor tilkiende Candidaten Charakteren (ligesom ved EmbedsExamen er foreskrevet) laudabilem, haudillandabilem eller non contemmendum. 4. Det overlades til Candidaten selv, hvor hastig han vil aflegge denne Prøve, efter at have udholdet theologisk Exammen ved Academiet. 5. De, som have taget Embeds Exammen, førend denne Forordnings Bekiendtgiørelse, kunde, naar de opholde sig uden for Siellands Stift, vente Tilladelse at holde deres Prøve Catechisationer i det Stift, hvor de ere, naar de derom henvende dem, med Ansøgning til Vort Danske Cancellie, og i det Tilfælde, skulle biskopen, med Stift=Provsten og een, af biskopen dertil udnævnt, Præst bedømme Prøven, paa den i 3die c. foreskrevne Maade. 6. Enhver Candidat, som søger Præstekald, skal herefter, tilligemed Attesterne for hans thologiske Exanten og Dimis=Prædiken, indsende til Vort Danske Cancellie behørige Vidnesbyrd, om den Characteer, han har faaet for Catechisationen: da de Charakterer, som Candidaten ere blevne tilkiendte ved alle fornævnte 3de Prøver samtlige skulle komme i Betragtning, ved Forstilling til Forfremmelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. a. a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Ligeledes skal det ikke tillades nogen Hebræer, at udøve Medicinen eller Chirurgien i Jøde qvarteret, førend samme, efter foregaaende Prøve, har erholdes Doctograden eller Tilladelse enten af det medicinske Facultet i Pavia, eller af det kongelige Gymnasium i Mantna.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Skulde nogen besidde tilstrækkelig Duelighed, saa kan samme med Regieringens Bevilling ogsaa udøve Medicinen og Chirurgien uden for Jødeqvarteret, dog med saadan Forsigtighed, som udfordres til denne Kunst. 4. Det skal og være Hebræerne tilladt i de mantuanske Stater ikke allene at forpagte, men og til Eiendom at kiøbe Jordegodser, og Huse, uden at søge Regieringens Bevilling. Derimod ere de uden Undtagelse, ligesom andre vore Undersaattere, forbundne til at erlegge af de Gad ser, som de besidde, alle Skatter og almindelige Afgivter til det kongelige Kammer efter Forordningerne saavel nærværende, som tilkommende. De behøve ikke stedse at boe i Staden, Mantua inden for det dem anviiste District, eller i de af dem kjøbte Huse. 5. Naar herefter i Staden og Landskabet. Mantua nye Skatter og Contributioner skulde blive paalagte, saa skal Hebræerne ikke betale meere end de andre Undersaatter, men efter deres besiddende Formue. Det samme skal og have Sted ved at overlade eller laane Mobilier eller andre Fornødenheder til Officierne ved vor Besætning. Men til Hoffets Brug ere de ikke pligtige at laane Mobilier, uden allene om det skulde skee, at en overordentlig Sammenkomst af mange Fremmede, som det har hændet sig i gamle Dage, herefter kunde indtræffe. De ere og frie fra de Afgivter, som hidindtil betale des til de offentlige Skuespillere i Staden. 6. Vi bekræfte og den allerede for nogle Aar udstedte Forordning, som paalagde de 13 Aar. gamle Hebræere at bære at vist, Tegn paa Hatten efter den hertugelige Forordning af 10de Junii. 1699. Denne Forordning bliver hermed at Tolerants=Artikelen af 30te April 1779 ganske udslettet. 7. Angaaende de Retssager, som hænge af Stadsretten, dem undtagne, som i følgende Artikel benævnes, saa skulde Hæbræerne, ligesom andre vore Undersaatter i den mantuanske Stat, være samme Ret underkastede; Justitzen skal i alle deres Retssager blive dem tildeelt, ligesom de Christne, og, have de ikke at at betale større Omkostninger for Dommen, end Taxten tilholder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Frankerig. National-Conventet erholder, uagtet adskillig Modsigelse, en Garde eller Livvagt, der bestaaer af et vist Antal Sol datter fra Republikens samtlige Departements, og Staden Paris, som hidindtil næsten ene har spillet Rollen i den franske Revolution, synes herefter ikke at blive tilstaaet større Andeel i Regieringen, end den, som 83de Departement kan tilkomme. – General Dumourier var paa nogle faa Dage reist fra Armeen til Pa rig, hvor han blev paa en meget ærefuld Maade modtaget af National-Conventet. Men en Deel af Jacobinerne have begyndt at yttre en Slags Mistanke saavel til ham som til General Kellerman, hvilket synes at være foranlediget ved den Brevvexling, som Hr. Dumourier, førend det var ham bekiendt, at N. C. havde afskaffet den kongelige Regiering havde ført med den preussiske Oberste von Manstein. Ogsaa til General Dillon havde man fattet nogen Mistanke, fordi han havde at en fangen hessisk Officier i Friehed, men Hr. Dumourier har forsvaret hans Forhold, Er ellers den Beskrivelse, som Dumourier har gjort for N. C. over den slette Tilstand og de faa Tropper, som han ved sin Ankomst i Midten af August forefandt ved den af Hr. Fayette forladte Krigshær, ikke overdreven, maa man billig forundre, sig over, at de Allierede med en saa overlegen Magt ikke have kundet giøre en større og hastigere Fremgang. Dog det er ikke de Franskes Tapperhed, som allene har drevet de Allierede tilbage; Sygdom og Mangel have ogsaa hertil været medvirkende. - Verdun er ved Capitulation givet tilbage af Preusserne, og man troer, at de vilde aldeles trække ud af Frankerig. - Østerrigernes Forliis i Beleiringen, for Ryssel beregnes til 2000 Mand, og Diedenhofen skal endnu have kostet mere. Begge Stæders Borgere og Besætninger have erholdet det hæderfulde Vidnesbyrd, at have gjort sig fortiente af Fædrenelandet. Til at oprette den store Skade, som Ryssel leed under Beleiringen, har N. C. bevilget en anseelig Pengesum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Af den i Worm og Speyer paalagte Brandskat har General Custine allerede erholdet 1 Million=Livres, og havde i de medtagne Gidsler tilstrækkelig Sikkerhed for det Resterende; bemeldte General skal og have været meget lykkelig i at faae sit meeste Bytte, som bestod fornemmelig i Levnetsmidler, bragt til Landau. - Formedelst Krigsrustningerne i Spanien trækkes en fransk Armee paa 40000 Mand. tilsammen mod de spanske Grændser, og man bestemde den forrige Krigsminister Hr. Servantil dens Anfører. En betydelig Deel af den franske Krigsflaade var ogsaa i seilfærdig Stand, foruden den Escadre, som allerede er udløbet fra Toulon for at understytte Operationerne i Piemont, eller som nogle ville mene, for at angribe Sardinien. De Franske Tropper i Savoyen stode ved Carronge og havde ikke besat Staden Gens, som havde uagtet den franske Residents Paastand, ladet Tropperne fra Canton Bern komme ind i Staden. Man tæller nu Aarene i Frankerig efter Republikens Oprettelse, hvilket er den 3die Maade, hvorpaa man har begyndt at beregne Aarene siden 1789.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Tydskland. Ved de allierede Armeers Udmarsch af Frankerig den største Deel af de østerrigske Tropper trukket sig ind i det Luxemburg. ske, men den øvrige er gaaet tilbage over Rhinen, for i Forening med det i Brigau staaende østerrigske Corps at bedække de trierske og andre allierede tydske Fyrsters Lande. Man troede, at baade Kongen af Preussen og Land græven af Hessen=Cassel vare begge paa Hiemreisen til deres Residentser. - Med de franske Emigrante var man ingensteds i Tydskland, end ikke i Coblentz, fornøiet, og man vidste derfor ikke, hvor de agtede at tage Vinterqvarteer; dog formodedes, at Greven af Artois vilde opholde sig i Aachen. - Fra det May landske har nu virkelig et østerrigsk Corps paa 8000 Mand begivet sig paa Marschen til det Piemontesiske, for der i Forening med de sardiniske Tropper at stride mod Frankerig. Man ventede desuden Forstærkning af tydske og ungarske Regimenter, af hvilke ogsaa en anseelig Deel var paa Marschen til Rhinstrømmen, da Krigen mod Frankerig skulde fortsættes med dobbelt Jver, ifald den Luxemburgske Congres ikke lykkede, hvor man formodede at der under engelsk og hollandsk Megling blev arbeidet paa at slutte Fred. - De Franske have tvunget Besætningen i Rehl til at drage bort, dog troede man ikke, at de havde Fiendtligheder i Sind imod Markgrevskabet Baden. - Fra den tyrkiske Side syntes hverken Østerrig eller Rusland længe at kunde love sig Rolighed, om det er sandt, at den nye franske Gesandt i Constantinopel, Hr. Semonville, har forstaaet at vinde det tyrkiske Divan ved det forføriske Guld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Man forsikkrer, at Krigen mod Frankerig koster allene de østerrigske Stater maanedlig 4 Millioner Gylden. De allierede Armeer siges at have havt over 20000 Syge paa deres Tilbagemarsch, og iblandt de østerrigske Tropper skal Desertionen have været temmelig stærk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Det udspredte Rygte, at den undvigte franske General, Hr. Favette, havde bragt med sig en Capital af henved 300000 Rdlr., benægtes som ganske falsk, da bemeldte General ikke skal have havt hos sig meere end 400 Louisdorer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Storbrittannien. Det irlandske Parle, ments Forsamling er udsat til den 6te December, og man formodede, at det storbrittanniske til samme Tid blev forsamlet. Pennekrigen, imellem Catholikerne og nogle Protestantere i Jrland tiltog i Hefteviis: det første Parrie syntes at være stærkest og at have et stort Anhang iblant Protestanterne. Man sluttede heraf, at Catholikerne i forestaaende Parlements Samling ville erholde deres Forlangende og at blive repræsenteredet Parlementet. If det storbrittanniske Parlement kan ventes at forefalde interessante Debatter over de franske og polske Sager, saavelsom over Slavehandelen og Parlemmentsreformen. - Staden, London, har høitideligen ladet overlevere til Kongen en skrift, lig Lykønskning formedelst den ostindiske Krigs lykkelige Ende. Bemeldte Stad har og besluttet at indlemme Generalerne Cornvallis og Mea doms paa en udmærket Maade iblant sine Borgeres Tal; men tillige gjort Forestilling til Regieringen imod den stærke Udførsel af Korn og andre Levnetsmidler til Frankerig og de østerrigske Nederlande, hvorved man befrygtede, Mangel i Fædrenelandet. - Hr. Calonne, om hvem der blev skrevet, at han var af de udvandrede franske Printser, sendt til Jtalien, har i nogen Tid opholdt sig i London; men man troer, at han ikke har opnaaet Hensigten af denne Reise, som skal have været at overtale det londonske Hof til at tage Deel i Krigen. imod Frankerig. Printsen af Wallis vil nu, til at afbetale sin Gield, giøre store Jndskrænkelser i sin Oekonomie, men og Parlementet, ogsaa denne Gang herudi vilde komme ham til Hielp, var endnu uviist. - Den nye GeneralHonverneur i Ostindien, Hr. Shore, som skal afløse Greve Cornwallis, er allerede afseilet derhen. J Jrland har man, i det mindste ikke offentligen, vildet subscribere paa nogen Understyttelse til de flygtede franske Præster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Antallet paa de til England ankomne franske Flygtninge fra 30te August til 6te October be regnedes til 3772.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Jtalien. De franske Tropper, som under General Montesquion havde gjort Jndfald i Savoien have standset i Egnen ved Genf, og man hørde heller ikke at det andet Corps under General Anselme havde, efterat Stæderne Nizza og Villa Franca vare tagne i Besiddelsee, gjort videre Fremgang i Piemont. Den første synes ikke at vilde rykke frem, førend Stridighederne med Canton Bern, angaaende Besætningen i Genf ere billagte, og han kan see sig betrygget fra den schweitzerske Side. Kongen af Sardinien har paa Grund af en mellemværende defensiv Alliance forlangt Hielp af England, men Omstændighederne giøre det ikke rimeligt, at den erholdes. - Storfyrsten af To Kana lagttager, ligesom Republikerne Venedig og Genua, den strængeste Neutralitet. imod Frankerig. Man befrygtede, at den franske Escadre i Middelhavet ikke allene havde et Angreb i Værk imod Øen Sardinien, men ogsaa imod Staden Civita Vecchia i Kirkestaten. J Neapolis, hvor een af de kongelige Printsesser er død, knurrede Folket meget over den høie Priis paa Kornet, og man har for at stille disse Klager tilladt fremmed Korn Jndførsel toldfrie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Tyrkiet. Efter den sedvanlige barbariske Skik har Pøbelen i Constan inopel yttret sin Misfornøielse med Regieringe ved en heftig Jldebrand, som paa eengang brødend fra adskillige Steder, og i mindre end 20 Timer lagde den 10de Deel af denne vidtløftige Stad i Aske, og anrettede en Skade af omtrent 10 Millioner Piaster. Storherren indfandt sig selv herved imod Sedvane, men var omgiven af bevæbnet Mandskab, og de fleeste af Ministerne gik forklædte omkring for at stille Folkets, ja selv Qvindernes Murren. Siden er endnu nogle Gange opkommet Jldebrand, som dog strax ved Politiets Aarvaagenhed er bleven dæmpet. Man siger, at adskillige occonomiske Indretninger skulle denne Gang være Kilden til Folkets Misfornøielse i denne Hovedstad, dog kunde vel Aarsagen dertil ogsaa tildeels ligge i sidste ufordeelagtige Fredslutning. - Den bekiendte Pascha af Scutari, Mahmud, som i sidste Krig drog med et Corps af sine Tropper fra sit Statholderskab, for at bedække Bosnien imod Østerrigerne, har efter Fredslutningen staaet i Fare for at blive afskaaret fra at komme tilbage til Scutari. For at blive denne farlige Mand qvit, havde det tyrkiske Hof ladet overalt Passagen for ham afskiere, men han slog sig lykkelig igiennem, og bliver herefter saa meget farligere, om det lykkes for ham, som man befrygter, at forstærke sit Anhang med de nye Rebellere imellem Biergene i Macedonien, som Paschaen af Jania skulde bringe til Lydighed, den blev med Forliis af sit Magazin, Artillerie og Bagage dreven tilbage. Mahmud har, selv en Krigshær paa 30000 Mand, hans faste Biergslotte ere næsten ubetvingelige, og han skal være meget elsket af sine Undersaatter. Han skal og besidde store Rigdomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Dødsfald. Ribe den 18de October Hr. Peder Boneersen, S. S. Minist. Candidtus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Horsens den 23de October Hr. Jens Christian Fussing Raadmand og Postmester, 60, Aar. Christiansfeldt den 19de October Hr. Hans Wilhelm Bugge, 67 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Kiøbenhavn den 19de October Frue Charlotte Amalia Oldeland, fød von der Osten, 42 Aar. Hr. Kammerherre og Staldmester Brochenhuus, 32 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Subskription paa Bøger. Paa mit Forlag trykkes en Samling af de Erklæringer, som den afdøde Geheimeraad Stampe i de Aar, da han var General=Procureur, har afgivet. Dette Værk formodes at ville udgjøre 4 Dele i samme Format som den, hvori de af samme Forfatter udgivne Responsalere trykte, nemlig i Qvartformat. Den gjennemtrængende Skarpsindighed og philosophiske Nøiagtighed, som karakteriserer alt hvad derer kommet fra denne grundige Lærdes og virksomme Embedsmands Haand, vil giøre et Vær som dette, hvori saa mange Spørgsmaale af den Danske Lovkyndighed driftes, og saa mange for det Almindelige og den enkelte Mand vigtige Gienstande betragtes fra deres forskiellige Sider og fremsettes i deres forskiellige Lys, ikke mindre nyttigt end interessant for enhver, i Besynderlighed den Lovkyndige, og bidrage meget til at fastsætte rigtige og bestemte Grundsætninger for adskillige af de danske Loves Forrokning. Jeg bør derfor ikke drage i Tvivl, at jolde, som ynde og dyrke Fædrenelandets Lovkyndighed og Litteratur, og hædre fortiente Mænds Minde, der lever i deres Skrifter, ønske at eie dette Værk, hvortil jeg herved har den Ære at indbyde dem, og hvorpaa jeg modtager Subscription. Værket bliver tillige prydet foran med Forfatterens veltrukne billede i Kobber, som hans efterladte Enke=Geheime raadinde bekoster, stukket af Hr. Preisler efter Prof. Juuls Malerie. Prisen for Subskriben. terne skal ikke blive høiere end 2 1/2 s. for Arket paa Tryk og 3 s. paa Postpapiir. Subskription modtages til dette Aars Udgang, saavel hos mine Venner og Commissionairer i Norge og Provindserne som hos mig selv her i Kiøbenhavn i Klareboderne No. 9. Ligeledes udkommer paa mit Forlag Hefteviis et Magazin for den nyere danske Kirkehistorie, samlet af det Siellandske Stifts=Archiv, og udgivet ved Stiftets biskop Dr. Nicolai Edinger Balle. Det første Hefte, som bestaaer af 21 Ark, er allerede udkommet. Aarlig udgives tvende deslige Hefter, omtrent af lige Størrelse, som da begge udgjøre et Bind. Heftet koster de Herter Subskribentere 64 s. paa Tryk, og 80 sk. paa Skrivpapiir; men indhefret 4 s. mere. Verket skal indbefatte Erklæringer og Resolutioner under visse Afdeelinger efter Materien, samt de offentlige Stiftelsers Historie, hvilke biskopen umiddelbar forvalter, og Regne skab for samme i hans Forvaltnings Tid. Det første Hefte indeholder Vidnesbyrd om den iblane. os herskende Religions Fordragelighed, tilligemed den geistlige Enkekasses og Hielpekasses Historie, samt Regnskab. Subskription modtages af Hr. Niels Lund, Amannensis hos Biskopen, saavelsom hos andre mine Venner og Committentere i begge Riger, og hos mig selv her i Kiøbenhavn. Gyldendal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Professor Baden agter at samle fine smaa latinske Skrifter, som i en Tid af næsten 30 Aar ere udkomne, og at udgive dem under Navn af : Opuscula Latina. En udførligere Subscriptions=Plan, som forklarer Stykkernes Jndhold, er at bekomme saavel hos ham selv, som hos Hr. Boghandler Agent Gyldendal og ProftsKiøbenhavn hvor ogsaa Subscription modtages indtil Aarets Udgang. Sal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Bekiendtgiørelser. Ved Testammente, oprettet den 25de August 1788, J allernaadigst stadfæstet den 11te Mai d. A. haver Præste Enken afgangne Madame Sophia Stoud, sal. Hr. Niels Astrups i Ribe, tillagt hendes sal. Mands 3de Soster=Børn (hvis Fader var Johan Vibe Degn til Vodder under Ribe Stift) nemlig Johanne, Catharine Margarethe, og Anne Kirsine Vibe, hver 10 Rdlr. Men da man ingen Kundskab haver om Disses Opholds=Stæder, Saa blive de herved indkaldede at melde sig hos mig i u deværende Aars 11te December Termin og beviisliggjøre denne deres testamentariske Arve=Ret, da den Dem tillagte Arv efter Testammentet og imod lovlig Qvitering skal blive dem udbetalt. Ribe, den 30te October 1792. L. Grundahl. leie. Stifts=Provst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Efter afgangne Peter Petersen paa Wiusgaard i Winf Sogn og Bye Coldinghuus Amt., bliver foretaget offentlig Auction den 25de November næstkommende om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dage, over endeel af Stervboets Meubler og Besætning bestaaende af fine og gode Kram= og andre Sengeklæder, en stor Mængde Linnet af Bordduge og Ser metter i Damastes= og andre Mynster, samt fine Hørgarns og Blaargarns Lagner; Den Afdødes Gangklæder; Dernæst tvende 8te Dags Stue=Uhre, Ef ge Chatoller, Dragkister, Borde, Stole, Guld og Sølv, store Kobber Brygger Kiedler og andet Kobbertøi, Mæssing, Tin, endeel Hollandsk SteentoiJernfang og Trævahre, hvoriblantendeel gode og tykke Ege Planker, samt noget ophugget Bødker Træe, En Chalse samt nye Postvogne med Behør, En guul Hoppe 4 Aar, en dito Hest 8te Aar, et guul Plag 2 Aar, samt andre Hester, nogle gode Køer, samt endeel Faar og Engelsk Art; De Lysthavende ville behage at møde 1 Stervboegaarden i Wius bemeldte Dag og Tid, hvor Auctionen holdes efter de da bekiendtgiørende Conditioner. Trykte Cataloger over det Sælgende ere forinden Auctionen, at bekomme paa Adresse Contoiret heri Staden. Fridericia den 25de October 1792. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-10-31
Hos Sr. Jfrael Hartvig Ree heri Staden, som er boende i Wenders Gaden i No. 18 kan strax faaes i Leie 3de smukke Værelser som er udtil Gaden og til Gaarden, og er smukt besat med mange smukke Meubler og Senge, ligeledes en smuk en smuk Qvist Stue af 3 Fag til Gaden, geledes besat med Meubler og Senge, hvem som vilde leie samme kan melde sig til Sr. J. H. Ree, som skal være meget billig med Leien. Maa Sønderbyegaard, som eies og beboes af Hr. . Hoftunker Sturup, skeedte ikke antagelig Bud, ved første Auction den 24 September sidstafvigte; Desaarsag er den berammet til anden Auction den 22de, og til tredie Auction den 29de November næstkommende. Gaarden er beliggende i Coldinghuus Amt, Ullerup Sogn, Stonstrup Bye, tet indtil Fridericia Mark, og, paa nogle Fag Udhuus nær, for faa Aar siden ganske af nye er opbygt, og til Beboelse for en honet Familie indrettet, ligesom sammes tilliggende Eiendomme i Mark og Skov, allerede for 23. Aar siden for sig selv have været indhegnede; Dermed følge tvende Huusmænds Steder med tilliggende Haugepladser, hvoraf det ene er saaledes beliggende, at derudi, 6 Følge derpaa til Gaarden havende Privilegium, kan drives Krochold. Gaarden staaer i alt for Hartkorn 8 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb., hvoraf Tdr. 5 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. er frie HovedgaardsTaxt, og dertil haves 180 Tdr. Sædeland, inddeelt saaledes, at derudi faaes 8 Tdr. Boghvede, 15 Tdr. Giøderug, 30 Tdr. første og anden KiervByg, 60 Tdr. (strygmaal) første og anden KiervHavre, foruden nogle Tønder Belgkorn; Enghund til 80 a 100 Læs Høe. Et Skovkobbel paa omtrent 50 Tdr. Lands Størrelse, hvorudi findes opperlig Over= og Underskov af alle Slags mere end til Gaardens Fornødenhed, og dog haves endda saadan Rigdom paa Tørveskier, at deraf kan tages over 100 store Læs uden Skade aarlig, hvilket nu er en vigtig Artikel heri Egnen. Til Gaarden græsses 30 Hollænderie Køer, 8 a 10 store Heste enddeel Unggæg og Faar med deres Afgrøde, og derforuden kan fødes en Snees Stude mere. Kongetienden af den Deel Hartkorn som er Bondeskyld eres til Gaarden, og de tvende andre Tiender, ere tilfæstede Gaarden, den ene paa Præstens Livs og Embeds Tid, og den anden paa endnu tilbageværende 15 Aar.