Berlingske Tidende, 1785-06-17
Fæstebonden Chr. Christensen i Kathave Bye, Hornborg Sogn, har i 1783 besaaet 2 Tdr. Land, og i 1784, 3 Tdr. med 40 Pd. Klever, men for den første Udsæd har han ingen Premie, kundet faae, da han ikke har angivet, hvor mange Pund han har udsaaet, og for den sidste kan han først i 1785 komme i Betragtning, naar han da igjen melder sig. Fæstebonden Søren Laussen sammesteds har i 1783 besaaet 20 Skpr. Land, og i 1784. 3 Tønder Land, men heller ikke anmeldt den Mængde Frøe han har udsaaet. For den i 1783 udsaaede Mængde Frøe har han derfor heller ikke kundet vinde nogen Premie, hvorimod han for hans i 1784 udviste Flid i Kleverfrøes Udsaaning forbeholdes Ret i 1785 at æske Premie i Overeensstemmelse med Premielistens Fordringer. J Viborg Stift: Har Huusmand Christen Thuesen i Voldsted, Bye og Sogn i 1784 udsaaet 4 Pd. Kleverfrøe, men han kan først derfor komme i Betragtning til Premie i 1785, naar han da igjen indfinder sig med Anmeldning om sin Av efter den anmeldte Udsæd. 103. For Humle-Avl i Dannemark tilkjendes Bonden Rasmus Sørensen til Ellegaard i Harrendrup Sogn, Wends Herred, Assens Amt, i Følge den 22de praktiske Priismaterie i Listen for 1783, en Premie af 40 Rdlr., for med stor Møje og Bekostning at have anlagt en Humle=Have paa eet Sted, som forhen var overgroet med Elle, Vidje og andre Buske, bestaaende af 4604 Qvadrat Alen. Paa denne Plads, som bestod af ringe Jordart, har han kjørt en Mængde Jord og Gjødning for at faae den beqvem til Humle=Plantning, og derpaa i 1784 avlet over 24 Lpd. Humle, hvoraf den indsendte Prøve er befunden meget god. Desuden har han plantet 1000 Pile, som ere i god Grøde, samt Frugttræer, som allerede bære Frugt. 104. For Udførsel af norsk vildvoxende Kummen, efter No. 24 iblant de praktiske Priismaterier i Listen for forrige Aar, tilkiendes Hr. Jens Giæsted, Kjøbmand i Christiania, som 2 Gange forhen har afvundet Selskabet den første Premie for Kummens Udførsel, men for større Mængder end denne Gang, den anden udsatte Premie at den første Sølvmedalje, nemlig for i afvigte Aar til adskillige Steder at have udskibet 302 Tønder af bemeldte Sort Kummen. 105. For medisinske Urters Jndsamling har Hr. Apotheker Ørsted i Rudkiøbing paa Langeland i Aar tilveiebragt sig Selskabets Agtelse. Foruden det han til eget Apotheks Forbrugelse, hvor Afsatsen dog ikke er ringe, har indsamlet, har han beviist at have i Aarene 1779, 80, 81 og 84 til Apothekerne i Kiøbenhavn og paa andre Steder afsat for 354 Rdlr. 74 s. adskillige Sorter medisinske Urter og Rødder, og solgt Lpd. for 1 til 2 Mk., herfor tilkiendes ham den i denne Henseende udsatte største Premie af den 3die Guldmedalje eller 25 Rdlr. Desuden har Hr. Ørsted og tilvirket Tang Salt, om hvis gode Virkning som LaxeerSalt vedkommende Landsysikus har givet fordeelagtigste Attest; men Selskabet har dog ikke kundet befatte sig med at bedømme dets Værdie, førend dets fortrinlige Godhed, fremfor det almindelige brugelige Engelske Salt, er ved flere Lægers Erfaring bleven stadfæstet. 106. J Anledning af Selskabets udsatte Premie for Læge=Urters Jndsamling har Hr. Doctor Buchhave her i Staden anmeldt sine Opdagelser om Nellikerodens Virksomhed i visse Sygdomme, og hans Bestræbelser for at føre den i Brug i Stedet for den kostbare Chinabark. Saavel hans Opdagelser som hans Bestræbelser i bemeldte Henseende har fortjent Selskabets Opmerksomhed og Agtelse. Efter det Overslag, som er gjort over Forbrugelsen af Chinabarken i begge Rigerne og Førstendom mene, udgaaer for bemeldte Lægedom allene i det mindste henimod 10000 Rdlr. aarlig. Hr. Doctorens 10 Aars Erfaringer, stadfæstede ved mange andre berømte Lægers Vidnesbyrd, bliver altsaa fra denne Side allene betragtet, meget vigtig. Thi skjønt Hr. Doctor Buchhave paastaaer ligesaa lidet om Nellikeroden, som det kan paastaaes og Chinabarken, at den stedse i samme Sygdomme under alle Omstændigheder hielper, især i Hensigt til Forskjellen imellem Staderne og Landet; saa er det dog afgjort, at Nellikeroder, og Chinabarken i Henseende til Virkningen kommer heel nøje overeens med hinanden, og at det følgelig bliver en ekonomisk Nytte for Landet, at see Nellikeroden, hvor muelig, anvendt i Stedet for Chinabarken. Nellikerodens Virkninger har Hr. Doctor Buchhave til den Ende offentlig bekjendtgjort i sin Afhandling derom, i hvis Danske Udgave han tillige har anført adskillige her værende Læger, som har erfaret Rodens gode Virkninger, ej at tale om flere Erfaringer, som i Medhold af Rodens Vigtighed ere blevne bekjendtgjorte, hvoraf man endog har seet 16 indførte i Adresse=Contoirets Efterretninger for Aarene 1782 og 1783 af Folk, som selv i deres Sygdomme har prøvet Nellikerodens herlige Virkning. Foruden disse Jndenlandske Beviis har Hr. Buchhave end ydermeere beraabt sig paa endeel Fremmedes, af hvilke der offentligen findes bekjendtgjort et af Hr. Professor og Archiater Baldinger i Cassel i Magazin for Aertzte 4 B. 5 St. 1782. Hr.Doctor Frederich Anion har og i Aaret 1783 i Göttingen udgivet sin Jnaugural-Disputats om denne Rod, i Anledning af Hr. Buchhaves Erfaringer, i hvilken han iblant andet anføret 3 af hans egne meget merkelige Forsøg. Ligeledes er den i en Disputats, som i forrige Aar ved det kielske Academie af Hr. Docter Kok under Hr. Professor Webers Præsidio er bleven holdet, bleven anpriist som et Febermiddeel, der fortjener størst Opmerksomhed, og som Chomel, efter Forfatterens Udtryk, vel har roest imod Koldsygen, men som Hr. Doctor Buchhave først har ført i Brug. Efterat Forfatteren til denne Afhandling har anført meget til Bestyrkelse af Nellikerodens Nytte i Koldfebre, siger han: at der ikke er et Middel, med hvilket han, efter dets Opfindelse har anstillet flere og nøiagtigere Forsøg, end med den; at han har helbredet flere end 200 Personer, som har havt denne Sygdom, og at den især besidder en særdeles Styrke og Virksomhed til at borttage 3die Dags Feberen. Mod dette Antal har den kun feilet i 52 Koldesyger, hvoraf de fleste ere helbredede ved Chinabarken, men de øvrige ved andre Midler. Hvad der ydermere giver Selskabet Visheden, om alt dette, er den Attest, som Selskabet, efter Anmodning, har erholdet fra 4 af de ældste og anseeligste Læger her i Staden, som alle har bevidnet Rodens virksomme Nytte i adskillige af de meest giengse Sygdomme, og især i Kold febre. Efter alle disse Beviis paa denne Rods medisinske Nytte troer Selskabet med god Grund at kunde henvende sin Opmerksomhed paa dens ekonomiske Nytte for Landet, og at det er beføjet til at opmuntre til dens Samling og Dyrkning. - Men Hr. Doctor Buchhave, som har sat denne saa vigtige indenlandske Plante eller dens Rod i Brug i Lægekonsten, hvorved ei allene mange udgaaende Penge vil svares for Landet, men og mange Syge vorde helbredede, som ellers af Mangel paa Evne til at kjøbe Chinabarken, for tidlig maatte hende, ved hvilken Lejlighed Folkemængden endog tillige bevares, ham tilkjender Selskabet til et velfortient Æres og Agtelses=Tegn sin 3die Guldmedalje. De i Premie=Listen for 1781 under No. 17 blant de praktiske Priismaterier for Pile- og andre Træers Plantning provindsviis udsatte Premier for Dannemark have følgende vundet: J Siellands Stift. 107. Huusmand Christian Hansen Bødker i Maglebye Sogn, Klintholms Gods paa Møen, tilkjendes den første Premie af den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. for at have plantet 1050 Stykker PileTræer, som ere 3 Aar gamle, og i god Grøde. 108. Gaardmand Frederich Mejer i Reistrup Bye i Jernløse Sogn paa Holbeks Amt, tilkjendes en Premie af den anden SølvMedalje eller 10 Rdlr. for Plantning af 231 Piletræer i Aaret 1781, som alle voxer got. 109. Smeden Jens Hansen sammesteds, som har plantet 210 Piletræer i Aaret 1781, tillægges herfor en Belønning af 8 Rdlr. 110.