JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-01-15
Fortegnelse. over de ved Skive Post-Contoir henliggende uindløste Breve for heele Aaret 1834. Porto og Geby. No. Hvorfra. Til hvem: Rbs. T. 1. Aalborg. Apotheker Arnzen i Skive . . 12 Dito Dito Dito Dito. Petter Jensen Gartner paa KøyeS. Chr. Christensen i Lemnyegaard 15. Søren Jensen i Ryberg . . . Hans Christian Thise . . . 19 Schou til Boelsgaard . . . 13 Altona. N. C. Debel i Stive . . . 38 4. Flensborg. Jacob Hald i Skive .
Viborger Samler, 1835-01-15
Apotheker J. W. Arnzen i Skive, 31 Dito 1. Frederikshavn, F. Altze i Skive 1. Fredericia. Anders Jensen i Gadegaard . 21 1. Hamborg. A. Esseman i Skive . Prokurator Thorup i Skive . . 31. Dito Dito O. B. Jæger i Skive . . . 38 Dito T. Beckman i Skive . . . . 37 P. C. Dige i Skive . . . . 38 Apotheker Arnzen i Skive . . 37 N. Debel i Skive . . . . 38 Dito Kiel. G. Hansen i Skive 14. Kjøbenhavn. Apotheker Arnzen i Skive . . Dito Dito. N. C. Debel i Skive . . Assessor W. Tetens i Skive.
Viborger Samler, 1835-01-15
Studiosus J. H. Gerson paa Grinderslevtloster. Maren Nielsdatter i Kreiberg . 26. Jens Jacobsen Kuedahl i Flye . 24 Willads Nielsen Bønding i Resen 26 Skræder Lindum i Selde . . 24 Odense. Randers. Jens Poelsen i Grove . . . 10 Ringsted. Hans Larsen i Skive . . . . 26 Thisted. Peter Ræve i Dito. Branddirecteur v. Sehestedt 18 Veile. 11. Viborg. J. Lazarus i Skive Maren Juelsdatter paa Lundholm. Helene Christensdatter i Kreiberg, Peder Jensen Mogstrup. Skive Postcontoir den 7de Januarii 1835. J. D. Bechman.
Viborger Samler, 1835-01-17
63de Aargang. 1835. No. 9. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Tamler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 17de Januar. Merigeret af E. Jerner, trykt og forlagt af J. P. Dons
Viborger Samler, 1835-01-17
De nyeste Beretninger fra Jamaica ere af 6te November og lyde ingenlunde beroligende. Blandt Negrene herskede den største Gjæring, og man forekaster Missionairerne, at de formere denne. Paa mange Puncter have Negrene vægret sig ved at arbeide; ligeledes vise de sig meget uvillige til, at lade sig tarere. Mange mene, at Jndførelsen af Lærlingsystemet vil drage en fuldkommen Opgivelse af Sukkerplantagerne efter sig. Til Frygten for en høist blodig Opstand kommer endnu Uenighed mellem Gouverneuren og Repræsentanternes Huus, og Nærmelsen af Cholera, der allerede har viist sig i Trinidad paa Cuba.
Viborger Samler, 1835-01-17
Frankrig. Le Messager forsikkrer, at de Vanskeligheder, der have reist sig ved Grev Sebastianis Udnævnelse til Ambassadeur i London, ere befundne uoverstigelige, og at Valget nu vil falde paa Grev de Latour=Maubourg. - Man læser i Le Moniteur af 6te Januar i dens ikke officielle Deel Følgende: "Vi ere bemyndigede til, som Gjendrivelse af den i La Tribune og flere andre Blade opstillede Paastand, at forsikkre, at Hr. Guizot aldrig har redigeret Le Moniteur de Gand, men stedse været aldeles fremmed for dette Blad." J ethvert Tilfælde finder man, at denne Gjendrivelse kommer noget sildigt, da man allerede i 1815 tilskrev Hr. Guizot Redactionen af hiint Blad. Det kunde være muligt, at Hr. Guizot kunde have fundet det klogt, ikke under Restaurationen at gjendrive en saadan Paastand; men da havde han dog i det Mindste strax efter Julirevolutionen og især efter det nye Aftryk af hiin Moniteur ikke skullet undlade et saadant Skridt. J Øvrigt er hiin Paastand ikke blot gjort af de offentlige Blade, men ogsaa i de Deputeredes Kammer af Hr. Charamaule, uden at Hr. Guizot i mindste Maade har tænkt paa, at giendrive den. De steste Blade ere enige i, at Hr. Guizots's Udtrædelse af Ministeriet er nærforestaaende, og at Hr. Thiers, til Trods for sine tidligere Tvistigheder med Marschal Soult, stræber at bringe denne ind i Ministeriet. – Fyrst Talleyrand er afreist til sit Landsæde Rochecotte. Han skal have bedet Kongen om Tilladelse til at træde tilbage i Privatlivet, og have tilsendt Monarchen en mærkværdig Skrivelse, et Slags politisk Testament, som med det Første torde blive publiceret i Le Moniteur. - Pengestraffen for Le National er ikke alene ganske kommen ind ved Subscriptionen; men der er endog et Overskud af 7000 Fr., der komme de politiske Fanger tilgode. – La Quotidienne taler om et Forslag, der er gjort i Logen: den store Orient, om at udnævne Kronprindsen til Stormester af Stolen. Men La Tibune indvender, at denne Værdighed erholdes paa Livstid, og at den allerede i de første Dage af Keiserregjeringen overdroges til Joseph Bonaparte. – Escadren i Toulon er atter den 28de løbet ud og har ankret ved de hieriske Øer. – J Lyon have de barmhiertige Søstre formeligen gjort Oprør i de sidste Dage af det forløbne Aar, fordi en af dem skulde forvises ud af Hospitalet. Der blev sendt en Politiecommissair hen, for at hente bemeldte Søster; men han blev overfalden af de Øvrige og slæbt ved Haarene, ja de rasende Qvinder gik saa vidt, at de trak Stormklokken, saa at en Gruppe af flere hundrede Mennesker forsamlede sig uden for Bygningen. Politiecommissairen maatte fortrække med uforrettet Sag. – Den 13de Decbr. henrettedes i Nantes en Chouan, ved Navn Martin, der var overbeviist om de meest barbariske Handlinger. Han døde med det Udraab: "Leve Henrich,"! Jeg der for Henrich, og for Religionen!" Han viste overhovedet en til Afsindighed saa nær grændsende Fanatisme, at Mange ere af den Mening, at man heller skulde have sendt ham i Daarekisten end paa Schafottet. – Oppositionen har seiret ved Valgene i Mans og Nantes, hvor Dherr. Garnier=Pages og Blanchard ere udvalgte til Deputerede.
Viborger Samler, 1835-01-17
Spanien. En Telegraphdepesche fra Bayonne af 3die Januar melder, at Jruns Besætning har gjort et Udfald mod Vena og dræbt Carlisterne nogle Mand. To Fangne blev paa Stedet skudte. Bumalacarrequi befinder sig i Egnen af Vittoria, hvor han gjør sig Umage for at hverve Folk. Don Carlos var den 1ste Januar i Jlucca; han skulde ved Leisa forene sig med Guibelalde. Dronningens Tropper staae i Egnen af Estella. Denne Depesche taler Jntet om det i flere Blade anførte Nederlag, som Carlisterne den 27de Decbr. skulde have lidt ved On nata. Derimod havde man ved Postens Afgang fra Paris det, rigtigt nok uhjemlede, Rygte, at Christinerne skulde, 16000 Mand stærke, den 2den Jan. have lidt et alvorligt Nederlag ved Tafalla eller Estella. Carlisternes Styrke i dette Slag angives til 18,000 Mand, uagtet man hidtil har været enig i at antage, at de i alle 4 Provindser kun have 15000 Mand under Vaaben. - Manuel Baquer, der commanderer den mobile Colonne i Nedre-Arragonien, har med 55 Mand slaaet Montanes's 80 Mand stærke Bande paa Flugt, dræbt tre Mand og gjort 4 Fanger, blandt hvilke Montanes's Broder, der strax bleve skudte. – J Paris gik Rygtet om en Forandring i det spanske Ministerium. Som Aarsag anførtes en Uenighed mellem Martine; de la Rosa og Torreno angaaende Kirkens Gods, hvis Jnddragelse den Sidstnævnte forlangte, men den Første bestred som utidig. Jmidlertid skal Martine; de la Rosa have givet efter, saaledes at en Syvendedeel af Kirkens Godser skal anvendes til Statens Brug.
Viborger Samler, 1835-01-17
- Det hedder, at Negociationen af Laanet i London uventet skal være stødt paa Vanskeligheder.
Viborger Samler, 1835-01-17
Blandet. Den nederlandske Diplomat, Baron van Suilen, van Nyevelt, er indtruffen til London. Hollandske Blade mene, at hans Mission kun skal vare i 14 Dage. - Hertugen af Leuchtenberg og Sta Cruz er paa sin Reise til Lissabon indtruffen til Brüssel. (Besynderligt nok maa det være for ham under saa aldeles forandrede Forhold at komme til Brüssel, hvor man for faa Aar siden med stor Enthusiasme valgte ham til Belgiernes Konge og kun ved fremmed Jndflydelse blev tvungen til at afstaae fra dette Valg.)J Lissabon meente man, at Hertugen af Palmellavilde blive Udenrigsminister og Conseilspræsident, hvis Greven af Villa-Real fik en Mission til Paris. Regjeringens financielle Forholdsregler bleve drevne paa det Virksomste. J en stor Forsamling af Conseilet skulle Ministrene eenstemmigen have besluttet, at vedblive at følge den Bane til Reform, som D. Pedro havde betraadt, og ei at lade sig bringe derfra af udvortes Forhold. Nytaarsnat ere Excesser forefaldne i Baden. Concertmester Funck og Deputationen, paa de øvrige Herrer Kapelmusici Vegne, sig tilfredsstillet, og da Kapellets høie Chef, Hs. Excellence Overkammerherre og Overhofmarschal von Hauch, efterat Erklæringen var bleven ham forelagt, iforveien havde sanctioneret dens Antagelse, blev Forlig i Sagen dermed sluttet og indgaaet. – "Saaledes", siger Livius, endte Romerne den anden puniske Krig! (Kbhp.)
Viborger Samler, 1835-01-17
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 13de Januar. Hamborg 2 Mk. – a vista 200 1/2. Specier solgtes til 12 Mk. 6 1/4 s. Species 204 1/2. Obligationer (uden Renter) 90 1/2 a 91. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. eller 105 1/4 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1835-01-17
Kjøbenhavn. Den lille Trykkefrihedssag sluttedes ved Kjøbenhavns Forligelses-Commission den 10de Januar.
Viborger Samler, 1835-01-17
Sagen mødte – foruden Redacteuren af Kjøbenhavnsposten" – Hr. Concertmester Funck og for de øvrige Medlemmer af det Kongelige Kapel efter Fuldmagt, en Deputation, bestaaende af 3de Kapelmusici. Redacteuren gav følgende Erklæring: Ligesom jeg er af den Formening, at der ikke findes noget Ærefornærmende, hverken for Hr. Concertmester P. F. Funck, eller de øvrige Medlemmer af det kongelige Kapel, i den Anmeldelse af Wilmers's Concert, som er indført i Nr. 229 sidstafvigte Aargang af Kjøbenhavnsposten, saavelsom i de sildigere Jnserater, desangaaende, i Nr. 243 og 244 f. A. af bemeldte Blad, saaledes har jeg heller ikke villet undlade at erklære: at der ved bemeldte Anmeldelse og Jnserater ikke i fjerneste Maade er tilsigtet nogen Fornærmelse imod Hr. Concertmester Funck, eller de øvrige Medlemmer af det kongelige Kapel, saa at hine Artikler i ingen Henseende kunne geraade dem til Forkleinelse paa Ære og gode Navn. Med denne Erklæring, hvorved baade Hr. Concert mesterens og det hele kongelige Kapels borgerlige Ære og Agtelse i nærværende Sag maa antages at være bleven befriet for hver Skygge af Plet, fandt Hr. Ogsaa Hr. Algreen-Ussing har i Kbhoup. under Overskrivten: "Om Actionen imod Prof. David meddeelt en særdeles interessant Undersøgelse om Strafbarheden af det Sted i Bladet.
Viborger Samler, 1835-01-17
Fædrelandet, som Publicum især betragter som Hovedpunctet. Det findes i No. 10 af Bladet, hvor Forf. efter i en Artikel om Adskillelsen af de forskjellige Regjeringssag at have erklæret sig overbeviist om Hensigtsmæssigheden af den lovgivende Magts Afsondring fra den udøvende, i Forbindelse dermed erklærer sig enig med Montesquien, i, at hvor een Person eller eet Raad forener i sig den lovgivende og udøvende Magt, derkan sand borgerlig Frihed ikke findes. Hr. Ussing finder ikke, at Trykkefrihedsforordningen af 27de Septbr. 1799 s. 2, sammenholdt med Forordningens Slutning, kan anvendes paa disse Yttringer, da den lovgivende og dømmende Magt. netop hos os ere adskilte; Forf. kunde altsaa ikke ved sin Undersøgelse have sigtet til den danske Statsforfatning. Hele Stykket indeholder blot en abstract Undersøgelse af en almindelig Sætning i Statslæren. Hverken Bladets Aand i det Hele eller noget enkelt Sted der viser, at det kan have været Forfatterens Hensigt at laste" den danske Statsforfatning. Man vilde i saa Fald have betragtet Forf. som en Folkeforfører eller Oprører imod Kongen, og saavel han som hans Skrivt vilde have fundet almindelig Foragt. Men dette er ikke Tilfældet. Tvertimod synes Prof. David at finde megen Deeltagelse hos Publicum, og dette ikke hos den raae Pøbel eller en støiende Ungdom, men hos Mænd, der staae høit i det almindelige Omdømme, Mænd, af alle Borgerklasser, Universitetets meest hædrede Navne og Kjærnen af Hovedstadens Videnskabsmænd. Og saaledes – tilføier Hr. Ussing, vilde det i Sandhed ikke være, dersom Forfatteren i Publikum blev betragtet som en Folkeforfører eller en Oprører imod Kongen; thi er der Nogen, som er folkeyndet i Landet, da er det vistnok Kongen selv, og er der Nogen, som det er farligt at præke Oprør imod, da er det vistnok netop Ham, som derfor ogsaa mindst af Alle trænger til Generalfiskalens Bistand. Den offentlige Mening er for Ham den bedste Generalfiskal. Thi den vil brændemærke enhver Forfatter, som maatte søge at forhaane Kongens Regjering eller udbrede Had og Misnøie imod en Fyrste, der elskes lige højt af alle fine Undersaatter, og som aldrig behøver nogen anden Livvagt end sit Folks Kjærlighed.
Viborger Samler, 1835-01-17
Natten mellem 12te og 13de Januar Kl. 2 opkom der Jld i et Huus i Torvegaden paa Christianshavn, men som lykkeligviis strax blev slukket. Med Undtagelse af Havre er det aldeles stille i Korn-Markedet. Man har budet 3 Bcomk. 8-10 s. for smuk Havre frit ombord i Provindserne, men ikkun Faa melde sig som Sælgere. - Hvede og Rug snarere lidt lavere. – Byg uden Forandring. (Ht.
Viborger Samler, 1835-01-17
Flensborg, den 31te Decbr. Anden Juledags Aften var der udbrudt en stærk Jldebrand her i Byen hos en Brændeviinsbrænder, som just var fraværende. Lykkeligviis blev den slukket, inden den fik angrebet Nabohusene. Under Jldebranden havde en Gavtypsneget sig ind i Huuseierens Dagligstue, opbrudt hans Chatol og bortstiaalet deraf en betydelig Pengesum, hvoraf han dog havde tabt endeel paa Gaden, men er endnu ikke bleven opdaget. Der var just Komedie samme Aften, og Theatret propfyldt af Mennesker. Man tænke sig hvilken Forvirring, da en Ubesindig midt under Spillet skreg det forfærdelige Ord: "Jldløs!" ind af Døren. Man troede, at Jlden var udbrudt i selve Skuespilhuset, og alle Mennesker, baade Skuespillere og Tilskuere, stormede til Udgangene, saa det var en Guds Lykke, at der ingen større Uheld skeete end nogle Besvimmelser og Contusioner. - Paa adskillige Steder i det Holsteenske er der udbrudt Mæslinger; i Landsbyen Døhnstorff blev paa een Dag angrebet deraf ikke mindre end 29 Børn; men de skulle ikke være ondartede.
Viborger Samler, 1835-01-17
Viborg. Fredagen den 16de Januar ordineredes i Viborg Domkirke Hr. Cand. Th. Edvard Julius Theodor Rose. Jntimationstalen blev holdt af Pastor Johansen over 2 Cor. 3, 45. Hs. Høiærværdighed, Hr. Biskop Øllgaard, havde til Text for Ordmationstalen: 2 Cor. 4, 5, og tog deraf Anledning til at udvikle: "Det ene Fornødne i vor Prædiken - og det Rette i vort Forhold til Menighederne." Ordinandus prædikede over Joh. 6, 63.
Viborger Samler, 1835-01-17
Ved Tallotteriets 1410de Trækning i Kjøbenhavn den 13de Jan., udkom følgende Nummere: Paa 2den Søndag efter Helligtrekonger prædiker i Domkirken Hr. Pastor Johansen. J Søndresogn Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1835-01-17
AVERTISSEMENTS. Med inderlig rørt Hjerte underretter jeg herved mine fraværende Venner om den sørgelige Skjebne, som traf mig den 12te d. M., da Døden berøvede mig min elskede Mand, Landvæsens-Commissair C. A. Tron i hans Alders 62de Aar. - Under Livets mange Afvexlinger stod han trofast ved min Side i de 38 Aar. vi vare her forenede, og var stedse en kjærlig og omhyggelig Fader for vore Børn; derfor lønne ham Gud! Hans sidste Dage – der endmere forbittredes ved en kjær Broders Død vare lidelsesfulde, og maaskee er det Uret, at jeg sælder funge Taarer ved hans Kiste, thi hans Lidelser ere endte, men klage for dog den Sørgende og Trest for jeg soge i den Overbeviisning, at visees igjen hisset, hvor allerede tvende af vore forudgangne Børn nu have modtaget deres elskede Fader. Astrup pr. Skive den 15de Januar 1835. C. Tram.
Viborger Samler, 1835-01-17
Den 12te De, berøvede Døden, efter 33 Timers smertelige Lidelser, mig min inderlig elskede Mand, Postbud M. Jochumsen, i hans Alders 18de Aar. og 6 Maaneder. J henved 25 Aar var han mig en trofast Veileder paa Livets Bane, og kun Haabet, om Gjenforening hisset kan lindre min dybe Sorg, jeg føler ved hans for mig altfor tidlige Bortgang. Viborg den 16de Januar 1835. B. K. sal. Jochumsen, fød Meiler.
Viborger Samler, 1835-01-17
Jndkaldelse til Samling paa Raadhuset. Begrundet paa det Kongelige danske Cancellies Resolution: "at det ved en Raadstuesamling skal tages under Overveielse, paa hvilken Maade Viborg Byes betydelige Heder bedre, end hidtil, kan anvendes, samt Hartkornets Fordeling paa Byens samtlige Jorder skee, indkaldes herved Enhver, som har Grundtaxt, Hartkorn, eller, som maatte formene sig at have nogensomhelst Ret, eller Rettighed i Byen, eller paa dens Jorder og Heder, til at møde i en Samling paa Raadhuset Torsdagen den 12te Februari d. A. om Formiddagen Klokken 10 Slet, for i forbemeldte Henseende at afgive deres Mening.
Viborger Samler, 1835-01-17
Da Gjenstanden er af saa megen Vigtighed for Communen, forhaabes: at Enhver Vedkommende vil tage Møde. For dem, der maatte ønske forinden, at gjøre sig bekjendt med de til Sagen henhørende Dokumenter, bekjendtgjøres, at disse ere til Eftersyn paa mit Contoir, hver Søgnedags Eftermiddag fra Kl. 3 til 7 Slet. Viborg Byefoged-Contoir d. 12te Januar 1835. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1835-01-17
Gode Franske Valdnødder, ere arriverede og faaes K. Stilling.
Viborger Samler, 1835-01-17
Creditorerne i Dødsboet efter afdøde Jndsidderste Kirsten Petersdatter af Dall Bye og Sogn, Fleskum Herred, Aalborg Amt, Enke efter Huusmand Axel Christensen fra Woldsted, samme Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter i Boet. Nibe d. 14de Januar 1835. Lynge.
Viborger Samler, 1835-01-20
1835. No. 10. 63de Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Tamler. Viborger Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i 20de Januar. Tirsdagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af A. P. Dons.
Viborger Samler, 1835-01-20
Udenlandske Efterretninger. England. Over Halvdelen af Valgene til Underhuset er nu bekiendt. Jfølge The Courier ere af de nyvalgte Medlemmer 236 Reformers og 136 Tories, altsaa en Majoritet af 100 for den liberale Sag, der endnu maa tiltage saa betydeligt ved de skotske og irske Valg, at man i det ugunstigste Tilfælde maa kunne tælle 400 Modstandere af Administrationen. (Det hele Antal af Underhusets Medlemmer udgjør 658). Jmidlertid maa man erindre, at Grevskabsvalgene, paa hvilke Toryernes Jndflydelse endnu er meget stor, for det Meste endnu ere tilbage, medens hidtil kun Resultaterne af Stæderne og Borgflækkerne ere bekjendte. Paa deres Side paastaae Torybladene, at deres Parti har erholdt en Tilvært af 50 Medlemmer, en Angivelse, der kun lader sig forklare derved, at de regne de conservative Whigs, d. c. Mænd af Lord Stanleys Farve til Deres, hvortil de forsaavidt ere berettigede, at derikke lader sig vente noget ubetinget Votum imod Ministrene, uden Hensyn paa deres Forholdsregler, at disse Medlemmer, til hvem selv ellers afgjorte Liberale, saasom Sir Francis Burdett, Oberst Evans Hr. Tennyson o. Fl. nærme sig. - Fire nye Peers ere udvalgte, blandt dem Sir James Scarlett til Baron Abinger of Abinger. – Toryerne ere paa det Ubehageligste blevne overraskede ved den Erklæring af Ahigs og Reformers af alle Classer, at disse ikke ville give Sir Ch. Manners Sutton deres Stemmer til at blive Taler i Underhuset.
Viborger Samler, 1835-01-20
Frankrig. Le Moniteur af 8de Jan. indeholder Antagelsen af Fyrst Talleyrands Dimission og Udnævnelsen af Grev Sebastiani til Ambassadeur i London. Talleyrands Skrivelse til Udenrigsministeren, hvori han uden Forbeholdenhed skildrer Kongen som Styreren af de udenrigske Forhold, er dateret Valencai den 13de Novbr. 1834 og Admiral Rigni's Svar er først af 7de Jan. 1835. Publicationen af hiin Skrivelse, der skal have været Regjeringen meget imod, vilde have vakt endnu større Sensation, naar ikke Frankrigs udeelte Opmærksomhed til samme Tid var bleven henvendt paa den nordamericanske Præsidents i den fjendtligste Aand mod Frankrig affattede Budskab til Congressen, hvori han andtager paa en bill, der skulde autorisere Sequestrationen af fransk Eiendom i det Tilfælde, at de franske Kamre i deres nærværende Session ikke skulde votere Fonds til Udredelsen af den America i Følge Tractaterne tilstaaede Skadesløsholdelse af 25 Mill. De franske Blade af alle Farver ere imidlertid enige i, ikke at ansee denne Trudseel som saa aldeles alvorligt meent.
Viborger Samler, 1835-01-20
Spanien. General Caratala har tilsendt Gouverneuren i S. Sebastian en Beretning, ifølge hvilken han den 2den Jan. har ved Ormaistequi aldeles adsplittet 8 Batailloner under Sumalacarrequi; kun den indbrydende Nat reddede Rebellerne fra fuldkommen Tilintetgjørelse. Mina skal ligge meget syg i Pamplona.
Viborger Samler, 1835-01-20
Blandet. Hertugen af Leuchtenberg er paa sin Reise til Lissabon ankommen til London. – he Courier vedbliver sin Paastand, at Marqvis Londonderry gaaer til St. Petersburg. – Den portugisiske Regjering skal have stillet, 5000 Md. til Spaniens Disposition.
Viborger Samler, 1835-01-20
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 16de Januar. Hamborg 2 M. – a vista 207. Species 206 1/2. - Specier solgtes til 12 Mk. 6 1/4 s. Obligationer (uden Renter) 90 1/2 a 91. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) 10 Rbd. r. S. eller 105 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1835-01-20
Kjøbenhavn, 16de Januar. Hs. Majestæt Kongen har under 3die Jan. udnævnt Legationssecretair ved det danske Gesandtskab i Berlin, Kmjunker F. C. W. Løvenørn, til Ridder af Danebrogordenens 4de Kl. – Under 4de ds. ere Oberstlieutn. og Command, for Kbhavns borgl. Jnf. F. W. Gigas, Divisionschirurg ved SøeEtaten B. O. Winkler og Premierlieutenant ved Kbhavns borgl. Jnf. J. G. F. Garbrecht, udnævnte til Riddere af Danebrogordenens 4de Klasse; tillige ere følgende Riddere af Danebrogordenens 4de Kl.: Oberst og Comm. for oldenb. Jnf. Regm. H.C. v. Hinck og Secondritmester ved Husar-Regm. N. K. v. Juel, benaadede med Danebrogmændenes Hæderstegn; samt Flaademester ved Søe-Etaten M. H. Grønsund, Overconstabel ved Kbhavns borgl. Artill. D. Voigt, Commandeersergeant ved 1ste Liv-Regm. N. P. Wis borg, Marqvetenter ved 1ste Liv-Regm. C. Mader, Commandeersergeant ved slesv. Jnf. Regm. C. Johannsen og Commandeersergeant ved lauenb. Jægerc. C. Jackel forundte Danebrogs mændenes Hæderstegn. - Under 7de ds.: Capt.Lieutn. i Søe-Etaten P. W. Tegner og Premier lieutn. i det kgl. Artilleriecorps A. W. v. Dinesen, udnævnte til Riddere af Danebrogordenens 4de Kl. Hs. H. Hr. Dr. theol. & hilos. Faber og Hr. Justitsraad Borgemester Reimuth, begge i Odense, ere allernaadigst udnævnte til Riddere af Danebrogordenens 4de Klasse.
Viborger Samler, 1835-01-20
Hs. M. Kongen har under 7de dennes udnævnt Deputeret i det kongelige General-Toldkammer og Commerce-Collegium, Etatsraad H. Bech, Ridder af Nordstjernen, til 2det Medlem af Administrationen for Frederiksværk og Gods.