JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-29
Siden nogle Dages Forløb havde Wurmser erholdet 20000 Mands Forstærkning fra Rhiin. Denne forenet med talrige Recruter og flere Batailloner fra indre Østerrig, gjorde hans Armee yderst frygtelig. Den 29de Julii blev General Massenas Division angrebet af en overlegen Magt, og maatte rømme Posten Corona. Tillige overfaldt 15000 Østerrigere General Soret i dost. General Salo, og bemægtigede sig denne vigtige Guieur indsluttede sig med 600 Mand i en stor Bygning i Salo, hvorfra han bød alle Fiendens Anstrængelser Trods, der rundt om havde omgivet ham. Jmidlertid overfaldt en anden Deel af samme Division de Franske i Brescia, og gjorde 4 Compagnier, 80 Jægere, og 2 syge Generaler til Fanger. J disse slibrige Omstændigheder, hvor en talrig, og ved sine Fordeele opmuntret, Armee trængte frem, indsaae jeg Nødvendigheden at udkaste en stor Plan. Fienden, der rykkede frem over Brescia og Etsch, bragte mig i Midten. Var jeg for svag til at modstaae begge Fiendens Divisioner paa engang, saa kunde jeg dog slaae enhver af dem særskilt. Det var mig altsaa mueligt, formedelst min Stilling, at omringe den fiendtlige Division ved Brescia, (naar jeg marscherede ilende tilbage) og tage den til Fange, eller ødelægge den; derpaa endnu tidsnok marschere imod Mincio, angribe Wurmser, og tvinge ham tilbage i Tyrolen. Men for at udføre denne Plan, maatte jeg inden 24 Timer lade ophæve Beleiringen for Mantua, hvilken vi just vare i Begreb med at indtage. Der var neppe endnu 6 Timer tilovers; og over Mincio maatte jeg, for ikke at omringes af begge fiendtlige Divisioner. Lykken begunstigede denne Plan, Fægtningerne ved Desenzano, Salo; og Slagene ved Lonado og Castiglione vare Følgerne deraf. Den 30te Julii satte alle Divisionerne sig i Marsch til Brescia. Den 31te befalede jeg Soret at angribe Salo, og befrie General Guieux, hvilken tilligemed hans Tropper i 48 Timer intet Brød havde havt, og derhos bestandig slaaedes med Fienden. Soret udførte lykkelig min Ordre, dræbte 600 Mand af Fienden, og giorde 600 til Fanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-29
Den 1ste August rykkede General Angereau ind i Brescia, vi fandt der alle vore Magaziner og Syge. Den 2den vendte General Angereaus Division tilbage til Montechiaro. Massena tog sin Stilling ved Lonado og Ponte St. Marco. General Soret havde forladt Salo, jeg befalede den tappre Guieur igien at erobre samme. Den 3die befandt vi os i Nærheden af Fienden. General Guieux, som stod paa venstre Fløi, skulde angribe Sal. General Massena var i Centrum, og skulde indtage Lonado. General Angereau, som befandt sig paa den høire Fløi, skulde angribe ved Castiglione. Men Fienden, istedet for at lade sig angribe, angreb selv Avantgarden ved Lonado, og havde i Begyndelsen nogle Fordele, men benyttende os af en uheldig Manøvre, den giorde, bragte vi den i Uorden, og slog den aldeles (2 til 3000 Mand døde, 4000 Mand fangne, og 20 Kanoner).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-29
Den 4de August samlede Wurmser Resten af sin Armee, lod sit Reserve rykke ud, og forenede dermed alt det undværlige Mandskab fra Mantua. Jtaliens Skjebne var endnu ikke afgjort. Fienden havde et Corps af 25000 Mand, og et talrigt Artillerie. Paa min Side gav jeg befaling at foreene alle Armeens Colonner Jeg begav mig selv til Lonado, for at tage Tropperne i Øiesyn, som jeg kunde trække derfra; men hvor stor var min Forundring, da jeg ved min Ankomst der modtog en Parlementair, som opfordrede Commandanten at give sig, eftersom han, sagde denne, var omringet paa alle Sider. Virkelig mældede man mig, at forskiellige fiendtlige Colonner rykkede an, og søgte at skaffe sig en Giennemgang, hvilke jeg mærkede maatte være Resten af de omirrende slagne Divisioner. Omstændighederne vare slemme nok; jeg havde ved Lonado kun 1200 Mand. Jeg lod Bindet tage Parlementairen fra Øinene, og sagde til ham: "hvis eders General har den Forvovenhed at ville tage den franske General en Chef fangen, saa lad ham kun komme. Han maae vide, at jeg befinder mig i Lonado, at den republikanske Armee giør ligesaa. Alle Officerer ved hans Division skal siden være mig ansvarlige for den personlige Fornærmelse, han tilføier mig". Tillige erklærede jeg Parlementairen, der syntes yderlig forundret over min Tilstædeværelse der, at, hvis inden 8 Minuter hans Generals Division ikke strækkede Gevær, skulde ingen Mand have Pardon. Øieblikket efter nedlagde den fiendtlige Colonne sine Vaaben. Den bestod af 4000 Mand, 50 Ryttere og 2 Kanoner. Den kom fra Gavado, og søgte at redde sig igiennem en Udvei ved Lonado, som den forgieves alt havde søgt ved Sal. Den 5te August Kl. 6 stode vi Fienden i Øiesyn. Jngen Mand veeg. Slaget var afgiørende. Vi erobrede 2000 Fangne, 18 Kanoner, 120 Krudtvogne, og bragte Fienden til fuldkommen Flugt, Jtaliens Skjebne er afgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-29
Privatbreve mælde, at Buonaparte fra 29de Julii til 5te August ikke har været af Støvlene, og af de seeneste Seiers Depescher fra samme, dateret Verona den 8de, sees, at han den 6te har angrebet Fienden i en forskandset Leir ved Peschiera, slaaet ham paa ny, frataget ham 12 Kanoner og 700 Fanger; den 7de gik den franske Armee tilbage over Mincio, kom om Aftenen til Verona, hvor endnu den fiendtlige Arriergaarde stod og Portene vare lukkede. Man nedskiød disse, giorde nogle 100 Fangne, og meget Bagage til Bytte. Fienden trækker sig tilbage til Tyrol, og den franske Armee har igien taget alle sine forrige Stillinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-29
Wien, den 17de August. Erkehertug Carl har den 11te vundet et Slag (?) hvorved han har gjort 2 Kanoner til Bytte, og 900 Mand til Fanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-29
Bamberg, den 16de August. Over General Jourdan er udkommet en Efterretning, hvori han beskrives som en Mand af Middelstørrelse, noget feed, og mørk af Udseende, før Revolutionen var han Kiøbmand, kom i Spidsen for en Bataillon af National-Gaardere, og steeg trappeviis til en Ober Generals Værdighed. Han skal være født i Limoges. Sin Armees Fortroelighed og Directoriumets Fortroelighed i Paris besidder han ganske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-29
Kiøbenhavn, den 29 August.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-29
Meteorologiske Observationer. Therm. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-29
Vinden. 22 August. 28. 6. 1. 163, Varme. N. O.S. V. S. V. N. O.S. S. O.S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-29
Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus=Kirken, derefter i Garnisons-Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 24 Sk., og hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-29
Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring; halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 8 Sk. uindbunden, og heftet 10 Sk. De meest indlysende Fortrin ved den guddommelige Religion som Christne bekiende, udviklede i en Prædiken til Aftensang paa første Pintsedag 1796 i Frue Kirke af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 6 Sk., heftet 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-08-29
AVERTISSEMENT andagen den 26de Sept. førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Januarii 1794 til den 5te Junii 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme, forinden Auctionen bemeldte 26de Sept. begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. 2 At Kiøberne af de Contrebande og til udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
Kiøbenhavns Aar. No. huus. autikinniske tin. Post-Tidendet. Ju Manupital. Fredagen, den 2 September. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
Neapolis, den 8de August. Da det neapolitanske Hof ikke vil tilstaae de Franske deres gjorte Fordringer, er det mellem begge Magter i Forslag værende Freds fordrag aldeles afbrudt, hvorfor og Kongen af Neapel, paa ny har beordret de Tropper, der tilforn have staaet ved den keiserlig kongelige Armee, tilbage til den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
Jtaliensk Grændse, den 12te August. Paa de første Efterretninger om de af Østerrigerne erholdne Fordele havde nogle Stæder i det cremonesiske gjort Opstand mod de Franske, fornemmelig Castellione, Luzzora, og Casal Maggjore. J sidstnævnte Stad blev den Franske, 150 Mand stærke Garnison gjort vaabenløs, og nogle Soldater dræbte. Commandanten, og tre Officerer, der med Kaarden i Haanden vilde slaae sig igiennem, forfulgtes saa hæftigen af Pøbelen med Steen, at de kastede sig i Pofloden, hvor de druknede. Dette fortæller selve den mailandske Tidende. J samme Stad fældte et Mariebillede blodige Taarer, og Folket strømmede Nat og Dag til dette foregivne Underværk. Men den franske Commandant sendte Municipalitet, Officererne for Borgervagten, Abbeden i Klosteret, en Maler, samt nogle Læger og Chirurger til billedet, og disse opdagede da, at de blodige Taarer kom af det gamle Maleries Farve. Commandanten lod derpaa Kirken tillukke, alle skiænkede Kostbarheder tage bort fra det grædende Mariebillede (som altsaa blev mulcteret for sit Bedragerie) samt for at forebygge videre Bedragerie, vor Frue overmaale med Oliefarve, dømte Munkene i hundrede Livres Straf til de Fattige, og lod i de øvrige Kirker prædike mod dette Mirakels Falskhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
Siden den 1ste har Kongen af Sardinien med sin hele Familie forladt Turin, og begivet sig til Lystslottet Moncagliero. Han har tillige ladet bekiendtgiøre en stedsevarende Forladelse og Forglemmelse for alt, hvad paa Øen Sardinien er foregaaet, samt allernaadigst tilstaaet Jndvaanere alt det, hvorom de 1793 ved en allerunderdanigst Deputation forgieves ansøgte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
Wien, den 17de August. De ny Efterretninger vi faae fra Jtalien, vedblive at være ugunstige. De Vanheld, General Qvosdanowich har liidt, have efter et meget betydeligt Tab bevæget ham at drage sig tilbage til Tyrol, da han ellers stod Fare for at afskiæres. Samme Vanheld have foranlediget General Wurmser, der ikke godt kunde komme Qvosdanowich til Hielp ved Gardasøen, at drage sig tilbage, saa at denne Hær den 7de var bag Adiges Bredder. Mantua ligger nu atter i Ryggen paa de Franske (en herlig Trøst!) og er, efter Forlydende, atter bloqveret af dem. Tyrols Stilling er atter, som den i forrige Julio var, og man føyer alle Anstalter til at hindre de Franske at bryde frem. De nyere Begivenheder med Qvosdanowichs Corps drage her alles Opmærksomhed til sig (!!!) Da Keiseren havde hørt, at adskillige herværende Adelige (!) dømte meget overilende om de nyere Krigsbegivenheder, har Allerhøystsamme ved Oberhofmesteren og Oberkammerherren ladet de Adelige befale: at lægge Baand paa deres Tunge i Samtaler om de nærværende Krigsbegivenheder, og heller oppebie Udfaldet (!) Tillige har Allerhøystsamme ladet de Adelige tilkiendegive, at Allerhøystsamme vel vilde vide at mærke sig de Personer, der med en saadan Uforskammenhed havde udladt sig om Krigsbegivenhederne. Ogsaa har en vis anseet Person, der førte her en meget anstødelige Tale, faaet befaling at forlade Wien og Arvelandene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
Under nærværende Omstændigheder smigrer man sig mere end nogensinde, med Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
Tyrol, den 6te August. General Landon (en Brodersøn af den i syv Aars Krigen berømte Helt) Commandeur for samtlige tyrolske Landværn, har i Meran i Adigelandet, Tyrols forhenværende Hovedstad, holdet et Møde med Naboeegnenes samtlige Laugmænd, angaaende Nord- og Vest-Tyrols Faner, og de hastende Anstalter til deres Forsvar. Det er nu besluttet, at saa mange Skarvskytter, som i Egnen fra Bogen til Adkersberg (18 tydske Mile) ere at bringe tilveie, skulle paa første Vink være reede at bryde op. Nu nærmer sig alt; selv Gymnasiasterne i Meran, og andre Stæder drage med i Feldten. Mange tyrolske Skarpskytter svøbe nu deres Kugler, de lægge for deres Geværer, smaa hvide Klude, eller saa kaldte Plastere, hvorpaa i en Blomsterkrands staae trykkede de Ord, pro Den, & patria. Der er forfærdiget en Mængde saadanne Plastere (!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
Franken, den 16de August. Samtlige churpfalziske Tropper ere, i Følge Efterretninger fra Jngolstadt, saaledes foreenede med de keiserlige Armeer, at de tillige staae under det keiserlige Generalitets Commando. Dette Anliggende er, efter Forlydende, af Lehrbach bragt i Rigtighed. (Saa hedder det og, at Østerrigerne have borttaget det svabiske Kredsartillerie, og Artilleriet af Tøyhusene i Memmingen og Ulm, paa det det ikke skulde falde de Franske i Hænde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
J München er holdet tre Dages Bøn for Churfyrstens Velgaaende og Fredens Fremme. Churfyrsten har den 8de forladt München, om han vil gaae til det østerrigske, vides ikke. Forsvarsanstalterne i det bayerske ere paa en ussell Fod. J den erlangske Tidende leveres en Skrivelse fra München, hvori det hedder: Vort Tøy huus er tomt, vore Artillerister føre Fiskerne i Canalen ved deres Caserne, vort Cavallerie, der for det meeste ingen Heste har, seer ud af Vinduet, og Jnfanteriet har meget traal med at avle Kartofler og Kiøkkenurter i de nysanlagte militaire Hauger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
London, den 9de August. J den Conference, som de paa Portugal handlende Kiøbmænds Deputerede nylig havde hos Pitt, tilstod denne, at, hvorvel Rygterne om et truet fransk Angreb paa Portugal vare, som sædvanlig, meget overdrevne, var dog saa meget vist, at de Franske havde anholdt om frie Giennemmarch giennem Spanien, og truet at rykke til Lissabon, med mindre Lissabon vilde forstaae sig til at betale en stor Sum Penge. Frankerig havde altsaa endnu en saadan Hensigt, eller hvad rimeligere var, det vilde kyse Engelland. Saa havde han hørt; men fæstede kun liden Troe til Tingen. Det var en Krigslist, som ikke saae de Franske uliig. Men om de endog skulde prøve at iværksætte deres Trudsler, lod dette sig dog ikke giøre paa een Dag, heller ikke vilde Engelland fattes Midler til Modstand. Det var et Rygte, han ønskede at bringe til at tie. Allermindst maatte det forskrække dem; thi i hvert Tilfælde kunde de sætte den Liid til Regieringen, at en tilstrækkelig Convoy vilde blive bestemt til at bringe deres Eiendomme hiem (?) heller ikke saae han, hvad der kunde hindre dem i, at give Vinen i Pant for Paalægget. Dog maatte de indkomme skriftlig med deres Forslag. Parig, den 14de August. Alle have ikke med samme Øyne betragtet Festen den 10de August, den er heller ikke løbet af uden Hændelse, eller Norden. Herer National-Avisens Beretning derom: Høytiden den 23de var alimrende. Der var ingen arrostatiske Øvelser. La Reveillere Lepaux, Directoriets Præsident, har oppe fra Forhøyningen midt paa Mars-Pladsen, 400 Skridt fra Publicum, holdt en Tale, der ikke kunde høres uden af Ministre, og de borgerlige og militaire Embedsmænd, hvoraf Directoriet var omgivet. Der var Uorden mellem Væddeløberne. Vædderidtene bleve neppe seete, og syntes at være et eget Skuespil for en Flok priviligerede til Fods, der udgjorde høye Rækker langs med Banen; samme Uleilighed fandt Sted ved Ringløbet, der desuden forekom latterligt. Publicum har ved gientagen Hujen bevidnet sin Utaalmodighed over saa længe at holdes saa langt borte fra de spillende Personer. Seiervinderne bleve bragte til Chaupselgsees paa en stor gammeldags Vogn; men ingen brød sig om at see disse lykkelige Løbere; der var ingen Vrimmel og Vognen, desuden var der noget i Veien; det var Nat, og intet Blus oplyste dette Tog. En ulykkelig Hændelse forstyrrede den Glæde, Fyrværkeriet skiænkede. En Bombe sprang med et græsseligt Bragen; Stumperne ramte adskillige Borgere og Borgerinder, to døde paa Stedet, adskillige andre ere qvæstede. Klokken mod 8 samme Dags Aften forsøgte de i Abbediefængslet siddende Borgere at bryde ud; de mishandlede og nedkastede en Slutter, og kom til første Dør; her bad de de vagthavende Soldater, at lade dem komme ud, at helligholde med Folket Aarsfesten efter Tronens Fald; men Soldaterne vilde ikke; rasende herover skal Fangerne have slaaet alle Ruderne ud i deres Værelser. Nogle Dage før havde man taget alle Knive, Saxe o. s. v. fra dem. Drouet sidder i dette Fængsel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
Paris, den 22de August. General Buonaparte mælder i Dag fra Brescia under den 14de, at General Massina den 11te har erobret Montebaldo Corona, og Perabolg, gjort 7 Kanoner til Bytte, og taget 400 Fanger, at General Angereau er gaaet over Adigefloden, og har drevet Fienden til Roveredo. General St. Hilaire har erobret Roqve de St. Alphonne med 6 Kanoner, og gjort 1100 Fanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
Efter officiel Beretning fra Cadix af 5te hujus er Dagen før, Admiralerne Solans og Langara bortseilede derfra, tilligemed Admiral Richers Eskadre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
Siden i Forgaars hedder det igien, at Drouet og tre af hans Medsammensvorne havde filet Jerntralværket over, og var sluppet ud af Abbediefængslet. (Dette paastaaer Altonaiske Merkur ikke blot at være sandt, men tillige, at han fra sit Smuthul har selv udgivet et Brev derom i Trykken. Derimod har han fralagt sig al Andeel i Opløbet i og ved Fængslet den 10de August).De der hidtil vare i Skiul for Vendemiaire-Opstanden, komme nu dagligen, fremstille sig for Retten, og friekiendes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
London, den 19de og 23de August. J Dag er igien det Rygte almindeligt i London, at den 13de en fransk Flode paa 11 Linieskibe er udløbet fra Brest. Fra Lissabon mældes, at Frygten tiltager for et fransk Jndbrud. Grændsestæderne sættes i bedste Forsvarstand, alle tienstdygtige Personer, selv de Adeliges og Fornemmes Tienere tages til Soldater, og skal det portugisiske Hof hidskikke en overordentlig Gesandt, at søge eftertrykkelig Hielp mod dette Jndbrud, da Portugal i modsat Fald til sin Sikkerhed maatte modtage Frankerigs Forslag. Paa Øen Jersey vedvarer Frygten for en fransk Landgang. Der komme mange Chouans, og fra dem har man den Efterretning, at mod 100 flade Baade og 3 Fregatter ligge ved St. Malo. Keiserinden af Rusland skal have fordret sine Skibe tilbage af engelsk Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
Wien, den 20de August. Paa nogen Tid gaaer det Rygte, at Rusland nu virkelig lader marchere Tropper mod Frankerig efter Tractaterne; da Østerrig nu fiendtlig er angrebet i sine egne Lande, hedder det, at de i Polen staaende russiske Tropper sættes i Bevægelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
Stutgardt, den 28de August. Efter de Keiser liges Retirade over Donau og Leilfloden have de Franske nu og besat Donauwerth; ved deres Fremrykken mod Bregens, har de erobret 18 Kanoner, og mange fra Lindau flygtede Effecter, samt besat Feldkirch, og skal allerede have bemestret sig Friisner Passen af Tyrol. De vararlbergske Bønder havde vel grebet til Vaaben; men splittedes strax ad igien (det hedder, de Franske ere i Regensborg).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
Berlin, den 25de August. Efter de offentlige Tidender var den franske Prætendent reist fra Dresden, uden at man vidste, hvorhen. J Gaar Nat er han med sit følge kommet til Potsdam, men ikke til Kongen, der har ladet ham vide: at det gjorde Høystsamme ondt, ikke at kunde modtage ham, da han vilde vide, han havde erkiendt den franske Republik, og altsaa ikke kiendte nogen Thronfølger. Heller ikke tillod Kongens Finantser ham at følge Churfyrsten af Saxens Exempel (der gav ham 18000 Rdlr.) i at understøtte ham. Alt hvad han kunde giøre, var, at give ham frie Reise, til hvilken Ende han vilde finde Heste uden Porten reede til sin Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
Kiøbenhavn, den 2 September. Den 4de Martii er Examinatus Juris David, Ulrich Sommer beskikket til Fuldmægtig ved det norske Secretariats- og Revisions-Contoir i General Postamtet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
Den 15de April er Examinatus Juris Peter Theilade beskikket til 2den Fuldmægtig i General Postamtets danske Secretariats=Contoir. Den 5te August er Johan Christian Jensen confirmeret som Stadsmusikant i Slagelse og tilhørende District, og Procurator Niels Lorentzen beskikket til Postmester i Fridericia. Den 19de er Catechet Hans Peter Barfoed beskikket til Sognepræst for Branderup Meenighed i Ribe Stift, og Student Friderich Ebbesen ligesaa til residerende Capellan for Ton tofte eller Nordborg Meenighed paa Alsøe. Samme Dag er Krigsraad Daniel Kofoed beskikket til Directeur, over Børne-, Rasp- og Forbedringshuset i Kiøbenhavn, samt Tugt- og Forbedringshuset paa Møen, og Stads capitain Christopher Kahrs confirmeret som Stadshauptmand i Bergen. Den 26de er Sognepræst Hr. Conrad Daniel Kofoed confirmeret som Sognepræst for Wissenberg Meenighed i Fyen, og Apotheker Ole Bornemann Bull forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Bergen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
J Tallotteriets 610 Trækning i Altona, den 30te August, udkom følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-02
AVERTISSEMENT. Mandagen den 26de Sept. førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Januarii 1794 til den 5te Junii 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme, forinden Auctionen bemeldte 26de Sept. begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. 2 At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Kiøbenhavns Aar. No. annus, tilsamden. host-Tidender. Juunmand. nuar. nen. Mandagen, den 5 September. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. S. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Haag, den 27de August. Da Embargen paa de hollandske Skibe i Portugal er ophævet igien, saa har man i vor Republik ogsaa igien friegivet og tilladt Handelen med hiint Land. Man har i Conventen forelæst Afskrivten af et Brev, hvilket den udenlandske Minister i Lissabon Grev Souza den 23de Junii skrev til vor Consul sammesteds Gildemeester, og hvori han erklærer, at Dronningen med yderste Forundring havde bemærket, at den bataviske Republik satte hende i den Nødvendighed at komme i Krig med samme, da hun dog nylig havde viist den de fredeligste Hensigter. Hun havde anordnet Embargen, foranlediget af disse bemærkninger, hvilken hun igien ville ophæve, hvad angik begge Staters Handelsforbindelser og personlige Sikkerhed. Hun troede ikke at kunne give stærkere Beviis paa hendes Skaansel, og ventede Republiken uopholdelig vilde følge hendes Exempel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Man mælder endnu fra Lissabon, at Marqvien af Pombal skal være udnævnt til overordentlig portugisisk Gesandt ved det londonske Hof, med Caracteer af Geheime Cabinetsraad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
J de spanske Myntværker i Mexico ere afvigte Aar præget 24 1/2 Million Piaster.