JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Paa Canton Berns Anmodning om at udsætte Jesuiternes endelige Jndkaldelse, indtil der er taget Bestemmelse i Anledning af Zürichs Ønske, har Regjeringsraadet i Lucern givet et afslaaende Svar, og beraabt sig paa Cantonalsouverainiteten. Hiint Ønske gaaer nu ikke ud paa mindre end at forbundsdagen skulde tage en almindelig og afgjørende Bestemmelse og Jesuiternes Udelukkelse fra alle til Forbundet hørende Cantoner. Nogle anseete Mænd, i Zürich have i denne Anledning sammenkaldt en Forsamling, som fandt Sted den 26de Jan, og bivaanedes af 25,000 Mennesker i det Mindste. Hensigten af denne Sammenkaldelse var, som det hedder i Jndbydelsen, at give Raadet et overtydende Beviis paa Folkets Stemning i hiint Anliggende og Hensigten opnaaedes fuldkomment, da den store Forsamling optog den oplæste Petition med lydeligt bifald. J denne forekommer følgende Yttring: "Vi forvente, at hvis Forbundsforsamlingen beslutter Jesuiternes Bortviisning, men enkelte Cantoner skulde modsætte sig Beslutningen, vil Forbundets øverste Bestyrelse vide at forskaffe sine Beslutninger den nødvendige Efterlevelse." Paa den anden Side meldes som tilforladeligt, at Regjeringerne i de catholske Cantoner have besluttet paa det Alvorligste at modsætte sig dette Forslag, selv med Vaabenmagt, som et Jndgreb i Cantonal=Souverainiteten. Overeensstemmende hermed udarbeides Jnstruxerne for de resp. Gesandter, der skulle møde ved den forestaaende Forbundsforsamling (24de Febr.) og imidlertid træffes alle Forberedelser til en defensiv Krig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
J alle syv catholske Cantoner organiseres Landeværnet og Lucern skal have opfordret en gammel anseet Militairperson, der er i udenlandsk Krigstjeneste til at modtage Overcommanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Frankrig. J de Deputeredes Kammer bliver Oppositionen ved at drille Ministeriet, uden at dog disse Drillerier føre til noget Resultat, eftersom ved Afstemningen Majoriteten dog altid er paa Ministrenes Side. Jmidlertid indtraf dog nylig et Tilfælde, hvor de med Nød og Neppe vandt Seier og i en Anledning, som uden Tvivl vil gjøre et ubehageligt Jndtryk England. Der var nemlig under Discussionen og Adressen stillet det Amendement, at Pritchard ikke burde have Erstatning for den Behandling, der vederfores ham ved hans Fængsling paa Otaheiti skjøndt den franske Regjering, ja selv Gouverneuren paa Otaheiti, havde erklæret hiin Behandling for ubillig og Frankrig havde lovet England at yde ham en passende Erstatning. Ved den første Afstemning over dette Amendement, som foretoges paa den sædvanlige Maade ved at de Deputerede enten stode op eller bleve siddende, var nemlig Uvisheden saa stor, at da Præsidenten erklærede Amendementet forkastet, imedens nogle af Secretairerne erklærede det for antaget, forlangte Oppositionen under skrækkelig Larm, at Afstemningen skulde gjentages den følgende Dag (thi det var Aften) og det ved Ballotation. Denne fandt da ogsaa Sted, og nu blev Amendementet vel forkastet, men kun med en Majoritet af 8 Stemmer (213 mod 205). Det hedder, at Ministrene holde Raad om de skal fratræde eller vedblive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Jfølge de nyeste Efterretninger fra Marocco er der udbrudt en Opstand mod Keiseren og fra alle Kanter afsendes Deputationer til Abdel Ka der, der hilse ham som Jslams Gjenopretter og tilbyde deres Hjælp til at bekæmpe de Christne og styrte Keiseren fra Thronen. For faa Dage siden gav Marschal Bugeaud i de Deputeredes Kammer et Vink om at en saadan Begivenhed var at vente.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Fra Spanien meldes, dog ikke som aldeles vist, at Zurbano er bleven greben og efter Regjeringens Ordre skudt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Blandinger. En Pariser, Marchand, døde Juledag paa en egen Maade. Han forlangte, paa en Restauration, en dobbelt Portion Kalvesteg; men da den forekom ham altfor lille, blev han vred, og slog tilvæds, at han vilde tage den til sig i to Mundfulde. Han vandt Væddemaalet, men qvaltes under Experimentet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
De bekjendte sammenvorede siamesiske Tvillinger, der have ladet sig see for Penge i de fleste af Europas Hovedstæder og fortjent en betydelig Formue, boe nu i den nordamericanske Stad Carolina, hvor de have kjøbt sig en smuk Eiendom. En americansk Avis beretter, at de have ægtet to Søstre, og at disse Ægteskaber ere de enigste af Verden. Begge Madamerne leve i den bedste Forstaaelse og ere ikke mindre forenede i moralsk, end deres Mænd ere det i physisk Henseende. De er ehver nedkommen med en lille Datter, og de to Cousiner ligne hinanden i den Grad, at man kunde antage dem forTvillingsøstre. (Fra Goldberg i Schlesien meldes, at der sammesteds forevises en tolvaarig Pige fra Østerrig, over hvis Hofter er udvoxet et Barn, som med det halve Hoved hænger fast ved Søsteren. Altsaa et Sidestykke til de saamesiske Tvillinger.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Paa et af Skibene, som fra Ostindien gik ud paa den chinesiske Expedition, havde man en BogConstrictor ombord, indelukket i et Buur. Men nogle Dage efter Afreisen fra Singapore brød Slangen ud af Buret og skjulte sig i Skibet. Alle kom i Forfærdelse; omsider opdagede man Slangen paa et af Batterierne, i en Krog. En ung Attache ved Gesandtskabet havde det Mod, at tage Slangen, ved Halsen og knuse dens Hoved mod en KanonEn Anden sprang imidlertid til med en Sabel for at hjelpe, og huggede efter det allerede dræbte Dyr, men ramte i dets Sted den tappre unge Mands Haand, som saa dristig havde vovet sig for Alle. Ved at opdage sin Feiltagelse faldt Hr. R. i Besvimmelse. Heldigviis vare Saarene ikke farlige. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Følgende utrolige Factum skal ifølge paalidelig Meddelelse have tildraget sig i Slutningen af Januar Maaned:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Nogle Mænd i Gundslev Sogn havde for at give sig selv og andre Sognebeboere et Middel til at erhverve den Dannelse, som Bondestanden nuomstunder stedse mere føler Savnet af, besluttet at oprette en Læseforening, og da de efter andre Sognes Exempel, hvor en saadan roesværdig Jndretning bestaaer, ønskede dertil at benytte Skolestuen, forespurgte de sig hos Sogneforstanderskabet, om dette havde noget imod en saadan Afbenyttelse, naturligviis udenfor Skoletiden. Præsten, der saavidt vides ikke forelagde Sagen for Sogneforstanderskabet, indstillede dette vanskelige Spørgsmaal til Skoledirectionen. Hvad gjorde nu Directionen, Overlod den Sagen til Forstanderskabet, eller fandt den sig ifølge sin Stilling som Almeenoplysningens Repræsentant og Beskytter beføiet til at udtale sin Glæde over Bøndernes priselige Bestræbelser og opmuntre dem med Bifald og Tilsagn om Hjelp. Neil Directionen svarede, at da den omhandlede Læseforening agtede blandt andet at holde Blade, og saaledes (!) let kunde antage en lidet ønskelig politisk Tendents, saa kunde Directionen paa ingen Maade tillade, at Skolestuen, blev benyttet i et saadant Øiemed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Jndsenderen har som sagt denne Meddelelse fra en paalidelig Kilde, men da en saa paafaldende Fremfærd, ligefuldt bliver utrolig i sig selv, og dobbelt utrolig, naar det betænkes, at en saa dygtig og agtværdig Mand som Provst Heiberg-Jürgensen sidder i Directionen, kan jeg ikke slippe Haabet om, at Sagen muligen kan hænge anderledes sammen, og jeg maa herved i Sandhedens, Retfærdighedens og Oplysningens Navn opfordre Hr. Districtsprovsten til at bekjendtgjøre, om den her givne Fremstilling er urigtig. Det kan nemlig ingenlunde være Publicum - og især dem, hvem Folke oplysningens hellige Sag ligge paa Hjerte - ligegyldigt, om det skal antages, at Provindsens Øvrighed vil begunstige og beskytte enhver folkelig Stræben til den gode Sags Fremme, eller om den hylder hiin gamle Grundsætning, at Bondestanden frem for Alt bør holdes i Vankundighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
AVERTISSEMENTS. Overeensstemmende med, hvad ved sidste Møde den 25de September f. A. blev vedtaget, vil der i indeværende Maaned, Mandagen den 24de, i Mariboe blive holdt et extraordinairt Møde af Præsteconventet for Lollands-Falsters Stift. Blandt de Gjenstande, som ville komme under Forhandling, er ogsaa et Forslag om Forandring i Redactionen af Lovenes § 12. Forsamlingstedet er hos Gjæstgiver Brabrand. Forhandlingerne tage deres Begyndelse Kl. 11 Formiddag. Nakskov den 3die Februar 1845. S. Bindesbøll, p. 1. Formand for Conventet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 § 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at der i den paa Høiesterets Ordren for Aaret 1844 under No. 27 anførte Sag: Forhenværende Redacteur af Bladet "Fædrelandet Jens Andersen Hansen, contra Stadshauptmand J Conradt, Oberst og Chef for Kjøbenhavns Borgervæbning, hvilken under den Kongelige Lands-Over samt Hof= og Stadsret den 9de October 1844 er kjendt for Ret: De oven udhævede udladelser bør være døde og magtesløse og bør Jndstævnte, Redacteuren af Bladet "Fædrelandet I. A. Hansen, for sit udviste Forhold, til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 50 Rbd. Sølv samt være Censur undergiven i 1 Aar. Saa betaler han og til det Offentlige det Retsgebyhr og Skriversalarium, som skulde have været erlagt samt Godtgjørelse for det stemplede Papiir, som skulde have været forbrugt, hvis Sagen ei for Citanten, Stadshauptmand J. Conradt, Oberst og Chef for Kjøbenhavns Borgervæbning, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, hans Vedkommende havde været beneficeret. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven."er Torsdagen d. 30. Jan. 1845 under Høiesteret afsagt saadan Dom Lands-Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt. at stande. I Salarium til Justitsraad Liebenberg for Høiesteret betaler Citanten 60 Rbd. Sølv. Saa betaler, han og til det Offentlige det Retsgebyhr og Skriversalarium, som skulde have været erlagt eller endnu erlægges, og Godtgjørelse for det stemplede Papir, som skulde have været brugt eller endnu bruges, hvis Sagen ei for Høiesteret, havde været beneficeret. Endelig betaler han til Justitskassen 5 Rbd. Sølv. Høiesterets Justitscontoir den 30te Januar 1845. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 dens 20de J bringes herved til offentlig Kundskab at i en mod forhenværende Redacteur af Bladet "Fædrelandet Cand. philos. Carl Ploug, for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen anlagt Justitssag, er Torsdagen den 30te Januar 1845 under Høiesteret afsagt saadan Dom: Tiltalte bør bøde 500 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse samt være den i Forordningen 27de September 1799 § 20 fastsatte Censur undergiven i 5 Aar. Saa bør han og udrede de af Actionen lovligt flydende Omkostninger og derunder i Salarium til Secretair Procurator Schönberg 5 Rbd. Sølv og til Etatsraad Salicath for Høiesteret 20 Rbd. Sølv. Høiesterets Justitscontoir den 30te Januar 1845. Hammerich. Overeensstemmende med Anordningen af 13de August 1841 § 29 bekjendtgjøres herved, at ved det igaar afholdte Valg af nye Medlemmer og Suppleanter til Amtsraadet for Maribo Amt fra 1ste Mai d. A. bleve Følgende valgte: Af Sædegaardseiernes Valgklasse. til Medlem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Justitsraad Godseier Wilhelm til Øllingsøggaard (gjenvalgt) med 7 Stemmer af 9, til Suppleant
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Landvæsenscommissair Godseier Jørgensen til Søllestedgaard (gjenvalgt) med 8 Stemmer af 9. Af Sognedistricternes Valgklasse. til Medlemmer Landvæsenscommissair Friderichsen, Eier af Nøbbøllegaard (gjenvalgt) med 43 Stemmer af 62, og Procurator Aagaard, Forpagter af Vinnitzegaard, med 28 Stemmer af 62; til Suppleant Sogneforstander og Sognefoged, Gaardfæster Borcher P. Skytte af Systofte med 35 Stemmer af 61. Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den R. v. Jessen. 5te Februar 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Paa mit Forlag er udkommet: Prædiken paa Nytaarsdag, holden i Nykjøbing og Systofte Kirker af M. Mørch, H. Berggreen. Hansen. 12 Rbs. Boge Præstegaards Avling med 96 Tdr. Land meget god Jord og den forhaanden værende Besætning kan strax erholdes i Forpagtning, naar man Clausen, henvender sig til Præst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Bogøe Præsteg pr. Stubbekjøbing, d. 31. Januar 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
En Dreng, som har Lyst at lære Væverprofessionen, kan strax eller til Paaske komme i Lære, hos P. Hansen i Nykjøbing. Brodtaxt for Bagerne i Nykjøbing for Jan. Qvartal 1845. og indtil videre. I. Brød af sigtet Hvedemeel: Franskbrød til 4 s. skal veie 16 Lod. Hvedesimler – 2 - - . . . . . . . 8 1/2 - dito Rundebrød – 2 - - . . . . . . . 10 1/2 - dito Tvebakker II. Brød af grovmalet Rugmeel; Et Brød til 3 Mk. skal veie 18 Pd. dito – 2 dito 1 – 8 s. – . . . . . . . . 9. – dito – –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
III. Brød af sigtet Rugmeel, Suurbrød til 4 s. skal veie. 22 Lod. Tvebakker – 2 - For at lægge, opslaae og bage 10 Pd. Brød, 3 s., og over 10 Pd., 4 s. Møller. Nykjøbing den 4de Febr. 1845. Auctioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Fredagen den 21de Februar førstkommende Kl. 1 Eftermiddag, bliver den i Hjelmholt under Grevskabet Christianssæde beliggende Gaard, som Hans Rasmussen har havt i Fæste, ved offentlig Auction opraabt enten til simpel Fæste paa Livstid, eller til Salg som Arvefæste. Med Gaarden følger fornøden Besætning samt den i Jorden, nedlagte Vintersæd (1 1/2 Mark). Gaardens Hartkorn er 5 Tdr. 6 Skpr. - Fdk. 2 1/4 Alb. og dens Tilliggende af Ager, Eng og Skov circa 45 Tdr. Land af god Bonitet. Jfald Gaarden bliver solgt som Arvefæste vil circa 2/3 Deele af Kjøbesummen kunne forblive indestaaende i Eiendommen. Lysthavende vilde behage at henvende sig til Undertegnede, hvor de nærmere Conditioner vil kunne erfares. Auctionen holdes i selve Gaarden. Pederstrup den 2den Februar 1845. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Torsdagen den 13de dennes Formiddag Kl. 11 bliver i Dronningehaugen ved Vennerslund, ved offentlig Auction bortsolgt Gjerdsel og Udhug til Staver og Baandkjeppe. Mødestedet er ved Skovfogedhuset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Fredagen den 14de dennes Formiddag Kl. 11 bliver paa Clodskov ved offentlig Auction bortsolgt Egetræer paa Roden og Bøgetop. Mødestedet er paa Clodskovgaarden. Onsdagen den 19de dennes Formiddag Kl. 11 bliver i Bruntofte Skov afholdt Auction over en Deel stor ElleUdhugst. Mødestedet er ved Skovfogedhuset. Vennerslund den 1ste Februar 1845. Strange. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-08
Lollands Falsters Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Løverdagen den V. Februar. No 17.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-08
Nu, skulde nogen selvstændig slesvigsk Hertug have Kronen paa Hovedet, saa give Gud Lykke til, at det maa blive en, som kunde formes af selve Dragen fra Jtzeho, Mage til den, Nordens Margarethe trykkede paa den meklenborgske Albrechts Hoved, da han i Sverrig vilde spille Geert. Det er en gammel Børnelærdom for os. m. H. af den slesvigske Feide baade var den langvarigste og den aandløseste, som Danmark førte. Atter er der henkastet en Handske, og i Grunden var der aldrig Fred. Om Feiden bliver kort eller lang, det beroer ikke saa ganske paa os, men nok om den skal føres med Aand eller ikke. Skal der være Krig, saa lad os rykke i Felten med Aandens Magt, vort Haab og vort Løsen er: For een Hersker og for eet dansk Danmark indtil Eideren!"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-08
Som bekjendt var det de norske Studenter, fra hvem den smukke Jdee udgik, at de tre nordiske Rigers studerende Ungdom paa een Høitidsaften, adskilte i Rummet, men forenede i Tanken, skulde feire Fædrenes Mindefest, og, styrkede ved den store Fortids Aand, i samme Stund tømme Løftets Bæger for Nordens Fremtid. J Kjøbenhavn og Lund har man, som bekjendt, paa en smuk og betydningsfuld Maade fulgt denne Opfordring; ChristianiaerBladet den Constitutionelle" beklager derimod, at det norske Studentersamfunds oldnordiske Jvrere ved denne Leilighed ere fremkomne med noget aldeles Smagløst og Forfeilet, idet de, ved at ville ved deres Fest den 13de Januar ogsaa holde sig til ydre og uvæsentlige Mærker, have troet at opfatte og hædre Oldtiden bedst ved at efterligne dens huuslige Levemaade, dens Spise og tildeels dens Klædedragt: en Efterligning, som altid maatte blive en Parodi og nødvendig drage hele Festen ned i det Latterliges Sphære. Man har derfor ogsaa træffende sammenlignet denne oldnordiske Beværtning med det antiqvariske horatsiske Maaltid i "Peregrine Pickle." Man tænke sig - siger den Constitutionelle" – vore moderne Studenter sidde som nordiske Kæmper i et moderne Værelse ved lange, smalle Fyrreborde og karve med Tolleknive deres Hestekjød og Bjørneskinke paa en fiirkantet Fjæl, tvingende i sig født Øll og Mjød af store Drikkehorn, En Beretter i Morgenbladet beklager kunat man ikke ogsaa kunde sidde i Brynier og Skjolde: dog Skjoldegnyet, siger han, efterlignedes meget heldigt ved at banke med Tolleknivsskafterne paa Fyrrebyrdet. Der siges Jntet, om man kastede med Hestebeen paa hinanden, om man fik Bersærkergang og brødes &c., og dog burde Sligt efter Conseqventsen ikke være udeladt. Vi forstaae ikke, hvorledes man i denne latterlige Stilling kunde bevare Alvor nok til at udbringe de behørige Skaaler og Løfter. Men det er sandt, Alting gik jo meget gravitetisk til. Desto større maatte Latterligheden være ofv. (Uagtet det var Ferie, vare dog de Tilstedeværendes Antal ved Festen i Upsala henved 200 Studenter, der i den første Skaal lovede hinanden og Brødrene ved Nordens øvrige Universiteter, trofast at holde sammen i Bestræbelsen og Kampen for Sandhed, Frihed og Lyset; ikke at trættes i Arbeidet for det Maal, som nu opliver Hjerterne: de nordiske Brødrefolks aandelige Eenhed." Herpaa udbragtes et: "Leve Fædrenelandet, Leve vore Stamforvandte i Vest og Syd! Leve Nordens Universiteter, Leve vore fælleds Minder og Forhaabninger ")
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-08
Redactionen af Fædrelandet har i Torsdags modtaget følgende Skrivelse: Ved et paa Børsen, foranstaltet Sammenskud er foreløbigen den Redactionen af Bladet Fædrelandet ved Høiesteretsdom af 30te f. M. idømte Mulct betalt, hvorover indlagt følger Qvittering. Kjøbenhavn d. 5. Febr. 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-08
Hr. Cand. C. Ploug har betalt Mulct til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse efter Høiesterets Dom af 30te f. M., 500 Rbd., hvorfor qvitteres. Kjøbenhavn den 5te Februar 1845. Spandet. – Ligeledes har Hr. C. Plong betalt Actionsomkostningerne efter samme Dom med 25 Rbd. Den 5te Februar 1845. Spandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-08
Jfølge Privat-Efterretninger vil Jenny Lind, besøge Kjøbenhavn i April Maaned og opholde sig der i 14 Dage. Hun skal være engageret ved Oparaen i Berlin paa 3 Aar med 10,000 preuss. Rd. aarlig - den høieste Gage, som en Skuespiller eller Skuespillerinde nogensinde har erholdt i Preussen. (Flp.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-08
J disse Dage har ifølge Berl. Tid." atter en ung Dame, Jfr. Emma Meyer, aflagt Prøve for Theaterdirectionen, nemlig som Julie i Tragedien Romeo og Julie. Prøven skal have været saa tilfredsstillende, at man kan vente at see hende som Debutantinde i den nævnte Rolle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-08
Hs. Maj. de Franskes Konge har, efter Minister Guizots Jndstilling, udnævnt Stiftamtmanden, over Jsland, Kammerherre Hoppe, til Officeer af Æreslegionen, paa Grund af de mange Tjenester, han har viist de franske Fiskefartøier ved Jslands Kyster, og fordi han har meddeelt den til Jsland, udsendte videnskabelige Commission adskillige værdifulde Documenter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-08
J Aarh. Av. skrives fra Kjøbenhavn: "Den af os omtalte Afhændelse af Gammelholm er endnu ikke kommen til endelig Afgjørelse. Saameget skal imidlertid være vist, at de trende Mænd have gjort et Tilbud af 7 Tønder Guld for Afhændelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-08
Det kgl. Kunstmusæums Tilvæxt er blandt Andet blevet forøget ved en Foræring af Pastor Knudsen, der i længere Tid har været dansk Missionair i Trankebar: Samaseernes : de bodgjørende Braminers Rosenkrands, forfærdiget af Kaneeltræ, en Bramins Tiranura eller hellige Snor, denne er bleven baaret af Braminen Christian Ra majen og aftagen ved hans Daab 1840 i Trankebar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-08
Paa Dandseboderne i den hamborgske Forstad St. Paulli have blodige Slagsmaal flere Aftener efter hinanden i forrige Uge fundet Sted mellem danske Soldater fra Altona og Soldater af den hamborgske Garnison. Først efterat svære Blessurer ere blevne uddeelte, har man truffet Foranstaltning til at forhindre videre Gjentagelser og begyndt Undersøgelser angaaende det Forefaldne. (Kbhpst.)J Torsdags Morges Kl. 8 have 2 Forbedringshuusfanger i Gaarden overfaldet Jnspecteur Keller og bibragt ham Knivstik i Halsen og Haanden, i den af dem tilstaaede Hensigt at myrde ham. Fire andre Fanger forhindrede Forbryderne fra at udføre deres Forsæt. De 2de ommeldte Fanger begave sig derpaa op til Fabrikmesteren for ogsaa at overfalde ham, hvilket dog ikke lykkedes dem. De Jnspecteuren bibragte Knivstik blive, skjøndt de ere farlige ikke anseete, for dødelige. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-08
Udenlandske Efterretninger. Schweiz. Det store Raad i Canton Bern har taget den under nærværende Omstændigheder, vigtige Beslutning at erklære Jesuitersagen for et Forbunds-Anliggende og overeensstemmende hermed instruere sin Gesandt ved Forbundsforsamlingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-08
Blandt de catholske Cantoner skal Tessin have erklæret sig imod Jesuiterne. Det Regiment, som Lucern har staaende i neapolitansk Tjeneste, skal være kaldt tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-08
Frankrig. Det er meget sandsynligt, at Ministeriet ikke afgaaer. De conservative Medlemmer, af Kammeret have holdt et Møde, ved hvilket henimod 200 var tilstede, og hvor man besluttede at opmuntre Ministrene til at blive paa deres Post, medens man tillige gav hverandre et høitideligt Løfte om at holde sammen. Man kalder dette Møde Boldhuusfesten med Allusion til det berømte Møde i 1789. Samme Aften forenede samtlige conservative Medlemmer sig med den Deputation, der skulde overbringe Kammerets Adresse til Kongen, som takkede dem for den Bistand de havde yder hans Regjering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-08
Da der i Kammeret har yttret sig en saastærk Opposition mod den Godtgjørelse, der er lovet Pritchard, skal, som det hedder, nogle af de ivrigste Ministerielle have forenet sig om at tilveiebringe samme ved privat Subskription.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-08
Et fransk Blad anstiller følgende Sammenligning: "Med en Befolkning, der ikke overstiger Frankrigs, underholder Tydskland 39 Civillister, 39 Ministerier og 39 Armeer. De 39 Civillister, medtage omtrent 80 Millioner Fr., medens Ludvig Philips kun beløber sig til 12 Millioner; samtlige tydske Ministre trække en Gage af over 20 Millioner, medens de 9 franske kun koste 740,000 og Forbundets Armee koster i det Mindste 60 Millioner mere end den franske, naar nemlig hiin anslaaes til 320,000 og denne til 240,000 Mand. Hertil maa man endnu regne Omkostningerne ved Forbundsdagen samt Lønningerne for en Hær af Embedsmænd, der er stor nok til at regjere 10 Kongeriger som Frankrig." Forfatteren af denne Sammenligning glemmer imidlertid, at ikke Tydskland alene, men hele Ungarn, hele Preussen og den største Deel af Overitalien contribuere til de tydske Regjeringsudgifter og vil vist i det Hele vanskelig kunne godtgjøre, at Skatterne i Frankrig ere lavere end i Tydskland.