Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-18
Om den americanske Baptist Mission hedder det i Fædrelandet for i Mandags: Professorerne Conant og Hacket ere idag afreiste med Dampskibet til Stralsund. Missionens egentlige Hensigt var at erholde fuldstændig og nøiagtig Kundskab om deres Troesbrødres Tilstand og Skjebne i Danmark, og denne Hensigt have de vist fuldkommen opnaaet, eftersom de anvendte den hele Tid, de opholdt sig – ti Dage - for dette Øiemed. De lode sig ikke nøie med ved personlige Sammenkomster med Personer, som kunde meddele de tilforladeligste Efterretninger og Baptismen i Danmark, alsidig at indhente alle derhen hørende Efterretninger, men de opsamlede med megen Samvittighedsfuldhed Alt, hvad her er trykt for og imod Baptister i Brochurer og Blade, siden dette Troessamfund først fremstod her i Landet i Aaret 1839. Den egentlige Frugt af deres Mission kan man vel først vente efter deres Ankomst til deres Hjempaa hin Side Atlanterhavet. Naturligviis var det deres Hovedønske ved Ankomsten hertil at erholde en Audiens hos Hs. Majestæt Kongen, men da de erfarede, at han befandt sig paa en Reise i Jylland, og de selv vare indskrænkede til en meget kort Tid, inden hvilken de maatte igjen være tilstede i de forenede Stater, saa blev det uundgaaeligt at opgive dette Ønske; derimod besøgte de og talte med Stiftsprovst Tryde, Etatsraad Spandet og Professor Hohlenberg i Kjøbenhavn, og med Sjællands Biskop Dr. Mynster, Geheimeraad Ørsted og Professor Clausen i Roeskilde. De forlode Danmark med den Følelse, at, ihvorvel de paa nogle Steder traf paa Anskuelser i Henseende til Troesmeninger og Kirkestyrelse, som for eet hundrede Aar siden havde været gjældende i America, men nu ere forkastede der, saa mødte de paa alle Steder – al Meeningsforskjel uagtet forekommende Artighed og venlig Begegnelse, det skulde da være paa en enkelt officiens Undtagelse nær fra en Politiembedsmands Side. Det er paafaldende" – siger Jtzeh. Wochbl." hvilke besynderlige Grunde der undertiden anføres. for at understøtte Yndlingsplaner. Saaledes indeholder t. Ex. Dannevirke en Artikel fra Kjøbenhavn, hvori det Ønske yttres, at man vil gjøre Kongen opmærksom paa den store Vigtighed, som en Flensborg-Husumer Jernbane, vil have med Hensyn til Slesvigs Qvæghandel og Fyens Smør production, der, begunstiget ved de nye engelske Toldlove, vilde faae et ganske andet Opsving og give et ganske andet Udbytte end hidtil. Troer Forf. da, at Slesvigs Qvæg og det fyenske Smør, naar det kunde finde den directe Vei til England, ikke ligesaavel kunde finde den paa en Chaussee? Eller at kun Mangel af en Jernbane er Skyld i, at det endnu ikke har fundet den directe Vei, Eller at den directe Vei kun er mulig formedelst en Jernbane fra Flensborg til Husum, Tilvisse er dette Project ikke opstaaet med Hensyn til Slesvigs Qvæg og Fyens Smør, men i den Tanke at unddrage Hamborg en Deel af sin Verdenshandel. Maatte dog denne Plans Opfindere betænke, at en Jernbane er en meget fortærende Ting, der uden Møie sluger Millioner, og som, ifald den store Tanke ikke lod sig udføre, var istand til at opæde grumme meget slesvigsk Qvæg og grumme meget fyensk Smør, uden at give engelske Penge derfor." Jtzeh. Wochbl. har sikkert Ret i, at en Jernbane er ein vielfresendes Geschöps, og vel ogsaa deri, at Hensigten med den projecterede Jernbane er, at unddrage Hamborg en Deel af sin Verdenshandel, eller rigtigere, at beholde en Jndtægt, man hidtil har skjænket Hamborg. Hvorvidt dette Sidste vil kunne lykkes, derom tør vi vel ingen Mening have; men forudsat at Projectet kan udføres og betale sig, da er det indlysende, at mange Penge ville blive i Landet, som nu, af Mangel paa en directe Handel, maa betales for Hamborgs Uleilighed som Mellemhandler. Man er sig selv nærmest, siger Ordsproget, og Jntet er derfor rimeligere, end at Danmark ikke vil gjøre Hamborg den omtalte Uleilighed længere end det behøves.