Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-22
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Skjønt de revolutionære Bevægelser stedse gribe videre om sig, og det seer mere og meere misligt ud for Regjeringen, synes dog denne ikke at ville lade sig forskrække. Det modifiterede Ministeriums Manifest have vi tidligere omtalt; det læses nu i fremmede Blade, ordret, som det er publiceret i den Madrider Gaceta. Det gaaer ud paa at vise, hvilken Skade og hvilke Fater det vilde medføre for Staten, om Regjeringen vilde give efter for de Fordringer, som i de forskjellige indsendte Addresser ere fremsatte. De, som have undertegnet disse Addresser" - hedder det til Slutning - "kunne umlig have overveiet Følgerne af dette Skridt. Forblindede af en uindskrænket Friheds bedragelige Glimmer, have de ikke kunnet indsee, at deres daarlige Forslag vilde tilintet gjøre Monarchiet, mangfoldiggjøre den indre Tvedragt, svække Frihedens Forsvar mod Prætendenten, opbringe vore Naboer og Bundsforvandte imod os, berøve os deres bistand, ja maaskee indvikle os i en aabenbar Krig med dem. Jkke blændet af de Lidenskabet, som omtaage Hines Blik, erkjender Dronningens Regjering, disse Farer og vil af al Magt modsætte sig alle fordringer af denne Beskaffenhed." Efter dette Manifest fulgte en Erklæring fra Oronning-Regentinden til Nationen. Hendes Majestæt foreholder deri Nationen, hvorledes hun under sit Regentskab har bestræbt sig for at forsyne Gemytterne og forene alle Spaniere, nøie med hverandre, samt hvorledes hun, uagtet den fordærvelige indvortes Krig, som nødvendig maatte tildrage sig en stor Deel af Regjeringens Opmærksomhed, dog har betraadt de gavnlige Reformers Vei og bestræbt sig for at afskaffe Misbrug og indføre Forbedringer i Bestyrelsens forskjellige Grene. Hun vitrer fremdeles, at hun kunde have Ret til at vente, at de Utaalmodige vilde lade sig tilfredsstille og slaae sig til Rolighed; at hun nu derimod seer det Modsatte, at være Tilfældet, idet oprørske Bevægelser, foreenede med Plyndring og Mord, udbrede sig meere og mere i Provindserne, Bevægelser, i hvilke der hverken er Plan eller Overeensstemmelse, og hvis Deeltagere, kun ere enige i at være ulydige med Regjeringen, at krænke den personlige og Eiendommens Ret og at ville omstyrte Statens Grundlove, Monarchiet og Kronens Præragativer. Endelig erklæret hendes Majestæt, at hun en Tidlang har smigret sig med det Haab, at Rolighedsforstyrrerne vilde gaae i sig selv og opgive deres afskylige Planer, og at hun i dette Haab hidtil har afholdt sig fra at gribe til kraftige Forholdsregler; men at hun nu, da hun har erfaret, at hendes Mildhed, ansees for Svaghed, vil anvende skarpere Midler. Hun giver derfor tilkjende, at hun har befalet sine Ministre at tilbyde alle dem Tilgivelse og Forglemmelse, som ufortøyet vende tilbage til Orden og Lydighed, forudsat, at de ikke have taget Deel i Mord og Brand stiftelser, men derimod at dtage alle de Gjenstridige til hurtig og streng Straf, eftersom det er hendes Majestæts faste Villie, at anvende alle Midler, for at gjenoprette Fædrelandets Rolighed. Denne Erklæring blev bekjendtgjort d. 2den Septbr., og Dagen efter fulgte et Decret af følgende Jndhold: Alle Juntaerne, som paa egen Haand have dannet sig i Provindserne, erklæres for lovstridige og oprørske: disse Juntaer ere fra dette Decrets Dato opløste, og enhver Modstand, mod denne Anordning betragtes som Oprør og straffes som saadant; hvor Juntaerne vise sig gjenstridige, skulle de kongelige Embedsmænd forføie sig bort og begive sig til andre Steder, hvor de uhindret kunne udføre Regjeringens befalinger; gjøre de ikke dette, skulle de afsættes og desuden, efter Omstændighederne, straffes paa anden Maade: Juntaernes Paalæg af Skatter maa ikke respecteres; de Stædet, som betale, kunne ingen Erstatning vente: Juntaernes Medlemmer ere med deres Formue ansvarlige for de Summer. som paa deres befaling hæves. Angelo Valleio, som interimistisk forestaaer Indenrigsministeriet i RivaHerreras Fraværelse, har indskærpet alle Auctoriteter, strengelig at fuldbyrde dette Decret. - Journal des Oedats berømmer høilig dette Forhold af den spanske Regjering; men det synes høist tvivlsomt, om Regieringen virkelig vil være i Stand til at lade Gjerningen svare til Ordene. Af en Correspondentssartikel fra Madtid lader det, som om man smigrede sig med det Haab, at Juntaerne vilde lade sig afskrække ved Regieringens Trusler; men dette Haab turde slaae feil, og de Efterretninger, som haves fra forskjellige Egne af Landet, tjene ikke synderlig til at bestyrke det. J Catalonien seer det især krigersk ud. Barcellona" bedder det i Bladet Vapor - "er omskabt til en stor Leir, Kjøbmænd, Adelsmænd, Godseiere, Advocater, Kunstnere, Alle have med Glæde grebet til Vaaben, og dannet nye Batailloner af Borgergarden, og ved dem, der ville vove at udfordre dem til Kamp. Den pprenæiske Halvs vil nu blive Kamppladsen, paa hvilken de store europæisk politiske Jnteresser ville blive udfægtede. Spanien var Skuepladsen for Kampen mellem Rom og Carthago, mellem Cæser og Pompeius, mellem Evangeliet og Koranen, mellem Napoleon og Engelland; lad det nu ogsaa være Skuepladsen, paa hvilken Kampen afgjøres mellem Lys og Mørke, mellem Frihed og Trældom!" Fra Barcellona og Valentia ere nye Addresser blevne indsendte til Regjeringen; det Samme er skeet fra Cadix, hvor den revolutionære Junta forlanger, at Ministrene og de øvrige slette Raadgivere, som omgive Tronen, skulde afskediges, et nyt populært Ministerium udnævnes og en overordentlig constituerende Nationalforsamling ufortøvet indkaldes. J Malaga har Juntaen proclammeret Frihed, Jsabelle den anden og Constitutionen af 1812. J Badajoz, Puerto St. Maria, Beres, Chiclana og paa Øen Leon ere alle Klostre blevne lukkede. J Sevilla skal en revolutionær Bevægelse være bleven undertrykt, men i Granada skal Generalcapitainen være bleven myrdet, og i Palma, hvor ogsaa en Junta har dannet sig, er den commanderende Oberst slaaet ihiel af fine egne Soldater. Gazette de France vil vide, at den franske Fremmedlegion har slaaet sig paa Oprørernes Partii, og de nyeste Efterretninget fra Spanien tale om en ny Opstand i Madrid, som skal have faaet Fremgang, saaat ogsaa der skal være oprettet en Junta, for hvilken Dronning-Regentinden har maattet falde tilføie. Dette trænger imidlertid til nærmere Stadfæstelse. - Træfningen ved Sesma mellem Cordova og Jturalde skal have været høist ubetydelig og af den Beskaffenhed, at begge Partier tilskreve sig Seiren, som det synes, omtrent med lige Ret. Derimod skulle de engelske Hjælpetropper senere have tilfægtet sig en afgjørende Seier over Carlisterne, og disse have mistet 400 Md. Denne Efterretning synes imidlertid ikke at være paalidelig; det er i det Mindste paafaldende, at de franske Regjeringsblade ikke omtale denne Seier. Det Rygte, at Regentinden vil søge et Tilflugtsted i Frankerig, gientages med det Tillæg, at hun har tilkjendegivet den franske Regjering, at hun vilde blive nødt til dette Skridt, dersom hun ikke snart blev hjulpen ved en fuldstændig og directe Jntervention. Frankerig. Med en Jilfærdighed, hvortil den franske Lovgivningshistorie ikke kan opvise Mage, fik den nye Presselov samme Dag, som den blev antagen af Pairskammeret, kongelig Sanction og blev endnu samme Aften indført i Bullettin des Lois. Assise og Juri Loven blev med det Samme bekjendtgjort. Den 11te oplæstes i begge Kamre den kongelige Ordonants, som anordnede denne Sessions Slutning. Paafaldende var det, at skjønt de tilstedeværende Deputerede næsten alle vare ministerielle, hørtes dog slet ikke det ved denne Leilighed sædvanlige "vive le roil!" Ved en lang Række af Ordonantset, som bekjendtgjordes d. 12te, ere 30 nye Pairs udnævnte. Man forundrer sig over, at der blandt disse kun findes een eneste Deputeret, Grev Lariboissiere, da man veed, at det ere mange Deputerede, saasom Viennet, Koratty, Oslessert og andre ivrige Tilhængere af Ministeriet, som længe have været begierlige efter denne Værdighed. Men endnu mærkeligere er det, at de Udnævnte ere for Størstedelen tidligere Tilhængere af Restaurationen, tildeels Saadanne, som just af denne Aarsag ere faldne igjennem ved Deputeervalgene. Dettil veed man ingen anden Grund at anføre, end at Regjeringen nu, efterat være vendt tilbage til saamange, forhen udskreg ne, Jndretninger fra Restaurationstiden, ogsaa vil bestræbe sig for efterhaanden at trække Restaurations mændene frem igjen. - Jfølge den nye Theater-Censurlov har Hr. Thiers paalagt samtlige Theaterdirectioner at sende ham ethvert nyt Stykke, idet Mindste 10 Dage for Opførselsen.