JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Jndhold. Politikens Forhandlinger (Belgiske Anliggender). Belgien (Hele Ministeriets Afgang. Repræsentanternes Adresse ikke modtaget af Kongen). Frankerig (Adresse-Udkastets Forhandling i de Deputeredes Kammer. Adressens Antagelse af Pairskammeret. - Fædrelandet. Videnskabelighed. Skibs=Efterretninger. Tildragelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Politikens Forhandlinger. Belgiske Anliggender. Endnu til den 29 Novbr. vare ingen Fiendtligheder begyndte ved Antverpen, og som en Følge af en Sammenkomst imellem Kommissarierne og Marskal Gorard (hos hvem de spiste den 28de) skulde Opfordringen til Citadellet atter være udsat til den 1 Decbr., ligesom General Chasse indtil den Tid endnu ikke havde er kjendt Stadens Neutralitet. Tilberedelserne til Angrebet, bleve imidlertid ivrigt fortsatte, Løbegravene vare aabnede, Veiene overalt opfyldte med Munitionsvogne og paa Chausseen fra Boom stod en Park af 24 frygtelige Jldsvælg. Paa fransk Side skulde Jlden aabnes fra 11 Batterier, hvert paa sex 24 pundige, bag hvilke igjen ere opstilte 40 Mørsere. Artillerie-Officererne troe ikke, at Citadellet vi kunne udholde Jlden i 8 Timer; men Genievæsenet er af en anden Mening. Man vil intet Offer spare, for selv fornødent Fald ved en Storm at opnaae en hastig Ende paa Tingen. Hollænderne ere paa deres Side yderst aarvaagne General Chasse lod den 26 Novbr. plante en overordentlig stor hollandsk Fane paa Citadellet, og Marskal Grard har udlovet en Belønning for det Batterie, som det lykkes at nedskyde samme. Antallet af Mørsere skal her være 2000 og af Kanoner langt større. Paa det flandriske Hoved er allene stillet 20 Mørsere imod Staden. Garnisonen i Citadellet selv anslaaes til 4200 Md., foruden 5000 ombord paa den hollandske Schelde=Flotille, som i Nødsfald kunne forstærke den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
I Amsterdam faldt Statspapirerne den 1d., som en Følge af de med en Koureer fra Antverpen indtrufne ugunstige Efterretninger, hvoriblandt, at de Frauske skulde have besat Staden. "Overalt lader sig – som det hedder i en Skrivelse fra Brussel - sige baade Meget og Jntet og Beleiringen: Meget, naar Man betragter den store Tilførsel af Bomber og Mørsere, de mange Rekognosceringer og øvrige Tilberedelser; Jntet derimod om Beleiringen som et Heelt, thi endnu er ikke et eneste Batterie opført af de Franske eller overhovedet noget foretaget, som kunde foranledige General Chasse, der vist er hjemme i Krigskunstens Regler, til at løsne et Skud paa sine Modstandere. Heller ikke er nogen Opfordring udstædt til ham, og det er ei engang vist om en saadan virkelig vil finde Sted. Ustridig hersker stor Virksomhed ved den franske Armee; men den har mange Vanskeligheder at overvinde. Rygtet siger ogsaa, at Marskal Gerard, efter nogle Depeschers Ankomst fra Paris, syntes meget misfornøiet og strax forsamlede sin Stab, for at holde Krigsraad. J Antverpen forundrer Man sig over de 25,000 Ravallerister, som findes ved den franske Armee og synes overflødige ved en liden Fæstnings Beleiring. Den belgiske Moniteur erklærer det for en urigtig Angivelse af Koureren, at der skulde være overladt den franske Armee, Artillerie=Material fra Antverpen og andre belgiske Stæder. Man mærker ei eengang i Antverpen noget til, at der ligger en fransk Armee i Omegnen; i det høieste seer Man nogle Læger, som her gjøre Jndkjøb. Ogsaa undertegnes her en Protest imod Hr. Osys Tale og Adressen, for at afvælte Mistanken om oranisk Stemning hos den Antwerpener befolkning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Da det ikke er at formode, at Kongen af Holland vil overlade General Chasse og hans tapre Skare til deres egen Skjebne, uden at ile ham til Undsætning, saa ville de Franske sandsynligviis ikke faae med Citadellet allene at bestille, og da der, ifølge officielle Beretninger, ikke staae mindre end 45,000 Md. Hollændere imellem Breda og Bergen op-Zoom, som gjøre Mine til en Diversion under Beleirings-Operationerne, saavelsom til at gjennemstikke Digerne, saa have Bel gjerne overalt forladt Grændseposterne, og 25,000 Md. franske Tropper, med den venstre Fløi støttede paa den belgiske Armee, ere opstilte imod Hollænderne, ligesom og 2 franske Kollonner have besat Calloo paa den anden Scheldebred. Den franske Kronprinds befinder sig vedvarende med sin Brigade i Braschaet paa den yderste Grændse. Langs med den hollandske Kyst vise sig vedvarende franske og engelske Krigskibe, imidlertid er en stor Deel af den forenede Eskadre af Stormveiret drevet tilbage til Dünerne, hvor blandt andet Admiral Malcolm paa Donegal saavelsom Linieskibet Castor og Dampskibet Raadamanthus ankom den 28 Novbr. Om Hensigten af de preussiske Rustninger er Man ikke heller klogere. Kun saameget ansees for vist, at det preussiske Kabinet mere end observerer, og opbyder Alt, for endnu i sidste Øieblik at tilveiebringe en Udsoning. Efter Forlydende skal Generallieutenant v. Müfslling have faaet det Hverv, at begive sig som Mægler med nye Propositioner til Paris, hvor han i Aaret 1815 som Gouverneur og Generalqvarteermester ved den preussiske Armee viste Kongen af Nederlandene væsentlige Tjenester. Mærkeligt vilde det unægteligt være, om det skulde blive den preussiske Regjering forbeholdent, at mægle Freden i Vesten, og det ved den samme General, som for 3 Aar siden bidrog ved sin Nærværelse til Udsoningen imellem Rusland og Porten. Høist utaalmodig er Man i Belgien selv over alle disse Forviklinger, Frankerig - hedder det - er imod sin Villie, og kuns for at bringe Oppositionen til Taushed, draget i Feldten; Engelland skikker imod sin Villie en Flaade, maaskee kuns forat iagttage de Franske; Preussen gjør store Bekostninger og rykker frem med Tropper, ligeledes imod sin Villie. Hel Europa er væbnet imod sin Villie. De Franske ville indtage Citadellet og derpaa trække sig tilbage, og saaledes kan Faaren endnu nogen Tid bortfjernes, hvorlænge, er ikke afhængigt af denne Expedition." Ogsaa i Wien hersker stor Bevægelse i det diplomatiske Korps. En østerrigsk Koureer er skikket til Berlin, sandsynlig med Hensyn til den preussiske Troppemarsch, og en anden afgaaet til Jtalien. De diplomatiske Konferentser imellem Hertugen af Broglio, Lord Granville og Hr. v. Werther i Paris angaaende Ven loos Besættelse vedvare, og Underhandlingerne skulle i Begyndelsen have været alvorlige, men siden faaet et fredeligt Udfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Belgien. Adresse-Forhandlingerne i Repræsentanternes Kammer har havt hele Ministeriets Afgang til Følge. Et Amendemenaf Hr. Dumont, det mildeste af alle, som i det Væsentlige gif ud paa: "at Maalet paa Eftergivenhed var udtømt; Kammeret havde den Vished, at Kongen af yderste Kræfter vilde forsvare Nationens Rettigheder, Ære og Jnteresse; men de troede tillige, i dette Øieblik at burde afholde sig fra at udtale sin Mening om Ministrenes Forhold, blev antage med 44 imod 42 Stemmer, hvorimod Hr. Dumortiers Amendement, angaaende at venlods Kømning og Limburg, og Luxemburgs Udstykning ikke maatte skee, før Holland var tiltraadt Traktaten, blev forkastet med et lignende Antal Stemmer; men da Overtallet netop tilhørte MinistrenHr. Lebeau og Kogier, saa ansaae de sig saagodtsom for overstemte og forlangte den 26 Novbr. tilhobe deres Afskeed. den næste Dags Møde stod Minister=Bænken tom. Hr. Le beau tog Ordet og sagde med rørt Stemme, at han ikke vil de lade Kammeret blive i Tvivl, om der endnu gaves et Ministerium, hvorhos han forsikrede, at de ikke havde stemt som Ministre, men som Deputerede. Følgerne af dette Skrid, ere uberegnelige, da det viser, at intet Ministerium er muligt, som ikke gjør Hollands Tiltrædelse til Traktaten til en ufravigelig betingelse, hvormed tillige Konventionen imellem Storbrittannien og Frankerig paa en Maade er kuldkastet. Efterretningen har ogsaa allerede virket ufordeelagtigt paa Statspapirerne i Paris. Hele Adressen med flere Modisikationer blev i det følgende Møde antaget med 44 imod 58 Stemmer. Saaledes hedder det i samme om den belgiske Armee, at den som med Rette længtes efter at aflægge Beviser paa sin Tapperhed, dog sat i den haarde Nødvendighed at taale fremmed Mellemkomst, vil indsee, at dens første Pligt er Lydighed."Men da Præsidenten den 27 Novbr. lod forespørge hos Kongen, naar det var Hs. Majestæt beleiligt at modtage Deputationen, for at overlevere Adressen, svarede Kongen: "at han til sin Smerte saae sig tvungen til at opsætte Modtagelsen, da han i dette Øieblik intet Ministerium har, og altsaa efter Forfatningen befandt sig i den Umulighed, at kunne give noget Svar. Under Adresse Debatterne vilde Hr. Gendebien ikke taale Ordet Uafhængighed i Adressen, da Belgien siden dets Besættelse af en fransk Armee ikke længer er uafhængigt. "J 2 Aar - vedblev han - har Belgien været et Offer for Jntriguer og Troløshed. Maaskee taler jeg sidste Gang som Belgier. Regjeringen bedrager Os; hvis vi give Kong Wilhelm 400,000 Belgier tilbage, er det Feighed. Alt hvad der nu skeer, er Snigmord; vi bringe det til en Restauration. Belgien har gjort Kongen af Holland til en stor Mand og et Kjøbmands-Folk til et Helte=Folk." Som Man erfarer, er det af Kongen overdraget Hr. v. Neulenaere og v. Theux at danne et nyt Ministerium.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Efter nogle Forhandlinger, om der strax skulde skrides til Undersøgelse over Adresse-Udkastet, eller samme først trykkes og uddeles imellem de Deputerede, blev det i Mødet den 27 Novbr. oplæst af Præsidenten. Det begynder med Bevidnelse af Kammerets, som hele Frankerigs Smerte og Uvillie, over det "Attentat," som nylig har fundet Sted imod Kongens Person. Vi ville fastere end nogensinde - hedder det slutte os om Deres konstitutionelle Trone; Vi ville danne en Vold imod de Faktioner sidste Forsøg, som De har overvundet. Frankerig er kjed af deres Komplotter; det nærer, Afskye for Despotismen og Anarkiet; det vil Chartet af 1830; det vil et stærkt og beskyttende Monarkie, støttet paa konstitutionelle Grundlove, som harmonere med Julirevolutionens sande Grundsætninger, der ere lige langt fra en Republik og en af Frankerig forkastet Restauration. Vi sukke over det Blod, som er udøst i Junidagen" a. Derpaa følger Forsikring om, at saavel hiint Juni-Oprør i Paris som Borgerkrigen i Vesten kuns ere afsindige Forsøg" og afmægtige Forbrydelser." Om Forholdet til Udlandet siges: "Frankerig ønsker Freden; dets loyale Tænkemaade bortviser uretfærdig Mistanke fra sig. Det har ikke Lyst til Angreb, men vil ligesaalidet tillade, at Man forgriber sig paa dets Værdighed eller søger at hindre det i Nydelsen af sine Rettigheder. Jo flere Beviser paa Maadehold det har givet, desto flere Offere vilde det paalægge sig for sin Æres, sin Uafhængigheds, sit Gebeets og sin Friheds Haandhævelse." Efter at have omtrent gjengivet Trontalens Ord om Alliantsen imellem Frankerig og Storbrittannien og de belgiske Stridigheder, samt bedet Hs. Majestæt om Meddelelse af Traktaten af 15 November og Konventionen med Engelland, yttres Ønske om, at der maatte sluttes Traktater med de nye Stater i Sydamerika. Dybt Jnd Sø tryk gjorde følgende Sted, sigtende til Pohlens Lod: "Den Deeltagelse, som Frankerig føler for et heeltemodigt Folk. er forhøiet ved denhørte Lidelser, som trykke det. Naatte, naar den europæiske Politiks Stemme ikke finder Gehør, i det mindste Menneskelighedens Skrig fornemmes." Sluttelig beklages, at Regjeringen ikke er istand til at formindske de offentlige Byrder – en ny Grund til at reklamere billige Besparelser, da Nationen gjerne vilde see Enden paa sine Opofrelser. De Deputerede ville foregaae Frankerig i Exemplet paa Enighed, som Grundvolden for sand Kraft o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Allerede næste Dag begyndte Debatterne, efterat omtrent 100 af Oppositionens Medlemmer i en særskilt Forsamling havde forberedet sig derpaa. Man tvivler imidlertid om, at det vil lykkes den at sætte noget betydeligt Amendement, igjennem. Hr. Thouvenel var den første, som tog Ordet og satte Beleirings-Forordningen i Klasse med dem, ifølge hvilke Carl X havde mistet Tronen, hvorhos han bebreidede Ministrene, at de ikke havde holdt deres Løfte om en almindelig Afvæbning, og at en almindelig Krig nu var nærmere end nogensinde før. Herpaa svarede Hr. Roul med Sarkasmer, der kun gave en slet Forsmag paa den belovede Enighed, idet han beskyldte Oppositionen for, ved sine Deklamationer at have forvoldet Oprør og Anarkie og kaldte hiin bekjendte Regnskabs Beretning af Odilon=Barrot, Lafitte a. et blodigt Manifest, kastet mellem Folket i Juni dagene." Naturligviis bragde saa gruelige Beskyldninger Oppositionen i Fyr og Flamme, og den forlangte ham kaldet til Orden; men Præsidenten fandt dette stridende imod Talefriheden, hvorpaa Hr. Roul endnu forsikrede, at Doktrinairerne" vilde have grundfæstet Frankerigs Lykke, hvis Oppositionen ikke overalt havde lagt dem Hindringer i Veien. Hr. Havin erklærede derimod det 15 Marts=System for en Restaurations=Regjering. Hr. Girand forsvarede Adressen, og Beleiringsstandens Lovlighed, Hr. Sade talede imod dem begge &c.¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
J Pairskammeret er den af Hr. Villemain fremlagte Adresse allerede antaget uden noget Amendement med 92 imod 8 Stemmer. Foruden den bekjendte Carlist, Hr. de Dreux=Breze, talede Hr. Boissy d'Anglas imod den. Rygtet om at General Lafayette nylig skulde have havt Audients hos Kongen er aldeles ugrundet. Tvertimod har han ei engang aflagt sin Lykønstning i Slottet siden den 19 November, ligesom han ei heller har faaet Plads i den sidstmeldte praadgivende Kommittee for Nationalgarden." Af 15 til 20 Fængslede var endnu den 27 Novbr. Jngen kjendt skyldig i det gaadefulde Attentat. Den 25de holdt Hs. Majestæt en stor Mønstring over 16 Batailloner af den Pariser Nationalgarde, som i det mindste beløb sig til 20,000 Md. (De øvrige Efterretninger følge.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Fædrelandet. videnskabelighed. Christelig Kirketidende No. 2950 indeholder, iblandt flere Meddelelser, en Beretning af Hr. Pastor Kjer som Grønlændernes Religiøsitet, og følgende interessante Anmeldelse: Kirkeligt Nyt. Under 27 f. M. har det kjøbenhavnske Ministerium (d. er samtlige Hovedstadens Sognepræster, Kapellaner og Hospitalspræster) eenstemmigen affattet og indsendt et allerunderdanigst Andragende om en Revision af Ritualet, som det eneste Middel til at betrygge Kirkens Fred, Menighedens Opbyggelse og det geistlige Embedes Værdighed."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Skibs=Efterretninger. Den 26 Novbr. om Morgenen saaes strandet paa Hirtsholmen et tremastet Skib, hvis Stormast var kappet. Senere erfaredes, at dette total strandede Skib er Smakskibet Fortuna, Kapit. Bihoff, af Kjøbenhavn, ballastet med Stykgods fra London. Mandskabet er bjerget, men Kapitainen bleven qvæstet ved Stormastens Fald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Sidstafvigte Løverdag den 1 d. M. strandede ved Nymindegab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
paa Jyllands Vestkyst et Skib, efter Sigende tilhørende Grosserer Randrup i Kjøbenhavn, destineret fra Bordeaux til Hamborg med 820 Oxh. Viin og 400 Kasser deels fine Vine og deels Frugter, ført af en Kapit. Olsen. Mandskabet blev bjerget, ligesom det meste af Ladningen forventes at kunne komme iland; men af Skibet selv er Kjølen borte og det er fuldt af Vand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Tildragelser. Søndag Aften den 26 f. M. tildrog sig ved Ringkjøbing den sørgelige Begivenhed, at Skipper S. Winchersen fra Fanøe, tilligemed hans Styrmand, ved at ville seile ombord paa deres Fartøi, som samme Dag var ankommet paa Rheden, Begge druknede, uden at Man veed hvorledes, da det ei lod som Baaden var kantret. Deres Liig ere ei endnu fundne. Da Skipperen faa Dage før Afreisen fra Hjemmet havde holdt Bryllup, er Dødsfaldet saameget mere beklageligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Under et Tordenveir Natten til den 2 og 3 dennes slog Lynilden ned i Jeppe Petersens Gaard i Gredsted, omtrent 1 Miil fra Ribe. Lynstraalen gik ned igjennem Skorstenen, som den beskadigede, slog Kakkelovnen ind i Stuen, hvor Mand og Kone laae i Sengen, sprængte Vinduesruderne, slog en Væg og en Dør ned, spaltede en Bjælke under Loftet og foer endelig op igjennem Loftet, uden at tænde. Manden og Konen fandtes, uden at være ramte af Lynet, i en bedøvet Tilstand, hvoraf de dog snart opvaagnede, men følte en stærk Slappelse i alle Nerver Dagen efter. En Koe, der i Stalden var styrtet til Jorden, ligeledes uden at være ramt af Lynet, var død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
En Kjeldermand ved Kjøbenhavns Nørrevold blev Søndagen den 18 Novbr. af en af sine Gjæster tilføiet et Stik i Brystet. Den Person, som strax efter gjorde Anmeldelse i den Anledning til Nørreports Vagt, anmodes i Kjøbenhavns Adresseavis om at melde sig for Politiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Rygtet taler ligeledes om en Student, som efter et Klammerie paa en Restauration skal være fundet ombragt paa et afsides Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Kjøbenhavns Børs-Kours den 4 Decbr. 1832. Hamb. 2 M. - k. S. 215. Spec. 212. solgt til 12 Mk. 11 1/2 s. Norske Spec. Sedl. pr. 100 Sp. 150 1/2 a 151 Rbd. Sedl. Sv. Sedl. pr. Rd. 45 1/4015 1/3 s. T. i PCt. Kongel. Obligationer, (u. Rente) 89 1/4 4 - R. Sedl. Dito over 2000 pr. Stk. - S. Dito ..... dito 84 a - Bco.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Nation. Obl. af Laan 4 Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Dito 107 1/2 a 108 Rbd. Sedl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
4 pCt. uopsigelige RigsbankOblig. 100 a - Rbd. r. S. 16 PCt. norsk Laan 101 1/2 a B. 4 pCt. dito dito 98 1/4 90 Bco. 4 pCt. nye norske Oblig, lydende paa r. S. 98 1/2 a gar. S. 4 pCt. uopsigel. norske StatsObligar. - 3 - Rd. Bco. 3 pCt. nye danske Oblig. (1 L. St. 14 Bcomk.) 6 5 1466 L. St. Asiatiske Arrier - 4 - i Sedl. Bank-Disconto. 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Ved Tallotteriets 1195 Trækning i Wandsbeck udkom:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
AVERTISSEMENTS. Det blev min tunge Lod paa mine gamle Dage, herved med Vemod at tilkjendegive fraværende Slægt og Venner, at det behagede den Algode, Løverdagen den 1 dennes om Aftenen Kl. i at hjemkalde til det Bedre min inderlig elskede Kone, Anne Thorenfeld fød Jensen, i en Alder af 65 Aar. Som hende Vandel stedse var betegnet med Fromhed, Taalmod og øn Deeltagelse i den Lidendes og Fattiges Skjebne, saa var og hendes uformodentlige Hedenfart blid og rolig, og er dobbelt smertelig for mig, hendes eneste Datter og øvrige Paarørende, og kuns Haabet om den glade Gjenforening i Fredens Hjem gyder Trøst i vore dybt saarede Hjerter, Fred med dit Støv du Ædle! Du gik forud til vor fælleds Fader. Svendborg den 3 Decbr. 1832. And. Thorenfeld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
At Told- og Konsumtions=Underbetjent Erich Ludwig se del ved Døden er afgaaet den 4 d. M., bekjendtgjøres herved hans Slægt og Venner. R. Andersen, Bogense den 5 Decbr. 1832. Toldbetjent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
At min ældste Søn, Student J. Faaborg, afvigte Onsdag Aften, i sit 56de Aar omskiftede ved et apoplektisk Tilfælde Tiden med Evigheden, efterladende sig en Datter, der nu fader, som moderløs begræder sit Tab, blev det min tunge Lod i min Alderdoms Dage at bekjendtgjøre fraværende Slægt og Venner. Odense den 7 Decbr. 1832. D. Faaborg, Enke efter sal. Kjøbmand Ch. Faaborg, Skuespil i Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Mandagen den 10 Decbr. 1832 opføres: Den fortrædelige Formiddag, Lystspil i 1 Akt ved Heiberg. Derpaa. Skildvagten af Napoleons gamle Garde, Digt af Andersen, fremsiges som Epilog af Werligh. Derefter: Napoleon paa St. Helena, Drama i 3 Akter. Til Slutning: Krigeren ved Napoleons Grav, Digt af Monrath, fremsiges som Epilog af Werligh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Onsdagen den 12 Decbr. 1832 opføres: Misforstaaelse paa Misforstaaelse, Lystspil i 1 Act af Overskou. Derefter: Friedli fra Haslidalen eller Søsterlig Kjærlighed, Dramatisk Jdyl i 3 Akter. A. Werligh.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
At man i det Michelsenske Studenter=Legats Anliggender nu ikke længer har at henvende sig til mig, men til Hr. Pastor Mule i Nørre-Lyndelse, som bosiddende Familierepræsentant her i Stiftet, bringes herved til offentlig Kundskab. Odense Bispegaard den 5 Decbr. 1832. Plum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Ved Amtets Resolution af 28 f. M. er Fæstegaardmand, unge Jens Jensen af Lykkebye under Grevskabet Langeland, formedelst hans Forhold og Hang til Drukkenskab, i Medhold af Canc. Skr. af 3 Juni 1805, erklæret umyndig indtil videre Dette, saavelsom at Gaardmand Hans Mikkel Jacobsen, Nouel af bemeldte Lykkebye er beskikket ham til Værge, bekjendtgjøres herved. Tranekjær den 3 Decbr. 1832. Denker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
En duelig Farversvend, der kan fremvise god Attest for Duelighed og god moralsk Karakteer, kan erholde Kondition, naar han snarest mulig henvender sig til Farver Struntze i Fredericia.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
En konfirmeret Pige af skikkelige Forældre kan strax faae Tjeneste. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Paa Veien imellem Sandholdt og Sallinge er den 4 dennes en sort Hoppe, 8 Aar gammel, 10 Qvarteer høi, brændt paa Halsen F D, bortgaaet. De, som maatte have faaet samme bedes snarest mulig at aflevere den, imod en passende Godtgjørelse, paa Rynkebyegaard ved Ringe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Paa Kragsberg kan daglig erholdes friskkjærnet Smør i Pundeviis, samt nysmalket Melk i Kandeviis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Andendags Juleaften afholdes et Bal paa Raadhuset i Svendborg, hvortil indbydes enhver udene og indenbyes honet Lysthavende. Billetter erholdes for 3 Mk. hos Undertegnede eller ved Indgangen, som aabnes Kl. 6. Trochmann & Trabolr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Undertegnede agter at oprette et Jnstitut, hvori foretages Dands, Fægtning, Hugning og Gymnastik. De, som ønske at tage Deel i ovennævnte Dele, ville behage at melde dem snarest mulig i min Bopæl No. 362 uden Vesterport. Odense den 3 Decbr. 1832. Aasmussen, Gymnastiklærer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
At jeg efter min afdøde Mand, Snedkermester Mads Knudsen, ved en duelig Svend fortsætter Professionen, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for Enhver, der ville forunde mig deres Arbeide. Svendborg den 4 Decbr. 1832. M. C. sal. Knudsens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Skipper J. Brodersen, førende Galleasen Theodor, er ankommet fra Altona. Da en betydelig Deel af Ladningen er til Ordre, saa ville Dhrr. Jhændehavere af Connossementerne snarest muligt behageligst henvende sig til Undertegnede, for, imod Erlæggelsen af Fragt m. m., at faae samme udleverede. P. Brown. 600 Rbdlr. Sølv, Umyndiges Midler under Stamhuset, Broholms Overformynderie, kan strax erholdes til Laans, imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar Vedkommende derom henvender sig til Broholm den 3 Decbr. 1832. Kjær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Hvor 2 Former, vel forarbeidede med fornøden Tilbehør til at støbe Tin=Lyseformer paa til 8 og 10 paa Pundet, med Anviisning hvorledes de benyttes, ere at faae tilkjøbs, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Nye Mallaga Citroner, Rosiner, Figener, Konsekt-Rosiner, Krakmandler, Sukat, franske Svedsker, god PunschExtract, nye norske fede Sild, Christiania Anchiovis i Dunker, fiin Bomuld, Bomulds og linned Lysegarn, tilligemed mange andre til min Handel henhørende og nylig hjemkomne Varer erholdes til de billigste Priser hos Kjøbmand Th. Thrane paa Overgade No. 27.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
Extra godt Saalelæder i Tavler og halve Huder erholdes til billigste Priser hos Kjøbmand Th. Thrane. paa Overgade No. 27.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-07
En lille nye moderne holsteensk Vogn med 2 lakeerte Stole, er at faae tilkjøbs. Adressekontoiret anviser.