JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-21
Efter Arvingernes Beslutning paa Skiftet efter afdøde Enkemadame Mette Kirstine Hegelund bliver den Boet tilhørende, paa denne Byes Søndergade under No. 30 beliggende og til Handel indrettede Gaard med tilliggende Jordlod, stillet til 3 Auctioner, som afholdes: Mandagen den 21de Mai den 4de Juni og Onsdagen den 20de – næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Horsens Raadstue, men 3die Auction i Gaarden, som i Brandkassen er assureret for 4,640 Rbd. Sølv, og bestaaer af et Forhuus paa 6 Fag med Kjælder, et Sidehuus paa 14 Fag, et Tverhuus paa 13 Fag, samtlige Etage, fremdeles af et Pakhuus paa 12 Fag og et Halvtag 6 Fag, begge 1 Etage. Alle Bygningerne ere Egebindingsværk og Jordlodden staaer for Hartkorn 1 Skp. 1 Fkr. 1 Alb. Dette bekjendtgjøres herved til alle Vedkommende, Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, og ville Conditionerne erfares ved første Auction. Horsens, den 9de April 1832. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-21
Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling af 3die Februar d. A., som er tinglæst inden Grenaae Byetings ret den 20de samme Maaned, og i den kongelige Landsoverret i Viborg den 5te dennes, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter afgangne Komd. Rasmus Ban i Grenaae under Randers Amt, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for os som Arvinger efter bemeldte Afdøde, eller for mig Krigsraad Starck allene at anmelde og beviisliggjøre. Grenaae, den 24de Marts 1832. F. W. Starck, R. Knudsen, J. Jespersen, Krigsraad og Told, Skibscapt. og Dan-Exam. jur. og For Jnspecteur i Grene nebrogsmand, samt valter ved Stamhuaae, Ridder af Eier og Beboer af set Ausumgaard i Dannebrogen. Nimtoft Mølle i Ringkjøbing Amt. Randers Amt. Et Par stærke Arbeidsheste 10 1/2 til 11 Qvarteer, høie kan erholdes hos Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-21
Salg. Underhaanden agter jeg at bortsælge en mig tilhørende Gaard i Eldrup Bye, Tolstrup Sogn, Skanderborg Amt, 1 Miil fra Horsens, Bygningerne ere gode, Stuehuset indrettet til en Familie af Stand, Hartkorn, Ager og Eng 1 Td. 5 Skpr. af meget god Bonitet. Den nedlagte Sæd er 2 Tdr. Rug, 7 Tdr. Havre, og leveres 5 Tdr. Byg til Sæd, Høeavlen er 15 a 16 Læs aarlig som avles tæt ved Gaarden. Marken kan forbedres med Mærgel. Dens Besætning er 2 Heste, 6 a 8 Røer og 10 Faar. Tiltrædelsen kan skee strax. Det bemærkes at den halve Kjøbesum kan blive indestaaende i Eiendommen. Liebhavere henvende sig til M. Wissing. Bjerregaard pr. Horsens, den 16de April 1832. Vognfabrikant N. Jensen of Haderslev kommer som sædvanlig til Horsens Foraars Marked, og paatager sig Commission af alle Slags smukke og durable Vogne, Wienervogne, Postvogne og Gottervogne. Logerer hos Hr. Gjestgiver Kjeldsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-21
Hos Møller i Havgyden, som stider skjærende Jnstrumenter, er tilkjøbs at erholde udmærkede gode Barbeerknive, som om forlanges kan erholdes paa Prøve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-21
En Embedmands Søn fra Vesteregnen i Jylland, ønsker sig anbragt hos en af dHrr. Handlende i Aarhuus. Han regner og skriver godt. Reflecterende behage at aflægge billetter paa Adressecontoiret Mk. A. B.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-21
Gran Planter kan faaes paa Schaarupgaard pr. Aarhuus hos Storm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-21
Undertegnede er bleven forsynet med en betydelig Deel nye Vare saasom: udmærkede smukke Kjoletøier til Damer, brillante Parasoller, sorte Silke-Strømper, m. m. m., alt til overordentlig billige Priser. Carl J. Wulff. Vandtætte Silkehatte. af forskjællige Slags saavel paa Fiit som paa Straa, sælges til nedsatte Priser paa Hattefabrikket af J. Hirsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-21
Et Partie udmærket smukke Damekamme ere nylig arrivede og faaes billig hos Fr. Cl. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-21
En konfirmeret Dreng som haver Lyst til at lære Kleinsmed Professionen kan blive antaget i Lære, enten strax eller til Mai Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-21
Forskjellige Slags rørt og sort Lak, samt Brev- og Kirkedblater er at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-21
Psalmebøger. paa Skrivpapir i Sofians Bind og med forgyldt Snit samt ordinaire i Foutteral, med og uden Spænder er at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-21
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
No. 66, den 24 April. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende. Tiene
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Nyheder fra Udlandet. Om Krig og Fred høres dennegang kun dette: at der den 11te April om Aftenen var kommen en Koureer til Paris med saa vigtige Efterretninger, at Ministeriet strax efter forsamlede sig og forblev samlet til langt ud paa Natten. Rygterne fortalte: at der var kommen Uenighed mellem Hofferne i Wien og St. Petersborg i Anledning af Polens Jndlemmelse i det russiske Rige. Andre paastaae: at Frankrig havde faaet et utilfredsstillende Svar paa Spørgsmaalet; hvorfor Østerrig trak saa betydelige Troppemasser sammen Over- og Mellem Jtalien. Fra London meldes, at saasnart Reformbillen er gaaet igjennem, skal Kongen af Holland opfordres til at antage Tractaten, da han i modsat Fald vil blive tvungen dertil. Polen. Siden Polakkerne have erfaret deres Fremtidskjebne, skal der atter begynde at vise sig en saa høist foruroligende Aand, at Paskewitsch har maattet give nye Forholdsordrer til sin Armee og sætte denne paa flere Steder i fornyet Activitets tilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Frankrige. J Paris udbreder Cholera sig over al Maade og alle Grændser; hele Staden er nedsjunken i Angest og Bedrøvelse, og over 50,000 Menne sker have allerede forladt den. J Hobeviis ankomme de Flygtninge fra den franske Hovedstad paa belgisk Grund, uden at have været underkastede hverken Qvarantaine eller Desinfection, og Mange tage Veien af Berlin, Hamborg a. hvor Cholera allerede har været og hvor de troe sig at være sikkrest, naar de kun ikke saaledes skulde bringe Ulykken tilbage med sig igjen. Daglig blive endnu 7, 8 a 900 Personer angrebne deraf i Paris, saa der den 13de April laae mellem 8 a 9000 Til Cholerasyge der i Staden. Fra 11te til 12te April havdes 804 nye Tilfælde og 317 Dødsfald, fra 12te til 13de atter 789 nye Tilfælde og 313 Dødsfald. Det hele Antal Dødsfold havde indtil den 13de været 3226, foruden alle de Mange som vare døde i Stadens Omegn. Og da dette Opgivende er anført ifølge de officielle Lister, saa kan man vel antage at det er en heel Deel større. J Paris har Cholera det Særegne ved sig, at den ikke allene holder sig til Smaafolk, men river mangfoldige af de Fornemme bort. Blandt de, siden sidst Anmeldte vare døde: Pairerne Vicomt de Malleville, Statssecretair Benoit, Generalsecretair Perignon, Kommandanten for Jnvalidehuset General Dallesme, de Deputerede Hr. Chedeaux og Bonvallet, Præsid, i Sundhedsraadet Hr. Dubrunil, Generaladvocaten Berville, General Coliquet, Præfecten Besson, &c. Ligeledes adskillige af Hovedstadens Læger, en berømt Dandserinde, nogle Geistlige, o. s. v. Hvorledes det egentlig har sig med Perrier, kan man ikke rigtig blive klog paa saavidt man kan forstaae sætter han sig imod af alle Kræfter, at Portefenillen kommer i nogen Andens Hænder, og har derfor gjort sig raskere end han er, hvorover han nok har faaet et Tilbagefald. Hver Nat vaager der en Læge hos ham. Rygterne fortalte, at Talleyrand var bleven kaldt hjem fra London for at besætte Ministerpræsidentens Plads hvis Perrier ikke snart kommer sig igien. Cholera var nu ogsaa udbrudt i Troyes, og anretter store Ødelæggelser i Landsbyerne omkring Paris. J Bourgogne skal den være udbrudt paa flere Steder. Compiegne, Meaux, Nemours, o. m. fl. nævnes nu ogsaa blandt de smittede Steder. Ogsaa var den Telegrafefterretning indtruffet til Handelsministeriet, at den var udbrudt i Cassel, i Norddepartementet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Engelland. Reformbillens anden Læsning i Overhuset er lykkelig gaaet igjennem, skjøndt kun med en Overvægt af 9 Stemmer. Der havde i flere Dage været ført uhyre Debatter derom, bivaanet af en stor Mængde Tilhørere. Wellington havde især talt meget imod den. Strax efter Paaskehelligdagene skulde nu den tredie og sidste Læsning gaae for sig, og man var almindelig af den Formening, at Overhuset ikke dristede sig til at lade den falde igjennem, da i saa Fald en Revolution er uundgaaelig. Men det er ogsaa haardt for Adelen og Geistligheden at give Slip paa saa mange gamle Rettigheder. - Der fortælles som tilforladeligt, at en høi Person havde for nogle Dage siden havt en Samtale med en vis udenlandsk Gesandt og sagt til ham: "Jeg hører, at der føres en stærk Korrespondentse mellem deres Residents og Berlin, og at Hoffet i denne Stad er bleven opfordret til at trække det ud med at ratificere den belgiske Tractat indtil Reformbillen er faldet igjennem; men skriv De kun hjem, at Billen ikke vil falde igjennem, men at den skal og vil gaae igjennem, og sig tillige, at aldrig endnu har nogen Minister besiddet sin Konges Tillid i saa høi en Grad som Grey." – Jrland er i frygtelig Bevægelse. - (J London er Cholera nær ved at høre op. Den 13de April havdes kun 19 nye Anfald og 10 Dødsfald. Det hele Antal som er død der af Cholera angives for circa 1300.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Sverrig. J disse Dage har Politiet hedder det i Stockholms Aviser – foretaget adskillige Arresteringer her i Staden, og endnu flere ville følge. Urolige unge Mennesker, især af Handelstanden, saadanne, som her kaldes, smukke Folks Børn, forstyrrede i Søndags Aftes den offentlige Rolighed paa Gaderne og i Husene, trængte ind i Folks Værelser og tumultuerede, angreb Militairpatrouillerne som vare udsendte imod dem, o. s. v. Endelig bleve de og mange flere arresterede. Hvor alvorlig Sagen behandles kan skjønnes deraf, at En af de Fængsledes Slægtninge tilbød en Caution af 15,000 Rbd. for dennes personlige Frihed indtil Sagen blev afgjort, men den antoges ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Fædrelandet. Rhvn, den 21de April. Advocat Olshausen i Kiel er bleven sat under Tiltale for Udbredelsen, af urigtige Efterretninger gjennem den af ham udgivende Kieler Korrespondent. (Den urigtige Efterretning, som her tydes paa, angik en ved Christiansøe formeentlig paa seret Begivenhed, som Udg. dog siden efter selv havde rettet og erklæret for en overilet Meddelelse.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Blandt de senere Dages pludselige Dødsfald heri Staden nævnes: Kammerraad Voss, forhen Committeret i Rentekammeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Prof. Ursin er efter Ansøgning afgaaet fra sin Lærerpost i Maskinlæren ved det polytechniske Jnstitut, og Hr. Dyssel, særdeles fordeelagtig bekjendt som udmærket i dette Fag, ansat i hans Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
En Krudtørringsmølle er sprungen ude i Landet, men uden at gjøre nogen betydelig Skade. Den saa ofte for død udgivne Tønder (Gammelt og Nyt) har nu udgivet sin Levnetøbeskrivelse, hvoraf erfares, at han virkelig er en Søn af Admiral Tønder, og at han har taget sine Examina med bedste Caracteer. Han har gjort to lange Søereiser: een til Nordamerika, en anden til China og Ostindien. Som Leveregler for at blive gammel anbefaler han: 1) aldrig at drikke andet eno koldt Vand, 2) bestandig være i frisk Luft, 3) bære tæt afklippet Haar, og 4) aldrig gifte sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Mag. Lindberg har udgivet i Trykken: Andet Jndlæg til Landsoverretten i den Visbyske Sag med nye Beviser for at Præsten Visby er en falsk Lærer og Fjende af Christendommen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Bournonville har componeret en ny stor Ballet i 3 Acter: "Faust," som allerede i næste Uge kan ventes opført.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
J Odense havde man i Fredags Aftes en høi og ualmindelig Aands- og Kunst-Nydelse ved Opførelsen af Christi Ord paa Korset," og "Skabningens Haleluja, i den skjønne, smagfuldt og rigeligt oplyste St. Knuds Kirke. Jmellem Musikpartierne, som udførtes af et Orchester paa henved 60 Personer, meest Dillettanter, holdt Hr. Stiftsprovst Dr. Faber en skjøn Opmuntringstale til christelig Veldædighed i Anledning af at Jndtægten for denne, af henimod 1000 Tilhørere besøgte aandelige Concert, var bestemt til den velgjørende Bespiisningsanstalt for Byens Fattige. Høitideligheden varede fra Kl. 7 ½ til 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Den til Svendborg Amt ankomne Fuldblodshingst Palæmon holdes for at være en af de skjønneste og ædleste Heste, som nogensinde har betraadt fyensk Grund. Jfølge Kienderes Dom skal dens ypperlige solide Egenskaber og dens Løds Skjønhed endog overgaae den berømte Moses. Den har kostet 350 Louisd'orer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Veile Avis melder fra Kalundborg, at Tamsouren der i Byen øver sig stærkt i at slaae Hvirvler i Anledning af en høi Persons forventende Ankomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
J Aalborg Stiftstidende læses i denne Tid endeel theologiske Stridsbemærkninger af Stiftsprovst og fungerende Biskop i Aalborg Stift, J. Stockholm, foranledigede af nogle Spørgsmaale, som hans offentlige Tiltrædelse af flere Lindbergske Meninger havde fremkaldt. Hs. Høiærværdighed yttrer her uforbeholdent Anskuelser, som, med Hensyn til den Stilling, han for Tiden beklæder, ere meget mærkværdige. – J sidste No. af Politievennen meddeles, under Overskrift: "En protestantisk miguellitisk Jesuit i Norden, følgende Curiosum: "J en nordisk Stad som det var Stockholm, Aalborg, Kjøbenhavn, eller Hamborg, vides ikke omtaltes Portugals nuværende Blodhersker, Don Mi quel, i et stort Selskab, med den almindelige Afsky, som ethvert ikke aldeles fordærvet Hjerte maa føle for hiint Uhyre. Da reiste sig en høi protestantisk Geistlig, der altid fører Jesus og Christendom i Munden, og sagde, til alle Tilstedeværendes Forbauselse: "Don Miguel er en Hædersmand, som anvender det ham af Herrens Naade betroede Kongespiir til at forsvare Altar og Throne, hvis ugudelige, vantroe og fritænkerske Fiender han nidkjært urydder med Jld og Sværd!" – Burde den protestantiske Præstekjole – tilføres der - ikke af rives en saadan Geistlig, og han derpaa sendes til Lissabon,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Ligesom det i Horsens garnisonerende Curasseerregiments Officerer hvert Aars 19de April have bevidne
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Regimentets almeenagtede og høitelskede Chef, Hr. Generalmajor Ridder v. Flindt, den ubetingede Agtelse og Hengivenhed de nære for ham, saaledes havde ogsaa dennegang Underofficererne indfundet sig en corps i Chefens Bopæl for at bevidne ham deres Lykønskning, idet de afsangen i Anledning af Dagen af Hr. Bataillons chirurg Grønholtz forfattet meget smuk Sang, der blev udført med Præcission og Smag. Som et Beviis paa den hjertelige Tone som aander heelt igjennem bemeldte Sang, anføres her følgende Vers: Med Laurens Green omvundet, Med Sværdet i sin Haand, Vor Skjebne os har bundet. Til ham med faste Baand; Men med hver Dag som rinder J Tidens Bølge ned, Han fastere os binder Til sig med Kjærlighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Khons. Børs-Cours den 20de April 1832. Hmb. 2 M. a vista 213. Species 210. 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bödskald. Capt. i Søe-Etaten P. Skibsted, R. af D. Fru Lütken, Enke efter Chefen for det bekjendte Handelshuus Lütken & Compagnie, Student Boy, Hørkræmmer Capt. Bentzen, Fabriqveur Friis, Assistent Rost, Cand. juris J. Prætorius, Kammerraad Boss, Adelade Paine Skomagermester Lem, Mad. Fischer, Brygger og Lysestøber, Møller, Skomagermester Jensen, Alle i Khvn. Cand. chir. Winterberg i Rødby (mittet af de der i Egnen grasserende Sprinkler. Pastor Saabye i Errindlev (ligeledes død af Sprinkker), Kromand Nielsen i Meerløse. Mad. Müller i Corsøer. Mad. Valentin i Roeskilde. Proprietair Valentiner p. Gjeddesdahl. Cancellieraad og Borgemester Raben i Glückstadt. Bataillonskommandeur ved det holst. Jnf. Regiment Major v. Michaelsen. Johanne Guldager i Varde. Litteratus Segelcke paa Kiersgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Contoirist Evaldsen i Randers (just som han stod færdig at ledsage en Anden til hans Hvilested.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Befordringer og Afgang. Attacher ved det danske Gesandtskab i St. Petersborg, M. Meyer, R. af D. beskikket til Legationsraad. Cand. philos. Dyssel forundt Titel af Professor og Rang 5 Kl. No. 8. Cand theol. Tielemann beskikket til Sognepræst for Hornum, Fleskum&c. M. i Viborg Stift. Cand. theol. Corydon til pers. Capellan for Tiislum M. i Ribe Stift. Cand. theol. D. Holberg til Catechet i Roeskilde. Forstrandidat L. Brüel til Skovrider for Sorøe Academies 2det Forstdistrict.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus: Madam Sessing, Cand. theol. Lange, Frøken Palludan Møller, Studiosus Sørene d'Aqveria, Frøken Serene d'Aqveria, Kudsk Morten Hansen, Commandeurcapit. Hagerup, Kjøbm. Stolterfor, L. Helmers, Admiralinde v. Bardefleth, Frøken Schmidt, Magister Lindberg, Cand. pharm. Green, Kjøbm. Dyrlund, Kjøbm. Lipschütz, Qvæghandler Kragh, Calligraph Høegh Guldberg, Stud. theol. Schmidt, Instrumentmager Orlamundt, Student Willemoes, Handelsbet, Krogh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Proprietair Ladige med Søn, Examinat, høris Corneliusen, Portraitmaler Faxøe, Handelsfuldmægtig Holm, Exam. juris Chr. Jensen, Bundtmager Michelsen, Cand. Theol. Langballe, Jfr. Garnds, Landmand Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Fra Landhuusholdningsselskabet. Under 12te Januar forrige Aar kundgjorde Landhuusholdningsselskabet igjennem de offentlige Tidender, at Hans Majestæt Kongen havde ved Rescript af 11te samme Maaned allernaadigst bemyndiget Selskabet til at udlove en Præmie af 200 Rbd. Sølvmynt for en fyldestgjørende Besvarelse af følgende Priis=Spørgsmaal: "Om den Sum, der i Danmark og Hertugdømmene er bestemt til Præmie-Uddeling eller Belønning for de bedste Hingster, og som aarligen udgjør imellem 3 og 4000 Rbdlr. Sølvmynt, kunde anvendes til Hesteavlens Fremme paa en endmere hensigtsvarende Maade, og i saa Tilfælde, ved hvilke Midler dette kunde skee 27. Til den fastsatte Tid, den 1ste August f. A., vare 23, med følgende Mottoer betegnede Besvarelser indkomne, deriblandt 8 i det tydske Sprog: a) "Hesteavlen maa være Erhverv for at kunne gavne og bestaae." b) Der Pfordzüchter muss, sobaldes ohne Nachtheil für seine Pferde geschehen kann, sich vermittelst ihrer Lei stungen von ihrem Werthe uberzengen; &c." c) Die Geschichte ist eine Sammlung von Erfabrungen und Thatsachen, welche und für die Zukunst belehren und warnen, 2c." d) En Draabe i Havet." e) Et nyt Forsøg."f) Ergo animos avumque nota bis præcipue; hinc alias artis, prolemque paremtum, &c."g) "Festina lente." b) "Verbesserung im landwirthschaftlichen Gewerbe wie in der Politik mussen so viel møglich dem Bestehenden angepasst werden, &c." i) Nicht Ruhm – nur Rützlichtet ist des Bestrebens Ziel. k) "Res Patriæ etiam civium." 1) "Satis jam verborum, si sat bene."m) Post nubila Phoebus."n) "Jkke et enkelt Middel, men den forenede Medvirkning af flere passende Foranstaltninger, formaaer at bringe vor Hesteavl til det Punct, Tiderne fordre og Omstændighederne tillade." d) Equus per se cursurus, si tamen horteris sor tius ibit."P) Held den Konge som tænker paa Landets Vel." d) At have gode Heste og være godt kjørende, letter, Farten paa mere end een Maade paa Livets Vei." 1) Erfaring." 3) "s blühe die Perdezucht."t) "Liebes Pafftein fürt Dich nit, saa Den Spructein, theiles mit "ud) "Knap, satte mir mein Dänenrøss, 1) "Til et forbedret Agerbrug." 1) Til Fædrenelandets Vel." 3) Uden Devise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Jfølge de af Selskabet valgte Censorers Bedømmelse over disse Afhandlinger, kunne de 13 sidstnævnte (1– aldeles ikke komme i Betragtning, enten fordi Gjenstanden ikke var behandlet med en nogenlunde grundig Udførlighed, eller formedelst de vrange Jdeer og umodne Forslag, som i Afhandlingerne forekomme, og som røbe Forfatternes Mangel paa nøie Kundskab om Sagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Jblandt de øvrige 10 Afhandlinget have især de 5 første tildraget sig Censorernes Opmærksomhed. Forfatterne af disse 5 Afhandlinger (under a) ere enige i, og have godtgjort, at Hestens Værd ikke bør bedømmes alene efter det blotte Skue, men bør afgjøres ved Dygtighedsprøver, at den hidtil skedte Præmie-Uddeling for Hingster ikke kan anbefales som noget Middel til Forædlingen af Landets Hesteavl, men at Jndførelsen af Væddeløb og Fuldblod, maa dertil foretrækkes. – Der gjøres tillige opmærksom paa Nytten af Dyrskue og Auctioner i Forening med Væddeløb, og paa Vigtigheden af Slægtregistre over de fortrinligste Heste m.v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-24
Jsærdeleshed har Forfatteren til den i det tydske Sprog skrevne Afhandling c) paa en fuldkommen indlysende Maade beviist, at Præmie=Uddeeling efter Skue ei svarer til Hensigten, men at Dygtighedsprøver ere nødvendige til Hestens Bedømmelse. Ved den Grundighed og Udførlighed, hvormed Materien om Væddeløb behandles, udmærker denne Afhandling sig frem for alle de øvrige. Men saa aldeles fyldestgjørende den er i Undersøgelsen af disse Gjenstande, saa lidet til fredsstillende fandtes den i andre Deele, og det af Forfatteren gjorte Forslag om Anvendelsen af den til Hingst præmier hidtil udbetalte Sum kunde ikke bifaldes. Afhandlingen d) fremsætter flere paa Tænkning og Sagkundskab grundede Anskuelser, og giver mange særdeles nyttige Vink, men Censorerne fandt dog at Forslaget mang lede den Fuldstændighed som kunde ønskes. Forfatteren til Afhandlingen e) gaaer frem efter de for rigtigst anerkjendte Principer, og giver mangt et Raad som fortjener at tages til Følge, men fremsætter paa det anden Side Forslag, som ikke kunne billiges; han har er været ganske heldig i at ordne sine forresten gode Jdeer hvorhos hans Jver for Sagen har ført ham udenfor Opgavens Grændser. Paa Grund af det meget Gode og Brugbare, som indeholdes i disse tre Afhandlinger, have de billigt Krav paa, her at nævnes med Roes. Afhandlingerne a) og b) have meest tilfredsstillet Conforerne, som i den Anledning have henstillet til Selskabet. om det enten vilde gjøre Udslaget for en af disse Afhandlinger, eller tilkjende begge Forfattere en Præmie.