JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Udenlandske Nyheder. Portugal. Frygten for Uroeligheder ved Cortes Aabning, har viist sig som ugrundet. Cortes samledes uhindrede paa den bestemte Dag; imidlertid havde endnu kuns 61 Deputerede indfundet sig. Den 26de f. M. Aarsdagen for Aabningen af den første constitutionelle Congres af 1822, aabnede Dronningen Cortes ved en Tale hvori hun gav en kort Oversigt over Portugals Forfatnings Historie, og udtalte Haabet, at Cortes vilde foretage saadanne Forandringer ved Constitutionen af 1822, som den nyeste Tids Erfaringer have betegnet som Prinds Ferdinands Popularitet. hensigtsmæssige. synes Dag for Dag at aftage. Jkke nok, at han overalt hvor han viser sig hilses med Spottenavne den 25de f. M. blev endog gjort et Mordforsøg paa ham. En Franskmand ved Navn Mercier, forhen Fændrik i portugisisk Tjeneste, kastede en Steen efter ham, dog uden at træffe ham, og beklagede efterat han var heftet, at han ikke havde havt et Gevær ved Haanden hvormed han sikkrere vilde have naaet sin Hensigt. Tidligere havde samme Mercier gjort Angivelse om en Sammensværgelse mod Dronningens Liv. De i denne Anledning anstillede Undersøgelser ledede imidlertid, ikke til noget Resultat, og man anseer Manden for forrykt. – Efterretningerne fra Algarbien lyde endnu meget foruroligende. De miguelitiske Gueriller udbrede sig mere og meere, og de constitutionelle Tropper ere for faa til at Undertrykke Jnsurrectionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Tirsdagen den 14de Februar 1837. Neapel. Den sidste Galla=Forestilling i Theatret St. Carlo i Anledning af Kongens Navnefest, blev et Øieblik forstyrret derved, at et ungt Menneske, der, som man senere erfarede, var fra Forstanden, stillede sig under Overturen til Balletten midt i Parterret og udraabte med en Stentor=Stemme: "Allarmo, allarmo, tacete, formatevi, la patria & in pericolo, Sono io la Voce di Dio!" (Tie stille, holder inde, Fædrelandet er i Fare, jeg er Guds Stemme.) Bestyrtelsen blandt Publicum var i de første Øieblikke stor, da man ikke vidste hvad for en Ulykke der var hændtes. Musikken tang, og fire Gensd'armer hvoraf der altid staaer et vist Antal fordeelt i Parterrets Gange, joge Rolighedsforstyrreren paa Dørren. Det bemærkes ved denne Leilighed at Hovedstaden nyder den største Rolighed; den eneste Grund til Misfornøielse skulde da være en feilagtig Forvaltning, og de Hindringer som ligge i Veien for Handel og Erhverv. – Den sidste Tids slette Veir synes at blive bedre, Vegetationen yttrer sig meget tidligt, Mandel= og Kirsebærtræer staae i fuld Blomstren (den 24de Jan.).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
England. Times indeholder nærmere Efterretninger om Sammenhængen med det af Russerne lagte Beslag paa det engelske Skib Vixen, saaledes som disse ere bragte af den fra Skibet til Constantinopel tilbagekomne Lods. Efterat Vixen var ankret ved Suhdjusk=Kale paa den circassiske Kyst, gik Lodsen i Land og underrettede de Jndfødte om Englændernes Ankomst. Strax indfandt en Deputation af disse sig paa Skibet for at indbyde Englænderne. Da den engelske Supercargo Hr. Bell, erklærede at deres Hensigt var at aabne Handelsforbindelse med Landet, og Deputationen meente, at det var bedst at henvende sig til de der paa Stedet, befalende Høvdinge, skeete dette under en Escorte af 500 Ryttere. Høvdingen Mehmed Bey beværtede Englænderne en heel Dag paa det festligste og foranledigede en Sammenkomst af alle Høvdinge, til hvem man afsatte Skibets Ladning, Salt, mod Vox og Burbomtræ. Dog kunde kuns en Deel af Ladningen losses paa Grund af det slette Veir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Den følgende Dag lod en russisk Krigsbrig sig see og ankrede temmelig langt fra Kysten. En Baad med en Officeer blev afsendt til Vixen, men vendte snart efter tilbage, da Mandskabet vægrede sig ved at tage ham ombord i Capitainens Fraværelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Da Capt. en Times Tid efter kom tilbage fra Landet, indfandt Baaden sig atter og bragte Capitainen og Supercargoen ombord paa det russiske Krigskib. Den vagthavende Lieutenant spurgte hvor Capitainen turde vove mod Keiserens Befaling at anløbe en circassisk Havn, og da Capt. hertil svarede, at den engelske Regjering ingen Notice tog af den russiske Blokade, kom Officeren saaledes i Harnisk at han truede med øieblikkeligen at bore Viren" i Sænk, saafremt den ikke strøg Flaget. Ved den herover opstaaede Allarm kom Briggens Captain op paa Dækket, og forestillede Englænderen i maadeholdne Udtryk, at han ikke kunde gjøre andet end tageVixen" i Besiddelse, han handlede efter sin Jnstruction, og henviiste iøvrigt den engelske Capt. til den commanderende General i Gelanschik. Der var altsaa intet andet for end at give efter. Medens dette foregik havde Circassierne afsendt en Deputation ombord paa det engelske Skib for at erfare Capitainens Beslutning, og for i Tilfælde af Modstand, at tilbyde ham den kraftigste Assistance. Da de bleve underrettede om Capitainens Capitulation tral de sig i skuffet Forventning tilbage, Lodsen som de havde beholdt hos sig sendte de til Constantinopel for snarest muligt at indhente den britiske Regjerings nærmere Forholdsordres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Frankrig. Det har vakt ualmindelig Opsigt at Commandanten i Strasburg er entlediget fra sin Post. Han er afreist til Paris for at forsvare sig mod de mod ham gjorte Beskyldninger, der formeentligen beroe paa blotte Misforstaaelser. Jmidlertid vil man vide at Disjunctions Loven har vakt megen Misforstaaelse i Strassburg og at navnligen mange af Garnisonens Officerer have deeltaget i een, til Ære for de tilbagevendte Flygtninge, foranstaltet Høitidelighed. - Kongen skal, med Englands Samtykke, have besluttet at sende et Krigskib til St. Holen for at bringe Keiserens Aske til Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Fædrelandet. J Kjøbenhavnsposten anbefaler en Forfatter en Reorganisation af vor Collegial=Indretning. Ved en saadan Omdannelse, siger han, – bør fornemmeligen fire Hovedposter haves for Øie: 1) Garanti for dygtige Embedsmænd, 2) den muligste RøSimplification af Forretningerne; 3) en anstændig Gagering, og 4) saavidt muligt, et nogenlunde hurtigt Avancement. De tre fornemste Hovedfordringer, Staten bør gjøre sine Embedsmænd ere, at de besidde klar Opfatningsevne, Fremstillingsgave og Flid, og hertil kommer endnu en fjerde, at de nemlig maa besidde visse positive Kundskaber. Disse Egenskaber finder Forfatteren i en høiere Grad hos de studerede Jurister end hos de saakaldte danske, skjøndt han ikke nægter at der fra Reglen gives hæderlige Undtagelser. Han stemmer derfor for, at ved Reorganisationen af Collegierne den fuldstændige juridiske, eller oventualiter en cameralistisk Exammen bliver bestemt som en ueftergivelig Betingelse for Jndtrædelse i Collegialtjenesten. Dernæst fordrer han at Candidaten underkastes en Prøvetid af eet Aar, hvorefter hans Skjæbne skal afgjøres, men befindes det at han mangler de fornødne Egenskaber bør han uden Barmhiertighed og uden Hensyn til Familieforhold bortvises som uskikket til Collegialtjenesten. Forfatteren udhæver dernæst Momenterne for Simplificationen af den indre Forretningsgang, nemlig Concentration af Alt, hvad der hører sammen under eet Fag, Opgivelse af en altfor smaalig Controllering og Undgaaelse af besværlige vidtløftige Formaliteter. Slutteligen oplyser han med Exempler, hvorledes man i vor Statsmaskines Sammensætning snart har forenet ganske forskjelligartede Deele og snart igjen adskilt ganske eensattede. Kirke- og Underviisningsvæsnet, som burde være underlagt et eget Collegium, sorterer, med Undtagelse af de lærde og militaire Underviisnings=Anstalter, under Cancelliet, undertiden ansee 2de Collegier sig bemyndigede til at uddele en og samme Slags Bevillinger, Amtsforvalterne sortere under forskjellige Autoriteter, men med ingen Administrationsgreen er dette Tilfældet, i en høiere Potents end med Krigs-Administrationen, der sorterer under ikke mindre end sex af hinanden uafhængige Autoriteter: Generaladjutant Staben, Generalqvarteermester-Staben, Generalanditoriatet, Generalcommissariatet og begge Cancellierne, hvorimod det strængeste ConcentrationsPrincip er fulgt i Søetaten. Denne forviklede Jndretning er for den i Forretningsgangen uindviede Supplicant saa vildledende, at han som oftest ikke veed til hvem han skal henvende sig, og ved Erfaringen er det godtgjort, at selv Overøvrighederne, gjennem hvem alle slige Andragender skulle gaae, ingenlunde ere indviede i alle Administrationens Mysterier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Ved Høiesteretsdom af 4de f. M. er Arrestanten Mads Madsen og Arrestantinden Maren Jørgensdatter for begaaet Blodskam, og den Sidste tillige for Barnefødsel i Dølgsmaal dømte til at have deres Liv forbrudt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Jfølge Neue Zeitung er man i Kjøbenhavn meget forbittret paa den hidtil saa høit agtede Journ. des Debats fordi den har været saa uforskammet atter at titulere Norden ved Hun pays presque ganvage. (et næsten vildt Land.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
J Hempels Avis læstes nylig følgende Avertissement; For et velopdraget, ungt Menneske, som skriver og regner, godt, er til anstundende Paaskee en Plads ledig som Skriverdreng paa en Embedsmands Contoir. Han maatte tillige paatage sig Opvartning og egne sig for denne Forretning. Derpaa læstes i det følg. Nummer; "Dersom den ærede Embedsmand har en særdeles Øvelse i at opvarte, hørste Støvler, og deslige, saa at det unge haabefulde Menneske kan faae sligt lært tilgavns hos ham, da kan Jnds. anvise ham et saadant Subject, som tillige har den i Baggesens Tid tilhørende tredie Egenskab: at kunne tage mod Øresigen. Man behage at melde sig i en Billet, mærket Haabe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
J Anledning af den Mængde Fallitter der i den senere Tid har fundet Sted i Hovedstaden, blandt den yngre Handelstand, foreslaaes i Politivennen, at samtlige Øvrighedspersoner, saasnart Begjæring om Opbud fremkommer til dem, uden Ophold bør foranstalte fornøden Undersøgelse hos Fallenten, Forhør over denne optaget og det Fornødne foretaget for at undersøge hvorvidt simpel eller svigagtig Fallit er tilstede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Ved at omtale hvor høiligen den Uskik at gratulere Nytaar tager overhaand i Kjøbenhavn, bemærkes blandt andet i Bladet Fædrelandet: "Ja man erfarer endog, at Hs. Majestæts Løbere indfinde sig fra Dør til Dør hos dem, som de efter høiere Ordre indbyde til Taffels" Af Dagen erfarer man, at det er Grosserer Nathanson, som har meddeelt den Oversigt over Kjøbenhavns Handel i Aaret 1836, som findes i Kbhpst. og hvoraf man bemærker at Handelen er tiltaget. Af Velunderrettede vil "Dagen" derimod vide at Told- og Consumtions-Jntraderne i 1836 have været 120,000 Rbd. mindre end i 1835, hvorfor Hr. Grossereren bedes at oplyse den tilsyneladende Modsigelse mellem disse to FaktaManders. Som et Beviis paa hvor ubetydelig den Jnteresse og Sands er, som man i Kjøbstæderne har for fælleds Anliggender har man tidligere bemærket, at der her i Byen i de to første Maaneder efterat Fattigregnskabet var udkommet i Trykken kun var solgt to Exemplarer og nu erfarer man, at i Helsingøer, der tæller 7122 Jndbyggere og deriblandt 526 Borgere, Afsæningen, af en trykt Oversigt af Communens occonomiske Tilstand har i de første sex Uger indskrænket sig til – 8 Exemplarer, Fattigcommissionen, som ikke stoler meget paa den vakte Almeenaand for Almeen interesser, har iaar været saa forsigtig, iforveien at sætte en Subskriptionsplan paa afvigte Aars Fattigvæsens Regnskabs Offentliggjørelse i Trykken i Omløb, hvorved Trykkomkostningerne for størstedelen ere blevne dækkede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Efterat det Beckerske Selskab den 29 Januar havde sluttet en Forestilling i Randers med en i Anledning af Kongens Fødselsdag forfattet Epilog, istemte Tilskuerne uvilkaarligt: Beskjærm vor Konge, store Gud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Odense. Den 4de dennes druknede en Huusmand Rasmus Rasmussen fra Sneestrup, som skjar Rør paa Næsbyhoved-Søe. Da han faldt igjennem blev han dog med Hovedet og Armene ovenfor og sendte sin lille tilstedeværende Søn op paa Landet for at hente Folk til Hielp, men da disse kom, var han ikke at see nogetsteds og han fandtes først et Par Timer efter under Jsen. En lille Pige var ogsaa faldet igjennem Jsen tilligemed Faderen, der var ilet hende til Hielp, men begge bleve de igjen optrukne, og Pigen, som havde været en Tidlang under Vandet, ved Anvendelsen af hensigtsmæssige Midler bragt tillive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Blandet. J Kbhpst." læses under Overskrivt Udvandring til Australien Følgende taget af The Courier af 14de f. M. "J April d. A. vil blive udrustet fra Themsen directe til Sydney i Ny-Syd-Wales et Skib af første Størrelse, 500 engelske Tons drægtigt, med et Ruff paa Dækket og med alle Beqvemmeligheder for Passagerer af forskjellige Klasser, hvilket tillige vil anløbe Plymouth, for ogsaa der at indtage Passagerer. Til den nævnte Coloni søges meget gifte Haandværkere, saasom: Tømmermænd, Snedkere, Steenhuggere, Murere, Smede, Hjulmænd, Glarmestere og andre; tillige ville allede, som ere vante til Land=Arbeide, Røgtere, og de som forstaae at omgaaes med Faar og Qvæg, samt Gartnere finde Beskjeftigelse. Saadanne Personer kunne, saafremt de ere adstadige Folk og ei over 30 Aar gamle, med deres Familier paa meget billige Vilkaar vorde medtagne paa dette Skib. En erfaren Chirurg vil følge med, og man vil ei forsømme noget, der kan tjene til Passagerernes Begemmelighed. Naar man melder sig hos Hr. John Marschal, 26 Birchenlane London, vil man der kunne erholde nærmere Underretning." Slutteligen tilraades Personer, der fra Danmark ville udvandre til Australien, til at være yderst vaersomme med hvorledes og med hvem de afslutte Contract, om Fragten m.v., da man ikke altid pligtmæssigen sørger for Passagerernes Beqvemmelighed paa slige Søereiser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Kjøbenhavns Børscours den 10de Februar 1837. Hamborg 2 M. - a vista 202. - Species 202. - Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 1 1/2 s. Kongl. Obligationer, uden Renter i Bco. 89 a 89 1/2. Dito uden Renter i Sedler 90 a 90 1/2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Kjøbenhavns Torvepriser den 11te Februar 1837. Rug . . . . . pr. Td. 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. 4 s. Hvede. . . . . – 5 Byg, 2radet – 3 – 2 – 4 a 3 – 3 – 8 beradet – – 3 – 1 – 4 a 3 – 2 – 12 - Havre. . . . . – 2 – 3 – 8 a 2 – 5 – 4 Erter . . . . . – 4 – 2 – - a 4 – 5 – Flesk, røget, 2 Lpd. 2 – 2 – 4 a 2 – 3 – - grøns. = – 2 – – 4 a 2 – – Smør . . . . . Pd. . – 1 – 7 a - – – 10 Ag. . . . . . Snesen . – 1 – 14 - a - – 2 – - Siellandsk Smør, Fd. 12 – 4 – 8. a 15 – . – -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Ledige Embeder. Et Copiist Embede i den kongelige Landsoverrets samt Hof= og Statsrets Justitscontoir, Huusfogedtjenesten i Reinbech. Caution 1000 Rbd. i kongl. 4 pCt. rentebærende Obligationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Befordringer og Afgang. Exam. juris J B. Nyegaard, beskikket til Procurator ved samtlige Retter i Aarhuus Stift; Regimentschirurg ved det fyenske Regiments lette Dragoner J. C. Jacobsen, R. af D. udnævnt til virkelige Justitsraad; ord. Skolelærer paa Christiansøe, Cand. theol. D. Borgen, beskikket til Præst ved Garnisonen sammesteds; Cand. theol. S. P. V. Birchedal, til ord. Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Ringkjøbing; Cand. theol. P.A. Theilade, til Sognepræst for Vinding, Bryrup, BradsMenigheder i Aarhuus Stift; Lærer ved Friskolen i Aarhuus, J. J. Aae, til første Lærer ved Frue Sogns Borgerskole, sammesteds. Regimentsqvarteermester og Auditeur ved det slesvigske Jægercorps, Overkrigscommissair U. L. Sommer, beskikket til Amtsforvalter og Actuar i Segeberg Amt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Bekjendtgjörelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Jordegods-Salg. Ved en eneste Auction, som afholdes paa Gammelgaard i Lolland Fredagen den 31te Marts førstkommende Kl. 11 Formiddag, bliver den den kongelige Kasse tilhørende, 1 1/2 Miil fra Nakskov beliggende Hovedgaard Gammelgaard, af Hartkorn Ager og Eng 50 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 3/5 Alb. og Areal circa 650 Tdr. Land geometrisk Maal, med underliggende Bøndergods af noget over 200 Tdr. Hartkorn, som er fordeelt paa 23 Gaarde, 57 Huse med Jordlodder, 16 Huse uden Hartkorn samt de Eiendommen underliggende Skove, tilligemed Ryde Sogns Kongetiende, Ryde og Gurrebye Sognes Kirker med Tiender og Ryde Veirmølle, opbuden til Bortsælgelse efter Conditioner, som fra Midten af næste Maaned vil findes til Eftersyn i Rentekammerets sjellandske og fyenske Landvæsenscomptoir i Kjøbenhavn, saavelsom paa Postgaardene paa Hovedrouterne gjennem Sielland, Fyen og Lolland og hos undertegnede Godsinspecteur, fra hvem Liebhaverne ogsaa, paa Begjæring derom, ville kunne erholde trykte Exemplarer af Conditionerne tilsendte. Eiendommen paavises af Forvalter Fogh paa Gammelgaard, hos hvem, saavelsom hos Under 9 Aar. tegnede, tillige forevises Jordebogen og meddeles de Oplysninger, der iøvrigt maatte attraaes. Det høieste Bud vil paa Auctionsstedet blive approberet, saafremt det i det mindste udgjør en saadan Sum, som findes opgivet i et med den kongelige Statsgieldsdirections Segl forsynet Brev, som først aabnes naar Hammerslag er givet. Liselund pr. Slagelse, den 7de Februar 1837. Richter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Bedækningen ved den paa Berritzgaard opstaldede ædle Hingst Gaberlunzi, begynder den 1ste Martz. Saavel de ifølge Bedækningsbeviser berettigede, som de der maatte ønske Hopper bedækkede for Betaling, behage forud at melde sig hos Hr. Forpagter Fibiger paa Berritzgaard. Bedækningsprisen er 12 Rbd. r. S. Rosenørn-Lehn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Landeiendom til Salg. En Landeiendom med 270 Tdr. Land geometrisk Maal, der har Overflødighed af Skov til Gaardens Forbrug, og kan afgive Beboelse for en herskabelig Familie, beliggende i en behagelig og tillige i en af Lollands bedste Egne 1 Miil fra Kjøbstaden, er til Salg naar man desangaaende, henvender sig til Proprietair Guldborg til Marienberg pr. Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Ved en Skiftesamling i Landvæsenscommissair, suspenderet Byefoged og Byeskriver Peder Rousings Boe, der afholdes paa mit Comptoir Tirsdagen den 7de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 11, vil Boet efter Omstændighederne. enten blive extraderet, eller behandlet til Slutning og Repartition. Stubbekjøbings Byfoged-Comptoir den 12te Febr. 1837. Buntzen, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Auctioner. Da det Bud der blev gjort ved 3die Auction over Huset Nr. 8081 heri Byen, tilhørende afdøde Skomager F. Valentius og efterlevende Enkes Bo ikke er funden antageligt, saa bliver denne Eiendom der findes beskrevet i Nr. 107, 100 100 af denne Tidendes forrige Aargang, opbuden til Salg ved en 4de Auktion, som afholdes paa mit Kontoir Løverdagen den 25de Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Konditionerne henligge sammesteds til Eftersyn. By- og Herredskontoiret i Saxkjøbing, den 6te Februar Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-14
Onsdagen den 22de Martz Formiddag Kl. 10 bliver ifølge Foranstaltning af Skifteretten i Told- og Consumtionsbetjent Andreas Torkildsen Bergs Stervboe det samme tilhørende Huus Matr. Nr. 23 Lifra a. i Bybrostrædet, om antagelig Bud skeer, bortsolgt ved een eneste Auction, efter Conditioner der forinden ere til Eftersyn paa mit Comptoir. Det bemærkes, at Eiendommen, som beliggende ved BrensUdskibningsted, fortrinligen egner sig til Værtshuushold, der i flere Aar er drevet, i samme. Lysthavende indbydes. Stubbekjøbings Byefoged-Comptoir den 12te Febr. 1837. Buntzen, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-17
Lollands Falsters No. 20. 31te Aargang. StiftsTidende. gaaende i 10 Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. R. Tidemand, Procurator. Trykt i Vilhelm Aaubs Offten i Nykjøbing, Bulletius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-17
(Af 12te Febr.) Hs. Majestæt Kongen har i afvigte Nat havt meget god Søvn; Appetiten og Kræfterne vedblive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-17
(Af 13de.) Hs. Maj. Kongen har i afvigte Nat havt flere Timers Søvn og Hans Befindende er som i de senere Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-17
(Af 14de.) Hans Maj. Kongen har i Nat sovet flere Timer og Hans Befindende er som i de forrige Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-17
Fædrelandet. Den 25de Januar ere Justitsraad og Pakhuusforvalter ved det militaire Klædeoplag i Kjøbenhavn, R. Kopp, og Hofmechanicus forhenværende Assistent ved Raqvet-Corpset, C. Foss, udnævnte til Riddere af Dannebrogen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-17
Den 25de Januar er Commandeur-Capitain i Søe=Etaten, M. Lütken, Ridder af Dannebrogen, efter Ansøgning i Naade entlediget som Formand i Directionen for Bombebøssen, og Capitain i SøeEtaten, C. Paludan, tillagt Ordre om i hans Sted at indtræde som Formand i bemeldte Direction. Under f. D. er Fuldmægtig under Directionen for Statsgjælden og den synkende Fond, E.N. Sølling, tillagt Ordre om at indtræde som Medlem af bemeldte Direction i afdøde Skibscapitain Arboes Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-17
Den 4de Febr. har Cand. pharmaciæ J. A. Knudsen, der er bleven Eier af Apotheket i Ringkjøbing med tilhørende Filialapothek i Hammerum Herred, faaet Bevilling til at nedsætte sig som Apotheker i Ringkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-17
Jfølge et Andragende derom fra Provindsialstænderne for Øestifterne har Generalprocureuren Fredagen den 17de Februar 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-17
paa allerhøieste befaling udarbeidet et Udkast til en ny Straffelovgivning for Tyverie, Hælerie, Ran, Røverie, Bedragerie og Falsk hvortil man har fundet det passende at føie en ny Straffelov om falsk Vidnesbyrd og anden MeenedTil at prøve dette Udkast er udnævnt en Commission bestaaende af: Generalandit. ved Land-Etaten, Aagesen, Høiesterets Assessor Conferentsr. Engelhardt, Generalauditeur ved Søe-Etaten, Høiesterets Assessor Koefod, Høiesterets Assessor Wilse, Lands-OverRets- samt Hof- og Stads=Rets Assessorerne Justitsraad Holm og Tetens, samt Politierets=Assessor v. Osten, hvilken Commission efter foregaaende Conference med Generalprocureuren, snarest muligt og senest inden 1ste Juli d. A. skal indsende dens Betænkning til Cancelliet, der har at forelægge Hs. Maj. Luvudkastene til Bedømmelse forinden de overleveres næste Stænderforsamling til Overveielse. Forsaavidt Stændernes Andragende tillige gik ud paa at det almindelige Jndiciebeviisved Lov maatte tillægges fuld Gyldighed, samt at de Tvangsmidler som af og til anvendes ved Kjøbenhavns Jnqvisitions-Commission mod Jnqvisiter maatte hæves, har Cancelliet anmodet Dhrr. Tilforornede i Høiesteret derover at meddele deres Betænkning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-17
Ved Ringsted Herredsrets Dom af 25de f. M.,der frifinder entlediget Degn Brodersen for Districts provst Ridder Benzons Tiltale, dog at Førstnævnte betaler samtlige af Sagen flydende Omkostninger som om den ikke for Provst Benzons Vedkommende havde været beneficeret, er tillige Brodersens Defensor Hr. Landvæsenscommissair og Landsoverrets Procurator Ph. J. Knudsen idømt en Mulct af 10 Rbd. Sølv til Sorøe Amts Fattigkasse og lige saameget til Justitskassen for fornærmelige Sigtelser, og Udladelser mod Provst Benzon, i sit Jndlæg af 8de Juni f. A., hvilke derhos ere motificerede. Da en aktmæssig Fremstilling, siger Kbhpst., denne i sit Slags eneste Sag om faa Dage udkommer fra Græbe's Officin til Fordeel for Brodersen, vil Publicum vorde sat i Stand til at danne sig en Mening om Herredsrettens Dom, forsaavidt denne i Defensors Procedure har villet finde en Deel ubeføiede Udladelser om og Beskyldninger mod Districtsprovsten.