JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
Frue von L. fit Nervefeber. Lægerne saade hendes Mand, at hun ikke havde fire og tyve Timer at leve i Jngen af Familien vilde bringe hende dette Torden budskab. Som Ven af Huset paatog jeg mig det. Jeg greb hendes Haand, og spurgte hende: "Min naadige Frue, naar De nu døer, i hvilken Klædning ønsker De da at begraves Paa engang slog hendes Puls raskere, hendes halvbrustne Øie syntes at faae ny Jld, hun smillede. "Vi ere alle dødelige jeg er fattet Kun at der intet mangler ved Liigbegiængelsen. - Gode F. vil De nu give mig Deres Haand herpaa. - Jeg har betænkt, at jeg nok vil have en Liigkiste af Mahognietræe, men lad mig nu see Hr. F., at De har Øie med Snedkeren, at han giør mig den peen; ret fiin Politur, hører De! For det maa jeg sige, faaer jeg ikke ret en smuk Kiste, saa vil det giøre mig ubeskrivelig ondt. Det er nu min eneste Glæde her i denne Verden, at dog Alting kan blive peent og net ved den Leilighed og - saa - ja - saa skal alle Tienerne omgive Kisten med lange Voxfakler. - Min Hovedpude i Kisten, vil jeg have af rosenfarvet Atlask, og mit Kammer behængt med Silketøi af samme Farve. Mener De ikke det vil see smukt ud? – J min Komode i den tredie Skuffe, under Viften, ligger en Æske; der ere 20 Naale med Diamants Hoveder, vil De huske, kiære F., at de bruges til at fæste Ligklædet sammen med, Lad det nu endelig blive smagfuldt og eltgant drapperet. - Men hvem skal nu ste efter det: Det er fortrædeligt, naar man ikke selv kan passe paa med saadan noget, saa. - ja, lad mig nu see, at De selv er tilstede; min Mand kan jeg aldrig ret stole paa i slige Ting. Vil De saa bede min Søster, at hun vil sætte mit Haar, saaledes som hun har sit den Dag hun har Bibi i Kirke. Dog ønsker jeg nok min Pande noget friere, det klæder mig saa kiønt! - Jeg vil begraves i en ny Kiole af hvid Atlask, og den vil jeg nok have spet efter No. 11 i Modejournalen; - See - der troer jeg den ligger - ja. - hvad? er den ikke nydelig. - Men - hvad Skoe tager jeg nu - hvide - jeg troer de klæder mig bedst. O saa sørg for en ret udmærket Bouket, men ingen Nat Fioler, jeg har aldrig kunne lide Lugten. - Mit hvide Lommetørklæde med Rosenolie=Flasken kan De give mig med; Hvem veed hvor man kommer - Dog al hvor er - Moppe. - Nu det. - Ahl jeg døer." - Hun smillede blidt, dyppede sin Finger i sin Sminkedaase, der stod ved hendes Seng, og var ikke meere!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
En snorrig Passage tildrog sig forleden i Straf borg, hvis høie Münstertaarn en fremmed Reisende, vilde op og besee; hans Ledsagerske, en høifrugtsommelig Kone gik iforveien. Da Tiden blev den Fremmede noget lang inden han kom op, fagde han i fortrolig Tone: "Min gode Kone, hvor længe har hun vel endnu at gaae. - " Kun endnu nogle faa Dage, svarte denne meget venskabelig. - Ei, da vender jeg hellere strax om igien, thi jeg maa reise i Morgentidlig" gientog den Fremmede, der ikke formodede, at Konen talte om sin Nedkomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
Et af Fædrelandets skiønneste Mindemærker af Middelalderens Kunst, var den berømte Danmark Riges Raad og Ridder Niels Langes Monument, i Hunderup Kirke. Det var i Aarene femten Hundrede og nogle og Tredsindstyve, altsaa i Kunstens lykkeligste Alder, at dette Kunststykke er forfærdiget i Florenz. Sarkophagen var yderst ziirlig udarbeidet af rødt og sort Marmor, forskiønnet med 4 Basreliefs i hvid Marmor, prydet med Absalons Frænders, de berømte Hviisers og Langers Vaaben. Oven paa Sarkophagen hvilede Ridderen Niels Lange, fortrækfelig udarbeidet i hvid Marmor, liggende i fuld Rustning ved Siden af sin Frue, en Scheel af Fødsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
Henimod trende Aarhundreder har dette Monument staaet, bædret ei allene fra Kunstens Side, men ogsaa som Mindemæke af en blandt Danmarks berøm. teste Adelsmænd - i disse Dage (saa fortæller Hr. Kammerjunker og Jægermester Teilmann i Ribe Avis) er det, efter Kirke-Eierens Befaling, paa en saare barbarisk Maade nedrevet og slangt i det aabne Begravelse i Kirken. Den sorte Marmorplade, hvorpaa Starnerne hvilede, er slagen i mange Stykker; Frue Langes Billede er i to Stykker, nogle af Bastelieferne ere beskadigede, som det Hele ved denne Medfart temmelig er ødelagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Kirkesanger Sinding og Søn, Tobaksfabriqveur Hielmdrop, Overkrigscommissair Secher, Exam. jurts A. J. Secher, Commandeur Wlaugel med Frue og Datter, Søe lieutn. O. W. Michelsen, Oberst v. Clausen, Ritmester v. Küble, Pastor Fritz, Mad. Jansen, Bagermester Møller, Mad. Sarild, Jfr. Aagaard Proprietair Jyberg, Stiftsprovst Studsgaard, Exam. jur. Bülow.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Ritmester Ridder v. Rosenørn, Cand. Phill. Rothe Proprietair Petersen, Handelsmand J. Lisberg, Mahame, Reisner, Madame Møller og Hiana . hiinansionen. nye. en Undsendt.)alle Til Cimbrienskalve, naar aa Sörsens Edle høie Möe. Glædens muntre Skaberinde, . Sangens tryllende Gudinde: Gjæster Dig fra Herthas Öe! Ei i hendes Lunde kun : Selv paa Dine brune Heder, Vil de Hulde skabe Glæder; Vil de throne nu en Stund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
Flere Offerpræster kom Med dem, og Præstinder fire Af de ypperste som zire, Deres Templers Helligdom. Gratierne og er med De Præstinderne omsvæve; Selv med Præsterne de leve. Troe de fölge Alles Fjed. Hver at ofre vel forstaaer. Hele Dannemark erkjender: De har tryllende Talenter Som forstörres Aar for Aar. Cimbria modtag med Fryd. Da de Kunstens ædle Blommer, Hvormed Kunstens Börn fremkommer :De er Helligdommens Pryd! Lad dem trylle blidt Din Sands! Henrykt da, og fre Du binder Kunstens Præster og Præstinder, Kunstens Lön, en Laurbærkrands
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
Bekiendtgiørelser. Da jeg lige fra min Embedstiltrædelse har erfaret, at den største Deel Beboere i Domsognet er udebleven med det mig tilkommende Høitidsoffer, og nu yder. mere seer Antallet af de Offtende aftage i den Grad, at mit Pintskaffer laar ei udgjør mere end Halvparten, af mit Pintserffer ifier: saa kan jeg ikke undlade, endnu ten Gang at paa minde Vedkommende om deres Skyldighed. Om det Retmæssige i min Fordring, tiver jeg enhver Beboet underrettet, da det er kundgjort først ved min Indtrædelse i Embedet, dernæst ved 2de Bekiendtgiørelser i Avisen, fremdeles ved 2de Circutaire, (hvoraf det første endog var ledsaget af mit Kalosbrev som stadfæstende Document) og endelig derved, at jeg 9 Høitider har staaet frem i Domkirken, for der tilligemed Kirkens Betiente at modtage Offer - et Stridt, som jeg neppe skulde have fordristet mig til, og som jeg sikkert heller ikke meere end een Gang kunde have gjort, naar jeg ikke havde været berettiget dertil. Skulde Nogle troe, at jeg ikke længere har billigt Krav paa Offer nu, da jeg ikke giver Underviisning i den Skole, som ligger i Domsognet: saa maa jeg giøre disse opmærksomme paa, at hvert af Byens Sogne ikke udgiør et særskilt Skoledistrict, men Nogle af Frue Sogns Ungdom, søge Skolen i Domsognet, og endnu flere af Dom søgnets Ungdom søge Skolen i Frue Sogn, og at desuden de Timer, jeg forhen anvendte ved Skolen. i Domsognet, nu udfyldes ved de andre Lærere, medens jeg efter mine Foresattes Villie og til mere end 300 Rbd. Lettelse for Byen har paataget mig at udfylde den vacantværende Lærerplads ved Skolen i FrueSogn. Denne Føielighed til Fordeel for Byen skulde jeg ikke have anmærket, naar ikke Adskillige stode i den Formening, at jeg har faaet den fratrædende Lærers Løn som Tillæg, ligesom Andre troe, at jeg har Andeel i de paabudne Præstepenge, da dog ingen af Delene i ringeste Maade kommer mig til Gode, Mere Arbeid, end jeg før havde, har jeg faaet ved Forandringen, men mindre Jndtægt. For at forsørge en allerede talrig Familie paa en anstændig Maade, har jeg stedse maattet arbeide af yderste Kræfter i de Timer, som vare mig levnede fra den offentlige Underviisning; men nu kan jeg, uagtet denne Anstrængelse ikke længere erstatte det Utilstrækkelige i mine Jndtægter, efterat disse tage saa kiendeligen af. Ved. kommende, som hidtil ikke have været billige og retfærdige imod mig, ombedes derfor herved om at være det i Fremtiden, og med det allerførste at vise det i Gierning. Aarhuus, den 7de Juni 1822. J. Steenberg. ord. Catechet,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
Fredagen den 28de Juni næste om Formiddagen Kl. to slet bliver, efter Vedkommendes Forlangende, foretaget offentlig Auction over afgangne Niels Andersens Huus, Kiettinglund kaldet, beliggende paa Framler Malt, med tilhørende Hartkorn 2 Skpr., samt Konge Korn og Qvægtienden af det anførte Hartkorn. Saasnart denne Auction, der afholdes i Stervboestedet, er tilende, foretages sammesteds Auction over Boets Jnd og Udboe. Hasle 1. Herredscontoir i Aar Seidelin. huus, den 5te Juni 1822. Ondagen om 12te d. M., Eftermiddag Kl. 3, bliver paa denne Byes Raadstue, efter Vedkommendes Begjæring, ved offentlig Auction bortsolgt endeel gode og udvalgte Bøger i forskjellige Sprog og Videnskaber, der ere prioriterere til det Sommerske Fidæicommis. Bøgerne (som Pr. Exam. juris Laurberg i Randers foreviser, vare forhen solgt ved Auctionen i Hr. Amtsprovst Kruses Gaard den 8de October f. A.; men da vedkommende Kiøber hidindtil er udeblevet med Betalingen derfor, fremmes denne Auction for hans Regning mod contant Betaling. - Samme Dag og Sted bortsælges nogle Skilderier, bibelske Stykker og Malerier; hvilket herved bekiendtgiøres. Randers, den 3die Juni 1822. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
Parcellerne No. 6, 7, 8, 9 og 10 af HeuringholmsHovedgaards Mark, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 6 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 1 Skp., 1 Fdkr. 2 Alb., med et Areal af circa 290 Tdr. Land, og som for Tiden bruges under Julianeholm, bliver ifølge vedkommende Dom og Udlægshavers Begiæring stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction, Tirsdagen den 9de Juli, 2den dito dito den 23de dito, og 3die dito Torsdagen den 8de August, førstk., hver Dags Formiddag Kl. 11 slet, de tvende første Auctioner her paa mit Contoir og den 3die paa Eiendommen selv, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte og forinden første Auction, ville være til Eftersyn hos Procurater Olsen i Grenaae. - Hvilket herved saavel til de Lysthavendes som Pantecreditorernes Underretning bekiendtgiøres. Rougsøe, Sønderhald og Østerlisberg Herredsfog. derie i Randers, den 4de Juni 1822. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
Jfølge vedkommende Dem, og Udlægshavers Begiæring bliver afholdt 3 Auctioner over 6 Parceller, paa Heuringholms Hovedgaards Mark, nemlig Parcellerne Nr. 345 12 13 og 17, staaende for Hartkorn, fri Hovedgaardstaxt : Ager og Eng 12 Tdr. 5. Skp. 1 Fdk., henhørende under Julianeholm, tilligemed de ved samme værende Bygmager. Auctionerne afholdes den 9de Juli, den 23de Juli og den 8de August første, hver Dags Formiddag Kl. 11 slet, de tvende første Auctioner her paa Contoiret. og den 3die paa Julianeholm, beliggende i Vivild Sogn, Sønderhold Herred. Conditionerne ville 8. Dage forinden første Auction være til Eftersyn hos Procurator Amm bøll her i Byen hvilket herved bekiendtgiøres saavel til de Lysthavendes som Pantecreditorernes Underretning : Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herredsfogderie i Randers, den 4de Juni 1822. I L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
Efter Begjæring af Skifteretten i Enkebispinde Til tens Boe bliver: Fredagen den 26de Juli første Formiddag Kl. 10 foretaget 3de Auction over Høirups Mølle, hvilket i Henhold til de Avertissementer som i denne Tidende forhen have været indførte angaaende Auctionerne over bemeldte Eiendom, hveraf den 3die Auction afholdtes den 26de October 1825. men efter Overeenskomst, blev udsat til fornævnte 26de Juli d. A., herved bekiendtgiøres, Auctionen afholdes i Hørups Mølle, efter de under de foregaaende Auctioner fremlagte Conditioner, med nogl Forandringer som ved Auctionen bekiendtgiøres, Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig til Tid og Sted. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, den 31te Helstein. Mai 1822.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
Min forhen beboede Gaard i Tiilst Bye og Sogn, agter jeg Underhaanden snarest muligt at bortsælge med eller uden Besætning; og hvorom nærmere akkorderes enten med Raadmand Olsen i Aarhuus eller med Eieren. Ole Andersen Hvesgaard, i Bodil Møll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
Creditorerne i Stervboerne efter følgende Afdøde nemlig : 1) Musikus Johannes Møller. 2) Stolemager Mads Haarslund. 3) Skriver ved Aarhuus Amts Forligelsescommission, Johannes Møller, 4) Dragon af Hs Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment, Albert Sterner Ostenau. 5) Dagleier Nicolai Michelsen. 6) Toldbetient Carl Kæjemodel, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten 26de Octbr. 1792 med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer paa Boet for Undertegnede. Aarhuus Kiøbsteds Skifteret, den 4de Juni 1822. Fleischer. Olsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
Med Øvrighedens Tilladelse agter undertegnede, den 24de Juni, at holde et Fugleskydnings=Selskab, hvorved erholdes, som Gevinster, følgende moderne, solide og nye Meubler. Første Gevinst: et Harpelyebord; landen, et Reiseskatol, tredie, et Syskriin, fierde, en Barbeerkasse, femte, en Tobakskasse. Hvert Nummer paa disse Gevinster koster 1 Rbd. og ved Skydningen maae ingen Refler bruges. De ærede Liedhavere, som vil beære mig med deres Nærværelse underrettes om, at jeg baade i men Bopæl og paa Skydebanen opvarter med forskellige Slags gode Spise- og Drikkevare. Edeltoft, den 29de Mai 1822. T. Meiniche. Formedelst men Kone Bodil Nielsdattet, (boendes tæt ved Landeveien, østen Bredahl i Engun Segn ved Veile,) dendes slette Levnet, lod jeg mig fra hende separere fra Bord og Seng forrige Aar. Jeg som et eftergivelig Menneske, og efter hendes Bøn og Begiering, lod jeg mig overtale at drage til hende igien, med al mit Bohave. Om en føie Tid derefter, fødte hun et Barn, heri fandt jeg mig med overbærende Taalmodighed; men derefter blev hendes sædvanlige grove og lastelige Levnet saa overdreven og idelig, især med Naboen, Huusmand Iver Mach, sen paa EngumMark, at jeg havde Aarsag at frygte for mit Helbred, ja mit Liv; altsaa maatte jeg nødes at rykke fra hende igien. Ifølge heraf vil jeg bede, at Jngen for Eftertiden betroer min fraskilte Kone Bodil Nielsdatter, Ro get i mit Navn, da de deraf kunne vente at tage Skade. Løgballegaard i Østersnede Sogn, den 4de Juni 1822. Søren Ottesen. Klæde af forskiellige Couleurer, hvoriblandt mørk meleret, er til billige Priser at bekomme hos C. v. Berger, ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
Prøven af det fra Assens i flere Aviser anbefalede nyspfundne Slags Korneensemaskiner er nylig hertil arriveret, og staaer til Eftersyn for Libhaver, hos UnC. B. Frausing. dertegnede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
Skipper Peder S. Bomholdt afseiler bestemt i næste Uge til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. ge
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
Hos Hansen i Soelborg Kiøe kan en duelig Karl som forstaaer at drive Avling og er villig til Alting, faae Condition til November. Col Værelser tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-08
I et her midt i Byen beliggende Sted, kunne strax eller til St. Hansdag en god og beqvem indrettet Stueretage, og til næste Michaeli Flyttetid en Salsetage faaes L. F Bloch. tilleie, der anvises af Udgives 3de Gange ugmelig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-11
Aar 1822. No. 90. Tirsdagen. den 11te Junii. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst. privilegerede Aarhuus tiftstidende. De nordamerikanske Fristaler. Den russiske, den spanske og den franske Minister ere pludselig afreiste fra Washington. Den spanske havde forinden afgivet en formelig Protest mod Erkiendelsen af Sydamerikas Uafhængighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-11
Brasilien. I Staden Fernambucco have de indfødte Brasilianere gjort Oprør mod Europæerne, der anfaldes af dem med Knive, Dolke og Sabler. Øvrighedens Foranstaltninger derimod havde hidtil været frugtes i løse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-11
Spanien. Hovedstaden - skrives der fra Madrid under 19de Mai - er som en Vulkan, der hvert Øieblik truer med at bryde løs. Franskmændene ere især Gienstanden for Oprørernes Angreb og Fornærmelser. Ministeriet har givet Ordre til, at 15000 Soldater ufortøvet skulle bryde op til Catalonien, der desuden er erklæret i Beleiringsstand. Andre 12 Batailloner ere underveis, for at forstærke Divisionerne i Biscana og Navarra. En Munk af la Trappeordenen har ved Tarragona vundet en ordentlig Bataille over de konstitution lle Tropper. Kommunikationen med Frankrig er nærved at vorde standset. Til Staden Jruu ventede man 5 til 6000 Md. Jnfanterie og 6 Eskadroner Kavallerie. Ogsaa General! Mina siges at faae en Kommando ved Pyrenæerhæren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-11
Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-11
Her lægger Folkestemningen sig for Dagen paa en heel mærkværdig Maade da de nye Valg saavel i Provindserne som i Paris vise hvormeget den offentlige Mening erklærer sig for de Liberales Partie, kun med Møie bringer Ministeriet det saavidt, at faae nogle af de af det protegerede Candidater hist og her valgte; ogsaa i Pairernes Kammer formeres en stærk Opposition imod Ministeriet, da alle de gamle Ministre og deres Venner holde sig til Modpartiet. (Det franske Statskib er vel kommet ud af Revolutionens Hav og ligger paa Rheden, men i Havnen er det endnu ikke indløbet ) - Hele den franske Armee sættes paa en 3 respectabel Fod. Alle Linie, og lette Infanterieregimenter ere alt fuldtallige, og Kavalleriet vorder paa det hurtigste og bedste eqviperet. - Kunsten at indsmugle Contrabande er uudtømmelig. Nyligen ankom til Valenciennes en Bondevogn med tre syge Soldater. Da Visittørerne vilde undersøge Halmen, hvorpaa disse laae, vaandede de sig ynkeligen. Men da man ikke brød sig om deres Jamren, bleve de med tet saa raske, at de over Hals og Hoved smurte Haser, og paa Vognen fandtes et Læs engelsk Tyll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-11
Rusland og Tyrtiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-11
St. Petersborg, den 5te Mai. Hofferne i Wien, Paris, London og Berlin have nu afgivet deres Erklæringer paa Spørgsmaalet, hvad Stilling enhver især af dem vilde tage, hvis Krigen, udbrød, Londonerhoffets Synspunkter ere noget afvigende fra vore, dog har det lovet Neutralitæt, Wienerkabinettet billiger under visse betingelser Ruslands Forholdsregler og lover at vedligeholde Neutralitæten saavidt som muligt. Hofferne i Paris og Berlin have uden Betingelser tiltraadt vor Monark Anskuelser, hvis Portens Overmod paany forkaster Ruslands Ultimatum. Begge disse Hoffer ville, ifølge denne Grundsætning, ved Krigens Udbrud hæve al Forbindelse med Porten og kalde deres Gesandtere tilbage. Vor Monark har opfordret alle øvrige Hoffer til det samme, hvis Portens Stivsind volder Krig, Odessa, den 10de Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-11
Over tredive Skibe ere i nogle Dage komne hid fra Constantinopel. Ved dem erfares, at offentligt havde Porten endnu intet kundgjort, som kunde tyde paa eftergivent Sindelag. Reis-Effendt frygter for sit Hoved, hvorfor han hidtil kun har været at formaae til mundtlige Erklæringer. Hvormeget disse ere at lide paa, vil Tiden vise. Her vil man endnu ikke rigtig til at troe paa Fyrstendømmernes aldeles Rem ning, men formener, at Porten kalder Asiaterne til bige igien bag Donau, for desbedre at kunne holde dem i Tømme, og da der desuden intet mere var at plyndre der men tvertimod Mangel og Elendighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-11
Paris, den 1ste Junii. Jgaar fik den derværende engelske Gesandt en Koureer fra Constantinopel, man siger, med den sikkre Efterretning, at Freden vorder uforstyrret; den russiske Minister - saa fortæller man endvidere i har selvsamme Dag modtaget fra St. Petersborg sin Keisers Manifest, der ei lader mindste Tvivl tilbage om Krigens snare Udbrud. Det sidste Rygte fandt mere Tiltroe end det første.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-11
Frankfurt, den 27de Mai. Handelsbreve fortælle, at Russerne ere rykkede ind i Moldau, og at Tyrkerne under rædsomme Ødelæggelser retirere af Donau til. - Huset Rothschil har paataget sig, at arrangere et Laan for Rusland paa 100 Millioner Rubler. Da en af Rothschilds Venner opkastede det Spørgsmaal: "Tyder dette Laan paa Krig eller Fred, skal Bankøren have svaret: Troer De, jeg var saa daarlig at slutte slig Contract, hvis jeg troede paa Krig?"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-11
Blandinger. Den hellige Januarii Blod har nylig viist sig flydende for den kongelige Familie i Neapel,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-11
J da Bruun, nuværende Grevinde Bombelles var nylig paa sin Reise giennem Parma, til Taffels hos Maria Louise, Napoleons Enke. Grev Bom, belles er østerrigsk Gesandt ved Hofferne i Toskana Lukka og Modena.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-11
Da Kongen af Sverrig nylig feirede Desideria festen Dronningens Navnedag) ved en stor Diner, vare af de fremmede Ministre kun to tilstæde: den russiske og den danske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-11
Fædrelandet. Khvn. den 8de Junii. J Mandagsformiddag Kl. 11 forlod Hs. K. H. Prinds Oskar Hovedstaaden, ligesom ved Ankomsten i en med 6 Heste bespændt Kgl. Eqvipage, eskorteret af Garden til Hest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-06-11
Efterat Hs. K. H. havde taget Frokost i Roeskilde og beseet Domkirken, fortsattes Reisen til Ringsted, hvor Høisamme holdt Middagstaffel, og ankom Kl. 11 om Aftenen til Corsøer. Prindsen fandt sig i det hele paa det bebageligste tilfredsstillet ved at Ophold der, ligesom ogsaa Hovedstadens bellige Omegn, i Særdeleshed demaletiske Skovpartier i Nord Sjælland, saavelsom Frederiksberg og det skiønne Søndermarken tildroge, sig hans Opmærksomhed. Som et Beviis paa hans Kierlighed for Videnskabelighed anføres, at Professor Ørsted nød den Ære af hans Tilstædeværelse ved adskillige af hans physiske Experimenter. - Som et skiønt Træk af hans ædle fordringsfrie Charakteer fortiener det at fortælles, at han den første Dag efter sin Ankomst skal have givet den opvartende Kavalleer, der underrettede ham om at en Person ønskede at have Audients hos ham, til Svar: at han her ingen Audients gav; Enhver skulde være ham hiertelig velkommen. - Mod dem, der havde den Lykke at være om ham, viste han sig ligesaa utvungen og fordringsfri, og underholdt dem tidt, endogsaa uopfordret, ved Fortepianoet, hvorpaa han besidder ualmindelig Færdighed. - Ligesom Hs. K. H. indtog Alle ved sit milde Væsen, og gav dem, der vare omkring ham, Leilighed til at bemærke hans sieldne videnskabelige Dannelse og grundige Kundskaber, viste han ogsaa i høieste Grad Gavmildhed mod alle dem, der under hans Ophold her bidtoge til hans Opvartning eller Fornøielser. Foruden den nævnte kostbare Gulddaase, som Hs. Ex. Overhofmarskal Hauch mod. tog, uddeelte han rige Foræringer. Saaledes lod han Hofpræsten, Konfessionarius Liebenberg, efter den for ham holdte Kobinetsprædiken, kalde ind til sig og overrakte ham en kostbar Gulddaase. - Da han besaae de Kongelige Stalde, tiltrak i Særdeleshed eet Spænd kulsorte Hingster sig Prindsens Opmærksomhed og Yndest, og det behagede allernaadigst Hs. Majestæt Kongen at giøre ham en Præsent dermed.