JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-10
De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Huusmand og Fisker Anders Nielsen af Holchenhavns Huuset her paa Godset, saavelsom de der maatte skylde noget til dette Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, i Følge Placaten af 26de October 1792, de første at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter, og de sidste for at betale hvad de til Boet maatte være skyldig. Selchausdahl den 5te April 1821. Møller. Englerup Mølle og Sigersted Kirke, tilhørende F. Jacobsens Fallitboe, bliver, efter Forlangende af Panthaveren, stillet til femte og sidste Auction, som afholdes i Møllen Onsdagen den 18de d. M., Eftermiddag Kl. 3, og vil da Eiendommen absolut og uden flere Auctioners Holdelse vorde afhændet fra Boet. Ringsted den 7de April 1821. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-10
Onsdagen den 2den Mai næstkomNestved, mende, afholdes offentlig Auction over Husene, No. 169 beliggende i Møllergaden, No. 205 og 200 beliggende i Bredstrædet samt No. 213 beliggende i Pølsestrædet, heri Byen, Viinhandler Sortrups Opbudsboe tilhørende. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. – Lysthavende ville behage at møde paa denne Byes Raadstue bemeldte Dags Formiddag Kl. 11 en halv. Nestved den 7de April 1821. M. S. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-10
Mandagen den 30te d. M. om For Nestved, middagen Kl. 11, bliver paa denne Byes Raadstue afholdt offentlig Licitation over Broelægningen af circa 300 – Favne, for indeværende Aar, i Nestved. - Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Nestved den 7de April 1821. M. S. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-10
Løverdagen den 23de d. M., afholdes Nestved. offentlig Auction over Græsningen, for indeværende Aar, paa nogle og tyve Tønder LandJord, Hr. Oberstlieutn. v. Post's forrige Gaard tilhørende, beliggende i denne Byes Marker. – Lysthavende ville behage at møde paa mit Contoir bemeldte Dags Formiddag Kl. 11 en halv. Nestved den 7de April 1821. M. S. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-10
Løverdagen den 23de d. M. afholdes Nestved. offentlig Auction over Græsningen paa nogle og 20 Tdr. Land, af Hr. Viinhandler Sortrups Jorder, beliggende i denne Byes Marker. – Lysthavende ville behage at møde paa mit Contoir bemeldte Dags Formiddag Kl. 11 en halv. Nestved den 7de April 1821. M. S. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-10
Torsdagen den 12te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction som afholdes i Carl Møllers Leiebolig i Jens Hviids Gaard ved Sveitserpladsen her i Byen, bortsolgt, en Holsteensk Vogn, en Hest, et nyt Topsengested, et langt rødmalet Fyrre bord, 2de Bænke, et Seletøi, en Skriverpult, en Dragkiste, 2 andre Sengestæder, noget Kiøkkentøi, endeel røget Flesk m. m. som paa Auctionsstedet forevises. Slagelse den 6te April 1821. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-10
Efter Begiering af Skiftecommissionen i afgangne Kammerheere de la Calmettes og Enkefrues Boe, bekiendtgiøres herved: at Onsdagen den 25de April førstkommende og følgende Dage, hver Dags Formiddag Kl. 9, afholdes en meget betydelig Løsøre auction paa Marienborg Hovedgaard paa Møen, ved hvilken Auction vil blive bortsolgt en Deel elegante Effecter, bestaaende af: Sølv, Plet, Bronce, Kobber, Tin, Messing, Blik, Porcellain, Christal, Glas, Steentøi, Meubler af alleslags, Speile, Sengklæder, Linned, Malerier og Kobberstykker, et Partie udmærkede Gevæhrer og Pistoler, en særdeles god 3 1/2 Fods ochromalisk dollonsk Tubus, en stor Electricermaschine, forskiellige Slags Vogne, Seletøier, Heste m.v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-10
Til Liebhabernes Underretning tiener: at der især af Speile, Sengklæder og Krølhaarsmadratser, gives et betydeligt Assortiment. Trykte Cataloger vil fra den 11te dennes være imod Betaling at erholde: i Kiøbenhavn hos Høiesteretsadvocat Sporon Vestergade No. 19, i Stege paa Undertegnedes Contoir, paa Marienborg hos Jnspecteur Nyegaard, og iøvrigt paa de vigtigste sydsjellandske, falsterske og lollandske Giestgiver- og Færgesteder. Stege paa Møen den 2den April 1821. C. Meincke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-10
Tirsdagen den 24de denne Maa Raunstrup. ved om Formiddagen præcis Kl. 9, lader Hr. Agent Nyeholm paa Raunstrup ved Nestved, formedelst Boepæls Forandring, ved offentlig Auction bortsælge: en Deel Avlings- og Hauge-Redskaber, Sængeklæder til 6 a 8 Folkelænge, Kykkentøi og Steentøi, alle Slags Meubler og Meierie Redskaber 13 gode, Arbeidsheste, forskjellige Viner-Post- og Arbeidsvogne, 15 Stykker Grisse og forskjellige andre smaae Kreaturer, samt en Deel røget Flesk og Kiød m. m. alt efter de paa Auctionsstædet nærmere bekiendtgiørende Conditioner, hvoriblandt den: at bekjendte og vederhæftige Kjøbere gives Credit til førstkommende Michelsdag. Summarisk Fortegnelse over det Sælgende kunde erholdes paa Raunstrup og hos Fuldmægtig Høyberg i Nestved. Freddagen den 13de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Corsøer Raadstue afholdt Licitation. 1) over circa 270 Favne Brolægnings Arbeide paa Byens Gader. 2) over circa 260 – Favne dito Arbeide, paa Veien fra Postgaarden til Færgebroen. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir. Corsøer den 31te Marts 1821. Bernth. i 4 brugelig til Udfyldning Tov-Ostel, ere at bekomme i enkelte Ark og Bøger hos Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-10
Tvende Stang-Rifler som ere meget bekiendte for deres Godhed, anvises tilkjøbs af Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-10
J et godt Huus nær Slagelse anvises Kost og Logie for et honet eenlig Fruentimmer af Bogtrykker Magnus. No erholdes for Dansk rødt Kløverfrøe Rdlr. 3 Mk. pr. Lispund hos A. P. Kierulff, junior, paa Nyetorver.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-10
a 400 Tønder god Meelkalk kan strax erholdes Kall. ved Kalkovnen ved Windbyeholdt, og i tilstundende Sommer kan saavel Steen som Meelkal erholdes hele Sommeren efter nærmere Bestilling og efterhaanden som der brændes, og vil den første Steenkalk være at faae i medio May Maaned d. A., og er Prisen indtil videre 3 Rbdl. pr. Tønde Steenkalk og 1 Rbdlr. 48 s. pr. Tønde Meelkalk i Sedler og Tegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-10
Kalken er af Farøe bekiendte gode Kalksteen. Lindersvold ved Windbyeholdt den 23de Martii 1821. Funck, Forvalter. af en god Slags, og vel bevaret, Kartofler, kan bekommes paa Frederikstude, a1 Rbdlr. Tønden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-10
Hvor tvende Værelser og to Kamre med Kiøkken og et Stykke Haugejord er at faae til Leie, anvises af Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-10
3 a 4 fæsteledige Huse med tilliggende Jor lodder ere paa fordeelagtige Vilkaar at faae i Fæste er ler Leie førstkommende 1ste Mai. Lysthavende melde sig hos P. J. Hansen paa Store Antvotskov ved Slagelse. Gode hvide Sæde Vikker ere at faae tilkjøbs for 16 Mk. pr. Tønde, paa Frederichslund; man henvender sig til Forvalter. Navr. 4de a 15 Mk. Sedler og Tegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-10
Rødgran Planter o kan bekommes paa Løvenborg pr. Holbech. Man behage at adressere sig til Gærtner Rolsted paa Løvenborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-14
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den uden og indenlandske Historie. for vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 17de Aarg. Løverdagen, den 14. April 1821. Ne 30. 17de A. Løverdagen, den 14. April 1821. Ne 30. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-14
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Tegner det til i Europa at Krigs-Uveiret vil gaae pludselig over, saa begynder det derimod at trække op over Afrika. Vi have nyelig hørt om Pastans af Ægyptens Foretagender mod Rubien, nu erfarer man at den i hvortes Krig er i fuld Gang i Keiserdømmet Marokko. Den Spanske Commandant i Ceuta har indberettet, at den nye Marokkanske Keiser Jbrahim er d. 24 Februar rykket ind i Tanger; han forfølger sin Onkel, den legitime Monark Soliman med den største Forbittrelse. Man har fra Spansk Side taget alle fornødne Forholdsregler for at sætte Couta i Sikkerhed mod et Overfald; Sladen har en Garnison af 8000 Mand. Man har i denne Stad hørt en meget stærk Canonade d. 2den Maris, som man troer at komme fra Beskydningen af Staden Tetuan. Algier skal have en Krig i Sinde mod Spanien; den Algierske Escadre, elleve Skibe stærk er gaaet i Søen; den Spanske Consul i Algieblev saalænge arresteret i sit Huus, indtil Flaaden, var løben ud, for at han ikke skulde mærke til noget, saasnart denne Efterretning var erholdet, saa afseilede strax den Nederlandske Escadre fra Port Mahon; den bestaaer vel kun af fire Krigskibe; men man formoder nu, at de Spanske Krigskibe, som ere udløbne fra Carthagena, for at afgaae til Neapel, ville støde til den. Ogsaa i London har man yttret den Formodning, at Algiererne ville i dette Foraar foretage sig Krydstog mod de Nationers Skibe, med hvilke de ikke have sluttet Fred. – Man har Efterretninger fra Columbia om at nye Uroeligheder ere der udbrudte. J Staden Maracaybo, som endnu var i Spaniernes Hænder, blev Garnisonen, som bestod af 3000 Mand, commanderet af en Kongelig Officer; da der var Mangel paa Levnetsmidler, saa blev en Deel Soldater udsendt for at indsamle dem i Omegnen. Medens de vare fraværende blev et Corps Bevæbnede indladt i Staden, som bemægtigede sig Castellerne og erklærede Staden for frie. En stor Deel af Soldaterne i Garnisonen forbandt sig med Jndependenterne. Man er blot uvis om Bolivar har Deel heri. Skulde dette være Tilfældet, saa vil Vaabenstilstanden være brudt og Fiendtlighederne paa nye begynde. General Morillo er ankommen til London, hvorfra han om faa Dage vil afreise til Madrid. Han erklærer, at han er en ivrig Tilhænger af det nye Spanske Constitutions system; han taler med den største Agtelse om Bolivars Caracteer, hvilken han har foræret sin bedste Hest til et Venskabs Tegn. - Den nærværende Folkemængde paa Hati, nemlig i de forenede Distrikter af det forhenværende Kongerige og Republikken bliver anflaget til 480,000 Sorte, 20,000 Mulatter og 1000 Hvide, af disse 501,000 Mennesker boe 261,000 i den forrige Republik og 240,000 i det forrige Kongerige. Jndførselen af Vaccinationen har været meget gunstig for Folkemængdens Tilvært, Man anslaaer de offentlige Jndkomster tilsammen til 48 Millioner Franker, hvorimod Regieringsudgifterne i begge Deele udgjorde i Aaret 1817 kun 18 Millioner, saa at der var et Overskud paa ikke mindre end 30 Millioner, begge Statens Armeer udgiøre 48,000 Mand regulaire Soldater; men hvoraf ikke den 4de Deel er bestandig i Tieneste.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-14
J Kirkestaten begynder man at komme til Fornuften, og at underkaste sig Himmelens legitime Overherredømme; thi man har i det pavelige Consistorium nu fattet den Beslutning at lade Solen staae og Jorden gaae, da man har erklæret sig for det Copernicanske System. - Den nye Churfyrste af Hessen, har afskaffet Pidskene i Nakken ved den heele Hessiske Armee, og tillige befalet at Officererne og Underofficererne ikke herefter skulle møde med Stokke i Hænderne paa Paraden; man taler om, at mange andre vigtige Forbedringer ere Værk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-14
Den 21de Marts androg Hr. Hume paa i det Engelske Underhuus: at de Documenter skulle fremlægges, hvoraf Huset kunde see, hvormeget Napoleons Fangenskab paa St. Helena kostede Landet. aarlig og sagde: dersom det forresten er ret at berøve Napoleon sin Friehed, saa kunde det for det meste skee med en 10de Deel mindre af de Bekostninger end hidindtil ere medgaaede. J Aaret 1819 have disse Udgifter beløbet sig til 439674 Pund Sterling og jeg skulde formene, at de øvrige Europæiske Magter burde tage en forholdsmæssig Andeel deri.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-14
Sir Robert Wilson sagde nu Jeg griber den første Leilighed, som tilbyder sig for mig, for paa det høitideligste at protestere imod at Napoleon bliver længere holdet fængslet (almindelig Latter fra den ministerielle Side). Dhrr. kunne lee; men jeg udtrykker de Følelser, som enhver retfærdig, menneskeligsindet og høimodig Mand i Europa maae besidde (nye Latter) ved denne ophøiede Mands Fængsling seer jeg ikke andet end Skiændsel; et Brud paa Troeskab og paa Troe og Love og en Plet paa dette Lands National-Charakteer. Han begav sig frivillig under Englands Beskyttelse, hans Tillid til Englands Høimodighed blev dermed belønnet, at man fængslede ham paa en Klippe, hvorhan er underkastet uhørte Fornærmelser. Adskildt fra sin Familie, selv fra sit eneste Barn, har man berøvet ham enhver huuslig Glæde. Det er en afgjort Sag, at Napoleon vilde have undkommet; et Amerikansk Skib vilde sikkert have ført ham til en ædelmodigere Nation; men han foredrog det, at sætte sin Tillid til den Brittiske Ædelmodighed; han har Aarsag til at fortryde den Tillid, som han har sat til os, og dersom det Land, hvis Scepter han førte, hvis Roes, hvis Lykke og hvis Jnterresse er saa nøie forbunden med hans Berømmelse, nogengensinde igien skulle tilkæmpe sig sin sande Friehed, saa kan det ikke tilgives, at den Helt, som var den Fyrste, som det engang valgte sig, skulde ende sit Liv paa en nøgen og eensom Klippe. Denne Gierning, at behandle denne Mand, som en Fange, har været himmelraabende fra Begyndelsen af, og endnu mere uretfærdigt er det, at berøve ham sin Familie. Han overgav sig til den Brittiske Autoritet, paa samme Maade, som Mithridates flygtede til Romerne. – Hr. Goulbourn sagde derpaa. Den tappre General har antaget at Bonaparte er kommen til os, ligesom Mithridates til Romerne; men Bonaparte sagde selv, at han kom tilos ligesom Themistoles til Perserne. – Hr. Hutchinson fulgte Sir R. Wilsons Exempel, dadlede Forholdet imod Napoleon paa det haardeste, giorde meget bittre Hentydninger paa de forenede Magter og paastod, at Bonaparte havde aldrig været saa farlig for det menneskelige Kiøns Friehed eller begaaet saa uhørte Handlinger som de andre Fyrster. Hr. Croker forsvarede den Engelske Regierings Forhold imod Napoleon, og anførte at han ikke frivillig havde kastet sig i Englændernes Arme; men først efterat han havde holdet Krigsraad og efterat alle Midler til at flygte vare ham afskaarne. – Hr. Humes Forslag blev antaget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-14
Nyeste Post-Efterretninger. Den Wienske Hoftidende indeholder følgende officielle Efterretning om Oprøret i Wallachiet og Moldau, som nu begynder at antage en stedse vigtigere Charakteer: Kort efter Hospodaren Alexander Suzzos Død udbrød et Oprør i Wallachiet, i hvis Spidse en Jndfødt stod ved Navn Thodor, som i forrige Tider havde tjent som Frivillig ved den Russiske Armee, og var siden befordret til Officeer og havde derpaa tillagt sig Navnet Wlavimiresco. Denne Opstand hvori i Begyndelsen kun nogle Pandurer og Arnauter toge Deel og som forresten, ifølge Oprørernes egne Erklæringer, ikke var rettet mod Porten; men kun imod Bojarerne og de offentlige Embedsmænd, greb under det oprettede Jnterregnum saaledes om sig, at Theodor kunde ustraffet giennemstreife en betydelig Deel af det saakaldte lille Wallachie, saa at man ikke var uden Bekymring over hans videre Fremskridt. Jmidlertid smigrede man sig med, at Fyrste Callimachis Ankomst, som var udnævnt til Hospodar i Wallachiet skulde sætte en Grændse for disse Uordener, da pludselig en Begivenhed kom til Udbrud i Moldau, som var af langt vigtigere Følger: Den 6te Marts begav sig Fyrste Alexander Bilanti, Søn af den forrige Hospodar i Moldan og Russisk Keiserlig General Major, men som i et Aar ikke havde været i Tienesten, med et talrigt Følge af Arnanter fra Bessarabien til Jassy og anmeldte sig som Grækernes Befrier fra det Tyrkiske Overherredømme. Endnu samme Aften bleve alle de Tyrker, som vare i Jassy afvæbnede, og som det lader ombragte. Saameget er sikkert, at allerede 3 Dage førend Fyrste Ypsilantis Ankomst, var et blodigt Oprør udbrudt i Galatz, hvorved alle de Tyrker, som vare i Staden, og som ikke kunde redde sig med Flugten, bleve dræbte, og Byen selv blev for den største Deel lagt i Aske. Den 7de Marts udstædte Fyrste Ypsilanti en Mængde Proclamationer, saavel til Beboerne i Moldau og Wallachiet, som til den græske Nation i de øvrige Provindser i det Tyrkiske Rige. Disse Proclamationer ere skrevne i et høist poetisk Sving, hvori han erklærer sig at være opfordret af mange tusinde af sine Landsmænd til dette Befrielses Værk, og skildrer Opstanden af alle græske Nationer, som en længe besluttet og af hemmelige patriotiske Selskaber i fleere Aar forberedet, og nu overalt til Udbrud komne Revolution, og der bliver deri med udtrykkelige Ord forsikkret, at man ved dette Foretagende kan giøre Regning paa en kraftig Understøttelse af en stor Naboe-Magt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-14
Paa samme Tid henvendte Fyrste Apstlanti sig med et Bønskrift der var skrevet i samme Stil til Hs. Majestæt den Russiske Keiser, hvori han opfordrede denne ophøiede Monark, til at forunde den græske Nation og især begge Fyrstendømmerne, som svæve i stor Fare, sin høist formaaende Biestand. Strax efter at disse Efterretninger vare ankomne til Laybach, har det behaget hans Majestæt Keiser Alexander at erklære: at Allerhøistsamme kun betragter Fyrste Ypsilantis Foretagender, som Virkningen af den uroelige Aand, som charakteriserer, den nærværende Tidsalder, og at han kun kan forklare dem af en ung Mands Uerfarenhed og Letsindighed. Tillige har hans Keiserlige Majestæt befalet følgende. 1) Fyrste Alexander Ypsilante udelukkes af den Russiske Tieneste. 2) Det bliver ham tilkiendegivet, at Hs. Majestæt Keiseren aldeles misbilliger hans Foretagender, og at han aldrig kan giøre Regning paa nogen Hielp fra Russisk Side. 3) Der udstædes Befaling til den commanderende General over de russiske Tropper ved Pruth og i Besserabien, Greven af Wittgenstein, at lagt tage den strængeste Neutralitet ved de Uroeligheder, som ere udbrudte i Fyrstendømmerne Moldau og Vallachiet, og under ingen Paaskud hverken middelbar eller umiddelbar at tage Deel deri. 4) At disse Beslutninger skulle meddeeles den Russiske Gesandt i Constantinopel; med den befaling at underrette Porten derom, og paa nye at bekræfte de aabne og loyale Forsikkringer, som ere meddeelte den i Anledning af den nyelige Opstand i Walachiet; Baron von Stroganoff skal udtrykkeligen erklære, at Hs. Majestæt Keiserens Politik aldrig vil have noget at giøre med Uordener, som kunne true noget Lands Rolighed; at enhver Deeltagelse i saadanne Bevægelser staaer i Modsigelse med Keiserens Retfærdigheds Grundsætninger; og at Keiseren i sine Forhold med Porten ikke kiender noget andet Ønske, end at opretholde og nøie at efterkomme de Traktater, som ere oprettede imellem begge Magter. – Den Østerrigske Keiser har ligeledes givet sin Jnternuntius i Constantinopel Befaling til at meddeele Porten en ligesaa beroeligende Erklæring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-14
Efter denne officielle Beretning fortiener de øvrige nyere Efterretninger, som man har fra den Tyrkiske Grændse om denne saa overmaade vigtige Begivenhed at meddeles. – Den 7de Marts blev paa alle Gadehiørner i Jassy opslaget en Proclamation af Fyrste Alexander Ypsilanti, hvori han erklærer: at hele Grækenland vil nu opstaae for at afryste Tyraniets Aag, og hvori han lover en fuldkommen Sikkerhed for Personer og Eiendom. Strax forsamlede sig flere Hobe af Mennesker som grebe alle de Tyrker som vare i Jasse, førte dem med Magt ud af Byen og halshuggede dem. Folket blev forbauset over disse Begivenheder og flere vilde begynde at hielpe Tyrkerne; men Fyrsten reed selv iblandt Forsamlingen, beroeligede den og forsikkrede, at alt var skeet med hans Vidende og Villie, ogsaa paa Landet bleve alle Tyrker myrdede, og al Tyrkisk Eiendom lagt under Beslag. Jfølge Efterretninger fra Brody i Ungarn, ankomme daglig Grækerne i tusindeviis fra de Russiske Provindser, og støde uhindrede til Fyrste Ypstlanti, som har opslaget sit Hovedqvarteer i Kischene i det Russiske Moldau paa Grændsen af det Tyrkiske. - Revolutionen skal have udbredet sig til hele Wallachiet, Moldau og Bulgarien. Mange Tyrkere ere flygtede til Biergene langs med Grændsen; endeel ere blevne indhentede og nedsablede af Arnanterne; nogle ere flygtede til de Østerrigske Distrikter. Overalt bliver der hvervet for den Nyegræske Armee, hvorved der gives store Haandpenge, og hvorved Talen er ikke mindre end om et nyt Græsk Rige. - Man siger, at Rygtet og at den Græske Patriark i Constantinopel var bleven halshugget skallisær har bragt Grækerne i Bevægelse. J Jassy skulle flere 1000 Mand være samlede, som tildeels ere Russiske Undersaattere. – Nu meldes des der i en privat Skrivelse fra Jassy under 12te Marts, at en almindelig Plan skal være kommen til Modenhed iblandt Grækerne til at afskaffe det Tyrkiske Aag, og at Planen skal være aftalt i hemmelige Broderskaber i alle de Provindser i det Tyrkiske Rige, hvor der opholde sig Grækere. Alt hvad der kan bære Vaaben, bliver kaldet til Vaaben og store Fonds blive oprettede. Den 11 Marts blev efter Gudstienesten 3 Faner indviede i Jassy, til hvilke man spor med den største Enthusiasme. Alle disse Faner ere trefarvede, og en af dem har paa den ene Side et Kors med den Jndskrift: Ved dette skulle vi seire! Frieheden leve. Paa den anden Side seer man en Phønix som reiser sig af sin Aske. Kokarden er rød, hvid og sort, og Anførerne bære Dødningehoveder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-14
Begivenhederne i Wallachiet staaer i Forbindelse med denne store Plan. Man vil fra flere Sider, rykke hurtig frem imod Constantinopel. Rygterne gaae saavidt, at man siger: at Ali Pascha er bleven en Christen, at han har tiltraadt Forbundet, og at han har antaget Navnet Alexander eller Constantin (enhver Menneskeven maae ønske, at dette Oprør maae lykkes, men at en hæderligere Constantin end Aly maae bestige Grækenlands Throne). Fra Odessa maae for Øieblikket ingen Skibe løbe ud. Man vil vide, at en Note skal være tilsendt den Brittiske Ambassadeur ved det Russiske Hof, for at overlevere til Keiser Alexander; hvori der ikke allene giøres Forestillinger mod, den Forholdsregel, at lader en Russisk Flagde passere Dardanellerne for at understøtte Østerrigerne ved deres Operationer mod Neapel; men endog formelig protesteres derimod.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-04-14
En Afskrift af denne Note blev den 26de Marts overleveret den Russiske Ambassadeur i London, Grev Lieven, af Lord Castlereagh. Porten skal ligeledes have protesteret imod dette Forehavende af den Russiske Regiering.