Aalborg Stiftstidende, 1845-06-28
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 24de Junii. Man har en gammel Gaade om, hvad Bonden seer hver Dag, Kongen sjeldent, og Gud aldrig. Det andet Led af Gaaden kan ikke meer anvendes i vore Tider, hvor det tvertimod er blevet hyppigt, at Fyrster aflægge hinanden gjensidige Besøg. Heroppe i det høie Norden og i det lille Danmark er der mindre Anledning dertil, og i dette Aarhundrede har intet kronet Hoved gjæstet Danmarks Hovedstad, i forrige Aarhundrede kun to, Peter Czar og Gustav den 3die, der, saavidt os bekjendt, paa sin Udenlandsreise aflagde et Besøg her. Hs. preussiske Majestæt er saaledes det første kronede Hoved, idetmindste i de sidste 70 Aar, vi have seet som Gjæst, og det er derfor begribeligt, at hans Nærværelse har bragt megen Røre, da det altid er interessant at see en Mand, der raader for 15 Millioner Menneskers Skjæbne. Det er en Selvfølge, at Hs. Majestæt er bleven viist alle Hovedstadens og dens Omegns Mærkværdigheder, at der ikke et bleven sparet paa Festiviteter a.; men hvad der er mærkeligt, og som vi ikke have seet omtalt andensteds, er, at vi dog skulle kunne have viist Hs. Majestæt Kunster, som han ikke før har seet, og det endog i et Fag, der er ganske eiendommeligt for hans Land. Den preussiske Stat er, som bekjendt, en Soldaterstat, og Alt, hvad der hører til Soldatervæsenet, er drevet der til en ganske ualmindelig Fuldkommenhed; men ved den Vagtparade, som Hs. Majestæt i Torsdags bivaanede paa Exerceerpladsen, blev der dog viist Allerhøistsamme Øvelser i Bajonetfægtning imellem Cavallerister og Jnfanterister, som ikke skulle kjendes i Preussen, og som tildrog sig Allerhøistsammes særdeles Opmærksomhed. See, det er meer, end man skulde troe, at Kongen for den første Soldaterstat i Verden skulde komme til os og lære nye Kunster, og om vi nu bleve noget forfængelige derover, som man jo beskylder os for at have Anlæg til, saa var der jo dog nogen Grund dertil, Jøvrigt blev ved samme Leilighed Garnisonens Officeercorps forestillet Hs. Majestæt, hvilket dog indskrænkede sig til en personlig Præsentation af Stabsofficerer ne; de øvrige bleve slaaede i Hartkorn. Han gjorde nogle Spørgsmaal til enkelte Stabsofficerer, som dog fornemmelig kun angik, hvad Landsmænd de vare, kun med een Stabsofficeer, der har staaet i preussisk Tjeneste, førte han en noget længere Samtale. Hs. Majestæt viser ellers en levende Sands for Kunst, og Thorvaldsens Museum og hans Apostler have i høi Grad vakt hans Beundring. – Af Udvortes er Hs. Majestæt corpulent og velvoxen med et fyldigt, livligt og venligt Ansigt; hans Holdning er rask og militai(O. Th. Av.) Om Kongen af Preussens Besøg paa Holmen og i Tøihuset beretter Aftenbladet Følgende: "Fra Landgangsbroen ved Nytoldbod gik D. M. Kongerne af Danmark og Preussen i Løverdags Eftermiddag omtrent Kl. 2 i den kgl. Chaluppe, styret af Gen-Adjutant i Søetaten og Jagtcapitain, Admiral Chr. Lütken, og ledsaget af flere kgl. Chalupper, hvori endeel til de kgl. Suiter hørende Herrer befandt sig. Man gik over til Nyholm, hvor Chaluppen, efter at have roet gjennem Orlogsflaaden, landede ved Beddingen Nr. 1. Her steeg man ud og besaae først det paa Samme staaende, i Bygning værende og i det Ydre næsten fuldendte nye Linieskib paa nogle og fiirsindstyve Kanoner. Man steeg fra Stabelen ind i Linieskibet fra uden af (igjennem den saakaldte Slæbeport) for at tage det prægtige Skue af det Jndvendige, af et sligt i Bygning værende Skib i Øiesyn. Derpaa besaaes Takkelhusene og dernæst det smukke, i en stor og smagfuld Bygning ordnede Søarsenal m.m. Fra Nyholm roede man til Gammelholm, hvor bl. A. Anker-Smedien besaaes. De sædvanlige Saluter gaves og Hurraraab istemtes, ogsaa fra et i Havnen liggende stort Coffardiskib, forbi hvilket Chalupperne passerede. Efterat Hs. preussiske Majestæt havde beseet Holmen, tog man til Tøihuset eller Landarsenalet. Her var hele Artilleriofficeer-Corpset samlet; ArtilleriofficeersEleverne paraderede. Jsær dvælede Hs. M. Kongen af Preussen ved det saakaldte "nye System af Kanoner, Granatkanoner og Morterer og dertil hørende Voiturer. Kanonerne vare alle af svensk Jern, støbte efter dansk Tegning, da Metalkanonerne ere afskaffede i Armeen, ligesom ved Flaadens større Skyts. Det egentlige Tøihuus deeler sig i 2de Deele: den nederste Etage er en eneste Hvælving; her er fornemmelig Voiturer, ovenpaa er det saakaldte Rustkammer med lutter Haandvaaben. Kanonerne, nye og gamle, ligge derimod i Rækker i Tøihuusgaarden. Hvad der i hiin øvre Etage af selve Tøihuset især tildrog sig den fremmede Monarks Opmærksomhed, var en særegen Afdeling, kaldet "Kongens Rustkammer." Dette er en historisk Vaabensamling, et Slags Krigsmuseum, af Jnteresse ikke blot for Mænd af Faget."– J Anledning af Studentersammenkomsten hedder det i O. Th. Av.: Endnu er den skandinaviske Jdee kun et Frøkorn, og der vil maaskee forløbe lange Aarrækker, uden at den bliver til meere; men har den en Berettigelse – og det har den, saafremt Historien ikke er en Løgnebog og Aandens Rige ikke et Hjernespind – saa vil Frøkornet nok, trods al Hovedrysten og spottende Tvivlen, modnes og udvikle sig til et stærkt og livfuldt Træ, hvorunder Nordens Broderfolk ville samle sig enige og stærke.