Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-05-10
Det er nu den niende Periode, Sorøe Academie har oplevet. Fra et Bernhardinerkloster, blev det af Frederik II. indrettet til en Friskole for 60 unge Mennesker. De nøde Underholdning og Underviisning under en Præses, en Rector og 5 Hørere. J Fundatsen anfører Kongen som Aarsag til denne Skoles Oprettelse, at Børnene i Trivialskolen paa Frederichsborg Slot meget forsømtes, fordi Kongen ideligen holder Hof paa Slottet, og "de der daglig med gemene Hoftienere kunde have Omgiængelse, hvoraf Ungdommen bliver meget forført og forkrænket. De Lønninger, der bleve til staaede de ved Skolen Ansatte, vare ubetydelige, naar de sammenlignes med vore Dages Lønninger. Forstanderen fik i aarlig Løn 200 Daler, 12 Alen engelsk Klæde, 12 Alen Foerdug, 12 Alen Sardug, 12 Alen Lærred. Skolemesteren, som skulde være en Magister artium, aarligen 100 Daler, 8 Al. engelsk Klæde, 8 Al. Foerdug, 8 Al. Sardug, 8 Al. Lærred; hver Medhielper 10 Daler, 6 Al. engelsk Klæde, 6 Al. Foerdug, 6 Al. Saardug, 6 Al. Lærred. Skolebørnene skulde gaae til Bords om Middagen Kl. 10 og om Aftenen Kl. 5. Naar første Lectie var læst om Morgenen Kl. 7, skulde Børnene gives en Suppe af Øl og Brød og noget Smør, og Brod. Hvor stræng en Skoletugt der end bestemtes, forbødes det dog Skolemesterne og Locaterne, "at bruge nogen Ferle eller slaae nogen under Ørene, hvoraf nogen kunde fange Skade paa Hørelsen, eller i anden Maade komme til Ulykke." - Christian IV. forandrede Skolen, til et adeligt Akademie. Det fik nu 5 Professorer og Læremestere i Musik, Danse, Ride- og Fægtekonster, saavelsom i Krigsøvelser. Jntet Fruentimmer turde kon me til Sorøe Academie, uden det kunde være en Mode eller Oldemoder til eet af Børnene, men de turde i tage nogen Jomfrue med sig. Jngen Academist skul bære Kaarde, Rapiir eller andet Værge, og endnu mi dre giøre noget Parlament eller Slagsmaal. Lærer, blev det, besynderligt nok, paalagt, aldrig at bruge de danske Sprog, men selv give Ungdommen Anledning i Øvelse i fremmede Sprog. Ogsaa skulde der prækes Tydsk ikke Dansk. De Jnstrumenter, der skulde læres at spil paa, var Lut og Viol di Gamma. Ved Academiet ved ogsaa ansat en Boldmester, der skulde undervise i at le med Bold og Raquetter. - Men adskillige Omstændheder forenede sig om at give Academiet sit BanesaaAllerede 1665 maatte Academiet ophæves og giøres til en latinsk Skole halv for adelige og halv for borgerlige Børn Denne vedligeholdt sig i 79 Aar. Academiet fik ikke si ny Fundats førend 1747, af Frederik V. Aaret derpaa forærede Holberg Academiet sine Godser Tersløsse og Brorup, som f. A. bleve oprettede til et friherligt Lehn med Navn af Friherskabet Holberg. J sit Testamente begaved han endvidere Academiet med sit øvrige Landgods, som var indbefattet i Baroniet, 12000 Rd. i Penge, si Bibliothek, og 1000 Rd., hvis Renter skulde anvende til dets aarlige Forbedring. Mærkeligt er det, at meden han saa rundeligen betænkte Sorøe Academie, bestemt han i sit Testamente en svag Søstersøn, han havde Bergen, kun 30 Rdlr. aarligen. Stiftelsen var nu atte opstaaet af sin lange Dvale i forherliget Glands, og mang Adelige tyede derhen. J denne Periode havde den Lærere, som Kraft, Sneedorf, Schytte o. a., hvis Arbeder endnu bære Præg af den blomstrende Tilstand, hvor Academiet befandt sig. Academiet havde sit eget Bo trykkerie, fra hvis Presser Schyttes Værker, Krafts M. kanik og flere ypperlige Arbeider udgik. Men det synte aldeles ikke at ville trives som blot Stiftelse for det adelige Ungdom, og det fik en ny Fundats 1782. Forden Adelens skulde nu ogsaa Embedsmænds og and brave Mænds Børn have Adgang dertil. Men Acad miets Forfatning i denne sin sidste Periode, var maask den mindst heldige blandt alle. Academisternes Tal stod de nyere Tider i alt for ringe et Forhold til Lærernes, tilsidst blev Stiftelsen aldeles ikke besøgt. Dette foranled gede P. A. Heiberg til 1798 at giøre nogle vittige Atmærkninger derover i sin Sproggranskning. Fra 174, til 1789 have studeret her 206 unge Mennesker, hvil udgiør i Giennemsnit omtrent 5 aarligen, naturligviis ubetydeligt Antal, med Hensyn til den Bekostning, Ac demiet udfordrede, og de Midler, det havde at raa over. Dets Jordegods udgiør 3761 Tdr. Hartkorn.