JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Den 29 Januar. var den Dag, der for 6 Aar siden tilforde disse Riger og Lande den, samme Tid, inderligen forønskte Glæde, at see en Cron Prinz for Nordens Tvilling=Rige, i det den gav os vor Dyrebareste Cron Prinz, Hans Kongel. Høyhed, Cron-Prinz CHRISTIAN. Hvorledes denne Høye Fest er bleven helligholdt ved Hoffet, kand sees af de Danske Post-Tidender. De for Hans Kongel. Høyhed til Himmelen udsendte Bønner, kiender den, der prøver Hierter og Nyrer, og hvad enhver troe Undersaat i den Anledning kunde sige, exprimmeres nogenledes ved følgende udi samme Høystglædelige Anledning allerunderdanigst forfattede Linier Hvad Stats=Tidender for Aar 1755. vad Rigets Ynske er, det kand ald Verden giette, Som veed at vores Nord sig stedse ynsker dette: At Kongens Arve=Huus maae stedse Poder see Af saa retfærdige og milde Herskere; Thi ynsker hver en Mand, som Kongen troelig tiener, Og som en Patriot det Landet ærlig meener, At Cron-Prinz CHRISTIAN maae leve mange Aar, Til Faders Scepter Han i Hænder sildig faaer. Den Gud, som har i sær paa Potentater Øye, Og Fyrsters Hierter i sin Almagts=Haand kand bøye, Han være Prinzens Gud, at Norden sige maae: En bedre Konge, vi i vores Tiid ey saae. Samme Dag er ved den Holsteenske Fortifications=Etat, udi den for nogen Tiid siden ved Døden afgangne General-Major von Otckens Sted, Oberst=Lieutenant, Joseph Carl Julien de Feignet med Oberstes Caracter bleven avanceret, saa og bestilt som virkelig Chef over den Holsteenske Fortifications Etat, hvorimod den forhen i Kongel. Fransk Tieneste staaende Henry Charles de St. Qvedal, er til Major beskikket i bemeldte Etat, samt benaadet med Oberst-Lieutenants Caracter af Jnfanteriet. Ved det første Jydske Regiment til Hest, er udi den afdøde caracteriserede Oberste Rohweders Sted, den caract. Oberst-Lieutenant Johan Frederich von Bardenfleth igien som virkelig Oberst=Lieutenant bestilt, og er den caracteriserede Major Joachim Adolph von Warnstedt bleven confereret det ved Oberste Rohweders Død vacant blevne Compagnie som virkelig Ritmester og Chef. Ved det Oldenborgske Gevorbene Regiment til Fods er den caracteriserede Capitain Jacob Dietrich Wolffrad bleven confereret det ved den caracteriserede Oberst=Lieutenant og Capitain Grev von der Lippes Død vacant blevne Compagnie, som virkelig Capitain og Chef. Ved det Slesvig-Holsteenske National-Regiment til Fods, er Capitain-Lieut. Carl Stanislaus von Arckel med Capitains Caracter bleven benaadet. Ved Januarii Maaneds Ved det Norske Artillerie-Corps er den caracteriserede Oberst=Lieutenant Friderich Hoff efter allerunderdanigste Ansøgning bleven dimitteret og hans havte Compagnie confereret til den caracteriserede Capitain Hans Friderich Bøyesen som virkelig Capitain og Chef.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Den 30 Januar, var atter en Fornøyelses=Dag for det Høy-Kongel. Huus, og en Glædes= og Taksigelses=Dag for alle troe Undersaatter, i det Hendes Kongel. Høyhed, den Durchlauchtigste Kongel. Princesse LOVIS indtraadde i Sin velsignede Alders slette Aar, i hvilken Høystglædelige Anledning følgende allerunderdanigste Linier ere opsatte: Ot Gud velsigne vil vor Stoere Konges Datter, Det er en Naade vi for uskatteerlig skatter, Det er vor daglig Bøn, gid vor LOVISA maae J Verden, Faders og Sin Moders Yndest faae. Gid Hun til sidste Tiid, maae stedse det erfare, At Himlen best forstaaer saa var en Skat at vare Til sildig Eftertid. LOVISA leve vel Gud glæd Princessen her paa Legeme og Siel Samme Dag haver Hans Kongelig Majestet Allernaadigst confereret Capitaine Fontenay det ved Commandeur=Capitaine Kierulffs Død vacante Compagnie Søe-Folk. Samme Dag er Matthias Due Allernaadigst beskikket til at være Jnventarii-Skriver ved Søe-Etaten, Efterretning fra endeel Europæiske Lande og Stæder, hvor mange der udi afvigte Aar 1754. ere ægteviede, fødde, og døde.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Udi Aggershuus Stift i Norge ere i Aaret 1754. viede 2568 Par, fødde Drenge 438, Piger 483, tilsammen 921, deriblandt ere 438 uægte Børn. Jblandt de fødde er udi Læssøe Præstegield i Gulbrandsdalens Provstie, fød et vanskabt Barn, paa hvilket Fingrene hængte løse ligesom de vare fæstede til Haanden med en fiin Silke=Traad. Døde af Mandkiøn.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Stats=Tidender for Aar 1755. kiøn 294, Qvindekiøn 293, tilsammen 587, og altsaa ere 334 fleere fødde end døde. Jblant de døde have 115 Mennesker levet over 80 Aar, 61 over 90 Aar, 15 over 100 Aar. Ved ulykkelige Hændelser ere bortdøde 21 i Tallet, hvoriblant vare 3de uskyldige Mennesker i Krogstad Præstegield, der paa een Nat, ikke alleene bleve ynkelig myrdede, men endog derefter af Morderne opbrændte.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Udi Amsterdam ere i afvigte Aar i den Reformeerte Kirke døbte 4311 Børn og 9 gamle, ved den Lutherske 264 Børn og en gammel. Antallet paa de Døde beløber sig til 7161, og de Viede 2116 Par.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Udi Breslau ere i afvigte Kirke=Aar fra 1ste Advents=Søndag 1753. til Advent 1754, ved begge Sogne=Kirkerne St. Elisabeth og Maria Magdalen, ogsaa i Nystad til St. Bernhardin, Alle Helgenes og elleve tu finde Jomfruer, under denne Stads Jurisdiction, 1137 Personer begravne, men derimod 1196 Børn fødte og døbte, til hvilket Tal dog de til de Catholske Stifter og Kirker henhørende ikke med ere beregnede, Udi Brunsvig ere i afvigte Aar føde 941, døde 101. Altsaa 70 fleere døde end føde.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Udi Cassel ere i afvigte Aar 151 Par copuleret, 645 Børn fødte, og 572 Personer begravne J Dublin ere i afvigte Aar 1754 føde 1908 Mennesker, døde 1672.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Udi Dresden er i afvigte Aar i Følge Kirke=Sæddelen 2058 Børn døbte, og 2161 Personer begravne. Udi Halle ere i afvigte Aar døbte 666, døde 907. Altsaa 24 fleere døde end føde.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Udi Hamborg og i Kirken til St. Georg, og St. Pauli ere føde 2951, døde 2509. Communicanterne 84030, viede 998 Par.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Udi Hanau ere i de der værende Stæder i afvigte Aar copulerede 97. Par, 419 Børn døbte og 411 Personer begravne. Udi Harlem ere i afvigte Aar føde 987, døde 826. Altsaa 161 fleere føde end døde.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Udi Kønigsberg i Preussen, ere i afvigte Aar føde 2221, døde 1989, viede 665 Par.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Udi Leipzig ere i afvigte Aar 903 døbte, 417 Drenge og 432 Piger, hvoriblant er en Jødinde; derimod ere 1074 Personer døde.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Udi London ere i afvigte Aar fødte Drenge 7754, Piger 7193, i alt Januarii Maaneds Stats=Tidender for Aar 1755. 14947. Døde Mands=Personer 11164, Fruentimmer 11512, tilsammen 22676. Altsaa 7729 fleere døde end føde.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Udi Merseborg ere i afvigte Aar føde 185, døde 206. Ere saa 22 fleere døde end føde.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Udi Paris ere i afvigte Aar 19729 Børn døbte. 21716 Personer døde, 4146 Par viede. Tallet paa Hitte=Børnene er 4329. Udi heele Kongeriget Preussen ere i afvigte Aar føde 28817, døde 254, altsaa 9763 fleere føde end døde, viede 5772 Par.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Udi Stokholm ere i afvigte Aar fødte Drenge 1027, Piger 921, viede 649 Par, døde gamle Folk 1149, unge Mennesker 1243.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Udi Stuttgard ere i afvigte Aar døde 814 Personer, føde 657, ere saa 157 fleere døde end føde.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Udi Wien og dens omliggende Forstæder ere i afvigte Aar døde 4235, neml. 1038 Mænd, 1005 Qvinder, 1178 Drenge; 1014 Piger: Derimod er at merke, at der ere døde 496 af Kopper, og 102 af Slag. Fødte 5327, og 444 deraf ere komne døde til Verden. Altsaa ere der i sidstafvigte Aar 808 mindre døde, og 31 mindre føde end Aaret 1753.
Berlingske Tidende, 1755-01-01
Udi Zwickau ere i afvigte Aar fødde 137, døde 91. Saaledes 46 meere føde, end døde. Capituls-Taxten for 1754. Aars Afgrøde, udi Siællands Stift, er følgende: Rug 2 Rdlr. 1 Mk. Sk. Byg 1 = 1 = = = Havre = = 4 - 8 Lands-Tingene for Februarii Maaned. blive holdne: Siællands den 19de Fyens den 26de. Jyllands den 12te. Lollands den 26de.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
J No. 1. Skand Danske Kiøbenhavnske binder. Fredagen, den 3 Januar. Paa Livets Karve-Stok vi nu en Stræg kand skrive, Og derved rinder det os ind i Tankerne, Den skyldig Tak, som vi, til Himmelen bør give, At sidste Aar saa vel for os passerede.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Naar man betragte vil vor korte Leve Alder, Som fylder ey den Sum af Fædres Leve=Aar, Man da med Billighed udi Forundring falder, At vi saa mange Ting endog at skue faaer. Ved Aarets Jndgang man betragte kand et Rige, J allerstørste Floer og verdslig Herlighed, Ret som det ville til sin største Lykke stige, Ved Aarets Udgang aldt med eet kand falde ned.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Ved Nyt-Aar finder man en Mand paa Lykkens Sæde, Som med Clienter er forskandset runden om; For Aaret det gaaer ud, man seer ham ned at træde, Og mod sin Villie maae give andre Rom. Ja saadan Verden er, den andet ey kand give End som Forundring og endeel Forandringer, Heraf den mindste Ting os som et Speyl kand blive, Hvori vi seer, hvordan Guds Regimente er. Skiøndt hver vel havde nok kun paa sig selv at agte, Da han vel fik at see forunderlige Ting; Men dog alligevel vi lidet vil betragte, Hvad Nyt i Fior er skeet i Verden rundt omkring. Den Tyrkiske Turband i Fior var heel turberet, Da Jordens Jld den greb Constantinopel an, Ved dette Jordskjælv blev Paladser ruineret, Og meget faldt, som ey saa snart opreyses kand.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Hvad stort tilforne om Heraclio blev meldet, At han i Persien var thronet op til Schach, I Hast til intet blev; thi Lykkens Vogn den hældet, Ham kasted af, og hans Progresser blev til Snak. Udi Ostindien man havde tænkt at finde Jmellem Engelske og Franske et Forliig; Men saasom begge to vil lige Fordeel vinde, Saa maatte de endnu i Fior udholde Krig.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
De Tidender, som man fra Africa har faaet, Har lutter Glæde til os Europæer bragt, Fordi det ikkun slet det Røver-Pak er gaaet, Og mange Christne ey er bleven Slave=Fragt.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Udi America de Engelske og Spanske Har trættet om, hvo der skal have Handel frie, Det synes ligesom de legge Trække=Handske, Thi Lykken holder snart nu det, nu det Partie. Europa, som den Møe all Verden for maae neye, Som har udi sit Skiød et mægtigt Herredom, Hun gode Dage har, og Rolighed i Eye, Gud lad den blive ved til Tiden vexles om, En noget synderligt i Portugall er hendet, Som just mærkværdigt er, og burde tegnes op; Men ellers Kongen har sin største Fliid anvendet, At Landet bringes kand til Velstands høye Top.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Om Phaetontis Fald Poeter meget skriver, Som brugte Svøben, men kun kiørte Vognen kort, Den Spanske Phaeton la Ensenada bliver, Som gik saa pludselig fra sine Charger bort. Hans Fald har mange af hans Favoriter skrækket, Som meente at de sad ved hannem Klippe-fast, Og vidste ikke, at hans Lykkes Skib blev knækket, Den Gang det mistede paa Lande-Jord sin Mast. Man saae, at Don Louis han heller ville favne En yndig Brud, end som sin Cardinale=Hat Dog skal han ikke ved Forandring noget saa. Thi han beholdt dog sin Biskoppelige Skat.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
J Frankerige har den Handel, Ende taget Med Parlementet, som er kommen til Paris, Men for Forandrings skyld er Erke=Bispen jaget Udi Landflygtighed, at han kand blive viis.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
De Britters Konge har sit Øyemeed allerne Til Undersaatternes og sine Rigers Gavn, Og passer paa, at han kand Fremmede foreene, Hvorved han evig giør sit ypperlige Navn. Udi Jtalien man meener at en Krone, Som nu er dobbelt, vil tredobbelt blive; thi Neapolis vil vel erlange Spanske Throne: Men der vil blive dem, som siger Halt deri. Den Pavelige Stoel har aldrig nogensinde Havt saa lemfældig og priisværdig en Regent, Som saa fornuftig veed at holde Klammer inde, Hvis Øyemeed er hen til Landets Velfærd vendt.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Constantinopel, den 15 Nov. Hr. Gæhler, som for nogen Tid siden er her ankommen, for, som det forsikres, at slutte en Commerce-Tractat imellem et vist Nordisk Hof og den Ottomanniske Port, arbeyder med megen Flid derpaa. Store-Admiralen eller Capitain Pacha er med sin Flode og den sædvanlige Tribut fra de Archipelagiske Øer her tilbagekommen.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Stokholm, den 17 Dec. 4 Rd. Sidstafvigte Søndag blev udi det nye Slots=Capelden Jøde, navnlig Moses Levi, udi begge Deres Kongel. Majesteters Allerhøyeste Overværelse døbt af den Kongel. Hef-Prædikant, Hr. Schrøder. Han bekom, efter hans eget Forlangende, det Navn Adolph. Da man her endnu ikke har fornummet til nogen haard Vinter, men ikkun havt jevnt Efteraars Veyrligt, saa ere Skibene endnu stændig frit ind- og udløbne; og Seyladsen vil ventelig endnu ikke saasnart blive hindret.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Warschau, den 21 Dec. Den 16 hujus, om Morgenen ved 8 Slet, gave begge Deres Kongel. Majest., tilligemed de tvende Kongel. Prinzer, Xaverius og Carl, sig paa Reysen over Posen til Dresden. Hans Kongel. Majestet har endnu for sin Afreise underskrevet Universalierne til en extraordinaire Rigsdag, saa at derudi fattes intet videre end Tiden og Stedet, naar og hvor den skal holdes.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Wien, den 18 Dec. Sidstafvigte Løverdag, den 14 hujus, har den Kongl. Neapolitanske befuldmægtigede Minister Marchese di Maje paa Deres Majesteters, Kongen og Dronningen af begge Sicilierne deres Vegne, med de sædvanlige Ceremonier ved Hoffet overleveret Fadder Gaverne til den Durchlauchtige Erke=Hertug Ferdinand. Samme bestoede udi en kostbar Hatte-Sløife af de skiønneste Brillanter, og en Guld Kaarde, som var ligeledes med de udvaldeste Brillanter, besat, og meget kunstig forarbeydet.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Paris, den 20 Dec. Biskoppen af Orleans er ligesom Erke-Biskoppen af Paris blevet forviist hen til sit Jorde=Gods. Ober=Cancoren og Under=Decanus af Capitulet af Orleans, ere tillige med en vis Præst blevne indstevnede udi egen Person at møde for Parlementet, for der at staae til Ansvar for deres Forhold. Der siges, at biskoppen af Boulogne har samme Skjebne at forvente, saasom der skal søges Sag imod ham nesten for samme Aarsag, som det er skeet imod Biskoppen af Orleans, saasnart som denne Sag er bragt til Ende. Jmidlertid have Officialerne af vores Erke-Bispelige Stoel begyndt Proces imod Hr. Serveau, hvilken det formedelst en haard Forbrydelse i meer end 16 Aar har været forbudet at øve nogen geistlig Function, men som nu har understaaet sig, at meddeele Jomfrue l'Allemand, som i forrige Uge er ved Døden afgangen, de hellige Sacramenter.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
London, den 13 Dec. Den stadfæstede Tidende er indløben, at Transport-Skibet, Jsabella og Maria kaldet, er hendet en stor Ulykke. Dette Skib blev ved sit Udløb, da det skulde gaae til Cork, for at tage meere Mandskab om Borde, bleven overfalden af et hæftigt Stormveir, saa at det tillige med de øvrige Transport Skibe maatte søge Havn til Falmouth. Disse Skibe havde allerede lættet Anker igien, da Skibet Jsabella og Maria, som vilde søge rum Søe, blev ved Strømmen henreven og kastet imod en Klippe, hvor det gik i Stykker, uden at det var mueligt at redde een eneste Mand af alle dem der vare om Borde. Tolv Officeerer, allesammen Folk af de beste Familier, fandtes med deres Betientere derpaa, for at gaae til Virginien, hvorhen dette Skib skulde bringe til 1000 Mand Mundering og Ammunition. Den ved dette Skibs Forliis forvoldte Skade vurderes for 7000 Pd. Sterl. Dog var saadant endda taalelig, men den største Skade bestaaer derudi, at den Americanske Expedition, der ligger Nationen saa nær og Hiertet, bliver derved forsinket.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Embden, den 24 Dec. Den 20 hujus er det Kongelige Preussiske Octroyerede Compagniets Skib, Prinz Henrich af Preussen kaldet, med god Vind gaaen seyl her fra til Bengalen.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Strasborg, den 14 Dec. For stakket siden indbrød en masqveret Tyve=Bande hos en riig Bonde udi Landsbyen Oberrot. En af dem, som kom ind i Stuen, hvor Børnene vare, tabte sin Masqve paa Gulvet; et af Børnene kiendte ham, og raabte: Ach Fætter Hans giør mig dog intet ondt, Et deyligt Beviis paa Kierlighed imellem Blodsforvandte. Dog Fætter Hans, som nu sidder i Fange=Taarnet, er endda ikke saa slem, som de andre Gavtyve, Contrebandiererne, ere. Disse Folk finde vel deres Forsvarere, og Forpagterne ere ikke aldeeles at undskylde. Men hvo kand tale for dem, der opsætte sig imod Kongen. Gøttingen, den 25 Dec.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Den 20 hujus ere de Durchlauchtige Prinzer af HessenCassel med et stort Følgeskab her ankomne, og have taget deres Logis udi Commissarii Grætzels Huus. En Ober Officier med 24 Mand har escorteret dem herhid.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Dresden, den 22 Dec. J gaar Aftes ere begge Deres Majesteter, og de tvende Kongelige Prinzer, Taverius og Carl, til alle troe Undersaatters største Glæde, lykkelig fra Warschau retournerede. Sorøe, den 29 Dec.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Efter Hans Excellences, Hr. Geheime Raad og OberHofmester Juels Foranstaltning, er Sallig Hr. Baron Holbergs Liig blevet af hentet fra vor Frue Kirke i Kiøbenhavn, og ved Ankomsten til Sorøe, den 23 Dec. om Aftenen Klokken 10 Slet, hensat i den udi Sorøe Kirke oprettede Begravelse. Den 27 Dec. blev efter Hans Excellences Ober-Hofmesterens Ordre, det af Hr. Professor Lys holm forfattede Latinske Programma uddeelet og til en solen ne Parentation inviteret. J Følge af Jnvitationen, blev den 28 Dec. Klokken 11 om Formiddagen, en Latinsk Tale holden i Academiets Auditorio, af Hr. Professor Lys holm, som med største Taknemmelighed og Ærbødighed, prisede den Sallige Hr. Barons udødelige Fortienester, saavel af Academiet i Sorøe, udi Særdeleshed, som afden heele lærde Verden i Almindelighed.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Kiøbenhavn, den 3 Jan. Den 20 Nov. 1754, haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst beskikket den hidtil værende Fyrstel. Pløenske Cancellie- og Cammer-Raad, Henrich Frederich Eggers, til at være Kongelig virkelig Cammer-Raad. Den 3 Dec. er Johan Christopher Borneman Allernaadigst bleven beskikket til at være Sogne=Foged i Elmshorn udi Grævskabet Rantzau. Den 20 Dec. er Balthazar Gothardt von Obelitz Allernaadigst beskikket til at være Professor Desig natus Philosophiæ ved Kiøbenhavns Universitet, og tillige at ascendere in Facultate Juridica efter hans Tour og Senium. Studiosus Johannes Kruuse er Allernaadigst confirmeret at være Sognepræst til Maglebye Sogn paaLangeland. Den 26 Dec. er ved det første Jydske Regiment til Hest den caracteriserede Ritmester og CapitainLieutenant Joachim Adolph von Warnstedt, som Major udi bemeldte Regiment bleven bestilt. Ved det Norske Artillerie-Corps har Jnformator udi Artilleriet ved Krigs Skolen i Christiania og caracteriserede Lieutenant David. Gerhard Sandberg erholdet Capitains Caracter af Jnfanteriet. Ved den Norske Fortifications=Etat er Conducteur Frederich Jacob Wilster bleven benaadet med OberConducteurs Caracter og nyde Rang med Capitainer af Jnfanteriet. De tilforn ommeldte fornemme Tunetaner nød i Søndags den Naade, at blive Monarchen forestillede, og aflagde deres allerunderdanigste Taksigelse, for de annammede anseelige Kongel. Foræringer, som bestode iblandt andet udi et Antall udvalte Danske Heste. De have nu allerede forladt denne Hovedstad igien, for at tage Veyen til Lands hiem til deres Fæderneland.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
I gaar Formiddag gjorde Liv=Compagniet af den Kongelig Liv=Garde til Hest efter aarlig Skik sin allerunderdanigste Opvartning paa Slots=Pladsen, og nød den Naade, at Monarchen, selv snae ud af Vinduet paa deres Fyren og Exercice. Om Aftenen var der Apartement ved Hoffet.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Hr. Oberste og Cammer-Herre Græve von der Schulenborg er i disse Dage reyst herfra, for at antræde Commando over det ham nylig Allernaadigst confererede Regiment.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
J Mandags er China-Skibet Dronning Juliana Maria kaldet, ført af Capitaine Finger, med god Vind gaaet Seyl fra Helsingør af Kattegattet.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
J Anledning af den Kongel. Clemence, som Hans Majestet har beviist sine Undersaatter ved den tilladte frie Handel paa de Caribiske Eylænder, har Anders DedekamKiøbmand i Arendal udreedet en Vestindie=Fahrer, SnovSkibet, de fire Systre kaldet, som føres af Capitaine Ellef Pedersen fra Arendal, hvorpaa den 19 Dec. er skeet Mynstring, og nu beliggende seylfærdig med første føyelig Vind.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Udi afvigte Aar ere her i Staden copulerede 907 Par; fødde 1417 Drenge= og 1346 Pige=Børn, tilsammen 2763, døde 792 Mænd, 645 Qvinder, 570 Drenge og 535 Piger, tilsammen 2542. Ere saa 221 fleere føde end døde. De Svagheder, hvoraf de Døde ere bortrykkede, skal nærmere i næste Maaneds=Avis meldes om.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere følgende: Skipper indkomne: Den 2 Jan. Hans Hansen fra Flensborg, med adskillige Sorter hiemmegjordte og sede Vahre.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Vexel=Cours. London, 4 Rdlr. 43 1/2 a 43 os et Pd. Sterl. Amsterdam, 11 a 10 3/4 pro Cento. Hamborger Banco, 18 3/4 a 18 1/2 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
NOTLIICATION. Alle Kunstelskende bliver hermed bekiendtgjort, at hos mig Professor Johan Martin Preisler paa Charlottenborg=Slot, er at bekomme de 4 første Portraits af høye Potentater, med Titel=Blad, Dedication og Fortale for samme Verk, paa Tydsk og paa Latin, for 1 Ducat; Omkostningerne for Fragt og Brev=Porto beløber sig til 1 Mk., 6 Sk. for hvert Exemplar. Det er et Verk, som jeg har faaet i Commission af det nye oprettede de Frie=Kunsters og Videnskabers Selskab i Augsborg; og obligerer bemeldte Selskab sig til at lade fra Tid til anden et Portrait efter andet i lige Størrelse komme for Lyset, hvorfor betales da ikke meere end 3 Mk. og 8 Sk.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Jligemaade har jeg af min Broder, Valentin Daniel Preisler, i Commission den udi sort Facon at forfærdigende Somling af de beste Skilderier udi det her værende Kongelige Kunst-Kammer, hvoraf paa nærværende Tid kand tienes med 5 Blade for 2 Mk. Stykket. Det beroer alleeneste paa Liebhabernes Nidkiærhed og Antall, i beste Maader at fremme denne Samling. Ligeledes har ogsaa bemeldte Valentin Daniel Preisler, for at tiene Kiendere af Musiquen, paataget sig at udgive en Samling af alle nu levende Capelmestere, i sort Arbeyde, hvoraf allerede 6 Blade ere færdige, forestillende de Herrer: Tellemann, Fiorillo, Graun, Hard, Lutter og Agrell, Prisen for hvert Stykke er 1 Mark 2 Skilling.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Af mine egne Oplags=Sager er hidindtil endnu intet videre end det bekiendte Bacchanale efter Pierre, og Cardinal Bouillons allegoriske Portrait, efter Rigandgraveret, at bekomme, det første sælges paa smaat Papiir, for 3 Mk. 8 Skill., paa stort Papiir for 4 Mk.; Prisen. af de øvrige er 3 Mk. P. S. Just nu erholder jeg i Commission at forhandle 8 nyeraderede Figurer udi stoer vo, efter Bouchardon, Samme sælges tilsammen tillige med et lidet Titel-Blad for 2 Mk. 12 Skill.
Berlingske Tidende, 1755-01-03
Da der med Collectionerne til det Andet Kongelig alleene privilegerede Kiøbenhavnske Lotterie, til almindelig Nytte for Hans Kongelige Majestets Riger og Lande, saaledes avanceres, at Lotteriet efter Anseende vil blive complet førend Collections=Tiden er udløben: Saa forsikres Publicum herved, at Første Classe gandske tilforladelig skal vorde trokken den 17 Febr. a. c. efter Planen. Jmidlertid kand Lysthaverne, hos de bekiendtgjorte Collecteurer, blive betiente med Lodsædler, saa længe nogen Forraad haves. Kiøbenhavn den 3 Jan. 1755. Jonas Collin, Lotterie=Jnspecteur.