Jyske Efterretninger, 1811-01-08
Udenlandske Efterretninger. Fortsættelse af Reglementet for Gjordemodervæsenets Jndretning a. (ser No. 102. f. A.) - §. 21. Ligeledes skulde Gordemødrene i Landdistricterne, naar de kaldes til at betiene Fattige eller Huusmænds og Jndersters Hustruer, der ikke selv have Heste og Vogn, nyde fri Befordring frem og til1 bage. Denne Befordring paaligger det Districtets Gaardmænd at afgive efter Omgang, og paa Tilsigelse af Sognefogden eller Oldermanden. - . 22. Derimod skulle samtlige Gjordemødre, som efter det Foregaaende ere ansatte med fast Løn, uden Betaling betiene alle de Fruentimmer, som med Attest fra rette Vedkommende godtgiøre, at de nyde Understøttelse af Fattigvæsenet. -J. 23. Under disse Vilkaar skal i ethvert Gjordemoder, district snarest mueligt ansættes en oplært Gjordemoder, som bringes i Forslag af Stedets Øvrighed efter Overlæg med Districtets Læge, og beskikkes af Over=Øvrig, de hiden. - . 24. Naar der i et District opholde sig flere examinerede Gjordemødre, og Vacance indtræffer blandt de Gjordemødre, der have Løn, da bør Øvrigheden, ved at besætte den ledige Plads, fornemmelig tage Hensyn til den ulønnede Gjordemoder sammesteds, der har udmærket sig ved Flid og Duelighed, uden at den længere eller kortere Tid, i hvilken hun har været Gjordemoder, skal komme i Betragtning. - §. 25. J Al. mindelighed maa ingen beskikkes til Gjordemoder under ovennævnte Vilkaar, med mindre hun er forsynet med Tistimonium om sin Duelighed fra den kongelige Gjordemoder=Commission i Kiøbenhavn, eller, om Vi maatte sinde for godt at oprette flere Læreanstalter for Giorde mødre, end den i Kiøbenhavn, da fra en af disse, saa bør hun desuden have fordeelagtigt Vidnesbyrd om Sædelighed fra hendes Siælesørger. - §. 26. Skulde der ved denne Indretnings Jværksættelse ikke findes et tilstrækkeligt Antal af slige ordentlig oplærte Gjordemødre, da ville Vi, paa det at intet Gjordemoderdistrict skal savne Fødselshielpere, have Over=Øvrighederne bemyndigede til i slige Tilfælde at give saadanne Fruentimmere Tilladelse til at practisere som Gjordemødre, der enten ere blevne oplærte af Stifts- og Land=Physicus, og at disse have erholdt Vidnesbyrd om deres Duelighed, eller og, efter Øvrighedens Foranstaltning, af Stifts= eller Land=Physicus, i Overværelse af Districtslægen eller anden lægekyndig Mand, ere blevne prøvede og befundne at have den Kundskab og Færdighed, at det, uden at befrygte nogen Fare, kan tillades dem at betiene Barsel qvinder. - §. 27. Disse af Stifts eller Landphysici saaledes oplærte eller prøvede Fruentimmer, hvilke, at Mangel paa ordentlig examinerede Gjordemødre ansættes i Districterne, skulle ikke tillægges den for Districts gjordemødre i de foregaaende 65, bestemte Løn eller de øvrige faste Emolumenter, med mindre de, af Mangel paa duelige Subjecter i selve Districtet, kaldes dertil fra et andet District, og altsaa maae flytte fra deres Hiemstavn. Derimod skulle de være berettigede til at nyd den i 9819, 20 og 21 bestemte Betaling og fri Befordring, samt naar de betiene de i 5 22 nævnte Fattige, da tillige Betaling af vedkommende Fattigvæsen; ligesom det ogsaa skal være dem uformeent at vedblive deres Praxis, om endog en ordentligen examineret Gjordemoder bliver ansat i Districtet, hvilket bør skee, saasnart Omstændighederne tillade det. (Fortsættelsen følger.)J Randers Avis læses følgende: "Man staaer i en urigtig Mening om de engelske, naar man troer, at de selv have opfundet alle de konstige Ting de giøre, eller Haandgrebene ved at forfærdige dem. De skylde de Franske og fornemmelig de tydske de fleste Opfindelser; men en Fortieneste er det hos de engelske, at de med at deres fornærmelige Stolthed dog ere kloge og beskedne nok til at antage hvad de finde godt hos Fremmede, og derpaa raffinere og forædle det saaledes, at man skulde troe, det var engelsk baade først og sidst: en Klogskab, som jeg inderligen ønsker, mine Landsmænd maatte lære af dem, Ogsaa er det en herlig Saa hos dette Folk, at naar en iblandt dem opfinder eller forbedrer en Ting, mangler sligt et Menneske aldrig Understøttelse og Opmuntring hos hans Medborgere, hvilket jeg ikke tør paastaae er ligesaa hos os. Men hvad der ikke er, det kan blive. Vi have dog bragt det saavidt, at adskillige Ting. som vi forfærdige, kunne, om just ikke maale sig med engelske af samme Slags, dog giøre disse aldeles undværlige: f. Ex. vore Hatte, Uhre, Møbler, adskillige Sølv og Staal=Arbeider, med mere; og det vilde være en Fornærmelse mod danske Mænd at ville troe, at nogen af dem skulde agte engelske Frembringelser af slige Ting høiere, end Landets egne. Jeg haaber, at vore Børn ville studse, naar de høre, at der var en Tid, da vi endog fik vore Brød til Nadveren fra Engelland. Spørgsmaal. En Eier bortleier for et Aar ; Stkr. tiendepligtige Jorder, i disse saaer Leieren nogle Tdr. Byg og Havre, som han ved Auction bortsælger til adskillige Liebhavere - iblandt disse en Kiøber der paa Grund af at Tiendetageren ingen Tæller holder i Sognet, afsætter Tienden paa Marken, uden siden at hen kiøre samme. Tiendetageren klager derover til Eieren, af hvem han aarlig var tilstaaet noget vist, for hver Stkr. Jord, naar de ei bleve besaaede, nu spørges: tilkommer Tiendetageren nogen Godtgiørelse, naar han 1, ingen Tæller efter Forordn. af 8 Januar 1810 S. 8, har holdet i Sognet, og 2, eiheller efter samme Forordnings 22 S., indgivet Klage til Politieretten, thi Klagen, til Eieren er fra sidst i October Maaned 1810, altsaa længe efter Høsten. Dette ønskes af en Jurist besvaret, paa Spørgerens Bekostning.