JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
Aalborg den 3 April. Under 20 Februarii sidst er fra Christiansborg Slot udgivet en Forordning angaaende nærmere Bestemmelse af Straffe, for Tyve og Hælere, lydende saaledes: At da det er Vor Villie, at Straf=Lovenes Retfærdighed skal Et være ledsaget med saa megen Lemfældighed, som den offentlige Sikkerhed tillader, saa have Vi allernaadigst fundet for godt, fornemmelig i Henseende til Tyverier, som, af mange Aarsager, ere de iblandt Almuen meest i Svang gaaende Forbrydelser, at bestemme et saa billigt og passende Forhold imellem Misgierningens forskiellige Grader og sammes Straffe, at disse sidste baade kunne virke til Forbedring, hvor denne var at formode, og tillige fuldbyrdes, uden at nogen Benaadning skal finde Sted, eller de Skyldige derom gives Haab. J Overeensstemmelse med disse Grundsætninger ville Vi herved aller sk. naadigst have anordnet og fastsat følgende: 1. 5. At simpelt Tyverie skal herefter første Gang straffes med spril. Tugthuus=Arbeide fra 2 Maaneder, indtil 2 Aar; i hvilken Henseende Forbryderens Alder, Opdragelse, foregaaende Levnet, iværende Forfatning, Gierningens Anledning, det Stiaaines Værdie, i sær med Hensigt til den Forurettedes Vilkaar, og endelig om Forbryderen under samme Sag findes at have gjort sig skyldig i flere Tyverier, eller han haver bestiaalet den, hos hvilken han tiener, ere de Omstændigheder; der fornemmelig bør komme i Betragning, til at bestemme den fornævnte Strafs Grad. 25. Befindes nogen, som er dømt for simpelt Tyverie, anden Gang i samme Forbrydelse, da straffes han (efter de 11. S. benævnte Omstændigheder) med Rasphuus eller Fæstnings=Arbeide fra 3 til 5 Aar, og, om det er Qvindesperson, med Tugthuus=Arbeide i ligesaa lang Tid. 3. 5. Tredie Gang straffes de Skyldige med Fæstnings= eller Tugthuus=Arbeide paa Livstid. 4. S. Stieler nogen Heste, eller stort Qvæg paa Marken, gjør Jndbrud, bestiæler skibbrudne Folk, eller begaaer andre saadanne grove Tyverier, for hvilke Vore forrige Love og Anordninger fastsætte høieste Tyvsstraf, da skal den Skyldige straffes med at stryges til Kagen og arbeide i Fæstningen, eller Tugthuset, sin Livstid. 5. 5. Skulde nogen, som er bleven dømt efter 3, eller 4 s. demærkes paa Panden, og igien indsættes, for Livstid, til Ar befindes at stiæle paa nye, da bør han kagstryges, samt brænbeide, under stræng Bevogtning. 6. 5. Børn, som ere over 10 og under 15 Aar, straffes første Gang, for Tyverie, med Riis, ved Slutteren, under Fogdens Opsigt; men skeer det oftere, da med Tugthuus=Arbeide, fra 2 Maaneder til 2 Aar, efter de i denne Anordnings 1. 5. fastsatte Regler. 7. J. Tyvs Medvidere og Hælere, som ei have været med i Gierningen selv, skulle første Gang dommes til vilkaarlig Tugthuus=Straf, fra i Maaned til 1 Aar; hvilken Straf skal fordobles, naar Forseelsen igientages anden Gang; men skeer det oftere, da straffes Forbryderen med at hensættes til Fæstnings eller Tugthuus=Arbeide, for Livstid. 8. 5. Endelig skulle de Skyldige tilpligtes at erstatte den forurettede Værdien af det Stiaalne, for saavidt som han ei har saaet det tilbage i uskadt Stand; hvorimod den i Loven bestemte Tvigield og Boeslods Forbrydelse ei skal have Sted.
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
J øvrigt er det Vor alvorlige Villie, at de i denne Forordning saaledes fastsatte Straffe skal fuldbyrdes efter de fældende Domme, uden at deri kan ventes nogen Eftergivelse eller Benaadning. m. v. .
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
Under 11. Martii d. A. har Hans Majestæt allernaadigst udgivet Forordning for Kongeriget Danmark angaaende et Paalæg af Formue, Jndkomst og Næring, til at bestride de forefaldne overordentlige Udgivter, til Statens nødvendige Udrustninger. Jans Majestæt, har for at fyldestgiøre de fra forrige Tider af sluttede Forsvars Tractater med det russi ste Rige, som og for at betrygge sine Riger og Lande paa en Tid, da Freden i Norden er bleven brudt, fundet det uomgængeligen nødvendigt at udruste en Deel af sin Land og Søemagt, og sætte samme i Bevægelse, og til disse Udrustninger, der fordre overordentlige Omkostninger, paabudet en Afgivt som i dette Aar skal erlægges saaledes: 1. Af Formue. Hertil skal agtes og ansees alle reede Midler og Capitaler, hvad enten de i Kasse ere beroende, eller udlaante eller paa anden Maade udsatte eller circulerende, alt rørligt og urørligt Gods, Penge eller Penges Værd, Huse og Gaarde, Fabrikker og Værker, Skibe og Fartøier, Jorde og Grunde, Godser og Tiender, Vare og Effecter, Jnventarier og Besætninger; og heraf skalterlægges en halv Procent, eller 48 Skilling af hvert 100 Rdlr. eller 100 Rdlrs. Værdie. Denne Afgivt skal enhver Undersaat i Danmark i eller uden for Riget sig opholdende, af hvad Rang, Stand, (civil eller militair geistlig eller verdslig, Alder eller Kiøn den er, som nogen Formue eier, og Formue beregnes efter den almindelig Priis, hvortil ethvert Slags kunde anslaaes til eller sælges for, i Fald det da var til Salg paa den Tid naar Beregningen giøres. For saavidt Lehn, Stamgodser, Fideicommisser og deslige angaaer, som det ei staaer Besidderen frit at afhænde, da bliver sammes Værdie at ansætte til den Capital, som kan forrentes ved de aarlige Reveneur, Renten beregnet til 4 Procent. Fra Afgivt af Formue undtages a. Midler og Eiendomme, som tilhøre offentlige og gudelige Stiftelser og Bygninger, saasom Kirker, Skoler, Hospitaler og deslige, naar og for saavidt saadanne Stiftelser og Bygninger allerede findes befriede fra den ved Forordningerne af 14. Maji 1768 og 17. Junii 1773. paabudne 1/2 Procent=Skat. b. Octroierede Compagniers Midler og Eiendomme, naar og for saavidt de ved Octroier eller Privilegier ere udtrykkeligen fritagne for extraordinaire Paabud baade i Freds= og Krigstid. c.
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
Umyndiges Midler og Eiendomme, naar de i samlet Sum for hver ikke overgaae 100 Rdlr. c. Boehave og Huusgeraad til eget Brug, være sig Guld, Sølv, Kobber eller anden Metal, som er forarbeidet, Linnet, Klæder, Bøger, Naturalie= og Konst=Samlinger, Meubler, Huusholdnings eller Haandværks Redskaber. Men under Boehave og Huusgeraad henregnes ikke Muur= og Nagelfaste Ting, eller de Jnventarier eller Maskiner, som til faste Eiendomme og deres Drivt, samt til Fabriker og Værker og deres Drivt, nødvendig behøves og bruges, hvilken under Eiendommenes Værdie blive at anslaae, c. Arvefæsteres Gaarde, som Arvefæsteren kan sælge og afhænde, samt Selveiergaarde, naar endnu ikke 10 Aar ere forløbne, siden derpaa først erholdtes Arvefæste eller Eiendoms Skiøder. f. Formue indtil 4000 Rdlr., som nogen der driver Næring, selv har staaende i sin Nærings Drivt, naar han af denne sin Næring svarer Nærings Afgivt efter følgende 10, 11 og 12te J. J. Paa det at ingen, i Anledning af denne Afgivt, skal besværes med at fremlægge til andres Undersøgning, hvori ethvert Slags af hans Formue bestaaer, hvor og hos hvem han har tilgode eller er skyldig, med videre, hans Pengesagers indvortes Forfatning eller Omsætning vedkommende; hvilken Omstændighed paa andre Tider og Steder har været ligesaa meget, om ikke undertiden meer, til Byrde, end saadan Afgivt selv; da skal det til enhver være overladt paa æklig Troe og Love, og saa rigtigen, som han med god Samvittighed og under sin Eed, naar forlanges kan bekræfte, selv at beregne alt, hvad henhører til hans Formue, selv at anslaae hans Eiendomme, saavidt de ikke bestaae i rede Midler, til Værdie efter forestaaende, 3die se, selv at undtage hans Boehave og Huusgeraad, selv at beregne og fradrage hans Gield fra Formuen, og derefter at angive, efter de denne Forordning hostrykte Formularer, hvad han har at erlægge i Formue=Afgivt Paa lige Maade og efter samme Formularer skulle og de, der som Formyndere, Administratorer, Skifteforvaltere, Commissarier, eller under andet Navn forvalte Midler og Eiendomme for andre, angive i deres Sted og paa deres Vegne, hvis Midler de have under Forvaltning eller i Forsvar. H. Af Embeds Jndkomst, Lønning, Pension, og deslige.
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
Alle og enhver, Geistlige eller Verdslige, Civile eller Militaire, som noget offentlig Embede eller nogen offentlig Forretning til Kongens, Statens eller det Almindeliges Tieneste er anbetroet, eller haver nogen Pension, skal af al sin visse og uvisse Jndkomstes, Fortienestes eller Pensions fulde Beløb for et Aar, naar samme, alt tilsammentaget, ikke er under 100 Rdlr. erlægge som Procento eller fem Rigsdaler af hvert hundrede Rigsdaler, Jndkomsters Beløb kan anslaaes til efter det den har været i det sidste Aar, for hvilket den kan beregnes. Lige Afgivt skal erlægges af al anden Jndkomst, som nogen, i hvor det er, i eller uden Embede maatte have af Beneficier. De som staae i privat Tieneste og ikke til den Almindelige Klasse af Tienestethende eller Daglønnere henregnes, saasom Jnspecteurer, Hofmestere, Secretairer, Jnformatorer og Francoiser, Forvaltere, Fogder, Fuldmægtige, Bogholdere og andre Betiente ved HandelsComptoirer, Kiøbmænds, Kræmmeres og andre Handlendes Boesvende, Skriverkarle, Kammertienere, Kammer=Piger, og andre deslige af begge Kiøn, skulle erlægge af deres Løn for et Aar, naar den for Mandfolkene er 20 Rdlr. og derover, og for Fruentimmerne 15 Rdlr. og derover, 5 Procento eller 48 Skilla, hver 10 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
Enhver, som staaer i offentligt Embede eller Forretning, eller haver saadanne Jndkomster, som i foregaaende 6te og 7de, er ommeldt, skal redeligen og saaledes, som han eller den med Lovens Eed, om og naar forlanges, kan bekræfte, angive disse visse og uvisse Jndkomsters fulde Beløb efter de denne Forordning hostrykte Formularer; dog for saavidt de Betiente og Pensionister angaaer, som have faste Lønninger eller Pensioner af Vores Kasse og derfor paa Vore civile eller militaire Reglemerter ere ansatte, da behøve de ikke at giøre videre Angivelse, end allerede ved andre Leiligheder ere gjorte. Jkke heller behøve de Betiente og andre, som vel ikke ere ansatte paa nysmældte Reglementer, men dog af deres Jndkomster erlægge det ved Forordningerne af 14. Maji 1768 og 12. Junii 1770 udskrevne Extra Paabud, at gjøre videre Angivelse end den, hvorefter bemældte Extra-Paabud af dem nu svares, for saavidt nemlig de for nærværende Tid ikke maatte have andre Jndkomster, end dem, som under bemældte Angivelse ere komne i Anslag. Alle de, som staae i privat Tieneste og efter næst foregaaende 8de §. skulle svare af deres Lønninger, anmældes af deres Hosbonder, og i Anmældelsen bliver tillige at forklare, hvormeget enhver har Løn. (Fortsættelsen følger.)
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
NB. Allerhøistbemældte Forordning kan ellers, i Fald nogen her i Byen vil gjøre sig Jndholden nærmere bekiendt faaes til Giennemlæsning hos Magistraten.
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
Under Dato Christiansborg Slot den 11. Martii d. A. er ogsaa bekiendtgjort en Forordning for Norge, og en for Hertugdømmene, efter hvilke ligeledes skal svares og erlægges samme Formue og Næringsskat, som af Undersaatterne i Danmark.
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
(Jndsendt.) Tanker ved Hr. Forvalter Follerups Død Jon Tiden varig Glæde lover: Vi en glad vort Øie Rosen seer; Men Nordenvinden gaaer derover: og der er ingen Rose meer!
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
J Dag tilvoxe Livets Glæder, J Venners, Fædres, Elsktes Bryst- Ublide Morgen til indtræder, Bortrøver Dødeliges Lyst! hvor dyrebart er mig Dit Minde, ) Du elskte, haabefulde Ven! Flød Taaren over Venskabs Kinde: Dit kiere Navn jeg offter den! Din Vandel skal Dit Minde hædre Men tungt mit Hierte Tabet bar; og hvo har føelt, hvad ømme Fædre? Hvis glade Haab Du, Elskte, var - det Savn af Dig, som Graven gjemmer, Med Veemod fylder Fædres Bryst, Hvis Hierte ingentid forglemmer Sin Tankes og sit Øies Lyst! Skiønt Tanken følger i det Høie, Hvor Glæden kroner Dydens Ven, Saa seer det taareblændte Øie Dog sorrigfuldt til Graven hen! den Skjæbnen bød og alting falder. M. Tilbage i sit første Støv v. Du i blomsterfulde Alder Nedfaldt, som der udsprungne Løv Du kaldtes ud fra Tidens Dage J Evighedens glade Skiød - Dit kiere Minde er tilbage: Men ved Dit Minde Caaren fiød !!!
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
Copulerede. Den 1. hujus her i Byen Hr. Jnspecteur Ris And lier, og Mad Jde Berlin, sal. Malllings.
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
Døde. Den 29. Martii i Viborg Hr. Friderich Hauch, Ridder, Stiftsbefalingsmand over Viborg Stift, Conferentsraad og Amtmand over Halds Amt. Han blev i Aaret 1774. den 29. Januarii udnævnt til Ridder af Dannebroge, da han udvalgte til sit Symbol: In salute publica voluptas. Han var fød den 17. Julii 1715. Den 19. Februarii Hr. Jørgen Christian Flechtner, forhen Sognepræst til Hornum, Hyldebierg og Fleisborg Meenigheder i Aars=Herred, Pastor emiritus, 71 Aar. Den 6. Martii Hr. Jens Hansen Wandel, forhen Capellan pro Persona i Kiøbstæden Svenborg i Fyens Stift, blev den 7. Julii 1779. allernaadigst kaldet at være Sognepræst til Nør haae Meenighed i Hundborg Herred i Thye. Den 26. Hr. Niels Jacob Rosenkilde, fød 1733. den 2 Januari, beskikket i Aaret 1758 til Sognepræst for Brøndum, Siem og Thorup Meenigheder og til Provst i Hellum Herred 1775. Den 1. hujus i Brøndum Præstegaard Enke Provstinden, Mad. Elisabeth, Dorothea Rosenkilde, en Dotter af sal. Provst Bolle Mørch i sin foranførste afdøde Mand, Moder til 6 Børn, af hvilke 3 Dat Gierding, fød den 31. Julii 1730., gift i Junii Maaned 1759. med tre ere døde og 3 Sønner efterleve. Den 26. Hr. Christopher Aar, og den 26. her i Byen Mester Maler Sr. Peder Rod Friis, Birkedommer over Schals og Clausholms Birker, 56 schous Søn, Andreas Kiær, 3 Aar 11 Dage. Den 30 Kiøbmand Hr. Hans Andreas Saurbiers Kiereste, Mad. Appellona, Maria Colding, 33 Aar, og af 7de Mousqueteer Compagnie, Ertman Freidenreichs Dotter, Lovise, 11 Dage gl. Den sen, 2 Aar 6 Maaneder. Den 1. hujus Pigen Margaretha 31. Slagter Sr. Søren Jversens Søn, Thomas Søren Christensdotter Schou, 45 Aar. Samme Dag i Hospitalet, Christen Olesen, 61 Aar.
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
Bekiendtgiørelse. I Tal=Lotteriet er udkommen: I Wandsbek 398 Trækning den 26. Marti 89, 28, 18, 66, 80. Den forestaaende Trækning er i Altona. Den agende Post afgaaer paa Mandag den 6. April. Frisch.
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
Journal over de Danske til Rusland givne Hielpe troppers Feldttog i Sverrig, samt de imellem de høie Vedkommende i den Anledning vexlede Breve, kan faaes paa Post=Contoiret i Aalborg, heftet, 28 sk. NB. 5.
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
Jos Klokker Milling kan faaes Lodsedler til 2den Classe for Jndskuddet. Vindovn og Sengekammer kan strax om forlanges faaes (Et smuk tet Kammer, paa 3 Fag til Gaden og forsynet med til Leie hos Povel Wormslev, paa Vestergaden i Aalborg. NB. S.
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
Den 1ste Martii sidstafvigte mod Aften er bortstiaalen 3 Sølv Theeskeer af en Stue, skulle nogen kunde give Oplysning derom, ombedes at mælde det i Bogtrykkeriet, hvor nærmere Opinsning gives. mod Pant i Jordegods forlanges næst om nærmere Underretning faaes fra Bogtrykkeriet. 7000 Rdlr. kommende Snapsting til Laans, hvortil førstkommende St. Hansdag eller til Paaske, enten hos Et honet Fruentimmer, af skikkelige Forældre søger Condition en Frue eller Frøiken; i Mangel deraf ønsker hun sig Condition hos en anden honet Familie. Nærmere Underretning faaes i Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
De som i det Nordre Jydske National-Destrikt ere udtagne til Landmilice Tieneste være sig Land=Rytter. Land=Dragon eller Land=Soldat siden sidste Exerceertid, skal møde ved hver sit Regiment medio April nestkommende for at lære Exercering, hvilket De Herrer Jordegods Eiere og Lægdsmænd ville bekiendtgiøre de Vedkommende. Marchs=Penge nyde de af Lægdet som sædvanlig for Hen- saavelsom for Hiem Marchen 6 Skilling daglig. en Dags Marchs til 3 a 4 Miil regnet. Wiffertsholm den 31. Martii 1789. S. Testrup, Krigs- og Land-Commissair.
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
Herved bekiendtgiøres, at alle de som endnu ei til Ved 2 kommende Amtstuer have indleveret de anbefalede. Reserve=Rouller og Lister, maae i Følge den mig tillagde Ordre uopholdelig for saavit det Nordre Jydske National-Destrikt angaaer indsende samme om de vil undgaae Uleilighed. S. Thestrup, Krigs- og Land=Commissair.
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
Herved bekiendtgiøres, at Skiftet efter afg. Søren Sørensen Møllers Hustrue, sal. Johanne Jespersdatter, bliver foretaget her i Nibe 30te Dagen den 15 April førstkommende; thi ville Vedkommende behagentlig sig indfinde, med hvad de maatte have at erindre. Nibe den 23. Martii 1789. H. Thornsen. N. G. Hos Niels Qvistgaard i Nyekiøbing paa Morsøe, er at bekomme alle Sorter frisk Havefrøe nu dette Foraar og fremdeles, for ligesaa billige Priser som nogen anden Steds i Jylland.
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
Ja jeg underskrevne af den Kongelige Lotto=Direction, er antagen til Collecteur her i Aarhuus for de Kongelige Tal=Lotterier, saa vil jeg herved hos de Herrer Lysthavende, have mig recommenderet, da promte Expedition skal skee, de vilde da behagelig henvende dem til Post=Contoiret, hvor jeg hos Hr. Postmester Holm er conditionerende. Aarhuus den 14. Martii 17-----G. Thornschou.
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
Anmodning: J. Ja begge mine Kiøre=Hopper den 15. Martii imellem Kl. 7 og 8. om Morgenen, stødte sig løs fra Karlen da han trak dem til Vands, og toge Veien Vester paa, og jeg endnu ikke til Dato har kundet faaet dem opspurgt, saa bedes herved venligst og ærbødigst alle forekommende, som disse mine Bester kunne antræfse eller opspørge, at antage sig dem, og enten see dem transporterede til mig, eller underrette mig om hvor jeg kan lade dem afhendte, da de paagaaende Omkostninger med Taknemlighed fuldkommen skal blive erstattede. Hopperne ere af Couleur sorte, og den mindste som rester 1 Tomme i 10 Qvarteer, er lidet sortere end den største, som er fuldkommen 10 Qvarteer, begge skal være ungefær 10 Aar gamle. Schagens Præstegaard den 17. Martii 1789. C. Laulund.
Jyske Efterretninger, 1789-04-03
Førstkommende 20 April bliver ved offentlig Auction i Moes U berg Degneboelig bortsolgt, afgn. Sognedegn Severin Kliim, hans Efterladenskaber, bestaaende af Guld, Sølv, Tin Kobber, Messing, Malm, Jern og Træefang, Mands- og Fruentimmers Gangklæder, Sengeklæder og Linnet, Chatol og Dragkister, Borde og Stole, Kister og Skrine, Sengesteder og Kakkelovne, Vogne, Ploug og Harve, 2 sorte Hopper, 2 Køer, endeel Faar og Sviin, samt allehaande Gaardsredskab med meere, for vidtløftigt her at opregne. Auctionen tager sin Begyndelse om Formiddagen Kl. 9 præcise. Efter Auctionen bliver foretaget Skiftesamling i Boet, hvorved enhver bebagentlig ville indfinde sig, som noget maatte have under Skiftet endnu at trindre. Elling Præstegaard den 16. Martii Schierup, Provst i Horns Herred.
Jyske Efterretninger, 1789-04-10
Skagen den 20. Martii.
Jyske Efterretninger, 1789-04-10
J Anledning af, at der fra vort Naboe Sogn Raaberg, for kort siden i disse Efterretninger er mældt, som noget usædvanligt, at der sammedstes er i Augusti Maaned f. A. bleven fangen en Hav=Ulv, kan man og herfra tiene Publicum med den Efterretning, at her ved Grenen, er for nyelig fisket, ikke een, men vel 16 Ulve, bare i en Baad, dog med den Forskiel, at disse kun vare virkelig Hav=Ulve, saaledes som alle andre af dette Slags Fisk, der ellers ikke her er noget rart Syn, ere dannede, da den Naaberg Ulv derimod udmærker sig med et Hvalhoved, og Øine og Tænder som en Koe, &c., foruden at Beretningen siger, at Ulven er fanget i Raaberg Sogn, og man altsaa ikke med Vished veed, enten den har hørt til Land= eller Vand=Dyrene. Meere mærkværdigt en det altsaa her, at der paa Stranden ved gammel Stagen, er i sidste Efterhost indkommen et levende Hav=Dyr, som man kalder en Vestindisk Skildpade, hvis Længde er fra Hovedet af til Rumpen over 3 Qvarteer og Bredden en halv Alen, dens Hoved ligner snart en Horn Ugle, Munden er ikke et Rovfuglenæb ulligt, og Øinene nærmer sig i Størrelse og Skikkelse til de Raaberg Havulves Øine, Tænder har den ingen, undtagen nogle sine Takker i Gummerne; men Svæver har den, omtrent som en Sælhunds med Kløer paa som hos Høns Den levede i sersVand i 3 Dage, men i salt Vand forsikredes, den skulde have kundet leve et ganske halvt Aar. Hvis denne her aldeles udsædvanlige Skabning ikke er kommen over Borde fra et Skib, er det dobbelt mærkværdigt, at den er reist saa langt bort fra sin Føde Egn.
Jyske Efterretninger, 1789-04-10
Fiskeriet har ellers og her, saa godt det var før Vinterens Anfang, derimod Vinteren over hidtil været ugemeen, slet og saa godt som intet, at sige, naar aabent Vand nu og da har gjort Fiskeriet umueligt; thi Kysten rundt d. April. om Riffet har for den meste Tid været omspendt med Jis Den 9 Martii havde man endelig ganske aabent Vand, Fiskeriet tegnede sig godt, og man ventede med Glæde at see Foraaret i Møde; men Dagen derpaa havde man igien den fuldkomneste Vinter, ei alene med Drivisen, som med Nord=Osten kom igien og belagde Landet paa alle Kanter, men og med en overmaade stærk Frost, og et gyseligt Sneesog, som uafbrudt vedvarede næsten heele 8te Dage. Endnu holder Frosten ved, og Havet er, i sær paa den søndre Side, saa tilstoppet med Iis, at intet aabent Vand er at see. Og da Jndbyggernes Hoved Næringsvei her paa denne sandige Plads er Fiskeriet, saa vilde Følgerne af Vinterens langvarige Strænghed, hvis allerhelst der er stor Mangel paa fornøden Jldebrand, Liige man neppe erindrer sig, have blevet des føleligere, der maae kiøbes og anskaffes nogle Mile oppe fra Landet - hvis man ikke sidst i Febr. havde faaet en heel uventet Tilførsel ved et med en temmelig riig Ladning her indstrandet svensk Skib, kommen fra Bourdeaux og bestemt til Gothenborg, endskiønt desværre en betydelig Deel af Ladningen ved Skibets Sønderstødelse, deels gik forloren og deels blev bedærvet: Jmidlertid, da man og her læser om, og tænker paa, Fædrelandets Forsvar, hvis Nødvendighed i paakommende Tilfælde her paa denne blotte Udhuk i Særdeleshed, ønskes maatte betragtes fra den rette Synspunct, var det vel og hei Tid, om der tillige blev kostet et opmærksomt der, værre end den grusemste Fiende Aar efter Aar an og alvorligt Øie paa denne Egns rædselfulde Sandslugt, retter utænkelige Ødelæggelser, og forvandler fordums canganske Landstrækninger til uhyre Ørkener og sandige Arabien, samt udkastede og udøvede rimelige Planer til endnu at dæmpe dette overbaandtagende Onde i sin alting ødelæggende Fart, saafremt nogen menneskelig Opfindelses Aand kunde giøre det mueligt. Hvor gruesomt end Tyrkerne selv fare afsted, naar de indfalde i et Bannat, ved en keiserlig Krigshær dog at tvinge dem tilbage, og Sporene af deres ødelæggende Trin udslettes engang; men hvo eller hvad standser Sandmilernes voldsomme Overfald, og hvorledes og naar afhielpes det ubødelige Tab af frugtbare Marker, græsrige Enge og Overdreve, som, med samt Steder og Huse, derved gaaer under og aldrig sees meere. -
Jyske Efterretninger, 1789-04-10
Aalborg den 10. April. Efter Forlydende er Hr. Friderich Buchwald, Kammerherre og Amtmand over Dronningborg, Silkeborg, og Mariager Amter allernaadigst beskikket til Stiftamtmand over Fyen og Langeland, samt Amtmand over Odense, Dalum, St. Knuds og Rugaards Amter; og i hans Sted skal Hr. Kammerherre og Amtmand D. Penz i Norge være beskikket til Amtmand over forommældte Amter.
Jyske Efterretninger, 1789-04-10
Den residerende Capellan til Domkirken i Viborg, Hr. Petersen, er allernaadigst kaldet til Sognepræst for Nye Meenighed i Aarhuus Stift.
Jyske Efterretninger, 1789-04-10
NB. Fortsættelse af Forordningen angaaende Paalæg om Formuen m.v., kan af Mangel paa Rum i disse Efterretninger ei blive indført førend i næste Nr. 15.