JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Jtalien, den 2den April. Fra Constantinopel er indløbet hertil følgende Brev, dateret den 15de i forrige Maaned. "Med største Forundring og Mishag har det Tyrkiske Ministerium imodtaget det Keiserl. Kongel. Hoffes Krigserklæring, som den 9de hujus blev overleveret af dets Jnternuntius. Saasnart Efterretningen herom kom ud iblandt Publikum, foraarsagede den stor Uroelighed hos Pøbelen, som, ophidset af Muftii, er nu mere opbragt imod den Mahomedanske Religions Fiender end forhen. Der holdes idelige Conferencer, og udstædes i største Hast Ordrer til at giøre den Østerrigske Magt Modstand. Jmidlertid har dog Hr. Baron von Herbert havt en bedre Skjebne end den Russiske Gesandt, da han efter Forlangende har faaet Pas og Frihed til at afreise efter eget Behag enten til Lands eller Vands, og at tage alle i Constantinopel værende Tydske med sig. Han er og derpaa tilligemed alle i hans Tieneste staaende Personer, steget om Bord paa 2de Franske Fartøier for at afseile med første gunstige Vind til Livorno. Den 15de Febr. skal han virkelig være afreist fra Constantinopel; men da han den 28de Martii endnu ikke var ankommen til Livorno, saa maae han formodentlig være seilet til en anden Havn, maaskee til Maltha. Den her i Constantinopel værende Spanske Gesandt har faaet en Expresse fra sit Hof med den Ordre, strax at sende sin Familie tilbage til Spanien, paa det han i nærværende critiske Omstændigheder kunde allene og uden Hindringer besørge sit Hoffes Forretninger ved Porten. Han har derfore ladet sin Gemahlinde og Børn indskibe paa en Spansk Fregatte og Brigantine, som i Morgen skulle afseile til Maltha. Kun hans ældste Søn og hans Secretair har han beholdt hos sig.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Fra det Brandenborgske, den 8de April. De Bevægelser, som paa nærværende Tid foregaae iblandt Borgerskabet i Danzig, overdrives ligesom Aftagelsen i Stadens Handel. Man kan bevise, at Danzigs Handel ikke har aftaget mere nu, end i andre Aar, og at dette ikke kommer af de Preussiske Toldafgivter, men af de i Pohlen indfaldne Misaar, der i Almindelighed have forringet Handelen paa Weichselen. Staden Danzig sluttede den 22de Febr. 1785 en Convention med Kongen, angaaende den frie Skibsfart og Tolden. Siden fortrød den samme og sendte Deputerte til Berlin, som forlangte, at Danzig maatte blive gjort lig med Elbing. Da Hs. Majestæt ikke holdt sig for pligtig til at gjøre en fremmed Stad lige med sine egne Undersaattere, saalænge han opfyldte de med samme og Republiken Pohler, indgaaede Forbindelser, saa yttrede en Deel af Borgerskabet i Danzig det Ønske, at Danzig maatte blive forenet med Vestpreussen paa en for Staden og Republiken Pohlen selv fordeelagtig Maade. Det Berlinske Hof har ikke havt ringeste Andeel heri, og de Vestpreussiske Regimenter ikke gjort mindste Bevægelse; Resident Lindenowski er ikke bleven kaldt fra Danzig til Berlin, og Hr. von Buchholz er kun i sine egne Anliggender reist fra Warschau til Berlin, da han i lang Tid havde været borte fra sit Fædreneland. Dette er Sandheder uden ubestemte og ugrundede Anmærkninger, som adskillige offentlige Blade have tilladt sig.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Wien, den 9de April. Hs. Majestæt har paa sin Reise fundet Veiene allevegne overmaade fordervede af det sugtige Veirlig. J Følge med Generalmajor Devins besøgte han blant andet det fra Tyrkerne for nyelig erobrede Slot Dresnick, hvortil hører en Omkreds af 4 1/2 Quadratmiil paa denne Side af Floden Korana. Samme indeholde mange Landsbyer og en stor Skov paa hiin Side Floden, som de Keiserlige Tropper have besat. J de naadigste Udtryk bevidnede Monarchen Oberst Peharnich sin Fornøielse over denne Erobring, og efterlod en betydelig Gave til Uddeeling iblandt Oguliner-Regimentets Mand; skab. Formedelst det vedholdende slette Veirlig ere Veiene endnu stedse saa bedervede, at Tilførselen af Levnetsmidler er meget vanskelig og Bevægelsen af det svære Artillerie næsten umuelig.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Efter en fra Slavonien indløben Rapport af 30te Martii havde et Antal Tyrker, 1000 Mand stærk, fra et Sted, Duboesacz kaldet, den 25de Martii gjort et Forsøg paa at angribe fra tvende Sider et os tilhørende Sted af samme Navn, der ligger ved den venstre Fløi af Gradiskaner=Regimentet, for efter sammes Erobring ogsaa at kunne ødelægge Schumegje og Sbieg, der støder til den høire Fløi af Broder=Regimentet. Tyrkerne begyndte dette Foretagende med en fyrig Jld af Kanonerne og smaa Gevæhrer fra deres ved Strandbredden af Sau liggende gamle Skandse, samt fra alle deres Huse og igjennem Tagene paa deres Kramboder, hvor de for i Veien havde gjort sig Skydehuller. Derpastødte de i endeel Fartøier fra Land, i hvilke de havde noget Høe og brændende Træe, og vilde paa denne Maade sætte herover. Men Oberstlieutenant Brodanowick, som rykte frem med 2de Divisioner af Gradiskaner-Regimentet, giord saa gode Defensions-Anstalter, at Tyrkerne ikke kom længere end til midt paa Strømmen, og maatte derfra vende tilbage Strax derpaa giorde Tyrkerne et nyt Angreb, men kom et heller denne Gang længere, og bleve saaledes drevne tilbage af vore Folk, at de gandske afstode fra deres Foretagende. Man gav vore Kanoner en saadan Stilling, at Tyrkernes Skandse kunde beskydes i Fronten og fra Siderne, hvorved alle deres Skandskurve bleve ødelagte, og deres Kanoner bragt te til at tie. Fægtningen varede fra Kl. 7 om Morgenen til 5 om Aftenen. Da Fronten af vor Duboesacz var besat med mange og stærke Skandskurve, bag hvilke saavel som Husene og Gier derne vort Mandskab stod, saa blev ikke en eneste Mand af vore Folk dræbte eller saarede ved denne Leilighed, da derimod Tyrkerne talte 30 Døde og særdeles mange Saarede. Da Tyrkerne igien vare stegne i Land og trak sig tilbage til deres Duboesatz, efterlode de en Commando med Kanoner ved store Fartøier, som laae ved Strandbredden. For at bemægtige sig disse Skibe, fattede Capitain Brodanovick ved Broder-Regimentet den Beslutning, at sætte over Sa paa 2 Pletter med 80 Mand. Dette lyktes ham og saa vel, at han Kl. henimod 6 om Aftenen slog den Tyrkiske Commando og bragte 3 Fartøier af det største Slags herover. Ved denne Leilighed faldt 8 Tyrker, og de fra Strandbredden fordrevne pakkede deres Kanoner paa Heste og lode Lavetterne blive tilbage.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
J Følge Efterretnininger fra Bannatet foruroliges Tyrkerne ved alle Leiligheder af vore Frivillige, angribes efter Omstændighederne og ihielskydes eller nedsables i Mængde. Fornemmelig lyktes det et Detachement saadanne Frivillige at bemægtige sig den 30te Martii en Høetransport, som blev ledsaget af et Antal Tyrker fra Belgrad til Semendrig hvor den fiendtlige Garnison lider stor Mangel paa alle Fornødenheder. Af Escorten ved denne Transport bleve de fleste paa Valpladsen, de øvrige ræddede sig med Flugten. De Frivillige bragte 15 Par Øxne 4 Heste og endeel af Besætningens Gevæhrer over til Homolicza, et os tilhørende Sted, men de 17 med Høe belassede Vogne bleve opbrændte paa Landeveien. - Det Rygte fornyes, at Feldtmarskal Landon skal paatage sig Anførselen over en Armee af 80000 Mand, for at begynde Operationerne i Moldau og Wallachiet paa samme Tid, som Hovedarmeens Bevægelse, gaae for sig. - Armeen i Croatien, som Fyrst Carl von Lichtenstein anfører, regnes for 40000 Mand. - Egnen ved Belgrad skal endnu være meget sumpig, saa at det svære Artillerie ikke kan bringes dertil førend den bliver mere tør.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Endelig er Posten fra Constantinopel afvigte Søndag ankommen hertil, og har medbragt Breve af 12te Febr. Den har taget Veien over Ragusa, Spalatro, Ancona og Venne dig. Af samme har man faaet at vide, at den Keiserlig Kongelig Jnternuntius personlig har overleveret sit Hoffes Krigserklæring til Divanet, som med al tilbørlig Høiagtelse. behandlede Gesandten, og gav til Svar paa den Keiserlig Kongelig Erklæring: "At det gjorde Porten hiertelig ondt, at den gode Forstaaelse, som i saa mange Aar havde hersket imellem Storherren og den Tydske Keiser, paa denne Maade var bleven afbrudt. Men da Keiseren havde fundet for godt, at bryde Freden, saa vilde man ufortøvet sende de fornødne Ordrer til Basserne og Seraskierne i Grændsestæderne, at de til det yderste skulle forsvare sig imod de Keiserl. Armeers Angreb." Storviziren erklærede derpaa Hr. Gesandten, at han maatte søge, inden 24 Timer at forlade Hovedstaden, saasom han ikke længere kunde give ham Beskyttelse. Baron von Herbert svarede herpaa, at han ikke skulde bie saa længe; thi han havde allerede fragtet til sin Afreise et Franskt Skib, som laae færdigt i Havnen til at imodtage ham. Gesandten begav sig og virk lig endnu samme Dag tilligemed sine Domistiqver om Bord paa Skibet, som uden Ophold afseilede. J Constantinopel veed man dog ikke, om Skibet tog Coursen til Livorno eller til det Østerrigske Dalmatien, hvorom man dog snart vil faae Efterretning.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
En Russisk Capitain, som reiste her igiennem til Messina for sammesteds at indkiøbe Meel til den Russiske Flaade, der skal gaae til Archipelagus, har forsikret, at alle Sicilianske Havne stode aabne for denne Flaade. - Venedig skal endelig have afstaaet fra sit Forsæt til en nøiagtig Neutralitet, og gandske slaget sig til de forenede Keiserlige Hoffers Partie. -De Tropper, som i nogen Tiid have lagt i vor Hovedstad og omliggende Egne, begive sig efterhaanden paa Marchen, deels til Ungern, og deels til Søestæderne. - Porten stil ler i nærværende Tiid en større Magt i Feldten, end nogen sinde tilforn, da næsten halve Asien er i Vaaben, og allerede Hobe af mange 1000 Stridsmænd ere paa Marchen, som ville seire eller døe. Enten vil Freden endnu i dette Aar blive oprettet igien, eller Krigsluen udbrede sig over heele Europa.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Divanet skal have gjort nye Fredsforslage, som paa det kraftigste blive understøttede af flere Magters Gesandtere.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Af en Skrivelse fra Wien, den 9de April. Den 15de Febr. afreiste den Keiserl. Jnternuntius fra Constantinopel. Kort forhen havde Sterviziren ladet indbyde alle fremmede Ministre til et Giestebud hos sig, og deri, blandt ogsaa den Keiserl. Gesandt, som just Aftenen forhen havde faaet Krigserklæringen fra Wien. Jnternuntiussen, sendte samme til Storvitiren, og lod sig undskylde, at han ikke kunde bivaane Giestebudet, men Storviziren imodtog ikke denne Undskyldning og lod ham paa nye indbyde. Ved Sammenkomsten begiegnede den Tyrkiske Minister den Keiserl. Gesandt med største Høiagtelse, og sagde, at han vidste meget vel, at hverken han eller den Tydske Keiser var Skyld, i den udbrudte Krigslue; men at samme var en Foranstaltning af Skiæbnen og ikke et Verk af Mennesker. Han tog siden med største Høiagtelse Afskeed med Jnternuntiussen, som strax gik om Bord og forlod Constantinopel. J Livorne ventes han nu daglig. Nogle Dage herefter fik ogsaa den Russiske Minister sin Frihed og reiste strax til Taurien. Den Spanske Gesandt gjorde sig ligeledes reisefærdig, eftersom der var opkommen nogle, skiønt ubetydelige, Misforstaaelser imellem ham og Storviziren.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
London, den 11te April. Den 4de hujus afsendte det Kongel. Ministerium en Coureer til Ridder Liston, som indtil Hr. Edens Ankomst til Madrit iagttager vort Hoffes Anliggender ved det Spanske Hof. Efter hans Depechers Jndhold skal benævnte Ridder give det Kongel. Spanske Hof Underretning om den Forbindelse, som er indgaaet imellem vort Kongerige og det Russiske Keiserdømme, angaaende at forsyne de til den middellandske Søe bestemte Russiske Skibe med Levnetsmidler. - Det bekræftes og, at han tillige skal anmode det Spanske Hof om en bestemt og tydelig Erklæring ihenseende til de Rustningers Bestemmelse, som foretages i dets Havne. - Den bekiendte imellem vort og det Kongel. Franske Hof sluttede Tractat, ikke at foretage i Fredstider over de fastsatte Bestemmelser nogen Søerustning, kan vist ikke strække sig til Spanien. Og da denne sidste Krone dog alligevel foretager sig de største Tilrustninger; saa er det os ustridig meget magtpaaliggende, at blive uøie underrettet om den sande Hensigt med samme.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Den 10de hujus blev til St. James holdt et Hosebaand Ordens Capitel, i hvilket Hertugerne af Dørset og Northumberland bleve beklædte med benævnte Ordenstegn og Baand. - Efter en nøiagtig Liste have Kongerigets Jndkomster forrige Aar beløbet sig til 12 Millioner 923134 Pd. 17 Sh. 2 1/2 P. Sterl., og altsaa 533000 Pd. Sterl. mere, end i Aaret 1786.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Kiøbenhavn, den 21de April. Den 7de Martii d. A. haver Hans Kongelige Majestæt, allernaadigst bevilget, at Hans Excellence Hr. Geheime=Conferentsraad og Stiftbefalingsmand Bille maae tillige føre Navn af Brahe og de Brahers Vaaben.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Ved Tal=Lotteriets 421 Trækning i Altona udkom: No. 9.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Tirsdagen den 29de April, om Morgenen Klokken. afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, "Pakker, Prætiosa, Penge og Bancosedler anmeldes og modtages Dagen før paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir. " fra Kl. 12 til 5 Slet om Eftermiddagen.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Den 18de April gik Vagtskibet til Sundet, Fregatten Bornholm, under Seil til Helsingøer, og den 19de hujus Vagtskibet til Beltet, Snoven Fama, til Nyborg. Den 21de hujus kom Hukkerten Tingøre, Capit. C. M. Duun, fra Croisic med Salt; Capit. J. Nickolson og R. Antoin. fra Nycastel med Steenkul, og udgik Hukkkerten Wedøe, som føres af L. M. Boysen, til Jsland med Cargaison og Provisioner; Skibet Lovisenborg, Capit. B. Kettelsen, Erfarenhed, Capit. J. Brandt, begge til Colonierne i Grønland med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Barom. Therm. i Vinden. 14 April. 28. 1. 8. 9 1/4 Varme. S. V. 17 - - 28. 2. o. 5 - - N. V. 19 - - 28. 2. 7. 9 - - V. N. V. 20 - - 128. 5. o. 9 1/4 - - N. V. Fra den 12te til 19de April ere her i Staden copulerte 22. Par, fødte Drenge 44, Piger 31, tilsammen 75, døde Mænd 23, Qvinder 17, Drenge 9, Piger 6, tilsammen 55, ere altsaa 20 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 11, Barselseng 1, Brystsyge 8, Druknet 1, Falden til Døde 2, Forraadnelses=Feber 1, Hastig Død 2, Hidsig Feber 2, Hævelse 1, Jnflammation 2, Kighoste 2, Krampe 1, Kræft 1. Slag 9, Tænder 1, Tærende Syge 8, Uangivne Svagheder 1, Vattersot 1.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Vexel=Cours, den 19de April. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 28 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 24 1/4 sk. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 139 1/2 14 Dages Sigt 1401. Dito i Courant 2 Maan. Dato 135 1/2 1 pr. Cent. 14 Dages Sigt 136 1/2 Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 143 1/2 14 Dages Sigt 144 1/2
Berlingske Tidende, 1788-04-21
AVERTISSEMENTS. Noget til Oplysning om Myntvæsenet i Almindelig Al hed og den danske Myntfods Oprindelse og Beskaffenhed, ved Hr. Etatsraad Foega, faaes hos Universitets=Bogtrykker Schulz i store Færgestræde No. 75 for 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivp.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Maa det Kongelige Waysenhuses Bogtrykkerie er fra Pressen, bleven færdig den sædvanlige Octav=Bibel, som nu koster 5 Mk. paa ordinair Papiir og 9 Mk. paa Skrivpapiir. Tillige bekiendtgiøres til Lettelse for Liebhabere, at den største Qvart Bibel, som ellers koster 13 Mk., er for nogen Tid at bekomme for 10 Mk. Exemplare. Det 2det og forbedrede Oplag af Reislers tydske Grammatiks faaes for 5 Mk. paa Tryk= og 1 Rdlr. 8 s. paa Skrivpapiir. hos Autor, boende i Svertegaden No. 201. paa første Sahl.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Menneskets physiske Beskrivelse, af det Hollandske, ved i Odin Wolf, har nyelig forladt Pressen. Denne liden Afhandling indeholder en tydelig, underholdende Beskrivelse over det menneskelige Legemsbygning, indvortes og udvortes Dele; - koster 24 s., heftet 28 s., hos S. Poulsen, i Antoniistræde No. 324 og 325 (i det saa kaldte Slot.)
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Hos Agent Gyldendal i Gaarden No. 9 i Klarebodene be 1) kommes: Tillæg til den i afvigte Aars Januarii Maaned udkomne Forklaring af Sagen imellem forrige Reg ments=Chef Oberste v. Spaeth og F. H. Friherre af WedeJarlsberg, Kammerherre og Major a la suite ved det andet Corps Husarer, for 8 sk. paa Tryk= og 10 sk. paa Skriv indheftet 2 s. mere. Til samme Priis kan og endnu den som hen udgivne Forklaring af Sagen bekommes. spartiske Betragtninger over Hr. Professor Leganger, 3 Tanker i Anledning af den Kongelige allernaadigst befaling om nogle beneficerede Gaarders Udnævnelse til militaire Boeliger for Compagniecheferne i Norge, indrykkede i Minerne for August 1787, faaes tilkiøbs hos Agent Gyldendal i Klarebodene No. 9 for 8 sk. paa Tryk= og 12 s. paa Skrivp., indheftet 2 s. mere. J Christiania hos Diurendal for samme Priis.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Fra Pressen er nu færdig: Jndledning til den almindelige 3 og særdeles Europæiske Statskyndighed, udkastet af M. E. Tozen, Hertugelig Meklenborgsk Justitsraad og Professor ved Universitetet i Bützow, oversat, forbedret og tildeels omarbeidet af C. Vog. Steenstrup, offentlig Lærer i Statsvidenskaberne ved Sorøe Academie; 1ste Deel Om Europa overhovedet, Spanien, Portugal, Frankrige, Storbritannien. Trykt paa Gyldendals Forlag og faaes hos ham tilkiøbs, i Gaarden No. 9 i Klarebodene for 7 Mk. paa Tryk= og 9 Mk. paa Skrivpapiir, da Kiøberne tillige subskribere paa den følgende Deel, som saa snart mueligt skal blive færdig.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Formularer til Contracter, Skiøder, Vexel= og andre Obligationer, Vexeler, Opsigelser, Samfrænde=Skiftebreve, Afkald, Testamenter, Reverser, Leie= og Lære=Contracter, Stævnemaale, Skudsmaale, Fæstebreve, Attester, Proclamata, Søe- og Handels-Documenter, Certe partier og Bodmeriebreve, samt adskillige Ansøgninger; tilligemed Underretning om det Practiske ved slige Documenter m.v. og Register over Jndholdet, femte Oplag, meget forøget og forbedret, er nu færdig fra Pressen og sælges i ProftsBoghandling paa Børsen Nr. 11. 12. 13. for 4 Mk. 8 s. Trykp. og 5 Mk. 8 s. Skrivp. Den kan og bekommes indbunden, som betales efter Bindets Beskaffenhed.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
I Profts Boghandling paa Børsen er følgende nye Skrift at bekomme: Der Küster Christen Ahrendt in der Gegend von Husum an seinen Pastor, betreffend die Einführung der Speciemünze in den Herzogthumern Schleswig und Holstein, 6 s., heftet 8 s.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Baron Frederich von Trencks merkværdige Levnetsbeskrivelse 2den Deel, som tillige indeholder den 3die og sidste Deel efter den anden Berlinske Udgave, oversat af Tydsk med Kobber, har forladt Pressen og sælges i Profts Boghandling paa Børsen No. 11 12 og 13 for 4 Mk. paa Tryk og 5 Mk. paa Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Den for Landboevæsenet nedsatte Commissions Forhandlinger, første Bind, faaes indtil det andet udkommer for Subskriptionsprisen 2 Rdlr. paa Trykp. og 2 Rdlr. 3 Mk. paa Skrivp., hvoraf 2 Mk. er Prænumeration paa næste Bind, hos Universitets=Bogtrykker Schulz i store Færgestræde No. 75. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Raadmand Christian, Lassen Hubertz af Vort Kiøbstæd Aalborg udi Vor Land NørreJylland, som testamentarisk Arving efter afg. Lars Christian "Lassen i Wester Thorup Bye, og tillige, som Formynder for sin Søn Lars Christian Lassen Hubertz, samt afg. Peder Toftes Son Lars Christian Toft, der tillige ere testamentariske Arvinger, hans paa egne og fornævnte Umyndiges Vegne herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclum & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Wiborger Samler og "Aalborg Jydske Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde saavel bemelte afg. Lars Christian Lassens Stervboes Creditorer, som alle andre der enten i Skifte Jurisdictions Tilfælde, maatte have no noget at fordre i bemelte Stervboe, eller ved utinglyste Skiøder formeene sig berettigede til noget af hans efterladte Jordegods og Eiendomme, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Fordring inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg ud Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 29de Februarii 1788. Under Vort Signet, (L. S. Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling. Schack Rathlou. Luxdorph. P. Aagaard. Schow.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
Raadmand Christian Lassen Hubertz af Aalborg, paa egne og flere testamentariske Arvingers Vegne, efter afg. Lars Christian Lassen i Wester Thorup Bye, Bevilling, at maae Aviserne, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde bemelte afg. Lars Christian Lassens Stervboes Creditorer, med videre.
Berlingske Tidende, 1788-04-21
J allerunderdanigst Følge forestaaende allerhøystbemelte Hans Kongel. Majestæts allernaadigst Ordre, indkaldes herved min sal. Morbroder Lars Christian Lassens Creditorer (om nogen imod Formodning skulde være) end de under Skiftet allerede anmelte og clarerede), samt alle andre, der enten i Skifte=Juris dictions Tilfælde, eller til efterskrevne Jorde Gods (som ved Executorial Forretning af Dato 4de Julii 1787 er mig og mit Søn Lars Christian Lassen Hubertz og afgangne Peder Toftes Søn Lars Christian Toft Testammentarisk tilfalden og tildeelt uformodentlig kunde have nogen Prætentioner, nemlig: 1) J Wester Thorup Sogn og Bye. Wester Thorup Kirke; et Huus med Hartkorn 2 Fdkr. 1 Alb., som beboes af Jaen Skomagers Enke; et umatriculeret Huus med tilliggende Jord, beboes af Niels Jsaksen Smed; et dito Huus, beboes af Christen Thomsen, og 3de øde Pladser eller Huus=Stæder, som forhen har været beboet af Mette Krag, Anne Nielsdatter og Christen Thomsen. - 2) J Wester Thorup Sogn, Ullerup Bye: Et Sted, Rytter=Pladsen kaldet, med Hartkorn 1 Td. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. med Afbygger=Huus, beboes af Maren Langgaard; et Huus med Hartkorn 1 Skp. 2 Fdkr., beboes af Anders Eskildsen, samt et umatriculeret Huus med tilhørende Jord, som beboes af Maren Seckelund. - 3) J Wester Thorup Sogn, Holm Bye. Et Huus med Hartkorn 2 Fdkr. 2 Alb., beboes at Niels Eskildsen; en øde Plads med Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 1 Fdkr., Smedens Plads kaldet; en øde Plads med Hartkorn i Skpr. 2 Fdkr. 2 og en fierdedeel Alb., Kirke=Lyng kaldet; no Gregers Jensens Huusstæd med tilliggende Jord, tilligemed de saakaldte Maren Krags Agre. - 4) J Wust Sogn og Bye. Et Wester Thorup Kirke tilhørende umatriculeret Huus med tilliggende Jord, som sidst har været beboet af Jacob Smeds Enke; nok tvende umatriculerede Huse med tilliggende Jorder, som ikke er Kirken tilhørende, og beboes af Michel Christensen Høeg og Anne Rasmusdatter. - 5) J Lild Sogn: En Gaard under Lild, Bierg Ødgaard kaldet, Hartkorn 5 Tdr. 2 Fdkr. 1 Alb., som beboes af Just Christensen, samt 3de umatriculerede og Afbygger=Huse med tilliggende Jorder, som beboes af Christen Hansen, Jens Gregersen og Mogens Jensens Enke, nok et Sted udi Nørklit med Hartkorn 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., der beboes af Hans Christensen. - 6) J Kliim Sogn og Bye: En Gaard med Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb., der forhen har været beboet af Peder Andersen Smed, samt etøde Huus=Sted med tilliggende Hartkorn 1 Skp. 1 Alb., som har i nogle Aar været brugt til bemelte Gaard; et umatriculeret Huus, der beboes af Jørgen Eskildsen, samt en Veier Mølle af Mølle=Skyld 2 Skpr. 2 Alb., som at sidstmelte Beboer haves i Fæste. - 7) J Hiort dals Sogn Wester Swenstrup Bye, Et Sted af Hartkorn 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. beboes af Niels Glædes Enke, et Sted 2 Fdkr. 1 Alb. beboes af Knud Glædes Enke, et Sted 1 Skp. 2 Alb. beboes af Lars Christensen paa Heden, og et umatriculeret Huus beboes af Christen Madsen. - At den eller de, saadant inden den allernaadigste Bevillings foreskrevne Tids Forløb, for mig anmelder og beviisliggiør, da hver skal nyde lovlig Ret. Aalborg, den 25de Martii 1788. Christian Lassen Huberg.