JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-12
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer. Den 10de Marts. Jndclareret, P. Hansen fra Flensborg, med Brændeviin og Stykgods.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-12
Ved Tallotteriets 1106te Trækning i Altona udkom: No. 16. 6. 66. 47. 42. Jacobine Marie Møller, föd Wesenberg, (død i Aalborg den 27de Februarii 1825.)Et venligt Öie slukte Gravens Nat, Et trofast Hjerte brast i Ungdoms Varme, Hvor Döden strakte sine kolde Arme Den friske Rose falmede saa brat. 1 Muldet lægges ned til Livets Höst Et ædelt Frøe i Vaarens Morgenröde, Hvor Livets bedste Fryd i Sorg hendöde . Forstummer alle Glæders milde Röst. Rind tunge Taare, trofast Elskovs Pant, Fra furet Faderkind og Moderhjerte, Den mildne Brødres, Söstres tunge Smerte, Og tolke hvad 1 tabte, hvad Hun vandt. og Du som end ukjendt med Smerters Braad, Kan smile der, hvor Kummer har sit Sæde, Snart vil dit Öie sönligen begræde. Den Elskte, som vi nævne kun med Graad södt slumre Du den friske Myrthekrands, Som nys Du bandt, er visnet, sönderrevet, For Jorden var den ei - thi hist stod skrevet, - Dens Blades Dug - er Omheds Taareglands. Og hvergang Vaaren i sin Brudepragt. Det tunge Blik i Lundens Grønne moder, Bag Rosens Purpur Uskylds Elskov glöder, Som blomstrede saa kort i Støvets Dragt. Gyd Trost du milde Haab, i Sorgens Nat, Viis Smerten gjennem Mulmets tykke Dække Den Straale, som til Evighed skal vække, hvad grumt os Döden rovede saa brat Og lys og skjön sin store Faderværd skal Etlereus Klare Stjerne Morket tvinge, Mens Kollsharpetoner lisligt klinge, og Engle sjunge: "lerren var Hun kjær."
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-12
Bekiendtgjørelser. Af de nu meget yndede og moderne Silke Dame=Lokker og dito halve Tourer i alle Couleurer og Facong, ere at bekomme hos mig til billigste Priiser. Aalborg den 10de Marts 1825. Aron Jacobsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-12
Bekjendtgjørelse. fra den Kongel. Qvarantaine-Commission. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, ansees for smittede, ere: a) Constantinopel. b) Algier, c) Tunis. d) Marocco, e) Smyrna, i Provindsen Natolien. 1) Alerandria i Egypten. 3) Øen Candia. b) Havannah paa Øen Cuba. For mistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre, a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stader. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester, d) America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de ere forsynede med behørige Sundhedsattester, fra de derværende Kongelige danske Consuler eller disses Vice-Consuler.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-12
Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-12
Den Kongelige Qvarantaine=Direction i Kjøbenhavn, den 4de Marts 1825. Steen Bille. v. Schmidt Phiseldet. Thonning. Skibsted.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-12
Søndagen den 13de og Mandagen den 14de Marts om Aftenen gives Forestillinger af Kunstberiderne. Jndholden skal ved Placater blive bekjendtgjort. Kuhn & Ziescheck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-12
De Forældre her i Byen saavelsom paa Landet, der ønske deres Børn underviist i Pyndt, Skrædersyening, Brodering og Tegning med øvrige Nettiteter, ville behageligst henvende dem til Undertegnede, der som sædvanlig modtager Samme til Underviisning, og om ønskes Kost og Logis i Huset. Aalborg den 24de Februarii 1825. A. K. Taftrup, fød Kaas.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-12
Bedste hvid Drujaner Rakitsker Hør er til billig Priis at faae hos Th. v. Spreckelsen. Aalborg den 12te Marts 1825. Hos Mouritz Sørensen i Skolegaden er 2de Beboelser ledige til næstkommende Paaske Flyttetid.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-12
Auctioner. Tirsdagen den førstkommende 12te April, Formiddag Kl. 10, opbydes ved Auction paa Herredstingstedet i Nibe, til Bortsælgelse, ifølge Forlig og Udlæg: En Bondegaard i Egense Bye, under Mon Sogn, i Fleskum Herred, med Hartkorn Ager og Eng 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., tilhørende Hans Hansen. 2den Auction holdes paa bemelte Tingsted næste 26de April, ligeledes Kl. 10 Formiddag, og 3die Auction i Gaarden i Egense den 3die Mai ved Middagstid, ved hvilken sidste tillige bortsælges nogen Besætning af Heste, Fækreature, Vogne, Ploug og Harve samt noget Jndboe. - Conditionerne for Salget bekjendtgjøres ved Auctionerne og kan forinden erfares hos Prøveprokurator Dannisøe i Aalborg, som saaledes, ifølge Placat af 22de April 1817 bekjendtgjøres. Nibe den 7de Marts 1825. Bassesen. Onsdagen den 23de indeværende Maaned og følgende Dage, agtes paa Worgaard, i Hellum Herred, afholdt Auction over en Deel, Generalmajor v. Rodenburg og Hustrues Stervboe tilhørende, Løsøre, hvoriblandt henved 1000 Lod tildeels moderne forarbeidet Sølv, Prætiosa, Porcellain, Dækketøi, Lagner og andet Linned, Sengeklæder, Kobber= og Tin Tøi, Meubler, saavelsom og en ikke ubetydelig Samling af Bøger i forskjellige Sprog og Videnskaber, med meget mere. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 9, og vil Sølv og Prætiosa blive først opraabt. Conditionerne, iblandt hvilke bemærkes, at Varerne betales contant ved Hammerslag og Udlevering, men kan for bekjendte og vederhæftige Kjøbere henstaae med 14 Dages Credit, erfares iøvrigt paa Auctionsstedet. Duegaard ved Hobroe den 1ste Marts 1825. Muhle.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-12
Mandagen den 14de Marts om Formiddagen Kl. 10, afholdes, efter Begjæring af Consul Henningsen og Kjøbmand Rybsahm, offentlig Auction i deres iboende Gaard i Jomfrue Annegaden her i Byen, over endeel Handelsinventarium m. m., efter den med No. 25 fulgte Specification; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg den 11te Februar 1825. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Spanien. Den spanske General Alos skal over Marseille være gaaet til Rusland. - Siden Kongens Regjeringstiltrædelse havde Civillisten ingen bestemt Dotation (undtagen i Constitutionstiden). Nu har Hs. Majestæt bestemt samme til 30 Millioner Realer aarligt, som Skatkammeret skal betale af Jndløsningen for Bullerne (de kongelige Bevillinger). Man siger Prinds Mar vil blive i Spanien til Enden af Sommeren. - J Ministeriet hersker en vedvarende Splid. Sagen med Laanet skal være strandet. - Den americanske Handelstand har ved de forenede Staters Gesandt besværet sig over den uhyre Afgift, som dens Skibe maae erlægge, naar de anløbe spanske Havne, da andre Nationers Skibe kun betale en Tyvendedeel. - Bladet Etoile vil vide at Hertugen af St. Fernando biraaner den franske Konges Kronning, men om det er i Egenskab af Kongl. spansk overordentlig Gesandt, tilføies ikke.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
- Franske Embedsmænd i Cadix have taget et Hyrdebrev i Beslag, som tilskrives Pater Velez, Ærkebiskop i St.Jago de Compostella, og hvori Spanierne opmuntres til at forene sig imod de Franske, som han siger, vare komne il Spanien for at foreskrive Kongen Love. - De spanske Finantser ere saameget udtømmede, at Leverandeurerne for Besætningen i Madrid er endnu have erholdt Betaling for Leverancen i forrige Maaned, skjøndt det hidindtil peier at betales en Maaned forud. J Strædet ved Gibraltar vise sig endnu bestandigen Corfarer under Jndependent Flag, og i Kongeriget Valencia frygter Man for en Landgang igjen, da de spanske Flygtninge, som opholde sig paa Kysten af Africa, have forbundet sig med Garnisonen. i Ceuta, der gjør Oprør, fordi den ikke har faaet sin Sold, hvorfor og Tropper ere beordrede derhen. - Commandanten i Algesiras, Gen. O'Donnel, har sendt en overordent. sig Coureer til Regjeringen i Madrid og meldt at et stort Antal bevæbnede Fartøier lode sig see ved Kysten. - J en arragonisk Stad ved Lerida skulle alvorlige Uroligheder være forefaldne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Tyrkiet. En stor Magts Emissairer ere ankomne til Montenegro.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Rustningerne drives der paa det Jvrigste og Alt taler om Krig. J Herzegowina herske mange Uroligheder; Alt forkynder store Begivenheder. - Man forsikkrer, en Søemagt vil understøtte Grækerne endnu meer virksomt end ved Laan. Man taler endog om Subsidier, som Grækenland skulde erholde, saafremt Porten ei vilde erkjende Hellas's Uafhængighed. - De franske Generaler Boyer, Livron, Dieu og flere andre, som ere indtraadte i ViceKongen af Ægyptens Tjeneste, tale om denne Vizier som om en tilkommende Sultan. - Sultanen har anviist 10 Millioner af sin Privat-Kasse og 20 af den offentlige Skat for Rustningerne til det nye Feldttog. - Den bekjendte Warwaki skal have foreslaaet Grækerne at vælge Grev C. d. J. til Chef, men Regjeringen i Napoli di Romania har undveget hans Andragende med den Yttring: "at Grækerne vilde hellere vende tilbage under det tyrkiske Aag, end indlade sig i sligt Samqvem med ham." Fra en sikker Haand har Man den Efterretning, at samme Warwakforlod Morea høist utilfreds og vilde drage tilbage til Norden over de joniske Øer, hvor han da, som før ommeldt, døde.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Engelland.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
J det engelske Parlament har Skatkammerkantsleren fremlagt en interessant Oversigt over den engelske Stats Finantsvæsen. J Begyndelsen af forrige Aar regnede han i sin Plan for det følgende, nu forløbne Aar, Overskudet af Jndtægterne, efter Ophævelsen af adskillige Skatter, for 400000 Pd. St. Men det rene Overskud for Aaret 1824. beløb sig, efterat 5 Mill. 150000 Pd. vare anvendte til Afbetaling paa den offentlige Gjeld, til 1 Mill. 437744 Pd. meer, end Man havde ventet. Toldintraderne beløb sig til 11 Mill. 327000 Pd. St., Jndtægten af Accisen til 26 Mill. 768000 Pd., som var 1 Mill. 143000 Pd. meer end forrige Aar. Stempelafgivterne indbragte 7 Mill. 244000 Pd. og Postvæsenet 1 Mill. 520000 Pd. Han fremlagde derpaa Planen for indeværende Aars Jndtægter og Udgivter, og ligeledes for de 2 følgende Aar 1826 og 27. Han fik da for disse 3 Aar et Overskud af 4000624 Pd. St. Han fremsatte derpaa hans Mening om, hvortil denne Sum skulde anvendes, nemlig 1) til at udvide den udenlandske Handel ved at lette Brugen af fremmede Producter; 2) til at standse det skrækkelige Onde, som Smugleriet medførte (nemlig ved at nedsætte Afgivterne og begunstige Udførselen); og 3) til at ophæve en Deel af de directe Afgivter. Dog ansaae han denne sidste Punkt for den mindst vigtige, skjøndt han vel vidste, at Ministrene ved Ophævelsen af de omtalte Afgivter kunde vinde Popularitet; men, tilføiede han, han søgte ikke efter Popularitet, naar den skulde kjøbes paa Landets Velfærds Bekostning, hvilket vilde skee, naar Man forsømte de 2 førstnævnte Øiemeed. Huset havde allerede gjort meget ved at ophæve mange Forbud, der hindrede Forbindelsen, med fremmede Nationer, men meget var endnu tilbage; han haabede, at den Tid snart vilde komme, da hans Ven(Huskisson) vilde bringe Ophævelsen af alle Afgivter paa fremmede Produkter i Forslag. Dette vilde paa ingen Maade skade Landets egne Productioner, men derimod være høist fordeelagtig for alle Klasser af Beboere. Den af de fremmede Artikler, som han længst opholdt sig ved, og hvorpaa Tolden var saa høi, at den næsten lignede et Forbud, var Jern. Han foreslog at nedsætte Tolden paa denne Artikel fra 7 Pd. St. til 1 Pd. 10 Sh., og han troede, at det ved Aarets Ende vilde vise sig, at den nedsatte Told vilde betydelig have forøget Landets Jndtægter. Lignende Formindskelse foreslog han paa Tolden af andre Artikler, saaledes vilde han have Tolden af Hamp og Kaffe reduceret til det Halve, af Viin fra 11 1/2 til 6 Sh., af Brændeviin fra 10 1/2 til 5 eller 6 Sh., af Rom fra 10 1/2 til 8 Sh. &c. Han foreslog til Slutningen i Almindelighed at ophæve visse Skatter, og endte derpaa under lydeligt Bifaldsraab.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Blandinger. Colonialvarerne ere pludseligt stegne betydeligt, tildeels 20 til 30 Procent, i London; ja Silke og Tobak endog henved 60 Procent. - Som en Følge heraf har ogsaa det Samme været Tilfældet i Hamborg. Ved Stavanger i Norge har Sildefangsten været meget god i Begyndelsen af Februar. Fra Høiene uden for hiin Stad bemærkede Man en Mængde Hvalfisk, efter hvilke Man da og paa det Jvrigste gjorde Jagt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Den i Enden herskende Vandmangel har været meget trykkende. De faae for Søevand friblevne Cisterner ere nu mestendeels tomme. J nogen Tid have de derværende Skippere hentet Ems=Vand fra Egnen ved Halte. En Spand Regnvand betales med 2 til 3 Styver og det, som Skipperne bringe, med een. Kildevand er meget sjeldent, og fattige Familier have allerede hist og her maattet tage deres Tilflugt til fordærvet Brøndvand. Landets Rensning fra Vand gaaer bestandigt lykkeligen fra Haanden, og kun de laveste Egne staae endnu under Vand.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Da der sikkert Jngen endnu i Tyskland er fremstaaet, som Jmprovisator, saa fortjener saameget mere at lægges Mærke til de improvisatoriske Aftenunderholdninger, som Hr. Dr. B. Wolff i Forbindelse med de Herrer Classing og Methfessel har bekjendtgjort at ville holde. Dr. Wolff har allerede i adskillige Privatcirkler givet Prøver paa sit sjeldne Talent. Indgangsbilletter dertil koste 3 Mk., og Jndtægten er bestemt til de Vandlidte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
J Engelland holdtes under Forsæde af Hertugen af York en Forsamling for at understøtte de Nødlidende i det norde, lige Tyskland. Der er allerede indløbet 1772 Pd. St. milde Gaver, og Hertuginderne af Clarence og Kent have ved denne Leilighed viist sig som sande tyske Fyrstinder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Hvor omhyggelig der i medicinsk Henseende er sørget for de franske Konger, beviser Følgende: Den nærværende Konge af Frankerig holder en første og en anden Livlæge; to Vice-Livlæger; otte Læger, hvoraf to og to hvert Fjerdingaar daglig ere tjenstgjørende; ti consolerende Læger; to Tanddoctorer, to første Livchirurger; otte kongelige Chirurger, hvoraf to og to hvert Fjerdingaar ere tjenstgjørende; to consolerende kongelige Saarlæger; een Chirurgienrenoueur (under hvis Departement det hører at sætte forvredne og fortrukne Lemmer i Leed igjen); to særskilte Chirurger for Tandpine; een chirurgisk Bandagemester, een Overapotheker; Sammes Adjunct, een Livapotheker; Sammes Medhielper; to Vice-Medhielpere; samt een expederende og een regnskabsførende Secretair. Summa Summarum : 48 Personer, som alle lønnes kongeligt. J Grätz, i Hertugdømmet Steyermark, finder Man paa en meget besøgt Promenade en Placat opslaaet, hvor Enhver ombedes: "ikke at genere sig selv og Andre med at tage Hatten af." - Ved et Bad i Nærheden skal det endog formelig være forbuden at tage Hatten af, og Alle, som overtræde Forbudet, straffes uden Persons Anseelse med en Mulct af 2 Krentzer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Børnemorderen Papavoine er nu stillet for Assiseretten. Han foregiver at have begaaet Forbrydelsen i Sindsforvirring, skjøndt han og har tilstaaet, at det blot var en Feiltagelse, da hans Hensigt havde været at myrde Frankerigs Børn. Den ulykkelige Moder besvimede og maatte føres ud af Retten, saasnart hun fik Øie paa Morderen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Den 10de September 1823 vendte Fiskeren Smack Unantilbage fra en Seillads paa Delavare=Bugten i Nordamerica. Han var omtrent 3 Uger tilforn afseilet fra Nyyork, alene i den Hensigt at fange en uhyre Fisk, som skulde opholde sig i Oceanet, nogle Sømile fra Cap Henlopen. Foretagendet blev kronet med et heldigt Udfald. Men har, for at udvide Videnskaberne og for at tilfredsstille Nysgjerrigheden, hedder det, opbragt en mærkværdig Beboer af Havets Dyb, som aldrig tilforn har været seet paa Landet. Det er et uhyre Dyr af Rasaslægten, og kan maaskee, formedelst sin Nyhed og Originalitet, danne en ny Slægt imellem Squalus og Accipenser. Dens Styrke var saa stor, at, efterat Legemet var gjennemboret af to stærke og godt forarbeidede Harpuner af det bedste hærdede Jern, saa brækkede den dog Stangen paa den ene, og den anden blev stærkt bøiet. Baaden, hvori tre raske Mænd sad, blev, efterat det dødelige Jnstrument havde heftet, forbundet ved et stærkt Reeb med Dybets saarede Beboer. Hurtigheden, hvormed Fisken svømmede, kan kun sammenlignes med en harpuneret Hvals, og den rev Baaden, med saadan en Hurtighed frem, at paa Siden af den Fur i Havet, hvori Baaden bevægede sig, dannede Vandet Bølger, som vare flere Fod høie. Vægten af Fisken var saa stor, at tre Par Oxer, en Hest og 22 Mennesker, som trak derpaa paa eengang, understøttede af Bølgernes Slag, dog ikke kunde trække den langt op paa det tørre Land. Man anslog Vægten til omtrent 4 1/2 til 5 Tønder (2000 Pund). Størrelsen er uhyre; thi fra Enden af den ene Brystfinne til Enden af den anden, naar de udbredtes ligesom Vingerne hos en Fugl, udgjorde den 18 Fod, over Enden af Ryggen og i lige Retning med Bugen 16 Fod; Afstanden fra Snuden og til Enden af Halen 14 Fod; Længden af Halen 4 Fod; Gabets Vide 2 Fod 9 Tommer. Arbeidet med at bekæmpe dette Dyr og faae det dræbt, varede i 9 Timer. Det var et dristigt Foretagende, til hvilket en Mængde Mennesker paa Bredderne af Ny-Yersen og Deelavare og ombord paa de Skibe, som laae i Bugten, vare Vidner. Jmedens Kampen varede, pidskede de vingeformige Sidefinner Søen med saadan en Kraft, at Vandet stod 30 Fod høit og 50 Fod i Omkreds. Det var en frygtelig Kamp, og Alle vare fulde af Angest og Forventning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Efter Pave Lev Rdes Død kom følgende Fortælling om ham i Omløb: Da han bankede paa Himmelporten spurgte Petrus som sædvanligt: Hvem der, "Luk op, det er mig," var Svaret. - Ei, sagde Petrus, er Du Paven, saa luk selv op; Du har jo Nøglen til Himmelen. - "Sandt nok, Faler Petrus, svarede Leo; "men Du veed jo ligesaa godt som jeg, at Luther har forandret Laasen."
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Kjøbenhavn. Paa General-Toldkammerets Forestilling har Hs. Majestæt Kongen under 25de Februar tilladt: at alle Vare, som beviisligen ere bestemte til Understøttelse for de ved Oversvømmelsen ødelagte Egne, og ere forsynede med Beviser derfor fra Overpræsidentskabet i Altona, maae passere coldfrie.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
J Aaret 1824 er i Høiesteret af Ordenens 134 Sager, paadømt i Alt 108. Af Justitssager har været foretaget i Alt 239 og af anticiperede Sager ere 5 paadømte. Den er saaledes i Høiesteret Aar 1824 i Alt afgjort 352 Sager, eller 22 flere end i Aaret 1823, da Totalsummen af de paadømte Sager var 330.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Den 23de Februarii blev af det holsteenske dramatiske Selskab givet en Forestilling til Fordeel for de Ulykkelige, der have lidt ved Oversvømmelser i Holsteen. Jndtægten, skal have beløbet sig over 500 Rbd.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Hr. Plockross fra Frederiksberg har i Dagen fremsat endeel Spørgmaal og bemærkninger, i Anledning af Rygtet om en for Kjøbenhavn foreslaaet Gas-Belysning. Dertil hører blandt andet: om Gas-Udviklingen skal skee af engelske Steenkul, og Fordelen blive Engellands ved den større Afsætning paa Kullene? Om alle Lede Rør anbringes saaledes, at det ikke bliver Kaadhed eller Ondskab muligt at overskjære eller beskadige disse, om nogen nye og sikker Levevei kan paatænkes for de Lysestøbere, som ved formindsket Afsætning ville gaae til Grunde? Om Landmanden ikke vil lide ved den ligeledes formindskede Brug af Tælle?
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Befordringer og Afgang. Under det Slesvig=Holsten-Lauenborgske Cancellie. Den 15de Februarii er hidtilværende Diaconus ved Mariekirken i Flensborg, G. W. Valentiner, beskikket til 1ste Præst ved bemeldte Kirke, ligesom og Candidat i Theologien C. N. Nissen til Diaconus i Oldens wort i Landskabet Eiderstedt. Den 22de, Kjøbmand og deputeret Borger J Møller i Flensborg beskikket til Hospitalsforstander sammesteds; Candidaterne i Lovkyndigheden A. F. W. Preusser af Garding, C. N. D. Hansen af Meldorf, J. Dahlmann af Wilstrup Sogn i Hadersleb Amt, G. F. G. Wolfhagen af Tønningen, J. C. Renter af Havetoft i Gottorp Amt, J. H. N. Helmeke af Lunden i Landskabet Nordre-Ditmarsken, A. M. v. Harbou af Apenrade, A. J. Witt af Landkirchen paa Fehmern, H. G. Block af Kleinbenebek i Gottorf Amt, A. C.M. Knolck af Heide, J. Jwersen af Apenrade, C. N. Termød, af Altona, Lieutenant P. J. Koch af Segeberg, ligesom Doctor juris J. G. T. Gulich af Flensborg, beskikkede til Underretsadvocater i Hertugdommene Slesvig og Holsten.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Blandinger. Det slesvig holsteenske patriotiske Selskab har udsat en Præmie af 20 danske Ducater for den bedste Besvarelse af det Spørgsmaal: "hvad lader sig gjøre, for at faae det holsteenske Smør meere passende for Handelen, med særdeles Hensyn paa dets Forsendelse til fjerne, og varme, Egne?" Over Mangel af Reenlighed, og for tykke Foustager klages. Sønder-Ditmarsken er rigtignok forskaanet for Vandfloden, men Digerne have dog lidt saameget, at deres Ud bedring vil fordre betydelige Summer, ved Norder Meldorf ere tre Steder gjennembrudte, og i Forhold til lignende Bekostninger andensteds, antager Man, at alene i dette Landskab vil Jstandsættelsen medtage 40 til 50,000 Rd. Cour. Ogsaa i Norder-Ditmarsken have adskillige Digebrud funden Sted.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Dr. Johannsen i Glückstadt har udgivet en Prædiken i Anledning af Vandsnøden, og bestemt hvad derfor indkommer til de Lidendes Bedste. Til de Vandlidte paa Herskabet Breitenburgs Grund er, paa Hr. C. H. Donners Opfordring, indkommen 6552 Mk., hvoriblandt 120 Mk. fra Odense. Den musicalske Forening i Altona har for en Aftenunderholdning indtaget 5000 Mk. til de Vandlidte. Af Klædningsstykker, Huusgeraad og Agerdyrknings-Redskaber m. m., er fra de omliggende Egne, indsendt saameget til Disse, at Øvrighederne have maattet bede Jndsenderne, for det Første, at holde inde med deres Godgiørenhed, da den Mængde Huusvilde, som ere tæt klyngede sammen, ikke meere kan rumme, hvad der saa goddædig og rigelig tilstrømmer dem Døde. Hofraad Georg Gerson, 34 Aar; Friemuurmester, C. F. August, 50 Aar; Mad. A. Cohen, 69 Aar; Passkriver, G. M. Branting, 27 Aar; Mad. L. Hass, fød Schulz, 77 Aar; Mette Marie Jørgensen, 64 Aar, Jfr. C. Muus, 77 Aar; Alle i Kjøbenhavn. - Mad. B. K. Skovgaard, 56 Aar, paa Rude skov. - Kjøbmand Valentin Tryde, i Helsingøer. - Frue Cancellieassessorinde L. H. Gude, fød Thomsen, 32 Aar, i Slagelse. - Mad. S. L. Siemsen, fød Hoygh, 44 Aar, i Sorøe. - Maler Jørgen Jørgensen, 63 Aar, i Brændekilde, i Fyen. - Mad. M. Lottrup, fød Crone, 78 Aar; C. P. Welsch, Lærer ved Almueskolevæsenet; i Odense. - Mad. A. C. Munck, fød Jessen, 53 Aar, i Herrested. - C. L. Greve af Sponneck, 79 Aar, i Ringkjøbing. - F. Holtzmann, 60 Aar, i Flensborg. - Mad. H. C. Rehder, fød Petersen, 31 Aar, i Husum. - Mad. Volck. mar, fød Momsen, paa Augustenborg. - Mad. Decker, fød Wiebel, 83 Aar, i Itzehoe. - Frue S. M. v. Qvalen, 94 Aar, i Eutin. - Grevinde A. v. Bernstorff, fød Arcktander, paa Wotersen. - Frøken F. C. v. Levetzow, 58 Aar. Jfr. S. J. Schneider, 43 Aar; H. H. Jürgensen, 69 Aar, Alle i Altona.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
Aalborg. Konstberiderselskabet vedbliver at give Forestillinger med udmærket bifald for dets fortrinlige Konstfærdighed. Kommikeren Hr. Zieschek især udmærker sig ved mageløs Lethed i at gjøre de vanskeligste Springe- og Ridekonststykker.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-03-14
(Meddeelt.)¬