Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-28
At Efterretningen og at Nakskov lærde Skole skulde nedlægges til indeværende Aars 1ste October fremkaldte heelt forskjellige Domme her i Stiftet, var noget heelt naturligt, men vi troe dog ikke at feile, naar vi paastaae, at den almindelige Mening snart blev enig om, at det ikke saa meget var Nakskov Skoles Nedlæggelse, man havde Grund til at beklage, som den Omstændighed, at Stiftet ved den nævnte Skoles Nedlæggelse saae sine offentlige Underviisnings-Anstalter reducerede til een. Vi skulle her ikke indlade os paa at udvikle det Hensigtsmæssige i at denne ene Underviisnigsanstalt blev henlagt til et for hele Stiftet beqvemmere Sted end Nykjøbing; thi vi vide vel, at i nærværende Tid, hvor faste Eiendomme og deres Besiddelse spille en saa betydelig Rolle, vil den Omstændighed, at Nykjøbing lærde Skole eier en god Bygning, ansees som en uovervindelig Hindring for enhver gavnlig Forandring i saa Henseende, men hvad vi her ville, det er at undersøge og Stiftets Krav paa offentlige Underviisninsanstalter kan med billighed ansees fyldestgjort ved kun at have den ene Skole i Nykjøbing, og naar vi besvare dette Spørgsmaal, med et bestemt Nei, vente vi at Alle med os heri ville være enige. Det er nemlig Enhver bekjendt, at her i samtlige Stiftets Kjøbstæder, med Undtagelse af Nykjøbing, kun findes de almindelige saakaldte Borgerskoler, men Enhver, der har seet ind i disse J Mariboe har vel Cand. theol Wulff oprettet et lille Institut, men da vi her nærmest have taget Hensyn til de offentlige Underviisningsanstalter, ligger dette ganske udenfor nærværende Betragtninger, og det saa meget mere som det neppe har Udsigt til at kunne blive udvidet i en saadan Grad, at det vil kunne præstere mere end bibringe dets Elever de allerførste Elementair=Kundskaber, eftersom hele Lærerpersonalet indskrænker sig til Hr. Wulff alene. Vi ville imidlertid ingenlunde med disse bemærkninger drage Hr. Wulffs Dygtighed i Tvivl, men appellere meget mere til hans egen Erfaring, der vistnok vil bekræfte vor Mening, om, at det for den enkelte Lærer er umuligt at tilveiebringe noget fuldstændigt Resultat med flere Elever, der ikke alene have forskjellige Evner, men og ere komne til ham med meget forskjellige Kundskaber, ikke at tale om, at een Lærer jo meget sjældent er lige dygtig i alle Videnskaber. Skoler, veed og, at de meget uegentlig have erholdt dette Navn, og at de næsten i ingen Henseende ere bedre end de Skoler, man i Kjøbenhavn og de større Stæder, tillægge Navn af Fattigskoler. Alene den Omstændighed at et heelt Sogns skolepligtige Ungdom skal, forsaavidt Forældre ikke have Raad til paa anden Maade at lade deres Børn oplære, freqventere disse Skoler, gjør det naturligviis nødvendigt, at Samlingen maa blive meget broget. Vi høre ingenlunde til dem, der ønske de forskjellige Borgerklasser adskilte ved uoverstigelige Skranker, vi ere meget mere en Hader af alt muligt Kastevæsen, men saalænge disse sainetsimonistiske Prædikener og almindelig Liighed kun vise sig som betydningsløs Klinklang, saalænge formene vi og, at ingen vil fortænke den omhyggelige Fader og Moder i at de ikke ønske deres Børn overgivne til et saa blandet Selskab som det, der findes i Borgerskolerne i Kjøbstæderne. Seer man desuden hen til hvad der læres i disse Skoler, da maa det sikkert indrømmes, at det er saa lidet, at efter Nutidens Fordringer vil fast ingen, der ønsker at indtræde i en anden Stand end Dagleiernes, kunne lade sig nøie dermed. Man har vel i Nykjøbing søgt at raade Bod paa denne Mangel ved at oprette en saakaldet Realklasse, men efter hvad vi have erfaret og denne Klasses Virksomhed, bestaaer den fornemmelig deri, at en Adskillelse af den egentlige Borgerskoles store Mængde er tilveiebragt. Noget betydeligere Resultat vil man vistnok heller ikke kunne vente sig af Realklasserne saalænge Catecheterne skulle være sammes eneste Lærere; thi kan det end nogenlunde gaae an at forudsætte hos enhver theologisk Candidat at han skal besidde de Kundskaber, som udfordres for at undervise i Borgerskolen, saa er det dog indlysende, at de ikke alle have de Kundskaber, der udfordres for med Nytte at være Lærer i en Realklasse.