Aalborg Stiftstidende, 1843-06-02
2 Fra Stralsund er nylig ankommen hertil Staden en Mand, som har opfunden en egen Maade at brygge Øl paa af Kartofler, der skal smage meget behagelig og ligesaa godt som det bedre Maltøl– Afvigte Uge har været riig paa Ulykker, deels tilfældige, deels selv foranledigede. En Person har skudt sig i en Drosche, en Anden har druknet sig i Peblingesøen; i Antonistræde faldt et Vindue ned paa en Skomager og slog ham næsten halv fordærvet, paa en Vognmandskarl er Benet blevet slaaet over af en balstyrig Hest o. s. v. Den 28de Mai afholdt Slagelse Velgjørenheds-Selskab en Generalforsamling; den derved oplæste Oversigt over Selskabets Virksomhed viser, at der i Aaret fra 28de Mai 1842. til 28de Mai 1843 er skeet 21 rentefrie Laan til Haandværkere til et Beløb af 525 Rbd., og at der til 25 Familier er uddeelt Gaver til et Beløb af 102 Rbd. 4 Mk. 9. s. Selskabets faste Laanefond udgjør 440 Rbd. 1 Mk. 8 s. Medlemmernes Antal er 256 med et maanedligt Bidrag (Vests. Av.) 22 Rbd. 1 Mk. 14 s. Man kan vistnok sige, at Verdens Beherskere beherske Verden mere uindskrænket in efsigie af Sølv og Guld end in natura. Derfor ere ogsaa i den sidste Tid atter nogle af Hovedstøtterne for den hidtidige Papirstat Schleswigholstein komne paa den Jdee, atter at skaffe sig en Papirmynt, paa hvilken Papirstatens Stiftere kunne forevige sig, om ikke tilhovetterede, saa dog ved deres Navns Underskrift. Men Holstenerne have endnu en Skræk i Blodet for Papirspenge trykte i dette Aar, og de nyere Erfaringer i Amerika ere just heller ikke egnede til at stille en Papirtidsalders Lykfalighed i det gunstigste Lys, skjøndt Norge, der selv producerer Guld og Sølv, har emballeret sin indre Trafik saaledes i Papir, at Massen af det courserende Sølv er forbausende ringe. Men alt skal nu tjene til at skaffe Statsphantomet Schleswigholstein et Skin af Virkelighed: schleswigholsteinske Frimandage, Terminer og thes dansants, schleswigholsteinske Skole, Psalme- og Læsebøger (naturligviis for at de danske Slesvigere ogsaa skulle lære Tydsk, schleswigholsteinsk forenet Patriotisme eller patriotisk Forening, reformeret ad modum den saa saakaldte danske Krigskasse til et Tolvskillings-Selskab. Rigtignok veed man ikke selv, hvad Hensigt man egentlig har dermed, men det er dog altid en schleswigholsteinsk Forening, som, naar den lover Skolelærerne Guld og grønne Skove, haaber at gjøre dem alle til Schleswigholsteinere og da lade lutter Schleswigholsteinere opdrage af dem. Det vilde være sørgeligt, hvis vore Skolelærere virkelig vare saa bestikkelige. Ogsaa den virkelige Stat maa beqvemme sig til at foretage en grundigere Forbedring af deres Stilling, end de nogensinde kunne vente af Tolvskillings-Selskabet, om end ogsaa en patriotisk Bank sætter ligesaa mange Papirspenge i Omløb, som der holdes schleswigholsteinske Bordtaler hiinsides Eideren. Vore Skolelærere ere for dannede til ikke at have en selvstændig Overbeviisning. Men schleswigholsteinske Bancosedler ere visselig ikke noget godt Middel til at gjøre den schleswigholsteinske Jdee yndet i Holsteen. Og saa Pengevæsenet slutter Holsteen sig stedse inderligere til det øvrige Tydskland. De saakaldte Dritter eller Gylden ere allerede længe den meest gangbare Møntsort her, og i de sidste Aar har ogsaa den preussiske Thaler, som tidligere var en saa ubekjendt Mønt, at Jngen vidste, hvad han skulde give for den, erhvervet sig en fast Cours og saa stort Bekjendtskab, at den overalt uden videre tages for et 40 Skillings Stykke og kjendes af hvert Barn. Skulle vi altsaa igjen have Bancosedler, saa lad os vente, indtil en tydsk Bank eller Forbundsbank bliver oprettet, dersom vi ikke ville have Filialer af den danske. Men skal der endelig stiftes smaa Banker, hvorfor da ikke en holsteensk og en slesvigsk. Til syvende og sidst turde dog Holsteens Forbindelse med Danmark have større Gyldighed og Varighed end den fingerede Forbindelse mellem Holsteen og Slesvig.