JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-02
Theorien om Nordlys er, bemærker Hr. Prof. Ørsted (i ovennævnte Magazin. c.) ikke alde les afsluttet, saaledes som Theorien for mange andre Luftsyn, saasom Regnbuen, Hove om Solen og Maanen, Bisole osv., hvis Form, Størrelse osv. man ved physiske mathematiske Undersøgelser nøiagtigen kan forfølge, dog ledes man ved Sandsynlighed til at antage, at Nordlysbidrører fra en elektrisk Udladning fra Vest til Øst, denne skeer i Skyer, thi Nordlys iagttages endog oftest temmeligen langt nede i Luften, og have en Bevægelse tilfælles med Skyer man har endog Efterretninger om, at Gjenstande paa Jorden, f. Ex. et Skib i en Havn ved Færøerne, ere seete igjennem Nordlys. Nordlysbuen staaer som oftest lodret, eller nær lodret paa Magnetens Meridian, og Straalerne udbrede sig over hele Himlen, nær Bemith eller Toppunktet, i Retningen af en forlænget Jnklinationsnaal, befinder sig en mørk Plet. Findes nu cylindriske Skyer, i hvilke en elektrist Ud ladning skeer fra Vest til Øst, saa vil en magnetisk Virkning opstaae i en herpaa lodret Retning, og Skyerne altsaa stille sig som maanetiserede Legemer. Hvad der bekræfter Forbindelsen imellem Magnetismen og Nordlysene er den Urolighed Magnetnaalen viser, naar Nordlys, ere oppe paa Himlen; et mærkeligt Exempel herpaa giver Hansteens Observationer over Magnetkraftens Jntensitit, anstillede i Torneaa i August, Maaned 1825." – Til de Skrifter og Afhandlinger om Nordlys, som i Schouws MeteorologieS. 476 i Roten anføres, skulde vel fortjene at tilføjes: Jessen om Norge; Eggers physik. u. stat. Beschreib, von Jsland, samt Fleischers Naturhistorie II. 729 o. f.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-02
Den første danske Mand, der har forfærdiget en i Danmark brugt Dampmaskine, er den ved sin Drivtighed og Entreprise Aand bekiendte Mekanikus og Dannebrogsmand O. J. Winstrup, der har forladt os, og taget Bopæl ved det Maskinværksted paa Hundisburg, nær ved Magdeburg, som han i nogle Aar har drevet. Bemeldte Dampmaskine har siden September forrige Aar været i Brug her i Staden i Hr. Kammerassessor Mommes Bryggerie, (Nygade. No. 89) hvor den sætter et Valtseværk til Malltets Knusning i Gang. Maskinen selv har to Hestes Kraft, og indtager kun en Plads af Noget over 3 Alen i Længden, knap 3 Alen i Høiden, og ikke fuldt en Alen i Breden. J et aldeles lidet Værelse indtager den saaledes, tilligemed Valtseværket, kun et ringe Rum. Kiedlen er, for at sætte den, i beqvem Forbindelse med Bryggeriets Hovedskorsteen, anbragt noget udenfor, og nedenfor Maskinværelset, og Dampen ledes fra denne let ind i Maskinen, ligesom Maskinen omvendt afgiver varmt Vand til at erstatte det der ved Dampudviklingen efterhaanden gaaer bort af Kiedlen, ligesom den og selv oppumper det kolde Vand der bruges til Dampens Fortætning. Den er omtrent en Gang ugentlig i Brug, og da kun i et Tidsrum af 4 til 5 Timer, i hvilken Tid den knuser 494 Lpd. Malt, der er for to Brøg. Dertil bruges 3 til 4 Skpr. Kul, der dog som oftest er Affald fra de Kul, som ellers bruges i Bryggeriet. Efter Hr. Winstrups Priscourant koster en Dampmaskine til 2 Hestes Kraft 800 Spec. Til forskjellige Størrelser eller forskjellig Hestekraft kan den bestilles. (Dette Blads=Redaktør er rede til at besørge Bestillinger, om Nogen øn ster det.) Omkostningerne paa Opsætningen, Jndretningen af Kiedlen, og de øvrige Forbindelsesgrene, der kræves for at sætte andet Maskinerie i Gang, vil i de fleste Tilfælde ikke i nogen betydelig Grad forøge Prisen. Mere i Prof. Ursins Magazin 2 B. No. 53.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-02
Blandede Efterretninger. Shawler blive i Almindelighed gjorte i Ostindien, og afgive et sært Exempel paa den høje Fuldkommenhed, til hvilken et enkelt Slags Manufaktur kan bringes, i et Land, hvor Kunsterne i Almindelighed ere i en saa raa Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-02
Hvad Rhinens og Donaus Forbindelse med hinanden angaaer, da bringer Hensynet paa at disse to Floder kun ere i to Dagreisers Frastand, let paa Tanken om deres Forening ved en Kanal. Allerede Carl den Store havde J den. Et Aar har nu været tilstrækkelig til at fuldføre alle de Undersøgelser, og udarbeide de Planer og Karter, der sigte hertil; og i tre til fire Aar vil Kanal-Anlægget kunne være tilendebragt. Paa lige Tid, da Seinens og Rhinens Forbindelse kan være bragt tilveje, vilde Tydsklands to herligste Floder ogsaa være forenede, og derved Vand-Færsel til Frankrigs=Kyster være aabnet, det sorte Hav saaledes fra det allantiske være at naae; og derved den gamle Handelsvei imellem Ostindien og de vestlige Nationer gjenvunden, hvorved et nyt Liv vil blive virksom i alle de Lande, igjennem hvilke Asiens ypperste Produkter tage deres Vei. (Forkortet af Hesperus 192.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-02
En Giraffe i Paris omtales meget. Dette endnu unge Dyr er det første af sin Slags man har seet levende i Paris. Det er i den nubiske Provins Sennaar, endnu meget ung, fanget, tilligemed en anden, af Araberne, som med Kameelmælk opklækkede begge disse Dyr, og solgte dem til Paschaen af Ægypten, der bestemte dem til Foræringer for Kongerne af England og Frankrig. Da de forlode deres Fædreneland blev den hidtil havde Næring ej tilstrækkelig, og dem maatte tillige gives Kormælk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-02
Reisen fra Cairo til Alexandrien gik meget langsom for sig. Paschaen beholdt dem i sin Have i tre Maaneder. Det for Kongen af Frankrig bestemte Dyr kom i Nov. 1826 til Marseille. Der blev det Vinteren over, for at vænnes til Climatet, og ej førend i May 1827. tiltraadte det Reisen til Paris. Det bekommer endnu stedse Mælk. Den Begjerlighed og Higen, som det underveis har viist efter at faae fat paa Træernes Løv, lægger for Dagen at Naturen har anviist det saadan Næring. Hr. Geoffrøy de Saint Hilaire, Medlem af Jnstitutet, var sendt til Marseille for at tage imod Dyret, og besørge dets Reise til Paris, dets Pleie og Bevarelse. Han har meddeelt Videnskabernes Akademie mange interessante Efterretninger. om det; og tillige udgivet et lidet Skrift: Sun la Giraffe. Paris 1827 13 S. S. Følgende Anecdot, som fortælles af Bous set, viser Napoleon i et nyt Lys, som Hader af Smigreri. "Faa Dage efter vor Tilbagekomst, da Keiseren var i St. Cloud, spurgte jeg ham under Frokosten, om han vilde tage imod Hr. Denon, Directeuren af hans Myntkabinet, som ønskede at forelægge ham de Medallier, han havde præget til Minde om den mærkelige Campagne der ved Austerlitz=Slaget er bleven udødelig. Efter Keiserens Befaling førte jeg Hr. Denon ind, som bar i sine Hænder nogle Futteraler med Medallier. Rækken af disse Medallier begyndte med Armeens Afmarsch fra Leiren ved Boulogne til Rhinens Bredder. Den første havde paa den ene Side Napoleons Hoved, og paa den anden Side en fransk Ørn, som holdt i sine Kløer en engelsk Leopard. "Hvad skal dette betyde?" "Sire?" svarede De non, det er en fransk Ørn, som kvæler en Leopard, et af Attributerne i Englands Vaaben. Jeg var slaaet af Beundring, da jeg saae Napoleon slænge Medallien voldsomt hen til den modsatte Side af Værelset, i det han sagde tilDenon: "Usle Smigrer, hvorledes tør De sige, at den franske Ørn kvæler den engelske Leopard? Jeg kan ikke sætte en eneste Fiskerbaad i Søen, uden at Englænderne tage den. Sandelig, det er den engelske Leopard, der kvæler den franske Ørn. Lad denne Medallie strax omsmeltes, og foreviis mig aldrig nogen, som ligner den." Ved at betragte den Medallie, som havde Hensyn til Slaget ved Austerlitz, fandt han Feil i Compositionen og befalede den stakkels Denon at lade den smelte. "Sæt", sagde han, paa den ene Side alene: Slaget ved Austerlitz, samt Datum, og paa den anden en fransk, en østerrigsk og en russisk Ørn, og vær forvisset om at Efterslægten nok vil vide at udfinde Seierherren. - Af det jeg her har fortalt vil man indsee, at en stor Pluralitet af de pompeuse Jnscriptioner og overdrevne Lovtaler, som med saamegen lat publiceredes, og brammede paa saamange offentlige Mindemærker, ikke vare efter Napoleons Smag, og meget mindre efter hans Valg. (Boussets Memoirer)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-02
J en forfattet Oversigt over Bibliothekerne i Europa beregnes Antallet af Samtliges Bøger til - 19,847. 100 Bind. Deraf i de østerrigske Stater 2,220,000 Bind, af hvilke de vigtigste i Wien, Grätz, Prag, Mailand, Venedig, Padua. - J den preussiske Stat 907000 B. i Bayern, hvis vigtigste Bibliotheker ere i Mun chen, Landshut og Erlangen, ialt 823000 Bind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-02
J Sachsen, hvis vigtigste Bibliotheker ere i Dresden og Leipzig, ialt 536000 B. - J Hannover 350500 B., af hvilke 300000 i Göttingen. - J Frankrig 6,427,200 Bind. - J det brittiske Rige 1,535,000 B. - J det russiske Rige 880000 B. - J Danmark 349000 Bind (hvoraf for det store kongelige Bibl. er regnet 260000; for det Classenske 25000; for Universitetsbibliotheket 40000 B.). Oversigten læses i C. A. Freiherrn v. Malchus Statistik u. Staateenkunde 1826 S. 574 o. f. Der formenes at de vigtige Privatbibliotheker kan anslaaes at have i alt et lige Antal Bind, og altsaa at man med et rundt Tal kan anslaae de i Bibliotheker samlede Bøger til et Tal af 40 Millioner. (At der for Danmark er regnet for lidet, sees af det ovenstaaende.) ny Jnddeeling. Pisano. Pisa en Senese Aretino. Arezzo
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-02
di Grosseto Deriblandt 9251 Jkke=Katholiker, meest Jøder. i Gjennemsnit 3225 paa hver Qv. Mil. Landets Flade-Jndhold 396,36 Qv. Mil, altsaa(Af Pr. Balbi i Paris meddeelt i g. Eph.) Tyske Recensioner fra gamle Tider. peste mori, Obs gut sey an der Vest zu sterben, disputatione circulari Præside Gethardingio, Med. D. A. P. P. O. die VI Novbr. A. MDCCI submittit Balth. Lud. Schirach. Theol. Stud. Rostochii 2 Ark. Qv. Først fremsættes de Tvivl, der kan være imod en saadan Døds Ønskelighed; derpaa de afgjørende Grunde, og døe af Pesten. sta liceat gerere capillamentum, Ob einem Priester erlaubet sey Perücken zu tragen, Quam anno 1701 die 5 Martii in academia Lipsiensiobtulit Præses M. Tobias Hoepfuer & Resp. F. S. Schoenherr. 2 Ark. Tvivlen grunder sig paa Pauli 1ste Brev til de Korinth. XI. V. Dissertatio de qvæstione: uum ecclessiaendeligen den Slutning: at det er en Lykke at Problema medico morale: an expediat J alt 1,275020 GroffetoSiena Firentino Firenze Compartiment Hovedst. Folkemængde Storhertugdømmet Toscana har faaet en beskæmmer sit eget Hoved." 4, hvor det hedder: "Hver Mand, som beder eller profeterer, og haver noget paa Hovedet, "Den gode HopsHamburg 2 M. Leve Hermeneutiken. ner søger vel at tage Parykkernes Forsvar, og at hæve Betænkelighederne, men jeg maa frit tilstaae, at hans Undskyldninger fyldestgiøre mig ikke. Fortolkerne bruge i vore Dage at bringe ud af Bibelen hvad de ville, og raabe derved: (Af det Hamburgske Tidsskrift: Der Freischuz. 20.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-02
Kjøbenhavns Børs, den 2 October 1827. Species 220. a vista 216.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-02
Specier solgtes til 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. 13 Rbmk. 3 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sedl. Rbs. Tegn. 82 1/2 83 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . Dito Dito. . . . . . . . 76 1/2 - i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-02
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1/2 102 Rbd. r. S. 112 3/4 112 1/2 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 96 4 Rbd. r. S. 4 pC. norsk Laan, 4 pC. Dito nye . . . . . i Banco Asiatiske Comp. Actier - i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 59 159 3/4 L. Sterl. I L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. ved Hambro & Søn. 104 1/2 105 i Banco
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 80. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 October 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Den periodiske Presse i Storbritannien, og Jrland. (Fortsat, see No. 72.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Medens disse Kapitalister og Beregnere blomstre under Værtshuses og Kroers Auspicier, kæmpe deres Opponenter, som følge en forskjellig Bane, og hvis Meninger ene behage i en Existence. At denne de engelske Dagblades Stilling for en stor Deel har sin Oprindelse i en forfeilet. Politik fra Ministeriets Side, behøver ikke nøiere at bevises. Men fra samme Aarsag udspringer ogsaa den Jntolerance i Meninger ved alle offentlige Æmner, som den Fremmede forundrer sig ved at finde, hvor han omgaaes med de lavere Klasser af det brittiske Statssamfund. Disse have nemlig ikke nogen Leilighed til at faae Belærelse uden i det Parties Skole, hvortil de høre. Naturligviis troe de, at de Meninger de have inddrukket der, ere renere og fornuftigere, høiere Sphære i Livet, forgæves for usikker end de der ytres af Andre. Dersom nu det Maskineri, der udbreder disse Meninger, vedbliver med Frihed at virke, hvad Retfærdighed er der da i at straffe den stakkels Almuesmand, som bliver et Offer for, hvad han ikke kan modstaae, som bliver rasende ved den Gift, der fundet. formener ham at kjøbe Modgiften, gives ham Leilighed til at synke, medens man Dersom Afgifterne af den offentlige Presse i Storbritannien bleve ophævede; dersom man, som i de Forenede Stater, kunde kjøbe et Dagblad for en Penny, isteden for at det nu koster syv Gange saa meget, saa vilde ufeilbarligen en Forandring i det nærværende System strax blive en Følge. De brittiske Tidenders Tal vilde blive forøget til det tidobbelte. Modsatte Meninger vilde overalt vorde confronterede og af handlede, og Sandheden, hvis Straaler nu ere udelukkede fra de lavere Klasser, og som vilde blive at udlede fra begge Partiers forskjellige og indbyrdes modsigende Beretninger, vilde findes i ethvert offentlig Huus, paa ethvert Kro bord, og forstaaes af alle Klasser af StatssamVed de forangaaende Betragtninger have vi forsøgt at bevise, at Velgierningerne af fri Discussion, og Pressens Friheder aldrig kunne nydes tilfulde, saalænge indskrænkende Love af den Natur, de engelske have, hindre de arbeidende Klasser fra at kjøbe, og følgeligen forbyde dem at læse Tidender af mere end eet politisk Parti. Men enhver Lettelse, der indtraadte, i Midlerne til at forøge deres Kundskaber, vilde i politisk Henseende, altid være velgiørende. Jo mere de bleve bekiendte med de politiske Skribenters Theorier og Undersøgelser, og jo mere de overveiede de Grunde, hvorpaa de modsatte Systemers Forfægtere bygge deres Meninger, desto mindre Virkning vilde tom Deklamation have paa deres Lidenskaber, og desto mindre vare de udsatte for at blive forledede af Demagogers forføriske Tirader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Cap. 3. Den periodiske Presse i London, har ingen Rival i hele Verden. Med Hensyn til literært Talent og mechanisk Udførelse er den en Hæder for det brittiske Rige. De Forenede nordamerikanske Staters Presse kan ikke sammenlignes med den, og den Parisiske er saa langt fra at komme den nær, at den staaer mange Grader under Provinsial-Pressen i Jrland *).*) Den første Avis, der udkom i England i den nærværende Form af et enkelt Ark, hed TThe public Intelligencer, og udgaves af Sir Noger lestrange d. 31 Aug. 1661. Men længe førend denne Periode gaves der Skrifter af samme Tendents, skjønt trykte i en forskjellig Form. J Dronning Elisabeth, Tid, 1588, udgaves The Engligh Mercurie" der omtrent saae ud som Altonaer Mercurius", og af hvilken det første Nummer bevares i det brittiske J London ere der fra 50 til 60 forskjellige Aviser. Tallet varierer, da mange komme for Dagen og have maaskee inden et Par Uger fuldende deres Bane; men nogle af dem have existere over et Aarhundrede, andre fra 40 til 50 Aar, ihvorvel den største Part af dem er tilkommelMuseum (Jvnf. Skilderiet Nr. 59.) Dette Slags Smaaskrifter bleve Moden i den sildigere Tid af Dronning Elisabeths Regjering, men atter meere sjældne under Kong Jacob den 1ste. Under Gustav Adolf interessante Campagner kom de igjen til Live, thi i 1622 finde vi The Newes of the PresentWock," ved Nathaniel Buttler; The Mercurius, Britannicus" i 1626; The German Intelligencer, i 1630; og The Swedish Intellingencer" i 1631, samlet af den lærde William Watts af Cains College. Alle disse periodiske Skrifter fremkom for af tilfredsstille den Jnteresse, som den uforfærdede Gustav Adolfs Vedrifter opvakte. Den engelske Rebellion i 1641 gav Existence til mange flere af disse Smaaskrifter, som under det langt Parlament især vare opfyldte med heftige Opfordringer til Folket, overeensstemmende med Tidens Voldsomhed og Vigotteri, og med Hensigt at retfærdiggjøre Lovgivningens Fremfærd mod Constituenter- og Mængden. Mange af disse Traktater bare Titel af Diurnal Occurrences of Parliament," mod disse bleve aldeles forglemte ved Oprettelsen af The Public Intelligencer, i 1661. J Aaret 166, gyndte The London Gazette først kaldet "The og fort Gazette. Den tredie Avis, og den første efter Revolutionen var The Orange Intelligencer", i 1683.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
J 1696 finde vi i London 9 Aviser, der udkom ugentlig, og kun den sidst nævnede synes at have være et Dagblad. Under Dronning Anna i 1799 vare det 18, men endnu udkom kun 1 daglig. Under Georg udkom 3 daglig, 6 ugentlig, og 10 tre Gange om Ugen J Georg den 2dens Tid var Tallet paa Exemplaret, af de Aviser, der i hele Riget publiceredes i Aar 1758. - 7, 111,757, og i 1760. - 9, 464,799. siden den franske Revolutions Tid. Meget af Englands Lykke og Storhed maa regnes fra denne Æra. Handels=Speculationer og Foretagender. fik fra Krigen et Fremstød, som ikke har sin Lige i nogen Nations Historie. Manufakturer, især Bomulds=Manufakturer, der ved Revolutionens Begyndelse endnu vare i deres Barndom, naaede næsten Fuldkommenhed under de Krige, der hæriede Fastlandet. Tidenderne voxede med Folkets Held og Uafhængighed. Enhver forbigaaende Begivenhed blev stedse mere interessant, og Attraaen efter at faae tidlig Underretning blev desto stærkere. Dette kan bevises af følgende Tabel over Antallet af Tidender, udkomne i de Forenede Kongeriger i 4 forskjel Aar tilbage: Tidender. udkomne i England 50 Skotland 8 27 31 Jrland, 3 27 56 to Gange om Ugen. i London 9 7 8 een Gang om Ugen. paa brittiske Øer, C. Heraf sees, at Total-Antallet af politiske Tidskrifter i England, Skotland, Jrland og de brittiske Øer i det korte Tidsrum af omtrent 45 Aar er voxet til over det tredobbelte. Forskjellen er ikke saa stor med Hensyn til den engelske Hovedstad, thi omendskjønt der i 1782. i London o 11 32 daglig i London 9 14 16 lige Perioder, af hvilke den ældste kun er 45 kun udkom 18 Tidender, bleve de 9 publicerede daglig, og de øvrige 9 to Gange om Ugen, hvilket udgjør 72 Ugentlige, hvor mod i 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Tilværten af daglig udkommende Aviser var fra 9 til 16; de, der udkom to Gange om Ugen vare aftagne fra 9 til 7, og Antallet af Ugebladene, hvoraf ingen fandtis i 1782, var 31 Forskjellen, naar alle beregnes som Ugeblade, er altsaa den samme, som imellem 72 og 135, eller Tilværten omtrent det dobbelte. Dette er nu vel ikke et fuldkomment Criterium paa deres Tilvext, da Tallet af Exemplarer, solgte i den sidste Periode, maa have været dobbelt saa stort, som paa dem, der solgtes i den første. Det viser imidlertid for saavidt den offentlige Stemning var indbegrebet, de Omstændigheder, under hvilke Eierne af disse Tidender troede saadanne Speculationer kloge. J Aaret 1821 udgjorde Antallet af de trykte og circulerede Exemplarer i Alt 16,254,543, af 270,908 Lstrl. Det er ikke det mindst Overordentlige ved denne litterære Phalaux at to Trediedele af dens uhyre Styrke i en Række af Aar har været rettet imod Regjeringens Meninger, og de brittiske Ministeres Forholdsregler i Almindelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Det er en Skamplet paa en fri Regjering at tillade, og i visse Maader at opmuntre Udbredelsen af Misfornøielse. Det er imidlertid en Misfornøielse som udtaler sig, som faaer Luft, og derved mister meget af dens Farlighed. Ethvert Uheld derfor, som rammer Landet, bliver af Folket tilregnet den udøvende Magt. En politisk Kandestøber er paa en vis for hvilke Stæmpel=Skatten udgjorde en Sum Maade lig en levende Magnet, der bestandig peger paa Ondt. Alle hans Anelser, alle hans profetiske Dag Drømme gaae ud paa tilkommende Straffedomme, og enhver offentlig Ulykke, som uforudseete Omstændigheder, eller maaskee ene Veirets Umildhed foraarsager, skrives Ministrene til Debet og indføres ligesaa troligen i Publicums Hovedbog som Credit for den skarpsindige politiske Seer. Denne bestandige, smaalige Opposition imod offentlige Personers Handlinger maa ventes og udholdes under enhver Regjering. Og virkelig gjør den kun liden Skade, naar den indskrænkes indenfor fornuftige Grændser. Det er en Sandhed, at den i Almindelighed er saaledes indskrænket. Det Onde, som et Parti kan forvolde, har sjælden haft anden end en blot lokal Virkning. Ved forskjellige Leiligheder, hvor man offentligen foruroligedes, var det dog let at see, at en stor Deel af Pressen var bange for dens egne Gierninger, og den syntes derfor blot tvungen og nødig at billige, hvad den kun til en vis Grad havde patroniseret. Ved andre Leiligheder, hvor Delicatesse var ønskelig, have vi hos de anseeligste og agtværdigste af Dagbladenne fundet sømmeligt Hensyn taget til personlige Følelser, og en Tilbøielighed til med Maadehold og billighed at dadle Ting, som, maaskee uklogt, ere blevne fremførte for Publicums Øine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Det ministerielle Parties Advocater, skjøndt færre i Tal), ere ikke mindre duelige og virk1 Vi have forhen bemærket, at Cannings korte Periode gjør en Undtagelse. Om nærværende Minisomme, end deres Modstandere. Ja undertiden overgaae de vel endog deres Rivaler; men hvad enten de gjøre dette eller ikke, saa kæmpe de under Besværligheder, som aabenbar skade dem. De have sjælden samme Mængde af Læsere, som Oppositionens Aviser, og de ere Offere for ny Ministeres omskiftende Patronskab, for individuelt Nid, og for en smaalig Fordring paa Prioritet i fremmede og indenlandske og især officielle Efterretninger. Medens deres Opponenter ere forenede imod dem, ere de indbyrdes deelte. Men det er ingenlunde Tilfældet, at denne Jnddeling af Pressens Styrere i to store, hinanden modsatte Conclaver er nogen Hindring for Publicationen af den Uendelighed af Meninger angaaende alle politiske Gjenstande, som en karakteristisk for Beboerne af et frit Land. Afde 26 londonske Tidender, der i Begyndelsen af dette Aar vare Ministeriets Opponenter, var Fleerheden ikke enig i noget andet, end blot i denne Opposition. Deres Meninger sværme fra Extremet af Demokrati til det Whigske Arstokrati. Medens een strider for aarlige Parlamenter og almindelig Stemmegivning, vil en anden foretrække treaarige Parlamenter, en moderat Reform i Underhuset, og visse Hovedmænd af sit Parti til Hans Majestæts Raadgivere. Enhver har sit System og sin Patron. Denne seer intet Lægemiddel mod Folkets Misfornøielse (eller supponerede Misfornøielse, sterium ogsaa vil gjøre den, kan vel endnu ikke bestemmes. Men at det ovennævnte i Almindelighevil være gjældende, ligger i Oppositionens Natur. uden i en saadan Forandring, som giver Mængden i Almindelighed Magt og Patronat. En Anden, mere moderat, eller ønskende at synes mere klog og conseqvent, vil være fornøiet med en mindre stræng, og farlig. Renselse, forudsat at den bliver saadan, at de nærværende Plads mænd blive udjagede og et andet Sæt (For- og Tilnavn, Titler osv. i al Beskedenhed nævnede, kommer isteden. En Tredie holder en forskjellig Cours, og uden at have nogen stivsindet Medfølelse for den ene Klasse af Ministere fremfor den anden, følger han mere, end leder Folkehobens Meninger. Der ere andre som ville være frie for al forudfattet Parti Mening, og udenfor al Voldsomhed i Debatter og alle Personligheder i Angreb eller Hentydninger. Disse fromme Upartiske passere i Almindelighed for ministerielle, mere for de lange vel betalte Avertissementer, der udgaae fra de forskjellige offentlige Contoirer og pryde deres Fronkispice, end fra nogen anden, god eller ond, Bestræbelse fra deres Side. De ere uskadelige Væsener, som faa læse og ingen taler om, komme ind med The maskinen paa Frokostbordet, og vandre snart ned til Køkkenet, og forsvinde.