JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
Nykjøbing den 13de April. Under denne Rubrik optage vi, som bekjendt, saadanne Beretninger, der paa Grund af deres locale Jnteresse nærmest egne sig til denne Plads, hvad enten disse Beretninger skyldes vor umiddelbare Kundskab eller de fra anden Haand ere os meddeelte. Saaledes optoge vi under Nykjøbing i Løverdags en os meddeelt Beretning om Festen i Asylet i Anledning af Justitsraad Grandjeans Fødselsdag, og endskjøndt denne Beretning, hvis den af os havde været affattet, vistnok vilde have erholdt et noget anderledes Præg, saa toge vi dog ikke i Betænkning at optage den i dens eiendommelige Form, saameget mere som vi troede derved at opfylde et Ønske af Jndsenderen, der sandsynligviis ikke ønskede at nævnes. At imidlertid ikke Alle have fundet, at den omtalte Beretning har været optaget paa sin rette Plads, vil erfares af nedenstaaende Linier, der fra en agtet Medborger er os tilstillet, og som vi anvise Plads her, ligesaa meget fordi de behandle en Gjenstand, der for os har en særegen Jnteresse, som fordi Jndsenderens Anskuelse i flere Henseender har ikke lidet tilfælleds med vor egen. Naar Folk til et ædelt Øiemed bidrage efter Evne, har vistnok enhver af Deeltagerne lige stort Krav paa taknemmelig Erindring af dem, der nyde Godt deraf. Det gjør altsaa her Jntet til Sagen og Bidraget er stort eller ringe, naar det blot staaer i Forhold til Evnen. Rigtignok kan en Enkelts forholdsviis betydelige Bidrag have en væsentlig Jndflydelse paa Udførelsen, af det tilsigtede Øiemed; men derfor stedse at fremhæve dennes Fortjeneste – hvor Almindeligt dette end er bliver stundom en Tilsidesættelse af dem, der ikke have havt Leilighed til eller forstaaet at tilegne sig Midler til at gjøre Godt i det Store. - Det har navnlig derfor forekommet Jndsenderen mindre passende, at den ærede Redaction i No 42 af Stiftstidenden har omtalt et Festmaaltid i Nykjøbings Asyl i Anledning af Justitsraad Grandjeans Fødselsdag. Lad hans Jnteresse for den Enkelte og det Almindelige være nok saa stor og ædel – (Opoffrelse kan den i dette Tilfælde og efter hans Omstændigheder vel neppe fortjene Navn af, – lad den være udgaaet af de menneske kjærligste Følelser og Bevæggrunde, derfor har Giveren den bedste Løn i sit Jndre (Matth. 6, 16) og han venter neppe for sin gode Gierning en idelig gjentagen Roes, der udentvivl ikke kan andet end bringe ham til at ønske, at han havde efterlignet den nys afdøde Asyl-Velgjører Silke- og Klædehandler Lund Kjøbenhavn, der nu nyder sin Løn hisset for hvad han her i Løndom virkede. Jndsenderen kan derfor ikke andet end gjentage, at den nævnte Beretning er mindre passende, lidet ønskelig for Hr. Justitsraad Grandjegn og udelicat mod Asylets øvrige Velgjørere, og tilføier, at Ovenstaaende ikkun har Hensyn til Anmeldelsen af Festen, ingenlunde til denne selv, der er foranstaltet af Private, hvis Bevæggrunde Jngen har Ret til at bedømme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
Reisende fra den 5te til den 12te April 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten, Hr. Harder, Pastor Fogd. Med Personposten, Kjøbmand Heidenheim; Fru Eller; Jomfruerne Rousing, K. og G. Nyrop. Udenfor Posterne: Ingenieurcapitain v. Dreyer; Mad. Lütken; Forvalterne Thye og Rieper. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Jomfuerne Lund, Bøevad og Posselt; Procurator Jørgensen; Provst Fogh; Discipel Galschiøt; Candidat Boisen. Udenfor Posterne: Forpagter Ribert; Hr. Bjørnsen; Forpagter Engberg; Farversvend Petersen; Elev Rosenørn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
Med Dampskibet "Caroline Amalie afgik den 10de April fra Gaabense til Kjøbenhavn: Frøken Smidth; Jomfruerne Klein og Molsted; Cand. theol. Jørgensen; Elev Petersen; Jnformator Bjergen; Malermester Hansen; Hans Olsen; Huusmand P. Pedersen; Gaardmand R. Olsen; Mad. Bar lon, Jomfru Walset; Toldbetjent Nissen; Secretair, Byfoged Hammerich med Frue, 2de Døttre og Søn, Kunstdreier Holm; Malersvend Frisenette; Pastor Brønsted; Frøken Clausen; Farver Petersen; Fru Linderstrøm; Jomfru Møller; Apotheker Mohr med Kone; Tømmersvend Nissen; Dagleier Korte; Cigarmager Meyer, Tobakspindersvend Hansen; Hr. Bech med Søster; Dagleier Bønsøes Kone. Til Aarhuus; Landmand Rhode, Kudsk Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
Udenlandske Efterretninger. Fra Jndien er den Efterretning ankommen, at det var kommet til et meget blodigt Sammenstød mellem Englænderne og Beludscherne, der med et stort Troppecorps havde angrebet General Napier. Denne blev dog Seierherre, men først efter 3 Timers fortvivlet Kamp, hvorved han mistede mellem 200 og 300 Mand og 18 Officerer. Man imøde seer med spændt Forventning nærmere Oplysning om Anledningen til, og de videre Følger af denne Strid, hvorom en telegraphisk Beretning fra Malte ikkun har bragt Ovenstaaende. Den indeholder tillige, at Opstanden imod Englænderne i BundelKund tager til, men at China er rolig. – J England har man modtaget Efterretninger fra Nordamerica, som have gjort et ubehageligt Jndtryk, da de vise, at de Forhaabninger, man har næret om Udjevning af de mellem begge Stater bestaaende Stridspuncter ingenlunde ere blevne opfyldte, og at de nordamericanske Statsmænd ikke vise sig synderlig venskabelige imod England. Saavel i Overhuset, som i Underhuset er denne Gjenstand bleven omtalt; Ministrene have søgt at vise, at der ingen alvorlig Uenighed finder Sted, og have erklæret sig villige til at forelægge de vigtigste Documenter, som angaae den Tractat, Lord Ashburton i forrige Aar sluttede med Fristaternes Regjering, og som angaaer deels Fastsættelsen af Grændsen mellem de engelske Besiddelser i Nordamerica og de forenede Stater, deels den af England paastaaede Ret til at undersøge Skibe, der ere mistænkte for Slavehandel. Denne Ret har England tilsyneladende opgivet med Hensyn til de nordamericanske Skibe, men gjør nu Paastand paa at undersøge, om de Skibe, der føre nordamericansk Flag ogsaa virkelig tilhøre denne Nation, og herom synes Striden for Øieblikket at dreie sig. Begge søge at tilhylle Stridspunctet ved venskabelige, men ubestemte Udtryk, men man seer, at Spørgsmaalet ikke er løst. Jngen af de to Magter kan eller vil give efter, men enhver af den stræber at undgaae et Sammenstød, indtil det gunstige Øieblik, og ønsker forTiden ikke at begynde nogen Krig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
J det franske Deputeretkammer har Guizot i Anledning af Besættelsen af Nassbay paa Madagascar, Marqvesas- og Selskabs-Øerne (Otaheiti eller Tahiti) erklæret, at det ikke er Regjeringens Hensigt eller overeensstemmende med den franske Nations Aand at anlægge egentlige Colonier i saa fjerne Egne, men at Hensigten dermed blot var at have velbefæstede Pladse til Beskyttelse for de franske Søfarende. – Fra Algier ere temmelig ugunstige Efterretninger indløbne. Den mægtige og talrige Stamme Benimanasser har atter gjort en formelig Opstand. General Bar er vendt tilbage til Scherschel efter længe at have kæmpet med Abdel Ka ders Skare, men uden at udrette Noget; kun een Gang lykkedes det ham at bringe Fjenden til en regelmæssig Fægtning, hvori de Franske naturligviis seirede, men uden dog at kunne fordrive Araberne, der ved idelige Angreb fra de næsten utilgængelige Bjerge, hvortil de strax igien trak sig tilbage, vedbleve at udmatte deres Forfølgere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
Themsens Tunnel er i den første Uge blevet besøgt af over 100,000 Mennesker, Trængselen har til enkelte Tider været saa stærk, at det opstillede Politi har maattet bortvise flere Besøgende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
Blandinger. Cortes=Valgene i Barcelona ere i Sognene St. Joseph og Santa Anna blevne betegnede ved et blodigt og høist skandaleust Optrin, for hvilket Kirken St. Joseph var Skuepladsen. De saakalte Moderados vilde nemlig bortjage et Antal Jndivider, der ikke hørte til dette Qvarteer af Staden og desaarsag ei vare berettigede til, her at deeltage i Valgforhandlingen; men disse satte sig til Modværge og det kom nu til et formeligt Haandgemæng, under hvilket de Stridende endog betjente sig af indviede Gjenstande, som Kasteskyts og Angrebsvaaben. Man saae saaledes de kæmpende Partier bombardere hinanden med smaae Helgenstatuer, Sølv-Lysekroner, Stumper af sønderbrudte Altere, Stole og Borde. Hovedalterets Trin besudledes med Blod, og Sognepræsten, der, som Skik og Brug er, har Plads ved Siden af Valg Præsidenten, blev, da han vilde formane til Orden, kastet i Gulvet og traadt under Fødder. Tilsidst maatte Kirken ryddes ved Militairmagt. (Forlangt indrykket.)J hvor ugjerne jeg indlader mig i Avisfeider, og det endda med mine Sognemænd, som jeg helst ønsker at leve god Forstaaelse med, saa byder dog min Pligt mig denne Gang at imødegaae det Angreb, der er gjort imod mig i Stiftstiden, den No. 41 af en Parcellist Jacob Hansen Stub i Nørre Alslev, hvorpaa jeg dog ikke videre skal indlade mig, men blobemærke, at Anledningen til denne Persons Angreb imod mig er denne: at han i nogle Aar har havt et Stykke Jord i Forpagtning af en i forrige Aar afdød Præsteenke, som ophørt ved hendes Død, da Jorden tilfaldt Sanepræsten i Riserup, som igjen overdrog mig Forpagtningen, hvorover Jacob Hansen Stub nu vil hævne sig paa mig ved at skade mi borgerlige Rygte. Forøvrigt maa jeg tilføie, at jeg agter at sagsøge ovennævnte Person for hans Beskyldninger imod mig, og indtil Sagens Udfald beder jeg Publicum gunstigen at suspendere dets Dom herover.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
Hvad det angaaer, at en anden Parcellist, navnlig Jeppe Møller skal have gjort skammelige Beskyldninger imod mig som jeg skal have ladet ubesvarede, da vil Enhver, som det maatte interessere, overbevise sig om, at Jacob Hansen Stub farer med Usandheder, ved at læse den høie Amtsskole, directions Resolution desangaaende, hvorefter jeg har faaet alden Satisfaction, som jeg kunde ønske; hvilken Resolution ligger til behagelig Eftersyn i Riserup Præstegaard og kan Afskriften heraf faaes hos mig. Det er mig nok, naar jeg har erhvervet mig mine høie Foresattes Tilfredshed, som dette vi vise, og jeg overseer derfor ethvert hadefuldt Anfald mod mig hvorfor jeg ei indlader mig med saadanne Personer uden ved Lov og Ret. Nørre Alslev Skole den 12te April 1843. Christiansen. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
Sogneforstander Ole Rode i Sillestrup har ved et Jnserat i denne Tidende No 42 for d. A. søgt at nedsætte mig i Publicums Øine, ved flere utilbørlige Udladelser. Han beskylder mig for at have overtraadt den i Idestrup Sogn stedfundne Maadeholdsforening, ved med nogle enkelte af en Mands nærmeste Familie, at besøge ham Dagen efter af han har holdt Begravelse. Jeg agter ikke at overtræde nogen gavnlig Indretning men snarere ønsker at fremme samme, hvilket flere af Sogne kan bevidne. Jeg vil heller ikke oftere svare paa noget af ham i denne Anledning, da derved kunde opstaae Uenighed saavel i vort Forstanderskab, som mellem Sognets Beboere, men vil overlade Ole Rode med sine Spydigheder, forsaavidt han for Fremtiden vil holde sig inden Maadeholds Grændser, til Publicums Dom. Sønder Vedbye den 12te April 1843. Peder Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saa ofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
Fra Pressen er udkommen: bemærkninger. Kong Christian den Femtes danske Lov, hentede fra den senere Lovgivning, Collegii Resolutioner og Skrivelser, samt Lovkyndiges Skrifter, samlede af C.E. Hertz, Justitsraad og Byfoged. 6 Dele med et Tillægs-Hefte. 15 Rbd. heftet. Dette Værk giver en sammentrængt, og med storste Nøiagtighed og Flid affattet Fremstilling af den danske Lovgivning. Hver Deel er ledsaget med et fuldstændigt alphabetisk Register, saa at man med Lethed kan finde enhver Lovbestemmelse. Det er saaledes en ypperlig Haandbog for juridiske Studerende og enhver Anden, der ønsker at gjøre sig bekjendt med Lovgivningen. For juridiske Embedsmænd maa det ansees som næsten uundværligt. Værket faaes i de fleste Boghandlinger, i Nakskov hos Thierry, i Maribo hos Giegengack, i Nykjøbing hos Berggreen og Madsen, samt i Odense hos Forlæggeren S. Hempel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
J Slutningen af forrige Maaned er ved Bøtø paa Sydostkysten af Falster bjerget en 4 Bords Egejolle med opstaaende Mast og Seil samt en dertil bunden Pram. Disses Eier indkaldes herved til, under sit Kravs Fortabelse, inden Aar og Dag for mig at anmelde og bevise sin Eiendomsret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 12te April 1843. R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
For en duelig Seminarist er en Hjælpelærer Plads ledig. Lønnen er 50 Rbd., foruden Alting frit i den gamle Skolelærers Huus. Han maa kunne forestaae Kirkesangen. De, som attraae denne Ansættelse, ville snarest henvende sig til Undertegnede. Østofte den 10de April 1843. Kofod=Ancher, Districts=Provst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
Efterlysning. Paa Veien fra Toldboden til noget ud forbi Exerceerpladsen, er sidste Fredag tabt en Pibe med Porcellainshoved og Hornsvampdaase; den retsindige Finder ville indlevere den til Hr. Rheinlander. i Nykjøbing mod en passende Findeløn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
Ved Grevskabet Christiansholms Teglværk paa Vanthore Skov kan fra nu af daglig bekommes heelbrændte Muursteen for 8 Rbd. pr. Tusinde og Mellembrændte for 6 Rbd. pr. Tusinde, mod contant Betaling og Udleveringsseddel fra Undertegnede. Paa større Partier gives desuden Rabat. Aalholm den 6te April 1843. J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
Auctioner. Onsdagen den 26de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Pastor Bosen i Anledning af Forflyttelse, ved offentlig Auction i Nebbelunde Præstegaard bortsælge endeel Ind- og Udboe, bestaaende af MahogniSeng, Divan, Fortepiano, Spilleborde, et ovalt Bord, Bøge træes Divan, Stole m. m. Meublement, Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi, Have=Redskaber, Plove, Harver, 7 Stkr. gode Malkekøer, forskjellige Kar, Bøtter og Ballier med mere, thi anmodes Lysthavende at møde bemeldte Tid og Sted. Rødbye den 8de April 1843. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-13
Onsdagen den 3die Mai dette Aar, om Formiddagen Klokken 10 slet, lader Hr. Pastor Giessing i Torkildstrup, formedelst Fraflytning, ved offentlig Auction bortsælge endeel forskjelligt Ind- og Udboe saasom: Borde Stole, Sopha, et Fortepiano, Sengesteder, Sengeklæder og Kakkelovne, endeel Avls- og Meieri=Redskaber, Seletøier og Vogne, nogle Kreature af Heste, Køer, Faar og Sviin, nogle Kornvarer af Ærter, Malt, Humle og Kartofler samt endeel Tørv og Brænde. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag dette Aar. Nykjøbing den 12te April 1843. Pontoppidan. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Lollands Falsters ere Tiende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 43. Løverdagen den 15 April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Jndenlandske Efterretninger. J Onsdags paakiendtes i Høiesteret Sagen imod Hans Jensen Haarlev, der var sat under Tiltale for at have myrdet sin Kjæreste, Pigen Maren Frandsdatter. Lands-Over- samt Hof- og Stads=Retten kom i denne tidligere omtalte Sag, der ikke er uden psychologisk Jnteresse, til det Resultat, at Tiltalte er bleven bevæget til Gjerningen af Kjedsommelighed til Livet, og ansaae ham derfor efter Frd. af 18de December 1767, saaledes som den i Henseende til Straffebestemmelserne er bleven modificeret ved Frd. af 4de October 1833. § 10, med at kagstryges og hensættes til Arbeide i Jern i Rasphuset paa Livstid. Høiesteretsdommen lyder saaledes: Lands-Over- samt Hof- og StadsRettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Advocat Buntzen for Høiesteret betaler Tiltalte 30 Rbd. Sølv. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Kjøbenhavnsposten, beretter at Statsgjeldsafbetaler Hansen er kommen hjem." Den 1ste de, hedder det i Sv. Amtstid." observeredes ved Hesselager et prægtigt Fata mor gang, hvorved navnlig Langeland viste sig i fiir dobbelt Refler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
J Mandags undveeg en Straffange fra Børnehuset paa Christianshavn; da han var iført sin Fangedragt, blev han gjenkjendt af en Haandværkssvend, der søgte at anholde ham, men maatte lade ham undslippe, efterat Fangen havde tilføiet ham et Knivstik. Da imidlertid flere Mennesker vedblev at forfølge Fangen, skjøndt i en ærbødig Afstand, lykkedes det omsider nogle Soldater ved Vesterports Vagt at gribe ham. (Dagen.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
J Horsens Avis have endeel navngivne Beboere af Søndervissing Sogn i en vidtløftig Erklæring lagt deres Taknemmelighed for Dagen for Oldingen Sognepræst Arnzen, der med Hæder har røgtet det nævnte Kald siden 1795. Han har i den Tid udbredt Kartoffelsæden, Kaalrabi og et Slags store Charlottelog fra Fyen, plantet Tobak, forædlet Faareracen, inoculeret 1000 og varcineret 6119 Børn, til Sognefolkene udleveret 2145. forædlede Frugttræer osv. Han har - hedder det endelig - altid viist stor Lyst til at gavne og bestræbt sig for at virke baade i physisk og moralsk Henseende og være som en Fader for sine Sognefolk. Og saaledes udtrykte Hs. Majestæt Kongen sig til 2de Mænd sidst han var paa Silkeborg, som paa Hs. Majestæts Spørgsmaal svarede, at deres Præst havde været hos dem i 46 Aar, saa kunne J jo ansee ham som Jeres Fader." De svarede: det gjøre vi ogsaa, og han anseer os igjen som sine Børn. Hertil sagde Hs. Majestæt med sammenfoldede Hænder: Gud give, det var saaledes overalt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Præsten i Lyngby, Hr. Jbsen har i Fædrelandet for 8de Marts d. A. erklæret: Fra alle politiske Sammenkomster er det min Overbeviisning, at jeg, som Præst, bør holde mig borte. For dem, der ikke skulde vide det, bemærke vi, at Lyngby ligger ganske tæt ved Sorgenfri. - Han erklæret endvidere. Jeg frygter desuden ikke for, offentlig at bekjende, at jeg ikke under de constitutionelle Bestræbelser. - Det maa være en modig Mand, den Jbsen, han kunde dog risquere at miste sit Kald faae et, der var endnu bedre. (Corfaren.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Ogsaa Corsaren har nu faaet en privat Jnjuriesag, og det for 2de Tegningers Skyld. Hr. Etatsraad Schrader i Haderslev har nemlig fundet sig saa fornærmet over tvende i Corsaren aftrykte Træsnit, der skulde forestille, hvorledes det saae ud, da de slesvigske Bønder ikke kunde komme til at holde Gilde i Haderslev for Lorenzen, og hvorledes det senere saae ud, da de opnaaede at holde Gildet i Sommersted Kro, og har han nu ansøgt og erholdt beneficium pr. gr. til at anlægge Søgsmaal mod nævnte Blad. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Matrosen paa Jris, hvis Fod saa ulykkeligen blev afreven ved en Trosse, har paa Hospitalet, faaet Benet afsauget nedenfor Knæet og befinder sig i Bedring. Den sørgelige Scene havde paa Skibet. efterladt et smerteligt Jndtryk hos Passagererne, der dog ikke kunde andet end beundre den Fatning, hvormed den stakkels Mand har sin Skjæbne og selv førte sin afrevne Fod med sig iland. (Aalb. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
J Berl. Tid, har en Sogneforstander i Omegnen af Ringe, paa Fleres Vegne, gjort Svendborg Amtsraad opmærksom paa Apothekertrang i Svendborg Amt. Den Ansøgning - hedder det – som herom er indgiven, vil formodentlig blive tilsendt Stiftsphysicus for Fyens Stift og Amtmanden i Svendborg Amt, og man tør neppe haabe, at de nu ville yttre sig meere gunstigt om dette Anliggende, end Tilfældet har været ved de flere Ansøgninger, som tidligere have været indgivne i samme Anledning. Vi tvivle ikke om, at disse meget agtværdige Embedsmænd have deres Grunde til at see Sagen fra denne Side, og navnlig ved deres Stilling kunne troe sig kaldede til nærmest at paasee de bestaaende Apothekers formeentlige Tarv, men hermed ville Beboerne af en stærkt bebygget, folkerig Egn, som ere fjernede ved tre Miles Afstand fra enhver Kjøbstad, og som i Ringe vel kunne finde en Læge, men intet Apothek, ikke kunde berolige sig, ville ikke kunne tilbageholde Tvivl om, at Dommen er falden ensidig ud. beck udkom: Ved Tallotteriets 1373 Trækning i Wandsbeck udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Udenlandske Efterretninger. Det forsikkres nu som aldeles vist, og overeensstemmende fra forskjellige Steder, at ikke alene Østerrig, men ogsaa Frankrig og England ville understøtte Ruslands Fordringer hos den tyrkiske Regjering om at erklære Valget af den nye serbiske Fyrste, Alerander Georgiewitsch, for ugyldigt, afstraffe Deeltagerne i den Revolution, hvorved den forrige Fyrste blev afsat, og lade et nyt Valg skee, hvorfra dog den afsatte Fyrste skal udelukkes. Dog have den franske og engelske Gesandt i Constantinopel faaet Ordre til, ikkun med det Gode at stræbe at bevæge Sultanen hertil, men paa det Bestemteste at benægte Ruslands Ret til med Magt at tvinge Tyrkiet til Eftergivelse. Man antager som Følge heraf, at Sultanens Regjering, der hidtil urokkelig er vedbleven at modsætte sig Ruslands Fordringer, eller – som de ofte ere kaldte Anmasselser, vil blive nødt til at give efter forde europæiske Stormagters forenede Forestillinger, og at saaledes en Krig vil blive undgaaet, naar kun Rusland vil give Noget efter i Formen, og ikke forlange som en Ret, hvad det ingenlunde kan have Ret til at fordre, og hvad det saaledes alligevel vil opnaae. Thi det synes udenfor al Tvivl, at de temmelig udannede Serbier nu ere saaledes bearbeidede af russiske Agenter, og at disse navnlig have vidst at gjøre den fælleds (græskecatholske) Religion og den fælleds (Slaviske) Folkestamme saaledes gjældende, at et nyt Valg vil falde ud ganske i russisk Jnteresse, skjøndt det synes uforklarligt, at Østerrig under disse Forudsætninger har kunnet understøtte Ruslands Fordringer, da en Forandring, hvorved Fyrstendommet blev at betragte som en russisk Provinds, vilde gjøre Tyrkiets Tilværelse endnu mere usikker, bidrage til at ophæve den enropæiske Ligevægt, og næsten tilintetgjøre Østerrigs og Tydsklands Jndflydelse og Handel i de saa høist vigtige Donaulande. Man har i den senere Tid bemærket betydelige Troppebevægelser i det sydlige Rusland henimod den tyrkiske Grændse, hvor det lader til, at Russerne i Anledning af de serbiske Stridigheder samle en anseelig Krigsmagt. Ligeledes forøges den russiske Sømagt i det sorte Hav paa en for Tyrkerne og andre tilgrændsende Folk høist foruroligende Maade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-04-15
Om det blodige Sammenstød, som har fundet Sted mellem Englænderne og de Jndfødte i Jndien, haves nu følgende nøiere Efterretninger, hvoraf man seer, at der ved Beludscherne, som vare nævnte i den telegraphiske Beretning, ikke forstaaes Beboerne af Beludsistan, men Landskabet Scinde eller Sind, som regjeres af Emirer af beludsisk Stamme, ligger mellem det engelske Ostindien, Beludsistan og Afganistan, og hidtil har været frit og uafhængigt.