Viborger Samler, 1849-11-08
Landsforsamlingens første Møde i Kiel, hedder det i Alt. M., var talrig, og navnlig skal der ikke have manglet Mange fra det Slesvigske. "Nordd. fr. Presse, beretter, at næsten alle Medlemmerne have været tilstede, og at kun nogle Faa manglede, der for Størstedelen undskyldte sig med andre Forretninger. Jblandt dem var ogsaa Hertugen af Augustenborg. Samme Blad giver et Udtog af Bargums Tale, hvori han omtaler Landets før gelige Stilling, som han haaber endnu kan hæves paa en fredelig Maade, men i modsat Tilfælde maatte man føre Krig. Budgettet, som blev forelagt, angaaer ikke Holsten alene, men begge Hertugdømmer. Man anslaaer Jndtægterne af Slesvig til 4,530,000 Ct. Mk. 2,400,000 Rbd.), og af Holsten 6,786,000 Ct. Mk. (3,600,000 Rbd.). Udgifterne anslaaes til 11,068,000 Ct. Mk. (5,900,000 Rbd.); Kassebeholdningen anslaaes den 1ste Januar 1850 til 2,813,000 Ct. Mk. (1,500,000 Rbd.). Overskuddet anslaaes altsaa til c. 1,200,000 Rbd. Blandt Udgifterne anføres Appanager til fyrstelige Personer (hvilke?) 152,862 Ct. Mk.; det udenlandske Departement 310,000 Ct. Mk. og Krigsdepartementet 5, 100,000 Ct. Mk. Man seer altsaa af dette Budget, at man ganske ugeneert har dannet en ny Stat. Francke, der forestaaer Finantserne, har blandt Andet ogsaa gjort opmærksom paa, at man ved Jndtægterne ikke havde opført en Sum af 4 1/2 Mill. Ct. Mk. for de tydske Forbundstroppers Magazinforpleining, men at man havde gjort Skridt for at faae dem (hvad forstaaer Finantsministeren ved disse Skridt, spørger, N. fr. Pr."), samt at de schlw. holst. Papiirpenge, trods Bestyrelsescommissionens Forbud, stode nærmest Pari. J Landsforsamlingens 2det Møde yttrede UdenrigsDepartementschefen Harbou blandt Andet Følgende: "Regjeringen havde bestræbt sig for, at gjøre den Hertugdømmet paatvungne Tilstand saa taalelig som muligt. Dens Bestræbelse har imidlertid ikke havt noget Resultat. Paa dens forskjellige Reclamationer var Preussen, ikke gaaet ind, fordi det anseer den til Hertugdømmet Slesvigs Bestyrelse indsatte Commission for uafhængig af de Magter, som havde indsat hiin Commission. Alle Forsøg paa at blive enig med Commissionen vare strandede, ford den havde knyttet Overeenskomsten til Betingelser, paa hvilke Statholderskabet ikke havde kunnet gaae ind. Preussen havde erklæret, under alle Omstændigheder at ville sætte Gjennemmarschen af de Tropper, som nylig vare blevne sendte til Slesvig, igjennem, fordi det herved holdt sig bunden ved Vaabenstilstandsconventionen. Fredsunderhandlingerne vare, saavidt bekjendt, endnu ikke aabnede. Om det igjen vilde komme til Krig, kunde endnu ikke med Bestemthed siges."J den schleswigholsteinske Landsforsamlings Møde i Løverdags stillede Heiberg et Andragende om Meddelelse af de til Statholderskabets Forhandlinger med den preussiske Regjering om den midlertidige Tilstand i Slesvig henhørende Actstykker. Clausen spurgte hvorfor Magistraten og den schleswigholsteinske Provindsregjering havde forbudt en Bogtrykker Lexow at anlæge et Bogtrykkeri i Rendsborg, uagtet Grundloven tilstedede Enhver saadant uden særlig Bevilling; han fik det Svar, at Statholderskabet havde ophævet Forbudet. Pastor Jacobsen spurgte om man snart kunde vente Krigsministeriet definitivt besat, og fik Løfte om et Svar en af de næste Dage samtidig med Olshausen. Clausen motiverede derpaa et Andragende om Ophævelse af Stempelpapirsafgiften, og et Lovudkast om Militairets Ansættelse til Jndkomstskat forhandledes. Endelig interpellerede Rosenhagen i Anledning af de dømte Pionerers Benaadning, men fik intet Svar i dette Møde. – Det er tydeligt, at Landsforsamlingens Stemning er temmelig flau, og at den i Grunden ikke ret veed, hvad den skal tage sig for, hvorfor Formodningen, at den skulde have i Sinde snart at gaae fra hinanden, ogsaa er temmelig rimelig. – De Deputerede fra Haderslev, Byskriver Dr. Meyer og Herredsfoged Thomsen have i et Møde i "Borgerforeningen" forklaret, at de ere blevne hjemme af Frygt for at blive afsatte og afløste af dansksindede Mænd, og man bifaldt aldeles denne Forklaring. (Fol.)¬