Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-09-03
Jf tvende Plager besværes de Syge i sær 1) en forfærdelig Trykken og Trængen til Stoelgangen, som oftest og til Vandgangen: den piner under og i Slutningen af hver Stoel gang. Den forlindres, om i det Kiørl den Syge sætter sig paa, kommes hver Gang lidt varmt Vand; og om man strax efter han kommer af det, lægger under ham et Linklæde saa varmt som han kan taale det. 2) En hæftig. Pine og Knib i Maven, sær omkring Navelen. Den forlindres, hvorved og Jnflammation forekommes, om man tager Høe=Moe, koger det i Melk og Vand, eller bare Vand, dypper derudi noget tykt Uldent, saa stort at det bedækker Maven, vrier det vel ud, og lægger paa bare Maven, saa varmt som den Syge kan taale det, og der ovenpaa et varmt Klæde, som til byttes for at holde det varmt. Omslaget byttes hver tredie Time. Formuende kan lade sye Krusemynte i een Pose med Kryds Sting, koge den en liden Stund i Viin-Æd dik, og applicere paa samme Maade. De kan og bruge 3 a 4 Gange om Dagen Clisterer af een Pegel tynd Stivelse med toe Skeer god Olie, som lindrer mangfoldig. Dosis af Rhabarbern og Theriaken lempes efter den Syges Alder. En paa 15 Aar og derunder, tager den halve Part af det oven ordinerede: En paa 10 Aar een tredie Part: Spæde Børn i Proportion derefter. Medicamenterne ligesom de ere sikkre og paalidelige, ere de og ei kostbare, saa den Syge med nogle faae Skillings Udgift kan reddes: Den forskrevne Drik og Føde kan hver Fattig og let have. Hvert Sogns Syge kunde altsaa med nogle faae Rigsdalers Udgift reddes: Var det da ikke ynkelig, om de ej bleve hiulpne. Under heele Svagheden drikkes ei andet end tynd Havre- eller Byg Gryns Suppe, uden Salt. Til samme kan kommes under Kogningen lidt Gummi Arabicum, om man kan fordrage det. Ej maa meere drikkes af Gangen af hver Sort, end toe Madskeer eller een halv Theekop, men des oftere. Ligesaa maa ei andet spises end Grød, i sær af Gryn, uden Salt; den faaer koges i Halvparten Melk og Vand. Melk allerne formerer Mavesygen og Kniben. Formuende maa bruge Risengryn, baade til Drikke og Spise, kan og lave sig Grød af fiint reent Hvedebrød vel kogt. Tørrede Blaabær ere og tienlige at spise. Øll, Viin og Brændeviin, samt alt Suurt er høist skadelig. Det er høilig fornøden, at de Syge ej maa komme ud i Luften, at de Sengeliggende ved Stoelgangen bruger Kiørlet under Teppe net, for ej at blive kold og miste Dampen. Saa bør og alt det, som nydes og drikkes, være varmt. Der maa holdes frisk Luft i Værelset, røges med Ener, og Kiørlet bæres ud og skylles for hver Stoelgang. Linnet bør og byttes med Forsigtighed hver tredie eller fierde Dag. Skulde efter ovenbeskrevne Midlers Brug, det løse Liv vil vedvare, kan stoppende Ting, bruges, som for Exempel: Decoctum af bruun Bresil, (den faaes for 10 a 12 sk. Pundet). Man koger 6 Lod deraf med 2 Potter Vand indtil een halv er igien: Haver man Raad, lægges dertil imod Slutningen af Kogningen et halvt Lod Cancel: saa siles det. Af dette drikkes en liden Theekop4 Gange om Dagen. Er af ypperlig Kraft og bruges meget i de Engelske Lazaretter. Gult Vox smeltet, hvorudi menges Øster skal Pulver, saa meget Voxet taaler. Af dette tages et halvt Lod, smeltes i een Pot Havre, eller Risengryns-Suppe. Deraf drikkes 3 a 4 Skeer hver fierde Time. Gult Vox et halvt Lod, kogt i een Pege sød Melk, har og hiulpet.