Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-09
Nyeste Post-Efterretninger. Man har ikke med denne Post erholdet nye Efrerretninger fra Tyrkiet af Betydenhed. Et Rygte har vel været udbredet i Wien, at en Tyrkisk Colonne har besat Bucharest, og at en anden nærmer sig til Jassy; men man erklærer selv der dette Rygte for at være usikkert; men om det ogsaa var sandt, saa vilde ikke engang denne Efterretning være af stor Betydenhed; thi man kan tydeligt see, at det er Ypsillantis Plan, at trække sig tilbage til Biergegnene paa Grændsen af Servien, og der at indtage en fast Stilling, for at kunne forbinde sig med Servierne, og for at kunne faae Hielp fra sin Broder Michael Ypsilanti, som commandeerer i det sydlige Tyrkie, og hvorfra, man med Vished veed i Wien, at Oprøret ikke alleene har udbredet sig til Morea, men og til heele Thessalien, og Thesalien ligger paa Grændsen af Macedonien, i hvis Hovedstad Salonich der allene opholde sig 30000 Grækere, og Macedonien har igien Servien til sin nordlige Grændse. Oprøret kan snart udbrede sig dertil ved den Hurtighed, som finder Sted i Grækernes, og den Langsomhed som hersker i Tyrkernes Bevægelse. Ypsilanti giør altid den gode Sag en stor Nytte, ved at beskiæftige de Tyrkiske Tropper, om han endog ikke formaaer at forsvare Moldau og Valachiet mod deres Angreb, hvori desuden Grækerne hverken ere de talrigste Jndvaaner eller have de fleste Venner. Da Valacherne og Moldauerne vel ere høist misfornøiede med deres Bolarer, men tillige besvære sig ikke mindre over de Græske Fyrsters Udsuelser og Undertrykkelse, som Porten har udnævnet til deres Hospodarer. - OmApsilanti har man egentlig ingen nye Efterretning; derimod meldes fra Moldau under 13de Mai, at Grækerne ankomme i en stor Mængde til Gala(formodentlig fra Bulgarien, hvilken Provins for en stor Deel er beboet af Grækere). Ogsaa ere 2 Skibe indløbne dertil, som have medbragt 40 Kanoner, 2000 Geværer tilligemed mange Sabler og meget andet Krigsforraad. Man hører intet fra det sydlige Tyrkie, uden det Rygte, at Ali Pascha skal have slaget Tyrkerne og være brudt ind i Thessalien. Grækernes Søemagt er i fuld Bevægelse, og den skal allerede have bemægtiget sig en Tyrkisk Fregat og 3 Krigsbrigger. – Det er artigt nok, at man beretter fra Spanien, at man skal have seet i Middelhavet en Escadre, hvorpaa man har bemærket et ubekiendt Flag, og seet en stor Fugl aftegnet. Man kan formode at det har været Græske Skibe, og at Fuglen har været en Phøenix, som nu er det gjenopstandne Grækenlands Symbol. Grækernes fornemste Styrke ligger unægtelig i deres Søemagt; thi fiden den store Øe Candia, som har 300000 Jndvaanere og alle de mangfoldige mindre Øer i Archipelet, ere komne i deres Magt, saa seer man ikke hvorledes Tyrkerne ville blive istand til at frarive dem disse, om de endog skulle beholde Herredømmet paa Fastlandet; da det vil blive en let Sag for Grækerne at holde en Søemagt, der er Tyrkernes overlegen. Disse have dog ikke engang været istand til at betvinge de to smaae Græske Klippe-Øer, Specia og Hydra, som have bestandigen outineret deres Uafhængighed. Desuden er det sandsynligt, at de Græske Øer vilde i NødsTilfælde give sig under Englands Skyts. Disse Synspunkter tiene til at bestyrke Grækernes Formodning, at den Russiske Keiser vil snart antage sig deres Sag, om ikke for andet, saa dog for at hævne deres Patriarks Død, som Sultanen har ladet henrette paa en ligesaa ulovlig, som forhaanende Maade; især da Grækerne bekiendte sig til samme christelige Religions=Parthie, som Russerne. Man kunde ellers holde det for tvivlsomt, om Grækerne paa Fastlandet formaae uden denne Hielp at kæmpe. deres Sog igiennem ved egen Kraft; da der kun regnes 3 Millioner Grækere af de 9 Millioner 482000 Jndvaanere, som antages at beboe det Europæiske Tyrkie, men foruden disse 3 Millioner Grækere er der endnu 850,000 Bulgarier, Vallacher, Albanesere og Moldauere, som ogsaa ere Christne. - Desuden er det indlysende, at en sand Enthusiasme har bemægtiget sig Grækerne i dette Øieblik. Man seer det deraf, at alle Græske Skibe, som ere ankomme med Ladninger til de Jtalienske Havne tile med at komme hiem, for at staae deres Fædreneland bie i Kampen, og at alle Studerende og endog Handlende af denne Nation maae skynde sig at kommetil deres Hiemstand; da deres Slægtninger true dem med at ville fratage dem deres Eiendomme. naar de ikke gribe til Vaaben for Fædrenelandet. Man dadler vel Grækernes Charakteer, og siger om dem, at de ere falske, interresserede, bedrageriske og meget lastværdige Mennesker, men man tilstaaer at de ere tillige Folk af udmærkede Talenter og Aandsgaver (dette er ofte bleven bekræftet for Redacteuren af hans Fader, som i fire Aar opholdt sig i Tyrkiet, og havde daglig Leilighed til at lære dette Folk at kiende. Han kiende iblandt andet deren Græsk Tolk, ved Navn Homeros, der var ligesaa stor en Skurk som et fortreffeligt Hoved; men Grækernes Lastværdighed er en Følge af deres Undertrykkelse af Tyrkerne, som gaaer til den høieste Grad. Jo fleere naturlige Aandsgaver Menneskene besidde, jo meere anvende de dem desuden til det Onde, naar de blive undertrykkede og mishandlede. Men man læser ogsaa i Reisebeskrivelserne mange Skildringer af ædle Træk og fortreffelige Egenskaber hos enkelte Personer af denne Nation, som blot trænger til at staae under en velordnet Regiering for at indtage sin gamle Hædersplads paa Jorden. Den største Fare hvorfor Grækerne ere udsatte, er deres Anføreres indbyrdes Jalousie; da dette Folks Ærgierrighed er bekiendt. Det er derfore en absolut Fornødenhed, at de efter deres Befrielse komme til at staae under en Fyrstes Regiering. der er udsprunget af en ophøiet og ædel Stamme og som bærer et berømt Navn i den Græske Historied. - Grækernes fornemste Hielp for Øieblikket er imidlertid det Tyrkiske Riges indvortes Svaghed, og Sultanens Mangel paa Aucthoritet i sit Rige; da enhver Pascha saa godt som regierer uafhængig, og da disse Statholdere ikke ere tilbøielige. til at adlyde Sultanens Opfordringer; men den eene Pascha vil vælte Byrden af at udruste og afsende Tropper paa den anden. Sultanens fornemste Styrke siger man ligger i hans Skatkammer; thi der have regieret 23 Tyrkiske Keisere siden Aaret 1453, da Tyrkerne erobrede Konstantinopel, og enhver af disse Sultaner paaligger den Forpligtigelse at fylde et eget Skatkammer, som forsegles efter hans Død og bliver en uangribelig Helligdom for hans Efterfølger. Saaledes indeholder Serailet 40 saadanne Skatkammere. Anslaaes nu enhver af disse Penge forraad til 6 Millioner Gulden saa vil heele Forraadet af umyntede Penge udgiøre 240 Millioner. Regner man nu dertil de Ædelsteene, Kostbarheder, og andre Pengesummer, som ere tilveiebragte ved at confiskere private Personers og Paschaernes Eiendomme saa maae den Skat, som nu i 4re Aarhundrede er bleven oplagt i Seraillet være uhyre. (Si Fabula vera. – Det skal dog nu være bleven roeligere i Constantinopel. Pøbelen afvæbnes og de christelige Undersattere faae Tilladelse til at aabne deres Boutikker og Sultanen har lovet at ville gjøre Forskiel paa de Skyldige og Uskyldig, som er meget honet; men tillige meldes den sørgelige Efterretning at Pesten er ubrudt i Constantinopel og tager stærkt Overhaand. - Posten kan ikke gaae meere over Land fra Constantinopel til Rusland og Østerrig formedelst de indvortes Uroeligheder; hvorføre en Paket Baad afsendes umiddelbar til Odessa Mange Engelske Skibe ere komne til denne Stad, med Manufactur Varer, som de ikke have kunne afsætte i Constantinopel.