JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
Uagtet Kongen i sin Tale ved Parlementets Aabning har erklæret Krigens Fortsættelse som upaatvivlelig, ere vore offentlige Fonds dog ey betydeligen faldne. Det synes ogsaa ligesom afgjort, at Oppositionspartiets fornemste Støtter, nemlig Hertugerne af Portland, Mariborough, Devonshire o. s. v. ville ligesom i forrige Aar tage Ministeriets Partie, endskiøndt de derfor ikke give Slip paa deres Grundsætninger i Hensigt til den Brittiske Constitution, siden det nu fornemmeligen gaaer ud paa at stemme imod det democratiske System og det franske Convent. Hertugen af Portland har nyelig havt en 4 Timers Conference hos Kongen, og siden er man ganske vis paa, at Hertugen, med at sin Jndflydelse som Chef for Whig Partiet, er baade en god Patriot og en retskaffen Mand, og at han, hvad den franske Krig angaaer, er af ganske andre Tanker en baade For, Sheridan, Greve Landerdale, og Ministeriets øvrige Modstandere. Jmidlertid have disse ikke forsømt at forstærke deres Partie, og vedtoge i forrige Uge, under Hr. ByngsPræsidium, at uddele 200 Pund Sterling iblant de forarmede Silkevævere i Spitalfields, enten af blot Velgiørenhed, eller og for at bringe disse godt Folk paa deres Side.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
Jmod den franske Landgang giøres der de alvorligste Anstalter, og man forsikkrer, at Ministeren vil foreslaae Parlementet, at lade de i brittisk Sold tagne Hessere, gaae i Land, for tilligemed Greve Moras Tropper, hvis Expedition imod Frankerige nu er aldeles ophævet, at formere en anseelig Leyr paa Kysterne. Man taler ogsaa om, at Hertugen af York og Prindsen af Coburg skulde bringe Franskmændene til en Hovedbataille, for at trække Conventtropperne bort fra de franske Kyster. De, som paastaae, at den Engelske Handel har liidt noget betydeligt ved Krigen imod Frankerige, blive bedst overbeviiste om det Modsatte ved at eftersee den officielle Skatkammer Beregning, efter hvilken der i det Qvartal, som sluttedes med den 5te Januarii 1793, ikkun var indkommet 3 Millioner 776607 Pund i ud, og indgaaende Told, derimod i det Qvartal, som endtes med den 5te Januarii 1794, 4 Millioner og 263187 Pund; altsaa 486580 Pund mere i sidste end i førstmeldte Qvartal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
Stockholm, den 21 Januarii. Den i Forgaars fra alle Prædikestole forkyndte nye Forordning imod Yppighed forbyder Caffeens Jndførelse og Brug, som hidtil har kostet Sverrig 13 Tønder Guld om Aaret, under visse bestemte Pengemulcter. Brugen skal aldeles ophøre med tilstundende 1ste August. Foruden røde og hvide franske, rhiinske, moseler, spanske, og portugisiske Vine, samt Arrak, ere ogsaa alle saa kaldte fine Vine, Liqueurer og fremmed Øll, forbudne. Videre forbydes ogsaa fra 1795 Aars Begyndelse at bære alle Slags Fløyel og Silketøyer til Mandsklæder (Hof=, Galla, og Præste Dragterne undtagne), saa og Silke=Tørklæder og Strømper, fine udenlandske Kniplinger, Pyntfiedre, samt Guld-og Sølv Fryndser, og Broderier (Ordensdragterne undtagne). Ogsaa Armeens Uniformer skulle fra May Maaned 179, foran Fra denne Tid maae ingen andre end blot Hof dres. livreet bære Guld og Sølv, og blot Rigets første Embedsmænd maae lade deres Domestiquer bære Silke Snorer. Det forbydes Fruentimmerne at bruge alle Slags Kammerduger, Nettelduger og Florer til Klæder og Gaarneringer; og uden Huset maae de blot bære sorte, hvide, graae eller stribede Silkeklæder. De for denne Forordnings Bekiendtgiørelse forfærdigede Klæder maae ey bæres længer end til dette Aars Udgang; Damepeltsene kan derimod opslides. Meubler og Vogne med Forgyldninger og Fløyels eller Silke=Betræk maae 14 Dage efter denne Bekiendtgiørelse ikke forfærdiges. Straffen er for første Gang 6 Daler 32 Skilling, og siden hver Gang firedobbelt. Saa er og Jndførselen af alle Silketøyer og Florer (de undtagne, som komme med svenske Skibe fra Ostindien) samt Uhre, Daaser, Knapper a. strængeligen forbudet. Contrabanditerne erlægge første Gang en Mulct af 50 Daler, og miste Varerne. Paagribes de oftere, bliver Straffen skiærpet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
Efter det ved Admiralitetet bekiendtgjorte Avancement, er Baron Lagerbielke udnævnt til Viceadmiral; Obersterne Cronstadt, Eneskiold, Pilanderhielm, Hising skjold, Fahlstedt og Greve Wachtmeister til Contre-Admiraler. Videre er der udnævnt 6 nye Oberster, 14 Oberst lieutenanter, 15 Majorer, 34 Capitainer og 25 Lieutenanter ved Marinen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
Manheim, den 24 Januarii. J Tirsdags Aftes har Prindsen af Hohenlohe angrebet Franskmændene i Worms, hvorefter de den følgende Morgen tidlig toge Flugten. Samme Dag ved Middags Tid kom de igjen med en langt større Magt, hvorfor Preusserne maatte trække sig tilbage; men disse lode Fienden ikke længe være i Roe, angreb ham atter om Aftenen, og og ham anden Gang paa Flugten, hvorved Preusserne gjorde 400 Mand til Fanger, og erobrede en pundig Kanon.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
Paris, den 24 Januarii. Siden i Tirsdags, da Beretningen om Fortlouis Ødelæggelse indløb, har man baade i Conventet og Jacobinerclubben hørt langt bittrere Taler end forhen, i Hensigt til Krigen med de forede Magter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
Conventet, hvis Præsident Vadier for nærværende Tid er, gav i Tirsdags (den 21de) et af de meest støyende Optrin. Communeraadet havde nemlig paa denne Dag, Aarsdagen efter Kongens Henrettelse, tidlig om Morgenen ladet en Artilleriesalve affyre, og begav sig derpaa i Massa tilligemed Jacobinerclubben til Conventet. Hundrede Tambourer aabnede, og en Skov af Faner sluttede Toget. Da de kom til Convent Gitteret, erklærede den der førte Ordet, at Communeraadet og Jacobinerclubben vilde celebrere denne Aarsdag som en Fest. Efter et langt "Republiken leve!" gav Conventet ham sit bifald, og da han igien kom til Orde, sagde han, at Festen skulde celebreres paa Revolutionspladsen. Bifaldet fornyedes, og blev endnu stærkere, Conventet reyste sig, og Præsidenten gav Deputationen sit bifald tilkiende. Man svingede med Hattene fra Logerne, lod Carmagnolen spille, og nu dandsede alle i den vildeste Glæde med hverandre omkring i Salen, hvorefter Processionen gik for sig til Revolutionspladsen, hvor man ligeledes overlod sig til Glæden, og dandsede omkring Frihedstræer. Just som Conventet og hele Processionen ankom til Pladsen, henrettede man 4 Ulykkelige med Guillotinen; og disses Blod flød saaledes midt under den vilde Glædes Tummel. Baade i Conventen og Clubben blev der forkyndet en nye Seyer over Royalisternes Arrieregarde, hvorved 350 Mand vare dræbte og 800 gjorte til Fanger. – Jmod Spanierne skal Operationerne nu paa det eftertrykkeligste fortsættes; og General Dugommier er med 50000 Mand fra Toulon ankommet til Perpignan.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
J Gaar anmeldtes, at der under Borgeren Duchesne, fra St. Malo udløbne Escadre har borttaget 2 Engelske, 2 Svenske, 2 Hamburgske og 1 Americanske Skib, og at disse Priser have været ladte med Kiød, Flæsk, Smør, Jern &c. De i Krigen Dræbtes Enker og Faderløse beleyre ligesom dagligen baade Communeraadet, Jacobinerclubben og Conventet, og begiere Understøttelse. Efter Beretning fra Brest beløbe de der indbragte Priser sig til 52. Forræderen Dumourier skal være blevet Munk, og nu for Tiden opholde sig i et Kloster i Dusseldorf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
Brüssel, den 25 Januarii. Den fiendtlige Nordarmee truer endnu stedse med nye Angreb imod Doornick og Vestflandern, trækker sig, uagtet det slette Veyrligt, i stor Mængde sammen ved Ryssel, og exercerer meget flittigen sit friske Reqvisitions Mandskab. Den 18de og 19de forefaldt der atter temmelig alvorlige Skærmydseler imellem Ryssel og Doornick, ligesom Fienden ogsaa igien trængede sig fra Vinoxbergen til Fournes, hvor han førde over 500 Vogne bort med Bytte. Vore lette Tropper streise derimod lige til Grændsen af Piccardiet, hvor de have afbrændt en Landsbye, hvorfra man havde skudt paa dem, og lod Jndvaanerne springe over Klingen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
Man vil her vide, at det forestaaende Feldttogs Operationsplan er meget forskiellig fra den foregaaende, da den Preussiske Armee, som bliver anseeligen forstærket, skal i Forening med alle Rigscontingenterne allene føre Krigen ved Rhinen, og derimod den forrige Wurmserske Armee støde til Prindsen af Sachsen Coburg, for at agere imod Nordarmeen, som paa denne Maade vil faae en stor Magt imod sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
Wien, den 25 Januarii. Af Marquis Lucchesinis Underhandlinger vil man nu viide, at vort Hof har lovet at forsyne den Preussiske Armee ved Rhinstrømmen fra de Keyserlige Magaziner, og at den fra det Preussiske Hof i Forslag bragte Operationsplan for det kommende Feldttog har fundet vort Hofs bifald.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
Den Guld Service, som Keyseren nyeligen, tilligemeendeel Sølvtøy, har ladet sende til Mynten, vurderes til 3 Millioner Gylden. - Keyserinden har sendt Militair=Hospitalet 2000 Stykker brugte Dækketøyer, til de Syges og blessertes Afbetiening. - Ved Keyserens Taffel spises nu paa Porcellain Hertugen af Sachsen Teschen skal være bestemt til General Gouverneur i Prag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
Fra Regensburg meldes, at Jndtægten efter den nyeste Extract af Riigsoperations Cassabogen til den 17de hujus var 998933, og Udgivten 514000 Gylden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
Haag, den 28 Januarii. Arveprindsen af Oranien er atter den 25de reyst herfra til sit Hovedqvarteer i Lüttich, hvorfra der den 26de skulde marchere et Corps af 4000 Mand hollandske Tropper under General Gensau til Namur, for der at afløse de Keyserlige Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
De fra Dunkirchen til Sydsøen bestemte franske Skibe, Penn og Levrette, ere den 10de September af en hollandsk Paketbaad opbragte til det gode Haabs Forbierg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
Fra Maynstrømmen, den 28 Januarii. Franskmændene ankom først i denne Maaned saa uventet til Worms, at man fik lidet eller intet bortført, og maatte næsten give det hele der værende Forraad af Viin og Frugter til Priis, hvoraf der allene i Maria Münster Klosteret fandtes en betydelig Qvantitet. Men deres Bortfart var den 24de ligesaa hovedkulds som Ankomsten; thi de maatte efterlade sig den største Deel af Byttet. Jmidlertid staae de dog endnu i Nærheden af Worms, som har aldeles ingen Besætning, og jævnligen ængstes af fiendtlige Patrouiller.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
Det er nu ikke at formode, især med det vedvarende milde Veyrligt, at Rhinen skulde tilfryse. Man begynder derfor nu her at blive noget roeligere. Alting synes desuden at vise, at Franskmændenes nye Plan gaaer fornemmeligen ud paa at agere defensiv, og trække en Cor den fra Germersheim, Landau, Anweiler, Pirmasen, Bliescastel og Saarbrücken lige til Saarlouis. Zweybrücken har Fienden paa nye fordret Brandskat; men – Den man kunde ey udrede meere end 15000 Gylden. var falskt, at der ved Fortlouis Underminering var fundet Kanoner, Geværer og Guld nedgravet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
Paa Retiraden fra Worms have Franskmændene bortført adskillige Hundrede belæssede Vogne til Landau. Worms er der nu hverken Klæde eller Linned eller Læder mere at faae, og man regner denne ulykkelige Stads Tab til i det ringeste 2 1/2 Million Gylden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
Kiøbenhavn, den 7 Februarii. Førstkommende Mandag den 10 Februarii bliver Apartement ved Hoffet, og til videre hver 14de Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
J Tallotteriets 698de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calendere for Aaret 1794, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saa og smaae Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-07
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 10de Martii førstkommende bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget og holdet Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Julii 1792 til den 12te Januarii 1793 ere satte, bestaaende af Prætiosa, Guld, Sølv, og Taffeluhre, Silke, linnede og uldne Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing med videre, tillige bekiendtgiøres, at Kiøberne af de contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden tre Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-10
Kiøbenhavns Aar. No. nuar. anden. Post-Tidender. mur. naa Mandagen, den 10 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-10
Udtog af et Brev fra Philladelphia, den 18 December. Baade vor Præsident og Congressen ere fredelig finde de, og der er Syn for Sagen, at man her giør alt mueligt for at undgaae Krig. Men, om denne Stræben efter at vedligeholde Freden udretter noget, er et Spørgsmaal, som ikke saa let lader sig besvare, thi vi kunne dog umueligen være ligegyldige ved, at man tager os vore Skibe bort, hvor man finder dem, ja at man, om det endog forleklart beviises, at Skib og Ladning er vor Eiendom, fra een Tid til en anden opholder dem saalænge som mueligt. Saaledes have Engelskmændene opbragt endeel af vore Skibe til Jamaica. Med vor Søemagt er det saaledes beskaffent, at den snart kan sættes i Stand, endskiønt vi ingen egentlige Krigskibe have Vore Magaziner ere saa fulde, at de ey kunne rumme mere, og alle Materialier ligge paa rede Haand, saa at vi inden kort Tid kunne have en anseelig Magt i Søen. Man længes inderlig efter at see Udfaldet. – Den Efterretning, at ogsaa Algiererne borttage vore Skibe, har sat vor Commerce i en ikke liden Uroe. Under disse critiske Omstændigheder har De den største Aarsag til at være overmaade forsigtig, og jeg fortænker Dem ikke, om de lader al Speculation fare. Vel er Deres Penge sikkre nok i mine Hænder; men paa hvad Maade skal jeg, under disse tvetydige Conjuncturer, sende Dem enten Remisser eller Retourvarer,
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-10
Paris, den 27 Januarii. Velfærds-Commissionens Authoritet faaer dagligen større Fasthed, og det lader virkeligen, som intet Partie for det første i nogen Tid vil være i Stand til at rokke den. Paris nyder derfor ogsaa nu den største Rolighed, den i lang Tid har nydt, og Lovene exeqveres efter den yderste Strænghed, Endskiøndt denne Stad har til den første Reqvisition leveret 26000 Mand, saa har den dog endnu inden sine Mure 288000 beløvede, Halvdelen med Flinte og den anden halve Deel med Pigner bevæbnede Borgere, af hvilke 12000 dagligen maae trække paa Vagt. Man kan ey heller nægte, at her jo hersker den bedste Orden for nærværende Tid. – For Brødmangel have vi aldeles intet at frygte, da Fordelingen af denne allernødvendigste Artikel skeer paa en systematisk Maade over hele Republiken, og Forraadet nu, siden der blev gjort Beslag paa alle Kornvarer, er meer end tilstrækkeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-10
London, den 24 og 28 Januarii. Kanonernes Torden og en overordentlig Hoftidende forkyndede os i Fredags, at Pondicherry var den 23 August ved Capitulation gaaet over til de Engelske Tropper under Oberst Bratthatte, efterat Batterierne imod bemeldte Fort vare tre Dage forud aabnede med den bedste Virkning. Obersten melder i sin Official-Depeche, at blot Menneskelighed havde bevæget ham til at tilstaae den franske Garnison denne Capitulation, især da den i mere end een Henseende havde opført sig meget slet. Denne Garnison havde desuden viist liden Agtelse for sine egne Officerer, ernet dem paa Liver, omringet Gouverneurens Huus, og ligeledes truet ham, samt anmodet Obersten (Braithwaite) indstændigen, at han vilde rykke frem med sine Tropper; hvilket han da ogsaa gjorde, og fandt de franske Soldater for største Deelen beskiænkede. – Efter Capitulationens Jndhold skulde al offentlig Eiendom, saasom Vaaben, Munition, Artillerie, Penge og Proviant overleveres, men al privat Eiendom skaanes. Garnisonen har maattet aflevere deres Vaaben i Arsenalet, og udmarchere som Krigsfanger; hvorefter de ere bragte til Ariancopang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-10
J Henseende til Stemmerne har Ministeriet i Parlementets første Session faaet fuldkommen Overhaand over Oppositionen. J Overhuset blev Tak Addressen bevilget med 97 imod 12, og i Underhuset med 277 imod 59 Stemmer. Man har overhovedet lagt Mærke til, at Oppositionens Anfald imod Ministeriet ikke har været nær saa heftigt som i forrige Aar, men at dens Paastande, derimod have været meget alvorlige. Da Greve Stair i Overhuset foreslog Tak Addressen til Kongen, fremstod Greve Guilford, en Søn af Lord North, med den Paastand, at Krigens Fortsættelse nødvendigen maatte have Engelands Ødelæggelse til Følge, og at Freden var det eeneste Redningsmiddel. Som et Tillæg til benævnte Addresse foreslog han end videre, at man burde raade Kongen at gribe den første Leylighed den bedste, for paa billige og fornuftige Vilkaar at slutte Fred med den franske Nation. - Hertugen af Norfolck talede omtrent i samme Tone, og bebreydede Ministeriet især, at det stedse havde forkastet at Underhandling med Frankerige, hvorved det paa en Maade havde gjort sig skyldigt i den Blodsudgydelse og Jammer, som den største Deel af Enropa maa friste. - Men endnu alvorligere forklarede sig Marquis Landsdown, forhen Greve Shelburne, der, som bekiendt, i Aaret 1783 som daværende Premierminister sluttede Freden med Frankerige: "Ministrenes Paastand, sagde han, at der for nærværende Tid er ingen Regiering i Frankerige, er grundfalsk. Franskmændenes tilfægtede Fordele bevise, at der maa være Regiering, og fast Regiering i Frankerige. Førend Ministeriet yttrede sig med en saadan Paastand, burde de først spurgt Lord Hood, Sir Gilbert Elliot, Hertugen af Brunsvig, og Royalist Armeen i Vendee, om der er nogen Regiering i Frankerige. Ogsaa de ulykkelige Lyonnere og de hiemmarcherte Spaniere burde man giort samme Spørgsmaal, og jeg frygter meget for, at man af dem alle vilde faaet det Svar, Jo tilvisse er der Regiering i Frankerige. "Ja, jeg frygter, at baade Prindsen af Coburg og Hertugen af York vilde give det samme Svar, om man ogsaa spurgde dem til Raads. Men - Ministeriet førde jo netop samme Sprog i den americanske Krig, da Engeland var sin Ødelæggelse saa nær. Hvorledes, sagde dengang Lord North; skulde den brittiske Nation fornedre sig saa dybt, og træde i Underhandlinger med en Hantock, Og ligesaa siger den nu gieldende Minister: Hvad? skal Nationen give sig af med en Robespierre, Jmidlertid bleve Ministerne dengang nødte til at underhandle med dem, de saameget havde foragtet; og om en føye Tid vil vi ligeledes see os nødte til at slutte Alliance med dem, der nu ere Gienstanden for vor Foragt. - At For og Sheridan ikke have været ligegyldige ved disse Debatter, vil man let forestille sig, og dog fik Ministeriet, som sagt, Overhaand, ja man forsikkrer i Dag (den 28de)
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-10
paa Børsen, at Premierministeren allerede har ladet Banque-Directionen vide, at der udfordres et Laan af elleve Millioner Pund Sterling til dette Aars Campagne, og at han næste Fredag nærmere vil tilkiendegive, paa hvad Maade dette Laan skal giøres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-10
J Gaar (den 27de) har Kongen ladet Underhuset stige, at han har ladet de Hessiske Tropper, som laae paa Skibene ved Den Wight, gaae i Land for at hielpe paa deres Helbred, og til den Ende anviist dem Cantonneringsqvarterer i og ved Portsmouth. Anstalterne til vore Kysters Beskyttelse fortsættes uafbrudt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-10
Fra Fabrikstæderne Manchester, Macclessield, Stockport og Bolton har der i forrige Sommer 22000 Arbeydere, af Mangel paa Næringsvei, givet sig i Krigstienesten – En vigtig Omstændighed, som selv Ministerialbladene ey kunne nægte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-10
Warschau, den 28 Januarii. En Coureer fra Petersburg skal nu have bragt den Efterretning, at det bestandige Conseils Forhold har aldeles hævet Keyserindens Misfornøyelse, og at det forhen Passerte er fuldkommen eftergivet. Der bliver altsaa ikke noget af den nye Rigsdag, ikke heller af Afbigts Deputationen. Derimod skal en med første afgaaende Ambassade ydmygst takke Keyserinden for hendes Hyldest, Naade, og mægtige Beskyttelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-10
Brussel, den 29 Januarii. De fra Popperingen bortjagne Franskmænd have udmærket deres Retirade ved de største Ødelæggelser, da de overalt have sat Jld paa Landsbyerne og mishandlet de ulykkelige Beboere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-10
Da Fienden nyeligen har samlet sig meget stærkt i Nærheden af Givet, og synes at have noget i Sinde imod Namur, saa have adskillige østerrigske og hollandske Regimenter begyndt at marchere til Maasstrømmen. Private Breve fra Ryssel melde, at de franske Generaler ere uophørligen beskjeftigede med at organisere Nordarmeen paa den af Conventet decreterte Fod. Og da Velfærds=Commissionen med god Grund forudseer, at Frankeriges Fiender til næste Foraar vil bruge al deres Magt paa denne Deel af Grændsen, saa har den besluttet, at udbringe Nordarmeen til 140000 Mand, nemlig 90000 Mand Infanterie, 20000 Mand let Jnfanterie, og 30000 Mand Cavallerie. For at udføre sin hemmelige Operationsplan, venter General Jourdan nu blot paa et Corps af 15000 Mand fra Moselarmeen; ligesom der og af de til Bretagne marcherte Tropper skal støde et betydeligt Corps til hans Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-10
Fulda, den 1 Februarii. J det Hessencasselske træde Jndvaanerne fra 18 til 50 Aar sammen, for at inddeles i 9 Regimenter, hvilke skulle opkaldes efter Stæderne Cassel, Marburg, Ziegenhain, Hersfeld, Eschwege, Geismar, Rinteln, Rheinfels og Hanau. Det Marburgske Regiment bestaaer af 3 Batailloner, hver paa 4000, altsaa af 12000 Mand. Er nu ethvert af de 9 Regimenter ligesaa stærkt, saa vil det Hele udgiøre 108000 Mand. De blive forsynede med blaae Uniform, Over og Under-Gevær, Patrontasker &c. og alle Slags Krigsmunition, men skulle blot forsvare Landets Grændser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-10
Kiøbenhavn, den 10 Februarii. Under Dato Christiansborg Slot den 31 Januarii er udgaaet en Forordning, som sigter til at udrydde den iblant Land-Almuen paa nogle Steder, i Danmark og Norge, indførte daarlige Tanke, at ansee det som en vanærende Gierning, at trække Hudene af Heste og andre Kreature, som enten dræbes eller døe af tilfældige Aarsager, hvilken skadelig Fordom Kongen vil have afskaffet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-10
Den 18 December f. A. er Tolderen i Stubbekiøbing, Carl Mønster, ansat til Told- og Consumtions-Jnspecteur, og forrige Consumtions=Jnspecteur Niels Dræbye, til Told- og Consumtions-Casserer sammesteds. Under samme Dato er Copiisten ved den grønlandske Handel, Peter Hansen Lund, beskikket til Toldforvalter i Neustadt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-02-10
Den 17 Januarii d. A. er Gotsche Hans Olsen, Repetent og Professor extraordinarius ved Sorøe Academie, udnævnt til Consul i Tunis.