Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-04-18
Frankerig. Politiepræfecten i Paris har ved en Ordre forbudet alle forberedte eller aftalte Sammenkomster af Vælgere paa offentlige Steder. Den 3die April har den kgl. Overret endelig fældet Dom i Sagen, om de oprørske Uroligheder, som f. A. forefaldt i St. Denisgaden; og man forsikkrer at alle Jndividuer anklagede af det Offentlige, ere frikjendte. Man paastaaer i Paris, at Dom Miguel har for det diplomatiske Corps i Lissabon, forpligtet sig til, ikke at tillade noget Forsøg paa at overgive ham en uindskrænket Magt, inden han har faaet Svar paa et desangaaende til sin keiserlige Broder skrevet Brev; det kommer nu an paa, om Magterne vil være tilfreds med dette Løfte, der er beregnet paa at vinde Tid. - Garette de France vil vide fra Berlin, at man der imødeseer, en nærforestaaende Alliantstractats Afslutning med en stor Magt, hvorved Preusen kommer til at tage en virksommere Deel i flere europæiske Qvæstioner. Misceller.) Sorte Agnes. Walter Scott arbeider nu paa Scotlands Historie, de 2 første Bind have allerede forladt Pressen, de indbefatte det Tidsrum, fra Romerne stiftede en Colonie i Scotland, og indtil Aaret 1445. Værket vil komme til at bestaae af 6 Bind, og har Titel af: "En Bestefaders Historie til hans Reven lille John, her skal Valter Scott igjen være fuldkommen hjemme, og han har viist ved sit sædvanlige romantiske Foredrag og Anecdoter at give Værket sand Jnteresse for Læserne. Blandt Andet taler han om Krigsbegivenhederne i Aaret 1335, da Damer førte befalingen over befæstede Slotte, ja undertiden endog fægtede i aaben Bataille, saaledes er Slottet Dunbars Forsvar ved den berømte Grevinde af March ikke at forglemme. Hendes Mand havde taget David Bruces Partie, og var draget i Marken med Regenten. Grevinden, som for hendes mørke Ansigtsfarve og hendes sorte Haar, blev kaldet sorte Agnes, var en Datter af Randolph, Greve af Moray, og en modig og rask Dame. Slottet Dunbar var af Naturen godt befæstet, det var bygget paa en Rad Klipper, som strakte sig ned til Havet, og der gaves kun en eneste Adgang dertil, som gik til det Jndre af Landet, og denne var meget godt befæstet. Slottet blev beleiret af Montagne, Greve af Salisbury, som anvendte alt for at ødelægge dets Mure med store Krigsmaskiner, (Katapulter, da man endnu ikke betjente sig af Kanoner; men den sorte Agnes tilintetgjorde alle hans Anstrængelser, og viste sig paa Muren, ledsaget at sine Fruentimmer, og afviskede med hvide Lommetørklæder det Sted paa samme, hvor Stenene havde slaaet imod; som om man ikke kunne tilføie hendes Slot anden Skade, end at gjøre det en Smule støvet. Greven af Salisbury befalede derpaa at frembringe en anden Maskine, det var et Slags Træhuus med Hjul, forsynet med et Tag af overordentlig Styrke og Fasthed, der lignede Ryggen af et Vildsviin, hvorfor Maskinen blev kaldet Soen; denne blev efter den Maade man den Gang førte Krig paa, ført eller skudt ind mod Murene af det Slot man ville indtage, og tjente som et Værn for et Antal Soldater, der befandt sig inden i, mod de Pile og Stene de Beleirede udkastede. Da Grevinden af March saae denne Maskine nærme sig Slottets Mure, raabte hun med en spottende Tone til Greven af Salisburg; og Tag Dig i Agt, Salisbury, din Soe vil kaste Grise. J samme Øieblik gav hun et Tegn, og et uhyre Stykke af Klippen, som hun til den Ende havde ladet løsne, blev fra Høiden af Muren nedstyrtet paa Maskinen, hvis Tag derved splittedes ad i tusinde Stykker. Da nu de engelske Soldater, som vare inden i, søgte saa hurtig som muligt at redde sig, for ikke at knuses af det sammenstyrtende Tag, saavelsom ogsaa for at undgaae de Pile og Stene man kastede ned fra Slottet, raabte den sorte Agnes: "See, see, hvilken Mængde af engelske Smaagrise. - Grev v. Salisbury var selv ikke mindre spøgefuld under disse alvorlige Omstændigheder. Engang reed han paa Recognisering i Nærheden af Slotsmurene, ledsaget af en Ridder, som har en ugjennemtrængelig Vaabenrustning og en tredobbelt Pantserskjorte over sin Lædervams. Desuagtet afskjød en vis William Spens en Piil ned paa denne Ridder med saadan Magt, at han uagtet alle hans Bedækninger trængte lige ind i Hjertet paa ham. "Det er et Kjerlighedspant fra Grevinden, sagde Greven, i det han saae hans Vaabenbroder falde død nedfra Hesten; den sorte Agnes's Pile trænge stedse ind til Hjertet. Ved en anden Leilighed var det nær lykkedes Grevinden at tage Greven af Salis burg til Fange. Hun havde skikket ham en af hendes Folk, der skulle lade, som om han ville forraade sin Herskerinde, og tilbyde at føre ham indi Slottet. J det Salisbury forlod sig paa Mandens Løfter, kom han om Natten uden for Porten, som han fandt aaben, og Faldgitteret optrukket. Da Greven just ville træde ind, gik en northumberlandsk Ridder nogle Skridt foran ham, og næppe var han kommen over Dortrinet, saa styrtede Gitteret ned. Scotlænderne forfeilede saaledes deres Fangst, og gjorde kun en ubetydelig Mand til Fange. - Endelig blev Dunbar Slot undfat af Alexander Ramsay, som fra Søsiden af, forsynede Grevinden med Soldater og Levnedsmidler, Grev v. Salisbury ophævede da Beleiringen, som havde varet i 13 Uger, the Minstrels eller Sangerne feirede da Agneses hvoraf Standhaftighed og Mod ved Sange, endnu et Vers er os i Minde: Heltinden med det høie Mod Hver Dag og Nat paa Post hun stod; Lad Fjenden nok saa listig lure, "Stolt Agnes vogter Slottets Mure! Ouvrard. Denne berømte Financier, som engang i Frankerig spillede en saa stor Rolle, især under Napoleon; (og som senere hen under Bourbonnerne blev beskyldt for uredelig Behandling mod Staten og arresteret) gjorde ofte under hans glimrende Periode, de brillanteste Feter i Paris, hvor alt hvad der hørte til leonton indfandt sig. Saaledes blev engang en Dejenner af denne Herre foranstaltet paa hans Lyststed Rainey, til Ære, for Lady Holland, den berømte Fors Niece, som den Gang med denne Herre opholdt sig i Paris.