JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
De Studerendes Antal i Göttingen er noget forøget. - Leieafgift for deres Beboelser beløbe sig, for nærværende Tid til 22,940 Rbdlr. i Guld.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Nyeste Postefterretninger.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Spanien. Madrit. Med Lyn=Snarhed følge ulykkelige Tildragelser, paa hinanden. Som det hedder skulle ogsaa Pampelona og Saragossa være i fuld Oprør. Barcellonas Tilstand, kan kun opvække den inderligste Medlidenhed.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Kongens Tilbagekomst fra Escurial, fuldkommen lig Ludvig den Alda han vendte tilbage fra Vesailles til Paris; Mordet af en Garde i MadritsGader, midt for Ferdinands Øine; de faste Sva Hs. Majestæt har givet de insolente og feige Forslag, Dronningens Fest, hvorved hun formedelst Upasselighed ikke kunne møde - Alt dette, opvækker hos ædeltænkende Spanier, et meget dyb og meget førgelig Jndtryk.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Kongen - hedder det - ville den 10de Decbr. tilligemed sin Familie begive sig til Prado; et Lystslot 2 Mile fra Madrit. Denne Forsigtighedsregebilliges af alle Ædle.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Siden den Kongl. Families Tilbagekomst til Madrit, forøge de groveste Excesser sig med hver Time Naar Trommen røres, ved den ringeste Forsamling paa Gaderne, forøger den almindelige Skræk sig. Hvor er nu dette høihjertede Folk, der modstod Mu rats Kartæscher og Soldater, De sittre for nærværende Tid for en Hob sammenløbne Factionister.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
(Moniteuren.) Barcellona. Siden Dage (den 8de Decbr.) staae Militz og Soldater ligeoverfor hinanden i Staden. Gouverneuren, der med 300 Mand har indsluttet sig i Citadellet, vægrer sig nu ved at komme frem, og Folket forlanger truende Citadellets Rømning.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
General Riego ventes til Staden. Adresser ere ham imødesendte, og Commandoen over Militzen ham tilbuden. Naar han kommer, saa begynder Tingen først for Alvor.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Græsk tyrkiske Anliggender. Man har endnu ikke noget Officielt og Constantinopels Brand eller Sultanens Mord; sandsynlig var det kun Digt. - Fra Tyrkiet hedder det under 20de Novbr. "Saasnart et Skib lader sig see i Constantinopel fra Odessa, saa er alle som overgivne af Glæde. Nyeheds=Kræmmerne veed da ogsaa ved slige Leiligheder at udbrede de urimmeligste Rygter. Snart er Baron Stroganoff sendt til Seberien og en anden endnu vigtigere Mand til Astrakan. - Men Divanet veed nok, at der er Fare paa Færde, mange Store sende deres Haremer bort med største Jil. Fægtning mellem Cosakker og Tyrker - Vist nok ingen betydelig - Tyrkerne i Nærheden, af Pruth, pleie sædvanlig i denne Flod at vande deres Heste. Den 6te Decbr. rev sig en af disse løs og svømmede over til den venstre Bred. Tyrkerne fordrede den tilbage, og da den ikke strax blev udleveret, saa svømmede en 30 til 40 Tyrker til Hest, lover Floden for med Magt at tage den. Cosakkerne betragtede imidlertid Tingen fra en anden Side; mringede rask Musselmændene, og førte hele Hoben fangne til Kischenew.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Da Tyrkerne i Moldau stedse meere forstærke sig, saa gjøre Russerne nu det samme, især trække de megen Linie-Jnfanterie til Pruth.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Fra Petersborg meldes under 4de Decbr.: "Manifestet mod Porten har endnu ikke ladet sig tilsyne; imidlertid er dog Krigen upaatvivlelig. Den almene Mening som det almene Ønske taler høit derom. Der er givet befaling at organisere 12 Regimenter Cosakker til Uhlaner. Dette hentyder paa Fjendtlighedernes nære Udbrud.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Fædrelan¬ Ved Aarets Begyndelse er Antallet af de tjenstgjørende kongl. danske Søeofficerer: 1 Admiral, 1 Vice=Admiral, 7 Contre-Admiraler, 10 Commandeurer, 5 Commandeur-Capitainer, 21 Capitainer, 26 Capitain-Lieutenanter, 41 Premier-Lieutenanter, 30 Second-Lieutenanter. - Ved Søe-Jndrolleringen og Lodsvæsenet m.v.: 6 Commandeurer, 1 Capitain, 1 Capitain-Lieutenant. - Søe-Cadet Corpset har sin Chef, 4 Subalterne-Officerer, 1 Auditeur, 1 Læge, samt 17 Lærere i de forskjellige Videnskaber og Sprog, og bestaaer af: 10 Cadetter (af hvilke 6 ere Underofficerer) med 100 Rbd. Gage, 30 Cadetter med 50 Rbd. Gage, og 18 Jndskrevne.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
- De under Admiralitets- og Commissariats=Collegium sorterende civile kongl. Betjente bestaae, foruden 4 Justitsbetjente, af 13 Contoirchefer og Forvaltere ved Magazinerne o. s. v., 22 Fuldmægtige og 22 Copister. - Ved de kongl. Værfter ere ansatte 22. Mestere og Mestersvende og 3 Skippere. - Ved SøeEtatens 2 Divisioner ere ansatte: 2 Divisions-Chiturger, 3 Reserve-Chirurger og 3 Under-Chirurger.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Skrivelse fra Nordmarsk i Amtet Husum, d. 6te Decbr.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Den 1ste d. M. vare mange af Hertugdømmets Vestkysts Beboere i Livsfare. En flyvende Storm af Vestsydvest kom med saadan Heftighed, at inden 2 Timer var hele Landet oversvømmet af Floden, og i de paafølgende 4 Timer steeg den til en saadan Høide, at den stod 1/2 Alen høiere end 1772. Ved alt dette er dog intet Menneske omkommet derved; men stor Skade er anrettet paa Digerne, Agre og Enge, samt Husene. Ogsaa Halligland har lidt meget ved den høie Flød; især blev der alle Vandbeholdninger for Creature fyldte med Saltvand, paa en Brønd nær.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Man vil vide, at over hundrede Skibe have siden 1ste Novbr. fristet den sørgelige Skjebne, at forlise i Østersøen og Kattegattet. Et Skib med en Sukkerladning fra Bahia til Hamborg, er brusten mid over i Søen. Af et Skibsvrag have nogle Søefolk indbragt 1400 Stykker Lærred til Cuxhavn.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
I det khavnske Blad: Telegraphen, No. 29, læses følgende:
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Skrivelse fra dentyrkiske Storsultantil Ex-Cadi Luduf Gustapha. (Med Dip om som Pascha af trende Bøffelhaler.) Vi have, med særdeles Velbehag, af Din os til sendte Skrivelse erfaret, hvorledes Du, skjøndt kun en kristen Hund, har paataget Dig at forsvare vore og vore Musselmænds Helt bedrifter mod Grækerne. Ligeledes have vi fundet Din Begjæring billig, at Dig maatte gives en passende Belønning for Din ædle Daad. Vi have derfor raadført os med vort Divan, og, skjøndt vi have fundet Dit Ønske, at vorde udnævnt til Pascha af trende Æselhaler, særdeles passende og beskedent, eftersom vi ikke kunne hædre Dig som en kristen Hund, med de trende Hestehaler, have vi dog, paa Grund af den Foragt hvori det taalmodige Esel er over hele Verden, eragtet det rigtigere, til Belønning for Din mandige og tappre Adfærd, at udnævne Dig til Pascha af trende Bøffel haler. Herved sendes Dig vort aabne Brev paa bemeldte Værdighed. Dersom Du i Fremtiden vedbliver at forfægte vor Hæder, og vil gaae over fra de kristne Hundes Samfund til Muhameds ene saliggjørende Troe, kan Du være overbeviist om, at vi ville betragte Dig som en ægte Musselmand, og hædre Dig med de trende Hestehalers Tegn, og Du kan da med Tiden endog vente at vorde vor Storvezir. Al lad og Propheten beskjerme Dine Dage, styrke Digi Dine Bestræbelser for vor Hæder og gjøre Dig til en Tilhænger af vor ypperlige Religion, til en ivrig Musselmand, Da skulle vi med Fryd udraabe: Lovet være Allahl og Stambul skal, i og udenfor sine Moscheer, som en Festdag helligholde den Dag, da Du vorder vor Troesbroder, J samme Blad findes: Jndbydelse til et Strids blad; hvilket sikker var høist ønskeligt, paa det at De, som ikke kunne leve uden Kævlerier, kunde finde et Sted at expektorere sig, og de Fredsommelige ikke have nødig at betale deres Kjephest-Tumlen.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
I Khavns Adresseavis læses følgende Bekjendtgjørelse: En ung Enkemand i Kjøbenhavn som selv har et godt Huus, og kun har et halvvoxent Barn, som er i god Næringsvei, men derfor har lidet Tid og lidet Bekjendtskab, ønsker, at et Fruentimmer med nogen Formue, at bruge til Handelen, vil indlade sig i Ægtestand med ham, ligemeget om hun er Jomfrue eller ikke, naar hun kun er af Middelstand og sat Alder, blot god, omgjængelig og er ferm i Huusholdningen. En Billet, mærket S. K., Nr. 332, bedes desangaaende afgivet paa Adressecontoiret, hvori opgives, hvad Tid og Sted han kunde tale med hende om Foreningen. En oprigtig Taushed fra hans Side forsikkres.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Den cimbriske Mercur har nu ladet sig tilsyne ved en nye Udgiver, nemlig: Herr Pastor Thisted. (Svar paa det i Herr Wandalls Avis No. 156 Jndrykkede.)¬
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
J bemeldte Jndrykkelse - eller om Man saa tør kalde den - Parodie over den velbekjendte Opfordring i Herr Borchs Avis No. 153 opfordres Undertegnede in specie til navnlig at opgive Forme, da - som det hedder - det vel staaer i min Magt at forskaffe mig Kundskab derom." Ja! jeg skal ikke nægte at have - og næsten fra først af - at have havt denne Kund skib, ligesom og, foruden den i Herr Wandalls Avis No. 156 indrykkede Opfordring, at have modtaget skrivtlige Opfordringer i samme Henseende: men Man ville gunstig undskylde, at hvad Man øn skeer endnu ikke opfyldes, da det har sine Vanskeligheder med slige Opgivender. Skulde imidlertid Forfatteren til hiin Opfordring. i Herr Borchs Avis behage at røre mere op i Sagen uden at navngive Sig, troer jeg det bliver paa sit Sted at opgive Hans Navn og Stand, eftersom mig er opgivet, og da troer jeg mig ogsaa pligtig til at give documenteret Oplysning om de i Her Borchs oftommeldte Avis berørte resterende Bidrage til Skolevæsenet og de i Følge deraf reqvirerede Auctioner forhaabende ved saadan documenteret Oplysning, at det ærede Publicum vil blive ligesaa tilfredsstillet i Henseende til Kravets billighed og Fordeling, som den høie respective AmtskoleDirection og det høi kongelige danske Cancellie blev det, førend det af Samme blev approberet. Lunderager Præstegaard, den 31te Decbr. 1821. A. L. Mørck.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Prædikanterne: Paa Helligtrekongersdag til Høimesse i Budolphi Kirke Herr Pastor Thisted. Aften fang Herr Pastor Henneberg. - Til Høimesse i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup. Aftensang Herr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Bekjendtgjørelser. a. . . ser. At min kjere Fader, Raadmand Hans Lorentz Spliid, forhen Bye- og Herredsfoged i Nykjøbing paa Morsøe, er i Dag efter flere Maaneders tiltagende Skrøbelighed og 9 Ugers Syg leie, ved Døden gaaet over til det bedre Liv, i sin Alders 87de Aar; det har jeg den Ære herved med sønlige Følelser at bekjendtgjøre for den Salliges Slægtninge og Venner. Hammer Præstegaard, den 3die Januar 1822. Spliid.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
At vores elskede gode Moder Ane Krog, Enke efter sal. P. Rincho, sidste Nat omvexlede Tiden med Evigheden, i hendes Alders 66 Aar, efter 5 Aars Svaghed og 10 Ugers haarde Lidelser. Blid og rolig var hendes Død, ligesom hun og stedse har sine langvarige Lidelser med Taalmodighed. Hun var Moder til 10 Børn, hvoraf de 8te tilligemed Faderen, med hvem hun var forenet i 38 Aar, modtage hende Hisset. Dette bekjendtgjøres herved sørgetilligst for Familie og Venner, af hendes efterladte Børn. b Aalborg, den 4de Januar 1822. M. Jensen, S. Kæmpen, f. Rincho. f. Rincho.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Til Kjøbs eller til Leie er til Paaske: Poul Pedersens nye opbygte Gaard med deri værende nye Kobber=Brændeviins-Redskab, en særdeles beqvem Salterbod med rummelig Plads derved, samt halve Brugs-Ret af 28 Sildebundgarns-Stader, som alt kan afgive Levebrød, for en vindskibelig Familie, i Nibe. Hvorom afhandles med Jacob Kiellerup. Aalborg, den 21de Decbr. 1821. Til næste Paaske Fløttetid er til Leie: 4 Overværelser, Spisekammer, Kjøkken og et Halvtagshuus i Gaarden til Jldebrændsel i No. 104 paa Hjørnet af Urbans= og Tver Gaden.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Hos Undertegnede er i August Maaned en Violin uden Bue, indsvøbt i et Haandklæde, indlagt og forglemt. Den rette Eier af ovenmeldte, kan imod dette Avertissements Bekostning afhente den. Aalborg, den 4de Januar 1822. J. C. Jacobsen, Skoemagermester, boendes i Slots=Gaden.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Priiscourant, over de Varer som paa Fattigvæsenets Arbeids-Anstalt Skolegadens Fattighuus, faldholdes af Forstander Brønnum om Formiddagen fra Kl. 10 til 12 og om Eftermiddagen fra Kl. 2-4 til vedtegnede Priser: Gulvteppetøi en og enhalv Alen bredt 3 Mark Alen. Hestedækkener 3 Alen lange og brede 6 Rbd. Parret. Damestøvler af Sælhundeskind med Kantning 2 Rbd. 4 Mk. Parret. Tintøi for Børn i Æsker paa omtrent enfjer edeel Pund af 1 Mk. 8 s. Stykket. Læder Tobakspunge 2 Rbd. Dousinet, Læder=Buxeseler 5 Mk. Parret. Tougværk til Digtning: 1 Rbd. 2 Mk. Lpd. Spaaneæsker til Apothekerbrug 6 Stkr. i enhver Sats a 8 s. Satsen. 4 Stkr. i enhver Sats af 6 s. Satsen.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Commissionen for Fattigvæsenet i Aalborg, den 21de December 1821.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Bogtrykker Wandall anviser hvor et Barn, for meget billig Betaling, kan vorde opdraget.
Jyske Efterretninger, 1822-01-05
Auction. Efter Begjering af Skiftecommissionen i Statsraad Koefoeds og Frues Dødsboe, bliver en Boet tilhørende Gaard heri Staden, som er beliggende i Bispensgade under No. 233, opbuden til Salg ved 3de Auctioner, nemlig: 1ste Gang Torsdagen den 31te Januar, 2den Gang Onsdagen den 6te Februar og 3die Gang Tirsdagen den 12te Februar næstk., hver Dags Formiddag Kl. 10 paa Aalborg Byetingsstue, og anmærkes det, at absolut Salg, hvis nogenlunde antageligt Bud skeer, vil finde Sted ved 3die Auction. Gaarden som er særdeles vel indrettet for en Handelsmand, kan af Libhavere besees og Vurderingsforretningen, samt Conditionerne hvorefter Salget skeer, ere, fra den 20de dennes at faae til Eftersyn hos Hr. Overauditeur Koesved. Aalborg, den 4de Jan. 1822. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Efterretninger fra UdlanDet er en Sandhed hvad et at vore fortrinligste Provincialblade saa rigtig har anmærket, at det gamle Aar har knottet sig til det Nye ved vigtige Begivenheder hvorpaa vi nysgierrige vente Resultatet. Revolutionen i Spanien gaaer stedse frem med raskere Skridt, og i mange Henseender ligner den fuldkommen hiin der omstyrtede Frankrigs Kongetrone og satte hele Europa i Flamme. Fra Grækenland og Tyrkiet modtage vi Efterretninger der stedse synes at være til Hellenernes Fordeel og Porten er ei usandsynlig i en Knibe, hvorfra den umulig uden Opofrelse redder sig af. Jmidlertid, modtager man endnu stedse intet Afgjørende; det evige Eft og det Samme, gjentages. Grækerne forholde sig seierrige. - De russiske Armeer staae ved Pruth, hvor de allerede saa længe har staaet mere loverer Postdagen ikke. De enkelte Vink der hist og her meddeles ere just ikke stedse at sætte Troe til Af Fremtiden vil vi først kunne modtage den sande, og uden Tvivl vigtige Oplysning.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
De spanske Anliggender. - Fra Madrit hedder det under 10de Decbr. General Moreno Daviz var trods de jacobinske Factionister bleven antaget til Militair=Chef i Cordova. Jmidlertid ankom Beretningen og Kongens Budskab til Cortes, og sammes Svar. Nu tøvede de Frygtsomme ikke længere at erklære sig for den gode Sag. Tropperne underkastede sig og Authoriteterne bevidnede deres Hengivenhed for Kongen og Constitutionen. General Da viz sagte at benytte disse gunstige Omstændigheder og gjorde flere Forsøg paa at bringe Staden Sevilla og adskillige Andre, tilbage til Pligt og Lydighed men det var og blev forgiæves. Derefter søgte han at forbindre Rebellernes Forening. Cordovas samtlige Militz traadte desaarsag under Vaaben, og Alle gjorde Sit til at opretholde Roligheden. For endnu at gjøre disse Forholdsregler fastere, sendte General Daviz et Regiment Kongelige Carabinere til en nærliggende færdeles vigtig fast Stilling; Regimentet afmarscherer, men forefinde de med Forundring at Stedet allerede var besat af et Cavallerie=Regiment, afsendt af General Velasco; denne gjorde dem Stillingen stridig. Carabinerne rykkede frem unger, Udraabet: "leve Constitutionen!" Disse giensvarede: leve Riego." Herover opreiste sig en Strid, Gemytterne ophidsedes, og - Mordgeværer blinkede i alle Hænder. Nu blev Kampen almindelig og begge Regimenters Sammenløb var frygtelig. Døden rasede i alle Geledder og Officerer og Soldater faldt paa begge Sider hver for sin Sag. Endelig seirede den Gode, og Carabinerne bleve Mestre af Festningen. - Ved Modtagelsen af denne Efterretning synes hele Provindsen at ville marschere mod Sevilla; dog lykkeligviis blev Planen forandret; thi sandsynlig ville ellers gruelige Begivenheder have forefaldet. - (Saaledes hedder det, men senere meldes der: at hele Stadsen kun er opdigtet.)
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Samme Stad, den 11te Decbr. Vi leve her i Oprør og Elendighed. Pøbelen er i Bevægelse og Authoriterne uden Magt. Hvad der trøster os en Smule er, at Hs. Majestæt er omgivet af troe Tjenere, og at det nye Pallads som Kongen beboer er let at forsvare. Man kan kun gjennem tvende Porte komme til ham. Murene have en Tykkelse af 14 Fod og ere af Qvadersteen; den største Deel af Porte og Dørre af Bronze. Gjennem Pallaiet er desuden adskillige underjordiske Gange som føre til aaben Mark.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Grækenland og Tyrkiet.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Constantinopel, den 27de Novbr. Flaaden er her ankommen fra Dardanellerne og har medbragt de i Galaxidi erobrede græske CoffardiSkibe. Som Seierstegn vare paa Dækket, deels r ophængte og spiddede alle de ulykkelige fangne Christne. Et slig Syn gottede de tyrkiske Blodhunde, de udbrød i Jubelraab og anfaldt paa Gaden de enkelte, Grækere med fornyet Grusomhed. Siden hiin Tid har Musselmændenes Raserie mod alle Christne frygtelig taget til.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
J Asien vedblive Perserne stedse vældigere at rykke frem; - men jo nærmere Faren kommer, des stomeere fanastiske ere Tyrkerne. Deres Overmod har hævrt sig til en Grad, hvorom man ikke kan gjøre sig noget Begreb. For end mere at exaltere, (forhøie) samme, lod Porten den 25de bekjendtgjøre, at Ali-Pascha befandt sig i den høieste Nød og maatte med det Første være tvunget til at overgive sig. De Christne troe alligevel slet ikke derpaa. Storbritaniens første Gesandtskabs=Cavalier, Herr Chapper, en meget fortjent Mand, blev forleden forfulgt til sin Bolig af en rasende Pøbelsværm, der truede at myrde ham. Begge Gesandtene fra England og Østerrig, besværede sig paa den Høieste over en slig Medfart. Kraftige befalinger, bleve derpaa udstædte, men disse hentyde kun til liden Beskyttelse for de øvrige Franker.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Samtlige christelige Gesandte i Constantinopel begynde allerede at træffe Anstalter for i Nødsfald at kunne sende deres Fruentimre a., bort.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Semlin, den 10de Decbr. Over de blodige Begivenheder, hvorpaa de senere Dage i Constantinopel skulle have været rige, har man nyelig fra Belgrad ikke modtaget nogen videre stadfæstende Efterretning. Det heed fra dette Sted, under 4de og 6te d. M., at den saakaldte Bodsanman havde feet vaje, endnu stedse var opreist. Muligt at dette ogsaa blot hentyder paa den høitidelig publiceerte Krigserklæring mod Perserne.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Marseille, den 14de December. Græske Handelshuse have her modtaget den tilforladelige Efterretning, at det i October afgangne Skib, hvorpaa befandt sig 40 til 50 tydske Officierer og Underofficierer, lykkelig er landet paa Morea. De Fremmede bleve af Jndvaanerne modtagne med Tiltroe og Kjerlighed, og alle Fornødenheder bleve dem givne uden Betaling, skjøndt de tilbud at ville betale samme.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Fra Livorno meldes: Fyrst Cantacuzeno er endnu stedse her. Græske Huse i Livorno havde som det hedder, efter hans Tilskyndelse udrustet en Brig, der dirette gaaer af Grækenland og indtager alle Hellenernes Venner. J tvende Havne af det middellandske Hav er allerede 15000 Geværer og 10 Feldt-Kanoner indskibede til Grækenland.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Semlin, den 13de December. J Morea ere Anliggenderne for Grækerne, gunstige; den berømte Churschid Pascha skal ved Thermoppla være slaaet, og herpaa have tilbuden store Summer for sit ved Tripoliza af Grækerne fangne Harem; men da han paa dette Andragende modtog afslaaende Svar, skal han nu ganske være bleven usynlig.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Sverrig og Norge.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Stochholm, den 21de December. Det kongelige Lystslot Ulriksdal er nu bleven indrettet til et Jnvalidhuus; hvilket paa Kongens Navnedag den 28de Januar 1822 høitidelig skal aabnes.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Undersøgelserne af den norske Rigsret, betreffende Anklage mod Statsraad og Chef for Finantz Departementet, Grev Weddel-Jarlsberg, er ophævet indtil næste Aar, fordi nødvendige Oplysninger der kun er at faae fra Udlandet, endnu feiler.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Det contante Beløb som Overskud af det kongelige Tallotterie, har i dette Aar ikke beløbet sig til mindre end 59,384 Rthlr.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Efter de sædvanlige aarlige Beretninger over Høsten, er samme kun i faae Provindser faldet godt ud; i de Nordlige var Misværten almindelig.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Den svensk norske General-Consul i London, ventes for for en kort Tid med det Første hertil.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Blandede Nyeheder. I Hannover kjøber man nu ogsaa hos Musikhandlerne Ypsilanti=Valzer.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
J Jrland begynder man at tage sig en Smule alvorlig af Urolighederne. Special-Rets-Commissionen dømmer rask til døde. Vedkommende lade sig imidlertid slet ikke derfor af række; Breve til Lord=Lieutnanten har endogsaa truet med, at for enhver Enkelt man lod henrette af de Urolige, skulde 10 Mennesker blive myrdet.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Marquien af Wellesley vil holde sit Jndtog i Dublin med stor Pragt.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Den i Barcellona hendøde franske Læge Mazets Enke, der opholder sig i Paris, har afgivet et skjøn Exempel paa quindelig Høimodighed, i det hun har skjænket de for hende samlede Summer til Barcellonas Syge.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
General Bertrand er ankommen til München, og vil efter Forlydende fortsætte Reisen af Wien. Fyrsten af Fürstenbergs Slot er ved en Jldebrand ganske lagt i Aske.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
J de sidste Storme have paa de italienske Kyster over 500 Mennesker tilsadt Livet.