JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-06-02
Sverrig. Kongen af Sverrig hafver udi Aar 4. Bededage ladet udskrifve och forkynde, paa hvilke efterfølgende Texter skal forklaris: Den første Bededag den 26 Aprilis. Til Froprædicken, Nehem cap. IX v. 1. 2. 3. Høymesse, Jos. cap XXXIII. V. 8. 9. 10. 11. Aftensang, 1. Reg. VIII. v. 14. 15. Den anden Bededag den 14. Junii. Til Froprædicken, Psalm. IX. V. 8 til det 16. Høymesse Psal LIV. v. 6. til Enden. Aftensang Psal. XXVII. v. 11. til Enden. Den tredie Bededag den 12. Julii. Til Fro prædicken, Esa. cap. XVII. v 12. 13. 14. Høymesse, Jerem. cap. III. v. 22. 2. Aftensang, Exech. cap. XIV v. 2. 3. Den fierde Bededag den 16. Augusti. TiFroprædicken, Hos. cap. XIV. v. 23. Høymesse, Habac. cap. I. v. 12. Aften. fang, Tach. cap. I. v. 16. 17.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-06-02
Tydskland. J det Keyserlige Hof er stiftet en EcteTrolofvelse mellem Printzen af Pfaltz Neuburg och den Keyserlige PrincessMariana. De Urolige i Ungern ere endnu ikke stille och fornøyede. Giøre de Keyserlige ofte Afbrek, och bruge der til nogle Polakers Hielp, som ere verf vede ved Fransøske Penge. De skal være tilsammen 10000. Mand til Fods och 8000. til Hest. Samt føre et Artolleri af 22. Stykker och 7. Fyrmørser. Ved Rhinstrømmen er intet synderligt passeret, uden at den eene Krigs Mact har paa Partier gjort den anden Skade, och undertiden de Keyserske, undertiden de Franske ligget under.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-06-02
J Trier ere nogle Forrædere efter deris Fortieniste straffede. Nemlig de Geistlige ere indmurede i en Kieldere, hvor de skal blifve deris Lifs Tid ofver. Frantz Guffard och en Ritmester mistede deris Hofved. Captein Kulwein och en Kiøbmand som der i var deelagtig blefve hengde i en ny Galle. Qvinde-Kiønnet blef benaadet at rømme Landet. Den Ugudelige Manere med at gaa for Haanden och at stikke eller skiude hinanden neder for et Ord eller anden disslige Sags skyld, har Chur-Førsten af Brandenborg i denne Maaned ved en Placat udi sine Lande ladet forbinde. Hvor til blant andet dette har given Aarsage, at hans Kammer-Junckere Buch och Slieben ere kommen i Trette sammen, och den eene esket den anden ud, saa at Buch skiød Slieben ihiel. Summen af Placatet er, at ingen skal være tilladt saaledis enten at vexle Kuler, eller i andre Maader at gaae for Haanden. Och om nogle af Gemeen endenge vilde der an, da skulde det skee i en Kreds omringet med Pikker, och Vederparterne ikke at tilstedis at komme der af, førend een af dennem er blefven paa Stedet. Och da skal strax Bøddelen være tilreede och sla Hofvedet af den anden Nederland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-06-02
Den 10. Junii var et Opløb i Bryssel i Braband, som begyndtis aff en hob Bøn Bønder og Urtegaards Mænd, hvis Huse och Middeel af Krigs-Folket vare ruinerede och ødelagde. Disse Bønder och Urtegaards-Mænd komme desperat til Byen med Øxe, Pikker och Stenger, och fulde først an paa Raadhuset, hvor de sloge Dørren op paa Skatkammeret, och romsterede i gruelige Maade. Siden rende de op Borgmesters Huus, och forderfvede alt hvad de der udi funde. Jmidlertid loed Øfrigheden samle Krigs Folcket, och sætte dennem paa det store Torf. Men Bøgerskabet vilde ikke lide Soldaterne paa Torfvet, saa at de maatte der fra. Siden ryctedis der at Byen, skulde udplyndres, hvorfore Borgerne sankede sig i deris Gehr, och saae Alting ud til en selsom Handel. Omsider kom Hertugen af Villa Hermosa sampt Printzen af Vaudimont och Guberneuren paa Torfvet til Borgerskabet, och med deris Forsictighed stillede all den Urolighed, saa at Alting atter igien bleff rolig och stille.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-06-02
Freden mellem Frankerig, Spanien och Holland siunis vel at være sluttet: Men det er at befrycte at den vil ikke vare lenge. Thi Frankrig giør allerede atskillige Tvistigheder om de Byer och Fest ninger som skulde ledig giøris, och Holland faar af de Allierede allehaande at smøre sin Næse i for den Ubestandighed den i sin Tro och lofve lader fornemme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-06-02
Engeland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-06-02
Parlamentet har endnu bevilget 200000. Pund Sterling til at betale Krigs-Folket: Men der hos begiæret at de som har været verfvet siden Septembris forleden Aar, och intet udrettet, atter igien maa aftakkis. Ellers ligger 30. Orlog Skibe færdige, til at udløbe, och ingen veed hvort hen. J denne Maanet er et Skib fra Guinea hiemkommen, som har bract en Konge fra samme Land med sig fangen. Capteinen paa Skibet har fanget ham med Forræderi, och under Venskabs Skin bødet ham til Giest i Skibet, och med det samme bortseyler med hannem. Kongen af Engeland har en svar Afsky der til och hvis Capiteinen som det giort hafde var endnu i Lifve, och ikke var død paa Reisen, da kom hand vel til at betale den Falskhed og Forræderi med Hofvedet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-06-02
Ryssland oc Tyrkiet. Krigen mellem Tyrken og Moskoviterne gaar for sig. Och har Tyrken 200000. Mand paa Been, som massere ad Donaw, och ville giennem Wallachiet bryde ind i Ryssland. Musskoviterne staar ved den Aa Borrysthenes 25000. Mand sterk, och har derforuden sendt 30000. Mand af Tartariet at de skulde falde der ind.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-06-02
Polen. Endnu er ikke den Urolighed i Danzig stillet. Den Gemeene Mand har kommet Raadet til at skikke Gesandter til Chur Førsten af Brandenborg om Doctor Strauch at hand maa komme løss, hvilket Chur-Førsten och skal hafve bevilget. Til kiøbs hos H. K. M. Bogh. Daniel Paulii boendis paa vor Frue Kirckegaard.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
Kiøbenhafn. Vor hans Majestæt reysede ad Skaane, gjorde hand den Edele Herre, Baron Oluff Rosenkrantz til sit Geheime Raad. Den 13. Dito slog Torden ned paa Christianshafn i en Skude, oc splittede Masten i mange smaa Stykker. Den 19. skeede en gruelig Gierning aff en Tyff, som var fangen i det blaa Taarn. Thi der Taarngiemmeren trode ham alt for vel, och lod ham gaa uden Jern, saae hand sin Leilighed, och med en Jernstang slog hannem ihiel. Tog saa NøgNum. 97.) lerne, gick i hans Kammer, och iførde sig i hans Klæder. Drog dermed ud och slog Dørren i efter sig. Satte sig saa i en Kro, drack oc giorde sig lystig, som Alting var heel vel bestilt. Dette skiede om morgenen tilig ved fire slet, och ingen vidste noget deraff, førend om Middag, der mand ikke hørde ringe ni til Prædicken paa Slottet, hvilcket falt Taarnegiemmeren til at giøre. Thi da saugnede mand hannem, och efftersom hand ingensteds fandtis bleff Dørren aabnet, och befunden hvorledis det tilstod. Men Morderen fandtis ingensted førend mod Afftenen hand vilde gaa ud aff Porten, hvor hand bleff greben. Nogle Dage. Gagag. Dage der efter fick hand sin Dom. Mens Executionen er endnu ikke skeed.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
Den 26. Julii hafver mand fundet et Drenge Barn myrdt, liggende imellem Vestre och Nørre-Porte. Den 30. dito ved 9. Slet om Forremiddagen falt en Møllerreng need af sin Hosbondes Jens Møllers Mølle uden Nørre-Port, och blef død paa Stæden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
Efterat Helsingborgs Slot sidst i forleden Maaned var indtagen, blef den Svenske Garnison, som der udi hafde ligget, ledsaget af den Svenske Leyer. Der de komme til Gedinge-Bro motte de Kongen af Suerrig, med Otte tusind Mand, som vilde hend at undsætte Helsingborg. Men der hand hørde, at det vaar alt ofver, blef hand stille liggendis, och opholt voris Confoy udi 24 Timer, masserede saa ad Christianstad tilbage igien. Men Commendanten Cail Haar, som hafde ofvergivet Slottet, blef strax som sigis, tagen udi Arrest med tvende andre Officerer, som vare de første, der med hannem sluttede gifve sig. Siden blef hand dømt fra sit Lif, och hans Hofved i alfar Vey sat paa en Stage. De andre to blefve harkebuseret. Denne Commendant Haars Broder, var Johan Adolf Haars, som for to Aar siden blef harkebuseret, for hand hafde ofvergifvet Bodekul eller Carlshafns Skandse.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
Den 15. Julii brød vor Armee, op fra Helsingborg at søge de Suenske. Den 16. laa de paa Vedby Hede. Den 17. hos Thorup och Fortropperne hos Mollerød, hvor de Svenske laa tilforne 250. Mand sterck. Och løbe strax, der de fornumme vore Folck och brøde Broen aff. Den 21. Dito, efter at Broen var igien forfærdiget, brøde vore op och fore videre frem och komme den 25. at staa ved Onnested, som er tre Fierding-Veys fra Christianstad, och en Fierding Veys fra de Svenske. Der har de ligget siden den Tid, och ikke kunde kommet videre, for de Svenske har indtaget Passen, och beskantzet sig med Grafver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
Paa Veyen lod hans Majestæt den fornemste Pagage och de tungeste Stykker skicke ad LandsCrone. De Svenske har iligemaade. maade skicket deris fornemste Føring och Stykker af Carlshaffn. Den 17. gafve vore Folck i Christianstad Løssen med tre Stykker, der efter hørdis ni Skud som mand meener at være skudt aff Floden, som da laa i Gabet aff Christianstads Aae. De Svenske har sendt nogle tusinde fra Hæren hos Christianstad af Norrig. General Major Løvenhielm er bleven Commendant i Lands-Crone. Voris Flode laa den 3. Julii under Lante-Ryen, och der forsenckede Farten ad Stralsund. De tvende Skibe, Prinz Georg och Mars komme den 16. tilbage af Dragør, at de skulde repareris for de nyligen udi en svar Storm hafde lid Skade paa deris Master. Den 18. laa Floden ved Borringholm. Noget der efter har den lagt sig for Gabet, af Christianstads Aae, som sagt er.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
Sidst i denne Maaned var General Major Meerheim i Dræbning med et Partie af de Svenske och blefve i samme Dræbning tredsindstiufve af Fienderne døde och ti fangne. Af vore blefve tretten hvæde. Ellers var Meerheim da saa nær Christian stadt, at hand lod kaste tre Raketer, och dermed gaf Jndvaanerne i Byen Løsen: hvilke svarede med tre Stykkeskudt, saavelsom Herpncker och Trommeter. Nogle som ere løben fra de Svenske, berette, at de hafve for nylig stormet til Christianstadt, och i samme Storm miste otte hundrede Mand, dissligeste at General Lieutenant Schultz, er død af et Saar hand fick i Stormeen. Mand har och spurt, at voris Flode har paa den anden Side af Christianstadt, sat en heel hob Krigsfolck paa Land, under Øfverste Stuarts Commando, och at de hafve stucket de Svenskis Magazin eller Proviant Huus i brand, samt faaet General Major Lübecker fangen: derimod skal igien af voris Øfverst Troppis Søn och en Lieutenant være fangen. Den 30. dito ankomme to hundrede Mand verfvet Folck fra Kønigsberg, och føre ad Lands-Crone. Did hen ere och kommen en deel Folck fra Saxen-Gotha Den Høyeste Rettis Besiddelse i Kiøbenhafn, er nu fast til Ende.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
Fra Norrig er Tidender, at Hans Høye Excell. hafver forladet Bahus, hvorom i tilkommendis videre skal ommeldis. Om selsomme Sager, som høre. til denne Maaned. Her berettis atskilligt, hvoraf mand vel ikke er viss paa altsammen, saa kand mand Gagg i mand dog icke lade mand jo maa fortelle det mand hørt har : at en hver maa dømme derom hvad hanem got siunis. Til Kiel udi Holstein skal noget fersk Kiød, efterat det var kiøbt, blefven saa ganske blodigt som det vilde med alle forandris til Blod.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
Udi en By Lausig tre Mile fra Leipzig skal lige saadant være skied med et stycke, Brød och et Fad Kallun. J Bamberg udi Tydskland skal Solen først være seet blodrød, och dernest mangfoldige røde, blaa och sorte Kuler, som fløye hid och did i Luften, och dette skal hafve varet ved en Times tid. J Marieworden i Pryssen skal være seet en Ormen half snees Alenlang, tyck som et Træ, och med et Hundehofvet: som har gjort Folck och veg Skade. J Jylland skal i forgangen Maaned være først seet et stort stycke Jld falden fra Solen, dissligeste en hob blaa Kuler, dernæst skal mand hafver mercket i Luften Lignelser af Fyrmøser, Stycker med Hiul ved, samt Standarder af rød Farfve och et rød Kaars, med disslige flere Sager. Af hvilcket kand skie noget er sant, och noget løgn, och af denen opdicted, som har got deraf at de kand bedrage, Folck; Derfore maa en hver tage det forsit eget Værd. En Spaadom er och indkommen i denne Maaned, af efterfølgende Jndhold. Efter Sanct Lars Dag skal der komme gruelige Stormvinde, och rycke Træerne op af Jorden. Dernæst et stort Jordskielf. En stor Herre, skal omkomme hans fornemste Raad, och Solen med Maanen sees med blodige Croner. Sidst i Augusto skal Jorden forbrændis af Solen, och skie megen Blods Udstyrtelse. J Septembri skal skee en serlig Oprør och Førstens Herredømme forstyrris. Sidst i Octobri skal atter skieet Jordskielf, och var raadeligt at et dubbelt Kronet Hofvet forlod sin Residentz, och paa et par Maaneders Tid gaf sig hen i en Dal. Saavit denne Spaadom, om hvilcken fornuftige Folck dømme, at den er enten en pur lutter Løgn, eller en blot och bare Gisning, som kand finde paa i et, och liufve i tusende andre Stycker. eftersom ingen siden Apostlerne och Propheterne ere borte, mere har at vente nogen ofvernaturlig Aabenbarelse och af Guds Aand, om slige tilkommende Ting. Skulde der och noget meere deraff skee och fuldkommis, saa kunde det icke andet være, end af Diefvelen, som undertiden siger forud, det hand meener sig self at kunde afstedkomme, naar hannem af Gud Tillat er, at føre Folck i vrange och Phantastiske Jndbildninger. At de frycte sig for det som intet er, och derimod intet reddis for det som de hafve billig Aarsage at reddis for, och det Guds hellige Ord alle ubodfærdige sandfærdelig spaar och propheterer, och hver Dag fuldkommis. Saa mangen Krinckeltrog har Satan Folke finde De arme Adams Børn at fange i oc binde Nu giør hand lutter Logn til Himmel taled sant. Nu Sandhed gien til Togn och blotte børe Cant. Tydsk Tydskland oc Franckrig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
Mellem de Tydske och Franske er hart hos Reinfelden skied en blodig Dræbning, som er saa tilgaaen. De Keyserlige hafde skikket nogle tusende Mand ud, at de skulle acte paa den Franske Hær som stod hos det store Hyningen. Deraff fick Marskal Creqvi et Nys. Brød derfor op imod dennem, och masserede all Natten; mod Dagningen støtte den Ehoiseliske Hær til hannem, saa at der af begge Hær blef gjort en Armee. Dermed masserede fort frem imod de Keyserlige, och der de vare kommen til forre Tropperne, trængde de saa hart paa dem, at de motte reterere sig til deris Redute eller Feld-Skandse, hvorpaa vare fire Stykker. Croqvi ilede efter med den heele Armee, och falt Skandsen an med saadan Furie, at nogle hundrede af hans egne blefve liggende derfore. Thi de Keyserlige værde sig mandelig, end ochsaa paa Knæene der de icke med re formaatte. Omsider der det hele Franske Fodfolck var fremkommen, maatte de gifve sig paa Fluct, ad Reinfelden. Men de blefve saa forfuldt, at mange af dennem maatte lucke Øyen til, och en deel Fransoser trængde sig ind med dennem i Byen. Hafve och visselig bemæctiget sig den, dersom de Keyserlige icke hafde stucken Skibbroen i brand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
Paa den Keyserlige Side ere ved 1000. Mand blefne; blant hvilcke var Øfverst Portias och hans Øf verst Lieutenant Prinz Carl af Baden, som med Hesten styrte aff Broen, ned i Rhinen. Dissligeste Øf verst Winckler, som var Commendant i Rheinfelden, och andre fleere Officerer. General Starenberg fick Skade i sit Been, som dog icke har stor at betyde. De Franske gick och icke rammet forbi, och miste ofver tusend Mænd, foruden de som satte Lifvet til for Skandsen. Mange høye Officerer af dennem blefve och qveste, och ere i Basel indførde, af hvilcke fire allerede ere døde. Nogle ere och i Rhinen druknede,
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
blant hvilke nogle Laxe-Fiskere hafve udi deris Laxe-Vaad opfisket en med en Fløyels Kioel, och fundet hos hannem to hundrede Pistoleter i Guld.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
NB. Saaledis skrifve de Tydske derom. Fransoserne derimod gloriere, at de ingen Skade har faat i samme Dræbning, hvoraf enhver troer hvad ham lyster. Siden har de belagt. Gagag ii. belagt Reinfelden, och kast ofver sire hundrede Bomber der ind. Har dog omsider med uforrettet Sag, maat drage derfra igien, og sat, for Offenburg; hvor de atter er kommen i fær med de Keyserske, och skeed en temmelig Skade paa begge Sider. De Franske, som de selff bekiende, har blant andre mist Mar skalck Skombergs Søn, som er blefven fangen. De hafve indbildt sig, strax at intage samme Offen burg ved en Fændrichs Forræderi, som sig hafde paataget, at hand vilde læt fly dem ind i Byen. Men det er blefven aabenbare, saa at samme Forrædere derofver miste sit Hofvet och blef ophengt efter Fødderne. Den 15. dito var et stort Uveyved Nürnberg, og slog Torden need uden for Byen, och tog Lifvet af tre Mennisker. Udi Tanger mynde, som ligger i Nymarck hos Elfven har sidst i forrige Maaned været en stor Vaade-Jld, och Raadhuset med to hundrede Gaarde er afbrændt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
Den 26. Julii n. st. om morgenen ved to slet er Kæyserinden for løst med en ung Prinz, som Dagen nest efter blef døbt och næfnt: Josephus, Jacobus, Johannes, Ignatius, Antonius och Fustachius. Lifland, Polen och Pommeren. For kort Tid siden brænde halfhundrede Gaarde af i Forstaden i Riga. Den 10. Julii kom Doctor Egidius Strauch tilbage til Danzig igien, och blef ledsaget af 400. Borgere, samt en stor Deel af Fruentimmeret, som Dagen tilforn vare udfaren ham i møde. De Brandenburgiske har indtagen Vickerskandsesom ligger ved Gabet af Aaen hos Gripsvald. Och meener mand at de ville enten, beleyre Gripsvald eller Stralsund: Voris Danske Flode har paa nogle Dagers Tid ligget for Jellen, hvilcket er Fare Vandet paa den Nørder Side ad Stralsund, och har der nedsenkt gamle ubrugelige Skibe, och dermed tilstoppet Farten, at ingen kand meere komme der igiennem. De har och strax uden for Stralsund sat Folck i Land, och brændt och skiendt alt hvad de fand for sig. Omtrent den 20. och 21. dito har mand hørt en svar Skyden i Søen, och er til Colberg samt Stralsund atskilligt Vrag af Skibe fløt til Land, saa at mand gietter til der skal være holden it Søeslag deruden for. Kønigsmarck har ladet føre nogle store Stycker fra Lante Ryen til Gripsvald. Chur-Førsten af Branden. burg har hent fra Rostock de Stycker, som som hand hafde ladet føre derind i der Stettin var beleiret: och siges hand med sin Armee ad ville gaa lige af Stralsund: at beleyre den. Och skal hand allerede hafve berendt den.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
Ungern. De urolige i Ungern skal være sytten tusend Mand sterck, och faaet til sig tolff tusende Fransoser. De har indtaget atskillige Kiøbstæder och tage saare ilde af sted hvor de fremkomme. Keyseren har lofvet at tage dem til Naade igien: men de sætte kun liden Tro och Lofve dertil.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-07-01
Nederlandene och Spanien. De Franske har faaet nogen Skade for Bergen i Hennegou. Siden har de villet hefne deris Harm och kommen atter for Byen, i den Meening, at de ville afbrænde alt voxende Korn, der uden for. Men ere af Bymændene saa undfanget, at mange af dennem motte bide i Græsset. Omsider har de fuldkommeligen beleyret, Byen, med en stor Krigsmact och fry ter mand for, at de med det snariste vel indtage den. Printzen af Oranien skulde undsætte den med en firetyfve tusende Mand: men mand frygter hand udretter icke meget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
Dannemarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
Kiøbenhafn. en 3 Aug. udgick en Forordning om en ny Kop Qvæg- och Rente-penges Skat, til fornøden Krigs Udgifter, af efterfølgende Jndhold. En hver som i den udgifne Rang om en hvers Gang oc Sæde er besattet: Skal give for sig self 12. Rixd. For sin Hustru 12. Rixd. For hver af sine Børn, eller de som lige ved dem actis 6. Rixd. For en Hofmester, Præceptor, Secreterer, och Kammer-Tiener 4. Rixd. For en Tiener, Kusk, Lakkey, Dreng, Pige eller Amme 2. Rixd. De andre af Adelstanden, eller de som Sædegaarde och Jordegods paa Landet bestyde. Saavelsom (Num. 99.)
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
Professorerne, Prouster och SognePræster i Kiøbstæderne, Commissarier, Amts-Forvaltere, Landstingshører, Landstingsskrifvere, Ambtskrifvere, Huus- oc Ridefogeder, Præsidenter, Borgmestere och Raad i Stabelstæderne paa Landet, oc Borgmesterne i andre Kiøbstæder, Proviant- oc Ammunitions Forvaltere, Toldere og Forpactere paa Landet, dissligeste oc alle Kongel. Betienter ved Hoffet, och andensteds ingen undtagen, som To hundrede Rixdalers Gage og derofver niuder. Jtem Grefvernis oc Friherrernis Birckedommere, Forvaltere og Rideføgder, saa oc herforuden alle Kiøbmænd, Viin oc Øllskienckere, Bryggere Bagere, oc alle Slags Handvercksfolck oc andre som i voris sidste udgangne Krigs-Styer udi de Jlii. første første siuf Classer ere sat, For hver af dennem self 8. Rixd. Deris Hustruer 8 Rixd. For hver af deris Børn eller de som lige med dennem holdes 4. Rixd, For en Præceptor, Skrifvere eller Kiøbmands Svend 2. Rixd. For en anden Tienner, Handvercks-Svend, Dreng, Pige eller Amme og anden Tieniste-Folck 1. Rixd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
Præsterne paa Landet, Capelanerne oc Raadmændene i Kiøbstæderne, Byfogederne, Byskrifvere, Told-Betienterne og Visiteurne, Herritz- och Bircke-Fogder och Skrifvere, saa och andre vore Betiente, som i forbemeldte Post ey næfnet ere, saa och alle andre Kiøbmænd, Borgere och HandvercksFolck, som ey i bemeldte siuf KrigsStyrs-Classer regnet ere, dissligeste Adelens och andres Ridefogder och Forvaltere, Skippere, saa och Hollændere paa Sæde- och Ladegaardene, som Kiøer i Forpactning hafver, For hver 3. Rixd. Deris Hustruer 3. Rixd. Hver Barn eller de der lige ved holdes, 1. Rixd. For en Tiener, Pige eller Dreng och anden Tieniste-Folck 4 Marck Danske. Alle Skou- och Strand-Rider, Sædedegne, Substituter, Klockere, paa Landet, och anden Slags Betiente, saa och Møllerne, saavelsom Gastgifvere och de som Kroehuus holde; Jtem Handverck Folckene paa Landet, alle Slags Daglønnere i Kiøbstæderne och de Bønder paa Landet som ingen Landgild gifver, For dennem self 1. Rixd. Deris Hustruer 1. Rixd. For et Barn ofver 10. Aar gammel, eller for en ung Karl, Pige eller Dreng 2. Marck Danske. Alle Bønderne, Gadehuus mænd, Indester och deslige, For dennem self 3. Marck Danske. For deris Hustruer 3. Marck Danske. For et Barn over 10. Aar gamme eller for en ung Karl, Pige eller Dreng och all Tieniste-Folck, half anden Marck Danske. Alle Encker gifver for sig, deris Børn och Tieniste-Folck, saa och Børn som Forældrene ere fra døde, lige efter den Stand som deris afgangne Mænd och Fader i været hafver, och i forbemeldte Puncter ommeldet er. Herforuden skal endnu gifvis Qvæg-Skat: Af hver Carosse-Hest, Ride-Hest eller Hopper udi Kiøbstæderne 2. Rixd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
For en anden Hest eller Hoppe udi den Kongl. Residentz Stad KiøKiøbenhafn och paa Sædegaarden, 1. Rixd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
Af en Hest eller Hoppe udi de andre Kiøbstæder, saa och Præsterne paa Landet, Ambesbetienners och andre paa Landet som til Calleske Postvogne eller Ride-Heste bruges, 1. Rixd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
Alle andre Heste i Stæderne hos Præster, Fogder, og andre Betienter, være sig hvem det være kand, saa och af Vognmands-Heste, af hver 4 Marck Danske.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-08-01
Af en hver Fole under to Aar gammel, gifvis af ermelte Personer, 2. Marck Danske. Af hver Bonde-Hest paa Landet 1. Marck Danske. Oc af en Fole under tre Aar 8. Skilling. Jtem, af hver Oxe ofver fire Aar, gammel som paa Sædegaardene och udi Kiøbstæderne, saa och hos Ambtsbetienterne och Præsterne paa Landet befindes, uden Underskeed, hvem den tilhører, 1. Rixdl. Af dislige Aar som hos Bunden och andre befindes 4 Marck Danske. Af en dito fra 2. til 4. Aar paa Sædegaardene i Kiøbstæderne hos Ambtsbetienterne Fogderne och deslige saa och hos Præsterne 3. Marck. Danske. Af hver Koe ligesaa 3. Marck Danske. Af hver slig Oxe fra 2. til 4. Aar saa och af hver Koe, som hos Bønderne befindis, 1 Marck Danske.