Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-15
(Denne interessante og levende Skildring af Klosterlivet i Palæstina giver os et tydeligt Begreb om, hvorledes det i Catholicismens Tid har seet ud i Danmark, hvor der, som bekiendt, ikke manglede paa Klostere. Sjælland var ligesom besaaet dermed, og Munkene havde udseet sig dertil de skjønneste Egne. Man tænke sig kun Esrum, Sorøe- og Ringsted Kloster, hvor behageligt de laae. Overalt sørgedes for at anlægge den i Skovegne og i Nærheden af fiskerige Jnd søer, der kunde forsyne Munkene ikke allene i Fasten, men ogsaa paa hver andre Tider af Aaret, med de herligste Færskvandsfiske. Maaskee man endnu har at takke hine Lekkermunde for Krebsene ved Krebshuset. Skade at Klosterhistorien hos os er indhyllet i saa tykt et Mørke. Aarsagen hertil maa for en stor Deel tilskrives den Hidsighed og Uoverbærenhedsaand, hvormed man, strax efter Reformationens Jndførelse, gik frem mod Munkene. De slæbte, ligesom Christian den Anden ved sin Flugt, de vigtigste Documenter med sig, i samme Øiemed som denne, for ved en muelig Tilbagevendelse, at kunne hjemle de Rettigheder, man skilte dem ved.) Mohamed Ali Pascha, der stedse bestræber sig for at indføre europæisk Civilisation, har nu givet befaling at oprette et Jnstitut efter de enropæiske Lyceers Jndretning, og sat i Spidsen for Jnstitutet Nurede din Effendi, en Moslem, der har nydt europæisk Opdragelse. En anden ung Moslem, Hadschi Othman, har han sendt til Paris, for der at studere fransk Literatur. Udbredelsen af Smagen for den sidste i Ægypten er især Basili-Fakit magtpaaliggende. Han har allerede oversat adskillige Værker af Voltaire, Rollin, Fenelon, Volney og Beccaria i det Arabiske. Aaret 1822. Jkke letteligen har dette Aar havt sin Lige iblandt dem, som de nu Levende have kjendt. Saare tidligt og med sjelden Varme indfandt Foraaret sig, Danmark glæder sig kun sjeldent ved en saadan Vaar, som denne, i Almindelighed er Overgangen fra Vinter til Sommer saa brat, at Foraaret ikke ret kan kjendes. Heftigt Uveir, Torden, Storm, ja Haglslag faldt ind i næsten hele Europa i den lummerhede Juni Maaned, i denne Maaned steg Tørken paa det Høieste. Mange Sommerfrugter bleve utidigen modne og visnede næsten bort. Vaarsæden, især i sandede Jorder, visnede uden at skyde op, især skete dette med Ærteblomster. Ogsaa Hørren led meget. Han ger, Enge, Kløvermarker tørredes og bleve som afsvedne; de meest sumpede Enge bleve ganske tørre, Kilder og Floder udtørredes. Paa sine Steder gik det saa vidt, at man om Natten satte Vagt ved Brøndene. Denne vedholdende Hede og Tørke var udbredt over hele Europa. Saale des viste f. Ex. Thermometret i Paris i de første Dage af Juni allerede 250 R., i Marseille, Barcellona o. s. v. 300. Ved Toulouse ødelagdes Kornhøsten næsten aldeles ved Tørken. Wien oplevede i Juni en Hede af 26 R. Klagenfurt 21 o. s. v. Hvor varmt her i Kjøbenhavn var, mindes let. Paa Landeveien ved London styrtede fra den 9 til den 16 Juni elleve Heste af Heden. J Petersburg var der i Sommer Mangel paa Jis, og man mindes ingensinde, at denne Artikel der er blevet saa dyrt betalt. Det er bekiendt, at man fra London hentede en Jisladning i Grønland, her i Kjøbenhavn var aldeles intet deraf at faae. Ved denne Hede og Tørke udbrød der mange Steder Jldebrand og betydelige Skovbrand, dette var f.Ex. Tilfældet i det vestlige Frankrig. Paa sine Steder, især i det vestlige og nordlige Tydskland, fremkom utallige Hære af Markmuus og anrettede umaadelig Skade paa Kornmarkerne. Meeldug skal ikke have været saa hyppig i mange Aar. Uforstyrret af vandkoldt Regnveir har Varmen, som holdt ved fra de tidligste Foraarsdage, især været gunstig for Biavlen. Fuglene tilendebragte deres Rugetid langt tidligere i Aar end ellers tidligere end ellers tang Foraarets Sangfugle. Den vedholdende Varme bragte overalt Frugterne til en beundringsværdig tidlig Modenhed. Allerede den 14 Juni fandtes der ved Sitten i Canton Wallis fuldkomment modne Muskatellerdruer. Den 28 Juni bragte man i Freyburg de første Druer til Torv. Viinpriserne i Rhinegnene faldt betydeligt. Hvor tidligt havde vi ikke her i Danmark mange Frugter, f. Ex. grønne Ærter. Jkke i Mands Minde har her været en saadan Overflødighed af Frugter og af saa gode Frugter som i Aar. Selv Vindruen er herligt modnet her i vort Norden. Endnu vedbliver Veiret at være mærkeligt ved sin Mildhed, og det er nok et saare sjeldent Tilfælde, at man i October Maaned er kommet til Torv i Kjøbenhavn med unge grønne Ærter, hvilket dog i disse Dage har været Tilfældet. Som et meget tidligt, varmt, usædvanligt tørt Aar, der udmærkede sig ved store Elementaruheld, vil Aaret 1822 vorde anført i Naturens Historie. Den ædle Druesaft vil vorde kogt som i Aarene 1783 og 1811, derfor vil dette Aar ogsaa vorde udmærket i Frugt- og Viinavlens Aarbøger. (Hand. Tid.)