JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-28
Die Geschichte ist tine Sammlung von Erfabrungen und Thatsachen, welche und für die Bukunst belehren und warnen, &c." d) En Draabe i Havet. c) Et nyt Forsøg." Ergo animos gevumque notabis præcipue, hinc alias artis prolemque parem tum, &c."g) "Festina lente."a) "Verbesserungen im landwirthschaftlichen Gemerbe wi in der Politik mussen so viel moglich dem Bestehenden angepast werden &c.""Nicht Ruhm - nur Nützlichket ist des Bestrebens Ziel."k) "Res patriæ etiom civium. 1) "Satis jam verborum, si sat bene."m) "Post nubila Phoebus.""Jkke et enkelt, men den forenede Medvirkning af flere passende Foranstaltninger, formaaer at bringe vor Hesteavl til det Punkt, Tiderne fordre og Omstændighederne tillade.""Eqvus perse cursurus, si tamen horteris, fortius ibit." 1) Held den Konge, som tænker paa Landets Vel." 4) At have gode Heste og være godt kjørende, letter Farten paa meer end een Maade paa Livets Vei. 1) "Erfaring. 5) "Es blube die Pferdezücht."t) "Liebes Plafflein, fürcht Dich nit, saa DeinSpruclein, theiles mit."ud) "Knap! sattle mir mein Dänenross.") "Til et forbedret Agerbrug." 1) "Til Fædrelandets Vel." 5) Uden Devise.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-28
Jfølge de af Selskabet valgte Censorers Bedømmelse over disse Afhandlinger, kunne de 13 sidstnævnte (1) aldeles ikke komme i Betragtning, enten fordi Gienstanden ikke var behandlet med en nogenlunde grundig Udførlighed, eller formedelst de vrange Jdeer og umodne Forslag, som i Afhandlingerne forekomme, og som løbe Forfatternes Mangel paa nøie Kundskab om Sagen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-28
Jblandt de øvrige 10 Afhandlinger have især de 5 første tildraget sig Censorernes Opmærksomhed. Forfatterne af disse 5 Afhandlinger (under ade) ere enige i, og have godtgjort, at Hestens Værd ikke bør bedømmes alene efter det blotte Skue, men bør afgiøres ved Dygtighedsprøver, at den hidtil skeete Præmie-Uddeling for Hingster ikke kan anbefales som noget Middel til Forædlingen af Landets Hesteavl, men at Jndførelsen, af Væddeløb og Fuldblod maa dertil foretrækkes. - Der giøres tillige opmærksom paa Nytten af Dyrskue og Auctioner i Forening med Væddeløb, og paa Vigtigheden af Slægtregistre over de fortrinligste Heste, m.v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-28
Jsærdeleshed har Forfatteren til den i det tydske Sprog skrevne Afhandling c paa en fuldkommen indlysende Maade beviist, at Præmie Uddelingen efter Skue ei svarer til Hensigten, men at Dygtighedsprøver ere nødvendige til Hestens Bedømmelse. Ved den Grundighed og Udførlighed, hvormed Materien om Væddeløb behandles, udmærker denne Afhandling sig fremfor alle de øvrige Men saa aldeles fyldestgiørende den ender i Undersøgelsen af disse Gienstande, saa lidet tilfredsstillende fandtes den i andre Dele, og det af Forfatteren gjorte Forslag om Anvendelsen af den til Hingstpræmier hidtil udbetalte Sum kunde ikke bifaldes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-28
Afhandlingen d fremsætter flere paa Tænkning og Sagkundskab grundede Anskuelser, og giver mange særdeles nyttige Vink; men Censorerne fandt dog, at Forslagene manglede den Fuldstændighed, som kunde ønskes Forfatteren til Afhandlingen e gaaer frem efter de for rigtigst anerkiendte Principer, og giver mangt et Raad, som fortiener at tages til Følge, men fremsætter paa den anden Side Forslag, som ikke kunne billiges: han har ei været ganske heldig i at ordne sine forresten gode Jdeer, hvorhos hans Jver for Sagen har ført ham udenfor Opgavens Grændser. Paa Grund af det meget Gode og Brugbare, som indeholdes i disse tre Afhandlinger, have de billigt Krav paa, her at nævnes med Roes. Afhandlingerne a og have meest tilfredsstillet Censorerne, som i den Anledning have henstillet til Selskabet, om det enten vilde giøre Udslaget for en af disse Afhandlinger, eller tilkiende begge Forfattere en Præmie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-28
Da, som i Censuren er bemærket, Forfatteren til Afhandlingen b har i et sammentrængt Foredrag, men med meget Klarhed og Orden, udtalt sine Anskuelser, der ere saadanne, at Censorerne maatte for største Delen tiltræde dem, men Forfatteren til den med Motto: "Hesteavlen, maa være Erhverv for at kunne gavne og bestaae," betegnede Afhandling paa en mere omfattende og fyldestgiørende Maade har besvaret Opgaven, i det han med stadigt Hensyn paa Fædrelandet angiver de fleste og tillige de bedste Midler, som ved Siden af Dygtighedesprøver kunne, ifølge mange Erfaringer, lede til Hesteavlens Forbedring, saa tilkiendtes denne Forfatter den udsatte Præmie af 200 Rbd. S. M., og Forfatteren til Afhandlingen med Motto: "Der Pherdezüchter mus &c." tilkiendtes Accessit. Ved at aabne den forseglede, med Mottort: Hesteavlen maa være Erhverv &c." paategnede, Seddel, befandtes Forfatteren at være Gustav Michelsen, Jnspecteur ved Grevskabet Lerchenborg i Siælland. Den anden Seddel, med Mottoet: Der Pferdezüchter &c.", anseer man sig ei berettiget at aabne uden den ærede Forfatters Tilladelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-28
De Afhandlinger, som ovenfor ere anførte under f. 2, h, i og K, fandtes vel, ved Siden af hine særskilt omtalte, at være mindre heldige Forsøg paa Opgavns Løsning, men dog have Censorerne ogsaa i dem fundet Jdeer fremsatte hvilke meer eller mindre fortiene Opmærksomhed. J følge de Grundsætninger, hvorefter Censorerne eensstemmigen formene at Foranstaltninger til Hesteavlens Fremme nuomstunder bør ledes, har ingen af de Afhandlinger, som anbefale Vedblivelse af Præmie Uddelig for Hingster eller Foler efter en blot besigtigelse, kunne komme i Betragtning, hvorvel man ogsaa i disse Udarbeidelser har erkiendt Forfatterens velmeente Hensigt og gode Villie. Jblandt disse Afhandlinlinger maa man særligen bemærke de tvende under g og h anførte. Forfatteren til den første af disse har meddeelt en nøiagtig og interressant historisk Oversigt over de angaaende Hesteavlen i Danmark udkomne Anordninger, hvorhos han røber en ualmindelig Kundskab om de forskiellige Hesteslag i Landets samtlige Provindser og Eg Ogsaa giver han et Blik over Hesteavlens Tilstand i de fleste af Europas Stater, og kommer derved til at tale om Englands Hesteavl, hvis Natur og Væsen Forfatteren ei skiønnes at have rigtigt opfattet og bedømt. - Hvad angaaer den velskrevne Afhandling i det tydske Sprog h, da maa det indrømmes, at Forfatteren har sagt til Fordeel for det hidtil Præmiesystem, hvad derfor lader sig anføre. Alle de ikke belønnede Afhandlinger kunne Forfatterne nu erholde tilbageleverede, naar de derom behage at henvende sig til Undertegnede. J Landhuusholdningsselskabets Secretariat, d. 14de April 1832. Hald.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
Den Vest-Siællandske Avis eller: Ugebla og Slagelse. den landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeres af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus 1 Aarg. Tirsdagen den 1. Mai 1832. No. 55 18de Aar. Tirsdagen den Mr. 1832. No. 35. Tirsdagen den Mr. 1832. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene, Saint Simonismen. (Slutning.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
Den Franske Regiering skiænkede i den første Tid efter Juli Revolutionen denne nye Sekt ingen Opmærksomhed eller betragtede den endog som til Fordeel for dens Hensigters Opnaaelse. Magistratspersonerne gave den Adgang til Thea terne og offentlige Forsamlingssteder, og naar de unge elegantklædte Herrer bestege Talerstolen for at forkynde deres Grundsætninger, saa hørte Publikum paa dem saaledes, som man bivaaner et Skuespil. Men Uroelighederne i Lyon forandrede den offentlige Menings og Regieringens Stemning. De ministerielle Journaler erklærede Saint Simonismen Krig, og Krigsministeren Marskal Soult udstædte den 24de November 1831 en Circulairskrivelse til Armeens Generallieutenanter, hvori han paalægger dem at advare de unge Officere imod denne Sekts Forførelser, og at foreholde dem Latterligheden af dens Lærdomme og opklare dem om Forstandernes egennyttige Planer. Endelig lod Regieringen deres Forsamlingssal i Gaden Taibout lukke og Enfantin og Rodrigues stevne, hvilken sidste skal siden have erklæret sig mod den første. Sekten har udgivet i Aar et Skrift under Titel, Saint Simonisterne og Regieringens Uformaaenhed til at undertrykke deres Lærdomme; hvori de slet ikke skye at aflægge den Bekiendelse: at de forkynde en nye Religion. Man maae holde det for Sandsynligt, at dette besynderlige Phoenomen maae snart forsvinde da det mangler aldeles en solid Grundvold; thi hvorledes kan man antage, at man i vore Dage vil faae ret mange Mennesker til at troe, at St. Simon var et over Menneskenaturen ophøiet Væsen fordi hans Disciple behage at fortælle os det. Desuden synes det hele nye System at være aldeles stridende mod Menneskelivets hele Beskafsenhed og at være aldeles uudførligt i et stort Omfang. Paa den anden Side maae man spørge, hvad kunne ikke Menneskene troe, naar dette blender deres Phantasie og smigrer deres Tilbøieheder, hvormange Tilhængere have ikke Franciscus af Assissi, som man har stillet næsten ved Siden af Christus, Jgnatius Lopola og andre Katholske Sværmere og Bedragere faaet, hvormange troende Tilhængere har ikke den sværmende Smedenborg vidst at skaffe sig i vore Dage? Gives der ikke en Sekt blandt Portugiserne, de saakaldte Sebastianere, som endnu haabe paa, at den Portugisiske Konge Sebastian, som blev borte i Aaret 1578 i Slaget ved Floden Elmahassen i Ma rokke, altsaa for 254 Aar siden, skal endnu komme tilbage, hvor mange Mennesker troe ikke det ene eller det andet uden alt Beviis, og hvor saa gives derikke som undersøge Grunden for deres Troe førend de antage den, og førend de sværme for den Men den Franske Regiering har gjort et Skridt, som synes at maatte give Selskabet sit Naade flød; den har opløst det saavidt dets sinancelle Bestanddeel angaaer, og sat derover en Administrator, og dette kan maaskee have til Følge, at Forstandernes Jver vil kjølnes. Olinde Rodriques skal af Anmositet mod Enfantin have bevirket dette, da han har klaget for Retten overPengevæsenets Administration. Familiens Journal, Globe, er ophørt. – Er Sværmeriet imidlertid blevet ret indgroet, saa vil vel selv ikke denne Foranstaltning formaae at standse det.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
Nyeste Post-Efterretninger. Man har faaet i London Depescher over Land fra Bengalen af 21de December og fra Bombaiaf 8de Januar med den Efterretning: at det Ostindiske Compagnie har ladet fragte paa 7 Maaneder alle de Skibe, som det kunde overkomme for at bringe Tropper til Malakka, eftersom et Oprør er brudt ud i det Birmanske Rige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
De nyeste Efterretninger fra Paris af 21de April melde: at Kammernes Session er bleven paa denne Dag sluttet. Man gjorde i de Deputeredes Kammer det Forslag at oplæse alle de Deputeredes Navne for at erfare hvilke der have taget Flugten og som kunne betragtes som Deserteure.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
Jblandt de Tilstædeværende bemærkede man meest Tilhængere af Oppositionen. Navne oplæsningen blev ikke antaget; i det Hele vare 150 Deputerede tilstæde. Kl. 2 1/2 traadte Justits- og Marineministeren ind i Salen, (som altsaa ikke har Cholera). Den Første oplæste den Kongelige Forordning om Sessionens Slutning; de Deputerede begave sig snart bort, nogle raabte leve Kongen men de fleste forlode Salen stiltiende. - Ogsaa Ministerne Periers, Sebastianis og Argouls Secretaire have faaet Cholera. Ministerne Barthe og Montalivet ere overlæssede med Forretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
Hertugen af Decazes er restitueret og Greve d'Ar gout i betydelig Bedring. Sygdommen tager kiendelig af. Forstaden St. Antoine lider meest hvor Dødeligheden er som 3 til 1. Til den 20de ere 1110 Personer døde i Hospitalet Hotel de Dien. J nogle Maaneder har der hersket en Sygdom blandt Hestene i Paris, som har gjort betydelig Skade. – J London vare den 21de kun 15 Mennesker blevne syge af Cholera og 8 døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
Saaledes lyde de sidste Efterretninger fra Paris; de som ere en Dag ældre ere af en meere melancholsk Beskaffenhed. Conseils-Præsidenten havde havt en meget urolig Nat. Hans Helbredelse standses meget ved den store Fare, hvori hans Gemalinde svæver; ogsaa hans Søn Hr. Poul Perier har faaet Cholera. Præsidenten er bleven aareladt i to Dage efter hinanden; man troe, ikke, ifald han endog bliver helbredet, at han vil blive istand til at overtage sine Forretninger; som hans Familie ikke heller ønsker, at han skal giøre. Handelsministeren Greve Argout blev overfaldet af Cholera midt under fine Forretninger i Ministeriet, og blev saa heftigt angrebet, at man maatte opsætte en Seng for ham i Værelset; den berømte Læge Doct. Broussais satte en stor Mængde Ja ler paa ham; han kommer sig; under Sygdommen har han havt sin fulde Bevidsthed. Seglbevareren Hr. Barthe har nu overtaget Conseilspræsidentens, og Underviisningsministeren Greve Montalivet Handelsministerens Forretninger. Ogsaa den Østerrigske Ambassadeurs Hotel er Cholera udbrudt. Man tænker i Paris ikke paa andet end paa Cholera; men Partieaanden hviler ikke og betiener sig af den for at opnaae sine Hensigter, saaledes have Proclamationer været opslagne paa Gadehiørnerne, hvori Cholera skildres som en Guds Straf formedelst Juli-Revolutionen; men de have ikke gjort noget Jndtryk paa Folket og de bleve strax revne ned. De Protestantiske Præster have derimod bekiendtgjort saadanne Steder af Bibelen, som opfordre til Maadelighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
Nu er Paris roelig. Troppebevægelserne til Provinserne ere contracommanderede for ikke at udbrede Cholera. Jfølge Moniteuren døde imellem den 17de og 18de April 525 Mennesker af Cholera; den 19de kun 372. Atter ere mange fornemme Personer døde, især mange Damer og fire Læger. J Omegnen af Paris skal ogsaa Dødeligheden være meget stor, i Distriktet St. Denis angives Antallet til 1500. J Departementerne udbreder den sig vel; men Dødsfaldene ere ikke saa hyppige; i Departementet Seine og Oise ere 325 Mennesker døde; Cholera skal især begynde nu at udbrede sig nord paa mod den Belgiske Grændse; i Belgien begynder Pøbelen allerede at phantasere om Forgiftelser. Man vil have giort den bemærkning, at de Gange i Palais Royal, som oplyses af Gas, ere ikke blevne angrebne af Cholera. Politiepræfecten har anstillet Undersøgelser derom og befundet det at være rigtigt. - Uagtet denne offentlige Ulykke kan det Franske Folk dog ikke forholde sig roeligt, saaledes har Pøbelen i Nantes gjort en Opstand den 14de og 15de imod Carlisterne, hvorved store Uordener ere forefaldne, og i mange Departementer ere mange Mordbrand begaaede. - Man læser nu den Skrivelse hvori Præfecten i Paris har vægret sig ved at modtage den Gave til Cholera-Patienterne, som Hertuginden af Berry havde tilsendt. Fyrsten af Polignat skal ogsaa have faaet Cholera: den skal ligeledes være udbrudt i Lyon. Man forventer under disse Omstændigheder et nyt Ministerium i Frankerige, og troer at Fyrsten af Talleyrand vil dirigere dets Valg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
Fra Ancona berettes: at Søndagen den 8de April opkom en Uorden i Forstaden delle Grazie som kunde have havt alvorlige Følger naar ikke de Franske Tropper havde lagt sig derimellem. En Lieutenant af de pavelige Tropper vilde hævne sig paa en vis Person, bevæbnede et Dusin Bønder og trængte med dem ind i Værtshusene denne Forstad; men fandt ikke Personen. Hans Folk begyndte nu at insultere nogle andre Personer, som saa ganske roelig og drak tilligemed to Franske Sergeanter; de maatte endelig begive sig bort paa Serganterne nær, og toge Flugten til Staden, Saasnart dette blev der bekiendt saa begave Patrioterne sig til Forstaden, hvor de erfarede at Uordenerne vare begaaede paa Præstens Anstiftelse. som er en heftig Fiende af de Liberale. Da de kom derhen saa bleve de modtagne med Flinteskud fra Præstegaarden og Kirketaarnet, og man begyndte at ringe med Stormklokken i Nabobyerne. Da dette havde varet en Time, saa ankom et stærkt Detaschement Franske Voltigeurs og nu blev Roligheden strax tilveiebragt; to Soldater bleve let saarede; Præsten tog Flugten til Osimo. Den 9de oprettede Fiskerpøbelen i Ancona tilligemed mange Personer i Staden er Træe paa Pladsen San Primiano, satte en Fransk Fane paa den og tilbragte Dagen med Forlystel, ser, men uden at begaae Uordener. Gen. Cubieres udstædte nu en Proclamation, hvori han dadlede disse saakaldte Patrioters Forhold, paabød Rolighed, som nu er tilveiebragt, ogsaa er et Fransk Politie organiseret i Staden. De Franske have ophørt med at arbeide paa Fæstningsværkerne. – J Bologna er det roeligt: den Østerrigske Commissair Ridder v. Sabregondi er afreist til Rom for at meddele Paven de af ham indsamlede Oplysninger om Administrationens slette Tilstand i Legationerne og Nødvendigheden, af en Reform. – Man har det Rygte i Mailand: at Hertugen af Modona har ladet anholde en Fransk Coureer, som passerede igiennem hans Stater, og ladet ham fratage sine Depescher, hvorpaa en Østerrigsk Statsembedsmænd har faaet Ordre til at begive sig til Modena for at giøre ham Forestillinger i den Anledning. Hertugen har ladet sine Soldater besværge en vidtløftig Eedsformular paa, at de ville forsvare ham, ifald nogen vil myrde ham; han kalder sig selv i denne Formular, som har mere Lighed med en Proclamation, Aarhundredets første Soldat, den uovervindelige Erkehertug, deres elskede Fader og store Capitain (da Hertugen besidder alle disse Qvaliteter saa kan det være troeligt, at han har kunne lade fratage en Fransk Coureer fine Depescher). Storhertuginden af Parma har nedsat Huusskatten i Parma paa Grund af det meget Staden har lidt af Jordskielv. - Kronprinsen af Baiern opholder sig i Neapel, hvor Formælingen imellem Prinsesse Amalia og den Spanske Jnfant Don Sebastian af Beira er bleven fuldbyrdet. Kongen af Baiern er afreist til Rom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
Hertugen af Reichstadts Helbredstilstand skal være meget svageligt; man siger: at han har yttret det Ønske at tilbringe nogle Maaneder i Parma hos sin Moder; men at det skal være blevet ham nægtet, saavel af Frygt for at hans Ophold i Jtalien skal opvække Uroeligheder, da han er Napoleons Søn, og tillige fordi man holder det for Sandsynligt at Cholera vil udbrede sig til Hr. v. Ribeaupierre er ankommen Jtalien. til Berlin for at residere der som Russisk Minister.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
Jfølge det Engelske Blad Coureren bestaaer Don Pedros Søemagt af 2. Fregatter, 2 Corvetter, 3 Skonnerter og 4 Brigger, tilsammen 238. Kanoner og en betydelig Mængde Transportskibe, Eskadren er besat af 1200 Engelske og 800 Portugisiske Søefolk. Hans Landmagt bestaaer af 3950 Mand Linie-Jnfanterie, 3110 Mand let Jnfanterie, 780 Mand Artillerie, alle Portugisere; den nye Hvervning udgiør 2950 Mand, hvoriblandt een Engelsk og to Franske Batailloner, hver paa 600 Mand, og hele Armeens Styrke 13,186 Mand. Detascherede Krigskibe af hans Escadre sværme omkring paa Portugals Kyster og beskyde Castellerne; et Castel have de nedskudt og Castellet Pasqveira have de meget beskadiget. (Hensigten med disse Foretagender er formodentlig at faae Don Miguel til at fordeele sin Krigsmagt imedens Don Pedro foretager sit Hovedangreb paa et Punkt, hvor det mindst forventes, f. Ex. fra Algarbien.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
Englands, Ruslands og Frankerigs commanderende Admiraler, Hotham, Ricord og Hugon have den 9de Marts udstædet en Proclamation i Napoli di Romania, hvori de erklære, at Magterne betragte den Regiering i Grækenland for den lovmæssige som er indsat af Congressen i Argos (hvorved altsaa Greve Augustin Capodistria erkiendes for Præsident), at en Amnestie er forkyndet for alle Urostifterne med Undtagelse af Deeltagerne i den forrige Præsidents Mord, som forfølges af Retten, og at Admiralerne nære det Haab, at Primaterne paa Øen Hydra, og Cheserne paa det Græske Fastland, som ikke vilde erkiende den provisoriske Regiering, nu ville nedlægge Vaabnene og vende tilbage til Lydighed; da de ellers som Chefer for Søemagten maatte giøre de forhen forkyndte Tvangsmidler gieldende. Modpartiet eller den saakaldte National-Congres i Megara havde under 18de Januar udstædet et Decret, hvori Augustin Capodistria erklæres for en Usurpateur og at skulle overleveres til Retten for at dømmes for sine Gierninger; denne Congres er ogsaa misfornøiet med Prins Otto af Baierns Udvælgelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
En betænkelig Begivenhed er forefaldet i Belgien; den Belgiske Gouverneur i det Luxemborgske Hr. Thorn er bleven overfaldet i en Skov og indbragt som Fange til Fæstningen Luxemborg, som man siger under Deeltagelse af det Hollandske Gensdarmerie; den Hollandske General God decke skal selv have bragt ham i en Vogn til Fæstningen. Kong Leopold har forlangt en hurtig Satisfaction for dette Foretagende; hvilket betragtes som en Krænkelse af Folkeretten, og den Brittiske Gesandt i Brüssel Adair har i den An ning afsendt en Coureer til Haag. Denne Begivenhed kan blive en Gnist i Krigstønderet; Belgien har fire Millioner Jndvaanere, og Holland kun to.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
Fra England, hvor man venter en uroelig Tid, udvandrer en talløs Mængde Mennesker til de fremmede Jordens Dele; især udvandre mangfoldige unge Fruentimmer til Nyeholland og Vandiemens Land hvor der er stor Mangel paa Fruentimmer og hvor de kunne giøre sikker Regning paa Ægteskab; i Gammel England beholder man de gamle Fruentimmer og Børnene tilbage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
Jndenlandske Efterretninger. Jfølge Circulaire fra den Kongelige Norske Regierings Marine Departement af 20de Marts d. A. skulle alle Fartøier, som ankomme til Norge, fra Udlandet, saavel fra Afseilingstedet som fra de øvrige udenrigske Steder og Havne, med hvilke de under Reisen have havt Kommunication, være forsynede med behørige Sundhedsattester, udstedte af vedkommende svensk norske Konsul eller Viceconsul, eller hvor saadanne ikke findes, af derværende Øvrighed eller Sundhedskommission. Naar saadan Sundheds=Attest mangler, underkastes Skibet den Behandlingsmaade, som er at lagttage med Skibe, kommende fra mistænkt Sted, og mueligt strængere Forholdsregler. Qvarantainetiden bestemmes derhos for Skibe, kommende fra mistænkt Sted med Sundheds Aftest, til 5 Dage, fra smittet Sted, med eller uden Ladning, til 10 Dage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
De til Raadslagning over Lovudkastet til den stændiske Forfatning sammenkaldte 29 erfarne Mænd fra Hertugdømmerne ere, i Begyndelsen af forrige Uge, alle ankomne til Kiøbenhavn. De have havt Audients hos Hans Majestæt Kongen, og deres Samlinger til Raadslagning vare bestemte at tage deres Begyndelse endnu i Løbet af Ugen; ligesom de ventes tilendebragte i en Tid af tre til fire Uger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
Placat af 21. April for Kongeriget Danmak, hvorved Forbudet mod Kludes Jndførsel fra fremmed Sted ophæves.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-01
Nylig holdtes Karoussel-Ridning i Ridehuser, paa Christiansborg Slot. D. K. H. Prindserne. Frederik Carl Christian og Frederik Ferdinand behagede selv et deeltage i disse ridderlige Vaabenøvelser, der afkompagneret af en vakker og effektfuld Musik, frembød et interessant og behageligt Skue for de i saa stort Antal, som Lokalet, kunde rumme, forsamlede Tilskuere. Af Ulykker, afstædkomne ved Jldebranden i Maribo, maa endnu tilføies, at Snedkersvend Kruckow fik sit ene Been knækket, da han som Vagt fra det borgerlige Korps blev paa sin Post ramt af noget Tømmer, som Man nogle Dage efter Branden var ifærd med at nedbryde. En Kommission er sammentraadt, for at uddeele indkomne Bidrag til de Brandlidte.