JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
Blandinger. Breslauer Zeitung fortæller følgende Historie, som angives at være tagen af et Værk af den berømte berlinske Læge Dieffenbach: For mere end i Aar siden gjorde det stor Opsigt i Berlin, at der i Hotel de Rome skulde boe en polsk Grevinde med et Dødninge hoved, Eierinde af flere Millioner, som søgte en Ægtefælle. Dog hed det snaxt, at den hele Historie kun var et Opspind af ørkesløse Hoveder. Da udkommer for nogle Dage siden 4de Hefte af J. F. Dieffenbachs operative Chirurgi og her, hvor man sidst skulde søge det, finder man Forklaring af Eventyret om Grevinden med Dødningehovedet. Tilfældet er for mærkværdigt til at det ikke ogsaa skulde være af stor Jnteresse for det større Publikum. Under Afsnittet Næsedannelse fortæller Dieffenbach: Det er 4 Aar siden, at en Aften sildig 3 Fremmede forlangte at tale med mig, en Polak, en Polakinde og en Jtalienerinde. Polakinden, der var tæt tilslaret, befandt sig i Baggrunden; Jtalienerinden førte Ordet og sagde, at den Ulykkelige hist ønskede at tale med mig under fire Øine. Derpaa trak begge de andre Personer sig tilbage. Lydløs stod nu den sorte tilslørede Skikkelse for mig. Ængstelig seende sig om slog hun Sløret tilside. Jeg har seet meget Skrækkeligt i mine Dage, men her hævede jeg virkelig tilbage, thi et Dødninghoved, som jeg endnu aldrig havde seet det paa nogen, levende Krop, stod for mig mod sin Villie grinende, med sit skeletterede Ansigt. En tynd rød Hud bedækkede netop Ansigtsbenene, i Midten af det befandt sig et Huul, hvori man kunde indbringe tre Fingre, og igjennem dette faldt Øiet paa Tungen, ned i Svælget, da Muskler og Gummer, og Gane vare aldeles borte, og af denne rædsomme Acheron rakte hun Tungen frem, naar hun vilde Tale. De nederste Øielaage vare krængede ud efter og viste deres røde indre Overflade, og af Overkjæben var un en lille tandløs Rand tilstede. Jen Omkreds af tre Tommer og Hullet leirede sig overalt kjædeformige eller tynde, flade, frosne Vinduesruder lignende, ildrøde Ar. Fra det store Hul i Midten steg et rødt Benar i Veiret mellem Øienbrynene og udbredte sig over Midten af Panden, indtil Haaret. Det er billedet af en 18-aarig Pige, Medlem af en lykkelig fornem Familie, hvis eneste Ulykke hun var, hvilken Ulykke, uagtet den havde varet i mange Aar, endnu idag var ligesaa stor som dengang, den i hendes tidligste Barndom med førtes af Kirtelsyge. Denne Damme uden Mæle og uden Næse stod jeg ganske alene for ved Midnatstid, istedet for en menneskelig Stemme udstrømmede fra Hullet i Ansigtet kun pibende uartikulerede Toner, dog begreb jeg, uden at forstaae hende, hvad hun vilde; hun pegede med sin Finger paa min Næse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
Ved dette Forlangende befandt jeg mig i nogen Forlegenhed, men langt mere beskæmmede mig Følelsen, af ikke at kunne skaffe den Ulykkelige mindste Forbedring i hendes Tilstand. Da jeg udtrykte Umuligheden af at hjælpe hende ved Pantomme : hun forstod kun Polsk, jeg ikke – fulgte en rystende Scene, og da jeg kaldte hendes Ledsagers til Hjælp, indhyllede hun sig skyndsomst i sit sorte Gevandt, thi kun i dette lod hun sig see af sin egen Familie. Jeg meddeelte derpaa Broderen, og Gouvernanten, som talte Fransk, at en Operation var umulig, og anbefalede en Maske, og saaledes sluttedes i Midnatsstunden denne sælsomme Scene, som endnu lever i min Erindring. Næste Morgen reiste jeg til Wien. Neppe var jeg ankommen der, før samme Skikkelse traadte mig imøde. hun fulgte mig som et Spøgelse. Jeg opnaaede i det Mindste her, at den store Kunstner Carabelligjorde hende et kunstigt Gebiss og en Ganeplade, hvorved det blev hende lettere at spise og hendes Mæle blev tydeligere. Derpaa vendte hun tilbagtil sit Fædreland, for siden paany at opsøge mig i Berlin og atter overhænge mig for en Næse. Den store Operatur indvilligede endelig i hendes Bøn, og skabte hende ikke blot en Næse, men hævede ogsaa de øvrige Skæmmelser i hendes Ansigt. Det heldige Udfald af Operationen saaledes slutter Dieffenbach Beskrivelsen af den – gav virkelig den Ulykkelige nyt Liv. Hun kom dristig blandt Mennesker, besøgte utilsløret med Blomster i Haaret, Theatret, og forlod Berlin med glad Hjerte og den Bevidsthed, ved sin urokkelige Standhaftighed at have afnødt mig en Operation, som jeg ansaae for umulig, og ved hvis Udfald jeg følte mig stol(Fædrel. og belønnet."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
Om den for kort siden stedfundne store Taage i Paris fortæller man en ganske snurrig Historie To Herrer løb i Nærheden af Magdalenekirken mod hinanden; begge antoge at det var En, der vilde plyndre ham. De toge derfor fat paa hinanden og raabte om Hjælp. Man ilede til med Fakler og Lygter, og hvor stor var ikke Forhauselsen, to af Hovedstadens berømteste Videnskabsmænd havde den Fornøielse at gjenkjende hinanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
(Forlangte Jndrykkelser.) Nu da den Tid nærmer sig, da det, for dette Stifts Beboere, især de mindre Stænder, vigtige Valg af Medlemmer, til Amtsraadet i de næste 3 Aar, skal foretages, er det paa Tiden at vælgerne see dem om, efter de Mænd, der skulle repræsentere Bondestandens og de mindre Landeiendoms-Besidderes Jnteresse. Hvorvidt det første Valg af de Mænd, der skulle repræsentere Bondestanden, var heldigt, eller ikke, skal Jndsenderen heraf ikke videre motivere, da Vælgerne selv maae have fulgt disses Færd i de forløbne 3 Aar, vi troe imidlertid ikke at nogen Anden i Amtsraadet vil blive savnet end Kammerraad Frederichsen, men denne Mand vil vel blive valgt paa ny. Man vogte sig forøvrigt for at vælge dem, der hverken have Selvstændighed eller Mod eller Fædrelandskjærlighed, eller som Jabrødre ikke tør modsige Aristokratiets stærkere Magt. Efter Lollandsposten. No 9 for dette Aar har Lollands Landboforening holdt et Prøvevalg paa Amtsraads=Medlemmer og Suppleanter, men man maae vistnok være enig med Lollandsposten i at beklage, at Omstændighederne ikke tillod offentlig at bekjendtgjøre et saadant Valg vilde fiende Sted thi ellers vilde neppe Peder Hansen Vest i Nørre Kirkeby være kommen paa Valget, naar man erindrer den jammerlige Rolle han spillede i Stænderforsamlingen, og som ikke var til Bondestandens Fordeel. Iblandt de, man forøvrigt tør anbefale til Valg ville vi især nævne 3de agtværdige Præster i Falster, nemlig Pastor Lütken i Karleby, Hansen i Ønslev og Rosen i Vaalse, hvilke vi tør anbefale som Bondestandens Forsvarere. Bedre var det om en Bonde fandtes, der havde de Egenskaber som udfordres til at møde for deres egen Stand. p. p.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
AVERTISSEMENTS. At Hr. Forvalter Hansen paa Leerbjerggaard ved Baand holm, af mig har modtaget Constitution indtil videre som Taxationsmand for Fuglse Herred, i det Lollands-Falsterske Brandforsikkrings Selskabs Anliggender, i afdøde Møller Lassens Sted, bekjendtgjøres herved til fornøden Efterretning for Selskabets Medlemmer. Øllingsøegaard den 24de Januar 1845. Wilhelm. p. Vice-Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
Saxkjøbings 3die Assemblee. bliver afholdt paa Gjæstgivergaarden, Søndagen den 2den Februar om Aftenen Kl. 7. Bestyrelsen. En ung Pige af borgerlig Familie, som nylig har lært Skræddersyening, ønsker Condition til førstkommende Maidag, hos en Præst, Embedsmand, Kjøbmand eller lignende Familie, der maatte have Brug for hende i ovennævnte Egenskab, hvor hun tillige maatte deeltage i Huusholdning og andre huuslige Beskjæftigelser. Om det ønskes kan hun ogsaa tiltræde Conditionen noget for Maidag. De herpaa Reflecterende behage at henvende sig til Bogbinder J. Madsen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
For 2 unge Piger, oplærte som Meiersker at det Lollands-Falsterske landoeconomiske Selskabs Bekostning, den ene i Holsteen, den anden paa Ourupgaard, søges til 1ste Mai d. A. Condition. Underretning gives af Tesdorp, Friderichsen, Bartholin Eichel, Ourupgaard. Fuglsang. Nielstrup. Den 23de Januar 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
Hvor, som kunne have Lyst paa det Lollands Falsterske landocconomiske Selskabs Bekostning, fra 1ste Mai d. A. at blive oplærte som Meiersker, enten i Holsteen eller her i Stiftet, behager at henvende sig til Tesdorps, Friderichsen, Bartholin EichelOurupgaard. Fuglsang. Nielstrup. Den 23de Jan. 1845. 240 Rbd. 3 Mk. 9 1/2 s., Sedler og Tegn, umyndiges Midler, under Nysted Kjøbstads Overformynderi, kunne imod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes tillaans enten strax eller til 11te Juli d. A., naar man derom henvender sig til undertegnede Overformyndere. Nysted den 23de Jan. 1845. W. C. B. Jensen. M. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
Auctioner. Fredagen den 31te dennes Formiddag Kl. 10 slet bliver i Nykjøbing Hospital afholdt offentlig Auction over Elle-Udhug. Hvilket herved bekjendtgjøres til de Ly havendes Efterretning. Nykjøbing den 25de Jan. 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
Proclama. Ved Proclama af 18de de, der er læst ved Underretten og vil blive læst i Lands-Overretten, ere Creditorerne efter afdøde Kammerr. Toldkasserer og Postmester Frederich Suhr af Rødby indkaldte med lovlig 12 Ugers Varsel, at melde sig til undertegnede Secretair, Procurator Bagger paa Raahauge gaard pr. Maribo, der som Enkens Laugværge af hende og Arvingerne er bemyndiget at afgjøre enhver retmæssig Fordring. hvilket endvidere herved bekjendtgjøres. Raahaugegaard, den 23de Jan. 1845. Bagger, Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkiøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Lollands Falsters Tidende. Stift, Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 30. Januar. No 15. Om Kartoffelbrændeviin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
En meget bekjendt tydsk Chemiker har i et af ham nylig udgivet Skrift sagt: "Den Jndflydelse, som frem mede Substantser udøve paa Producter af Viingjæring, er især iøienfaldende ved Kartoffelmæskens Gjæring, Som bekjendt faaes, naar man destillerer Kartoffel mæske, foruden Brændeviin en olieagtig Vædske af giftige Egenskaber, af høist ækel Lugt og Smag. Denne Fusel faaer man i saadan Mængde som Biproduct Brændeviinsbrænderierne, at man benytter den til Belysning."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Det synes at Regjeringen ved at have paalagt Kartoffelbrænderierne en meget betydelig mindre Afgift en Kornbrænderierne, vil bidrage til et langt større Forbrug af Kartoffel- end Kornbrændeviin, noget som daglig erfares ved at see hen til, at alt det Brændeviin som nu sælges af de Kjøbmænd i Provindserne, som ikke have Brænderier selv, under Navn af Kjøbenhavns Brændeviin, er Kartoffelbrændeviin. Er det Regjeringens Hensigt at Kartoffelbrændeviin ganske skal fortrænge Kornbrændeviin, var det vist høist ønskelig at dette Brændeviin blev saa meget som muligt befrie, fra denne giftige Fusel, noget som vistnok ikke skeer vore fleste Kartoffelbrænderier. Den Mængde Kryderier, som tilsættes Kartoffelbrændeviin, er upaatvivlelig for at skjule denne giftige Olies modbydelige Smag, Hvad som ogsaa giver Grund til at formode, at Kartoffelbrændevinet er meget rigt paa denne giftige Olier, at man ikke kan gjøre det saa svagt som Kornbrændeviin uden at gjøre det uklart og saa ildesmagende, at det neppe er drikkeligt. Det er ogsaa af Chemikere sagt, at i raadne, frosne og spirede Kartofler dannes en meget stærk Gift, og de det er noksom bekjendt, at saadanne Kartofler anvendes til Brændeviin, var det vistnok ønskeligt at Sundhedspolitiet var opmærksom paa denne Gjenstand. Det skal ogsaa være sagt, at en Videnskabsmand har gjort Forsøg med Fuselolie af Kartofler og Fusel olie af Korn, for at erfare disse tvende Oliers Egenskaber som Gift. Han gav nemlig Hunde af disse Olier og fandt at Fusel af Korn vel bedøvede men ikke dræbt dem, hvorimod de Hunde, som han gav Fuselolie af Kartofler, døde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Det vilde vistnok være meget interessant, om Læger, som faae Mennesker under Behandling, hvis Sogdom er foraarsaget af Brændeviin, nøie undersøgte, saa vidt muligt, om disse havde nydt Korn- eller Kartoffel brændeviin. J Sverrig har man sagt at Drikfældighed og Brændeviinssygdomme meget ere tiltagne i de senere Aar. Da det nu er vist, at Kartoffelbrændeviin der ganske har fortrængt Kornbrændeviin, bar det interessant at undersøge, om man antager at disse Resultater ere fremkomne enten ved Kartoffelbrændeviins skadelige Egenskaber eller ved en rigelig Nydelse formedelst de lavere Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Ved at fremsætte dette, ønske vi at fremkalde en videnskabelig Drøftelse af denne Sag, af Videnskabsmænd, som ville og kunne understøtte deres Paastande, med Grunde, støttede paa Forsøg og chemiske Grundsætninger, for at komme til Vished om, hvorvidt ovenstaaende Paastande ere grundede eller ikke. Er det nemlig Sandhed, at Kartoffelbrændeviins-Fusel er giftig, at denne Gift ikke fraskilles Brændevinet i vore Brænderier, men skjules ved Kryderier, at frosne, spirede og raadne Kartofler, som anvendes i Brænderierne, indeholde en meget stærk Gift, fortjener vistnok Kartoffelbrændeviin ikke at udbredes som Drikke for Mennesker uden at være underkastet en meget stræng Control fra Politiets Side.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Jndenlandske Efterretninger. Følgende Historie fra den paa deslige Tildragelser saa rige Frederiksborgegn er os meddeelt som paalidelig. Uden dog at ville indestaae for dens Sandhed, optage vi den her, da den som Varsel ikke kan skade, og det altid er godt for den Veifarende at være paa sin Post. – En Mand kjørte i Begyndelsen af Vinteren til Hjemmet. Underveis mødte ham et Fruentimmer med Stok i Haanden, og en Kurv paa Armeen. Hun bad om at maatte kjøre med, hvilken Bøn i Begyndelsen blev afslaaet; men da den gjentoges og Veirliget var slemt, tillod Manden Fodgjængersken at sidde op. Da de havde kjørt et Stykke Vei bemærkede Manden, at hans Reisefælle havde Bakkenbarter. Han anede nu Uro, som man siger, og lod sine Vanter eller Pibe falde, hvorhos han opfordrede det formeentlige Fruentimmer at springe ned og hente sig det Tabte op, idet han foregav, at Hestene ikke retvel lode sig holde af Fremmede Efter nogen Nølen sprang Damen med Bakkenbarterne af Vognen, hvis Eier pidskede paa Hestene og lod staae til alt hvad Tøiet kunde holde. Det viste sig, at hans Frygt ikke havde været ugrundet. Da han nemlig saaledes havde jaget afsted en Strækning, saae han et Par Karle i Grøvten. De fyrede efter ham, dog uden at træffe, men hialp derved kun end yderligere til at anspore hans Flugt. - Ved Hjemkomsten forefandtes i Kurven en Kniv og et Par Pistoler, der leveredes vedkommende Øvrighed. (Den Fris.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
J denne Tid er i en af de milde Stiftelser i Kjøbenhavn forøvet et Tyveri, der vel ikke er mærkeligt formedelst det Stiaalnes Værdi - da det kun vare Sager af i sig selv ringe Værd, om de end vare af Betydning for den fattige Bestiaalne, der ranedes; men dog fortjener at nævnes formedelst den Dumdristighed og Hjerteløshed, som knytter sig dertil. - Hos en Kone, der i adskillige Aar har været sengeliggende af Lamhed, indfandt sig nemlig, da hun var alene, en Person, og borttog uden videre nogle Fødemidler og Klædningstykker, uden at den stakkels Syge formaaede at reise sig til Modstand, eller, da hun tillige har mistet Mælet, var istand til at gjøre tilstrækkelig Anskrig. – Da dette Tyveri eller Ran behørigen og betimeligen er anmeldt saavel paa Assistentshuset som for Politiet, vilde det være ønskeligt, om det maatte lykkes at komme paa Spor efter en saa forvoven Huustyv. (Den Fris.) Om Huusmanden N. Ringe fra Villestofte, der har udgivet to Prospecter af det Jndre af St. Knuds Kirke i Odense, siger Den Frisindede: Vi troe, at den her omtalte Mand, der har aflagt er saa umiskjendelig Prøve paa en sjelden kunstnerisk Opfattelsesgave, og som i flere Aar har ernære en talrig Familie med Tegning, og udført forskjellige større og mindre Arbeider til Vedkommendes Tilfredshed, – med Held kunde benyttes til paa samme Maade at optage Prospecter af Landets andre mærkelige Kirker og deslige Bygninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Nogle af hans Velyndere, der med Villie til at hielpe ogsaa havde Evne dertil, vilde for nogle Aar siden understøtte ham saaledes, at han kunde gaae den "academiske Vei; men det manglede Huusmanden paa Mod til at modtage Tilbudet, og forlade Hustru og Børn i en Alder af 4050 Aar, for at gaae paa Academiet", idet han beskedent ogsaa befrygtede at prostituere sine veltænkende Patroner, der muligen overvurderede hans skjønne Anlæg. Men trøsterrig er den Tanke, at den høie Guddomsgnist ogsaa findes i Armods Vraa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
J Berl. Tid. for i Mandags læses følgende Avertissement: "Den 20 Januar. Bøn til mine Forældre. Jeg er født paa den Kongelige Fødselstiftelse 1831 den 20 Januar, døbt den 25 Januar 1831 og kaldet Alerander Johan, Derfra blev jeg sendt ud paa Frederiksborg Amt, hvor jeg forblev til jeg var 5 1/2 Aar. Da mine Pleieforældre døde, blev jeg taget derfra og sendt til Kjøbenhavn, hvor jeg er opdragen af menneskekjærlige Folk til mit 14de Aar. Disse lade mig ligeledes confirmere til Paaske og siden tager jeg til Søes. Stolende paa Moderkjærligheden hos Den, som har baaren mig under sit Hjerte og født og udsat mig i Verden, bønfalder jeg om, hvis hun endnu er i Live og erindrer sig den 20 Januar, at hun vilde opgive mig det i en billet, aflagt paa dette Blads Contoir, mærket A. J. No 85, eller, dersom hun eller min Fader ønskede at see mig, da kan dette ogsaa skee hvorsomhelst."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
En Person, navnlig Christen Sørensen, Holm, der skal være hjemsendt fra Rendsborg, hvor han har udstaaet Vand- og Brødsstraffen for begaaet Bedrageri, med Pas til Ulfborg, reiser denne Tid omkring i Jylland, og slaaer Folk Plader. Hans Forældre have engang boet i Ulfborg Sogn, hans Moder var Jordemoder dersteds, og da han tildeels ogsaa der er opfødt, er han vel bekjendt paa Egnen. Skjøndt man ikke just veed, at han har gjort sig skyldig i Tyveri, saa veed man dog, at han har udøvet desflere Bedragerier, og er som en bedragerisk Person temmelig farlig. Hans Snildhed overgaaer alle Grændser. Han er efter Omstændighederne snart Sømand, og har et eget Skib liggende i Altona, snart Handelsmand, og har som saadan kjøbt Heste, Stude og Svin, som han naturligviis hverken modtager eller betaler; men da han ikke just er nogen knap Kjøbmand, lever han godt paa Sælgerens Regning. Han indbilder Folk, at hans Penge, hvoraf han naturligviis har mange - ligge opbevarede paa forskjellige Steder; og da han saare ofte er kommen afsted uden at faae dem med, gjør han Laan naar han kan. Han skal ogsaa have ageret Toldbetjent og foretaget Undersøgelse efter Brændeviinstøi, dog uden Held. Flere af hans Gavtyvestreger har givet Anledning til Morskab i Julen. Der fortælles nu, at en Mand fra Fjaltring, som havde hørt Noget om hans Meriter, optog ham forleden Dag og førte ham til Politimesteren i Lemvig; men ogsaa denne Sidste skal han ved sin Snildhed have skuffet, saa han atter er paa Farten. Hans gode Udvortes og fine Klædning forleder Mange til at fæste Lid til ham, og han har derfor kunne bedrage mange respectable og dygtige Folk. Hans rette Hjemstad er Ribe, hvor han er født. Han er omtrent 30 Aar gammel. (Ringk. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
En i tvende Henseender synderlig Begivenhed har nylig fundet Sted ved Spentrup Præstegaard i Nærheden af Randers: En Flok Kalkuner, tretten i Tallet, forsvandt under det Sneefog, vi før Juul havde. Saasnart Veiret tillod, blev søgt, kastet, stukket med Kjeppe allevegne i Nærhed af Gaarden, i og uden om have og Toft, ligesaa hvor Driver fandtes i og ved den øvrige By. Alt forgjæves. Sextende Natten efter Hønsenes Borteblivelse drømmer en Huusmand i samme By, at de befinde sig paa et vist Sted udenfor Havediget. Hen paa Dagen gaaer han did med en Skovl, og støder ved første Kast paa Flokken, af hvilke de Ni vare levende, og nu have forfrisket sig godt efter den lange Faste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
J Løverdags har Hof= og Stadsretten afsagt Dom i Sagen imod Cand. juris Gjødwad for Overtrædelse af Trykkefriheds Lovgivningen med Hensyn til Jndholdet af den i Nr. 1661 af Bladet Fædrelandet for Torsdagen den 22de August indførte Artikel med Overskrift: Udkast til en Anordning om Trykkefriheden III. Tiltalte blev frifunden imod at udrede Actionens Omkostninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
(Actor, Procurator Nyegaard har ei nedlagt Paastand om Salair, hvorfor intet er tilkjendt ham.)(Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Af den beskikkede Sættedommer, Hr. Kammerraad, Herredsfoged Rod hedder det i Viborg Av.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
af 23de ds., er f. D. afsagt Dom i den mod dette Blads Udgiver efter Cancelliets Ordre anlagte Sag for Optagelsen af en Artikel i Bladet No. 95 for 1844, overskreven Extract af den slesvigske Forenings-Protocol. Dommen lyder paa Frifindelse imod at betale Sagens Omkostninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Frederiks og Karup Menigheder i Aarhuus Stift, F. C. Carstens, er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Borum og Lyngby Menigheder i samme Stift; forhenværende pers. Capellan paa eget An- og Tilsvar for Hatting og Thorsted Menigheder, F.C. J. Høegh Guldberg til Sognepræst for Hylke Menighed i Aarhuus Stift og Sognepræst for Ryslinge Menighed i Fyens Stift, H. O. C. Laub, til Sognepræst for Brahetrolleborg og Krarup Menigheder i samme Stift. (Til sidstnævnte Sognekald har besidderen af Baroniet Brahetrolleborg, Kammerherre, Grev Reventlow, jus proponendi.) Under 24de d. M. har Hs. Majestæt paa Ansøgning i Naade entlediget Overlærer ved Slagelse lærde Skole Mag. artium I. B. F. Bjerregaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Reisende fra den 22de til den 29de Januar 1845. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Personposten: Jomfru Thonboe; Baronesse Bertouch=Lehn, Jomfru Petersen; Gjæstgiver Thomsen; Doctor Voltelen; Student Holst; Student Theil; Pastor Nissen. Udenfor Posterne: Forvalter Thye; Madame Høyer; Hr. Heegaard. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Dhrr. Ravn, Jensen, Hansen og Diderichsen. Med Personposten, Proprietair Tesdorpf; Dhrr. Hørup og Jacobsen; Pigen Sophie Hansen; Proprietair Grandjean; Hr. Michelsen; Justitsraad Schuman; Hr. Tesdorpf. Udenfor Posterne, Kjøbmand Hagemann, Proprietair Hacba; Forpagter Jordy.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Paris den 19de Januar. Pairskammeret har igaar endt Adressedebatten, det skyndte sig med at blive færdig, førend Discussionen begyndte i Deputeretkammeret. Naar man undtager Grev Moles heftige Angreb den første Dag, have Debatterne været uden Jnteresse, og den sidste Dag især havde de ædle Pairs slet ikke Tid til at indlade sig i Discussion over Adressens sidste Paragrapher, fordi den vigtige Spisetid nærmede sig. Ved Afstemning over Adressens Ensemble fandtes 39 sorte Kugler mod samme. En meget ubetydelig Opposition, men dog den største, der siden 1840 i Pairskammeret har hævet sig mod Ministeriet. Den 20de aabnedes Adressedebatterne i det franske Deputeret kammer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
De nyeste Efterretninger fra den maroccanske Grændse lade befrygte, at den nu indledte Bestemmelse af Grændserne mellem Marocco og Algier ville føre til nye Fjendtligheder. Grændsestammerne forsamle sig alle bevæbnede paa Stedet for Underhandlingerne, og Abdel Kaders Emissairer opbyde Alt for at fremkalde et Sammenstød.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-30
Ministeriet skal have erholdt meget ugunstige Efterretninger fra Otaheiti. Fregatten Reine blance, bliver i Brest i største Hast udbedret, for strax at afgaae og medbringe Marinetropper derhen. Dronning Pomare vil ikke gjenindsættes førend alle Franskmænd forlade Øen.