JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
De Frihedsideer, som den franske Revolution udbred te over Europa, og hvoraf i Danmark Mange bleve saa stærkt grebne, fandt ingen Gienklang i Norge, hvor Frihedsord i det Høieste løde ved Gildebordet. Norge har havt saa eller ingen Perioder, hvori dets vigtigste Næringsveie, Handel, Skibsfart og Skibs rederi, Udførsel af Trælast, Bjergværksbrug a. har blomstret mere end i disse Aar. Under de lykkelige Næringsforhold og en almindelig udbredt Velstand, og Velvære vil man ikke undre sig over, at Norge, følle sig tilfreds under en Regering, der, som Forfatteren siger, vel herskede uindskrænket, men udøvede sin Magt med Mildhed og Humanitet og behandlede Undersaatterne saa lemfældigt, at den hellere niftede Gjæld end bebyrdede dem med Skatter. Ogsaa af Sædeligheden og Religiøsiteten i hine Aar udkaster Forfatteren et Maleri, der falder aldeles udtil Fordeel for hiin Tid i Sammenligning med den nærværende. Sædeligheden var i hine Dage i det Hele taget større end nu, i Klæder, Bohave og Levemaade herskede en Tarvelighed, i Sæderne en Simpelhed, i Handelsforhold og Pengesager en æ deel Troskyldighed og gjensidig Tillid, som vore Dage ikke kjende. Blandt hiin Tids Skyggesider udhæver Forfatteren Spillesyge og de støiende Sviregilder, som ved enkelte Leiligheder fandt Sted i Kjøbstæderne, men man kjendte dengang ikke det Kro- og Kippevæsen, som nu, efter at Brændeviinets Tilvirkning har udbredt sig paa Landet, har taget saa frygtelig Overhaand. Ved Bøndernes Gilder var Øllet den sædvanlige Drik, som raktes om blandt Gjæsterne i brogede med Sentenser prydede Skaaler, i hvis Sted nu Brændeviinsflasken er traadt. Forfatteren paastaaer, at der er en kjendelig Forskjel paa Sædeligheden og Velstanden i de Landbygder, hvor Brændeviinsbrænden er i Gang, og hvor man har afholdt sig fra denne Tilvirkning; og i den stedse voxende Rydelse af Brændeviin seer han Hovedkilden til Sædelighedens Aftagen, baade paa Landet og i Kjøbstæderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
J en af de Artikler, som Kapt. Tscherning leverer i Fædrelandet om Værnepligtsanordningen, yttrer han blandt Andet Følgende om den Bestemmelse i samme, ifølge hvilken de akademiske Borgere kunne aftjene deres Værnepligt ved at gjøre 8 Aars Tjeneste ved Studenterkorpset: "Jngen kan agte de akademiske Borgere høiere end jeg. Skjøndt jeg er langt fra at betragte dem som de eneste dannede Mænd, saa vilde jeg til hver Tid have anseet mig hædret ved at være udgaaet af deres Midte, og i dette Øieblik vilde jeg ønske det forholdt sig saaledes, thi da havde jeg bedre lært at bruge min Pen til at rydde deres Fordomme af Veien og skaffe mig deres Bistand mod deres altfor ømme Fædre, som til deres Gunst have tilført en for Statens Vel saa vigtig Anordning saa eensidige, skadelige, ja som mig synes uretfærdige Bestemmelser, i aaben Modsætning til Anordningens Formaal. Desværre har jeg kun ringe Haab om at vinde saadan Bistand fra de akademiske Borgere; thi havde De, mine Herrer Studenter, behørigen indseet i hvilken Tilstand vor ulykkelige Stat med samt sit Væbningsvæsen befinder sig, saa havde De selv for længe siden bragt større Alvor ind i Deres Færd ved Studenterkorpset, og brugt dette som en Skole, hvorfra de medbragte fornøden Vaabenkundskab, for, om de paakaldtes i Farens Øieblik, at tunne samle og styre de adspredte Kræfter til Landets Forsvar; De havde da forberedt en Tilstand, som den i Schweiz eller Holland, hvor enhver kun noget anseet og betydelig Mand indtager sin bestemte Plads i Væbningsvæsenet. Men et saadant Alvor har ikke besjælet deres militaire Færd, i Forventning af Befordring i Embedsstanden have De med let Sind sunget med ved alle patriotiske Gilder, raabt Hurra for Frihed og Lighed, Nationalitet og Skandinavien; men med alt dette have De ikke forpligtet Dem til at støde enhver begunstigelse fra sig, som man vil prøve at vise Dem med Hensyn til Opfyldelsen af den almindelige Værnepligt, den første af alle borgerlige Ligheds Pligter; thi Høstmanden paa Valpladsen gjør ingen Forskiel; for ham ere Bønder, Studenter, Lysestøbere og Baroner lige godt examinerede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Overskous og Rungs Opera Stormen paa Kjøbenhavn er endelig antaget af den Kongl. Theaterdirection, dog kan Stykket ikke opføres i dette Theateraar. (Fædrel.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Loll. Falst. A. forsikkrer, at det sjette Dragonregiment fra Odense og det 5te Jægerkorps fra Kiel skulle rykke over til Kjøbenhavn og i Forening med de i Sjælland cantonnerende Tropper danne en Leir ved Frederiksborg. De Troppekorps, der ere bestemte til Leiren, skulle indkalde deres fulde Styrke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Udnævnelser. Under 28. Febr. har Hs. Maj. allernaadigst confirmeret Valget af Cand. Theol. C. L. Meyer til Sognepræst i Stedesand i Tønder Provsti. Under f. D. er Cand. Theol. C. F. Janssen beskikket til Missionair ved Colonien Holsteinborg med underliggende Annexer i Syd Grønland. Under 24. Febr. har Hs. Majestæt allern, beskikket: Sognepræst for Soelberg og Sundby Menigheder i Aalborg Stift og Provst for Sønder- og Nørre-Herreder paa Morse, J. C. Sørensen, til Sognepræst for Karby, Hvidberg og Redsted Menigheder i Aalborg Stift; Sognepræst for Nim og Underup Menigheder i Aarhuus Stift, C. F. West, til Sognepræst for Borre Menighed paa Møen; residerende Capellan for Tikjøb, Hornbek og Hellebek Meenigheder i Sjælland, W. H. H. Visby, til Sognepræst for Vestervelling og Skjern Menigheder i Viborg Stift; personel Capellan for Gjerslev og Ellested Menigheder i Fyen, R. C. Lehn, til Sognepræst for Seiling og Sinding Menigheder i Aarhuus Stift; Cand. Theol. D. C. Hoskiær, til ordineret Catechet og første Lærer ved Trinitatis Sogns Borgerskole i Fredericia; Cand. Theol. og Adjunct ved Slagelse lærde Skole, H. F. F. Kieler, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Skanderborg. Under 26 Febr. har Hs. M. Kongen allern, ansat Efternævnte som constituerede Told- og Consumtions-Underbetjente i Kjøbenhavn, nemlig: 1) Exam jur. F. W. Schneider; 2) C. Hansen, Told- og Consumtions Underbetjent i Aarhuus; 3) Overkrigscommissair C. F. Brodersen, Told- og Consumtions-Underbetjent i Helsingør; 4) J. F. Forsberg, Consumtions-Underbetjent i Maribo; 5) L. F. Berg, Skriver under General-Toldkammeret; 6) T. P. Biering, Told- og Consumtions-Underbetjent i Helsingør, Domd.; 7) Cand. philos. O. F. Langeland; 8) C. F. Schmitto, Consumtions-Underbetjent i Hillerød; 9) J. P. Rosendahl, Toldfuldmægtig i Horsens; 10) afskediget Premierlieutenant af det forrige kgl. Artillericorps, F. Barfred; 11) C. C.F. Brasen, Dessinateur ved Generalstaben; 12) Vagtmester ved Livgarde-Escadronen, N. C. Kundbye, Dom.; 13) afskediget Commandeersergeant af forrige 1ste jydske Jnfanteri Regiment, H. F. Hassel, Domd. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Ledige Embeder. Byfoged- og Byskriver-Embedet i Mariager samt Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Gjerlev og Onsild Herreder. (Opslaaet vacant den 17de Februar.)- Stiftslandinspecteurtjenesten i Ribe Stift. Aarlig Gage 280 Rbd. - Told- og Consumtionskasserer-Embedet i Aarhuus. Gage 3000 Rbd., Procenter i 1812: 497 Rbd., i 1843. 450 Rbd. Caution i anordningsmæssige Effecter 10,000 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
– Amtsforvalter-Embedet paa Bornholm. Caution 4000 Rbd. Det gjøres den, der udnævnes til Amtsforvalter, til Pligt at underkaste sig de nærmere Bestemmelser, der maatte blive tagne i Henseende til Oppebørselsvæsenet paa Bornholm, samt hvad dermed staaer i Forbindelse, navnlig med Hensyn til hvorvidt Skriverpenge ville være at erlægge af Landets Skattendere. – Establissementslæge-Embedet paa Kysten Guinea. Gagen er normeret til 500 Rd. Guin. Cour. eller 800 Rbd. rede Sølv. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Altona Kvægmarked. D. 26 Febr. vare 393 Stkr. stort Hornkvæg paa Markedet, hvoraf 332 solgtes. Handelen gik ikke meget bedre end i forrige Uge. (Duvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 27. Febr.: Species 200. Bank-Disconto 4 pCt. Nationalbankaktier 117 1/2 a 118 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Ribe Torvepriser d. 2. Marts Rug pr. Td. 2 Rd. 14 ls.; Byg 2 Rd.; Havre 1 Rd. 12 ls.; Boghvede 2 Rd., Boghvedegryn pr. Skp. 28 ls.; Byggryn 28 ls.; Smør pr. Pd. 5 enh. ls.; Æg 6 ls. Snesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Ribe. 3die Onsdag i Fasten (d. 6. Martz) prædiker i St. Cathrine Kirke Hr. Pastor Pontoppidan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Bekjendtgjørelser. Assemblee paa Korsbrødregaard, Søndagen den 10de Marts, som begynder Kl. 6 1/2 Repræsentanterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Alle Sorter frisk og godt Haverrø bekommes til billige Priser som sædvanlig hos Knapmager P. Jochumsens Enke i Bispegade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Undertegnede slagter til førstkommende Søndag en udmærket fed Stud. Ribe, d. 4de Marts 1844. A. Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Cathrineblommer, Confect Rosiner, Krakmandler, Figen, spanske Nødder, Valdnødder, Bolscher, faaes atter i nye og friske Vare hos N. P. Stantenmacher. Varde, d. 1ste Marts 1841. Friske Citroner og søde Appelsiner ere nylig arriverede hos N. P. Stantenmacher.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Hør, Libauer 4 Bands af skjøn Qvalitet, faaes hos N. P. Stantenmacher. Frictions-Fyrtøier, i Papiir og Papæsker, faaes billig hos N. P. Stantenmacher. Fiine, stemplede Spillebort, faaes hos N. P. Stantenmacher.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Tran, Roeolie og raffineret Lampeolie, faaes N. P. Stantenmacher.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
God frisk Giær tienlig til Brygning og Bagning kan faaes daglig meget billig hos Varde, d. 1. Marts 1844. A. K. Bastrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Bedste Spiritus wini tienlig til Politar, lugtende Vande &c. faaes hos A. K. Bastrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Bekjendtgjørelse. Ved Proclama af Dags Dato, der snarest mueligt vil blive læst ved vedkommende Under- og Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter Ane Nielsdatter, Huusmand Christen Hansens Hustrue af Qvorupmark i QvonSogn under Ribe Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Pl. af 2den Juni 1819, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre. deres formeentlige Fordringer, under disses Fortabelse, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Øster og Vester Herreders Contoir i Varde, den 1ste Marts 1841 T. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Ane Nielsdatter, Huusmand Christen Hansens Hustrue af Qvorupmark i Qvong Sogn, Øster Herred, bliver Stervbostedet med Til- og Underliggende af Hartkorn 3 Skpr. dets Anpart i Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtiende, stillet til en eneste offentlig Auction, der afholdes i selve Stedet Torsdagen den 28de Marts førstk. Formiddag Kl. 10. Samme Dag bortsælges tillige Boets Løsøre, bestaaende af noget ubetydeligt Jndboe, 1 Koe og 2de Faar. - Lysthavende ville give Møde. Oster og Vester Herreders Contoir i Varde, den 1ste Marts 1811. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Alle og Enhver, som maatte formene at have noget Krav paa den heri Byen tidligere ved Døden afgangne, forhenværende Giørtler, Erich Sandbeck, blive herved, i Henhold til Placaten af 26de October 1799, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Varde Byfogedcontoir, den 1ste Marts 1841. T. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Aar 1811 d. 19. Februar, blev i den kongl. Lands-Over samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen, Nr. 729 1813. Justitiarius i den Kongelige islandske Landsoverret Th. Sveinbjørnsen, contra den forhenværende Redacteur af Bladet Kjøbenhavnsposten", F. Hansen, og saaledes kjendt for Ret: "De forommeldte for Citanten, Justitiarius i den Kongl. islandske Landsoverret Th. Sveinbiørnsen fornærmelige Udladelser bør være døde og magtesløse og bør Jndstævnte, den forhenværende Redacteur af Bladet Kjøbenhavnsposten, F. Hansen for sit udviste Forhold til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 100 Rbd. Sølv samt være Censur undergiven i 1 Aar. Saa betaler han og det Retsgebyhr og Skriversalair, som skulde have været erlagt, samt Godtgjørelse for det stemplede Papir, som skulde have været forbrugt, hvis Sagen ei for Citantens Vedkommende havde været beneficeret, samt i Salair til Citantens befalede Sagfører, Cancellieraad og Procurator Delbanco, 25 Rbd. Sølv. – At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven." Hvilket efter Forordningen af 27de September 1799 § 20, herved bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Justits-Contoir i Kjøbenhavn, den 19de Februar 1844. Krüger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27. September 1799 § 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at i en mod forhenværende Redacteur af Bladet Fædrelandet J. A Hansen for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen anlagt Sag, i hvilken inden Lands-Over- samt Hof- og Stadsretten d. 30. December 1843 saaledes er kjendt for Ret: "Tiltalte forhenværende Redacteur af Bladet Fædrelaudet J. A. Hansen bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 100 Rbd. Sølv og være Censur undergiven i 1 Aar. Saa betaler han og Actionens Omkostninger og derunder i Salair til Actor, Procurator Bang, 8 Rbd. Sølv. –er Onsdagen d. 21 Februar 1844 saaledes kjendt for Ret; "Lands-Over- samt Hof- og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Liebenberg for Høiesteret betaler Tiltalte 20 Rbd. Sølv. Høiesterets Justitscontoir, d. 21 Februar 1844. Hammerich.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
En Paraply med sort Bomulds-Overtræk og en hvid Bord, hvori Mærket Cl er skrevet, er bortkommen paa Korsbrødregaard d. 18. ds. Jhændehaveren bedes at aflevere den paa Adressekont. Mit Huus, beliggende nær ved Lundgaard, er strax eller til næste Flyttedag at faae til Leie. A. sal. Windfeldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Frøken Sophie Marie Elisabeth Pogwisch indkaldte med Aar og Dags Varsel til for undertegnede Skifteret at an Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. melde og beviisliggjøre deres Fordringer. Samme Varsel er givet Arvingerne. Hvilket herved bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret, den 24. Febr. 1844. Rahbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Bager Schack Devanties og Hustrue Ane Kirstine Buhls SeparationsBoe indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret, den 23 Febr. 1844. Rahbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Fredagen den 15de Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver ifølge taget Bestemmelse i Boet efter afgangne Selveier Jacob Ottosen og Hustrue af Tud vad Mark det bemeldte Boe tilhørende Sted med Tilliggende af Hartkorn Ager og Eng 3 Skp. 2 Fk. 2 Alb. og Skovskyld entredied. Alb. samt tilhørende Parcel No. 3 af Hans Mikkelsen Buhls Gaard af Hartk. Ager og Eng 1 Skp. 1 Fk. enh. Alb., Alt beliggende paa Tudvad Mark i Ødsted Sogn, Veile Amt, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, der afholdes i selve Stedet, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn her paa Contoiret. Derefter bortsælges ved offentlig Auction, der ligeledes afholdes i Stervboestedet, det Boet tilhørende Ind- og Udboe, hvoriblandt 2 Trækstude, 4 Køer, 2 Qvier og 5 Faar. Herredscontoiret i Kolding, d. 15de Februar 1844. C. W. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
Gaardsalg. Undertegnede agter underhaanden at sælge sin eiende og iboende Gaard her i Hjerting By, Guldager Sogn beliggende, med tilhørende Eiendomme, af Hartkorn 5 Td. 6 Skpr. samt 2de Stkr. mærsk Eng, hvorpaa kan avles 10 a 12 Læs, Hø, kan medfølge i Kjøbet. Bygningerne ere nye for faa Aar siden opførte og alle af Grundmuur, der ligge paa en bekvem Plads i Byen, og afgive en smuk Bopæl for en honnet Familie. Den aarlige Udsæd er 4 a 5 Tdr. Rug, 2 Tdr. Byg og 1 Td. Havre, der har været fodret og græsset 4 Køer, 2 Heste og 4 Faar. Af Kjøbesummen kan en Deel blive indestaaende, imod betryggende Sikkerhed, og Afhendelsen kan skee til næstk. 1ste Mai d. A. De der maatte attraa at kjøbe denne Eiendom, vilde behage snarest muligt at henvende sig til undertegnede Eierinde eller Ganer paa Sønderriis. Hjerting d. 16 Febr. 1811. Sal. L. Frederiksens Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-04
En kastaniebruun Hingst, med en lille Stjern, 3 Aar gl., 12 Kvarteer høi og stærk af Been, staaer hos undertegnede til Bedækning til næste Foraar. Bedækningsprisen er 1 Specie. Jndrebjerrum ved Ribe. Hans Hansen. Hølvande ved Sønderhoe. fra 5 til 11. Marts incl. D. 5. Marts Kl. 2 34 Min. Kl. 2 55 Kl. 3 31 Kl. 4 10 -- 9. - Kl. 4 48 10. - Kl. 5 30 11. - Kl. 6 15 Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Klokkeslet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høieste Flod eller Springflod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flod tider efter ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffOnsdagen den 6. Marts. No 28.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Udenlandske Efterretninger. England. D. 23. sluttedes endelig de lange Debatter i Underhuset om de irlandske Anliggender. Sagen endtes til Fordeel for Ministeriet, idet Lord Russels i No. 25 omtalte Andragende blev forkastet med 324 St. mod 225. – Sir James Graham har i Underhuset indbragt en bill, der nærmere bestemmer Arbeidstiden for de ulykkelige Børn i Fabrikkerne. Jfølge denne Bill maa intet Barn under 8te Aar arbeide i Fabrikkerne, og fra det 8de til det 13. aldrig længer end 6 1/2 Time daglig; fra det 13de til det 16de Aar maae de kun arbeide 12 Timer og aldrig efter Kl. 7 1/2 om Aftenen, og Løverdagen maa Arbeidet allerede ophøre Kl. 4 1/2 om Eftermiddagen; 1 1/2 Time om Dagen indrømmes til Spisning. Frankrig. Regeringen er aldeles taus med Hensyn til Begivenhederne paa Otaheiti, og man forsikkrer, at Hr. Guizot skal have besluttet at lade Dronning Pomare gjenindsætte; man mener, at denne Beslutning er en Følge af en Notevexel mellem Lord Cowley og Hr. Guzot.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Rusland. Fra Odessa skrives, at de til Kaukasus bestemte nye Tropper ere afmarscherede d. 13 Febr. Keiseren vil i dette Feldttog gjøre Ende paa Krigen i Cirkassien. Armeens Effectivstand der skal bringes til 200,000 Md. Fremdeles hedder det at Keiseren vil selv overtage den øverste Ledelse af de militære Operationer, og han vil begive sig dertil til Foraaret. J Odessa udrustes 12 Krigsdampskibe, der ogsaa skulle være bestemte til Kaukasus, Tyrkiet. Kapitain Walker har nu fra Porten modtaget en officiell Skrivelse, hvori den i smigrende Udtryk bringer ham sin Tak for hans Tjeneste og som slutter med, at det er ham tilladt at udtræde af tyrkisk Tjeneste. Walker bliver i denne Skrivelse, stedse benævnt engelsk Officeer og ikke tyrkisk Admiral, og han er aldeles ikke tilfredsstillet. Han vil imidlertid intet videre foretage sig i Konstantinopel, men begive sig til London, hvor han vil overlade det til Udenrigsministeren at tilendebringe sine Anliggender med Porten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Sverrig. Jndtil d. 23. Febr. havde Kongens Tilstand været snart ringere, snart bedre, dog synes Hs. Majest, i det Hele taget at blive svagere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Blandinger. Prindsen af Wasas Skilsmisse fra sin Gemalinde, Prindsesse Marie af Baden skal nu være afgjort. Det hedder, at Prindsessen begiver sig med sin Datter til Manheim til sin Moder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Den sidste Stuart lever endnu i Skotland og er 115 Aar gl. Hans Fader General John Stuari, var en Fætter til Prætendenten, Prinds Carl; hans Bedstemoder var hiin skjønne Lady Airlie, der er saa ofte besjungen i de skotske Ballader. James Stuari har oplevet de mærkelige Slag ved Prestonpanse og Cullodon 1745. Han talte med Prætendenten og drak af samme Glas med ham. Under den amerikanske Krig tjente han blandt Royalisterne og bivaanede Slaget ved Quebek, hvor General Wolf mistede Livet i det Øjeblik han havde vundet Slaget. flere Aar tjente han i Marinen under Admiral Rodney. Han er femte Gang gift og avlede i de forskjellige Ægteskaber 27 Børn, af hvilke 10 ere faldne i Slag; 5 i Ostindien, 2 ved Trafalgar, 1 ved Waterloo og 2 i Algier. J henved 60 Aar har han flakket om med sin Sækkepibe. Han har overordentlige Kræfter, hvorfor man ogsaa kalder ham James den Stærke, han har saaledes engang baaret en 24. pundiger Kanon, og ofte har man seet ham gaae over en Stænte med et levende og bepakket Æsel paa Ryggen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Fra de fleste europæiske Lande, selv fra Græken kand, Jtalien og det sydlige Spanien indløbe Efterretninger om denne Vinters Strenghed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Jndenlandske Efterretninger. Deres Kgl. Høiheder Kronprindsen og Kronprindsessen ventes at ville indtræffe til Kjøbenhavn og tage Ophold paa Christiansborg Slot i næste Maaned. (Aftenbl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Hs. Durchl. Landgreven af Hessen havde forladt Petersborg d. 23 Febr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Fædrelandets Anmældelse af Jacob Aalls "Erindringer som Bidrag til Norges Historie fra 1800-1815 hedder det endvidere. Men - maaman vel spørge - naar Norge følte sig lykkeligt og tilfreds under sit patriarchalske Forhold til en enevældig, men human og faderlig Regering, uden Trang til Selvstændighed eller Jndflydelse paa Styrelsen af de offentlige Anliggender, naar det blev aldeles uberørt af de Jdeer og statsborgerlig Frihed, som den Tid saa mægtigen greb hele den øvrige Verden, naar det ikke havde et eneste politisk Blad, der fortjente dette Navn, som kunde tjene til Leder for Tidens nye Jdeer, naar den videnskabelige Dannelse i Landet overhovedet var ringe, Statsvidenskaberne saa godt som ubekiendte, og Universitets-Opdragelsen næsten af Alle kun betragtedes som et Middel til Befordring paa Embedsbanen, naar Jndtrykket af den Velvære og Velstand, Landet nød i disse Aar, var saa dybt, at denne Tid længe efter hos Mange stod for Tanken som et Jdeal af borgerlig Lyksalighed, naar Følelsen af de enkelte Ulemper, som vare forbundne med Rigernes Forening, aldeles druknede i Nydelsen af de overstrømmende Fordele, som Forbindelsen medførte, og alle Klager forstummede, naar Norge følte sig saa inderligt sammenkyttet med Danmark, at dettes Hæder 1801 betragtedes som Norges egen, og dets Ulykke og dybe Forurettelse 1807 gjennemskar hver Normands Bryst med en Harme og Smerte, der ikke føltes dybere af nogen Dansk; naar alt Dette er saaledes, da maa man vel spørge; hvor finde vi under disse Forhold den Jordbund, hvori en fri Forfatning og navnlig en paa saa demokratiske Grundsætninger bygget Forfatning som Norges kunde spire, hvor ere de Tilknytningspunkter, hvortil en saadan Forfatning kunde fæste sig; og hvorledes undfangedes og udvikledes først Tanken om en Adskillelse mellem de gamle Frændelande, der havde vandret den lange Livsbane af meer end 400 Aar ved hiandens Side? Den fulde Besvarelse af begge disse Spørgsmaal vil Forfatteren først kunne give i de følgende Deele af sit Værk, men allerede i nærværende Deel giver han paa forskjellige Steder, interessante Vink til Løsningen af denne Gaade.