JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Af en Skrivelse fra Polen, den 27de Decbr. J Kaminiech, Hovedstaden i Podolien, har en vis Matthias Zingar slaaet sin Kone ihiel. Præsten Onuphrius Piasechy gav ham an, og anførte Byesvendene, som indbragte den arme Synder fangen. Ved Dommen var han personlig nærværende. Denne faldt saaledes ud, at Manden skulde bindes til den Dræbte i Liigkisten med en Strikke, om Halsen, slæbes hen paa Kirkegaarden, og derpaa levende begraves. Morderen skriftede endnu engang for den samme Geistlige, som beredede ham, til Døden, og befoel ham endelig at stige ned i Graven og legge sig paa sin Kones Legeme. Sognefolkene spurgte, om det ikke var for strængt, men den Geistlige derimod syntes, at Straffen var for mild. Noget derefter blev han anklaget som en grusom og forsetlig Morder. Biskopen erklærede ham for irregulær, fratog ham Præstekaldet, og satte ham i Fængsel. Efter 18 Maaneders Forløb blev han igien løsladt, men endnu tilholdt at giøre nogle smaae Poenitenzer. Hans Menighed, blev dømt til en Pengestraf, fordi de ei havde anmeldt hans utidige Iver. Efter at Poenitenzen var til Ende, skrev han til Rom om Dispensation forJregulæritet, og Biskoppen ledsadede hans Ansøgning med Recommendation til Congregatio Concilii, men da der blev spurgt, om man skulde raade Hans Pavelige Hellighed til Dispensation, blev eenstemmigen svaret Nei.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
London, den 30te Decbr. Grev de la Motte, som siden Maji har befundet sig i England, er offentlig forestillet i vore Tidender, og vil opklare den berømte Halsbaand historie, og de derved forefaldne Jntriguer, til sin Retfærdiggiørelse, og tillige lade trykke de ihændehavende Breve af Grev d'Adhemar, da værende Fransk Gesandt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Det skal i America være i Forslag at kalde Nordamerica, til Ære for Opfinderen, Columba, og Jndvaanerne Columbiner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Fra Donaustrømmen, den 31te Decbr. Da det forhen værende Dorotheekloster blev ophævet, bleve endeel Kirkeornamenter, som ei kunde blive solgt, henlagte i nogle Værelser. Nu er fornylig over hundrede rigt besatte Messehagler blevne et Rov for Jlden, eller fordærvede ved det ind sprøitede Vand. For at forekomme slige ulykkelige Tilfælde i Fremtiden bliver paa Keiserlig befaling det ganske Forraad solgt midt i Januarii Maaned. Guld-og Sølvtøiet bliver sendt til Mynten, for deraf at myntes Penge. Messehaglerne blive sendte til Biskoppen, for at uddeele dem i Landsbyekikkerne, hvor derpaa havdes Mangel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Paris, den 1ste Januarii. Kongen skal nylig have yttret det Ønske, at mandog i Frankrige skulle legge sig efter Tobaksplantning; men man skal have beviist Hans Majestet, at det i nærværende Omstændigheder var umueligt, og at man til Lettelse for Undersaatterne maatte søge at indskrænke Overdaadigheden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Antallet af Reformeerte i Frankrige, skal strække sig til 4 Millioner. Man bestemmer dem efter Sigende følgende Fordele: 1) Borgerstanden kunde kiøbe Huse og Landgods, og dertil skulde dem ikke mangle Leilighed. 2) De skulle blive antagne paa Handels-Comtoirerne, ligesom i Montpellier og Rochelle allerede er skeet. 3) De skulle beklæde Advocatpladser, hvor ingen Eed udfordres. 4) De skulle i Krigstienesten bekomme Korset for Fortienester (Croix de merite) som Franzoser og ikke som Fremmede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Dublin, den 31te Decbr. Her i Byen lever en aftakket Soldat, som nu, efterat have hængt sig selv 12 Gange i 18 Dage, endelig er sat ved Vingebenet. Han opsøgte slige Huse, som bleve beboede af gamle, rige og barmhiertige Fruentimre, uden for disses Dørre hæng, de han sig i Tusmørket, og et gammelt Fruentimmer, som var ham behielpelig, skraalte af fuld Hals, indtil man kom ham til Hielp, fik ham nedskaaret, og bragt ind i Huset, hvor han, naar han var kommet til sig selv igien, fortalte sin ulykkelige Forfatning, samt Aarsagen, som havde bevæget ham til at hænge sig. Derpaa skienkede man ham en Foræring, og han gik for at opsøge sig en anden Gade, hvor han kunde udøve samme Skielmstykke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Prag, den 6te Januarii. Da en Bonde anden Juledag sidstleden saae, at Jerndørrene for den murede Galge aabnede sig og en Mand at komme ud, som lukkede Døren. efter sig, blev han ikke lidet forskrekket; han angarsamme for Skatpretteren, som gik derhen, aabnede Døren, og fandt da ei allene uden for 1 slagtet Stud og 6 Beder, men endog hele Galgen at være et Oplagssted for en Tyvebande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Madrit, den 13de Decbr. J Overeensstemmelse med Hans Majestets Beslutning, i at formere det Spanske Jnfanterie, har Finantzminister Don Clerena ladet udgaae i hans Majestets Navn en Circulair Skrivelse til Provinzer og Stæder, hvori dennem bliver anbefalet at befordre den besluttede Hverving. De til den Ende udstædte befalinger indeholde 16 Artikler, hvoraf de fornemmeste ere: "Enhver hvervet Soldat maa i det ringeste være 5 Fod høi, sund og stærk, og aldrig have udstaaet nogen vanærende Straf. - Han maa ikke være under 16 og ikke over 40 Aar. - Enhver Soldat maa, naar han er antaget, giøre en Eed, at han er Romancatolsk. - Hvad Haandpengene betreffer, saa bliver for enhver Om løber, som man vil tvinge dertil, betalt 124 Kobber=Realer, og for den, som frivillig vil antage Tieneste, dobbelt saa meget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Amsterdam, den 19de December. Slutning af Fredstractatten, som de forenede Amerikanske Stater, have forlangt af den Maroccanske Reiser. (See Nr. 3.) 19) Skipperne paa Skibene skulle ikke være tvungne til at bringe Varene til andre Havne, saafremt Skipperne ikke efter betinget Fragt vil accordere samme. 20) Skulle een af vore Undersaatter begaae en Misgierning, skal han overleveres til vor Consul, som skal afstraffe ham. Forlanger Consulen Bistand af Gouverneuren skal han erholde samme. Kan Consulen ikke dømme i Sagen, saa er det ham tilladt at sende Misdæderen, til Europa. 21) Skulle en af vore Undersaatter begaae Vold mod en keiserlig Undersaat, saa maa Gouverneuren tage ham i Forvaring, og i Consulens Nærværelse, som skal føre hans Sag, tale Retten over ham. Skulle han undløbe, saa hefter Consulen ikke derfor. 22) Døer een af vore Undersaatter i de Keiserlige Stater, saa skal hans Formue overleveres til Consulen, til hvilken de kunde vende sig, som have Fordring derpaa 23) Det staaer Consulen frit for at residere i en keiserlig Havn, hvor han skulle blive begegnet med den samme Agtelse, som Consuler af andre Nationer. 24) J Tilfælde af en Misforstaaelse mellem os, skal Freden vare saa længe, indtil samme er bilagt; men skulle en Krig derover bryde løs, saa skal en Frist paa 9 Maaneder være tilladt, under hvilken vore Undersaatter ubehindrede kunde bortføre deres Eiendom. Skulde Keiseren endnu bevilge andre Magter nye Gunstbeviisninger, saa skulle de ligeledes komme os tilgode. 25) Denne Fred skulde vare i 50 Aar. T. J. N. V. Jndsendt. Tilden bedste Fader, paa den 18de Januarii 1787. Blivung, Bliv sund og gladt, langt meer end jeg kan blive, Nyd al den Lykke Gud til Mennesker kan give, Nyd De, Retskafne Mand, kun blot hvad De fortiener! Mit Ønske simpelt er, men - troe, at jeg det mener.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Aar de Mar de Mai d. A. K. Levnets-Beskrivelser. (Fortsettelse, see Nr. 4) Jacob Kofod Trøiel, født 1736 paa Bornholm, hvor hans Fader Hr. Thomas Troiel da var Sognepræst til St. Pouls Kirke, men siden for Wissenbierg Menighed i Fyen; hans Moder Elisabet Ancher. 1751 deponerede fra Odense Gymnasio. 1765 Capellan pro Persona til Wissenbierg, Menighed. 1771 residerende Kapellan sammesteds. 1774 Sognepræst for Nebbelunde og Seddinge Menigheder i Lolland. Er Medlem af det Kongel. Danske Ager=Akademie og af Landhuusholdnings Selskabet. Givt med en Datter af Provst Ole Støedt i Gudbierg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Udgivet i Trykken: Afhandling om Humle-Avlen, Khavn. 1769. 8. 2det Oplag med Tillæg. Odense 1773. 8. siden indført iblandt Oconomiske Priisskrivter. Khavn. 1774. 8. For denne Afhandling vandt han en Priis Medaille af Guld paa 7 og et halvt Lod, udsat af det Kongelige General Landvæsens Collegium.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Om Kartofters Avl og Brug. Khavn. 1772. 3. er oversat paa Islandsk. Maundrells Reise fra Alleppo til Jerusalem, i Udtog, indført i Almeennyttige Samlingers 5te Bind. Odense 1782. 8. (Flere følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Indenlandske Efterretninger. Odense, den 15de Januarii. Hans Excellence Geheime Conferentsraad, Grev von Haxthausen, Oberhofmester for Academiet i Sorøe, er udnævnt til Stiftamtmand over Siellands Stift; og Hans Excellence, Geheime-Conferentsraad von Brochenhuus, er efter Ansøgning i Naade sat i Rolighed med en Pension af 2000 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Den 18de October f. A. er Studenden Friderich Christian Fortling beskikket til Copiist ved Finants-Collegii Secretariat. Den 29de Nov. er Studenden Joachim Frederich Winsnæs udnævnt til Copiist ved bemeldte Collegii Secretariat. Den 8de December er den personelle Capellan Hr. Mathias Abel allernaadigst beskikket til Sognepræst for Hosangers Præstegield i Bergens Stift. Den 22de ejusdem er Byefogden i Viborg, Thomas Wissing, ligeledes beskikket at være tillige med Vice Raadmand sammesteds; Student Hieronymus Reimer beskikket til Catechet ved Domkirken i Bergen; Sognepræsten Hr. Andreas Kragh allernaadigst confirmeret at være Sognepræst for Koldbye Menighed paa Samsøe; Student Peder Wul, ligeledes confirmeret at være Sognepræst for Enderslew og Wraabye Menigheder i Sielland; Student Peder Jacobsen ligeledes confirmeret at være Medtiener og Capellan pro Persona for Brendekilde og Bellinge Menigheder i Fyen. Den 29de ejusdem er den residerende Capellan ved Nøre Sogns Menighed i Viborg, Hr. Johan Henrich, Petersen, allernaadigst beskikket til residerende Capellan ved Domkirken sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Middelfart, den 12te Januarii. Fra September f. A., da Børnekopperne begyndte at yttre sig her i Byen, indtil 4de Januarii d. A., har 172 Børn havt de naturlige Kopper Af disse ere 19 døde, som viser, at hvor godartet denne Sygdom denne Gang end har været, er dog hver 9de død deraf. Derimod har Hr. Doctor Høfding ved Jndpodning tilbragt 17 af Byens Børn Kopperne med den Held, at hverken er nogen død deraf, ei heller Sygdommen efterladt sig hos nogen mindste skadelige Følge. - Maatte saadant kun bringe flere til at betiene sig af en Opdagelse, hvormed det velgiørende Forsyn har beriget vore nyere Tider til Menneskeslægtens sande Fordeel!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Ribe, den 3die Januarii. J Riber Stift ere i seneste afvigte Kirke=Aar, ægteviede 954 Par, fødte Drenge 1772, Piger, 1884; tilsammen 3656 af begge Kiøn, deraf 97. uægte. Døde af Mandkiøn 1774, og af Qvindekiøn 1846; tilsammen af begge Kiøn 3620; ere altsaa 36 flere fødte en døde. a) Jblant de Fødte anmærkes: 9 Par Tvillinger, og 43 anmeldte dødfødte. b) Jblandt de Døde: 2 indebrændte; 1 dræbt sig selv; 1 ligeledes, men med en Skræder Sax; 2 sunde døde paa Marken; 1 Mand qvalt under et Læs Mølle Korn; 1 qvalt ved Sneeskreed; 17 druknede; 1 Kone i Langeschou Sogn 106 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Kiøbenhavn, den 13de Januarii. Efter Forlydende bliver tænkt paa, ei at begrave Døde mere her i Byen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Nytaars Aften blev Militair=Klubben indviet, hvorved der vare mange fornemme Officierer nærværende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
I det her værende Frederichs Hospital ere i forrige Aar indkomne 2179 Syge, 1892 ere udgangne, og 279 ere døde. – J Accouchementhuset ere indkomne 775 Barselkoner, udgangne 757, og fødte 782 Børn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Vacance. Sognekaldet til Weybye og Tibirke i Sieland, 7000 Rdlr. Døbt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Odense, i St. Hans Kirke, den 11te Januarii. lod Sr. Kiær, Fabriqueur, døbe en Søn, som blev kaldet: Peder. Fadderne vare: Frue Kammerraadinde Holm; Frøken Bloch; Hr. Postmester Kurrelbaum; Hr. Assessor Langsted; Hr. Land Jnspecteur Berg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Copulerede. Odense, den 12te Januarii, Peder Hansen, Tømmersvend, og Anne Kirstine Jensdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Bekiendtgiørelser. Antrædelsesprædiken til Korup og Ubberud Menigheder kan bekommes, Exemplaret for 5 s., i Odense hos Hr. Borch, Collega paa den latinske Skole; og i Korup Præstegaard hos Forfatteren Jens Banson Hee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Nye Stats Calender for Aar 1787 har jeg be" stilt. Mine Herrer Velyndere, som ville eie een af disse, vilde behage at lade deres ærede Navne tegne hos mig inden denne Maaneds Udgang, da jeg nødig vilde ordinere flere end jeg kunde afsette. F. Milo, Bogbinder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Hvo som er for at have den Tydske N. I v. Stats-Calender, de behage at melde sig hos mig Undertegnede, da jeg ei gjerne vilde forskrive flere end der blive bestilte hos mig. Odense den 14de Januarii 1787. N. Nielsen, Bogbinder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Auction. Actie=Interessentskabet i Faaborg, agter Onsdagen i den 14de Februarii nestkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet, ved een eneste Auction paa Faaborg Raadstue, at see deres i Stadens Havn liggende Briggentin=Skib, Eenighed kaldet, drægtig efter Kiøbenhavns Maalebrev 70 Commerce=Læster, ifald antageligt Bud skeer, bortsolgt; Dette Skib er ny byg bet af bedste Fyr i Finland 2782, og udi Aaret 1785 med en ny sikkre Hud i Livorno forsynet; Skibet er veludhalet med Seil og Treil, staaende og løbende Redskab, Ankere og Ankertouge, Skibsbaad, Chaluppe, samt aparte Joulle, med videre; hvorover Jnventarii Liste hos første Directeur Hr. Jørgen Ploug i Faaborg, kan erholdes, da Velbemeldte tillige lader alt anvise ved Liebhaberes Anmeldelse; hvilket ogsaa vil finde Skiønne res bifald. Conditionerne bekiendtgiøres ved Auctionen, og nogen Tid forud hos meer velbenævnte Hr. Ploug om forlanges, faaes til Eftersyn. Faaborg den 13de Januarii 1787.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-16
Capital som forlanges. En Capital, stor 3000 Rdlr., hvoraf de 1100 Rdlr. - forlanges til 11te Junii, og Resten til 11te Decbr. førstkommende; Liebhaberne vil og undvære de sidste, om de ei vare at bekomme. Han pantsetter suffisant Jordegods og giver sædvanlig Rente. Anviisning gives herfra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-19
min Fra de Brandenborgske Grænden 12te Januarii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-19
Kammerherre von Gersdorf, forhen Saxisk Gesandt ved det Spanske Hof, troede sig forpligtet til, i Følge Ærens Love, at sende den Saxiske Kammerherre og Major, Greven af Baudissin, en Billet, der saae en Udfordrings-Skrivelse ikke uliig. Misfornøiet med det derpaa fulgte Svar, paastod han en tilstrækkeligere Fyldestgiørelse med Pistoler. Begge Grever indfandt sig, hver med sine Secundanter den 6te Jan. paa Grændserne, imellem Mittenwalde og Baruth; enhver skiød 2 Pistoler af paa sin Modstander, uden at saare ham. De bleve derpaa omfavnede af deres Secundanter, som ønskede dem til Lykke, at deres Kamp var saalykkelig overstaaet, hvorved de havde viist al muelig Mod. Begge Modstanderne gave hinanden Hæn, der. Grev Gersdorf forsikrede og, at han havde intet mere mod Grev Bandissin, og ville være tilfreds, hvis det eengang mod ham opbragte Publicum ikke syntes at tørste efter hans Blod, og blot af denne Aarsag bad han Greven af Bandissin, at tilstaae ham endnu nogle Stød paa Kaarden. Disse vare hans egne Ord. Formedelst den bedrøvelige Situation, som han for nogen Tid siden Gange ved Seidelin. havde. befunden sig udi, troede Secundanterne at de maatte tilstaae ham hans Begiering. Begge Modstanderne gik løs paa hinanden med flade Klinger; Greven af Baudissin, (der, imedens hele Fægtningen varede, havde ikkun søgt at forsvare sig, eller i det høieste ved en let Blessure at retfærdiggiøre sin Modstander for Publicums Øine, tilden Ende ogsaa havde gjort nogle, men frugtesløse Slag paa hans Arm, fik den første, men ganske ubetydelige ridsende Blessure paa den høire Haand- og strax derpaa et Stød paa Struben, der nødte ham til at vige tilbage, og lade Kaarden falde. Formodentlig har Grev Gersdorf i det Øieblik selv løbet sig sin Modstanders Kaarde i Livet, i det han paa Spørgsmaalet, om han ikke var saaret, svarede: jeg troer jo. Man opdagede ogsaa virkelig, da man havde opknappet Vesten, hvor intet Blod var at see paa, en Blessur i Underlivet, og en anden i den venstre Side endnu dybere, hvilken ingen tilforn var blevet vaer. Lægen, som strax blev kaldet til, forbandt begge Saarene. Grev Gersdorf satte sig med ham og sin Kammertiener i sin Vogn, der kiørte langsom til Mittenwalde, men døde for han kom til dette Sted. Ved Livets Aabning fandt man, at et Slagflod, der imidlertid var stødt til, og ikke Blessurerne, der ei vare dødelige, havde gjort Ende paa hans Liv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-19
Malland, den 20de Decbr. J disse Dage er efter høieste Befaling Benedictinerinner Klosteret St. Peter de Cremella bleven ophævet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-19
Den 2den Jan, skulle Normalskolerne her aabnes. J et i den Anledning bekiendtgjort Edicte bliver disse Skolers Nytte og Methode viist PublicoLorne, den 22de Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-19
J Mands Minde har her aldrig været saa ubestandigt Veirligt som nu. J faa Dage har Vinden vel dreiet sig hundrede Gange omkring, det har tordnet, haglet, stormet, sneet. J Løverdags Nat smeltede Sneen igien, og det regnede den hele følgende Dag, hvorhos det var meget koldt. Dog have de her for Anker liggende Skibe ikke lidt meget ved Stormen, men Skaden havde kundet blevet betydelig, hvis Stormen havde holdt nogle Timer længere ved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-19
Haag, den 6te Januarii. Jgaar blev Advocat von Hespen, der i de i Mourand opvakte Stridigheder forsvarede de Herrer Gevarts og Gotelaar med Kaarden i Haanden, her taget i Arrest. Han skal have slaget Vinduerne ind i nogle af Statholderens Huse. Denne Saa kan let blive gjort til en criminel, og komme ham dyrt at staae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-19
Fra Banatet, den 19de Decbr. De Christne i Bulgarien og overhovedet alle Græker og Raiter i de Tyrkiske Provindser, tale idelig om deres Forløsnings frydefulde Tidspunkt, og ønske intet inderligere, end Efterretning om et virkelig Brud med Porten. De troe, at det kunde mueligt gaae galt af med et Folk, som Tyrkerne hvis et andet mægtigt Hof forenede sig med Ruslands Magt. Disse Folkes Haab er saa stærkt, at de aldeles ikke tvivle paa deres Ønskers Opfyldelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-19
Florenz, den 31te Decbr. Her er under 12te huj. udgaaet en høieste Resolution til vore Biskopper af det Jndhold: at, da det er blevet Hs. K. Høihed bekiendt, at Biskopperne hver tredie Aar sende Efterretninger om deres Sogners Tilstand til Rom, Høistsamme forlanger, at man i Fremtiden skal lade disse Efterretninger, inden de udstædes, komme til Hs. K. Høihed." Man troer, i Følge heraf, at den Eed, som vore Biskopper pleiede at aflegge til Rom ikke meere skal have Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-19
Skrivelse fra Paris, af 5te Januarii. Man seer her en udførlig Liste paa de anseelige Personer, som skulle forsamles efter Kongens Befaling den 29 Jan. At sige noget om, hvad deres Raadslutninger skal gaae ud paa, er alt for tidlig, og alt hvad derom siges, er ikkun Gisninger. Men man legger kun Merke til, at ikkun slige Personer ere udnævnte, som ikke beklæde nogle Embeder eller Pladse hos Deres Majesteter, eller Prindserne, undtagen Greven af Harcourt. Men han har snarere et Stats-Embede, end en Plads ved Hoffet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-19
Man kan let tænke, at man i Paris taler nesten om intet andet, siden denne Kongens uventede Beslutning blev bekiendt. Det hedder, at Greven af Vergennes, Marechal von Segur, og General Controlleuren for Financerne, Hr. von Calonne, skulle bivaane denne Forsamling som Kongel. Commissarier. Saa meget er vist, at denne Forsamling skal have sit Sæde paa Slottet i Versailles, i Madams Gemak. Kongen vil aabne Forsamlingen, og i de andre Sessioner skal Monsteur præsidere. Man veed endnu ikke, om Prindserne af Blodet blive kaldte dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-19
Prag, den 9de Januarii. Det første Stykke af den Prager Mode=Tidende er optaget med bifald. Den indeholder intereffante Sager, og iblandt andet en Anviisning til at tillave fiint Carmin, hvoraf en allerede her har taget Anledning til at forfærdige Carmin paa den foreskrevne Maade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-19
Levnets Beskrivelser. (Fortsettelse, see Nr. 5.) Hans Jørgen Trojel, født den 27de Sept. 1741 i Fuglevig Præstegaard i Fyen. Hans Fader var Hr. Thomas Trojel, Sognepræst for Wissenberg Menighed; hans Moder Elisabeth Ancher Efter privat Jnformation og meddeelt Testimonium, fra Odense Skole blev han Student 1759, tog Exammen philosophicum 1760, theologicum 1762, og juridicum paa Latin 1763, alle cum caracteere landabili. 1762 blev Alumus paa Walchendorffs Collegium, 1772 Procurator ved Ober= og UnderRetten i Fyen, og 1778 Birkedommer og Skriver ved Baroniet Schelenborg. Givtede sig i Aaret 1773 med Magdalene Hedevig Schmalz, en Datter af Sal. Regimentsfeldskiær Schmalz, Udgivet i Trykken: 2de Dispulatzer de Colonis jure Danico, Havn. 1763 og 1764. 4. Er desuden Forfatter til adskillige smaae juridiske, moralske og critiske Afhandlinger, indførte i de Odenselske Aviser. (Flere følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-19
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-19
Odense, den 19de Januarii. Den 22de September f. A. er Raadmand Johann Friederich Petersen i Husum, efter Ansøgning, i Naade entlediget af hans Tieneste. Den 13de October er Pastor Poul Hansen Høyer i Grøde, allernaadigst beskikket til Pastor i Wanderup i Amtet Flensborg; og Hans Magnussen i Bredsteds, til Postmester sammesteds. Den 24de ejusdem er Candidatus Juris Christian Gabriel Koch i Rendsborg beskikket til Underrets=Advocat i Hertugdommene. Den 3die November er den deputerte Borger Christian Asmussen i Husum beskikket til Raadmand; og Candidatus Theologi Broder, Brodersen kaldet til Pastor for Fahretoft i Amtet Tøndern, samt Candidatus Theologi Kettel Bahn, sen til Pastor i Riesum i forbemeldte Amt. Under samme Dato er Doctor Medicinæ Frederich, Wilhelm Koch beskikket til Physicus i Stæderne Glückstad. Jtzehoe, Crempe og Wilster, samt Amtet Steinburg. Den 7de ejusdem ere Candidatus Juris Johann Georg Hellmann fra Tating og Bernhard Carl Prehn i Tøndern beskikkede til Underrets=Advocater i Hertugdømmene. Den 10de ejusdem er Rector Coch ved den Frederichsbergske, Stadsskole i Schleswig beskikket til Diaconus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-19
Den 17de ejusdem er Diaconus Johann Groth i St. Margrethe i Amtet Steinburg kaldet til Pastor i Ahrensboeck, og den 18de ejusdem Candidatus Juris Frantz Henrich von der Lieth i Husum beskikket til Underrets=Advocat i Hertugdommene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-19
Nyborg, den 17de Januarii. For nærværende Tid grasserer her i Byen Smaakopperne, som have bortrevet nogle Børn, iblandt andre Giestgiver Hr. Ole Ryes eneste Søn: Ole Nye, 5 Aar gammel. Derimod ere endeel med meget Held blevne indocculerede af vor brave og heldige Stads-Chirurgus Hr. Rathsack. - Transporten over Beltet er i denne Vinter bestandig skeet ved Jagterne, undtagen i nogle faa Dage ved Ju sen, da man maatte gaae med Jisbaade, og endnu er heller ingen Jis i Beltet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-01-19
Vacance. Byefoged- og Byeskriver-Embedet i Frederich stad paa St. Croix.