JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1760-10-24
Freytags, den 24. October. kes Paris, vom 10 October, Am 7ten ist hieselbst von neuen, in dem Hause. des Marquis von Bacqueville, auf der Theatiner Kaagen, ein Brand, jedoch viel heftiger als der vo rige, entstanden; Denn da die Bedienten dem zusammen laufenden Volke, welches löschen mollte, den Eingang verwehrten, so nahm die Flamme in kurzer Zeit so sehr berhand, das innerhalb 2 Stunden, das ganze Gebande in vollem Feuer stand. Alle Meubles, und alles Silbergeräthe, uber 500000 Livres amWehrte, sind verbrannt, was aber noch mehr zu bedauren ist, das nicht allein der Marquis selbst, dessen Thure, wier ohl zu spate, mit Gewalt angeschlagen worden, sondern auch 2 Geistliche, und ein Arbeiter, ihr Leben in den Flammen verlohren haben, Daas Fruer, har nicht eyer, als des følgenden Tages, spat auf den Abend, geldschet werden konnen. Kleve, vom 11 October. Hier ist gegenwartig alles ruhig. Die Werke an unserm Schløse sind demoliet, und die Pallisaden gestern nach der Armee gebracht worden. Die Laufgraden vor Wesel sind noch nicht geoffnet, doch wird Tag und Nacht daran gearbeitet. Hente Abend wird die Schiffbrücke eine Stunde unterhalb Wesel fertig mer den. Die Lebensmitteel sind im Ueberfluse bey der Armee, und taglich gehen Expressen nach dem Haag und andern Residenzen ab. Das Hauptquartier Sr. Durchl. des Erbprinzen, ist an dem søgenannten Peddenberge; und der Zufluss von Standespersonen und andern Fremden war daselbst sehr gros. Die Garnison in Geldern halt sich sehr tille, und wird von einem Detaschement leichter Truppen beobachtet, man vernimme aber nicht, das einige Streifereyen geschehen. Jn dieser Stadt befinden sich 17 gefangene Officiers, undvar der Hr. Debaral, Oberster des Regiments von Belsunce, der Hr. Maillart, Commandant des Bataillons von Ranoy, dann 8 Capitains und 7 Lieutenants.
Berlingske Tidende, 1760-10-24
Brüssel, vom 9 October. Vor einigen Tagen sind 2 Couriers bey dem Grafen von Koblenz angekommen, pon welchen der eine ans Paris kam, und diesem Minister von verschiedenen Absichten der Feinde Nachricht gab, der andere aber, welcher ans Wesel eintraf, den Marsch der nach dem Niederrheine bestimmen Franzosischen Armee betreiben sollte, als welche, nachdem der Erbprinz von Braunschweig uber den Rhein gegangen, zum Entsatte von Wesel um sorviel udthiger ist, da die dortige Besatzung nur ans 1500 Mann bestebet. Die wenigen Truppen, welche in Braband geblieden sind, haben Befehl bekommen, sich nach Ostende und Nieuport zu begeben, woraus einige schliesen mol len; das die Englander daselbeine Landung vorzunchmen Willens waren, und die Unternehmung des Erprinzens von Braunschweig leicht ihrem Vorhaben besorderlich seyn kounte. Jndessen brauchet man die grøseste Vorsicht, umedie Kisten in Sicherheit zu stel len, und denen Commandanten zu Nieuport und Ostende sind bereits dieserhald die nothigen Befehle zugefertiget worden, um auf das Genueste alle Verande rungen, die sich in dortiger Gegend zutragen mochte, zu beobachten.
Berlingske Tidende, 1760-10-24
Wien, vom 4 October. Am 1sten dieses nach 10 Uhr Vormittages erfolgte die Ankunst Jhrer Kønigl. Hoheit der Gemahlig des Erzherzogs Josephs, in Begleitung Sr. Majest. des Kaisers, zu Laxenburg. Bey Dero Absteigen lies sich ein Chor Trompeter und Panker høren. Jhro Maj. die Kayserinn, nedst Jhren Königl. Hoheten, dem Erzherzoge Joseph, dem Herzoge Carl und der Prinzessina Charlotte von Lothringen, gingen, um diese Prinzessina auf das Zartlichste zu empfangen, Höchstderselben aus dem Zimmer entgegen. Mittags ward an einer Tafel von 6 Couverts gespeiset. Nachmittags gegen 4 Uhr furen die samtlichen Herschaften nach Beivedere auf den Renmege, wo die Bewillkommungskomplimente, in Gegenwart der jungerne Kayserl. Königl. Familie wiederholet wurden. JhroKayserl. Majestaten verweileten daselbst noch einige Stunden, worauf sie sich, um die Erzherzoginn von der Reise ansruhen zu lassen, nach der Kayserl. Burg verfugten. Am 2ten erhoben sich beyderseits Kayserl. Majestaten nedst des Erzherzogs Josephs, des Herzog Carls und der Prinzessina Charlotte von Lothringen, Königl. Hoheiten nach dem Belvedere, und nahmen mit der neuvermahlten Erzherzoginn das Mittagsmahl ein. Der hohe Adel ward an 4 Taseln bevirthet. Nachmittags liesen sich die Höchsten Kayserl. Herrschaften offentlich sehen und promenitten in dem Garten, wobey dem ubrigen Adel der Zutritt verstattet ward. Abends ward eine Serenade augefühert, welche um sovielmehr den Beyfall der nenvermahleten Erzherzoginn verdienete, da Höchstdieselden nicht nur eine Liebhabering der Musik, sondern auch selbst eine Wirtnosinn auf verschiedenen Jnstrumenten sind. Gestern Mittags ward abermals zu Belvedere Taseligehalten, und Nachmittags machten die Damen vom Range Cour. Desselben Tages gegen 11 Uhr geschabe der Anfzugder Ungarischen adelichen Garde, welcher von Beyderseits Kayserl. Majestaten in Augenschein genommen vard. Jhr Capitainlieutenant, der Kayserl. Königl. Generalfeldwachtmeister, Graf Johann von Palfy, führete sie, unter Trompeten, und Paukenschall in ihre Casernen, vor dem Burgthore. Sie besteet aus 124 Mann von dem ungarischen Siebenburgischen, Adel. Jhre Felduniform, woring sie jett einzogen, war von rothem Tuche, die Mützen, nedst den Carabiner, und Patronriemen, den Perdedecken und Pistolenmanteln waren grun. Die Uniform und das Riemenwerk ist mit Silber besett, auf den Perdedecken und Pistolenmanteln aber der Kayserl. Adler mit Gold und Seide gestickt, Um 1 Uhr an den dem Tage, folgte der feyerliche Eintritt des Hr. Oberstlieutenants und Adjutantens bey Sr. Durchl. dem Herzoge von weybrücken, des Grafen von Marliano unter Vorreitung von 10 blasenden Postillions und 2 Postmeistern, welche die Croberung von Torgau uberbrachte. Jm wurden 16 feindliche Kanonen nachgesuhret. Gestern sin die beyden nenen Reichshofrathe die Herren von Gartner und Braun in dem Collegio eingefuhret worden.
Berlingske Tidende, 1760-10-24
Aus Løben, vom 29 September. Jn unserer Gegend wird es anf einmal lebhaftHente, Frue um 8 Uhr, rückte en Commando Kosacken in Liberosa ein. Etliche 100 Mann hatten immittelst ausserhald der Stadt Posto gefasset. Der Major, der dieselden commandirtt, und sich fehr bemudet, gute Ordnung zu erhalten, har vor allen Dingen, aus unbekannten Ursachen, die bereits abgegangeneGubensche Posten einholen, und die auf dem Posthause, befindliche und anderwart bestimmte Postkasten ververstegeln, auch jedermann værnen lassen, sich enhig zu halten. Nachmals har er durch einen Rittmeister eine kur vor feiner Ankunst abgeritteene Kongl. Preussische Husarenpatrouille versolgen lassen, und for die Avantgarde eines nachsolgenden Korps, wovon jene aus 2 Regimentern Kosacken und 1 Regiment Husaren besteen, und hente eintreffen würde, Fourage undLebensmitteligefordert. Verschiedene anherogekommene Boten wollen behaupten, das wir morgen oder ubermorgen einen starken Durchmarsch haben würden, uudes vermuthlich in die Churmark gehen durfte. Jn zwischen versichern alle Nachrichten, das scharte und gute Mannsucht gehalten werde. Noch hente gehen 10 Wagen mit Hafer von hier nach Lieberosaab.
Berlingske Tidende, 1760-10-24
Fortsettung von London, den 6 October. Die Unterhandlung kam zu Stande, undes wurde ein Waffenstilstand bis des Mittags um 12 Uhrbewilliget, da die Capitulationsvorschlage aus der Vestung ankamen. Jch sette dagegen die meinigen auf, und uberschikte sig in einem Briese an den Marquis de Vandreuil, der følgenden Jnhalts war: Mein Herr, Jch danke Eurer Excellenz for das Schreiben womiSie mich diesen Vormittag durch den Obristen Bouganville beehrt haben. Er har mir die CapitulationsPunkte, die Sieverlangen, eroffnet. Jch sende die selden Eurer Excellenz zurück, und füge anden leienigen an, die ich beschlossen habe ihnen zu verwilligen. Jch wünsche nur, das Eure Excellenz sich sobald als möglich entschliessen mogen; den ich werde keine Veranderung darinn machen. Wenn Eure Excellens dis bedingungen annehmen, so dursen ste versichert feyn, das ich fordte Voltziehung derselen alle Sørge tragen, und mir ein besonderes Vergngen daraus machen werde, Dero Schicksal, so viel als immer møglich seyn wird, dadurch zu erleichtern, das ich Jhnen und Jhren Leuten alle Bequemlichketen, in soserne solche von mit abhangen verschaffen will. Jch habe die Chre zu seyn &c.
Berlingske Tidende, 1760-10-24
unterzeichnet, Jeffry Amberst. (Die Fortsezung kunstig.)
Berlingske Tidende, 1760-10-24
Wann chemahligger in Königlichen würklichen KriegsDiensten, undsvar bey dem blichen Seelandischen gewordenen Jnfanterie Regiment, gestandener Capitain Peter Johann Rudolph Balling, ogne Leibes Erhen zu hinterlassen, in der Vestung Glückstadt ohnlangst mit Tode abgegangen, derselde aber zuvor ein Testament, som von Sr. Königl. Majest allergnadigst confirmiret worden errichtet gehabt; Als wird dem zusolge solcher Sterdfall hiedurch manniglich kundgethan, anbey allen densenigen soretwaan dem Nachlade des Wohlseel. Capitains Balling einige An priche, sig megen herruhren ans welchem Grunde ste immer wollen, machen zu konnen vermeinen oder auch demselden mit Schulden verhaftet seyn mochten, angesonnen und sie eingeladen, derenthalden zum langsten innerhalb zwolff Wochen a Dato, bey min allhier sich zu melden, und das behørige hinlanglich dan zu thun, alsdann einemeden was Recht ist und denen sonstigen Umstande gemas wiederfaren soll. Copenhagen den 13ten October 1760 J. J. Haseker.
Berlingske Tidende, 1760-10-24
Von diesen Zeitungen werden wochentlich zwey Stück in der Berlingischen Erben Buchdruckeren ausgegeben durch J. C. und S. C. Berling.
Berlingske Tidende, 1760-10-27
enssesen. anslaasessionsseskassesse Te 2/3 No. 86, a Af Af AssiAfskaff Aff Danske Kiøbenhavnske Tilender.
Berlingske Tidende, 1760-10-27
27de October.
Berlingske Tidende, 1760-10-27
Mandagen, den 11 AMS Fransk Beretning fra Neder-Rhinen den 14de October. Hr. Marqvis af Castries, har allerede i Egnen af Cølln, en Armee paa 23000 Mand forsamlet. Han venter i Dag 14 Batailloner til, og derpaa begiver han sig paa Marchen til det Cleviske.
Berlingske Tidende, 1760-10-27
Af en Skrivelse fra Frankfurt ved Mayn-Strømmen, den 16de Oct. Man taler meget om, at det Kongelige Polske Hof snart skal komme tilbage til Dresden, dog bliver tillige talt om et Forliig, imellem Deres Majestæter, af Polen og Preussen.
Berlingske Tidende, 1760-10-27
Fra Uckermark, den 19de Oct. De Svenske have ikke alleene forladt denne Provinz, men endog tilligemed Uckermynde endeel af For=Pommern, og, da de ikke have kunne oprette en varig Communication med Russerne og Østerrigerne, saa synes det, som de ile tilbage til Stralsund. Ved deres Armee sattes mange Officerer, som ere reyste til Stockholm, da de der skulle have deres Stemmer ved Rigsdagen. General-Major von Werner forfølger denne fiendtlige Armee, eller, han er meget meere paa Siden af den i Meklenborg. (De Altonaiske Beretninger af 23 hujus, sige, at General Wernes skal i Mecklenborg have fordret 800000 Rdlr., og ligesaa mange Heste, som Russerne nylig borttoge i Egnen af Berlin og i Mittelmark.) Oberste Belling foruroliger de Svenskes lette Tropper.
Berlingske Tidende, 1760-10-27
Fra Egnen af Berlin, den 21de Oct. Russerne have fra Frankfurt virkelig taget deres March ad Polen. Men saafremt endnu et Corps af dem skulde vilde giøre en Vending til Schlesien, saa har Hs. Preussiske Majestæt ladet General Goltze gaar derhen, for at bevare det platte Land fra fleere Streiferier. Saavel fra Russerne, som Østerriger, ne, komme nu adskillige Overløbere til Berlin. Mange Officierer af Garnisonen, som der bleve tagne, har General Tottleben, mod Revers, ladet komme paa fri Fod. Men Commandanten Hr. Rochau er af Russerne bortført.
Berlingske Tidende, 1760-10-27
Udtog af en Beretning fra Leyren ved Wesel, den 15de Oct. Om Natten den 11te, bleve Trancheerne aabnede for Wesel paa den Münsterske Side. Samme Dag vovede Garnisonen et Udfald med 800de Mand, hvorved nogle paa begge Sider maatte bide i Græsset. Den 12 fik Gen. v. Bock Ordre at marchere over Rhinstrømmen, med et Korps paa 8 Eskadroner og lige saa mange Batailloner. Dette skeede og om Natten, til den 13de. De lette Tropper af dette Korps, tilligemed en commanderet Eskadron staae i Rhein bergen, for at holde Øye med Marqvis von Castries, som skal være i Anmarch. General Kielmansegge skal staae ved Dysseldreff, i samme Øyemærke. Et temmeligt stærkt Korps Engelske Tropper, under General Waldgrave, er hid ankommet. Jmidlertid forsættes Arbeydet mod Wesel Dag og Nat.
Berlingske Tidende, 1760-10-27
Crefeld, den 17de Oct. Den 14de hujus er et Korps fra Dysseldorf i 2 Colonner under de Hr. d'Auvets, d'Aubigne og de Castries Anførsel brækket op og avanceret igiennem denne Stad og Urdingen til den anden Side af Moeurs.
Berlingske Tidende, 1760-10-27
J Gaar Morges borte man fra samme Egn en heftig Skyden, og om Eftermiddagen fik man at vide, at de Franske imellem Klosteret Kamp og Staden Rheinberg vare blevne angrebne og slagne. Tre til 4 Engelske Regimenter have i Søvne overrumplet dem. Det Fischerske Korps er ganske ruineret, og som det hedder, er han selv bleven fangen. Regimenterne von Auvergne, Roverques, Alsace, Marine og Gens d'Armeere skal have lidt meget. Forlisen paa den Franske Side skal være henimod 4000 Mand. Deres Saarede have de bragt til Moeurs, Urdingen og Krefeld. Begge Partierne have trukket sig efter Actionen tilbage i deres Leir ved Wesel og Rheinberg. Forlisen paa de Allieredes Side er endnu ikke bekiendt. Nogle af de Engelske Regimenter skal have mistet 125 til 150 Mand. De Franske have bekommet nye Forstærkning, og man troer, at det i Morgen, atter torde komme til en blodig Action London, den 14de Oct. Den Kongelige Fregatte, Themsen kaldet, har endelig bemægtiget sig den Dynkirkenske Kaper le bienaime af 12 Kanoner og 120 Mand, efterat den havde forfulgt samme i 11 Timer. Sandershausen, den 18de Oct. Nu i dette Øyeblik indløber den Efterretning, at den Franske Reserve i Egnen ved Marburg var stødt paa et Korps af de Allierede, og, at det der var kommen til en Træfning, til Forliis for deførste Det Sande heraf vente vi hvert Øyeblik.
Berlingske Tidende, 1760-10-27
Fra det Hannoverske, den 21de Oct. Jmellem det Korps under Arve=Prinzen af Brunsvig, og de Franske under General Castries, er det kort fra Rheinbergen kommet til et Slag. Hs Durchl. har angrebet den sidste, og ikke allene drevet ham tilbage; men taget 400 Mand, hvoriblant den Fiendtlige General Segur, til Fanger, og bemægtiget sig 4 Kanoner og 2 Standarter. Men efterat Fienden havde sat sig bag en Muur ved Rheinbergen, saa har Hs. Durchl. ikke kundet faae sat paa dem meere, men har begivet sig i sin forrige Leyr igien.
Berlingske Tidende, 1760-10-27
Fra det Meklenborgske, den 19de October. Alle ere her i stor Skræk, da den Preuss. General Werner haver indfundet sig med 6000 Mand i disse Lande. Hs. Durchl. Hertugen er med sin Hofstaat og i Følge af den Franske Gesandt, Hr. von Champeaux, den Ældre, paa det hastigste afreist fra Schwerin til Lübek. Mynten er ligeledes udbragt af Landet andensteds hen. Foruden den Contribution af 800000 Rdlr. og 4000 Heste, forlanger General Werner, at Landet skal holde Hs. Preuss. Majestæt, eftersom Høistsamme anseer det, som en erobret Provinz, saa længe, indtil de ham fratagne Lande blive givne am tilbage. Vi ere i Bekymring for vore skiønne Tropper, at de denne Gang torde falde Preusserne i Hænderne. Det unge Mandskab flygter overmaade stærk. Speyer, den 18de Oct. De Franske synes at giøre Anstalter til at gae i Vinterquarteer. Dette Bispedømme, skal bekomme i 200 Mand; og det Churpfalziske 20000 Mand, mee. Cavallerie, til Jndquarteering. Der næst forlange og af Churfyrstendømmet Maynz en Million Nationer til det Franske Magazin. Gudensberg i Hessen, den 17de Oct. Natten imell. den 11te og 12te hujus, har den Franske Leier brækket og fra Hekershaussen, og trækket sig tilbage over Nordhaussen.
Berlingske Tidende, 1760-10-27
Den ved Hohenkirken staaende store Franske Armee har fulgt dette lidet Korps og taget sin Leir paa hiin Side af Kassel. Vi haaber, at de snart forde forlade disse Egne. Neder-Elde, den 24de Oct. De i Dag med den Hollandske Post ankomne Franske Beretninger melde, at Belelringen for Wesel skal om Natten til den 19de være ophævet, dog vidste man endnu ingen Omstændigheder. Actionen ved Rheinbergen havde paa begge Sider kostet omtrent 6000 Mand.
Berlingske Tidende, 1760-10-27
Helsingøer, den 26de Octob. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne. Den 24de hujus: Bertel Bøyesen af Apenrade fra Kiøbenhavn til Frederichshald med Baglast. Den 25de dito, Stephen Poulsen af Kiøbenhavn fra Cette til Kiøbenhavn med Viin. Hinrich Styrok af Kiøbenhavn fra Petersborg til Drammen med Hamp.
Berlingske Tidende, 1760-10-27
Kiøbenhavn, den 27de Sept. Den 10de Sept. er Hr. Albert Trøyel allernaadigst beskikket at være Capellan til vor Frelseres Kirke paa Christianshavn. Den 17de Sept. Etatsraad Johannes Benzen ligesaa at være Conferenzraad. Etatsraad Envold Falsen ligesaa. Statsraad Caspar Christopher Bartolin Eichel ligesaa. Etatsraad Herman Lengerken Kløcher, ligesaa at være virkelig Etatsraad. Justizraad Johan Finchen hagen, ligesaa at være Etatsraad. Chirurgus Just Heur. Voltelen, ligesaa at være virkelig Kanzellieraad. Post Forvalter Jens Lange, ligesaa. Herredsfoged Niels Jacobsen ligesaa, at være tilligemed Herredsskriver udi Odense, Schoubye, Scham og Lunde Herreder i Fyen. Studiosus Christian Schandorff ligesaa, at være residerende Capellan i Schanderborg og dets Annexer. Christen Thomesen Hee, ligesaa at være Sognepræst til Bornp og Hald Meenigheder i Aarhuus Stift. Den 24de Sept. Stud. Niels Galthen, Bering, ligesaa confirmeret, at være adjungerende og succederende Sognepræst til Tyregoed og Wester Meenigheder i Riber Stift. Studios. Caspar Hanssen, ligesaa at være Skibs=Præst. Stud. Gregers Zimmer Roeder ligesaa Stud. Marcus Lampe ligesaa. Hr. Andreas Faye allernaadigst beskikket at være residerende Capellan til Øddernæs Præstegield i Christiansands Stift. Stud. Henr. Becher ligesaa at være residerende Capellan til Ørchedalens PræsteGield i Trundhiems Stift. Hr. Peder Radich, ligesaa at være Sognepræst til Sneserød Meenighed i Sielland. Stud. Christian Henrich Biering ligesaa til Aastrup Meenighed paa Falster.
Berlingske Tidende, 1760-10-27
Den 16de October har det allernaadigst behaget Hs. Kongelige Majestæt at avancere ved Militair=Etaten følgende: Hs. Excellence Hr. Generallieutenant og Commandant Friderichstad, Hr. Wilhelm von Ulrichsthal, Ridder, til General af Jnfanteriet. General-Major og Chef over det Oldenborgske Curasseer-Regiment og Cammerherre, Hr. Erhard von Wedel, Græppe af Wedel-Friis, Ridder, til General-Lieutenant af Cavalleriet. General-Majors, Gottvald Adolph von Nostitz, Commandant i Glückstadt, samt Wolrath Levin von Gramboe, Chef over Prinz Frederichs Regiment, og Conradt Græv af Ahlefeldt til Esselsmark, Kammerherre og Oberste over Dronningens Liv=Regiment, til General-Lieutenant af Jnfanteriet. Obrist-Lieutenanterne, Major ved Liv=Garden til Hest, Kammerherre Albrecht Christopher Schaffalitsky de Muckadelle, samt Barthold Ulrich von Knutzen ved det Oldenborgske Curasseer-Regiment, og Balzar Christian von Hagemann ved det 2det Syndenfieldske National Regiment Dragoner, som Oberster af Cavalleriet. Obrist-Lieuten. Thomas Henrich von Knoff, Jngenieur-Maj. ved den Norske Fortifications=Stat Ulrich Friderich von Wilster, Premier=Major ved det Norske Artillerie-Korpe; Christian Ulrich von Vierega, Prem. Major ved Garden til Fods; Otto von Rantzow ved det Holsteenske gevorbene Regiment til Fods. Jørgen Heidenreich von Cramohn ved det Syndre Jydske National-Regiment, til Oberster af Jnfanteriet. Majorer, Christian Ditlev von Ranzow og Carl von Blücker, Ritmestere ved Liv=Garden til Hest, til Oberst=Lieutenanter af Cavalleriet. Majorer, Bagislaus Ernst von Kalisch, ved det Olden. National Regiment; Gottfried von Pentz ved det Siellandske gevorbene Regiment til Fods; Hans Wulff von Ahrenfeldt og Johan Henrich von Schacht, til Capitainer ved Grenadeer=Corpset. Wilhelm von Coucheron ved det første Bergenhuusiske National-Regiment, til Oberst=Lieutenant af Jnfanteriet, samt bestilt ved Garden til Fods, Capitain Christian Ulrich von Sundt, til Tertz=Major ved bemelte Garde. Capit. Hans von Nansen ved den Schlesvigske National-Regiment, og Capit. ved Garnisons-Reg. Gustav von Klenov til Majører af Jnfanteriet, hvorimod den caracteriser. Capit. af Jnfanteriet, og Premier=Lieut. ved Grenadeer-Korpset Joachim Hinrich von Zülow er benaadet med Caracter, som Capitain ved bemeldte Korps, samt gratificeret den caracteriserede Capit. af Jnfanteriet og Premier=Lieutenant ved Garden til Fods Casper Adolph. von Røpstorff med Caracter som Capitaine ved bemelte Fod Garde.
Berlingske Tidende, 1760-10-27
J allerunderdanigst Følge af et Kongel. Rescript til det Theolog. Facultæt her ved den høye Skole, blive 100 Rdlr. af dets Cassa anvendte til et Præmium og Opmuntring som 5 af Alumnis paa det Kongel. Communitæt, som have forfærdiget de bædste Akademiske Prøveskrifter i afvigte Aar, saa at enhver skal nyde 20 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1760-10-27
Fra alle Hiørner og Kanter i disse Riger indløbe Efterretninger om den Høytidelighed, med hvilken Jubelfesten den 16de, 17de og 18de er bleven helligholdt, og den inderlige Glæde, Undersaatterne have viist. J alle Stifternes Hovedstæder have biskopperne den første Dag prædiket i de fornemste Kirker. Den anden Dag have Rectores i Skolerne holdt Taler, og den 3die Dag Conrectores. Fra Fæstningerne lode Kanonerne sig høre under Gudstienesten, og paa de Steder, hvor ingen Fæstninger ere, havde man plantet Kanoner paa Torve, paa Skibsbroer og paa andre Steder, hvor det beqvemmelig kunde skee. Ellers berettes fra Schleswig, at der den anden Jubeldag har været prægtige Jlluminationer, i sær har Raadhuset og Hr. Conferensraad Hespens Huus været meget smukt. Den 18de havde Magistraten i Schleswig ladet anrette et prægtigt Tractement paa Raadstuen, hvortil Ober=Rets-Herrerne, Adelen, de Caracteriserede, de Lærde og andre af Condition vare indbudne. Om Aftenen var det Ball. Man hørte rundtomkring, saavel ved Raadhuset, som andre Steder, Kanoners Løsning, da der ellers omkring i Byen vare adskillige glade Forsamlinger. J Tøndern har Hs. Excell. Hr. Ge heimer og Amtman von Holstein den 17de indbudet til Middags de samtlige Herrer Officerer af Garnisonen og andre Kongel. Betientere. Jmidlertid hørtes en prægtig Jnstrumental=Musique, og ved Skaalerne Kanoner, Pauker og Trompeter. Om Aftenen var Huset prægtig illumineret, og lige over for blev et smukt Fyrverkerie afbrændt. Magistraten havde samme Dag ladet anrette et Giestebud, hvortil Geistligheden og alle Deputerede, samt andre fleere vare indbudne. Skytterlauget marcherede og om Middagen med flyvende Fane og fuld Musique forbi Amtshuset, hvor det saluterede 3 Gange, og til Raadstuen, hvor det ligesaa saluterede 3 Gange, og blev af Kanonerne paa Torvet besvaret. Staden var overalt om Aftenen illumineret, i sær havde Hr. Kammerraad og Amtsforvalter Friedebek distinqueret sig. Den 18de var der ligeledes en Hob anseelige Folk forsamlede, og Jllminationer omkring i Staden. Fra Riber har man, at Hr. Kammerherre og Stift-Amtmand, Græven af Schack, om Aftenen den 16de har prægtig beværtet Stadens Geistlige. Den 17de og 18de, da Oratio nerne i den Latinske Skole vare til Ende, gav det paraderende Borgerskab, saavelsom det i grøn Uniform parader. Compagnie unge Karle, hver 3 Salverpaa Torvet, marcherede siden hver under deres Officerer, med Musique og flyvende Faner til det Grævel. Schackiske Hotel, hvor hvert Korps atter saluterede. Paa disse tvende Dage gav Hr. Græven saavel Magistraten, som de Kongel. Betientere, et stort Tractemeent, og om Aftenen var Sall. Ligesaa lod han og Borgerskabet og de unge Karle paa trende Steder tractere. Fremdeles lod han anrette den 18de anrette et Aftensmaaltiid for de Fattige i Hospitalet, og midt under Maaltidet beærede dem med sin Nærværelse, da de Fattige allerunderdanigst frembragte Monarkens Skaal. Ellers faaes allevegne i Byen Lys i Vinduerne, samt artige Sindbilleder og Vers.