JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Hvad man for det Tredie har anført imod Selskabet og dets Love concentrerer sig deri, at disse sidste laborere af flere smaae, om end ei væsentlige Mangler. Jndrømmet fra den ene Side Rigtigheden af denne bemærkning, maae vi dog paa den anden erklære, at disse Mangler, saavelsom de første, ere altfor ubetydelige til at afholde Nogen fra at assurere. En nøiere bestemt Fremgangsmaade for Taxationsmændene ved indtruffen Brandskade vilde vel være ønskelig, ligesom ogsaa en Forandring i Jndvoteringen af nye Medlemmer; men disse og andre flere tilsyneladende Mangler, ere som anført høist ubetydelige, de gribe ikke forstyrrende ind i det Hele, eller kunne udsætte nogen Jnteressent for særdeles Ubehageligheder. Det vilde iøvrigt være en alt for stor Fordring, at forlange, at et Selskab, der kun har bestaaet et Par Aar, allerede skulde handle og virke ved Hjælp af Love, der fremstille et Jdeal af Fuldkommenhed; saadant vilde være overdrevent. Den ældste Lovbog i Verden, der igjennem saa mange Aarhundreder har imodtaget saa mange Tilsætninger og Forandringer, er jo den Dag i Dag ei fuldkommen. Tiden og den Bestemmelse i Foreningens Love, at ethvert Medlem maa fremkomme med Forslag til Forandringer, maa være tilstrækkelig til at hæve enhver Betænkelighed i denne Retning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Naar jeg saaledes har tilladt mig, ved at nedskrive nærværende Linier, i meget Korthed at imode gaae de Ankeposter man hist og her har fremført imod Brandassuranceforeningen, maa jeg endnu engang bemærke, at disse Ankeposter ere saa godt som intetsigende, og at det staaer til Selskabets Raadighed at hæve dem, naar det finder for godt og forsaavidt de virkelig ere grundede. Fremdeles er det grundfæstet i de fleste dygtige Mænds Overbeviisning, at det uagtet man kan fremføre imod Selskabet og dets Love, maa det dog gjælde for en Sandhed, at den, der undlader at betrygge sine rørlige Eiendomme imod Jldsvaade, han undlader at opfylde en Pligt imod sig Selv, sine Børn og sin Familie. Jøvrigt maa jeg slutteligen fremføre det Ønske, at andre med Sagen bekjendte, mere populaire Forfattere vilde anvende Tid og Uleilighed paa at vise i hvilken skjæv Retning man iagttager sin egen Fordeel ved ikke at afbenytte et saa stort Middel til Sikkerhed som det, det Lollands-Falsterske Brandforsikkrings=Selskab yder. Holmegaarden i Lollands Nørre-Herred den 12te Jacobsen. August 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Jndenlandske Efterretninger. Til Skibslæge paa det af Jacob Holm & Sønner udrustede Hvalfangerskib til Sydhavet, der skal afgaae fra Kbhvn. om 14 Dage, er ansat Hr. Cand. med. & chir. Aug. Schneider. Den Læge, som paa forrige Reise fulgte med, Hr. Cand. Møller, forblev i Chili, hvor der blev sikkret ham en aarlig Jndtægt af omtrent 1000 Rbd. Han skal af Hs. Maj. have erholdt Fonds til at gjøre Jndsamlinger, og til Kjøbenhavn ere ankomne endeel Vaaden som Buer, Pile, Stridsøxer, Huusgeraadsager a. fra Ny Zeeland til den ethographiske Samling; endvidere mange i Spiritus opbevarede Zoologica, hvoraf flere mærkværdige og i europæiske Samlinger sjeldne, samt endeel Krebsdyr og Havfugle til (Vib. Av.) det naturhistoriske Museum. Be Corresp.) Kjøbenhavn den 13de August. Stevns herved ansees, som bekjendt for Sjællands bedste Korn egn. Endskjøndt Egnen, paa nogle faa Høie nær, er saa flad som en Pandekage, ligger den dog temmelig høit, med Undtagelse af de Jorder, der støde op til Pramaaen, der danner Grændseskjellet mod Faxøe og Bjeverskov Herreder. Som en Følge af denne Beskaffenhed kunne Jorderne taale en Deel Regn, og deri maa vel Aarsagen søges til, at Klagerne over Sæden ikke lyde fuldt saa sørgelige her i Egnen som fra andre Kanter i Landet. Hveden staaer jevnt godt, men er ikke fri for Rust, Rugen har lidt meget i Foraaret af Snee og Jis, men kan dog antages at ville give et ret godt Udbytte; Havren er den bedste Sæd, dog findes der af og til nogen Brand i den; Bygget er næsten overalt vandskollet, og vil kun give liden Kjerne. Ærterne have lidt meest, og mange Steder vil ikke engang Udsæden blive erstattet; Rapssæden, som her i Herredet dog kun dyrkes paa Herregaardene, har ligeledes lidt meget, og vil neppe give mere end to tredie Deele af det forventede Udbytte. J Almindelighed kan det antages, at Havren, Rugen og Hveden meere eller mindre ville give en god Middelhøst, hvis Sæden ellers kommer tørt i Huus; Rapssæden og Bygget derimod kun en ringe Middelhøst, og Ærterne en slet Høst. Høet er endnu paa mange Steder ude, og hvor man har bragt det i Huus, har det for det meste været i en maadelig Tilstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Stevnsherred har da, ligesom saa saa mange andre Egne, faaet sine Hellige." J Lilleheddinge Sogn, holdes jevnlig fromme Forsamlinger, og i Nabosognet Høierup skal man have begyndt med det Samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Fra Lovlighedens Side kan der ikke være Noget at erindre derimod, da de, i det mindste i det første Sogn, efter hvad os er meddeelt, holdes med Sognepræstens Samtykke, og nok tildeels under hans Forsæde; vi holde endog for, at slige Forsamlinger, under en fornuftig Veiledning, kunne stifte meget Gavn i en Tidsalder, hvor Menneskenes Sind kun alt formeget er henvendt paa det Materielle, paa de Fordele, som man kan tage og føle paa; men de Hellige ere desværre tilbøielige til at forfalde til aandeligt Hovmod og Jntollerance, og, hvad der for dem selv er endnu værre, til at glemme denne syndefulde Jord, hvorpaa de dog nu engang maae vandre, over den himmelske Verden. Vi bør dog tilføie, at det er os aldeles ubekjendt, om disse Virkninger have viist sig i Lilleheddinge Sogn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Hovedstadens Publicum, hvis Pung og Tid i denne Sommer har været sat i en ganske ualmindelig Reqvisition til alskens Kunstnydelser og Forlystelser, har faaet et nyt Besøg af en sig saakaldende Professor Døbler, der skal være en fortrinlig Taskenspiller. Vi ville hertil føie en lille oplysende bemærkning. Hertillands forbinder man med Navnet "Professor altid Begrebet om en velstuderet, boglærd Mand; i Frankrig derimod kalder man Enhver, der udøver hvilkensomhelst Kunst eller Videnskab, Professeur, saaledes er enhver slet og ret Sproglærer Professeur de langne, og man har ligesaavel Professorer i Taskenspillerkunsten og Ridekunsten, som i Sprog og Videnskaber; det lader til, at Tydskerne i den senere Tid have optaget denne Skik efter dem. Haven ved Herresædet Gjørslev, der eies af Kammerherre Scavenius, modtager nu betydelige Forskjønnelser; der er indtaget 40 Tdr. Land til den. Den ualmindelige smukke Bøgeskov ved Gjørsløv har Eieren ogsaa ladet pryde med Anlæg, Veie og Bænke. Nivellementet af den roeskildske Jernbane vil sandsynligviis begynde i næste Uge. Den vil blive lagt Sydfor Roeskilde Landevei.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Det er bevilget, at Staden Kiel maa optage et Laan til Actier i den holsteenske Jernbane. Saavidt vides er det 200 Actier til 200 Species pr. Stk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Fregatten "Bellona, Commandeur Wulff, er ankommen hertil fra sin Reise og Verden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Udenlandske Efterretninger. Bladene ere yderst fattige paa Efterretninger af politisk Jnteresse. Endnu den 10de August vedblev i England det fugtige Veir og fra alle Kanter lode Beretningerne og Høsten og om Tilstanden og Stemningen i Manufacturdistricterne stedse mere foruroligende. Alene i Manchester skal for Øieblikket være 4000 ubeskjæftigede Arbeidere. J Jrland blive Tropperne i al Stilhed formerede. –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Contre-Admiral la Susse er med nogle Krigsskibe løbet ud fra Toulon for at beskytte den franske Handel i de tyrkiske Farvande. Man mener afhans Sendelse staaer i Forbindelse med de foruroligende Efterretninger og den unge Sultans Helbredstilstand, thi ved dennes Død (som ifølge et i Paris udbredt Rygte allerede var indtruffen) kunde let de orientalske Anliggender blive mere forviklede end nogensinde forhen. Misfornøielsen med Regjeringen tiltager i Frankrig, og man troer, at Finantsministeren vil blive nødt til at udsætte sine Foranstaltninger til Skatternes Jnddrivelse indtil Kamrenes næste Sammenkomst, for af dem at blive bemyndiget til at gjennemføre sine Planer. Men stor Heftighed udtale Bladene sig næsten eenstemmig mod den Forfølgelse, som er indledet mod den Deputerede LedruRollin. – Fra Algier haves temmelig ugunstige Efterretninger og de franske Troppers Stilling, da de ved bestandige Skjærmydsler have mistet mange Folk, og desuden stedse lide af Sygdomme. –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Hannover tales meget om alle Slags Foranstaltninger mod de frisindede Deputerede af den sidste Stænderforsamling og mod de Corporationer, som havde valgt saadanne, hvorved Regjeringen deels skulde have til Hensigt at straffe dem for det Passerede, deels at forhindre lignende Valg for næste Forsamling. Arrestbefalingen mod Hauptmann Bøse skal være tagen tilbage, da han for dens Udstedelse havde forladt Landet. – J Spanien ventede man den 15de August Udbruddet af en Opstand under Diego Leon. Gardens Stemning bestyrkede Frygten derfor
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Handelsefterretninger. Kjøbenhavn den 14de August. Alle Efterretninger, som siden i Tirsdags ere indløbne fra Udlandet, give meget mørke Skildringer af Udsigterne til Høsten; selv ved indtræffende bedre Veir anseer man Vintersæden for en stor Deel som tabt, ligesom ogsaa Vaarsæden har lidt meget. Det allerede indhøstede Korn er af en maadelig Beskaffenhed baade med Hensyn til Kjerne og Farve, og Vægten er kun ringe. At Priserne under disse sørgelige Omstændigheder ere stegne overalt, i England, Holland, Tydskland og Frankrig, er naturligt, saameget meer som Høsten falder sildigt og desuden Forraadet er ringe, især i England. Den almindelige Brødkorn der, Hvede, er steget meget, og det engelske Kornmarked er, især med Hensyn til denne Kornart, Rettesnoren for alle de øvrige. - J Hamborg betales Hvedmed meget høie Priser: dansk Hvede efter Vægt (124-130 holl. Pd. med 112-136 Rd. Hr. Bco. pr. Læst, og super fiint Hvedemeel med 16 Mk. 4-12 s. Bco. (omtrent 11 Rbd., pr. Td. af 11 1/2 dansk Lpd. For dansk Rug betaltes 6064 Rd. Bco. pr. Læst efter Vægt 114-124 Pd. og for Byg(2rd.) 4650 Rd. efter Vægt 106110 Pd. Med den dan ske Kornhandel formene vi, at man for Tiden især maa har det engelske og hamborgske Kornmarked for Øie, det sidste fordi man der, som bekjendt, gjør Jndkjøb af Kornvarer til at modtage i de danske Provindser. (Handelstid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Hamborg d. 12 August. Hvede blev i Begyndelsen af denne Uge, fornemmelig efter den sidste engelske Posts Ankomst, successive betalt c. 15 Rd. høiere pr. Læst, og Omsætningerne vare meget betydelige; igaar og idag var det imidlertid, paa Grund af den temmelig stærke Tilførsel fra Overlandet, noget stille og et Par hundrede Læster bleve solgte circa 4 Rd. billigere. Al udenlandske Havne var Omsætningen ikke af nogen Betydenhed. - Rug blev ogsaa betalt høiere. – Byg fandt ligeledes flere Kjøbere, og af fiin Overlandsk kjøbtes circa 400 Læster til meget bedre Priser. Ogsaa al-Holsteens Østkyst og Danmark solgtes adskillige Partier. – Havren in loco betalt 2 Rd. bedre. Ab Sverrig, Danmark og Vestkysten bleve ogsaa flere Partier kjøbte. – Erter og Bønner spurgte. –J Raps var Omsætningen ubetydelig af Mangel paa tør Vare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Kjøbenhavns Børscours den 13de August 1841. Hamborg 2 Maaneder – a vista 199 1/2. Species 200. - Species, solgtes til 12 Mk. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 99 1/2 a 100 Rbd. Sedler. - Nationalbank Actier 111 Rbd. i rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Kjøbenhavns Torvepriser den 14de August 1841. Rug, 4 Rbd. 88 s. a 5 Rbd. 48 s.; Hvede, 7 Rbd. 40 s. - 8 Rbd. 32 s.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 72 s. a 4 Rbd.; dito gradet, 3 Rbd. 24 s. a 3 Rbd. 40 s.; Havre, 2 Rbd. 24 s. a 2 Rbd. 52 s.; Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 32 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 60 s. a 1 Rbd. 80 s.; Smør, Pd., 20 a 23 s.; Æg, Snesen, 21 a 22 s. sjællandsk Smør, Fjerdingen, 11 Rbd. 72 a 13 Rbd. 72 s.S. og T. (Forlangt indrykket.)At Dagvogns-Befordringen, uagtet dens gode Sider, navnligt Priis billighed, ogsaa har flere væsentlige Mangler, er en Anerkjendelse, der bliver mere og meere almindelig, og følgeligt tilsidst maa lede til, at man søger at afskaffe disse Mangler, hvis man ikke vil see dette Befordringsmiddel bragt saameget i Miscredit, at det tilsidst ikke bliver afbenyttet, idetmindste ikke i den Grad, at det kan lønne sig at deeltage i denne Entreprise. Til disse Mangler regne vi fornemmeligt den langsomme Befordring, idet Dagvognen bruger en Trediedeel mere Tid end Extrapostbefordringen *), samt de Uordner, der paa flere Stationer, og navnlig paa Vordingborgrouten, finde Sted ved Ordningen af de Reisende. En anden efter Jndsenderens Formening væsentlig og saavidt vides hidtil upaatalt Mangel, er, at Dagvognen ikke alene lige imod sin oprindelige Bestemmelse gaaer om Natten, men ogsaa at den gaaer over Vandet om Natten. Dette er Tilfældet med Dagvognen fra Kjøbenhavn til Nykjøbing paa Falster, hvorFærgeløbet imellem Vordingborg og Gaabense netop passeres om Natten, saa at Ankomsten til Gaabense skeer paa den markeste Tid. Enhver, der veed, hvor let Ulykker kan skee om Dagen, naar Fartøierne ikke ere gode, og godt betjente, vil let kunne indsee hvor særdeles vanskeligt det er at seile omNatten, og fornemmeligt i Aar, hvor Veiret er saa ustadigt og stormfuldt, og hvor den ene Byge næsten uden Ophold af leier den anden. Denne Vanskelighed gaaer desuden over til *) Vi have ikke villet nægte Optagelsen af nærværende Artikel, skjøndt vi maae ansee nogle af den os ubekiendte Jndsenders Anker for mindre velgrundede. Saaledes mene vi, at den Paastand, at Dagvognen gaaer saa meget langsommere end Extrapost, er urigtig, ja vi troe endog, at den sidstnævnte Befordringsmaade vil medtage længere Tid paa en Reise med flere Stationer, da man skal vente en Time, men ofte i Virkeligheden maa vente længere paa hver Station, efter at Vognen er tilsagt. Hvad der er sagt om Færgernes Ufuldkommenhed, gjælder kun om dem ved Vordingborg Færgegaard, da der nu i Gaabense, efterat den gamle Kragejolle var forulykket, er anskaffet en ny, som fuldkommen tilfredsstiller alle billige Fordringer, og som – saavidt vi vide – bruges til alle regelmæssige Børter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Med Personposten befordres man rigtignok hurtigere end med Dagvognen, men her er det en meget stor Ulempe, at man paa de fleste Stationer, navnlig her over Falster, ikke kan faae lukket Vogn, ja ei engang Fjedervogne, naar man er saa uheldig, at Hovedvognen, for hvilken man har betalt, allerede er optaget. Den samme Mangel paa beqvemme Vogne finder paa disse Stationer ogsaa Sted, naar man tager Extrapost. Vi beklage derfor, at den nylig i dette Blad omtalte Bestemmelse angaaende Anskaffelse af Eenspændervogne ikke er udstrakt til dette Stift, som med Hensyn til Befordringsvæsenet staaer saa meget tilbage for Sjælland og Fyen. at blive særdeles farlig, naar man veed, hvor daarlig Transportvæsenet er imellem Vordingborg og Gaabense. Vi skulde til Exempel blot anføre at Mandagen den 9de dennes, da Baaden gik over med Dagvognspassagererne, fyldte en Brækse Baaden med Vand, og havde Færgefolkene ikke faaet Seilene strøgne, vilde man maaskee aldrig have hørt et Ord mere fra alle dem, Baaden førte, hvis Tal beløb sig til 9 Personer Det daarlige Transportvæsen bevirker ogsaa at Seiladsen er overmaade langsom og seen og der er saaledes vel Anledning til, at det Offentlige tager sig af Sagen og undersøger hvorvidt der muligt er Grund til enten selv at foretage eller af paalægge Eieren at skaffe nye og bedre Fartøier, og holde dem saaledes i Orden, og paa den Maade betiente, at der ikke skal være Fare for det reisende Publicum, der er forpligtet til at benytte de stedfindende Befordrings-Midler, og ikke tør afbenytte andre uden at udsætte sig for Mulcter og Opbringelse fra Færgevæsenets Side. Hvad Jndsenderen imidlertid har havt til Hensigt med dette Jnserat, er, at fraraade de Rei seende at afbenytte Dagvognsbefordringen over Vandet, saalænge den foregaaer om Natten og saalænge Transportvæsenet ikke er i en ganske anden og bedre Tilstand. Det er for sildig at kaste Brønden til, naar Barnet er druknet, og dette kunde maaskee let faae en mere bogstavelig Anvendelse end man maatte ønske, især nu da Efteraaret nærmer sig med stærk Skridt. Vi kunne iøvrigt ikke slutte disse bemærkninger uden at yde Dagvognsentrepreneurerne paa Vordingborgrouten, i navnlig Overkrigscommissair Guldberg, vor Anerkjendelsaf, at de have vist særdeles Virksomhed, for at rette sig efter de Reisendes billige Fordringer. De kunne derfor kun ansee vore Ankeposter for at være skrevne i deres egne Jnteresser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
En Reisende med Dagvognen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
AVERTISSEMENTS. Hos Boghandler Thiery i Nakskov modtages Subscription. J. G. Koppes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Anviisning til Jorddyrkning og Qvægavl. Fordansket efter tredie Originaludgave og forsynet med Bemærkninger af C. Dalgas.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Bogens Jndhold 1 Capitel. Om de for en Landmand fornødne Egenskaber, samt et Landbrugs Bestand deele. 2 Cap. Om Jordbundens Taxation, 3 Cap Om Sædskiftet og Markinddelingen. 4 Cap. Om Jordens Tilberedelse til Sædeavl. 5 Cap. On Markernes Tilsagening, Sædeafgrødernes Pleie og Jndavling. 6 Cap. Om Dyrkningsmaaden af de forskjellige Sædearter og Væxter, hver især betrag. tet. 7 Cap. Om Behandlingen af de til naturlig Græsvært tjenlige Grundstykker. 8 Cap. Om Qvæghold og Qvægavl i Almindelighed. 9 Cap Om Hesteavlen, 10 Cap. Om Hornqvæget. 11 Cap. Om Faareavl. 12 Cap. Om Svineavl. Den danske Bearbeidelse vil komme til at udgjøre omtrent 30 Ark. Den vil udkomme i Løbet af næste Vinter, og leveres dem, som tegne sig førend Bogen udkommer, for 6 s. Arket (indb. 2 Rbd.) Bogladeprisen, som derefter ufravigeligen indtræder, bliver 8 s. Arket, hvilket neppe er det Halve af hvad Originalen koster Morten Møller, forhen Eier af Sydstofte Mølle paa Falster, som i October Maaned f. A. kjøbte Nyeoldsgaarden ved Ringsted og i Novbr. Maaned s.A. modtog den, forlod Gaarden i Begyndelsen af Juli Maaned dette Aar, efter at have solgt den største Deel af Besætningen og bortbragt Jndboet. Da han snere intet har ladet høre fra sig, anmodes han af Prioritetshaverne i Eiendommen og snarest muligt at melde sig paa fornævnte Nyoldsgaard. en
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Ledigt Embede. I Stubbekjøbing er Organist og Anden Lærer-Embedet ved Borgerskolen ledigt. Lön circa 259 Rbd. Foruden Duelighed til at undervise i de almindelige Skolefag, udfordres især Færdighed i Orgelspil og i Sang Underviisning. – Ansøgninger om bemeldte combinerede Embede indsendes inden 1ste Sep. tember portofrit til Skolecommissionen sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Bankhæftelser og Bankactier, For de Grundeiere her i Stiftet, saavel i Kjøbstad som paa Landet, der ønske at benytte den dem ved Lovgivningen givne Ret, til at indfrie deres Bankhæftelse (for Landeiendomme kun 1/2 Deel) og derefter erhverve Actiebrev, tilbyder Undertegnede sig, efter at have gjort mig bekjendt med Fremgangsmaaden, og ved Hjælp af en bekjendt, solid Mand i Kjøbenhavn, at besørge det Fornødne, naar Vedkommende derom behagelig henvende dem til mig eller i min mulige Fraværelse til Hr. Postmester v. Staffeldt her i Byen. Efter at have modtaget en saadan Underretning, besørger jeg imod billig Godtgjørelse efter Overeenskomst, samtlige Attester og andre Papirer reqvirerede, og derefter videre berigtigede, og blive Grundeierne dernæst i sin Tid underrettede om, naar Actiebrevene, imod Pengenes Jndsendelse kunne modtages, og skulde da Nogen ønske Actiebrevet realiseret, til dermed at dække Hæftelsen og Omkostningerne, vil saadant skee til Dagens Cours (for Tiden 114) og det Overskydende blive udbetalt. At Jndfrielse af Bankhæftelsen og Erhvervelse af Actie brev, er fordeelagtig for alle Grundeiere, især for de meget smaae, er indlysende, men da Tiden hvori saadant fordeelagtigst kan skee, er indskrænket til 1ste August 1842, og Forberedelserne i Forbindelse med den Opsigelsestid Banken fordrer, vil medtage temmelig lang Tid, saa anmodes Vedkommende om, behageligst, snarest at meddele mig Underretning. Skulde flere Grundeiere paa eet Sted ønske det, er jeg villig til at reise til dem, for mundtlig at meddele mere fuldstændig Oplysning. Nysted den 9de August 1841. F. Moller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
En duelig Seminarist, forsynet med gode Anbefalinger, ønsker sig Ansættelse som Huus- eller Hjælpelærer. Man behage at indsende en billet mærket Huuslærerplads til dette Blads Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
For en ferm og troe Stuepige er en Condition ledig til førstkommende November. – Gjæstgiver Thomsen giver Anviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
J Overeensstemmelse med allerhøieste kongelig Resolution af 21de December 1840 bekjendtgjøres herved, at Grevskabet Christiansholms Birketingsret herefter holdes paa Nyested, Kjøbstads Raadstue. Aalholm den 9de August 1841. Paa Lehnsbesidderens Vegn, J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Licitation. Torsdagen den 26de d. M., Formiddag Kl. 11 slet, bliver i Falsters Birks Tingstue afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af tvende Steenkister paa den mindre Landeveimellem Nykjøbing og Gjedserodde paa Væggerløse Sogns Veipart.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Falsters Birk, Nykjøbing den 16de August 1741. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-16
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst ved vedkommende Retter, er Arvingerne efter afdøde Fæstehuusmand, Lægdsfuldmægtig Erik Martinus Krag i Biernæs, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter, som herved endvidere bekjendtgjøres. Raahaugegaard den 12te August 1841. Bagger. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry og Kjøbmd. Roepstorff i Nakskov, Kammer Suhr i Rødby, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt, i Nysted, Kjøbmd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-19
Lollands Falsters Ski Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 101. Torsdagen den 19 August.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-19
Jndenlandske Efterretninger. Bulletin. Hs. Majestæt Kongen har i de sidste Dage begyndt at støtte paa Benet og agter i Løbet af denne Uge at begive sig til Sorgenfri, hvor Opholdet i den frie Landluft vil befordre Saa rets fuldkomne Helbredelse. Efter Hs. Majestæts befaling udkommer ikke mere Bulletin om Allerhøistsammes befindende, der er fuldkommen godt. Christiansborg den 16de August 1841. Fenger. Withusen. Jacobsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-08-19
Deres Majestæter Kongen og Dronningen forlode i Tirsdags Middags Kl. 12 1/2 Christiansborg Slot for at begive sig til Sorgenfri. (Berl. Tid.)H. K. H. Kronprindsen er den 11te om Eftermiddagen Kl. 6 ankommen til Odense fra Fredericia, som han havde forladt paa Cutteren Neptunus, der bragte H. K. Høihed til Klintebjerg, hvorfra han i sin Baad seilede til Odense. (S. Bl.)