JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-04
Det største Skib i Kongens Flaade er for nærværende Tid Christian den Syvende, som fører 94 Canoner. Det er egentlig bygt som en To dækker og det tredie Lag Canoner ligger over Dækket, Hr. Proprietair Neergaard har i denne Tid gjort sig meget fortjent ved at sende Brændeved, herover, som han overlader for den billige Priis, 8 Rdlr. Favnen. Priserne i Havnen falde mærkeligen og som Aarsag dertil anføres den Omstændighed, at mange Skippere i denne Tid have ondt ved at faae Fragt i tilstrækkelig Mængde, og derfor af Mangel paa andet maae føre Brænde hertil. Der er altsaa al muelig Udsigt til, at den Fattige i næstkommende Vinter dog nogenlunde vil betrygges for at betale Brændet saa overdreven dyrt som ellers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-04
Hos Damefriseuren i Borgergaden forfærdiges nu et Slags Haarstykker til at bedække Jssen, med. De ligne ganske Hovedets øvrige Haar og det kan ikke sees at de ere paasatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-04
J det Holsteenske seer det i denne Tid meget levende ud. Hele Landmilitsen er bleven indkaldt, og det hedder at Hovedqvarteret skal være i Pløen. Ved Oldesloe, (en liden By med 1600 Jndb. i Amtet Segeberg) skal der cantonere et anseeligt Corps. Alle Officerer à la Suite skulle indfinde sig ved Regimenterne, og det hele Corps d'Armee sættes paa Cantonnementsfod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-04
Berlin. Den berømte Humboldt var endnu d. 16 Aug, i Neapel, hvor han anstillede en meget omhyggelig Undersøgelse over den strømmende Lava og det ildsprudende Bjerg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-04
Paris. Her har man et nyt Beviis paa, at Physiognomiken begynder at komme ret i Mode igjen. En Fransk Boghandler bekoster i denne Tid en ny Oversættelse af Lavaters Værk om dette Æmne. Han udgiver det under Titel af: "Lavater eller Konsten at kjende Menneskene af deres Ansigtstræk, og lader det forøge med Campers, Galls &c. senere Opdagelser. Dureau de la Malle, den yngre, har i Nationalinstitutet læst en Afhandling om de indenlandske Asiatiske og Europæiske Haves gamle Tilstand. Han søger fornemmelig at bevise deri, at det Caspiske Hav har hængt sammen med det Assovske og sorte Hav, og dannet et ganske adskilt Middelhav, som ikke har været meget mindre end det, som vi nu kalde saaledes, - fremdeles, at det sorte Havs Gjennembrydelse til det middellandske er skeet i Danaus's Tid, 1529 Aar førend Christi Fødsel, og er den samme Begivenhed, som kaldes Deucalions Syndflod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-04
Den Franske Keiser har nu besluttet at erklære Østerrige og dets Allierede Krig. Men endnu er der ikke forefaldet noget krigersk Optrin imellem de tvistende Partier. Vel have nogle Franske og Østerrigske Forposter ved Etsch fyret paa hverandre, men Følgen deraf var ikke andet, end at nogle Soldater bleve saarede. De Franske Corpser, som staae i Feldten mod Tydskland, bestaae af 130,000 Mand, (foruden et Corps, som Augerau samler i det indre Frankrige), under Napoleons Hovedanførsel. Prinds Murat skal føre Titel af Keiserens første General=Lieutenant, og de øvrige Marchaller, der anføre enkelte Armeecorpser, af Generallieutenanter. J Holland gjøres, ligesom i Frankrige de ivrigste Foranstaltninger til Krig, og 14,000 Mand Franske Tropper fra Belgien skulle ufortøvet sendes did som Forstærkning. Ogsaa mod en fiendtlig Landgang sætter man sig der paa det kraftigste i Forsvar. - Østerrigerne rykke alt mere og mere frem, og det hedder endog, at de allerede have taget Chur (i Schweiz) i Besiddelse, ja hvad som mere er, at de allerede ere rykkede ind i Schaffhausen, hvorved de have havt en liden Fægtning med Schweizertropperne. De Østerrigske Tropper have imidlertid d. 20 f. M. faaet Ordre, at gjøre Holdt der, hvor Befalingen indtræffer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-04
De Franske Tropper, som havde fortsat deres March ad Speyer til, fik ligeledes pludselig Contra ordre. Der er formodentlig, nye Fredsforslag i Værk. Bayern er blevet af Østerrige anmodet om at lade sin 25,000 Mand stærke Armee støde til den Østerrigske, men, uagtet det hedder, at Churfyrsten har afslaaet det, er der dog vel neppe nogen Tvivl om, at det jo vil skee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-04
Keiseren selv var allerede den 21 f. M. indtruffen i München. Han har ladet Jndbyggerne i München paalægge, under Straf af Arrest ved Militair execution, at modtage Østerrigske Bancosedler og Kobbermynt, efter den antagne Værdi af 24 Gyldenfod. Det hedder endnu bestandig at den Russiske Keiser vil med det første holde en Sammenkomst med Kongen af Preussen. Den Russiske General Kutusows Armee vil rykke igjennem Egnen af Regensburg ind i Overpfalz. Preussen, som endnu bliver ved sit Neutralitetsystem, holder endnu bestandig sine Tropper paa Krigsfod, og bevæbner sig af alle Kræfter. De Corps, som Sverrig vil sende til Pommern, bestaaer kun af 8000 Mand. Engelland vilde i Slutningen af f. M. sende en stor Expedition paa 50,000 Mand, under den tappre Hertug af Yorks Anførsel, til det faste Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-04
Göttingen (d. 26 August. D. Gall var i Weimar og Jena bleven opholdt ved Forelæsninger, og ilede derfor til Gottingen. J Gotha meldte han sig hos Hertugen, for at gjøre sin Opvartning, men yttrede tillige, at han kun kunde tøve en Dag. Han fik til Svar: dersom han ikke kunde blive til i Morgen, saa kunde han ikke faae Hertugen i Tale. D. Gall reiste derpaa strax, og i hele Gotha, hvor man allerede havde glædet sig paa hans Ankomst, og i Forveien aabnet en Subskription for ham, beklagede man, at man ikke havde lært at kjende denne interessante Mand og hørt hans Forelæsninger. Han ankom den 22de om Middagen i Göttingen, besøgte strax adskillige Professorer, og fik uden Vanskelighed Tilladelse til at læse. Strax i Begyndelsen havde han 100 Tilhøtere og der meldte sig siden flere. Han fandt stort bifald, og selv Wrisberg (den nuværende Pro rector) har yttret sin Tilfredshed. Om Aftenen bragte adskillige Studenter ham en Musik; de havde allerede gjort det samme 14 Dage i Forveien, da han endnu var i Weimar, og derpaa givet et Gilde i en Gjestgivergaard, hvor de drak Gall's Skaal. Men da de sendte Deputerede op til ham, som skulde complimentere ham, saa erklærede Verten, at der ikke opholdt sig hos ham nogen Mand af dette Navn. Det var neppe at formode, at Sall vilde blive godt optaget i Göttingen, da adskillige Professorer allerede heftigen havde erklæret sig imod ham i Selskaber. - Ostander havde end- og allerede fire Uger tilforn i det Hannoverske Magazin skrevet imod ham med stor Heftighed og i en uanstændig Tone, og behandlet ham som en Charlatan &c., der hverken fortjente at læses eller gjendrives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-04
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
Nyeste. Skilderie Kjøbenhavn. No. 103. Den 7 October, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
Anatomer. Anatomien er i egentlig Forstand det menneskelige Legemes Geographie. Angtomerne forfatte Kort over Legemet ligesom Geographen over Riger og Lande. Hvilken Høide denne Videnskab har opnaaet, er almindelig bekjendt, og vor Tidsalders Anatomer ere ligesaa ophøiede over deres Forgjængere, som dens Geographer over det sextende Aarhundredes. Men imidlertid gjøres der dog endnu bestandig nye Opdagelser i denne Videnskab, og der er intet Spørgsmaal om, at der endnu efter mange Aarhundreders Forløb vil kunne gjøres flere, Men uagtet man har gjort saa overordentlige Fremskridt deri, saa kjender man i visse Deele i dette Øieblik ligesaa lidet til den menneskelige, Naturs sande Oeconomie som i Hippocrates's Tider. Endnu har ingen beviist eller kunnet bevise, hvorledes mangen en Function i det dyriske Legeme egentligen gaaer for sig i den levende Tilstand. Man taler om Fordøielsesredskaberne. og Avlingsforretningen, om Nerverne og deres Virkninger, den ene fremsætter denne Hypothese, den anden hiin, og endnu har ingen fuldkommen bevist os, paa hvad Maade alt dette skeer. Vi vide ligesaa lidet paa hvad Maade Neglene og Haarene voxe, som hvorledes de menneskelige Jdeer dannes. Den ene paastaaer, at Fordøielsen frembringes ved Mavesaften, den anden antager, at Maven er en Mølle, den tredie, at den er et Laboratorium. Man har skrevet hele tykke Bøger om Parringsforretningen, og endnu veed ingen, paa hvad Maade Befrugtelsen egentlig skeer. Man taler uophørligen om en Nervesaft, som frembringer Senstbiliteten, men end ikke Lo ders gjennemtrængende Øie har seet denne Saft i det dyriske Legemes uforstyrrede Functioner. Man opdynger Hypotheser paa Hypotheser, og naar Alt kommer til Alt have vi med al vor Viisdom ligesaa liden Vished om den dyriske Oeconomies fleste Forretninger, som vore Forfædre have havt for mange Aarhundreder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
En Læge forskriver os f. Ex. et Purgeermiddel, uden at han, om han end var den største Mand i sin Konst, kan sige os, paa hvad Maade han frembringer Purgationen? - Man har fortalt os en Hob skjønne Ting om Lugten, men endnu har ingen viist os, paa hvad Maade vi lugte de mange tusinde forskjellige Gienstande i Naturen paa ligesaa mange forskjellige Maader. Men uagtet ingen har kunnet trænge ind i disse Naturens Hemmeligheder, uagtet vi ikke kjende Aarsagen til mange af de Virkninger, som vi endog have for Øinene, saa troe mange dog fuldt og fast, at kunne bevise endog Sjelens Functioner. J det Øieblik, hvor Livet ophører, faae de fleste Redskaber, der frembringe dette, en ganske anden Skikkelse, og man maa derfor beklage, at Anatomen saa ofte maa slutte fra den livløse Masse til den usynlige Kraft, som kun finder Sted i den levende Tilstand, eller med andre Ord, at han først kan søge Ligheden, imellem Gienstandene, naar Ligheden allerede er forsvunden, og han altsaa nødes til at slutte fra en existerende Ting til en preexisterende. Lader os antage, at et Drengebarn fødes paa en ganske øde Øe, mister sin Moder i en meget tidlig Alder, og opdrages af sin Fader. Mon dette Menneske i en modnere Alder vel kan gjøre sig et rigtigt Begreb om Maaden, hvorpaa det blev bragt til Verden, Neppe vilde det kunne tænke sig Mueligheden af, engang at have hvilet under et Fruentimmers Hjerte, hvor det levede, uden at nyde den Føde, det nu nyder, og uden at indaande den Luft, det nu drager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
Da det aldrig har seet noget andet Menneske end sin egen Fader, saa vilde det antage enhver Fortælling om dets Fødsel for en Fabel, saalænge det ikke kan slutte fra nogen anden Gjenstand, end dets egen Fader. Saaledes maa det ogsaa ofte gaae Anatommen, naar han slutter fra den døde Masse til Egenskaberne af de Dele, hvis egentlige Functioner ophøre med Livet, og som ingen endnu har seet i deres fuldkommen virkende Tilstand, saaledes maa det gaae enhver, som slutter fra en Existence til en ham ubekjendt Preexistence. Jmidlertid vinder dog Lægekonsten, og med den hele Menneskeslægten ved de Kjæmpeskridt, som Anatomien daglig giør, Men hvor vigtige dens Erfaringer end ere, saalænge de anvendes i den practiske Lægekonst, saa meget tabe de deres Kraft, saasnart de skulle gjøres anvendelige paa Sjelelæren, og fremdrage hvad der ligger skjult i Naturens lønligste Tempel. Boghandlere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
Blandt alle Handlende fortiene maaskee Boghandlere den største Opmærksomhed, thi deres Jndflydelse paa hele Folkeslags Aandscultur, er vigtigere end man ved første Øiekast skulde troe. J vore Dage, hvor boglige Kundskaber ere blevne til en sand Nødvendighed for ethvert Menneske, der gjør mindste Fordring paa Dannelse, kan det naturligviis ikke være Staten, ligegyldigt, om de litteraire Gjordemødre tilveiebringe Misfostre eller veldannede Skabninger. J Menneskehedens yngre Dage, hvor endog en Jliade ikke kunde skaffe sin Forfatter Brød, gaves, som en Følge heraf, ingen, som vilde indlade sig paa at handle med Aands producter, eller som fandt deres Regning ved at forlægge endog en Homers Arbeider; men i vor Tidsalder, hvor endog Rinaldiner ere ligesaa nødvendige for visse Siele, som Mad og Drikke for Legemet, gives der ogsaa Lysthavende noktil et Fag, der aabner saa viid en Mark for Speculationsaanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
J fordums Dage, hvor der stod en saa vid og udyrket Mark aaben for Boghandleren, var det rigtig nok ikke saa vanskeligt og voveligt at foretage sig litteraire Entrepriser, som nu, da Bladet har vendt sig. Nu er Boghandelen tildeels den farligste Speculationshandel der kan tænkes. Jkke at tale om, at Concurrenterne i dette, som i de fleste Fag, ere tidobbelt saa mange som før, saa har Alting i vore Dage ogsaa taget en saa besynderlig Vending, at det gavnligste litteraire Foretagende ofte lønnes med Tab. Dertil kommer endnu, at ikke faa Skribenter betragte Litteraturen som en reen Speculationshandel, og da Boghandlerens Pung, som oftest er den Hovedgjenstand, som de speculere paa saa optrækkes han paa tusinde Maader, uden nogensinde at faae mindste Fyldestgjørelse. For at faae Forskud begynder mangen en Forfatter paa Værker, som han aldrig agter at ende, giver sin Forlægger tusinde Løvter og Udsigter, som aldrig opfyldes, og mod alt dette Optrækkerie er Boghandleren næsten ganske vaabenløs. For Publicums Domstol beholder Forfatteren sædvanligst Ret; thi det nedrigste litteraire Bedragerie kan han undskylde med sine occonomiske Omstændigheder, og naar han ikke kan komme videre, saa beraaber han sig paa, at hans litteraire Reputation gjorde det nødvendigt. Jeg kjender saaledes Forlæggere, der paa det uforsvarligste ere blevne førte bag Lyset af egennyttige og uredelige Forfattere. Den retskafne Boghandler taber derfor lettelig Lysten til at give sig af med en Handel, der, fra saa mange Sider betragter, er forbunden, med saa stor Risico, og som desuden ved alle muelige Leiligheder bestandig udsætter ham for offentlig Critk. Hvad Under altsaa, at mangen en Boghandler i vore Dage føler mere Drivt til at forsyne Byen med Fødevarer, end Parnasset med lærde Producter,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
Blandede Nyheder. Fædrenelandet. Fra Trondhjem meldes: et Fruentimmer har i nogen Tid i Nærheden af Byen, i Strindens Fogderie fundet paa om Natten at gaae omkring og malke Køerne paa Marken, og vover endog at gaae ind i Fjøsene, hvor disse ikke ere stængede til med forsvarlig Laas. Hun er forsynet med Bøtte eller fornøden Kar til at gjemme Melken i. Man kan slutte sig til, at siden hun kan malke og gaae fra Gaard til Gaard med sin Bør te, at hun ogsaa kunde ernære sig ved nogen anden lovlig Haandtering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
Det hedder, at der med det først udkommer et Forbud mod Gadevisers Salg paa offentlige Gader og Stræder. H. K. H. Kronprindsens Route paa hans Reise til Holsten var saaledes bestemt: d. 30 Sept. til Nyborg, d. 1 Oct. over Faaborg og Sønderborg, til Gravensteen, d. 2den og 3die Oct. paa Gravensteen, og den 4de fra Gravensteen over Flensborg til Louiselund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
En Mand i Kjøbenhavn skal nylig have vundet i Tallotteriet 15000 Rdlr. paa No. 21, som han havde sat 1000 Rdlr. paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
Den 5te Octob. skulde det i Odensee garnisonerende Fyenske Regiment lette Dragoner bryde op til Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
Til Latinsk juridisk Examen har der i dette Aar meldt sig 21, og til Dansk 23 Candidater. Overprocureuren i det Tydske Cancellie, Legationsraad v. Eggers, er bleven kaldet til Wien, for at deeltage i adskillige Indretninger. Det er endnu ikke bekjendt, om det er et vedvarende Arbeide eller kun en temporair Commission, der er ham overdraget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
De med Skibet Kronprindsen hjemkomne Varer sælges paa Compagniet d. 14 d. M. og bestaae af 11916 Pd. Sago, 8400 Pd. Snørrerottinger, 41671 Pd. Gallang og 95556 Pd. Cheribon Caffe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
En Jydsk Bondemand, Peder Kok, boende i Lyngsøe i Nærheden af Sæbye, har ved Naturgaver og Flid, uden Underviisning, bragt det saavidt at han, foruden andre mekaniske især Uhrmagerarbeider, stikker Signeter saavel i Staal som Agat, saaledes at endog de største Konstuere i Kjøbenhavn, beundre hans Arbeide, som der søges begierlig. Atter et Beviis paa, at Genier hverken ere indskrænkede til Sted eller Tid. Man venter fra Landhuusholdningsselskabet nærmere Underretning om denne sjeldne Konstner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
Architekten Dam, der er den første, som er reist fra Dannemark, for egentlig at studere Landbygningskonsten, er bleven modtaget med en udmærket Velvillighed paa alle de Steder han har været. Endskjønt hans første Bestemmelse kun var, at gjennemreise det nordlige Europa, for derfra at hjembringe til Fædrenelandet, hvad der maatte findes gavnligt og anvendeligt i samme, saa har dog hans Modtagelse som Dansk bevæget ham til at besee Jtalien og den øvrige Deel af de sydlige Lande, da han endogsaa der finder Bygningsindretninger, som kunne være passende i Norden. Af hans Dagbog kunne nogle Stykker med det første ventes trykte i et passende periodisk Skrift. Nylig har han forladt Venedig og Florenz, for Tiden er han i Rom eller Neapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
Den berømte Anatom Loder i Halle har ladet bekjendtgjøre følgende: J forskjellige offentlige Blade er jeg bleven omtalt, som en ubetinget Forsvarer af alle Hr. D. Gall's Sætninger. Det vilde være besynderligt, om jeg, som først for sex Uger siden er bleven nærmere bekjendt med denne høistinteressante Lære, skulde allerede være gaaet videre i dens Forsvar end dens Opfinder selv; thi denne er saa beskeden, i sine offentlige Forelæsninger at sige, at han fremsætter adskillige af sine Sætninger, som Formodninger og sandsynlige Slutninger, og overlader dem til nøiere Undersøgelse. Denne agtværdige Mand har virkelig gjort sig fortjent ved, endnu ikke at have ladet noget trykke om en Gjenstand, som han allerede i adskillige Aar har forfulgt med al Anstrængelse af sine Kræfter, med Tilveiebringelsen og Benyttelsen af mange Hielpemidler med en, i vore Dage næsten uhørt, stor Standhaftighed. Dette strider rigtig nok aldeles mod den anværende Mode i den litteraire Verden, som kræver, først at skrive og siden at tænke og undersøge. Ved Gjenstande af saa stor Vigtighed fordres, naar Dommen skal falde rigtig ud, noget ganske andet end almindelige Magtsprog og tom Declamation; heller ikke kan den blotte Autoritet, den komme fra hvem den vil, giøre noget Udslag; her. Jeg for min Deel har anseet det for Pligt mod Sandheden, mod Publicum og mod mig selv, først at gjøre mig nøie bekjendt med den Sag, som Talen er om, derpaa at anstille tilstrækkelige Undersøgelser og Experimenter, og siden offentligen at bekjendtgjøre min Mening. Jndtil dette skeer beder jeg, hverken at ansee mig for en Forsvarer eller Modstander, men for en upartisk Undersøger af den Gallske Lære. Men for i det mindste, nogenlunde at besvare de mange Spørgsmaale, man allerede har gjort mig, erklærer jeg hermed, at jeg har fundet adskillige af de Jagttagelser, som den anførte Lære grunder sig paa, rigtige, og at jeg angaaende adskillige andre endnu ikke drister mig til at sige noget bestemt, og af denne Aarsag fortsætter mine Undersøgelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
D. 29 f. M. blev paa Kirkegaarden i Ottensen ved Altona opreist et Gravmæle, som Klopstocks efterladte Enke har helliget sin afdøde Mand. Det er prydet med et Basrelief, som forestiller Religionen, der peger med den venstre Haand til Himlen og den høire til Digterens Urne, som er omvunden med Palme- og Laurbærgrene. Det Hele er af hvidt Marmor og forfærdiget af Prof. Scheffauer i Stuttgard. Under Basreliefet læser man: (paa Tydsk) Ved sin Meta og sine Børn hviler her Friedrich Gottlieb Klopstock, Han blev født d. 22 Julii 1724. Han døde d. 14 Martii 1802. J de Norske Jntelligenesedler findes imellemstunder ret snurrige Jndfald. Denne Gang levere de følgende: en beskienket Kjelling vilde sætte en Bibel i Pant for Brændeviin. Værten vilde ikke modtage den. "Hvad Fanden, sagde hun, vil J da hverken betroemignoget paa Guds eller mit eget Ord?" Kornpriserne i Christiania ere: Østers. Rug, 1/2 Rdlr. Dansk dito 6 1/4 Rdlr.; Byg 5 a 6 Rdlr. Havre 3 3/4 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
En Dreng skal i Dag have faaet et saa heftigt Slag paa Hovedet af en af de horizontale Gynger udenfor Porten, at han døde paa Stedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
J Aviserne har man ofte talet om store Naturbegivenheder udenlands. Besynderligt nok er det, at endnu ingen har talt om det skrækkelige Hagelveir, som Søndagen den 14 Julii d. A. overgik en stor Deel af Aggerhuus Stift i et Strøg af over 30 Miles Længde, men til Lykke kun 1 1/2 Miils Bredde, fra Midten af Guldbrandsdalen - over Miøsen og Rommerig - til langt hen i Smaalehene. Hagelen var næsten af et Dueægs Størrelse, og anrettede en meget betydelig Skade, paa Ager og Eng, Træer og Vinduer &c. Luften havde i Forveien været meget varm og klar, men Horizonten blev pludselig formørket af sorte Skyer, og Uveiret, kom med en Fart, som truede Landmandens hele Høst med Tilintetgjørelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
Tydskland. De 20 til 30 Porcellainsfabriker, som ere i Paris og dets Omegn, havde overfor 400,000 Rdlr. Porcellain paa sidste Leipziger Messe, som altsammen skal være blevet afsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
Den første udenlandske Luftskipper i Berlin, Prof. Jungius, har faaet af Kongen af Preussen, en meget naadig Cabinetsskrivelse, hvormed der fulgte 100 Friedrichsdorer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
Den 25 f. M. ere de Franske gaaede over Rhinen ved Kehl, og det samme har været Tilfældet paa flere Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
London. Man venter der 40 til 50,000 Mand Russiske og Svenske Tropper. - Admiral Ramier har medbragt fra Jndien adskillige Sieldenheder, iblandt andre en stribet Leopard, 9 Maaneder gammel, og en Persisk Ko. Han er saa feed, at han aldrig kan lægge sig, uden at staae Fare for at qvæles, og sover derfor bestandig i en Lænestol. Hans Sundhedstilstand har nødt ham til at frasige sig al Commando i Fremtiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
Fra Gibralter meldes, at man har heftet tre Spaniere, som fra de Spanske Linier ere gaaede over til de Engelske, for at lade det store Magazin paa Fieldet springe i Luften. De bleve opdagede ved en lille Dreng, og man saae, at de havde undermineret adskillige Dele af Klippen, og lagt paa den hele Vei, næsten lige til den Spanske Leir, Conducteurledere. Nogle Engelskmænd skulle have staaer i Forbindelse med dem. Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
Mandagen d. 14 October opføres: Pigen fra Marienborg. - Tirsd. d. 15 Selim. - Torsd. d. 17. Herrens Hjemkomst, og den gamle Borg. - Fred. d. 18. Syv Tusinde Rigsdaler. - Mand. d. 21 Pebersvendene. - Tirsd. d. 22: Jægerne. Torsd. d. 24. Reisen til Ostindien. - Fred. d. 25. den hemmelige Forlovelse. - Løverd. d. 26. Selim. - Mand. d. 28, Maleren af Kjerlighed. Tirsd. d. 29: de pudseerlige Arvinger, og den gamle Borg. - Torsd. d. 31. Myndlingerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
J December Maaned faae vi en ny Original, som kaldes Hospitalet. Dens Hovedtendence skal være en Satike over den Schellengske Philosophie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
Nyeste der i
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
Kjøbenhavn. No. 104. Den 11 October, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.