JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-03
Befordringer og Afgang. Den 13 Februar er Sognepræst for Slemminge og Fielde Menigheder i Lolland, C. C. Krover beskikket til Sognepræst for Kjettinge og Bregninge Menigheder sammesteds; forhenværende personel Cappellan for Everdrup Menighed, C. H. Hübner, til personel Cappellan for Ølstykke Menighed i Sjælland; Cand. theol. C. W. Boesen til personel Capvellan for Maglebye og Holtug Menigheder i Sjælland; den 20, Sognepræst for Øster Ulslev og Godsted Menigheder i Lolland, J Sidenius, til Sognepræst for Værsløv- og Jordløse Menigheder i Sjælland; residerende Cappel lan for Bierregrav, Aalum og Thanum Menigheder i Viborg Stift, J. G. G. Briem, til Sognepræst for Kousted og Raasted Menigheder i Aarhuus Stift; Sognepræst for Grimstrup og Aarre Menigheder i Ribe Stift, D. B. Pontoppidan, til Sognepræst for Hvidding: Menighed i samme Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-03
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 27d, Februar. Species 207 solgtes til 12 Rbmk. 6 trefjerdedeel s. Bank-Discont 4 pC. ETSSEn S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-03
Assemblee, Søndagen den 8de Marts hos Gjæstgiver Joh. Fölsch. - Skp. Thomas Paulsen afgaaer. ifald Veirliget tillader det, til Altona med Stykgods næstkommende 10de Marts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-03
Haugefrøe, Ærter og Bønner, af egen sidste Sommers Avl, bekommes til billige Priser hos Peder Jochumsen Knapmager i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-03
Undertegnede, som i flere Aar har givet sig af med at forberede unge Mennesker til, at indtræde som Elever paa Seminariet i Lyngbye, ønsker til næstk. 1ste Mai, i sit Huus, at modtage 1 a 2 Personer, hvilke ligeledes agte i sin Tid, at vorde Seminarister. Betalingen herfor skal blive meget billig. - For de herpaa Reflecterende tjener til behagelig Efterretning, at jeg er i Besiddelse af Hr. Seminarieforstander, Sidenius's Religions-Foredrag. Randbøl ved Weile den 1ste Marts 1835. J. H. Schou. Skolelærer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-03
Torsdagen d. 12de Marts d. A. bortsælges paa offentlig Auction det til afdøde Hans Sørensen, Damgaards Stervboe hørende Huus med dertil liggende Grund i Kierbøll. De Lysthavende ville derfor indfinde sig bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 i ovennævnte Bolig. Hogum i det Kongelige Herredsfogderi for Frøs og Kalslund Herreder d. 26de Febr. 1835. Schrader. At Gaardmand Hans Peder Henrichsen i Hesselhoved Thistrup Sogn i Øster Herred, er paa Grund af Ødselhed og uordentligt Levnet ved Amtets Resolution sat i Umyndigheds Tilstand, samt at Sognefoged i bemeldte Thistrup Sogn, Jens Nielsen, er efter Lovens 317-1 beskikket til at være hans Værge, bliver herved bragt til offentlig Kundskab. Øster og Vester=Herreders Contoir i Warde, den 27de Febr. 1833. Wedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-03
Auctions=Placat. Løverdagen d. 7de d. Eftermiddagen Kl. i bliver paa Morten J Lauritzens Boepæl i Nordbye Sogn ved offentlig Auction bortsolgt Vraget af det paa Fanøe indstrandede Kufskib Agnes Engeline, ført af Skipper A. J. Kolhoff fra Emden, samt bemeldte Skibs Jnventarium, bestaaende af Seil, Ankre, 2 Ankertouge m. m. Vederhæftige Kjøbere gives 6 Ugers Credit. Lysthavende indbydes. Fanøe Birks Contoir den 3die Marts 1833. Horn Ho De Proprietair Jens Jørgen Bonnes Stervboe tilhørende faste Eiendomme saasom: 1, Gaarden Abisgade i Thorsted Sogn af Hartkorn 2 Tdr. 4 Sk. i enfjerdedeel Alb. 2, Parcellen No. 3 fra Thue Sørensens Gaard i Gammelbye 1 Td. 3 Skpr. 3 Fdkr. enhalv. Alb. 3, Parcellen No. 3 fra Niels Sørensens Gaard sammesteds 1 Td. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 enhalv. Alb. 4, Gaarden Bondesgaard i Thorsted 5 Tdr. 3 Skpr. 3. Fdkr. 5, Nor Omme Sogns Kirke med Kirke-Korn og Qvægtiende matriculeret for 11 Tdr. Hartkorn, blive stillede til 3 Auctioner, som afholdes: Mandagen d. 23de Marts ) førstkommende om d. 30te Formiddagen d. 13de April Kl. 10. De 2 første Auctioner holdes her paa Contoiret og den 3die paa Gaarden Abisgade. Conditionerne erfares ved Auctionerne og ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes og tillige efter Placaten 22de April 1817 til Panthavernes Efterretning. Uliborg Hind Herredscontoir i Ringkjøbing d. 24de Febr. 1835. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-03
Godt Hvedemeel faaes hos Jens Knudsen hele Aaret for 1 enhalv s. Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
allernaadig sit Kongelig. legeret. priviStisis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
Ribe. Avis, Adresse overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Fredagen den No. 19. 6te Marts N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
Redigeres, trykkes og udgives ved
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Rygterne om, at Cabinettet var sin Oplysning nær, have stadfæstet sig, idet Journal des Debats indeholder følgende vigtige Efterretning, der kan betragtes som officiel: "Marskalk Mortier, Hertug af Treviso, har d. 20de Febr. nedlagt Ansøgningen og sin Afsked, som Statsraads, præsident og Krigsminister i Kongens Hænder; Kongen har meddeelt sit Ministerraad denne Efterretning og besluttet at afsende en Officeer til Marskalk Soult, der for Øieblikket befinder sig i St. Amand (i Tarn-Departementet), for at opfordre ham til ufortøvet at komme til Paris og bringe et nyt Cabinet i Stand. Man troer ikke, at Marskalken kan indtræffe i Paris for 8 eller 10 Dages Forløb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
Angaaende Anledningen til denne Begivenhed ere de fleste Pariserblade enige i følgende Fremstilling. Marskalk Mortier, til hvem man havde henvendt sig, fordi det var umuligt at finde en virkelig Statsmand, der vilde lade sig nøie med et tilsyneladende Forsæde i et upopulært Cabinet, udfyldte dog alt for lidet sin Plads. Hans passive Føielighed kunde ikke andet end nedsætte baade hans personlige Charakteer i Særdeleshed og Agtelsen for Ministeriet i Almindelighed. Nødvendigheden af hans Afskedigelse tvang hans Colleger til at sørge for en ny Præsident og en ny Krigsminister. Med Hensyn til Præsidentskabet indtraadte alle de forrige Vanskeligheder. Man besluttede derfor at udnævne Hr. Humann til denne Værdighed; men denne, som vel erkjendte den ham tiltænkte Stillings Mislighed, gjorde en almindelig Amnesti til Betingelse for Modtagelsen. Dette Forlangende kunde naturligviis ikke indrømmes, og man maatte da see sig om efter en anden Præsident. Da nu desuden Krigsministeriet forgjeves var blevet tilbudet, først General Decaux, siden, efter Orden, andre Generaler: saa erklærede Kongen, at han havde selv en Krigsminister ved Haanden, og denne var Marskalk Soult. Hermed var Signalet givet til en total Ministerforandring; thi at de nuværende Ministre, navnligen Guizot og Thiers, ville eller kunne forblive i Cabinettet under Soults Præsidium, er ikke at formode. - Bladene bemærke i denne Anledning, at Kammeret næppe vil vise sig venligere mod et Ministerium, med Soult i Spidsen, end mod det nærværende Capinet, og at det navnligen næppe vil lykkes ham at sætte den nordamerikanske Tractat igjennem. At det skal overdrages Soult at constituere det nye Cabinet, synes overhovedet at være den Anstødsteen, hvori paa alle hidtil paatænkte Combinationer strande; der er fast heller ikke en eneste Journal, uden at den jo med Heftighed angriber ham. De næsten uovervindelige Vanskeligheder, som stille sig i Veien, i Forening med de Bestræbelser, som man paastaaer de hidtilværende Ministre, især Thiers og Guizot, anvende, for at hindre enhver MinisterCombination, der vilde medføre deres Udelukkelse, ville maaskee bevirke et ganske andet Udfald end det, man i Begyndelsen ventede. De nyeste Efterretninger fra Paris finde det saaledes sandsynligt, at de vigtigste Medlemmer af det hidtilværende Cabinet ville gaae over i det nye; at Præsidentværdigheden vil blive overdragen Hr. Dupin, efterat Kongen endelig har fundet sig i at indrømme et ikke blot nominelt, men reelt Præsidium; og at Marskalk Soult, blot som Krigsminister, vil indtræde i det nye Ministerium. Dog er der ogsaa Tale om, at Sebastiani skulde blive Ministerpræsident, og dette Rygte vinder nogen Betydenhed ved, hvad der mældes fra London, at han pludselig et kaldet til Paris og strax afreist.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
Storbrittannien og Jrland. D. 24de Febr. blev Parlamentet aabnet af Kongen i egen Person. En uhyre Mængde af Mennesker havde besat hele Veien fra St. James=Park til Parlamentsbygningerne. Alle Ministrene bleve, den ene efter den anden, modtagne med Piben og Hylen; Kongen selv modtoges med den dybeste Taushed; intet Jubelraab, intet Hurra lod sig høre; Jngen tog til Hatten, undtagen Politiofficianterne; ikkun Salutskuddene, som bebudede hans Majestæts Ankomst til Overhuset, afbrøde den almindelige Stilhed. Kl. 2 bleve Underhusets Medlemmer indbudne til at møde i Overhuset og fremstillede sig med Hr. Abercrombo i Spidsen. Kon, gens Tale var, som sædvanlig, kort og ikke af den Betydenhed, som man havde ventet. Samme Dag begyndte Debatterne om Addressen. J Overhuset, hvor Grev Hardwicke androg paa en Addresse, som blot var en Omskrivning af Trontalen og i underdanige Udtryk skulde bevidne Kongen Husets Tak (hvilket Andragende blev understøttet af Lord Gage), fremtraadte Lord Melbourne, angreb det nærværende Ministerium i Almindelighed, men i Særdeleshed Hertugen af Wellington temmelig alvorlig, og endte med at foreslaae et Amendement til Addressen, i hvilket Huset, under taknemlig Anerkjendelse af de allerede tilendebragte Reformer, lagde hans Majestæt Reformsagen fremdeles paa Hjærtet, men tillige udtrykte sin Sorg over, at Reformernes videre Fremskridt var standset og bragt i Fare ved Opløsningen af et Parlament, hvem denne Sag havde ligget alvorlig paa Hjærtet. Dette Amendement, som foranledigede en levende Ordvexling, der især blev heftig og nærgaaende imellem den forrige Lord Cantsler, Lord Brougham, og den nuværende, Lord Lyndhurst, blev imidlertid tilsidst uden Afstemning forkastet; Addressen blev antagen og d. 26de overrakt Kongen. I Underhuset havde derimod Oppositionen bedre Lykke. Der blev et aldeles ligeledende Amendement bragt i Forslag af Lord Morpeth; Debatterne derom varede til d. 27de, da det om Morgenen Kl. 2 blev antaget med 309 Stemmer imod 302. Dette er altsaa Ministeriets andet Nederlag; hvad Følger det vil have, om det vil fremkalde en Ministerforandring eller, hvad der er truet med, Parlamentets Oplysning, vil Tiden lære. - Fra Macao haves den Efterretning, at Stridighederne med de chinesiske Auctoritetet havde saaledes angrebet Lord Napier, at han pludselig blev syg og døde d. 11te October. Under hans Sygdom havde Chineserne været saa ondskabsfulde, at de i Nærheden af hans Opholdsted anstillede en frygtelig larmende Musik. Hr. Davis, som havde overtaget hans Embede, oppebiede nærmere Jnstructioner fra London. Begge de engelske Krigskibe havde faaet Ordre til at forlade Floden, men, skjønt de adløde Ordren, fyrede dog de chinesiske Forter paa dem og dræbte nogle Mand af Besætningen. Skibene besvarede da Jlden og tilføiede Chineserne et temmelig betydeligt Tab. Jmidlertid var Handelen igjen aabnet; "thi - meente Gouverneuren i Canton - en heel Nation burde ikke lide for en enkelt Mands Forseelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
Spanien. Forat forene Handelens Jnteresse med Nødvendigheden af at hindre Jndsmugling af Vaaben og andre Krigsfornødenheder til Jnsurgenterne, har Dronning Regentinden i et Decret af 16de Febr. tilladt venskabelige og forbundne Magters Skibe, at indføre Varer i Havnene ved Corunna, Giion, Santander og Bilbao, dog under visse betingelser, som Statens Sikkerhed udkræver. - Fra Madrid mældes, at Underhandlinger ere indledte med det romerske Hof, og at Alt lader vente en Udsoning. Ligeledes har Regjeringen besluttet at træde i Underhandling med Regjeringen i Columbia, som netop i dette Øiemed har sendt en Befuldmægtiget, General Mariano Montisa til Paris. Jntendanten af Asturien har indberettet, at en Jnsurgenthande, som var brudt ind i denne Provinds fra Bjergegnene ved Santander, er næsten ganske tilintetgjort. - Forresten haves ingen Efterretninger herfra, som ere af nogen Betydenhed, uden det skulde være den, at Regimentet Arragonien er oplost, formedelst Opstanden d. 18de. Januar, og at man altsaa ikke har holdt den belovede Amnesti Schweitz. Den Jdee at sommenkalde en overordentlig Landdag, for at fatte saadanne Beslutninger, som de nærværende mislige Forhold udkræve, vinder daglig flere Tilhængere og finder kraftig Understøttelse. Hvis en saadan Beslutning tages, vil den være at ansee som det moderate Parties Seir, thi Landdagen vil rimeligviis erklære sig for Eftergivenhed mod Udlandet. Dette vil være saameget mere tilraadeligt, som det nu skal være vist, at Hr. Rumigny virkelig har faaet Jnstructioner fra sit Hof, der tilholde ham at udvise et ganske forandret Forhold mod Præsidiet i Bern, og det altsaa synes, som om Schweitz har mistet det Rygstød, det hidtil havde i Frankerig. - Om de fremmede Urostifteres Bevægelser i Schweitz er der endnu megen Tale; det hedder endog, at de have gjort Demonstrationer mod de tilgrændsende tydske Nabostater, ja at en Trop af dem har angrebet Constanz, hvilket dog formodentlig ikke vil stadfæste sig. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
Nordamerika. Præsidenten, General Jackson, har været i Fare for at falde for Morderhaand. Ved en Ligbegængelse, som alle Repræsentanterne bivaanede, sprang et Menneske frem af den forsamlede Mængde og vilde affyre en Pistol paa Præsidenten; men Pistolen klikkede. Han blev strax kastet til Jorden af de Hosstaaende; desuagtet trak han en anden Pistol frem og gjorde et nyt Forsøg, som ligeledes mislykkedes. Morderen er en engelsk Maler, som hedder Richard Lawrence, og som kun i nogle faa Aar har været i Amerika. Hvad der har bevæget ham til dette Attentat, er ubekjendt; ifølge nogle Efterretninger er han forrykt og bilder sig ind, at Præsidenten har myrdet hans Fader.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
Indenlandske Efterretninger. Det i det Kongelige Rescript - meddeelt i forrige Avis - ommeldte Andragende til Hs. Majest. blev, for Hovedstadens Vedkommende, indgivet Fredagen den 20de dennes, og var underskrevet af 572 Embedsmænd og Borgere af alle Klasser, hvilke til denne Hensigt frivilligen havde forenet sig, og iblandt hvis Tal befandt sig næsten alle Universitets Professorer og Hovedstadens Geistlige, størstedelen af Hof= og Stadsrettens Assessorer og af Sagførerne ved Høiesteret og Hof= og Stadsretten, en stor Deel Collegial Embedsmænd og Handlende, Officierer, isærdeleshed af SøeEtaten, Studenter, Læger, Kunstnere, Fabrikanter, Haandværkere &c. Deres Andragende til Hs. Majest. gik ud paa: at Pressen i Danmark fremdeles, som hidtil ei maa blive underkastet anden Autoritet end Lovenes og Domstolenes. - Petitioner af lignende Jndhold ere sildigere indløbne, d. 23de fra Roeskilde (med 40 Underskriftet) og d. 24de fra Helsingør (med 75 Underskrifter).(Khp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
Sagen, som foretoges ved Høiesterets=Aabning i Torsdags den 5te Marts, er Ordens Sagen No. 42: Huusmændene Peter Petersen og Jørgen Pedersen contra det Offentlige. - Hr. Justitsraad, Advocat Høegh Guldberg fører Sagen for Citanterne; Hr. Advocat Schæffer mødte for det Offentlige. Dronningen og Kronprindsen af Sverrig bivaanede d. 17de de, hos den danske Minister i Stockholm, Grev Moltke, en Forestilling af velordnede levende Malerier, efter forskjellige Mestere og af ulige Skoler; hvor over et trykt Katalog, i humoristisk Aand, uddeeltes blandt det talrige Selskab af Tilskuere. Hertuginden af Montebello, Frøkenerne Brahe og Moltke, Fri herinde Taube m. fl. Damer, saavelsom flere Medlemmer af det i Stockholm værende diplommatiske Korps deeltoge i disse efter Malerier ordnede Stillinger, der vare yderste elegant atrangerede. (Kbhp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
Blandt Avertissementerne i Hors. Av. læses Følgende: "De rørende Beviser paa Velvillie og varm Deeltagelse, som de gode og ædelsindede Menneskevenner blandt mine Medborgere have lagt for Dagen i min hjælpeløse og kummerfulde Families ulykkelige Stilling, hvori mit ubesindige Foretagende har styrtet dem, idet de ei alene med Raad, men virksom Daad have ydet de Bedrøvede al mulige Trøst og Lindring i deres Nød, fortjene vor fuldeste Taknemmelighed og dybeste Høiagtelse, hvorfor jeg ogsaa, næst Tak til Gud og Kongen, anseer det for min første Pligt, paa Families og egne Vegne, offentligen at bevidne de ærede Medborgere og Medborgerinder mit rørte Hjertes uskrømtede Tak idet jeg tillige vover at nære det Haab, at jeg hos den retskafne og veltænkende Deel af mine Medmennesker igjen maa møde den Agtelse, Skaansel og Velvillie, hvortil min fremtidige Vandel skal gjøre mig Allerærbødigst. værdig. Horsens, d. 23de Febr. 1835. C. Thessen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
Ved Tallotteriets 1232 Trækning i Wandsbek udkom: No. 34. 88. 44. 70. 76.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
Naar den ærede Forfatter oplyser Ovenstaaende, som man af hans Kjerlighed til at afsløre Hahnemannismens Mystik bør vente, vil der vel ved Gjennemlæsningen af Bogen findes Mere, den beskedne Mand tør spørge om, især da det sigter til at oplyse en Læge=Methode, om hvis Ufeilbarhed, Mange endnu ere lumpne nok til at nære Tvivl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
AVEls E. S. Frisk og godt Haugefrø bekommes som sædvanlig hos Snedker Høyer i Grydergade. Førstkommende Mandag d. 9. dennes, antrædet Skipper H. P. Halmøe, førende den for Passagerer og Gods meget beqvemt indrettede Jagt Argo, sin Reise til Kjøbenhavn, hvilket herved til behagelig Efterretning bekjendtgjøres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
NB. Thorsten Andersen afreiser fra Ribe til Colding Søndagen den 8de d. og medtager Passagerer og Fragtgods. Efter Vedkommendes Begjering bliver Torsdagen den 12te dennes om Formiddagen Klokken 10, og følgende Dag, afholdt offentlig Auction paa Gjæstgivergaarden her i Byen over følgende havarerede Varer, henhørende til Ladningen af det ved Sønder Lyngvig den 24de f. M. strandede hollandske Tialskib 7de tre Gebruders" ført af Skipper G. J. Grodde fra Sappermeer i Grønningen, bestemt fra Bremen til Amsterdam med Stykgods, nemlig: 425 enfjerdedeel Kister Cigarer, 100 Pakker Tobak a 6 Ruller, - 2 Fade Maryland Tobak. - 71 Stk., Hampelærred, - 16 Foustager Salpeter, - 10 Fou staaer Puddersukker. - 1 Foustage Honning og omtrent 800 Pd. Bleghvidt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
Ved samme Auction bortsælges som Appendix, 10 Oxhoveder Rødviin og omtrent 10 Ruller Uldsækkelærred. Lysthavende indbydes. Ringkjøbing Byfogedcontoir den 3die Marts 1835. John Kinsen, Da det paa Lindberggaard med Jorder, af Hartkorn 2 Tdr. 3 Skpr. 2 Fr. tofemtedeel Alb, i Gjellerup Sogn, Hammerum Herred, ved Auctionen den 13de f. M. skete Bud, ikke fandtes antageligt, saa agter Eierinden, Chr. J. F. Feldborgs Enke, at lade en nye Auction afholde i selve Gaarden, Fredagen den 22de d. M., Formiddag Kl. 9. Til Efterretning er meddeelt, at Jorderne ere meget gode, men at disse dog ved en udridet Brug af Mergel, som paa en let Maade kan faaes tæt ved Gaarden, end mere kunne forbedres. Af Engene avles aarlig 50 til 60 Læs godt Høe. Der haves tilstrækkelig Tørveskiær. Bygningerne ere størstedeels, for 2 a 3 Aar siden med megen Bekostning af nye opførte og have en i denne Egn smuk Beliggenhed ved Landeveien omtrent midt i Marken. Konge og Kirketiender hører til Gaarden. Der kan Sommer og Vinter holdes 30 a 40 Fæhoveder, 4 a 6 Heste os og Faar, Eiendommen kan tiltrædes næstkommende 1ste April og hvis antageligt Bud skeer vil det blive approberet strax paa Auctionsstedet. Saafremt Salg af Gaarden finder Sted vil der samme Dag blive forauctioneret, en stor Deel Ind- og Udboe af alle Slags, og navnligen, Køer og Stude, samt 20 gode Faar. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret paa Laulund, d. 2 Marts 1835. Landt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
Publicandum. Torsdagen den 12de Marts d. A. bortsælges i Wodder Præstegaard ved offentlig Auction en Deel Køer og Qvier, Unaqvæg, Kalve, Faar, tvende Folhopper og en Plag, samt noget Jnd- og Udboe og tvende Kakkelovne. Lysthavende ville behage at indfinde sig i omtalte Præstegaard benævnte Dag om Formiddagen Klokken 10 slet, hvor Conditionerne kunne erfares. Toftlund i Hvidding Herredsfogderie, d. 13 Febr. 1835. Timmermann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
Torsdagen d. 12te Marts d. A. bortsælges paa offentlig Auction det til afdøde Hans Sørensen, Damgaards Stervboe hørende Huus med dertil liggende Grund i Kierbøll. De Lysthavende ville derfor indfinde sig bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 i ovennævnte Bolig. Hygum i det Kongelige Herredsfogderi for Fros og Kalslund Herreder d. 26de Febr. 1835. Schrader. De Proprietair Jens Jørgen Bonnes Stervboe tilhørende faste Eiendomme saasom: 1. Gaarden Abisgade i Thorsted Sogn af Hartkorn 2 Tdr. 4 Sk. 1 enfjerdedeel Alb. 2, Parcellen No. 3 fra Thue Sørensens Gaard i Gammelbye 1 Td. 3 Skpr. 3 Fdkr. i enhalv. Alb. 3, Parcellen No. 3 fra Niels Sørensens Gaard sammesteds 1 Td. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 enhalv. Alb. 4 Gaarden Bondegaard i Thorsted 5 Tdr. 3 Skpr. 3. Fdkr. 5, Nør Omme Sogns Kirke med Kirke-Korn og Qvægtiende matriculeret for 11 Tdr. Hartkorn, blive stillede til 3 Auctioner, som afholdes: Mandagen d. 23de Marts ) førstkommende om d. 30te Formiddagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-06
d. 13de April Kl. 10. De 2 første Auctioner holdes her paa Contoiret og den 3die paa Gaarden Abisgade. Conditionerne erfares ved Auctionerne og ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes og tillige efter Placaten 22de April 1817 til Panthavernes Efterretning. Ulborg Hind Herredscontoir i Ringkjøbing d. 24de Febr. 1835. John Finsen. - Skp. Thomas Paulsen afgaaer, ifald Veirliget tillader det, til Altona med Stykgods næstkommende 10de Marts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-10
Kongelig allernaadig s. privilegeret. tis O i de. se AdresAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. Nr. 20. Tirsdagen den 10de Marts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-10
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-03-10
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Den længe bebudede Forandring i det Madrider Cabinet er endelig kommen i Stand. Ved et Derret af 17de Febr. er General GeronimeValdes udnævnt til Krigsminister, Don Juan de laDehesa til Justitsminister, og Hr. Medrano, hidtil Vicepræsident i Procuradores Kammeret, til midlertidig Indenrigsminister. Den første af disse Udnævnelser her man, som bekjendt, længe ventet og ønsket; den anden er derimod kommen uventet, eftersom den forrige Justitsminister, Hr. Gareli, nød Regentindens besynderlige Gunst. Da Hr. Gareli, som i Cortes Perioden var en ivrig Constitutionel, i den nyeste Tid har sluttet sig til hvad man i Paris kalder Modstandspartiet; da fremdeles den afskedigede Indenrigsminister, Hr. Moscoso, var blandt alle sine Colleger den der mindst kunde skikke sig i en repræsentativ Regjerings Fordringer: saa ville Nogle have denne Ministerforandring betragtet som en vigtig Seier for Bevægelsespartiet. Andre derimod tillægge den ingenlunen saadan Vigtighed. De forsikkre nemlig, at Ministeriet først har ladet sig bestemme til at optage General Valdes i sit Samfund, efterat have forvisset sig om, at han vil gaae ind paa "den rette Midtes" Principer; at fremdeles Gareli kun af den Grund er aftraadt, at hans mod Paven fiendtlige Sindelag var hinderligt for Gjenoprettelsen af de venskabelige Forhold til det romerske Hoff, at hans Eftermand, Hr. Dehesa, er en i politisk Henseende aldeles ubetydelig Person; at det Samme er Tilfældet med Moscosos Eftermand, Hr. Medrano, og at denne blot er bleven Minister, fordi man vilde gjøre Procuradores=Kammeret en Compliment. - Efterretningerne fra de nordlige Provindser ere høist ubetydelige. De indskrænke sig til Beretninger og begge de kæmpende Partiers Frem og Tilbage Marscher og om et forgjeves Forsøg, som Jnsurgenterne have gjort paa at bemægtige sig Pladsen Ordunna. Sentinelle des Pyrenses optager igjen et tidligere Rygte om, at Prætendentens Søn og Ærkebispen af Leon befandt sig imellem de Personer, som ere tagne tilfange paa Skibet Jsabella. Den føier til, at den ikke veed, hvor disse To ere blevne af: men at de øvrige Fanger, om hvilke det først hedte, at de skulde skydes, ere dømte til Forviisning og skulle føre til de philippinske Øer.