Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-06
Af det der allerede er sagt om Jsfjeldene, er det klart, hvor megen Fare der er forbunden ved at nærme sig dem, og hertil kan lægges, at man under store Isfielde, ligesom under højt Land, er meget udsat for Stille og voldsomme Kast udaf Klofterne, som gjør det raadeligt, naar man er nødt til at holde et Jsfield nær, at være klar ved Mærsefald m.v. Fra Foden af Jsfielden stikker ofte et Jsrev langt ud under Vandet, som i Særdeleshed om Natten er farligt; thi om Dagen kjendes en saadan Fod letteligen formedelst Havets lysegrønne Farve over den. Der er større Fare ved at seile paa en Jsfod end paa et Skiær, da man ikke allene staaer Fare at seile Hul i Skibet, men endogsaa en aldeles Tilintetgjørelse, om Fieldet i det samme kalver, som rimeligviis vil skee. Det er altsaa af yderste Vigtighed om Natten og i taget Veir, at holde skarpt Udkik for disse Isfielde, saa meget mere som de ofte sættes af Strømmen med 2 a 3 Mils Fart, endogsaa lige imod Vinden. Ved deres egen naturlige Klarhed, kjendes de i Almindelighed om Natten, og igjennem Taagen udmærke de sig som en mørkere Taageskye Naar der er nogen Søegang i Vandet, vil Brændingen imod dem ofte høres længe for Øjet er istand til at opdage dem. Hvor farlig end Isfieldene kunne være for Skibe, have de dog ofte ydet Søemanden vigtig Tjeneste, da engelske Hvalfangere benytte sig ofte af dem til at fortøje ved, enten for at stoppe under en stormende Modvind, eller for ikke med Stille at blive sat ind imellem den svære Drivis, eller for at komme høiere til Luvart, hvor man vente at finde en mere aaben Situation o. s. v. Flakis. Al Flakis har sin Oprindelse af Søvand, og kan efter dens Størrelse rigtigst inddeles i Markis og Driv eller Pakis. Markis kaldes hine udstrakte Isflader af flere Qvadratmiles Jndhold, hvilke almindeligen træffes i det nordlige Jshav paa begge Sider af Spitsbergen, men sjeldnere i Davisstræde. Drive eller Paris er en Samling af større og mindre Isflader, der driver omkring i Søen, og vil til alle Tider forefindes i større eller mindre Mængde, et eller andet Sted i Davisstræde og i Baffinsbay. Flakisen er af en dunkel lysegrøn Farve, langt seigere end Fjeldisen; dens Tykkelse er sjelden over 1 3/4 Favn, undtagen hvor flere Flader ere skruede over hverandre. Endeel af den Flakis, man møder i Davisstræde, kommer ned langs med den østlige Side af Grønland, sætter med Strømmen omkring Kap Farvel, og videre Nord hen langs Landet til omtrent 64 Brede. Her møder den efter den almindelige Mening, som Erfaring har stadfæstet, en anden Strøm, som sætter den over mod Amerika. Den sydlige Deel af Grønland er sjelden aldeles frie for denne Js, som undertiden ligger 30, 40 til 50 Mile ud fra Landet, og gjør Seiladsen til de sydlige Colonier, især til Julianehaab, saa yderst besværlig, Den svære Drivis, som man undertiden kan møde i Davisstræde Norden for den 650 Brede, kaldes i Grønland almindeligen Vestisen, fordi den synes at komme Vester fra. Den har udentvivl sin Oprindelse fra Baffinsbay, hvis nordlige Deel formodentlig i strænge Vintre er belagt med Lagis. Forresten kan man, især med Sommerens Begyndelse vente overalt i Davisstræde. mindre Strækninger af Drive eller Pakis, og saadanne maae da formodentlig være fra de Bugter og Fjorde, saavel paa Grønlands som paa Amerikas Side, hvilke om Vinteren ere tilfrosne og som gjerne brække i Løbet af Maj.