JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-10
Dampskibet. Frederik den Siette begynder dets ugentlige Fart imellem Kiøbenhavn og Kiel den 16de Marts d. A. og afgaaer de første 3 Gange i Marts, hver Torsdagaften Kl. 6 fra Kiøbenhavn til Kiel, men siden hver Fredagmorgen Kl. 8. Paa Udreisen til Kiel vil Dampskibet, saalænge det i Marts afgaaer fra Kiøbenhavn Torsdagsaften, anløbe Grønsunds Færgesteder paa Møen og Falster gandske tidligt Fredagmorgen, men siden, naar Skibet afgaaer fra Kiøbenhavn Fredagmorgen da først samme Dags Eftermiddag Kl. 35. Paa Hiemreisen til Kiøbenhavn anløber Dampskibet Grønsund, Søndagmorgen Kl. 58. Gaabense paa Falster anløbes paa Udreisen. til Kiel, omtrent en Time sildigere end Grønsund, og, paa Tilbagereisen til Kiøbenhavn, Søn dæg morgen Kl. 47. Contoiret i Kiøbenhavn, Kronprindsessegaden. Nr. 395, den 28de Febr. 11837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-10
Generalpostdirectionen har foranstaltet, at der, til Forsendelse med det fra Torsdagen den 16de Marts førstkommende om Eftermiddagen Kl. 6 og saaledes fremdeles de paafølgende 2de Reiser, men siden hver Fredag Morgen Kl. 8, fra Kjøbenhavn til Kiel afgaaende Dampskib Frederik den 6te, vil paa samtlige kongelige Postcontoirer paa Lolland og Falster til de Tider, som paa ethvert af disse Postcontoirer vil kunne erfares blive modtaget Breve til Stederne: Kiel, Neumünster, Lütienborg, Oldenborg, Heilliggenhaffen, Burg, Eurin, Nenstadt, Bramstedt, Altona, Hamborg og hele Udlandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-10
Ligeledes ville de Corresponderende i samtlige Kjøbsteder paa Lolland og Falster med fornævnte, fra Kiel hver Loverdag Aften Kl. 7 retournerende Dampskib, kunne forvente at modtage Breve og Aviser fra Hamborg, Altona og Udlandet, saavelsom Breve fra Lnbock, Preetz, Pløen, Bram stedt, Neumünster, Pinneberg, Elmshorn, Jtzehoe, Kellinghusen, Glückstadt, Crempe, Lunden, Heide, Mel dorph. Tønningen, Frederickstadt, Rendsborg og Kiel Endvidere vil Dampskibet ogsaa, paa Touren fra Kjøbenhavn til Kiel, medbringe Breve til samtlige Steder paa Lolland, og Falster fra Kjøbenhavn og Helsingøer. For de paa foranførte Maade forsendte Breve og Aviser vil Betalingen blive at erlægge efter de for Forsendelsen med den almindelige Brevpost gjeldende Bestemmelser. Hvilket herved til almindelig Efterretning bekjendtgjøres. Generalpostdirectionen den 4de Marts 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-10
Auction. Da de ved tredie Auction skete høieste Bud paa følgende faste Eiendomme her i Byen, tilhørende Stervboet efter Kjøbmand Peder Christensens afdøde Enke Ane Pauline Christensen, nemlig: Huset Matr. Nr. 16 i Klostergaden, med Grund, Gaard og Hauge, og Huset Matr. Nr. 192, i samme Gade, med Grund, Gaard og Hauge, saaledes som disse Eiendomme ere beskrevne i Stiftstidenden Nr. 3, 4 og 5 for indeværende Aar ikke ere fundne antagelige, saa bliver en 4de Auction over samme afholdt i det førstnævnte Huus, Løverdagen den 18de Martz d. A., Formiddag Kl. 10. Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Mariboe Byfogedcontoir den 2den Marts 1837. C. A. Møller. const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-10
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-10
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i afdøde Skipper Peder Hansen Røds og efterlevende Enkes, Janne Albertine Hensckels fælleds Bo, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskovs Skifteret den 20de Febr. 1837. Hammerich. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Lollands-Falsters No. 30. 31te Aargang. Tidende. Stifts Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Trykt i Wilhelm Laubs Officin i Nykjøbing. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Bulletius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
(Af 8de Marts.) Hs. Maj. Kongen har i Nat havt 5 Timers rolig Søvn, Hosten har været mindre voldsom og Appetiten og Kræfterne som forhen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
(Af 9de.) Hs. Maj. Kongen har havt en god Nat, Hosten er mindre vedvarende og Kræfterne ere bedre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
(Af 10de.) Hs. Maj. Kongen har i afvigte Nat havt henved fem Timers Søvn, og Allerhøistsammes Befindende er som de forrige Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Udenlandske Nyheder. Frankrig. Under de temmelig tørre Kammer=Debatter, har Hr. Dupins Tale mod Disjunctions=Loven, tildraget sig ualmindelig Opmærksomhed. Præsidenten talte med megen Varme og aabenbart i Følelsen af sin juridiske Overbeviisning. Som bekjendt gaaer Forslaget ud paa en Adskillelse af de militaire og civile Domstole i Tilfælde hvor Personer af begge Stænder ere indviklede i et og samme Complot, hvilken Forbrydelse efter den nærværende Proces=Form, uden Hensyn til Standen, henhører under den civile Rets Jurisdiction. Efterat Taleren havde bestridt Principet fra den historiske Synspunkt, henviiste han til Nødvendigheden at holde over Lovenes Uforanderlighed, for at give dem praktisk Virksomhed; ei engang det Nyttige, meget mindre det Nødvendige, tør man letsindigen forandre. Har da, sagde han, Lovgiveren, Ret til at forordne Alt efter Godtbefindende, Gud selv kan ikke skabe en Stok uden to Ender, det vil sige, han kan ikke gjøre det Umulige Muligt; Gud kan ikke forstyrre den evige Verdensorden. Ogsaa han har udgivet sit Charte, og dette bliver han Marts 1837. Søndagen den 12te troe (!) Hr. Dupin viiste dernæst det Upraktiske i Forslaget. "Antag engang, sagde han, at en Militair blev anklaget for at have complotteret med fire Civile, Krigsreten erklærer ham skyldig, Juryen derimod frikiender de øvrige fire Anklagede. Der have vi da den Urimelighed, at en Militair dommes til Døden fordi han har complotteret med sig selv alene, medens dog Begrebet om et Complot forudsætter flere Skyldige. Hvor forhadte vilde desuden ikke Krigsretterne blive, naar de dømte de Anklagede, hvis Medskyldige Juryen frikjendte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Rom. Regjeringen har denne Gang greben forstyrrende ind i Carnevals=Lystighederne; en haard Prøvelse for et Folk, der har en ved Alderstid hævdet Ret til en heel Uge igjennem at være afsindigt. Under 13de Januar udkom et Edict, som paa Grund af at Cholera nærmede sig, forbød alle Maskeringer og Carnevals=Forklædninger, hvilket var det samme som at forbyde Carnevalet selv, der ellers skulde have begyndt den 28de Januar. Skjøndt en Mængde Haandværkere og Handlende lede et betydeligt Tab ved dette Jnterdict, indskrænkede man sig dog til mundtlige Besværinger og at klage sin Nød i Smaasedler paa Gadehjørnerne; Corso var som sædvanligt besøgt, og det Hele vilde udentvivl ikke havt videre Følger, naar ikke Regjeringen, formodentligen rørt over Romernes loyale Resignation, havde begaaet den Feil at tillade den saakaldte Moccoli paa Corso om Aftenen paa Carnevalets sidste Dag den 7de Febr. som en Erstatning for det lidte Tab. J Aftenskumringen samlede sig flere Hobe som gjennemdroge Corso med vilde Skrig, tvang Folk til at slukke Lysene, indsloge Vinduer og joge Vognene bort, som i hundredeviis havde indfundet sig. De udcommanderede Jnfanterie= og Cavallerie=Patrouiller vare i Begyndelsen taalmodige Tilskuere ved disse Uordner, og først da de af Pøblen hilstes med Steenkast, rensede de Pladsen og gjorde Ende paa denne korte Opstand, der imidlertid udstrakte sig over 1 italiensk Miglie. Forøvtigt have Tyverie og Røverie i den sidste Tid taget stærkt Overhaand, som Følge af en usædvanlig Næringsløshed blandt de lavere Klasser. Selv ved høi Lys Dag toge man Brødet fra de Personer der bragte det omkring i Byen. Man seer dem nu ledsagede af Soldater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Sverrig. J Aftonbladet af 27de f. M. læses nu en under Embedseed afgiven Attest fra Dr. Bergman, der har foretaget Besigtigelses- og Obductionsforretningen over den (i Nr. 27 af d. Bl. ommeldte) afdøde Frue Oberstinde HertzenhielmsLiig. Han bevidner deri, at han anseer Afkræftelse at være en hovedsagelig Aarsag til hendes Død, med Hensyn til den udmarvede Tilstand, hvoraf Liget bærer Spor, og som synes at være foranlediget saavel af Mangel paa Pleie som at Alderdom og Sindsvaghed." Protocollen over den ydre Besigtigelse stemmer overeens med Herredsfogdens (tidligere ommeldte) Rapport; ogsaa fandt man Liget omviklet med Pjalter. "At de Personer, tilføies der, som vare Oberst Hertzenhielm nærmest, saavel i Slægtskab som i Naboskab, ikke skulde have vidst noget om den umenneskelige Behandling, synes meget utroligt og giver Anledning til sørgelige Reflectioner, som torde komme til nøiere Udvikling ved den forestaaende Undersøgelse. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Fædrelandet. For et af Hr. Dr. Zipser i Neushol, allerunderdanigst indsendt Exemplar af hans Værk: Franz der Erste, Kaiser von Osterreich, geehr, im Tode wie im Leben, har Hs. Maj. Kongen allernaadigst behaget at forunde Forfatteren en Guldmedaille med Allerhøistsammes Brystbillede paa Aversen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
J en Skrivelse fra Kjøbenhavn i Allg. Zeit. hedder det: "En velhavende Kjøbmand her, ved Navn Brown, skal have forenet sig med adskillige andre Kjøbmændsfamilier til en Udvandring til NyHolland; den første Colonie, som herfra afgaaer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Kjøbenhavnspostens" Redacteur bekjendtgjør, at i Reglen ingen Artikel kan ventes optagen i dette Blad, med mindre at Forfatteren ved sammes Jndlevering navngiver sig for Redacteuren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Jfølge Hs. Maj. Tiltrædelses-Tractat af 26 Juli 1834 til de mellem Frankrig og England tidligere afsluttede Conventioner og Slavehandelens Undertrykkelse, have de contraherende Magter indrømmet hverandre gjensidig Ret til, ved de dertil bemyndigede Krigskibe at visitere hverandres Handelskibe i følgende Farvande: 1) langs med Afrika's vestlige Kyst fra det grønne Forbjerg indtil en Afstand af 10 Sr. syd for Æqvator, det er, fra den 10de Grad sydl. Brede til den 15de Sr. nordlig Brede, og indtil den 30te Sr. vestl. Længde, at regne fra Meridianen gjennem Paris. 2) Rundt, omkring Øen Madagascar i en Afstand af omtrent 20 Lieus. 3) J samme Afstand fra Øen Cubas Kyster. 4) J samme Afstand fra Øen Puerto=Rico's Kyster, 5) J samme Afstand fra Brasiliens Kyster; dog saaledes, at et mistænkeligt Fartøi, som er opdaget og forfulgt indenfor ovenmeldte Kreds af 20 Lieus, kan af Krydserne visiteres, selv udenfor samme, naar disse ikke under Forfølgelsen have tabt det af Sigte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Natten mellem 25de og 26de f. M. afbrændte den mellem Kallundborg og Slagelse beliggende An gerup Mølle og Kroe. Efter Forlydende ere endeel Kreaturer og det Meste af Ind- og Udboet blevne et Rov for Luerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Jfølge det nu udkomne reviderede Regnskab over Jndtægter og Udgifter under de danske Kjøb stæders Forsikkring fra 1ste October 1833 til 30te September 1834, var Jndtægten 6,238 Rbd. 93 1/2 s. r. S. og 92,827 Rbd. 64 s. Rpri. Udgiften derimod 6,200 Rbd. r. S. og 68,795 Rbd. 6 s. Rprs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Erstatningen for de i Regnskabsaaret indtrufne Brand skader var: 123,066 Rbd. 57 s., hvoriblandt Erstatningen for den store Jldebrand i Frederiksborg, andrager: 95,621 Rbd. 27 s., hvoraf var udbetalt 61,578 Rbd. 16 s. Den contante Beholdning var ved Regnskabsaarets Slutning 83 Rbd. 93 1/2 s. r. S. og 24,032 Rbd. 58 s. Rpr. Kassens Formue i Obligationer, contante Beholdninger, udestaaende Restancer (hvoraf en enkelt Amtsforvalters Boe skal tilsvare 20,000 Rbd.), m. m. udgjorde 338,559 Rbd. 11 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
J Slagelse Avis berettes: Som forhen i denne Avis anmeldt, fandtes i afvigte Efteraar tvende gamle Ægtefolk, Rasmus Pedersen og Hustrue, myrdede i deres Bolig i Bierre, under Grevskabet Holsteinborg, ligesom ogsaa nogle Effecter, der tilhørte de Dræbte, savnedes. Da flere Personer skulle have været mistænkte for dette Mord, glæder det os at kunne meddele, at en Huusmand og Kludehandler, paa hvem hidtil ingen Mistanke for Mordet hvilede, men som i nogen Tid, paa Grund af en anden Sag, hensad i Slagelse Arrest, nu har tilstaaet, at have dræbt de fornævnte Personer, og frarøvet dem endeel Penge og Tøi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
J Mandags blev 1ste Classe af det 90de Kjøbenhavnske Classelotterie trukket. Den høieste Gevinst, 3000 Rbd. faldt paa Amben 77133, fire Gevinster, hver paa 1000 Rbd. paa Amberne. 98201, 32–286, 70–379 og 48-110. De udtrukne Bagtal ere: 103, 110, 118, 131, 133, 317, 331, 347 og 379.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Kieler Correspondenz-Blatt af 4de dennes indeholder en lang Tiltale til Landmændene i SlesvigHolsteen, betræffende den til dem udgaaede Opfordring til Bidrag til det Thorvaldsenske Museum. Begyndelsen lyder saaledes: Havde vi Penge, vi ikke vidste at blive af med, havde vi betalt hele vor Privat- og Communal=Gield, vare alle vore Skoler og Kirker i den bedste Stand, vore Landeveie forbedrede, og enhver endda havde en lille Sum tilovers, som han kunde anvende udenfor sin Commune, saa vilde jeg sige, lad os bruge Pengene, endog uden Hensyn til Forretning, til Chaussee Anlæg, for at vi fra alle Steder i Hertugdømmene kunne komme hurtigere til Hamborg, Jtzehoe, Rendsborg, Flensborg, Kiel og Neustadt; dette vil forøge Prisen paa vore Producter, forhøie vore Landeiendommes Værdie, bringe os i nærmere Berørelse med hverandre og paa mange Maader bidrage til vor Velstand og Uddannelse. Men at opbygge i Kjøbenhavn et nyt Pallads, for deri at opstille Thorvaldsens Billedhuggerarbeider, dertil have vil, vilde jeg ovenikjøbet sige, – vore Penge meget for kjære."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Kjøbenhavn. J denne Tid har Jomfru Ryge en Datter af Dr. Ryge, aflagt Prøve for Theaterdirectionen som Valborg, Lady Milford i Kabale og Kjærlighed, og Helga i Stærkodder. Alle som have overværet denne Prøve ere enige i, at denne Begynder har sjeldne Evner for det Tragiske, og at hun udvikler dem med en Phantaste og Varme, der viser at hun er besjælet af Faderens Kunstner aand. Hun vil første Gang træde offentlig frem som Valborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Boghandler Bech, der havde sit Gjemmested for Bøger og Papiir i den Bygning paa Garnisonspladsen som Natten til den 27de f. M. afbrændte, blev Løverdagen den 4de dennes anholdt i Odense og (efter hans egne Ord) med en Politiebetjent som Adjutant med Pakkeposten befordret til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Blandet. De fleste af vore Læsere have vist hørt tale omJack, den store Orangoutang i Jardin des plantes i Paris. Man har saa tidt sagt ham død, nu er han virkeligen død. Et fransk Blad meddeler følgende interessante Notitser og hans sidste Øieblikke Jack døde i sine Dages Vaar. Han døde i Exil Aldrig kunde han glemme sit Fædreland. Allerede i længere Tid følte han sit Endeligt nærme sig, og saae med stoisk Rolighed sit sidste Øieblik imøde. Kr. Geoffroy St. Hilaire (Havens Director) havde optaget ham i sine Appartements, og blev hos ham indtil hans Død, for paa denne bizarre Organisation at skudere Sygdommens Fremskridt. Efter at Lægerne havde erklæret, at der ikke var noget Haab Fa mere, og at Jack ikke vilde overleve Natten, forlangte den Syge, der i længere Tid var underkastet den strengeste Diæt, at staae op, for at indtage sit sidste Maaltid. Man tilstod ham det. Hans Secretair og Tolk, der var ganske opløst i Taarer, samt hans Livlæge, understøttede ham, da han forlod Sengen. Man iførte ham en Slobrok af grøn Damast, som Hr. Humbold engang havde foræret Hr. Geoffroy St. Hilaire. Jack satte sig ved Kammen, og man bragte ham Frokosten. Først aad han en Puree af Kastanier med Vanille, en Charlotte russe, to Marinquer, en Pære og en Qvædeggelse. Dertil drak han halvanden Flaske Champagner. Dette Maaltid syntes at opmuntre ham; han reiste sig, og forsøgte, allene at gaae hen til Vinduet. Da han her saae Sneen, som bedækkede Haven, rystede han traurig paa Hovedet, og skal have mumlet nogle Ord om Java's Sol. Han syntes meget nedslagen, og hans Secretair maatte forelæse ham et Capitel af Cooks Reiser, en Bog, som Jack skattede meget høit, Henimod Kl. 4 forlangte han at vorde afklædt og bragt i Seng. En Time efter sov han ind for aldrig at vaagne mere. Blidt udsluktes saaledes dette mærkværdige og excentriske Liv. Nu ligger den stakkels Jack paa det anatomiske Theaters Marmorbord. Tredive Lærde bøie sig over hans Jndvolde og over hans sønderskjaarne Muskler. Næste Maaned vil Jnstitutet erholde over tredive Afhandlinger om dette interessante Væsen, og naar Lærdommen har udtømt sig, saa syer man den arme Jacks Skind sammen igjen, udstopper det med Ho, og pryder det naturhistoriske Kabinet med hans Skelet. Og hvad skal der vorde af hans Pallads, man har bygget for ham, Det er mange Palladsers Skjebne nutildags, at de faae en anden Bestemmelse inden de vorde ret færdige. Palladset i Jardin des plantes er endnu ikke færdigt, og Jack er død. Man har nævnt en bekjendt Digter i Paris som dets eventuelle Beboer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
To bekjendte Retslærde ved Universitetet i Paris have i disse Dage duelleret paa Kaarde formedelst Uenighed om et Sted i Pandecterne. Den Ene paastod nemlig, at Sætningen maatte endes med et Semikolon, den Anden derimod med et Kolon. Den ene af de literaire Helte fik en Cirkumfler paa Armen og et Udraabstegn paa Panden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
J Menigheden St. Cernin i det franske Departement Cantal lever en Mand, hvis Alder angives til 217, siger og skriver to Hundrede og Sytten Aar. Han er født 1620, var altsaa ved Slutningen af Trediveaarskrigen 28 Aar gammel, og erindrer sig endnu nøiagtigen ethvert Slag, hvori han har fægtet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Ved Tallotteriets 1267de Trækning i Wandsbeck udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Bekjendtgjörelser. J den senere Tid ere Tyverierne paa Falster, i Særdeleshed paa den nordlige Deel af Landet imellem Gaabense og Guldborg, paa en forbansende Maade udøvede, saaledes blev paa Vennerslunds Kornmagasin ved Guldborg forrige Aar flere Gange begaaet Jndbrud og bortstiaalet forskjellige Kornvarer, hvorefter der blev foranstaltet Randsag ning og ved Assistance af Godsforvalteren med Sognefogeden, blev det omsider opdaget, at i Nærheden af Rasmus Rasmussen Lollekes Parcel i Alstrup, paa hans Lod tæt ved Huset, fandtes nedgravet i Jorden 2 Sække med omtrent 1/2 Td. Rug i hver Sæk, der blev oplyst at være stiaalet fra bemeldte Kornmagasin. For om muligt at forebygge gjentagne Jndbrud og Tyveri, blev der ved den nordre Side af Magasinet opbygget et Locale hvori 2de Karle kunde ligge om Natten, og en Seng deri opsat med Klæder, men da disse for kort siden vare inde i Færgegaarden, for at spise Aftensmad, blev Dørren dertil, som var forsynet med Laas, opbrudt, og Klæderne med Lagen fandtes bortstiaalne da de kom tilbage, men Gierningsmanden blev efter det anstillede Forhør ikke opdaget. Kort for denne Tid blev hos en i Nærheden af Guldborg boende Huusmand, gjort Jndbrud igjennem et Vindue og bortstiaalet alt Flæsket m.v. af et fedt slagtet Sviin omtrent 5 a 6 Lpd. Hos Gaardmand Jørgen Christensen Boesen i Brarup, blev for nogle Nætter siden af hans Skorsteen bortstiaalet, det der til Røgning hængende Kjød og Flæsk, og afvigte Tirsdags Nat blev af Saugladet, hvorpaa Saugskjærerne daglig skjære Tømmer, paa Wennerslunds Tømmerplads bortstiaalet 7 Stkr. Stangjern af omtrent 1 Alens Længde, Mærket C. G., uagtet Ladet med disse har staaet i Godsets Skove meere end 20 Aar urørt, saa man lever i den største Frygt for Udsættelse af Tyverier og andre muelige farlige Forbrydelser. For imidlertid om mueligt at see disse Tyverier og Forbrydelser opdagede, udloves herved en Belønning af 25 Rbd. til Den eller De der kan opdage og anmelder et af disse Tyverier, saaledes at Gierningsmanden kan blive afstraffet, og 50 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
for samtlige Tyveriers Opdagelse og efter Omstændighederne Navnet fortiet, naar man herom melder sig paa Wennerslund hos Undertegnede. Vieth. W. J. At jeg har etableret mig som Kjøbmand heri Byen, og boer i det, af Hr. Kjøbmand Lauritzen forhen beboede Sted, tager jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre, saavel for Byens, som Omegnens ærede Beboere, der godhedsfuld ville forunde mig deres Handel. Jeg er forsynet med nye og friske Urtekramvarer, Jsenkram, saa og med Nutidens meest brugelige og moderne Manu 20 Aar. facturvarer. De billigste Priser som og reel og promte Behandling, skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Stubbekjøbing den 9de Marts 1837. ærbødigst W. Jacobsen, W. J. Fiin Vanille-Chocolade, ostindisk Soja i 1/2 Fl., lybsk Pølse, Sweitser=Ost, Stolzer-Ost, Eidammer=Ost, nye Appelsiner og Citroner, Hay san Thee, Krakmandler, Confectrosiner, engelsk Senop i Glas, syltet Jngefær, Lemonasier, Figen, tørre Kirsebær, Voxlys a 6 Stkr. pr. Pd., tilligemed flere Sorter Urtekram, bekommes til billigste Priser hos Stubbekjøbing den 9de Martz 1937. W. Jacobsen. Cigar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
De, som ønske Hopper bedækkede ved Fuldblodshingsten Cigar, anmodes om at henvende sig til Forvalter Jensen paa Bierregaard pr. Nyekiøbing, som derefter meddeler nærmere Underretning om, hvad Dag Hopperne kunne imodtages. Betalingen er 10 Specier pr. Hoppe, paa Vilkaar at denne, naar den ikke er over 7 Aar gammel, ombedækkes det andet Aar uden videre Betaling, naar den det første Aar ei bliver drægtig. Bedækningen. ved Fuldblodshingsten Clandesler tager sin Begyndelse den 20de d. M., for de Hopper, hvis Eiere ere i Besiddelse af Frilodder. Bedækningsdagen vil behageligst kunne erfares hos Undertegnede. F. Møller. Pederstrup den 9de Marts 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i afdøde Skipper Peder Hansen Røds og efterlevende Enkes, Janne Albertine Hensckels fælleds Bo, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskovs Skifteret den 20de Febr. 1837. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Arvefæstegaardmand Erik Rasmussen Snedker i Hobye i Gloslunde Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Gloslunde den 9de Martii 1837. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-12
Creditorerne i Stervboerne efter følgende Afdøde under Grevskabet Christiansholms Skiftejurisdiction, nemlig: 1. Gaardfæsterske Karen Steffensdatter, Mads Johansen Bruus Enke af Sløsserup Bye i Thorebye Sogn. 2. Aftægtsmand Hans Olsen Brænder af Tokkerup Bye, Kjettinge Sogn. 3. Huusmand Jørgen Jørgensen af Wanthore Bye, Nysted Sogn. indkaldes herved i Overeensstemmelse med Anordningerne, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer Grevskabet Christiansholms Skifteret, Christiansholm den C. Møller. 9de Marts 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
Lollands-Falsters 31te Aargang. Nal. Sal. StiftsTidende. af Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Laubs Officin i Nykjøbing, Tirsdagen den 14de Marts 1837. Bulletin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-03-14
(Af 11te Marts.) Hs. Maj. Kongen har havt flere Timers beroligende Søvn i Nat, Hosten er løs og befindendet bedre.