Berlingske Tidende, 1831-01-29
(Slutning af det Kongelige Danske Videnskabernes=Selskabs Priisopgaver. Jfr. Nr. 16.) For det Classenske Legat gjentaget Priisopgaven: Efter adskillige Garveres Erfaring, have de Forandringer, der foregaae i Vand, der kommer fra de samme Floder eller Søn en meget stor Jndflydelse paa Læderet. Selskabet udsætter en Belønning af 100 Rbd. r. S. for en tilstrækkelig Oplysning over denne Gjenstand. - Ligeledes gjentages følgende allerede 1821 udsamPriisopgave: Det er bekjendt, at Productet af en Jordlod førøges i Forhold til den Kraft, hvormed den dyrkes; men tillige at denne Forøgelse har sin Grændse, og standser naar det Punkt af Frunbarhed, som er det høieste naturmulige, er naaet. Heraf følger, at det er fordeelagtigt for Jorddyrkeren, at forstærke Dyrkningen saalænge Productet endnu betaler det anvendte Arbeide. MeLandmændenes Stræben gaaer sædvanligen mere ud paa ved et Minimum af Arbeidskraft at erholde en jevn, god Afgrøde, end ved et Maximum deraf, gjennem Kunstens yderste Anstrængelse, at opnaae det størstmuelige Product. Det er meget sandsynligt, at denne Grundsætning standser Agerdyrkningens Fremskridt, i det den binder til den extensive Kultur. Vel er den størstmuligt Productivitet af en Jordlod, ved den ombyggeligste Dyrkning der ikke blot indskrænker sig til Agerdyrkningens simplere Midler men tager Haugedyrkningens Methode med, ikke bekjendt; imidlertid er dog den almindelige Dom enig deri, at Jordlodderne ere for store imod Arbeidskraften; og at et mindre Areal, dyrket med samme Kraft, vilde yde meer, end en større, hvor Kraften spildes ved dens Fordeeling. Det er derfor baade for den occonomisk Videnskab, og for Agerddyrkningen, betragtet som en Næringskilde, Kraft der anvendes, og det Product, der erholdes. Denne Bestemmelses nærmeste Nytte vilde være den gavnlige Jndsigt, at i Agerdyrker kunde maaskee af sin halve Mark erholde en storre reen Jndtægt, end den hele ellers ydede. Selskabet ønsker at foranledige noget Lys over denne Sag, og udsætter derfor en Belønning af 200 Rbd. Sølv=Mynt for en tilfredsstillende Opløsning af følgende Opgave. J hvilket Forhold stiger Productet, og den rene Indtægt efter den paa Dyrkningen anvendte forøgede Arbeidskraft: - Besvarelsen ønskes i den Form, at den Arbeidskraft, (Driftskapital ) som anvendes paa en Jordlod af en vis Størrelse, f. Ex. 50 Tdr. Land efter den almindelige Brugsmaade, betragtes anvendt paa mindre og mindre Dele af Lodder, saasom 40, 30, 20, 10 Tdr. Land, tilsidst endog med hauge mæssig Kultur, medens det øvrige af Lodden ansees at henligge udyrket, blot nyttet til Græsning ; og Betragtningen fortsat indtil, ved den høieste Kultur, den mindste Deel af Lodden yder ligesaastor reen Indlægt, som den hele Lod dyrket paa sædvanlig Maade, - Endelig udsættes følgende nye Opgave : (Præmien 100 Rbd. r. S.) Der forlanges en nøiagtig, og med behørige geognostiske Oplysninger ledsaget Beskrivelse over de paa Øen Saltholm forekommende Forsteeninger. Med Afhandlingen maa følge de fornødne Prøver og Tegninger. - Besvarelserne af Spørgsmaalene kunne være affattede i det latinske, franske, engelske, tydske, svenske eller danske Sprog. Afhandlingerne betegnes ikke med Forfatterens Navn, men med et Motto, og ledsages med en forseglet Seddel, der indeholder Forfatterens Navn, Stand og Bopæl, og som bærer samme Motto. Selskabets i de danske Stater boende Medlemmer deeltage ikke i Priisæstningen. Belønningen for den fyldestgiørende Besvarelse af et af de fremsatte Spørgsmaal, for hvilken ingen anden Priis er nævnt, er Selskabets Guldmedaille af 50 danske Ducaters Værdi. - Priisskrifterne indsendes inden Udgangen af December 1831 til Selskabets Secretair, Etatsraad H. C. Ørsted, Professor og Ridder af Dannebrogen samt Dannebrogsmand.