JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Kiøbenhavn. Admiralitets-Collegiet har befalet at udruste Fregatterne Najaden paa 36 og Tritton paa 24 Kanoner, som under Commando af Capitainerne Bille og Ellebrecht skal gaae til den middellandske Søe, og der afløse Genera adjutant Fischer fra sin Station ved Tripolis. Med disse Fregatter skal og følge en Cutter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Efter Forlydende, skal til forestaaende Foraar udrustes 1 Linieskibe og nogle Fregatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Forrige Page-Jnformator Eiler Christopher Munthe, og Friderich Høegh Guldberg, en Søn af Geheimeraad og Stiftamtmand Høegh Guldberg, ere udnævnte til Lærere ved Skole=Seminariet paa Blaagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Aarhuus. Om 8 a 10 Dage agter Skipper Ole Clausen at afseile herfra til Kiøbenhavn. De som ville have Fragtgods eller Passagerer som ville følge med dertil, behager derom at melde sig hos Laurig Jørgensen i Aarhuus. Den 3die afseilede Skipper Jens Nielsen til Norge, med Kornlast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
At det har behaget den Allerhøieste den 14de denne Maaned, at bortkalde fra det Jordiske min gode og kiære Kone Mette Margarethea Langballe, fød Schiødstrup, efter 6 a 7 Ugers Svaghed, i hendes Alders 52 Aar, efterladende mig 3 Sønner og en Datter, skulle jeg herved sørgeligst bekiendtgiøre for fælleds Slægt og Venner, forvisset om deres Deeltagelse i vor billige Sorg, frabedes al skriftlig Bevidnelse. Aarhuus, den 15de Februarii 1797. Henr. Langballe, senier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
At det har behaget Gud den 5te Februarii 1797 ved Døden at bortkalde min kiære Mand Christian Hansen, Gyberg, Grovsmedmester her i Aarhuus, 70 Aar gammel, det bliver hermed for fraværende Paarørende og Venner bekiendtgjort. Anne Hansdatter Bech. for Slægt og Venner maae jeg herved sørgeligst bekiendtgiøre, at den 10de Februari om Morgenen blev efter 9 Ugers Svaghed mig ved Døden berøvet min elskede Mand, Christian Frederik Brandt, forhen Sognepræst i Maarslet, i sit Alders 76 Aar; hans retskafne Vandel og 40 Aars Ægteskab, jeg har levet med ham i al Kierlighed, billiger min Sorg, og giør mig hans Afsavn smertelig. Maarslet Præstegaard, den 12te Februarii 1797. Jngeborg Brandt, fød Fæster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Cand. H. Cramer. Fruekirke . . . . . . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Prædikanterne paa Søndag Serage. sima. Froprædiken i Domkirken. Stud. Svaneberg. Høimesse. Aftensang. Domkirken Cand. N. Schaarup. Hr. Bechmann. Fruekirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Udenlandsk. Frankrig. J Toulouse har der været store Uroeligheder. Den 17de om Aftenen da Comedien var begynd styrtede en Mængde med Søller og Pistoler bevæbnede Karle ind i Skuespilhuset. Allarmen var skrækkelig, og 60 Personer bleve saarede. Den 21de Januarii holdt disse Bevæbnede en Samling, og løb derpaa drukne igjennem Gaderne under dette Skraal: Chouanerne døe, trængte sig ind i det Huus, hvor Maade, Medlem af de Gamles Raad boede, og saarede ham og hans Kon Til at begynde denne Allarm, benyttede de sig af en ubeediget Præstes Død, hvis Munkekappe de skar jeg Stykker og deelede ud blant de Tilstædeværende, tog derpaa Liget og bar omkring i Staden, og have saaledes forstyrret Høitideligheden i Anledning af Ludvig den 16des Dødsdag. Over 600 Familier skal i denne Anledning have forladt Toulouse. Baade i Arles, Tour og Lyon, har der været Terroristiske Uroligheder, der ligeledes ville have udbrudt i Paris, hvis Politiet ikke havde været saa aarvaagen. J Pelonailles og St. Silvain have Terrorister omhugget Friehedstræet og i Egnen af Angers udøver Røvere store Gruesomheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Efter General Buonapartes sidste Beretning om den store Seir i Jtalien, har de Franske i 4 Dage vunden, 2 overordentlige Slag og 6 Fegtninger, taget henimod 25000 til Fanger, hvoriblant 3 Generaler og 12 til 15 Oberster, 20 Fahner og 60 Kanoner. De østerrigske Fanger bliver transporterede til Grenoble af den 58 Halvbrigade, i hver Transport 3000 Mand, og en Dags Reise fra hinanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
J Moniteuren hedder det: at der skal være kommen en Coureer fra Engelland til Directoriummet, der skal have sagt, at man i London meget ivrig ønskede Freden. Man forsikkrer og at Directoriummet har efter Seiersberet, ningen fra Jtalien, sendt en Coureer til Wien for at gientage de Fredsforslage som Keiseren forhen blev gjort af General Clarke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Man har her Efterretning om, at den Cispadaniske Republik i Regio har den 2den Januarii decreteret: at det Modeniske Folk har en Gieldsfordring til Hertugen af Modena paa 60 Millioner Lire. Et Udskud blev nedsadt, som skulle verificere denne Fordring, og den 23de Jan. har man i Reggio begyndt at sælge Hertugens Meubler og Effecter. Republiken Venedig skal være opfordret til at udlevere det af Hertugens Formue og Meubler som er der. Saasnart Mantna bliver indtaget, skal Mayland indlemmes under den Cispadaniske Republik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
J Toulon laae den 14de Jan. 4 Linieskibe og 2 Fregatter færdige til at løbe ud til en nye Expedition. Fregatten Brune var udløben derfra med Tømmerfolk og Matroser, som vare bestemt til Buonaparte, for at bygge Kanonbaade til at beskyde Mantua med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Vor Gesandt Guys i Tripolis har været saa lykkelig at bibringe Paschaen bedre Tanker mod den bataviske Republik, ligesom og udvirket en Opsættelse af 4 Maaneder inden der maae optages noget svensk Skib. Dog forlangte Paschaen af det svenske Hof 100,000 Piastre, og en Fregat og Brigantine, ladet med Skibsmunition samt hver 3die Aar 22000 Piastre. indvortes Krig, har nu faaet Eftergivelse i deres ConDe Departementer som har lidt ved den udvortes og tributioner. Jsær skal den Strækning Land mellem Loire og Havet som kaldes Bocage, være skrækkelige inddrevet Contributionerne. ødelagt, og dog har man der hidtil med væbnet Haander ved en Coureer kaldet fra Coln til Brussel og Paris, Tydskland. Den franske General Bournonville og General Moreau forventes i Coln for at paatage sig Commanden over Sambre= og Maatzarmeen. Bournonville har alt taget Afskeed med disse Armeer, og skal nu igien commandere Nordarmeen og den bataviske Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
J Neuwied seer man med Skræk Feldttogets Aabning i Møde, omendskiønt man haaber, at Erkehertugen tilstaaer denne Stad Neutralitet, paa Grund af at Fyrstinden af Neumied meget rørende har forestillet ham den store Elendighed som denne Stad har udstaaet. Af de 24 Cantons i Landet mellem Maatz og Rhinen, har de Franske udskreven 3340 Mand med Skovler og Hakker, 90 Muur- og Tømmersvende og 385 Vogne, som daglig bruges til Skandsarbeidet ved Neuwied, Dasseldor, og Keiserswerth. Den 28de vare 2 franske Officerer, og en Trompeter i Neuwied. De Keiserlige truer med, at dersom de Franske ikke holder op med Skandscopkastningerne ved den Newieder Broe, vil de begynde med Fiendtligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
J det Hessiske bliver mange Recruter og Sykkegteudskrevne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Fra General Wernecks Corps skal 6 Batailloner opbryde til Jtalien, eftersom man vil have at Fortraven, skal bestaae af forsøgte Folk. Man tilskrivet Østerrigernes sidste Uheld de nøvede Folk som de havde, der ikke vare vante til at staae for en Fiende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Erkehertug Carl er reist til Wien, uden at oppebidet Hüninger Brochoveds Jndtagelse. Man siger at han ikke kommer igien før i Maii, og maaskee slet ikke, men paatager sig Commanden i Jtalien. Festningen Kehl skal sløifes, og Hvelvingerne, Kassematterne og Minerne sprenges, formedelst den ligger Strasburg for nær og kan beskydes fra den; derimod skal det længere fra Rhinen beliggende Sted Kork befæstes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
J det Tyrolske skal der alt være 20,000 Mand under Vaaben, som skal commanderes af Generalerne Vukassevich og Landon. General Davidovich er kommen syg til Bozen med Krigskassen og Cancelliet. General Alvinzy har i Roverode holdt en Conference med GrevVelsberg angaaende Tyrols Forsvar, og er derfra gaaet til Trient og derfra igien til Bassano, hvor GeneralBajalick commanderer, som daglig trækker Forstærkninger til sig. Vukassovich commanderer Forposterne som rækker til Peri og har sit Hovedqvarteer i Ala. Skulle Franskmændene trænge frem til Ala, saa vil Armeen trække i Stillingen ved Seravalde, som bliver stærk forskandset. Det Wiener Friekorps, som holdt sig saa brav, er hensmeltet til 300 Mand. Skulle Fransk mændene angribe de Keiserlige ved Bassano, saa vil Udfaldet af dette Slag have betydelige Følger. Fra Østerrig ventes 15000 til Forstærkning og fra Ungern den halve Part af de der bevilgede 50,000 Mand Recruter. Slaget ved Riveli maae have været frygtelig. Man angiver Østerrigernes Tab paa 6000 og de Franskes paa 12000 i Døde og Saarede. Østerrigerne har ved været ulykkelige, men de ere ikke blevne modløse. De venter kun paa Forstærkning for at angribe Fienden paa nye. Buonaparte skal virkelig ved Rivoli have været fangen, men igien befriet af de franske Grenadeerer. Det seer sørgeligt ud i Jtalien med Handelen. J Piemont ligger Silkefabrikerne ganske stille. Genueserne fører samme Klage. Venetianerne har ikke heller bedre Udsigter. Franskmændene har forlangt af de sidste et Laan af 12 Millioner som de har afslaaet. Paven vil høitidelig erklære denne Krig for en Religionskrig. Paa Standarterne staaer Korsets Tegn, med Paaskrift: Ved dette vil du overvinde. Paa Torvet i Castelnqvo lod den franske General Rusco den 26de December nedsætte en Pæl, og ved Foden deraf henkaste de sønderslaaede Hertuglig Modeniske Vaaben og lod 5 af Formændene, for Oprøret i Carfag, nane ihielskyde paa samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Adskilligt. Den franske Prindsesse lever i den meest ingetogneste Stilhed ved det Wiener Hof. Hendes eneste Fornøielse bestaaer i at øve sig i de skiønne Videnskaber og gudelig Læsning. Hun taler got Tydsk og Jtaliensk. For længe siden traf hun for hendes Moders Potrait i et Kammer. Ved første Øiekast blev hun saa overordentlig rørt, at hun forfaldt i en Melancholie, og derefter i en betænkelig Uvasselighed. Hendes Doctospurgte hende, hvad hun feilede: Min Moder, var hendes Svar. Om sine republicanske Landsmænd taler hun for det meeste med Skaansel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Den franske Minister Benenech ankom den 27de Jan. til Brüssel med sin Kone, 2 Døttre og øvrige Følge paa 2 Vogne med 6 Heste for og 4 Vogne med 4 Heste for. Han blev modtaget paa Kongelig Mancer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Der skal nedsættes en Commision som skal undersøge, hvorvidt Havnen i Antwerpen kan indrettes til at optage franske Krigskibe i.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Major Peyren, som ledsagede Grevinde Armfeldt til Rusland, og der nød en udmærket Modtagelse, har faaet Tilladelse at komme hjem igien til Sverrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Den nye Etat for Curland var allerede den 20de Jan. ankommen dertil fra Petersborg. Efter samme skal General=Gouverneuren indføre, saasnart som muelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
den gamle Regieringsform. Det Curlandske Gouvernement er forbunden til ligesom de øvrige Gouvernements a stille Recruter. Den russiske Keisers Kioning skal gaae for sig i April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Den af det russiske Fangenskab løsladte Skoemager Kilinsky og Kiøbmand Kapostas, bier paa Grændsen af Sydpreussen efter Kongens af Preussens Tilladelse at vende tilbage til Warschau, hvor de har været boesiddende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Bekiendtgiørelser. Søndagen den 26de Febr. bliver et meget smukt Perle Theebord bortspillet hos Hr. Ræmisch; Loddet koster 24 s. Liebhabere ville behageligst lade sig tegne paa bemeldte Sted, hvor Bordet forevises. Louis Rambeau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
10 a 12 Muursvende, som har Lyst at N. B. arbeide næste Sommer i Aarhuus, kan bekomme Arbeide hos Muurmester J. F. Colwitz i Aarhuus paa billig Accord, enten paa Kost eller Dagløn, og kan arbeide i Efteraaret saalænge Veirliget tillader det. Ligeledes kan endeel Dagleiere, som har Lyst at arbeide hos Muurfolket, bekomme Arbeide hos samme Mester. .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Natten imellem den 2den og 3die Januari er af Tyve gjort Jndbrud i den lille Boed i Bager Sperlings Huus og der fra mig Undertegnede bortstiaalet følgende: 15 røde Bomulds Tørklæder, 8 Sirtses dito, 6 Cattuns dito, 12 Alen rødblommet Cattun, 10 Alen stribet Cattun, 6 smaae ostindiske Tørklæder, 2 Alen rød og grøn ulden Damask, 2 Alen blaae uden Damask, 8 Stkr. Atlask, 6 røde Huer, 10 Silke=Tørklæder, 4 Sirtses, Forklæder, 6 Sirtses Tørklæder, et Stykke rødt Taftes Baand, et Stykke blaat Taftes Baand, 3 Stykker Atlaskes Baand, 16 Alen Kramlærred, 3 Stykker engelske Baand, 5 brogede Huer, 2 Alen Gradesillie, en Alen grønt Chagrin og 2 Alen blaat Chagrin. Den som kan give mig nogen Oplysning herom, loves en raisonabel Douceur. Aarhuus, den 3de Januarii 1797. Rasmus saulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Hos Laurentin i Aarhuus er at bekomme til billig Priis beste Jslandsk Klipfisk, Tydsk Peberroed og tørre Kirsebær. Da jeg ved Kongelig allernaadigst Privilegium af Dato, 9de December 1796, er bleven Farver i Grenaae og Ebbeltoft, saa bekiendtgiøres samme herved, ligesom og at jeg farver og overskiærer samt har Linnet=Trykkerie. J Ebbeltoft modtager Hr. Peder Munch Vahrene og i Grenaae modtages de af mig selv, som paa beste Maade recommenderer mig. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
1000 Rdr. Umyndiges Penge er at faae til Laans i næste Snapstings Termin imod rescriptmæssig Sikkerhed, som anvises fra Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Formedelst vornattelse agter jeg underhaanden at bortsælge min Eiendoms Gaard i Greenaae, beliggende paa Byens søndre Gade under No. 2 og forsikkret i Brand=Cassen for 1250 Rdlr.; den bestaar af 42 Fag god Ege Bindings Værk, i Stue=Længden er gode rummelige Værelser, 2 Kieldere, Kiøkken og Bryggerhuus, ved hvis vestre Ende er got Pompevand i Gaarden, der er foruden Gaardsrum og Udhuuse, bestaaende at Lade, Vogn Remise, Tørvhuus, Fæehuus og Stald; i hvis søndre Ende er en Stue til Haugen; i Haugen, er rummelig Plads til Jord=Frugter, og over 30 FrugtTræer, meest Æble= og Pæretræer af beste Slags, endeel Siellandske og Lombardske Nødde-Træer, m. m. Gaarden kan bekommes til Beboelse sidst i forestaaende Maii Maaned, og vil ved Eftersyn befindes at være i forsvarlig Stand. Liebhabere ville behage at melde sig hos Hr. Kammer=Raad Behr i Grenaae, som foreviser Eiendom og slutter Handel, eller hos Eieren i Raarup ved Hørsens. P. Brøchnen, Løverdagen den 25de Februarii næstkommende om Formiddagen Klokken 10 slet bliver paa Byetingsstuen i Aarhuus foretaget offentlig Auction over en Gaards Avling paa Aarhuus Mark, som Avlsmand Rasmus Pedersen har i Leie til næstkommende Mikkelsdag, og kalde efter Vang=Bogen Hans Justes paa Fischergade; alt efter de Conditioner som paa Auctions=Stedet bekiendtgiøres, som iblandt andet forbinder Kiøberen til Kiøbe=Summens Betaling næstkommende Snapsting. Aarhuus, den 11te Februarii 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-15
Efter Begjæring af samtlige myndige Arvinger i Sterboet efter afgangne Madame Apelone Møller fod Skib bye, bliver bemeldte Stervboets Gaard, beliggende paa Meilgade her i Byen under No. 69, bestaaende af 12 Fag Gadehuus 2 Loft høi, 17 Fag dito Sidehuus, og 7 Fag Baghuus et Loft høi, med alt der tilhørende. stillet til offentlig Auction 1ste Gang Onsdagen den 15de Februarii, 2den Gang Tirsdagen den 21de dito og 3die Gang Torsdagen den 23de i samme Maaned, hver Gang om Formiddagen Kl. 10 Slet. Dernæst bliver bemeldte 23de Februarii om Eftermiddagen Kl. 2 Slet foretaget Auction over Stervboets Effecter, bestaaende af Sengeklæder, Linned, Kobber, Tin, Messing, nogle Jernkakkelovne, Borde, Stole, Skabe, Kister og andet Behave, samt en Koe, alt efter de Conditioner som paa Auctions=Stedet bliver bekiendtgjorte. Aarhuus, den 7de Februarii 1797. N. Hviid. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-18
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-18
Kiøbenhavn. Med de 2 Fregatters Udrustning, som ere bestemte til den middellandske Søe, bliver der saa meget mere hastet, som en stor Deel danske Skibe har sluttet anseelige Fragter i de der værende Farvande, men tør ikke vove at afseile, af Frygt for at blive optagne, deels og fordi Capitain Fischer, formedelst en bekommen Lek, har været nødsager at løbe ind til Maltha. Det er endnu ikke fuldkommen bestemt, om der i Aar skal udrustes en foreenet Dansk og Svensk Eskadre til Neutralitetens Forsvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-18
Efter Forlydende, skal det Oldesloher Saltværk kiøbes for Kongelig Regning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-18
Aarhuus. Den 16de Februarii afseilede herfra til Kallundborg, Smakskipper Jes Jessen med Stude for Mads Wad. Den 17de Skipper Johannes Claussen til Kiøbenhavn, med Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-18
J Anledning af Madame Ulriche Birgitte Seidelins Død i Odense den 7de Februarii 1797. Hun døde - den ømme, den elskværdige Ægtefælle, den blide, den kiærlige Moder; - hvo maler din Smerte, sørgende Ven! som mistede dit Livs hulde Deeltagerske, hvoreders Tab, uskyldige 4 smaae Sønner, som berøvedes eders troefaste Ledsagerinde paa Ungdommens slibrige Bane. Ogsaa jeg elskede Dig inderlig: - fra spæde Ungdoms Dage foreenede Venskabs og Slægtskabs Baand os, og bitter var mig Efterretningen om Din Død. Uskyldigheds og Dydens Fader, som tidlig fandt Din Dyd sin himmelske Belønning værdig, trøste selv Din saarede Mands Hierte, at han med glad Haab maae skue hen til Lønnens Morgen, hvor han igien skal finde Dig. d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-18
Udenlandsk. Frankrig. J Paris er opdaget en nye Rojalistisk Sammensværgelse, som Directoriummet den 31te Jan. lod bekiendtgiøre for de 500des Raad, der ikke løb ud paa mindre, end at bemægtige sig de 5 Directoret og bringe dem til Slottet St. Vinennes, samt at paalægge alle Borgere, i hvis Huse Folkerepræsentanter boede, under Dødsstraf, at angive og indlevere dem som Fanger, derpaa at udraabe Monsieur som Konge, og indføre den gamle Regieringsform. Følgende er det Væsentlige: En vis Abbed Brothier, en Baron Poly, den forhenværende Reqvettemester Ville-Aurnois og Urtekræmer Dinant vare Hovedpersonerne i denne Sammensværgelse. De havde alt i lang Tid søgt at forskaffe sig Tilhængere. Blandt andre vendte de sig til Borger Malo, Commandeur for det lovgivende Corpses Dragoner. Denne troede man var let at vinde, da han almindelige var hadet af alle Jacobinere. De lovede ham 50,000 Rigsdaler for at bestikke sit Corps, gav ham Løfter om vigtige Poster for sig og hans Venner, samt Anbefaling, hos Ludvig den 18de, naar Foretagendet gik lykkelig. Malo lod til som han var villig, men gik strax hen til Carnot og Politieministeren Cochon og meddeelede dem denne Opdagelse. Cochon paalagde ham at han skulle blive ved at forstille sig. Dette gjorde han saa godt, at det 3 af Hovedpersonerne paa en bestemt Tid indfandt sig hos ham paa hans Kammer, for at meddeele ham deres Plan og Midlerne til dennes Udførelse. J Huset havde han imidlertid skiult nogle Dragoner, som paa et Tegn, skulle komme frem og bemægtige sig disse 3de af Ludvig den 18des Commissairer, nemlig Brothier, Dinant og Ville-Aurnois, og bringe dem til Politiemmesteren. Baron Poly blev arresteret i sit Huus. Af deres Papirer har man opdaget at de overalt havde Agenter, og der er afsendt adskillige Courerer for at lade arrestere deres Medskyldige. Efter deres Plan skulle, saasnart Mod revolutionen lykkedes, en almindelig Amnestie giøres bekiendt, hvilken af det indførende Parlament dog i Tiden skulle ophæves, hvorpaa den franske Revolutions Stiftere og Hovedbefordrere skulle indtrækkes til Straf og alle de som havde stemt for Kongens Død, hænges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-18
Der skulle udnævnes nye Ministre, som skulle regiere saa længe til Ludvig den 18de kom selv. Da Sammensværgerne og, skiønt frugtesløs, havde søgt at forføre Commandeuren for Grenadererne, Borger Rammel, til deres Fordeel, saa har de 500des Raad decreteret, at Borgerne Malo og Rammel har gjort sig vel fortiente at Fædrelandet for denne Opdagelse. Sammensværgelsen, skulle alt have udbrudt den 10de Februarii. Blandt de Sammensvornes Papirer skal man have funden Fuldmagter fra Ludvig den 18des egen Haand. De havde allerede hvervet mange til deres Planers Udførelse, men saaledes at kun 2 a 3 kiendte disse, de vidste ei heller Chesernes Navn. Der skal alt være arresteret en Snees Personer i Anledning af denne Sammensværgelse, og Grenadeerchefen Rammel, skal have betegnet den spanske Gesandt del Campo og Tallien, efter Baron Polys Udsagn, som saadanne der stode i Forbindelse med Ludvig den 18des Agenter. Dinant har ved Samlingen hos Borger Malo sagt til ham: "Monsteur er en uendelig klog Herre og den værdigste til at bestige Thronen. Han maae igien ophielpe vore Finantser, Prindsen af Conde har ikke mange Jndsigter, han er endog uvidende, men han er en Helt." Han spurgte derpaa hvor stærk de Militaire vare i Paris, og Malo svarede, 12000 Mand. Dinant regnede derpaa ud, at disse daglig kunne koste 3600 Livres i Sold. De giorde stor Regning paa Forstæderne St. Anton og Marceau, som og paa de afskedigede Soldater og Deserteurerne, som de betalede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-18
De i Paris forsamlede Deputerede fra Handelstæderne, har indgiven en Skrivelse til Finantsministeren, hvori de giør eftertrykkelige Forestillinger imod Forbudet paa Jndførselen og Salget af engelske Vare, og kalder dette en Fornærmelse imod Constitutionen og Menn skerettighederne, og et Tyrannie imod de Borgere, som ved de forrige Love have ladet sig forlede til paa Speculation at indkiøbe engelske Vare. Desuden, siger de, opnaaes det formeente Maal ikke heller derved, som skulle være, eftertrykkelig at skade Fienden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-02-18
De 500des Raad har nu besluttet, at alle Manda ter skal opbrændes ligesom de indkomme; de har ingen tvungen Penge=Cours meer imellem Privatpersoner, dog modtages de efter den sidst bekiendtgjorte Cours i alle offentlige Kasser til Betaling af det tvungne Laan, solgte Nationalgodser a. indtil den 21de Martii, efter den Tid modtages de kun i Betaling for Nationalgodser, men maae dog først ombyttes i Nationalskatten for Recepisser. Man siger at Puisaye har været i Paris og havt Conference med de nu arresterede Chefer for sidste Sammensværgelse, og derfra reist til Lyon. Reubel er nu igjen Præsident i Directoriummet. Tydskland. Erkehertug Carl har dog været saa lykkelig at komme i Besiddelse af den Huninger Broe skandse inden han reiste til Wien, og med dette, for Roe lighedens Skyld ved Overrhinen saa vigtige Tilfælde, at krone sit Feldttog. Hans Ankomst til Broeskandsen, den 31te Jan. var Signalet til den skrækkeligste Kanonade af Kanoner og Mørsere, som vedholdt den hele Nat. Den 1ste Febr. om Morgenen kom en fransk Officeer med en Trompeter ud fra Broeskandsen til Ærke hertugen. Der blev da strax holdt op med Skydningen, og endnu samme Dag kom følgende Capitulation i Stand, 1) De franske Tropper skal den 5te Febr. forlade Broe skandsen med Vaaben, Bagage, Munition samt alt hvad der tiener til Forsvar. 2) De østerrigske Tropper skal den 5te om Middagen rykke ind i Broeskandsen, samt tage Skoemager=Øen og det der værende Hornværk i Besiddelse. 3) Alle Fiendtligheder ophører paa begge Sider.