Berlingske Tidende, 1831-01-01
En bekjendt agtet Prinds, hvem man underhaanden havde ladet spørge, om han havde Lyst til at modtage den belgiske Krone, har, hvilke, man ogsaa kunde vente, svaret Ney. Lignende Afslag frygter man ogsaa fra andre Kanter, og uagtet man søger at udsprede blandt Folket, at man paa engang vil erhverve baade Frankriges og Englands Protection, naar man enten vælger en fransk eller engelsk Prinds, der i saa Fald skulde formæles med en Prindsesse af det andet Kongehuus, saa finder dette dog saa meget mindre Tiltroe, som, uden at tale om, at man ikke er enig om den Prinds eller Prindsesse af det engelske Kongehuus, paa hvilken Valget kunde faldet, en ikke catholsk Fyrste aldrig vilde faae det nu saa mægtige Jesuiter=Parties Bifald. Dette Rygte, er aabenbart kun udspredt for at berolige Gemytterne ; imidlertid bestræber en vis Hr. van Kirckhoff sig, over hele Landet at samle Stemmer for Prinds Florentin af Salm=Salm, medens Baron van Stassart søger at skaffe den Plan meer og meer Fremgang, som allerede for nogen Tid siden foresloges i hans Opholdsters, Namurs, Avis: Courier de la Sambre, nemlig at vælge de Franskes Konge til Belgiernes Konge. Men ogsaa denne Plan finder ikke Jesuiterpartiets bifald, hvor høit Hr. Stahsart end forsikkrer, at den ikke indeholder nogen fuldkommen Forening med Frankrig og at Velgien skulde regjeres af en særegen Vicekonge og efter særegne Love. Med Afskye forkaste Cour rier de la Meuse Journal des Flandres og flere Blade enhver nærmere Forbindelse med Frankrige, hvorved Udbredelsen af de der herskende antijesuitiske Lærdomme kunde fremvirkes. GrevRobiano var Boorsbeck minder med sit sædvanlige Ordgyderie om den liberale Jesuiis de la Mennais først under den nuværende franske Regjering erhvervede Martyrdom, hvori nu ogsaa en berømt Belgier, Adolph Bartels, van Potters bekjendte Landflygtig bedsfælle, tager Deel, fordi han, som Medredacteur af Bladet "Avenir, maa hjælpe til at bære Omkostningerne ved den Proces der er anlagt mod dette Blad. J Gent og i Lüttich ere Collecter, aabnede, for at dække disse Omkostninger, og blot en saadan Begivenhed er i Stand til at berøve Franskmændene mange at deres belgiske Venner. Det er mærkeligt nok, at Franskmændenne, eller i det mindste deres politiske Blade, der ikke binde sig til nogen Lov for Velanstændighed eller til nogen Konseqventshave lagt sig ud baade med alle Moderate, der, ligesom vi Hollændere, ynde en fredelig, den rolige Borger beskyttende, constitutionel Regjering, med alle de Orthodoxe, der, ligesom Fleertallet, af Belgierne, ynde en Klærke=Regjering ved Siden af en verdslig. Den Frivolitet, hvormed man i Frankrige behandler polisiske Principer, - f. Ex. Jkke=Interventionens i fremmede Landes Anliggender, - og billige Vedtægter, maae berøve Franskmændenne, hvis store Maadehold i deres sidste Revolutions første Dags allerede lovpristes, den ene af deres Beundrere efter den anden. Kommer nu hertil saa sørgelige Skaar i Familiers Lykke og den borgerlige Velstand, som den belgiske Revolution medførte, saa kan den rolige Udlænding saa meget mere prise sig lykkelig som under en oplyst og liberal Regjerings Beskyttelse er blevensjærn fra slige Uroligheder.