Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-06-07
Vexelbruget. 5) Hvad forstaaer De ved den synlige Natur hvori alt behøver Roe og Hvile for at kunde lønne vedvarende og med bestandig eens Flor og Frugt? Regner De vore Haver, der aldrig hvile, til den usynlige Natur, De siger: Den aarlige Dyrkning af 12 til 1400 Tønder Kartofler paa en Bondegaard af 4 til 6 Tdr. Lands Hartkorn, maa desuden uundgaaelig svække Agrenes vedvarende Kraft, i det mindste vil en saadan Fremgangsmaade neppe uundgaaelig og neppe i den første Deel af Deres Sætning er De bestemt, men inden De har sat Deres Punctum, er De bleven vaklende T dens Længde, end ikke paa den bedste Jord" - nu er De igjen positiv – "kunde bestaae. Tilsidst hielper Gjødning ligesaalidet derved, som Flesk hielper den Nervesvage." Nu spørges: 4) Naar disse 12 til 1400 Tdr. Kartofler gjøre det muligt for Bonden, at holde 30 til 35 Qvægshøveder flere, og at fodre dem bedre, end om han havde ladet sin Brakmark ubenyttet, skulde da ikke den derved forøgede Gjødningsmængde "vedvarende forøge Jordens Kraft, istedetfor at svække den? Og troer De virkelig, at fordi, som De siger, den Nervesvage ei kan komme sig ved at spise Flesk, en nervesvag Ager ei kan helbredes, naar den faaer Gjødning nok at æde? De siger: "J Danmark og dets Hertugdom mer drives Agerdyrkningen som Brøderhverv, og enhver Driftsmaade, der giver den høist mulige varige Jndtægt, er derfor den bedste. Under reen Jndtægt forstaaer jeg rede Penge." Denne lille Passus fremkalder mere end eet Spørgsmaal; thi spørges: 5) J hvilket Rige, eller i hvilket Hertugdømme, drives Agerdyrkning ikke som BrøderhvervEller forstaaer De maaskee ved Brøderhverv, at Agerbruget hos os drives saaledes, at man blot fortjener Brødet, men ikke Smør paa det? 6 Under reen Jndtægt forstaaer De rede Penge, siger De. Naar altsaa en Landmand indtager, f.Ex. i et Aar, et tusinde Rigsbankdaler i rede Penge, saa har han et tusinde Rigsbankdaler reen Jndtægt, om han endog har igjen udgivet to tusinde Rigsbankdaler, og er kommen et tusinde Rigsbankdaler i Gjæld. Jeg har troet, at reen Jndtægt var det Overskud, som Landmanden, efter at have bestridt alle sine Udgifter, havde til sin og sin Families Underhold. Er dette Overskud saa stort, at, efter alt det, der til hans Underhold behøves, endnu noget blev tilovers, saa har jeg formeent, at han samlede Formue. Og bestod dette Overskud end i en udvidet Besætning, eller i en Bunke Hvede paa Loftet, og var end ikke en eneste Drittel i hans Skuffe, saa vilde jeg have troet, dette kunde kaldes reen Jndtægt. Skulde De, naar De tænker Dem lidt om, ikke her blive af min Mening? De siger, at de offentlige Afgifter ere i Holsteen trefold høiere end i Danmark, og at Eiendommene i Holsteen dog ere fire Gange saameget værd, som her. Nu spørges: 7) Er den ene og den anden af disse Forsikkringer almeengieldende? De siger, at de adelige Godser betales med 120 til 150 Rbd. pr. Tønde Land, og at De selv har faaet 100 Specier pr. Td. Land. Vi spørge nu 8) Er det for de adelige Godsers hele Areal og uden Skov, at man betaler 120 til 150 Rbd. pr. Tønde Land, Og hvormange Tønder Land solgte De Hr. W. a 100 Spe. Og hvor laae de? Men da Jorderne i Danmark ere, som De siger, lige saa gode, som i Holsteen; da af hine kun udredes en Trediedeel Skatter mod dem i Holsteen; og da Jorderne i Danmark kun koste en Fjerdedeel mod de holsteenske, hvori kan det da ligge, at ei flere af det hellige romerske Riges Sønner, især da disse ei synes at have Modbydelighed for Danmark, kjøbe eller forpagte Jorder hos os, hvor kun en Trediedeel Skatter ere paabudne, hvor Jorderne kun koste en Fjerdedeel, hvor en Kobbelbruger jo maae kunne avle fire Gange saamegen Sæd, som nu avles, og hvor han følgelig i kort Tid maa kunne samle den Formue, han siden i Mag kan fortære i "das gelobte Land." Enten maa herved være et mig ubekiendt Aber eller der maae være nogen Feil i Hr. W. saavel hele, som brudte Tal, hvis hele Grundvold maaskee er den, hvorpaa de vidtberømte Chateaux d'Espagne opføres. Vi finde endvidere, i Hr. W. Afhandling, en Passus, der er saa interessant og saa lystig, at vi troe at handle urigtigt ved ei nogenlunde udførligt at meddele den til de Læsere, der ei have Hr. W. Frembringelse ved Haanden. "Man taler", siger Hr. W.:"om den store Mængde Gjødning ved Vexeldriften, ligesom om nervus rerum gerendarum ikke ogsaa var det bestandige Maal for det holsteenske Agerbrug. Holsteneren nedpløier den store Masse af sin i Forraadnelse (skal vel være Gjæring?) staaende Straaegjødning i tørret (skal vel være tør?) Tilstand, og just Luften der danner Gjæringsprocessen (vi troede det var Varme og Fugtighed der fremkaldte, ei dannede, Gjæringsprocessen, hos Straaegjødningen (skal være den halmblandede Gjødning), der "opløses under Agerskorpen, er det, der befordrer Planternes yppige Væxt, og giver de holsteenske Kornmarker deres Pragt. Det er chemisk beviist, at et Læs saadan Straaegjødning virker mere end fire Læs døde Excrementer." Der Teufel!!! 9) Nu spørges: Skulde Vexelbrugeren dog ikke frembringe nogen mere Gjødning end Kobbelbrugeren, Det synes, at de 1400 Tdr. Kartofler, som den omhandlede Bonde har frembragt, naar de opfordres, maae efterlade nogen Gjødning, som Kobbelbrugeren, der intet har af sin Brakmark, og i tre eller fire Aar derefter, kun Halm, hvilken Vexelbrugeren kun anseer som Strøelse, maae have mindre, 10) Naar Gjødningens Gjæringsproces finder Sted i Jordsmonnet, virkes da derved ligesaa gavnligt paa Sandet, som paa Leret? 11) Hvor findes det chemiske Beviis for, at et Læs halmblandet Gjødning, virker mere, end fire Læs døde Excrementer? 12) Hvordan see levende Excrementer ud, og under hvilken Classe af levende Væsener henføres de af Naturhistorikerne? Hvor der er Død, maa have været Liv, hvor der er Røg maa være Brand. 13) Har Praxis bekræftet det chemiske her omtalte Beviis, Hvor og hvorledes ere i den Henseende de rene og sammenlignende Forsøg anstillede, 14) Den tørre Straaegjødning, hvorom De taler, skulde dog vel ikke bestaae af gandske lidet af dyrisk Gjødning og en stor Mængde Halm, der er kastet paa Møddingen og under Qvæget, for saaledes, paa en Maade, at forvandles til Gjødning. J saa Fald spørges: Skulde det dog ei være godt, om der fandtes lidt mere døde Excrementer" blandet i den, og er ikke den fortræffelige holsteenske Straaegjødning, af Kobbelbruget, paanødt den holsteenske Landmand, der ikke paa anden Maade kan benytte sin Halm, Hinc illæ lacrymæ,