Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-01-26
Politiske Oversigt. Canadas første Colonisation. Dette Land opdagedes mod Slutningen af det 15 Aarhundrede af den berømte italienske Sømand, Johan Ca bot samt hans Sønner, da disse af Henrik VII af Engelland udsendtes for at udfinde en Nordvest-Gjennemfart til Ostindien eller China, men som, efterat de havde opdaget Nyfoundland, undersøgt Bugten ved St. Lorenzostrømmen og havde seilet langs med Nordamerikas Kyster, maatte vende hjem uden at have naaet det egentlige Maal. Den næste Reise til hint Land gjorde en Portugiser, Cortoreal, som imidlertid ikke foretog sig Andet, end at opsnappe nogle af Jndbyggerne, for at sælge dem som Slaver. J Aaret 1502 erhvervede nogle Kjøbmænd i Bristol sig et Patent af Henrik VII, for i de nye Lande at torde begrunde nogle Establissementer, hvilken Tilladelse de dog ikke synes at have benyttet. 1527 lod Henrik VIII en Expedition udruste, i hvilken ogsaa en Kjøbmand fra Bristol deeltog, men om hvilken vi ikke vide mere, end at et af Skibene gik under. - Ansporet af de spanske og portugisiske Eventyreres Held, besluttede Frankerig nu ogsaa at forsøge sin Lykke, et Foretagende, som kronedes med Opdagelsen af Florida. Den franske Regjering benyttede sig imidlertid ikke af denne Opdagelse, men Jacob Car tier, en Jndbygger i St. Malo, der var betydelig deelagtig i Fiskeriet ved Nyfoundland, lod sig af Frants 1 give et Patent paa at beseile den nye Halvkugles nordostlige Kyst og seilede i Aaret 1534 til Nyfoundland. Ved denne Leilighed passerede han Bellisle-Strædet, seilede gjennem Lorenzobugten og naaede til Bugten Chaleur, som han kaldte saaledes formedelst dens Varme. J det følgende Aar seilede han med flere andre Eventyrere, der havde samlet sig paa Nyfoundland, opad Lorenzostrømmen (saaledes opkaldt efter den Helgen, paa hvis Dag den blev opdaget) og lagde sig for Anker paa Høiden af Quebeck. Her lod han sine Skibe blive liggende og foer med en Pi nasse (et Slags Skibe med fiirkantet Agterdeel) samt to Baade videre fremad til en Øe i Strømmen, hvor han traf et høit Bjerg, som han opkaldte Mont-Royal, hvilket Navn Man senere har forvansket til Montreal. Jmidlertid førte denne Expedition ikke til andet Resultat, end at de geographiske Kundskaber om Landet udvidedes og at Man bortførte nogle af de Jndfødte, en Fremgangsmaade, som de Fleste af den Tids Søeventyrere brugte, forat kunne dokumentere deres Gierninger. Det synes som om de Franske bleve mismodige over, at de i Florida og Canada intet Guld eller Sølv havde fundet, og hine Lande vilde maaskee atter være gaaede i Forglemmelse, hvis ikke Cartier havde været rastløs virksom og i Aaret 1540, havde bragt det saavidt, at en kgl. Expedition blev udrustet, over hvilken Hr. Roberral blev sat som befalingsmand, idet han tillige blev udnævnt til Vicekonge af Canada. Dette var det første Skridt, som Frankerig gjorde, for at tage Canada i Besiddelse. Jmidlertid havde Cartiers tidligere Adfærd gjort Jndianerne fjendtligsindede, saa at de Franske nu fandt det umuligt, at nedsætte sig der. Roberral vendte tilbage til Frankerig og Car tier, som ved sine Foretagender havde sat sin Formue overstyr, døde i Forglemmelse. J Aaret 1749 gik Roberral endnu engang under Seil til Canada, men da der efter hans Afreise fra Frankerig slet ikke senere hørtes Noget fra ham, formoder Man, at hans Skib er gaaet under med Mand og Muus. J Aarene 1576, 1577 og 1578 bleve under Dronning Elisabeths Beskyttelse tre Expeditioner under Martin Frobisher udrustede, deels for at søge Guld, deels for langsmed Kysten af Grønland og Labra dor at søge en Nordvestpassage til Jndien. Resultatet af disse Expeditioner var Opdagelsen af Elisabeths Foreland, Frobisherstrædet og af det Metal, som benævnes Mica og som de gridske Søfarende forvexlede med Guld. Jmidlertid tumlede nogle Efterkommere af Cartiers og Roberrals forulykkede Expeditioner sig endnu omkring i Canada, og den franske Kong Henrik IV sendte i Aaret 1598 Marquis de la Roche derhen med Fuldmagt til at udstykke Landet i Lehn og Godser, som skulde tjene til Belønninger for Militairpersoner. Denne Forholdsregel forblev uden al videre direkte Følger af nogen Vigtighed, men den var dog Forløberen til omfattende Handelsforetagender. Henrik IV gav i Aaret 1600 til Hr. Chauvin, en Søofficeer, og til Hr. Pontgraar, en Kjøbmand fra St. Malo, et udelukkende Patent paa at handle med Canada og der dannede sig da et Selskab i Rouen, for at drive Peltshandelen efter en stor Maalestok. Denne Handelsspekulation udvidede sig Aar for Aar, og i Aaret 1600 lagde Sammel Champlain Grunden til Quebeck, Hovedstaden i Canada, eller, som Landet dengang kaldtes, Ny Frankerig.