Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-04
Det er bekjendt, at Borgerlige kun i Nødsfald bleve Officerer i den Preussiske Armee, og at man bestandig holdt sig til de Adelige. Dette grundede sig paa Friedrich den 2dens underlige Grille, om Adeliges Æresfølelse, som han i sine Denures porthumes T. N. C. 3 har søgt at forsvare. J de mange Fægtninger (i Syvaarskrigen) siger han blandt andet, faldt over 1500 Officierer og derved aftog Adelen særdeles meget. Da der ikke var blevet andre tilbage i Landet end Oldinger og Børn, saa maatte man af Mangel paa Adelige, besætte mange ledig blevne Officierpladse med Borgerlige. - For at bringe Armeen til en vis Grad af Fuldkommenhed havde man skaffet alt hvad der var Borgerligt bort fra Officiercorpset. - Da Landet ikke kunde levere det til Armeen nødvendige Antal Adelsmænd, antog man Fremmede fra Sachsen, Mecklenburg &c. Man troer ikke, hvor nødvendigt det er ved Valget af Officierer at see herpaa, thi sædvanligen har Adelen Æresfølelse. Vel er det unegteligt, at man stundom ogsaa finder Fortjenester og Talenter hos Personer, der ikke ere af Byrd. Men det er sjeldent, og hvor man finder det, maa man søge at vedligeholde det. Overalt har Adelen ingen andre Resoureer end at udmærke sig ved Mod". - Friedrichs Efterfølgere, der antoge hans særeste Griller, for Socratisk Visdom, fulgte ham ogsaa troligen heri, og Friedrich Wilhelm II. gik endog saa vidt, at han i Loven fastsatte, at Adelen skulde være fortrinligen berettiget til de Hædersposter, hvortil den gjorde sig skikket. Ranglisten over den Preussiske Armee for Aaret 1806 leverer et paafaldende Beviis paa denne ubegribelige Prædilection for Adelige. J det hele Officier-Corps, som bestod af 6703 Jndividner, fandtes kun 597 Borgerlige. Det halve Antal heraf stod ved Artilleriet, fordi der udkrævedes Kundskaber dertil, som de Adelige ofte manglede, ved den tredie Bataillon, som næsten regnedes fordet samme som Garnisonsregimentet, og ved Jnvaliderne. Blandt de regulaire Jnfanterie og Cavallerieregimenter vare kun faa ansatte. Af Borgerlige var der blandt 143 Generaler kun 1, blandt 185 Oberster kun 4, og alle 4 ved Artilleriet, blandt 62 Oberstlieutenanter kun 4, blandt 767 Majorer kun 26, altsaa blandt 1167 Generaler og Stabsofficierer kun 34 Borgerlige. - Hvad mon Friedrich den 2den havde sagt, dersom han paa Valpladsen ved Jena havde været Vidne til hvorledes de adelige Preusseprede for de borgerlige Franske, re Aalborg d. 29 Junii. Om Morgenen den 19 Maji sidstafvigte kom en stor fiendtlig Cutter brig ind under Land 1/2 Miil Sønden for Steenberg Baun, i søndre Deel af Thisted Amt, og Kl. 9 Formiddag satte 2 bemandede Barcasser ud, for at bemægtige sig et med Rug ladet Norsk Slup skib, som var sat paa Grund. Skjønt det var langt fra den nærmeste beboede Egn, var dog endeel Kystmilice tidlig tilstede, og ved at give Geværild, paa Fienden, fordrev ham med 2 af hans Folks synlige Fald fra Fartøiet første Gang. Men da Cutterbriggen lagde sig derpaa ganske nær Land, udsatte 4 stærk bemandede Barcasser, og gav en heftig Jld, baade med 22 og 11pundige Canoner, samt med Svingbasser og Geværer, kunne Kyst milicens faa Geværer uden Hielp af Canoner ikke hindre ham fra at komme ombord i det Norske forladte Fartøi, som stod temmelig langt ude i Vandet – og at bemægtige sig det ved Hielp af det stille Hav og en god Aflands Vind, efterat Skibsfolket havde kappet Mast og beskadiget det for endeel. Nogle Dage efter, nemlig d. 1 Junii, kom Fienden atter igjen et Par Mile nordenfor ved Klitmøller i samme 3die District, lagde sig med nogle og 40 Skibe udenfor Kysten, sendte 2 Barcasser ind mod Stranden og ville bemægtige sig et der liggende Norsk Fartøi, men blev deels ved de der liggende Jægere, samt deels ved nogle faa Canoner og ved Kystmilice-Skyttere saaledes modtagne i Tide, at Barcasserne nødedes efter 1 Times forgiæves Anstrængelse at vende tilbage til Flaaden, som derpaa hidsede Seil og gik bort.