JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
Rubrikker. Rbd. 6. Rbd. 6. Rbd. s. For hele Amtet. Tabet, der formenes anrettet ved Markernes Forringelse er det altsaa, som udgjør den største Sum, og, hvis man til føier den vurderede Skade, der er anrettet paa Vintersæden, henved 2/3 af hele Taxationens Beløb. Men man de maaske tvivle om, at især den førstnævnde Art af Skade alt dengang, da Taxationen er skeet, har været at dømme med nogenlunde Sikkerhed, ligesom man vistnok ogsaa neppe overalt har lagt samme Maalestok til Grund denne Bedømmelse. De Sogne, for hvilke disse Poster ere høist anslaaede, ere: Øster=Vedsted By (5,106 Rbd. 16 Vester=Vedsted Sogn (saavidt det hører under Riberhus Birk, 4,470 Rbd. 91 s., Medolden 3,107 Rbd., Reisby 500 Rbd., Nordby paa Fans 2,112 o. s. v. For Mands er dette Tab anslaaet til 823 Rbd. 85 s., der er en DeelSmmerne i de enkelte Madrikker for og selv sammenregnet efter General-Lodder, hvori Staden er anført for hvert enkelt Sogn, men ved hele Larstions Beløbet har jeg bragt den i Amtets Jndde anførte, deraf have nogle smaa overeensstemmelser været Følgen af Ager- og Engjorden rent bortskyllet. For Tab paa Vintersæd ere de høist taxerede: Vilslef 3,372 Rbd. (men for Markernes Bedærvelse er her sler Jntet beregnet, Medolden 2,571 Rbd., Øster Vedsted, 2,316 Rbd. 18 s. og den riberhusiske Deel af Nørfardrup 5,234 Rbd. 45 s. Men ved de to sidstnævnte Steder er at mærke, at under samme Rubrik er indbefattet Tab paa Korn og Foder, hvilket i begge disse ikke har været ubetydeligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
Ved Skaden paa Bygninger synes nogle Steder ogsaa den at være medregnet, som Stormen allene og ikke Vandfloden har foraarsaget; dette var ligeledes Tilfældet i 1825. Paa Kreaturer, mest Faar, er Tabet faldet især paa Øster-Vedsted (140 Rbd., for største Delen hos en enkelt Mand) og Nør-Fardrup (99 Rbd. 18 s.) Vurderingerne over Tab paa Møbler er vist nok paa nogle Steder f. Ex. i Ribe regnet sammen med det paa Haandværkstøi o. s. v. og altsaa anført under denne Rubrik. Af Tab, som ikke rammer enkelt Mand, men enten det Offentlige eller hele Kommunen, ville vi anføre: for Ribe Toldbodbygning (108 Rbd. 72 s.), Ribe Amts Sygehuus (64 Rbd.), Kæmnerkassens Eiendomme (238 Rbd. 38 s.). Videre en hele Øen Mands tilhørende fælleds Græs gang (96 Rbd.). Dernæst er 1,100 Rbd. beregnet for beskadigelser paa et Bolværk ved Sønderho, som var til Værn for Byen mod Vandflod samt for Havnen; fremdeles vurderes Tabet, af Sandbankerne ved samme By, hvis Bortrivelse udsætter den for Havets Oversvømmelser, til 5,000 Rbd., saa højt anslaaer man vel Opførelsen af et kunstigt Dige, der kunde yde Byen samme Beskyttelse, som det bortrevne naturlige 1,600 Rbd. anføres for Tabet af en fælleds Græsgang ved Odden i Nordby Sogn paa FanøPaa Roms beregnes Ødelæggelsen af et samtlige Lodsejere tilhørende fælleds Dige til Beskyttelse mod Havfloder til 200 Rbd. og for Bortskyllelsen, af en hele Øen ligeledes tilhørende fælleds Eng strækning til 160 Rbd. Paa List vurderes Opførelsen af et nyt Sødige, som bortskyllelsen at Sandklitterne nu gjør nødvendig til Værn for Agermarken, til 960 Rbd. For Skade, som Sneum Kirke, der tilhører Sognemændene, har lidt, er anført 20 Rbd. Under Rubrikken for Skade, der ikke kan henføres under nogen bestemt Klasse, er regnet, foruden nogle af de nys anførte Poster, Tab lidt paa Fiskerbaade og ved større Skibe. Dette beløber sig paa Fans til 264 Rbd. for Baade og 693 Rbd. for Skibe. For Mands er Tabet paa Baade beregnet til 75 Rbd. 19 s. og paa et Skib 80 Rbd. J Skads Herred er for Fisker baades beskadigelse anført 115 Rbd. og paa Røm 21 Rbd. Under denne Rubrik er ogsaa regnet det Tab, Lodsejerne af Engene paa Riber Holme have lidt, ved de Gjennembrud af den Byen nærmest liggende Deel af Haderslevvejen, den saakaldte Dam, hvis Vedligeholdelse paahviler dem, hvilket Tab er anslaaet til 1235 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
Efter kongelig Resolution ere Stiftamtmændene, over Ribe, Aalborg og Biborg Stifter, samt Amtmændene over Ringkjøbing, Thisted og Hjørring Amter befalede at træde sammen for at gjøre Forslag til de indsamlede Summers Fordeling mellem de forskjellige Amter, hvorved de ikke ubetinget skulle lade sig bestemme af arithmetiske Forhold mellem Godtgjørelsen og Taxationssummerne, samt tillige erklære om Hensigtsmæssigheden af ganske at følge de for Fordelingen i 1825 vedtagne Regler. Disse bestemte blandt andet, at Understøttelsen skulde fordeles ikke allene efter den absolute Størrelse af det lidte Tab, men efter dettes Forhold til de Skadelidtes Formuesomstændigheder; at der først skulde tages Hensyn til Skade paa Bygninger, Arbejdsredskaber osv. derefter til Tab af Korn, Straa, Vintersæd osv. For Markernes midlertidige Bedærvelse blev ingen Hielp tilstaaet af de ved Kollekterne indkomne Biographiske Efterretninger og Sognepræsterne til Ribe Domkirke og Stifts provsterne i Ribe Stift, fra Reformationen indtil Begyndelsen af det 19de Aarhundrede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
(Fortsat.) Efter Souverainitetens Jndførelse tabte Capitlet en Deel af sine forrige Eiendomme, som bleve udlagte til Ryttergodset. Seerup skrev tvende diærve Forestillinger deels til det kongelige Kammercollegium, deels til Overkammersecretair Schumacher (den siden saa navnkundige Griffenfeldt, hvori han klager over den Urat, som vederfares ham af de kongelige Commissairer i Ribe Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
Jeg begjærede af dem i Ribe, at de vilde lade mig beholde det Gods, med hvilket jeg pro officio var beneficeret; men de svarede mig, at de vilde fortfare i deres Commission. Vilde Kongelig Majestæt forunde mig hvad der laae til Embedet, kunde det nok derfor skee. - Seerup klager og saa over, at man havde tilstaaet ham flere øde Gaarde, som intet kunde give i Landgilde i de første Aar, og burde være forskaanede for Contribution, indtil de bleve opbygte og kom under Avling. Han forsikkrer, at de allerfleste af de ham tillagte Tienere vare forarmede. Endelig klager han ogsaa over, at Feldtherren Schack havde med Magt taget Præbenden Klobye fra ham. Disse Seerups Forestillinger bevirkede de kongelige Reskripter af 1ste August, 22de og 31te October 1670 og 11te Januar 1676, ved hvilke de Beneficier tillagdes Embedet, som det for det meste endnu er i Besiddelse af.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
J Seerups Embedstid indtraf den anden Jnvasion af de Svenske under Oberstlieutenant Lybecker 1657-1658, og Aaret efter de Allieredes Nærværelse. Hvor usigelig meget Byen har lidt baade af Fjender og af de Allierede, sees af Hr. Adjunct Adlers belærende Skoleprogram for 1838. Churfyrsten af Brandenborg, i hvis Følge ogsaa var den berømte keiserlige Feldtherre, Greve Montecuculi, havde her sit Hovedqvarteer i 5 fulde Uger, og Galthen har vel Ret i at sige, at Ribe aldrig har havt en saa kostbar Jndqvartering. Det synes ogsaa afgjort, at Hielpetropperne have tilføiet større Skade end Fienderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
Fra Juni til October 1659 rasede en meget frygtelig Smitsot, som bortrykkede 900 af Byens Jndvaanere og nogle tusinde Bønder og andre Personer, som vare flyttede herind fra Landet. 1662 den 22de September udstedtes et Regulativ angaaende Gudstjenestens Besørgelse af
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
Stiftamtmand Hans Schack og Biskop Kragelund, som vidner om, at det ældre Regulutiv af 1647, der havde til Hensigt at standse den Uskikkelighed og Urigtighed, som her i Ribe mere end andensteds i Landet er gaaet i Svang, ikke er bleven taget til Følge. Det sidste Regulativ lyder saaledes: 1. Naar det har ringet sammen til Høimesse, om Søndagen Kl. 7 1/2, skulle Skolebørnene samtligen være tilstede i Choret, og strax uden Ophold med Sangen og Gudstjenesten i Jesu Navn begynde. 2. Med Sangen i Choret og paa Orgelværket for og efter Prædiken forholdes efter Ordinantsen, og efter den Skik, som i vor Frue Kirke i Kjøbenhavn brugelig er. 3. Præsterne skulle forfølge Messen og Gudstjenesten efter Ordinantsen og Jngen tøve efter, saa at de endeligen kunne være færdige at stige paa Prædikestolen Kl. 8 1/2 i det seneste, og Prædiken saa anstille, at den kan endes Kl. 9 1/2, og den ganske Tjeneste være tilende Kl. 10, for at Tjenestefolk med anden Syssel ikke skulle forhindres fra Catechismi-Prædiken, naar Klokken er 12, hvilket hidindtil ofte er skeet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
4. Brudefolk, Børn, som skulle døbes, Kirke qvinder, for hvis Skyld Gudstjenesten og den hele Menighed med mange Psalmer at synge længe opholdes, skulle indrette deres Leilighed saaledes, at de betimeligen kunne være tilstede i det seneste naar Klokken slaaer 8, og meere ansee Guds Ære end nogen anden udvortes Stad og ond Sædvane, saafremt de ville undgaae at straffes som det sig vedbør, efter som Forseelsen findes til.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
5. Onsdags- og Bededags-Prædiken om Fredagen begyndes og endes paa sædvanlig Tid; og bør de danske Skolemestere og Andre paamindes om at tage Børnene og Ungdommen med sig i Kirken, at de kunne øves og vænnes til en sand Gudfrygtighed, som de baade for Biskoppen og anden Øvrighed agte at forsvare. 6. Præsterne til vor Frue Kirke og St. Cathrine Kirke skulle ikke alene læse dette tydeligen af Prædikestolen, men selv holde derover, og derom tidt og ofte Menigheden i Prædiken advare, for at denne gudelige Anordning kan blive ved Magt, og den forrige onde Vane ikke igjen sig Tid efter anden indtrænge. Derefter tilføies: Belangende den Klage, som Præsterne have ført over, at de Qvinder, som sørge og gaae med Kaabe over Hovedet, undertiden, naar de gaae til Alters, saaledes skjule Ansigtet, og hænge Kaaben saa dybt ned, at man kun med Besværlighed kan meddele dem Sacramentet, samt at Nogle skjule Ansigtet, naar de aabenbare skulle afløses, og ikke ville vende sig om og afbede deres Forargelse hos Menigheden, da kunne Præsterne, naar de herom gjøre en alvorlig Formaning, vente sig hos Øvrigheden alden Assistence, som fornøden gjøres til Guds Ære og Menighedens Opbyggelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
Fra biskop Kragelunds Tid haves ligeledes Approbation paa en Contract mellem Sognepræsten og den residerende Capellan til Domkirken, hvoraf Følgende mærkes: Capellanen skal ikke befatte sig med Trolovelser, Brudevielser, Liigprædikener eller aabenbare Skriftemaal, ei heller maa han døbe Børn eller begrave de Døde; men alt saadant skal bestilles af Sognepræsten; dog dersom han er forhindret, skal han betimelig herom underrette Capellanen, som da i hans Sted skal forrette bemeldte Tjenester. Jligemaade forretter Capellanen slige Tjenester, naar Præsten er foraarsaget af Byen at reise, og naar Sognepræsten hjemkommer, skal Capellanen nyde det Halve af hvad der er indkommen for Liigprædikener, Brudevielser og Barselqvinders Jntroduction; men dersom Jntet eller ganske Lidet indkommer i Sognepræstens Fraværelse, skal han forbedre dette saaledes, at Capellanen erholder for hver Søndagsprædiken 3 Mk., og for hver af de andre Prædikener 24 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
J sit Embede skrev og prædikede N. S. Seerup over Esalas, Daniel og Johannes Aabenbaring, og hovde besluttet at udgive sine Taler og Afhandlinger i Trykken, men overlod dem i Haandskrift til sin Søn Mag. S. N. Seerup, som i Aaret 1681 blev ham adjungeret. Seerup har altsaa rimeligviis, ligesom og hans Søn hyldet den mystisk allegoriske Prædikemaade, som sær fulgtes i Engelland. Denne Prædikemaade afløstes af den pietistiske, som var yndet af Præsterne Brorson og Stockemark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
J sine sidste Aar var Seerup meget svagelig, og gjentog ofte paa Sygeleiet disse Ord: "solve, Domine, solve vincula!" - Han døde den 18de Marts 1685, 64 Aar gl. Han var gift med Else Sørensdatter Wedel, en Datter af hans Formand i Embedet. Hun overlevede ham i 12 Aar, og døde 1697, 73 Aar. gl. Hun var Moder til 10 Børn, af hvilke 3 Sønner vare Professores designat ved Kjøbenhavns Universitet. 10. Søren Nielsen Seerup, en Søn af foranførte N. S. Seerup, er født i Ribe den 27de Mai 1654. J sin Ungdom freqventerede han Ribe Skole, og blev dimitteret til Academiet sit 17de Aar, 1671. Efterat han havde fuldendt sine Examina og offentlig disputeret, blev han 1673 Decanus paa Klosteret. Aaret efter drog han til Ribe, hvor han flittig øvede sig at prædike. Efter 3 Aars Forløb vendte han igjen tilbage til Kjøbenhavn, hvor han 1677 tilligemed 3 andre Candidater blev creeret til Magister af Ole Borch. 1681 blev han med kongl. Tilladelse sin Fader adjungeret. J samme Aar døde Biskop Kragelund. Seerup maatte derforreisetil Viborg, hvor Biskop Glud ordinerede ham. - 1685 blev han efter Faderens Død kaldet til Sognepræst ved Domkirken. Aaret derefter blev han beskikket til Stiftsprovst, og var saaledes den første, der beklædte dette Embede. - 1693 døde Biskop Lodberg, over hvem Seerup parenterede. Denne Liigprædiken er udgivet i Trykken, saavelsom en Disputats: "de admirationne", og nogle Misscellanca. Han efterlod sig desuden en Deel homeletiske Afhandlinger og Taler i Manuskript, hvoriblandt en Liigtale over Stiftamtmand, Geheimeraad Spekhan, der døde 1697.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
J hans Embedstid blev Altertavlen forneden og ved begge Sider omgivet af udskaaren Blomsterværk, der blev forfærdiget i Stiftamtmand Caleins og Biskop Muus's Embedstid, omtrent 1704. J det sidste Aar af hans Embedstid blev nok ogsaa Daaben udstafferet med Løvværk og Maling under Geheimeraad Gabel og Biskop Anchersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
J Anledning af de i Aaret 1699 paabudne Skatter indgav Seerup en Beretning om hans Embeds-Jndkomster, hvori blandt andet anføres: a. 3 Høitids Offerdage med Accidentser kunne idethøieste beløbe sig til 200 Rd.; thi mange Huse staae aldeles øde. Jøderne beboe en Deel af de bedste Huse, og give intet.") b. Ren 1) Af Ride Byes ældre Tingbøger har professor Thorup meddeelt følgende Oplysninger om Jøderne her i Byen; 1680, 1) Af Ribe Byes ældre Tingbøger har Professor Thorup m. deelt følgende Oplysninger om Jøderne her i Byen; saa te af 200 Rd., som stod i Peder Toldskrivers Huus her i Byen, hvilket Præsten selv har maattet annamme. Brøstfældighederne paa dette Huus maa han af sit Eget bekoste, og han ønsker derfor at fritages for denne Byrde.) Seerup angiver desuden, at han besad nogle udestaaende Capitaler, at han eiede noget Jordegods, nogle Huse og Eiendomme, og nogle Skibsparter, hvilket dog, siger han, i disse Tider moxent ligge stille, og ingen Fragt kunne faae. Derefter tilføier han jeg med salig Madame Baggesens Arvinger er ved Høiesteretsdom tilkjendt at svare Niels Pedersen Øegaards Arvinger, een for alle og alle for een, 2,600 Rd. Jeg er Formynder for mine Børn, for deres Mødrenearv, som og for hvad dem efter deres Morbroder arveligen vil tilfalde. Jeg har desuden Dr. Ludvig Pouchs Datters besværlige Formynderskab under Forvaltning, saa jeg lettelig derved kan ruineres, eftersom min Tid ikke er til det tilbørligen at opvarte for mit besværlige Embedes Skyld. Naar hertil kommer, at han var geistlig Auctions- og Skifteforvalter, Medlem af Camperetten, af Fattig- og Skoleinspectionen, Administra16de Juli, Hans Hansen Bech skiøder til Niels Pedersen, Raadmand sit Huus paa Skibbroen, nemlig imellem det Huus, som tilhører Niels Nielsen paa Endrupholm og som Jøderne nu beboe, paa den ene Side og Hans Vandal Raadmands paa den anden Side. - 1691, 21de April: Jøderne Jsak Joseph og Nathan Moses tildømmes at betale til Abraham Jtaliander i Amsterdam deres Vexel med 360 Rd. 1 Mk. 8 s. - 1693, 1ste August, Cancellieraad og Præsident, Matthias Worm og Frue, Margrethe Christophersdatter de Hemmer, hænde Dom over de 3 Jøder: Jsaak Joseph, Nathan Moses og Simon Hartvig, som ere undvigte, for 1015 Rd. 2 Mk. efter Obligationer af 7de April 1683 og 25de Februar At Jøderne for 1680 skulle have havt nogen Synagoge og Kirkegaad her i Byen, kan ikke bevises, og at Lysestagen, som forefindes paa Gulvet i Domkirken, skal oprindelig have været bestemt til Synagogens Brug, er aldeles ugrundet. 2) Over denne Capital hviler en vis Dunkelhed, som ikke lader sig adsprede, uden man kunde - hvad jeg hidindtil forgiæves har forsøgt - erholde Skiftebrevet efter Seerup til Gjennem læsning. tor for den geistlige Enkekasse, som oprettedes i hans Tid, Dommer i Provsteretten og Domkirkens Værge, saa er det vistnok sandt, at han havde et besværligt Embede at varetage. Seerup var Præst under 6 Biskopper, C. Lodberg, A. Anchersen, C. Muus, H. Ocksen, Li Thurah og M. Anchersen, og under 4 Stiftamtmænd, Spekhan, Schack, Calein og Gabel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
Fra hans lange Embedstid haves ikke saa ganske faa Ducumenter i Archivet. Han indrettede og saa den næstældste Kirkebog, som haves, der begynder med Aaret 1700.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
De til Ribe Clereste udsendte Embedsbreve bleve ogsaa foreviste og paategnede af Dr. P. Terpager som Præst til Vestervedsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
Fra Biskop Thurahs Embedstid (17131731) forefindes ingen særskilte Documenter eller Breve i Archivet. Jeg formoder, at disse maae være udlaante til en Mand, som samlede Bidrag til Biskoppens Levnetsbeskrivelse, og at de ikke ere tilbageleverede. - Ved en anden Leilighed forventer jeg at kunne meddele Extract af hans og flere biskoppers Monita ved Landemoderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
J Biskop Thurahs Embedstid emanerede Forordningen af 5te April 1718 angaaende Krigsstyr og Kopskat. Denne Skat er den største, som i ældre Tider er bleven udredet af Geistligheden her i Byen. Vedkommendes egne Antegnelser til Skattens Svarelse bleve ikke tagne til Følge, men meget forhøiede af Magistraten. Det torde maaskee ikke være interressant at vide, hvorledes nogle af de meest bekjendte Mænd antegnede sig selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
Biskop Thurah antegnede sig saaledes: Sig selv. 60 Rd. Hustrue. 3 Børn . Min Amanuensis. Mine Børns Skolemester, 2 Tjenestepiger. a Kudsk . i 1 Par Heste 1 Karos Er 210 Rd. Stiftsprovst Seerup. Sig selv. 24 Rd. Hustrue. 3 Børn. 3 Piger. 1 Kudsk, 1 Par Heste . . .Er 73 Rd. Mag. P. Terpager: Sig selv . . . 24 Rd. Hustrue.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
1 Myndling, der er som Barn i Huset, 1 Pige, Er 500 Rd. Conrector Falster: Sig selv. 8 Rd. Hustrue. 1 Pige, Er 17 Rd. Nogen virksom Andeel synes Seerup ikke at have taget i Fattig- og Skolevæsenets Bestyrelse; dog er det rimeligt, at han kan have bidraget Sit til at foranledige de Donationer, som emanerede i hans Embedstid til Bedste for Fattigvæsenet. At Seerup til sin Død har havt et godt Helbred, vidner Galthen om, der i sin korte Udsigt over Terpagers Levnet siger, at Terpager, da han var over 80 Aar gammel, løb paa Væddemaal om Kap med sin ligealdrende Ven og Skolekammerat Stiftsprovst Søren Seerup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
Seerup prædikede i Domkirken Søndagen før han døde, og betiente i samme Uge Syge med Alterens Sacramente. Han var neppe een Dag sengeliggende. Han døde Fredagen d. 9. Marts 1736, efterat han havde levet omtrent 82 Aar tjent i offentlige Embeder 55 Aar, været Sognepræst 51 Aar og Provst 50 Aar. J trende Æg teskaber blev han Fader til 9 Børn. Han var første Gang gift med Jngeborg Baggesen, en Datter af en rig Kjøbmand i Ribe, Bagge Baggesen. Hun fødte ham 3 Børn, og døde Julenat 1685 af Svindsot. Anden Gang var han gift med Dorthe Margrethe Terpager, en Datter, af afgangne Raadmand Niels Terpager i Ribe. Ogsaa hun fødte ham 3 Børn. Hun døde 1695. Derpaa var han Enkemand i 12 Aar, og giftede sig tredie Gang med Susanna Cathrine Worm (som han selv havde døbt, en Datter af Justitsraad og Præsident Matthias Worm. Hun var ligeledes Moder til 3 Børn. Blandt hans Sønner blev Niels Sørensen, Seerup, Præst til Horne i Fyen, ogsaa Jubellærer. Farfader, Sønnesøn og Sønnesøns Søn vare altsaa Jubellærere. Overskriften paa hans Ligkiste er forfattet af hans Svoger Justitsraad Præsident Casten Worm, og indeholder blandt Andet Følgende: Den gamle Ærlighed Herunder er lagt ned med nu salige - Mag. Søren Nielsen Seerup, 51 Aar Stiftsprovst og Sognepræst til Ribe Domkirke. Han levede, som han lærte, andre Guds Ords Tienere til Exempel. Oprigtig i sin Omgjængelse, nidkjær i sit Embede elskede Gud, og var elsket af Alle.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
Vi, som er her tilbage, Med Længsel efter Dig vil Afsked tage. Og hver oprigtig Sjæl skal det bekjende, At Du et velsignet Navn Dig haver efterladt. Stiftsprov Seerup var den meest formuende Mand af alle dem, som have været Sognepræster, til Domkirken. Jmidlertid vilde hans Formue neppe have været tilstrækkelig til at udrede det Tilsvar, som blev paalagt hans Bo, (omtrent 11,000 Rd.) efter en Commissionsdom i Anledning af det Værgemaal for Domkirken, som han og Dr. P. Terpager havde forestaaet omtrent i 50 Aar; men ved Høiesteretsdom af 23de Juni 1759 bleve Begges Arvinger frikiendte, imod at tilsvare en Ubetydelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
Efter Seerups Død emanerede nemlig en Skrivelse fra Stiftamtmand Gabel og Biskop M. Anchersen til Skiftecommissairerne i Stiftsprovst Seerups Bo, hvori de forlange ueleverede: 1. Alle originale Skjøder, Adkomster og Fundatser paa Ribe Domkirkes Tiender, Enge og Jordegods. 2. Det Jnventarium, som Stiftsprovsten har imodtaget, og den Ordre, hvorefter han er bleven overdraget Kirkens Værgemaal. 3. Alle Kirkens gamle og nye Jordebøger, Skifte, Landgilde og Fæsteprotocoller. 4. Copie af den benaadning eller det Privilegium, hvorefter Stiftsprovst Seerup har oppebaaret hele Korntienden af Ribe Byes Jorder og Østervedsted, uden deraf at beregne Kirken noget til aarlig Jndtægt. 4. Register over Stolestaderne i Kirken. 6. De originale Anordninger, som findes i Stervboet for hvad der skal betales af Begravelsessteder i Kirken og af de Liig, som nedsættes enten i Omgangen, eller paa Lindegaarden, eller paa Kirkegaarden i Almindelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
7. Alle Papirer, Domme, Tingsvidner eller andre Documenter, som kunne oplyse eller forsvare Kirkens Eiendomme, Jndkomster og Rettigheder. 8. Gjenpart af de Skjøder, Fundatser og Adkomster, som maatte findes i Stervboet paa alt det Jordegods, som Stiftsprovsten har eiet eller nydt pro officio. (Fortsættes)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-01
Af dette Blad udkommer som følgeblad til Ribe Stifts-Avis maanedlig et Rummer, der af Avisens Abonnenter kan bestilles paa samtlige kongl. danske Postkontorer, hvor det betales med 24 Rbs. kvartaliter. Ribes og Omegns Beboere kunne tegne sig for Bladet hos Udgiverinden, mod Betaling af 12 Ls. H. halvaarlig. Enkelte Rummere af Bladet kunne ikke faaes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-03
allernaadigst Kongelig legeret. priviStift. Avlv. Adrev overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Fredagen den Nr. 36. 3die Mai. Redigeres af C. Hyphoff. i Udgives af Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-05-03
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Endnu intet Ministerium. Mar schall Soult skal d. 24. Apr. i Tuillerierne have erklæret, at han følte sig aldeles uskikket til at danne et nyt Ministerium; om Eftermiddagen cirkulerede en Ministerliste, der nævnede Hr. Duperre som Præsident, og Marineminister, Marschall Maison som Krigsminister, Hr. Thiers som Udenrigsminister, Hr. Passysom Minister for det Jndre og Hr. Dupin som Justitsminister. Den sande Aarsag til, at Marschall Soulis Bestræbelser for at danne et nyt Ministerium ere mislykkede synes at være det uforsonlige Fiendskab mellem Cheferne for det venstre Centrum og Doktrinærerne, hvem Hr. Thiers har tilbageviist som Kollegar, saavelsom og Hoffets Fastholden ved hiin gamle Jdee at give det venstre Centrum, hvis det seirer, Doktrinærerne som Modvægt i Kabinettet. J Deputertkamrets Møde d. 22de forelæste Marschall Soults Søn en lang Retfærdiggjørelse af hans Faders Forhold under Ministerkrisen, hvori han søgte at bevise, at Marschallen, ligesaalidt som Kongen havde forhindret nogen Ministerforening, og at Hr. Thiers navnlig i det spanske Spørgsmaal ikke alene havde Kongen og Marschallen, men ogsaa dHrr. Humann, Dupin og Passe imod sig, hvilket Hr. Passe for sin Person benægtede, idet han tillige bekræftede, hvad Bladene havde mældt, at Marschal Soult havde nægtet at overlade Thiers Minister posten for de udvortes Anliggender, den eneste Portefeuille denne havde erklæret at ville modtage under Marschallens Forsæde.