Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-01-13
J Anledning af de i flere Egne af Riget udrudte Børnekopper har en Jndsender i Aarhuus vis No. 5 fremsat følgende Spørgsmaal til Lædenes Besvarelse: 1) Er der i et Tidsrum af trent 33 Aar, i hvilket Vaccinationen har været udført her i Riget, oftere bleven anskaffet og til Lægerne anviist Vacena fra den oprindelige Kilde: koppesyge Køer, 2) Eller er derved mange, stedse overensstemmende Prøver og Erfaringer odtgjort, at dette er ufornødent idet Koppematerie, forplantet gjennem mange Jndividuer, har vist sig at være endnu ligesaa betryggende med Koppe-Smitten som den oprindelige fra Koerne hentede? 3) Hvis intet af begge disse Spørgsmaal kan besvares med et ubetinget Ja, tør de Fædre og Mødre haabe, at der vil blive givet Lægerne Leilighed og Anviisning til at kunne forskaffe sig ægte Kokoppemarerie fra de Steder hvor denne ikke ualmindelige Qvægsygdom maatte grassere, for at tvivlande Forældre til deres Beroligelse kunde være istand til at faae deres Børn vaccinerede med denne Thisted. Endskjønde Forfatteren af det under Rudtikken Thisted, havde besluttet og fremdeles besluttet ikke at indlade sig i en Pennefeide, over et Emne, hvortil der hører flere verenskabelige Kundskaber end han selv tør gjøre Fordring paa og som han der ler ikke formoder at finde hos hans Opponent - har han dog ikke villet undlade at meddele følgende Replik ke paa det Jndsendte, Aalborg Stiftstidende No. 3. Vi begge min Herre have i at Uskyldighed yttret vore Meninger, saaledes som Kjerlighed til Fædrenelandet, velledet af den sunde Fernuft, uden egentlige hydrauliske og techniske Kundskabet har tilsagt os - Vi ere begge enige i at ønske Kana tens Lukning og hjertelig at beklage det Tab, som Havets Jndbrud har anrettet paa Ferskvands Fiskeriet i Liimfjorden, hvilket maaskee er langt foletigere for Thisted end for noget andet Amt, og skulle Sildens Udeblivelse virkeligen være en Følge, af Jndbrudet, uagtet denne i 3 Aar efter Ranalens Aabning fangedes i største Mængde, hvilket Menneske ville da ikke af sit ganske Hjerte ønske at kunne bidrage, endog med nogen Opoffrelse til Agger Kanals Lukning, naar dette blot var mueligt? Men Mueligheden af dette store Værks Udførelse, deri synes vi ikke at være ganske enige, og denne Uenighed grundet sig uden Tvivl i Opponentens Mangel paa local Kundskab, og Underretning om de her ved Kysterne tidligere amtillede Plantnings-Forsøg – Det maae da bemærkes: At Havet intet Sted virkede saa fordærvelig som paa Middelpunkten af Landtungen, hvor Kanalen aabnedes i Aaret 1825, og hvor Jords monne forblev saa lavt, at havet og Fjorden syn tes for Tilskueren at ligge lavere end Landet selv Toft Byes Beboere paa Kanalens søndre Sid maatte afbryde deres Huse og, dagligen truede af at nye Oversvømmelser, for evig forlade deres Fødested og en Deel endnu et aldeles ødelagte Jorder, 9 at denne Flygt ikke var ugrundet, bevises deraf, at 6 Havet flere Gange har de almindelige Store 3 me veltet sig hen over Landtungen paa begge Side der af Kanalen i 1/4 til 1/2 Muls Bredde; men ingen Tid saa voldsomt som den 1ste, 2den, 5te. 7de og 10de November sidstleden, da Oversvømmelsen strakte sig til 1 1/4 Miils Bredde. Jndsenderen af vil heraf indsee at der under disse afskrækkende Omstændigheder, ikke kunne være meget Haab om at stand. se havets Overgang ved en svag beplantning, der i i et halvt Snees Aar uden Uheld maatte gjentages i for at bringe Sanddiget til den fornødne Høide, og denne regner jeg at maatte være 10 a 12 Fod med lodret Maal; thi omendskjøndt Stormflodens Høide ingensinde et bleven nivelleret, saa kan dog i den Omstændighed at Havvandet under Stormen i gik op i Gaden paa den høit liggende Agger Bye, lettelig udbringe den Stutning, at Havet i disse uheldige Dage har hævet sig 10 a 12 Fod over dets daglige Høide, og da Brændingen nødvendig maae tørne og beyde med Vægt mod den høiere end Strandsladen beliggende Jordtunge, saa vimen letteligen indsee Umueligheden af, at et saa svage Hegnings-Middel, der om det endog paa paabegyndt strax efter Stormfloden 1825, kunne modstaae Havets frygtelige Magt, saalænge det ikke var stegen til den Høide at det kunne hæv sig over Bølgebrudet; imidlertid har dette Amts Øvrighed ikke været nogen ligegyldig eller tankers Tilskuer ved de indtrukne Natur=Begivenheder; de foruden at der paa adskillige mindre farlige Puncter er anstillet uheldige Forsøg med Klittags Plantninger, hvilke ved indtrufne Storme igien ere ødelagt, har Amtmanden saasnart der gaves Haabom at Agger Kanal ville lukkes, henvendt sig strivillig til Hr. Amtmand Neergaard for at erholde Underretning om den der brugelige Plantningsmaade, og saasnart denne velvilligen var bleven ham meddeelt, strax paabegyndt og endskjøndt frygtsom for Udfaldet, med sædvanlig Kraft udført et virkelig herkulisk Arbeide. Men sporger Dederstærede Hr. Jndsender, hvorfor lykkedes den da i Ringkjøbing Amt, ja jeg maae tilslaae at jeg baade har for liden Kundskab om de det gjorte Fremskridt, og om hvad Skade de sidste Storme have foranlediget der, til at jeg derpaa skulle kunne afgive noget feidestgiørende Svar; men jeg formoder at Landet der maae ligge noget høiere en Landtungen, som neppe hævede sig 2 a 3 Fod over det daglige Vandspeil, medens den under Stormene overskylledes af en Vandmasse af 8 til 10 Fods Høide. Denne Formodning bestykkedes derved at Plantningen fra Pælediget ved Ringkjøbings Amts Skiel, er i en Fjerdingveis Strækning op imod Kanglen bleven langt mindre beskadiget end paa den ovrige og tidligere beplantede Jordtunge, eller skulle maaskee Havstrømmene vilke heftigere og Børgebrudet voldsommere paa den nordligere end paa den sydlige Deel af Landet, – Jeg har anført at en kunstig Havstoks Anlægning ville koste Millioner, og frabeder mig alt Bevis for Anførselens Rigtighed af denne runde Sum, dog kan jeg ikke lade udemærket: at da Hr. Generalmajor Christensen, en Mand der i Følge hans Stilling som Jngenieur og Digeinspecteur, maae forstaae denne Sag bedre end nogen af os, har udtegnet at Kanalens Lukning, da den var 300 Al. bred ville koste 38,000 Rbd. foruden Arbeidslønnen med Folk, Vogne og Heste, og dog ville denne Lukning ikke hæve sig høiere end til Jordiungens øvrige Overflade, saa bliver Spørgsmaalet hvor meget ville da en kunstig Havstok koste af 12 Fod høide, med en Basis af 240 Fod i en Strækning af 15,000 Alen; Hvorse tager man Folk og Heste paa denne øde Havkyst? ja hvorfra Materialser selv til Havstokkens Opførelse - Min Herre lad os ikke bryde vor Hjerne dermed, men lig tilstaae enboer som spørger os - Vi ved det ikke. - Run Almagten kan udføre et Værk, der overstiger menneskelige Kræfter; men er det Dens Villie at forene Fjorden med Havet, da lad os trøste os med at Jntet skeer uden Hensigt, og at denne Hensigt, stedse maae være den bedste, da den udflyder fra et ligesaa vist, som velgjørende Væsen.