JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Fædrelandet. Den afdøde Konges Liigbegjængelse er nu definitivt ansat til den 10de Januar. Processionen, som, under militair Parade, vil finde Sted fra Amalienborg til Jernporten ved Frederiksberg Alle, tager sin Begyndelse om Aftenen Kl. 10. Liget et bestemt at bringes til Roeskilde, i hvis Domkirke det vil erholde sin Plads i det saakaldede Frederik den Femtes Kapel. (Kbhpst.) Ethvert Træk, der bidrager til at oplyse vor afdøde elskede Konges Characteer bør kjendes og bevares; vi optage derfor efter Fædrelandet Følgende: Efter Kongens Jndbydelse ere Hertugen af Glücksborg og hans Gemalinde i Onsdags Morges, ankomne til Kjøbenhavn. Vi tillade os ved denne Leilighed at meddele et lidet Træk af den afdøde Konges senere Dage, af hvilket det synes at fremgaae, at han alt i nogen Tid før sin Død har følt sit Endeligt nærme sig. Medens han tidligere ved enhver Afskeed skal have søgt at skjule sine Følelser, og navnligen ved sin Datters næstforegaaende Afreise til Kiel endog skal have trøstet dem, som lode deres Sorg over Adskillelsen frit Løb, ved paa en oprømt Maade at minde dem om, hvor ringe Afstanden og hvor let Forbindelsen var, skal han ved Hertugindens sidste Afreise have været særdeles vemodig stemt, og efterat hun havde forladt ham, og alt var stegen i Vognen, været ilet efter hende, og høist bevæget endnu engang have trykket hende til sit Bryst med de Ord, at det var sidste Gang, han saae hende. Denne Forudahnelse er da gaaet i Opfyldelse; det er for at tage den sidste tunge Afsked med en elsket Faders dødelige Levninger, det er for at trøste en dybt nedbøiet Moder, at Hertuginden er vendt tilbage til sit Fædrenehuus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Foruden de Officerer, som hidtil have forrettet Tjeneste hos Hs. Majestæt Kongen, nemlig Major v. Bruhn af Kongens Regiment, Ritm. Grev Blücher-Altona af Husarregiment og Premierlieutenant v. Blücher af Slesvigske Curasseer-Regiment, commanderes endvidere til at forrette Tjeneste som Adjutanter hos Kongen. Overadjutant
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Oberstlieutenant v. Evald af Generalstaben, Capt. Zahrtmann af Søetaten og Secondcapitain v. Fensmark af Artillericorpset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
J Anledning af de tvende af forskjellige Studerende til Hans Majestæt Kongen indgivne Adresser er Redactionen af Fædrelandet bleven anmodet om, at offentliggjøre nedenstaaende Erklæring fra 71 academiske Borgere, hvilken, forsynet med Underskrifterne er henlagt til Eftersyn paa Bladets Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Vi Undertegnede, academiske Borgere ved Kjøbenhavns Universitet, troe at burde erklære, at Grunden, hvorfor vi ikke underskreve den Adresse, som en Forsamling af Studerende den 3die denne Maaned besluttede at indlevere til Hans Majestæt Kongen, ikke var den, at vi misbilligede dens Jndhold, eller at vi ikke i det Væsentlige nærede de Ønsker, og Forhaabninger for Danmarks Fremtid, som deri udtaltes. Men det var andre, tildeels forskjellige Hensyn, som dertil bestemte os, idet Adressen navnlig forekom nogle af os ikke alsidig at sammenfatte de Jdeer, som i et saa betydningsfuldt Tidspunct maa blive levende hos de Studerende; Andre derimod fandt dens Jndleverelse mindre passende eller mindre betimelig. Skjøndt vi forsaavidt ikke kunde samstemme med dem, som ind gave den første Adresse, kunde vi dog endnu mindre tiltræde den anden Adresse, som et Antal af vore Medstuderende siden har anseet det nødvendigt at indgive, eftersom denne, fremgaaet af en at Opposition mod den første og blottet for eiendommeligt posttivt Jndhold, lettelig kan, selv om Saadant ikke havde været tilsigtet, faae Udseende af at indeholde en Protest mod den Haabets Aand, som udtaler sig i den første.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Kjøbenhavnsposten af 6te dennes er leven lagt under foreløbigt Beslag af vedkommende Embedsmand, hvilken Foranstaltning er bleven bifaldet at det kongelige danske Cancellie. Vi kjende ikke dens Jndhold bemærker Fædrelandet, og kunne derfor ikke have nogen Mening om en Foranstaltning, som vistnok er et meget sørgeligt Varsel, dersom den ikke har været aldeles uundgaaelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
J Pløen er en Fruentimmer-Forening sammentraadt, for ved at understøtte fattige Familier, at afholde deres Børn fra Omløben og Betlen og bevæge dem til at besøge Skolen, hvortil foreløbigen er bestemt deels middelbare Uddelinger af Brød og Klæder, deels Oprettelsen af en Arbeidskole for Fattige. (Jtzeh. Wocherbl.) Samtlige Svende i flere Haandværker beklage, sig i Thisted Avis over en for Menneskeheden oprørende Scene, som for omtrent 14 Dage siden fandt Sted i Thisted ved en Havndværkssvend, for Fattigkassens Regning foranstaltede Liigbegængelse, i det man nemlig, forinden det flade Kistelaag kunde tilslaaes, først maatte aftage den Afdødes Halstørklæde og vride eller vende hans Hoved til den ene, og Fødderne til den anden Side; hvilket hine Svende finde at være i høieste Maade upasseligt og mindre end christsømmeligt." Overauditeur Lassen, Bye- og Herredsfoged i Frederikshavn, har begivet sig til Hovedstaden, for efter Forlydende, personlig at overlevere Hs. Maj. Kongen en skarp Klage over vilkaarlig Behandling under den, i Anledning af hans Embedsforhold anordnede Undersøgelse. (Rd. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Jgaar Eftermiddag ankom paa Kjøbenhavns Rhed, Helstgørs Vagtskib, Corvetten "Danial, under Commando af B. Aschehoug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Med de sidste Poster er hertil bragt Efterretning om, at Assistent Gjede, der siden Capitain lieutn. Mørchs Død har fungeret som Gouverneur over de danske Besiddelser paa Guineakysten, er død paa en Reise til det Jndre af Landet. Assistent Dall skal nu have overtaget Forretningerne, og den derværende Præst og Læge være indtraadt i Raadet, da der er stor Mangel paa juridiske Embedsmænd. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Nykjøbing. Efterat en Committee var udvalgt til at udarbeide et Udkast til den Lykønsknings Adresse, som herfra agtes indsendt til Hs. Majestæt Kongen i Anledning af Høistsammes Tron bestigelse, blev den af Committeen forfattede Adresse sidstafvigte Mandag Aften forelæst for en talrig Forsamling af Byens Jndvaanere paa Raadstuen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Det blev vedtaget at anmode Hr. Kammerherre, Stiftamtmand v. Jessen, som Jndvaaner af denne Bye, at overlevere Hans Majestæt Kongen denne Adresse ved hans forestaaende Nærværelse i Kiøbenhavn. Dhrr. Kjøbmand Lorenz og Malermester Bentzen, ere i Mariboe valgte til at overbringe Hs. Majestæt Kongen Byens Lykønsknings=Adresse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Den her i Bladet tidligere omtalte Adresse fra Nakskov lyder saaledes: Til Kongen!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Undertegnede, Beboere af Byen Nakskov, vove allerunderdanigst at bringe Deres Majestæt den oprigtigste Hyldest og de varmeste Ønsker for Deres Majestæts Fremtid i Anledning af Deres Majestæts Thronbestigelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Vi ere overbeviste om, at den danske Nation med stolt Glæde seer Rigets Styrelse i Hænderne paa Deres Majestæt, hvis klare Aand og dybe Kjendskab og Kjærlighed til Videnskaber og Kunster er Folket Borgen for, at det Værk, Kong Frederik den Sjette saa ædelmodigen paabegyndte, forat føre Nationen en bedre Tilstand imøde, af Deres Majestæt ikke alene kraftigen vil blive fremmet, men modtage den Fuldendelse, som vil bringe Danmark den høie Grad af Velvære og Betydenhed, som man er berettiget til at vente af Kongens og Folkets Characteer og af Landets Beliggenhed. Naar vi mindes, at Deres Majestæt alt mange Aar tilbage var Skaberen af den herlige Constitution, der har hævet det Folk, med hvilket vi i Aarhundreder vare forenede, til en saa høi Grad af Udvikling, at den med Beundring og Glæde betragtes af alle Oplyste og Retsindige i Europa, kunne vi ikke andet end haabe og vente, at Deres Majestæt vil give det trofaste danske Folk et lignende Klenodie, som vil omgjærde Tronen med et Værn, sikkrere end Armeer og bringe Deres Majestæts Navn til i Historiens Aarbøger at indtage den stol teste Plads blandt alle Danmark, ja blandt hele Verdens Konger. Denne Adresse er undertegnet af 120 Embedsmænd og Borgere. Hans Majestæt svarede i de naadigste Udtryk, at man allerede af de offentlige Blade vilde have lært saavel hans aabne Brev som ogsaa hans Svar til forskjellige Deputerede at kjende, og deraf have erfaret de Grundsætninger, hvorefter han agtede at regjere. Den norske Constitution var Omstændighedernes Værk, og den Jilfærdighed hvormed den maatte fuldføres, havde ikke tilladt at underkaste den et saa modent Overlæg, som man kunde have ønsket. Baade indvortes og udvortes Grunde gjorde, at den ikke passede for Danmark, men Hs. Majestæt vilde stræbe at foretage de Forbedringer, Disse Adresser ville blive optagne her i Bladet saasnart de ere Hs. Majestæt overleverede. i Regjeringen, som Landets Bedste udkræver. Byen Nakskov var ham allerede særdeles anbefalet, og det vilde være ham en Glæde at besøge samme, hvor Borgerne da kunde henvende sig til ham i Al hvad der kunde tjene til Byens Bedste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Blandet. En af de rigeste Jndvaanere i russisk Lithauen, Hr. v. Tiszkewiz, er nylig død paa sit Gode, Vologyn. Han efterlader sine tre Sønner 20,000 Bøndergaarde, og Huse med over 60,000 mandlige Jndvaanere, og desuden endnu i Contanter 36 Milioner polske Gylden (10,700,000 Rbd.) Det er den samme Hr. v. Tiszkiewiez, om hvem franske Blade have fortalt, at Hertugen af Würtemberg, der senere blev Ludvig Philips Svigersøn, havde anholdt om hans Datter. Denne Dame er nu gift med Fyrst Saphieha og har, som man siger, to Millioner i Medgift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Den 26de October døde i Paris en af Stadens rigeste Mænd, og indsatte sin eneste Søn til Universal-Arving, dog kun under den besynderlig Betingelse: at han aldrig hverken maatte ride eller kjøre, men skal stedse gaae tilfods; og hvad der endnu er det Værste: han maa heller aldrig fjerne sig over 3 Mile fra Paris, fordi alt udenfor den Kreds kun er Vankundighed og Mørke."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Skibs- og Handelsefterretninger. Ved Hevring holm Strand 156 Fjerdingvei syd for Udløbet af Rander Fjord er den 3die Decbr. ilanddreven en Baad, hvori laae en i en Flaske puttet Seddel af følgende Jndhold: "Barmhiertig Mennesker, Kommer os Ulykkelige til Hjælp! Vi have være paa Grund og mistet vort Roer, Fartøiet er læk, og vi ere Fare for hvert Øieblik at synke. Vi er lastet med Salt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Skonnerten Topne fra Frederikshamn i Finland, ført af Capt Carl Johan Sandmark, tørnet paa Anholt Kl. 12 om Natten 1ste Decbr. – Kommer til Hjælp ædle Mennesker, som finder dette Papir. Derom bede 10 ulykkelige Mennesker, Skrevet den 2den Decbr. 1839. Eieren af Hevringholm, Hr. Kjeldsen, hvis egen Baad ikke var hjemme, lod derom strax underrette Lodsoldermand Hogh i Udbyhøi. Om der herfra er skeet noget Forsøg til de ulykkelige Skibbrudnes Frelse, vil des ikke; men have Omstændighederne tilladt, at der kund foretages Noget, da er det sikkerlig ikke bleven undladt. Anholt ligger 11 Miil fra Udbyhøi. De Forulykkede have derimod formodentlig gjort Regning paa, at Jollen skulde driv iland paa Anholt. Rand. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Ved Tallotteriets 1315 Trækning i Wandsbek udkom: sonposten: Grev Holck; Dhrr. Mahler og Ytting; CapitainLieutenant Wulff, Forpagter Clausen. Udenfor Posterne: Skovrider Hansen. In obitum. Venerandi et celeberrimi VirkJ. S. Matzen, S. R. M. a Consiliis Rei Cancellariæ, Medici et Chirurgi peritissimide Patria et Civibus optime meriti. Sæpius a pugna cum Letho victor abisti, Et gelida fugit præda petita manu; Nune tamen ast illi, vah, succubuisse videris, Dum cadis, o Matzen, flebilis ante diem. Hei mini, qvod morlius non sit medicaltillis, et nil Parmacat, til gutte, nil digitale juvent, Bie non in medico, semper relevetur ut æger, Ovodsatis, hen, circum tot documenta probant; Ast et in medico, meritis relevetur at inse, Qvod docet exemplum nempe, Beate, Tuum. Mens bilaris Tibimet, salibus simul inter amicos Fulsisti lepidis, mitius at ve jocis. Anria lætitiis Tu pectora sæpe replesti. Hoe puer et didicit; – vah, Tibi carus enim! Jmo Tuus larymis madvit qvoqve mitis ocellus, cum patuit, Te non vincere posse malum. Arte actningenio, lingvaqve mannove valentemTe memori, fas hine, mente tenere diu; Utave meos at me sidus facilisqve forebas, Te,, precor, ut foreat mitis et ipse Deus. J. F. Biering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Bekjendtgjørelser. At de for Nykjøbing bestemte Assembleer, blive udsatte indtil videre, tillader Directionen sig herved at bekjendtgjöre for de ærede Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Directionen for Assembleerne i Nykjøbing. den 14de December 1839. Fra Pressen er udkommen: Første Underviisning, en Ane og Læsebog med billeder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Den anbefales som en passende Julegave til Børn, og faaes med illuminerede billeder for 24 s. og med sorte billeder for 16 s. hos Bogbinder Madsen i Nykjøbing, samt hos undertegnede Forlægger. W. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Mandagen den 30te dennes Kl. 10 Formiddag foretages. Skiftet efter Madam Hansen af Pederstrup og forhen afdøde Mand Seminarilærer Hansen af Vesterborg, hvilket herved til Efterretning for alle Vedkommende bekjendtgjøres. Pederstrup den 12te Decbr. 1839. P. C. Lützen. te At jeg er forsynet med et betydeligt Oplag af sorte Uldne- og Silke-Varer, samt af alle i mit Fag til Sorg herhörende Artikler, tillader jeg mig herved at bekjendtgjöre. Kjöbenhavn den 10de December 1839. Hans Holm, Manufacturhandler, Östergade N. 36. Fredagen den 13de dennes er fra undertegnede bortgaaet en sort 14 Aars gammel Hoppe med et gammelt rødt Dækken og en gammel Sadel, der mangler den ene Stigbøile samt en Hampgrime og Jerntøile, For Tilveiebringelsen af denne Hoppe, der, da den bortgik stod bunden ved Bysmedens Huus i Eskildstrup, loves en Douceur af Undertegnede. Lommeløv den 14de December 1839. Mads Nielsen West.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Advarsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Da Nørre-Ørsløv Sogns Jagtrevier i den senere Tid jevnligen besøges af velbekjendte, uderettigede Jagtliebhavere fra Nykjøbing med Jagt geværer og Hunde, saa advares herved Vedkommende om, ikke oftere sammesteds at øve Jagt og Skyden, da de i andet Fald ville blive paagrebne og behandlede efter Lov og Anordninger. Nørre Ørsløv Sogns Jagteiere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
666 Rbd. af Guldborglands Overformynderies Midler vil være at erholde til Laan i 11te Decembers Termin, mod M. Rasmussen. lovlig Sikkerhed. 332 Rbd. 4 Mk. 4 1/2 s. Repræsentativer af Umyndiges Midler under Baroniet Sønderkarles Overformynderie, kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes til Laans naar man derom henvender sig til Undertegnede. Raahaugegaard, den 7de December 1839. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Auction. Efter foregaaende Udpantning for Kongelige Skatter bliver det Kjøbmand Wilhelm Christensen tilhørende Sted i Nysted Kjøbstads Adelgade, under Matr. N 53 og 54, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes paa Byens Raadstue Mandagen den 13de og 27de Januar, samt 10de Februar 1840, om Formiddagen Kl. 10, hvilket herved bekjendtgjøres. Overeensstemmelse med Placat 22de April 1817 til vedkommende Pantereditorers Efterretning. Nysted Byfoged-Contoir den 9de December 1839. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-15
Skov-Auction. Ved Fuglsang Gaard og i sammes Kobler holdes Auction Onsdagen den 18de Decbr. over større og mindre Træer paa Roden af Bøg, Avnbøg og Elle, foruden endeel store Asker og nogle Eger, tienlige til Planker og Gavntræe, endvidere sælges nogle Bunker afdreven Ungskov. Mødet er Kl. 9 1/2 paa Fuglsang. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Lollands- og Falsters ste Tidende. EtaTirsdagen den 17 December. No 147.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Udenlandske Nyheder. England. Uagtet der i det offentlige Liv hersker en fuldkommen Stilhed, saa hvile Partierne dog ikke, men da der hverken haves politiske eller indenlandske Forholdsregler at strides om, har Kampen taget en mindre behagelig Vending, i det den nemlig er bleven reen personlig. Tory-Bladene, hvem Æren for denne Stridsmaade ene tilkommer, søge med Begjærlighed at opdage alle de Forhold, hvori det nuværende Ministerium tidligere har staaet, og danne deraf scandalense Historier, og disse ere for Tiden Hovedindholdet af deres uhyre Spalter. De ministerille Blade have naturligviis anseet det for en Pligt at følge Modstanderne paa dette slibrige Gebeet, og ogsaa de ere derfor fulde af chronicle scandalense. Flere af de uafhængige Blade, have imidlertid nu begyndt at ivre imod denne Krigsmaade, og da de tillige have gjort opmærksom paa, at den naturlige Følge af denne forkeerte Fremgangsmaade nødvendigviis maatte blive, at det engelske Aristorati blev en Gjenstand for almindelig Foragt, saa kan man vente at denne Masse af Bagtalelser endelig vil ophøre, eller i det mindste tage en mere sømmelig Retning. J det Jndre af England hersker nu fuldkommen Rolighed, hvilket og, efter de sidste Efterretninger, er Tilfældet i Colonierne. Fra Ostindien hører man derimod den gamle Efterretning om at Krigen med Birman nerne var uundgaaelig, gjentaget, ligesom og Forholdene med China saavel i Ostindien som i England have sat endeel Penne i Bevægelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Frankrig. Krigen med Abdel Kader og den sidste Krudt Explosion ere for Tiden de væsentligste Gjenstande, hvorom al Talen og Skriven dreier sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Om den første har man ikke faaet senere Efterretning, og Oppositionen beskylder derfor Regjeringen for, at den fortier de Beretninger, den faaer, en Beskyldning, der ikke synes at være aldeles uden Grund. Med Jver driver man Udrustningerne og flere Tropper ere alt gaaede under Seil. Om hvem der skal føre Overcommandoen over Tropperne i Africa er man i megen Tvivl. Den gamle Marschal Vallee har alt for længere Tid siden ønsket sig en Eftermand, uden at man har reflecteret paa hans Forlangende, og de befalinger, han erholder fra Krigsministeren, skal han aabnet kaste i Jlden. Marschal Soult skal nu have besluttet personlig at ville lede Krigen fra Paris, og skal derfor have sendt en Adjutant til Afrika, der skal give Rapporter og modtage Ordrer, men der er ingen Rimelighed for at Marschal Vallee vil underkaste sig denne Krigsmaade. Ogsaa Hertugen af Orleans tilligemed de andre Prindser nævner man blandt dem, der ønske at plukke Laurbær i Africa, men Krigen tegner til at blive alt for alvorlig til at man skulde betroe dens Førelse til saa unge Mænd, Politiet udviser megen Virksomhed for at opdage Ophavsmanden til den sidste Explosion, og flere Arrestationer ere foretagne, men noget Resultater man endnu ikke kommen til.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Jtalien. Endelig er Hertugen af Bordeaux bleven modtaget af Paven, en Begivenhed, der i Rom har givet rigeligt Stof til Samtale. Det venskabelige Forhold, der i den senere Tid fandt Sted mellem Paven og Ludvig Philip, gjorde at man antog, at Besøget ikke vilde finde Sted, men det temmelig plumpe Sprog, hvori den franske Gesandt skal have tiltalt Paven, fornærmede denne saa at Hertugens Besøg blev modtaget. Fra Rusland har Paven modtaget en Note, hvorefter der med Hensyn til de katholske Anliggender i Rusland ingen Forandring vil blive foretaget, og man venter derfor nu at Paven vil offentliggjøre hvad han i denne Sag har gjort. - Det sardinske Hof skal nu være tilbøielig til at anerkjende Dronning Jsabella i Spanien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Spanien. Alt er her endnu uforandret, dog skulle Ministrene have faaet den Overbeviisning, at den skete Opløsning af Cortesforsamlingen ikke vil hjælpe dem til nogen Majoritet, da der paa de fleste Steder vælges deres Modstandere. Folket er i det Hele ugunstigt stemt mod Ministrene, men forholder sig endnu roligt. Seierhertugen er endnu stedse uvirksom og fjerner sig meere og meere fra Cabrera, hvorfor man troer at han stoler paa ved Underhandlinger at naae Maalet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Tydskland. Medens man i den senere Tid aldeles Jntet hører og Ærkebiskoppen af Cøln, ere de tydske Aviser fremdeles opfyldte med Beretninger og Tilstanden i Posen, der skildres med temmelig mørke Farver. Regjeringen har derfor søgt at indlede Underhandlinger med Erkebiskop Dunin, men hidtil har han ikke været at bevæge til at indgaae paa nogen af de Betingelser, Regjeringen har foreslaaet. – J Hannover er Tilstanden endnu stedse uforandret, og der er kun liden Udsigt til at disse forviklede Anliggender ville kunne ordnes uden fremmed Jndblanden; thi ligesom Folkets Kjærlighed til den ophævede Forfatning holder sig i Kraft, saaledes synes det og at Regjeringens Beslutning ikke at ville give efter, staaer fast. Den sidst udgivne Forordning og Jnddrivelsen af Skatterestancer skal hos Forbundsdagen have vakt megen Opsigt og den Anskuelse begynder der at gjøre sig gjældende, at en Jntervention er nødvendig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Tyrkiet. Udsigterne til at de orientalske Anliggender snart skulle blive ordnede, ere endnu meget fjerne. Vel havde den nye franske Gesandt, Grev Pontois, sendt en Beretning til sin Regjering, hvorefter man maatte antage, at en Fredsslutning var meget nær, men da han ilede med at faae den i Stand, eller at faae en bestemt Erklæring af Reschid Pascha, erholdt han det formodentlig uventede Svar, at Porten kun vilde underhandle om Freden efter de betingelser, som de fire store Magter bleve enige om, og da nu Erfaring al har viist muligheden af at disse Magter kunne blive enige, maa man antage de mange tidliger, Rygter om den nærforestaaende Fred for aldeles ugrundede. Den Skildring Grev Pontois har sendt sin Regjering er udelukkende affattet til Fordeel for Mehemed Alt, hvis Magt skildres med meget lyse Farver. Saaledes hedder det om hans Armee, at den indtager en saadan Stilling, at den ikke blot indgyder Porten Agtelse, men at selv Russerne, som ene kunde sende betydelige Tropper til Asien, ville betænke sig meget førend de begyndte Fjendtligheder med den. Fra flere Steder beskylder man Rusland for med Flid at modsætte sig den endelige Afgjørelse af Striden mellem Porten og Mehemed Ali, for om muligt ved at holde Porten i Frygt, at faae det fordeelagtige Forlig til Unkiar Skelessi, der udløber i næste Aar, fornyet, hvilket dog de øvrige Magter modsætte sig Fædrelandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-12-17
Parade-Udstillingen af den afdøde Konges Liig vil blive aabnet for Publicum i Midten af denne Uge, og vedvare i 10 a 12 Dage i 2de Formiddags og 2de Aftentimer dagligen. De 3 første Classer i Rangen, Militair-Etaterne, samtlige Collegial-Autoriteter, Magistraten og de 32 Mænd, ville erholde særskilt Jndbydelse til at see samme udenfor den for Almeenheden fælleds Tid. Den meget indskrænkede Localitet vil neppe tillade Manges Jndladelse af Gangen. Liget bliver klædt i Sølvmor og bliver at see liggende i den paa en Forhøining satte Tinkiste. Hvis den høisalige Konge havde levet endnu i 8 Maaneder, havde han kunnet feire sit Guldbryllup, hvilken for Kongehuset og hele Landet festlige Dag allerede med de gladeste Forventninger imøde saaes. Hs. Maj. var formælet med Hs. Maj., nuværende Enkedronning Marie den 31te Juli 1790.