Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
J den Hegelundske Prolog hedder det blandt andet: O Kongers Konning, din og vor Konning Regiere du med, Hannem lenge spar met sin kjære Dronning J Sundhed og Fred At vi met dennem i Gudelighed Dig kunde tiene Dertil vor christelig Øfrighed Troligen mene: De Vugdommen maatte fremdragis med J Kaanster og Tuct Som skulle opkomme udi vor sted De giøre ny fruet &c. Efter Fortalen fremkomme paa eengang alle Personer (de i Prologen og Epilogen iberegnede, 40 i Tallet, paa Skuepladsen i forskjellige Grupper. En ung Dreng fremtræder nu og fortæller paa Vers Stykkets Jndhold, peger dernæst med en Stap paa hver Person, og forklarer hvad hver forestiller, hvorefter alle gaae ud igjen. Prologer vare i de Tider almindelige. Paa det engelske Theater blev den Person, der skulde fremsige samme, fremkaldt med Trompetlyd, og var sædvanligen iført en sort Fløiels Kjortel, og den Skik, at Prologens Fremsiger skal være klædt i Sort, synes at have forplantet sig til vore Dage. Skuespillet Susanne bestaaer af 5 Acter. Jmellem sjette og syvende Scene af fjerde Act underholdes Tilskuerne af Calumnia, som er Hegelunds eget Product. Den fremtræder under Skikkelse af et Fruentimmer, i et Optog, som bestaar af lutter Sindbilleder paa dens Egenskaber. Den er klædt i side, men opkiltede, Klæder, med Saxe, Rageknive, Briller, Speil, Vifte, Puster, Skrivertøi, Nøgle &c. i Beltet. Hun har to store Øren, to Tunger i een Mund, dobbelt Hjerte, Vinger paa Arme og Fødder, mange Øine og Tunger over hele Legemet, og er forsynet med Pilekogger, Pile og Bue. Stykket selv har ingen synderlig Værdie, og den gode Nicol Krag tog Munden vel fuld, da han i Anledning af dette Skuespil skriver til Hegelunds Ære. Skal danske Spil nogensinde bliffne kære Oc danske Maal faa Veltalenheds Ære, Da siunes mig efter min ringe Dom Hos denne Mand de det bekom Thi det giffver denne Bog vel at see, Hvo dømme vil ræt uden Had oc Spee &c. Naar som Gud denne Mand vil kalde Maa danske Veltalenhed (all foract) falde. Selv den navnkundige Ole Borch roser Hegelund, ikke blot for sin Lærdom, men ogsaa for hans udmærkede Gaver som Skuespildigter. Man seer heraf, hvor lidet mangen Lovtale betyder, naar den har et Par Aarhundreder paa Bagen, og man kan nu sikkerligen uden Had oc Spee, sige, at den ringeste Discipel i Ribe Skole vil kunne skrive ligesaa gode Vers, som dens første Rector i det 16de Aarhundrede, og at dansk Veltalenhed ingenlunde faldt, da Susannes Digter gik til sine Fædre. Foruden dette Stykke har denne Forfatter skrevet, formodentlig som Rector ved Ribe Skole, og til sammes Brug: 1. Om Abel og Cain. 2. Om Abraham. 3. Om Lazari Opstandelse. H. Om de ti Spedalske. S. Om den rige Mand og Lazaro. De øvrige gudelige Comoedier, man kjender, ere: Om Jephthe Løfte, en latinsk Tragoedia Georgii Buchanans Scoti, udaff Dommernes Bogs 11 Cap. Om Abrahams Liff oc Leffnet, en leeg Georgii Rollenhagen, hvilcken Seffren Scriffter, Borgemester udi Kolding, od satte af tydsk paa dansk. Hieronymus Justi, som ogsaa kaldes med Tilnavn Ranch (som var bleven Sognepræst til Graabrødre Kirke i Viborg, og døde i dette Kald 1607) skrev følgende originale danske Stykker, Kong Salomons Hylding, en lystig og nyttig Comoedie, af Kong Davids Historie uddraget; Kbh. 168. 4to. Samsons Fængsel, det er en ynkelig Tragvedie om den stærke Krigshelt Samson; Aarhuus 1633 og 1646, 4to. Karrig Niding, det er en lystig Leg eller Comoedie, Aarhuus 1633, 4to. - Kong Salomons Hylding har Forfatteren tilegnet Kong Frederik II., og i Tilegnelsen hedder det blandt andet: at han har forfattet den i Anledning af Kongens Søn, Hertug Christian d. 4des Hylding i Wiborg (1584) ther met at forære hans N. og forlyste i denne hellige Bestilling; at efter Cantsler N. Kaases Raad, og Superintendenten M. Peder Tøger sens Befaling "Skolemester, Høilærde Mand, M. Peder Høg, den agere skulde."(Fortsættes.)