Københavns Adresseavis, 1762-10-22
Man hørte samme Aar om mange store Jldsvaader, 2, som vare opkomne paa adskillige Steder; men iblant dem alle var ingen større og forskrekkeligere end den, som traf den Kongelige Danske Hoved= og Residentz=Stad Kiøbenhavn, da derved næsten to tredie Dele af samme Stad, bleve jammerlig lagde i Aske. Denne grusomme fæl Jld opkom den 20 October, om Aftenen Klokken 8te i et lidet Gortler Huus, som var beliggende lige over for Vester=Port, og da det blæste samme Tid en sterk Syd=VestVind, tog Jlden saaledes Overhaand, at den ikke kunde blive slukt og standset førend Fierde Dagen derefter, uagtet alle de hastige Anstalter, som bleve gjorte til Redning. Jlden angreb først Vester=Gade, som inden faa Timer af brændte. Den følgende Morgen laae den anden Gade og gandske i Aske, og da Heden af Jlden var overmaade stor, saa faldt Funklerne saaledes hen paa den tredie Gade, at et Huus strax kom i Brand, og altsaa var der Jld løs paa to Steder. Man tænkte at ville frelse Frue Kirke fra Branden, ved at lade det paa Hiørnet af gammel Torv og Nørregade staaende Huus kaldet Blasen, hvor der var som endnu en Viinkielder, ved en Mine springe i Luften, for om mueligt derved at standse Ilden; Men Jldfunkler, ne, som opfyldte Luften, antændte Spiret neden til, og da det faldt ned, Slog det ikke allene den nordre Side af Kirken ind, men knusede endog de næst derved staaende Huuse. Foruden Frue Kirke, bleve Hellig Geistes, Trinitatis, og St. Petri Kirke forvandlede til Steenhobe. Universitetets Bibliothek, som med Runde Kirke afbrændte, var iblant den ubodelige Skade ved denne Brand. Da Jlden saaledes i fire Dage havde fortæret alle Ting fra VesterPort, og den hele Strekning over Gammel og Nye Torv, Nye Gade, Wimmelskaftet, den ene Side af Amager Torv, Kiøbmagergaden, Silkegaden, og heen til Gothersgaden ved Rosenborger Have, og lagt Raadhuset, Veysenhuset og de forbemeldte Kirker i Aske, angreb den og den smukke Reformeerte Kirke. Man regnede over Hovedet 67 Gader og Torvepladse, og 1657. Huse og Gaarde, (nogle skriver et langt høyere Tal, nemlig 3670, hvorunder Bag K. privilegerede. Efterretninger. og Norge. Staden og forsendes. Posten. den 22 Octob. huse, Sidehuse a. skal være indbegrebne, som Jlden angreb, endskiønt de ikke allesammen gandske afbrændte. Il den var saa grum, at den brændte ned i Jorden, og spaa rede ikke de Afdødes Legemer i Graverne. Den Yuk og Bedrøvelse, som da var paa Færde, lader sig ikke beskrive. Mange Mennesker fløttede deres Gods 6 a 7 Gange fra et Sted til et andet for at frelse det, og maatte dog til sidst miste det. Kongen og Kronprinzen var selv til Hest tilstæde ved Ilden, og opmuntrede Folk til at arbeyde; de lode og hist og her nedrive Huse, for at forhindre Jlden. Da Brandfolkene deels vare beskadigede, og deels saarede, lod Hans Majestet en Deel af Garnisonen og Skibs Tømmermændene hielpe til med; og da Stadens Sprøyter ikke kunde giøre meere Tieneste, tillod Kongen at bruge dem, som hørte til Floden, hvoraf man i Førstningen vel sporede god Nytte, men da man manglede Vand, og det blæste temmelig sterk, vilde alle gode Anstalter intet hielpe Folkets Elendighed gik Kongen meget nær til Hierte, og han tilkiendegav dem sin ømme og faderlige Medlidenhed, i det han reed omkring paa Volden, og hvor ellers de arme afbrændte Folk havde taget deres Tilflugt hen under aaben Himmel; han trøstede disse Nødlidende Mennesker, og befalede, at enhver, som forlangte det, kunde hente Brød til Nødtørft fra Hans Proviant=Huse. Der blev og gjort Anstalt til allehaande Levnetsmidler forderligste Jndsendelse. Consumptions Accisen blev ophævet i Kiøbenhavn. De 100 Studentere paa Regentzen, som have de fri Kost paa Klosteret eller Communitetet, fik 3 Mark i Kostpenge om Ugen, indtil der kunde blive gjort andre Anstalter til deres Forpleyning. De afbrændte Præster bleve og anviiste anseelige Penge=Summer. For at formilde Borgernes haarde Skiebne, maatte og en Deel af Besetningen strax rykke til Helsingøer, og andre Pladse i Nærværelsen. Mange hundrede Familier fik frie Transport fra Staden omkring i Provintzerne; til hvilken Ende Skipperne fik Ordre ikke at seyle bort, førend de havde anmeldt sig ved den anordnede Commission, for at tage de afbrænde te Folk med, som vilde til et eller andet Sted i Riget. Stiftamtmændene fik Ordre, at skaffe alle dem frie Huus og Forpleyning Vinteren over, som ingen Slægt eller Venner havde paa de Steder, hvor de kom hen. Paa Ladegaarden bleve indlagte og forsørgede saa mange som der Den Elendighed, som foraarsage. kunde rummes. des af Jldebranden, forøgedes af Tyve og onde Menneskeer; hvorover der blev sat en egen Commission, til at examinere saadant Tyve=Pak, og alle fordegtige og mistænkte Personer, og efter befindende exemplarisk at lade dem straffe. For at see den afbrændte Stad des hastigere opbygget. igien, udkom en Kongelig Forordning den 21 December, samme Aar, ved hvilken de afbrændte Jndvaanere bleve givne store Friheder, nemlig: 1) At alle de Capitaler, som derefter indkom i Riget, maatte udføres igien, uden at betale 6te og 10de Penge deraf. 2) Alle indkommende Bygnings Materialier at være Toldfrie, og Husene saa vel i Freds= som Krigs=Tider være frie for al Jndqvartering, og borgerlige Tynger, i 20 Aar for dem, som byggede 3 Etager, 15 Aar for 2 Etager, og 10 Aar for 1 Etage. 3) Den halve Rixdaler Accise for hver Tønde Malt ophævedes for de Afbrændte. 4) Til Handelens Flor skulde Tolden settes paa en bedre Fod. 5.) Den overdaadige Pragt i Klæder og Huus=Meubler afskaffes. 6.) Jngen Moratoria eller Protectoria meere gives til nogen.