JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Fra Dantzig har man ved en af Generalstabens Officerer, Capit. Plandt, hvem Vaabenstilstandens Overbringelse var overdraget, erholdt Efterretning om dens Tilstand. Med megen Møie lykkedes det Officieren at komme ind i Festningen, da Gouverneuren, kied af de mange Parlamentairer som Fienden dagligen tilsendte ham, havde erklæret, at han ikke modtog flere. Neppe kan man forestille sig den Glæde som hans Ankomst foraarsagede i Garnisonen, der langt fra ikke har Udseende af en beleiret Pladses Garnison; den er Herre over hele Omegnen. De Rationer, som man medens Vaabenstilstanden maa levere den, er fastsat daglig til 20,000, hvilket med Rette foranlediger Reklamationer fra Gouverneurens Side. Adskillige Gange har denne Garnison, medens den fem maanedlige Blokade, kastet Houbitser i det fiendtlige Hovedqvarteer og ligesom beleiret det. General Rapp har sammenbragt en god Bataillon af Garden til Fods, der bestode af fattiguerede eller forfrosne Folk, som vare flygtede derind. Levnetsmidlerne i Festningen vare sikrede paa et Aar. Konstforstandige holde for, at den kunde holde sig over 3 Maaneder mod aabnede Løbegrave, om endog Fienden havde et Beleringsskyts af 200 Kanoner. Men hidindtil havde Fienden endnu ikke tilkiendegivet Hensigten af et vove et saa svært Foretagende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Keiser Alexander indtraf den 16de Juni i Opotschna. J hans følge bemærkede man blandt andre de Herrer v. Tolstoy og v. Nesseleode. Fra Hs. Maj. Keiserin af Østerrigs Side var Overstaldmesteren Greve v. Trantmannsdorf sendt den russiske Keiser imøde. Den 17de begav ogsaa Greven af Metternich sig fra Gitschin derhen. Keiseren af Østerrige har for en Tidlang taget Slottet Kosmonos ved Jungbunzau, der tilhører Grev v. Mirbach i Beboelse. - J Prag befinde sig blandt flere af den allierede Armees Generaler, Churprindsen af Hessen, Arveprindsen af Oldenborg, Generalerne Miloradowitsch og Thielemann. -Med General Scharnhorsts Befindende staaer det sig endnu slet; han lider meget af følgerne af sine Saar. - General v. Bülow har med sit Korps, der op Allgemeine Zeitung giør følgende Bemærkninger over Vaabenstilstanden. Den er efter alle Kyndiges Dom et Mesterstykke af strategisk Viisdom. Den de franske Armeer inddrømmede Deel af Nederschlesien giver Krigerne en beqvem Hvilepunkt; Glogau behersker Oderen, og giver mange Berørringspunkter med Hertugdømmet Warschau. De beleirede Fæstninger, som tildeels vare udsatte for Mangel, provianteres nu af Fienderne selv; og Hamborg &c. bliver i de Franskes Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Under disse Omstændigheder synes de kombinerede Magter ved Vaabenstilstandens Afsluttelse selv at have givet tilkiende, hvor stor deres Svækkelse maa være. Hele Nederlausitz, en Deel af Wittenbergerkredsen, og noget af Leipzigerkredsen besandt sig i General Bülows Hænder; Hertugen af Regio havde trukket sig mod Torgau, efter flere blodige Fægtninger mellem Høyerewerda- og Luckau; Kosakker stode mellem Muska og Sorau, og foruroligede Landeveiene; - nu rømmes alt dette ifølge Vaabenstilstanden. Mod de preusiske Frikorps har man endog i det Weimarske og Gothviske opbudt Landstorm. De Saaredes Transport til Dresden og andre Hovedhospitaler, som af Mangel paa Vogne tilsidst maatte skee paa Hjulbøre (!), hvormed daglig Mange hundrede Bønder vare beskieftigede, er nu lettet. Korn er i stor Mængde opkjøbt i Sachsen og Bøhmen, og Veiene fra det indre Tydskland bedækkede med talrige Førseler; allene giennem Gotha gik den 1ste Juni 19000 Kister Tvebak, nu kan der og under Vaabenstilstanden transporteres fra Vestfalen oved Elben til Sachsen og Dresden. Endelig viser denne saa forønskede Vaabenhvilden seierrige Krisers alvorlige Villie: at skienke Fastlan, dets sukkende Folkeslag Fred!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Spaniens nordlige Deel renses nu retskaffent for de omstreifende Jnsurgenthander, der forjages af deres Smuthuller ved General Klausel, som efter Keiserens befaling udelukkende er beskieftiget med at udrydde disse og bringe Orden tilveie i de nordlige Provindser. Jsær har han havt med Høvdingen Mina at giøre, der med tre Jnsurgentbatailloner holdt sine utilgiengelige Smuthuller besatte. Mina mistede 1000 Mand. Slaget stod i Egnen af Roncal, hvis Jndbyggere fordum skal have slaget den mouriske Konge Abdorraman, og derved faaet Lov til at føre en egen Fane, som de ogsaa dennegang brugte, men forsvarede saa slet at de lode den i Stikken i Skoven, hvor den blev funden af en fransk Soldat. Adspredte Hobe at denne Bande vanke nu om i enkelte Pelotons og ville let tilintetgiøres. Mange Magasiner og Vaabenpladse ere tagne. Allere i Egnen af St. Crux fandtes og toges 1000 Bajonetter, 600 Landser og 12 til 1500 Flinter, samt et stort Forraad af Klæder, Krudt o. s. v. - Jfølge Skrivelse fra Lissabon af 28de Maj ville Lord Wellington med allerførste begynde sine Optrationer. Den franske Armee ville stille ham 55000 Mand Infanterie og 7000 Mand Kavallerie imod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
J Engelland havde man nu erholdet GeneralStewarts omstændelige Beretninger over Fegtningerne i Tydskland den 19de, 20de og 21de Maj. Han melder, at de allierede Armeer have klempet med det roes værdigste Mod, og angiver de Punkter, hvortil de have trukken sig tilbage. Naar man sammenligner de sidste Depescher med de første, saa maa man undre sig, at de første fra de Allieredes Side lovede en stor Overlegenhed af Magt over de Franske, og at man nu siger, at den franske Armee har været langt stærkere end de allierede Armeer. Hedder det ikke, at regne efter Begivenhedernes Gang. - Sir Carl Stewarts Depescher, siger Morning Chroniele, har gjort et levende Jndtryk paa det engelske Publikum, thi de erholde derved næsten Tilstaaelsen, at de Allierede ikke ere istand til at modstaa den franske Magt. Han udtrykker sig paa en Maade som lader slutte, at de Franske i det sidste Slag vade de Allierede langt overlegen i Antal. Man maa desaarsag forundres over Overdrivelsen som hersker de russiske Troppers Fortegnelse, som man kun have gjort bekiendt for hos Publikum at opvække store Forhaabninger. Do disse Fortegnelser ikkun indeholde de paa Kamppladsen tilstædeværende Tropper, saa ville de kun indgyde lidet Mod, thi man har af gode Kilder viist, at de franske Garnisoner, der ikke deeltage i noget Slag beløber sig til 70000 Mand. Hvor ere da Russernes utallige Legioner blevne af: Have de maaskee ogsaa lidt at den forrige Vinters Strenghed. - Det merkeligste Sted i Sir Stewarts Brev er det, hvor han melder, at de Allierede vare blevne i deres Stillinger, hvis ikke Klogskabs Grunde, der stode i Forbindelse med Tilbagesyn af største Vigtighed, anderledes havde afgjort det. Hvad vare vel dette for Tilbagesyn, Et Rygte siger, at de bestode i en aldeles Munitionsmangel, og da de Allierede hverken have tilstrækkelige Magasiner eller Krigskommissariats, saa var deres svækkede Antal sikkert ikke den eeneste Aarsag til deres Tilbagetog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Paa St. Doming er nu Pethion aldeles Seierherre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Sverrig, hedder det i en Skrivelse fra Gothenborg af 15de Juni, har atter giort et forsøg paa at bringe de Danske paa andre Tanker, men forgieves; man anseer desaarsag en Krig mellem Sverrig og Danmark som uundgaaelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Jfølge Hs. Maj. Kongens allerhøieste befaling er fra det Kongl. danske Kancellie under 29de Juni d. A. udstædt følgende Bekiendtgiørelse angaaende Skibe, som indbringe Kornvare til Norge, at Skibe og Fartøier, som til Norge have indbragt eller herefter maatte indbringe Kornvare, indtil 2/5 af deres Drægtighed, maae under alle Omstændigheder og politiske Forhold, ubehinbret og uden Beslag afseile til hvilkensomhelst fremmed Havn, uanseet hvilket Flag Samme fare under og hvilken Nations Borgere saadant Skib eller Fartøi tilhøre."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Til Helsingøer ankom den 5te Juli en Adjutant og Major Grev Løwenhaupt med Breve til Kommandanten fra Helsingborg. Han havde taget 2de danske Søemænd med sig og reiste strax tilbage igien. Samme Dag passerede en Koffardieslaade giennem Sundet, konvoreret af en svensk Kutterbrig og nogle Kanonbaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Et svensk Orlogskib ligger til Ankers østen for Hveen. Staten tabte i Mandage en dristig, gavnelysten, kundskabsrig Embedsmand i Statsraad Bærens, Ridder af Dannebrogen, Justitiarius i Fottigvæsenets Politieret, Assessor i den Kongl. Lands Over, samt Hof= og Stadsretten. Hans Fortienester af Fattigvæsenet og dets Sundhedsvæsen ere uforglemmelige. Han var et virksomt Medlem af Konstflitselskabet saavelsom af det Standingviske Litteraturselskab; og hans frugtbare Pen har leveret adskillige Skrifter af meget Brugbarhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Den 1ste Juli døde Jnstitulbestyrer Jacob Dreyer i sit 70de Aar. J sine sidste tyve Aar havde denne værdige Ungdomslærer virket Gavn i Stilhed ved en Skol for de første Begyndere. Han var En af Efterslægteskolens Stiftere, og i Efterslægtsselskabets første Dage holdt han for dets Ungdom med Flid og Tydelighed bekonomisk technologiske Forelæsninger, hvilke endnu taknemmelig erindres. Hans Vandel var et Mønster paa Beskedenhed og Religiøsitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Det Kongl. privil. Skuespillerselskab fra Odense, under Hr. Francks Direktion, der i Sommermaanederne opholder sig paa Tranekiær hos Hs. Excell. Hr. Generallieutenant Greve Ablefeldt Laurvig, giver i denne Tid nogle forestillinger i Nakskov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Apotheket i Nyekiøbing paa Falster skal nu være solgt til Hr. Kand. Pharmaceut. Mohr for 20,000 Rbdal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Som et lidet Bidrag til Tidens Karakteristik maa det ansees, at der paa Politiekammeret i Kiøbenhavn ligger til Eftersyn endeel Uhre, som i Spil ere bedragne deres Eiere fra, og 2 sølvbeslagne Pibehoveder, fraranede paa samme Maade. Unægteligt give vore nærværende Dage mangehaande Stof for den, som vil samle Bidrag til en Nationalkarokteristik. Det meget Gode og Skiønne, som for fa Maaneder blev talt og skrevet om vor lykkelige Pengeforandring, er langst slaaet i Glemmebogen; den Lærde i og Ulærde demonstrerer saa soleklart, at en Bankoseddel- der skulde gielde 1 Mk. - ikke er mere end 2, høit 3 Skilling; snart troer man i hver Dreng at høre en Finantsminister. Af dem, som have Livets Nødvendigheder at forhandle eller frembringe, spænder den Ene Buen høiere end den Anden. Som en følge heraf tiltager Pengeforagten, og Priserne slige ikke, men flyve i Veiret; hvad Man i Dag kalder overspændte Fordringer, hedder i Morgen Røverkiøb; Speculationsaanden udbreder sig; Profiten er der en almindelig Jagt efter. Prangerræsenet bemykkes med de bøderligste Benævnelser. Korn og Smør haves i Overstødighed for den, som kan betale, og der er jo got Kiøb for den, som kan betale, Lykkelig den, som kan udholde Prøven, uden at henrives af Strømmen, thi en Sandhed er det at Livets Ophold udkræver for Øieblikket ikke 6, men 20 Gange saa mange Penge som før. - Taxter sættes i Aviser; Tarvelighed hyldes med Munden og øves af den - Uformuende. Det Nederste vindes øverst og det Overste nederst. Man skriver og Jøder; Man beleer den klynkende Misanthrop; thi Folk, som kan skove Penge ind (og det kan i Tallet de Fleste) lide ingen Nød, og denne stygge Latter binder Tungen paa saa Mange. Man fordrer 20 dobbelte Jndtægter, og knuerer, naar der kræves en Smule Tillæg til den Fattiges Underholdning. Man takker Gud og Regenten, der hidtil frelste Os fra Krigens Rædsler; men er selv sit Lands og Medborgeres værste Fiender ved alskens Udsuelser. Man hører Sandhed, uden at giøre derefter, haver vel endog dens Forkyndere. Presserne ville snart gaae i Stade inkommodere jo og Gotfolk saa meget, Patrioter, sukker over saa mange spildte Opfordringer til at handle i den bedste Konges Aand og virke til Statens Velsom dog er Alles Vel. - -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Tallotteriet. J den 903 Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere: 3. 75. 89. 50. 73.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Befordringer i Aarhuus Stift. Tiende-Commissair og Jnspecteur paa Frysenborg, Grevskab, Tommesen, udnævnt til virkelig Commerceraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Bekiendtgiørelser. Efter 13 Ugers smertefulde og bentærende Sygeleiindgik min elskede Kone Kirstine Marie Jørgensdatter, fød i Øster=Skieringe i Fyen, til et bedre Liv ved en rolig Død, Natten imellem den 21de og 22de d. M., i sit Alders 66de Aar. Dette bekiendtgiøres herved fraværende Slægt og Venner paa egen og den salige Afdødes efterladte myndige Bøens Vegne. Lundehuset ved Ruugaard, den 28de Juni 1813. Villum Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Gaars Eftermiddag behagede det det alvise Forma ved Døden at bortkalde min elskelige gode Mand Laurids Saabye, Sognepræst for Østbirk og Yding, Menigheder, i hans Alders 63 Aar. Denne for mig, smertelige Skilsmisse bekiendtgiøres herved fraværende Slægt og Venner, som for hans retskafne Vandel og blide Omgang med mig vil beklage Tabet og ære hans Minde. Condolence frabedes. Ostbirk Præstegaard den 8de Juli 1813. Paa egne og Børns Vegne. Sophie, sal. Saabnes, fød Olsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Mandagen den 12te Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Byens Raadstue, foretaget Auktion til Bortforpagtning af 21 Gaards Avlinger, Domkirken her i Byen tilhørende, efter de Konditioner som paa Auktionsstedet bliver bekiendtgjort. Aarhuus, den 5te Juli 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Auktions-Direktionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Forpagtning og Salg. Tirsdagen den 27de Juli førstkommende, Kl. 11 slet Formiddag, agter Eieren, Kammerraad Marcussen, ved offentlig Auktion paa Jsgaard, at bortforpagte paa 10 Aar, fra 1ste Mai 1814, Jsgaards Hovedgaards Avling paa Mols i Tved Sogn, under Randers Amt, med underliggende 300 Tdr. tiendeydende Hartkorn, hvoraf omtrent 1/4 Deel endnu drives med Hoverie. Med Gaarden følger, som Jnventarium, endeel Besætning af Bester, Vogne, Plouge, Harver a. Til Gaarden faaes, det ene Aar imod det andet beregnet, Rug 60 Tdr., Byg 50 Tdr., Havre 70 Tdr., Ærter 20 Tdr., Boghvede 20 Tdr., og græsses aarlig 70 Stude, 40 Køer og 70 til 80 Faar med deres Yngel, foruden de fornødne Bester til Avlingens Drivt. Samme Antal Kreaturer, og undertiden flere, foeres og om Vinteren. Gaardens Korn og Fedevare befordres beqvemmelig søeværts til Aarhuus, da Jsgaard er beliggende til Udkanten imod Havet, imellem Knebel og Helgenes Vige, lige over for Aarhuus, og neppe har 1/4 Miil til Udskibningsstederne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Jfald Liebhavere melde sig, agter Eieren samme Dag og Tid at lade opraabe og ved offentlig Auktion bortsælge, om fornøielig Bud skeer, en Parcel af Jsgaardsfri Hovedgaardsjorder, Hartkorn 16 Tdr. 1 Skp. 1 Alb., som i nogle Aar har været inddeelt, dyrket og drevet for sig selv. Med samme Parcel følger Bygningerne af den nu Forpagtergaard, bestaaende af 3 Rad Huus, og nogle af Jsgaards Bygninger, ligesom og Tveds Kirke-, Korn og Qvæg-Tiende, om forlanges, kan følge med samme Parcel. Konditionerne, saavel om Forpagtningen som denne Parcels Kiøb, kan behagelig erfares hos Eieren Kammerraad Marcussen paa Jsgaard pr. Ebeltoft. Skulle en Liebhaver hellere ville handle underhaanden, kan det og skee, naar han behagelig melder sig inden den 12te Julii næstkommende, til hvilken Tid jeg herved lover at være tilstede, hvad Dag han behager at komme. Skeer Handel underhaanden, skal Auctionen betimelig blive afvarslet. Jsgaard, den 24de Juni 1813. Marcussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Auktion. Efter Vedkommendes Forlangende bliver Tirsdagen den 27de Juli, om Formiddagen Kl. 10 præcise, her i Thisted, ved offentlig Auktion, bortsolgt følgende at Capitain Poul Germann fra Gothenborg hans indstrandede og paa Thisted Toldbod oplagte Ladning, nemlig: a) 2 Stel Chinesisk Kaffen og Thee Serviet, hvoraf det ene Stel er noget defict. b) 2 Bo depsatser af Glas med sølvpletteret Fad. c) 23 Stkr. polerte fine Kaaber Theekiedler. d) 4 Dosin moderne Viinglas, e) 25 Stkr. engelsk Klæde af forskjellig Fiinhed; deriblandt et Stk. 1/2 bredt til Billard Overtræk. f) et Stk. grønt Flonelle. 3) 2 Stkr. uldne vævede sieldne Gulvtepper. Varene ere 2 Timer for Auctionen til Eftersyn paa Thisted Toldbod, og sælges absolut til den Høistbydende, enten til Forblivelse i Landet eller til Udførsel, efter det høi Kongl. General-Toldkammers forhaabentlig til den Tid indløbende Resolution. Thi indbydes Liebhaverne bemeldte Tid og Sted at møde, da Conditionerne skal blive bekiendtgjorte. Thisted, den 1ste Juli 1813. Brenlund, Auctionsdirekter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Til Leie. ønskes en god Leilighed for en Familie, paa en af Byens gode Gader. Det nærmere erfares paa Adressekontoret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Den Leilighed som Mad. Mossing beboer ved Aaen er at faae til Leie til førstkommende Mikali=Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Ligeledes kan bekommes god Holsteensk Rug og gode Svedsker til billige Priser. Aarhuus, den 9de Juli 1813. Jacob Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-09
Niels Mikaelsen vilde uden Ophold indfrie sit pantsatte Gods for den derpaa laante Sum; hvis han ei indfinder sig inden 14 Dage fra Dato bliver det bortsolgt ved offentlig Auktion. Aarhuus, den 9de Juli 1813. Jens Siemonsen. Et Sølv Lommeuhr med Sølv Skibe og to Sølv Kasser, hvorved et mørkeblaat Kammelgarns Baand med Messing Uhrnøgle, er Mandagen den 5te Juli tabt paa Veien fra Mindeporten til den saakaldte hellige Kilde. Finderen ombedes mod en passende Douceur at levere samme paa Adressekontoiret i Aarhuus Fra Pressen er nyligen udkommet: Bor Joderne taales i Staten? AfS. S. Blicher. Det faaes for 16 Rbd. paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-10
Udenlandske Efterretninger. (af samtlige danske og norske Aviser sant Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-10
Følgende interessante Digt, som Hr. Professor Guldberg sidstleden 28de Juni modtog indagt i et svenske Brev og hvoraf Hr. Professoren i Dgen har leveret en Oversættelse, lærer, hvad vi Danske vidste forud at alle Svinske tænke ikke som den svenske Regiering. Kongernes Skikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-10
Sverrige Første en Vane har, den man ei noksomt kan berømme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-10
En Politik, saa høi og rar, kunde ei Carler og Vasøer drømme. Fiskede de efter fremmede Land, fistedes der med Glavind som Mand. gang, Kronprindsen haber saa blodig Færd, Sult er den ædle Krigshelts Spærd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-10
England har ligesaa vakker en Skik, Fordom kaldtes det vel at røve, men, efter nyere Politik, meget bedre Venskab at øve."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-10
Dannemarks Flode vandt Britters Behag, og de den hentede. Ringe Sag! Dumhed, strax derfor til Vaaben at tyer Danmark fortiente sin afbrændte Bye. Dannemarks Konning har og en Skik; at den maa ærgre Folk tildøde. Ukyndig i sand Politik kalder han begges Møie for Brøde. Giengield han kræver af engelske Ven og vil ei bytte sit Norrig saa hen. O, hvilken høiforstokket Siel, blind for Venskab og eget Vel
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-10
Sverriges Høvding har og sin Skik. Jkke den mindste Forklaring han giver, før, efter udregnet Politik, han er vis paa, hvad Virkningen bliver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-10
Giennem Holsteen og Jydland man gaaer: Sielland saa atter en Ulykke faaer. Er alt først taget, og Legen fuldendt, giøres og Grunden til Krigen bekiendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-10
England har en velselig Skik. Gierne det giver Venner Kage, men, Notabene, Politik byder: at Vennerne selv maa bage. Norrig, hvis Sverrig det tage kan, skiænkes bort venligst af Engelland. O, hvilken adel Gavmildhed! Man maa af Glæde græde derved. Dannemarks Konnning har en Skik, i allerhøieste Grad at laste. Norrig - er det nu Politik - vil, som en Klædning, han er forkaste. Grille medrette det kaldes kan: holde paa saadant et gammelt Land. Troskaben, Fieldenes Arv og Pryd, er en forlagt og gammeldags Dyd. Nordmand du har en forbistret Skik. Jkke Dit eget Bedste Du kiender. Efter Din dumme Politik passe ei Lænker med Fieldboens Hænder. Ømmeligt styrer Din Konning sin Arv saadant ei svarer til Normandens Tarv. Buk Dig for Svensken, giør Pinen ei lang! Kronprindsen veed, Du til Pidsken har Trang. *) See Proklamationen, eller, som den kaldes, det paa kulaire Brev fra en Svensk til en Norsk, hvor det i Norrig, Dan, Holsteen, har alle den Sti, er det ei Harme den at nævne? at det er Borgerpolitik sin fornærmede Konge at hævne; at man skal kaste med kæmpende Haand, fremmede Herrer trykkende Baand. Fyl saa treenig og fæl en Skik læmper sig ei efter vor Politik. der: "Han (Kronprindsen) er desuden i Vane med at befale og alvorlig i sine Foretagender, uden at være tvær og gnadrig ved Beraadslaaelserne. Og Du veed, at vi Nordens Jndbyggere, saavel Nordmænd som Svenske, taale godt en vis Portion af Strænghed og Alvor i Statsstyrelsen, saasom vi have en Smule Hæng til Selvraadighed, der er staaer til at forene med Skik og Orden. Statstidenden, Nr. 48, 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-10
I Helsingøer jordedes den 1ste Juli en Dannebrogsmand og Jæger-Underofflerer af det 1ste jydske Jnfanterie-Regiment, Diedrik Ulrik, kun 27 Aar gammel, med stor Høitidelighed. General Banditz og en Mængde Officerer af Regimentet bivaanede den Afdødes Jordefærd. En Egekrands omgav Hæderstegnet som laae paa Kisten. Ogsaa en Krands af Cypres og Kierligheds blomster zirede Kisten. Professor Sandal hædrede den Afdøde med en passende Tale. Hvorfore Dannerkongen havde hædret denne Kriger er denne: Han havde en liden Kommando af 17 Mand paa den liden Øe Egholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-10
Den 23de Mai 1809 nærmede sig ikke mindre end 12 slendtlige Slupper og Barkasser Øen, men den kjække Ulrick med sine raske Jægere holdt med hurtige og treffende Skud Flenden tilbage vil i en halv Time, da imidlertid Kapitain, nu Major og Rødder Guldberg, og Lieutenant, nu Kapitain og Ridder Bentzen, ilede fra den nærved liggende Aggers Øe til Undsætning med 2de Feldtkanoner, hvormed Fienden blev saaledes hilset, at han efter to en halv Times Fægtning maatte flygte tilbage med brodne Pander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-10
Afdøde Etatsraad og Ridder Bærens har i sit Testamente blandt andet anordnet følgende Bestemmelser: J Henseende til min Begravelse bestemmes, at naar jeg er død, skal en Pulsaare overskiæres og mit Legemstraxs udbringes paa almindelig eller et andet Hospital, og derfra jordes paa samme Maade, som de Fattige, i enhver Henseende, og uden at der maa indbydes Nogen til at følge mit Liig. Det Hospital, som saaledes under mig Plads indtil jeg kan jordes, erhe der udbetalt 50 Rd. J Stervboehuset maa ingen Sørgaardiner, ophænges. En simpel Liigsteen skal paa Kirkegaarden, uden for Porten tække min Grav, og derpaa sættes den Jndskrivt, hvormed jeg har i disse Dage sluttet mit Liv og Levnet, som Ordenskantsleren har befalet mig at indsende. (11te Marts) Jeg bestemmer ingen Tvangsmiddel for at være overbeviist om, at min efterladte Hustrue vil opfylde mine nævnte Ønsker, da hun vist bidrager Sit til at de gaae i Opfyldelse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-10
Mariboe Avis fortæller med meget Bram, hvorledes en Garver Jessen i Nakskov nyligen feirede sin høie Fødselsdag; om Aftenen god han en stort Giestebud for et talrigt Selskab af Byens og Omegnens Beboere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-07-10
Under en harmonisk Musik tilbragtes Tiden før Maaltidet med Promeneren. Over Bordet bleve Skaaler, udtømte for Kongehusets Velgaaende o. s. v.