JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Extract af den i No. for indførte Stævning. Ved Stavning, som er indført i Statstidenden No. 101 for dette Aar, et den eller dem, som maatte have i Hænde en af forhenværende Leietiener Mathias Broch i Kiøbenhavn, til daværende Baron, en Greve Christian, i Henrich August Hardenberg=Reventlan til Grevskabet Hardenberg Reventlan, Storkors af Dannebrogen a. a., under 13de December 1805 udsære og den 16de f. M. i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret Kiøbenhavn tinglæst Obligation, stor 3000 Rd. d. C. med Panteret i Huset al. No. 163 nyt No. 159 paa gammel Mynt i Kiøbmager Qvarteer i Kiøbenhavn, indstævnet til at møde i fornævnte Ret den første ordinaire Retsdag, der er en Mandag. April Maaned 1827, om Formiddagen Kl. 9, for at fremkomme med og beviisliggjøre deres Adkomst til bemeldte Obligation, da Citanten ellers, i Medhold af en Kongelig allernaadigst Bevilling, vil paastaae den mortificeret J ved Hom. en TelameEnhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Ma E grethe Nielsdatter og forhen afdøde Mand, Baadfører Hans Rasde mussen af Dyreborg under Hvedholms Gods, indkaldes herved, inden 12 Uger fra Dato, saadant havende Krav for Undertegnede, som committeren b. Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre. hvedholm pr. Faaborg, den 9de December 1825. Brandt. Ifølge Kongelsk allernaadigst Bevilling af 9de denne Maaned, som vil blive læst i den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret deri Staden, saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, Bodemenders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormern, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: at Vi, efter Vexel mægler Baruch Jsaac Adler af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenharn, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at har ved Proclama, i lub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den 1 Danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene 6 sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og i saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden, efter Forordningen af 20de Februar 1717, forbeholder; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skret ved Proclama efter Loven. Det skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for Vor Lands Overretsamt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skabe at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 9de December 1825. Under Vort Kongelige Seial. sk. S. efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Raas. Cold. Monrad. Ørsted. Lassen. A. C. Kjerulst. Lange. Hansen. Moltke. Stehuse, Cancellist.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Bevilling for Vexelmægler Baruch Jsaac Adler af Kiøbenhavn i til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde sine Creditorer. indkaldes herved alle og endver, som maatte formene sig hos mig at have noget at fordre, sub poena præclusi et perpetui slentii, med Aar og Dags Varsel, til saadant deres havende Krav for mig at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 14de December 1825. Baruch Jsaac Adler,
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Vexelmægler, boende paa Amagertorv Nr. 33. Hvo som maatte have at fordre i Stervboet efter afgangne Ane Christens 1) datter, Reebslager Peder Strands Hustrue her i Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 15de December 1825. Birch. Gude.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Ja Gaardmand Christopher Pedersen af Stabrand, Nødager Sogn, har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, er ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt tinglæses ved Overretten og vedkommende Underret enhver som i dette Boe maae have noget Krav, indfaldt med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere saadant Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Ebeltoft, den 11te December 1825. Stocksleth. Efterdi Gaardmand Sønnik Detlefsen Hover i Havstrup, Osbye Sogn, Haderslev Herred, der bortsolgt dans hidtil i Besiddelse havende Eiendomsgaard c. p. sammesteds, til Hr. Broder Hansen Beker under den Forpligtelse at hiemle ham ommeldte Gaard fri for al offentlig og hemmelig Gield, saa indkaldes paa forlangende af Vedkommende, herved af mig paa Rettens Vegne sub poena præclusi og ved Lovens Straf med 12 Ugers er jure reali maatte have lovlig Krav eller Fordring til forbemeldte Gaard, Varsel, fra dette Proclams sidste Publication regner, Alle og Enhver, som in specie til en derpaa protocolleret, af Hans Laurigen Fallesen som indestaae for al Krav, i Henseende til de hans Svigerfader Christen Jessen, fordum Eier af Gaarden sub dato 3die Mai 1783 overtagne Cantion, at ville protocollerede Poster undtagen - at melde sig legali med udi Hadersler ved Contract af 3de Juni 1749 udlovede 100 Mk. og en Seng, de øvrige opholde sig uden for Haderslev Herreds Jurisdiction, at fremstille her paa Herreds Actuariat, hvorved det tillige paalægges de Creditorer, som maatte Stedet en Procurator ad acta. Haderslev, den 8de December 1825. Lassen. 7 følge Placat af 26de October 1792, indkaldes Creditorerne i nedenanførte Boer, nemlig :a) efter afdøde Fæstegaardmand Peden Andersen og Hustrue Anne Nielsdatter af Sadserup Bye, under Holdet Slots Ladegaards Gods paa holdes Amt. b) efter afdøde Aftægtsmand Jacob Pedersen af Vester=Saabne under Aastrups Gods paa Roeskilde Amt ; for mig, som Skifteforvalter i disse Boer. Med lige Varsel indkaldes Ar med lovligt 12 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, vingerne efter bemeldte Jacob Pedersen, hvoriblandt er en Søn ved Navn Peder hvis Opholdsted ikke vides, men som skal have tjent i Frederikssund. Aastrup pr. Roeskilde, den 3de December 1825. Holtzendorff.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Ved Proclama, som Dags Dato er læst i den Kongelige 12. - 1825. Lands Overret samt Hof= og Staderet, ere eller Desom maatte have Noget at fordre i afgangne Anne Cathrine Mollerup, fød Mollerup, deres fælleds Boe, indkaldte med tolv Ugers Varsel til der i Blom, og forhen afdøde Mand, Brygger og Dannebrogsmand Thomas Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Ved samme Proclama ere og Arvingerne efter fornævnte Afdøde indkaldte for at legitimer, deres Arveret og iørttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 19de December 1825. Spandet. Urne. kaldes herved med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af Freditorerne i Boet efter afdøde Marqvettenter Amund Thorsen, ind 2den Juni 1819, til for os at bevise deres Krav paa Boet, hvori Samlinger afdeldes paa denne Byes Raadstue den 5te Januar, 6te Februar og 6te Marts 186, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Randers Byes Skifteret, den 6te December 1825. Neckelmann. Kafn. Krste Veranntnachung. Aar Arbalten der Glanliger des biesigen Bürgers und Segelmachers Hin rio Frannen, ist uder dissen sammtliche Haabe und Guter concursus creditarumerkant vorden. Es merden dader alle und jede jedog mit gesetlicher nustadme der protocollirten, und zur Zinsenangade verpflichteten Glandiger, melse en den genanten Gemeinschulduer irgend einige Ansørsche und Forderargen feldige uhren her, en velchem Grunde ste immer wollen, m haben verminen, imgleiden Livjengen, melche demselden mit Schulden verkaftet sind, oder eta Pander ven som i Handen haben, di mit ein for allemal, mithin peremtorie vorgeladen und det blidt, sich dieserharden innerhald 12 Wochen, rom Taar der letten Bekanntmachuna dieses Proclams anbyStrafe der Aussch tung und des ew gen Stil chweigens der roppelten Zablung und bey ettun des Pland, und Compensationerechte, nyter Beskelleng, der erforderlichen Actenprocuratur, in forw it ste Answartige sind im Stadssecretariate hieseldst 3, melden und grydtige Angade za thun, thre destalligen Doenmente indorigine zu produciten und beglaurigte Adichriften davon dermProtocoll zurücksalassen, demachst aber wettere rechtlice Bergang og ge wartigen. Flensburg, den 13de December 1825. Bürgermester und Rath. J. Jensen, Stadsecretair.
Berlingske Tidende, 1825-12-23
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, I som maatte have Noget at fordre udi Stervboet efter afgangne Dreiermester Christian Hjorth, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Krav, for undertegnede Skifteforvaltere, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Aalborg den 1ste December 1825. Schmidt, Wølfferdt, constitueret Borgemester. constitueret 1ste Raadmand.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
London, den 16de December. Dampskibet Entreprize er efter 56 Dages Reise ankommet til Cap. Denne Reise pleie almindelige Kjøbmandskibe ofte at tilbagelægge i 3 samme Tidsrum.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Buenos=Aires Aviser meddele iblandt Andet en Bulletin, hvori der meldes, at Factionisterne fra St. Jnan de Cun den 9de September i have lidt et fuldkomment Nederlag ved Postto, og at Staden St. a Juan ar ganske befriet for dem. Argos indeholder en dadlende Artikel i Anledning af, at Hr. Canning ikke vilde anerkjende Hr. Risadavia, af den bekjendte Aarsag, i at hans Creditiv løb saavel for Frankrig som for England. Vore Bankdirectører have viist den største Virksomhed med at yde Hjælp til de Handelsmænd og Landbanker, som vare i Forlegenhed, 4 men den almindelige Trang er dog ikke afhiulpen. Af en Samtale, som Lord Mayoren og en Deputation fra City den 14de havde med Grev Liverpool og Hr. Robinson, erfarede man, at Greven havde erklæret, at det Onde maatte hjælpe sig selv, da Regjeringen sletikke kunde befatte sig dermed.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Antallet af de Vexler, som daglig blive protesterede, er ualmindelig stort.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Den 14de skulde her været stor Auction paa Ostindiske Vare, men man fandt der passende at lade det beroe dermed formedelst den almindelige Planed. Times har aabnet en ny Subscription til Understøttelse for de ulykkelige Sparske Flygtninger, men den gaaer kuns maadeligt i frem. Dog takker General Torrios, til hvem Uddeelingen er det troet, offentlig derfor, og vedføier Modtagelsesbeviserne fra de nødlidende Familier for de Summer, som Enhver har faaet. Jgaar Morges børte man allerede, hvilket ogsaa bekræftede sig Dagen over, at Folk ophørte med at overløbe de herværende Banquierer, og at man igjen havde fattet Tillid til de Huse, som havde holdt sig ved fine overordentlige, man kan næsten sige kjæmpemæssige Anstrengelser, for at kunne tilfredsstille alle Anfordringer. Der fortælles om et saadant Huus, at det i en Tid af fire Dage havde udbetalt til de heftige Anfordrere 1,700000 Pd. Sterling, og at Forskjellige, som holdt Conto med det, og henvendte sig til Chefen, for at erholde Oplysning om Husets Stilling, ikke fik andet Svar end : "Paa saadanne Spørgsmaal agte vi ikke; Deres Saldo staaer Dem til Tjeneste, bring den hen, hvor De troer den sikkrere."
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Paris, den 16de December. Fra Bordeaux meldes, at der i Egnen er opdaget en ny fortræflig Troffelmark. Aristarque opfordrer Administrationen til endelig at erklære saa bestemt angaaende et omløbende Rygte om, at der foruden den ved den almindelige Pengetrang opstaaende Forvirring i Statens Finantser, endnu har viist sig en særdeles Uorden i samme. Man skriver fra Grækenland, at Gouras allerede omtrent den 20de September afreiste til Salona, for at overtage Commandoen, og havde ladet Akropolis blive under Beskyttelse af 1400 Arnauter under Magnoro's Commando.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Den 16de December. Jgaar Aftes Kl. 6 blev en Penge Vexelerer i Palais Royal næsten myrdet og frataget en betydtlig Sum: han levede endnu igaar Aftes Kl. 11, endskjøndt han havde faaet som Knivstik. Hans Skrig havde draget Folk til, og Morderne flygtede, men med deres Bytte. Grækere have her oprettet Sordet Boutiquer.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Man erfarer nu, at de Englændere, som have begyndt paa at bivte Skatte op fra Havdugten ved Vigo, haabe at fre deres Bestræbelser lykkes ; de havde i det mindste allerede ophentet Sølvtøi no til at besætte deres eget Taffel. Dette Sølvtøi hørte til et i Aar 1701 sunket Skibs Ladning; man seer det Spanske Vaaben og Mynts stemplet fra 1691 derpaa. Der er ogsaa med Dykkerklokken opbragt en Kanon, en Mængde Kugler og en stor Deel af Skibsdækket, og Ingenieuren tilligemed fine Arbeidere tvivler ikke om at buldigt Udfald, saasnart kuns Vand og Flod ville tillade det. Der er allerede opdaget tolv Skibe i Grunden, og de ere betegnede med Bøier.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Moniteuren indeholder en lang Artikel af den Athenske Avis, dateret Salamis den 29de October, der gaaer ud paa at modbevise den Anskuelse, at Grækernes Sag er uden Redning tabt. Den 17de December. Courier francale, som meget godt kan vide det, modsiger den Østerrigske Jagttager i den Beretning, at en Søn af Digteren Arnault befinder sig hos Grækerne ; alle tre ere her. Saaledes veed man ogsaa, at Regnault St. Juan d'Angely, der commanderer Grækernes regulaire Rytterie, lever i bedste Forstaaelse med Oberst Fabrier, som har reguleret Fodfolket, og aldeles ikke tænker paa at ville forlade Grækenland.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Paa Contre Admiral Rignis Reclamation har den Hellenske Regjering betydet Primaterne paa Hydra og Spitza, at de skulde træffe de strængeste Forholdsreglerimod Sørøverierne i Archipelagus, og erklæret, at den gjør dem ansvarlige for de Røverier, som Mistikerne og andre lette Fartøier, over hvilke man fornemlig har besværet sig, og som finde Tilflugt hos dem, maatte begaae. Men det er vanskelige at indste, hvorfra Øerne skulle faae Magt til at holde dem i Tømme, da deres hele regelmæssige Skibsfart udelukkende er beskjæltet med at iagttage og bekæmpe Fienden, der i denne vanskelige Pravetin søger at fuldende Fædrelandets Ødelæggelse.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Den 17de December. Efter indstændig gientagen Opfordring har Kjøbmandstanden i Cadix endelig forsamlet sig, holdt et Møde, ver varede i fire Timer, og udnævnt de rige Kjøbmænd Gargalle og Alvareda til at afreise til Madrid og ansøgt om Oprettelse af en Fris havn i Cadix. Ifølge et Rygte, skal ogsaa dermed være forbunden, Bøn om at bortjerne Franskmændene fra Cadix, til hvilken Ende Kjøbmændene vilde overtage Betalingen af Kronens Gjeld til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Madrid, den 1ste December. Kongen har befalet, at der for Fremtiden hverken maa gives Præster eller Ordensgeistlige Pas for at forandre deres Opholdsted, naar de ikke kunne forevise udtrykkelig Tilladelse dertil af deres Foresatte. Forat komme til Madrid, maae de have Tilladelse af Hs. Majestæt sølv. Man forsikrer, at den fra Corunna udiøbne, af flere Stilere det staaende Expedition har overgivet sig ligt udenfor Havnen til to den krydsende Columbiske Skibe. Saasnart de kom ud af Havnen, begyndte Folket at synge constitutionelle Sange, og vise den største Gjenstridighed.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Den 6te December. Grev de Espagne mynstrer hver Morgen Garden i Prado. En Foræring af stor Værdie, som Dronningen havde sendt til Prindsessen af Lucca, er stiaalet af Diligenen ved Landsbyen Fucecarial, en Miil herfra. Disse Foræringer i Guld og Brillanter, skulle have været af tre Millioner Realers Værdie.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Der er affærdiget en Curreer til Over=Skatmesteren Soret, der med Permission befinder sig i Sevilla, med befaling at komme til n bage til Madrid; det hedder deri, "at han vilde vise Hs. Majestæt en vigtig Tieneste ved at afreise saasnart som muligt." En af de vigtigste Grunde hertil er Forfaldstiden af Renterne for det Guebh. Laan, som indfalder den 1ste Januar, de udgjøre 7 Millioner Realer. Hr. Sorets Efterfølger i Embedet, Hr. Peralta, veed ikke at 3 skaffe noget Raad dertil.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Hr. Jea har erholdt Befaling, paa sin Reise til Sachsen ikke at tage over Paris. Paasaldende er den Bimærkning, at Agenter ved store Gifendtskaber have taget Pas til Gibraltar.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Marseille, den 6te December. Man erfarer med Bedrøvelse, at Grækernes Anliggender tage en at slet Vending. De have at gjøre med for mange og for mægtige Fiender, og ere derhos indbyrdes for utnige, til at man endnu kunde at haabe paa et lykkeligt Resultat af deres tidligere Anstrængelser. Deres hidtilværende største Venner og Beundrere begynde at troe, at de de aldrig ville erholde deres fuldkomme Uafhængighed; meget mere naar de endnu anar du for en stor Lykke, naar de kuns kunde en holde en Art af egen Betyrelse, og ikke igjen skulde falde under Tore kiske Paschaers absolute Herredømme. Man vil paastaae, at ve Ministerium har viist sig gunstig for det forslag, hvorefter flere Hospodarer, alle Grækere, skulde ansættes saavel paa Fastlandet som paa Øerne, og, under Portens Overhøihed, der udøde omtrent de samme Rettigheder, som Hospodarerne i Moldau og Wallachiet.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
J denne Aand skal der for nogen Tid siden være afgaaet nye Jnstruxer, al vor Gesandt i Constantinopel, for der at gjøre fælleds Sag i Forbindelse med dem af de andre Magter, som ligeledes have erklæret sig for dette Project. Iøvrigt er man der ligesom i dele Frankrig utilfreds over de mangehaande Begunstigelser, som vort Ministerium viser Vicekongen af Egypten. Man har i Begyndelsen villet nægte Tilværelsen af disse Begunstigelser, der bestaae i Ti sindelse af krigserfarne Officerer, i Tilladelse til i Franske Havne at lade bygge og udruste Krigskibe, i Overladelse af Artillerie og andre Krigsfornødenheder &c.; men Kjendsgjerningerne ere for Øieblikket satte udenfor al Tvivl. Da man i Vicekongen seer en saa godt som uafhængig Regent, hvis Magt maaskee og kort Tid vil blive udvidet endnu mere, saa anfrer vort Ministerium det for en stor Fordeel for Frankerigs Handels-Jnteresse, naar det lykkes at erholde særdeles Jndflydelse i Egypten og svække Britternes. Endskjønt dette Sidste endnu maa være meget problematisk, da der staaer den Engelske Rejering bundrede Midler til Tjeneste, for igjen at naae den Overvægt, den forhen har havt der, saasnart den finder det overeensstemmende med sit eget Lands Jnteresse, saa vil dog Ministeriets Plan i denneHenseradt finde almindeligt bifald hos Nationen, naar den kun ikke bliver iværksat paa Grækernes Bekostning. England forstaaer deri at snor sig bedre, da det veed at blive i god Forstaaelse med de Sidste, uden at bryde deres Forhold med Porten eller Vierkongen. En der endnu noget at gjøre for Grækernes Uafhængighed, kan det kun skee vid den drittiske Diplomatie.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Wlen, den 12te December. Observator Triestino af 30te November indeholdes følgende : En Skibscapitain, som idag er ankommen fra Smyrna deres ter, at han i Farvandene ved Sapienza har mødt den Græste Escadre under Anførel af Admiral Miauus, og ikke langt derfra den Egyptiske, som passede paa den Græske. Da han fortsatte sin Ve videre, mødte han ogsaa den Constantinopolitanske Flaade, under Capudan=Paschals Anførse; denne styrede af Mesolongi, hvoraf man kunde slutte, at den Egyptiske Eskadre vilde søge at beskjæftige den Græske, efterat have udskibet Tropperne, for at den Tyrkiske Flaade kunde være uforstyrret i dens Operationer imod Mesolong.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
det den Østerrigske Jagttager, Den 14de December. Jfølge Breve fra Triest havde man der ved et den 6te d. M. efter sex Dages Reise fra Prevesa ankommet Fartøi erholdt den Efterretning, at Capudan Paschals Flaade den 25de November var ankommen for Mesolongi, hvorfor man ventede, at denne Fæstning snart vilde overgive sig. Der gidet Rygte, at den i Mesolongi værende Regierings-Commission (for Vest Grækenland) ved bemeldte Flaades Nærmelse havde forladt Mesolongi, og var flygtet til Zante.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Sir Hurson Lowe, som er ankommen hertil, er Gjenstand for den almindelige Opmærksomhed. Alt trænger sig til Fyrsten af Metternichs, den Franske Gesandts, Marque af Caramans, og den Engelske Gesandts, Sir Henry Willesleys, Salons, for at tilfredsstille Rysgjerrigheden ved Synet af en Mand, hvis Navn tilfælde, gen er blevet udødeligt i Historien. Saa store endog hans udviste Tjenester monne være, saa finde dog selv de, der erkjende dem for saadanne, at det er udelicat af ham, at besøge en Stad, hvor Napoleons Søn lever i den regjerende Families Kreds, er en Gjenstand, for almindelig Agtelse og Kjerlighed, og nyder denne Families Hengivenhed.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Neapel, den 22de November. De for Retten svævende Processer imod Statsforbrydere blive følge Hs. Majestæts Befaling drevne med største Hastighed, for at bringes til Ende. Den 25de September har den store Specialret for Salabria ultsriors sældet Dom over nogle Personer, som, efter at Roligheden igjen var oprettet i Kongeriget, paany søgte i denne i Provinds at forstyrre den og at styrte Kongeriget endnu i stræk keligere Elendighed end ved sidste Revolution. Fem af disse Personer ere dømt til Døden og een til 19 Aars Fængsel; og af samme Aarsag har Specialretten i Calabria ulteriore dømt wandre Jndivider til Døden og een til Fængsel paa Livstid. Ifølge sin Mildhed har Hs. Majestæt forandret Døvsstraffen til Fængselsstraf paa en vis Tid og Fængselsstraffen til Landsforviisning. Lignende Benaadelse er udviist imod nogle andre Jndivider, som formedelst samme Forbrydels vare dømte til Døden af Specialmuten i Salerne.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Petersborg, den 10de Dæmber. Petersborg oplevede igaar en sørgelig og skrækkelig Dag. Næsten tørend denne Hovedstads Beboere havde erfaret den høitelskede Manarks Sygdom, bleve de overraskede ved den bedrøvelige Efterretning om hans Død. Det umuligt med Ord at skildre den Bestyrtelse og Redslagenhed, som denne Efterretning, der udbredte sig med Lynets Hurtighed, har frembragt. Hs. K. H. Storfyrst Nicoland forsamlede strax Rigsconfellet, og opførdede det til at sværge Hs. Maj. Keiser Constantin Troskabs Eed. Denne Ced er dette ogsaa aflagt af alle Garnisonens Tropper.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Den høistsalige Keiser var den 17de f. M. kommen syg tilbage fra Krim til Taganrog; hans Sygdom tog hurtig Overhaand, og viste sig snart som en hidsig Galdefeber. Den 26de og 27de opnaaede Ondet den høieste Grad. Den 28di saae man Oplysningens Nærmelse imode. Den 29de viste der sig en tilsyneladende Bidring, men det derved paanp opvakte Haad forsvandt snart igjen, og den 1ste denne Maaned, om Formiddagen, paafulgte en rolig Død.
Berlingske Tidende, 1825-12-26
Den Curreer, siger Journal de Petersbourg, som bragte os Sørgebudskabet om Keiser Alexanders Død, ankom igaar hertil. Ved den første Efterretning om dette pludselige Ulykkestilfælde forsamledes Medlemmerne af den Keiserlige Familie, Rigsraadet, og Ministrene i Slottet, hvor Storfyrst Nicolaus først og herpaa samtlige tilstædeværende Statsembedsmænd, samt alle Regimenter, af den Reiserlige Gard, svore Hs. Majestæt, Keiser Constantin den første, Troskabs=Eed. Ved denne Leilighed har det derigerende Sel nat udstædt følgende Ukas: "Justitsministeren, General af Jnfanteriet, Forst Labanoff=Rostostsky, har meddeelt det derigerende Sengts almindelige Departiments Forsamling i Petersborg den sørgelige Efterretning, at Hs. Majestæt Keiser Alt, ander efter Gus Villie er død den 1ste d. M. i Tagenrog af en hidsig Sygdom. Efterat Senatet i sin General-Forsamling har aflagt den retmæssige Tronfølger, Hs. Majestæt Keiser Constantin, Troskabs Erd, dertierer det de under lignende Omstændigheder sædvanlige Forholdsregler, betræffende Bekjendtgjørelsen af denne Tildragelse og Edens Aflæggelse til Hs. Kofferlige Majestæt."