JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Corsaren, 1842-05-27
Noget fra vor mesopotamiske Correspondent. J lang Tid havde vi ikke hørt Noget fra vor mesopotamiske Correspondent. Allerede troede vi ham død eller slaaet eller spiddet, fordi man maaskee ved en Huusundersøgelse var kommen efter, at han stod i utilladelig Forbindelse med "Corsaren". Vi havde allerede besluttet at drikke hans Gravel eller holde et Sørgepars i den Anledning, og desto behageligere bleve vi derfor overraskede, da vi bleve sparede for denne Udgift ved et Postbud, der bragte os et Brev fra vor kjære Medarbeider. I dette Brev melder han, at han Gud skee Lov befandt sig ved Hilsen, og at hans lange Taushed kun kan tilskrives den Omstændighed, at han er bleven ansat ved Hoffet og altsaa har begyndt at lægge sig paa den lade Side. Jmidlertid troede han, at denne Stilling vilde have sin Fordeel for vort Blad, idet han derved vil faae Adgang til en og anden lille Hofhemmelighed, som han kan meddele os, og Sligt, mener han, vil ininteressere Alverden, selv om det kun angaaer en af Hoffets Vadskerpiger. "Hun er dog strax Hofvadskerpige," bemærker han. Til Begyndelse meddeler han følgende Begivenhed, der for ikke længe siden tildrog sig. Det var, deels af en, deels af slet ingen Grund, blevet besluttet, at der skulde afskediges endeel Embedsmænd, hvoriblandt ogsaa Officierer. En af sidstnævnte, hvem Loddet saaledes skulde ramme, fik det at vide i Forveien og blev overordentlig bestyrtet derover. "Kone," sagde han til sin Kone," det er en græsselig Utaknemlighed, man viser mig. Jeg, som i lange, sure Aar har gaaet og underviist i den Skole for smaae Børn, som min Chefs Kone har taget sig af, jeg skal saaledes behandles, mine Fortjenester som Officier skulle saaledes miskjendes! Jeg bliver desperat, jeg gaaer lige til hende." – Som sagt, saa gjort. Han kommer til Chefens Kone, kaster sig grædende paa Knæ for hende og siger. Er det sandt, Deres Naade? Er det virkelig sandt? – "Hvilket?" - "At jeg skal afskediges?" – "Jh, ja! Kan De tvivle derom? De, som altid møder med saa malpropert Linned og tilsmudskede Klæder i min lille Yndlings-Skole og derved giver de smaae Glutter et hæsligt Exempel, troer De, at De kan bruges som Officier?" – Ak, Deres Naade! Ak, tilgiv mig dog, jeg skal forbedre mig. De skal see, hvor pyntet jeg herefter skal blive. Lad mig dog ikke blive afskediget!" - "Naar man blot kunde stole paa Dem?" "O, det kan De. Og betænk tillige, med hvilken Jver jeg i flere Aar har arbeidet for Skolen." - "Staa op! Jeg skal sørge for, at Deres Bøn bliver hørt." Det skete saa. Han fik ikke sin Afskeed, men en anden Officier; thi Een maatte og skulde der jo afstediges.
Corsaren, 1842-05-27
Dansk-Lexicon, der af Fremmede kan bruges som Haandbog i Statistiken. (Fortsat fra Nr. 85.) Vi have i det Foregaaende leveret A og B. men meddele, for vi gaae over til E, nogle os velmeent tilsendte Suppleringer. Alternativ - Forpligtelse til at snakke efter Munden eller holde Munden. Veslag - en Mundkurv, bekostet af det Reiersenske Fond. Betimeligt - Alt, hvad man selv har Lyst til at gjøre. Blomstrende - om Finantser, naar Underballancen er lidt mindre end ifjor. Cviii - blandt andet Skildtet paa det nuværende danske Befordringsvæsen. NB. hvad Befordringsvæsenet angaaer: Naar Kudsken kjører for langsomt, har man Lov at klage; men de Fleste lade det helst være for at spare sig selv Ubehageligheder. Caleidofkop - den Kikkert, hvorigjennen Ministre helst lade Konger see Folkets Trang, for at denne ikke skal gjøre et for dybt Indtryk paa deres Hjerter. Candidat - til et Kald. Uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. Carneval - en Tid af Aaret, paa hvilken Folk stræbe at gjøre sig naragtige, men ofte forgiæves. Den øvrige Tid stræbe de efter at gjøre sig ikke-naragtige, men ofte forgiæves. Censorer - Folk, som tage Skribenternes bedste Tanker, og det kan dog ikke mærkes paa dem selv. Constitution. Coryphæ - i Historiens Studium. Det Navn, som "Dagen" forleden gav Herr Schiern. Hr. Allen har dog i Søndagsnummeret af "Fædrelandet" beviist, at Hr. Schiern endnu mangler Fornavnet "Cory." Dag - naar et Folk beder om en lykkelig Dag, giver man det undertiden, for dog nogenlunde at opfylde dets Ønske, en god Dag. Duelig - til et godt Embede: Naar man er Medlem af den Holtenske Familie.
Corsaren, 1842-05-27
Charivari. Generalgouverneur v. Scholten er ankommen her til Byen. Velkommen store Mand hertil! Velkommen, velkommen til Staden vær! Med Trommer og Piber og Sang og Spil Vi hilse Dem paa Gaden her. De Store komme til de Smaae, Og det er en Skam, at De skal staae, Og vær saa god at sætte Dem ned; Thi Visen varer en Evighed.
Corsaren, 1842-05-27
Skizzer. I. En Commission. II. Hr. Folket holder Maigilde. III. "Dagens" Morgenbøn.
Corsaren, 1842-05-27
Vi elske ikke Prof. Heiberg, men i Forhold til "Figaro" og sammes Jntelligensblade synes han os dog en elskværdig Engel. Den pralende Tulipan bliver smuk, naar en Gulerod stilles ved dens Side. Hine Jntelligensblade have begyndt en Strid med Prof. Heiberg, "hvis ellers det kan kaldes en Strid, hvor den ene Part slaaer sig selv ihiel og den anden rolig staaer og seer til" At Heiberg saaledes rolig staaer og seer til, eller maaskee endog sover og seer til, finde vi altsaa ganske i sin Orden; men det kan ikke forhindre os fra, dog at hjælpe Figaro og Jntelligensbladene i deres indadvendte Bestræbelser, ved at gjøre deres Bestialiteter bekjendte for et større Publicum. Saaledes siger "Figaro" i sit sidste Nr., at Prof. Heiberg har sat Prof. Hauchs "Svend Grathe" over Shakespeares Macbeth, og at han altsaa har sat Hauch over Shakespeare. Naar det lykkedes "Figaro" engang at sige to fornuftige Ord, der vare meere fornuftige end et virkelig fornuftigt Væsens, saa skulde altsaa-Figarok ikke alene være fornuftig, men endog mere fornuftigt end hiint fornuftige Væsen! "Jntelligensbladene" sige: Heiberg har bedømt Tragedien "Svend Grathe"; men han er ikke selv Tragiker, og er følgelig Part i Sagen. Altsaa. Den, der staaer udenfor en Sag, er følgelig Part i den; "Jntelligensbladene ere følgelig Part i Sager om almindelig Menneskeforstand. Uh! (Vi tilføie en Afbildning af, hvorledes) "Figaro" og dens "Jntelligentsblade" føre Strid med Heiberg.
Corsaren, 1841-01-01
Efter Forlydende vil om kort Tid en af vore første Hippologer (Hestekyndige) udgive en Haandbog over Aristocratiets Væsen og Grundsætninger. To af vore berømteste Stænderdeputerede skulle have tegnet sig hver for 50 Exemplarer paa Skrivpapiir.
Corsaren, 1842-06-03
Nogle Spørgsmaal og Svar. I. Spørgsm. Hvad er et Arbeidshuus? Svar. Et Huus, der har kostet Mere at opføre, end der kan fortjenes i det, og forresten et Opholdssted for saadanne Folk, der netop ikke kunne arbeide. II. Sp. Hvad Forskjel er der paa Korsfæstelsen og paa en Kassedefect? Sv. Ved hiin led En for Alle, ved Denne lide Alle for Een.
Corsaren, 1842-06-03
Præsten og Journalisten. Har nogen af vore høistærede (tør vi smigre os med, at vi ogsaa kunne sige: høie og naadige?) Læsere nogensinde lagt Mærke til, at en Præst egentlig er Journalist og Journalisten egentlig Præst? Hvis ikke, da bør de nu lægge Mærke dertil, og de af vore høistærede (bøie og naadige) Læsere, som hidtil have holdt af Præster, bør altsaa skifte om og holde af Journalister, hvorimod de, der holde af Journalister bør være smukt gudsfryglige og holde endnu mere af dem, siden det erfares, at de egentlig ere Præster. For det Tilfælde, at man nu ikke skulde ville troe *) Hjaltelin Pag. 38. os paa vor blotte Forsikkring, levere vi et Beviis for, at vor Paastand er aldeles rigtig. Den, som prædiker, er Præst, vel ikke ifølge vort meget tolerante Cancellies og vort ikke mindre tolerante theologiske Facultets Anskuelser, men ifølge Forsikkring af en Snees Millioner Mennesker i den gamle og den nye Verden. Journalisten prædiker, ergo er han Præst - nei, det kom vi for nemt fra; vi maae have flere Beviser. Mangen En faaer sig en Luur ved Præstens Tale, mangen En har det samme Held ved en Joural (i den Henseende skal især "Dagen" være en udmærket Prædikant). Præsten modtager hemmeligt Skrifte fra flere af Menigheden; Journalisten modtager hemmelige Bidrag fra endnu flere i Menigheden. Det kunde foraarsage stor Ulykke, hvis Præsten forraadte det hemmelige Skriftemaal; det kunde foraarsage lige saa store Ulykker (saasom Naadesfortabelse, Embedsentledigelse, Nøgleberøvelse), hvis Journalisten, forraadte sine hemmelige Medarbeidere. Nogle Præster have et fedt Kald, andre et magert, ligesaa med Journalisterne. Den kongelige Naade kan for hine gjøre det Magre fedt (ved Forflyttelse og Befordring); den kan gjøre det Samme for disse (ved Postforsendelsesret og directe Understøttelse). For at erholde denne Naade maa begge være godt staarne for Tungebaandet; for Begge maa Talen flyde fra Læberne - som Honning.
Corsaren, 1842-06-03
Grønland. Du Paradis for Eskimoer, Land rigt paa Stene, rigt paa Tran, hidtil af polerede Væsener, behandlet med Ringeagt for den Kulde, Du udbreder i Din lange Vinternat, ogsaa Dig forestaaer en Tid af Ære og Anseelse, da Dine sjeldne Fortrin skulle retteligen vurderes. Og den Periode er maaskee ikke saa meget langt borte, da vi skulle faae vore Moder fra Paris tilsendte os over Grønland. Dersom Nogen vilde holde denne Paastand for urimelig, da betænke han, at dette fjerne Land nylig i B. S. Jngemann har fundet en Digter, hvis yndige Skildringer af Eskimolivet sikkert ville bidrage overordentligt til at oplyse hin mørke Afkrog paa Kloden og vække en stigende Jnteresse for sammes Beboere. Endvidere see vi af "Dansk Ugeskrift" at det nys stiftede Holbergske Samfund vil fra Grønland hente et vigtigt Fund, en af de allerinteressanteste Anekdoter om Holberg, hvorved hans forventede Levnetsbeskrivelse vil erholde forøget Værd. Hr. Dr. Pingel er nemlig Manden, i hvis lykkelige Lod det faldt, at frelse dette pikante Svar af Holbergs Mund fra evig Forglemmelse. Nu gives der vel nogle dorske og uvittige Hjerner, som ikke ville finde noget særdeles pikant ved ommeldte Svar, da de mene, at det er en Phrase, der ofte anbringes i vort Samliv, naar man siger til en eller anden Dosmer, der befatter sig med fremmede Tungemaal uden at forstaae sit eget: lær først rigtig Dansk, før Du vil give Dig af med fremmede Sprog. Men disse gode Folk maae dog lægge Mærke til, at det her er Holberg, som har ytret sig, hvorved en ganske almindelig Ting faaer en langt høiere Betydning; dernæst, hvad der er uhyre mærkværdigt, hele Europa - ja vi tilføie, Asia, Afrika, Australien - har hidtil været aldeles uvidende om disse Ords Tilværelse; Underretningen herom er kommen til os fra Grønland, dette saa uansele Land, men som til Held for os allerede har begyndt at spille en stortlovende Rolle. Forresten var det en ret passende Anledning for Hr. Doctoren til at opfriske i Publicums Erindring, hvorlunde Doctoren har reist i Grønland og paa samme Reise holdt en Dagbog, hvis Publication nu tørstigen imødesees, og hvorved vi tør paastaae, at et betydeligt Hul i vor Literatur vilde stoppes. - For Øieblikket gaaer ellers ganske almindeligt det Rygte, at den Statsconstitution, som "Fædrelandet", efter nogle Yttringer i "Dansk Ugeskrift", giver Haab om snart at skulle vorde os til Deel, først vil komme til at gjøre en Tour op over Grønland, for der at faae den tilstrækkelige Afkjøling ved Polar-Jsen. O herlige Grønland, med det Hvalbegavede Hav, stort er Dit Kald! Vi alle see forventningsfulde op til Dine Jisbjørne.
Corsaren, 1842-06-03
Skizzer. V. Den Rige. Det er mit Gods; dette er Altsammen Mit. Pokker bryde sig om de Andre.
Corsaren, 1842-06-03
Undertegnede har den Ære at underrette Publicum om, at der i Løbet af Ugen vil udgaae et Tillæg til "Corsaren".
Corsaren, 1842-06-03
Fragtleilighed. Om faa Dage agter Undertegnede at afseile herfra til de dansk vestindiske Øer og medtager Fragtgods og Passagerer. Tillige anmodes Vedkommende om at aflevere den omtalte graae Støtte, som der efter Ønste skal blive afleveret til populair Afbenyttelse. Jens Skipper.
Corsaren, 1842-06-03
Skizzer. I. Hr. Folket, der vil holde Maigilde. Manden i Døren. Hvad Godt? Hr. Folket. Jeg vilde tage mig den ærbødige Frihed, at gaae herind og glæde mig med dem til det, den 28de Mai skal blive. M. Har han 3 Rbd.? Hr. F. Nei, ikke saa meget. M. Saa gaa Fanden i Vold II. Port offentlige Liv. A. Har Du læst Bladene for iaftes? B. Nei. Har Du? A. Nei. III. "Hvad hunne vi vente af den forestaaende Stænderforsamling"? IV. "Dagen" med "Anti-Corsaren". a. Et Par Dage, efter at den var udkommen. b. Da den fik at vide, at det var "Corsarens" egen.
Corsaren, 1842-06-03
J "Dagen" læses nu det Digt, som H. C. Andersen skrev til den sidste Formæling ved Hoffet. De smaae uskyldige Alfer forekomme fire Gange deri, og den høie Brudgom sammenlignes med en Magyar.
Corsaren, 1842-06-03
For at vise, at Danmark ved at hiælpe de Brandlidte paa Amager ikke staaer tilbage for Tydskland, hjælpende Hamborgs Brandlidte, skal Hr. Ph. Pettoletti med en forholdsviis sjælden Uegennyttighed have tilbudt sit Theater til fri Afbenyttelse en Aften, naar det blot er muligt formedelst det stærke Tilløb til de franske Skuespillere. Placaten, der ligesaa uegennyttigt er bleven frit trykt, (hvorfor herved paa de Brandlidtes Vegne takkes), og som velvillig er bleven os meddeelt, indeholder: 1) Overture til "den Stumme", udføres af de Tretten. 2) "Harlekin Patriot", udføres af Dilettanter blandt Statsgjældsafbetalings-Selskabet. 3) Det "indianske Stokkespil", ved Hr. Leerbek. 4) "Pierrot Statue", uden Orchester ved Figaro, 5) Et Pistolskud, af en Officier, der ogsaa her vil virke efter bedste Evne ligesom ved Asplerne, og som desuden færlig vil vise sin Glæde over ikke at være bleven reduceret.
Corsaren, 1842-06-03
En Statsgjelds-Afbetalings-Local-Comittees Historie. Da de i Bidstrupgaards Hospital indlagte Patienter havde læst den af Magister Lindberg publicerede Beregning over den danske Statgjelds fuldstændige Afbetaling, grebes de uden Undtagelse, af den tilforladeligste Overbeviisning om, at det var fuldkommen stemmende med sund Fornuft og en god Politik, at fremme Statsgjelds-Afbetalings-Selskabets Øiemed. saa kraftigt, som det vel var muligt. Med stadigt Hensyn til Dr. Kierkegaards, i sin Tid, udstedte Opfordring, hvilken tidligere var bleven Alle bekjendt, og tilmed havde interesseret Mange "derude", besluttede man at danne en Local-Comitec; hvilken derpaa øieblikkelig constituerede sig. Nu stred man rask til at tegne sig for Bidrag, og Flere viste en saa mageløs Patriotisme, at de tegnede sig for 10, 20, ja endog 30,000 Daler, engang for alle. Det værste var imidlertid, at den kjøbenhavnske Central-Commitee, der med rørt Glæde havde sat sig i Forbindelse med den bidstrupgaardske Local-Commitee, og netop ønskede at vide, naar de første Jndbetalinger omtrent kunde ventes, fra en paalidelig Mand udenfor Stiftelsen, til sin Skræk og Forbauselse, blev underrettet om, at de betegnede Herrer ikke vare Eiere af de tilbudne Summer, ja knapt maaskee af saameget som en af de nye 1/5 Skillinger. Deres Sygdom bestod nemlig i fixe Jdeer, og saaledes bildte mange sig ind, ikke alene, at deres Evner tillode dem at bringe et saa betydeligt Offer paa Fædrelandets Alter, men endog, at de havde de tilbudne Capitaler tilovers. Central-Comitteen blev, over slig Fremgangsmaade, som uværdig for Mænd, saa opbragt, at den afsagde den haarde Dom over den bidstrupgaardske Local-Comittee, at den, fra Dags Dato at regne, skulde ophøre at ansees for nogen selvstændig LocalComittee, hvornæst dens Navn skulle udslettes af Central-Comitteens Fortegnelse over samtlige Local-Comitteer i Landet, og det, uagtet den endnu var den enefte, om hvis Tilværelse man havde modtaget Underretning.
Corsaren, 1842-06-03
Til Hr. Figaro: Nei. Til Dhrr. Exspectans, Ørn, K. F., Peer Rap og Jonas er indlagt Billetter. Charivari-Afdelingen er i dette Nr. fortsat ind paa det Gebeet, som ellers pleier at tilhøre Corpus, hvortil altsaa henvises.
Corsaren, 1842-06-10
Charivari. I Horsens har nu Radicalismen grebet saa vidt om sig, at man den 29de Mai har arresteret en Mand, fordi han ved høi lys Dag raabte Hurra for Kongen. Politiet har undskyldt sig med, at det ansaae Manden for fuld.
Corsaren, 1842-06-10
(Udnævnelser i Ravnekrog.) De ved den store Reduction afgaaede Volontairer ere, til Belønning for lang Tjeneste, udnævnte til Riddere af den bedrøvelige Skikkelse, med Tilladelse til at bære Armeens Felttegn.
Corsaren, 1842-06-10
Tydske Aviser fortælle nu, at den pietistiske Sect Mukkerne udbrede sig i Danmark, men stærkt modarbeides af Regjeringen. Det er formodentlig en Feiltagelse, som er opstaaet hos de tydske Aviser ved at læse, at Politiet i Januar Maaned sagde til Adskillige: "Mukker Du?" og saa pryglede dem.
Corsaren, 1842-06-10
En Mængde Stræddere ere i denne Tid beskjæftigede med Militairforandringerne.
Corsaren, 1842-06-10
Til Mindestøtten for høisalig Kong Frederik den Sjette har den som høi dansk Officier i Hertugdømmerne ansatte Prinds af Sain-Wittgenstein-Berleburg givet 2 Rbd. - Potz Tausend! Det er ikke engang en Daler for hvert Navn.
Corsaren, 1842-06-10
Reduction i "Corsarens" Sager. Ogsaa i "Corsarens" Sager er indført en Reduction, hvorom "Aftonbladet" kan sige, at den, skjøndt den i Grunden ingen Besparelser medfører, dog er glædelig. Den hidtidige Inddeling i Sager mod de forskjellige Personer er ophørt, og i dets Sted ere de blevne slaaede sammen i to Brigader. Personalets numeriske Styrke er bleven forringet, idet Flere ere udtraadte; den intensive Styrke er dog vedbleven, idet det samme Resultat ventes at kunne rigelig opnaaes ved de Overblevne. De Udgaaede ere blevne satte paa knappere Gage, nemlig paa Vand og Brød. Jmidlertid er det dog at mærke, at de her Afgaaede ere de Udygtige. For dem, der ikke ere blevne reducerede ventes normeret et større Beløb - i Mulct. De, der saaledes have undgaaet at blive reducerede, kunne altsaa sige, at de ikke have nogen personlig Gunst eller Naade at takke derfor, ligesom de Afgaaede heller ikke bebreide Nogen af dem, at de have listet sig op af nogen "Naadens Bagtrappe." Det er allerede store Ting i vore Tider.
Corsaren, 1842-06-10
H. C. Andersen har, som det synes, i den sidste Tid nedsat sig som Leilighedsdigter og derved ned sat sig som Digter.
Corsaren, 1842-06-10
J forrige Uge er der, som bekjendt, skeet et Attentat paa Dronningen af England. "Berlingske Tidende" melder herom, at der var blevet affyret en Pistol paa Dronningen, men at man dog ikke var vis paa, at Pistolen var bleven affyret, før man følte, at Løbet endnu var varmt, og at man derpaa var geraadet i Tvivl - om Pistolen var ladt eller ikke. Har man endnu nogensinde hørt den "Berlingske" børlingare saaledes?
Corsaren, 1842-06-10
Samtale mellem Chefen paa "Hamlet", fgl. Marineofficier, og en Dame, (efter at "Hamlet" havde knust en Baad ved Helsingøer og løbet paa Bolværket her ved Toldboden.) Chefen. Har Frøkenen ikke Lyst at seile en lille Tour med i Jollen? Damen. Jo, men jeg er saa bange. Ch. Aa, De skal ikke være bange, kom De kun. Dam. Ja, men maa saa Matrosen styre.
Corsaren, 1842-06-10
"Kbhposten" anker over den høie Priis, der er ansat for Stændertidenden, og mener, at Regjeringen kunde gjøre Tilskud af Statskassen for at gjøre den billigere. "Man betænke blot", saaledes slutter nævnte Blad, "hvad der medgaaer til "Dagen" og Conforter." - Men heri ligger jo allerede Svaret. Naar "Dagen" faaer saa Meget (henved 15,000 Rbd.), hvorledes kan man da i denne Besparelsernes Tid faae undværet Noget til Stændertidenden?
Corsaren, 1842-06-10
Skizzer. I. De afskedigede Officierer gaae i denne Tid ifølge "Lollands-Falsters Stiftstidende" med et langt Ansigt. II. Gjennemgribende Reform paa Papiret. III. Supplement til Barfods Skaal. "For dem, om hvem vi vide, hvad de ville". "Skal han mig end Pocalen lige under Ræsen, jeg drak dog ikke med ham." IV. Jtalienske Jtalienere. V. Danske Jtalienere.
Corsaren, 1842-06-10
De ærede Abonnenter bedes undskylde, at der formedelst Sygdom blandt Trykkeriets Personale ider ogsaa fik Jndflydelse paa vort sidste Nr.) ikke efter Lofte er udgaaet noget Tillægsblad til "Corsaren."
Corsaren, 1842-06-10
Scene paa "Dagens" Contoir. En Mand. Tør jeg spørge, hvor meget det koster at abonnere paa "Dagen" for næste Qvartal? Udgiveren. To Rbd., gode Herre. M. Hvormeget koster det saa for denne Maaned? Udg. For denne Maaned faaer De den saa frit, gode Herre. M. Maa jeg saa faae "Dagen" for denne Maaned.
Corsaren, 1842-06-10
Nei, Pfefsel; thi det vilde blive beslaglagt. Til det angaaende Veile Indsendte skal blive taget tilbørligt Hensyn.
Corsaren, 1842-06-17
Charivari. J Fortegnelsen over de betydelige Bidrag, som ere indkomne til de Brandlidte i Hamborg, var ogsaa anført et paa 300 Bancol fra Hs. Durchlauchtighed Landgrev Gottfried von Hohenstein. De tydske Blade have senere opdaget, at det var en Feiltagelse, idet der ikke existerer nogen Landgreve af Hohenstein, men at Manden er en Fabrikant ved Navn Gottfried Landgraf i Hohenstein. - Det kunde vi da forresten strax have sagt, at det ikke var nogen Landgreve, der havde givet de 300 Banco f.
Corsaren, 1842-06-17
Den 8. Juli agter Hs. Maj. Kongen at tage med det kongelige Dampskib "Ægir", hvis der ikke kommer Noget i Veien, directe til Aalborg og derfra fortsætte Reisen videre i Jylland.
Corsaren, 1842-06-17
"Kbhvsposten" af 14. dennes gjør opmærksom paa, at Kammerherre Wegner, hidtil Amtsforvalter i Holbek, har faaet Amtsforvaltertjenesten i Nyborg, uden at denne har været opslaaet som vacant. Men, tilføier Kbhposten, det er formodentlig blot en Undtagelse fra Reglen, som er, at Embeder skulle besættes ved offentlig Concurrence, hvorved de Dygtigeste og meest Berettigede kunne komme frem. - Vi troe ogsaa, at det er en Undtagelse; og Undtagelser bestyrke Reglen, og bemeldte Regel, der er saa gavnlig og retfærdig, har ved den seneste Tiders Embedsbesættelser vundet betydeligt i Styrke. - "6 á 800 Rbd. betales som Honorar for at forskaffe en Mand en fremtidig vedvarende Bestjæftigelse (Embede?), indvringende 5 á 600 Rbd. aarligt" - hedder det i "Berlingske Tidende" af 13. Junii. Vi troe at burde gjøre opmærksom paa dette Slags Bekjendtgjørelser, der i den seneste Tid fremtræde i Avertissementstiderne i temmeligt stort Antal og let kunde foranledige Misforstaaelser om indbringende "Beskjæftigelsers" Besættelse.
Corsaren, 1842-06-17
"Figaros Critik af "le nozze di Figaro"." (vide "Figaro" Nr. 9). "Udsørelsen var i det Hele særdeles vellykket"; "men det hele Foretagende var mislykket baade i Jdeen og i Udiørelsen." - "Det er en reen Umulighed for saa mange Mennesker i saa kort en Tid at blive istand til at træde op i det fremmede Sprog;" ikke destomindre var det aldeles muligt; thi hele Opførselsen var get Beviis paa sielden Flid og Talent for dette Sprog". - Vore Sangere kunne nok synge det Jtalienske meget godt og giengive den italienske Musik fortrinligt; men "om end Sproget bliver nok saa correct gjengivet," kunne de dog ikke gjengive det correet; "thi det er i og for sig Musik."
Corsaren, 1842-06-17
Skizzer. I. Pressens Tilstand. II. Første. Gaaer Du med at raabe Hurra paa dag Aften? Anden. Hvad faaer man? F. En Rigsort, troer jeg. A. Hvad? Det er jo kun det Halve af, hvad der er givet før. Ja, for Tiden er Prisen noget flau, skal jeg sige os. III. Efterstaaende Tegning er af den berømte engelske Tegner Grandville. Det er aabenbart, at han har sigtet til "Dagen".
Corsaren, 1841-01-01
Til "Corfarens" Abonnenter. Det har i "Corfarens" Redaction været under Forhandling, om man ikke nu ved Qvartalets Slutning skulde følge  Kjøbenhavnspostens, Exempel og gjøre opmærksom paa den Ærlighed og Uegennyttighed, hvormed "Corfaren" taler Folkets Sag, og saa til Gjengjæld forlange af Folket, at det med lignende Uegennyttighed skal subskribere paa "Corsaren". Majoriteten af Redactionens Medlemmer var imidlertid imod en saadan Foranstaltning, idet de meente, at  Corsaren, burde gjemme dette Hjælpemiddel til den Tid, da den faaer Tæring. Da man imidlertid bør sige Noget ved Qvartalets Begyndelse, saa tillade vi os at fortælle Publicum, at Betalingen for "Corsaren" herefter vil blive beregnet qvartalsviis, altsaa 4 A 14 B 13 for 13 Nummere, dog saaledes, at der for hvert medfølgende billede beregnes Abonnenterne 2 3 mere, accurat som Accorden var fra først af, saa at det høistærede Publicum ikke skal sige, at vi have snydt det. Dermed Gud befalet, velsignede Publicum! og glædeligt Nytaar! (for hvilket sidste der egentlig tilkommer os 4 B).