JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-03-10
(Over Hamborg, den 6te Marts. – Jfølge Privat-Efterretninger fra London, skal Lord Stanlev, som har et stærkt Parti i Underhuset, ved sin Jndtrædelse i Ministeriet bevirke en Forandring i samme. Sir Robert Peel skulde i saa Fald beholde sin Portefelille, saavelsom de øvrige Ministre, der ej hænge for fast ved Utra-Tory-Grundsætningerne. Man troer almindeligt, at en saadan Combination vilde forskaffe Regjeringen en betydelig Majoritet i Huset. Dog synes denne Efterretning ikke ganske sandsynlig. Rigtignok har Kongen som Robert Peel selv har erklæret) for lang Tid siden havt til Hensigt, at danne et Callitions-Cabinet, og Andre paastaae endog, at han kun har sat Torverne ved Roret, for at bevise dem, at de alene Jntet kunne udrette, og maaskee for saaledes at foranledige en Stanleysk Administration. Men Afstemningen ved Taler-Valget og Adresse-Amendementet have nu viist, at selve Torverne og de conservative Whiger i Forening Jntet kunne udrette; endvidere have Lord Stanley og hans Venner – som bekjendt – allerede i November f. A. afslaaet de dem tilbudte Sæder i Torv Cabinettet, og man indseer ikke, hvorfor de nu skulde have en anden Mening. Lord Stanlev vil ligesaa lidet høre til et Ministerium Robert Poel, som Robert Peel til et Ministerium Stanley. Heller ikke er denne Sidstes Parti i Underhuset saa overordentlig stærkt, blant 658 Medlemmer har han mellem 50 og 60 Stemmer.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Paris, den 26de Februar. - Medens man endnu ikke er gaaet et Skridt fremad med det franske Ministeriums Reorganigation, bringer en telegraphisk Depesche fra Bayonne Efterretningen om, at den saa længe omtalte Modification af Cabinettet i Madrid endelig er kommet istand. Ved et Derret af Dronning Regentinden af 17de f. M. er General Geronimo Valde; udnævnt til Krigsminister, Don Juan de la Dedesa til Justitsminister og Hr. Medrano, forhen Vice-Præsident i Procuradores-Kamret, til interimistisk Minister for det Jndre. Den første af disse Udnævnelser ventede man - som bekjendt – allerede længe paa og ønskede den; den anden kom uventet, da den forrige Justitsminister, Hr. Garely, nød Regentindens særdeles Yndest. Han, en af de ivrigste Constitutionelle fra Cortes-Perioden, havde i den nyere Tid sluttet sig til Oppositionen, endnu meer end de Herrer Martinez og Torreno.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Paris, den 27de Februar. – En telegraphisk Depesche fra Toulouse melder, at Marschal Soult er afreist derfra og at han kan indtreffe i Paris den 3die Marts.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Fra Washington har man faaet Efterretninger, der just ikke lyde saa fredeligt, som de tidligere. Efter Hr. J. G. Adams Forslag, skal man nemlig, som en Følge af de sidste Efterretninger fra Paris, med Hensyn til Deputerede-Kamrets vedvarende Vanskeligheder over Bevillingen af de 25 Millioner, have besluttet, endnu i Løbet af denne Session at overveie det Sted i Præsidentens Budskab, der handler og Repressaliers Udøvelse mod Frankerig. Man ansaae det ligeledes for muligt, at der endnu for Sessionens Slutning vilde blive fattet en Beslutning om Caperbreves Udstedelse.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Paris, den 28de Februar. – Af de modtagne Washingtoner-Aviser af 31te Januar seer man, at den Commission af Repræsentant-Kamret, der beskjæftiger sig med de udenlandske Anliggender, har anbefalet Kamret at antage følgende Resolutioner, angaaende Forholdet til Frankerig: 1) Besluttet, at vore Medborgeres Reclamationer paa Frankerig, saaledes som de i Fordraget af 4de Juli 1834 ere anerkjendte, hvile paa Rettens og Retfærdighedens urokkelige Grundvold, og at deres Rigtighed i qvali og i quant ved hiin Overeenskomst mellem begge Regjeringer er hævet over al videre Tvist 2) Besluttet, at ingen af den americanske Regjerings Grene maa lade den Tanke opstaae, at føje sig i Frankerigs Vægring ved at fuldbyrde hiin Tractat, og at vi bør paastaae, som vi ere berettigede til at paastaae, at Frankerig ikke maa vedblive at vægre sig ved samme Traktats Opfyldelse. 3) Besluttet, da de Franskes Konge i flere af de nyeste Meddelelser mellem begge Regjeringer og i sine gjentagne Forsikkringer om det Ønske, at see Tractaten bragt i Udførelse i alle sine Dele, har tilkjendegivet, at han i dette Øjemeed vilde forelægge Kamrene, saasnart de vare komne sammen, Tractaten, og opbyde sin hele Jndflydelse for at faae den antaget; da de Deputeredes Kammer endvidere i en tidligere Session kun med en ringe Majoritet har forkastet Tractaten, og da endelig de Deputeredes Kammer nu er tidligere blevet indkaldt, end man ved Congressens Aabning kunde have ventet for Øjeblikket at sætte Tillid til Oprigtigheden i den franske udøvende Magts Erklæringer, at stole paa den franske Nations Ære og Redelighed, og, uagtet de senere uendelige Ophold ei at slippe Haabet om, under ingen Omstændighed at see de Forbindtligheder, der med gjensidig Tillid ere indgangne, og Følelsen for det Retfærdige i vore Reclamationer tilsidesatte af nogensomhelst af den franske Regjerings Grene. 4) Besluttet, at det for Øjeblikket og under nærværende Omstændigheder ej er passende at gribe til nogen legislativ Forholdsregel, med Hensyn til vort Forhold til Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Af samme Kilde erfarer man, at en af de sidste Veteraner fra Uafhængigheds Krigen, Sergeant Andreas Wallace, er død i Baltimore, i en Alder af 105 Aar. Det var ham, der førte den saarede Lafapette ud af Slaget ved Brandivine.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Efterretningerne fra Madrid, med Hensyn til det forandrede Ministeriums Aand, lyde modsigende. Nationals, MadriderCorrespondent seer i denne Begivenhed et Fremskridt af Bevægelses-Partiet. Men man er altfor tilbøielig til, at give det Skeete den Betydning, som man helst ønsker, og saaledes kunde det være muligt, at hiin Anskuelse var falsk, og den derimod rigtigere, at Ministeriet først havde ladet sig bestemmes til General Valdes's Ophøielse, efterat det havde modtaget den tilforladeligste Garanti for hans juste-milien-Sindelag. Garely skal, efter samme Anskuelse, være removeret og erstattet med den ubetydelige Dehesa, fordi hans antin pavelige Principer mishagede det romerske Hof. Medrano, som ogsaa er ubekjendt i den politiske Verden, havde man antaget af den Grund, forved Vice-Præsidentens Ophøielse at gjøre Procuradores-Kamret en uskadelig Compliment. – Efterretningerne fra den spanske Grændse ere af ingen Betydning. De indskrænke sig til Beretningen om nogle Frem- og Tilbage-Marscher af begge de kæmpende Partier, og til et unyttigt Forsøg, som Jnsurgenterne havde gjort, for at bemægtige sig Orbunna. Sentinellen gjentager det Rygte, at Prætendentens Søn og Ærkebispen af Leon vare blandt de Jndivider, der bleve fangne paa Skibet "Jsabellan. Den tilføjer, at man ere uvidende om, hvorhen disse tvende Personer ere bragte; de andre Fanger bleve forviiste til de Philippinske Der, efterat man først havde fortalt, at de skulde skydes.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Tydskland. Schwerin, den 27de Februar. – Efter dette Aars Stats Calender beløber Folkemængden i Mecklenborg-Schwerin sig til 463, 362 Sjæle (hvoriblandt 3110 Jøder, altsaa har Forøgelsen i forrige Aar været 2883, paa hver af vore 228 geographiske Quadrat-Mile komme 2032 Sjæle, altsaa 12 meer end i forrige Aar.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Berlin, den 1ste Marts. – J Nærheden af Hildburghausen har man i broget Sandsteen fundet en Mængde Jndtryk af ubekjendte Dyrs Fodtrin. Disse Spor, der paa den ene Side ere fordybede og paa den anden ophøiede, svare fuldkommen til hinanden. Dr. Hohnhaum i Hildburghausen og Professor Wiegmann her have allerede ladet trykke to forskjellige Afhandlinger derover. Saavel herefter, som efter Kaups Dom i Darmstadt kan man ikke antage, at disse opdagede Figurer, ved den overeenstemmende Form og regelmæssige Stilling, de have, kunde betragtes som tilfældige Dannelser i Sandstenen.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Hamborg, den 4de Marts. – Med Bekræftelsen af den allerede leverede sørgelige Efterretning fra Vien af 26de f. M.,er i Dag indløbet som Tillæg den, at Hs. Majestæt Kejseren havde modtaget den hellige Rader, og at efter en to Gange gjentagen Aareladning sporedes der nogen Bedring i Hans Tilstand.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Hamborg, den 5te Marts. – Den Østerrigske Jagttager af 26de f. M. giver nu først følgende korte Efterretning af 25de f. M.: Hans Majestæt Kejseren er i Gaar henimod Middag blevet angrebet af en betændelsesagtig Feder. Sygdommens Forløb er regelmæssig og giver saaledes Grund til at vente, at Hs. Majestæt som snarest helbredes.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Leipziger Tidende melder, at i Følge Privat-Efterretninger fra Vien af 26de f. M. var Kejseren angrebet af en Upasselighed; man udtalte derhos dog det visse Haab, at man imøde faae en snarlig Helbredelse.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Paa overordentlig Maade har man atter her Efterretninger fra Vien af 27de og 28de f. M. De fra den første Dag løde noget bedre over Hs. Majestæt Kejserens befindende; imidlertid var det endnu meget uroligt paa Børsen, og Fonds sank endnu meer. Fra den 28de om Middagen meldes, at Lægernes Bulletin lyder desværre ugunstigt, som følger: Hans Majestæt Kejsen har havt en urolig Nat, sovet lidet, og hidtil viser sig kun lidet Tegn til den forhaabede Crise." Jndtrykket, dette gjorde paa Publicum var overordentligt stærkt, og Fonds sank endnu betydeligt.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Hamborg, den 6te Marts. – Over Hs. Majestæt Keiseren af Østerriges Befindende ere, efter vores i Gaar under 28de f.M. meddeelte Efterretninger, i Dag ingen nyere indløbne. Vi samle her under Et Alt, hvad Tidenderne derom anføre og meddele derfor følgende fra Vien, den 27de Februar.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
J Dag Morges indeholde vore Tidender følgende Bulletin: "Vien, den 26de Februar. Efterat der i Nat strax efter Kl. 12 var ved Feberens Forøgelse indtraadt nogen Forværrelse i Hs. Majestæts Tilstand, følte Allerhøistsamme sig allerede Kl. 5 om Morgenen atter betydelig lettet. Denne Lettelse varede indtil Middag. J Eftermiddags-Timerne tiltog Feberen atter, dog ikke i den Grad, at man ikke turde haabe, at Hs. Majestæt vilde tilbringe en roligere Nat end den foregaaende. – Efter Allerhøieste eget Forlangende fik Hs. Majestæt i Dag Morges Kl. 8 den hellige Nadvers Sacramente.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Endnu meddele vi Følgende af den Preussiske Statstidende No. 6 3/4, under 5te Marts. J Løbet af Dagen (den 27de Februar have Sygdommens Symptomer ikke forværret sig. Jmidlertid har man i alle Kirker anordnet Bøn for Hs. Majestæt Kejserens snarlige Helbredelse." Sve i Zürich. (Slutningen af Februar.) – "J Tydskland frygter man endnu bestandig for, at de fremmede Haandværksvendes Sammenkomster i Svejz skulle forstyrre Roligheden i de tilgrændsende Stater. Langt fra synes Faren maaskee større, end den nærved virkelig viser sig at være. For et Aar tilbage stode Sagerne ganske anderledes. Dengang kunde Propagandisterne byde over en mobil Skare af krigsvante Polakker. De rige Jtalienere, der understøttede Foretagendet, stillede store Summer rede Penge til deres Disposition. Men nu er der ingen flere Polakker og formodentlig heller ikke mange Penge. Og forudsat, at nogle Bruushoveder virkelig havde fattet den eventyrlige Plan, at vove et Jndfald i Tydskland, saa kan man dog forudsee med Sikkerhed, at det vilde mislykkes førend disse Folk havde naaet Grændsen. Man kan ikke nægte, at der hist og her i Svejz er gjort Forsøg paa at bebringe de fremmede Haandværksvende revolutionaire Principer, og at begeistre dem til forbryderiske Planer. Men der er dog et mægtigt Skridt fra en, ved Glasset, i et varmt Kammer, mellem Cammerater sluttet Svende Forening og fra de der førte praleriske Taler og Trudsler til en virkelig Orgamsation og til Gierningen. Hertil kommer, at en svækkende Nedslagenhed i Almindelighed træder istedetfor det forrige højtfarende Mod. Kun nogle Faa, hvis Livslykke nu engang er forstyrret, som en Følge af deres afsindige Forhold, besidde Fortvivlelsens Mod, og disse Faa ere desuden ikke Haandværksvende. Det revolutionaire Væsen, der har viist sig hos Nogle af disse, er egentlig intet andet end det, slige Menneskeer egne Renomisteri, uden at dette dog har fattet nogen dyb eller inderlig Rod; thi disse Personer sele og maae føle, at de i Grunden ere uvidende i Politikken, og at deres Kald heri Verden indskrænket sig til practisk Virksomhed i Haandarbejder. J Sandhed! man kan ikke saa meget fordømme, som beklage dem. Men det er noget ganske Andet, med Hensyn til deres Forførere. Hos Svejzerne møder iøvrigt denne Sag intet Bifald; tvertimod, Svejzerfolket er yderst forbittret over disse, fra Fremmede udgaaende Forsøg, at bringe os i nye Forviklinger, og det vilde sikkert understøtte Øvrigheden paa det kraftigste, naar denne med Alvor strax vilde slaae ethvert Forsøg, der vovede sig frem for Dagens Lys, til Jorden. Det vil derfor vistnok ikke være vanskeligt, at qvæle hvert forvovent Skridt i Fødselen, dersom en Snees Fortvivlede, i Haab om nogle Hundrede Svendes Hjelp, der dog aldrig holde alvorligt sammen, vilde vove at udføre sligt. Det fortælles, at en Trop Urostiftere have, under en Oberst Du fours Commando, gjort nogle Demonstrationer mod Friederichshafen; men dette er vel ligesaa ugrundet, som at et Angreb har fundet Sted paa Konstanz.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Jndenlandske Efterretninger. Paa Fjorden imellem Morss og Salling er den 25de Februar bjerget en kantret Seilbaad, hvori fandtes nogle Klædningsstykker, og Proviant. Mandskabet er sandsynligviis formykket.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Paa en Gaard i Nærheden af Viborg, slagtede man ved Aftenstid tvende Stude og ophængte dem i en Vognport. Nogle Timer efter, kort for Sengetid, fandt man, at det ene Hoved, som havde været udsat for Fuldmaanens klare Lys, dannede en aldeles fordærvet Masse, medens det andet, som kun hang nogle Fod derfra, men i Skygge, var fuldkommen friskt. En Jndsender spørger i Aarhuus Avis: Om Maanen kan yttre en saadan Jndflydelse paa anmalske Legemer? Hertil kan svares: At allerede lignende Erfaringer findes optegnede af Søfarende og Andre. Ogsaa i denne Tidende have vi flere Gange af Andres og egne Erfaringer (see f. Ex. No. 16 s. d. A.) meddeelt Kjendsgierninger, der bevise Maanens store Jndflydelse paa det anmalske Liv Kjøbenhavn, den 10de Marts.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Vi ile med at meddele følgende, os officielt, i dette Øjeblik tilsendte Efterretning: Vien, den 2den Marts. – Det har behaget Gud den Almægtige, fra denne Verden at bortkalde vor højt elskede Landsfader Hs. Kejserlige Kongelige Majestæt, Keiser og Konge Frants den Første. Allerhøistsamme døde i Nat Kl. 12 3/4. Hans Keiserlig Kongelige Apostoliske Majestæt Ferdinand den Første, vor nu regjerende Allernaadigste Herre, har, efter denne høist sørgelige Begivenhed, behaget at udstede følgende Allerhøieste Haandskrivelser. Allerhøieste Haandskrivelse til den første Overhofmester, Fyrst v. Colloredo. Kjære Fyrst Colloredo.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
for Hs. Majestæt Keiser Frant, 1ste af Østerrige, som bæres paa sædvanlig Maade i 4 Uger. Kl. 12 Middag. Therm.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Barom.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Vinden. 1 Marts. 27, 10. 5. 4, 6 Varme. N. V. N. O.S. V. N. V. N. V. S. O.S. O.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Fraværende Slægtninge og Venner bekiendtgiøres herved paa det Sørgeligste, at vores elskede Moder, Louise, fød Warnstedt, Enke efter Generallieutenant Juel til Thorseng, afgik ved Døden i Gaar, Fredag den 20de denne Maaned. Wedelsborg, den 21de Februar 1835. R. Wedell. J. Wedell. Marie Krogh, fød Wedell.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
AVERTISSEMENT. Paa Hartvigs Vexel-Contoir paa Østergade Nr. 66, første Sal, vexles og omvexles alle Sorter Mynter, samt kjøbes og sælges alle Slags Kongelige og andre Obligationer, samt Speciefonds og Actier, alt til Dagens Børspriser. odt Herregaards- og Bøndersmor er til billige Priser tilkiöbs i Norgesgaden No. 149, hos P. A. Halkier.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Kjøbenhavn, den 10de Marts. Onsdagen den 11te Marts 1835 anlægges Hofsorg for Hs. Majestæt Keiser Frant, 1ste af Østerrige, som bæres paa sædvanlig Maade i 4 Uger. Kl. 12 Middag. Therm.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Vinden.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
en spanske Legation i Kiöbenhavn bringer herved nedenstaaende Kongelige Forordning af 11te Februar indeværende Aar til offentlig Kundskab: Da H. M. Dronning-Regentinden ønsker at forene Handelsluteressen, mellem sine Undersaatter og Udlandet med det til Kongerigets Forvar saa vigtige Formaal, at forhindre Indførelsen at Vaaben og Krigsfornødenheder til Prætendentens Tilhængere, har det behaget Hende, at giøre Forordningen af 11te December forrige Aar, anvendelig paa de med Spanien allierede og i venskabeligt Forhold staaende Magters Skibe. Ved bemeldte Kongelige Forordning hiemles alle spanske og fra fremmede Havne kommende Skibe, den Ret, at indføre Vare og Effecter i Havnen af Corogne, Gjon, Santander og Bilbao under de forlangte Betingelser og som Statens Sikkerhed for Öieblikket nødvendigen behøver.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Paa Grund heraf, bekiendtgiöres herved at alle fremmede Skibe, tilstædes Indgang i ovenamörte Havne, saafremt de, ligesom de spanske Skibe, underkaste sig det, som i ovennævnte Kongelige Forordning forreskrevet er. Kiöbenhavn, den 8de Marts 1835. En ung dannet Pige, som kan Skrædersyening efter Maal, Modepynt og de almindelige Skolekundskaber, ønsker sig Ansættelse enten i Byen eller paa Landet, for at undervise i Ovenmeldte, samt i Guitarspil for Begyndere. Ogsaa er hun villig til at reise med en Familie. Hun giør ingen store Fordringer, men ønsker især en venskabelig Omgang, hvilken hun uafladeligen vil stræbe at fortiene. Det Berlingske Comptoir i Pilestræde No. 118, modtager Anviisning, mærket: beskeden Huuslighed. vo som maatte være i Besiddelse af Skiøder eller andre Adkomstbreve, eller formene sig at være arveberettigede til følgende Gravsteder paa Skibskirkegaard udenfor Østerport, nemlig: No. 12, den 20de October 1801, tilskiødet Maaneds-Lieutenant Møllers Enke, Anna Cathrina Møller, født Top, 20, den 18de October 1803, tilskiødet Overcanoneer Christian Mortensen Smith og Arvinger, 21, den 21de Februar 1804, tilskiødet Prammand Christian Frederich Lügen og Arvinger, 47, der 30te Juni 1808, tilskiødet Snedker Anders Olsen Lind og Arvinger, 54, den 15de Januar 1810, tilskiøbet Qvarteermand Hans Casparsen og Arvinger, 58, den 15de Mai 1811, tilskiøbet Sergeant Dyrvig's Arvinger, 59, den 30te Juli 1811, tilskiøbet Commandeur=Capitain Motzfeldts Enkefrue og hendes Arvinger, 63, den 19de August 1811, tilskiøbet Sergeant Johan Peter Heck og Arvinger. 67, den 27de August 1812, tilskiøbet Marchandiser Nicolai Jenckel og Arvinger, 24, den 19de Mai 1813, tilskiøbet Capitain-Lieutenant Ferry og Arvinger, 77, den 12te Januar 1814, tilskiødet Tømmermand Lars Nielsen og Arvinger, 78, den 29de Januar 1815, tilskiødet Overkrigscommissair Kiølstrup og Arvinger, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, fra den 14de Marts 1835 at regne, for Undertegnede, p. t. 2den Værge ved Holmens Kirke at anmelde og legitimere deres formeentlige Rettigheder til de ovennævnte Gravsteder, hvilke ellers af Mangel paa Fornyelse, som Kirken tilhørende, afhændes til Andre. Søe-Etatens 3die Departements-Contoir, den 6te Marts 1835. Halkier.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
En Embedsmand og Familiefader, er i den sørgeligste Stilling, hvori nogen kan være, der ikke har tabt den Ret: "at turde vente Hielp. - Hans Embeds-Jndtægter ere saa ubetydelige at det er umueligt for ham at kunne leve deraf, og kun grundet Haab om en bedre Fremtid har hidtil opretholdt hans og Families Mod. Familien har seet sig nødt til efterhaanden at skille sig ved Alt hvad de eiede, og seer nu ingen anden Udvei til Redning end den: "At anmode Medborgere om at tage Deel i dens sørgelige Stilling - ved at Een eller Flere vilde giøre den et Laan, hvoraf Renter skulde svares indtil Laanet var betalt, for hvilket vel kan stilles Sikkerhed; dog ikke slig Sikkerhed som Loven forlanger, eller forlanges af dem der ved slig Leilighed kunne foreskrive Love, Saavel Manden som Konen ere istand til og ønske det end inderligere at fortiene Noget ved Jnformationer. Beviisligheder saavel for Familiens Trang, dens hele Forhold – som og dens Evner til at kunne fortiene noget kan tilfredsstillende tilveiebringes og det er da saaledes at den høist fornødne Hielp, uden hvilken ingen Redning kan ventes - herved søges.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Skulde Nogen tage ædelt Hensyn paa en Bøn af den Natur, da bedes Meddelelse derom i billet aflagt paa dette Blads Contoir, Pilestrædet No. 118, med Udskrivt: Hielp i Nøden. Urte-Olie. til Haarets Vedligeholdelse, Forskiønnelse og Væxt, opfunden af Hr. Carl Meyer i Freiburg i Sachsen.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Af denne Olie, som er destilleret af vellugtende Urter og fine ætheriske Gienstande, saa at den tillige kan tiene som behagelig Perfume, er Undertegnede overdraget Udsalget. Prisen er 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. pr. Glas, hvormed følger Attester, som beviser Oliens fortrinlige C. A. Been, Egenskaber. Norgesgade No. 191, ligefor Garnisonspladsen. dristig Kiøbmand, i en af de første Søe-Kiøbstæder. Billetter desangaaende, mrkt. Lyst No. 65, modtages paa dette Blads Comptoir, Pilestræde No. 118.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Da der i den senere Tid høres mange Klager og Handelens Aftagen i Kiøbenhavn og Helsingøer, er det sandsynligt, hvis disse ere grundede: Flere kunde ønske at rede Seilene i Tide, og for at conservere hvad de endnu have tilbage giøre en Forandring. Som passende hertil, er en for Kornhandel, forbunden med Hørkræmmer- og Colonialvare-Handelen en gros a en detail, i Provindserne i en Søestad med fortrinlig Havn og dybt Jndløb, særdeles fordeelegtig beliggende Kiøbmands=Gaard med gode Bygninger, stor Gaards Hauge= og Tømmerpladser, Kornlofter, Brænderie, Jord, o. s. v., til 1ste Mai d. A. ledig, der for en Eier med nogen Formue upaatvivlelig kan være en meget indbringende Entreprise. Det nærmere med Hensyn til dens Beliggende, Beskaffenhed og hvad Handel der muelig kan drives, erfares hos Hr. Urtekræmmer L. Fogtmann, store Kongensgade No. 67 i Kiøbenhavn, til hvem de Lysthavende behagelig ville henvende sig. Det bemærkes, hvis Salg ikke opnaaes som helst ønskes, er Forhuset med deri værende Beboelses-Værelser, Boutik, Kielder, alle Kornlofterne, Tømmer pladsene, o. s. v., at faae tilleie til samme Tid.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Skifte-Jndkaldelse. Jnsdagen den 11te Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, og fremdeles den anden Onsdag i hver paafølgende Maaned, til samme Tid, afholdes, i Gaarden No. 52 paa Høibroplads, Skiftesamling i Capitain og Grosserer Michael Henriques Boe. Kiøbenhavn, den 6te Marts 1835.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Som Kongelig allernaadigst beskikkede Commissarier i Boet: Delbanco, F. Gotschalck, Grosserer. Cancellieraad og Procurator.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Løverdagen den 14de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver ved en Skifte-Samling, som afholdes i Blaatorn, fremlagt den i Boet efter afgangne Elisabeth Seorge, fød Fuller, af Lyngbye og forud afrøde Mand, Skoemagermester, senest Restaurateur Hugh George heraf Staden, forfattede Repartition; hvilket herved bekiendtgiøres for Boets Vedkommende. Kiøbenhavn, den 2de Marts 1833. Eltong.
Berlingske Tidende, 1835-03-10
Bortforpagtning. Løverdagen den 21de d. M., Formiddag Kl. 10, Wordingborg. 2 bliver paa denne Byes Raadstue afholdt Auction til Bortforpagtning, alternativ for 3 eller 10 Aar, af det Bomhuus som er opført paa Landeveien, mellem Wordingborg og Rønnede, paa Ørslow Mark, og af Oppebørselen af de ved Fr. 13de Febr. 1780 og 10de Febr. 1816 samt Pl. af 27de Rovbr. 1830 paabudne Bompassagepenge. Conditionerne ligge til Eftersyn her. Lysthavende indbydes. Wordingborg søndre Birks Contoir, den 2den Marts 1835. Neldeblad.
Berlingske Tidende, 1835-03-11
Aar 1835. No. 60. Sal, Onsdagen. den 11 12 Marts. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. lingste politiske og Aderlysenniv-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-03-11
Udenlandske Efterretninger. England.