Berlingske Tidende, 1773-12-31
Den 9de Dec. er Sognepræst Hr. Erich Lorenzen Holst ligesaasonfirmeret at være Sognepræst for Hersom, Kleistrup og Berbegraw Meenigheder i Wiborg Stift. Studiosus Andreas Borch ligesaa beskikket at være residerende Capellan udi Cids berg Præstegield i Aggershuus Stift. Byefoget Lars Christian Benz ligesaa at være tilligemed Postmester i Kierteminde. Den 16de Dec. h. a. har Hs. Kongel. Majest. allern. beskikket Cancellie Secretair Matthias Peter Ramshact, Raadmand i Christiania, til at være tillige med Vice Borgemester, og saasnart Embedet ledig vorder, da virkelig Borgemester sammesteds. Samme Dag er Studios. Sammel Mandall, allernaad. confirmeret at være Capellan pro Persona til Lands Præstegield i Aggershuus Stift. Sognepræst Hr. Jørgen Henning Styrup ligesaa orskikket at være Sognepræst udi Ebbeltoft og dets Anner Draabye. Den 23de Dec. er Studios, Johan Ditlev Brandt allern. confirmeret at være Sognepræst for Roholte Meenighed i Stilland. Capellan Hr. Henrich Tostrup ligesaa beskikket at være Præst ved Hospitals Kirken i Tronhiem. Studios. Enmold Bang ligesaa beskikket at være Herredsfoged og Herredsskriver udi Tørsting Wrads Herreder 1 i Aarhuus Stift, og tilligemed Procurator i Jylland. Studios. Rasmus Jørgen Giessing ligesaa at være residerende Capellan i Schive og til Annexet Resen. Den 27de Dito har Hr. Kongel. Majestæt beskikket Søren Hansen til at være Jnspecteur og Visiteur ved Strøme Tolden for Fridericia. Torsdagen, den 23de December sidstleden, holdt det Kongelige Landhuusholdings Selskab sit fierde ordentlige Quar, tal-Møde for indeværende Aar, ved hvis Slutning Hr. Etats=Raad Hübner, som allerede paa femte Aar haver for restaaet Selskabets Handlinger, atter blev valgt til Vice=Præsident for de tvende følgende Aar. Ved denne Leylighed holdt Hr. Etats Raaden, da Vallet var bleven protocolleret, følgende korte Tale til Selskabet: Den kiendelige Tillid, som dette anseelige, fri og indsigtsfulde Selskab paa ny lægger for Dagen, da det atter til mig overdrager, dets Handlingers Bestyrelse, er en klart, og for mig et behageligt, Beviis paa det venskabs fulde bifald, hvormed det beærer mine Bestræbelser til den 1, offentlige Vinskibeligheds Fremme. Kunde de derfor, ædelmodige Medborgere, i dette Øyeblik læse i det inderste af mine Tanker; saa vilde de der finde de dybeste Jndtryk at Hengivenhed, og de tydeligste Betegnelser af en redelig Begiærlighed efter, uden al Egennytte, at være Staten og dens samtlige Medlemmer, ved Selskabets Handlinger 1, til sand og virkelig Tieneste. Vore Dage ere saa, og vi kan neppe retteligen siges at have levet, uden saa længe vi have været nyttige. Dette kan vi, med god Grund og til største Fordeel, snarest haabe at blive, naar vi anvende vores . Kundskab og Kræfter paa, ved de Leyligheder vi kan overkomme, at befordre det almindelige Vel, der er Selskabets store og uforanderlige Formaal til hvis Opnaaelse vo res fælles Nidkiærhed og Bekostning sigter. Jeg kan ikke love at forøge, langt mindre at fordobble, min Jver og mit Arbeide. Mine Hensigter have været rene; mine Fordrag fri for al Partiiskhed, og min Strabsomhed saa uindskrænket, som det have været mig mueligt. Men Selskabet kan giøre sikker Regning paa, at jeg, itemdeles som hidindtil, vil anvende Dagene, og Nætterne med, naar det behøves, til at udbrede dets Nytte og Berømmelse, saa meget min, ved mange Aars møisommeligt Arbeyde, omsider svækkede Helbred, og Selskabets nu værende Forfatning det nogenlunde vil tillade. Deres koge Raad, retsindige Patrioter, og Deres kraftige Understøttelse, som jeg med Vished kan vente, blive mig hertil fornødne. Selskabets vedvarende Bevaagenhed og gode Villie vil være mig til Opmuntring. Derved vil Sindet lindres og Byrden lættes; og den Frugt og Nytte, som de Danske Stater, nu eller herefter, upaatvivleligen vil høste af vore Anlæg og forenede Bestræbelser, anseer jeg som min visse og store Belønning.