JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Udenlandsk. Frankrig. Den første Consul, som nu rigtig er reist fra Paris til Reservearmeen, synes alene at have opsadt denne Reise for at oppebie Efterretninger om Feldttogets Aabning ved Rhinen, og af disse ere dernu indløbne i Mængde. J General Desolles Depesche som er Chef for Generalstaben, ansættes de Keiserlige Tab, til den 2den Maii, paa de 3 Puncter hvor Rhin overgangen skeede, til 1500 Mand i Fanger og 6 Kanoner, ligeledes bekræftes den i sidste Avis ommeldte Telegraph Efterretning, hvorefter den vigtige Position ved Stockach er indtaget, 7000 Mk. gjorte til Fanger og 9 Kanoner samt betydelige Magasiner erobrede. Den 1ste Mai har den Würtembergske Biergfestning Hohentwiel, som næsten er uindtagelig og var forsynet med 80 Metal=Kanoner, overgivet sig til General Vandamme paa Capitulation. Denne mellem General Vandamme og den Butembergske Vicecommandant von Wulff sluttede Capitulation bestemme: At den Würtembergske Garnison skulle den 2den Maii marschere ud af Festningen med Krigshoneurs, og ikke i nærværende Krig tiene imod Franskmændene, hvis de ei blive udvexlede. Personer som for Civilforbrydelser ere sadte paa Festningen, kan Garnisonen medtage. Civilpersenerne, Festnings Commissairen, Præsten m. fl. kunne tilligemed deres Eiendom forblive i Festningen eller forlade samme ligesom de selv ville. General Vandamme lover at udvirke hos den franske Regiering at Hohentwiel ved Fredens Slutning skal igien blive overleveret til Würtemberg, i samme Tilstand som de franske Tropper nu har modtaget den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Fra Jtalien har man Efterretning fra Suchet, dateret 27de April fra Hovedqvarteret ia Picta. Efter samme holder han endnu Høiene ved Melogne og Sette Pani besadte. Den 24de befalede han General Serraset indtage Høiene ved Muriatte, hvor der blev gjort 150 til Fanger. Samme Dag har General Soult ved Broen, Af Porcewera gjort 600 Reisetage til Fanger, hvoriblanvar 27 Officerer og en Oberst af Regimentet Nadasti.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Man siger ellers her at Staden Genua er sadt i en frygtelig Forsvarstand og er forsynet med Levnetsmidle til den 19de Junii og at begge Armeerne vare i Underhandling om Faugernes Udvexling, men at General Massena havde 6000 Fanger mere end Fienden. Tre Mile fra Brest er atter igien en Post bleven plyndret, og den i Fougeres commanderende GeneralVernier er ved Viire bleven anholdt af 5 Brigands, som have myrdet hans Ledsagere og kun friegivet ham imod en Løsepenge af 10,000 Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
J den første Consuls Fraværelse bliver alting underskreven og udfærdiget af den anden Consul Cambaceres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Ministeren for de indenlandske Affaires har ved en Circulaire ladet Præfecterne vide, at Bonaparte om 14 Dage igien ville være i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Tydskland. Fra den 1ste til den 7de Maii har der i Schwaben daglig været større eller mindre Fegtninger. Den 1ste Maii blev Prindsen at Lothringens Korps tilbagetrængt fra Egnen ved Schafhausen af Franskmændene. Den 2den var der en Fegtning ved Singen. Den 3die tilbagetrængte Franskmændene Grev Spork ved Stockach og besadte dette Sted, og den 4de kom det igien til en heftig Fegtning i Nærheden deraf. Den 5te stod en blodig Fegtning ved Moskirch, og den 6te en heftig Action ved Pullendorf. Den 7de var man atter i Fegtning. Men, alle disse Fegtninger har endnu et afgjort det sydøstlige Schwabens Skjebne, og synes blot at være Forbudde for endnu heftigere, naar begge Armeer faaer deres Kræfter mere samlet. Alle Landeveie i Overschwaben ere bedækkede af Flygtende. Dette er alt hvad der med rimelig Vished kan siges, thi om Fegtningen den 5te ved Moskirke ere Efterretningerne hinanden meget modsigende. Den franske General Laval i Maynz har om denne Fegtning ladet følgende Efterretning der bekiendtgiøre: "Fienden er efter en haardnakket Fegtning i fuld Tilbagetrækning; har Taler uberegnelig: man forfølger ham, og er i dette Øieblibeskieftiget med at samle Fangerne." Derimod er følgende Efterretning indløben til Fyrsten af Hohenløbe i Manheim den 9de Maii om samme Fegtning. "Den Keiserlige Armee blev den 5te Maji atter angreben vel skirk med Overmagt. Fienden haabede derved at skille Arriergarden fra Armeen. Denne haardnakkede Fegtning varede i 12 Timer, uden at Fienden kunne bringe vor Armee af sin Stilling. Vi har er betydelig Tab i Døde og Saarede. Fiendens maae være betydeligere, da han om Natten trak sig tilbage og overlod og næsten 1000 Mand Fanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Fra Bregen og Stutaard skrives, at Franskmændene ere i Fegtningen den 6te ved Pullendorf bleven træng get tilbage, og at de ritirerede over Steckech, samt at de Keiserlige igien den 7de vare i Begreb med at tyrke frem. General Krans Hovedqvarteer var ellers endnu den 7de i Rohrdorf ved Moskirch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
J Wien er den 7de Maji en officiel Beretning fra General Kray bleven bekiendtgjort, som gaaer til den 30te April, hvori han angiver de Keiserliges Tab ved Franskmændenes Fremtrængelse over Rhinen ved Kehl. og Altbreysach til 77 Mand i Døde og 100 Heste, og i Saarede 14 Officerer, 389 Mand og 265 Heste, i Fangne 154 Mand og 34 Heste. Fiendens Tab maatte have været større, da der blet igiennem Freyburg er bragt 100 Vogne med Saarede og 136 Fanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Fra Jtalien er og den 7de Maji bleven bekiendtgjort en officiel Beretning fra General Melas som gaaer til den 24de April. Efter denne ere Franskmændene i Polcevera den 23de April bleven trængte tilbage af de Keiserlige til Genuas Mure hvorved blev gjort 6 Officerer, og 30 Mand Gemene til Fanger. Samme Dags Aften bleve Generalerne Hohenzollerne og GottesheimForposter noget tilbagetrængte af Fienden, der dog strax igien blev tilbagedreven. Efter de Keiserlige Speideres Udsigende, ligger Genuas Garnison under frie Himmel for og mellem Stadmurene, og skal formedelst Mangel paa Levnetsmidler være meget utilfreds. De yderste franske Forposter og Vedetter vise ofte vore ligeoverfor staaende Soldater Mandler og Kastanier, for at ombytte dem med Commisbrød, hvilket de meget begierlig nedsluge. De Keiserliges Tab i Jtalien siden Feldttogets Aabning til den 15de April, skal være. J Døde: 16 Officerer og 664 Gemene og i Saarede: 77 Officerer og 2486 Gemene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Adskilligt. De nyere Efterretninger om de Ødelæggelser som ved Skyebrud og Oversvømmelser trak Egnen omkring Göttingen den 29de April, ere sørgelige: Ved Mariegarten, 2 Miil fra Göttingen, steer en Skovstrøm næsten til et Hav og bortrev Amtmandens Stald hvorved 65 Køer og 60 Sviin druknede. Møllen i Rosdorf, en Miil fra Göttingen blev bortreven af Floden, hvorved Møllerens svangre Kone med 2de Børn, hendes Moder og Svigermoder samt Møllersvenden druknede. Egnen om Pirmasens blev af samme Uveir ødelagt. Hele Klippestykker bleve af Vandfløden løsrevne og nedstyrtede i Dalene, og Møller, Huse, og alt hvad som laae i Dalene, blev bortreven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Commandeuren for en engelsk Eskadre, der har ladet sig see for Altrandrien, ar erklæret: at han har befaling at anholde alle Skibe som udløbe derfra, og ei at anerkiende den med Franskmændene der sluttede Capitulation, men behandle Franskmændene i Egypten, som Krigsfanger. Disse forlanger nu tyrkisk Eskotte, men Storadmiralen ligger med sin Flaade ubevægelig ved Constantinopel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Den 5te Mai er den nye Regiering installeret i Brase sel. Den derværende Præfect, Douleet Pontecouland, har udnævnt Exhertugen af Ursel og Exgreve Launay til Medlemmer af Forvaltningsraadet. Al Bekymring i Portugal for et spansk Jndfald, er nu forsvunden. Mellem begge Hoffer hersker den beste Forstaaelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Den spanske Brig le Ballon paa 18 Kanoner, har opbragt et Algiersk Krigskib paa 22 Kanoner til Lissabon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Bekiendtgiørelser. Beste Sort engelske Suck=Støvle=Skafter faaes tilkiøbs hos Jens Bech ved Munchport. En Bondekarl som forstaaer Avlingens Drivt godt og kan forevise gode Attester om sin Opførsel og Duelighed, kan anvises Plads som Ladefoged ved en Gaard af Undertegnede til førstkommende 1ste Novbr. Kiergaarden pr. Aarhuus, den 19de Mai 1800. N. J. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Tirsdagen den 3die Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet, lader Hr. Brun paa Thestrup ved Auction formedelst Forandring af Boepæl, bortsælge en Deel ham tilhørende Løsøre, samt en Balance-Vægt med Bretter og Lodder, en Melkevogn med Tønde, en Fløtefold og en Trimle, med videre. Schanderborg, den 19de Mai 1800. Muncheberg. I Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 18de April d. A. bliver sub poena præclusi et perpetui silen, tii, med Aar og Dags Varsel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Aarhuus Stifts Avis og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden indkaldede alle de som formeene sig at have noget at fordre, Kiøbmand Thyrri Pedersen Bøggilds Opbudsboe her i Aarhuus, saadant for os undertegnede Opbudsmænd at anmelde og beviisliggiøre. Aarhuus, den 21de April 1800. N. Hviid. C. Fellumb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Vice=Borgemester og Byefoged Bye- og Herredsfoged i i Aarhuus. Ebbeltoft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Alle de som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter afg. Kobbersmedmester Søren Høvring her i Byen, bliver herved, med 12 Ugers Varsel indkaldet for os, som Skifteforvaltere i bemeldte Stervboe, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordringer. Aarhuus, den 10de Mai 1800. N. Hviid. L. P. Risom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
En Person som forstaaer Landvæsenet og i en Deel Aar har tient ved et Jordegods, ønsker sig Employ. Nermere Anviisning giver Adresse=Contoiret i Aarhuus En skikkelig Dreng som har Lyst at lære Hattemager Profession, imodtages af Hattemager Brændstrup, paa Badstuegade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Madame Maren sal. Holsts, Degneenke paa Om lev Kald er død den 30te April sidstleden i Wenge Bye, Hielmslev Herred, og hendes ringe Efterladenskaber strax tagne under Forsegling. Hendes Boe bliver aabnet, registeret og vurderet Fredagen den 30te dennes om Formiddagen, til hvilken Tid Arvingerne ombedes at ville møde i Stervboehuset, skiønt det neppe er at formode, at noget bliver at arve, saasom den Afdøde er i endeel Aar bleven for det meste underholdt ved Laan og Gaver fra Ædelmodige. Fruering Præstegaard, den 6te Mai 1800. H. P. Plesner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
En Karl som baade kan paatage sig at være Styk te og Fisker, samt i ledige Timer vil forrette anden forefaldende Arbeide, ønsker sig Condition, og kan tiltræde Tienesten enten strax eller til November Skifteld. Anviisning giver Adresse Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Fra Mads Jensen Gransløv, i Gransløv Bye, er Onsdagen den 7de Maji bortkommet fra hans Mark, 2 Klodde den ene en Mærklod 2 Aar gammel, blaaegraae af Colør, den anden 1 Aar gammel Hesteklod, sort brun, hvem som giver Efterretning derom loves en Douceur og Omkostningerne betalt. Den i disse Tidender allerede bekiendtgjorte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Auction over Calöe, og underliggende Gods, samt Hadberg Kirke og circa 350 Tdr. Hartkorn Böndergods, som forhen har hört under Stamhuset Frysenvold, er bestemt at holdes i Hr. Peder Abels Gaard i Randers den 29de Mai förstkommende om Formiddagen Kl. 10. slet; hvilken Tid Liebhaberne der behagelig ville tage Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Paa Allinggaard kan endnu faaes 300 Tdr. got Boghvede, samt 200 stk. Øxne tilkjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Under Stamhuset Steenalt, i Ørsted Bye, Rougsøe Herred, er Kroermand Sr. Jver Trane den 2den d. M. ved Døden afgangen. Credi= og Debitorerne i denne Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel ifølge Placaten af 26de Octobor 1792 at møde i Skifteretten, enten for at ligitimere deres Fordring eller og for at betale hvad de maatte være skyldig. Estruplund pr. Randers, den 12te Mai 1800.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Paa S. T. Hr. Greve Schack Vegne. Nellemann. Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-21
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog 2 Mk. Af- og Tilgangslister, a Bog . . 1 Mk. 8 s. Hovedmandtalslister, a Bog 1 Mk. 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Indenlandsk. Under 14de Mai d. A. er igiennem Rentekammeret udfærdiget en Plakat, angaaende Straf for de Bønder, hvad Hover de ere Jorddrotten pligtige, vedhæfte deres i Danmark, der vægre sig ved at lade Fortegnelsen over Fæstebrev. Dens væsentlige Jndhold er følgende: Ved Forordningen af 6te Decbr. f. A., om almindelige Reg lers Bestemmelse for Hoveriet i Danmark, har Hs. Majestæt befalet: at paa det at den hoverigiørende Bønde kunde være tilstrækkeligen underrettet om, hvad Arbeid han bør forrette, skal Jorddrotten være pligtig til, for saavidt saadant ikke allerede efter den indgaaede Forening elat hæfte ved enhver Bondes originale Fæstebreve en med ler ved Hoverie=Kommissionernes Foranstaltning er skeet, fundet Sted) med den afsagte Kiendelse overeensstemmenden indgangne Forening, eller (hvor Forening ikke har de Fortegnelse over alt det Hoveri-Arbeid, som af Fæsteren skal forrettes, hvilket af Jorddrotten skulde efterkommes inden 1ste Mai d. A., de faa Godser undtagen, for hvilke Hoveriet ei endda ved endelig Kiendelse var bleven bestemt, under Mulkt af en Rdlr. for hvert Fæstebrersom ved Foreviisning for Amtmanden fandtes at mang le den forommældte Fortegnelse, hvilken Mulkt siden maanedligen skulde igientages, indtil Fæstebrevet i anJordnet Form forevises Amtmanden. Kongens Hensigt derved er ei alene, hvilket og i Forfordningen er anført, at den hoveriegiørende Bonde, skulde erholde nøiagtig Underretning om sit Arbeid, men endog at sikre saavel Jorddrotten, som Bønderne, mod Fornærmelse fra nogen af Siderne, ved at afskaffe alt ubestemt Hoverie. Men, da nu Hs. Majestæt har erfaret at Bønderne paa nogle Steder have vægret sig ved at lade disse Fortegnelser vedhæfte deres Fæstebreve, hvoraf dog ikke for dem kan flyde nogen nye Forpligtelse til meere Arbeid eller Hoverie, end det, de, enten efter indgangen Forening eller efter afsagt Kiendelse, maatte være pligtig at forrette; saa befales: at enhver hoveriegiørende Bonde, der, efter nærmere Tilsigelse, ikke enten selv indfinder sig hos Amtmanden, for at erholde bemeldte Fortegnelse hæftet ved sit originale Fæstebrev, eller i Tilfælde af lovligt Forfald, lader fornævnte Fæstebrev afgive til Amtmanden, for at erholde Fortegnelsen vedhæftet, skal være undergiven en Mulkt af 16 s. for hver Uge, indtil denne befaling efterkommes, hvilken Mulkt Amtmanden beordrer inddreven ved Udpantningenden foregaaende Lovmaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Efter Cancellieskrivelse af 17de Maii er en Præst ikke forbunden til at holde sig sin Formands Tiende Arkord efterrettelig, saalænge derpaa ikke haves kongelig Konfirmation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Foranlediget af en Forespørgsel, om en Stiftamtmand er at ansee som Over=Politirets Dommer i Kiøstæderne, har Cancelliet tilkiendegivet Vedkommende, at Politie=Forordningen af 25de Martii 1791, viser endog i dens Titel, at den blot er givet for Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Hr. Majestæt har, ved Resolution af 25de f. M., allernaadigst tilladt, at Stadsmusikant-Tienesterne i Kiøbstederne skulle, hvor det kan skee, ved indtreffende Vacance, forenes med Organist=Embederne, og disse Betienter derhos gives Tilladelse at opføre Musik overalt paa Landet; dog, at Landets Beboere ei blive pligtige at benytte sig af deres Tieneste, men, at enhver Landbeboer, uden Paatale af nogen Stadsmusikant, naar de nuværende afgaae, kan antage hvem han vil, til at spille hos sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Hvad i øvrigt angaaer den Rettighed, som hidtil har været forundt det kongelige Kapel, i Henseende til Stadsmusikant Tienesten, da skal denne fremdeles blive samme forbeholden, i Henseende til de forenede Organist og Musikant=Tienester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Den 23de Maji afseilede det forenede danske Fiske selskabs 3de Fartøier fra Helsingøers Havn paa Fangsi Nordsøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Capitainlieutenant Holtermann er med en Kongejagt bestemt til i Sommer at krydse under den jydske Kyst og øve de der ansatte nye Lodser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Et ordentlig Lods=Selskab skal nu oprettes i Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
En Fransk Emigrant, Grev Clermont Tonnere, har for kort Tid siden nedsat sig i Landsbyen Ottensen, der ligger nær ved Altona, og anlagt et Meubelmagasinder, hvoraf han nu ernærer sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Aarhuus. Udpasserede. Den 27de Maii: Hr. Justitsraad Mønnicke, Hr. Landsdommer Thyggesen, Kiøbmand Thornsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Skipper Søren Buchtrup agter medio i første Uge. efter Pinse Høitid at afseile til Kiøbenhavn hvortil han medtager Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Fra en veltænkende Skipper haver Fattig Kasserer Mollerup indleveret til Jnspectionen 2 Rdr.; hvilke bemeldte Jnspektion, med Taknemlighed til Giveren og efter hans Hensigt, uddeeler til de meest Nødlidende her i Aarhuus. Den lange Syge, den visse Død. - Neppe havde min elskelige Hustrue M. C. S. Johansen sat sin Fod ind i Rimsøe Præstegaard, i October 1799. førend Sygdom og Smerter forbedskede de ægteskabelige Glæder og strax efter Nyeaar ganske kastede hende paa Sygesengen, og endelig foraarsagede hende en fortidlig Fødsel den 15de Maji med 2de Børn, Søn og Datter, velskabte men ikke fuldbaarne. Strax efter lod Sygdommen sig see under en Bryst=Vattersot, som endte hendes nyttige og virksomme Liv den 21de Mai til stor Tab for mig og mine. Hun er død. - Men hendes stille Dyd, hendes qvindelige Duelighed, Driftighed, samt ømme Moderhierte for mine 6 smaa Børn lever hos mig og dem og enhver som kiendte her des skiulte og forborgne Værd i en bestandig HukommelDøden er bedre end et bittert Liv. Denne Tanke tra ster hendes efterladte dybtsørgende Mand. Rimsøe, der 24de Mai 1800. Volqvart Carsten Volqvark. Sognepræst til Rimsøe og Rastberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Min elskede eie gode Kone Mathilde født Bergenhanmer er ei mere; kuns kort var den Tid, hun kronede mit Livs Lykke, ikke engang et fuld halv Aar randt for mig ved hendes Side, thi Fredagen den 23de Maji end tes hendes daadfulde Liv; Slægt og Venner, om hvi Deeltagelse jeg er forsikret, modtage herved denne sørgelige Efterretning fra F. N. Berg. Greenaae, den 25de Mai 1800. Kongelig Landmaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Det har behaget den almægtige Gud den 25de Mi Kl. 6 en halv om Morgenen ved en stille og salig Død, at bortkalde fra mig min inderlig elskede Kone Karen Ploug, fød Hvass, 64 Aar gammel. Hun var i 22 Aar min troefaste Veninde og deelte kierlig med mig Livet Glæder og Sorger. Paa hendes langvarige og smerte fulde Sygeleie var hun mig et uforglemmeligt Exempepaa christelig Taalmodighed og Gud Hengivenhed. Je føler mig saa eene og forladt og hendes Tab mig ud rettelig. Vores fælleds Slægt og Venner, er jeg forvisset om, tager Deel i min store Sorg og uoprettelige Tab. Oust Mølle, den 26de Mai 1800. Lars Ploug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Prædikanterne paa 1ste Pinsedag. Froeprædiken i Domkirken Hr. S. Fauerschou. Høimesse. Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Studsgaard Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Stud. Svaneber, Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Udenlandsk. Frankrig. Consul Bonaparte har kun opholdt sig i Dion i 23 Timer. Den 8de Maji om Morgens Kl. 5 reiste han fra Diion og kom samme Aften til Gens, hvorfra han igjen efter 36 Timers Ophold er reist tilbage til Reservearmeen, som er i fuld Mars til Jtalien. J Auconne, hvor han forhen har staae som Lieutnant, har han opholdt sig nogle Timer for at besøge gamle Venner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
En fra Bieberach afgaaet Coureer har bragt Efter ning til Paris om en den 10de Maii over Fienden til sigtet Seir, som derpaa har forladt Linierne ved Nies og Bieberach. Den derom i Moniteuren bekiendtgjorte Depesche fra General Desolles lyder: "Der gives kun saa Exempler paa en saa haardnakket Modstand som den Fienden giør, og paa en saa eftertrykkelig Jnvasion, som den nu værende Franske i Tydskland. Østerrigernes Tab var denne Dag 2000 i Døde og 3000 i Fanger, Fra Jtalien bliver Efterretningerne og bestandig gunstigere. Massena har gjort et lykkelig Udfald. Han har erholdt Tilførsel af Levnetsmidler, Fienden bloqverer ham ikke meere saa nær, og Faren er nu ikke saa stor for Genua. Alle Reservearmeens Bevægelser, for at skaffe Massena Luft, skeer med største Hastighed. Efter Tabet af Linieskibet Wilhelm Tell, have vi endnu ved Malta 2 Linieskibe og 2 Fregatter med mange Kanoneerbaade. Den tienstgiørende Garnison paa Malta bestaaer af 4000 Mand og skal endnu have Levnetsmidler for 4 Maaneder. De der landede fiendtlige Tropper ere ei stærke nok til en formelig Beleiring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Tydskland. Efter de sidste Beretninger fra Schwaben, var Fegtningen den 10 Maii ved Jllerfloden meget heftig. Østerrigerne forsvarede vel deres Stilling, men General Kray trak sig dog om Natten til den 11te langs med Jlleren hen imod Ulm. Siden den 12te Mai staae de Keiserlige og Franske Armeer ved Ulm nær ved hinanden. De Keiserlige vare med det Starrayske Korps og de Bayerske og Würtembergske Tropper henimod 60,000 Mand stærk. J Ulm laae under General Petrasch 10 til 12000 Mand, og i denne Stad beredte man sig til en Beleiring. Flere Reisende som den 16de Maii kom fra Studtgaard, sagde: at man der den hele Dag fra Ulm af, havde hørt en skrækkelig Kanonade Men Udfaldet er endnu ei bekiendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Magasinerne i Bieberach og Hechingen ere faldne i Franskmændenes Hænder, derimod bleve de i Wangen, Gernshelm, Pforsheim, Heidelberg, Heilbrun og Kanstadt reddede, og bragte til Ulm og Günsburg. Alt den 10de var hele Egnen omkring Memmingen besadt af Franskmændene, saavelsom den halve Part af de Würtembergske Lande. De Franske fordrer overalt store Brandskatter og Reqvisitioner, af Staden Memmingen fordrede de 90,000 Gylden og af Schafhausen, 70,000 Livres. General d'Hilliers lod den 12te Mai en Deputation af Magistraten i Freyburg kalde til sig og fordrede inden 24 Timer enten 300,000 Livres eller 12 Gidseler. En af Magistrats Personerne, Doctor Deisch, fik strax paa denne Fordring et Slag, og døde snart derefter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
Efter at Prindsen af Hohenlohe den 11te Mai havde rømmet Festningen Manheim, og ligesom det øvrige Starranske Korps, marscheret derfra mod Donauen, kom et fransk Korps ved Manhelm over Rhinen den 14de Mai og samme Dag capitulerede den Keiserlige Ritmester Szenteresky og overgav Festningen til den franske Beneral Thurring. Capitulations=Artiklerne lover Eiendoms-Sikkerhed, frie Gudstieneste og Befrielse for alle Krigscontributioner. De Keiserlige Tropper blev, tilstaaet frie Afmarsch uden at være Krigsfanget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-05-28
En i Wien bekiendtgjort officel Depesche fra General Melas i Jtalien af 1 Maji siger at han har overdraget Blocaden for Genua til den fiendtlige General Ott, og en selv med en Deel af sine Tropper marscheret imod General Souchet, og tvunget ham til at forlade sin Stilling, paa Sette Pani og Torre di Melagno; At Fienden den 26de April har gjort et Udfald fra Genua men er slaaet tilbage med Forliis, og at General Ott har bemægtiget sig Posten Rivarollo di Sotto og begge de sluttede Værker Due Fratelli kaldet; at der Natten til den 30te April var paa Capusiner Høien anlagt et Batterie imod Citadellet ved Savona, og endelig at General Massena havde forlangt Hielp fra Øen Corsica, men ingen erholdt, da alle der er i Giering og Opstand imod Franskmændenne.