JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1765-03-18
Foruden det, efter forrige Forpagter paa Linvad i Fyhn, afg. Anders Jensen og Hustrue Catharina Thiels Datter Stochmann, udstædte Proclama, bliver end videre herved indkaldet, med 6 og 12 Ugers Varsel, bemeldte Afdødes Arvinger og alle andre, som i Stervboen maatte have nogen Prætention, for samme hos mig at anmælde og beviisliggiøre, da enhver skal vederfares hvad Lov og Ret medfører. J Særdeleshed indkaldes en Arving og BroderSøn af bemeldte afdøde Anders Jensen, ved Navn Knud Haagensen, som for nogle Aar siden skal have tient paa Giislingegaard i Sielland, men derfra bortreyst og nu ikke vides hvor er, for at anmælde sit nu havende Opholdsted, om han skulle være i Live, og ellers at observere hans Tarv efter eragtende Fornødenhed. Oden se, den 23de Februar. 1765. J. Orten, Bye= og Raadstueskriver, samt Fuldmægtig hos Skifte=Forvalteren, Hans Excellence Hr. Geheime Conference=Raad og Stiftsbefalingsmand Juel. NB. Undertegnede, som er Gartner af Profession, og ellers mig opholdende paa Stanrup Gaard, giører hermed bekiendt, at jeg, i Anledning sal. Gusthuus Wistenen, som boede i Wiborg, hans dødelige Afgang, haver paataget mig at forskaffe Froehande, len vedligeholdt, som den sal. Mand i nogle Aar haver ført: Til hvilken Ende jeg haver forskrevet og erholdet, saa godt og frisk Frøe, som nogenlunde bekommes kan, til at forsyne alle og enhver med derfore Vedkommende som haver Lyst med mig at handle, ville give Ordre til hvad Slags Frøe forlanges, da de fra mit Opholdsted, bemeldte Staarupgaard, redelig og med gode Vahre imod billig Betaling, skal blive betient. Staarupgaard, den 12te Februar. 1765. C. F. Jørgensen.
Berlingske Tidende, 1765-03-18
Hos And. Haarboe i Aalborg, kan bekommes under Haanden, en vel indrettet Gaard, enten strax eller til Paaske, enten til Kiøbs eller til Leye, beliggende i Urbensgaden, 11 Fag, 2 Loft høyt til Gaden, med Jndkiørsel og Staldrum til 4 a 6 Heste, med VognRemise, samme Gaard er saa vel beqvem for en Militair= og Civil Familie som og en Kiøbmand, med Jern=Kakkelovne forsynet; saa kan og hos hannem faaes under Haanden, en Chalse, en JagtVogn, en Rustvogn og en bred Holsteensk Vogn for billig Priis. En Vand=Mølle mellem Callundborg og Holbech udi Sielland, er under Haanden at faae til Kiøbs; Mølle=Gaarden er i god Stand saa vel Stue, som Udhuse, og til deels nye, Møllen liget des, og som bestaaer af 2de Qværne, samt en Stampe, kan mal Vinter og Sommer, Møllens Hartkorn er Mølleskyld 4 Tdr. Skp. og Ager og Eng 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb.; til Møllen er 2 Vænger, hvorudi kan aarlig saaes af alle Slags Kornvahre 15 til 16 Tdr., og avles 30 Læs Høe; herforuden haves Græsning a parte ved Møllen til 12 Høvder af Bæster og Qvæg, saa vel som og til Sviin, Faar og Giæs: Udi Vængerne er god Skov af Eeg, Bog og Aske Træer, samt saa megen Underskov, at deraf en allene kan haves det fornødne til Møllen, men endog aarlig sælges Rafter Staure og Giersel, saa og fornøden Tørveskiær, 2de gode Frugt og Kiøkken=Haver ere og til Møllen; Gjærderne omkring Vængerne er næsten allesammen satte af Steen; i Møller=Dammen kan haves godt Fiskerie af Gedder, Aborer og videre; Møllen kan af den Kiøbende tiltrædes til næstkommende 1ste Mai 1765, og 3 Jern Kakkelovne kan følge som Jnventarium. Liebhaberne behager at addressere sig til Jver Tønnesen, boende i Hallebye udi Sæbyegaards Amt og Sæby Sogn, som giver nærmere Efterretning om Eieren, med hvem Vedkommende da selv om Kiøbet kan accordere. Set bekiendtgiøres herved, at en gammel Enke navnlig Anne Overs Datter, der forhen har været gift med en Musicant. Svend, kaldet Albret Dobus, er sidstleden den 24de Decbr. ved Døden afgangen her i Thisted uden Livs=Arvinger; som ey viden hvor eller hvem hendes Arvinger maatte være, saa indkaldes Stervboens saa vel Credi= og Debitorer som Arvinger, at indfinde sig inden den i Loven determinerede Tid, med lovgyldige Beviser: da denne fattige Stervboe formaaer ey ordentlig Proclama, skeer Jndkaldelsen 3de gange i de Kiøbenhavnske Tidender. Peter Schmidt, som for noget over 10 Aar siden, opholdt sig hos afg. Byefoged Hiørning her i Warde, og derefter tog Tieneste under den Militaire Etat her i Riget, kan blive en Med=Arving i Stervboen efter bemeldte sal. Byefoged Hiørnings afdøde Hustrue Mad. Dorthe Peders Datter Schmidt, naar han sig, forinden den udi bemeldte 2de sal. Afdødes Stervboe udstædte Proclama expirerer, paa behørig Maade mælder sig for Skifte=Retten; Thi bliver derfor dette baade i de Danske og Tydske Kiøbenhavnske Tidender, bekiendtgjort, at bemeldte Peter Schmidt, sig derefter kan vide at rette, og ellers tilskrive sig selv den Skade, som af hans Udeblivelse vil følge, saafremt han ellers maatte være i Live. Warde, den 8de Februar. 1765. N. Knudsen, J. J. Frausing, Raadmand. Byefoged.
Berlingske Tidende, 1765-03-18
Paa Hindsels Gods i Westervig Amt, Reus Herred, Hvidberg Sogn, er den 4de Jan. 1765 død en gammel Enke, navnlik Birthe Nielsdatter, hendes liden Efterladenskab er taget under lovlig Behandling, hendes Arvinger ere her i Nærværelsen, undtagen en Broder, navnlig Christen Christensen Sønberg, der skal staae i Kongel. Krigs=Tieneste som Vagtmester ved et Regement i Holsteen, men hvilket vides ikke, bemeldte Christen Christensen, Senberg eller Arvinger indkaldes da herved at møde eller møde lade inden den i Loven determinerede Tid her paa Hindsels, iligemaade om nogen haver noget at gielde elle fordre, da enhver efter Ster boens Tilstand skal nyde sin Ret til Plken Ende dette Dødsfald 3de gange i de Kiøbenhavnske Tidender bekiendtgiøres. Paa den i Fyhn beliggende Adelige Hoved=Gaard Frederichs=Gaa ve er bekiendt nok, at et af de beste Stutterier af skiøn og anseelig Race hidtil haver været holden; Men, som Herskabet Velædle og Velbyrdige Hr. Cancellie=Raad Otte ey længer agter at holde samme Stutterie, haver han resolveret ved offentlig Auction førstkommende Torsdag den 18de April, om Formiddagen Kl. 10, paa bemeldte Friderichs Gave til de Høystbydende at bortsælge de den værende baade gamle og unge Hingste fra 10 til 1 Aar, Vallakker, Foll. Hopper (hvoriblant nogle med spæde Foll) andre ubrugte unge Hopper fra 5 til 1 Aar, Parforce= og Skyde Heste, alt imod contant Betaling, strax at vorde de Kiøbende udleverede; hvilket efter Ordre herved bekiendtgiøres til Liebhabernes behagelige Efterretning. Frederichs Gave, den 6te Mart. 1765. Morten Leth, Forvalter sammesteds. Den civile Skifte=Ret i Tilsted, lader herved bekiendtgiøre, at samme Steds er død en Mand navnlig Christen Hassing den 4de Januar. a. c., og da hans Efterladenskab ved Forseglingen samme Dag befandtes saa ringe, at Stervboen ey formaaer ordentlig Proclama at lade udstæde, bliver det herved 3de Post=Dage efter hinanden i de Kiøbenhavnske Tidender bekiendtgjort for de fraværende den Afdødes Sønner og Arvinger Peder og Oluf Hassing. som ey vides hvor ere, enten i eller uden Riget, hvorfor de med 6 og 12 Ugers, samt Aar og Dags Jndkaldelse efter Loven, tilholdes at møde eller møde lade i Stervboen. Thisted, den 7de Januar. 1765. Ligeledes adverteres og fra den civile Skifte=Ret i Thistæd, at der ved Døden er afgaaen den 24de Septembr. a. p. en Consumptions Betient, navnlig Gregers Larsen Attrup, hvis Stervboe til 30te Dags Aabning befandtes saa ringe, at hans Efterladenskab ey kunde bekoste hans Jordefærd, end sige betale den efter ham angivne Gield, Men som han skal have Børn efter sig i Live, og samme ey vides hvor ere, saa indkaldes de herved med 6 og 12 Ugers, samt Aar og Dags Varsel efter Loven, at møde paa Thisted Tinghuus eller møde lade til Skifte=Samling. Thisted, den 7de Januar. 1765.
Berlingske Tidende, 1765-03-18
Den geistlige Stifte Ret i Gudme Herred i Fyhn, lader herved 3de gange i de Kiøbenhavnske Tidender indkalde enhver i denne Provins eller uden for, som maatte have Gields Fordring til Degnen i Giiskev, Mr. Christen Haagerup, at møde for Retten i Gisler, Degneboelig Torsdagen den 25de April a. c., efterdi deres Kravs Angivelse paa denne Maade findes nødig, førend der efter hans afdøde Hustrue kan skiftes. Gudbierge, den 9de Mart. 1765. O. Stoedt. Niels Rasmusen i Greve, Onsdagen for Juul, som var den 19de C. B. Siden en af Gieddesdahls Godses Gaardmænd, navnlig Decembr. 1764. var udi Kiøbenhavn og holdt med Torve=Læs paa Gammel-Torv, og havde Havre til Læs, som af en for hannem ubekiendt Herskabs Domestiqve blev kjøbt; men da der ved Siden hos hannem holdt en Bønde, som han ikke kiendte, der bad hannem, nemlig Niels Rasmusen, at ville medtage 3 Tdr. Havre med nye Maal, som han til bemeldte Domestiqve ligeledes havde solgt, og at han ville medtage baade Pengene for Havren, som var 4 Rdl. ville blive holdende paa det Sted han holdt, indtil han kom tilba24 Sk., samt Sækkene tilbage med sig, da den uberiendte Bonde ge; saa i Henseende den ubekiendte Bonde ved Niels Rasmusens Tilbagekomst paa Gammel=Torv, efter at have levereret Havren, til Domestiqven og derfor faaet Betaling, ikke fandtes holdende paa det Sted han havde lovet at holde, ey heller paa Torvet var at finde, og Niels Rasmusen efter sin Hiemkomst til Greve, baade paa Gade Stevn, saa og ved Windinge Ting har ladet baade Pengene og Sækkene oplyse, men ingen Eiermand til Dato har indfundet sig; bliver den rette Eiermand herved 3de gange efter hinanden udi de Kiøbenhavnske Tidender indkaldet og advaret at møde hos mig underskrevne Ridefoged ved Gieddesdahls Gods, inden 6 Uger fra Dato for ikke allene at legitimere sin lovlige Ret til bemeldte Penge og Sække, men og at forklare Stedet hvor Sækkene med Havren er bleven Niels Rasmusen leveret, og Bogstaverne der findes paa Sækkene, samt mod Beviis at modtage bemeldte 3de Sække, tilligemed de, fra Bekiendtgiørelsens Omkostningerne, af de 1765. Christian Begrad. 4 Rdlr. 24 Sk. overskydende Penge. Gieddesdahl, den 9de Mart. Paa Pebringe ved Antvorskov er at bekomme til Kiøbs 6 sorte smukke Hopper, hvoraf kan udtages til et Spand, de ældste 5 Aar, og de yngste 4 Aar ; ligesaa 2de gode sorte Hingster, den ene 4 Aar og den anden 2 Aar saavel som nogle smukke Ridebeste Paa Westerbyegaard ved Callundborg er til Kiøbs 2de (denen, udi 6te og den anden udi 5te Aar) sortebrune Hopper ; af Sterrelse saavel og Førelse dygtige til Stang=Hopper udi et Spand for en Herskabs Vogn; af Couleur og Skikkelse hinanden egale, forevises og sælges samme Steds af Peder Bredahl.
Berlingske Tidende, 1765-03-18
Tirsdagen den 26de Mart. førstkommende, bliver stillet til offentlig Auction, en, i Ørsløv Bye og Sogn, under Wording, borg Amt, beliggende Eiendoms=Gaard, som har tilhørt forrige Strand=Visiteur Christen Jacobsen Kiærskow; men nu ved Nam er udlagt i Gaarden er for en honet Familie vel indrettet og næsten nye Bygning, hvor med følger 4 Jern Kakkelovne, en anseelig Have med gode Frugt Træer besadt, samt Slov, Ager og Eng af Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 1 Alb. med videre, thi behager de Lysthavende at indfinde sig paa forberørte Sted og Tid, da Conditionerne nærmere bliver bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1765-03-18
Da Mad. Anne Ulvalsoe, sal. Christen Jensens efterladte Enke, den 29de Novbr. sidstleden ved Døden er afgaaen hos hendes Söm. Velædle Hr Peder Christensen til Bonderup ved Corsøer, og hendes Efterladenskab af min Undertegnede, som Skifte=Forvakerer tagen under behørig Registering og Skifte-Behandling; Sa indkaldes herved, foruden udgaaende Proclama, 3de gange de Kiöbenhavnike Tidender Stervboens Credi- og Debitorer, 13 mælde sig i seeneste udi Skifte-Samlingen den 29de May, som holdes paa bemeldte Bonderup, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven. Antvorschov, den 20de Februar. 1765. F. de Löwenörn. Da en Person Ditlef Clausen, som sidst havde Condition hos Forpagteren Jvert Pors paa Pebringe ved Antvorskov, den 4de Januar. 1765. ved Døden er afgangen paa hans Reyse fra Jylland, udi Ullerslev Kroe i Fyhn, hvor hans Efterladenskab strax er tagen under Registering; saa lader jeg, som Skifte=Forvalter, bemeldte Dødsfald bekiendtgiøre, til den Ende at Arvingerne, Credi= og Debitorer vilde mælde sig her paa Slottet inden den i Loven foreskrevne Tid, da Skiftet uden Ophold sluttes. Anvortskov, den 8de Mart. F. de Lowenern.
Berlingske Tidende, 1765-03-18
Foruden den ordentlig udgangne Proclama, bliver herved samtlige afgangne Hr. Super Cargue Elieser Dyssells Credi= og Debitorer indkaldede, de første med Anmodning, at de inden den i Loven bestemte Tid ville hos os Underskrevne anmælde deres Fordringer, eller i Mangel deraf tilskrive sig selv Forliset, og de sidste at betale hvad de ere skyldige; da der til den Ende udi mit W. M. Neergaards iboende Huus i Badstuestrædet i Kiøbenhavn, hver første og 3die Torsdag i Maaneden, fra 10 til 12 Slet og Formiddagen, skal blive holdet Session. Kiøbenhavn, den 1ste Mart. 1765. Thomas Elsted. Willum Matth. Neergaard. Da efterfølgende Personer for nogen Tid siden, her i Kiøbenhavn, er ved Døden afgangene, navnlig Studiosus Otto Hansen, Lütken, Studios. Peder Kierulf, Stud. Jørgen Christensen Hurtigkarl, Studios. Zacharias Franchen og Studios. Hans Jacob Hansteen, og deres efterladte Stervboer befindes saa ringe, at de ey taaler noget ordentlig Proclama at udstæde, saa bliver herved 2de gange i de Kiøbenhavnske Danske og Tydske Tidender, indkaldede fornævnte Afdødes saa vel Arvinger, som Credi= og Debitore, inden den i Loven foreskrevne Tid, at anmælde sig hos mig underskrevne Christian Horrebow, som p. t. Skifte=Forvalter ved det Kongel. Universitet, Arvingerne, om de agte det fornøden, at legitimere deres Arve=Rettighed, Creditorerne at anmælde deres Fordringer og Debitorerne for videre Vidtløftighed at spare, at betale hvad de til Stervboerne kan være skyldige, da enhver efter Stervboernes Beskaffenhed og øvrige Omstændigheder skal vederfares hvad Ret er. Kiøbenhavn, den 11te Mart. 1765. Christian Horrebord, Justice=Raad, Professor og Skilte Forvalter ved det Kongel. Universitet.
Berlingske Tidende, 1765-03-18
Af Bogense Kirkes Penge, er, til førstkommende 11te Junii at bekomme, imod forsvarlig Pant og ordinair Renter, en Summa af 900 Rdlr.; hvem samme maatte behøve til bemeldte Tid. vilde behage at addressere sig til mig, som Bogense Kirkes Værge, da derom kan nærmere handles. Bogense, den 5te Mart. Jens Jørgensen.
Berlingske Tidende, 1765-03-22
Warschau, den 26de Februarii. Den Erindring, som den Kongel. Preussiske Resident, Hr. Benoit, har gjort Republikens Stænder, i Anledning af den General=Told, som paa Kronnings=Rigsdagen er bleven funden for god, lyder saaledes: "Enhver Regent har Ret til at forordne ny Told i sine Lande, saafremt ikke deres med Naboe=Potentater indgangne Tractater binde dem Hænderne. J dette Fald befinde sig Preussen, og Pohlen med hinanden. Fra de tydske Ordens=Herrers Tid af, have samme Ordens Stormestere i Preussen, og Kongerne af Pohlen, forbundet sig med hinanden ved adskillige igientagne Tractater, hverken i Preussen eller i Pohlen at forordne nye Told=Paalæg, uden med begge Siders Samtykke. Disse Forbindelser ere fornyede, og ligesom gjorte ævigvarende, ved Freds=Tractaterne i Aarene 1525 og 1529 imellem Kong Sigismund af Pohlen og Albert 1. Hertug til Preussen, af det Brandenborgske Huus. Den nyeste Tractat er den Welauer, Aar 1656, hvis 17de Artikel siger ganske tydelig: "At ingen Slags nye Told skal anlegges i nogen af Sidernes Stater og Lande, uden saa var, at begge Parter vare fuldkommen til freds dermed." Mere bestemt kunde man umueligt udtrykke sig. Det er vist nok, at Storskatmesterne af Pohlen og Litthauen have Tid efter anden, og 2 sær 1718 forsøgt paa at føre nye Told og Afgifter i Gang i Pohlen; men man har saa sig derimod, og til intet gjort saadant deres Forehavende. Den har og været af en saadan Anledning at man i Aaret 1718 lod et Skrift udgaae i Trykken, som afhandler og oplyser denne Materie særdeles grundig.
Berlingske Tidende, 1765-03-22
Naar da Kongen og Republiken Pohlen ville forordne en General=Told i Kongeriget, hvilken Sag det nu er om at giøre, formaa de dog ikke at sætte den i Værk, med mindre at Kongen af Preussen var dermed tilfreds; Efter alle ovenmeldte Forbunde, er Hs. Majest. berettiget til at forlange og paastaae at hverken Told, eller Ud- og Jndførsels=Afgifter forhøyes det allermindste, endnu mindre nye paabydes i Pohlen, i sær ikke paa Grændserne ved Sine Lande.
Berlingske Tidende, 1765-03-22
Vi ville nu lade alt dette gielde saaledes som det stod, da Welauer Freden sluttedes. Lovene for got Naboeskab, og Handelen imellem begge Parters Lande, hvilken lover meget got udkræve det ikke mindre, og Hs. Majest. har saa meget grundigere Aarsag til at forlange og haabe at man ikke vil giøre nogen nye, Hs. Majest. Lande og Handelen fornærmelige Jndretninger, i Pohlen, som Høystsamme har fra Sin Side, foruden saa mange ved adskillige Leyligheder udviste Venskabs Prøver imod den Pohlske Nation, end ikke ladet det være sig nok, at nøye efterleve den 17de Art, i Welauer Forbundet, og ingen nye Told paabudet, over hvilken Pohlen kunde besværge sig, men har endog befriet de Levnetsmidler og Vahre, som Polakerne have Tilladelse at indføre i Pommern til Lands og Vands, fra alle Slags Afgifter, hvorom de Erklæringer, som desangaaende ere offentlig bekiendtgjorte, bære Vidnesbyrd.
Berlingske Tidende, 1765-03-22
Hernæst har Hs. Majest ogsaa Aarsage til at anke paa en anden Nyhed, som skal føres ind i Pohlen: Nemlig, at man nægter Kongen Passeer-Sedler for de Heste, som Han laden indkiøbe der. Dette er dog brugeligt over hele Europa, hvilket Konger og Potentater aldrig afslaae hinanden. Des lige Passeer-Sedler, og aldeles Befrielse fra alle Afgifter og Told, for alt hvad de, til et Brug, lade komme fra fremmede Lande, kaldes i Tydskland Fürsten=Gut, og deriblant maa Remont=Heste unægtelig høre, naar man kuns seer hen til det res Bestemmelse. Denne Skik er ogsaa altid bleven iagttaget imellem Pohlen og det Durchl. Brandenborgske Huus. Forhen gave Kongerne af Pohlen hver Churfyrste af Brandenborg en saadan Passeer=Seddel paa Livstid, formedelst hvilken dem til lodes at lade sig aarlig komme 5000 Øxne fra Pohlen. Der imod findes og i de Berlinske Archiver en Mængde Passeer, Sedler, dem saavel de gamle, som nye Konger af Pohlen hav forlanget, ogsaa erholdet, af Churfyrsterne af Brandenborg, og Kongerne af Preussen. Hs. Majest. den nu regierende Konge i Preussen har ladet den høystsalige Konge i Pohlen bekomme en heel saadanne, for at maatte kiøbe et og andet ind, til de Pohlske Undersaatteres Fordeel; men Hs. Majest har og indtil denne Tid, erholdet alle de Passeer=Sedler, som Hanhar ladet forlange af Storskatmesterne. Skulle det da ikke, at det Pohlske Hof, være at handle imod almindelige Skikke, imod got Naboeskabs Regler, ja imod Tractaternes Jndhold, som ingen nye Told=Paalæg imellem de Pohlske og Preussiske Lande taale, Skulle det endelig ikke være at handle imod dets egen Fordeel, naar det ville fortfare med at vegre Kongen af Preussen Passeer Sedler for Sine Remont Heste, En saa uvenlig Medfart ville jo give Hs. Kongel. Majest. de retfærdigste Aarsager til Klagemaal, naar sligt Fulle skee, helst paa en Tid, da Han er saa nøye forbunden med Pollen: paa en Tid, da Han, i det sidste vanskelige Jnterregno, har givet dette Kongerige saa store Beviis paa Sit oprigtige Vinstal, Dette er det, som underskrevne Hs. Kongel. Preussiske Majests Resident, efter sit Hoffes befaling har skullet foreholde Repukens Ministere. Han protesterer tillige imod alle orenomrortNyheder, og vil aldeles ikke sige god for at de Midler ville blive den Pohlske Nation behagelige, som Kongen, hans Herre, vil see sig aarsaget at gribe til, dersom noget skulle blive forordnet, som stridde imod Tractaterne."
Berlingske Tidende, 1765-03-22
Paris, den 4de Martii. Saasom Minister og Statssecretair, Græven af St. Florentin, havde faaet Underretning om at det Juridiske Facultet i denne Stad havde bekommet og bifaldet Acterne over et Slags Concilium, som i Sept. 1763 er holdet Uetrecht, af endeel Geistlige, som ikke høre under den Pavelige Stoel, har det Kongel. Stats=Raad i den Anledning udstædet følgende Anordning: "Da det er bleven Hs. Majest. i Sit Conseil forestillet, at efter en Forsamling, som er holdet i Uetrecht udi de forenede Nederlandske Provincer, i September=Maaned 1763, under det Navn: Urtrechtske Provincial-Concilium, søger man at overtal adskillige Undersaatter ja adskillige Sælskaber i dette Rige, til at indskrive sig for at vexle Breve med og slaae sig til bemeldte Forsamling, som saaledes giver et Exempel, hvilket Hs. Majest. finder sig forbunden til at begegne med Sin Myndighed; at saadanne hemmelige Handlinger ere afvigende fra den bestandige Orden i Riget; at, saa vidt almindelige Ting angaaer, kunde Undersaatterne ikke uden Hs. Majests. Vidende og Tilladelse indlade sig i Brevvexling eller holde nogen Forstaaelse med fremmede Lande; og at samme kunde avle Følger, som torde foruroelige Kirken og Staten, dersom man længere tillod dem Frihed; bevæget af disse Betragtninger, og da Hs. Majest. for alle Ting vil at en Sag, som Han anseer at være sit Rige uvedkommende, ikke maa der blive en Anledning til i mindste Maade at forringe den Høyagtelse, som Han vil at alle sine Undersaatter skulle bære for den hellige Stoel, har Hs. Majestæt fundet for got at tilkiendegive sin Villie i denne Sag for at afværge Gemytternes Forledelse, og at standse Uordenen af denne Omgang: Til hvilken Ende Hs. Majest. sit Conseil, Forestillingen anhørt, har fornyet, og fornye udtrykkelig de ofte i Frankrige, og for alle Undersaatterne, gjorte Forbudde imod at underholde mindste Forstaaelse med fremmede Lande, i hvad som angaaer almindelige Sager, uden Hs. Majests. Forevidende og Villie, forbyder følgelig alle og enhver sine Undersaattere at indlade sig i mindste Brevvexling eller Handling i Henseende til bemelte Uetrecht, ske Forsamling, hverken ved bifalds=Acter, eller paa nogen anden Maade; forbyder iligemaade alle og enhver, at hvad Stand og Vilkor de maatte være, at handle eller bruge nogen Omgang i Riget til at befordre bemeldte Brevvexling, eller at tilveyebringe deslige bifalds=Acter, under tilbørlig Straf. Og skal denne Anordning trykkes, bekiendtgiøres og opslaaes overalt, hvor fornøden giøres. Givet i det Kongel. Stats=Raad, Hs. Majest. der tilstæde, holdet i Versailles den 28de Febr. 1765. Phelypeaux.
Berlingske Tidende, 1765-03-22
Genua, den 20de Februarii. Den Hollandske Consul ved denne Republik, Hr. Moulin, er tillige bestilt af Hs. Kongel. Preussiske Majest. til sin Agent og Consul her, og er i det Embede erkiendt at vores Regiering.
Berlingske Tidende, 1765-03-22
Düsseldorff, den 5te Martii. Fabrikerne have aldrig forhen floreret saaledes her i Landet, som nu paa nogen Tid. En af vore Kiøbmand har anlagt et Sukker=Raffinaderie, et kort Stykke herfra, hvor alle Slags Sukkere kaages, og der stimle Kiøbere fra alle Kandter til, saa at man neppe kan tilveiebringe saa meget som forlanges.
Berlingske Tidende, 1765-03-22
Regensborg, den 7de Martii. Paa nogen Tid har man mærket at visse falske Myndte, vanke, saasom Franske Schild=Louis dor, Franske Løv=Dalere, Würsburgiske og Anspachiske Conventions Kopfstukke saa og Würtembergiske 15 Kreutzer=Stykker.