Extraordinaire Relationer, 1735-12-01
Tydskland. Jo stærkere mand i Begyndelsen af indeværende Aar saae Krigens Heede at brænde paa adskillige Stæder af Europa, saa at vel ikkuns saa kunde tænke andet, end at den optændte Lue vilde faae overhaand, og inden Enden torde vel æde omkring sig udi fleere Stater, hvilken Gierning blev saa meget meere bestyrket af de imellem de Spanske og Portugisiske Hoffer sig reyste Misforstaaelser; saa meget meere uventelig har det været, at Aarets Slutning skulle endnu frembringe ey alleene Formodning til Fred, men endog at kunde mesten forevise dens virkelige Slutning. Mand har om de imellem de Høye stridende Parter affattede ForliigsPuncter haft adskillige Beretninger som mesten alle gaae derhen, 1. at Frankerige paatager sig Guarantie over den Disposition som af Hans Keiserlige Majestæt over sine ArveLande maatte vorde gjort, 2det at Frankerige forbinder sig at forhielpe Keiseren til Besiddelse af Hertugdommene Parma, Placentz og Mayland, de Vigevanniske og Novarriske Districter undtagne, hvilke Kongen af Sardinien overlades. 3de Frankerige giver alle udi denne Krug erobrede Stæder tilbage, 4de Stanislao lades Titul at bære af Konge af Pohlen Aar 1735. len og Store Hertug af Litthauen, men samme Riges Besiddelse overlades til Kong Augusto, som skienker alle Stanislai havde Tilhængere en General-Amnestie og Stilstand, saa og forskaffer Stanislaa sine udi Pohlen eyede Effecter tilbage igien, 5te Hertugen af Lotthringen aftræder til Stanislao straxen Hertugdommet Bar, som efter Stanislai Død Cronen Frankerige hiemfalder. 6te bemeldte Hertug derimod efter Hertugen af Florenz hans Afgang sættes udi Possession af det Toscaniske, og da overlader Lotthringen til Frankerige, til hvilken Ende Livorno og de Toscaniske Fæstninger besættes med Keiserlige Tropper, 7de Printzen Don Carlos erkiendes for Konge af begge Sicilierne, imod at renuncere berørte Toscaniske 3de Stater. 8de Frankerige forbinder sig, i fald de Spanske og Sardiniske Hoffer ey skulle med gode kunde overtales, da med Magten at formaae dennem til disse Puncter at indgaae. 10de Alle øvrige Jrringer som kunde foraarsage nogen Anledning til en nye Kriig ved en Kongress udi en Fransk Stad uden Ophold at afgiøre; Da Frankerige og forbinder sig at mage det derhen, at Hans Keiserlige Majestæt inden Foraaret de omtalte Stater kunde vorde indrømmet. Dette berettes da at være den Grund hvorpaa denne Bygning er bleven sat: Og Anledningen her til ville nogle vide at have været følgende: En ved et vist fremmet Hoff sig opholdende Fransk Gesandt havde ved en Samling med en Keyserlig Minister, ligesom uden nogen Hensigt bragt paa Banen om det ey skulle kunde være mueligt en Jmellemhandling directe imellem deres Hoffer at bringe til veye, hvorved Veyen kunde banes til en Forstaaelse og Stilstand at indgaae, allerhelst da mand saae ald den Umag de midlende Søe-Magter sig havde givet at være forgieves, ja Sagen i sig selv snarere derved at være dreven tilbage. December Maaned, Aar 1735. bage end forfremmet, hvorfore ham siuntes at ved saadan proponerede directe Handling mand snarere kunde naae det sig tende Maal. Den Keyserlige Minister skulle have givet denne Meening biefald, men forevendende, at hand ey var erkyndiget om sit Hoffes Meening videre, end at hand til fulde vidste at Hans Keiserlige Majestæt intet heller ønskede end Fred, hvorom den Franske paa sit Hoffes vegne gavlige Forsikring. De havde herover taget Aftale, deres respective Hoffer herom Overture at give, som havde biefaldet deres Forslag, og var af Cardinal de Fleury en habil Mand til Vien afsendt med saa fuldstændig og tilstrækkelig Fuldmagt, at det ey kunde feyle, en ønskelig Fremgang og Slutning at opnaae: At Udfaldet heraf har svaret til Ønsket er allerede det gandske Europa bekiendt.