JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
Jtalien. Krigen mellem de insurgeerte Venetianer og Franzoserne torde nu, da Buonaparte vil i egen Person styre Tugtens Riis, snart blive fuldkomment endt. Venerianerne, og især Veroneserne, hvilke vidste, at henimod 30,000 Franzoser, vare indrykkede i Tyrol, og som af alle disse ikke saae meere end 1500 at komme tilbage paa deres Geboet, bag hvilket endnu dertil Landon rykkede frem med sine Østerriger i store Skridt, troede ikke, at den største Deel af samme var mar scheret gjennem Kærnthen, for at støde til Buonaparte og holdte derfor denne Tidspunkt for den gunstigste, til at gjøre fælleds Sag med de Keiserlige. I denne Tillid rottede de sig allevegne sammen, overfaldt de sikre Franzoser i deres forskiellige, kuns svagt besatte, Poster fra Friaultil Bergamo, tage henved 3,000 til Fanger, myrdede over 600 og skaanede ei engang de Syge i Hospitalerne, blikerede endelig ogsaa General=Balland, som med 2 til3,000 M. havde trukken sig til de og Veronaliggende Kas stiller, og gave ham, da han truede med at beskyde Staden fra samme, til Svar : at de for hver Bombe, som hans kastede, vilde for hans Øine nedskyde 20 Franzoser og 4. Koner (1). Formedelst Tingenes Forandring og den mellem Laudon og Franzoserne indgangne Vaabenstilstand, blev vel nu pludselig holdt inde med de Keiserliges Operationer, men Venetianerne troede, endnu allene at kunne blive færdige med Franzoserne og holdte samme endnu fra d. 19de til 24de blokerede i deres Kasteller med mere end 40,000 Md. Men nu bleve de skrækkeligt revne ud af deres Vildfarelse. De franske Generaler i det Mayllandske, Kilmaine, Victor a., ilede General Balland til Hielp med talrige Korps og truede Verona med en skrækkelig Skiebne. Dette, næst Efterretningen og Buonapartes Fremrykning og de alvorlige Anstalter til et frygteligt Bomebardement, bevægede Staden Verona til at overgive sig den 24de om Aftenen paa Kapitulation og at skikke deres Overvindere 4 Nabili, biskoppen og 4 Domherrer som Gidsler. Franzoserne gjorte i og ved Verona 4,000 Mand, venctianske Tropper til Fanger, og paalagte den troløse Stad strax efter dens nye Jndtagelse en stærk Kontribution. J Sald (ved Garda Søen, hvilket Franzoserne ligeledes have indtaget, ere 1075 Pd. Sølv faldne dem i Hænderne og den franske Flotille paa Garda=Søen har desuden paalagt denne Stad 100,000 Livres Kontribution. Men det værste have de endnu i Vente. Buonaparte, som for sin Person er gaaen til Mayland og stedse lader rykke flere Tropper imod det Venetianske, skal nu virkelig have opsagt Senatet den forrige Neutralitet. En Deputation, som dette alt havde skikket til ham til Grætz, for at undskylde de begangne Grusomheder, blev af ham modtaget meget haardt og han trued med de strængeste Forholdsregler, naar ikke alle Borgere og Landfolk i det Venetianske ufortøvet bleve afvæbnede. Følgerne, som vel ikke just torde falde paa det best ud for Venedig, maae man nu vente. Paa det allerlempeligste torde denne uægte Republik bøde med Forliset af nogle Provindser og ovenikiøbet have densidste Tærepenge, for Franzosernes Tilbagemarsch af Jtaalien, at erlægge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
Tydskland. Naar Buonaparte i sine nyeste Official=Beretninger til Direktoriet siger, at han ingen Kontribution har hævet i Tydskland og at Jngen har at klage over ham: saa benytte de franske Armeer i den vestlige Deel af dette Land og især ved Nederrhinen, sig bedre af deres sidste Nærværelse. Hoche har paa begge Sider af Rhinen udskreven en Kontribution paa 4 Millioner 525,000 Livres, hvorfra dog de Preussiske og Hessen. Casselske Besiddelser ere udtrykkelig undtage ne. I Giessen, i det Damstadtske, lade Franzoserne Fæstningsværkerne sløise. Alle brugelige Vognheste, ja selv Stadens Klokker skulle være blevne Borgerne affordrede. J øvrigtetrække Armeerne paa begge Sider sig stedse længere tilbage af Mangel paa Subsistenz, og lade blot middelmaadige Korps staae paa den forrige Krigskueplads. Bunapartes Armee er nu aldganske ud af det Østerrigske. Keiseren have de paataget sig sammes Pleye, medens den marscherede tilbage paa hans Gebert, og man veed deraf, at den i alt var 87,000 Md. stærk. Heraf har Buonaparte skikket 20,000 Md. til det pavelige Gebret, hvor man formoder en ny Deeling ogsaa til Gunst for Nrapel og Toskana. Den øvrige Deel staaer ved Palma Nuopa og andre Venetianske Grændser. Den Keiserlige Armee staaer nu ved Gortz, Ogsaa i Triest, maatte Keiseren, efter Buonapartes Paastand, at samme var taget bort under Vaabenstilstanden (er No. 36) tillade, at Franzoserne rykkede ind paa nye. Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
J den billige Enthusiasme over de saa forønskede Freds betingelsen blev af 500des Raadet dekretteret, at der skal oprettes Ærestøtter for Armeerne, og den almindelige Freds Dag være aarlig en holtidelig Nationalfestdag for Republiken. Ligesaa blev udnævnt en Kommission, for at give Beretning om Maaden at fordeele de for Fædrelandets=Forsvarere bevilgede Nationalgodser af 1000 Millioner Livres Værdie paa. Den høie Jnteresse, hvilken Buonaparte opvækker selv hos sine Fiender, stiger endnu meere ved den uventede Efterretning af Redakteuren, ifølge hvilken denne største nu levende Mand forlanger sin Afsked efter den almindelige Freds Slutning. Jeg forlanger, siger Bunaparte, Rolighed, efterat jeg har retfærdiggjort Regieringens Tillid og erhvervet meere Berømmelse, end der maaskee behøves, til at leve lykkelig. Forgiæves vil Bagvagskelsen bestræbe sig for, at paadigte mig troeløse Hensigter. Min Civil=Løbebane vil, ligesom min Militair=Løbebane blive passende med de republikanske Grundsætninger. Og saaledes endte da denne unge Helt, tapper som Scipio, og uegennyttig som Timoleon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
Holland. Den nye paadrivende Fordring af den franske Gesandt i Anledning af Fredspræliminarierne, at neml. Konventen dog snarest mueligt vilde haste med Konstitutionens Fuldendelse, er af nogle Konventsmedlemmer bleven saa ilde optaget, at de i Heden have foreslaaet, at Konventen skulde slet intet Svar give paa denne, imod dens Souverainitæt stridende, Fordring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
Tyrkiet. Pachaens af Widdin Rebellion faaer en saa alvorligt Anseelse, at Porten anvender alt, for at vinde ham med det gode og har allerede tilbudt ham et af de vigtigste Gouvernements. Efter nyere Beretninger skal han endog have antaget den Titel Sultan Osman 17, og alt strøise i Nærheden af Konstantinopel med 60,000 M., ogsaa fra den anden Side true Belgrad med en Beleiring, hvor man dog ruster sig stærkt til Forsvar. Ved den ulykkelige Mordbrand i Smyrna ere henved 3000 Huse lagte i Aske, 300 Mennesker myrdede og omtrent 2,000 omkomne i Luerne. De europæiske Gesandter have nu forlangt en veen Satisfaktion, og Porten har alt givet eftertrykkelige Befalinger i denne Henseende. -Med det første afgaae tyrkiske Gesandter til Paris, London, Vien og Berlin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
Blandede Efterretninger. Nu bekriger Røveryngelen sig ogsaa selv indbyrdes. Mellem Algier og Tunis er det kommet til et Fredsbrud. Algier har ladet 40,000 Md. bryde og imod Tunis. Storsultanen, vil nu stifte Fred imellem dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
Engellænderne have i den sidste halve Deel af forrige Maaned endelig ogsaa forladt Porto=Ferrajo og Øen Elba General Hoche beretter fra Friedberg under d. 23 April, at, efterat hans Armee ved den sidste Rhinovergang havde i 4 Dage lagt 35 franske (20 geografiske) Mile tilbage, og i denne korte Tid seiret i 3 Slag og 5 Fægtninger, har samme ved Niddaflodens Bredder med den inderligste Fornøielse erholdt Freds=Efterretningen. Buonaparte fører, ligesom Friderik Istedse et lidet Feldt bibliothek hos sig. Dette bestaaer fortrinlig af Cæsars Kommentarier, Benophon, Polyb (Scipios Historieskriver) med den berømte Folards Noter, Montecuculis Feldttog, og især mange Landkort, Planer og Haandtegninger af det Pariser Krigsarchiv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
En fransk Skibskapitain, som med en stor Korvet vilde løbe ind i Havnen for Venedig, hvor aldrig noget fremmed Krigskib tør seile ind, blev af Senatet anmodet om at holde sig derfra. Men Kapitainen lod sig ikke forstyrre og seilede fort. Man truede af, at give Ild: Kapitainen seilede fort, Man fyrede virkelige Kapitainen seilede fort og løb ind. Nu besværer Venedig sig hos det franske Direktorium over den egensindige Mand, hvilken Besværing maae tiene isteden for Undskyldning for øvet Vold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
Jndenlandske Efterretninger. Tirsdagen den 16 Mai agter Hs. Maj. Kongen og de Høikongelige Herskaber, at begive sig til deres Sommeropholdssted paa Frederiksberg. Ting Retterne paa Landet i Norge, som forhen kun holdtes tre gange om Aaret, skulle nu efter Hs. Majestæts allerhøieste Anordning, i Fremtiden holdes een gang hver Maaned. Den første Deputerede i det Vestindisk Guineisk Rente= og General Toldkammer, Kammerherre Fred. v. Moltke, som vil gjøre en Reise gjennem begge Rigerne, for overalt at besøge Toldstederne, og i egen Person at tage de lokale Omstændigheder i Øiesyn, er alt reist til Norge i denne Anledning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
I Jexen Bye, Adslev Sogn i Jydland har - desværre - atter været en heftig Jldebrand, hvorved tvende Gaarde i faa Øieblik bleve et Offer for Luerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
Fra St. Croix meldes under d. 10 Mart., at man der lever i Frygt for, at der snart vil blive lagt Embargo overalt i de forenede amerikanske Stater. Vores Forfatning - hedder det fra sammesteds - vil i saa Fald blive bedrøvelig, hvormed skulle saa mange Negere fødes, Hungers Nød iblant Negerne kan ikke andet end have farlige Følger; ikke at taleom Savnet af andre Plantage=Fornødenheder, som Amerikanerne tilføre os. Om man ogsaa selv expederede Skibe til Nord=Amerika for at hente Provisioner, frygter man dog at samme blive optagne, enten fordi det er Handel med Fienden, eller fordi Opbringerne selv behøve disse Fornødenheder. De Engelske have endog i disse Dage - hedder det fremdeles -" taget fra Kapitain Minor, som blev opbragt til St. ChristoApher, en Deel Provisioner, som vi her havde Trang til, især Rugmeel, og betalt dem med rede Penge. – Neppe ræddede han de indehavende Provisioner for vores her værende Fregat Fra Tranqvebar er indløbet Efterretning om den Kongelige danske Missions Tilstand sammesteds, dat. den 5 Octbr. 1796.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
Efter denne er Antallet af de Døbte der 19,340. Det danske Kompagnieskib Danmark, ankom dertil d. 13 Septbr. f. A. Missions Menighedernes Forøgelse i Aaret 1796 bestaaer overhovedet af 150 Siele.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
Fra d. 8 til 12 Majere 285 Skibe passerede igiennem Sundet ved Helsingøer. - Den 7de arriverede paa Helsingøers Rhede3 engelske Krigskibe som Konvoy og en russisk Fregat, hvilke alle igien d. 10de afseilede til Nordsøen. Foruden disse er en russisk Fregat, som ved Skagen havde sat paa Grund, og for at kommes løs igien, maatte kappe fine Master, d. 9de passeret der forbi til Kbh. - Den 10de kom en russiske keiserlig Fregat paa Kiøbenhavns Rhede fra Nordsøen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
I General=Land=Oekonomie= og Kommerce=Kollegiet ere skeete følgende Forandringer: Etatsraad Lavætz er udnævnt til Deputered, Kammerraad Schlegel, Sekretair Pram og Konsul Klasen fra Algier til Kommitterede; Bogholder Bertelsen, og Holm ere udnævnte til Brandvæsens=Direkteurer med Stemme i Brandsager. Oekonomus D. Rafn, Student Schousboe og Magister Schmidt Phiseldeck ere ligeledes indsatte som Assessorer. bemeldte Kollegio. Rygtet tillægger, at tillige Kammerherre, Rantzau Aschberg er indgaaet som Deputered i samme Kollegio.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
Den i Bidragene til disse Aviser Nr. 27 omtalte Doctor Chladni fra Vittemberg opholder sig nu i Kiøbenhavn, hvor han lader sig høre paa det af ham opfundne JnstrumenEnphon og desuden foreviser og forklarer nogle af ham opfundne bekiendtgjorte akustiske Experimenter, hvorved Klangens forskiellig Arter giøres synlige Hs. Ex. Statsministeren Grev v. Bernstorf, som laa meget syg af en opstigende Podagra, og i sin Upasselighed var beæret med et Besøg af Kronprindsen, befinder sig nu i god Bedring. Jmidlertid skal dog, efter Forlydende, hans Søn, Kammerherre Bernstorf, Minister i Stokholm, være kaldet hiem ved en Estasette, formodentlig for at gaae sin Fader til Haande i Statsforretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
Den 5te d. M. døde i Kiel vores berømte Digters J. Baggesens Kone, en Datter af den store Haller, i sit Alders 23 Aar. Som Medlem af Selskabet til tabte Medborgeres Rædning har end videre meldet sig David Meyer af den jødiske Nation, boende i Faaborg; Avertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
Ja den Auction, som var herammet den 18 dennes, paa det D. Stykke Land af Kragholykken, der ligger Syden for den nye Landevei, ikke bliver holden, siden samme er solgt underhaanden, saa anmeldes saadant hermed tit behagelig Efterretning. Tredagen den 26 Mai bliver General=Forsamling i Klubben i T Olsens Gaard, da Selskabet vælger en 3die Directeur i den fratrædendes Sted, samt tvende Musiqve=Directeurer. Tillige foretages en nærmere Bestemmelse af Klublovennes 1 Kap. 3 Art.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
J Følge Placat af 26 Octbr. 1792 bliver saavel fraværende Arvinger, som Credi= og Debitorerer efter afgangne EnkeProvstinde Adriane Fabricius fød von Meurs, der døde den 8 April d. M. 1 Rudkiøbing, indkaldede at møde eller mode lade ved Skiftesamlingen i dette Stervboe, som er berammet at holdes i Hr. Morizens Mølle=Gaard ved Rudkiøbing den 20 Juni og den 1 Aug. førstkommende Kl. 2 om Eftermiddagen, da enhver skal vederfares Ret efter Boets ringe Tilstand, hvor den anmeldte Gield meget overstiger Boets Formue. Tranckier den 12 Mai I D. Brandt. Provst i Langelands Nørre Herred. Paa Grund af det Kongelige Rescript af 12 Apr. 1793 bliver Pherved bekiendtgjort, at den aarlige Taxation over Byens almindelige Græsning foretages ifølge Udmeldelse fra Reteennæstkommende Løverdag den 20de om Formiddagen Kl. 8 Slet, ifald nogen af Jndvaanerne agter fornøden samme at overvære Odense den 13 Mai 1797. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
Skulle nogen behøve en Mølleraxsel paa 11 Alen, er den af Staae tilkjøbs hos Jørgen Møller i Ny=Mølle ved Lykkesholm; og J. Winckler Feldbreder i Odense giver Anviisning. Som Eier af den saakaldte Strandschou under Nyborg. NB. Amt, agter jeg underhaanden at bortaccordere en 2 Jord=Parceller, der bestaaer omtrent hver af 5, 6 a 7 Tdr. Land. Jordernes Godhed behøver jeg ikke at rose for bekiendt Liebhavere, men for ubekiendte meldes, at samme ere fortrinlige gode til alle Slags Korn, og vil jeg tillige overlade Kiøberen nogle Træer, af Eeg og Bog til Undersømmer; Thi ville de Lysthavende behagelig indfinde dem paa Strandschousgaarden førstkommende Tirsdag den 6 Juni om Formiddagen Kl. 10 Slet, for der accordere med Strandschou pr. Nyborg den 13 Mai 1797. Henrichsen. Jchrdeths almindelige Verdenshistorie for Ungdommen og Sandre Historiens Yndere, 1ste Deel, indbunden engelsk Velsk bind, faaes for 1 Rd. paa Tryk= og 7 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
De Herrer Subskribentere i Fyens Stift ville behage at modtage samme hos Bogtrykker Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
Ja Hs. Kongel. Majestet under 15de April d. A. har bevilget, at jeg maae leve adskilt fra min Mand Underofficeer Jens Mortz, saa anlediger mig dette at tilkiendegive i Publico, at jeg intet betaler af bemeldte min Mands Gield. Kirnine Olsdatter, Svendborg d. 2. Maj. 1797. forhen gift med Lars Brems.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
Tirsdagen den 16 Mai om Formiddagen Kl. 9 Slet, lader Æ afgangne Landvæsens Commissair Dreyers Arvinger ved offentlig Auction bortsælge endeel Meubler og Effecter, bestaaende, af Stole, Borde, Kakkelovne Senge og Sengeklæder, Tin, Kobber og Messingtøi, m.v. udi den Afdødes Gaard i Klaregaden; Hvilket til behagelig Efterretning herved bekiendtgiøres. Odense den 11 Mai 1797. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-15
Sidst i Mai Maaned agter jeg at holde min 13de Qvartal Auction; De som ved samme maatte have noget at lade bortsælge ville behageligst derover jo før jo hellere til mig indlevere de sædvanlige Fortegnelser. L. Meyer. Odense den 30 April 1797. i No. 32 paa Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
mologisk Tabe. begiven heder, som have Hensyn paa Graarige franske Krig (Nr. 2. Fortsættelse). Junii 1792. 22. Kongen foreslaaer nu selv Oprettelsen af en Mellem leir ved Soissons (13 Mile nordøstlig for Paris ved Aisne=Floden). 30, La Favette kommer til Paris, og anklager Jakobinerne personlig i National=Forsamlingen. Julii. 3. Hertugen af Brunsvig, Generalissimus for den imod Frankerig forenede østerrigsk preussisk hessiske Armee, kommer til Koblenz. 5. National=Forsamlingen erklærer: "Fædrelandet er i Fare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
Franz II, Konge til Ungarn og Bøhmen, bliver paa den samme Dag udnævnt til tydsk Keiser. 7. Den i Partier sønderrevne National=Forsamling sværger Samdrægtighed, spærger: den vil hverken Republik eller 2 Kamre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
14. Keiser Franz II bliver fronet i Frankfurt. 17. De Fødereerte (fra Brest, somtrække i Leiren til Sols son, anklage La Fayette og Kongen i National=Forsamlingen. Heftige Debatter de følgende Dage igiennem over La Favette.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
19. Keiser Frant I. Kong Fridrik Vilhelm I af Preussen og mange Fyrster komme sammen i Maynz. 25. Kongen af Preussen indtreffer i Koblenz. Hertugen af Brunsvig skrækkelige Manisest til Frankerne. August.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
Klagerne imod Ludvig Kyl og La Favette blive stedse høiere. 3. Det Pariser=Folk, for hvilket Maire Pethion staaer i Spidsen, forlanger af Natinalforsamlingen Kongens Afsættelse. 8. La Fayette bliver af National=Forsamlingen ved Stemmefleerhed frikiendt som uskyldig. 10. Anden i Hoved=Epoke i den franske Revolution. - Monarkiets Kuldkastelse. - Folket bestormer det kongel. Residents=Slot Tullerierne. Kongen, som flygter til National=Forsamlingen, blie) Den første var den 14de Juli 1789, da Bastillen blev erobret og med dens Odelæggelse Signalet givet til Despotismens Omstyrtning. ver suspenderet og med sin Familie bragt som en Fænge i Temple=Taarnet. En National=Konvents Sammenkaldelse den 20 Sept. bliver besluttet. Der skikken Deputerede i Departementerne og til Armeerne. LaFayette erklæres fredløs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
(Paa denne Tid kom den saa berømte MarseillerHymne af vor Tids Tyrtæus, Borgeren Rouget. Deelille (Ingenieur=Officeer) for Lyset. Denne Krigssang giorte, ved den utrolige Enthusiasme, som den vakte og nærede, Frankerne samme Tieneste, som en Hielpearmee paa 300,000 Mand). - 11. Tydskerne tage den lille Grændsestad Sirk bort, og strøife alt langt ind i Lothringen. 19. La Fadette flygter med sin Generalstab (hvoriblanbegge Lammeth, Bureau de Püty, Latour Manbourg a.) fra Frankerig paa neutral Grund, men bliver i det Lüttichske anholdt af en tydsk Patrouille og bragt fangen først til Namür, siden til Wesel, Magdeburg a, og endelig til Ollmutz, hvor han endnu denne Dag levende død, med sin Ægtefælle og sine Døttre, bøder i en Monark Fængsler for den Forbrydelse, at have villet, ikke som det seirende Partie i Frankerig en Republik, men en frie Konstitution med en Konge, 23. Tydskerne erobre Fæstningen Longby (i Lothringen).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
24. Fyrst Hohenlohe begynder Beleringen for Thionville, hvilken Fæstning bliver forsvaret af Felig Wimpen. 31. Hertugen af Brunsvig rykker frem for Verden. September. 2. Rasende Forbittrelse i Paris ved Efterretningen om Verduns Beleiring. - Afskyelig Slagtning af Stats fangerne sammesteds, siden bekiendt under Navn af Septembrisering. - Den politiske Fanatiomme gav denne Dag en lige saa skrækkelig Mordfest, som den religiense i Bartholomæus Natten eller det saa kaldte Pariser=Blodbryllup 1572). - Lignende Myrdeseener i Versailles Rhrims a. - Hel Nationen opfordres til Vaaben. - Verdun overgiver sig efter to Dages Beleiring. Beanrepaire Romerdød. (Han var Kommandant i Verdan og vilde, Æren og sin Pligt troe, forsvare Fæstningen til det Yderste. Municipalitætet derimod vilde overgive sig. Dengang var den Lov endnu ikke given, hvorefter senere hen ethvert Municipalitæt i en beleiret eller i Beleiringsstand erklæret Stad eller Fæstning stod under den militaire befalingsmands Foranstaltninger, som kommanderede i samme. Beaurepaire maatte altsaa adlyde det feige Municipalitæts befaling, som med murrende og med Magt truende Utaalmodighed forlangte uopsættelig Overgivelse. Da han forgiævet havde anvendt al sin Veltalenhed, for at bevæge sine Medborgere til lige Helte=Beslutninger - til det yderste Forsvar - saa besluttede han, i det mindste for sin Person, at undgaae denne Vanære og skiøde sig for hele Forsamlingen paa Raadhuuset, for ikke at falde levende i Fiendernes Hænder. Nationalforsamgen kaldte Beaurepaire Frankernes Cato, den Eneste. Franzos i Verdun, og besluttede at lade ham begrave i Pantheon - Udødelighedens Tempel.) - 4. Nationalforsamlingen sværger: "aldrig meere en Konge i Frankerig (see den foregaaende 7de Juli) og aldrig taale, at en fremmed Magt foreskriver Natio den Love. 10. Nationalforsamlingen besluttet Krig imod Kongen af Sardinien (som alt længe havde truet Frankerig sydlige Grændser med en talrig Hær i Savopen og i Grevskabet Nizza.) 11. Tydskerne trænge fra Verdun af videre frem i Frankerig, og ind i Champagne. Dumouriet, som efter La Fapettes Flugt havde faaet Over=Kommanden over den franske Armee, slaaer en fast Leir ved St. Menehould. 14. Fægtning ved Clermont. Panisk Skræk i den franske Hær, som troer sig forraadt, flyer i en stormende Jil og kuns ved Dumouries's Standhaftighed og Aandsnærværelse bringes igien i Orden. 20. Trefning ved Valmy i Champagne. Frankerne under Gen. Kellermann, for hvem paa denne Dag en Hest bliver skudt under Livet, holde sig, efter 14 Timers Kanonade fast i deres Stilling. (Dette er Frankernes første Seier i denne Krig og for saa vidt afgiørende, som den bliver den første bestemmende Aarsag til de Allieredes Tilbagevigelse. Fra denne Dag af forlader Seier og Krigslykke Tydskernes Hær for Resten af dette Feldttog og gaaer over til Frankernes Faner). - Kellermann foreener sig efter Trefningen med Dumouriet, som han fra Rhinen var over St. Dizier ilet til Hielp. Samme Dag indtreffer Beuruonville med sit Korps over Rhetel ved Dumouritz's Armee, som derved alt bliver 70,000 Md. stærk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
21. National-Konventen holder sit første Møde. J samme bliver Kongeværdigheden for evig afskaffet og Frankerig erklæret for en Republik 24. Østerrigerne under Hertug Albert af Sachsen=Te schen begynde at beleire den vigtige Fæstning Lille i fransk Flandern. 26. General Montesquion beretter National=Konventen. at han var indfalden i Savoyen og havde erobre dette ganske Hertugdom (paa 22 geogratiske Mile i Længden og 19 Mile i Bredden med 400,000 Jndvaanere) uden eet eneste Flinteskud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-17
28. Natten mellem den 28de og 29de bryde Tydskerne op med deres Leir i Champagne, og trække sig tilbage. 30 Kustine hverfalder Speier, erobrer Magasinerne sammesteds og giør 3,500 Fanger. Oktober.