Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-18
Hollandsk-belgiske Anliggender. De sidste Efterretninger fra Antverpen naa indtil d. 10de om Middagen; indtil den Tid var den blodige Leg uafbrudt bleven fortsat. Man kan ikke nægte Franskmændene, at de vise et særdeles Mod og en beundringsværdig Udholdenhed; men hvad de ville udrette dermed, er høist tvivlsomt, det synes, som om de endnu ikke vare komne Maalet et eneste Skridt nærmere. Rigtignok nærede Beleirerne nogle Dage forud gode Forhaabninger. Lunetten St. Laurent, mod hvilken Angrebene især vare rettede, kunde, saa troede Man, ikke holde sig længere; de franske Bomber havde en ødelæggende Virkning; den store Caserne i Citadellet og flere andre Bygninger stode i lys Lue og vare ikke til at redde; Branden medførte flere betydelige Explosioner, som upaatvivlelig maatte anrette stor Skade, og Forvirring; Citadellets Forsvar, sandt man i det Hele noget mat, og man var underrettet om, at Besætningens Entusiasme var borthunstet, og i alt Fald endnu kun levede hos Officererne og de Frivillige; at Navnet Chasse havde tabt sin magiske Kraft, fordi den gamle General i lang Tid ikke havde ladet sig see, og var saa godt som fremmed for Alt, hvad der skeete: vel havde han kjekke og dulige Officerer under sig; men disse formaaede dog ikke at indgyde Besætningen Tillid. Men allerede en Skrivelse fra Brüssel af 8de advarede om, at man ikke skulde stole formeget paa alt dette, at der muligt stak noget under de Beleiredes saakaldte matte Forsvar, og at disse maaske havde opbevaret til det rette Øieblik særdeles Midler, som vilde gjøre det meget svært for de Franske, at tage Pladsen. Og det har viist sig at denne Anskuelse ikke var ugrundet. Et Forsøg paa at tage Lunetten strandede aldeles, og det 25dre Linieregiment, som stormede den med Bajonetten, led et betydeligt Tab. De sidste Efterretninger fra Hovedqvarteret Berchem mælde, at Citadellets Forsvar havde siden d. 7de antaget en høist alvorlig Charatteer; at den ringe Modstand, man fandt i Begyndelsen, gjorde den siden indtraadte Forandring desto føleligere; at Jlden, især fra Lunetten St. Laurent, "generede betydelig, og at under disse Omstændigheder, Arbeiderne kun med Forsigtighed kunde rykke videre. Rygterne om Gen. Chasse og Besætningens Stemning vare ogsaa gjendrevne; thi en fangen hollandsk Sergeant forsikkrede, at Generalen befandt sig fuldkommen vel, og havde endnu Dagen forud, midt under den heftigste Jld, rolig overskuet Alt igjennem sin Kikkert; at Soldater, som Officerer, vare alle uforfærdede; at man havde alt Slags Forraad i Overflødighed; at idet Mindste 50 Kanoner endnu slet ikke vare brugte, og at Generalen belavede sig paa at holde Nytaarsfest i Citadellet. - Et Extrablad til en Londonnertidende, som udkom d. 11te om Aftenen, fortæller endog, at Marskalk Gerard, som befandt sig i en meget ugunstig Stilling og frygtede for at maatte opoffre mange Tusinde Mand til ingen Nytte, havde paa det Eftertrykkeligste ansøgt Kong Leopold om Tilladelse til at hombardere Citadellet fra Staden. Kongen havde, saalænge som muligt, givet undvigende Svar; men Marskalkens Fordringer vare tilsidst blevne saa afgjørende, at Kongen havde givet efter og samtykket i et saadant Angreb, under den Betingelse, at den franske Regjering først skulde forlange dette Samtykke, som en conditio, sine qva non. Dette blev da strax ved Telegrapher berettet til Paris, og man ventede d. 10de det franske Cabinets Svar. Skulde en Protest fra de tre Magters Gesandter afholde den franske Regjering fra et saadant Forlangen, de, vilde Grard holde inde med videre Bevægelser, og tage Vinterqvarteer i Antwerpen. - Staden var iøvrigt hidtil bleven forskaanet, paa det nær, at fra nogle franske Batterier, hvis Skyts var stillet slet, faldt en Deel Bomber i den og dræbte enkelte Mene sker. Kong Leopold har aflagt et Besøg i Antverpen og tillige viist sig i de franske Linier, hvor han blev modtagen med Jubel. Den unge Hertug af Orleans har ogsaa taget Deel i Beleringen og skal have viist megen Koldblodighed. Om de Syges, Saaredes og Faldnes Tal ere Angivelserne forskjellige. Den sidste Efterretning fra Hovedqvarteret anslaaer det deele Antal af Døde og Saarede paa fransk Side til 150 Md.;men heri turde maaskee være glemt et Nul. Om Jldens Heftighed kan man gjøre sig et begred deraf, at fra 4de til 5te Decbr. bleve 1779 Kugler af 16 og 24 Punds Vægt, 950 Granater og 766 Bomber, men fra 6te til 7de 2267 Kugler, 1043 Granater og 835 Bomber udskudte mod Citadellet. - D. 6te kom Admiral Villeneuve med Resten af sin Flaade til De al, hvor Linieskibet Sufften med fire andre Krigsskibe alt i nogen Tid havde ligget for Anker. Samme Dag kom ogsaa Resten af den brittiske Flaade tilbage til Dünerne. Hele Flaaden ventedes med det Første til Spithead; thi det hedde, at ingen videre Demonstration imod Holland skulde finde Sted fra brittisk Side. Saaledes, føier et Londonnerblad til, er da den saameget omtalte brittisk franske Epedition tilende, og der gives Folk, som ikke love sig stort mere af Landerpeditionen mod Antverpen. - Reservehæren under Gen. Schramm havde siden d. 4de sit Hovedqvarteer i Mecheln, og i Paris troede man d. 6te, at 2 Divisioner af Armeecorpset ved Maas skulde afgaae, forat forstærke Nordarmeen. Jøvrigt ere Udsigterne nu mere til Fred end til Krig. Den sidste Note fra Friherre v. Werther til Hertugen af Broglio skal have været meget beroligende, ihvorvel den franske Regiering endnu ikke derved fandt sig foranlediget til at holde inde med sine Forsigtighedstegler. Noget truende seer det ud, naar der forsikkres fra Wien at Østerrigs samlede Troppemagt i Jtalien beløber sig til 136,000 Md. og at ligesaamange staae slagfærdige i Monarchiets tydske Lande; men en Skrivelse fra Frankfurt af 4de, som indeholdes i Allg. Zeitung, forsikkrer, at alle Rygter og Forbundstroppers Sammendragning, forat dække Grændserne ere ugrundede; at alle Magter ere tilbøilige til at opretholde Fred og Rolighed; at den franske Regiering vil ligesaalidt have Krig, som den engelske, og at de tage meget feil, som ansee de alvorlige Forholdsregler der ere tagne, for at bringe TerritorialAnliggenderne imellem Holland og Belgien paa det Rene, for en krigersk Jntervention. Saa er da Jntet, ventionen fredelig, det falder noget svært for enfoldige Folk at begribe.