Politivennen, 1806-01-01
En Anvendelse af de mange Blokstene, der nedtages af Slottet, hvorved Kbhvn tillige fik en vigtig Trang afhjulpen. Ved at see den uhyre Mængde tilhugne Sandsten, som nu nedtages af Kristiansborg, og hvortil det ikke saa let er muligt, at tænke sig en nyttig Brug, vil det maaske være velkomment her at læse en saadan angiven. At Kbhvn trænger til flere Broer, er noget, som vel ingen benægter. Der gives ikke, i bele Verden, en Stad af lige Størrelse, Vigtighed og Skjønhed, der adskilt i to Dele, ved et gjennemløbende Vand, er saa usselt forsynet med Broer, som vor Hovedstad. Den, som ikke bar været i Kbhvn, skulde have største Møje ved at troe, at hele Kristianshavn, med alle Voldene om Flaaden, og hele Amagerland ikke have anden Forbindelse med Kbhvn, end en eneste ussel uanseelig, snæver Træbro, hvorover kun een Vogn kan fare ad Gangen, og som i fjendtlig Tid kan tilintetgjøres af en eneste derpaa nedfalden Bombe. Og dog er dette den strængeste Sandhed; thi Langebro og Bommens Bro ere ikke Byens Broer. Den sidste er kun en Gangbro, den anden en simpel Befæstningsbro, og begge liggende ved modsatte Ender af Byen. Uden at indlade mig i de Følger, det vilde have under en Belejring, om Knippelsbro som sigt tilintetgjordes, enten ved fjendtligt Bombekast, eller ved antændt Jld i Brogaden eller Nybørs, Følger hvis Farlighed endnu forhøjedes, hvis sligt indtraf naar Jsen kan, som man siger, hverken briste eller bære, - er det blotte Savn af tilstrækkelig Samfærsel ved flere Broer føleligt nok, til at oplyse Nødvendigheden af bedre Forsynelse. Den Gaaende spilder sin Tid og slider sit Fodtøj ved at gaae længer Vej. Flere Heste opslides. Brolægningen opkøres mere, end der behøvedes. Og hvad det slemmeste er, mindre Gjerning bliver gjort, og Færsel og Førsel fordyres. Kbhvn og Kristianshavn have egentlig ikke større Muligbed til Samfærsel nu under Kristian den Syvende i Aaret 1806, end de havde for omtrent 200 Aar siden under Kristian den Fjerde. Saa sandt er det, at næsten alt, hvad der er stort og skjønt i Danmarks Hovedstad skyldes hin store Regent. J Kristian den Fjerdes Tid havde Staden neppe 20,000 Mennesker nu næsten 5 gange saa mange. Allevegne hvor man vender Øjet hen seer man de blomstrende Stæder faae flere Broer, om de end alt have mange, enten af Jndbyggerne selv, eller af Regenterne. Kbhvn bør have en Bro fra Nyehavn til den grønlandske Plads. Strandgaden paa Kristianshavn bør forlænges ud paa den grønlandske Plads. Bag Bodenhofs Pl de er Sted nok, til de Verfter og Pakhuse, som for dette Anlægs Skyld maatte vige det nu havende Sted. Denne Bro bør ikke være af Træ. En Træbro koster ved sin Uvarighed langt mere, end en muret Bro, og bliver d suden altid et uanseeligt Stodderverk, uværdigt for to Rigers Hovedstad. Paa det Sted nær, hvor Skibenes Gjennemgang gjorde en Vindebro nødvendig, vilde denne Bygning give et skjønt Syn af 16 til 18 Buer. Og til denne Bro foreslaaer jeg, at benytte sig af de store Stene, der vindes ved Kristiansborgs Afklædning. Er Stenarten end ikke dulig til Bygning under Vand, (hvilket dog ikke bestemt vides), saa kunde den dog anvendes til den Del af Broen, som løftede sig over Vandet, og Pillerne i Vandet mures af Kampesten, børnholmersten, eller Klinker. At slig en Bro burde have en passende Brede, større endog end Marmorbroens, er en Ting, som følger af sig selv. Man vil sige, hvor tage vi Penge fra? Men troer man da ikke, at naar hver over denne Bro gaaende Person, hver Rytter og hver Vogn, maatte i de første 25 Aar erlægge en passende Bropenge, sligt jo vilde indbringe rundelig den dertil anvendte Sum. Kristian den store overkom at anlægge Kristianshavn midt i Morads, at bygge Holmenskirke, Rundekirke, Børsen, Rosenborg Slot og Have, Knippels og Holmens Broer, Regentsen, Frederiksborg og Kronborg Slot, Stæderne Kristiansand, Kristiania, Glykstad, Kristianstad, Trankebar med sit Daneborg, at bekoste Mausoleet i Roskilde, og Diamantsadlen paa Rosenborg o. s. v., og vi skulde nu ikke kunne mægte at give Kbhvn en Bro!