JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-23
Fra Faaborg skrives under 14de Januar: Anden Juledag om Eftermiddagen Kl. omtrent 4 forlod flere Mandspersoner Biørnøe, hvor de havde aflagt Familie og Venner et Besøg, for at begive sig til deres Hjemstavn Fyen. Da de kom i Skibsdybet, imellem Øen og Faaborg, brast Jsen, og 2 Brødre, Rasmus Knudsen af Aastrup og Niels Knudsen, tjenende i Faaborg, gik igjennem den; de Medfølgende bleve betagne af Skræk, burtig fattede sig Huusmand Hans Madsen (i det saakaldte Ravnehuus under Grevskabet Brabesminde, som for at frelse de i Vaagen Forulykkede, lagde sig langs ud paa Jsen og paa den Maade arbeidede sig ud mod Vaagen, hvor han traf en Jsgat, som han langede Rasmus Knudsen, og dermed drog ham til sig; men da Jsen allerede begyndte at synke under ham, sagde han til sin medhavende Søn, at han skulde lægge sig ned paa Jsen og tage ham ved Benene, og saaledes gjorde Flere, saasnart den Første paa denne Maade var frelst, sattes øiebliklig den andens Redning i Gang, til hvis Frelse den først reddede Broder ogsaa skal have bidraget sit, da han ansaaes næsten bevidstløs og Haab om Frelse med ham kun svagt, dog lykkedes det ogsaa at frelse ham. Hans Madsen var Hovedpersonen, uden hvis Hielp de neppe vare blevne frelste, og da han er bondefødt og temmelig oppe i Alderen, fortjener vist denne hans raske Daad Paaskjønnelse, Andre til følgeværdigt Exempel. Flere skulle allerede ved Jisfærsel ulykkelig have tilsat LiDen 31te sidstl., om Morgenen Kl. 5, afbrændte den nye Skole, som Hs. Majestæt havde skjænket det fattige Siir Sogn, i Hjerm Herred, 7/4 Miil fra Holstebro. Formodentlig er Jlden opkommen i Tørvehuset; men den omspændte hele Bygningen, hvori Skolelæreren tillige havde Bopæl, saa hurtigt, at Skolemesterens syge Kone maatte, med et spæd Barn i den ene Arm og et halvandet Aar gl. Barn i den anden, halv nøgen og barfodet vandre igjennem Sue en hen til Nabogaarden. Den meget duelige, men fattige Skolelærer, Simon Holm, mistede selv de nødvendigste Gangklæeer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-23
Lloves Agent, Consul Lerow i Tønningen, beretter under 16de Januar, at der ved Vollerwyck er bjærger en Mast, tilsyneladende af en Jagt, og at Vraget af et saadant Skib ogsaa er seet drivende i Søen. J de samme Dage var igjen hørt flere Nød skud i eller udenfor Eideren.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-23
Den 12te Januar, om Morgenen Kl. 5, indstrandede paa Sækkesanden, norden for det gamle Ulksholm Løb, Briggen "Camilla, Cpt. Wilson, af Belfast, kommende fra Riga og bestemt til Hjemstedet, med en Ladning af circa 1,000 Foustager Hørfrø og 18 Tons Hamp. Besætningen, ialt 8 Mand er bjærget, og Briggen, som stod omtrent 12 Miil tilsøes, er senere igjen bragt flot og kommen ind til Kjøbenhavn, for at repareres. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-23
J Aaret 1844 er passeret Agger Kanal 454 Fartøier af 5,289 Commercelæsters Drægtighed. Deraf ere indkomne 225, af 2,500 Læsters Drægtighed, nem fra Altona. Engeland 30
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-23
Hannover.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-23
Holland. Jndenlandske Stæder og Norge. og udgaaede 229, af 2,699 Læsters Drægtighed nemlig: til Altona Bremen. Engeland 46 Hannover.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-23
Holland. Jndl. Sted 6. Norge 145. og Preussen 4 J dette Tidsrum ere følgende Vare blevne udførte: 1665 Snese Æg; 663,024 Pd. Been af Kreaturer; 60 Stkr. Faar, 1,120 Pd. Fisk, saltet Aal; 38,326 Pd. saltet Flæsk; 26 Stkr. Ænder; 40 Stkr. Gjæs; 624 Pd. Glasskaar, 69 Pd. Hestehaar, 44 Stkr. Hornqvæg; 75,953 Pd. saltede Huder; 968 Pd. tørrede og 1,248 Pd. garvede Huder; 2,385 Pd. Kalkuld; 1. 461 Tønder Kartofler, 18,704 Pd. saltet Kjød. Kornvare uformalede: 17,190 Tønder Byg, 31 Td. Bygfrøe; 950 Td. Ærter; 19,312 Td. Havre, 58 Td. Malt; 1015 Td. Raps; 7,861 Td. Rug; 353 Td. Vikker; 135 Td. formalede Byggryn, 19,707 Pd. Krasuld; 3197 Potter Mjød; 28,100 Stykker Muursteen; 570 Pd. Ost; 8 Pd. Pennefjeder; 2 Pd. Rav, 31,605 Pd. tørre uberedte Kalve og Faareskind; 300 Pd. dito garvede; 77 Stkr. Jlder; 579 Stkr. Katteskind; 23 Stkr. Maarskind; 1 Stk. Odderskind; 4 Stkr. Ræveskind, 197,568 Pd. Smør; 25 Stkr. Sviin, 3,650 Stkr. Tagsteen; 2,390 Pd. Talg: 352 Pd. gammelt Tougværk, 161,513 Pd. Uld; 1,290 Pd. grove, strikkede og vævede uldne Vare; 4,080 Pd. Vor. J Aaret 1843 er passeret Agger-Canal 427 Fartøier af 4,389 Commercelæsters Drægtighed, saa dette Antal i 1844 overstiges med 27 Fartøier af 900 Læsters Drægtighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-23
Ledige Embeder. Brøndum og Hvidberg Sognekald i Viborg Stift; gl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-23
Angivelse 300 Rbd. - Dalum og Sanderum Sognekald i Fyen, gl. Angivelse 4000 Rbd. - Grundfør og Spørring, Sognekald i Aarhuus Stift; gl. Angivelse 320 Rd. - Opslaaede som vacante den 8de Januar). - Et Copiist Embede ved Kjøbenhavns Politiret og Politiets øvrige Forretninger. (Opflaaet vacant den 10de Januar. - Herredsfoged og Skriver-Embedet i Tyrsting og Vrads Herreder i Skanderborg Amt. (Opslaaet vacant den 13de Januar, Fodby Sognekald i Siællands Stift; ny Ansættelse 18. Rbd. Den der ansættes i Embedet vil blive tilpligtet at opbygge en ny Præstegaard. Dette Embede er blandt dem, der allernaadigst er forundt særdeles Lettelse i Skatter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-23
Ugilt og Taars Sognekald i Aalborg Stift; gl. Angivelse 369 Rbd. (Opslaaede vacante den 15de Januar.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-23
AVERTISSEMENTS. Onsdagen den 12te Februar næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Begjæring af Committeen for Dampskibet Hebe, paa Byens Raadstue afholdt offentlig Auction over circa 200 Stkr. af de nye Actier i nævnte Skib, som ifølge den af Actionairerne ved Generalforsamlingen i Thisted den 14de December forrige Aar tagne Beslutning skulle udstædes, men som, uagtet den ved Bekjendtgjørelser ne desangaaende skeete Opfordring, ere blevne uindløste. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Thisted den 22de Januar 1845. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-23
Bal. Søndagen den 26de Januar næstkommende afholdes Assemblee og Bal i Thisted Klub. Billetter afhentes hos Klubbens Kasserer Kbd. Fjeldgaard. Directionen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-23
Naalemager Schophuus's i Nørregade beliggende Sted, Garverigaarden kaldet, 13 a 14 Fag stort, teglhængt, og Halvdelen af Grundmuur opført, samt godt vedligeholdte, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Det bemærkes at omtrent den halve Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Stedet, og det kan tiltrædes til 1ste Mai. Om Kjøbet accorderes med J. Schutten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-23
Jnden 14 Dage ønskes mine ældre Huse solgt om end til Jurimelig lav Priis. Laan af faste Penge der kan haabes fremdeles. Det fast umulige for mig at besørge Teglhængning, fremtvinger denne Bestemmelse der kan blive en Kjøber udmærket fordeelagtig. N. Schønan.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-23
Den af Hr. O. A. Hjardemaal til Aldershvile i denne Avis indrykkede Annonce, der senere er optaget i Aalborg Avis Nr. 5 dette Aar, er aldeles stridende imod Hovedbetingelserne ved det imellem os i Mindelighed sluttede Forliig, og fuld af Usandbeder, hvilket vidner om, at han stedse vedbliver at være sig selv liig, da jeg i længere Tid ved flere Leiligheder har - mildest talet – lært at kjende ham som en N. . . Hurup Skole, den 19de Januar 1845. N. P. Hvidberg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-23
En stor og skikkelig Dreng, kan strax blive antaget i Bagerlære hos Bager L. C. Kjersgaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-23
Ankomne Nyh. til Kreibergs Bogh. i Thisted, Christelige Andagtstimer. Et Opbyggelseskrift, Oversættelse af Dr. A. Tholucks Stunden christlicher Andacht ved C. Leviinsen 1ste Hefte 4 Mk. 109 Kirke=Psalmer udgivne til Prøve af Kjøbenhavns geistlige Convents=Psalmecommitee. 16 s. Jacob Lillefingers Reise og Eventyr, En Historie for Børn. 24 s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
Aar 1845. Nr. 11. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis. Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 25de Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
Udlandet. Den udenlandske Post er i Dag lidet interesfant, i Følge Efterretninger fra Peru har der besynderlig nok, dannet sig en conservativ Opposition mod et conservativt Cabinet. Hr. Mole der staaer i Spidsen for denne Opposition, erklærede at han hidtil stedse havde understyttet Ministeriet, men, at han ansaae, at de Feil det begik, nu havde naaet den Høide, at de havde styrtet Frankerig i et saadant Ret af Forlegenheder, at han ansaae det for sin Pligt at optræde mod Ministeriet. Hr. Mole skaanede i hans Tale ingen, hans Udtrykke vare skarpe og skjærende, og næsten foragtelige, man saae derfor ogsaa at de gjorde dybt Jndtryk paa Hr. Guizot. Hr. Mole erklærede sig imod Ministeriets Forholdsregler med Hensyn til Otaheiti og mod Tilstaaelsen af Engellands Undersøgelsesret; men erklærede sig tilfreds med Freden og den engelske Alliants. Man kunne mærke, at Hr. Guizot i hans Svar ikke var forberedt paa Moles Angreb, han var heftig og lidenskabelig, talte om en blind Journalist=Allarm, om en Taag af Løgne og Fordreielser o. s. v. I det Giensvar, som Hr. Mole igjen gav paa hans Tale, siger han: "at en hemmelig Jndflydelse havde uden Ministrenes Vidende, indviklet Frankerig i trykkende Forpligtelser, og han sluttede med de Ord: at Hr. Guizot var den meest populaire Minister i Engeland, men den meest upopulaire i Frankerig." Der var talt om, at Jesuitternes Læreanstalter og Huse, skulle være blevet lukkede i Frankerig, men efter en lang Beraadslaaelse desangaaende i Ministerconseilet, er Ordren taget tilbage; Jesuitterne besidde nemlig i Frankerig, Huse og Grundeiendomme. Admiral Dupetit Thouars, der som bekjendt har spilt en saa vigtig Rolle paa Otaheiti, opholder sig nu i Paris; men lever stille og gjør ingen Visitter; han har ligefrem erklæret Marineministeren, at han føler sig krænket ved sin Tilbagekaldelse. Hvad der ogsaa smerter mig skal han have yttret: er at jeg er bleven bagtalt, thi at desavonere hvad han havde foretaget, fordømme hans Forhold i Kammeret, og undertrykke de Documenter, der retfærdiggjorde ham – ansaae han for Bagvaskelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
J Spanien er det nu meget stille; men flere for politiske Forseelser Arresterede vansmægte endnu i Fængslerne. Den spanske General Romarino er under Escorte bragt til Broen ved Behobie, og der overleveret til de franske Authoriteter. Mellem General Narvaes og Baron Meer var der udbrudt aabenbare Fiendskab, der havde foranlediget den Sidstes Afsættelse som Generalcapitain i Catalonien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
Fra Hamborg skrives under 20 Januar, at ved Curhaven var Farvandet frit for Jis, her, og hele Strækningen og mod Neumülen dannes bestandig større Aabninger; der er kommen Bevægelse i Jsen og ved vedholdende mildt Veirligt kan man vente at Elden snart vil blive frie for Jis Det engelske Ministerium skal have erklæret at det ikke har i Sinde at afslutte noget Concordat med Paven; men det heed i Dublin, at den bekjendte OConnell havde bestemt i næste Maaned at foretage en Reise til Rom. Repeal=Associationens Forhandlinger i Dublin er ikke af nogen særdeles Jnteresse. J et Brev fra O'Connell af 10de Januar erklærer han: "at man i Engelland har feilagtige Anskuelser med Hensyn til den Jrlandske National-Caracteer. Det irlandske Folk er taalmodigt og udholdende, Jrlænderen ønsker Repeal, men han oppebier Tiden, og vil imidlertid strængt holde sig inden for lovmessige Skranker."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
Beretninger fra Constantinopel af 24de December nævne 47 Skibe, som i samme Maaneds første Hælvte fordetmeste total ere forliste paa Donauen eller i det sorte og assovske Hav. 12 af dem vare græske, 11 russiske, 4 østerrigske, 3 sardiniske, 4 engelske, 1 samitisk, 1 tyrkisk, 1 jonisk, og 10, hvis Nationalitet endnu er ubekjendt. Ogsaa Middelhavet havde til samme Tid været svært hjemsøgt af Storme, og ved Trapani var ligeledes forgaaet et østerrigsk Skib.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
Berlin og Potsdam ville nu, ved Hjælp af en electroemagnetisk Telegraph, blive rykkede hinanden saa nær, at deres Beboere kunne tale sammen. Denne Telegraph anlægges under Jorden, langs med Jernbanen, og ved Enden af Rørene anbringes smaae Hamre, der slaae paa et Alphabet, Anlægget vil koste 25,000 Rdlr. preussisk Courant. J een Minut befordres paa denne Maade en Efterretning fra den ene af disse Stæder til den anden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
Et vigtigt Spørgsmaal opstaaer nu om, hvor man skal faae Skinner fra til alle de Jernbaner, der for Tiden anlægges eller projecteres. Hvad der for Aar og Dag siden fast anfaaes for umuligt, er nu indtraadt. Storbrittaniens uhyre Værksteder kunne paa lang Tid ingen Bestillinger, mere modtage, da General-Jern-Compagniet bar til de forenede Stater overtaget Leverancer, paa henved 300,000 Tons, andre engelske Værksteder for circa 250,000 Tons til Rusland, medens de concessionerede Baneanlæg i selve Storbrittanien og Jrland udkræve 500,000 Tons. Et af de betydeligste belgiske Maskinværksteder, Cockerills i Seraing, skal alene levere 30 Loco motiver til østerrigske Baner og til Bayern alle de Jernskinner, det kan forfærdige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
J München er en forhenværende Skræders nu Privatier Hilperts Kone pludselig bleven anerkjendt som en romersk Fyrstes Datter, der i Vuggen var bleven ombyttet med et Drengebarn, der senere døde. Den gamle Fyrste, der har anerkjendt sin gjenfundne Datter og adopteret hendes Børn som Arvinger til sin umaadelige Formue, staaer, efter Sigende, i Begreb med at kjøbe et Hotel i München. Svigersønnen, Ex Skræderen Hilpert, skal hidtil ikke have været at formaae til at lade sig adle.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
J Brussel havde et Antal Skomagere og Skræddere forenet sig sammen om, hver Søndag at udgive et Avertissementsblad, "Gabestokken", hvori de gave deres slette Debitorer til Priis for Offentlighed – en Forholdsregel, som man ogsaa tidligere har forsøgt i London og Paris. En Embedsmand, som ogsaa var bleven udstillet i denne Gabestok, klagede for Retten, der dømte saaledes: "Dette er en Selvtægt, som ikke kan tillades, og den Anklagede er derfor pligtig at erstatte Klageren den Tort og Skade, han derved har lidt paa gode Navn og Rygte."¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
J Lille gjorde en hiemvandrende Skoledreng, opmuntret dertil af Cammeraterne, sig den Fornøielse at holde Tungen til St. Jacques=Broens Jerngelænder. Kuldens Virkning var imidlertid saa stærk, at Barnet først, med utrolig Smerte, og efterladende Huden af Tungen og Læberne paa det kolde Jern, kunde rive sig løs derfra. Fire Personer, som forleden Aften, i en bidende Østenvind, kjørte fra Weimar til Rosla, saae sig pludseligt ligesom omflydte af et Jldhav, saa at de uvilkaarligt udstødte Forfærdelseskrig, og Hestene bleve skye. Paa flere Steder har man samme Aften, bemærket samme Phænomen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
En kolossal Dyndsesal er aabnet i Wien i disse Dage. Den rummer henimod 8000 Mennesker, og overgaaer i Pragt Alt, hvad man hidtil, i denne Genre, har seet i Keiserstaden. Bassins med Vandspring og en Vinterhave danne Entreen, og fra et Galleri kunne Tilskuerne oversee hele Selskabet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
Indenlandsk. Den danske Flaade bestaaer nu af følgende Krigsskibe: 6 Linieskibe, nemlig: Christian den 8de, Dronning Maria; Waldemar, Frederik den 6te, Skjold, hver paa 84 Kanoner, og Danmark paa 66 Kanoner, ialt 486 Kanoner. 8 Fregatter nemlig: Thetis, Freia; Havfruen; Rota; Bellona, Nymphen; Fylla og Ge sion paa 40 til 48 Kanoner, ialt 360 Kanoner. 4 Corvetter: Galathea paa 22 Kanoner og Naaden, Diana og Flora hver paa 20 Kanoner, ialt 92 Kanoner. 4 Brigger ialt 56 Kanoner. 4 Skonnerter; ialt 18 Kanoner. Tilsammen 1012 Kanoner. Desuden 3 Kuttere og 82 Kanonchalupper, og endelig 1 Dampskibe af ialt 480 Hestes Kraft. Paa Stablen, ligger 1 Linieskib paa 84 Kanoner og 1 Corvet paa 20 Kanoner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
Berlingske Tidende beretter fra Stockholm følgende ulykkelige Hændelse: "Oberstlieutenant og Commandant paa Warholm Fæstning, Hr. L. Sandels, vilde forrige Søndag Eftermiddag med sin Familie begive sig fra Fæstningen til Diurholmslandet og derfra til Hovedstaden. Han kjørte selv foran i en Slæde, ilede til for at hjælpe ham, men denne var saa uforsigtig, at han ogsaa faldt i, og Begge sank under Jsen. Da flere Personer ilede til, fik man dem vel trukket op af Vandet, men, uagtet al anvendt Hjælp vare de ikke at bringe til Live igjen. San dels Død er meget at beklage, Staten taber i ham en dygtig Borger, hans Kone og 7 Børn en elsket Mand og Fader.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
Ogsaa fra Norge haves Efterretning om en Jldebrand i Frederiksstad den sidste Løverdag Aften i f.A. Den udbrød i Controlleur Bøhmes Gaard hos Auditeur Hvielfeldt, og greb saaledes om sig, at 3 Gaarde med alle deres Udhuse og fire andre Gaardes samtlige Bagbygninger vare aldeles nedbrændte inden den blev slukket, om Morgenen Kl. 3. Jlden skal være opkommet i Fæhuset, hvor Auditeurens Tjenestepige kort iforveien havde været for at kveldstelle Creaturene. To Dage efter, da man endnu arbeidede paa Slukningen af Gruset, nedstyrtede en høiMuurgavl, ibielslog een Fæstningsslave, og qvæstede en anden. Under selve Branden tildrog sig endvidere den Ulykke, at Generaladjutant Nissen ved et Fald brækkede sin Arm, idet han traf Foranstaltninger til Kasernens Redning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
Fra det Slesvigske skrives i Neue Zeitung at det høi Kongelige Generaltoldkammer og Commercecollegium skal have tilskrevet Magistraten i Eckernførde, om en Capt. Schou, der fører Skib for Kiøbmand Lange i Eckernførde, og som ved de danske Øer havde som Signal beiset et slesvig-holsteensk Flag. Man maae tilstaae at de saakaldte Slesvig, Holstener drive det temmelig vidt!!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
En Person, navnlig Christen Sørensen Holm, der skal være hjemsendt fra Rendsborg, hvor han har udstaaet Vand- og Brødsstraffen for begaaet Bedrageri, med Pas til Ulfborg, reiser i denne Tid omkring, og slaaer Folk Plader. Hans Forældre have engang boet i Ulfborg Sogn, hans Moder var Jordemoder dersteds, og da han tildeels ogsaa der er opfødt, er han vel bekiendt paa Egnen. Skjøndt man just ikke veed at han har gjort sig skyldig i Tyveri, saa veed man dog, at han har udøvet desflere Bedragerier, og er som en bedragerisk Person temmelig farlig. Hans Snildhed overgaaer alle Grændser. Han er efter Omstændighederne snart Sømand, og har et eget Skib liggende i Altona; snart Handelsmand, og har som faadan kjøbt Heste, Stude og Sviin, som han naturligviis hverken modtager eller betaler; men da han ikke just er nogen knap Kjøbmand, lever han godt paa Sælgerens Regning. Han indbilder Folk, at hans Penge - hvoraf han naturligviis har mange ligge opbevarede paa forskjellige Steder; og da han saare ofte er kommen afsted uden at faae dem med, gjør han Laan naar han kan. Han skal ogsaa have ageret Toldbetjent og foretaget Undersøgelse efter Brændeviinstøi, dog uden Held. Flere af hans Gavtyvestreger have givet Anledning til Moerskab i Julen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
Der fortælles nu, at en Mand fra Fialtring, som havde bort Noget om hans Meriter, optog ham forleden Dag og førte ham til Politimesteren i Lemvig; men ogsaa denne Sidste skal han ved sin Snildhed, have skuffet, saa han atter er paa Farten. Hans gode Udvortes og fine Klædning forleder Mange til at fæste Lid til til ham, og han har derfor bedraget mange respectable og dygtige Folk. Hans rette Hjemstad er Ribe, hvor han er født. Han er omtrent 30 Aar gammel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
Blandt Avertissementerne i "O. Th. Av." læses følgende Skrivelse fra Nustrup Sogn, Haderslev Amt underskrevel af 31 Gaardmænd: "Hvorledes man paa hiin Side Belterne bliver ført bag Lyset af Avisskribenterne, som hos os kæmpe for den saakaldte danske Nationalitet i det Nordslesvigske, derpaa have vi her havt et mærkværdigt Exempel, som fortjener at offentliggjøres: En Mand af vores Sogn der nylig i Forretninger var paa Fyen (1), maatte der til sin store Forundring høre hvorledes man der beklagede og stakkels Bønder i Haderslev Amt, fordi vi vare saa forfærdelig underkuet af vore Embedsmænd, at vi ikke turde vove at røre os, og at sige vores Mening og Overbeviisning, af Frygt for at falde i Ungade hos dem. Enhver som kjender noget til vores Forfatning, vil uden videre antage Sagen for det den er; nemlig for et Opspind af Usandheder af benævnte Avis skribentere, men for at overtyde de, som ikke kjende vores Egn af egen Anskuelse (1), erklære vi herved offentlig, at vi aldeles ikke have noget at klage over vore Embedsmænd, det være sig i Amtet eller Herredet, at vi i modsat Fald (?) blive af dem behandlet saa honnet som vi kunne ønske, og vi nære den (Rd. Av.) største Agtelse for dem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
J andre Lande ansees det for uanstændigt at laane Bøger, næmlig for Den, der har Raad til at kiøbe saadanne, som Man finder Behag i. Dansken, rede til at optage fremmede Sæder, Moder og Unoder med, som kjøber alskens udenlandsk Flitter, har endnu krympet sig ved at eie Bøger, laaner, udlaaner, begunstiger Fremlaan, ofte indtil Bogen bliver Maculatur, ja reent borte. Nu skal ingen Forfatter, han være nok saa yndet, tilskrive sig Baronier; men, har han ellers ikke Formue, kan han blive Jndsidder saalænge han lever. Hvo, som haver Raad dertil, smykker sine Værelser med Malerier, Kobberstykker; hvorfor ikke ligesaavel et Skab, med nyttige fornøielige Bøger? – Til sidste Slags tør jeg vel uden Forfængelighed regne dem, jeg selv er Forfatter til. Kan af disse Forlæggeren afsætte 4 til 500 Exemplarer, skal det kaldes Stort, og Forfatteren tjener ringere Dagløn, end en Afskriver. Kan det ikke vorde bedre, lide meer opmuntrende Et Forsog herpaa. - Blandt de Noveller, jeg, foruden andre, meest udtrykte Digte, i de sidste Par Aar har forfærdiget, vilde jeg paa eget Forlag udgive for det første i eet lille Hæfte fire, betitlede: "Tulipanen, 2) en Herremand paa Jorden, en Degn i Himlen og en Præstemand baade her og der, 3) "Harpespilleren og Erik Eiegod og 4) "den Udøbte." – Naar mine boglige Velyndere vill., hver i sin Egn sin Omgangskreds, paatage sig at samle Subscribentere, og blot opgive mig Antallet, skulde, hvis Totalsummen medholder, dette Bind stort 9 a 10 Ark – leveres paa smukt Papiir, hæftet til den lave Priis af 3 Mark. Men senest inden Marts Maaneds Udgang maatte jeg have Antallet, for derefter at bestemme Oplagets Størrelse, da ingen flere trykkes til Salg. Skulde mit Forslag mødes med Lunkenhed, kan jeg vel lade alle mine færdige Arbeider, saavelsom de fremtidige, henligge til Skifterettens Behandling. Gaaer derimod min Plan frem, udkommer hiint Bind i Mai. Subscription binder ikke for mere. Samlerne erholde et Exemplar frit. Spentrup i Januar 1845. St. St. Blicher.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
Udnævnelser. Under 15de d. M. har Hans Majestæt allernaadigst udnævnt Chef for det holsteen lauenborgske Expeditionscontoir under det Kongelige Generaltoldkammer= og Commercecollegium J. J. H. Christen til virkelig Kammerraad. - Under f. D. har Hs. Majestæt allernaadigst forundt J. C. Ferslev Bestalling som Landmaaler. - Under 16de d. M. har Hs. Majestæt allernaadigst approberet det paa Kjøbmand F. Simoni faldne Valg som borgerlig Raadmand, i Aalborg. - Under 18de d. M. har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Cand. juris Baron A. Løvenstern til Kammerjunker og forhenværende Forligelsescommissair O. C. Lottrup til Cancellieraad med Rang i 7de Classe Nr. 1 efter Rangforordningen. - Under 18de d. M. har Hans Majestæt i Naade og med Pension entlediget Sognepræst for Aventoft Menighed i Tønder Provsti, Consistorialraad A. Bøysen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-01-25
Døde. Kjøbenhavn: Capitain paa Vartpenge, Johan Nicolai v. Koch; Marie Elisabet Prætorius, f. Kryger; Bedemand Møllers Enke, Christiane Catrine Møller, f. Fischer, Ane Rasmussen, f. Krog; Høker Peter Hansen; Frederik Carl Werrenrath; Christian Fr. Conrad. - Peter Frederiksen. - Nakskov. Christian Emil Hvid.