Berlingske Tidende, 1785-07-01
En Engelsk fiirsædig Kareth med Jern Axler og Bommer, Fa E dingen laqveret og indvendig betrukken med hvidt Klæde, Speilglas Vinduer, og en dito Calesche, begge af Mester Svin tons Arbeide, er underhaanden tilkiøbs, og anvises af de Herrer Potter, Brogen og Compagnie, boende i Overgaden over Vandet paa Christianshavn, som for Vognene imodtage Betaling. Til mine Creditorers Afbetaling, og formedelst man P.M. Tge ulykkelige Tilfælde, ved Jld, Ulveyr, Bedragere, Had, Forfølgelse, og Undertrykkelse, som alt efter Guds naadige Tilladelse, paa en aparte og besynderlig Maade har rammet mig, bliver førstkommende 28de Julii holdet offentlig Auction over min for 3de Aar siden, med Kongel. allernaadigst Tilladelse, nye opbygte Gaard, kaldet Christians Priis, beliggende en Fierdinqveyenden for St. Mathis Port, paa Wiborg Byes Mark. Gaardens tilhørende Eiendom er med Grøft og Dige, (som det Kongelige Landhuusholdnings=Selskab, med dets store Sølv=Medalie, for viste Flid og Vindskibelighed har belønnet, indkastet og befriet fra al Fælledskab og Overdrift, Jord=Arten er overalt meget god, og paa de flere Steder er en dyb, velblandet og feed Muld. Jordens Jndhold udgiør omtrent 200 Tdr. Udsæd, og ligger i en vinketmæssig Fiirkant om Gaarden, og efter hidtil gjorte Prove, beqvem til alle Slags Korn-Sæd, af hvad Navn kan nævnes; Handels=Planter, saa som Hør, Hamp, Humle, Tobak har leg derpaa Stedet bragt til en beundringsværdig Fuldkommenhed. Gaarden har paa søndre Side en indlukket Frugt og Kiøkkenhauge i en lige Fiirkant midt for Gaarden af 34200 Qvadrat-Alens Jndhold: den opkastede Grøft og Dige er udvendig omplantet med adskillige Slags Pule, Æske, Elm, Birk, Rønne, Hæssel og Hvid Torn, indvendig omplantet med blaae, hvide og røde Blommer, Kirsebær, Rips, Stikkelsbær, Hindbær, rilde Morbær blaae og hvide Syrener. Alle Slags Jordfrugt er i den anlagte Hauge bragt til stor Fuldkommenhed, besynderlig Caputs, Red kaal og Blomkaal, hvorat ved 1ste Aars Udplantning over 1000 blev solgt fra 3 til 10 Pund Stykker, foruden grønne og gulSaveyer. Alle Slags Rødder og Roer vore til extraordinaiStørrelse, hvoraf nogle har veie, 4, 6, ja over 9 Pd. J Haugen og den anlagte Træeskole er udplantet og at mig nu paa 4de Aar nedlagt over 8000 Poder, for det meste at Snetlinger, Kiær ner og Frugt-Stene, saasom: af mange foranderlige Slags Æbler, Pærer, Blommer, Kirsebær, Moreller, Valnødder. Lambertske Nødder, Eeger, Fyr, Gran, Vittet, PoppelHanebutten, Hindbær, Jordbær, Rips, Stikkelsbær og Legustrum, som staaer ituld Fremvært, og nogle Stammer allerede naaed 3 Alnes Høide, og færdige til Forplantelse at udgaae af Skolen. J Midten at Haugen findes Vand Vinter og Sommer som til Springvand kunde forandres, og er meget beqvemt til Carper og Carudser. Den hele Hauge er ved en 3 til 4 Kien dy Hoved ende heftiet fra Oversvømmelse at Vandtald, og at Naturens Herre dannet til at giøre de fornødeligste Afsætninger Buegange og Alleer. Paa nordre Side til Gaarden er indlukker og anlagt en Enghange af lige Fiirkant med Frugthaugen, de saaed med Rug, Ærter og Havre, af 5 Qvadrat Alens Jndhold, som næste Foraar skal besaaes med Klever, det Jorden at sig selv frembringer vildt i stor Mængde. J Midten deraf en anlagt 3de Carnds Damme, og at samme besat. Det fra Gaarden og Frugthaugen af løbende Vand amles derudi, og formedelsten 3 til 4 Alen dyb Hovedrende har udlag i For= og Efteraar og kan, naar man vil, sætte Enghangen under Vand til han Foraaret. Long, Heede og Klyn Tørveskiær haves tæt ved Gaardens Eiendom i Overstødighed, og overalt frie Fællig med Byen Foruden Eiendoms Jagtfrihed er Stedet meddeelt allernaadetFriehed og Rettighed i alle Byens Privilegter. Jagten bestaaer af Harer, Uhrhøns, Agerhøns, Vildgjæs, Ænder, BrokfugleBekkesiner og Røve, som i stor Mængde opholde sig lige ind Haugen og om Gaarden og i Nærheden sees og smaae Flykke Raader. Foruden Gaardens Enemærke haves frie fælles Drift i alle Byens Ud=Moser og Heder, og den beqvemmeste Leilighed til Faare og Bie=Avl, som nogensteds kan findes. Til PottemagerFabrige og Teglbrænderie er Stedet meddeel allernaadigst Friehed; af Materie og Brændsel dertil haves ved Gaarden i stor Overflødighed. Af Gaardens tilhørende Eiendom (som af de opgravede store Egetræer og Rødder synes at have været Skov for nogle hundrede Aar siden) er opbrudt og lagt i KornLand, samt dette Aar besaaed med 10 Tdr. Vinter=Rug, 10 Tdr. Havre, 4 Tdr. Byg, 4 Tdr. Boghvede, 2 Skpr. Vinter=Hvede, 7 Skpr. Himmel=Bog, 3 Skpr. gule Ærter, 1 Skp. store graae dito, 9 Skpr. Kartofler, og af grøn Agerland kan avles 4 til 6 Borger=Læs Baare=Høe, foruden Mole=Høe. Til Vinter kan nedlægges omtrent 16 Tdr. Rugsæd, som aarlig kan formeres, og om 2 til 3 Aar aarlig udsaaes 30 Tdr. Rug, foruden Vaarsæden i lige Forhold derimod. Gaardens tilhørende Moser, som alle ere udskaarne og befriede for Vand=Stade, kan ved fornuftig Behandling blive anseelige Enge. For Qvæg- og Korn Tiende og andre Afgivters Svarelse til Byen har Hans Kongelige Majestæt under 23de Junii 1780 allernaadigst frietaget ermelte Gaard, indtil dens hele Jord=Eiendom bliver lagt i grøn Kornland, da der i Stedet for Tiende og andre Skatters Svarelse til Byen allene betales 4 Rdlr. til Sognepræsten, og 8 Rdlr. til Byens Cassa, som er Stedets hele og aarlige Afgift for alle efterfølgende Eiere. Gaardens nu værende Jnd og Udhuse, bestaaende af Ege Bindingsværk med murede Vægge, og Værelserne belagt med Fielgulve; er desuden et Overværelse paa 4 Fag med Udsigt til Wiborg, i alt indrettet til Bovoelse for en honet Familie, som finder Behag udi at boe Narveden af Kiøbsteden, og skal neppe finde et meere fornøielig og i alle Henseender fordeelagtig Stæd. Skulde de Lysthavende, tillige behage at eie en Gaard udi Wiborg, for der at føre sig alle borgerlige Fordeele til Nytte, af hvis her ved Gaarden indavles, kan til samme Tild bekommes en mig ti hørende og efter den maa ulykkelige Jldebrand for 13 Aar siden af nye opbygte Gaard, beliggende i St. Matthias Gade, med Over- og Underværelser, samt Jord Kieldere, indrettet til Beboelse for en anseelig og honet Familie, med fuldkommen Gaardsrum, lidhuse og anseelig brugthauge med Brøndvand. Af Gaarden svares i Leie omtrent 600 Rdlr. foruden det, som til eget Brug derudi er reserveret. Foruden dette Aars Afgrøde, kan tillige bekommes al fornøden Besætning at Jndboe og Udboe, samt levende Kreature, og et Slags Faar, som aarlig bærer Tvillinger: af Faare=Ungel, kan Vinter og Sommer fødes her ved Gaarden nogle 100de. Kiøbe sammen kan mod antagelig Sikkerhed blive staaende til Snapstinget 1786. Gaarden med Afgrøde og Besætning kan efter Behag strax tiltrædes og overleveres den Kiøbende til frie Raadighed. Den behøvende Torv er alt bierget. Behager Lysthavende underhaanden at melde dem hos mig, er alle Ting saaledes, som her anført, at tage tilkiøbs, enten separat eller conjunctim, for billigste Priis. Christianspriis, den 31 Junii 1785. Paul Møller. Skiønt jeg med Laugværge kort efter min sal. Mand, Kiømand Niels Thygesens dødelige Afgang, og derefter den 13de Novbr. 1783 begyndte Samfrænder Skifte, har indkaldet saa ret udi Aalborger Jydske Efterretninger, som Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, samtlige min sal. Mands Creditorer at møde inden den i Loven fastsatte Tid med deres Fordringer, og der udi Loven determinerede Tid, Aar og Dag allerede for længe siden er udløben, saa har jeg dog til overstod hermed villet tilkiendegive, at man agter at slutte det begyndte Samfrænder Skifte nes Dag fra Dato, inden hvilken Tid enhver, som retmæssig maatte have noget til gode hos min sal. Mand, saadant lovligen ville anmelde, saasom ingen Fordring efter bemelte Dato bliver antagne eller restecteret paa. Aalborg, den 27de Junii 1785. Som Laugværge, Johanne Wibroe, C. Rübner. sal. Kiøbmand Niels Thygesens Enke. Skibs=Leilighed til St. Petersborg anvises af Mæglerne H. Jørgensen & Thomsen. Nicolai Femmer, Hans Kongel. Majests, bestalter virkelig Justice=Raad, samt Byefoged og Byeskriver i Arendal, giø vitterligt: at i allerunderdanigst Følge af den Kongel. allernaadigste Bevilling af 18de Februarii dette Aar, saa lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at eftersom Os Elskelig Nacolai Femmer, Vores Justits Raad og Byefoged i Vor Kiøbstæd Arendahl udi Vort Rige Norge, for Os allerunderdanigst haver andraget, at paa et Huus i bemelte Arendahl, under No. 22 efter Byens Brand=Matricul, skal en forhen værende Eier, som forlængst derfra skal være bortreyst, navnlig Ommund Hansen Tved, have udgivet en Pante Obligation, dat. 26de Novembr. 1766 og tinglyst den 8de Decbr. samme Aar med første Prioritet for 150 Rdl. til Sivert Aslachsen, hvilken Pante=Creditor skal for endeel Aar siden være bortreyst udenlands, og formodes at være død. Dennes Hustrue eller efterladte Enke skal og have forklaret, at det er hende ganske vel bekiendt, at bemelte Pante=Obligation for mange Aar siden hos hendes Mand er indfriet, men hun veed ikke hvor den siden er atbleven; og Aaret 1768 skal ovennævnte Ommund Hansen Tved have solgt og skiødet dette Huus til Søren Sørensen, efter hvilken sidstes dødelige Afgang Gabriel Steensen Bang ved Ægteskab med Enken skal have faaet Huset, og under 31te Jan 1778 udgivet en Pante Forskrivelse med første Prioritet for 150 Rdlr. udi samme Huus til afg. Ole Sørensen af Bar boe ved benævnte Arendahl; thi ville Vi, efter fornævnte "Justits=Raad Femmers derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifte=Forvalter efter bemelte Gabriel Steensen Bangs nu ved Døden afgangne Hustrue Raanild Christens Datter, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Christiansands Ugeblade 3de gange efter hinanden maae med 12 Ugers Varsel, fra den sidste Bekiendtgiørelses Dato af at regne, indkalde fornævnte Sivert Aslachten eller hvem, som maatte have i Hænde den forbenævnte af Ommund Hansen Ted til Sivert Aslachsen under 26de Novbr. 1766 udgivne, og uaflytaabenstaaende Pante Obligation paa Capital 150 Rdlr. og formene sig berettiget til nogen Fordring efter samme, at melde sig og producere den stiginale Pante=Obligation for "Stedets Byefoged, meerbemelte Justits=Raad Femmer, eller ved Skiftet efter bemelte Gabriel Steensen Bangs Hustrue, og, om ingen efter fornævnte Tids Forløb skulle indfinde sig med bemelte Obligation, maae paa samme erhverves Dom til Mortification, og den derefter af Pante Bøgerne udslettes og annulleres; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. "Residenee=Stad Kiøbenhavn, den 18de Februarii 1785. Under Vort Signet (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Lurdorph. P. Aagaard. Justits=Raad og Byefoged Femmer i Arendahl, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde en af Ommund Hansen Tved til Sivert Aslachsen under 26de Novbr. 1766 udgiven, og uaflyst aabenstaaende Pante-Obligation paa Capital 150 Rdlr. Bliver Sivert Aslachsen eller hvem, som maatte have i Hænde den forbenævnte af Ommund Hansen Ted til Sivert Aslachsen, under 26de Novbr. 1768 udgivne og uaflyst aabenstaaende Pante=Obligation paa Capital 150 Rdlr., og formene sig berettiget til nogen Fordring efter samme, herved lovligen indkaldet og indstevnet, at melde sig og producere den originale Pante=Obligation for mig, som Stedets Byefoged, eller ved Skiftet efter ovenmelte Gabriel Steensen Bangs Hustrue, inden den i allerhøystbemelte Bevilling fastsatte Tid, men i manglende Fald at anhøre Dom ved Arendades Byetings Ret, Onsdagen den 9de Novbr. førstkommende, til bemelte Pante=Obligations Mortisication, hvorefter den af Pante=Bøgerne udslettes og aunulleres, alt efter nærmere derom inden Retten af Vedkommende, paa fornævnte Gabriel Steensen Bangs og afdøde Hustrue Ragnild Christens Datters Stervboes Vegne, giørende Demonstration og Paastand. Dets til Bekræftelse under min Haand og Segl. Arendahl, den 14de Junii 1785. N. Femmer. (L. S.) Borger og Skipper Ole Pedersen Wold af Melsonrig under Stoche Præstegield i Jarlsberg Grevskab, har under 18de Mai sidstleden declareret Opbud, og viere beskikke de som Opbudscommissarier at foretage og behandle hans Opbudsboe efter Anordningerne, hvilket herved i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, bekiendtgiøres og igientages 3de Postdage efter hinanden, hvorhos alle og enhver bemeldte Ole Wolds Dedt og Creditorer indkaldes, inden den efter Anordningerne foreskrevne Termin, for os at anmelde, hvad de haver i Boet at omhandle, vedbørlig Proclama er for ovrigt udsind til anordningsmæssig Publication. Sandegaard i Borre Sogn pr. Holmestrand, den 13de Junii 1785. Plade Stranger. H. Sundbye, Procurator i Aagershuus Stift. Studiosus Junis. Udi Tromsøe Fogderie i Nordlands Amt og Tronhiems Stift, er ved Døden afgaaet, Tronhiems Borger og Giestgiver Hans Peter Glæder, boende paa Gaarden Moursund, hvis efterladte Eiendele ved Registering og paafulgte Auction er taget under Skiftebehandling; men, som Boets Uformuenhed ikke tillader noget ordentlig Proclama at udstæde; saa bliver fornævnte Stervboes Creditorer herved udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender indkaldet inden den i Loven anbefalede Tid, at melde sig hos mig, som Skifteforvalter med deres Fordringer, ledsaget med saadanne Beviisligheder, som kan give dem den fornødne Gyldighed til Antagelse i Skifte Retten. Lilleskov ud Senen, den 23de April 1785. O. B. Helberg, Sorenskriver og Skifteforvalter. Mad. Anna Friderica Karmarch, Enke efter forhen afdøde Bogtrykker Jens Christensen Winding, er her i Byen red Døden afgaaet, og Boet af os taget under Skiftebehandling: thi bliver herved, foruden det udstædte og for vedkommende Retter læste Proclama, bemelte Boets Debi= og Creditorer indkaldte, at møde i Skiftet inden den Tid Loven foreskriver, de første at betale deres Gield, og de sidste at indkomme med deres Fordringer, saaledes legitimerede, som Lov æskeer efter Død. Tronhiem, den 2den Mai 1785. M. Nissen, C. B. Meinichen, Justits=Raad og Raadmand. Byefoged