Københavns Adresseavis, 1763-06-22
Kongsberg Sølv Bergværk. Dets Fremgang, Drift og Forandring. Det udfaldt med Directionen Anno 1686. til 1689. saaledes, at endskiøndt adskillige Steder havdes Velsignelse af Ertz, kunde dog Jndtægten ey forslaae, hvorover Hans Majestet imidlertid Anno 1690, ikke allene til Værkets Sublevation maatte henlegge Jern=Værkernes Tiende, som aarligen bedrog sig til 2500 Rdlr. 60 Sk. item en Deel Kobber=Accise udi 3de Aar til 782 Rdlr. 60 Sk. men endog derforuden maatte indskyde 6616 Rd. 91 Sk. item da Myndten fra Christiania Anno 1686. blev forflyttet og indrettet paa Kongsberg, lade al sin Tiende og Myndte=Profit, som deraf skulde komme, ligeledes underløbe Værkets Jndtægt og Udgift uden nogen særdeles Beregning. Man tilskriver den slette Occonomie Aarsagen dertil, hvorudover der og blev holden en Commission til Undersøgning af Vice-Stadtholder Høeg, EtatsRaad Lund, Rosenkreutz, Hassius, Bøekman og Gorresen, som endnu denne Dag kaldes den store Commission, formedelst de mangfoldige Ting, der underløbe imellem Betienterne, og derefter fulgte den Reduction udi Lønnen med videre for Arbeydere og Betientere, som først igjen Anno 1699. af Høylovlig Jhukommelse Kong Friderich den Fierde tildeels blev forbedret. Fra bemeldte Aar 1689. har Værket saa continueret under denne Direction til Aarets Slutning 1704. da Berg Hauptmanden ved Døden afgik. Anno 1705. blev de fire næste Betientere, nemlig Berg, Mesteren, Berg=Amt=Skriveren, Hytte=Skriveren og Hytte Jnspecteuren Committerede til Værkets Direction, som continuerede først til 1709, da Borgmesteren døde, i hvis Sted Hr. Etats=Raad Gabel som Assessor blev ordineret, og med de andre fremdeles blev derved, indtil Anno 1710. at Vistum i September kom til Kongsberg for Berg Værkernes Tilstand i Landet at examinere. Jmidlertid vare adskillige Skrifter indkomne til Hans Majestet, og Anno 1708 en Jnspecteur eller Fiscal ordineret, hvorpaa denne Forandring fulgte, at tvende af disse Committerede bleve forfulgte med Arrest, og fra deres Embeder removerede, som dog siden Anny 1716. den 3 August. ere blevne kiendte uskyldige og frie af Høyeste Ret. Viftum traadde saa til Directionen, som Ober=Berg=Raad, med EtatsRaad Gabel og Berg=Mesteren, som da fra Tydskland var forskreven, men siden derfra tog sin Afskeed; og til Ober Directionen var Hans Excellence Løvendal med Slots Lovens Deputerede anordnet, som Anno 1711. forhvervede et nyt Reglement, da Løvendal qvitterede Landet, qvitterede og Vistum Ao. 1713. da indfaldt igien denne Forandring, at Ober=Berg=Amtet skulde bestaae af Etats=Raad Gabel som Berg=Raad, item Joh. Ludwig Slanbusch, og bleve ellers udi Ober=Berg=Amtet tilføyede som Assessores, nemlig: Koppe, som derforuden var Jnspecteur og Berg, Amt Skriver, saa og Berg=Secretair Edinger, Casserer, Weichardt og Over=Einfahrer Adam Ziener. Fra 1705. til 1710. ere først adskillige Bygninger af nye opsatte, Vandledningen sadt i Stand med kostbare Damme, og hvad videre dertil behøves, hvormed og siden den Tid er continueret, og Værket nu saa sterk belagt, at der udi Arbeyde virkeligen over 1200 Mænd findes. Circumference findes ingen anden til Værket end allene Nummedal og Sandsverd Fogderiers District, som allene maae giøre Kiørselen til Værket af Kul, Sette Ved, Bygnings= og Sang=Tømmer med mere, som bliver ved en Holtz Fyrster, udviiste udi Værkets Egne og derom liggende Proprietairers Skove, og allene til Hytten og Gruberne over 5000 Læster Kul, samt over 8000 Favne Sette=Ved derfra aarligen bruges, hvorved Skovene meget aftage. Jntet vist Facit kand ellers giøres paa noget aarligt sikkert Overskud, først fordi Værkets ædle og rige Erter falde fra og til Nyreviis i Giengerne, og ikke have den Bestandighed, som de slette og ringe Ertzgienger i Tydskland, 2det Formedelst Grubernes Dybhed udfordres store Omkostninger paa Belegningen og Vandets Fremførelse til Maskinerne, som holde Vandet ude, eller til Zumpfs, at Arbeydet derudi kand fortsettes. 3die hvor mægtige Gienger og Haab der er til Ertz skal Gruberne alligevel med store Bekostninger drives, indtil Gud giver sin Velsignelse, endskiøndt paa mange Aar ikke en Ertz=Stuffe deraf vindes; thi det slaaer ikke feyl, at Ert viser jo paa Ertz, og falder oftest Taube=Mitteler eller en Art af død Steen for, som afskiere Giengerne eller Ertzen, som man har Exempel af, udi Segen Gottes Grube, der nu omstunder er af perpendiculaire Dybhed over 170 Leichter, og engang i 7 Aar ikke har givet een Skilling, da den ellers saa ofte har frelset allene Værket for Gield med saadan Gedigen og overflødig Velsignelse, at derfra mange 100de Pund riig Ertz en Uges Tid er nedbragt til Smelte Hytten, saa at Velsignelsen alternerer, snart i Dag udi en, og i Morgen i en anden; thi om Bestandighed skulde haves, da var intet Værk i Verden til, som dermed skulde kunde settes i Liighed.