Kiøbenhavns Postrytter, 1796-11-18
Kiøbenhavns samt Post-Tidende. Hin Fredagen, den 18 November. do och i Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz. en Ca ann Franken, den 28de October. Den største og bedre sindede Deel af Borgerskabet i Nürnberg smigrer sig endnu bestandig med, at Fordraget med Preussen skal røaliseres, uden hvilket og denne liden Stat neppe er at redde fra Undergang. Man taler midlertid om en Commission, der skal undersøge alting nøye, hvad der kan tiene til den gode Stad Nürnbergs Vel og Vee Midlertid have Østerrigerne, man veed ikke, i hvad Anledning, og med hvad Tilladelse tømt det forhen saa rigelig forsynede, og for sin kunstrige Anordning, og sine antiqvariskmilitaire Skatte saa beundrede Tøyhuus. Jkke blot alle Kanoner, Geværer, Krudt og Kugler, men og andet Værkrøye, Maskiner, Klæder, Bræder, som egentlig høre til Bygningsvæsenet, og kun laae der, kort sag alting, ja endog Sømmene af Væggene tog Østerrigerne med. Magistraten tang dertil. Tabet skal beløbe sig til 200000 Gylden i det mindste. Jkke desmindre blev Keiserens Navnedag den 15de October af de antipreusiske Jndbyggere med megen Jubel- og Vivatraab, og med næsten uafladelig Skyden, hvorved nogle Menneskeer kom til Ulykke, helligholdet tildeels med Tøyleløshed. En paa den saa kaldt Schutt foranstaltet liden Jllumination samlede en Mængde Folk. Træebroen, der først for nys var opbygget, gik i Stykker, og de fleste, som stod paa den, faldt i Pegnifloden. De bleve vel samtlig reddede; men dog vare adskillige dom komne til Skade. ad vor An i NyOg saa i Schwaben, f. Ex. i Ulm, Lindan, Memmingen, have Østerrigerne tømt Tøyhusene. Forresten udskrive de stærke Reqvisitioner, saa det vrige Schwaben lider meget derved. Det sørgeligste er, at selv Religionen bliver draget i Spillet. Mange Catholiker bagvaske de Evangeliske hos Østerrigerne, og give dem Skyld for at være de Franske gunstige. Saaledes kom f. Ex. den 23de September nogle tusende Østerriger til Komp ten. De Franske var alt borte; men Catholikerne sagde til Østerrigerne, at de Evangeliske havde skiult nogle i Byen. Nu skiød Østerrigerne ind, først efter StifFyrstabbedens Residents. (Stiftstaden ligger ter ved Porten). Hine Bagvaskere forklarede, dem Feilen; nu skiød de paa den evangeliske Stadskirke, Saasnart de kom ind i Staden, satte de adskillige Øvrighedspersoner fast, med Sigende, at man skulde udlevere dem de skiulte Franske. De visiterede stærkt, men fandt ikke en eneske, siden der virkelig ingen var. Nu gave de hine Mænd deres Friehed igien, tillige med en Æreserklæring, men Magistraten har bragt Sagen for Key anden, 10. seren. som Rom, den 16de October. Ratificationen paa den mellem Paven og Neapels Konge sluttede Tractat er nu kommen her fra Neapel. Men Tractaten er, som man fornemmer, sluttet her under den Betingelse, at den først skal sættes i Virksomhed, naar Kongen af Neapel har faaet Svar fra Paris, hvad Vending Fredsnegoriationen have taget der. (Da nu Freden der er undertegnet og ratificeret, har Paven vel herfra ikke stort at haabe. Midlertid lader Paven Rustningerne ivrigen fortsatte. Der forfærdiges Telte og Vaaben, og 1200 Mand er sendte til Grændsen, for at hindre de Jndfald, som de bevæbnede Jndvaanerne fra Ferrara og Bologna maaskee torde giøre). Jn ge Mayland, den 25de October. Reggio, Mode al Ferrara og Bologna have indgaaet en Confoederation mod de dertil hørende Provindser, og ville inden 14 Dage til deres Forsvar stille 4000 Mand, hvilket Corps siden skal blive forøget. Buonaparte siger i en Skrivelse, at disse Stæder og Provindser i republikansk Energie overgik Lombardiet selv. . Cons 26 Aar. indlaske alen. hun Paris, den 30te October. Vore Blade, indeholde følgende fra Brescia under 9de October, Massenas Division marcherer mod Trieut. General Kilmaine commanderer Mantuas Beleiring. Man kan endnu ikke bestemme Tiden, da denne Fæstning maae overgive sig. Vist er det, at den har Mangel paa mange Fornødenheder, og at det prægtige Cavallerie, som der er indsluttet, lider meget af Mangel paa Fourage. Der skal findes adskillige tusende syge i Fæstningen. Vaubois besætter Tyrol med 10000 Mand, og Angerean Verona, vor Linie er dækket med 4 faste Pladser, der ikke kræve mange Folk til deres Forsvar. Ros natio og at J der Maylandske oprettes af Chefen for den lombardiske Legion, Borger Hoz, til Friehedens Forsvar, endnu flere Batailloner italienske Patrioter, hvortil han har indbudet alle italienske Patrioter, de afskeedigede piemontesiske, og savoyiske Militaire. og naar til 2 Den hidtilværende Forhandling om Loven, af tredie Brumaire er under nærværende Omstændigheder en sandLandeplagt Meget mærkværdigt er det, at Directoriet; er endnu stømt for denne Lov, ligesom i Fior. Aarsagen hertil er meget naturlig, saalænge de Udvandrede sige, at denne Lovs Tilbagekaldelse er deres største Haab, Thibeaudeau og Treilhard have meest udmærket sig ved denne Leilighed, hiin mod og denne for Loven, ligesaa giendrev Doulet Commissionens Beretning, der paastod, at efter 9de Thermidor Menneskeligheden var udartet til Fanatismus, i det han beraabte sig paa han endnu efter den Dag havde maattet arbeide 8 Maaneder, som Snedkersvend i Zürch, af Frygt for at falde i Blod mændenes Hænder. - Pastoret indgavn en Forestilling, med Forslag til Straf mod de offentlige Bagvaskere; men Forslaget blev gjourneret. Derimod indsat en Commission til at forfatte en Lov mod de mange Misbrug, Journalisternes Døyleløshed foraarsager. Den bestaaer, af Dannon, Simon, Steyes, Treilhard og Vaublans. og 16 diania 7 og no om Mis af Paris, den 30te October. Vi have nu tre Gien stænder for os, som mere eller mindre angaae Menneskeligheden; nemlig Fyedsunderhandlingerne, Presse frighed den, og den bekiendte Lov af tredie Brumaire, disse tre Hienstænder ere komne til offentlig Feyde mellem Republikanerne og Partierne, saavelsom mellem dissagindbyrdes, Kan, mangend ikke see, hvad Afgiørelsens Vinkning vil blive, kan man dog alt bestemme, hvor i Kampest vil blive den stærkeste. Brumaire=Loven er – saa hæftig, den endog af sine Modstandere angrebes, paa ny blevet stadfæstet. Emigrantismen ligger altsaa i sit sidste Aandedrag, og den ny Forening mellem Patrioter og Republikaner, som aldrig har viist sig saa mægtig, triumphe resten Tykkefrigheden har efter at den gandskermelig havde næsten undet en ny Seier under Pastorets Anførsel, faaet en ny Fiende i selve Directoriet, og er derved nødt til en Slags Vaabenstilstand, der kan ansees, som et Jndgreb i dens gjorte Erobringer. Den ny Commission, der skal kiænde mellem den og dens Fienden, bestaaer, midlertid af uslige og betydelige Mænd, Dau non Treilhand, Vaublang, Simeon, og den Sienesder egentlig i første Nationalforsamling paa Skaber til de store rene Jdeer, der hidtil ere forekomne ved alle Forhandlinger om Trykkefrighedens og saa fandt Directoriets Budskab i 600 Raadet, stor Modstand, især afMailha, Boissyn, og Pastoret, som sammenlignede det med Plets mislykkede Angreb paa Trykkefriheden i det engelske Parlament. om. og 1860000 Handske nogimodNo 10 nye Da Lareveillere Lepaux's tre DirectoratpræsidiumsMaaneder ere forbi, er Barras uagtet alt hvad Schirach og Consorter ymte om hans Mistænkelighed udnævnt at beklæde hans Sted. och von 20 Spilingste og som 70000 dom En Skrivelse fra Brest af 28de October beretter, at man paa det Avigste arbeider paa Flodens Rustning: En stor Deel af Skibene der allerede forsynet med fuldt Mandskab, og med Levnetsmidler for 6 Maaneder.