JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1823-03-01
Om Krigen med Spanien siger den franske Coureer "1) Vi ville overlade til England den Rolle der ellers tilkom Frankrig, nemlig, at være Beskytter for Menneskeslægtens Rettigheder; en herlig Rolle, som ingen bedre end England kan udføres, 2) Alliantsen med Spanien der ellers var Frankrigs naturlige Arvedeel, vil falde til England er Ludvig den 14des Værk gaae til Grunde og den Tilstand atter fremkomme, der fandt Sted mellem begge Landene under det Østerrigske Hertedom. 3) Det engelske Ministerium bliver af Nationen trukken indi Krigen og det bliver en sand Folkekrig. J England retter Regjeringen sine Forholdsregler efter Nationens Sind og paastaaer ikke, at gjøre sin Mening til Folkets. 4) Det engelske Folks Mening vil forøge Spaniens Mod og udsætte deres Fiender for større Farer. 5) Formodentlig vil der blive en almindelige Krig over hele Europa, som Lord Liverpool flere Gange har sagt. 6) Krigen med England vil skille Frankrig ved Stumperne af sine gamle og de nye anlagte Colonier saa Andre ville høste, hvar de have saaet. 7) Vore forbedrede Finantser, Frugten af vor Sved og vor Sparsommelighed, ville faae gode Afløbstender i Spanien og opsluges der, uden at komme os tilgode Den 13de holdtes Sielemesse for Hertugen af Berry i Slotskirken. Børsen og Skuespilhusene, vare den Dag lukkede.
Viborger Samler, 1823-03-01
Krigsanstalterne drives virksomt - Til Bayonne venter man i Febr 20000 Mk. Franske; Magasinerne ere desuden fulde og daglig indkjøbes flere Levnetsmidler. Generalissimus for de samtlige franske Korpser, Hertugen af Angouleme, vil foreløbig tage Hovedqvarteer i Bourdeaux, siges der - Grev Mataflorida og de øvrige, det saakaldte Spanske Regentskabs Ministre ere den 7de Febr. afteiste til Perpignan. Grønne Uniformer, først bestemte til 3 franske Linieregimenters Beklædning, ere fra Frankrig sendte til Troeshæren. De nationale Spanske have mange Forter paa Grændsen mod Frankrig, hvorfra man kan befrygte at de, ligesom i sidste Krig, hyppig ville forsøge at giøre Jndfald til Os.
Viborger Samler, 1823-03-01
Den 13de Febr. holdtes i Udenlandsk Departementet en Conference imellem Grev Chatteaubriand, den østerrigske Gesandt Baron Vindent, den Russiske Grev Pozzo di Borgo og den fra Madrid hjemkomne franske Gesandt Grev de la Garde, hvilken Sidste Hs. Maj Kongen har udnævnt til Pair med Tilladelse at stifte et Stamgods.
Viborger Samler, 1823-03-01
Den 18de Februar. General Qvesada har haft Privataudients hos Hs. Maj. Kongen; har har og gjort Afskedsvisit til samtlige Prindser og og Prindsesser, og reiser nu til Spanien. Den mod Spanien bestemte franske Hær bestaaer af 5 Korps. Det første anføres af Marskal Hertugen af Regio; det andet af General Molitor, det tredie af Fyrst Hohenlohe, det fjerde af Marquis General Laurision; det femte af Marskal Hertugen af Conegliano, General Guilleminot er General qvarteermester - Den Spanske Jnsurgenthær skal i Catalonien anføres af Baron Eroles; i Navarre af General Espagne; i Arragonien af General Longa; og af General Qvesada i de baskiske Provindser, Her siges at Hertug Wellington med første kommer fra London hertil Paris i Regjeringens Æren.
Viborger Samler, 1823-03-01
de. Jfølge de Underhandlinger Hertugen ved Hjemkomsten fra Verona har begyndt med det franske Hof, har man endnu ikke opgivet Haabet og Fredens Vedligeholdelse, uagtet de store Forberedelser til Krig, der koster Landet uhyre Summer, endnu vedvare. Det hedder, at Marskal Hertugen af Treviso skal anføre det Armeekorps, som kaldes "det Cataloniske Armeekorps.
Viborger Samler, 1823-03-01
Baron Eroles siger man er ifærd med at oprette det tredie Spanske Regentskab.
Viborger Samler, 1823-03-01
General Sebastiani holdt og en heftig Tale om Krigen. Han udtrykte sig hjervt mod den hellige Alliants og sagde tilsidst "De Ministre, som have tilraadet den have gjort sig skyldige i Landsforrædeti baade mod Kongen og Nationen.
Viborger Samler, 1823-03-01
Det er uden Tvivl vist, siger franske Coureren, at Østerrigs Regjering er imod Krigen mod Spanien baade var dens Note til Spanien mindre bitter end de Andres, desuden negocerer Østerrig i den sener Tid stærkere med England. Sir Henry Willesler ventes fra London til Wien i vigtig Ærende.
Viborger Samler, 1823-03-01
Blandede Efterretninger. Moldau den 1ste Febr. Andengang ere de flygtede Boyarer betydede, enten at reise hjem eller drage til Brünn og Ling. Hospodaren har udnævnt en ny Ærkebisp i den bortrømte Dionsius's Sted. Semlin den 2den Febr. Churschibs Eftermand Dschelal Paskas Død stadfæstes - Ved Larissa staae Grækernes Sager got. Gavan Oglu er kommen i Dschelals Sted. Hans Broder er Fyrst Ghikas Paapasser fra Portens Side.
Viborger Samler, 1823-03-01
Paris 18de Febr. Banken her har laant Regieringen i disse Dage 100 Millioner Fr. hvoraf de 12 Millioner i Guldmyndt. Den sidste begyndet man nu overalt at jage efter og tilhandle sig. Marseille 8de Febr. En stærk fransk Division er udløbet fra Brest i disse Dage; den er allerede kommen til Gibraltar. Den skal geleide Cofardiskibene til Middelhavet.
Viborger Samler, 1823-03-01
Toulouse. Den 10de Febr. tog den Spanske Trappist Hr. Anton Marannion Pas til Bayonne -
Viborger Samler, 1823-03-01
Jnsurgenigeneral Romagosa har ikke ved Capitulation overgivet Urgel, men listede sig derfra om Natten den 2den Febr., da han havde saadan Mangel paa Føde, at Soldaterne i de sidste Dage levede af Klid De Nationale Tropper fandt ham; han tabde 9 Officierer, 50 Soldater o. s. v. han tabde ved Castelbo endnu 200 Mk. - General Mina har behandlet de Syge og Efterladte i Urgel meget menneskekierlig. Det hedder, at Mina nu gaaer til Barcellona med sit Korps.
Viborger Samler, 1823-03-01
(Svovlbjerg.) J Peru gives der mange høist mærkværdige Bjerge; blandt disse henregnes med Ret ogsaa et Bjerg, som bestaaer af gediegent Svovl og som er omtrent 1 1/2 danske Mile langt.
Viborger Samler, 1823-03-01
Efter Hr. v. Humholdts Beretning, vilde de Jndfødte for nogle Aar siden stikke Jld i denne farlige Masse for i deres Fortvivlelse at ødelægge hele Landet. Visseligen vilde da den qvælende Svovldamp i nogle Hundrede Miles Omkreds have ødelagt alt hvad der lever og vegeterer. Lykkeligviis lode de sig dog tilfredsstille og afstode fra dette Forehavende. He Jackson i Philladelphia har opfundet Rednings madratser til Brug ved Skibbrud eller Fare for at drukne. Der er gjort offentlige Forsøg med at anvende denne Opfindelse. Mangfoldige vare forsamlede for at være Vidner til dette nye Skuespil, og de, som have Leilighed til at see Udførelsen, blev fuldeligen tilfredsstillede, saavelsom med Hensyn til deres Nytte, som med Forsøgets heldige Udfald. To Madratser bleve befæstede til Foreviseren, som forblev 1 2 Timer i Vandet med dem, og viste de tes Nytte i Skibbruds Tilfælde for den ulykkelige Søemand eller Passageer. Madratserne veie fra 16 - 18 Pd., og ere gjorte saaledes, at et Stykke let ligen kan skydes op i Midten, og Madratsen derefter kastes over Hovedet, og hvile paa Skuldrene, medens begge Ender falde ned for og bag til midt paa Kroppen, hvor de blive befæstede ved en Stroppe, som er fastgjort ved Madratssen. Stykket som aabner sig i Midten, bruges som Bedækning for Hovedet, og saaledes er saavel Hoved som Krop beskyttede imod Stød af flydende Tømmer, Klipper o. s. v. Madratsens flydende Egenskab er saa stor, at Kroppen holdes ovenfor Vandfladen medens Arme og Been ere frie. J Tilfælde der ikke skulde blive Tid til at befæste Madratsen til Legemet, kan den Skibbrudne kun tage den i sine Arme og springe i Søen, hvor han da kan ride paa den i Sikkerhed, saalænge han kan holde sig fast, da dens store Flyde Egenskab for hindrer den fra at synke. Opfinderen bekiendtgiør tillige, at disse Madratser kunne forsynes med smaae Magaziner til Provisioner. Man maa tillige anmærke, at disse Madratser tillige kunne bruges til Køyeklæder, og besidde som saadanne alle almindelige Madratsers Egenskaber.
Viborger Samler, 1823-03-01
Jndenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs Cours den 25de Februar. Hamborg 2 M. 247, a vista 250. Specier 251. - Specier solgtes til 15 Mk. 11 s. Obligationer (med Renter fra 11te Decbr. 1822) 72 1/2 a 73.
Viborger Samler, 1823-03-01
Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) 100 a 100 1/2 Rbdlr. rede Sølv (uden Renter, eller 126 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. Sølv. Disconto 5 pCt.
Viborger Samler, 1823-03-01
Ifølge Cancellieskrivelse af 18de f. M. kunne Kautioner, Kjøbekontrakter, Domme, Forlig og andet, der efter 5 - 3 - 18 og Plak. 18de Jan. 1788 betager en Eier Raadigheden over hans Gods, forsaavidt samme ikke kan være til Hinder, at tredie Mand ved Exekution erhverver Eiendomsret over den Paagieldendes Gods, ikke hiemle nogen Paategning paa det Skiøde, der udstædes paa Eiendommen, ligesom Udslettelse af noget deslige Dokument i Anledning af Eiendommens Salg er overflødig. Ei heller kan den i Plak. af 22de April 1817 bestemte Udslettelse finde Sted, naar en Eiendom sælges efter Eierens Reqvisition; men ikkun, naar Auctionen foranstaltes enten af en Skifteret eller ifølge Execution grundet paa Dom eller Forlig Ifølge Cancellieskrivelse af 18de d. bør intet Skjøde antages til Læsning ved Retten, førend alle Restancerne saavel de forældede som uforældede, for samme ere betalte.
Viborger Samler, 1823-03-01
Under 10de d. M. er Toldbetjent Trochmanns Enke, Kristine Marie Trochmann i Svendborg, tilladt sammesteds at drive Gjæstgiverie.
Viborger Samler, 1823-03-01
Under 14de d. M. er Apotheker C. A. Lacoppidan meddeelt Bevilling til at nedsætte sig som Gjæstgiver i Svendborg; ligesom der under 18de dennes er bleven meddeelt Kjøbmand M Trap Privilegium til at drive Gjæstgiverie i Nyekjøbing paa Morsøe.
Viborger Samler, 1823-03-01
Viborg. Markedsdagen den 25de Febr. vare her kun simple Arbeidsheste for det meeste; de vare ikke dyre - Rug kostede Tønden 4 Rbd. 32 s., Byg 2 Rbd. 64 s., Havre Tdn. 11 a 12 Mk.; Smør Pd. 10 sk.; Æg Snesen 14 s.; Kartofler 10 a 12 s. Skjeppen; ferske Sild 80 sk. Oelen. Hørlærretekostede 32 s.; Blaarlærret 24 s. Alen; det sneer endnu af og til af Østen og Frosten har i Nat taget stærkere fat.
Viborger Samler, 1823-03-01
Ved Tallotteriets 1023de Trækning i Wandsbeck. den 25de Februar udkom følgende Nummere: (Forlangt Jndrykkelse.) Stille, nu stille, Haand i Haand: Har J set Faber den store Aand; Han kom just ej i sin Vældes Pragt, Han kom i en usel Tiggerdragt.
Viborger Samler, 1823-03-01
Hvo som læser et Stykke i Randers Avis No. 22 betitlet: "Recension" og underskreven af P. D. Faber, forhen Præst for Jungshoveds Menighed, skulde tro, at denne halværværdige Mand, var himmelskrigende forrettet. Det er fra min Side ikke Tilfældet. Jeg har ej gjort andet, end det er den ene Skribent tilladt at gjøre mod den anden nemlig: omtalt. En af ham i en offentlig Avis indført Jndbydelse til Supskripsion paa en lærd Kvartalstidende, uden mindste personlig Henpeg eller Fornærmelse.
Viborger Samler, 1823-03-01
Fordi nu Faber ej skal være for stærk overløbet af Videbegierlige, der ønske at læse mine Vers, bekjendtgjøres herved: skulle Harpen, med denne Post, ei medbringe min Anmældelse trykt, da skal jeg, i Randers Avis, eller et andet Blad forelægge det højstærede Publikum denne. Finder Høistsamme det er Smøreri, skulle det gjøre mig meget ondt - dog, jeg vil ei græmme mig før Tiden; thi det er uvist, men det er vist, at ingen tom Hjerneskal har kunne udklække, ingen Sudler, Smører, Fusker og Bønhas i Litteraturen har kunnet frembringe, og heller ingen udgive og oversætte noget slettere, fadere, flauere, lurvedere og gemenere Pæresnak, end et Stykke, betitlet: Molboen i Kjøbenhavn, udgivet og lokaliseret af P. D. Faber. Grenaa 21 Febr. 1823. D. C. F. Bagge.
Viborger Samler, 1823-03-01
Paa 3die Søndag i Faste prædiker i Domkirken Hr. Amtsprovst Fog; i Søndresogn Hr. Provst Zahrt, mann.
Viborger Samler, 1823-03-01
Bekjendtgjørelse. J Følge Begjær af Panthaveren og i Medhold af Conditionernes 5te Post, hvorefter Gaarden Charlottenlund den 31te Juli 1821 blev bortsolgt, bliver bemeldte Charlottenlund, beliggende i Kragelund Sogn, Hirs Herred, Viborg Amt, som beboes af Hr. Niels Severin Munch, og staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 5 Skpr. 1 Fkr. 1 1/2 Alb Skor skyld 2 1/2 Alb formedelst Mangel af Betaling, atter stillet til en eneste offentlig Auction, som afholdes Torsdagen den 3die April førstkommende om Middagen Kl. 12, i Gaarden selv. Det anmærkes, at Gaarden er særdeles velbygget og har en betydelig Skov. Conditionerne ere forinden Auctionen til Efterlyn hos Hr. Pastor Hansen i Bording, Hr. Forpagter Tørsleff paa Silkeborg, Hr. Prokurator Hald i Aarhuus, samt paa Undertegnedes Con Lysgaard og Hids Herreders Contoir den 21de Febr. Holstien.
Viborger Samler, 1823-03-01
J Følge det Kongelige Rentekammers Befaling, bliver paa Lysgaard og Hids Herreders Contoir Onsdagen den 12te Marts næstkommende om Formiddagen Kl. 10, foretaget en eneste offentlig Auction over Bortforpagtningen paa 10 Aar, af Hs. Maj. Kongens Jagtrettighed i Høberg, Grønbech og Gjødvad Sogne, alt paa de Conditioner, som ved Auctionen skal vorde bekjendtgjort. Lysgaard og Hids Herreders Contoir den 23de Febr. Da Ryde Sogns Kongetiende, under RydhaugHolstein. Gods, Ginding Herred, Ringkjøbing Amt og afdøde Stiftamtmand Kammerherre Schestedts Boe tilhørende, ikke blev bortsolgt ved de 3 første afholdte Auctioner, saa vil en 4de Auction over bemeldte Tiende vorde afholdt paa Hovedgaarden Rydhauge Løverdagen 22de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10 Til Underretning for Lysthavende gjentages, at meerbemeldte Tiende er matriculeret for 13 Tdr. 1 Skpe 2 Fdkr. 1 1/2 Alb og at derunder hører circa 187 Tønder, tiendeydende Hartkorn. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe, den 10de Februar 1823. Fugl.
Viborger Samler, 1823-03-01
(Hermed følger Tillæg.) Domme, afsagte i den Kongelige Landsoverret i Viborg, Mandagen den 20de Januar 1823.
Viborger Samler, 1823-03-01
J Sagen No. 368. R. Lykke, for Kjøbmand Dupsen i Aalborg som Mandatarius for Kjøbmand Nis Hansen Philipsen i Riga, contra: Mødte ikke. Skipper Simon i Holm og Kjøbmændene Henningsen & Rybsahm samt J. M. Cohn. (Angaaende 21 Skpd. 8 Lpd. Pashamp, Appellanter, paastaaer sig udleveret af Skipper Holm og hvorom de øvrige Indstevnte, som Jntervenientere, ligeledes under Sagen have gjort Paastand. Dom: "Den paaankede Søerelsdom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Landsoverretten ophæves. At efterkommes inden 8te Uger &c.
Viborger Samler, 1823-03-01
Ved en Søeret paa Aalborg Bye- og Birketing er at Byefogden Overkrigskommissair Schmidt den 27de Octbr. 1822 dømt saaledes: "Det passerede Forbud bør være ophævet, og har Jndflevnte Skipper Simon C. Holm. under en Mulkt af 5 Rbdlr. Sølv til denne Byes Fattiqvalen for hver Dag han sidder denne Dom overhørig imod Extradering af Connoslementerne til Intervenien terne at udlevere det omtvistede Qvantum Pashamp, nemlig til Kjøbmændene Henningsen & Rybsahm 9 Skpd. 3 Lpd. og til Kjøbmand J. M. Cohn 12 Skpd. 5 Lpd. med de i Connossementerne betegnede Mærker. Forøvrigt bør Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være, hvorhos Processens Omkostninger bør være ophævede. At efterkommes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."(Afsagte den 27de Januar.)¬
Viborger Samler, 1823-03-01
J Sagen No. 389. Actor, Landsoverretsprokurator Ørum, contra F. Lykke Defensor for Marschandiser Jens Christensen, af Aalborg. (Der tiltales for uhiemlet Besiddelse af stiaalne Koster.
Viborger Samler, 1823-03-01
Dom: "Tiltalte Marschandler Jens Christensen bør til Aalborg Byes Fattig, Kasse at bøde 10 Rbd. Sølv, samt udrede de af hans Action flydende Omkostninger i Overeensstemmelse med Bytingsdommen. At efterkommes under Affærd efter Loven."
Viborger Samler, 1823-03-01
Ved Aalborg Byes Extraret, er af Overkrigskommissair og Byfoged Schmidt, den 22de dømt saaledes: "Tiltalte Marschandler Jens Christensen bør at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød paa egen Bekostning i 2 Gange 5 Dag, med 5 Dages Mellemfrist, saa har har og at udede i Salair til Actor, Prokurator Juul 3 og til Desenfor Prokurator Sparre 2 Rbd. begge Deele Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven." I. Sagen No. 287. Nyboe, for Kammerraad Richter til Ørslev=Kloster, contra Rod, for Kammerraad Therchildsen til hvide-Mølle.
Viborger Samler, 1823-03-01
(Betræffende det Spørgsmaal: om enten Appellanten for sin Fordring hos Kammerherre v. Fons stor 8075 Rbd. Sølv eller Kammerraad Therkildsen for sin stor 1500 Rbd. Sedler skal nyde fortrinlig Betaling af de Kjøbesummer som skal indkomme fra de Javngyde Mænd, forsaavidt Kammerherre Fønss, deri har Deel)
Viborger Samler, 1823-03-01
Dom: "Den paaankede Skifte Decision bør ved Magi at stande. Processens Omkostninger ved Landsoverretten ophæves.
Viborger Samler, 1823-03-01
Ved Skiftesamlingen i afgl. Proprietair Giestags Bo. i Randers er af Skifteretten sammesteds den 3die April 1822 saaledes tragtet: "Kammerraad Theerkildsen til Hvide Mølle bør være fortrinlig berettiget til, for sin Fordring hos Kammerherre Føns 1500 Rbd. Sedler med Renter 4 pCt. fra 18de Febr. 1820 indtil Betaling skeer, at erholde forlods Betaling i den halve Deel af hvad der indkommer til nærværende Boe som Res af Kjøbesummen for de til Søren Nielsen med flere i Javngyde ved Kjøbekontract af 22de Jan. 1811 overdragne Eiendomme, forsaavidt samme er nødvendig til hans fyldestgjørelse, det Overskydende bliver at udbetale til Hr. Kammerraad Richter til Afdrag paa hans Tilgodehavende hos Fons." I Sagen No. 296. Møller befalet for Frederike Hjersing i Salling, contra N. Lykke for Skifteretten i afgangne Commissionair Hiersings Stervboe m. fl. i Aalborg.
Viborger Samler, 1823-03-01
I Sagen No. 299. Bastrup for Anders og Povl Nielsen Schalt i Viborg. contra: Ørum for Slagter F. Thisted ibidem.
Viborger Samler, 1823-03-01
(Betreffende en over Appellanten Anders Nielsen Schalt. ses Eiendomme efter Indstevntes Reqvisition afholdt Auctionsforretning.) Dom: "Den paaankede den 8de April 1822 begyndte og den 11te Mai 1822 sluttede Auctionsforretning bør ved Magt at stande. Protessens Omkostninger betalet Appellanterne til Indstevnte med 16 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1823-03-01
Ved Auctionsforretningen den 11te Mai 1822 over Appellantens Anders N. Schaltzes Eiendomme er at Auctionsdirecteuren Cancellieraad Borgmester og Byfoged Gundelach saaledes eragtet: "Den udlagne og foreviste Landsoverretsstevning, i Forening med den foreviste Stiftamts-Attest, kan ikke være hinderlig i Auctionens Fremme" og endvidere: "J Henhold til den afsagde Kiendelse, og ifølge Reqvirentens Begjæring, blev dernæst Auctionen under Forbeholdenhed af Enhvers lovlige Ret fremmet.
Viborger Samler, 1823-03-01
J Sagen No. 366. R. Lykke befalet for Curator bonorum i Kammerraad Amtsforvalter Lunds Boe, Prokurator Nielsen i Aarhuus contra: Endeel Skatterestantere i Tulstrup Sogn, af hvilke mødte, Rasmus Jensen og for Knud Knudsen Chr. Rasmussen.
Viborger Samler, 1823-03-01
(Betreffende endeel forældede Skatterestancer)
Viborger Samler, 1823-03-01
Dom: "For de Indstevnte, Rasmus Andersen i Tulstrup, Forvalter Simmer, eller nu hans Boe, samt Anders Møller i Skovsrod, deres Vedkommende, bør den indankede Herredstingsdom ved Magt at stande. Med Hensyn til de Jndstevnte Søren Rasmussen i Tulstrup og Forvalter Bloch afvises den udtagne Stævning. J Kost og Tæring til Jndstevnte, Rasmus Jensen i Tulstrup betaler Appellanten 8 Rbd Sølv; men iøvrigt ophæves Processens Omkostninger for Landsoverretten. At efterkommes inden 8te Uger er."
Viborger Samler, 1823-03-01
Ved Hielmslev Gjern Herreders Ret er, af Bye og Herredsfoged Bagger den 3die Junii 1819 dømt saaledes: "At efterfølgende tiltalte Restantere af Tulstrup Sogn af deres Steder og Eiendomme bør til Hr. Kammerraad og Amtsforvalter Lund i Skanderborg betale deres af hom paastævnte Skyld saaledes: Tulstrup, Søren Rasmussen 55 Rbd. 35 s. N. V.; Knud Laursen 4 Rbd. 47 s.; Knud Knudsen 3 Rbd. 64 s.; Laurs Christensen 26 Rbd. 12 s.; Rasmus Andersen 7 Rbd. 59 s. Dito for Hartkorn fra Jaungyde 7 Rbd. 87 s.; Salomon Andersen, Peder Andersen, Søren Rasmussen og Thomas Sørensen 86 Rbd. 47 s. Mændene for tilbagestaaende Tiende Skat og Jagtafgivt 43 Rbd. 59 s. Kilsgaard, Forvalter Siemer for 1811. 1812, 1818. og 1814, 358 Rbd. 8 s.; Dito og Blok af Kirketiender, 137 Rbd. 48 s.; Skovsrod, Anders Møller for Skolejord 35 Rbd. 27 s. Alt inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Excecutions Tvang og videre Adfærd efter Loven. Hvorimod No. 3 Christen Rasmussen for Tiltale i denne Sag frifindes. Processens Omkostninger ophæves."
Viborger Samler, 1823-03-03
Udenlandske Efterretninger. London.
Viborger Samler, 1823-03-03
18de og 21de Febr. Hr. Broughams derveTale er nu særskildt, som en Piece, udgivet i Trykken - J London-Tavern er raadslaaet over Bygningen af 12 Dampskibe, hvormed man vil befare Fastlandets Havne - De skulle koste 300,000 Pd. St. og hver Actie bliver ikke mindre end paa 2000 Pd. - J Banken var den 4de Januar: a) 1 Mill. 175,640 Pd. uaffordrede Renter af Statsobligationer; b) 33938 Pd. uaffordrede Lotterigevinster - Deraf har Banken laant Regjeringen 1 Mill. 154,302 Pd., saa at der nu kuns ere i Behold 55,277 Pd. St. - Lord Amherst er reist til Brighton for at tage Afsked med Hs. Maj. Kongen for han reiser som Gouvernør til Ostindien - Statsindtægterne for Jrland udgjorde 1822 den Sum 54 Mill. 414,650 Pd. St. 1 Sk. 5 1/2 Pence. Udgivterne vare derimod 49 Mill. 499, 130 Pd. 1 Sk. 7 P. (hvoraf de 30 Mill. 921 494 Pd. 1 Sk. 1 P. vare Renter af Nationalgjælden for dette Land, altsaa var Overskuddet 4 Mill. 915519 Pd. St. 19 S. 10 1/2 P. Man seer heraf, at dette forknyttede Land, dog har store Jndtægter og, dersom man er førte Kattekrig med hverandre, ville de naturligviis stige høiere.) Om Jrland siger et af vore Blade: at det i de sidste 30 Aar 3 Gange er regjeret efter Lord Wellesleys Plan, nemlig paa en forsonende Maade under 3 Lordlieutenanter (Vicekonger) Følgen har været Opstand og Revolutioner; den første efter LordFizwilliams Afgang, 1798, da Opstanden var meget blodig i Lord Hardwicks Tid var Opstanden 1803 mindre blodig, men muligt i Følgerne mere farlig fra 1803 til 1821 var Landet toligt under 3 ikke eftergivende Vicekonger - Denne Rolighed bevægede Hs. Maj. Kong Georg den 4de til at besøge Itland; da Plunkett efter Lord Wellesleys Raad blev 4de Vicekonge i dette Tidsrum fordi han og var af de eftergivende, begyndte Opstanden frygtelig igien og Landets Jndvaanere ligge i Dødskampen med hinanden. Man raader i Hast at skaffe den opirrende Aarsag af Veien, for at faae Fred.
Viborger Samler, 1823-03-03
Den nylig hidkomne Gesandt fra Spanien, Hertugen af St. Lorenzo, er den 17de D. bleven modtagen af Folket med Hurra og hans Vogn trukket af dem. I den sidste Krig døiede England meget for at faae duelige Skibskirurger nok; nylig og i Henhold til de krigerske Udsigter, hvori muligt England snart maae tage Deel, har Regjeringen ladet forespørge hos alle Regimentskirurger: om de troede at besidde de dertil fornødne Kundskaber. - Det udrustes og flere Krigskibe, endskjøndt et Ministerielblad herved anmærker: at denne Rustning ikke er uden de sædvanlige, da der 1820 behøvedes til Flaaden 21000 Matroser, 1822 derimod 23000 og for i Aar ere forlangte 25000 Mand. Dette Antal (ifald det virkelig ikke ved Presninger siden forøges vil, i Betragtning af vor Vagthold ved Brasilien, i Vestindien og Levanten da være ganske naturligt. - Sir Hudson Lowe vil for Retten søge at bevise, at Doctor O Meara er en Smædeskriver. Hr. Vansittart er ophøiet til Pair under Navn af Baron Bexley. J den afgaaende Baron Woods Sted, er Hr. Courtenay bleven Baron af Exchequer.
Viborger Samler, 1823-03-03
21de Februar. J Søndags 16de, holdtes stort Kabinetsraad i Brighton, hvor Lord Harrowby og alle Admiralitets-Lorderne vare tilstæde og havde den Ære at spise ved Kongens Taffel. Lord Melville havde Privataudients. Tirsdagen var Statsraad her; Onsdag ligesaa. Om Mandagen konfererede den Østerrigske og Russiske Minister med Hr. Canning. Om Torsdagen kom Hs. Maj. Kongen. hertil Staden fra Brighton. Samme Dag forkyndte Marquis Landsdown i Overhuset at har ville gjøre nogle Spørgsmaal om vort Forhold til de fremmede Magter; men, da Grev Liverpool bemærkede at det ingen passende Dag var dertil, opsatte han det til Mandag.