JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-23
Proclama. Paa Christiansdahls Gods, Hiallesse Bye, Odense Herred, er sidstleden 5te Mai bort død, inderste og Dagleiere Navnlig Christen Hansen, uden at efterlade sig Livsarvinger, hvorefter det efterladte strax udi Sterboet er tagen under lovmæsig Behandling, der tillige blev anmeldet af den afdødes efterladte Enke, hendes Galig Mands Arvinger var, nemlig en Broder Navnlig Jørgen. Hansen Urtemand Boendes i Svendborg, en Broder JørgerHansen som for 2 Aar siden skal have tient Heste og Koe=Prangen Sr. Hans Møllergaard i Kiøbenhavn, men siden den Tiid ikke har hørt eller spurgt til hannem, en Søster udi Odense Hospital, Navnlig Maren Hans Datter og nok een Søster Sophia Hans Datter ligeledes opholder sig i Odense, thi indkaldes forbenævnte afdødes fraværende Arvinger, samt alle andre som maatte have noget at gielde eller fordre, at de inden den i Loven fastsatte Tiid ville indfinde sig, dog meldes til Efterretning for Arvinger, at denne liden og Fattige Stervboe, som man allerede har kundet erfare af Wurderings Forretningen heele Boens Formue beløber, sig til 10 Rdlr. 3 Mk. 12 s. som naar den paa Stervboet hæftede Gield fradrages bliver ikke noget at forventes i Arv. Christiansdahl den 8 Junii 1780. N. Hansen, Paa Herskabets Høy og Velbaarn. Hr. Kammer Herre v. Benzons Vegne, som Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-23
di de Odense Adresse=Contoirs Efterretninger bekiendtgiør, 1 trende Gange, den Geistlige Skifte=Ret udi Fyens Skam Herred, at Degnen til Kiørup og Kraagsbølle Sogner Lars Hoff, nest forrige Aar, den 21 December er ved Døden afgangen, hvorpaa hans efterlatte Boe straxen er taget uder lovlig Skifte=Behandlig. Alle og eenhver som til denne Boe, enten maatte være noget skyldig, eller der noget at fordre, vilde inden 6 eller 12 Uggers Dagen af dato publicationis anmeldde sigfor Skifte=Retten, de første deres Debet til Boen at betale, og de andre at tilkiendegive deres Prætensioner og Fordringer. Udebliver nogen, der haver nogen Gields=Brev eller Fordring paa denne Boe, af hvad Navn det end maatte være, og forinden ovenmelte Tiid ikke and melder sig for Skifte=Retten, tilegne sig selv deret Tab og Skade, for egen Forseelse og Forsømmelse. Klinte Præstegaard den 14 Junii 1780. Paa Assessorum og egne Vegne, Søren Broge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-23
Auction. Som Bottigersholms Hovedgaard, som staaer for Hartkorn Ager og Eng. 53 Td. 6 Sk. 1 Fk. 1 Alb. Norup Kirke, hvortil er jus patrona. tus & vocandi samt Bøndergods = = 218 4 = =Der i alt er 313 Td. 2 Sk. 3 Fk. 1 Alb. ikke ved den derover holdte første Auction sidstleden den 5te Junii er bleven bortsolgt, saa er til endelig og absolut Bortsælgelse derover berammet 2den Auction den 26de Junii Kl. 10 Slet, at foretages i S. T. Hr. Professor von Westens Gaard paa Vestergade i Odense, og 3die og sidste Auction bliver holdet den 3die Julii paa samme Tid og ved samme Klokkeslet; thi ville Liebhaberne bahageligen indfinde sig til 3die Auction, da den absolut og uden fleere Auctioners Holdelse bliver bortsolgt under saadan tilstrækkelig Forsikkring for den Kiøbende, at han skal ved Auctionen faae fornøielig Sikkerhed, at alle de paa Godset heftende Prioriteter af Landstings=Pante Bogen skal blive udslettet, til samme Tid Kiøbe Summen vorder erlagt, hvorom Liebhaberne forinden kan faae nærmere Oplysning hos Hr. Advocat Uldall i Odense. Jordebogen og Auctions Conditionerne kan til Eftersyn faaes forinden paa Hovedgaarden, saavelsom paa Odense AdresseContoir, ligesom og Liebhaberne forinden vilde behage at tage Gaard og Gogs i Øiesyn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-23
Mandagen den 26 Junii bliver paa forlangende af S. T. Hr. . Oberst Lieutenant von Berger holdet Auction udi hans iboende Gaard paa Vestergade, paa endeel Meubler bestaaende af Skabe, Stole, Skydegevær, Vogne, og Træe=Vahre med videre, som herved bekiendtgiøres til de Lysthavendes Efterretning. Dedlau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-23
Auditeur og constitueret AuctionsDirecteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-23
Tirsdagen den 27de Junii førstkommende om Formiddagen Kl. & 10 Slet, bliver ved offentlig Auction paa de der bekiendtgiørende Conditioner, 3die og sidste Gang opbuden og om antagelig Bud skeer, bortsolgt Kroeholder Hans Lohmanns og Hustrues iboende og tilhørende Gaard, beliggende udi Overgade her Byen, og er Hjørne=Gaarden til det saa kaldte Mynte=Stræde, med hosliggende Rytter Braque, Gaards= og Haugeplads. Gaarden bestaaer af 6 Fag 2 Etagier til Gaden med Kielder under, en Side Bygning til Strædet 8 Fag 2 Etagier, og i samme Længde 9 Fag 1 Etagie. End videre i Strædet 4 Fag 1 Etagie, indrettet til Rytter=Braque. Til Haugen er et lidet Baghuus 2 Fag 1 Etaale; thi ville Liebhaberne sig derpaa Stædet samme Tid indfinde. Odense den 21de Junii 1780. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-23
Jandagen den 3die Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet lader (S. T.) Hr. Ritmester von Dorrien, udi sin iboende Gaard paa Overgade i Odense, ved offentlig Auction bortsælge endeel gode Mobilier og Løsøre, bestaaende af Stole, Borde, Canopeer, et otte Dags Stue Uhr, en nye indlagt ege Dragkiste med Beslag, Tin, Kaaber, Steentøi, Porcellain, samt adskillige Træe=Redskaber m.v., som hermed efter Forlangende til Publici Efterretning bekiendtgiøres af Dedlau. Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-23
Til Leie faldbydes. Alle de nederste Værelser i afgangne salig Cancellieraad Bor rings Gaard paa Vestergade i Odense, som er indrettet til en heel Familie, tilligemed fornødent Stalderum til Heste og Kiør samt Vogn=Remisse og Brænde=Skiul m.v., kan faaes til Leie til forestaaende Mikkelsdags Flytte=Tid; Vedkommende Liebhabere, ville behage herom at melde sig hos Jomfrue Borring. Odense den 8de Junii 1780.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-23
hos Degnen i Søllinge Sr. Leth er til Michels=Dag et Huus for en liden Familie at bekomme til Leye, beliggende ved Kirken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-23
Til Kiøbs faldbydes. Hvor en nye holstensk Vogn (guul mahlet, indrettet som en Viener Post Chalse til 2 og 4 Personer, med en bevægelig Soelskjærm som kan trækkes op og ned, og tillige med heele fordækket slaaes reent tilbage) kan bekommes, derom faaes nærmere Efterretning paa det Kongelige Privilegerede Adresse=Contoir i Odense. NB. Forsædet kan med meget ringe Bekostning forandres til at skyde og med en Bøyle, saa at alle 4 Personer kan sidde Regnfrie under Fordekket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-23
hos Kiøbmand Rasmus Østrup i Nørregade, er at faae til ) Kiøbs, nyelig hiemkommen fra Riga, Hør af alle Slags, for billigste Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-23
Til Kiøbs eller Leie faldbydes. 2 Odense beliggende, som for faae Aar siden har været en KiøbSøy Velbaarne Hr. Greve Puthusses Gaard ved Nørreport i mands Gaard, hvortil den særdeles er beqvem indrettet og ligger paa et fordeelagtigt Sted for Handel, kan faaes enten til Kiøbs paa billige Conditioner, eller til Leie, førstkommende Mikkelsdag at tiltræde, naar derom med første accorderes med Birkedommer Horm paa Einsiddelborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-23
Conditionsøgende. Et meget Honet Fruentimmer, som kan forevise gode Attester og J forstaaer at sye alle Slags Syeninger og andre Nettigheder, kan opstikke Sætter og accommodere Haar med meere, søger Condition til Micheli førstkommende. Vedkommende, som maatte behøve let saadant Fruentimmer i deres Huus, vilde derom melde sig her paa Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-23
Bøger. Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Samlede Efterretning om Viborg Bye i ældre og nyere Tider, ved Krog, 3 Mk. Førende Omvendelses Exempler paa Gamle og Unge, og paa sammes tillige Gudsfrygts Vext 1 Mk. 12 s. Nyeste Magazin 5 Deele a Deel 1 Mk. 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
gen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Tanker. Da man har Fred med Naboe=Riger, Man hiemme hos sig selv Bogladerne bekriger: Fiscaler gaae omkring blandt Bøger, som blandt Kram, Og Smagens Skrifter faae af grove Fingre Skam, Selv Gothes Mester=Værk, som Aflægs=Vahre, drages, Og Wielands Gratier (a) erbarmelig voldtages.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
De Lærdes Samlinger man ogsaa giennemfrier, Man frygter, Smagen giør, at Folk fra Troen skeier, Skiønt mange der, som her, for det har ingen Nød, Der sprænge Hiernen ei, naar Dumhed giver Brød, (a) Musarion eller Gratiernes Philosophie af Wieland. Og ubekymrede om Smagen og Cenfaren, Ei veed, om der var een, som Wieland i Naturen. Om denne Mønstring sig mod - skulde strække, Skal visse gode Mænd sig ikke lade skrække, Man ingen Ansvar staaer for Bog=Fiscalens Dom, Hvor Læsningen er tynd, og Bog=Reolen tom. Det ingen Fare har med de forbudne Værker, Der, hvor man intet Spoer af de tilladte mærker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Historisk og Moralsk. J Jndostan reiste 3de Venner ved Navn Fehir, Amor og Mustadi, alle 3 af liige Alder; - De elskede og agtede hinanden og vare ærlige Folk, i det mindste troede de selv, at de vare det, og som oftest veed man ei selv ret hvad man er. - Vi prøves ofte for at kiende os selv, om Hiertet og er saaledes, som det synes at være. - Paa Reisen faldt disse Venner en Skat i Øynene, og denne sadte deres Venskab paa Prøve. - Ved Synet deraf allene bleve deres Siæle rørte, og de troede, at de følte en ædel Glæde. At deele Skatten, syntes, var at fornærme deres ømme Venskab. - Vi skulle elske hinanden endnu meere, sagde de, dersom vi nyde uden Deeling denne fælleds Gave, som Himlen har ligesom sendt os. - Den giør os, sagde de videre, alle rige nok, og det kommer kuns an paa, at bruge den vel - Lad os arbeide mindre, bleve deres omtale endelig, og søge Fornøyelser. - Amon sagde, at han vilde til den nærmeste Bye, for at kiøbe Forfrisk, ninger. - Saa megen Tillid havde man baade til hans gode Smag og til hans Redelighed. - Neppe var han reist bort, før de 2de tilbageblevne hans Venner begynte at tale om Skatten, og tilsidst forundrede dem over deres Ven, som havte været saa taablig at forlade den, og reiste til Byen. - Om vi reiste bort, sagde Jehir, uden at bie efter ham; hvor var han da ikke narret, naar han ved sin Tilbagekomst fandt hverken Venner eller Skat, Det er sandt, svarede Mustadi, og vi vare da saameget deslykkeligere, fordi vi kunde deele Skatten allene. - Amor, sagde de, er ret en eenfoldig; Men han kunde dog maaskee treffe os et Sted, og forlange sin Deel igien, og hvad vilde vi ikke da være forlegen. - Om vi Sloge ham ihiel da, naar han kom tilbage, og dette var baade det korteste og det Sikkerste. - døe, og vi ville da deele Skatten imellem os. - Amor kom Jeg troer det ogsaa, svarede Behir. - - Lad ham imidlertid tilbage om Aftenen; Begge hans Venner tog imod ham venlig, men overfaldt ham ud paa Natten hemmelig, og da han var dræbt og død, sadte de dem uden mindste Samvittigheds Nag til Bord, for at drikke og spise, hvad den døde hafte bragt med sig, hvoriblant var de spist den, førend begge Morderne følede en heftig Smeren Posten, som de især faldt paa at spise; - Neppe hafte te i Underlivet, der tog meere og meere til, saa at de styrtede døde om. - Hvem skulle vel have troet dette? – Var det ved Himlens Herre, som bortrykkede dem. Ney, det var Amor, som ogsaa paa sin Side havde Lyst til Skatten, allene, og som, for at skille sig af med sine Venner, hafte ene myrdet den anden. - Skatten havde altsaa nu ingen forgiftet Pasteten. - Her laae de nu alle 3 døde og den Eyere. - Hvem skal finde den? – Ak, den skal Maaskee endnu giøre fleere Menneskeer ulykkeligere, end den har gjort disse 3de Venner. - - O! du glimrende Metal! som Jordens Salt frembringer midt iblandt Giften. - Du, som var, den første Aarsag, baade til vore Misgierninger og til vore Ulykker. - O Vi Daarer og elendige, Hvor ofte skal man dog igientage det, som man tuusinde Gange har sagt os, at intet et os saa skadelig, som Guldet: - Medisinsk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Thee og Caffee ere hos os Fortryllende og almægtige Drikke, især det sidste. Jeg vil ikke tale om Folk af den høye og Middelstanden, men ieg vil aldrig være ærlig, om ikke lige fra en forarmede Dagleiers Kone, lige til den usleste Tieneste Tøs, som neppe kan skiule sin Nøgenhed, bliver drukken Caffe, Man seer oftere af Optegnelserne over fornemme Jndvaaneres Efterladenskab, hvor der ikke har været et Stykke Brød i Huuset, men altid en Caffe Mølle, og Caffe=Kande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Dette Svelgerie er nu gaaet saa vidt, at de Fattige laver sig Caffe Middag og Aften i stæden for Mad. brækker Brød derudi, og saaledes giøre sig tilgode med sin Familie. Deres occonomiske Omstændigheder kan vel ikke lide stort derved, men deres Sundhed lider ufeilbarligen uendelig meere. For nogle Aar siden begyndte og Folk, kan skee af Fortvivlelse, at ombytte Caffe for en langt jammerligere Suppe; man tog Korn, Byg, Havre, eller hvad der var forHaanden, brændte det, som Caffebønner, og under den sødeste Forestilling af Caffe, drak samme i Potteviis. Man finder Anmerkninger, at de, der vilde være af høyere Indsigt, satte Scorzoner, Jichorier og andre deslige brændte Rødder der til og det efter Udenlandske Lægers og Almanak skriveres, Larmende Tilskyndelse. Jeg fører siælden Ordet for den megen Caffedrikken, men langtmindre for den ser, Korn=Drik, commendskiøndt 20 Læger raader dertil, eller recommenderer samme. Den brændte Caffe kan, formedelst sin bittre, og ved Brændingen udlokkede Arammatiske Olie bidrage noget til Næringen, og kildre Senerne, hvilket udi adskillige Tilfælde har sin Nytte, men den brændte Rug, mister ved Brændingen sin fødende Slim, som skal forskaffe Næringen, og bliver næsten til Kul, som man da ligesom udlader, der hverken kan give Næring eller forfriske Nerverne, og dog drikkes under den sødeste Forestilling af en behagelig Caffe. Det vilde være en stor Lykke, at de Doctores, som saa meget ophøyede denne brændte Rug og Korn=Drik, ikke bleve længe i Estimme. Det er noget artigt, at Bacon forundrede sig, hvorledes de gamles Skik, med at drikke noget varmt er nedlagt hos os. Han holder det for skadeligt at drikke noget koldt tidlig om Morgenen, hvilket dog var en Skik udi hans Tiid; derfor tilraader han, at man skal drikke varmt ikke alleneste om Morgenen, men og saa til Middag over Bordet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Hvad ville denne store Geist nu gjøre, om han nu kunde være en Tilskuere af vores store Svelgerie med varme Drikke, Han vilde nok fortryde, svarer Hr. Himmer mann, at denne Mangel bliver erstattet med den yderste Umaadelighed i Thee og Caffe, Hr. Tissot siger, at Theen er den allerskadeligste Plante, som uden at hensee til det foldige Sygdomme, som man uden nogen Møye kan beparme Søvnbringende Vand, har foraarsaget saa mang dømme, naar man giver agt paa Indvaanernes Sundhed i en Stad, om de har drukken Thee eller ikke. Han holder for at det var en af de største Physiske Velgierninger, om disse berygtede Blade bleve forbudne at indføres over heele Evrapa. Caffe vil han ikke sætte udi lige Classe med Thee, thi omendskiøndt det er en varm Drik, saa giør den dog mindre Skade; men som en hidsig Drik, naar man bruger formeget deraf, saa er den dog aldtid skadelig. Sandelig Hr. Tissot, maae, med alle virkelige Medici, give den bifald. Vore store Theedrikkere, har ligesom de udi Schweitz, en meere Blødhed, Slaphed i Nærverne, manglende Appetit, Kolik, og Milt=Syge, og hos mange af Vore Damer, behøver man efter Jimmermanns Anmærkninger, neppe spørge efter andet, end om Snue og Hoste, og det smukke Kiøns Ufrugtharhed i den Nordlige Luft. Store Caffedrikkere lider ogsaa, især Colleriske og Sangviniske Personer, da disse Temperammenter desforuden ere Levende nok og har megen Følelse: Saa udsettes de desmeere alle Slags Krampe= og Sene=Sygdomine, hvoraf endelig Gigt, Svaghederne saa uformerkt Tiid efter anden opstaar, og især er Caffe de smaae Børn høyst skadelig, som den ufornuftige Pøbel giver dem, hvoraf Slag og anden Krampe=Syge kommer, ligesom Bloddet og hindres i sit Løb hos nogle, og befordres for hastig hos andre igiennem Lungen, Moderen og andre deele i Legemet, hvorover Uroelighed, Hierte=Klapning, manglende Søvn, Sindets=Tunghed, Moder=Besværinger, Colie, den Gylden=Aares Forden med meere. - Og som Hr. Doctor Berends i Frankfurt har affattet følgende ved hans Afhandling om Caffe, saa anføres og samme i Anlegning heraf. -So manche Misgeburt, gezengt von finstern Spleen. Und dicken schveren Blut, umflattert ranschend ihn: Das Hypochonder sat und kruntte sich vor Schmerzen Und die Melancholie sprach Selbstmord in dem Herzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Litterarisk. Hr. Cancellie=Raad Lagerbring har udgivet en kort Historie om de nu værende Europæiske Stater, under Titte Nya Stats=Historien i Sammendrag, til Svenska Ungdommens Tienst forfattad. Den første Deel dera handler om Danmark. J Fortalen angives de beste Hielpemidler til den danske Historie og Statistik, og i Jndledningen handles os den statistiske Forfatning paa nerværende Tid i Danmark. Forfatteren forsikkrer blandt andet her, at det Grol, som fordum har hersket hos Danske og Svenske mod hinanden indbyrdes, er nu vel undertrykt, men ikke udflukt, men torde dog ved en langvarig Fred forsvinde. Folkemænaden i Norge ansætte han til 2 Milioner, efter Antallet af de aarlig døende, som han paastaaer at være 50,000. J Kiøbenhavn antager han imellem 75 og 100000 Jndvaanere. Noget og Bibliothekerne i Kiøbenhavn, om de Kongelige Jndkomster, og om Krigsmagten til Lands og Vands. Sært er det, at endskiønt Forfatteren tilstaaer, at Danmark er ved Sonverainiteten pludselig bleven stærk og mægtig, saa dømmer han dog med Umildhed om den, anseer den som en Plet paa Frid. III. Ære, og kalder den en asiatisk Regiering. Korfix Uldfeld tager han og i Forsvar, og bliver igien for hans Skyld ugunstig mod Frid. III. Frid. V. sætter han i Classe med de store Regientere i Verden. Det sidste Cap. afhandler vor nu værende Konges Regiering, hvori Forfatteren er meget udførlig og omstændelig, endskiønt vel ikke i alle Punkter saa efterrettelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Oeconomisk. Sikker Middel imod Veggelus. Tag en god Potte dansk Brændeviin, læg deri en ved fiint skaaren Tobaks=Rulle, som i 24 Timer maa staae i det mindste til Brændevinet er bleven gandske Mørke=Brunt, Derpaa varmer man denne Blanding og stryger alle Sprækker og Stæder dermed, hvor dette Utøy opholder sig, da det døer og forsvinder derefter. Det maae varmes hver Gang det bruges. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Paa en Liigsteen i Biørnholms Kirke findes følgende. Her danser vi med hvide Been og sorte For vores Himmeriges Lod og Deel er borte Saa rusker vi Saa tusker vi Vor Sogne Præst. For han os ikke ret har lært den hellige Læst
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Befordringer. Den 5te April er Amtmændene Andreas Fieldsted og Peder Holm allernaadigst beskikket at være Etats=Raader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Den 12te April er Nicolai Jacob Holbye confirmeret at være Capellan pro Persona for Karleboe Meenighed i Sielland. Den 19de April Studiosus Elias Gruner ligesaa til Glumsøe og Bavelse Meenighed i Sielland. Studiosus Sejer Ørum beskikket at være adjungeret og siccederende, Sognepræst for Rosbech og Grønnerup Meenigheder i Wiborg Stift. Den 26de April er Studiosus Matthias, Carstensen beskikket at være Sognepræst for St. Povels Meenighed paa Bornholm. Den 10de Mai er Conrector Mag. Jørgen Hansen beskikket at være Conrector ved den latinske Skole i Wiborg. Samme Dag er Auditeuren ved Hs. Kongel. Høyhed Prinds Frederichs Regiment Ludolph Johan Krohn benaadet med Caracter som Ober=Auditeur. Den 17de Mai er Capellan Hr. Augustinus Schieldrup beskikket at være Sognepræst for Vestbye Præstegield, i Aggershuus Stift. Den 24de Mai er Amtmand Torchild Fieldsted beskikket at være Laugmand over Christiansands Laugstoel. Den 25de Mai er Landmaaler Henrich Lund beskikket til at være Land=Jnspecteur. Den 31te Mai er Studiosus Christen Lund Barnholt confirmeret at være Capellan pro Persona til Sigdahls Præstegield i Aggershuus Stift. Studiosus Jacob Müller ligesaa confirmeret at være Sognepræst for Søebye, Schader og Halling Meenigheder i Aarhuus Stift. Capitain Christopher v. Stockfleth beskikket at være Veymester i Danmark. Den 7de Junii er Studiosus Lauriz Gross confirmeret at være Præst til den Danske Lutherske Kirke i Londen. Studiosus Rasmus Jørgen Winther beskikket at være Sognepræst til Thvershavns Meenighed paa Færøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Hs. Kongelige Majestæt haver allernaadigst behaget til Kammerherre at udnævne: Etats Raad Lindencrone fra 1 Mai 1780; og Kammerjunker Løwenskjold fra 29de Januarii 1779.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Femde Søndag efter Trinitatis prædiker: Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Prof. Nannestad. Frue K. Hr. Clementin, Hr. Clementin, St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Odense. Ved Anledning af en nye Hørers Jndsættelse i den nederste Lextie og de andre Høreres Opflyttelse i de høyere Lextier holdte Hr. Professor Søren Anchersen, Mandagen den 26de Junii i den Latinske Skole en Latinsk Tale, i Continnation af nogle forrige, de Præmiis & Poe nis tam Docentium qvem Discentium i de fleeste Byens Geistliges Nærværelse, som dertil Dagen forud ved Disciple af Skolen vare inviterede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Fra de Tyrkiske Grændser, den 10de Junii. Breve fra Persien melde, at et hæftigt Jordskiælv, saaledes skal have tilreedt den Stad Tauris, at af 100 Personer, saa vel som Huuse, neppe bleve 2 tilbage, bemeldte Stad, som er Rigets anden Hoved=Stad, holdes for at være det gamle Ebatana, de Mediske Kongers Residentze.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Leipzig, den 12de Junii. Den 5de huj. er den liden Bye Wittigenau udi Ober=Lausitz tilhørende Klosteret Marienstern, mestendeels ved Jldebrand ødelagt foruden RaadHuuset, en Kirke og andre offentlige Bygninger i alt 280 Huuse Lagte i Aske. Lisabon, den 13de Junii. Lægerne har ordineret Marqvis von Pombal de, hos hans Lyst=Slot Oeyras beliggende Bade; alleneste, han vil ikke betiene sig af samme, efter som han da maatte reyse alt for langt fra Pombal, hvilket han ikke vil giøre uden Dronningens udtrykkelige Tilladelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Fra Jtalien, den 14de Junii. Kopperne graserer og verordentlig Stærk paa Malta; ja et Barn blev født med samme den 4 Martii sidstafvigte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Amstrachau, den 15de Junii. Den Efterretning, at Staden Tauris, tilligemed mange Landsbyer, er aldeles deelagt ved et Jordskiælv, bekræftes. Man forsikkrer, at der ey meere end 700 Mennesker have reddet Livet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Warschau, den 3die Junii. I Dag havde Hs. Majestæt, den Romerske Keyser, i Sinde at være i Mahilow, hvor Hendes Majestæt, den Russiske Keyserinde, ligeledes forventes i Begyndelsen af tilkommende Uge. Hannau, den 16de Junii. Vores Wilhelm Bads Grændser give og tilkiende, at Rommerne forhen har været udi vort Land, adskillige Gange for kort Tiid siden, ere Begravelse=Gryder, Mynter, og andre Antiqviteter opgravne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Nieder=Rheiin, den 17de Junii. Een vis Madame 2 Espinassy, ellers Goudin kaldet er bleven arretteret i Haag, og bliver formodentlig ført til Frankerig. Man meener at hun har slaaet udi nøye Forbindtlighed med den saakaldede Græve Parades. Hun har gjort sig bekiendt ved nogle Galanterier, som og ved visse Skrifter, af hvilke det ene under Tittel, la Cassette verte, som hun har skreven imod Hr. von Sartini.