Berlingske Tidende, 1784-07-16
Fortsættelse af det Kongelige Landhuusholdings Selskabs Premier og Belønninger, som den 18de Maji sidstafvigte bleve tilkiendte og uddeelte til adskillige velfortjente Borgere. (See No. 56.) Skovenes Formerelse og Besparelse har han først og fornemmelig henvendt sin Opmerksomhed til, for derved at vedligeholde den Rigdom, som Naturen ved Skovenes Fremvext har skienket baade Eieren og Landet. Ved en særdeles Rødningsmaade har han bragt det saa vidt, at han nu seer mange aldeles forhugne Marker igien begroede med den skjønneste Furru- og Gran-Skov, som end ydermeere meget er bleven befordret ved Frøe-Udsæd af samme Slags Træer, hvilket Exempel saaledes har virket, at baade Lejlændinger og Selveiere nu kappes om, hvem der kan opelske den største Skovstrækning. Han har og afskaffet den Uskik, at afhugge Træer til St. Hansdags Løvning, hvorved mange gode Træers Ødelæggelse og ligesaa mange andre Uordentligheder, som fulgte med denne Højtidelighed, er forebygget. Han har udfundet den beste Tid til ethvert Slags Træers Hugst, saavel til at befordre Træers Varighed og Nytte efter dets Bestemmelse, som til at befordre nye Skovs Fremvext, hvilken Orden andre Skoveiere har befunden nyttig, og derfor nu følger. Hos hans egne Bønder har han til Skovenes Besparelse aldeles afskaffet de forhen brugte skadelige Spaan og Træe=Tage, og i deres Sted seet alle deres Bygninger forsynede med Teglsteen-Tag, ligesom han og har indført en bedre og varigere Bygningsmaade blant Bønderne. J Henseende til Agerdyrkningen, som Bondens rette Næringsvei har Kammerherren ei allene faaet adskillige gamle Misbrug, og fordervede Vedtægter afskaffede, men endog indført en bedre Dyrkningsmaade baade ved Gjødselens fordeelagtigere Anvendelse, og Jordens beqvemmere Tilberedelse, ved at udtappe Vandet fra sumpige Steder, og at oprødde og frugtbargjøre de Steder, hvor Skovene ej lider derved, hvilke nyttige Forbedringer han har understøttet ved at udsætte 150 Rd. til Belønninger for dem, som i disse Fag udvise den største Flid. Han har formaaet Bønderne til at anlægge og dyrke Kjøkkenhauger til Kaal og Rødder, ja endog at plante gode og nyttige Frugttræer, saa at næsten enhver Gaard dermed til Fornødenhed er forsynet, ligesom han og selv har anlagt en anseelig Haugeplads, og forsynet den baade med inden og udenlandske Frugttræer, ei allene til egen Nytte og Fornøielse, men endog for at tjene andre med disse sidste Sorter derfra. For at forsyne Egnen med de beste Slags vilde Dyr, der i sin Orden ere ligesaa vigtige og nyttige, som Planterigets Produkter, har Hr. Kammerherren ladet anlægge en Dyrehauge, hvis Jndhegning har kostet ham over 1000 Rdlr., og dertil med megen Bekostning forskrevet adskillige Slags vilde Dyr af Daadyr, Raadyr, Hjorte, Rensdyr m. fl., ei allene fra Norges nordligere Egne, men endog fra Dannemark, Engeland og Sverrig. Jkke mindre har Hr. Kammerherren ladet sig være angelegent at indbringe adskillige af de beste Fiske-Sorter der i Egnen, hvoriblant Karper, Brasen, Aarbug, Gjørts m. s., ligesom han og allerede for nogle Aar siden har sat Øreder og Aborrer i adskillige ferske Søer deromkring, som saaledes har formeret sig, at samme nu tjener mange Fattige og andre til en sikker og god Føde. Sparsommelighed er en af de Hoved=Dyder, som Hr. Kammerherren ved alle Leiligheder har søgt at anprise for Almuen og i disse hans roesværdige Bestræbelser har han heller ikke været uhældig; thi længe førend den Kongelige allernaadigste Forordning om Overdaadigheds Jndskrænkning udkom, havde han allerede bragt det derhen, at alle de Bønder, som bleve gifte paa hans Gods, holdt deres Bryllupper baade i Henseende til Klædedragt og Beværtning med største Tarvelighed og ikkun i Overværelse af deres nærmeste Slægt, hvortil han især opmuntrede dem, ved at giøre enhver saadan tarvelig Brudgom al fornøden Hjelp til at sætte Boe. Skadelige Fordomme og andre Vedtægter har Hr. Kammerherren ligeledes søgt at udrydde blant Almuen. At tage Huden af døde Heste og Qvæg blev tilforn anseet som en uærlig Gierning og kunde aldrig af nogen skee uden de fornærmeligste Bebreidelser, men ved at udlove 2 Rdlr. for hver Hund til den Bonde, som selv eller ved sine Folk havde aftaget den, og desuden Hielp til at kjøbe Hest igjen, har han bragt det derhen, at enhver Mand nu forretter dette Arbeide uden Undseelse, hvorved mange Penge spares for Læder, til Bondens Kjøre= og Ride=Redskab. Ligesaa har han og, skjønt med utroelig Møje, faaet indført den gode Skik, at Bønderne nu forretter deres Kiøre- og Pløie-Arbeider med Hopper og Vallaker istedet for tilforn med Hingster, ved hvis Tab en Bonde, især naar han var fattig, næsten maatte see sig ganske ødelagt, da nu derimod et Tab af en Hoppe, som han desuden selv kan opføde til Brug, neppe bliver ham føleligt. For at forekomme Mangel i dyre Aaringer har han ladet opbygge et meget stort og rummeligt Forraads-Huus der i Sognet, for at indsamle det Foder i gode og frugtbare Aaringer, som kan bespares, af hvilket de Trængende igien nyder Undsætning, naar Fornødenheden udfordrer det; ligesom han og har ladet indrette andre store Høe-Magasiner til almindelig Hielp i Tilfælde af Misvært og ringe Høeavling. Han har ladet bekjendtgjøre for Almuen, hvorledes Qvæget i Fodertrang kunde foeres om Vinteren med Mose blandet med Høe, uden synderlig Afgang i Melken. J disse sidste Aaringer, da Mangel paa Levnets Midler næsten har været almindelig, har han ei allene uddeelt en temmelig Mængde Korn til Føde for de Nødlidende, men endog skjenket de Trængende det nødvendige Sædekorn til deres Avls Fremme. Til Landeveies Jstandsættelse har han givet en Sum Penge, hvilket Exempel siden har havt flere Efterfølgere. Da det er naturligt, at Folkemængden ved disse ypperlige Indretninger af Hr. Kammerherren haver tiltaget, saa er Rummet i Gierpen og Slemdahls Kirker bleven alt for indskrænket for Almuen, hvorfor han har ladet den første udvide og zire, som har kostet ham henved 6000 Rdlr., og paa den sidste er en ligesaadan Forbedring begyndt, som ligeledes vil blive meget bekostelig. (Fortsættelsen følger.) Fra den 3die til 10de Julii d. A. ere her i Staden copulere. de 25 Par, fødte Drenge 28, Piger 24, tilsammen 52. døde Mand 15, Qvinder 12, Drenge 9, Piger 12, tilsammen 48, ere altsaa 4 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 4, Barselseng 2, Brystsyge 7, Engelsk Syge 1, Feber 1, Fri ler 1, Guulsot 1, Hidsig=Feber 2, Jnflammation 1, Kopper 2, Obstruction 1, Slag 9, Tænder 2, Tærende Syge 4, Uangivne Svagheder 7, Vattersot 3.