JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1838-12-06
De Grunde, hvormed The Courier, der ofte indeholder Meddelelser fra Ministeriet, efter sin mærkværdige Artikel om Louis Philips Forespørgsel, retfærdiggjør dennes Afviisning af Lord Palmerston, udtales med en stærk og utilbageholdt Bitterhed mod de Franskes Konge: "J frisk Minde er den skrigende og mod alle Grundsætninger stridende Krænkelse af Quadrupelalliancens Aand, og af alt for alvorlig Characteer ere de bittre Følger, der udgjøre en af Hovedaarsagerne til Spaniens nærværende Stilling. Hvis de Franskes Konge troligen havde opfyldt sine indgangne Forpligtelser til Spanien, saa vilde Enropas politiske Forhold nu staae anderledes end de staae. Et ærligt Forbund mellem Frankrig og England vilde have sikkret Frihedens Sags Fremskridt, uden den fjerneste Sandsynlighed for en Afbrydelse af den almindelige europæiske Fred. Hvis dette Forbund ikke bestaaer saa fuldstændigt, som det vilde være at ønske, og som begge Landes Jnteresse fordrer, da er det vistnok ikke den britiske Regjering, som man kan paabyrde Skylden herfor." Jøvrigt troer The Courier ikke, at der i Striden mellem Kongerne Leopold og Wilhelm vil komme andre Midler i Anvendelse end Papiir-Conferencer og diplomatiske Noter. Derpaa vedbliver den: "De Franskes Konge er, som vi have Aarsag til at troe, i dette Øieblik beskjæftiget med at opbyde al sin Jndflydelse hos de nordiske Magter, for at holde dem tilbage fra en overilet Jndgriben i det belgiske Spørgsmaal. Han raader til at lade Enthusiamen fordunste i Belgien; han tyder hen paa den Nødvendighed, hvori han kunde befinde sig, at maatte gribe Forholdsregler, der vare skikkede til at fremkalde Franskmændenes Krigslyst, hvilken de, ligesaavel som han, maatte frygte for Kongen af Preussen er, som det synes, forbleven disse Argumenter tro, sikker paa at Ludvig Philip vil, naar man bringer ham i Knibe, handle i det belgiske som i det spanske Spørgsmaal. Denne mærkværdige Artikel er ikke bleven gjendreven af noget ministerielt Blad. Kun The Morning-Post betvivler den og forekaster Courier med Hensyn til denne Artikel, at den altsaa er af den Mening, at naar Ludvig Philip i Spanien underhandler med England, saa maa England ogsaa følge ham ethvert andet Sted hen. The Courier viser dette uværdige Consequent magerie tilbage og paastaaer paany Sandheden af sine Meddelelser.
Viborger Samler, 1838-12-06
Fyrst Ghika, Wallachiets Hospodar, er under Navnet Oberst Alexa Sandres indtruffen til Wien.
Viborger Samler, 1838-12-06
Den franske Brig Bougainville er fra en Udflugt til Candia vendt tilbage til Smyrna. Jfølge dens medbragte Breve ere Begivenhederne paa Candia ingenlunde af den Betydning, som man havde antaget. Man seer, at nogle udvandrede Candioter benytte den i alle Mehemed Alis Besiddelser herskende Utilfredhed og ville vække en Opstand, der imidlertid ingen Fremgang har havt. De drage nu igjennem Landsbyerne og udøve alleslags Excesser. De derværende Autoriteter have endnu ikke grebet de fornødne Forholdsregler for at standse dette Uvæsen.
Viborger Samler, 1838-12-06
Paa Jernbanerne fra Manchester til Liverpool er desværre igjen passeret en Ulykke. Et Tog af 43 Vogne blev ført frem af to Maskiner foran og to bagved, da pludselig den første exploderede og rev sig løs fra de øvrige. Jngenieuren og Fyrboderen omkom paa en ynkelig Maade. Som Beviis paa, hvor billigt man nu kan reise i England, anfører et skotsk Blad, at en Person fornylig har gjort Reisen fra Paisley i Skotland til London henimod 400 Miles (altsaa circa 100 danske Mile) for 12 Shilling 3 Pence (5 1/2 Rigsbankdaler).¬
Viborger Samler, 1838-12-06
J Nantes opkom forleden Jldløs i et Hotel, hvor Berideren Victor Franconi boede med sin Kone, den bekjendte Beriderske Virginie Kenebek (hvis Fader har ført Proces om hendes Udlevering). Jlden greb saa hurtig om sig, at Manden maatte ved Hjelp af Lagener fire sin Hustrue i dybeste Reglige udaf Vinduet og ned paa Gaden.
Viborger Samler, 1838-12-06
I Ukraine er død en Grevinde Branitzki, som foruden flere Stæder og Landgodser med en Befolkning af 130,000 Siæle, har efterladt sig en rørlig Formue i rede Penge, Klenodier a., som vurderes til 60 Millioner Rdr.
Viborger Samler, 1838-12-06
Kongen af Baiern har paalagt Skoleinspectionerne at vaage over at Skolelærerne, Substituterne og Hielpelærerne paa enhver mulig Maade skye Værtshuse og Dandseboder, at det ikke tilstedes Nogen af dem at gaae paa Jagt, ikke betjene sig af Uhrkjæder, og allermindst maae de vise sig med Bakkenbarter, og Navarinobarter, da de i saa Fald uden videre suspenderes.
Viborger Samler, 1838-12-06
De nærværende Strømpevæverstole, paa hvilke der kun kan væves een Strømpe af Gangen, ville formodentlig nu snart blive ganske fortrængte af en siden Juli 1838 i Nottingham anvendt Strømpevæverstoel med Kredsbevægelse, hvorved der, blot med Tilsyn af een eneste Mand og en Dreng, paa een Gang kan væves 12 Strømper. Maskinen drives ved Damp.
Viborger Samler, 1838-12-06
Jndenlandske Efterretninger. J de roeskildske Stænders førgetyvende Møde besluttedes, at ingen Committee skulde nedsættes i Anledning af Andragendet fra Stubbekjøbing om fuldstændig Fortoldningsret for stempelpligtige Varer. Dette Udfald foranledigede Procurator Rye til at tage et lignende Andragende fra Stege tilbage. Amtmand Neergaard foredrog derefter atter sit den 7de Novbr. udsatte Forslag angaaende Forandring af den gjældende Myntfod, hvilket han havde modificeret. Jngen Committee nedsattes. Til Slutning oplæstes og antoges Udkastet til Forsamlingens Betænkning over Udkastet til en Placat angaaende Forbedring i Landsbyskolelærernes Kaar.
Viborger Samler, 1838-12-06
Af Stændertidendens anden Række har Posten medbragt No. 2023 inclusive, der indeholde Fortsættelse af Sagen angaaende Kjøbenhavns Skrædderlaugs Andragende om Ophævelse af det i Rescriptet 3die Decbr. 1743 indeholdte Forbud, uden at denne Sag endnu er sluttet.
Viborger Samler, 1838-12-06
J sit Skrift om de danske Stænderforsamlingers Forening," erklærer Prof. Sibbern sig imod et saadant – vistnok ogsaa i Manges Øine betydningsfuldt politisk - Skridt. Med stærke Farver skildrer Sibbern de mulige Følger af en saadan Foranstaltning, idet han siger: "det skjønne Confraternitetsforhold (Broderlighedsforhold), over hvilket vi have glædet os saa meget saavel i Roeskilde, som i Viborg, og det dermed forbundne Sammenhold, som er af stor Betydning, vil da nok tabe sig; ligeledes den udeelte Leven for Stænderanliggenderne. De mange kjøbenhavnske Jndvirkninger fra mange Sider ville gjøre Deres Bladskrivernes forvirrende Jndblandinger i halvgjort Arbeide ville og gjøre Deres. Stænderne ville, naar de ingen Stændertidende udgive, ei heller aflægge noget officielt Regnskab for deres Virken for Publicum. De stumpevise Meddelelser skulle nok sløve Jnteressen selv hos Dem, om hvis Jnteresse det især er at gjøre, Dem, hvis Jnteresse er Mere, end det Slags Avislæser-Jnteresse, man skulde troe, at vore Dagbladeskrivere alene kjendte. Og nu komme engang nogen turbulent Almuebevægelse til! J Sandhed vil man undergrave Stænderindretningens Betydenhed, saa gaae man kun raskt og resolut en saadan Vei!" J Skriftet gjøres et andet Forslag til en foreløbig mindre Forandring i Stænderindretningen, som en mulig Jndledning til Stændernes Forening, nemlig den, at Man forelagde de specielle jydske Sager for den Roeskilder Forsamling, og omvendt de specielt Øestifterne vedkommende, isærdeleshed de Kjøbenhavn vedkommende, Sager, for den Viborger Forsamling, hvilken gjensidige Forhandling af Forfatteren formenes at være ligefrem i Conseqvents med Grund anordningen af 28de Mai 1831. Videre foreslaaer Prof. Sibbern, foreløbigen at lade den Foranstaltning iværksætte, at hver af Forsamlingerne blandt sine Medlemmer under Deliberationerne kommer til at tælle to til tre af den anden Forsamlings Medlemmer, foruden den for Universitetet Deputerede. (Hemp. Avis.)¬
Viborger Samler, 1838-12-06
Hr. Justitsraad C. Molbech agter at udgive et af den i sin Tid som Dramaturg meget bekjendte P. Rosenstand-Goiske efterladt Haandskrift, under Titel af: "Kritiske Efterretninger om den kongelige danske Skueplads, dens Tilstand og Forandringer, med Bedømmelse over Skuespillere og Dandsere af begge Kjøn," et af de mærkeligste og interessanteste Bidrag til det danske Theaters Historie i det 18de Aarhundrede, der har henligget utrykt i henved 60 Aar.
Viborger Samler, 1838-12-06
Om Ole Bulls tredie Concert i Kjøbenhavn siger Berl. Tid.: "allerede inden Concertens Begyndelse gik det Rygte, at Kunstneren hele Dagen havde været alvorligt upasselig, og den Deeltagelse, dette maatte vække, steeg, da han viste sig for Publikum og hans Udseende noksom bekræftede Rygtet, og blev almindelig, da Hr. Faaborg ved Concertens anden Afdeling bad Publikum undskylde Concertgiveren, at han, formedelst betydelig Upasselighed, istedetfor den lovede Qvartet, hvormed Afdelingen skulde begynde, spillede sin Capriccio fantastico. Da Ole Bull derefter fremtraadte, blev han, som rimeligt, modtagen med lydelige Bifaldsraab. Man maa, paa Grund af hans Upasselighed, desto mere beundre den Fuldkommenhed, hvormed han i enhver Henseende udførte sin unægteligt skjønnest componerede "Recitativo, Adagio amoroso & Polacca guerriera, der end- ogsaa overgik hans Udførelse første Gang, og vi istemme derfor af fuldt Hjerte med Kjøbenhavnsposten",at hans sidste Concert paa det Kongel. Theater ikke tillige maa være hans sidste i Kjøbenhavn." Lyksaliggjorte Hovedstad. – Den clair-voyante svenske Pige, som man har forskrevet hertil, har ladet sig bevæge til at ombytte sin bunkle Vraa i Wallukia med et fyrsteligt Palais i Kjøbenhavn. Man skal ikke sætte sit Lys under en Skjeppe, men paa en Lysestage. – Dog ak! "den dyrekjøbte Glæde. er kun kort; – forinden denne vor Forkyndelse kan komme Byens overtrøiske Patienter til Baade, er hun allerede borte. – Men dermed er ikke al Trøst, borte; Troen kan jo flytte Bjerge, sagtens kan den da slaae en Bro over Øresundet, og saaledes vil det vel ikke mangle, at der er sørget for at indlede en magnetisk Rapport over Sø og salt Vand med den navnkundige Somnambule. - Have ikke vore svenske Naboer leet for, saa ville de visseligen gjøre det nu. (Den Fris.)
Viborger Samler, 1838-12-06
Den 28de Novbr. om Natten Kl. 1 udbrød der Jld i det til Hyrekudsk Soels Gaard paa Hjørnet af Kjøbmagergade og Skindergade hørende Baghuus, hvor der var oplagten Deel Tømmer og Hør. Det lykkedes vort Brandcorps at indskrænke Jlden til Baghuset og efter 1 1/2 Times Forløb afkimedes der. Gaard eierens Heste og Vogne reddedes. (Berlt.)
Viborger Samler, 1838-12-06
Efter Forlydende har man i Omegnen af den til Amtet Bordesholm hørende Landsbye Blumenthalved Mærgelgravning fundet den for Klædefabrikerne saa vigtige Valkejord (argilla fullonica), der vel ogsaa findes paa nogle Steder i Tydskland; men hidtil dog ingensteds af saa fortrinlig Godhed, som i England, hvor Udførselen deraf under Livsstraf har været forbuden. (Jtzeh. Ugbl.)
Viborger Samler, 1838-12-06
Aalborg, den 30te Novbr. J Natten til afvigte Onsdag blev begaaet et Jndbrudstyveri hos Viceconsul og Kjøbmand Jac. Herskind og nogle Penge bortrøvede. Gierningsmanden er endnu ikke opdaget.
Viborger Samler, 1838-12-06
J Aalborg Avis læses under "andsendt Følgende: Der er stor Forundring hos den jævne Mand, som ikke kan begribe Tingenes Forhold, det er næsten, siger han, som om der var Dyrtid i Landet: – gaaer han til Bageren, saa er et 2 Skillings Hvedebrød kun saa stort som forhen et Skillings; gaaer han til Kræmmeren, saa koster hans Halvvægl 4 s., istedetfor den gamle 3 s.; gaaer han paa Torvet, koster Rugen ham 8 a 12 s. mere Skjeppen, end for 11 Dage siden; – og dette Alt, siger han, omendskjøndt vi iaar over hele Landet have havt den rigeligste Host. Det giver en vis Forstemthed hos ham, og i det Samme faaer Vedkommende med Urette hans Bebreidelser over Opskruelse, Underkuelse, Dyrgjøren, den Rige kan sagtens tvinge den Fattige, og slige Tallemaader. Det vilde være høist ønskeligt, om nogen med Klarhed og overbevisende Grunde vilde paatage sig her i Bladet at oplyse Sagens sande Sammenhæng og hvori disse Priisforhøielser have sine Aarsager; ogsaa var det ønskeligt, at en Taxt for Bagerne maatte blive jærnligen offentliggjort, saa havde de dog Authoritet, for deres mindre Brød, og Folk bleve nødsagede, at skrige i en anden Tone herover. – Det var ogsaa behageligt, om den ærede Bestyrelse for Bespiisningsanstalten tillige maatte see sig istand til at kunne udvide sin velgjørende Virksomhed derhen, at ven virkelige Fattige fra et Depot af Torv kunde erholde sit Brændsel for en billig Priis, nu begiæres 4 s. for Snesen af Tørv, altsaa 1 s. mere end for 8te Dage siden. Men saadan 1 s. mere for de vigtigste Fornødenheder frembringer sandelig en slem Læk i den fattige Mands Pung hver Dag. – Til Slutning vil Jndsenderen fremhæve en besynderlig Modsigelse: 1/2 Pægl Brændeviin, som er tillavet af vore egne Producter, koster nu ligesaameget, som 1/2 Pægl Rom af sterre Styrke, hentet fra Jndiens fjerne Kyster!
Viborger Samler, 1838-12-06
En Menneskeven.
Viborger Samler, 1838-12-06
J Aarhuus Avis læses under, forlangte Jndrykkelser: Aa Herregud, Hvem puned atter Vind J Blærens slappe, skrumne, lumpne Skind? Da Jndsenderen dette Efteraar paa en Reise til Kjøbenhavn laae for Modvind under Endelave, lod han sig sætte i Land, for at besee Den, og besøgte blandt andre Steder og Kirkegaarden, som han fandt ret pyntelig gjennemskaaret af Gange og vel vedligeholdt. Ved at læse de forskjellige Jnskriptioner paa Gravminderne, var een ham især paafaldende, og da han ikke var i Stand til at finde nogen Mening i den, anføres den her, om dette muligen skulde kunne lykkes for en Anden: G. D. Sch., Major og Eschadronsehef i Horsens, blev nedlagt herunder 1800, men sin Helsot fik han i Leiren ved Hals til Tab for sig og sin Familie, Thi han sagde, maaskee ei nok, hvi sove de, Herre vogn op November 1838.
Viborger Samler, 1838-12-06
En Curiositetssamler.
Viborger Samler, 1838-12-06
Randers, den 29de Novbr. Efter Sigende skal Regjeringen have i Sinde paa den, den kgl. Kasse. tilhørende Hovedgaard Silkeborg, nogle Miil Vesten herfra, at anlægge et Jernværk, hvorved de til Silkeborg hørende meget betydelige Skove, som have en ualmindelig stor Udstrækning, vistnok kunne blive gjorte meget frugtbringende. Hr. Professor Forchhammer skal for nogen Tid siden have været paa Silkeborg og anstillet Undersøgelser med en Jordart, som der er funden, hvilke Undersøgelser skulle have givet Haab om den paatænkte Plans Realisation. – Fra St. St. Blichers Haand vil om kort Tid udkomme en ny Novelle. – Hr. Opticus Hess fra Slesvig foreviser idag for sidste Gang heri Byen sit Hydro-Orygen Gas Mikroskop, som forstørrer ikke mindre end 500,000 Gange. En Loppe seer fuldkommen saa stor ud som en stor Kalv, et Menneskehaar omtrent som en pommersk Bjelke; i een Draabe Vand seer man henved en Snees Dyr, hver omtrent saa stort som en Rotte, at bevæge sig ofve osv. osv. Hr. Hess reiser ikke længere Nord paa, men begiver sig herfra hjemad, da det Besøg, han i Jyllands Stæder har havt, ikke har været saa stort, at hans Reise har svaret Regning for ham. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1838-12-06
AVERTISSEMENTS. Salle At Asmild og Tapdrup Sognes Beboere fra 1ste Januar. 1839 indtil videre henhøre under Nørlyng Herreds Forligelsescommission, der bestyres af mig som Amtmand og holdes her i Stiftamthuset, bekjendtgjøres herved. Viborg Stiftamthuus, den 5te December 1838. Ahlefeldt-Laurvig.
Viborger Samler, 1838-12-06
En ugift Herre ønsker fra 1ste Januar førstkommende at leie tvende meublerede Værelser. Lysthavende bedes af melde sig paa Avisexpeditionscomptoiret i en Billet mærket. Logis.
Viborger Samler, 1838-12-06
Den Leilighed i min Gaard i Viborg, som beboes af Hr. Guldsmed Andkiær, er til 1ste Mai 1839 at faae til Leie. Bjørnsgaard, den 5te December 1838. J. Louring.
Viborger Samler, 1838-12-06
Gode Koge-Erter, af samme udmærkede Qvalitet, som forhen hos mig vare til Salg, faaes atter hos G. Boye.
Viborger Samler, 1838-12-06
Sommer-Smør i Ottinger kan faaes hos Jacobsen paa Nørgaard. Udmærket god Peberrod. faaes atter hos O. N. Schaarup.
Viborger Samler, 1838-12-06
Extra gode Boghvedegryn, kan faaes hos Laust Høislev i St. Mathiasgade.
Viborger Samler, 1838-12-06
En god 2 Etage Vindovn er at faae til Leie af J. Louring.
Viborger Samler, 1838-12-06
Placat. Løverdagen den 8de d. M., Eftermiddag Kl. 3, bliver, efter Reqvisition af den kongelige Amtstue her i Byen, paa Viborg Raadhuus foretaget Auction over et Qvantum, Viborg Bispestol tilhørende, her i Byen oplagt, Tiendekorn, bestaaende af circa 160 Tdr. Rug, 150 Tdr. Byg og 120 Tdr. Havre. Conditionerne erfares ved Auctionen og ere forinden til Eftersyn paa Auctionsrettens Comptoir. Viborg, den 1ste December 1838. E. Selmer, const. ust.
Viborger Samler, 1838-12-06
Jfølge Forliig og Udlæg, samt derpaa grundet Reqvisition, bliver det Gjørtler G. H. Høyland tilhørende Sted No. 47 paa Skive Kjøbstads Nørregade, med Gaardsplads og Hauge, samt Andeel i Skive Byes Hede, stillet til Bortsalg ved een Auction, som afholdes Fredagen den 21de December førstkommende, Formiddag Klokken 11 i Stedet. Conditionerne erfares ved Auctionen og ere forinden til Eftersyn hos Procurator Øllgaard i Skive. Bye- og Herreds-Contoiret i Skive, den 5te Decbr. 1838. Rosenstand. (Hermed følger Tillægsblad.) Samle do. 100. Tilig gobind i ViborDomme, afsagte i den Kongelige Lands-Overret i Viborg. (Mandagen den 22de October 1838.)J Sagen No. 210. Ldsoprykt. Nybye som Actor, contra: Ldsoprykt, Krigsraad Deigaard, Defensor for Tiltalte Christian Christensen. (Der tiltales for begaaet Tyverie.)
Viborger Samler, 1838-12-06
Dom: "Underretsdommen bør forsaavidt paaanket er ved Magt at stande. J Salarium til Actor for Overretten, Prokurator Nyboe, betaler Tiltalte, Christian Christensen, 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1838-12-06
Ved Hjøring Kjøbstæds Extraret den 23de Juli 1838 er af Justitsraad Bye- og Herredsfoged Kor foed dømt saaledes: "Arrestanten Daniel Christian Olesen og Tiltalte Christian Christensen bør hensættes i Fængsel paa sædvanlig Fangekost den Første, i 80, den Sidste i 40 Dage, men Tiltalte Jens Christensen straffes med Riis. J Erstatning til Tjenestepige Kirstine Marie Jensdatter betaler Arrestanten 1 Rbd. 20 s. Repræs. De af denne Action lovlig flydende Omkostninger udredes af Arrestanten og de Tiltalte, Enhver for sit Vedkommende, dog at Arrestanten udreder 1/2 Deel men de Tiltalte hver 1/2 Deel af Salariet til de befalede Sagførere, 4 Rbd. til Prokurator Westerbye og 3 Rbd. Sølv til Exam. juris Jensen. Den idømte Erstatning at udrede inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det Øvrige at efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1838-12-06
J Sagen No. 238. Ldsoprykt. Lykke som Actor, contra: Ldsoprprovepkt. Dahl, Defensor for Tiltalte Mette Kirstine Christensdatter. (Der tiltales for begaaet Tyverie) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor for Overretten, Prokurator Lykke, betaler Tiltalte Mette Kirstine Christensdatter 8 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1838-12-06
Ved Hammerum Herreds Extraret den 16de August 1838 er af Cancellieraad Herredsfoged Landt dømt saaledes: "Tiltalte Arrestantinde Mette Kirstine Christensdatter bør at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage. Saa bør hun og at udrede alle af Sagen lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt i Salarium til Actor, Prokurator Sehested 4 og til Defensor Prokurator Nielsen 3 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1838-12-06
J Sagen No. 247. Ldsoprykt. Krigsraad Deigaard som Actor, contra: Ldsoprykt. Bastrup, Defensor for Arrestanten Christen Sørensen Bager i Grenaae Arrest. (Der tiltales for begaaet Tyverie.) Dom: "Arrestanten Christen Sørensen Bager bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i 1 Aar. Med Hensyn til Actionens Omkostninger, hvorunder Actor ved Overretten, Krigsraad Prokurator Deigaard, tillægges, i Salarium 5 Rbd. Sølv, bør Herredstingsdommen, ved Magt at stande. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1838-12-06
Ved Nørre Herreds Extraret den 6te Septbr. 1838 er af Justitsraad Bye- og Herredsfoged Aagaard og tiltagne Meddomsmænd dømt saaledes: "Arrestanten Christen Sørensen Bager bør hensættes til Arbeide i Rasphuset i 5 Aar. Saa bør han- og udrede alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger og derunder i Salair til Actor, Prokurator Olsen, 4 Rbd. Sølv og til Defensor, Prokurator Kolding, 3 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1838-12-06
J Sagen No. 257. Ldsovrprøveprkt. Dahl som Actor, contraLdsoprykt. Jespersen, Defensor for de Tiltalte Jens Jensen Gammelkirk og Johanne Marie Sørensdatter. (Der under nærværende Sag tiltales for Overtrædelse af Bestemmelserne i Forordningen af 24de Juli 1822 samt for Hoer.) Dom: "Med Hensyn til de idømte Mulcter og Actionens Omkostninger bor Herredstingsdommen, ved Magt at stande; hvorimod de Tiltalte iøvrigt bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være. Med Hensyn til det af begge de Tiltalte ved gaaede Hoer, der ikke er indbefattet under Actions ordren i Sagen, forbeholdes Justitiens Ret mod de Tiltalte. J Salarium til Actor ved Overretten, Landsoverretsprøveprokurator Dahl, betale de Tiltalte En for Begge og Begge for Een 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1838-12-06
Ved Hornum Fleskum Herreders Extraret den 30te Juli 1838 er af Bye- og Herredsfoged Lynge dømt saaledes: "De Tiltalte Jens Jensen Gammelkirk, og Johanne Marie Sørensdatter, begge af Sohngaardsholm Mark, Nørretranders Sogn, hvilke senere haver taget Ophold i Lindholm, i Nørresundbye, Sogn, bor hver især at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage og Nætter med anordnet Mellemfrist, og ligeledes hver især betale 2 Rbd. Sølv til Aalborg Amts Fattigkasse, samt in solidum udrede alle af Sagens Forfølgning og Dommens Execution lovligen flydende Omkostninger hvorunder i Salair til Actor, Cancellieraad Prokurator Jensen 4 Rbd. og til Defensor, Prokurator Møller, 3 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1838-12-06
J Sagen No. 256. Udsoprykt. Bastrup som Actor, contra: Udsoprykt. Møller, Defenfor for Arrestanten JacobKreschmer. er tiltales for formeentlig begaaet Jndbrud.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor ved Overretten, Prokurator Bastrup, betaler Arrestanten 5 Rbd. Sølv. Det Jdømte at efterkommes under Adfærd efter goven.
Viborger Samler, 1838-12-06
Ved Børglum Herreds Extraret den 25de August 1838 er af Krigsraad Herredsfoged Sparck og tiltagne Meddomsmænd dømt saaledes: "Arrestanten Jacob Kreschmer bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være, dog bor han at udrede alle af hans Arrest og denne Action lovligen flydende Omkostninger, og derunder Salair til Actor, Prokurator Westerbye, 4 og til Defensor, Examinatus juris Holm, 3 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1838-12-06
J Sagen No. 156.
Viborger Samler, 1838-12-06
Ldsoprykt. Jespersen mødte for Hørkræmmer M. Bryndum i Kjøbenhavn, contra: Ldsoprykt. Møller mødte for Kjøbmand Poul Pagh. paa Aalborg. (Citanten, Hørkræmmer M. Bryndum, har under nærværende Sag paaanket en inden Aalborg Byetingsret den 9de April 1838 afsagt Dom i en Sag, som han i første Jnstants havde anlagt imod Jndstævnte, KhidPoul Pagh, angaaende Udlevering af 1000 Tdr. hvid Havre.) Dom: "Jndstævnte, Kjøbmand Poul Pagh, bør under en Mulct af 200 Rbd. Solv til Aalborg Kjøbstæds Fattigkasse for hver Dag han i denne Henseende sidder denne Dom overhørig, til Citanten, Hørkræmmer M. Bryndum, imod Extradition af det under Sagen omhandlede Anfordringsbeviis af 19de Novbr. 1835, udlevere de deri ommeldte 1000 Tdr. saakaldet hvid Havre. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Det Jdømte at efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."