JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Jtalien. Det første, den hellige Fader foretog sig, efter sit Jndtog i Rom, var at lindre den fattige Forke klasses Trang. Efter hans befaling ben Brødprisen, nedsat, og derhos foranstaltet, at denne Livets første Nødvenlighed stedse kunde haves til Oversind. - D. 5 Juli ventede man Kongen af Sardinien med hans hele Familie til Rom. - Ved Gaeta (i det Neapolitanske) ere 4000 Russer landede, for der at ligge i Garnison. - Af det, at der er begyndt med at sløfte Fortet Bard i Piemont, troer man sikkert; at dette Land vil blive forenet med den cisaipinske Republik. - Regieringen i Lucta har sendt Bonaparte et Afbigtsbrev. Den kalder ham sin Skytsgud og beder, at han dog ikke maa regne det luccanske Folk til onde, om Skarnsmennesker, der undertrykke dette Folk, have understaaet sig, at forhaanham og nogle franske Generaler. Lucca maatte han forene ved en anden Republik, kun at det beholdt sige Love. - General Jourdan er udnævnt til fransk Minister i Piemont. Folket i dette Land skal være i fuld Jnsurrection, efterat der fornam deres Haab, om at see Kongen indsat igien, tilintetgjort.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Frankrig. Regieringen vender du en forøget Opmerksomhed paa Søemagten. Bonaparte har i en Skrivelse til Sørministeren af 24 Juli, yttret sin Mishag over, at man i Brest havde afvæbnet 4 Skibe af Flaaden, paa en Tid da det meer end nogensinde var fornødent at organisere den. Det franske Folk, siger han, forlanger en Søemagt; det forlanger den alvorligt og ville til Opfyldelsen af dette Forlangende giøre alle fornødne Opoffrelser. Det er Tid at ende Øslerierne. Dersom Lovene ei kanne faae fat paa Bedragerne, maae de i det mindste sættes ud af Stand til at skade videre. Han melder tillige at han hvis Omstændighederne tillageren P. F. Wandal. der det, vil i September selv tage Flaaden i Øiesyn, og lover det Skib en Belønning, som da er bedst i Stand, og hvis Mandskab er bedst Disciplineret, hvorimod de Uværdige kunne vente at vorde udmerkede. De Kommanderende maae alle blive ombord, sove paa deres Skibe, øve Mandskabet med ny Virksomhed, og udsætte Præmier for de dueligste Matroser og Kanonerere. - Den forrige Kommandant af Mantua, Gen. Folssar=Latour, er forbuden at bære fransk Uniform, for at straffe ham med Publikums Foragt. - Af Adjunkt Rems Relation om Malias Tilstand sees, at Kongen af Sicilien straxen forbød at føre Levnedsmidler til denne Øl, saasnart den var kommen i fransk Magt. Engelske Oppiglere bragte Landfolket i Vaaben mod de Franske. Siden landede Englænderne og Portugiserne 1200 Md., hele Øen kom i Oprør, de Franske bleve myrdede i Udenværkerne og stæstningen strax indsluttet baade til Lands og Vands, saaledes som den nu i 2 samfulde Aar har været. Fienderne have endog togange løbet Storm, men bleve viiste tilbage med blodige Pander. Den Maade, hvorpaa den franske Besætning i denne Langvarige Beleiringstid have vidst at redde sig for Hungersnød, er heelere mansk. - Da de vestlige Jndvaanere, endog forduns Chournere have opført sig meget mandige ved de engelske Land gange, har Bonaparte befalet, at tolv af dem skal seen des til Paris, thi jeg og Hovedstadens Folk, siger han, vil see disse brave og gode Franskmænd. Ere det Præster iblant, saa skik dem med, thi jeg agter og elsker Præster, som ere gode Franskmænd, og vide at forsvare Fødelandet mod hine evige Fiender af det franske Navn (Englænderne).
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Tydskland. Om Fredsværket veed man endnu intet med Tilforladelighed at melde. Dog haaber man vist, at Freden er undertegnet forinden Høsten, thi den nye Fredskongres vil stikke himmelvidt at fra hin uendelige i Rastadt. Mange Punkter ere allerede afgjorte, og andre lade sig snart jevne, hvis man beholder ved den belovede Eftergivenhed, ogsaa vil det 18de Aarhundred, som begyndte med en 13 Aars Krig (den spanske Suctuessionskrig), og endes med en 10 Aars Krig, dog nok til Afsked lade os den gyldne Fred tilbage. J Carlsbøde holde Grev Coberzl og Metternich Konferenzer med nogle store Hoffers Befuldmægtigede; men man troer ellers, at Regensborg bliver Stedet, hvor Fredskongressen vil holdes. Det uheldige Tydskland maae imidlertid betale Gildet dyre, da de Franske allevegne udskrive stærke Kontributioner og Requesitioner. Kun Frankfurt vegter sig standhaftig for at betale 800000 Livres, uagtet Staden har med en heel Executionsa mee at giøre. - De franske og bataviske Tropper fra Holland giøre forcerre Marscher, af Rhinen til, hvor General Angerau sammendtager en stor Armee, som skal kaldes Rhinarmeen, hvorimod den Morcanske antager Navnet af Donauarmeen, en Benævnelse, den og nu med større Føie tilkommer, end i Jourdans Tid.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
England. Den 22 Juli ankom det Jodsbud til London, at der og var sluttet Vaabenstilstand i Tydskland.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Oppositionen, der anseer denne som Forløberen for en hastig Fredeslutning mellem Keiseren og Frankrig, foreslog straxen i Underhuset: "At ingen Pengesumma Julle oversendes til Keiseren fra eller efter den Dag, da han undertegnede en Fredetrok at med Frankrig. Men forslaaet blev forkastet, og Tierney fik endog en Jrettesættelse af Generaladvokaten for nogle thenseende til Keiseren brugte upassende og uanstændige Udtrykke. Krigs
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
skibet Jsis er bestemt til at bringe en Deel af de kelserlige Subsidier til Eiden. - D. 1 Aug. have nogle Baade. af Adm. Warrens Eskadre ved Øen Noirmourier deels taget og deels opbrændt 15 franske Skibe, bestemte til Brest med Meel, Korn og Skibstømmer. Lige Skiebne have 5 smaa Krigskibe havt. J Vestindien er og den franske Korvette, Massena, tagen.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Blandede Efterretninger. Hvor stor og nesten utrolig Englands Handel maa være, sees deraf, at Antallet alene af de Koffardiefarere, som sysle sig med Handelen ud fra Themsen, beløber sig nuomstunder til 13144; og til dette uhyre Antal er endnu ikke regnet de forskellige mindre Fartøier og Baade, der løbe ind og ud, som apatte udgiør 9356. - Skurkene og Tyvene, som stiæle paa Themsen, inddeler men i 10 Klasset: 1) Thomsenkorsarer; 2) lette Kavallerifter; 3) svære Kavallerister; 4) Bødkersvende; 5) Vandfolk; 6) Skarnlærker; 7) Rottefængere a. Hvor udstrakt alle disse Herrers Haandleringsflid maa være, sees deraf, at de aarlig tilvende sig for 350,000 Rdr. blot af Kolonievarerne fra Vestindien, under det Paaskud, at udtage Prøver. Hele Summen af de store og smaa pervilegerede og selv bestalter Røvere og Spidsbuder udgiør, (heder det), et Personale af 108501 Det i London nu oprettede Marinopelitie formener man vil for en stor Deel hindre dette Strækerne.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Hvedehøsten over hele England bliver meget god. Paa nogle Steder er den alt begyndt.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
I Parlamentet er nedsat en Kommitter, for at undersøge om en Biskov kunne tale og stemme i Husene, uden at have de vide hvide Ærmer paa der udgiøre en Deel af den viskoppelige Klædedrag.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Gen. Moreau logerer nu i Bisperesiderzen i Augsborg, og holder Tyssel i den samme Sal, hvori den augeburgiske Konsessien d. 25 Juni 1530 blev oplæst for Keiseren og Rigsdagen af D. Christian Bayer. Brandskaben i Presburg beregnes til 2 Mill. Gylden.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
De franske Armeer i Tydskland skal ved Gen. Angereaus Ankomst, udgiøre over 130,000 Mand, som alle leve paa tydsk Bekostning.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Indenlandske Efterretninger. Ved overordentlig Leilighed fra London haves i Hamborg den Efterretning, at 4 engelske Fregattet have den 25 f. M., ved de franske Kyster, efter en heftig Fegtning taget, og til Dral opbragt, den danske Fregat Freya tilligemed 6 Koffardieskibe, den havde under sin Konvoi. Englænderne forlangte, at den danske Konvor skulde visiteres, og dens Papirer undersøges. Den danske Kapitain negtede dette, hvorpaa det kom til en haarnakken Fegtning, i hvilken endeel Mennesker paa begge Sider bleve dræbte og saarede. Bekræftelse saa denne for den neutrale Skibsfart gientagende ubehagelige Begivenhed maa oppebes.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Det danske Skib, Antonette skal efter Prisekonseilets Dom i Paris, med Ladningen og den betydelige Sum af Plastre, der var omborde, leve er Rhederne tilbage i den samme Stand, det var ved Opbringelsen.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Landhuusholdningsselskabet har iaar udsat tvende ganske nye praktiske Priismaterier i den denne om Plantning af det nordamerikanske Træ, Acaae kaldet, som fuldkommen taaler vort Klima, voxer meget hastig, og idelig udskyder nye Vexter fra Rødderne, der snart danne en ugiennemtrængelig tyk Skou; den anden om at benytte sig af Tang til Brændsel, ligesom paa Bornholm og nogle Steder paa Jsland, hvorhos tillige haves Gavn af Asken der som bekiendt, giver Potaske.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Hs. M. Kongen har af sit Oplag bevilget KhavnsMagistrat et Udlaan af 4000 Tdr. danske tørretænhvormed de mindre Formuende kunne forsynes i 1/2 eller heel Tønde viis, mod 6 Rd. pr. Tønde.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Den 7 Aug holtes Generalforsamling i Præmieselskabet for den jødiske Ungdes Anbringelse til Konster og Haandværker, hvori Sekretair Pram holdt en Tale nedPræmiernes Uddeelelse. I Khavn, faaes nu Bonapartes Buste for 3 Rd. i Gibs, og 4 Rd. Bronze. Samme skal ligne temmelig.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Den 6 August blev i et Huus i Khavn, ved Auction bortsolgt 700,000 Pd. Kaffebønner og 400,000 Pd. Sukker. - Stor Velsignelse i den dyre Brød Tid.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
J Kastrup Kirke ved Vordingborg er nylig skeet Jndbrud om Natten. Tyvene fandt intet der kunden tiene dem, uden en Kl. Blik Sparebosse med nogle Skillinger i og Degnens Palmerog.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Aalborg, den 12 August. Fra 14 Juli til 3 August er ved Aalborg Toldbod, følgende Skippere udgaaede: Erich Krog til Fladstrand, Baglast; Jens Jorund til Khavn., saltet Sild; Knud J. Krog til Drammen Korn; Claus R. Frus til Flensborg, Rug; Lars Wille til Kbhavn., Brænde; Heile Jørgensen til Mariager, Bors ; Gunder O. Schal til Christiansand, Ballast; Anders Hansen til dito, dito; Christen Graven til Lissøe, dilig Niels Præst til Mariager, Steenkul og Borg; Poul Back til ræssøe, i Kiøbmands vahre, Lars Pedersen til Østerriiser, Korn; Anders P. Florenæss til Arendahl dito, Anders Olsen til Fladstrand, Steenkul, Halvor Tidstolsen til Østerriiser, Baglast Thore Finkelsen til Fahrsund, Korn; Niels Moberg til Gottenborg, Kon; Thomas, Tversen til Kiel, Korn Jørgen Christensen til Bergen, Korn; Peder Gand til dito, dito; Friderick Kallisen til dito, dito; Hendrich Biørnsen til Østerriiser, Korn; Søren Pedersen til Leffe Kiøbmandsvahre, Peder Møller til Flensborg, Koen; Niels Barch til Arendahl, Baglast; Erich J. Songe til dito Korn; Niels O. Krogstad til Friderichaad, Korn; Ander Christensen til Christiansand, dito; Jørgen L. Dam til Lisse, Baglast; Mathias C. List til England, Havre; Peder Nisted til dito, dito; Erich Krog til Fladstrand, Baglasig Lars Sørensen til Kragerøe, Korn; Jsack N. Waust til Arendahl, dito; Jens Severin Møller til Mariager, Bastlast; Svend Palm til Halmstad, Korn; Peder J. Norsk til Brandkom, Ballast; Hans Torgrimsen, til Arendahl, Korn; Hans J. Jessen til Hamborg, Havre og Uld, Jens Asbiørnsen til Arendahl, Baglast; Christen Black til Maaner, Tommer; Thomas Gundersen til Øste piisøer, Baglast; Hans S. Freed til Khavn, saltet Sild; Dansel O Lassen til Drammen, Korn; Jacob Fest til Faldenchald, Korn; Danie Breche til dito, dito; Ølle Olsen til dito dito; Olle Jonasen til Mariager, grøn Sæve: Trøre D. Flørenæst til Arendahl, Korn Niels B. Dam til Læsige, Baglast; Anders Hjort til Khavn. Bygfrøe og Havre; Lars Strøm til dito, dito Bertel Erichsen til Drammen, Korn; William Stacker til London, Havne. Christen Pedersen til Christiansand, Korn; Olle P. Brunsberg til Gottenborg, fransk Brændeviin, Jacob Melgrin til Martager, Baglast; Jens Severin Møller til dito, dito; Jens Lassen til Gottenborg, Korn; Lars Johnsen til Østerrisøer, Korn; Lars Andersen til Arendahl, dito; Christen Sørensen til Lessøe, Kiøbmandsvahre; Anders Jversen til Arendahl, Korn; Gudmund Stenberg til Falkenberg, Kogn; Anders Svensen, til Warberg, Korn; Clemmet Pedersen til Arendahl, Bag læst; Anders Gay til Christiania Korn; Jens J. Holm til Drammen dito; Hans Pettersen til Falkenberg, Korn; Lars Knape til dito, dito; Johannes Kieldberg til dito, dito.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Lotterie. J Tallotteriets 811 Trækning i Kiøbenhavn ere følgende Nummere udkomne: Til den forestaaende 812 Trækning i Kiøbenhavn kan daglig faaes Sedler paa Aalborg Postcontoir.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
(Jndsendt.) Læser! Stat stille ved denne Grav; Thi Her gjemmes Levningerne En om Moders elskte Datter, Jomf. Dorethea Maria Bruusgaard, Som fordum var sin Moders og 2de Brødres Lyst og Glæde, Men, Som Døden, ach, alt for tidlig Rev fra deres ømme Hierter. Dødelige! Offte denne Sallige en Taare, Helligt være dig hendes Minde! Fred over hendes Stov. Fred.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Avertillements. At det har behaget Gud den 7 August at bortkalde min Brodersøn Hr. Ritmester Langemann af det Jydske Drag. Regt. bekiendtgiøres den Saliges gode Venner. Aalborg 9 August 1800. Simonsen, Capitain Øresundslisten, som udgives i Helsingøer med Kongelig allernaadigst Privilegium, indeholder: a) alle de Skibe, som fra een Postdag til den anden, og Afsendelsesdagen til Kl. 4 Eftermiddag, passere Sundet; b) alle de Skibes Ankomst og Afseiling af den engelske Lajdsliste, den hollandske Rotterdams Kurant og Hamburgs Adressecontoirs Nachechten, som man kan see angaae, Østersøen i Almindelighed og Danmork og Norge i Særdeleshed; tilligemed alle didhørende Søskader og Opbringelsen; c) et kort Udtog af det vigtigste Avisnyt, over Postpaa saavel af de 2 sidste omtalte Aviser, som af Altonaer Merkur, Hamburger Corespondent og Neste Zeitung. Denne Øresundeliste udgives paa Tydsk, fordi dette Sprog af alle ere overalt det meest forstaaelige paa Handelskon forrerne. Den sendes hver Postdag med de ridende danske, norske og holstenske Poster, an koster paa ethvert Sted i Danmark, Norge, og Hertugdommerne 5 Rd. 3 Mk. aarlig, hvori alle en Abonnents Udgivter for den ere beregnede. De Herrer Handlende, som maatte ønske sig denne Liste, vilde altsaa derom henvende sig til deres Steds Postkontoir, til hvilket Betalingen erlægges. Aboneringen gielder for 1 Aar, og maa opsiges en Fierdingaar forud. De som ikke forlange den inden den 14 August, kunne ikke faae de foregaaende Nummere. Helsingøer den 31 Julii 1800. Elias L. Gruner et Komp., Præst, og Kongl. privil Bogtrykker og Boghandler.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Det bekiendtgiøres herved til Efterretning for de Leverandeurer, som er endnu have meldt sig, saavelsom forandre Lysthavende, at undertegnede Commission er i Begreb med at slutte Contracter om Remonte Leverancerne for tilkommende Aar, under de Betingelser, hvilke forhen i de offentlige Tidender ere indrykkede, og nu her igientages, Hestene kunne, efter Omstændighederne, leveres i Roeskilde, i Slagelse, i Corsøer, i Colding, i Nærheden af Staden Slesvig, og i Jtzeboe eller der i Egnen. Høiden af Rytterhestene skal være 10 Qvarteer 1 Tomme. Dragon- og Husarheste, 9 Qvarteer 4 Tomme. Siællandsk Anlæg Maal. Den største Deel af Hestene maae have 4 Aars Aldet, og antages ikkun nogle faae 5 Aar gamle, men aldeles ingen over denne Alder. Ved enhver Leverance bor een 6te Deel omtrent være Hopper, men Resten Vallakker. Saavidt mueligt ønskes panske Heste, Marscheste kunne ingenlunde antagen. Af Couleur modtages paa nogle faae Skimler nær, itkan sorte, fortebrund, brune og røde. Hestene maae være gode af Skabning, frie for alle synlige Fril, og al den Beskaffenhed, at de i alle Dele kunne ansees af Commissionen som tienstrygtige. De maae til den Ende være ver opsatte, vel sluttede, et lavere for end bag til, have en lige Ryg en Kryssel afskydende eller tilspidset, flade, stalt og rene Been, som hverken staae ud ad, indad, eller for meget under eller ud fra Kroppen og ikke ere krumælde eller kroghasede. Fodskiftet maae være let og kraftfuld, men ikke snevert, skrævende, slettende eller kastende. Hestenes Besigtelse og Modtagelse skeer af Commissionen i Aar Maaned næste Aar paa de Dage, som betimeligen forud bestemmes for ethvert af Leverance=Stæderne. Ved Contracternes Slutning forbinde Leve andenterne sig til at erlægge en Mulct af 5 Rd. til den Danske Krigs Hospitals Kasse for enhver Hest over ikke leveres efter de her anførte Conditioner til fastsat Tid og Sted, J ovrigt maae unmeldelserne skee skrivtlig til Commissionen eller til mig General Major v. Adeler, Deputeret i det Kongelige Generalitets og Commissariats=Collegio, og derhos bestemt ungives hvormange Heste enhver vil levere, paa hvilket Sted og til hvilken nøieste Priis. Kiøbenhavn i Remonte-Commissionen den 30 Julii 1800. Adeler. C. Viborg.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
For at saavel den Fattige som den Formuende kan giøre Brug af Jnoculation eller Børnekoppers Jndpodning, (som ellers efter Fornuft og Erfaring i det hele, skuder mere end gavner) saa kan enhver hvis Evne ikke tillader at betale, faae sine Børn hos mig uden Betaling indculeret og helbredet; og for tillige at forekomme, at Bekostning til de medgaaende Medicamenter, ei skal afskrække nogen, har jeg faaet Leilighed, at forskaffe samme gratis. Aalborg den 10 August 1800. Gorgius.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Districts-Chirurg.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Fredagen den 15 August førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver ved offentlig Licitation paa Aalborg Raadstue opraabt, og Mindstbydende til behørig Jstandsættelse paa nærmere Approbation tilslager, nogle for Aalborg Kiøbstæd udi indeværende Aar nødvendige Reparationer, hvilke hvorudi er bestaaende, kan tilligemed Conditionerne faaes til Eftersyn forinden Licitationen paa Raadstueskriver Contoiret. Aalborg den 9 August 1800.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Fra Dato af faaes det stemplet Papiir og Kort i Aalborg hos Oluf Krogbech, boende paa Hiørnet af Slotsgade og Nye Torv, hvilket til Efterretning forde Vedkommende bekiendtgiøres. Aalborg den 10 August 1800.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
De Værelser som beboes af Hr. Lieutenant v. Heinrich paa Hiørnet af All og Vestergaden, bliver næstkommende Michali Flyttetid til Leie at bekomme. Ligeledes ere nogle Overværelser for uviste Personer. Aalborg den 9 Aug. 1800. Thranum.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Da jeg nu har afsluttet Cassen for GuddumlundsFabriqve Entreprise intit dito Juni h. a., saa fordrer jeg herved enhver som indnu maatte have Fordringer til bemelte Fabriqve Entreprise i en Tid af 14 Dage derom at melde sig til mig, da Sostetetet ellers ikke er ansvarlig for noget efter den Tild. Ligeledes tilkiendegives herved, at ethvert meeantiliske eller Penge Anliggende Fabriqve Entreprise her angaaende, ikkuns ved min forsielle Underskrift bliver for samme forbundende. Dendegaardden 9 August 1800. Friise, Med Jnteressent i Guddumlunds Fabriqve Entreprise.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Auction. Løverdagen den 16 August førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slæt bliver 3de og sidste Auction holdet over Gaarden Hornschougaard, beliggende i Farstrup Sogn, Slet Herred, og Aalborg Amt, herved bemelte Gaard og Eiendom absolut, og uden flere Auctioners Holdelse bortsælges, bemelte Eiendoms Beskaffenhed er saaledes som i disse Tidender i næstsidste Bekiendtgiørelser er ommeldt. Thi ville de Lysthavende sig til bemelte Tid og Sted behagelig indfinde, da Conditionerne som ere meget favorable paa Auctions Stedet nærmere skal blive bekiendtgjort. Løgstøer den 8 August 1800. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Credie da Debitorer til Stervboet efter afg. Jens Nielsen i lille Erkelstrup, Lundbye Sogn, Aalborg Amt under Krastrup Gods, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato af, at møde i Stervboestedet ved Skiftet, for at anmelde hvad de maatte have tilgode eller skylde til Stervboet. Krastrup den 11 August 1800.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Credi= og Debitorerne udi Stervboen efter af øde Fæstegaardmand Anders Madsen og Hustrue Anne Christensdatter, udi Staae Bye Vesterhassing Sogn, Kier Herred, Aalborg Amt, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26 October 1792, at møde ved Skiftets Foretagelse paa Giettrup, 6 og 12 Ugersdagene den 15 Sectember og 27 October førstkommende, de første at fremkomme med behørig Legitimation for deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de maatte skylde. Glettrup den 4 August A. Müller, Forvalter.
Jyske Efterretninger, 1800-08-12
Efter erholdt Kongelig Bevilling agter jeg ved offentlig Auction, Fredagen den 15 August Kl. 10 Formiddag, i Neusling Annexgaard at bortsælge paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere vorve bekiendtgjorte, følgende Gunderup Præstekald tilhørende Eiendomme: Annergaarden i Neusling Bye, Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr. 2 Fk. 2 Alb., med dens Tilhørende af Ager, Eng, Tørveskiær, Hede, Besætning, samt alle 3 Korn- og Qvægtiender. Annergaarden i Tordrup Bye, Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. 2 sk., ligeledes med ald dens Tilhørende, og alle 3 Korn og Qvægtiender. Begge disse Gaardes Jorder, ere for nogle Aar siden udskiftede, bekiendt gode og frugtbare. Et Leiehuus i Gunderup Bye, lige over for Præstegaarden tæt ved Aalborg Veien, med tilhørend Toft af 3 Skp. Byglands Størrelse, hvortil legges 4 Tønder Land af Præstegaardens Mark. Gunderup den 2 August 1800. Terens.
Jyske Efterretninger, 1800-08-15
Trykkes og udgives 2 s.
Jyske Efterretninger, 1800-08-15
England. Om den danske Fregats og Kon veis Opbringelse haves nu i London følgende Efterretning: Den 26 Juli, om Aftenen, stødte de Kongel. Krigskibe Nom sis, Terpsichore, la Prevoyante, Artew- og Lugeren Nil, nær Ostende, paa den danske Freget Freya paa 38 Kanoner, Kapitain Krabbe, som havde 2 Brigger, 2 Gallioter og 2 andre Skibe under sin Konvoj. Nemeste hentede dem ind, og lod de Danske tilraabe, at den ville sende en Baad for at undersøge Konvojens Ladning. Den danske Kommandeur svarede; han ville fyre paa Baaden, om den nærmede sig. Nemestes Baad, med 4 Mk. og en Kadet, gik derpaa af. Den danske Fregat fyrede straxen; Skudet gik Baaden forbi, traf Nemesis og dræbde en Mand. Nemesis gav den danske strax det glatte Lag, og der paafulgte en halvtimes Fegtning, hvori den danske Fregat værgede sig tappert. Men da den var bleven meget beskadiget paa Master, paa Takkellatien og paa Skroget, strøg den Seil. 2 Mand paa Nemesis og Arrow (al saa var der imindste to om een) bleve dræbte og adskillige saarede. Den danske Fregat og Konvoien ligger nu ved Deal. Saasnart Efterretningen herom at kom til Admiralitet blev der holdt en Kabinetsforsamling, og strax derpaa en Koureer med Depesker afsendt til Kiøbenhavn. Man troer at Sagen billegges ved fredelige Erklæringer, ligesom fordum Historien med de svenske Konvoyer. Den svenske Kommandeur havde dengang Ordre, at modsætte sig enhver voldsom Visitering; ustridigt havde den danske Kapitain lige Jnstrux. Den svenske Kapitain gjorde ingen virksom Modstand; men det gjorde den Danske. De svenske Skibe havde tildeels Krigsfornødenheder ombord; de Danske ikke. De vare ladte med Sukker, Glas, Porcellain, Bøllegods, Stave, Bræder, Hør a. og for v. R. Mandal. det meste bestemte til Middelhavet. Ogsaa var Fregatten Freyn derhen beordret, for at beskytte Handelen mod de afrikanske Forsertr. - De danske Officerer have allerede Tilladelse, at komme iland, samt at hisse det danske Flag paa de tagne Skibe igien. Regieringen venter nu paa Svaret fra Kiøbenhavn. Jmidlertid er der givet Ordre, til at stoppe den fra vore Havne til Østersøen bestemte Koffardieflaade. De 6 tagne Kiøbmandskibe ere: Anna, fra Khavn, bestemt til Livorno; Minerva, fra Altona, til Cadix; Raske Bonde, fra Stavanger og Friderikshald, til Carthagena; Polmburn, fra Altona til Mallaga; Joh. Dorothea Qvist, fra Smeaborg til Oporto; Frase Hellegunda, fra Hamborg og Altona til Cadix. -
Jyske Efterretninger, 1800-08-15
D. 31 Juli bleve ved Southhampton mange Tropper indskibede til et Løntog. - Da Minister Pitt den 29de kiørde fra Underhuset, blev han af Pøbelen forfulgt med Fløiten lige til hans Huusdør. - Alle Freds dommere og Magistraterne i de sydlige Grevskaber ere af Regieringen gjorte opmerksomme paa en Korrespondenz, som underholdes mellem disse Egne og Frankrig af udenlandske Emissarier.