Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-10-16
Justitsraad Salicaths Formening var, at Prof. Bangs Andragende burde gjøres til Gjenstand for et selvstændigt Andragende, og at Forsamlingen i en egen Meddelelse burde udtale de Grunde og Meninger, Man blev enig om med Hensyn til de indgivne Petitioner. Amtmand Neergaard kunde ikke tiltræde Committeens Mening: thi - sagde han - da jeg ikke kan være enig i dens Tankegang, kan jeg heller ikke være enig i dens Conclusion; og jeg maa saaledes paa det Bestemteste modsætte mig, at en saadan Omstøbning af Stænderinstitutionen for Tiden, og uden Forbindelse med en Forandring Soer. i Forfatningen, skal finde Sted. Godseier Luders maatte i det Hele være enig med Committeen, og forbeholdt sig blot det Amendement til Proponentens Forslag, at Deputerede og Suppleanter hver skulde vælges særskilt. Provst Birch: Med besynderligt Hensyn til Petitionerne om Skattebevillingsretten og den Vægt, Man har lagt paa de mange Underskrifter, skal jeg tillade mig den enkelte bemærkning, at saavidt min Erfaring strækker, er hverken Landalmuen, eller de mindre Kjøbstæders Beboere, tilbøielige til at attraae saadanne Forandringer i Statsforfatningen, som vilde enten directe eller indirecte indskrænke Kongens souveraine Magt. Den mindre oplyste Deel tillader sig ikke at anstille Betragtninger derover, med mindre den anspores dertil udvendig fra; men derfor en dens Tillid og Kjærlighed til Kongen ingenlunde død og uvirksom, naar Leiligheden frembyder sig til at lægge denne for Dagen. Den mere oplyste Deel er sig denne Tillid og Kjærlighed til Regjeringen klart bevidst, og finder for den en Støtte i det, som Historien har optegnet om vore souveraine Kongers Færd, saavelsom i den Folkestemme, der ikke vil forstumme, men for hvilken der i Trykkefriheden og Stænderinstitutionen, vil stedse være Opfordring til at lyde oplysende, veiledende og raadgivende om alt det, der kan tjene til at fremme Landets Tarv og afhielpe dets Brøst. Jeg maa derfor være enig med dem, som have talt for, at de omhandlede Petitioner ikke indsendes. Cancellieraad Haastrup: Ved den indledende Forhandling angaaende Petitionerne om Skattebevillingsret erklærede jeg mig allerede imod denne, fordi jeg antog, at den ikke kunde bestaae med de nærværende Forhold, og fordi jeg meente, at en mindre Garanti vilde være tilstrækkelig. En saadan vilde vi nu virkelig opnaae, hvis det maatte behage Kongen at indvilge i den Petition, som vi for nylig have indgivet i Henseende til Finantsernes Bestyrelse; og jeg haaber saa meget mere, at han vil bifalde denne Jndstilling, som det, naar Allerhøistsamme først har bestemt sin Civilliste, mod hvilken sikkert ingen Deputeret vil gjøre nogen smaalig Erindring, ligesaa meget maa være i hans som i Folkets Jnteresse, at dette faaer Andeel i Bestyrelsen paa den meest oeconomiske Maade. Skjøndt jeg iøvrigt er enig med Committeen i dens Jndstilling, forekommer det mig dog, at den i sit Raisonnement om Valgbarhedens Grændser har lagt for megen Vægt, paa Jntelligentsen og for liden paa Erfaringen. Vel er det sandt, hvad den daglige Erfaring lærer os, at den videnskabeligt dannede og i Erfaringens Skole prøvede Deputerede staaer paa et høiere Trin og besidder større Kraft til at sætte sin Mening igjennem, end den, der mangler den videnskabelige Dannelse, Noget, som jeg selv føler. Men naar det paa den anden Side erkjendes, at Sagkundskab og sund Forstand ogsaa ere til Nytte, vil det aldrig mangle paa Mænd, der ere saa oplyste, at de kunne gavne Forsamlingen med deres Kiendskab til de locale Forhold, og meddele Oplysninger derom. Fordrer Man derimod høi Jntelligents eller gode Talegaver, som en nødvendig Betingelse for at vælges, frygter jeg meget forat de mindre Landeiendommes Besiddere ofte ville komme i Forlegenhed for at faae Deputerede, thi vel have vi seet Exempel paa, at de til et Valgdistrikt have faaet en Deputeret, der kan maale sig med de Bedste, men det er dog godt, at der ikke i Forsamlingen savnes detailleret Kundskab til Landboforholdene. Proprietair Hansen forbeholdt sig at stille det Amendement, at de Geistlige, som saadanne, hverken skulle være valgberettigede eller valgbare.