Ribe Stifts Adresseaviser, 1805-08-23
Paris, den 12 Aug. Følgende er en officiel Beretning over det den 22. Juli forefaldne Søeslag mellem den Fransk=Spanske kombinerte Flaade, under Admiralerne Villeneuve og Gravina, og den Engelske Vice=AdmiralCalder, paa Høiden af Kap Finisterre: Skrivelse fra Admiral Villeneuve, til Søeministeren, dat. 27 Julii, ombord paa det Keiserl. Linieskib Boucentaure, 40 Lieues O. S. O. fra Kap Finisterre. Jeg har den Ære at melde, at den kombinerte Flaade seilede fra Martinique den 5te Junii. Den 9de Julii, som jeg befandt mig paa Høiden af Ka Finisterre, mødte mig heftige Vinde af O. N. O. og N. O., hvorved Jndomptable og adskillige af Flaadens Skibe leed Haverie paa Stænger og Seil Da Vinden lagde sig, sprang den om, og jeg maatte til 22de Julii bestandig krydse imod Vinden, uden at kunde naae Høiden. Samme Dag fik jeg 21 fiendtlige Seilere i Sigte. Jeg lod Eskadren strax stille i Slagtorden; Admiral Gravina gav den Spanske Eskadre Signal til at stille sig i Liniens Spidse, og selv stillede han sig i Eskadrens Spidse. Veiret var meget taaget. Vi styrede altsaa lige paa Fienden, som ligeledes i en bred Linie styrede lige paa os, med den tilsyneladende Hensigt, ved vor Eftertrav at at faae Vinden, og saa ved en Kontremarsch at bringe os mellem 2 Jlde. Saasnart jeg altsaa saae den under Vinden lige for os, gav jeg Signal til en de priviligeres. Seises. a 23de August 1805. øren Elmenhof, som tillige er sammes Rehakteur. Kontremarsch, at styre paa den anden Side, hvilket Admiral Gravina strax udførte. Da han altsaa havde naaer det sidste fiendtlige Skibs Høide, begyndte han Fægtningen; men nu blev Taagen stedse tykkere, saa jeg ikke kunde see mere. Vi skiød altsaa fort uden at kunde see andet end Fiendens Jld. Først henved Fægtningens Ende klarede Taagen sig lidet, og jeg saae da et Skib med Spansk Flag, som havde 2 fiendtlige Skibe og sig, af hvilke det ene havde tabt alle Master, det ander, som var en Tredækker, havde tabt den store Mast, og lidt meget paa Tougværk. Det mastløse Skib syntes at være ilde tilredt, og neppe istand til, ved alle dets Pomper, at holde sig over Vandet. Den tykkeste Taage stod nu over vor Eskadres For= og Eftertrav, saa jeg ikke var istand til at giøre mindste Bevægelse; men saavidt jeg kunde see, var Fægtningens Fordeel paa vor Side. Taagen vedblev. Hele Natten over blev begge Eskadrer liggende over for hinanden, og gjorde Signal til at vedblive deres Stilling; dog troede jeg at bemærke, at Fienden fiernede sig fra os, og denne min Gisning var rigtig, thi saasnart det blev Dag, saae jeg den under Vinden langt fra os. Alle indløbne Beretninger fra de franske Skibe var tilfredsstillende; og Admiral Gravina var i sin Beretning fast besluttet at forfølge Fienden, og igien angribe den, saa meget meere som 2 Spanske Skibe, Firma og Raphael, vare ikke mere at see. Jeg lod altsaa Flaaden samle sig, stille i Slagtorden og sætte efter Fienden; men Vinden blev stedse svagere, Vandet gik høit, og Fienden vandt Vinden, saa det den hele Dag ikke var mig muligt at indhente den. Den paa følgende Nat lod jeg alle Skibe bringe i Orden, for om mueligt næste Dag at bringe Fienden til Fægtning; men ved Dagens Komme var Fienden endnu længere fra os, og satte alle muelige Seil til, for at undgaae en nye Fægtning. Jeg forde altsaa ikke sterne mig længere fra min Bestemmelse, saa meget mere som jeg saae, det vilde være mig umueligt at indhente Fienden, og søgte altsaa, ifølge min Jnstruxtion, at forene mig med den Ferroler Eskadre, men hidtil har jeg stedse kæmpet imod Mødvind af største Heftighed. Formedelst den tykke Taage var det mig ikke mueligt under Fægtningen at see Fiendens Styrke, men Dagen efter talte jeg 14 Skibe, hvoriblandt 3 Tredækkere, samt at de alle syntes meget beskadiget. Skulde det altsaa være sandt, hvad Kapperen Dido forsikkrer, som før Fægtningen, har rekognosceret Fienden, at den da var 15 Seilere stærk, saa er at formode, at 1 af dens Skibe under Fægtningen er sunken. - Endnu veed jeg ikke vore Døde og Saaredes Antal, dog troer jeg ikke, det er betydeligt. Kapitain Perrone paa Hs. Majestæts Skib, i Jntrepide, er dræbt, Kapitain Rolland, paa Arlas, er saaret. Med det første har jeg den Ære, at tilstille Dem en meere detailleret Beretning. Villeneuve.