JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-24
Indenlandske Efterretninger. At stemme Jnstrumenter. "At en god og reen Stemning af et Klaveer, Fortepiano eller et Orgel er ikke alene i sig selv høistnødvendig, men ogsaa giver Musiken den største Behagelighed, og ligesom Liv, vil ingen tvivle om, der, med en sin musikalsk Sands, besidder nogen Kundskab om Musik, og derhos erindrer sig med hvilken Ulyst og Misfornøielse de enten selv har spillet eller hørt andre spille paa et Instrument der ej har været reent stemt. At det ei heller er nogen let, men et med mange Vanskeligheder forbundet Arbeide at stemme et Jnstrument fuldkommen reent, ville de vide, som i flere Aar have befattet sig dermed, og ved al anvendt Flid endda ofte ikke ere fornøiede med deres egen Stemning. Man kan altsaa med føje spørge hvilken Stemning ved et Klaver er den bedste og sikkreste af alle, som denne eller hin maatte rose sig af, og hvorledes kommer man lettest til Maalet. Saaledes begynder et nyt udkommet lidet Skrift: "Anvisning til paa en mekanisk Maade at stemme Klaverer, Fortepianoer og Orgeler, fuldkommen rene i alle tolv Tonearter, af B. Fritz; Instrumentmager i Brunsvig. Oversat efter det femte forøgede og forbedrede Oplag af W. C. Lund. Forlagt af J. H. Schubothes Boghandling, hvor det faaes hæfter for 28 Skill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-24
Blandede Efterretninger. Superklog. "Jeg vilde, sagde Lichtenberg, heller have gjort det Ord superklug, end noget andet; det gjør Ordets Sammensætter tilforladeligen Ære. Der gives Folk, som have vænnet sig til at anstille Reflerioner over alle Ting, ikke fordi det naturlig falder dem ind, men fordi de fremkunstle det – en Fremgangsmaade, hvoraf Philosophien ikke har end den ringeste Nytte. Det er saa at sige Mirakler i Jdeernes Verden paa hvilke man ikke kan regne. Da deslige Folk stedse angive Aarsager, saasom de ansee det for deres Pligt eller holde det for smukt, saa forfeile de næsten altid det naturlige, thi det tunge, vidt trukne smigrer den Stolthed, der leder dem, mere end det naturlige. Her ligger ogsaa Grunden til at de store Opdagelser synes os saa lette at gjøre, naar de ere gjorte. Den egentlige Forstandige derimod der ikke har saa meget levende Vid, eller i det mindste ikke strax troer paa det, slutter saaledes, – fordi han har høiligen Aarsag til at slutte saaledes: – ved Lighed ere tusinde mig beslægtede, ved Blodets Baand ikkun faae. Forstaae J mig? Derfor dømme Fruentimmer saa fornuftig – (naar først engang den Tid kommer, at de opdrages bedre, saa vil det allerede blive anderledes, vore Forfædre have indseet det, og ved vigtige Anliggender spurgt dem til Raads. Sal lerne troede endog der var noget guddommeligt hos dem.) Deres Følelse for det sande Skjønne hænger sammen med hint, ligesom og det Super kloge er forbundet med en Fornøielse over det Besynderlige. Den Kloge vorder aldrig superklog, derimod kan den Superkloge, – naar han ophører at gjøre en Forretning af at opfinde, og læser mange fornuftige Ting, saafremt han ikke alt formeget har forsteget sig tilsidst vorde klog
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-24
Kjøbenhavns Børs d. 24 November 1829. Hamburg 2 M. - a vista 2 Species 218. Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 147 1/2 148 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-24
Svenske Sedler - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . 91 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-24
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 3 103 Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. . . 108 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, i Banco. ved Hambro & Søn 4 pCt. nye norske Obligat. ved 99 1/2 100 r. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. 63, 63 1/2 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer, 71 1/2 71 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
Nyeste af Skilderi løbenh. avn. begangnonononSexogtyvende Aargang. No. 95. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 28 November 1829. Til Fædrelandet. i Anledning af Geheime-Statsminister etc. etc. Øve Mallings Død. d. 8 Nov. 1830. Taus staaer du, Fædreland, i Veemod Tanken sænket. Og Smertens Yttring selv af Sorgens Stykke lænket; Paa sorten Baare hist dit Øie stirrer hen, Og Taaren fylder det; thi du har tabt en Ven. Ja du har tabt en Ven! For dig alt tidlig brændte J fromme Ynglings Siel den Jld, du selv antændte; Den Manden flammed op; din Gierning var hans Lyst, Og Luen slukkes et i modne Oldings Bryst. Ja du har tabt en Ven, Sin Konge tro han tiente. Og Kongen elsked ham; Han Ove Malling kiendte. Hans Pønsen og hans Daad, hans mangeaarig Færd Beviiste, at han var sin Konges Tillid værd. Ja du har tabt en Ven, Med kyndigt Blk han agted. Alt paa dit Gavn og Held – kun det han eftertragted. Han tænkte, veled, saae, han raadte, rakte Haand; Til Maalet rettest Vei gik trygt hans lyse Aand. Ja du har tabt en Ven! Saa vel de Ord han føied, At til forstandig Røst sig gjerne Øret høied; Naar havde gavnligt Værk, naar havde danske Folk Ved Dannerthronens Fod en mere heldig Tolk, Ja du har tabt en Ven, Han reiste Ærestempler For dine Sønners Dyd i lysende Exempler, Din Hæder elsked han, saa dybt i Mindeskrift. Han prægede dit Navn og danske Mands Be Fisk. Saa reis du ham igien en Bautasteen med Ære; Taknemmelig hans Navn til sildig Slægt du bære; Lær dem, som fødes skal, at i din Mallings Spor Gaaer Veien til, i Dyd og Roes at vorde stor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
Fragment af den svenske Digter Leopolds Afhandling om ældre og nyere Overtro. Lader og gjøre vor Tid og vort Land Ret. Den grovere Vildfarelse er kjendeligen forsvunden. Sympatikurer, Forgjørelser, Gjengangere, Marerid, Løgtemænd, med flere saadanne Ting have hos alle Folk af ædlere Sæder tabt deres Kredit, og begynde af selv Menigemand at mistænkes. Jeg troer ikke, at der nu mere findes en eneste Kjælling, mistænkt for paa Skærtorsdag at ride til Bloksbjerg paa Kosteskaft med Salvelsehornet i Haanden. Rettergangene imod alSlags Troldom, hvilke i Begyndelsen af forrige Aarhundrede endnu sædvanlig endtes med Retter sted og Baal ere afskaffede. Man har indseet den grusomme Uretfærdighed der er i lovformelig at myrde Uslinger for umulige Forbrydelser, som de enten selv indbilde sig, eller som af andre ere blevne dem paadigtede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
Skulde en vis Levning af de forrige gyselige Begreb undertiden endnu røbe sig hos En og Anden af den lavere Almue, bør man haabe, at den efterhaanden aldeles udslettes ved Styreres og Læreres kloge Forhold. Man saae for faa Aar siden en ordentligen stilet Forskrivelse til Diævelen, undertegnet af Synderinden, skreven med hendes Blod, og efter den gamle antagne Methode indstukket i Nøglehullet paa en af Kirkedørene i Stockholm, som om dette var Postgangen. Brevets Eier, formodentlig nu omstunder uden Korrespondens paa mange Steder, havde *) Læseren behage at erindre, denne Afhandlings Herkomst er svensk. forsømt at afhente sit Brev og Forskrivelsen faldt i mildere Hænder. Mindes jeg ret Vilkaarene af Kontrakten, saa fordrede den proponerende Kontrahent et af to: enten at vorde (som i tredive gamle Fortællinger før er skeet) virkelig Prindsesse eller i Mangel deraf idetmindste Prindsesse ved den Kongl. Opera. J begge Tilfælde havde Seddelens Jhændehaver til sin Fordeel som Belønning at afhente og beholde de to første Børn hun strax efter denne Ophøielse agtede at forhverve sig. Der var en Tid da en Galskab af dette Slags uden Skaansel havde ført den Skyldige til Retterstedet. Jmidlertid og hvor gyseligt et Begreb end saadant giver om Menneskehjertets mulige Fordærv, er det dog mere Villiens Vanart, end Farligheden af Gierningen selv, som derved synes at paakalde Lovens Opmærksomhed. Tilvisse synes en foragtende Revselse i saadant Tilfælde at være tjenligere end en Afstraffelse, hvis alvorlige Strænghed ligesom forudsætter Tingens Mulighed. Heller ikke fulgte nogen saadan ved denne Leilighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
Et nyt Beviis paa Tidens mere oplyste Tænkemaade. Men om end, ved Fornuftens Fremskridt, ved oplyste Regjeringers Forsorg, ved vise Læreres Bestræbelse, en vis Skorpe af grovere Vildfarelse ligesom er løsnet fra Tidsalderen, kunne vi derfor lykønske os med at være derfra aldeles befriede? Sædvanligen forholder det sig med Sielens Sygdomme, som med Legemets: det Onde er ei overvundet fordi det stundum bytter Skikkelse og Navn. Det gaaer som Pope siger: Naar Miltsygen tilsidst forvandler sig til Gigt, sig Lægen roser af at have den fordrevet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
Vi kalde denne Tidsalders Fornuftens, Oplysningens, og det er sandt, visse nye Lys i Videnskaberne, mange store, ædle, vigtige Begreb give ogsaa Ret dertil. Men have vi en seet just paa denne samme Tid de talrigste, de dristigste Forsøg af mere end eet Slags Overtro voves og beskyttes, Alle de som vil synes at besidde nogen Oplysning, jeg har allerede anmærket det, lee ad denne grove Pøbelovertro. Men skulde den grove Pobelovertro være den eneste mulige, Gives der ej, om jeg saa maa udtrykke mig, et Slags finere, fornemmere Overtro, end hin Blander sig f. Ex. ej noget saadant med vore Begreber, vore hemmelig gængse Meninger om Naturens skjulte Kræfter, og en usynlig Verdens Indflydelser paa den synlige, Fornuften eller Daarskaben maa altid regjere Menneskesindet. Er det nu i disse Materier ikke altid den første, hvad have vi da ombyttet andet end Slagset, Skikkelsen af den sidste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
Naar en Svedenborg i Sverrige, for hele Europa, roser sig af Aandesyner, Aandesamtaler, Aandeselskaber, beskriver Himmel og Helvede som en Reisende fra Provindsen vilde beskrive Stockholm ved sin Hjemkomst; ja, endog langt borte fra den anden Verden skaffer Kundskaber om de ringeste Gjenstande, om forlagte Qvittanser, om visse hemmelige Breves Indhold m.m., og man troer ham hædrer ham, forguder ham:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
Naar en Cagliostros uforskammede Sjarlatanerier sætte alle Hoveder i Gjæring, og den sandsesløseste Ordensmystik udbreder sig fra Land til Land, ved Hoffer og i Stæder, overalt strydende af høiere Kundskaber, og overalt udslukkende de svoge Gnister af individuel og almeen Fornuft, som endelig synes at ville tændes: Naar en Schrøpffer i Tydskland sætter Halvdelen af det hellige romerske Rige i Forskrækkelse for sine magiske Scener, efterligner Tordenen, fremkalder Døde, opfylder Alt med forfærdende Syner;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
Naar en Mesmer i Frankrige ved sin magnetiske Søvn paastaaer at kurere alle Sygdomme, og hans talrige Discipler i visse andre Lande lade med største Held Svedenborgs Aander tale Dumheder udaf sovende Tjenestepigers Mave: Naar visse Sibyller, mere ublue end de Gamle, hente Aabenbarelser fra Kaffekoppen, ligesom man for deres Tid ofte har hentet dem fra Brændevinsflasken, og Høje og Lave med en bekymret Nysgjerrighed fremstille sig for deres Kaffesump
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
Mainz er nu meget livlig, langt livligere end under Franskmændene, da den var saa stille, at en frodig Græsvært bedækkede Broen i Gaderne. Staden er skjøn, stor og anselig; kun har den det Ubehagelige lig alle ældre Stæder – nemlig krumme, skjæve, og som oftest meget smalle Gader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
Musikaliehandler Schotts Etablissement, med Steen og Tinpladeaftrykkenes Manipulation, gjorde Krav paa min Opmærksomhed. Schort har ogsaa en meget betydelig Kludehandel, og jeg har endnu aldrig seet en saa utrolig Masse Klude samlede, som her. Flere Personer, for største Delen Piger fra selve Mainz, ere ideligen beskjeftigede med Sorteringen af samme. Ligesom i Dusseldorf, saaledes i Cölln og Coblenz, og ogsaa i Mainz, smile Pigerne ret skalkagtigen, naar man hilser dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
Ved Farten til Rüdesheim er det egent, at en Chaussebetjent ved Barrieren rækker en Bjeldepung hen i Vognen. Man skal nemlig ikke der give ham Gudspenge, men Chausseafgift. Og ligeledes give de Chaussesedlen ved Bielde pungens Hielp tilbage i Vognen. Jeg og min Ledsager gjorde den grevelige Bassenheiske Viinkielder ved Brømserburg et Besøg. J denne Kielder laa endnu for faa Dage siden to Stykker ægte 22 aarig Bjergviin, kaldet Brud og Brudgom. Men Brudgommen havde just forladt Bruden og solgt sig for 4000 Gylden til den Kongelige Kielder i Berlin. Vi holdt det derfor for Pligt, at trøste den stakkels Brud, tilbørligen at tiltale hende, og den ene Rømmer fulgte paa den anden. Aldrig i mit Liv havde jeg drukket en saa ypperlig underskjøn Viin, som Indholdet af denne Brud! Det er, efter alle Kienderes Dom, det bedste Stykke Viin, som endnu ligger i Rudesheim. Vi bleve i denne store Kielder ualmindeligen lystig. Om just ingen Brude, saa kom os derimod rundt omkring mange skjønne store stærke Piger imøde, nogle meget korpulente og paaklædte med et jernharnisket Belte; de lode da ogsaa sig tiltale med et venligt Ord, især nogle scharmante Osmannshauserinder; Tilsidst syntes det for os, som om den hele Kielder var illumineret med brogede Glaslamper, hvorvel kun to Lys brændte. Men endelig begyndte Glaslamperne at dandse med de mange corpulente Piger, og dersom jeg bemærkede ret, saa have de ogsaa dandset med os. Formodentlig ere vi igjen stegne op af Kielderen ved Dagslyset, thi jeg kan ogsaa ret godt erindre mig, at Rudesheim og dens Huse og Gader ligeledes dandsede omkring os. Først sildigere sagde man os: at Rüdesheimers og Osmannshausers Kieldersomfruer vare skjelmske Tøse, som gjorde sig en Fornøielse af, saaledes at gjække en, naar man gav sig af med dem; Det havde vi i Sandhed ikke vidst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
Efterat vi i Rheingau have seet lidet interressante Pige- og Koneansigter, selv ikke i Rudes heim, var det os isandhed vederqvægende, i Wiesbaden for første Gang igjen at kunne sige: see engang det nydelige Barn der, Selv Hoved tøiet forhøiede her Ansigtstrækkenes Ynde. Og da vi omsider naaede Frankfurt, Himmel, hvilken Masse af elskværdige Skikkelser vandrede herdet var netop Søndag – i den yndigste Friskhed og Sundhed ud af Bockenheimer Porten, Paa hele min Reise saae jeg ikke saa mange skjønne Evabørn, som i dette ene Frankfurt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
En Skjønhed af en anden Art i Frankfurt er Gadebrolægningen auf der Zeil. Da Regn veiret forhindrede andre Udflugter og Paraplyen efter Mørket forbød alle Udsigter og ad til Vinduerne, saa havde jeg desto mere Leilighed til, ved at see ned at beundre denne herlige Steenbrolægning. Fra Holbek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
Under 1ste Novbr. forr. A. for at stifte et varigt Minde ogsaa i Holbek om den for hele Landet glædelige Begivenhed som den Dag fejredes, indbød Undertegnede til et videnskabeligt Bibliothek Oprettelse for Holbeks Amt. Jndbydelsen blev indrykket i Kbhavns Skilderie s. A. Nr. 91. Herr Etatsraad Thaarup skienkede dertil nogle Hefter af sine statistiske Skrivter. Undertegnede lagde nogle til. Dette var alt hvad der af Litterairsager indkom, og er indkommet til Dato. Af Oldsager har jeg deels selv givet nogle, deels har jeg af en anden Ubenævnt modtaget nogle Steenkiler og Øxer, et Røgelsekar fra den Katholske Kultos og et behageligt og meget omfattende Fund af Steenkiler, Øxer, Ravstykker, Menneskebeen, sønderbrudte Arme, der samtlige ere fundne og skienkede til Holbeks Amts videnskabelige Bibliothek og Oldsamling af Herr Skolelærer Olsen i Tudse. Grundvolden er altsaa lagt og Hensigten er fremmet. Videnskabernes Velyndere og Befordrere, og Oldsagernes Elskere, ombedes herved endnu om videre Bidrag, der vil blive modtagen med Taknemlighed, ligesom og Givernes Navne og Gaver offentligen bekjendtgjorte. Holbek d. 1 November 182. Dr. J. M. Larsen, Sognepræst i Holbek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
Ved at opmudre ved Holbeks Skibsbroe afvigte Sommer, stødte Arbeiderne paa Underdeelen af et Skib, hvis Indtømmer alt var Eeg og Kjølen Bøg af sværere Dimensioner end Handelskibene i Almindelighed have det. Nogle ansaae det vel for at være Levninger af en sjunken Nordbaad, men hverken Skikkelsen eller Dimensionerne af Tømmeret bekræftede denne Formening. Efter alt hvad jeg kunde skjønne af Kjølen og Spanternes Retning og Førlighed maa det have været en af de almindelige svenske Kanonbaade, af samme Størrelse som vore nuværende og samme Bygningsmaade under Vandet. Da ingen svensk Kanonbaad har været her i Havnen, saalænge Nogen veed at erindre, er det rimeligt at den har lagt i Grunden fra Krigen 1658-1660, da Svenskerne havde Holbeks Slot inde og sandsynligen vel og havde armerede Skibe ved Havnen. Den kan da ved Bortmarschen være anseet som ubrugelig og forladt eller sænket. Endnu findes et Stykke af Kjolen ved Havnen, hvoraf man let vil see, det ikke kan være af nogen Nordbaad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
Jndenlandske Efterretninger. Et Skrift under Titel: Noget om Qvægsygen, der grasserede udi visse Egne her i Riget i Aarene 1745 og 1746, samt de foregivne Aarsager til dens Udbrud og Standsning, med Anmærkninger angaaende nogle, af Biskop Hans Adolph Brorson, og Stiftsprovst Rosenstand Goiske i den Anledning yttrede Meninger, Tanker, Bønner og Ønsker. Udgivet af H. C. Clausen paa Fanøe, er trykt i Ribe, og koster 4 s. Til Fabrik-Industriens Tarv ere, især efter Kunsters og Haandteringers nærværende Standpunkt, egne særskilte Maskin-Værksteder, hvor de mekaniske Hielpemidler tilvirkes, blevne uundværlige. Jo lettere, med jo mindre Bekostning, og jo fuldkomnere disse kunne anskaffes, til desto større Fordeel er det for Haandteringerne, og for disses Produkter. Et nyt Maskinværksted, som her er opstaaet, fortjener i denne Henseende megen Opmærksomhed. Mekanikus Frederik Schjøtt, har ved et elleveaarigt Ophold i Udlandet uddannet sine Kundskaber og sin Kunstfærdighed i dette Fag, ved at have arbeidet i de beste Maskin-Værksteder, i Berlin hos Freund, Egells og Sneggenburger, i Paris hos Collier, Perrier, Laborde og flere. Des uden har han i bemeldte Tid længe opholdt sig Fabriker i Elsas, Schweitz, Jtalien. Efter sin Hjemkomst hertil anlagte han et Maskin-Værksted, i Kjøbenhavn, (i Gaarden Nr. 60 paa St. Anna Plads lige for Amaliegaden.) Blandt de Arbeider han har allerede her forfærdiget høre: 1. En Overskjerer Maskine for Fabrikør Dom. Goltze.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
Den er bygget efter det i Berlin brugelige amerikanske System, men forøget med nogle af Hr. Schjøtt anbragte Forbedringer, der ere befundne meget hensigtsmessige, og hvorved Maskinens Varighed og Hurtighed har vundet. Ved støbte Staalknive skjerer den 9 til 100 Alen i 12 Timer, og borttager i det mindste det Dobbelte af hvad en Overskjerer borttager i et Snit. Hr. Goltze færdigstjerer ved denne Maskine, som koster 220 Rbd. Sdl., fint Klæde med 5 til 7 Snit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
2. En Børstemaskine for Fabrikør Dom. Herzsprung, forfærdiget efter eget System, koster 290 Rbdl., men uden Børster 190 Rbd. Sdl. 3. Skriftstøbermaskiner for det Poppske Skriftstøberie her i Staden, og for Brugspatron Lindt i Ørebro. - 4. Jernarbeidet til den store Fineermaskine i Schøtts Værksted. Fremdeles ere fireKornrensnings-, og en Meelsigte Maskine her forfærdiget. Priserne paa nogle andre Maskiner der forfærdiges i samme Officin ere følgende: Valtse værk med støbte Staalaltser fra 100 til 300 Rbdl. - Bogtrykkerpresser af Jern, 550 Rbd. Hydrauliske Presser af 100,000 Pds. Tryk til 1000 Rbd. - Til 200,000 Pds. Tryk, 1200 Rbd. Til 300,000 Pds. Tryk, 1400 Rbd. - Dampmaskiner til 8 Hestes Kraft, 4000 Rbd.; til 10. Hestes Kr., 4700 Rbd.; til 12 Hestes Kr. 5400. Rbd. – J sit nye og udvidede Lokale i ovennævnte Gaard har Hr. Schjøtt et Valtseværk efter en nye Construction, en Børstemaskine, og tre Overskjerermaskiner i Arbeide; hvilke kunne tages i Øiesyn. Ogsaa modtages gamle Maskiner til Reparation og Forandring om forlanges. Dette Tidsskrift har ofte havt Leilighed til at berigtige fremmede Skrifters feilagtige Anfør seler om vort Fædreneland. Bibliothek der nenesten Weltkunde har havt nogle slige Feil. Saaledes er en Beretning i samme om Jsland for nogen Tid siden i Dagen Nr. 190 og 220 bleven behørigen. rettet. Men at det ikke alene er om Island at Bibliothek der nellesten Weltkunde, har ret besynderlige Efterretninger kan man erfare ved at see hvad der i 7de Deel af dette Skrift, Aarau 1828 fortælles om Norden. J en Artikkel som kaldes Geschichte Napoleons forekommer i Beretningen om Engelændernes Anfald paa Kjøbenhavn 180, at Die Britten warsen 12000 Mann in die Festung Frederiksberg nahe bei Copenhagen, og efterat dette var skeet begannen sie die Beschiesung der Hauptstadt. J en anden Artikkel, kaldet Die gelehrten und Literarischen Geselschaften Dannemark, som synes at være oversat og hentet af bedre Kilder siges, at Museet for de nordiske Oldsager indeholder 700 Nr. (et Nul er glemt), at det nordiske De dskriftsselskab udgiver et Tidsskrift for nordisk Orkyndighed, man seer altsaa at det første ikke er nogen Trykseil, ej at tale om at Navnene paa det besynderligste ere omdannede, som Løvenørn til Loven horn, Fædrenelandet til Foelandet, Hjelmstjerne til Hjelmsterne, Helgesen til Helgren og Helgaron. Den uheldigste Oversættelse synes imidlertid at være at det Fyenske Litteraturselskab Pag. 192 kaldes Finlandische Litteraturgeselschaft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
En Billedstøtte hvori kan drikkes Punsch. Den Billedstøtte der skal oprettes ved Windsor, forestillende Kong Georg den 3die, bliver af den Størrelse at tolv Personer kunne i samme rummes. Indgangen dertil bliver igjennem en Klap under Hestens Saddel. ibid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-28
Kjøbenhavns Børs d. 27 November 1829. Hamburg 2 M. - a vista 23. Species 219. Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 12 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 147 1/2 148 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 94 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. . . . Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 Rbd. r. S. Dito Dito. ....... i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, i Banco. ved Hambro & Søn, 4 pCt. nye norske Obligat. ved 99 1/2 100 r. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . 63 63 1/2 Rd. Banco 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer, 71 1/2 72 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
Nyeste Skilderie af 8 bens avn. annammonapanSexogtyvende Aargang. No. 96. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 1 December 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
To interressante Bidrag til vore Dages Historie. saadanne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
J Begreb med at gaae over Grændsen, vilde Selvherskeren endnu aflægge en høitidelig Bekjendelse om de Principer, som havde ledet ham i hele hans Fremgangsmaade, og hvilke han troede burde følges af enhver fornuftig Regjering. Han overgav helligstemte Ledsagere en Act, som han vilde lade offentliggjøre, med Bøn, at undersøge den med største Opmærksomhed. Tillige opfordrede han dem til at bede med sig, for at Kongen af Preussen og Keiseren af Østerrig ogsaa kunde bevæges til at samtykke i, forenede at undertegne denne gudhengivne Erklæring, og de tre forenede Monarker, saaledes, i det christelige Europas Paasyn, gjenkalde de tre østerlandske Kongers Exempel, som, med Tillid til en og samme Stjerne, erkjendte vor Forløsers Guddom. Den Act, som Alexander overleverede i sine Venners Hænder, var den hellige Alliance. Dens Bemærkninger bleve gunstigen optagne, og de forenede Monarker tiltraadte Planen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-12-01
Skrivelse fra General de la Harve, forhenværende Lærer hos Keiser Alexander, til Redacteurerne af Globe.