JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1763-08-17
Hermed giøres bekiendt: at Mandagen den 22de Augusti førstkommende og følgende Dage, om Formiddagen Klokken 19 slet, bliver efter Vedkommendes Forlangende, offentlig Auction holden udi forrige Kiøb- og Handels=Mand, nu Salig Wincentz Stoltenbergs efterladte Stervboe-Huus her udi Tønsberg, over efterskrevne bemeldte Stervboe tilhørende Faste og Løse Effecter, saasom: 1.) En Gaard, beliggende neden for Mad. Anna Sal. Hans Strands iboende Huus i Tønsberg, bestaaende af Frem og Udhuuse Bygninger, samt Gaards-Rum, Heste- og Fæe-Stald med videre. 2.) Een Løkke, Langeløchen kaldet, udi Gundersbye Eng, skyldende Aarlig Et Bismerpund og Fire Mærker Smør, med Bygsel. 3.) Løsøre, bestaaende af Sølv, Kaabber, Messing, Tin, Malm, Jern- og Træ Boeskab, Porcelain, Steen- og Glas-Tøj, Senge- og Lin-Klæder med videre. 4.) Kram=Vahre af adskillig Slags. 5.) En halv Actie udi det Frederichshaldske Sukker=Raffinaderie, som de derover udstæde trykte Catalogi nærmere udviiser. Thi maatte det behage de Lysthavende til ovenmeldte Tiid og Sted at indfinde sig, da Conditionerne paa Stædet nærmere skal blive bekiendt gjort. Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-24
vore villigen, No. 14. Onsdagen den 24 Augusti 1763. NS SOR TULEIN. TULLIN TULLIN! quel Dieu tinspire Dabord que Tu touches la lire, Mes sens ravis aux plaisirs saabandonnent, Et mon ceur agte tremblee, se rejoult, Se fache, sattendrit, Selon que tes notes Fordonnent.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-24
Bekjendtgjørelse. Hos Stadens Byefoged haver en vis Person indlagt 2de Rigsdalers BancoSedler, hvilke Hannem uafvidende, og ubekiendt af hvem, skal være indstukken i høire Kioel Lomme. Samme vil Han, fordi Han ej kiender sig berettiget dertil, ikke beholde; Derfore lader Byefogden herved bekiendtgiøre, at hvo sig for Hannem vil bevise, at være rætmæssig Eier af disse 2de Banco Sedler, til den skal samme vorde udleveret.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-24
Et Par hvide meget prægtig udsyede Tophængler tillige med en fiin Dreiels Seerviette og en Ramme, er for nogen Tiid bortstaalen. Skulde nogen findes som derom kunde give Underretning, behager de at melde sig i Bogtrykkeriet, da deres Umage. skal blive betalt, eller og om nogen haver kiøbt samme af Tyven, bliver deres derfor betalte Penge, uden mindste Forliis tilbage. leveret.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-24
Skipper Peder Wigh her af Byen, lader bekiendt giøre, at om nogen vilde fragte hans Jagt, enten det kunde være Øster eller Vester, de da vilde melde sig hos Christen Jacobsen i Vatterland. Nicolai Schøyens Kone udlaante i denne Vinter til en af sine Veninder en Regne Kappe, som ej er bleven bragt tilbage, hvo samme i hiemme haver, ombedes herved kiærligst at levere samme igien til sin Eiermand.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-24
Til Kiøbs. Hos Kiøbmanden Halvor Tønsberg, er tilkiøbs beste Slags Hollandsk Nøgel Ost samt en ringere Sort, som er meget god, for billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-24
Hos Enken Mad. Herholt er at bekomme alle Sorter af Sukker=tøi, og kand bestilles Sukker= og Mandel Brød af alle Art Størrelse og Godhed.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-24
Hos Andreas Christiansen, boende hos Ole Meier Billedhugger paa Hammersborg, fabriqveres og er til Kiøbs for billigste Priiser, allerbeste Sorter rødt og sort Lak, udi halve og heele Punde, eller saa meget som Liebhaberne forlanger. Til Leje.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-24
Udi Madame Sallig Joachim Berners Gaard her i Staden er Kramboen med Stue og Contoir, samt Pak=Kammer, Pak-Boe og Kielder fra Michaeli indeværende Aar til Leye at bekommes. Bekiendt giøres, at et smuk meubleret Værelse for en ung Person eller Cavallier, med eller uden Tiener, kand til Leje bekommes førstkommende Michaeli. Nærmere Efterretning faaes i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-24
Hos Christopher Povelsen Skoemager er adskillige Værelser til Leje, nogle forgifte Familier til Gaden, og oven paa en en Sahl og et Kammer, til anstundende, Mikkels Dag.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-24
Hos Peder Larsen Schøyen er til førstkommende Michaeli en Søeboed til Leje, bestaaende af en Underboed og 2de Lofter. med de derom liggende Svalgange, samt en Salt=Kaave a parte for sig selv. Liebhaberne behage at indfinde sig hos Eieren.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-24
Fødde og Døde. Fra 17 til 24 Augusti er i Byens Kirke døbt. 1 Barn: Begravne 8. Altsaa fleere døde end fødde.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-24
Auctioner. Da de, udi den over Afgangne Hans Excellence Salig General von Gruners Stervboes Effecter forfattede trykte Catalogi, fra Pagina 15 til 44, inclusive anførte Medailler, vare Myndter, Prætiosa og Curiosa af Søe-Væxter, Muschler og adskillig andet, saavel som endeel Mineralia & Fossilia, formedelst visse Omstændigheder ikke ved den allerede holdte Auction, er bleven solgt; Men nu efter Beslutning skal exponeres til offentliAuction her i Christiania den 3die October førstkommende, om Eftermiddagen Klokken 2 slet. Saa bliver saadant Liebhaberne ved dette Avertissement bekiendtgjort. Bogtrykkeriet er til Forhandling. needlagt: Andreas Berthelsons Englisk og Dansk Dictionary, indbunden for 4 Rigsdaler. Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-31
fordste terrigenz-Sedeele. No. 15. Onsdagen den 31. Augusti 1763. Ve Ve Følgende Vers er bleven indsendt under Devise. og Jeg Leer Landelig. Waag op fra fordum Tid, J Gamle, skiult i Jorden, See paa vor brave Mand, udaf den Verdslig Orden, See, hvor lyksaligt da et Land florere maae, Naar Øvrigheden ret sin Sag monne forestaae.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-31
Det blomstres nu som best, her allerlængst i Norden, Her dages op de Ting, som før laae skiult i Jorden; Bergverk, Glaspusterie, og andet saadant meer, Som naar vi liger ud af vore Hytter seer. Hav tak, O Konge Stor Kong Friderich den Femte, Som med Din Hielpe-Haand vor Norden aldrig glemte, Med Faderlig Omsorg, saa Landet; staaer i Floer, Hav Tusind gange Tak, Velsignet Konge Stoer. Hav Tak Du Norden Storm, en af vor Landets Sønner, Vi gratulerer Dig, Vor Konge paa Dig skiønner, Du griber Verket an, at styre som en Helt, Med Hielp og Vaagsomhed, som Du laae udi Felt. Du Bonde Mand kig ud af gamle Hytte, boelig. Som før har ligget stil i Hytten, ganske roelig; Lad Norden Stormen Dig i Næsen lidet slaae, Du Brød fortiene kand for dig og dine smaae. Glæd dig du Arbeids Mand Udlænding. og Jndfødde, Glæd dig, at du og kand af Veien ganske rødde. All Fattigdom og Gield med meere saadant sligt, Pas hver paa deres Kald med underdanig Pligt. i Jeg skriver ganske slet, velmeent skal det dog være; Gud styrk von Storms Mode Gud, selv Hans Verk regiere; En Nord=Mand skrevet har i slet Enfoldighed: Høy og Velbaarne Herr Bliv derfor ikke vreed.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-31
Om Ungdommens Underviisning. Det er unægtelig, at det Latinske Sprog i disse nyere Tider har tabt en Deel af det uindskrænkede Herredømme, som det fra umindelige Tider hid har havt i den Lærde Verden. Aarsagen dertil findes uden Tvivl ikke i Sprogets Egenskaber, som de der ere nok saa fuldkomne, som i noget andet Sprog, men bør meere meget søges i Omstændighederne. Man anseer den almindelige Læremaade, som noget kiedsommeligt, da man ey allene maae lære Sproget selv, men og de, dertil henhørende Bøger, den lange og kostbare Tid, som noget der kunde bedre anvendes, da man i stæden for at fatte et eneste Sprog ufuldkommen, kunde lære heele Videnskaber til Fuldkommenhed; og endelig den store Tvang, som noget der snarere trætter og qvæler Ungdommens medfødde Duelighed, end opmuntrer og bringer den for Lyset. At vilde reent afskaffe det for disse Uleyligheders Skyld, var at indlade sig i en endnu langt større, Vanskelighed, da de Lærde enten maatte lære alle polerede Folkes Tungemaal, eller og forene sig om at lære et andet Sprogfor at vedligeholde Samqvemmen og Brev vexelen om Videnskaberne. Vittigheden af denne Følge tillader ikke at giøre nogen Forandring i Henseende til Sproget selv men vel i Henseende til Læremaaden, og hertil foreslaaes følgende: Man veed, at Børn lærer det fornemste af deres Modersmaal inden de bliver 8 til 9 Aar gamle, og hvis man med Fliid vilde undervise dem, kunde de i samme Tid bringe det til en stor Fuldkommenhed. Hvorfor skulde et Barn ikke giøre ligesaastor Fremgang i det Latinske Sprog, naar det, fra Vuggen af, intet andet hørte, og følgelig intet andet talte end Latin. Der findes Exempler anførte i paalidelige Skribentere (See Morhof Polyhist. Litter, c. 9, lib. H.) at Børn af 4 Aar. har vidst at tale Latin med en forunderlig Færdighed, og Montagne en lærd Mand. i Frankerige var i hans Alders 7de Aar. saa fuldkommen i dette Sprog, at hans Lærmestere neppe overgik ham i Hurtighed til at tale det. Hans Underviisning. bestoed allene deri, at man fra Begyndelsen af talte Latin til ham og saaledes vænnede ham til at udtrykke sine Tanker i samme Sprog uden at give ham mindste Mistanke om, at man søgte at lære ham noget; thi Børn er stedse bange for alt som har Navn af Lærdom og Tvang. Paadenne Maade kunde den til Studeringer. bestemte Ungdom anvende de første Aar, en Tid, som dog for det meste drives bort uden Nytte, til at lære et Sprog, hvormed man i Skolerne henbringer sine beste Aar. Forsættelsen følger næste Uge.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-31
Fortsættelse til Bogtrykkeren. Jeg har meere at sige Dem, Min Herre, og da For For det andet er Deres Tryk ikke at den beste. Den er for grov og sluger formeget Rum. Et Kneb, som de uden tvivhaver lært af de skalkagtige Arke=Skrivere; men, det er ikke dem De skal efterabe. Bogtrykkerne i Kiøbenhavn, Sorøe, og Tronhiem bør være Deres Mynstere. Disse viide saa artig at blande det Almindeliges Fornøyelse med deres egen Fordeel, at denne sidste neppe mærkes. Saaledes skulle Min Herre og giøre. De ville derved tilvende Dem en almindelig Yndest, og det som deraf flyder, meere Arbejde, stærkere Avtræk, større Fortieneste. Endelig for det tredie er Stilen og Skrive=Rigtigheden som ofteste meget væmmelig. No. 3 og 4 ere nok at anføre til Beviis herpaa. Ventelig vil De svare: det er ikke Deres Skyld. De forfatte ikke selv Avhandlingerne: De have bundne Hænder. Kand saa være; men alt dette giør meget lidet til Deres Undskyldning. De staaer for Værket, altsaa bør dets Fuldkommenhed ikke være Dem ligegyldigt. Tvert imod, De bør anvænde alle Midler, til at befordre samme. De bør erindre Forfatterne: at de ikke enten vanskabe det Smukke ved Narre-Dragt, eller giøre det Stygge endnu fælere ved Sludervorenhed. De bør bede dem tænke førend de skrive og udtrykke deres Tanker rigtig og paa godt Norsk. Derved renses Sproget, derved forbedres Smagen, begge Deele vigtige nok for deres Opmærksomhed, værdige nok for deres Bestræbelse. Selv bør Min Herre nøye paasee den mindste Bogstav og Tøddel i Avsætningen, hvis Rigstighed giør en Hoben til eller fra i Læsningen.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-31
Saaledes haver jeg kortelig meddeelet Min Heerre, hvad fornemmelig findes at sige paa Deres Blade. De Fejl jeg derudi haver giennemgaaet staa meget lættelig at ændre, og skeer dette, som jeg skulle formode: da vil saadant meget forhøye den Priis man allerede har sat paa Dem for Hogtrykkeriets Forbedring, paa dette Sted. Indretningen er nyttig, hvorfore dens Begyndelse roses, og dens Tilvæxt, ønskes af Allemand.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-31
NB. Foregaaende Klager kand og skal blive næste Uge besvarede. Noget Andet. Den Viises skiønt Ringes Trøst. En Lykkens Kiæledag, i Mag der Dyd kand øve, Tit tænker mine Kaar mig Mod og Ære, røve, At Straaler af hans Glands mit stille Syn slaar ned, Nei, nedrig jeg just blev ved saadan Daarlighed. Jeg er og Menneske, end meer, jeg har den Lykke, Mit Liv med rolig Fryd, min Siæl med Dyd at smykke, Og nytter saa det Pund, mig gav Naturens Gud, At uden Pligters Gield jeg herfra glad gaar ud. Jeg Jeg følger Viisdoms Bud, see her min heele Ære. See min Lyksalighed! see Hiertets skiulte Lærre, Den giør i Modgang kiæk, med li Fornøjelig, Ja den i Skiæbnens Had tilsidst opløfter, mig. For udi blodig Krig, at gaae til Ærens Tempel. Man følger Fod for Fod Cæsarernes Exempel, Hvo har vel Hierte nok til deres Dyd i Fred,
Norske Intelligenssedler, 1763-08-31
Ved den en Hercules i Himlene fandt Sted. Jeg elsker ej den Pragt, som elsket ej kand giøre, Kuns en uværdig Siæl alt saadant kand forføre, Mig Ære sielden skeer, men gaar til rette Mand. Ei Daarens Last og Roes mig Ro betage Land. Jeg lyster ej den Lyst, som giør den mindre smager, Naturen gir mig nok, Naturen kuns indtager; Gaar man end videre, en Afsmaafølger paa, Som Frugten er af det, hvis Blomster jeg kand faae. Lad udi Rigdoms Skiød en Midas daglig sveve, Jeg med en nøjsam Aand i Livet veed at leve;
Norske Intelligenssedler, 1763-08-31
Ja udi bedste Leeg min friske Siæl fra Krop Med Døden selv tilfreds i Roe skal løses op. Nr.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-31
Til Kiøbs. Dersom nogen skulde finde Behag at kiøbe det efter Afgangne Skoleholder Friderich Haugen forfærdigede Engelske og Danske Dictionarium in Manuscript, hvortil allerede findes 61 Subscribentere, og tillige det Danske og Engelske, som mestendeels ogsaa er færdig, dog ikke reen skreven, vilde de behage at addressere sig til hans Efterleverske, som samme haver tilkiøbt sig, foruden en Deel andre vare Manuscripta, saasom: Dictionarier i adskillige Sprog, Geometriske Underviisninger, om hemmelige Curer, om Bogholderie, kunstige Forskrifter, Grundridser og Tegninger, med det meere. Liebhaberne. kand og melde sig i Bogtrykkeriet, da dem nærmere Efterretning kand meddeeles.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-31
Hos Andreas Christiansen, boende hos Ole Meier Billedhugger paa Hammersborg, fabriqveres og er til Kiøbs for billigste Priiser, allerbeste Sorter rødt og sort Lak, udi halve og heele Punde, eller saa meget som Liebhaberne forlanger.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-31
Fødde og Døde. Fra 24 til 31 Augusti er i Byens Kirke døbte: 4 Børn, Begravne 7. Altsaa 3 fleere døde end fødde. Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-07
NordJntelligenorde No. 16. Onsdagen den 7. September 1763.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-07
Fortsættelse. Om Ungdommens UnderviisninDe dueligste Børn fatter ofte strax Begyndelsen en uovervindelig Afskye for Studeringerne allene fordi man setter dem til at lære saa mange kiedsommelige Ting, saasom: Ord, Talemaader, Regler o. s. v. hvis Nytte og hensigt de ikke ere i Stand, til at indsee. En Deel, forlader derfor Studeringerne strax, andre, som tvertimod deres Tilbøyelighed bliver tvungne til at fortsette dem, giør af samme Aarsag liden eller ingen Fremgang. Hvilken en Fordeel vilde det da ikke være for Ungdommen, naar den ey allene blev befrie fra at lære det, som er dem meest ubehagelig, men kunde og fra det 9de Aar af uden Hinder begynde at lære Grund Sprogene, tillige med Videnskaberne? Den Jndvendning, at Sproget paa denne Maade ikke kunde læres med den udfordrende Nøyagtighed, troer jeg ikke har Sted, naar man setter forud at de Underviisende selv baade forstaaer det af Grunden og taler efter Reglerne. Ligesaa lidet bør man af en ilde i anbragt Patriotisk Nidkiærhed paastaa, at de Fædernelandets Sprog bør først læres. Thi naar Barnet slipper sin Underviiser, og kommer blant andre Folk, driver Nødvendigheden det snart til at lære sit Moders Maal. Men er der nogen, som ikke finder Smag i dette Forslag, saa er det gandske vist Mødrene, som man derved betog Leilighed til at kiælne for deres Børn. Dog herfra undtages de Fornuftige. Den største Vanskelighed synes at være, hvor man skulle faa Lærerne fra, og derpaa svares, at ligesom gode Belønninger ellers opmuntrer Folk til at paatage sig de vanskeligste Ting, saa er jeg og vis paa, at de ikke vilde blive Frugtesløse i dette Tilfælde. Et eneste Forsøg vilde uden Tvivl udrette mere i Henseende til Eftertiden end de beste bevægelses Grunde.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-07
Til Kiøbs forlanges. J Fald nogen skulle have Bass. FabrikSorani Thesaurus Eruditions Scholastice af Cellarii eller nyere Edition, og vil sælge den, da maatte det behage Eieren at melde det Bogtrykker Schwach, og tillige opgive Priisen, som veed Kiøbere til bemeldte Bog, naar Priisen er billig.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-07
Til Leie forlanges. Til en liden Familie behøves nogle smukke Værelser enten i første eller anden Etage, bestaaende af: En stor Stue, et Senge-Kammer, et andet smukt Kammer og nok et til Domestiqver, samt Kiøkken, Spise-Kammer, Ved=Skiul, og om mueligt Leilighed til en Koe med fornødne Lofte Rum til Høe. Hvo saadant maatte have at bortleje, behager at melde det i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-07
Tieneste søgende. Et ungt Menniske som ved Negotien, har udlært, søger Condition til Michaeli, enten ved Negotien eller ved Pennen; 6 terretning kan bekommes i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-07
En liden Dreng, som er 14 i sit 15de Aar, og som som kand godt Læse og Skrive, og besidder nogle gode Egenskaber desuden, søger at komme i et Contoir, Kramboe eller til anden anstændig Handtering. Den som skulde have ham behov, kand melde sig hos Monsr. Johan Gottlob Hederick her i Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-07
Bekjendtgjørelse. En skreven Bog, hvoraf i en hast kand sees hvad Hollandske Penger Renderer til i Norske, er at faae for en billig Priis hos Anders Molbeck Brun, Logerende hos Monsr. Møller i Grube Gaden, i fald der saa mange Prænumerantere skulde blive at Han kunde see sin Umage betalt, Dogen er udraget fra 8 til 40 tre fierdedeel ProCento in Clusive og kand hos ham tages i behagelig Øyesyn i fald nogle Liebhabere. derom vil behage at melde sig Dersom nogen skulde finde Behag at kiøbe det efter Afgangne Skoleholder Friderich Haugen forfærdigede Engelske og Danske Dictionarium in Manuscript, hvortil allerede findes 61 Subscribentere, og tillige det Danske og Engelske, som mestendeels ogsaa er færdig, dog ikke reen skreven, vilde de behage at addressere sig til hans Efterleverske, som samme haver tilkiøbt sig, foruden en Deel andre vare Manuscripta, saasom: Dictionarier i adskillige Sprog, Geometriske Underviisninger, om hemmelige Curer, om Boghol. derie, kunstige Forskrifter, Grundridser og Tegninger, med det meere. Liebhaberne. kand og melde sig i Bogtrykkeriet, da dem nærmere Efterretning kand meddeeles.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-07
Auctioner. Da de, udi den over Afgangne Hans Excellence Salig General von Gruners Stervboes Effecter forfattede trykte Catalogi, fra Pagina 15 til 44, inclusive anførte Medailler, vare Myndter, Prætiosa og Curiosa af Søe=Væxter, Muschler og adskillig andet, saavel som endeel Mineralia & Fossilia, formedelst visse Omstændigheder ikke ved den allerede holdte Auction, er bleven solgt; Men nu efter Beslutning skal exponeres til offentlig Auction her i Christiania den 3die October førstkommende, om Eftermiddagen Klokken 2 slet. Saa bliver saadant Liebhaberne ved dette Avertissement bekiendtgjort.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-07
Døde. Fra 31 Augusti til 7de September, ere 3 Begravne. J Bogtrykkeriet er til Forhandling. At Verdens Løn er ondt for godt, Skam og Skade, Had og Spot, andre hielpe, selv sig stelpe, andre glæde, selv at græde, kand bevises og oplyses af følgende gamle Historie, fornyet og forøget fremstillet afH. Bork, sælges indbunden for 8 sk. Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-14
Seddeele.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-14
Nordske Jntelligen No. 17. Onsdagen den 14. September 1763.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-14
Oeconomiske Tanker. Opmuntringen i den 5te Jntelligenz Sedel er Aarsag, at jeg denne finde fremfører noget om den i gamle Dage saa bekiændte og berømte Plante eller Urt Cytisus. Der findes derom hos de gamle, følgende Beretning, som i de Brunsviger, Samlinger og i Stephen Switzens Beskrivelse over de gamles Cytisus videre er sadt i Lys, og for vore Tiders Jordbrugere roset. Den kom først fra Øen Cythuus, i Archipelago og derfra over heele Grækenland, siden til de Romerske Herredømme. Den voxer ongefær 3 til 4 Spands højt, har træagtige lange Qvister; Stammen er graaagtig og Bladene seer ud som Kløver. Han saaes, eller plantes i den maverste og tørreste Jord, taaler Heede og Kulde, og er det bedste Foer for Creaturene, ja saa godt som Havre. Den varer længe, saa at den er bleven kaldet en alle tider varende Foer-Kløver, bliver ved, end og om Vinteren at grønnes, og er god for Sygdom iblant Creaturene. J Spanien, Frankrige, Schwitzerland, Engelland, Skotland og Tyrkiet har man med stor Nytte dyrket denne Plante. Om den vil begaae sig her i Norge, maa Tiden lære En anden gang om Cytist Saae ning, eller Plantning. B. S. Om Verdens Forfængelighed. Hvad er Verdens Pragt og Velde; Ere, Rigdom, Sølv og Guld Vil sig nogen til den helde: Snubler han, ja gaar omkuld, Store Slotte, Herre Sæder, Høye Tituler og Rang, Blinde synet Hierter glæder, Men omsider gaar sin gang; Skiønhed, Styrke, Byrd og Stamme, Nemme, Viisdom og Forstand, Af Naturen vi annamme, Døden dog ej hindre kand; Venner, Selskab, Fryd og Gilde, Spil og Leeg, Musik og Sang Stiæle Tiden, Timen spilde Giør til Livet Veyen trang. Om vi end, som smaa Monarker, Havde ferske Søer og Strand, Grønne Skove, Fiske-Parker, Enge, Vange, Jord og Land, De dog visne skal som Blade; Den allerne siges riig: Som paa Gud vil sig forlade J hans Ord forlyste sig.
Norske Intelligenssedler, 1763-09-14
Anmærkninger. over den i No. 15 og 16 indrykkede AvhandlinOp Om Ungdommens Underviisning. Jeg veed ikke fra hvilken Side dette Jndfald skal betragtes. Fra den latterlige? ne; dertil er Stiilen alt for stor, Udtrykkene alt for bagstadige. Fra den alvorlige da, ikke heller; Jndholden nægter det. Her staaer jeg - - - Bie lidt - - - Nu veed jeg det. Skiemt og Alvor have en fælles Anpart i denne sindrige Avhandling. Forfatteren, den lærde Forfatter der kiender Morhof i sin ægte Størrelse, den kloge Forfatter der føler Styrken af sammes vittige Forslag, han, og ingen anden, er klygtig nok til, paa en saa artig, saa grundig og overbeviisende Maade at laste og lære sit dumme Fødeland. Den Fejl, man her til Lands begaaer i Ungdommens Underviisning, en Fejl saa farlig, saa betydelig for Staten, bringer ham nu en ædel Rørelse. Han betragter Ungdommen som Deele der virkelig ere bestemte til det Almindelige Hele, som Støtter paa hvilke Naturen har besluttet at hælde Norges Velstand og Lyksalighed. Hvad Skade, om disse ikke rigtig passe. Hvad Ulykke om de ikke ere vel dannede, Denne Av pasning, denne Dannelse arbeides paa de lærde Værkstæder, Scholerne; men, desværre, kuns i en forvirret, i en bag vendt Orden. Det første sættes sidst, det mindre foredrages det større, og saadant er Grunden til en af de alleruhældigste Følger. En Deel forlade derfor Studeringerne strax, andre, som tvertimod deres Tilbøielighed blive tvungne til at forsætte dem, giør av samme Aarsag liden eller ingen Fremgang; Dette skal sættes en Pind for. Til den berømmelige Ende fornyer vores velmeenende Forfatter en gammel Tanke, laant af hans alvidende Lærre Mæster Hr. Morhof. Han formeener: at Børn fra Vuggen av burde intet andet høre, og følgelig intet andet tale end Latin. Han anbringer derpaa et Par høist opbyggelige Exempler, og endelig slutter han højtideligen, at paa denne Maade kunde den til Studeringer bestemte Ungdom anvende. de første Aar, en Tiid, som dog for det meeste drives bort uden Nytte, til at lære et Sprog, hvormed man i Scholerne henbringer sine beste Aar. Hvor fyndige, hvor dyrebare ere ikke disse Tanker, Dog, intet er saa vigtigt at jo noget derimod skulle indvendes. En Himmel-Sandhed, som ikke har kundet gaae vores skarpseende Forfatter af Sigte. Han giør sig selv en hurtig Jndvending og affærdiger den i en Hast. At Sproget, saa lyder Ordene i Grund-Texten, paa denne Maade ikke kunde læret med den udfordrende Nøiagtighed, troer jeg ikke har Sted, naar man sætter forud at de Underviisende selv baade forstaaer det af Grunden og taler efter Reglerne. Fortsættelsen følger:
Norske Intelligenssedler, 1763-09-14
Til Kiøbs. Hos Truels Jacobsen er til Kiøbs for billige Priiser: Gode Caffee-Bøner, Hollandsk Nøgel-Ost, Lemoner, Top-Sukker, Samfængt Hollandsk Liin, endeel Specefrier, og endeel gode rød og hvid Franske Viine.