JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-06-28
Da det for Sundhedens Vedligeholdelse maa være af Vigtighed at bortrydde, saavidt mueligt, alt hvad der hindrer Udbredelsen af frisk Luft og Reenlighed, saa bliver herved paabudt: De i og ved Gaardene og Stederne her i Byen værende Møddinger skulle inden denne Uges Udløb udføres paa Marken, og skal derefter indtil videre al Ureenlighed bortføres fra Gaardene og Stederne hver anden Løverdag inden Middag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-06-28
J de Strømme, der løbe igjennem Byen maae ingen Hunde eller Katte druknes eller døde henkastes; ligesaalidet maa nogen anden Uhumskhed der nedsænkes. Alle Rendestene saavel paa Gaderne som i og ved Gaardene og Stederne skulle dagligen udskylles med frisk Vand og dette maa fortrinligviis iagttages af alle Garvere, Skomagere, Feldtberedere og Slagtere, hvilke tillige have nøie at overholde, at intet stillestaaende Vand eller anden Ureenlighed bliver henstaaende i deres Gaarde eller Rendestene. Overtrædelse af disse Paabud vil blive anseet med Mulct. Ribe Politiekammer den 28de Juni 1831. Trand. berg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-06-28
Placat. Løverdagen den 2den Juli næstkommende Formiddag Kl. 11 bliver paa denne Byes Raadstue bortsolgt ved offentlig Auction 12 Tdr. Byg til 22 Pds. Vægt Skjeppen. Paa Auctionsstedet erfares Conditionerne, hvoriblandt at sufisante Kjøbere gives Henstand med Betalingen til Mortensdag. Lysthavende indbydes. Ribe d. 27de Juni 1831. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-06-28
Chara.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-06-28
Løverdagen den 2den Juli afseiler Skipper Søren Petersen med et nyt og vel indrettet Skib til Kjøbenhavn, hvorhen medtages Fragtgods og Passagerer, saavel som de til Kongens Tjeneste udskrevne Recruter. Vedkommende melde sig hos Kjøbmand L. C. Petersen, i Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-06-28
J Overeensstemmelse med den 20de 5 i Forordningen 27de September 1799 om Trykkefrihedens Grændser, bekjendtgjøres herved Domslutningen af den i den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, Mandagen den 6te Juni 1831, i Sagen: Fr. & Ed. Gotschalk, contra Hevliger. afsagte Dom, ved hvilken er kjendt for Ret. Hovedcitanterne, F. & Ed. Schotsalck, bør for Contracitanten Hevligers Tiltale i denne Sag fri at være, derimod bør de af Contracitanten om og imod Hovedcitanterne i det under Sagen Omhandlede i Addresse, Contoirets Efterretningers 73de Aargang Nr. 2 indførte Vers betitlet: Nytaarsønske til F. & Ed. Gartnersværbrugte utilbørlige og fornærmelige Udladelser og Hentydninger, døde og magtesløse at være, og ikke komme Hovedcitanterne til Skade paa Ære, gode Navn og Rygts i nogen Maade, samt Contracitanten for sit i saa Henseende udviste Forhold til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 50 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-06-28
Processens Omkostninger betaler Contracitanten til Hovedcitanterne med 25 Rbd. Sølv. Contracitanten forelægges herved 8te Dage til at foranstalte det af ham den 11te April d. A. fremlagte Jndlæg afskrevet paa stemplet Papiir. Det Jdømte at udrede inden 15ten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Justitscontoiret i Den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn den 8de Juni 1831. Hoff Mandagen den 1ste August 1831. om Eftermiddagen Kl. 1, bliver efter Reqvisition af Overkrigscommissair, Procurator Holst i Horsens, som Mandatarius for Handelshuset Andresen & Schmidt i Kjøbenhavn foretagen offentlig Auction paa Tingstedet i Bjerre til Bortsalg af følgende af Stiftamtmand Thygeson til fornævnte Handelshuus som haandfast Pant deponerede Obligationer. 1. En Obligation, udstædt af Peder Andersen i Emborg, Rye Sogn 19de Julii 1820, til Beløb 2,590 Rbd. 46 s. Sølv, hvorved er givet 1ste Prioritet i Debitors Gaard i Emborg, Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 enhalv Alb., Skovskyld 1 Skpr. 2 Fdk. enfjerdedeel Alb. En Ditto, udstædt af Christen Nielsen i Damgaard, Thyrregod Sogn, 15de Junii 1807, stor 500 Rbd. Sølv, der giver 1ste Prioritet i Debitor Gaard af Hartkorn Hovedgaardstaxt 4 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdk. tofemtedeel Alb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-06-28
En Ditto, udstædt af Hans Pagel i Horsens 19de April 1817 stor 3,200 Rbd. Sedler, med 1ste Prioritet. i Stedet No. 242 i Horsens, og En Ditto, udstædt af Therkel Nielsen i Aastrup 24de Junii 1817 for 1000 Rbd. Sedler, med Prioritet i Debitors Gaard i Aastrup, Fenling Sogn af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 3 Fdk. 1 enhalv Alb., Skovskyld 1 enhalv Alb. Conditionerne, samt Obligationerne ligge til Eftersyn hos Overkrigscommissair Holst i Horsens, og bemærkes, at denne Bekjendtgjørelse tjener saavel til Debitor Stiftamtmand Thygesous, som Lysthavendes Efterretning. Bierre, Hatting Herreders Contoir paa Dangaarden With. den 20de Junii 1831. Den for sin skjønne Beliggenhed bekjendte GaardWranderuphaugaard, med underliggende Huse, beliggende trefjerdedeel Miil fra Kolding i Seest Sogn, Aandst, Herred, Ribe Amt, agter Eierinden underhaanden at bortsælge. Bemeldte Gaard, hvis Bygninger ere vel vedligeholdte, og indeholde flere gibsede Værelser, afgiver Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden; og samme har et Areal af 184 Tønder Land a 14000 Alen, hvoriblandt 22 Tønder Land er bevoret med Bøge= og Egeskov, hvoraf aarlig uden Skade kan hugges 30 a 40 Favne Træe. Af Enghøe avles aarlig 200 a 250 Læs, foruden 50 Læs Kløver. Den aarlige Udsæd er 18 Tønder Rug, 16 Tønder Byg, samt Havre og Boghvede i Forhold dertil. Af Besætningen, som for Tiden bestaaer af 36 Køer foruden Ungkvæg, og 8 Heste, kan en Deel medfølge i Kjøbet. Desuden tilhører Gaarden, foruden en smuk Have, et Ørtefiskerie i den tæt forbi samme løbende Kongeaae, og flere Fiskedamme paa dens Marker. Jorderne ere udskiftede af al Fælledsskab, og omhegnede med levende Hegn. Hele Afgrøden kan følge i Kjøbet, og en Deel af Kjøbesummen blive staaende i Gaarden paa første Prioritet. Liebhaverne behage at henvende sig til Eierinden paa Wranderuphaugaard pr. Kolding, den 20de Junii 1831, Maria sal. Hansens.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-06-28
Ved Proclama, som vil blive læst ved Hierm Binding Herreders Ret og den kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Gaardmand Jens Nielsen Moesgaard af Aldershvile i Hierm Sogn, indkaldede med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den Nellemann. 20de Junii 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-06-28
Creditorerne i Boet efter afdøde Gaardmand Poul Petersen og ligeledes afdøde Hustrue Karen Christensdatter af Abildholdt i Vorberg Sogn indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den Nellemann. 20de Junii 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-06-28
Creditorerne i Boet efter afdøde Gaardmand Laus Madsen af Struerdahl i Gimsing Sogn indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel for at ligitimere og paasee deres Arveret, Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den Nellemann. 20de Junii 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-06-28
Et ungt Menneske, der har sært: Mathematik, Calligraphie, Geometrisk-, Maskine, Skibs- og Frihaandstegning, Skibbyggerie, Skibsconstruction, Land- og Söekaartstegning, med dertil hen hörende Opmaalinger, og desuden de almindelige Skolevidenskaber, önsker sig anbragt ved et Skib byggeri (Hovedstudium) eller i Mangel deraf, som Fuldmægtig paa en Herregaard, et Contoir, eller i et privat Huus, hvor han tillige vilde give Börnene Underviisning i ovennævnte Videnskaber, Reflecterende behage at henvende sig til S. T.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-06-28
Hr. Gjestgiver Ussing i Ribe, som anviser den Søgende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-06-28
Huset No. 280 i Grønnegade, er underhaanden at erholde til Kjøbs, eller til Leie, til førstkommende Michaeli Fløttetid, naar man derom henvender sig til Berg, Degn til Norfardrup Menighed. Fardrup Sogns Degneboelig den 22de Juni 1831. Spøl er daglig at bekomme hos R. Rahr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-06-28
J et Huus i Skolegaden er en Boepæl at faae tilleie til næste Michelsdag, bestaaende af en Stue, et Sogvekammer, et mindre Kammer, Spisekammer og Kjøkken, samt Gaardsplads og et Stykke Havejord. Jens Knudsen. Ribe d. 24 Junii 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-06-28
Hos Undertegnede faaes godt Byg i enkelte Tønder, for 3 Rd. 8 s., og godt Havre for 2 Rd. Cour. Havren sælges noget billigere naar der tages 10 Tønder, Kleisdorff. deraf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
aller Kongelig. privilegerede. naadigst. Stifts Alder. AdresseAviv, og med Brevposten. som forsendes. overalt i Danmar, og Hertugdommene. Fredagen den No. 52. 1ste Julii. ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
Udenlandske Efterretninger. Polen. Den polske Generalissimus har foretaget en østlig Bevægelse mod Kreut, som paa beg e Sider stod i Forbindelse med Hovedarmeen. blotsk og Rüdiger i Lublin. Hele Woysk. lodlachien er ved denne Operation bleven renset for Fjenden. Kreus trak sig tilbage, uden at levere rogen betydelig Træfning; han skal paa den nordre vide af Bug-Floden have forenet sig med den rus ske Hovedarmee, som har concentreret sig og gjør Mine til ved Plotzk at sætte over Bug-Floden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
Den keiserlige Garde staaer Makow, lydvestlig forstrolenka. For at møde dens Foretagender har en polske Armee trukket sig tilbage til Praga d. 19de unii. Dette Foretagende synes ellers at være kom net Polakkerne lidt uventet; men maaskee det har væ et Skrezinekis Plan ved denne Marsch mod reutz at lede den russiske Armees Opmærksomhed, en paa den Kant og faae den til at trække længere, mod Østen. Hvorledes det nu end forholder sig, saa maa det være Polakkerne vigtigt at forhindre den Over angen. Jfølge Efterretninger fra den polske Grændskal Besætningen i Praga have faaet Ordre til at ykke ud mod Russerne, da Man ikke kunde oppebie Hærens Ankomst. Man kan nu see store Begivenheer imøde. - Efterretningerne om Toget til Lithauen ere særdeles gode. Det skal ikke være andt, at Gielgud bliver forfulgt af noget betyde at Corps. Nu, efterat han har forenet sig med Schamaiterne og en Afdeling af Litthauerne, ogjør hans Stridskræfter 40,000 Md. Sit Artilerie har han forstærket med 16 Kanoner; 8 fratog nu Gen. Sacken, og 8 fandt han hos Jnsurgentere. Ved sit Corps har han omtrent 1000 Fanger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
ifølge den Warschauer Statstidende har han deelt i hele Armee kun i 2 Hovedcorps, det ene mod Ø. i Wilna, det andet mod N. V. til Polangin. Gen. Dembinski forbandt sig med Jnsurgenterne over Olita, hvor Man slog en Broe over Niemen, formedelst hvilken han har erholdt Stafetter fra den litthaulske Gen. Tyskewitz, der allerede stod i Forbindelse med Gen. Chlapowski. Denne General skal have erobret 20 Kanoner i de Batailler, han har leveret ved Pruszana, Bielsk, Slo nim, Wilkomierz og Skidel. Efter de seneste Efterretninger staar han nu i Lida, og er derfra i Begreb med at rykke mod Wilna. Han skal have vundet en betydelig Seier over den mod ham detascherede russiske Gen. Knorring. Litthauerne, have indtaget Bobruysk ved Berezing. Man erfarer derom følgende: Den derværende Gouverneur havde for Fæstningens Proviantering udstædt den Befaling, at der skulde leveres 1000 fuldladte Vogne med Levnetsmidler. Jnsurgtnierne forklædte sig i Land folkenes Dragt, stak hemmelig Vaaben til sig og kom saaledes med Transporten ind i Staden. De toge strax Gouverneuren fast, befriede de polske Fanger, og bemægtigede sig Fæstningen uden at gjøre et Skud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
Jnsurgenterne i Litthauen have hidindtil udstaaet haarde Lidelser. De maatte skjule sig for Russerne i Skove og Moradser, saaat Hunger og Sygdomme, bortrev flere af dem end Sværdet. Med saa mange Elendigheder og Hindringer have de dog i det Hele strakt 15000 russiske Soldater til Jorden. - Fra Pulawy og Kazimierz er paa en og samme Tid kommen Efterretning til Warschau, at Fienden trækker sig tilbage til Bug-Floden. Rüdiger, som anfører de her staaende Tropper, omtrent 16,000 Md. er omgivet af de polske Generaler Rybinski, Romarino og Chrzanowski. Den 19de Juni skal det mellem Lukowo og Kotk være kommen til en Træfning. Personer fra denne Egn forsikkre, at de tidlig om Morgenen havde hørt en hæftig Kanonade, som dog kun varede kort. Det hed der, at Chrzanowski har vundet betydelige Fordeele.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
- Fra Podolien og Ukraine ere Efterretningerne sparsomme og endnu mere vaklende end de fra Litthauen. Da Afstanden fra Warschau er saa stor og Fjenden gjør det vanskeligt at færdes, saa lader det sig let forklare. Hertil kommer desuden, at de Beretninger, som komme over Preussen eller Østerrige, ofte ere partiske, og at det varet temmelig tænge, inden Man faaer de officielle Rapportet. Den 12te Juni ankom fra Wolhynien til Zamocen Skare af 300 bevæbnede Jnsurgenter under Anførsel af Kapitain Rozyzki. Paa Marschen havde de opsnappet 140 Transportvogne og 50 Ammunitions vogne for den russiske Hær. - Hvis det lykkes Polakkerne at hindre den russiske Armee fra at komme over Weichselen, saa er der gode Udsigter. Den russiske Armee er saa at sige afskaaret fra Rusland. Gielgud og Clapowski agere med Held i Litthauen. Wolhynien foruroliges af Jnsurgenterne, saa at Russerne ikke derfra kunne faae Tilfor sel; Podolien beskjæftiger Gen. Roths betydelige Corps; Rüdiger staaer Fare for en fuldkommen Afsondring fra de øvrige russiske Afdelinger; Kreushar forladt Podlachien og gaaer ind i Plotzk I dette Woymodskab staaer den russiske Hovedhær samlet og vil sætte over Weichselen. Hvis ikke den preussiske Regiering viste sig uretfærdig nok til at forsyne Russerne med Alt, hvad de behøve, medens den forbyder under Trudsel af streng Straf at yde Polakkerne den mindste Hjælp, saa vilde det see galt udfor Keiserens Armee. Dens Forfatning er endda maadelig nok.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
Rusland. Der er i Berlin megen Tale om de angivne Uroligheder i det indre Rusland. Man fortalte, at det var ei blot i Kjew og Omegnen at de havde udbredt sig; men det skulde være udartet til en almindelig Opstand lige indtil Moscau, saa at forbindelsen imellem denne Stad og Petersborg var ophørt. Om det end er sandt, saa er det dog ikke at undre over i den nærværende Tingenes Stilling i de polske Provindser, at Man ingen tilforladelig Underretning endnu har faaet derom. - Af de Yttringer, som Gen. Orlow under sit korte Ophold i Berlin, lod falde, erfater Man, at Grev Diebitsch havde besværet sig for Keiseren over de Vanskeligheder, som lagdes hans Dispositioner i Veien, og anmodet ham om enten at udnævne en Overgeneral, hvis befalinger fandt mere Gehør, eller ogsaa forsyne ham med Fuldmagter, som tillode en kraftigere Jndskridelse. Herpaa blev Grev Orlow sendt til Armeen. Han fandt der Stemningen, som Feldtmarschallen havde skildret den. Deraf synes det uden for al Tvivl, at der er Gjæring i den russiske Armee (Misfornøielse og Nedslagenhed 2). - Der berettes fra Memel, at Paskewitsch Erimanski er kommen dertil og vil strax begive sig derfra over Preussen til Armeen i Polen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
Jtalien. Den franske og engelske Gesandt i Rom have forelagt Paven en Protocol, hvori han bliver opfordret til 1) at skjænke fuldkommen Amnestie. 2) De geistlige Godsers Bestyrelse ved en verdslig Commission. 3) Budgets Antagelse ved et Repræsentant-Kammer. 4) Trykkefrihed. Paven skal ikke være utilbøielig til disse Grundsætningers Antagelse. Cardinalerne derimod ere meest imod den. Cardinalen Pro=Stats-Secretær har udstædt en Bekjendtgjørelse til Beboerne af Legationerne, som er i det Hele tilfredsstillende. Den lover en friere Forfatning og flere borgerlige Rettigheder. Hver Legation skal bestyres af en Regjeringscommission af 4 Medlemmer, af hvilke den ene i Egenskab af Præsident skal fore Titel af Prolegat. Den forrige geistlige Administration bliver vel saaledes afskaffet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
Frankrig. Den franske Flaade under AdmiralHugon er bestemt mod Rusland. Den er bleven seet ved Mahon, og i Portsmouth, heder det, venter Man dens Ankomst forat forene sig med den engelske og derfra i Forening med denne at afgaae til Østersøen. Det ministerielle Blad Journal des Debats indeholder en lang Artikel over de polske Anliggender, som slutter saaledes: Maatte de europæiske Cabinetter vel betænke, at Øieblikket til en eftertrykke. lig og afgjørende Jntervention er kommet, Man maa for enhver Priis giøre Ende paa den frygtelige Blodsudgydelse. Polen har fortjent noget Mere end blotte Ønsker. - De belgiske Anliggender nærme sig deres Afgjørelse. Man næret Haab om en hurtig Ende paa den langvarige Crisis. Som der fortælles, skulde det allerede være kommet til Overeensstemmelse mellem Gefandterne, de belgiske Deputerede og Prinds Leopold, saaledes at han skulde have Tronen og Belgiernes Fordringer tildeels indrømmes dem, da den russiske Ge fandt erholde nye Jnstructioner, som forandreddede Alt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
Kongen af Holland skal paa samme Tid fra Petersborg have faaet Opmuntring til at angribe Belgien. Der skrives fra Paris, at Talleyrand ved en Coureer har faaet Ordre til for enhver Priis at tilendebringe Underhandlingerne. Belgiske Blade tale om, at Lord Palmer stion, Tilhænger af den hellige Alliantse, skal gaae ud af Ministeriet og Lord Durham, Greys Svoger og en Ven af Belgierne, sættes i hans Plads. J det Øjeblik, da Ruslands Anseelse lader til at ville gaae under, da dets Jndre hjemsøges af Opstand, da Kongeriget Polen staaer frem i sin fordums Omfang, da de polske Hære overvinde de russiske Troppemasser og Krigen tager en for Rusland i det mindste for Tiden ugunstig Vending, da en mægtig og stor Deel af det østerrigske Monarkie erklærer sig høit for Polakkerne og forlanger Hjælp for dem af sin Monarch, da Frankrige og England, Verdens mægtigste Stater, true med at træde frem paa Kamppladsen for det tappre, før undertrykte polske Folk, i det Øieblik Keiseren af Rusland har Leilighed til at vise den Magt, hvorom Man for kort Tid siden hørte saa store Ord. Han maa raabe paa Himmel og Jord, og det vil ikke bringe ham ud af den Knibe, han har bragt sig i ved sin overdrevne Forestilling, om "det mægtige Rusland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
Udenlandske Efterretninger. Hs. Durchlauchtighed Hertugen af S. H. Augustenborg, har tilladt, at det Sønderborgske Slot maa indrettes til Cholera 1 Lazareth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
Itzehoe, den 17de Junii. I Gaar Eftermiddags Kl. 3 enhalv udgod en skrækkelig Skylregn, ledsaget af Hagel, sig over vor Bye. Mange Vinduesruder ere ituslagne; Chausseen fra Byen til den Lybske Brønd blev af Vandstrømmen tildeels opreven og meget beskadiget. Ad de steile Gader i Byen førte det nedstrømmende Vand store Masser af Sand og Stene med sig, som optaarnede sig udenfor Husene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
Ugrundet er det i nogle Dage almindeligt udbredte Rygte, at der skulde være udbrudt Cholera paa Jsland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
Under Jndsendt læses følgende i Randers Avis: Ertlæring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
J Anledning af den Strid, som har reist sig af den Recension over Professor Rafus Oversættelse af de nordiske Oldskrifter, som jeg havde indsendt til Redactionen af Maanedsskrift for Literatur, finder jeg mig foranlediget til at erklære: 1) at jeg ikke har fundet mig beføiet til at blande mig i den, da Professor Rain ikke selv har villet (?) træde frem, og da jeg intet har at gjøre med lidenskabe: lige Jntervencenter, eller med dem, som uden mindste Sagkundskab troe med deres blotte Autoritet at kunne omstøde klare Beviser; 2) at jeg finder den ubeviste og ubevislige Paastand i de cumenterede Oplysninger kun lidet fornuftig, at jeg skulde have skrevet Recensionen af faare nædle Bevæggrunde, og at Misundelse og Avind skulde have ført min Pen, hvilken Paastand jeg til Overflod erklærer at være aldeles urigtig og ugrundet; 3) at det er mig aldeles ubekiendt, hvor høi Rang der maatte udfordres til at kunne give Stemme i et videnskabeligt Anliggende, hviltet Bestyrelsen for det kogl. nordiske Oldskriftselskab synes at forudsætte som nødvendigt, for ikke at udsætte sig for at mistænkes fornædle Hensigter (see Doc. Opl. S. 30), og endeligen 4) at jeg i at afskrive Professor Rains lærde Titler blot fulgte den simple bekiendte Regel: "Man mus Nie manden die Titel verkurzen, die er fich selbstheleigt. For mig var det ogsaa umuligt at vide, hvorvidt Prof. Rain maatte være af samme Mening, som den Mand, fra hvem jeg - som maaskee er noget skjødesløs med Titulatur - engang erholdt et Brev, indsluttet i en Convolut, paa hvis indvendige Side alle de Titler, Manden ønskede sig givne, vare opskrevne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
Etatsraad Thaarups Svar til Redactionen af Maanedsskrift for Literatur har afskrækket mig fra at lade denne Erklæring indrykke i Dagen; jeg haaber derfor, De har den Godhed at indtage den i deres Avis, ligesom jeg beder enhver upartisk Bladredacteur at optage den i deres respektive Aviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-07-01
Den 1ste Juni 1831. Recensenten af JomsvikingaaSaga og Knytlinga. S. T. H. J. M. Elmenhost, Redacteur af Randers Avis. Anviisning til Forebyggelse af Smitte ved indtræffende Cholera-Epidemie. (Sluttet.) 3) De sørge for, at en saa reen Luft, som muligt, omgiver den Syge. Desaarsag fjernes fra Værelset alt overflødigt Boehave, Klæder, smudsigt Linned, og især den Syges Udtømmelser snarest muligt; ligesom ogsaa mange Syges Ophold i et lille Værelse maae undgaaes. Vinduer og Dørre aabnes ofte, eller holdes efter Omstændighederne bestandigt aabne. Man benytte desuden Røgningen med salpeterfure eller Chlordampe. For at tilberede det første Slags, kommer man omtrent 1 Lod fiin pulveriseret Salpeter paa en Skaal af Glas, Porcellain eller Falance, og hælde lidt efter lidt i Lod Vitriol=Olie til, idet man oftere omrører Blandingen med en Glasslang eller Pibestilk. Man maa ei lade Metal, Træ, Straae eller dyriske Bestanddele komme i Berørelse med Massen. For at tilberede Chlordampe, overgade man 9 Dele pulveriseret Kiøkkensalt og 8 Dele pulveriseret Bruunsteen (samlet faaes et lignende Pulver paa Apotheket under Navn af Pulver til faltfare Røgelser) med 16 til 18 Dele Vitriol=Olie, hvilken man forsigtigen fortønde med 12 Dele Vand, der lidt efter lidt i smaae Portioner gydes til Syren, indtil den derved hver Gang frembragte Hede ophører. Mængden bestemmes efter Værelsets Størrelse. Man kan ligeledes nogle Gange dagligen i Værelset, stænke en Oplysning af 2 Lod Chlorkalk til en Flaske Vand. Udvillingen af Chlorgas maa helst foretages paa en Tid, da Jngen opholder sig i Værelset, eller i saa ringe Grad, at Lungerne ikke derved blive angrebne.