Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-05-11
Fra Venedig skrives, at mand med sidste Breve fra Constantinopel var berettet om, at Freds-Handlingen imellem det Ottomanniske Rige og Thamas Kouli-Chan pan nye igien var afbrudt, saa forlyder det og, at Tørkerne gjorde store Anstalter til Krig baade til Lands og Vands, og at Stoore-Viziren inden kort Tiid skulde afgaae med en Escadre hen til Assoph, for at indlegge Hielpe-Trouper udi denne beleyrede Fæstning. Fra Mantua, berettes, at Gouverneuren Ladron til Parma havde erholdet befaling af Hertugen af Montemar, at indrømme Staden og Fæstningen til den til samme Ende sig indfindende Tydske Officier. Samme Ordre skal og være afgangen til Gouverneuren udi Placenzia General Gazola, og befinder der sig ikkun faae Spanier tilbage i de Farnesiske Staater. De udi det Modenesiske indqvarterede Franzoser begynder endelig at lave sig til Bortmarchen, da alt deres udi Magazinerne hidindtil værende Forraad er fortæret. Fra Paris. skrives, at der vel gaar et Rygte om, at Store Sultanen paa haarde Vilkaar skulde have maattet slutte Fred med Persianerne, men mand vi ikke endnu troe saadant. Ellers taler mand her meget om en Off- og Defensiv Alliance, som skulde oprættes imellem dette og det Keyserlige Hoff, og det førend den almindelige Fred blev forkyndet. Med yngste Breve fra Dantzig notificeres, at Kong Stanislaus endnu opholder sig paa Stoore Cron-Skatmesteren Greven af Ossolinski hans Land-Gods ved Angerburg, og at hand ey for Maji Maaneds Udgang afreiser til Mendon. Udi den Haag. vil mand vide, at Portugieserne, som over et saa stort Antal Spanske Troupers Hiemkomst til Spanien ey vare lidet bekymrede, igien gave sig tilfreds, efterdi mand er kommet i Erfaring, at en saa hastig Spaniernes Udmarsch af Jtalien er en Virkning af eendeel eftertrykkelige Ord, som en vis Ambassadeur til Madrit havde ladet falde omAftrædelsen udi Jtalien, og det Spanske Hof derfor har holdet det for raadeligt at sætte sine Trou per jo før jo heller i Sikkerhed. Hvorefter alt saadet Toscaniske gandske er forladt af de Spanske Fra Wien, forlyder, at den 26 April blev Deres Durchl. Prinz Eugenii Liig med stor Pragt og en herlig Liig-Begiængelse begraven udi den her værende Dom-Kirke til St. Stephan. Deres Durchl. havde intet Testamente efterladt sig, og ofte talt om i levende Live, at hand havde forhvervet all sin Formue udi den Keyserlige Tieneste, hvilken og derfore ligeledes igien maatte hiemfalde til Deres Keyserl. Majest., hvorfore det staaer til at vente, hvad derom bliver sluttet. Høystbemeldte Prinds havde 33 Aar presideret udi det Keiserlige Hof=Krigs-Raad, og staaet 53 Aar i den Keiserlige Tieneste. Med tilforladelige Breve fra Constantinopel forsikres, at de Tyrkiske og Persianiske Krigs-Hærer virkelig vare rykkede i Marken mod hinanden, og at den første havde været saa u-lykkelig at blive af den sidste gandske indelugt saaledes, at Tyrkerne kunde hverken komme frem eller tilbage, uden at vove en Træfning. Fra Basel debiteres, at det Turinske Hof, efter forlydende, havde ladet giøre denne Forestilling, at Kongen af Sardinien havde vel samtykket udi de imellem Keyseren og Deres Allerchristeligste Majestæt trofne Freds-Preliminairer; men Deres Sardiniske Majest. ønskede, at det Franske Hoff erstattede ham de paa Krigen anvendte store Penge-Summer, efterdi de Lænder som Deres Majest. ved bemeldte Preliminairer ere tilkjendt vorden neppe gotgiør den 2de Deel af af Omkostningerne. Hvorpaa ikke endnu var fuldt noget Svar fra det Frantzøske Hoff. Fra Heydelberg. fornemmes, at Deres Høyfyrstl. Durchl. Hertugen af Würtenberg havde erholdet skriftlig Efterretning fra Wien om, at ongefehr 20000 Mænd skulde komme til at leyre sig ved Freyburg. Om Deres Høyfyrstl. Durchl. Prinds Eugenii høye Dødsfald har mand følgende Omstændigheder erfaret, at denne store Heldt vel var gaaet Aftenen tilforn noget tilligere end sædvanligt til Sengs, mens var derefter igien opstaaet, og efter at hand havde stillet sig for Deres Keyserl. Majests. Portrait, og nogen Tiid betragtet det samme uden at tale et Ord havde igien lagt sig til at sove. Morgenen derefter ved den Tiid, som Prindsen pleyede at staae op forføyede Cammer-Tieneren Andreas sig ind i Sove-Cammeret for at see, om Prindsen var opstaaet, men som hand endnu befandt ham sovende, gik hand igien stille bort af Cammeret; efter en Times Forløb kom den samme atter igien til Prindsen tilligemed Controlleur Pring, for at see, om hand ikke endnu var opstaaet, da de antræffede Deres Høyfyrstl. Durchl. død udi Sengen liggende. Fra Kiøbenhavn meldes, at den 30 Aprilis er Simon Crugerallernaadigst beskikket til at være Directeur General ved Chirurgien i Hans Majestæt, Riger og Lande.