Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-15
Udi afvigte Aar udkom en Puncterbog fra min Presse under Titel, Eine ganz nene Art zu Punctiren, welche von einem Araber erfunden, und vor diesem noch nie gesehen worden, wegen seiner Jnvention undRaritat ans dem Manuscript zum Druck befordert. Den havde den Ære uventet at anføres og værdiges Plads blandt andre Skrivters Recension i Dannemarks litterariske Progresser og de Kiøbenhavnske lærde Tidender, med den Erindring, at jeg derved lettelig kunde forlede Lettroende til Vantroe, især om jeg efter en yttret Tanke i For Nr. 723 Rd. R. talen, skulle udgive en saadan i det danske Sprog, og derved tildrages de Fordomme, at Professores Gymnasii befattede sig med slige unyttige Ting. Jeg antager og billiger den værdige Recensents Erindring, med vedbørlig Agtelse, naar jeg kunde troe, at saa oplyste Tider, som vore her, kunde forledes til Vantroe ved nogle sammenblandede Bogstaver til nogle spøgefulde, uskyldige, intetsigende Svar. Den alvorligste Undersøgning heraf skal i alle Dele formilde mine Forekastelser, jo opmerksommere den i den Anledning ved samme tilføiede Fortale skal tilsiderydde saadanne Fordomme, om ikke meere belære, end forlede de Mistvivlende herom; og saa meget mindre tager i Betænkning at indføre samme her. Menneskets medfødte Nysgierrighed og Videlyst om den Tilkommende, er unegtelig Oprindelsen til den forhen mere befundne Overtroe, og de deraf opstandne saa kaldte Nativitetstillere, Spaamænd a. Videnskabernes forrige Indskrenkning til visse Personer alene, hvis største Konstgreb, gik derhos hen tillige til deres Anseelses og Fordeeles saa meget desto større Tilvext, at fængsle Almuen, giør at man maa saa meget mindre forundre sig herover. Et langt Skieg, en rynket Pande, en myndig Mine, besynderlige Geberder, et Skin af et strengt og helligt Liv, Himlens foregivende Betragtning Nat og Dag, forblommede Fortællinger om Aspecterne, foruden nogle selvgjorte Figurer, m.v., ere jo nok at tildrage sig en Agtelse hos den Enfoldige, at være forudseende, jo dristigere man endog tør indbilde dem den Forstaaelse, man kunde staae i med Guderne, og de gode og onde Aander. Har man ikke seet, med hvilken dobbelt hellig Ærbødighed Bonden især kan løfte sin Hue for en Magister, naar det kun troes, at han enten har læst Coprianus, eller har den i sit Bibliothek eller Studeerstue. Den menneskelig Natur er tilbøielig til Umaa R 724 R. deligheder. Ved Overtroe fødes Vantroe, og imellem disse tvende Afveie er ei saa langt, naar Forstanden ei, bevæbnet med Oplysning, kan imodstaae og tilintetgiøre Blindverk. Den lærde Linæus anfører selv i sin West gothiske Reise, at have seet saadanne Tilfælde paa sine Reiser i Lap= og Finland, at dersom han ikke havde været bedre oplyst, stod han Fare for, at troe meere i den Sag end han troede for, og Lector Thomas von Westen anfører ei mindre i sin Reise, som Missionair i ommeldte Lande, Omstændigheder, der har sat ham i Opmerksom, hed. Tycho Brahe, indtagen af Astrologia Judiciaria, gik strax tilbage, naar en gammel Kone, eller en Hare, eller en Ræv mødte ham paa Reisen. Han ansatte 32. ulykkelige Dage i Aaret, om disse taler man endnu, og det vil maaskee ei være ubehageligt at anføre dem her, til Overbeviisning, hvor ugrundede samme ere, da paa samme i vore Dagbøger endog findes de bedste Seiervindinger, Erobringer, Fredstractater m.v. Her ere de: Jan. 1,2, 4, 6, 11, 12, 20; Febr. 11, 17, 18 ; Mart. 14, 155 Apr. 10, 17, 18 ; Mai 7, 18; Jun. 6; Jul. 17,21; Aug. 20, 21; Sept. 16, 18 ; Oct. 6, Nov. 6,18; Dec. 6, 11, 18. Paa disse vare Fødselsdage, Bryllupper, Barseler, Sygdom, Handel og Vandel, Krig, Fred, uheldig, ja endog at gaae i Rette og til Tinge, thi den retfærdigste Sag maatte tabes. - Denne sidste Jagttagelse er med en af de artigste, thi en af Parterne maa jo vinde, og hvad er det da Bedre Anmerkning var det at sige, Hvo som æder og drikker for meget paa nogen af disse Dage, vil finde sig meget ilde derefter. Hvo som bagtaler sin Næste paa nogen af disse Dage, vil siden blandt Veltænkende ansees for et farligt Menneske o. s. v. Man eftersee kun Bayle Pensees sur les commetes §. 14, om Astrologiens Daarlighed, Dagvælgelse m.v. Chineserne er 725 Rd. have ellers en astrologisk Regel, som de meget nøie lagt tage, ei at purgere, naar Maanen er i Tyrens Tegn, thi som Oxer tygge Drøv, befrygte de snarere Forstoppelse eller Brækning. Dagvælgeriet har ellers alt hos de Gamle kun staaet paa svage Fødder, thi da Lucullus vilde angribe, den armeniske Konge, Tigrannes, og hans Generaler fra raadede ham det, just paa den Dag, som siden Romernes Nederlage ved de Cimbrer var holden for ulykkelig, vedblev han dog sit Forsæt og erholdt Seiren m.v. Man har ogsaa angivet ulykkelige Navne. Der have været Forældre, som have troet, at Børn, opkaldte dermed, kunde ei leve, andre ei være lykkelige, andre ei trives o. s. v. Men hvor overbeviiste man er blevet om denne Urigtighed, bevises bedst dermed, da der er ingen Navne mere, som man jo ubekymret benævnes med.