JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Schveits, den 27de Martii. Vel har den franske General Brune den 16de proclameret en hodanisk, og en helvetisk Republik, hvortil endnu skulde komme den tredie under Navn af Tellgau, men denne Beslutning er nu tilbagekaldet, og bekiendtgjort, at det franske Directorium har forandret sin Plan, og at Schveits bliver en udelelig Republik. Genf synes derimod at kunde komme til Frankerig. Det hedder, at der ere indrykkede franske Tropper, ogsaa i Lucern er dette skeet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Rastadt, den 29de Martii. Den rastadiske Congresses Historie bliver gradviis alvorligere, og vi ere i hver Henseende nær ved vigtige Udslag. Man troer, at Kongressen ikke tør vare længere, end til Midten af Junii, og at adskillige Ting ved hemmelige Underhandlinger ere i Rigtighed. De franske Gesandte have i høyst betænkelige Udtryk besvaret Rigsdeputationens sidste Note. Det hedder, at de ere sindede, at lade deres Tropper paa ny rykke frem, og selv giøre Sæcularisationerne og Fordelingerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Paris, den 27de Martii. Directoriet har i vigtige Anliggender, men der kun skulle vare to Maaneder, sendt Exrepræsentanten Lecarlier til Schveits, og skulle Mengand og Mangourit kun modtage Forholdsbefalinger af ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Da det cisalpinske Oldingsraad har forkastet Alliancetractaten i Betragtning af de 18 Millioner, der til Frankerig frievillig skulde ydes, har Directoriet i Paris afsat dette Raad, og befalet, at disse 18 Millioner skulle hæves, som Contribution. Man vil midlertid vide, at Tractaten af samme Raad er i en seenere Forhandling antaget, hvilket maaskee tør formilde dets Skjæbne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Valgforsamlingerne give ikke sielden Anledning til uroelige Optrin. Royalisterne have vel ikke Overvægten i dem; men om der er meget vundet ved, at Santerre, Antonelle, Raisson, Xavier Audouin, og flere deslige Ærkejacobiner ere blevne Valgmænd, er et andet Spørgsmaal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
J Bryssel synes Valgene af lignende Art.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Her tales om en ny nordisk Coalition. Engelland siger Poultier ved denne Leilighed – vil endnu give Anledning til, at hele Europa bliver Republik. Dens Jntriquer have sat vore Armeer i March, og de medbringe Friehed overalt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Den 14de have 4 engelske Linieskibe og 3 Fregatter vovet sig ind paa Rochelles Reed, og der borttaget ti Barker ladede med Brændeviin og Viin, samt gientaget dette Besøg den 15de, og ventes saaledes oftere. J nogle af vore Blade tales om en stor Opstand, der enten er, eller snart vil blive i Jrland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
London, den 27de – 30te Martii. Den 27de bragte Dundas en ny Bill i Underhuset, for at authorisere Kongen til endnu kraftigere Forholdsregler mod det truede fiendtlige Jndfald, hvilken alt to Gange er forelæst. J sit Fordrag erklærede han det, som vist, at i Landet var talrige Fiender af Regieringen, der i Forbindelse med Fienden vilde udføre deres Reformeplaner. Overalt synes de fiendtlige Anlæg at nærmes til Modenhed, og især at være stilede paa Jrland, hvor Uroelighederne og Hæftelserne vare ved. Lord Fitzgerald er sluppet over til Frankerig. De engelske Modværns Anstalter faae fordobblet Liv, og baade Høye og Lave gaae flittig i Fastepræken hos Biskoppen af London. Lord Carlisle har i Overhuset foredraget Schveitses nærværende Stilling, og foreslaaet at understøtte det i sin Friehedskamp, hvilket Pitt endnu haabede at være Tid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Den 29de anmældte Pitt, at han med det første vilde giøre sit Forslag om at sælge Landtaxen for visse Aar. Boston, den 2den Februarii. J Staten Ver mont er opkommet Uroeligheder. Nogle havde i Wallingford plantet et Friehedstræe, og talte der om Præsidenten og Kongressen, som man 89 i Paris talte om Hoffet. Regieringspartiet stimlede til at adsprede denne Sammenkomst, Striden blev hæftig, endelig fik de sidste Magt, og brændte Friehedstræet. J Nyyork er næsten det samme skeet. Uenighed og Misnøye er Dagens Orden i de foreenede Provindser; de franskes Anhang tiltager daglig, og Regieringens Frygt for Krig med Frankerig forøges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Kiøbenhavn, den 9 April.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Vinden. 2 April. Varme. B. N.B. 27. II. 9. S. S. O.S. V. V. S. V. V. N. V. N. V. Under Dato den 28de Martii er udkommen en Forordning, hvorved fremmed Hornqvægs Jndførsel i Hertugdommene Schleswig og Holsteen, Herskab Pinneberg, Stadt Altona og Grevskab Ranzau indtil videre forbydes, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
Confirmations=Bønnen, som efter Kongelig Befaling skal bruges ved Confirmations=Acten, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Sk., hæftet 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-09
AVERTISSEMENT. Løverdagen den 14de April om Eftermiddagen Kl. 4 vorder Hofslagter Jørgen Frydelunds Fallitboes Gaard No. 206 og 207, samt 175 og 176 paa Hiørnet af Frederichsberg og Mikkelbryggersgaden, ved Tredie og Sidste Auction opbuden for at bortsælges. Gaardens Beskaffenhed kan erfares af de trykte Placater, og om Conditionerne gives Underretning af Procurator Semerin, som boer i No. 11 Littr. C. i Kronprindsens Gade. Udministrationen for den Kongelige Porcelains=Fabriqve bekiendtgiør herved: at Onsdagen den 2den May førstkommende, bliver udi General-Post-Amtets Gaard No. 88 paa store Kiøbmagergade holden Auction over en Deel Kiøbenhavns Porcelain, bestaaende af Bord= og Thee-Tøy, Blaat og Hvidt af forskiellige Tegninger, samt røde og hvide Caffe= og Theestel, med adskilligt mere, hvorover de trykte Fortegnelser ere otte Dage før Auctionen at bekomme paa Porcelains=Fabriqvens ConPorcelainet foretoir paa store Kiøbmagergade No. 3. viises Liebhaberne 2de Dage for Auctionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
Kiøbenhavns No. Aar. an, huus, land. Pund. Post-Tidender. me. udi Fredagen, den 13 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
Constantinopel, den 25de Februarii. Mellem de Krigsfanger fra Paswan Oglous Armee, som er hidbragte, fandtes og en vis Tournavitti, forhenværende Yndling af Hospodaren Maurojeni, og der havde taget Tieneste hos Paswan. Denne blev, saasnart han var hidbragt, forhørt, og kom adskillige Gange paa Pinebænken, for at tilstaae alt, hvad han vidste om Pas man Oglous Brevvexling, Venner, Magt, og Hielpekilder. Derpaa strangulerede man ham, tilligemed alle de øvrige Fanger, der vare hidkomne med ham. Porten skal af hans Bekiendelser have faaet vigtige Oplysninger. Pachaerne, som holde med Paswan Oglou, skulle samtlig være af anden og tredie Rang, og kun nogle saa af første; man anseer ham her ikke meere for farlig, og istedet for Capitain Pacha hedder det nu, at Pachen af Gallipoli skal commandere imod ham. Portens Rustninger vedblive midlertid at være saa betydelige, at man tiltroer dem en anden Bestemmelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
Wien den 28de Martii. J Mandags, i Gaar, og i Dag ere adskillige Tropper marcherede herigiennem, samtlig bestemte til Jtalien. Under General Mercantins Befaling gaae ligeledes 10000 Mand derhen. Man troer midlertid ikke i mindste Maade, at Roligheden ved disse Troppers March vil blive forstyrret, men at samtlige Tropper have en særdeles Bestemmelse. Det hedder, at Tiden og Omstændighederne skulde afgiøre Bestemmelsen af de 60000 Mand, der skulle rykke i Lei ved Verona. Venedig har af Keiseren faaet allernaadigst Tilladelse at beholde Sanct Marcus til Skytshelgen, ligesom Hs. Hellighed Paven af de Franske at være den catholske Kirkes Hoved i Siena, hvor han da bliver. Fra Rom mælder vor Hoftidende, at den 8de adskillige Cardinaler, hvoriblandt den bekiendte Statssecretair Doria, og den af sin Lærdom (og her af sin Yndest for de reisende Danske) bekiendte Cardinal Borgia, samt 10 eller 12 andre af de anseeligste Prælater uventet og af ubekiendte Aarsager ere bragte i Arrest i et Kloster, og kort derpaa beordrede at forføye dem til Civitavechia, og der oppebie deres videre Skjæbne. Her heddet det, at de Franske ogsaa ere landede paa Øen Maltha. Fra Venedig mældes, som bekræftet, at af den franskevenetianske Eskadre, der gik bort fra Corfu, 14 Skibe og Fregatter skulle være landede ved Syracus, de øvrige skulde paa samme Tid lande ved Messina og Trapano, de havde 6000 Mand om Bord. J en hemmelig Artikel af Tractaten med Neapel skulde det være afgjort, at de Franske skulde besætte disse Havne (?) Efter nogles Meening skulde denne Flode vente paa Forstærkning fra Toulon, og saa seile til Cadix.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
Jtalien, den 18de Martii. Alting lader formode, at de Franske fra Ancona af have et stort Tog fore Der samle sig mange franske Tropper; mange Transportskibe udrustes og selv General Massens Hovedqvarteer er henlagt did. Man troer, at dette Tog er til en Landgang i det neapolitanske, for derved at kunde komme de ved Grændsen staaende neapolitanske Tropper i Ryggen. Ved Mantua maae i største Hast en fransk Armee paa 18000 Mand drage sig sammen, som det synes, vil den romerske Republiks Gienreisning drage vigtige Følger efter sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
Mayland, den 18de Martii. General Berthier (som Poultier forsikkrer at være beordret i Mayland at udføre Directoriets befalinger, og suspendere og hæfte den selvstændige cisalpinske Republiks af Bronapartes indsatte Oldingsraad) var (inden hiint Raad begik den Formastelse at forkaste den for deres Fædreland byrdefulde Alliancetractat) reist derfra til Genua. Cisalpinien staaer i øvrigt i Henseende til sin indvortes Forfatning saa temmelig paa den Punkt, hvor Frankerig, stod i Blodaaret 1793. Det har nu faaet 6 Revolutionstribunaler, og hvis ikke Revolutionsarmeer følge ovenpaa, kommer det blot af, at Cisalpinien staaer under fransk Formynderskab. Hver af hiine 6 Tribunaler bestaaer af 5 oplyste, retskafne Republikaner (skulde disse virkelig være saa redebonne til at blive Bloddom mere?) Hver oprørisk Brevvexling, om den end ingen Virkning har havt, straffes med Døden; ligeledes, naar nogen i en Folkeforsamling, eller paa et offentligt Sted proclamerer en udenrigs Monarch, eller en ikke democratisk Regieringsform. Kommer intet Oprør deraf, da straffes Forbryderen med tre Aars Slavearbeid. Hvo der udbreder falske for Statens Rolighed farlige Rygter, og tillige overbevises at have opfundet disse, er skyldig til Døden, har han opfundet, men ikke udspredt dem (?) dømmes han til 5, og har han udspredt, men ikke opfundet dem, til 1 Aars Arbeide. J tvivlsomme Tilfælde give Central- og Municipal-Forvaltningernes Vidnesbyrd fuldt Beviis mod Forbryderen, Kommer et saadant Rygte fra en indenrigs værende cisalpinsk Borger, forvises han paa Livstid, og hans Eiendomme betale, saalænge han lever, de directe Afgifter tredobbelt, og tager denne Art, sin Begyndelse 50 Dage efter Bekiendtgiørelsen. Hvo der afriver, og omstyrter et offentligt Friehedstegn, straffes, Anførerne med Døden, de Medskyldige med 5 Aars offentligt Arbeide; ligeledes, hvo der i en Folkeforsamling skiænder Frie hedens Sindbilleder, saa at deraf bliver et Oprør. Til at tilkiende Dødsstraf, behøves 4 Stemmer, til de øvrige Straffe kun 3. (Om virkelig disse Foranstaltninger ville giøre Republikanismen mere elsket, og følgelig tryggere, vil Tiden viise).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
Schveits, den 27de Martii. J den baselske Nationalforsamling har været hæftige Debatter om Geistligheden, da Oberpastor Merian forlangte en Æreserklæring, men Legrand, Schmidt og Frei bebreidede ham, at han i Valget af sine Prækener havde handlet ubesindigt, og tydelig tilkiendegivet, at han ikke var tilfreds med den ny Tingenes Orden. Thurneisen, Jselin, og Burkhard viiste de høystskadelige Følger af, at de Geistlige blandede sig i verdslige Ting, og det saa kraftigen, at Nationalforsamlingen besluttede, samtlige Geistlighed skulde aldeles entholde sig fra alle politiske Materier paa Prækestolen, og blot blive ved Religionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
I Untervalden har Geistligheden, i Anledning af Rygtet og Freden med de Franske, indgivet et Fremstillingsskrift til deres Stands Øvrigheder, hvoraf Posselts Weltkunde meddeler følgende, som et Bilag, til at oplyse, hvoraf den Caracteerløshed, Ufornuft, og Mangel paa Moralitet hos en Deel af det helvetiske Folk kom: 3 Art. "Lad dem dog i Evighed aldrig paanøde den Statsforfatning, som i hiin berygtede Boger udkastet. Denne franske Constitution er alt for længe siden af den romerske Stoel forkastet og fordømt, som forargelig, apostolisk, og religionstridig, og vi eders Siælesørgere have med vor Høyærværdige geistlige Foresatte, Commissarien i Lucern vel undersøgt dette Skandskrift, og aabenbarligen fundet, at ved det, den hele Religionstroe er stødt overende, Friehed og Eiendom ødelagt, Uretfærdighed, Tøyleløshed, Oprør, og Tyrannie stiftet, og vort kjære Fædreland, ligesom andre Landre, vilde for stedse blive høyst ulyksaligt. Derfor bede viFor det fierde og forlange i den hellige Religions Navn, og i hele Folkets Navn, at man under høy Straf skal forbyde at læse dette forbandelseværdige ugudelige Skrift, og haardeligen revse enhver, der skulde understaae sig, at foreprædike, eller anprise Folket dette Baalet værdige Værk. Skulde endog mellem os i Fædrelandet Mennesker røbe sig, der ikke vare velsindede for Religionens Bedste, eller førte mistænkelige Taler, da formaae vi dem alvorligen, exemplarisk at straffe saadanne, paa det ikke Gud, eller vel endog Folket skulde foranlediges at hævne Religionens Ære. (Skulde man i Slutningen af det 18de Aarhundrede endnu kunde vente sig saadan vanvittig Snak, er at ikke, som det var Geistlighedens alvorligste Jdræt, ikke at lade Præstehaderne og Kirkestormerne fattes Grunde? naar ville hiine dog eengang føle og følge deres herlige ophøyede Kald, at være Fredens Lærere?)
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
Schveits, den 30te Martii. J Lucern vil man paa ingen Maade skikke sig i Tiderne, og man seer der Udbruddet af en Borgerkrig mellem begge Partier imøde. General Schauenburg har beordret 8000 Franske derhen. J øvrigt erklære de fuldkommen democratiske Cantons sig endnu haardnakket mod den franske repræsentative Forfatning, og ville blive ved deres rene Democratie. Et synderligt Skuespil – hvis noget i vore Dage meere er synderligt - vilde det være, at see Frie hedens franske Forsvarere drage ud mod denne Democrater, for at paanøde dem en mere aristoratisk Forfatning. Mayland, den 23de Martii. Endelig har Oldingsraadet sanctioneret Alliancetractaten med den franske Republik, efter at General Berthier fra sit Hovedqvarteer i Genua havde udstædet en meget stærk Proclamation i denne Anledning, og selv var reist hid. Paa hans Reqvisition ere nu adskillige Journalister hæftede, og man troer, at Raadet i Gaar i et hemmeligt Committee har sat et af sine Lemmer en Exvenetianer under Anklage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
Directoriet i Paris har ladet forbyde en fransk Journal, hvori fortaltes, at de havde ladet 21 af de cisalpinske Repræsentanter hæfte, og tilføyedes nogle Anmærkninger om dette Frankerigs Fremfærd mod selvstændige Stater, og saa kaldte Republiker; ligeledes har det afsat, og forviist den bekiendte Rehmann for et Skrift, Laternen kaldet, der ikke behager Directoriet. Det tredie Bidrag til fransk Trykkefrihed er, at Bernadotte i Wien har advaret en, der udgav en fransk Bulletin, for Fremtiden vel at veie sine Udtryk i alt, hvad der angik den franske Republik, saafremt han ikke vilde paadrage sig ubehagelige Følger).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
General Bruun ventes her fra Schveits. Massena skal være bestemt at commandere den Armee, der samler sig ved Genua, og til hvis Brug paa Berthiers Forlangende alle store og smaae Fartøyer bleve satte i Reqvisition, og 45 beholdte til at transportere 20000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
Paris, den 29de Martii. Staden Bergeraf er sat i Beleiringsstand, da der skal herske en Rebellionsaand, og Ludvig den XVIII have sine Emissarier. Valgene - siger Posselts Weltkunde - blive ikke mindre end royalistiske, men man paastaaer, de torde desuagtet falde høyst farlige ud for Regieringen og den nærværende af Jacobinerne som aristoratisk udskreegne Constitution. Denne udbredte Classe af nøye foreenede Mennesker med Jernmod bebreider blandt andet den nærværende Regiering, at den for sine Finantse Hensigter opoffrer de republikanske Grundsætningers Udbredelse udenrigs, bestandig videre udstrækker sin Myndighed, og gaaer vilkaarligen frem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
her hedder det almindelig, at det engelske Tog skal skee inden to Maaneder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
London, den 3die April. Her holder man sig overbeviist, at de Franske ikke for Junii Maaned vil være i Stand til at foretage noget af Betydenhed mod nogen af de engelske eller irlandske Kystpuncter. J Brest ere kun 9 Linieskibe og 19 Fregatter færdige, at løbe ud. J Havnen ligge kun 4 Fregatter, 5 Corvetter, og 36 flade Kanonbaade, hvoraf der skal være 100. Man tvivler ikke paa, Angrebet egentlig skal gielde Jrland. Efterretningerne fra dette Land ere modsigende. Dog skal alt være fuldt af Uroelighed, Blod, og Mord, Soldaterne endnu bestandig handle meget vilkaarlig, og iblandt umenneskelig, og en formelig Fægtning være forefaldet mellem Milicen og de foreenede Jrlænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
Fra Lissabon mælde privat Breve, at en fornem engelsk Officeer, Sir James Erskine paa et Bal var kommet i Uenighed med nogle portugisiske Officerer, der havde overfaldet ham, da han gik hiem; han havde i denne haarde Kamp faaet farlige Saar, og var blevet overmandet, hvis ikke hans Soldater vare komne ham til Hielp. For at hævne en yndet Officeer, anfaldt disse Dagen derpaa et portugisisk Corps, og der faldt nogle paa begge Sider. Man frygter, dette torde faae betydelige Følger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
J Gaar foredrog Skatkammercanzleren sin alt længe omtalte Plan til Landtaxens Afhændelse for 3 Procent Stoks. Den fandt Modsigelse af Lord Sheffield og Tier ney. Nøyere Efterretning skal meddeles, naar Sagen formelig er kommet for.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
Wien, den 31te Martii. Vore Udsigter blive mørkere. Man taler om en alvorlig Erklæring, der er gjort det franske Directorium, at vort Hof vilde ansee Neapels fiendtlige Behandling, som et Fredsbrud. (Paa samme Tid mældes fra Rastadt, at alt ansees som afgjort, da Preusen og Østerrig og Frankerig ere enige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
Kiøbenhavn, den 13 April. Solgt ved Auction den 11te April afg. Reinholdt Amelns Stervboes Huus No. 172 i Gottersgaden for 5407 Rdlr. til Hr. Justitsraad Christian Lange.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
J Tallotteriets 638 Trækning i Altona, den 10de April, udkom følgende Nummere: Confirmations=Bønnen, som efter Kongelig Befaling skal bruges ved Confirmations=Acten, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Sk., hæftet 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
Fra Pressen er nylig bleven færdig: Begyndelses Grunde til Natur=Læren, anden og forbedrede Udgave ved Kammerherre og Hofmarschal Hauch, 1ste Deel 1 Rdlr. 3 Mk., hvoraf 3 Mk. godtgiøres ved den anden Deels Modtagelse, som med det første kan ventes færdig. - Prosaiske Forsøg af Prof. Rahbek, 5te Samling, 3 Mk. - Samlingen af Forordningerne for Aaret 1797, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroe- og Læderstrædet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-13
AVERTISSEMENT. Løverdagen den 14de April om Eftermiddagen Kl. 4 vorder Hofslagter Jørgen Frydelunds Fallitboes Gaard No. 206 og 207, samt 175 og 176 paa Hiørnet af Frederichsberg og Mikkelbryggersgaden, ved Tredie og Sidste Auction opbuden for at bortsælges. Gaardens Beskaffenhed kan erfares af de trykte Placater, og om Conditionerne gives Underretning af Procurator Semerin, som boer i No. 11 Littr. 6 i Kronprindsens Gade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-16
Kiøbenhavns Aar. No. lan linen. an, linen. Post-Tidender. at Pile lille Mandagen, den 16 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-16
Ostindien. (Under denne Overskrift findes i Posselts Weltkunde følgende Efterretning:) Tippo Saib, der nys havde antaget en truende Mine, raadspørger nu bedre sin Fordeel, og vil blive i fredelige Forhold. At Uenighederne i Maratternes Stater ere blevne bilagte, bidrager meget dertil. Zemann Schich rykkede, efter at have slaaet Seikernes foreenede Armee, i Begyndelsen af Aaret ind i deres Hovedstad Lahore, lod Staden plyndre af sine Soldater, og over 7000 af Jndvaanerne dræbe. Medens han i Lahore ventede paa det svære Artillerie, der behøvedes til et Tog mod Delhifik han Efterretning, at en Rebellion var udbrudt i hans Stater; Moraud Chan, en navnkundig Anfører, var i Spidsen for de Oprørske, havde taget hans Familie fangen, og samlede en talrig Hær i Nærheden af Candahar. Zemann sendte strax et stort Corps mod Mø rand, og kom ved forcerede Marcher til Cobal, tog mange af de fornemste Jndvaanere i Lahore med sig, og tvang dem, at underkaste sig de første mahomedanske Skikke. J det første halve af May, forrige Aar, havde han temmelig dæmpet Oprørsaanden, og Toget mod Hindostan var ansat til November. Marattstaterne, som vare alvorligen bekymrede over denne Schachs Fremrykken, havde anmodet de Engelske om Hielp, og de fornødne Anstalter i denne Anledning vare føiede af Regieringen i Bengalen. Faty Ghurs Brigade leire des nogle Dage i Nærheden af sine Cantonnerings Qvarterer, for at være rustet ved første Larm. Zemann Schach er en ung Mand af diærv driftig Aand, af ikke almindelige militaire og politiske Talenter, høist grusom og blodtørstig. Han ledsages af en Franskmand, der for nogle Aar siden af Nationalconventen blev sendt, som Gesandt til Constantinopel. Hans Hær bestaaer omtrent af 100000 stridbare Mænd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-16
Wien, den 31te Martii. Portens store Tropvesendinger mod Rebellen Paswan Oglou, have bevæget det keiserlige Hof til Forsigtigheds Anstalter paa Grændsen. J Semlin sættes Redouter, Skandser, og Pallisader i Stand; og de Grændsetropper, der skulle sammentrækkes til denne Egns Sikkerhed, beregnes til 30000 Mand. Seiladsen paa Donau er spærret, og Kornindførselen til Tyrkiet forbuden. Den af Portens Tropper ængstede Rebell søger med 100000 Mand at bemestre sig Moldau og Wallachiet. Han vedbliver at holde ret god Disciplin. Franskmænd og Polakker ere meget hyppige ved hans Armee, og udgiøre ligesom hans Generalstab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-16
Cardinal Primas fra Ungarn, Fyrst Bathian, opholder sig her, og holder med den herværende Ærkebisp Migazzi Raadslagninger om, hvorledes det geistlige Regieringsvæsen efter Pavens Død skal forvaltes i de østerrigske Stater, og skal Resultatet af denne Raadslagning forelægges vort Hof.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-16
Da den cisalpinske Republik ikke har efterkommet Campoformidofredens anden og niende Artikel, angaaende keiserlige Undersaatters derværende Eiendom, har Keiseren igien ladet lægge Beslag paa al cisalpinsk Eiendom i hans Stater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-16
Florenz, den 19de Martii. Ogsaa her gives Jldesindede, der trods vor vise (!) gode (!) omhyggelige (?) Regiering gierne vilde virke en Revolution. Om Natten opslaaes Oprørskrifter, og plantes smaae Friehedstræer, paa eet af disse stod skrevet, snart skal det voxe, og paa Hovedporten af Storhertugens Pallads fandt man nylig de Ord: eengang storhertugelig, nu national Pallads, Folket eene er Souverain Forrige Nat bleve to Capuciner myrdede i Siena, og Sædler opslagne, for at bevæge Folket til Oprør, ogsaa i Pisa har man gjort lignende Forsøg, men Folket har fordobblet sin Opmærksomhed. Paven kommer ikke herhid, efter en befaling fra vor Regiering maae hverken Cardinaler eller Prælater opholde sig i Siena.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-16
Et Corps Cisalpiner er indrykket i Luccas Gebeet, og har reist Friehedstræet i adskillige Landsbyer, samt af Staden Lucca fordret 200000 store Dalere, som og strax udbetaltes dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-04-16
(J franske Tidender siges, at Republiken Lucca vel vil blive en mægtigeres Bytte, men at den paa ingen Maade kommer under Toscana.