JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Grev v. Dohna skal efter Forlydende gaae som Preussisk Gesandt til Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Schweiz. J Kanton Unterwalden har en Præstemand skrevet følgende Skrivelse til sine Herrer Brødre: "Da Gud saa naadig har afvendt den Qvægsyge, som truede os saa er det billigt, at være taknemmelig derfor, og da de naadige Herrer og Øvrigheder have forlangt af Sognepræsterne, at holde en offentlig almindelig Bøn for Hs. Pavelige Helligheds, vor fælleds Faders Velgaaende, saa vil jeg vedblive med den begyndte Andagt a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Jtalien. En Fransk Officeer, født i det Darmstadtske blev fornylig i Neapel stærkt saaret, og tillige saa heftig angreben af Nervefeber, at man holdt ham for død. 12 Timer havde han lagt i Afmagt, da en af hans Venner, som ved et Solstik var bleven forrykt i Hovedet, trængte sig ind i Værelset, knælede for den Skindødes Seng, lagde ham en Daler paa Panden, og trak ham tilsidst ved Benene ud af Sengen, ved hvilken sidste Operation Officeren igjen kom til sig selv, og blev kort efter fuldkomment helbredet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Spanten. Kongen har befalet, at enhver Sjælesørger i det mindste skal have 400 Dukaters aarlige Jndkomster, hvilke for en Deel skulle udredes af de Geistliges Reve nuer, som ere flygtede til de insurgeerte Provindser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Sverrig. Ridderskabet har med 89 mod 88 Stem meer endelig afgjort, at dets Medlemmer, som eie Huse i Kjøbstæderne, for Fremtiden ligesaa vel skulle bære Jndqvarte ringens Byrder, som de andre Jndvaanere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Præsidenten i Krigs=Kollegiet, General Armfeld, agter at reise til sine Godser i Finland, og har desaarsag forlangt, men hidtil ikke faaet, sin Afskeed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Man taler nu om at den forrige Konge snart skal reise ud af Riget, men at hans Søn sandsynlig bliver tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Den 12te d. vilde man efter Forlydende i Helsingborg, feire Fredens Gjenoprettelse med Rusland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Frankerig. I Almanach imperial for 1809 angives de Franske Departementers og deres Hovedstæders Størrelse og Folkemængde i Begyndelsen af indeværende Aar. Efter denne Opgivelse har Paris 547,756 Jndbyggere, Marseille 96,413, Toulouse 50, 171, Bourdeaux 90, 992, Nantes 77, 162, Orleans 41,937, Antverpen 56,318, Lyon 88,919 Paa Paris nær findes i det hele Keiserdømme ikke en eneste Stad, som har 100,000 Jndvaanere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Udenlandske Efterretninger. Korsøer den 12te Novbr. Jmellem Langeland og Wresen, noget østligere, ligge 3 Orlogskibe og 1 Fregat i uforandret Stilling til Anker. - Nakskov d. 9 Novbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
En Konvoi syd fra ligge ved Sønderskov. En KonveiFlaade kom i Eftermiddags Nord fra, og er gaaet til Ankers lige ud for Vensholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Om de to til Nyborg indbragte Priser læses nu derfra følgende Anmeldelse af 7 d. M. Natten mellem Søndag og Mandag sidstleden gik nogle Søcofficerer ud med 2 bevæbnede Slupper og medtoge 12 Mand bevæbnede i hver Baad, deels af Kongebriggerne, deels af Kanonbaadene, De roede i Nattenstykkeste Mørke ud imellem en stor engelsk Konvoi, og fratoge Engellænderne et deligt tremastet stort Skib, ganske splinter nyt og med en svær Ladning, som siges at bestaae af Beg, Talg, Hamp, Pibestaver, m. m. Lige. ledes et Brigskib ganske nyt og fuldladet. Det var et deligt Syn at see disse tvende smukke Skibe at ankomme ved Daggry i Mandags. - Begge ligge nu her ved Broen, i god Havn og i temmelig Sikkerhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Under 28 Octbr. d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Kongl. Maj. at udnævne Generalmajor Baron Blixen, Finecke paa Dallund ved Odense til Storkors af Dannebrogen, Efter allernaadigst Tilladelse havde en Deputation fra Kjøbenhavns Universitet, bestaaende af dets Rektor og de fire Fakulteters Dekaner, Audients hos Hos Maj. Dronningen Søndagen d. 12te Novbr. J en kort Tale aflagte Rektor Magnisikus paa Universitetets Vegne dets allerunderdanigste Lykønskninger til Hs. Majestæts Tronbestigelse og udbad sig Hs. Maj. allerhøieste Bevaagenhed imod Uumersitetet. Hs. Maj. behagede i de naadigste Udtryk og med den Hende eiendommelige Blidhed at forsikre Universitetet om sin Yndest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Fredagen d. 10 Novbr. blev Universitetets aarlige Høitidelighed til Reformationens Erindring foretaget i RegentsKirken. Talen, som holdtes af Professor Bornemann, handlede og Retfærdighedens Væsen og Virkninger og det til Høitideligheden af samme Forfatter udarbeidede Jndbydelses Skrivt havde til Titel: Tractatude fundamentis et instituto juris universalis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Kongelige Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen, de, som Strandboer ved Jægerspriis Færgested med største Held havde iværksat Saltkogning af Tang, efter den Veiledning Professor Begtrup, Bergkandidat Münster og flere kyndige Mænd havde meddeelt, blev af Hs. Maj. Kongen, som med allerhøieste landsfaderlige Opmærksomhed anseer denne gavnlige Fremvirkning, der uagtet flere gientagne Opmuntringer langtfra ikke er saa almindelig udbredt som den fortjente at være, allernaadigst forundt en Maaneds Fritid for praktisk at anvise flere af Siellands Strand boere i denne Saltkogning. Ved sin Hjemkomst har Knudsen allerunderdanigst fremlagt Beviser for, at han med Nytte har anvendt den ham allernaadigst forundte Fritid, og det har allernaadigst behaget Hs. Maj. derover at tilkjendegive ham sit allerhøieste Velbehag i følgende allernaadigste Skrivelse: "Med allernaadigst Tilfredshed have Vi modtaget, hvad Du allerunderdanigst har indsendt til Forklaring om Anvendelsen af den Fritid, Vi allernaadigst havde forundt Dig til praktisk at anvise og fremme Sallikogning af Tang blant Strandboerne i Sielland. Jo mindre det har kunnet undgaae Vor landsfaderlige Opmærksomhed, at flere gavnlige Foretagender qvæles og hender, fordi den iblant de Mange, som synes at finde den vigtigste om ikke eneste Beskjæftigelse i egne Forlystelser, gives ikke Faa, hvem det endog tiener til skadefroe Tidsfordriv ved Nidklygt at søge at standse og tilbageholde enhver, der uden for fin snevrere Pligtkreds maatte stræbe at virke til almeent Gavn: jo mere finde Vi Os foranlediget til, herved allernaadigst at tilkjendegive Dig, at Vi med allerhøieste Velbehag paa skiønne den Anstrængelse og Nidkierhed, hvormed Du søger at iværksætte og praktisk anvise Saltkogning af Tang, som at flere kyndige og værdige Mænd er ompriist og givet Veiledning til, og som Vi med Føie ansee at være en Flidsgreen. der, ikke blot under nærværende Omstændigheder, kan vorde af største Betydenhed, saavel for Landet i Almindelighed som for Strandboerne i Særdeleshed. Befalendes Dig Gud. Givet i Vort Hovedqvarteer i Kbhvn. d. 10 Novbr. 1809. Frederik R.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Ogsaa i Slagelse var alt beredt til festlig Modtagelse ved Deres Majestæters forventede Gjennemreise. Ligesom da Hs. Majestæt paa Udreisen behagede at overnatte paa Lille Antvorskov hos Konferentsraad Schutz, den hele Bye var illumineret, og paa sine Steder smukke Gjennemskin og Forsiringer anbragte, saaledes var og denne Gang en almindelig Jllumination forberedt i de Gader, hvor de høie Reisende ventedes at passere; midt paa det nye Torv var en smuk Ærestøtte opreist med Paaskrivt: "Frederik og Marie, Danmarks Skjold og Zir helliges dette Minde. Dette, malet i Gjennemskin, var om Aftenen oplyst og Støtten behængt med Lamper; tillige havde et Selskab af Damer fra Byen og Omegnen belavet sig paa med en Sang ved Støttens Fod, at være Tolk for Byens og Egnens Glæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
J Søndags Morges opkom Kl. 8 1/2 Jld i et Værelse i Aabenraa No. 235, 3die Etage. Efterat Jlden, som længe havde ulmet, var slukket og Værelset renset for Røg, fandtes i Sengen tvende Mandspersoner døde af Røgen. Jlden formodes at være kommet af et Lys hensat i en Træstage paa en Stoel af de i Værelset værende Personer, hvilket opbrændt Stolen og et Stykke af Gulvet. Jlden sluktes uden Allarm eller Klemten fra Taarnene, saa at allene Jagtsprøiten og 4 Værkgeseller mødte for at holde Vagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
J Fredags solgtes paa Børsen i Kjøbenhavn et Partie Kaffe bønner, af hvilke de fine bleve betalte med 10 Mk. 8 s. og de ordinaire fra 9 Mk. 9 s. til 9 Mk. 8 s. Pundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Hr. Uldahl, en indfødt dansk Mand, som med stor Flid har lagt sig efter at forfærdige musikalske Jnstrumenter, især Fortepianos, med forskjellige nye Jndretninger, og som i syv Aar har i Petersborg, Berlin og Vien vidst at bringe sin Konsk til en høi Grad af Fuldkommenhed og forskaffet sig den store Komponist Havdes Yndest, er nu kommen tilbage til Kjøbenhavn, hvor han agter at nedsætte sig, og allerede har forfærdige, et Fortepiano som de Herrer Kapelmester Knutzen, Koncertmester Schall og Organist Weise have skienket deres fuldkomne bifald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Siden i Gaar Nat har Vinteren anmeldt sig med en saa stræng Frost, at man strax i Gaar mødte Jis, hvor den Dagen før stod Vand paa Veiene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Prisen paa det Oxekjød, som Provideringskommissionen lade sælge paa Vesterbroe, er bestemt til 14 s. for Pundet og for det som udsælges i dens Butikker i Kjøbenhavn, til 15 sk. Pund det af det beste og til 13 s. det ringeste. Kjødtaxten for Slagterne i Trondhjem var følgende fra 11 Septbr. til 11 Novbr.: 1 Mark godt Oxekjød 4 s. 1 Mai Gjød Kalvkjød 8 s. 1 Mark Spæd-Kalvkjød 3 s. 1 Mark Faarekjød 3 1/2 a 4 s. 1 Mark Bukkekjød 2 1/2 s. - Gode Kartofler koste nu 3 Rd. Tønden i Kristiania, J det Norske Tidsskrivt: Tiden læses, Et Par Ord om Fattigskatten samt For at til Oprettelsen af et Assistentshuus i Kristiania. Forfatteren ivrer især imod den indførte Ligning efterat Yderne have tegnet sig for frivillige Gaver, som han kalder Straffebøder, og mener at det Forhadte ved denne Lignings-Methode aldeles vilde bortfalde, naar der aarlig i Fattigkommissionen gjordes et mueligt fuldstændigt Overslag over Fattigvæsenets Trang, og nødvendigst behøvende Pengemasse til at afhielpe denne Trang i det følgende Aar. Var dette skeet, burde man strax skride til at ligne, der blev at fordeele Fattigkassens nødvendigste Udgivter paa alle Byens Familier, uden i Forveien at lade Fattigbogen ombære. Naar nu Ligningen saaledes uden Undtagelse var foregaaen, og denbestemte Sum indkrævet, da kunde man endnu lade Fattigbogen gaae omkring, hvori Enhver atter kunde tegne sig for hvad større Gave enten hans Formue eller hans Godgjørenhed vilde tillade ham at yde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
J Rodemester Lorentzens Gaard i Bredgade i Kbhvn. er at see en nye Fragtvogn af sjeldent fortrinligt Arbeide. AxelBøsningerne smørre sig selv, og Fælgerne have dobbelt Brede mod de sædvanlige. Vognmagerarbeidet er af Hjul= og Karethmager Berg, og Smedearbeidet af Smedemester Gamst Ogsaa ved at see denne Vogn sander man Ordsproget, at ethvert Onde har Godt i Følge. Den Landførsel, som vor Blokeerthed, nøddede os til, har dog skaffet nogle Vogne saadanne bredeFælger, uden hvis almindelige Antagelse vore Veie evigen forblive elendige. Med sand Fornøielse erfarer man, at Grev Schimmelmanns Steentøifabrik i Jydland leverer skjønt, stærkt, ved farvet og vel glasseret Arbeid. J Kbhvn, haves vel endnu intet Udsalg deraf, men i Jydland er det i fuld Gang, og Fabriken kan ikke faae saa meget færdigt, at det jo afgaaer. Det er at haabe, at den høie Eier giver Fabrikken en saadan Udvidelse, at denne Green frarives i det mindste i vort Fædreland vore blodige Uvenner. Ligesom man ikke kan tilbageholde det Ønske, at Grevens forehavte Glasværk sammesteds engang maatte naae sin Tilværelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Ved Tallotteriets 792 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 70, 22, 86, 33, 19.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-17
Avertissements. Siden sidste Anmeldelse (see No. 166 af disse Aviser) er endvidere indkommet til de Brandlidte i Svindinge Præstegaard: fra det Biskoppelige Comtoir tilstillet, som indleveret fra nogle af Dhrr. Præster i Baag Herred, 29 Rd.; fra Dhrr. Præster i Vends Herred 27 Rd.; og foruden adskillige direkte indsende Gaver af Salling Herreds Præster, er indkommet fra Hr. Rasmussen i Jordløse 5 Rd., og fra Hr. Knap i Haagerup 10 Rd. hvoraf 1 Rd. 3 Mk. til Forpagteren og 3 Mk. til Tjenestefolkene, fra Hr. Riber, Sognepræst i Sønder Næraae, 10 Rd., og fra Hr. Kjøbmand J. C. Dreyer i Assens 4 Rd. til Præsten og 2 Rd. til Forpagteren. Som herved taknemligst anmeldes. S. Hempel, Næstkommende 1 Mai 1810 bliver Plads ledig for en Værved den ældste Klub i Odense. De der ønske at erholde benævnte Plads, ville herom indgive skrivtlig Ansøgning til Directionen for Selskabet, senest inden 16 December d. A. Ved Klubgaarden er Leilighed til Brænderie og Brygning for Verten. Odense den 17 November 1809. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
Freds=Efterretninger. Jfølge den 12te Artikel af Viener=Freden er mellem Grev Dumas og Baron Strauch den 26de f. M. sluttet en Militair=Konvention af følgende væsentlige Jndhold: "Mühren skal være rømt af de Franske den 4 Novbr., Brünner- og Znaymer=Kredsen den 2 Novbr. Ungern, Vien og hvad Østerrig beholder af Gallizien, skal være rømt til den 20de f. M. Saasnart de stipulerede Summer ere betalte i Sølv eller Vexler, skulle Viens Nøgler afleveres. Den 26 Novbr. kunne 3 til 4 Østerrigske Batailloner og 1 Regiment Kavallerie rykke ind i denne Stad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
Staden Baden skal for dens Bades Skyld allene besættes af en lige stærk Politievagt af begge Magters Tropper, Nedre=Østerrig, som rømmes den 20 Decbr., kan først besættes af Østerrigerne 24 Timer efter de Franskes Afmarsch, og i de første 14 Dage derefter skal intet betydeligt Korps fra St. Pöltens Siden nærme sig samme. Den 4de og sidste Rømning af de Østerrigske Provindser finder Sted, den 4 Januar. Kiume og det Ungerske Littorale overgives de Franske den 14 Novbr., og hele Littoralet med tilhørende Øer, og Landene indtil Sau strax derefter. Magasiner og Effekter, som i disse Lande tilhøre Østerrigs Keiser, eller Privatpersoner, staae indtil de kunne transporteres, eller sælges, under en Østerrigsk Kommissairs Opsyn, ligesom de Franske Hospitaler, som ikke kunne i bestemt Tid bortføres fra de Lande, der overgives til Østerrig, staae under Fransk Opsyn. Ovenanførste Konvention blev den 27 Octbr. ratificeret af Fyrsten af Neuschatel og Grev WrbnaJ indeværende Maaned vil udentvivl den største Deel af den Franske Hær i Tydskland vende tilbage til Frankerig. J Mez ventede man i det mindste i denne Tid en Gjennemmarsch af 80,000 af de tilbagevendende Seier. herrer, og Fyrsten af Neuschatel har befalet, at alle Franske Officerer, som ikke udfordres til Tjenesten, inden den 31te f. M. skulle reise fra Vien, og det snareste mueligt indtræffe i Straf burg. J Vien er ogsaa fra Østerrigsk Side bekjendtgjort, at alle derværende Østerrigske Officerer ufortøvet skulle afreise til deres Regimenter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
Den Nord=Amerikanske Regjering synes ganske at glemme Engellands hyppige Fornærmelser, og modtager dets nye Minister, den velbekjende Hr. Jackson, som selv Engelske Blade titulere, Jackson-Kjøbenhavn, med stor Høitid. Denne Herre ankom som Hr. Erskinets Efterfølger, den 8 Septbr. til Washington, hvor Præsidentens Sekretair var mødt for at komplimentere ham. Det Amerikanske Folk derimod synes kuns lidet fredeligt stemt imod Engelland, og det Første Hr. Jackson efter sin Landing i Annapolis saae, var at denne Stads Jndvaanere høitidelig brændte hans billede, hvilken Jnsulte man rigtig nok tilskriver det fransksindede Partie. Ogsaa vakte det i Baltimore en almindelig Glæde, at Retten frikiendte 13 Desertører fra den Engelske Fregat Africaine, som efter den Engelske Konsuls Reqvisition vare arresterede, og fordredes udleverede. Man har og fra Nantes den paafaldende Efterretning, at den Amerikanske Fregatthe Constitutions efter 5 Timers Fægtning har taget og indbragt en Engelsk Fregat til Cheseapeake=Bayen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
Krigs-Efterretninger. Man vil have officiel Efterretning om at Gen. St. Cyri Catalonien har slaaet den Blakeske Armee totaliter, og erobret al dens Bagage, Ammunition og Artillerie. J Følge Engelske Beretninger havde den Engelsk-Portugisiske og Spanske Armee mod Slutningen af f. M. følgende Stilling: General Wellesley var i Merida; det Engelske Hovedkorps kantonnerede i det sydlige Estremadura, og var atter tilstrækkelig forsynet med Proviant og Klæder; Reserven stod ved Badajoz og Elvas, Engellændernes Vaabenpladse. Ved det Portugisiske Armeekorps befinde sig nogle 1000 Engellændere under General Beresford. Disse ere opstillede imellem Espejo og St. Felice, dække Fæstningen Cividad-Rodrigo, og slutte sig med venstre Fløtil Romanas forrige Korps, som staaer ved Zamora og Braganza. Levningerne af Cuestas og Venegas's Hære reorganisere sig i det østlige Estremadura. Paa denne Side Sierra Morena vare nogle ubetydelige Fægtninger forefaldne, men efter al Sandsynlighed forestaaer snart et Hovedslag. J det vestlige Spanien staae 3 Franske Korps under Generalerne Bonnet, Marchand og De laborde, over hvilke det siges, at Hertugen af Ragusa (Marmont, skal paatage sig Overkommandoen. J Egnen af St. Ande og Bilbao skal General Bonnet have erholdt vigtige Fordeele over Jnsurgenterne under en vis Marqvesillo, og i Corunna venter man atter et Besøg af de Franske hvorfor mange Personer indskibe sig til Cadix. Frygten for Keiser Napoleons snart forventede Ankomst er almindelig udbredt i det insurgeerte Spanien. Kong Josepl skal allerede have sendt sin Keiserlige Broder en Deputation imøde til Grændserne. De sidste Efterretninger og Hofers Underkastelse bekræftes paa nogle ubetydelige Bomstændigheder nær. D. 3de bad denne Jnsurgent=Anfører om en Vaabenstilstand og Sauvegarde for sin Person. Begge Deele afsloges ham, saa længe som Jnsurgenterne endnu vare bevæbnede. Han gjentog sit Forlangende, og fik det samme Svar med tilføiet Trudseelat hans Bolig i sin Tid ellers vilde blive opbrændt. Herpaa sendte han den 5te en tredie Skrivelse, hvori han lovede en fuldkommen Underkastelse. Enkelte Distrikter i Tyrol have erklæret, at de fortryde de begangne Forbrydelser, love Lydighed, og bede om Naade, hvilket og er tilsagt dem under den Betingelse, at de nedlægge deres Vaaben, og sende Deputerede til Hovedqvarteret. General Drouet har i en Proklamation ladet dem vide, at Enhver, der 24 Timer efter denne Bekjendtgjørelse fandtes med Vaaben i Hænder, skal henrettes, og General Rechberg har den 3die over Seefeld forenet sig med det Bayerske Korps fra Scharni, uden nogen Modstand af Jnsurgenterne, som havde forladt alle deres Positioner. Paa Torvet i Reuteer det kommet til blodige Optrin imellem Jnsurgenterne indbyrdes, da Nogle vilde underkaste sig, Andre ikke. Herpaa kom nogle Tyrolske Deputerede til Futzen, og bade Bayrerne, at bringe Orden tilveie. Bayrerne rykkede frem men bleve ved det sorte Bjerg angreebne, og trak sig tilbage. Dette skeete den 8de d. M., saa at den saakaldte de finitivUnderkastelse, som Bayerske Efterretninger sige, at have fundet Sted allerede den 4de, udentvivl kuns kan have været partiel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
J Neapel ere atter nogle Sicilianske Tropper kastede i Land, men kort efter tvungne til igjen at indskibe sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
Fra Marseille berettes, at de tvende Skibe, som fornylig fløi i Luften ved Kysten, hørte til en Fransk Konvoy, som var bestemt til Barcellona, og sprængtes af de Franske. selv, for at de ikke skulde falde i Engellændernes Hænder. En Kjøbmandsflaade, som var bestemt fra Marseille til Genua, er af Engelske Krigskibe jaget ind til Cette hvor den nu blokeres. - Sir Samuel Hood er paa et Engelsk Linieskib afreist fra Engelland til Middelhavet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
Man ventede ganske vist Deres Keiserlige Majestæter den 13de eller 15de d. M. til Paris. Ogsaa vilde man med Viehed vide, at, foruden Kongen af Neapel, alle Rhinforbundets Fyrster i denne Vinter skulde møde der. Kongen af Hollands Helbred tillader ham ikke at gjøre denne Reise, hvorfor Koureer=Vexlingen mellem Frankerig og Holland er meget levende, og den Franske Gesandt i Amsterdam har sendt sin Ambassade=Sekretair til Paris, hvis Tilbagekomst med stor Utaalmodighed forventes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
Blandede Efterretninger. Frankerig. 325 Fanger af Schills Bande transporteres nu igjennem det sydlige Frankerig, for at udstaae den Straf, hvortil de ere dømte, nemlig Galei-Straf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
En Deputation er afgaaet fra Rom, for at bevidne Keiseren denne store Stads Ærefrygt og Hengivenhed. Den 8 d. M. kom der Jld løs i Kjøkkenbygningen i Fontainebleau. Formedelst et Kamin Rør blev ogsaa Taget antændt. Desuagtet sluktes Jlden lykkelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
Naar Hoffet i forrige Tider opholdt sig i Fontainebleau var der ofte henimod 20,000 Fremmede. For nærværende Tid skal der endnu være endeel Værelser at faae til Leie. Keiseren forlyster sig ofte med Parforcelagt. D. 5. d. M. tilbragte Hs. Maj. over 6 Timer paa denne Jagt, og reed i denne Tid over 12 Mile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
Flotillen fra Boulogne skal være indløbet i Schelden, og formodentlig være bestemt til at angribe Walcheren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
Hr. Meriage, som var Kommandant i Vien, er gjort til Rigs-Baron.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
J Anledning af at Engellænderne paastaae, ved Talavere at have erobret en Fransk Fane, bemærker Monitøren, at de Franske have ingen Faner, men Ørne; at der ikke nævnes hvilket Regiment denne Fane er fratagen, og at denne Fortælling er opspunden for at forlyste Londonerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
Et Keiserl. Told=Dekret af 29 Octbr. forbyder Kolonialprodukter at føres igjennem den Franske Douane Linie, hvis Hovedsted Hamborg er, under Straf af Varenes Fartøiernes, Hestenes og Vognenes Konfiskation. Hr. Arrago, som var i Spanien for at maale Meridianen, blev paa sin Tilbagereise fangen først af Jnsurgenterne saa af Algiererne og tilsidst af Engellænderne, men slap dog lykkelig fra alle disse farlige Personer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
Spanien. General Suchet har igjen tilladt Tyre, fægtninger i Saragossa. Haandværksfolkene tilbøde sig frivillig at reparere den dertil bestemte Plads. Det var en sand Nationalfest. Generalen med sin Gemalinde, en Niece af Hs. Majestæt Kongen, bivaanede 2 Tyre, fægtninger, hvortil man havde forskrevet de udsøgteste Tyre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
Tydskland. Den forrige Preussiske Ministerv. Stein, som i de Franske og allierede Lande er erklæret i Aften, opholder sig i Østerrigsk Schlesien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
Den Franske Gardes Bagage Vogne ere alt passerede Augsburg. Garden selv ventedes der den 7 November og følgende Dage. For Fredens Undertegning have Franske Kommissarier, udtaget af Archiverne i Vien og sendt til Frankerig alle Papirer, som angaae Ceremoniellet ved de forrige Keiserkronninger i Frankfurt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
Holland. Efterretningen om, at Jndførselen herfra til Frankerig af Bomuld og Farvestoffer skulde tillades, har ikke bekræftet sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-20
Tropperne paa Zeeland skulle ikke lide nær saa meget at Sygdomme som Engellænderne. J f. M. have 600 Mand forladt Hospitalerne.