JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
J Aarhuus Avis No. 112 læses følgende suurrige Avertissement: "Enhver vil have noget for sit, og naar han intet faaer, bliver han gal i Hovedet, det er en viis Vei. Jeg har en Tidlang barberet en vis Herre hos Hr. Juncher i Horsens; men see, om jeg fik noget for det, det er nu mit Levebrød at barbere alle Lysthavende, og den som bedrager mig for min Fortjeneste, han river mig Brødet ud af Munden; Det er dem Hr. Aa... jeg taler til. Troer De maaskee, jeg barberer gratis, siden de forholder mig min lovlige Fortjeneste, Skam dem noget – er det honet Betaler de mig ikke med det første, da maa Deikke fortryde paa, at Deres Navn bliver indrykket i disse Aviser, Andre til Advarsel i Fremtiden at forskaane mig for saadanne Ubehageligheder. Horsens den 16de September 1814. - Nicolai Hansen Prip, Parykmager her i Staden."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Bogbindersvend Andreas Carlsen i Kbhaver ved Høiesteret, (for ved Bogbinderiet paa Rigs banqven at have tilvendt sig Blanquetter til adskillige Banksedler, lydende paa er Hundrede Rigsbankdaler, hvilke han paa forskjellige Steder har udgivet, efter at de af ham vare forsynede med falske underskrevne Navne og Nummere m.v. dømt til at have forbrudt sin Haand, Ære og Boeslod, samt udrede de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Saa betaler han og i Erstatning til Rigsbanqven, Grosserer Sammel Moses Klædekræmmer Chr. Eskildsen og Fabriqveur Adronsen til enhver et hundrede Rigsbankdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Anordning for Almueskolevæsenet paa Landet i Danmark. (Fortsættelse; see No. 78.)§. 49. J ethvert Skoledistrict skulle følgende være berettigede til at kalde Skolelærere, nemlig a) De, der have funderet eller herefter funder Skoler, som de selv underholde, og hvor de løn Skolelærere, uden at de øvrige Hartkorns Eien eller Brugere bidrage noget dertil; b) De, som have bygget eller herefter bygge anordningsmæssig Skoler, der baade indeholde beqvemt Rum for Ungdommen og beleilig Bolig for Skolelærerne, c) De Lodseiere, som ene ere det Districtet under lagte Hartkorn, eller som eie i det mindste 32 Tønder Hartkorn i samme. d) J de Districter hvor der ere forskjellige Lodseiere, skulle de, som eie over 32 Tønder Hartkorn, ansees som Skol patroner, og have Ret til at kalde een Gang for hver 32 Tønder Hartkorn, saa at dersom nogen har to, tre, eller flere Gange saameget Hartkorn, da maa han derfor kalde ligesaamange Gange, som han har 32 Tønder Hartkorn. Derefter kalde den største Lodstier næst efter ham, og saalede fremdeles. Men i det District, som tilhører flere Lodseiere, af hvilke ikke hver eier saameget som 32 Tønder Hartkorn, skal Amtsskoledirectionekalde, i Forhold til alt det Hartkorn, som tilhøre de mindre Lodseiere, nemlig een Gang for hvil 32 Tønder Hartkorn. §. 50. Naar et Degnekald indanger, og bil Jndkomster henlægges til Skolerne, skal den, som har Kaldsrettighed til Degnekaldet, for Fremtiden kalde Skolelærer i det Skoledistrict, i hvilket Dey nen forhen boede. Har den Kaldsberettigede tillige Hartkorn i Sognet, da kalder han desuden skifteviis med de andre Lodseiere (efr. 8. 49 8).(Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Kjøbenhavns Børs den 4de October. Cours. Hamb. 2 M. 500, a vista 6083. London 2 M. 20 Rbd. Spec. 510. - Specier solgtes til 30 3/4 Rbmk., for Committeesedler blov givet 6 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
I Paris ere i denne Tid Sølvmedailler i Omløb, som skulle være prægede i Jtalien, og hvorpaa man seer en sovende Ørn. Tvertimod Forbudet seer man mange Personer vandre omkring dermed fremmede ophævede Ordener, f. Ex. vestphalske, spanske &c. Det synes vist, at Buonapartes Tilhængere slutte sig tættere til hinanden, for at danne et Slags Partie. De skulle især have deres Sammenkomster i en Doctor Corviseres Huus, hvor de fælles Anliggender overveies, bearbeides og udfærdiges. Taflet, og hvad der hører til en fuldstændig Huusholdning, findes her lige saa fuldt, som om Husets Herre var selv tilstede, endskjøndt han i dette Øieblik ikke opholder sig i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
J forrige Maaned aabnedes i Madrid den postoliske Nuntiaturs Rotar, under den af Pa J Rora eller Knota var den høieste Ret ved det pavelige Hof, og bestod af 12 Prælater, hvoraf hver især sad ved et eget Bord og havde notarios eller Skrivere under sig. De dømte per modum appellationis i alle verdslige og geistlige Sager, der hørte under Geistlighedens Værneting, saavel i Rom som udenfor de pavelige Provindser, og i alle Retssager, som beløb sig til mere end 500 Seudi Til denne Rorg gave forskjellige Nationer deres Assessorer, og bestod af 3 Romere, 1 Toscaner, 1 Maylænder, 1 Bologneser, 1 fra Ferrara, i Venetianer, 1 Franskmand, 2 Spamere og Tydsker. Navnet Rugt, som betegner et Hjul, kommer deraf, at Gulvet i den Sahl, hvori denne Ret holdes, er belagt med Marmor 1 Form af et Hjul. Deres Løn er maanedligen 100 Du tater, og deres Dragt en violet Kjole, og et den indsatte Muntiuss Forsæde. Medlemmerne af dette Tribunal overgav Kongen en Adresse, hvori de blandt andet sagde, at vor Tidsalders Philosopher have ene søgt saa haardnakken at forstyrre Enigheden imellem Kirken og Staten, for at kunne omstyrte Altere og Troner. Hs. Majest. har grebet til de bedste Midler, for at standse det Onde, ved at gjenoprette den hellige Troestribunal (Jnqvisitionen), dette undtagelige Bolværk, mod hvilket de Ugudelige strande, og nu behager det Hs. Maj. at give sine første Foranstaltninger ny Glands og forøget Styrke, i det Han gjenopretter den geistlige Rota, som er et uforanderligt Mindemærke af den høieste Jurisdiction, der i hele Omfangen af Hans pavelige Helligheds Kirke tilkommer ham som Overhoved. Saaledes synes Fanatismens mørke og tordensvangere Skyer at trække op over den sydlige Deel af Europa, og det eneste Haab, Menneskene endnu har tilbage, er, at Oplysningens Soel allerede er kommen for høit op over Horizonten til, at den ikke skulde kunne adsprede disse allerede for længe siden sønderslidte, men nu sig igjen samlende Skyer. De 400 Liver, som Kongen af Neapel har bevilget aarligen til Bedste for det hellige Huus i Loretto, har denne Kirkes Administration nu bestemt til at beslaae de hellige Capellers Vægge, Gitterværker a., der tilforn vare beslagne med Sølvblik (som i de senere Tider blev ranet), med forgyldt Kobberblik, og overhoved til at oppynte det Jndre af Kirken paa en kostbar Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
J Frankrig synes Lykken ikke at være Geistligheden saa gunstig. Da Ludvig den Attende nylig lod sig offentlig see, omgiven af adskillige Geistlige, raabtes saa længe, vive le Roi, a has les Callottins, indtil Prælaterne havde draget sig bort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
J Lot og Garonnedepartementet i Frankrig nedfaldt den 5te September, efter en stærk Larm, en stor Mængde Steene af Luften. Præfecten har sendt nogle af dem til Paris, for at lade dem undersøge af derværende Naturkyndige. J Sognene Monclas og Temple var Steenregnen stærkest. Baand af samme Farve omkring Hatten. Pave Johannes XIII har først anordnet denne Ret; Clemens VII forøgede dens Privilegier, og Alexander VII gjorde den til Subdiaconis Apostolicis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Prag, d. 20 Sept. J Forgaars Aftes kort før Kl. 6 ankom Hs. Maj. Kongen af Danmark hertil paa sin Reise til Wien, og tog ind i det erkebiskoppelige Pallads, som var sat i Stand for at modtage ham. Da han nærmede sig denne Hovedstad blev Hs. Majestæt hilset med Canonskud fra Voldene, og en tre Gange gientaget Salve af de i Parade opstillede tre Batailloner af det Keis Kgl. Jnfanterieregiment Erkertug Rainer. Da Hs. Majestæt steeg af modtoges han af Hs. Excellence Overborggreve Grev v. Kolowrat og Hans Excellence Vicepræsident v. Schuller samt det høie Generalitet; hvorpaa han førtes til sine Værelser. Hs. Majestæt aflagde kort efter et Besøg hos Hs. Keis. Høihed Storfyrstinde Marie, Arveprindsesse af Sachsen Weimar, og behagede ogsaa at beære Skuespilhuset med sin Nærværelse. Juan opførtes, og Hs. Majestæt modtoges med et tre Gange gjentaget: "Kongen af Danmark leve!" - J Morges fortsatte Hs. Kgl. danske Majestæt Reisen til Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Leipzig, d. 16 Sept. Da Hs. Maj. Kongen af Danmark i Gaar nærmede Sig til vor Stad, sendte Allerhøistsamme en af Sine Adjutanter til den her residerende Prinds Emil af Holsteen Sønderborg med det Overdrag at det vilde være Hs. Majestæt behageligt at see Prindsen; denne ilede ufortøvet Kongen imøde, og Hs. Majestæt behagede paa selve Veien at forlade Sin Vogn og at tage Plads i Prindsens Vogn. Kongen kjørte derpaa med Prindsen til de Egne hvor Krigens meest afgjørende Begivenheder have tildraget sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Efter Prindsens Foranstaltning var her en Major af Jngenieurcorpset tilstede, for, som Øievidne, at forklare Hs. Majestæt de giensidige Armeers vigtigste Positioner. Kongen indtog derpaa Middagsmaaltidet hos Hs. Durchl. Prindsen og fortsatte i Dag Sin Reise til Wien, under de lydeligste Bifalds og Høiagtelsestegn af alle dem der her have været saa heldige at kunne beundre denne Monarks sjeldne Sagkundskab, Aandsdannelse og Mildhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Dresden, d. 17 Sept. I Gaar havde vilden uventede Glæde at see Hs. Maj. Kongen af Danmark i vort Antikegallerie, som især er mærkværdigt ved den Huset Este forhen tilhørende og i Palladset Farnese opstillede berømte Samling af antike Statuer. Hs. Majestæts Opmærksomhed, videlystne Spørgsmaal beundredes ligesaameget som Hans paa rigtige Forkundskaber grundede Omdomme. Kongen viste Sig særdeles naadig imod Galleriets Directeur, Hofraad Böttiger, der er Medlem af det Kongelige danske Videnskabers Selskab og som havde den Ære at ledsage Hs. Majest. igjennem Galleriets Sale. J Morges tog Han Majestæt Frokost paa Kønigstein og fortsatte det paa over Toplitz Reisen til Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Brüssel, d. 20 Sept. Som bekjendt er det uagtet Freden paa alle Sider er bragt istand, Belgien opstillet en betydelig Armee af Engellen dere, Hannoveranere, Hollændere &c. Mange troede hidindtil, at denne Forholdsregel var et Bevilpaa Mistillid til den franske Regjerings nærve rende System, men dette er ikke Tilfældet. Meg mere synes denne Armee at have til Hensigt, tilbyde Bourbonnerne en hurtig og kraftig Hjel hvis de skulde behøve samme ved de Urolighed som endnu stedse finde Sted i Gemytterne i Fran rig. Denne militaire Forholdsregel paa Frankrigamle Grændser røber saaledes en viis Forsigtighed De mange franske Tropper, som befinde sig i i faste Pladser ved den nederlandske Grændse, hold derved i Tømme. Ved mange Leiligheder give tydelige Beviser paa, at den nye Tingenes Ord just ikke ganske behager dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Brüssel, den 28 Sept. General Evers, udnævnt til Generallieutenant og Jnspecteur op
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
det belgiske Cavallerie, som endnu skal forøges moet Regiment Lanciers. - Rygtet, at der ved Lo tryk skal oprettes en Leir, synes bestandig mere bekræftes, ogsaa imellem Arlon og Luxemburg skal dannes en Leir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Østerrig, den 21 Sept. Man veed endikke under hvad Form Congressen skal føres. Naman er kommen til Kundskab derom kan man slu sig først til dens sandsynlige Varighed. Pragt og Glands hvormed vort Hof vil modtade fremmede Souverainer, overgaaer næsten Beskrivelse. J Hovedstaden og dens Omegn skul forlægges 20,000 Grenaderer af Kjernetropper De ere enten allerede ankomne eller paa Marsch Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes ko Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. kan skraske Ellevte Aargang Nr. 81. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne Løverdagen den 8 October 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-04
Bidrag til Dagens Historie. (Fortsættelse.) Uden Tvivl havde Napoleon alt for ringe Tanker om den russiske Kjæmpestats uhyre Magt, der kun behøvede at vækkes for engang at fremtræde i sin hele Rædsomhed, og om Engellands uudtømmelige Hielpekilder, der kun behøvede Krig for at flydbesto rundeligere, thi ellers havde han ikke formindsket sin Stridskraft i Europa med de mange Tusinde, han sendte til St. Domingo, for at tilbagevinde i en anden Verdensdeel en Øe, der næsten vanskeligere lod sig forsvare end erobre. Ligegyldigt kunde det imidlertid ikke være Napoleon, at see, midt under hans Fremstræben til Enherredømmet i Frankrige, en Revolution danne sig paa een af den nye Vordens rigeste og frugtbareste Øer, der talte over sex Gange saa mange Negere som hvide Jndbyggere, og en trodsende Medbeilere reise sig blandt et Folk af sorte Trælle. 42,000 Hvide saae man her givne til Priis for 280,000 Negere, i Spidsen for hvilke der stod en Dæmagog, Johan Jacob Dessalines, der, paa Livstid udnævnt til Øens Generalgouverneur, forenede en Neger høvdings trædske Blodtørstighed, med europæisk herskesyge. Det syntes som om man i den ny Verden vilde opføre en Parodie af det store og blodige Sørgespil, man nylig havde seet i eet afde skjønneste Lande i Europa. - Den første Aarsag til de blodige og rædselfulde Optrin paa St. Domingo, maa vist nok tilskrives Nationalconventen, der i Frihedens første Ruus og Revolutionens Svimmel(1791) pludselig og med eet, istedet for gradviis og langsomt, erklærede alle sorte og andre farvede Slaver for fri. Det var det samme som at føre den, der nylig er skaaren for Stæren, lige ind i et blændende Sollys. J Maj erklæredes de for fri, og allerede i August udbrød det skrækkeligste Oprør i den nordlige Deel af Øen. Ogsaa Doming havde sine Robespierrer og Marater. Brø son og Dessalines, begge to grumme Africanere af Fødsel, opkastede sig til Dæmagoger, og rasede i Spidsen af mægtige Negerhære med Jld, og Sværd. Til disse kom endnu en Tredie, Toussaint Louvertire, en Jndfødt, der, skjøndt ikke mindre grusom end hans Ledtogsmænd, dog havde den gode Side, at han viste de Franske store Tjenester. Enhver menneskelig Følelse oprøres ved Tanken om de Grusomheder, som disse Barbarer, og deres Undergivne udøvede. De udgøde Strømme af Blod og betjente sig af de meest udtænkte Pinsler, som næsten ingen Pen formaaer at beskrive, for at slukke deres Blodtørst og fremme deres herskesyge Hensigter. Lige indtil 1802 blev Domingo sønderslidt af indvortes Uroligheder, og Blodfanen varede i enhver Vraa af Øen. Men den første Consul, der troede at kunne tvinge alt med Magt, valgte her en modsat Yderlighed, og didsendte (1802) en Flaade med 25,000 Mand, under Overgeneral Leclere, for at betvinge Oprørerne og bringe Øen igjen tilbage under Frankrigs
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-08
Jndenlandske Efterretninger. Ved Kongeligt aabent Brev af 26de August d. A. angaaende Øen Helgolands Aftrædelse til Storbritannien, ere saavel alle Jndvaanerne i Almindelighed som Embedsmænd i Særdeleshed der paa Landet løste fra deres Troeskabsed som danske Undersaatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-08
Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen ved en ny Fundats af 28 Juli d. A. at tillægge det Kongelige Maler, Alledhugger og Bygnings=Akademie Navn af det Kongelige Akademie for de skjønne Kunster i Kjøbenhavn, og derhos ikke allene at stadfæste de Akademiet forhen givne Rettigheder og Benaadninger, men endog at forunde det flere og større, for destomere at betrygge dets Varighed og fremme dets Hæder og Tarv. Nogle enkelte Artikler af Fundatsen ere foreløbig bekjendtgjort. Jfølge samme skal enhver Lærling, som søger Frihaandstegningsskolerne, Ornamentskolerne og første Architecturskole, til Lysning, Varme, Bøger og Kunstsager m.v., erlægge en Betaling af i det Høieste 12 Rbdlr. S. V. aarlig. For mindre Formuende kan denne Betaling nedsættes, og alle Læredrenge ved Haandværkerne, som tjene for Kost og Klæder uden Løn, saavelsom Lærlinge fra Holmens Constructionsskole skulle være aldeles fritagne for Betaling. Saasnart Nogen, i hvor det er, gaaer over til Modelskolen eller til anden Architecturskole, ophører Betaling, og fra den Tid af gives al Underviisning og Leilighed til Øvelse frin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-08
Den Maggesenske, i egentlig Forstand, evig unge Muse, har atter beriget vor Litteratur med: Poetiske Epistler, indeholdende en Brevvexling mellem Forfatteren og hans Muse, samt 40 nye hidtil utrykte Riimbreye. Dette Værk er at nyt Beviis paa, at det sande Genie aldrig ældes, men at det, ligesom Diamanten, bliver under alle Omstændigheder og i alle Elementer sig selv ligt, saavel i udvortes Glands, som i indvortes Soliditet. Forfatterens Muse fremtræder her med ligesaa rosenrøde Kinder og livfulde Øine, som denne Elskværdige allerede for henved tre Decennier siden, ja lige fra det Øjeblik af den saa lislig sang: "Da jeg var lille viste sig i sin Ungdoms første Morgenrøde. Anmelderen veed næsten ikke hvad han skal beundre meest i disse Riimbreve, enten den nudtømmelige Vittighedsaare, der saa reen og kristalklar flyder her, eller den Ømhed for Sproget, som, selv i den meest overgivne Skjært, saa tydelig spores, eller den Lethed i Versebygningen, der udmærket Forfatteren fra alle vore øvrige Digtere og giver hans Arbeider et eget, umiskjendeligt Præg, som mange hidtil have efterlignet, men ingen opnaaet. Som en Prøve paa den lune fulde Aand, der hersker i disse Digte, anføres her følgende i Anledning af Frue Taarns Brandi det fortreffelige Stykke: "Den vakte Knud eller Bombardementets muelige Følger (Til Slotsfuldmægtig Øhlenschlægen) Os hvor du er, som kneiser, skielv, Du være Herre, være Frue, Du være Hat, du være Hue, Du være Tyrkisk Turban selv, Som Keiser Selim - O min Fader, Der ligge nu de høie Gader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-08
Med lærde Professorer i, Trods deres nye Theologie, Persepolik, Astronomir, Jurisprudenz og Porste, Oplysning og Philosophie Mens denne Gang og Jldebranden, Paa Kirkepladsen, som den anden, Gik Bispens Hiørnehuus forbi, Som der var simpel Gudsfrygt i Der ligger alle de høibaarne Herr Nicolais og Slottets Taarne, Vor Frues Taarn der ligger du Hvem veed, hvis du kun havde været En fem Fod høit, om ufortæret, Som min Papa, der saae med Gru Dig falde – du ei stod endnu? Værket faaes for 4 Rbdlr. i Materie, hefter 1 Mk. mere, hos Bogtrykker J. R. Thiele, i store Helliggeiststrædet No. 149.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-08
Udtog af en Skrivelse fra det Slesvigske af 4 Oct. 1818. - Den bedste Efterretning som jeg i Dag har at meddele Dem, er at den Sygdom, som havde yttret sig og omkring Elmshorn, og som har bortreven mangen Jndvaaner, og ansaaes for smitsom, nu skal have ophørt. - Overflødigheden paa de fleste Fornødenheds Artikler, især paa Korn, vedvarer hos os. Nogle Lands-Producter, saasom Smør, Flesk, Gryn, Brændeviin &c., stige i Prisen, derimod er Viin Priserne falden over 30 PC. Et Pd. Casse betales med 12 a 148 og et Pd. Sukker med 18 a 20 Lz. De første her ankomne saakaldte flamske Sild blev betalt med 2 Ls. Stykket. For hollandsk Ost gives 6 L. Forresten er Handelen her endnu temmelig ubetydelig. De mange engelske og hollandske Skibe, som ankomme hertil fra Nordsøen, gaae igjennen J disse Dage kom Canalen til Østersøen. mange Kosakker og russisk Militair over Eidere. fra Ditmarsken. De vare alle vel klædte og opførte sig meget godt og ordentlig. De kjøbte især meget Læder og Klæde og betalte alt med Guld og Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-08
Fra den 24de Sept. Kl. 4 om Eftermiddag gen indtil den 1ste October Kl. 4 om Eftermiddagen, ere 319 Skibe clarerede gjennem Øresund Toldkammer, deraf 24 til indenrigske Steder. Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-08
Mariboe, den 3die October. J forrige Ud hendtes det Uheld for en Selveier i Fuglsøe ved Gruus=Kjørsel paa Landeveien Vesten Mariboe for Saxkjøbing, at hans bedste Hest styrtede død for Vognen. Denne Mand har nu til Dato kjørt omtrent 45 Mile for at befordre det offentlige Vedste med Gruus Kjørsel, paa en Strækning af 11 Alens Længde. En glædelig Tid for Hjulmænd og Smede At et 10 Qvarteers Bæst kan galoppere ned en 10 Alens Brønd paa Hovedet og dog komme op igjen uskadt paa Liv og Lemmer, har man disse Dage et Beviis paa hos Sognefogden i Fug søe. - Fra Nyekjøbing Kathedralskole afgaaer Aar til Universiteret 8, til andre Bestemmelse udgik i sidstafvigte Skoleaar efterhaanden 7 De sciple. De til det nu tilstundende Skoleaars Begyndelse Anmeldte udgjøre hidtil ialt 15, hvoraf 5 komme fra Sjælland, 8 fra Hertugdømmene, 8 fra Falster, 2 fra Langeland, 1 fra Møen og 1 fra Lolland. Med ovenmeldte 18 nye Anmeldte adajor Skolens hele Personale for nærværende Tid 5, hvoriblandt 3 Fkkestuderende. – Efter Jndheretning til Øvrigheden, vare Priserne paa Korn og Fedevarer samt Creaturer i afvigte September Maaned, her følgende: 1 Tønde Hvede 18 Rbdlr., 1 Tdr. Rug 16 1/2 Rbdlr., 1 Tde. Byg 75 Rbdlr., 1 Tde. Havre 6 Rbdlr., 1 Tde. graae Ærter 12 Rbdlr., 1 Tde, hvide Ærter 12 Rbdlr., 1 Tønde Vikker 10 Rbdlr., 1 Tde. Kartofler 5 Rbdlr., 1 Pund røget Flæsk 64 Rbs., 1 Pd. fersk Flæsk 56 Rbs., 1 Pd. Kjød 22 Rbs., 1 Pd. Smør 64 Rbs., 1 Pd. Ost 16 Rbs., 1 Pd. Talg 56 Rbs., 1 Slagtenød 50 a 60 Rbdlr., 1 Faar 6 a 7 Rbdlr., i Sviin 50 a 60 Rbdlr. Mariboe Av.) Anordning for Almueskolevæsenet paa Landet i Danmark. (Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-10-08
5. 61. Paa det at Udgifter til nye Skolelæneres Løn saameget muligt kunne spares, skal enhver Degn, i Overeensstemmelse med, hvad i Forordningen af 23de Jan. 1739 er befalet, være pligtig at modtage den Skole, som anvises ham i hans Sogn. Men, findes han uskikket til at lære lingdommen, da bør han lade Skolen forsyne ved en Substitut, som, efter foregaaende Prøve af Imtsprovsten, dertil ansees duelig. Vægrer Degen sig for at opfylde denne Pligt, da bør en dyglig Skolelærer, paa hans Bekostning, antages af vedkommende, og han selv, efter Foranstaltning af mtsskoledirectionen, tiltales til at have sit Degneimbede forbrudt. de Capitel. Om Skolernes Bygning og Vedligeholdelse, samt Skolelærernes Lønning. §. 5. Skolestuen bør være rummelig og af med Skolebørnenes Antal passende, Størrelse. skolelæreren bør desuden have anstændigt Huusrum sig og Familie, samt den fornødne Leilighed 2 Køer og 6 Faar, saa og til at bevare sit Fo og Brændsel, samt den ham trilagte Jords Av Skolestuen bør i det mindste være 4 Alen i fra Gulvet til Bielkerne. – Tager, Dørre og induer bør være tætte, og de sidste saaledes ind tede, at de kunne lukkes op. Gulvet bør være sen af Bræder eller Muursteen satte paa Kant. Grunden, paa hvilken Gulvet lægges, bør være opfyldt med Gruus eller strid Sand, indtil 1/2 Alens Hvide over den udvendige Jords Overflade.