JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1825-04-01
Creditorerne i Boet efter Skoemager Møllers afdøde Kone, Christians T Louise møller, fød Fuche, i Randers, indkaldes derved, med 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, til for og at bevise deres Krav i Boet. Den Afdødes Arvinger indvarsles herved til, enten selv eller ved Befuldmægtiget, at møde inden den ved Loven bestemte Tids Forløb, for at iagttage det Fornødne. J Anledning af dette Boe afholdes Samlinger paa denne Byes Raadstue, den 15de April, 31te Mai og 30te Juni dette Aar, hver Dags Eftermiddag Kl. 3. Randers Byes Skifteret, den 16de Marts 1825. Neckelmann. Kafn. ge, som have Noget at fordre i Boet efter her i Byen ved Døden afgaaede i Naalemagermester, Christen Jensen mosegaard, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819. til for os at legitimere deres Krav paa Boet, hvori Samlinger afholdes paa Raadstuen her i Byen den 18de April, 30te Mai og 30te Juni d. A., hver i Dags Eftermiddag Kl. 3. Randers Byes Skifteret, den 16de Marts 1825. Neckelmann. Rafn.
Berlingske Tidende, 1825-04-01
Ved Proclama, som er læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og B Stadsret, er alle de, som maatte have noget at fordre i Urtekræmmer og Brygger Wilhelm Wegners Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel for os at møde samt anmelde og beviisliggiøre deres Krav; hvilket herved end ældere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 22de Marts 1825. Spandet. Urne. meite Bekanntnachung.
Berlingske Tidende, 1825-04-01
Aaf Andalten der Glandiger ist ider die Giter und Effeten des bil sigen Schiffebaumeisters es Thielsen concursus creditorum erkannt forden. Es werden dager Alle und Jede, melde an den genanten Cridarium irgend enige Ansprüche und Forderungen, seldige ruhren her, aus melchen Grunde ste immer wollen, zu haben vermeinen, imgleichen diejenigen, melchdemselden mit Schulden verhaftet sind, over eta Pfander von ihm i Handen, haben, hiemit en for allemal, mithin peremtorie vorgeladen und befebliget, sich dieserhalden innerhald 12 Wochen, vom Tage der letten Bekauntmachung, dieses Proclams an, bey Strafe der Anschliesung und des wigen Stillschwen, gens der doppelten Zahlung und bey Vexlust des Pland und Compensationsrechts, uter Bestellung der erforderlichen Acten=Procuratur, in formet sig Answartige sind, im Stadtsecretariate hieseldst zu melden und gehørige Angade muthun, ibre destalligen Doemente in origine zu produciren und beglandigte Abscriften davon beom Protocoll zurücalassen, demachst aber vestere i rechtulde Verfugang nu gewartigen. Flensburg, den 12ten Marts 1825.
Berlingske Tidende, 1825-04-01
Bürgerneister und Kath, J. Jensen. I Kraft af en Kongelig allernaadigst Bevilling, dateret 22de Marts sidstleden, som i Dag, Mandagen den 28de dennes, er læst i den Kongelige LandsOverret samt Hof= og Stadsret, og er saaledes lydende: i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Ven B ders og Gorders, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmar, sken, Lanenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Grosserer og Papiirhandler, Os elskelig Christian Matthiessen, Capitain ved det borgerlige Jnfanterie i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Danske Statstidende. Adressecontoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indfalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre det ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og deviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de vare nu mann, en an man forsaar miste Ara være lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til anden indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 22de Marts 1825. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.). Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Cold. Monrad. Ørsted. Lassen. m. Lange. Hansen. Frisch, Cancellist.
Berlingske Tidende, 1825-04-01
Bevilling for Grosserer og Papiirhandler, Capitain Christian mar thiessen af Kiøbenhavn til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde den eller dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle dem, som formene sig at have noget tilgode, af hvad Navn nævnes kan, hos Grosserer og Papiirhandler Christian Maithiessen, med deres Paastand og Fordring at fremkomme, og saadanne deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for mig Undertegnede at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 23de Marts 1825. Christian Matthiessen, boende paa gl. Amagertorv Nr. 40. Brandeviinsbrænder Ole Jørgensen er død her i Byen og hans Boe erBaf os taget under Registering. Hans Creditorer indkaldes herved med 12 Ugers Varsel (oveensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, til at bevise deres Krav paa Boet for os. Den Afdødes Arvinger ere saaledes opgivne: 1) En Broder Rasmus Jørgensen, Snedkermester i Middelfart; 2) en Søster Maria Clausen, Enke efter afdøde Rock Clausen, 3) en dito Ane Kjerstine, gift med en Snedkermester i Oderse, hvis Navn ikke er opgivet, og a) en dito, Maren, Enke efter Postskipper Hans Rasmussen i Middelfart, Disse, og om Flere ere til, indkaldes herved med lovbefalet Varsel, til at møde enten personlig eller ved Befuldmægtiget under Boets Behandling. J dette Boe afholdes Samlinger paa Raadstuen her i Byen den 18de April, 30te Mai og 30te Juni d. A., hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Randers Byes Skifteret, den 16de Marts 1825. Neckelmann. Kafn.
Berlingske Tidende, 1825-04-01
Ved Proclama, som vil blive læst for vedkommende Over= og Underretter ere alle de, som i navnlig Henseende maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Bager Rasmus Terp her i Byen, indkaldte til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, inden den i samme bestemte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Fordringer, for undertegnede Skifteforvalter ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skanderborg, den 19de Marts 1825. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1825-04-01
Ved Proclama, som vil blive læst i den Kongelige Lands Over= samt Hof B og Stadsret, ere alle de, som maatte have nogen Fordring paa min afgangne Moder, Frue Birgitte Marie Linde, Enke efter Generalrigs=Commissair Mogens Linde, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for mig Undertegnede, som eeneste Arving, eller for min Curator, Hr. Kammerherre og Oberst de Hegermann Lindencrone, Chef for det 2det Livregiment til Fods, Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand, boende paa Toldbodveien No. 285, første Sal, at anmelde og lovligen bevise deres Krav; hvilket herved endvidere til alle Vedkommendes Efterretning anmeldes. Kiøbenhavn, den 19de Marts 1825. Anne Elisabeth Linde, boende paa Kultorvet No. 36, 1ste Sal.
Berlingske Tidende, 1825-04-01
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof Bog Stadsret, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Fyrbøder ved Stadens Raadstue, Dannebrogsmand Niels Kruckouws og forhen afdøde Hustrue, Anne Christine Kruckouw, fød Liebe, deres fælleds Stervboe, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til her i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommissier, i Kiøbenhavn, den 28de Marts 1825. Spandet. Urne. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i af 63 - 1324 a 25. gangne Underconstabel Niels Peter Rasmussen Ring klosters Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til i den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte-Commission at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Efterdi Gaardmandene Nis Bertelsen i Willstrup og Lane Prisen i Heis agger, begge i Haderslev Herred og Amt, have opgivet deres Fæstegaarde, og ovrige Formue til Rettens Behandling; saa indkaldes herved paa Rettens Vegne sub poena præclusi og ved Lovens Straf med 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver, som formene at have lovlig Krav til ommeldte Concursmasser, ligesom ogsaa De der maatte være forbemeldte Bonis-Cedenter noget skyldig eller have Pant i Hænde af dem, at melde sig legali mod udi Hadersler Herreds Actuariat, hvorved det tillige paalægges de Creditorer som maatte opholde sig uden for Haverslev Herred, at fremstille her paa Stedet en Procurator ad acta. Haderslev, den 25de Marts 1825. Lassen. J Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Skipper Johannes Thøgersen af Sønderho Sogn her paa Fanøe, til at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Fande pr. Varde, den 11te Marts 1825. Petrue Høst. J Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Ellen mikkelsdatter og forhen afgangne Mand Skipper Morten Mathiesen, af Sønderboe Sogn der paa Kaner, til at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. sande pr. Varde, den 11te Marts 1825. Percus Hæst.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
London, den 19de Marts. Det Compagnie, hvis Formaal er, at anlægge en Jernvei imellem Liverpool og Manchester, har saavidt taget sig Debatterne i Parlamentet til Rettesnor, at det har anmeldt, ikke at ville bringe nogen Dampvogn i Gang, uden først at have erholdt Sessions Dommernes og Vei Inspectørernes Jndvilligelse.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Hvormeget man kan stole paa mange af de Beretninger, som nogle af vore Blade meddele fra fremmede Verdensdele, kan man slutte af en Anførsel i et af dem efter Beretning af en Reisende fra Rio Janeiro: at Keiseren af Østerrig skulde have sendt sin Datter, Keiserinden af Brasilien, et Ungarsk Regiment paa 2000 Mand, fortræffelig eqviperet. - Som bekjendt, ere nogle Brasilianske Corps uniformerede næsten som Østerrigske.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Den 22de Marts. Den 18de har det catholske Selskab i Dublin aldeles opløst sig ved et formeligt Møde. Jgaar bivaar de Hr. Canning, endskjønt han endnu var svag, Forhandlingerne i Underhuset, og forsvarede i Subsidie=Commissionen imod Hr. Hume de diplomatiske Udgifter saavelsom de ved Liqvidationscommissionen med Spanien.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Idag forelagde Lord Liverpool i Overhuset og Hr. Canning i Underhuset Voldgiftskjendelsen fra den Russiske Keiser, dateret Petersborg den 22de April 1822, angaaende Meningen af den første Artikel i Gjenter Tractaten imellem Storbritannien og de Forenede Stater.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
J alle vore store Manufacturstæder og Districter holdes der nu Forsamlinger, for at petitionere angaaende Ophævelse af Kornlovene; Hr. Whitmores Motion derom staaer til den 19de April. Lloyd's Agent fra Porto skriver: "Harmonia ankommer fra Pernambuco, og bringer Afskrift af en Dom af Admiralitets=Retten i Bahia, hvorefter Lord Cochrane skal give Skadeserstatning for Borttagelsen af tre Skibe fra Lissabon.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Over Jamaica have vi Bogota=Tidender indtil den 20de Decbr. Den K. Nederlandske Commissair, Hr. Quartel, afreiste den 16de til Panama i en Mission til den Mejicanske Regjering, lig den, han havde udført hos den Columbiske. - Tidenden fra Truillo i Peru meddeler et Brev fra Gen. Canterac til Gen. Rodil, hvilket blev opsnappet kort efter Slaget ved Junin, og hvori de sørgelige Følger af denne Begivenhed levende skildres, men som nu, efter Affairerne ved Guamanguilla, hvor Canteraes mørke Ahnelser gik i fuldkommen Opfyldelse, ikke meere har nogen Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Lloyd's Agent i Havanna skriver under 12te f. M., at den Columbiske Skonnert Clara var taget til Prise af den Spanske Skonnert Fama fra Cadix og indløbet til førstnævnte Sted den 2den, og at tre Engelske Matroser fra Briggen John and Ann fra London havde været ombord derpaa, hvilket Skib efter deres Udsagn var taget af Clara ved Cabo St. Antonio og sendt til Cartagena. Faa Dage førend det K. Skib Diamond paa 46 Kanoner forlod Veraeruz, blev en Amerikansk Skonnert, som havde forsøgt paa, uagtet Blokaden, at løbe ind til S. Juan af Ullon, skudt i Sænk af Batterierne ved Veracruz; to Amerikanske Brigger bleve ogsaa tagne af de Mexicanske Krydsere. Mejicanerne havde befæstet Sacrificios, og besat den med 500 Mand. Kanonaden imellem Veralcruz og Castellet var yderst hæftig.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Jfølge Privatbreve fra Lissabon havde Grev Subserra skriftlig forfattet en lang Udarbeidelse over de følger, som Portugal altilhavde følt af sin nærmere Forbindelse med England, for at vise, at dette Forbund stedse er faldet ud til Portugals Skade. Englands Forhold bliver angrebet paa det haardeste i bemeldte Skrift, som ved ikke er trykt, men circulerede i mange Afskrifter i Lissabon. Den 25de Marts. Dagen efter at Skibet Wellesley paa 74 Kangner med Sir Ch. Stuart ombord var afseilet, er ogsaa Fregatten Thetes afseilet til Teio, for der at støde til hiint Skib og til Occan- og Superb, tillige med Fregatterne Active, Lively og Tribune. Jgaar erindrede Hr. Ellice, han syntes dog det var den høie Tid, at Ministerne definitiv anmeldte, om de tilsigtede en lovlig Forholdsregel imod de mange bedrageriske nye Compagnier, eller ikke Et Compagnie med en Capital af 1 Million Pd. Sterling i Actie til 2000 Pd., for at hente Guld, Diamanter og Perler fra Borner, Sulu og Banca, udbyder sine Actier i vore Aviser med Anførsel at mange Vidnesbyrd af Skrifter. Vi vide ikke, om man derved ganske har forglemt, at vi ved den sidste Tractat med den Hollandske Regjering have frasagt os alle Fordringer paa de større og mindre Øer i det Ostindiske Archipelagus, imod et lignende Affald fra Rederlandsk Side paa alle Besiddelser paa Asiens Fastland.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
J disse Dage er der fra Greenock afgaaet et Skib med Udvandrede til Buenos=Aires, for at drive Agerdyrkning 120 Mile længere oppe, ved Bredden af Plata=Floden, til hvilket Øiemed et af vore mange nye Compagnier har dannet sig.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Her gaaer mang Slags Rygter, sandsynligviis ikkuns for at virke paa Coursen. Jblandt andet har man sagt, at der fandt en Uenighed Sted imellem den Russiske Minister og Hr. Caning angaaende de Græske Anliggender; hvorimod her fra Ministeriel Side bliver paastaaet, at Underhandlingerne meget meere fortsættes paa det venskabeligste og fredeligste.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
I Underhuset erholdt Sir Fr. Burdetts Bill angaaende Catholikernes Emancipation den første Læsning i Forgaars, og den anden blev bestemt til den 16de April. Hr. Lethbringe nedlagde allerede Protest imod den første Læsning, og Hr. Peel anmeldte, at han af al Magt vilde modsætte sig den anden. I Dag er det vigtige Møde, hvori Hr. Huskisson forebringer sine Forslag om videre Lettelser i Handelen. Jgaar holdt Westminster=Vælgerne en Forsamling, for at bestemme en Petition til Parlamentet og Afskaffelse af Huus= og Vindues Skatten, under Forsæde af Oberst Balliffs. Henry Hunt satte derved den Resolution igjennem, at Forsamlingen misbilligede det Project, at tage 230,000 Pd. Sterling fra de Engelske Protestanter, som dermed at lønne de catholske Præster i Jrland; men han kunde ikke opnaae, at dette blev taget op med i Petitionen, hvorimod hele Petitionen derfor paa hans Andragende blev forkastet. Sir Fr. Burdets holdt en lang Tale imod ham. Ved at gaae hjem undgik Hunt med Nød og neppe at blive mishandlet af Pøbelen.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
De F. Staters Regjering har fra deres Gesandt i Bogota erholdt den med Columbien afsluttede Handelstractat og en anden angaaende Slavehandlens Ophævelse, hvilke man havde forelagt Senater til Ratification.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Breve fra Livorno, Triest og Ancona forsikre, at Patra har capituleret, men under Betingelser, som endnu forhindre den formelige Bekjendtgjørelse. Maaskee man har forbundet sig til Overgivelse, saafremt der ikke inden et vist Tidspunct kom Undsætning. - Nu veed man, at Jbrahim Pascha drager sin Magt sammen i Sudapaa Candien.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Sir Walter Scott har frabedet sig den ham tilbudne Ære, at være Rector for St. Andreas Universitetet.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Paris, den 22de Marts. Fra Dresden erfarer man, at Prindserne Fredrik og Johan, Dronningen af Spaniens Brødre, ville komme til Reim til Kongens Kronning, og derfra begive sig til Paris, for der at vente Deres Faders Tilbagekomst fra Madrid.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Fyrsten af Metternich, hvis Reise hertil ikke havde nogen anden Aarsag, end den Hensigt, at han vilde besøge sin syge Gemaunde, vil nu i Overmorgen forlade os igien.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
J Turin vedvarer endnu den det Sardinske Hof ellers sædvanlige Strenghed imod Deeltagerne i Revolutionen, af hvilke en stor Mængde endnu dansmægte i Fængslerne, og andre, som ere dømte fra Livet, maae opholde sig i fremmede Lande. Man tilskriver for største Deelen en fremmed Jndflydelse dette; men den stedse nitagende Yndest, hvori Prindsen af Carignan staaer hos Kongen, lader ogsaa haabe, at disse Ulykkeliges Skjæbne snart vil blive formildet.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Man forsikrer, at Jesuiterne have kjøbt tvende betydelige Besiddelser ved Gentilly og Jern.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Den 23de Marts. Den 17de begyndte Discussionere over Rente=Profettet, og Hr. Bouchers og Bourdeans Faar med det udmærkede sig mest.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Den 18de talede Hr. Boisclaireau til Fordeel for Lovudkastet. Den 24de Marts. Idag præsiderede Hs. Majestæt i Conseilet.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Fyrsten af Metternichs Afreise synes dog ikke at være saa nær, i som Etoile har sagt. Fyrsten har nu sin Søn og sine to Døttre hos et sig i det store Hollandske Hotel. Hans afdøde Gemalinde var en i Datter af den berømte Minister, Kaunitz.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Den Conference, som Fyrsten af Metternich den 21de om Aftenen havde med Grev Villele, varede 1 1/2 Time. Jgaar have de Deputerede med stor Fleerhed antaget den vigtige i første Artikel af Rente=Projectet, efterat have forkastet to af Dhrr. Boucher og Cas. Perier foreslaaede Amendementer. Grev Molliens Beretning om den synkende Fond har gjort et dybt i Jndtryk paa Pairerne, og givet Grev Roy endnu mere Tiltroe tilet Amendements Skjæbne, hvorved hele Indretningen af Rente Lovudkastet vilde tilintetgjøres. Udfaldet for dette Udkast synes overhovedet saa meget mere tvivlsomt, da Hertug Mathien af Monimorenci, hvis Votum sædvanligen understøttes af 25 til 30 af hans Venner, ikke taler fordeelagtigt om det ministerielle Forslag, og skal have erklæret i de høieste Kredse, at han for sin Samvittigheds i Skyld ikke kunde stemme for det.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Det hedder nu, at Kamrenes Møder i de første Dage af Mai Maaned skulde udsættes indtil efter Kronningen; J. des Debats vil 1 derimod vide, at Kronningen skal udsættes til Begyndelsen af Junii. Hr. Bourdeau sagde den 17de i de Deputeredes Kammer: Der er indrømmet Hr. Rothschiid en saa dominerende Magt over vor Statscredit, at han, naar Statspapirerne synes at ville falde, og han just ikke ønsker det, udstæder fra sin Sopha følgende Commandoord: "Siig paa Børsen, at Obligationerne i Marts Maaned ville komme paa 106.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Skadesløsholdelsesloven, siger et Blad her, "gaaer efter alle fire Regnings=Specier; den bringer Emigranterne Addition, Rentenererne Subtraction, Børspeculanterne Multiplication og Frankrig Division.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Den Neapolitanske Oberst Pisa, som i et Aar har siddet arresteret i Madrid, uden at nogen maatte komme til ham, har for kort Tid siden erholdt Tilladelse til at tale med sine Venner.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Den Madridske Hoftidende af 15de melder, at Havne-Commandanten i S. Sebastian har anmeldt den Amerikanske Goelettes, General Jacksons, Ankomst fra Peru Kongen af Spanien har udnævnt den bekjendte General=Major Romagosa til politisk Chef i Malaro.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Etoile melder, at Prinds Max af Sachsen den 21de vilde tiltræde sin Tilbagereise fra Madrid igjennem Catalonien og Roussillon. Kongen af Spanien er fuldkommen restitueret, og har den 11te giver mange Personer Audients. Han har ogsaa i Anledning at Jnfant Francisco's Fødselsdag benaadet en Tyv, som var dømt til Døde.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Siden den 7de dennes kommer der talrige Transporter af Remonteheste for vort Rytterie efter hinanden igjennem Darmstadt, og gaae midlertidig til Strasborg. Gen. Marquis Livron, som endnu befinder sig under Quarantain, i Marseille, er Overdringer af Depescher fra Egypten, om hvis Jndhold man dog ikke har hørt noget. Men vist er det, at der er aabnet Underhandlinger med Vicekongen.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Den 25de Marts. J Forgaars er General-Jntendanten Sicard - som, efter Hr. Villeres Yttring til de Deputerede forrige Aar, har meest Skyld i de Ouvrardske Contracter, og som nylig blev forhindret fra at udgive sine Memoirer derved, at der blev lagt Beslag paa hans Papirer - bragt hertil som Fange fra Montpellier, og indsat i Conciergeriet.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
J Forgaars var der Conference hos Fyrsten af Metternich, hvilken Nantinsen og Gesandterne fra Neapel, Østerrig, Rusland, Preussen og Baiern bivaanede; om Aftenen affærdigede Nuntiusen en Curreer til Rom.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
J Forgaars gav Fyrst Wolchouski en stor diplommatisk Diner. Moniteuren for i Dag melder: "Efterretningen og Jndtagelsen af Patra, som vi for flere Dage siden have meldt, har stadfæstet sig ved Breve, som igaar ere ankomne over Livorno; Pladsen har capituleret den 25de Januar (6te Februar.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Breve fra Bavonne af 19de dennes tale om en Leier, som skal sammendrages ved Slottet Marrac, den 1ste April, af de fra Spanien tilbagevendende Regimenter.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Efter Breve fra London tales der igjen om Hr. Peels Udtrædelse af Ministeriet, og Engelske Blade forsikkre, at denne Udtrædelse ikke har nogen anden Grund end Catholikernes Emancipation, som det Brittiske Conseil nu ikke meere betragter med saa ugunstige Øine som forhen. - Den samme Efterretning taler om meget betydelige Rus ninger til Forstærkning af den Engelske Marine i Indien.
Berlingske Tidende, 1825-04-04
Det Sydlige Frankrig, den 14de Marts. Det er vist, at de Franske Tropper, som staae paa den venstre Bred af Cbro, og som udgjøre Gen. Ordonneaus Armeecorps, have faaet befaling til at holde sig marschfærdige, for at kunne vende tilbage til Madrid imod Enden af denne Maaned. Lignende befalinger ere udstædte til Tropperne i Arragonien. Ogsaa Besætningen i Corunna belaver sig til Afmarsch, ikke - som man nylig paastod - for at drage til Grendsen af Portugal men for at vende tilbage til Frankrig. Til Besætningerne i Fæstningerne Cadix, Barcelona, Pampelona &c. er der endnu ikke udstædt nogen saadaa befaling. Men dersom de - som det synes - ere bestemte til at blive endnu længer, saa maa Militair=Conventionen af 10de December 1824 igjen forlænges; thi efter denne skulde alle i der ommeldte faste Pladser værende Tropper den 1ste April 2825 forlade Spanien.