JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-19
Ebeltoft. Den 12te October holdt vores værdige gamle Toldinspecteur Polder sit Embedsjubilæum, i hvilken Anledning der til hans Ære var foranstaltet et Festmaaltid, hvortil han blev afhentet, og derefter igjen ledsaget hjem af hele Selskabet, som desforuden ved de hjerteligste Lykønskninger tilkjendegav i hvilken høi Grad han besidder den almindelige Kjærlighed og Agtelse. Marøens. Sidste Onsdag skeete paa Winthen Mark et dristigt Tyverie hos Gaardmand Anders Madsen, idet to Karle kom ind til ham om Aftenen, medens en Tredie holdt Vagt udensor, og tog en Sabel som hængte paa Væggen, hvormed man slog den gamle Mand, som ene var hjemme tilligemed Konen. Da imidlertid nogle Folk tilfældigviis nærmede sig Gaarden, fløitede den udsatte Vagt, hvilket Signal de andre Gavtyve snildeligen forstode, og alle Tre toge nu deres Tilflugt til den nærliggende Skov, medtagende et Sølvbæger, en Morter og den omtalte Sabel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-19
J Anledning af de interessante artesiske Brøndborings-Forsøg som finde Sted i Hertugdømmerne, hedder det i Viborg Samler: "Skade at man her i Jylland ingen Boreforsøg hidindtil har anstillet. Jyllands Beliggenhed lader, i Liighed med Engelland, afne Rigdomme i Jordens Skjød, og meest lovende vilde det vist være at lade gjennembore eller gjennemhugge de betydelige Kalklag, som findes især i Dauberg og Mønsted Sogne; thi at Steenkul derunder maaskee vilde findes, er ikke blottet for Rimelighed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-19
Landsoverretten i Viborg har stadfæstet den ved Aarhuus Bything afsagte Dom over nogle Drenge der havde stiaalet to Duer ud af et Dueslag, hvorved de vare tilkjendte Riis af Slutteren under Fogdens Opsigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-19
J Anledning af det i Khonsp. Nr. 259 indførte Ønske om Lodser i Aarhuus Havn, har f. Bl. Red fra en Borger i Aarhuus modtaget følgende yderligere bemærkninger: "Vel er det saa, at der i Almindelighed er 10 Fod Vand ved Havnens Jndløb, men blæser det noget af Paalands=Vind, ville Skibe, som ligge over 7 a 8 Fod, ei med Sikkerhed kunne søge Havnen. Heri vil dog snart kunne ventes Forandring til det bedre, da et Forslag til Havnens Udvidelse skal være General-Toldkammeret forelagt, og Havne-Jnspecteuren afvigte Sommer i den Anledning skal have foretaget Undersøgelse, ja Rygtet vil mene, at der til næste Foraar skal lægges Haand paa Værket, og det antages at Havnen eie de fornødne Penge til at foretage en, endog betydelig, Udvidelse. Egentlige Lodser haves ei ved Aarhuus, nogle saakaldte Litsenbrødre forrette et Slags Lodstjeneste, som almindeligviis bestaaer i, at de møde nogle Kabbellængder uden for Havnen, og naar Omstændighederne tillade det, lodse ind For denne i sig selv ubetydelige Lods-Tieneste har Jndsenderen af sit Skib betalt 22 1/2 s. pr. Læst, uden at have kunne spore, at dette Slags Lodser er paalagt den Ansvarlighed og de Pligter der hvile paa autoriserede Lodser. Jndsenderes er af den Formening at nogle ansatte ansvarlige Lodser, for synede med en Taxt, liig den, som haves ved lignende Havne, vilde kunne have anstændig Fortjeneste, og at de ville være til Betryggelse for Søfarten, om det blev paalagsaadanne Lodser at skulle, naar paafordres, yde Assistence til de Skibe, som maae ligge paa den aabne Rhed." Bødsfald. Fru Møller f. Andrup (Grosserer Møller Hustrue), Mariane Sønderbre, Snedkermester Berg, Værtshuusholder Willemsen (af Kopper, H. Brauer, Joh. Sedendorff, Johanne Blaumüller, Skibskapt. F. Paulsen, Karen Holm f. Wraae (86 Aar gl.) Anna Mechlenborg, All i Khvn. Frue Charlotte v. Bülow i Helsingøer. Jfr. Sophie Amalie Paludan i Stege. Fru Oberstinde v. Wachle i Ottensen. Jfr. Jensine Heibroch i Aalborg, Bogbinder og Kom. Zimmermann i Hobroe. Gartner Bursche i Randers
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-19
Befordringer og Afgang Syndicus i Kiel, F. Witthoefft, udnævnt til Justitsraad. Borger og Kjøbmand Kraemer i Tøndern valgt til Raadmand. Cand. theol. J. Claesen til Sognepræst i Catharinaheerd. Cand. theol. N. Jürgensen til Sognepræst i Horsbøll. Cand. juris Andresen, Gylich, Lorenzen, Gardthausen og Johannsen beskikkede til Underretsadvocater i Hertugdømmerne. Skolelæreren paa Christiansøe, Cand. theol. 2 Borgen, allernaadigst tilladt at meddeles den geistlige Ordination.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-19
Ledige Embeder. Serritzlev Sognekald i Aalborg Stift Odde Sognekald paa Island. – Revierførster-Tienesten Ratzeborg Amt. - Skovfoged-Tjenesien ved Langebeks Skov, Petersgaards District.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-19
Jndsendt. Til Bedømmelse af Kyndige fremsættes det Spørgsmaal. om man ikke, bedre end med Kikkerter, kunde iagttage og tydeliggjøre sig fjerne Gjenstande, især Himmellegemerne, naar man lod billedet deraf falde igjennem et Forstørrelsesglapaa et, i passende Afstand, anbragt Forstørrelsespeil, i hvilket det igjen kunde reflecteres til et andet, i behørig Afstand og under den fornødne Vinkel, opstillet lige Speil, og saa fremdeles. Hvis det gaaer an saaledes, ved forstørrende Speile af multiplicere de allerede multiplicerede Størrelser, da maatte store Resultater deraf blive en Følge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-19
Bekjendtgjørelser. Formedelst anden Bestemmelse lader Ølbrygger Bendstrup ved offentlig Auction Løverdagen den 21de dennes, Eftermiddag Kl. 2, bortsælge endeel gode Brygge Redskaber, saasom: en Bryggekjedel paa 7 Tdr. Rum, endeel Øltønder, Ballier, Ankere og Halvankere. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 17de November 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-19
Mandagen den 23de November, Kl. 12 Middag. bliver afholdt Auction i Schaarupgaards Skov over en Deel Ege-, Bøge= og Æsketræer paa Roden, tildeels tjenlig til Gavnbrug, samt over nogle tørre Elme- og Æske=Planker. - Liebhaverne ville behage at møde ved Skovfogedhuset. Kjergaard, den 10de Novbr. 1835. Storm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-19
Fredagen den 11te December d. A., Formiddag Klokken 10, bliver paa Horsens Raadstue ved Auction bortsolgt afdøde Adjunct Hildachs Bogsamling, bestaaende i theologiske, philologiske, historiske og æstethiske Skrifter. Ved samme Leilighed bortsælges den Afdødes Efterladenskaber, især bestaaende i Klædningstykker; hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 16de November 1835. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-19
Da endnu en Mængde af de til afg. Apotheker Neddeliens Boe skyldige Summer, for modtagne Medicamenter, staae til Restance, maae jeg være saa fri at bede de vedkommende Debitorer senest inden 14 Dage afgjøre deres Skyld, da jeg ei længere kan lade samme henstaae. Aarhuus, den 18de November 1835. C. Jngersler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-19
Skipper Svend Kjerulff bliver færdig Fredagen den 20de dennes til at afseile til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-19
En guul Stok med en bruun Knap er forglemt et Sted i Byen. Den bedes leveret paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-19
Af en Vogn er under 10de dennes, imellem Skanderborg og Lime Kroe pr. Weile, bortkommet en Kasse med adskillige Gangklæder, hvilken den retsindige Finder, mod en passende Douceur, bedes indsendt til Bundtmager L. Michelsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-19
Paa Veien fra Thrige til Aarhuus er i Tirsdags tabt en Æske, hvori der var noget Damepynt; Finderen heraf ville mod en passende Findeløn aflevere den paa Adressekontoiret. Paa Veien mellem Vennelyst og Plantagen er fundet en Kasse hvori er 2 Silketørklæder. J Stedet No. 55 paa Middelgade kan Eieren erholde samme udleveret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-19
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
No 185. Fredagen. den 20de November. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst allene privilegerede. Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
Nyheder fra Udlandet. Brasilien. Oprørerne vare endnu ifølge de sidste Efterretninger i Bestodelse af Staden Para, som befandt sig i den skrækkeligste Tilstand; hvor der endnu fandtes Hvide, bleve de myrdede, og Ligene laae omkring i Gaderne. Alle Huse vare plyndrede og tagne i Besiddelse af de oprørske Negere og Mulatter. Engelske og brasilianske Krigskibe laae udenfor, uden endnu hidtil at have gjort ringeste Forsøg til at gjen erobre den ulykkelige Stad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
Portugal. Hele det portugisiske Jndien er i Opstand og Anarkie. Donna Maria havde sendt en ny Vicekonge derhen, men han blev jaget bort, derpaa udbrød en Contrarevolution, og Vicekongen blev kaldt tilbage igjen. Men for hans Gjenkomst udbrød der atter en ny Opstand, hvori Soldaterne bemægtigede sig Arsenalet og Citadellet, hvilket sidste blev sprængt i Luften tilligemed nogle Compagnier Soldater som vare blevne Regjeringen troe. Siden den Tid hersker det største Anarkie i Goa, de meest anseete Jndvaanere ere flygtede til det brittiske Gebeet, deres Eiendomme plyndrede, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
Engelland. Dronningen af Spanien har paa sin Premierministers, Hr. Mendizabals, kraftige Forestillinger til det brittiske Kabinet, faaet en vigtig Bistand. Den ved de spanske Kyster stationerede Flaades Admiral, Sir Gage, har faaet Ordre til at yde Hs. katholske Majestæts Sag al mulig Hielp imod Don Carlos og hendes oprørske Undersaatter. Denne vigtige Efterretning meldes i Times som officiel Spanien. Om det forefaldne Slag imellem Vittoria og Salvatierra haves de meest modsigende Efterretninger. Fra Madrid skildres Cordovas Expedition mod Salvatierra og hans Tilbagetog til Vittoria som et Triumphtog, da Carlisternes Tab havde været mange Gange større end hans, og han havde ført baade Fanger og et heelt Hospital med sig tilbage. (Begge Partiers Beretninger ere naturligviis. overdrevne.) Paalideligst synes en Efterretning fra den franske Grændse, ifølge hvilken de begge have lidt Tab, nemlig Carlisterne faaet fire Batailloner ødelagte, og Cordova mistet nogle tusind Mand, hvoraf de Totrediedele ved en uforklarlig panisk Skræk der pludseligt var kommet over dem, saa de havde taget Flugten. D. Carlos har allevegne hvor hans Tropper befinde sig, ladet holde offentlige Bønner for sin erholdte Seier. Fra Bayonne meldes, at 800 saarede Christinos vare komne til Vittoria, men der meldes ogsaa, at Hospitalet i Jrache er propfyldt med saarede Carlister. Jmedens nu begge Partier søge at rette paa sig igjen, er den brittiske Legion brudt op fra Bilbao og i fuld Marsch til Santander, for ad denne Omvei at forene sig ved Ebro med Cordova, som, naar dette er skeet, skal have i Sinde at angribe den karlistiske Hær saa alvorligt, at det maa komme til et Udslag. Man fortæller, at Britterne havde ved deres Afmarsch taget den Beslutning, at de paa hele deres Tog ville afbrænde Carlisternes Huse og tage deres Fruentimmer med sig, thi ingensteds finde de Mandfolk, og Carlisterne havde nylig skudt en Deel fangne Engellændere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
Frankrig. Hr. Barton, de forenede nordamerikanske Staters Gesandt i Paris saaledes melder Journal des Debats for 11te Novbr. - har i Mandags faaet de forlangte Passer, og træffer alle Anstalter til at reise herfra paa Løverdag. Legationens samtlige Papirer vare alt iforveien afsendte. Den franske Regjering vil nu ogsaa hjemkalde sin Gesandt fra Washington." Denne Efterretning har naturligviis gjort stor Sensation paa Børsen i Paris. (Som bekjendt ere de 25 Millioner Fr. som de nordamerikanske Fristater gjøre Fordring paa hos den fr. Regjering, endnu ikke betalte.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
Polen. Journal des Debats indeholder den Tale som Keiseren af Rusland sidstl. 10de Octobr. skal have holdt i Warschau til Stadens Deputerede. Jfølg samme Blads Forsikkring skal den have lydt saaledes "Jeg veed, mine Herrer, at De have ønsket at tale til mig. Jeg kjender saagar Jndholdet af den Tale De vild holde til mig, og at jeg har tilkjendegivet Dem, ikke at ville høre den, er skeet for at spare Dem for en Løgn. J mine Herrer, at spare Dem for en Logn, Thi jeg veed at Deres Følelser ere gandske anderledes end De have havt i Sinde at skildre mig dem. Og hvorledes skuld jeg vel kunne fæste Liid til hvad De siger, da De paa selvsamme Maade havde talt til mig kort for Revolutionens Udbrud. Nogle Dage efter brød De Deres Eed, og begik de skjændigste Forbrydelser. Keiser Alexander havde gjort mere for Dem end nogen russisk Keiser burde gjøre men De lønnede ham med Utaknemmelighed. De have aldrig været tilfreds med Deres Forfatning; De have stedse selv begravet Deres Lykke. Jeg siger Den Sandheder reent ud, for at De kunne vide hvad De have at holde Dem til, eftersom det er første Gang siden Urolighederne jeg seer og taler med Dem. Jeg forlanger Handlinger mine Herrer, og ikke Ord allene. Angeren maa komme fra Hjertet. Jeg taler ikke lidenskabeligt til Dem, De seer at jeg er gandske kold; jeg nærer ingen Had, men vi endogsaa gjøre Dem Godt imod Deres Villie. Min Feld marskal der, vil understøtte mine Planer, og er ligeledes betænkt paa Deres Vel. (Ved disse Ord bukkede Deputationen for Fyrst Paskewitsch.) Slig mig (vedblev Keiseren) hvad denne Bukning skal betyde? De have nu at vælge, mine Herrer, om De ville vedblive Deres Drømmerier og Uafhængighed, eller leve rolige under min Regiering som troe Undersaatter, Jeg har ladet her opbyget Citadel, og erklærer Dem herved, at jeg ved den ringeste Emente lader Staden skyde sønder og sammen! Det gjor mig ondt, at jeg maa tale saaledes til Dem, men det skee til Deres eget Bedste. Det staaer til Dem, mine Herrer at fortjene Dem Tilgivelse for det Passerede. Naar D. opfører Dem vel, naar De opfylde alle deres Pligter, da vil min Naade ogsaa udstrække sig til Dem, da vil min Regjering ogsaa drage Omsorg for Deres Vel. Husk nu vel paa Alt hvad jeg har sagt Dem" Tydskland. Kongen af Preussens Broderdatter Prindsesse Elisa, er bleven forlovet med den regjerende Hertug af Brunsvig. Fra Berlin skrives: "Med største Spænding forfølger man her Krigens Gang Spanien. Der havde udbredt sig det Rygte, at endeel preussiske Officerer havde søgt om Permission for at gaae i D. Carlos's Tjeneste. Men det erklæres nu for ugrundet. Blandt Middelklasserne hersker derimod den meest levende Deeltagelse for den absolutistiske Factions Undertvingelse." - Ved Feuerbach, i det Baierske, er ved at grave en Brønd, opdaget en meget riigholdig Guldmine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
Norge. J Landsbyen Rogge ved Moss foregik sidstl. 19de Octbr. den sørgelige Tildragelse, at en Huusmandskone dræbte 3 af sine Børn ved at overskjære Halsen paa dem med en Barbeerkniv, hvorpaa hun strax dræbte sig selv paa lignende Maade. Det 4de og ældste af hendes Børn undgik denne Skjæbne ved at tage Flugten. - Et i Christiania udkommende Blad, ledsager Udtoget af den danske Budget med en Oversigt af Kongeriget Norges Statsregnskab for 1831, og tilføier, som Resultat: "Naar vi sammenholde begge, saa viser det sig, at de aarlige Renter af Danmarks Statsgjæld beløbe sig til 4,775,064 Rbd. Sølv, hvorimod Norges hele Budget for et Aar kun er 364, 158 Sps. 40 s. Sv., og 1,739, 136 Sps. 30 sk. Sol., hvoraf Renterne for et Aar ere 68,200 Sps. 32 s. Man vil vanskelig finde et Land, hvor de finantsielle Udsigter ere saa gode som i Norge, og man har grundet Haab om, at Statsgjælden vil under Carl Johans Regjering en nu betydelig blive formindsket, om ei gandske liqvideret." Christianias offentlige Theater er afbrændt. Jlden skal være opkommen ved Uforsigtighed med Lys i et af Garderobeværelserne, og udbredte sig derfra med saadan Hastighed, at man ikke fik Tid til at redde noget af Theatrets Effecter. Man beklager meest Tabet af den store Musikaliesamling, der opbrændte tilligemed Garderoben, Jnstrumenter &c. Jngen er omkommen ved denne Ulykke, blot et Par Mennesker ere komne til Skade derved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
Fædrelandet. Rhvn. den 17de Novbr. Man erfarer nu, at deri Skifteforvalter og Skifteskriver a. Major Diedrich sens Bo paa St. Croix er forefundet en Kassedefect, af circa 60,000 Rd. vestindisk Courant. Nylig meldtes, at han var pludseligt død. Kasse-Defecter synes i den sidste Tid at være blevne en saadan Favoritmaterie i den kjøbenhavnske Conversation, at man, i Mangel af nye Defraudationer af denne Art, sætter Rygtet i Bevægelse og snart lader en, snart en anden Oppebørselsbetjents Navn tjene til Folie for nye Opdagelser paa dette Gebeet. (Khousp.) Det er vore Læsere bekjendt – og det er en Sag, som ikke saa let vil blive glemt, – at det ved Rescript af 22de Septbr. d. A. er forbudt alle "Tidsskrifter og Dagbladet angaaende Stændernes Forhandlinger at optage eller indrykke andet, end hvad derom er meddeelt i Stændertidenden, og at Cancelliet, ved en efter vor Overbeviisning urigtig og ugyldig Fortolkning, har villet udvide dette Forbud til at gielde om Alt, hvad der angaaer disse Forhandlinger", selv hvad der endnu ikke er blevet Gjenstand for samme, som f. Ex. Forslag til Stænderforsamlingen" En ny og høist paafaldende Udvidelse har Cancelliet nu atter givet hiint mærkelige Rescript, idet at dette Collegium, efter Politiretsassessor Reiersens tjenstinrige Andragende, har forbudt Udgivelsen af et Foredrag, som en af Kjøbenhavns Deputerede i et særskilt Skrift har ladet trykke, og det uagtet det kongl. Rescript, der dog vel er Lov ligesaavel for Cancelliet som for os Andre, ene omtaler "Tidsskrifter og Dagblade." Efter vor Trykkelovgivning, der ikke ved hiint Rescript kan antages at være ophævet videre, end dettes Ord udtrykkeligen sige, har et saadant Forbud kun en aldeles foreløbig Virkning, og det vil saaledes være Cancelliets Sag at foranstalte det Fornødne, for at faae Lovligheden af dette interimistiske Forbud paa kjendt ved Domstolene. Hvad disse ville dømme, tor(Khousp.)de ikke være vanskeligt at forudsee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
Den nylig saa ulykkeligt omkomne George Gordon Macdougall, Bibliothekar ved det herværende Classenske Bibliothek (der som meldt, paa en Reise i Familieanliggender, kantrede med en Baad paa Floden Clyde, og druknede) var født paa St. Croix 1798, hvor hans Fader var Planteur. Han havde i 3 Aar studeret ved Universitetet i Cambringe, og siden i Kjøbenhavn. Han var Digter og Skribent, og meget fortrolig med den engelske Literatur og den nyere danske. Han var en fortræffelig Musicus paa Pianoforte og har componeret Adskilligt, som fandt Kjenderes Bifald. Et dansk engelsk Lexikon fra hans Haand ligger færdig til Trykken. Han efterlader sig i dybeste Sorg en elsket Kone med 6 umyndige Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
J Torsdags afgik Dampskibet Frederik den Sjette sidstegang herfra for i Aar. Blandt Passagererne befandt sig den engelske Minister i Holland, Sir Cromvel Disbrowe med Familie, Gouvernante, Hovmester, Secretair, 3 Kammerjomfruer, 3 Tienere og 3 Eqvivager. Ogsaa en engelsk Koureer afgik med samme Skib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
Her er virkelig en Kone i denne Tid under Tiltale for Politiretten, beskyldt for, at hun, under Foregivende af at hun stod i Forbindelse med Fanden og kunde vise igjen a. har fralokket endeel Tjenestepiger her i Staden Penge. De omtalte Victualier, som een af disse havde præsteret, bestode i to Fleskeskinker, og 3 Lpd. Aal, som Konen foregav at Fanden, der, som bekjendt, holder meget af fede Sager, netop behøvede til et Gilde, han vilde give. Flere heelt kuriøse Ansøgninger, stilede til Fanden, om Laan af hans Hovedkasse, ere blevne producerede for Politiretten. Den Anklagede nægter paa det meest haardnakkede Sandheden af de mod hende fremførte Sigtelser. (Khup.) Om føie Tid vil udkomme et nyt omfattende Skrift af Hr. Grosserer Nathanson om Danmarks Finantsvæsen, Banker, Handel og Jndustrie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
En Haandbog til veiledende Oplysning om vor Statshuusholdning. (Reppe kunde en saadan komme i et beleiligere Øieblik end det nærværende.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
J sidste Uge vare her i Staden 25 flere døde end fødte, og deriblandt 19 af Kopper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
Den 12te Novbr. afbrændte Giersløv Præstegaard (i Holbeks Amt), som beboedes af Pastor Göttsche. Jlden skal være kommet fra et Kakkelovnsrør. Det er mærkværdigt, hvor ofte Jldsvaade hjemsøger Præstegaardene i denne Egn. J et Tidsløb af faa Aar ere ikke mindre end 4 gandske nær ved hinanden beliggende Præstegaarde lagte i Aske, nemlig: Tersløse, Nidløse, Reersløv og nu Giersløv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
Den nyopbyggede Præstegaard i Reersløv omtales som den smukkeste Præstegaard i Sielland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
Det er ei blot i Odense at falske Angivere drive deres Uvæsen. J Viborg have tvende saadanne Tilfælde i kort Tid fundet Sted hos een og samme Handelsmand, dog i dennes egen Bopæl, det ene efter directe Angivelse til Generaltoldkammeret og det andet til Overcontrolleuren for Jylland; men begge Gange – falsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
Studiosus Wille fra Kiel, der er dømt til 6 Maaneders Fæstningsarrest i Nyborg, passerede i Onsdags gjennem Odense til sit Bestemmelsested, som Passageer i – Deligencen, ledsaget af en med Gevær forsynet Militair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
Rectoren ved den Slesvigske Domskole, Olshausen, er i sine kraftfuldeste Aar pludseligen ved et Slagflod bortreven fra sin talrige Familie og fra den Skole, hvis Prydelse han var.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
J en Artikel af Hr. Krigscancelliesecretair Mørch (see Khousp. No. 274) læses om Dr. Fangel i Fredericia; "Det er nu saaledes viist, at denne vort Danmark fortrinligste Homoopath, hvem mangfoldige Mennesker allerede velsigne for deres retablerede Sundhed, ogsaa (under Forudsætning af rigtige Sygdomsangivelser, gjennem Brevvexling heldigen formaaer at lede sine Kure, hvor just ikke den hastige Hielp udfordres, hvilket ogsaa hans ikke ubetydelige Søgning paa denne Vei fra fjernede Egne, daglig bekræfter; men at Forfølgerne, da de fremæskede disse Oplysninger, herved selv have betaget sig deres Haab, at naar engang Dr. Fangels Fjed skulde gives en fra disse Egne fjernet Bane, da de gandske vilde vorde ham qvit, laae vel neppe i deres Beregning. Det ønskes, at hans Efterfølger i Physicatet, naar han engang forlader dette, til Held for Stedets Commune, der nu ved den nye Lægemethode sparer saa store Udgivter, ogsaa maatte tænke saa ædelt, at gjøre sig bekjendt med Hompopathiens Studium og Udøvelse."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
De to Fæstegaarde som forrige Torsdag Aften afbrændte i Faarup By, tilhørte Christen Pedersen og Rasmus Andersens Enke. Jlden, der skal være opkommen ved uforsigtig Omgang med Hør, kunde sees ved Randers, uagtet en Afstand af c. 4 Mile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
Khvns Børscours den 17de Novbr. 1835. Hamb. 2 M. a vista 203. Species 2048, 12 Mk. 3 3/4 s. Ved den 1292 Trækning i Altona udkom følgende No.: Aarhuus. Med Posten i Aftes er kommet den sørgelige Efterretning, at Briggen Prinds Ferdinand, Capt. Bonnesen, er paa Reisen fra Liverpool til Livorno, den 4de Novbr. stødt paa Blackwater Bank, og Dagen efter sjunket i det dybeste Vand. Ligeledes at Skonnerten Therese, Capt. Hess, er paa Reisen fra Puerto ricco til Hamborg, kommet ind til Hull med 5 Fod Vand i Rummet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
Bekjendtgjørelser. Det behagede Forsynet den 15de d. M. at bortkalde her fra det Jordiske Daniel Fridenreich, Sognepræst i Engum ved Veile, i hans 51de Aar. Den salige Afdøde levede stedse ugift, og ingen efterlevende Enkes eller Faderløses Taarer flyder ved den Hedengangnes Baare. Men hans Minde vil længe leve i taknemmelig Erindring, ikke allene blandt de mange Trængende han her i Byen hialp og understøttede; men og saa blandt Engum Menighed, hvis blide og trofaste Sjælesørger han var i 13 Aar. – Dette Dødsfald bekjendtgjøres herved sørgeligst for hans fraværende Slægt, A. Ch. Worm, og Venner af Huusholderske i Engum Præstegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-11-20
Jfølge Overeenskomst med Auctions-Directeuren afholdes Mandagen den 30te November 1835, Formiddag Kl. 10 Slet, Auction i Sophiendahls (Venggaards) Skove, over circa 60 Favne Bøgetræe paa Roden, hvoriblandt en stor Deel Gavnings- og Træskoe=Træ, hvilke herved bekjendtgjøres for Lysthavende. Rosenkrantz.