Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-04-08
Nyeste Post-Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen af Frankerige befinder sig ikke vel; den 24de Marts gav det sig tilkiende ved Opkastelser; han følte heftige Gigtsmerter i Maven, som giorde det vanskeligt for ham at trække Veiret; og om Nætterne imellem Fredag og Søndag var han meget slet og havde en heftig Feber; men Søndag Morgen befandt han sig bedre; han har dog sovet nogle af de følgende Nætter og Feberen har ophørt, saa at man slet ikke frygter for nogle farlige Følger af dette Tilfælde. – Man forbauses over et Mandement som Cardinal Erkebiskoppen af Paris har udstædet, hvori han fremstiller hele Nationen som skyldig i Hertugen af Berrys Mord. – Lou vel har paa nye været i Forhør, og er bleven confronteret med flere Vidner; han seer bleeg ud og har tabt en Deel af den brutale Standhaftighed, som han udviiste i Begyndelsen. Fornuften faaer efterhaanden sin Ret igien og Samvittigheden sin Stemme. Ogsaa i de Catholske Lande, hvor Fornuften har saalænge været underkuet og hvor man haanligen har traadt dens Rettigheder under Fødderne, begynder den at tiltage sig den Auctoritet igien som tilkommer den, og den Catholske Geistlighed skal vogte sig for at vedblive i at trodse dens Lys og at tilhylle Christendommen i Fabler; hvad der nu skeer i det Spanien, som hidindtil blev holdet for at være det meest overtroiske blandt de christelige Lande kan tiene til et advarende Exempel. Storinqvisitoren har maattet tage Flugten, Jnqvisitionens Bygninger og Fængsler sløifes, og i Bartellona skulle de forvandles til en offentlig Plads, som skal kaldes Qvirogas Plads. Mange Personer af Militair- og Civilstanden ere befriede af disse afskyelige Fængsler. Jesuiterne skiælve og holde sig indsluttede i deres Klostere. Der fortælles, at disse i Forbindelse med de øvrige Munke og Jnqvisitorerne have gjort sig al muelig Umage for at tilveiebringe en Contrarevolution i Madrid, to heftige Jesuiter droge i Procession med Korset; Jnqvisitionen vilde ikke udlevere alle sine Fanger; men alle deres Bestræbelser vare forgiæves; Folkestemningen var dem imod, og de maatte give efter, formodentlig vil Paven, ligesom forhen i Carl den 3dies Tid, faae sine paa nye igien adopterede Børn tilbage, og den Romerske Curie vil faae det Dilemma at opløse, om Ganganelli har gjort en Brøst paa den pavelige Ufeilbarhed ved at ophæve Jesuiter-Ordenen, eller Pius den 8de ved paa nye at indføre den. Til Barcellona var der ankommen en Coureer med den Efterretning, at Kongen havde besværget Constitutionen og med den befaling, at General Castannos og Pladscommandanten Copons skulde bekræftes i deres Værdigheder; men Folket begav sig, da det blev bekiendt, tilligemed Biskoppen og hans Vicarius til Palaiet. Villacampa viiste sig med Castannos paa Balconen; de omfavnede hverandre; men det almindelige Skrig lød: Villacampa leve, væk med Castannos. Villacampa raabte: man maae forglemme det passerede; men forgiæves; Uroelighederne varede i to Timer, hvorpaa Almuen atter begyndte at raabe med det største Raserie: ned med Castannos, ned med Biskoppen og hans Vicarier, ned med Copons og hans Efterfølgere. – Det lykkedes Villacampa at tilveiebringe Roligheden igien og at frelse Castannos under Bedækningen af et talrigt Detaschement. En af Folket udnævnt Junta forsamlede sig strax, under Forsædet af Villacampa, og befalede, for at forebygge videre Ulykke, at Castannos, Copons og deres Tilhængere skulde arresteres, nogle maatte forlade Barcellona, og ere bragte under sikkert Leide til Madrid, derpaa blev alt roeligt. Den 14de aflagde Garnisonen Eed paa Castellets Plads, under Kanonernes Torden og Tilløbet af en utallig Mængde Mennesker, et nyt Municipalitet er bleven udnævnet, og en Procession til Ære for den hellige Jomfrue er bleven udsat, fordi Folket vilde aldeles ikke bivaane den naar Medlemmerne af det gamle Municipalitet skulde følge med. Processionen skal nu udsættes saalænge indtil National-Juntaen er bleven indsat. General Elio har været meget næ ved at blive dræbt i Valencia. Folket strømmede sammen i stor Mængde, og forlangte hans Hoved med høie Skrig, og hans Efterfølger i Commandoen kunde allene redde ham, ved at lade ham sætte fasti Castellet, men Folket vedbliver at forlange at han skal henrettes.