JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1809-10-20
Det er som Værge for min svage Froger Agent Hans Christian Hansen og paa hans Vegne at jeg opfylder den sörgelige Pligt at anmelde for Familie og Venner Tabet af hans retskafne Hustrue Fru Anne Cathrine Hansen for Wedege. I mange Atbar hun paa et skrøbelig Legeme uden dog at lad sig derved afholde fra den omhyggeligste Opfyldelsat alt hvad hun ansaae for en Huusmodens Pligt indtil hun for h nved 5 Uger siden nedlagdes paa det smerteligste Sygeleie, hvor hun mæt af Livet, Möje henfor sidste 6te Octbr. i sit 61 Aar. Randers d. 10 Octbr. 1809. J. F. Carøe.
Jyske Efterretninger, 1809-10-20
Da Skiftet efter Christen Sørensens afdøde Hustru Maren Jensdatter af Mærtsholt i Wive Sogn, er bestemt at foretages, og om mueligt, at bringes til endelig Slutning, her paa Gaarden Onsdagen den 22de Novbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet. saa indkaldes hermed i Overeensstemmelse med Placaten af 26 Oct. 1792 til samme Sted og Tiid at møde, alle de som noget i navnlige Maader, under dette Skifte have at prætendere eller anmelde; Ligesom og Enkemanden Christen Sørensen tillige med den Afd des 2de Brødre og Arvinger Morten Jensen, og Au ders Jensen fra Øster Tørslew, tillige med deres Curator eller Fuldmægtig Søren Christensen fra Kneiste samt Enkemanden Christen Sørensens Brødre Poul Sørensen af Wive og Jens Sørensen af Tørring, Særdeleshed ville indfinde sig ved bemelte Skiftesamling, da Adskilligt med dem bliver at afhandle føren Skiftet kan bringes til endelig Slutning. Siegsgaard d. 6te Oct. 1809. C. Nissen, Herredsfoged og Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
forsendes. os og udgives, 2de Gange ud
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Efterretningen (meldes fra Frankfurt den 11 Octbr.) og Fredslutningen mellem Øster tig og Frankrig, der saa høitideligt blev udbredt af de hofficielle Tidender i München, Stutteard og Carlsruhe, har ikke stadfæstet sig. De sidste Wiener, Breve give endnu kun Haab. Det hedder, at Freden først skal publiceres, naar en russisk Coureer ankommer med Depescher, som skal bestemme nærmere en vis Artikel der. Jmidlertid skrives fra München, at Kongen havde den 3 Octbr. faaet behagelige Depescher fra Schønbruun, og at 40 Tømmermænd vare satte i Reqvisition, for at gjøre Stilladser i Nymphenburg til en stor Jllumination. De sidste Breve fra Berlin og Leipzig, sige endog bestemt, at Freden virkelig er bleven undertegnet den 5 Octbr. Fra Augsburg hedder, det derimod, at Freden først skal undertegnes i Paris. De wiener 5 procentige Stadsbanco=Obligationer ere i disse Dage stegne fra 68 indtil 75.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Tyrolerne ere ved Salsburg viiste tilbage med blødige Hoveder; derimod ere de endnu Mestre af Roveredo; hvorvidt de ellers staae fremad i Jtalien, det der ubekiendt. Men da de italienske Tropper skal have indtaget Trient med Storm, ere Tyrolerne no bleven tilbagedrevne.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
J Tyrøl foranstaltes et Opbud af 60,000 vaabendygtige Mand.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
England pr. Frankrig. Man havde ladet Hr. Dundas komme fra Jrland, for at giøre ham til Krigsminister; men da han ved sin Ankomst til London erfoer, at han skulle beholde nogle af de gamle Medlemmer til Kammerater, betakkede han sig og vilde nok forblive i Dublin, som Secretair. levposten. uren og Forlæggeren P. F. Wandall, ber.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Efter Lægernes seneste Beretning, var der paa Walcheren død i een Uge 375 Mand og 5 Officerer. I Hospitalerne vare 8600 Syge. Der er afsendt Officerer til Vliessingen, for at anlægge Caserner paa engelsk Maade. Rygtet om Walcherens Rømning er altsaa ugrundet.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Admiral Keats er kommen hiem fra Schelden med 11 Linieskibe og mange Transportskibe med 5000 Mand. Da han afseilede derfra, gik den franske Flotille af næsten 200 Kanonslupper ned af Schelden, for, som man troede, at angribe Øen Walcheren.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Der skulle 8 gamle Linieskibe afsendes til Schelden, for at sænkes der, nemlig 4 Danske og 4 Engelske.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Oppositionsbladene sige, at Lord Charam skal udnævnes til Hertug af Vliessingen. Et andet Blad siger: at Rusland, Frankrig og Østerrig forene sig mod Tyrkiet.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Vore Banksedler tabe nu 4 Procent mod Klingende.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Paa en Paketbaad, hiemkommen fra St. Thomas, var Capteinen og 11 Mand døde af den gule Feber. Romanas Armee, 15000 Mand stærk, marscherede til Cindad Rodrigo, da man troede, at de Franske vilde beleire denne vigtige Plads. 40,000 stranskmænd skulle være ankomne til Foden af Pyrenæerne, for at drage ind i Spanien.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Frankrig. Til Bayonne vare 120 Heste og en deel Vogne, af Keiserens, ankomne.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Da den engelske Morning=Post nylig paastod, at kun Mangel af Levnedsmidler havde nødt Lord Wellington til at retirere, gjorde Moniteuren. den Anmærkning: at Mangel paa Levnedsmidler kunde aldrig være en Grund - men vel et Paaskud - for en General til at trække sig tilbage.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Af den i München udkomne omstændelige Beret ring om Kriggjørelserne i Tyrol sees, at det blot var Frygt for Mangel paa Levnedsmidler og Manition, som nødte Hertugen af Danzig til, at trække sin fererrige Armee ud af dette Land.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Moniteuren af 7de indeholder ogsaa de Grundsætninger som styrer Keiserens Fremgangsmaade i Hensyn til det store Spørgsmaal. Hvad er Neutral Keiserens Grundsætninger ere: Flaget dækker Varerne Cirit Skib frit Gods). Et Kiøbmands stil er en sømmende Colonie. At undersøge det, er at fornærme en Colonies Gebeet. Selv fiendtlige Koffardieskibe maae respecteres. Jndividuer som ikke stride, bør ikke være Krigsfang, ne. - Havde Frankrig antaget Søekrigens Skikke paa Fastlandet, skulde al den Bomuld, som nu føres paa Arelen giennem de franske Armeer, være kommen til Frankrig. England erklærede de franske Havne i Blokadetilstand. Frankrig erklærede, som en Følge deraf, de storbrittaniske Øer i Blokadetilstand. England foreskrev de neutrale Skibe Regler, og Frankrig, paabød, at de som efterlevede disse Forskrifter, skulde ansees som unationale. - De mod England forbundne Magter giøre fælleds Sag. De maae lide Oldt og Godt med hinanden. Hollands, Elbens, Weserens, Jtaliens og Spaniens Havne nyde ingen Fordeel, som de franske Havne ere betagne. For Alle skal Handelen aabnes eller tillukkes paa eengang. - Frankrig erkiender altsaa de Neutrales Handelsfrihed og Søemagternes Uafhængighed. Det har respecteret samme indtil det Øieblik, da Englands Søe-Tyrannie, som respecterer intet, og dets Regierings vilkaarlige Handlinger nødte det (Frankrig) til Repressailler, som det meget ugierne greb til o. s. v. J Livorno har den 24 Sept. en skrækkelig Orkan anrettet stor Skade.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Søerrig. Freden med Rusland er fra vor Side allerede ratificeret. Som fornemmes, ere den overordentlige Enøjer, Adlerberg, og den forrige Chargeld Affaires i Kiøbenhavn, Baron Taube, paa svensk Side bestemte til de Fredsunderhandlinger med Danmark, som skulle holdes i Jørksping. Som dansk Negociateur nærmer man Kammerherre von Rosencranz.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
I mange Aar er Høsten i Sverrig ikke faldet saa velsignet ud, som i dette Aar.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Adskilligt. Da tre Vogne, som nyelig ankom til Augsburg fra Jtalien over Jnspruk med raa Bilke havde de et Pas, som var underskrevet: "Andreas Hofer." Mundtlig sagde han til dem: dersom J bringer Korn med jeg tilbage til Tyrol, skal det være mig kiært. Men vil den bayerske Regiering maaskee ikke tillade det, saa kan i sige dem, at mine Tyroler ikke derfor sulten ihiel. Hofer residerer paa Slottet i Jnspruck, og det paa den store Fod, som nogen General. Ved Bordet, som bestrides af Stænderne, tager han sk. kelig godt for sig af Rætterne. Man har giort har Forestillinger derom, men Svaret var: "Jeg har længe nok beværtet Andre, og finder det derfor goske billigt, at man nu engang beværter mig.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Den 8 Octbr. ankom til Angsburg 164 Mand af Keiser Napoleons prægtige Gensdarmer fra Schønbruun. De skulle fordeles paa Veien til Strasburg, for at escortere Keiseren paa Hiemreisen til Paris.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Prindsen af Ponte-Corvo var paa Reisen fra Pe ris til Schønbruun.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Krigens Gudinde er forulykket i de svenske Skjømed Top og Tavl! Det var nemlig kun den søenste Fregat Bellone. Ved den nu sluttede Fred - siger de offentlige Blade - som og ved Gustav 4des kostbare Reiser, hans Egensind og Krigslyst, har Sverrig tabt følgende Besiddelser. Wilmar med et District af 6 Mile og 12,000 Jndbyggere, Pommern med Øen Ryggen 70 Mile og 106,000 Jndbyggere, Finland af 357. I Mile, og over 300,000 Jndvaanere. - For og trent 2 Sekler siden begyndte Sverrig, som bekiendt at hæve sig til Kæmpestørrelse. Under en Række og martialske Konger og store Generaler, erobrede det Jngermanland, Liefland, Estland, Øesel, Sa land, hele Pommern, Rygen, Wiemar, Bremen, Verden, Blegind, Skaane, Halland, BaghuuslehuJemteland a. - kort at siger trak ligesom en Barrier af nye Lande omkring sig selv, foreskrev Rusland Pohlen, Tydskland, og Danmark Love og det svenske Navn blev som Historien udtrykker sig, en Skræk for hele Europa. Maa man ikke forundre sig over den foranderlige Skjebne, Rigerne ere underkastede, Maatte dog Fredens og Enighedens Baand sammenknytte Nationerne til det store fælles Maal. Fred og Lyksalighed!
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
J Spanien maa herefter slet ingen Brug gi res af de Bøger, som den hensovede Jnqvisition hade forbudet, neml. de, som stødte an mod, Religionen &c.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
For at vedligeholde den krigerske Aand hos den preusiske Nation, skal alle Soldaters Navne, som den sidste Krig have udmærket sig, males paa en Tar le og denne ophænges i Kirkerne.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Keiser Napoleon skal allerede have erklæret for at skillige af hans Generaler, at de nu snart skulde ver de tilbage til Frankrig, og derpaa begive sig til Spanien.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Indenlandske Efterretninger. Fra Generalkommanden i Holsten er til Hs. Ma Kongen indsendt en Rapport fra Søe i Capitain Mo sin i Glükstadt, saaledes lydende: Den 2den Octbr. seilede jeg med Kanoneerbaade, Varvøehuus, 5 Kanonschalupper og 4 Skiøtbaar samt en Contoi af 70 Fartøier med af Elben. Da Floden om Eftermiddagen kom, ankrede vi ved Frunshattel og saae at ved Curhaven laae 2 Briger." Klotten 7 om Aftenen gav jeg Maanedslieutn. Briidt Ordre til med de 4 Skiørbaade at geleide Contoien og bringe den over Watterne til Eideren; Maanedslieutn, Jordt forblev, efter min befaling, ved Brunsbottel med Kanoneerbaaden Vardørhuusfor at dække Rettigaden og selv gik jeg med de 8 Kanonschalupper til Curhaven, for at angribe Fienden. Om Morgenen, i Dagningen, skimtede vi Briggerne noget uden for Curhaven, roede til paa Skud og begyndte Attaquen. Fienden gjorde strax Seil og flyg 1tede. Da det blev lysere, observerede vi, at den ene var en Koffardiebrig, og den anden en Brig paa 20 Kanoner. Jeg roede med al Kraft ind paa den sidste og beskjøb ham med velrettede Skud. Kl. 5 1/2 tog Kulingen af S. V. til stiv Bramseils Kuling; dette hialp Briggen i at flygte, vi forfulgte den eendun i en Time, men da Kulingen stedse blev stærkere, kom den sos ud af Skud. Jeg befalede derfor at jage Koffardibriggen, som seilede efter; da vi havde givet den nogle Skud, bre sede den op og vi befatte den. Briggen, der udgives for at være en Hamborger, er indbragt til Glückstadt, til Rettens Behandling.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Lieutenanterne Halling og Klaumann saavelsom de øvrige Officerer maae jeg anbefale for deres Nøiagtighed i at holde Linien, der er yderst svært i Farvande, hvor der er Ebbe og Flod. Mandskabet. har ogsaa udmærket sig ved at roe hele Natten og 4 Timer imod den stærkeste Flød. Underdanigst Mossin Forestaaende kundgiøres herved i Følge allerhøieste befaling ligesom at Hs. M. Kongen har ladet Chefen samt de øvrige Officerer og Mandskab tilkiendegive Sin allernaadigste særdeles Tilfredshed for deres udviste Activitet og Anstrængelse. Kiel Slot den 9de Octbr. 1809. F. Bülow, General=Adjutant og Chef for General=Adjutant Staben, Ridder af Dannebrog.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Under 9de d. M. har Hs. Majestæt Kongen allersaadigst forundt nedenstaaende Herrer, Kammerherre, Møglen, nemlig: 1) Oberste Kardorff, Commandeur, for det slesvig-holsteenske Skarpskytter-Corps. 2 Kammerjunker Major Preen, Eskadrons Chiff ved den hiske lette Dragon-Regiment. 3) Landraad Ableselet, Amtmand over Haderslev Amt. 4) Kammerhunker og Committeret i det Kongelige General=Toldnammer, Oldenborg. 5) Amtmand Linstow i Sønderborg Amt. 6) Amtmand Grev Wedel Jarlsberg i Budskeruds Amt. 7) Amtmand Løvenskjold i Bradsberg Amt. 8) Kammerjunker H. C. Holstein, Hagtjunker, Oberst=Lieutenant og Bataillons=Commandeur ved 2det jydske Jnfanterie=Regiment. 9, Kammerjunker C. E. Sammes, Oberst af Jnfanteriet. 10) Kammerjunker J. F. Gyldenstierne Schestedt, Oberst=Lieutenant og Premier=Major ved holsteenske Rytter Regiment; samt 11) Kammerjunker C. Walterstorff, Commandeur=Capitain og Enrollerings=Chef i Holsteen.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
J Anledning af, at man nyelig i Antverpen havde tillavet en stor Møntgolfler, for dermed at forsøge at sætte den Engelske Flaade i de Zerlandske Vande i Brand, opfordres i Politievennen vor Danske Luft seiler. Hr. Colding, til at giøre Forsøg paa at indrette Luftbrandere, og derved berede en Hævn over vor døyelige Fiende, som denne saavel har fortient. Den muelige Jndvending, at det var at vorde en anden Congreve, besvares med at ethvert Vaaben, er tilladeligt i Krig, og det er det Beste, hvormed man kan giøre sin Fiende størst Skade.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Afsagte Domme i Priisretten for Aalborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
No. 91. Sagen, betreffende den for Lønstrup i Hiørring Amt indstrandede Slup, paadømt den 20 Octbr. d. A. Den for Lønstrup i Hiørring Amt den 22 September d. A. indstrandede Slup, med Ladning, eller den Værdie som deraf maatte udkomme, bør være Kongen tilfalden.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Aalborg Byenyt. Kopulerede. Den 20 Octbr., Tobakspindermester Adam Meeder og Jomf. Johanne Wibroe.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Begravede. Den 22de Octbr., Huusmand fra Hasseriis Morten Nielsens Søn Niels 5 Dage. Den 23 Octbr. Christen Larsen, 64 Aar. S. D. af Vester Fattighuus Ane Sophie Hostrup, 81 Aar.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
(Spørgsmaal.) Hvorledes kan Jens Bonderups Kone, (nu boendes paa Reberbanen) lade sit Barn døbe for et ægte Barn, og tillige tør lade samme avertere i den Aalborgske Stiftstidende, at ovenmeldte skulle være Fader til Barnet, naar samme hendes Mand haver været borte i 3 Aar. - Det spørges af mig Lars Pedersen Urt, Tømmersvend. Aalborg, den 23de October 1809.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Paa Onsdag prædiker i Budolphi Kirker Hr. Henneberg. Paa Torsdag i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. Paa Fredag i Frue Kirke Hr. Veden.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Tallotterie. Ved 971 Trækning i Kbhavn udkom følgende Numre: Til 972 Trætning sammesteds faaes Lotteriesedler til førstkommende 30 October Middag. Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Avertissement: Hos Bogtrykker Wand all faaes følgende Kobberstykker til Kiøbs for vedsatte Priser: 1) Hans Majestæt Kong Frederik den 6te, 2 Mk. 2 s.; illumeret 3 Mk. 4 s. 2) Hendes Majestæt Dronning Maria Sophia Friderikke, 2 Mk. 4 s. illumieret 3 Mk. 4 s.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Fredagen den 3de Novbr. Formiddag Kl. 10 holdes Auction udi forrige Sabells Gaard i Slotsgade over endeel under Transport hertil bedærvede Munderings Sager, nemlig: 735 Par hvide uldne Buxer, 561 Par sorte Støvletter. 63 Stkr. Blaargarne Skjorter, og 13 Par Ridebuxer. Aalborg den 20 Octbr. 1809. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Gode røgede Lax er at faae paa Allg den No. 7. M. Nyeborg, Skrædermester i Aalborg, er flyttet fra Graven, til Skoemagergaden hos S. T.) Frue Hormann.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
J Torsdags er bortkommen en Bog, hvori er adskillige Aftryk af Tobakstempler, Vaabener, Billetter o. s. v.; da samme ei kan være andre end Eieren til Nytte, saa ville Finderen af samme imod en passende Findeløn, behage at aflevere den til Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
At jeg igien er kommen her til Byen, har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre til behagelig Elterretning for dem, som i Vinter ville nyde min Underviisning i Dands. Mit Logie er i Maren turris Gade hos Bødkermester Lars Kiærsgaard. Aalborg den 23 Octbr. 1809. Haack.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
I Løverdags Aften er tabt et Brev, paa Veien fra Slotsgaden ned af Allgaden til Graven, hvorudi var indlagt 1 Rdlrs Sæddel, Finderen af samme behager at levere det til Bogtrykkeriet imod en Douceur.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Onsdagen d. 1 Novbr. næstkommende lader Directionen for Vensyssels Kaper=Rederie bortsælge ved offentlig Auction i Fladstrands nye Havn, efterfølgende Fartøier nemlig: a., en priisdømt engelsk Galease, Emanuel kaldet, med behørigt Jnventarium. b.) Kaper i Fartøiet Strandvagten, ligesaa med Jnventarium. c.) Kaper-Fartøjet Rinaldine. Hvilket hermed kundgjøres til Lysthavendes Underretning. Hiøring den 19 Octbr. 1809. M. Brandt.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Een nye Skaansk Møllesteen 9 Qvarteer og 2 Tomer breed, noget beskadiget, formedelst et lille Styk fra underste Side, er til Kiøbs i Bælum Norgaard hos Jens Kaas.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af Julii d. A., som er læst inden Kier Hvetboe Herreders Ræt den 25 August og i den Kongelige LandsOverret i Viborg den 11te Septbr. H. A., blier alle og enhver, som formeener sig at have noget at fordre, efter afgangne Christopher Qvist som boede og døde i Hals Boe, under AalboAmt og Stift indeværende Aar den 3 April, beved indkaldede 3de Gange efter hinanden, som poena præclusi & perpetui silent, med Aar og Dags Varsel fra den Kongelige Bevillings Datuat melde sig paa Herreds Contoiret i Nørre Sup bye, med saadanne deres formeentlige Fordringer. af hvad Navn nævnes kan, og samme paa lover Maade at beviisliggiøre. Det meldes tillige at er Skiftesamling er berammet at holdes i Stærvboden 28 November næstkommende om Formiddagen Kl. 10. Hals den 17 Octbr. 1809. C. Boerup.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Birkedommer i Dronninglunds og Hals Birker og p. t. Constitueret Herred: foged i Kiær og Hvetboe Herreder.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
J Natten imellem den 28 og 29 Septbr. sid leden, er bortkommen fra underskrevne ren merkbruun Hest uden Aftegning, videre ere en hvid Plet paa Ryggen af Sadelbrud. Hrsten 9 Aar gammel, godt i Stand, og noget Ramsterpet uden Skoe. Thi efterlyses herved forbemeldt Hest, med Anmodning til enhver som enten maat forekomme samme eller allerede have den, at de vil underrette mig derom, da alle Omkostninger med Fonørelse skal blive erstattet; Og jeg forvisser mig om at enhver ved de forestaaende Markeder, vil har den Efterlysning i Erindring og om de kiøber og saadan eller liggende Hest, sikkrer dem ved fuldkommen Underretning om den Sælgendes Navn og og holdsted for Følgerne i sin Tild. Eistrup i Tranen. Sogn, Ester Han Herred pr Aalborg den 150 tober 1819. Christen Nielsen.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
J Anledning af Forandringen med Postens gang herfra bekiendtgiøres: At Brevene til udland; Steder, og til de indenlands Steder, le efter allernaadigst befaling skal læses og forseglet af Øvrigheden, blive indtil videre erpederede sig henved Kl. 5 til 6 Slet hver Mandag og Teidag Aften af Gleerup, Raadmand.
Jyske Efterretninger, 1809-10-24
Et anstændig Fruentimmer, som er bevandriLandsbye=Huusholdning, og tillige giver Under ning i Fruentimmer=Netheder, søger en saade Condition, enten samlet eller særskildt, strax et til førstkommende Paaske. Anviisning giver 5 Bogtrykker Vandall. jomfrue, Bogtrykker Wandtil giver nærmere 1ste November, enten som Hausjomfrue, eller SeEt Fruentimmer søger Condition til førstkommenviisning.
Jyske Efterretninger, 1809-10-27
Udenlandske Efterretninger. England sover Frankrig. Man forsikker, at r. Canning vil faae Seglet igien, saasnart har bliver helbredet, og at Hr. Pererval bliver første Lord 4 Skatkammeret. Da vore Stormænd ellers ere af treget forskiellige Meninger, frygter man for, at Mikisteriet skal blive sammensat af beterogne Deele; thi da vilde det er engang holde sig indtil det næste Parlamentsmøde. Fædrelandet er imidlertid i Fare. Ved Donau forhandles Ting, som vi ikke kunne gaae møde med vedbørlig Kraft. Spanien, Steilien, schelden beviser hvad vor Magt duer til. J Ostinhien er en Revolution for Dørten, og i Jrland haver man alt hvad der et Engelsk. De første Lernedsmidser ere overhaands dyrt og Skatterne stige i Forhold hertil. Guldet er ganske ude af Circulation. Aar. sagen er folekler. I Udenlandet kunne vi ikke anpringe vore Varer mere, og vi maae derfor skikke Guld i Sølv derhen til at ligne med. Paa alle Kanter seer det ud til uroligt Vei.
Jyske Efterretninger, 1809-10-27
Tydskland. Om Freden er der ingen Tvil mere. En fransk keiserlig Adjutant ankom den 12 Octbr. til Drenden og overdragte Kongen et Brev fra Neller Napoleon, i hvilket der gaves Underretning om Fredens Undertegnelse. Efter Forlydende, faaer Sachsen er ny Acqvisition. Fredens Jndhold skal Eders først publiceret, naar Rusland har samtvit og garanteret den. Kan dette vil man vide, at Fredsbetingelserne bleve grundede paa Keiser Rapolevns Ulstimstum, som Keiser Frands ang. Ociaa i Amsterdam har man allerede den 10 Octbr. kanderet Freden ind.
Jyske Efterretninger, 1809-10-27
De østerrigske Statspapirer ere berøret gangne op i Høiden.
Jyske Efterretninger, 1809-10-27
Fra Wien skriver men, et Freden i Schønbrung (saaledes vil den herefter kaldes vil upaatvivleligen forskaffe det østerrigske Monarkie en varig Rolighed, den det efter saa store og smertelige Anstrængelser saa bølligen behøver.
Jyske Efterretninger, 1809-10-27
Den 10de vilde Keiser Nopoleon afrelse fra Schøn beyen over Passau og München til Paris, og det er da Beriis nok paa, at streden er ganske i det Rene. Den 12te ventede man Keiseren til München, og den 13de til Angeburg, hvor der allerede var bestilt 132, Heste for den videre Reise. Den franske Armee, meldte man, var i fuld Berægelse, for at vende tilbage. I Anzeborg blev den 12te tilsagt Qvarteer for ankommende franske Tropper fra det Østerrigske. To Dirisioner vare opbrudte til Jtalien, og toge Veien giennem Steyermark. J alle Stæder paa Røgten fra Wien til Straf borg giøres store Tilberedelser til Keiserens Modtagelse.
Jyske Efterretninger, 1809-10-27
Bayern Ved Salborg forsamles nu den stor ste Deel af den høverske Armee.
Jyske Efterretninger, 1809-10-27
Efterat de toroler og salborger Jnsurgenter havde overvældet og fordrevet de Bagerer, som vare posterte i Luftenstein. Lofer, Unken og Mileck, lod Heringen af Danzig sette Srændser for Rebellernes videre Fremtrænger ved et rask Angred den 3 Octbr. Ved Oberalm her omtrent 800 Jnsurgenter i en stærk Tange overfaldte, en stor Deel nedfablede og Resten adspredte. Portene til Hallen bleve huggede ind- og de 1200 Teieller, som vare i Staden fordrerne. efterat de næsten havde tabt 300 Mand, 6 Kano. rer, samt deres Krudt og Blye. Samtlige Tropper, fettede med for Topperhed. Hvad disse tabte, meldes ikke.
Jyske Efterretninger, 1809-10-27
Ved disse Fegtninger hændte sig noget virkelig Komisk: Tyrolerne havde gjort nogle bayerske lette Dragonheste til Bytte, og gjort 15 af deres Folk, som stode paa Forposterne, beredne dermed. J det nu deres Heste hørte og kiendte Trompeternes Skrald ved et bayersk Regiment, som kom ansættende, vendte de, uden at kunde holdes, i fuld Ferspring hen til Regimentet, og svingede, med deres Ryttere, som holdte sig fast ved Sadelknappen, strax ind, for at slutte sig til Toget. Dragonerne brast derover i en høi Latter. Tyrolerne, som ret godt kunne bestige et Bierg, men sidde lige saa slet til Hest, lade nok den Plan fare, at have Cavallerie.