JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-10-26
Viborg. Først paa Aftenen reiste sig her igaar en meget stærk Blæst, der efterhaanden steeg til en reen Orcan, hvis Liige vi ikke have kjendt til i flere Aar, men som heldigviis lagde sig henimod Midnat. Hundreder af Tagsteene ligge ituslagne i Byens Gader, Vinduer indslagne adskillige Steder, Plankeværk og Gjerder kastede overende, ligesom Træer saavel brukne som oprevne; ja selv i Egnens Skove ere store Træer kastede omkuld og en Gaard her i Nærheden mistede omtr. 1000 Tagsteen. Stormen var saa voldsom, at Stormklokken, der er anbragt i et af Domkirkens Taarne, flere Gange klimtede temmelig stærk. – Efter hvad vi have hørt, skal Dronningborg Veirmølle pr. Randers under Uveiret iaftes være afbrændt ved Selvantændelse. Desværre vil man vist ogsaa fra Søen faae sørgelige Tildragelser at høre.
Viborger Samler, 1848-10-26
Udnævnelse. Under 6te October er Adjutant hos Hs. Majestæt Kongen Premierlieutenant af Sø=Etaten P. H. C. Smidt allernaadigst udnævnt til Kammerjunker.
Viborger Samler, 1848-10-26
Ordensdecoration. Under 19de October har Hs. Majestæt allern, tilladt Kammerherre L. W. Baron v. Brockdorff at anlægge og bære Commandeurcorset af den spanske Carl den Tredies Orden.
Viborger Samler, 1848-10-26
Armeen. Under 20de October er Ritmester af 3die Dragon Reg. A. C. v. Hviid, Rd. af D., efter Ansøgning paa Grund af Svagelighed, allerh. meddeelt Afskeed i Naade af Krigstjenesten som Major, med Pension. Under f. D. er Major paa Vartpenge, M. v. Engelsted, Rd. af Dag., efter Ansøgning, allerh. meddeelt Afsked i Naade af Krigstjenesten, med Pension.
Viborger Samler, 1848-10-26
Reisende. Med Dampskibet Jris" fra Kjøbenhavn til Aarhuus, den 23de October: Etatsraad Feddersen med Datter, Major Wagner, Politiassistent Feddersen, Overlæge Weile, Lieutn. Gottschalck, Fru Bilsted med 6 Børn, Hofkobbersmed Kemp med Kone, Frøken Flyger, Mad. Felgentref og Wisberg, Baromethm. Samson, Seminarist Jessen, Jfr. Ley og Øverup, Typograph Brusen, Mad. Zimmermann, Fru Tillisch, Jomfruerne Liisberg, Morell, Bruun og Stampe, Propr. Nagel, Maskinmester Ellerup med Familie, Forp. Krag, Jfr. H. Lemin, Lithograph Gautelsen, Kjøbm. Hermansen, Fabr. Kjerstrup, Kbm. C. B. Christensen, Proprt: Andersen, Jfr. Weile, Forv. Schou, Hr. Frederiksen, Cadetterne Neergaard, Wulff, Döcker og Asmussen, samt en Deel Matroser. Jalt 157 Passagerer.
Viborger Samler, 1848-10-26
Med Dampskibet "Lolland, fra Aarhuus til Kallundborg, den 23de October: Herredsfoged Hundrup, Proprt. Bang, Hr. Christensen, Apotheker Koster, Justitsraad With med Datter, Kammerherre, Krieger, Major Harboe, Lieutenanterne Adelsværd, Wendt og Falkenberg, Jagtjunker Mylius, Commandeur Paludan med Datter, Hr. Waagepetersen, Frøkenerne Øckenholt, Weber og Steenholdt, Cand. Prangen, Kbm. Ewers Lieutn. Jngmersen, Frøken Fiedler, Hospitalsforstander Ostenfeldt, Bogtrykker, Wogelius, Pharm. Kjær, Maler Fehmer, Jomfruerne Carlsen, Møller og Henriksen, Studenterne Welander og Crusenstolpe, Kammerjunker Rosenørn, Kbm. Prior, Lund og Schougaard, Garver Hansen, Dhrr. Hald, Bernhardt, Marthinus, Bloch, Brink, Therkelsen, Linde og Paulsen, Mad. Nissen, Frivillige: Warburg, Dahler, Bandhar, Pollenius, Beck, Benneboe, Buhlmann og Dahlerup.
Viborger Samler, 1848-10-26
AVERTISSEMENTS. Mandag den 30te October, Formiddag Kl. 8, begynder Efteraars-Examen i Byens Borgerskole og afholdes fremdeles den 31te d. M. og 2den Novbr. Til at overvære samme indbydes herved Skolens Velyndere. Viborg Skolecommission, den 24de Octbr. 1843.
Viborger Samler, 1848-10-26
At den søndre Viborg Randers Landevei efter Veiinspecteurens Begjæring, formedelst Grundforbedrings-Arbeidet ved samme, indtil videre bliver spærret fra Aalum Sogns østlige Skjel indtil Korøveien ved Neder-Hornbek, bekjendtgjøres herved. Middelsom Sønderlyng Herreders Contoir, den 25de Octo F. Eberlin. ber 1848.
Viborger Samler, 1848-10-26
Hvorledes Gjestgiver Møgelvang i Viborg behandler Fremmede, der sildig om Aftenen indtræffe til Byen og søge Logis hos ham, skal jeg ikke undlade at offentliggjøre for Publicum, Afvigte Mandag Aften indtraf jeg noget sildig her til Byen, og vidste saaledes intet bedre Sted at søge Logis end paa en Gjestgivergaard. Følgende en Borgers Raad, hvilken Mand tillige var saa forekommende imod mig at følge med, gik jeg hen til Møgelvang. Da vi kom til Stedet, hvor der endnu var Lys, bankede jeg høflig paa, eftersom Døren var lukket. Paa Spørgsmaalet: Hvem der", svarede jeg, at jeg var Snedkersvend og ønskede Logis ingt; men fik til Giensvar Neil paa Grund af at man ingen Sengeplads havde og ikke om Natten kunde gaae i Byen og laane Sengeklæder." Jeg spurgte da, om jeg ikke kunde komme til at ligge paa en Sopha, men Svaret lød atter „Nei!" Jeg bad nu sluttelig om at blive indladt i Stuen for at faae Møgelvang i Tale, men Svaret, der hidtil var kommet fra en Fruentimmerstemme, udeblev nu ganske, og jeg opnaaede saaledes ikke at faae Logis hos Møgelvang, endskjøndt jeg herfor tilbød Betaling strax, men maatte forføie mig bort i Nattens Mørke. – Det paaligger jo vistnok en Gjestgiver at logere anstændige og skikkelige Folk, og at jeg tør smigre mig med at henhøre til disse, fremgaaer jo øiensynlig deraf, at en respectabel Borger her i Byen ikke tog i Betænkning at følge mig, for at skaffe mig Logis, hvilket ellers neppe vilde være skeet. Eftersom min Tid ikke tillader mig at forlænge mit Ophold her i Byen for paa lovlig Maade at sagsøge Møgelvang for hans skammelige Opførsel imod mig, der aldeles staaer i Strid med hans Privilegium som Giestgiver, nødsages jeg til at indskrænke mig til denne Offentliggjørelse, idet jeg forventer, at Byens respective Politimester ikke vil lade samme ubemærket. Viborg, den 24de October 1818. Lys.
Viborger Samler, 1848-10-26
Smukke kjøbenhavnske Formelys kan om nogle Dage faaes A. W. Sandberg. Prøver af Lysene haves.
Viborger Samler, 1848-10-26
Ung Mjød, gammel Mjød, gammel Øl, Honning og Mjødskum, er at faae hos C. Løgstrup. i Dumpen.
Viborger Samler, 1848-10-26
Placat. Torsdagen den 9de Novbr. d. Aar, om Formiddagen Kl. 10. bliver i Aunsberg Skov, efter Eierens Begjæring, ved Auction bortsolgt endeel paa Roden staaende Bøgetræer, for Størstedelen tjenlige til Gavnings Brug. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Holgersdal, den 23de Haxthausen. Octbr. 1848. Til de brandlidte Tjenestefolk i Vinkel Pstad. har jeg ifølge min Opfordring i d. Bl. Nr. 179 havt den Fornøielse at modtage fra 5 Rbd. M. P. B. . for hvilke jeg paa ovennævnte Brandlidtes Vegne aflægger Taksigelse, ligesom jeg tillader mig at bringe min tidligere Opfordring i goddædige Medmenneskers Erindring. H. Wissing. Viborg, den 26de October 1848. Udkastet til Grundloven skal imorgen. blive meddeelt i et Extranummer. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme,
Viborger Samler, 1848-10-27
Extrablad til Viborg Stifts-Tidende". Fredagen den 27de October 1848. Udkast til en Grundlov, for Kongeriget Danmark og Slesvig. I. § 1. Regjeringsformen i Kongeriget Danmark og Slesvig er indskrænket monarkisk. Kongemagten er arvelig. – § 2. Den evangelisk lutherske Kirke er, som den hvori den overveiende Deel af Folket befinder sig, at ansee som den danske Folkekirke og nyder, som saadan, Understøttelse af Staten. - - 3. Den lovgivende Magt et hos Kongen og Rigsdagen i Forening. Den udøvende Magt er hos Kongen. Den dømmende Magt er hos de anordnede Domstole. II. § 4. Den i Kongeloven fastsatte Arvefølge er fremdeles gjældende. Den kan kun forandres efter Forslag fra Kongen og med den forenede Rigsdags Samtykke, hvortil udfordres 3/4 af de afgivne Stemmer. - 8 5. Kongen kan ikke uden Rigsdagens Samtykke tillige være Regent i nogen anden Stat end Hertugdømmerne Holsteen og Lauenborg. - - 6. Kongen skal høre til den evangelisk lutherske Kirke. – § 7. Kongen er myndig, naar han har fyldt sit 18de Aar. – § 8, Kongen kan ikke tiltræde Regjeringen, forinden han i den forenede Rigsdag har aflagt følgende Eed. For den almægtige Guds Aasyn lover jeg at holde Grundloven for Kongeriget Danmark og Slesvig." Dog kan denne Eed alt aflægges af Thronfølgeren, naar han har fyldt sit 18de Aar. § 9. Bliver Kongen ude af Stand til at regiere, sammenkalder Statsraadet Rigsdagen. Begge dens Afdelinger træde sammen, og naar den saaledes forenede Rigsdag med 3/4 af de afgivne Stemmer anerkjender Nødvendigheden udnævner den en Regent. - § 10. Er der Anledning til at frygte for at Thronfølgeren ved Kongens Død vil være umyndig eller af anden Grund ude af Stand til selv at regiere, bestemmes ved Lov en Regent, og et Formynderskab anordnes af Kongen. Regenten kan ikke deel tage i Formynderskabet. – § 11. Regenten aflægger den for Kongen foreskrevne Eed og udøver, saalænge Regentskabet varer, i Kongens Navn alle dennes Rettigheder; dog kan han ikke foreslaae Forandring af Arvefølgen. § 12. Er Kongen død og er Thronfølgeren fraværende, eller har han, skjøndt myndig, ikke aflagt Eed paa Grundloven, eller er han umyndig, uden at Regenten er udnævnt og har aflagt Eed, eller uden at Formynderskabet er ordnet, eller er der ingen Thronfølger, sammentræder Rigsdagen uden Sammenkaldelse 14 Dage efter Kongens Død.
Viborger Samler, 1848-10-27
Trykt i Viborg Stiftsbogtrykkerie.
Viborger Samler, 1848-10-28
Viborg 6 Stifte, Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Loverdagen den 28 October 1818. 76 Aarg. Nr. 186.
Viborger Samler, 1848-10-28
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paris, den 15de Octbr. Politipræfect Ducour har indrakt sin Demission, da han, saaledes som han siger i sit Brev til General Cavaignae, seer i Du faures og Viviens Jndtræden i Ministeriet Begyndelsen, til Contrarevolutionen. National siger, at den troer, at Keiseren af Østerrig vil anraabe Rusland om Hjælp for at gjenoprette Roligheden i sine Lande. Men naar den første russiske Bataillon betræder østerrigsk Grund, da er der for Frankerig en casus helli, som Frankerigs Ære og Jnteresser ikke tillader at undvige.
Viborger Samler, 1848-10-28
Den retlige Undersøgelse om Attentatet den 15de Mai er endt, og Fangerne i Vincennes, Barbes, BlanquiSobrier, Raspail, Courtais, samt de emigrerede Herrer, Caussidiere og le Blang skulle i de første Dage af Novbr. Maaned dømmes af Seine-Assiseretten.
Viborger Samler, 1848-10-28
Paris, den 20de Octbr. Hovedstadens Beleiringstilstand er ophævet; eenstemmig har Nationalforsamlingen, besluttet, med Regjeringens billigelse, Ophævelsen af den Tilstand, som Juniddagen havde fremkaldt.
Viborger Samler, 1848-10-28
Om de udenlandske Anliggender, navnligen det italienske Spørgsmaal, har det nye Ministerium negtet enhver Meddelelse. To Journaler, hvoriblandt La Presse, melde, at Carl Albert rimeligviis vil den 22de Octbr.
Viborger Samler, 1848-10-28
atter aabne Fjendtlighederne, da Frankerig, sluttende sig til Lord Palmersions Anskuelse, ligeoverfor Kongen af Sardiniens indstændige Opfordringer om at gjøre Ende paa dette Anliggende og ligeoverfor Østerrigs nuværende Forhold, har erklæret sine Mæglingsforsøg for udtømte.
Viborger Samler, 1848-10-28
Storbritannien og Jrland. London, d. 20de Octbr. Geheimeraadet har ophævet sin befaling om Jndførelse af Cholera-Qvarantaine.
Viborger Samler, 1848-10-28
Jtalien. Den neapolitanske Hoftidende melder, at den neapolitanske Regjering har hverken antaget Vaabenstilstanden eller den engelsk franske Mægling i Differentserne med Sicilien.
Viborger Samler, 1848-10-28
Tydskland. Efter en Correspondentefterretning i Hamb. Corresp. har Rygtet ikke løiet med Hensyn til det Svar, Kongen har givet den ham i Anledning af hans Fødselsfest den 15de Octbr. lykønskende Deputation fra Nationalforsamlingen. Kongen skal nemlig i en skarp Tone have meddeelt de Deputerede, at han var en Konge af Guds Naade, og vilde forblive det hvad Forsamlingen, end maatte beslutte; det preussiske Folk havde stedse udmærket sig ved sin Kjærlighed til det nedarvede Hersker huus, og denne Kjærlighed var netop Frugten af Kongedømmet af Guds Naade, Kongen havde ogsaa den Overbeviisning, at der kun af et Kongedømme af Guds Naade kunde oprinde Held og Lykke for Folket.
Viborger Samler, 1848-10-28
Wienerposten af 21de Octbr., melder Børsenh. under 23de Octbr. er udebleven. Derimod vare indløbne til Hamborg de hidtil manglende Poster af 19de og 20de Octbr.
Viborger Samler, 1848-10-28
Wien, d. 19 Octbr. Endnu intet Afgjørende i vort krige riske Liv, Efter en af Overcommanden for Nationalgarden udstedet Bekjendtgjørelse er Haabet om Ungarernes Bistand tilintetgjort, den ungarske Hær har nemlig uden Sværdslag trukket sigtilbage. Som Grund til denne Tilbagemarsch anføres af Nogle en imellem Greven af Auersperg og de ungarske Generaler stedfunden Conference: Andre ville derimod vide, at den russiske Gesandt i Pesth skal have nedlagt hos Rigsdagen en energisk Protest. Den egentlige Grund maa maaskee søges deri, at Ungarerne ville komme, naar Wienerrigsdagen opfordrer dem dertil. At Rigsdagen ønsker en fredelig Udjævning, sees ogsaa deraf, at den har forkastet Andragendet om at opbyde Landstormen. Den næstsidste til Keiseren i Olmütz afsendte Deputation skal Erkehertug Frands Carl, der synes at udøve stor Jndflydelse paa de nuværende Begivenheder, have givet det Svar, at han vilde opbyde alt Muligt for at bilægge Wiener-Forviklingerne. Fra Wien er atter afsendt til Keiseren en Deputation, der skal bede ham at give befaling til at trække Tropperne tilbage og indsætte et folkeligt Ministerium.
Viborger Samler, 1848-10-28
Efter en nyere Correspondentartikel fra Wien af 20de Obtbr. skal det i Brünn være kommet til alvorlige Conflicter imellem Militairet og Arbeiderne, i hvilke Sidstnævnte have seiret saa fuldstændigt, at alt Militair vilde være massacreret, dersom ikke Nationalgarden til Hest og til Fods havde kastet sig imellem de Kæmpende. Aarsagen ligger i Folkets Forbittrelse over at Militairet havde afvæbnet og insulteret de fra Wien til Brünn tilbagevendende Nationalgardister. Levnetsmidler stige i Prisen.
Viborger Samler, 1848-10-28
- J en anden Correspondentartikel af f. D. hedder det: Rigsdagen frembød den 19de et sørgeligt Skue; Medlemmernes Antal aftager saaledes, at man hvert Øieblik maa imødesee, at Rigsdagen af Mangel paa Medlemmer bliver udygtig til at fatte en Beslutning. Wien er fra denne Dag - den 20de Octbr. – fuldstændig cerneret; fra alle Sider er Tilførselen afskaaren, uden at der fra nogensomhelst Provinds ydes en eftertrykkelig Bistand. Wien er i dette Øieblik ganske overladt til sig selv, og dog yttrer sig intet Spor til Modløshed. Der tales om en Proclamation, hvori Keiseren har foreskrevet Wienerne som Fredsbetingelser, at Pressen skulde indskrænkes og den academiske Legion opløses. Den ene Deputation afgaaer efter den anden til Ollmütz. Men ogsaa Communalraadet i Wien har afsendt en Deputation med en Adresse, hvorider endnu forlanges, at Jellachich og Windischgräz skulle trække sig tilbage, at Auerspergs Tropper, med Undtagelse af Jnfanteriregimentet Nassau og Cavalleriregimentet Wryn, atter rykke som Garnison ind i Casernerne, at Nationalgarden reorganiseres med Bibeholdelse af de mobile Corps, og endelig at Keiseren vender tilbage og indsætter et folkeligt Ministerium. De til Wien ankomne, af Rigsdagen i Frankfurt afsendte Rigscommissairer, Welcker og Mosle afreiste umiddelbart efter deres Ankomst til Ollmütz. - Jernbanen lige ind til Gansersdorf kan ikke befares. Fyrsten af Windisch Grätz, der, med Undtagelse af Radetzky, der er Øverstcommanderende i Jtalien, er udnævnt til Generalissimus for de østerrigske Hære, har ladet Donausen Lobau militairisk besætte, hvorved alle Tilførsler fra Taborsiden ere afskaarne.
Viborger Samler, 1848-10-28
J Rigsdagsmødet den 19de Octbr. afgav SchuselkaUngarerne betræffende, følgende, som det synes, beklippede og til Uforstaaelighed lemlæstede Erklæring: "Jdag har en Placat paa ny indgydt Wienerne Haab med Hensyn til Ungarerne. Vi ansee det for vor Pligt at være aabenhjertige. Placaten siger, at Ungarerne ere beredte til at komme til Hielp, naar de dertil opfordres af en legalAuctoritet. Men nu gives der i Wien ingen saadan Myndighed, der kunde kalde til Hjælp en Hær, der staaer under et fremmed Ministerium. Rigsdagen skal arbeide paa Constitutionen; den skal ikke føre Krig med Keiseren, Pulskyhar selv erklæret, at Ungarerne hverken ville eller kunne føre Krig imod Keiseren. Hverken Rigsdagen eller Communalraadet er legal til at opfordre Ungarerne til at komme herhen og levere et Slag. J den ungarske Adresse forekommer det heller ikke, at vi skulle opfordre Hæren til at komme. - Vi have gjort Alt, hvad vi kunde gjøre; vi have læst Adressen og modtaget den med Acclamation. Men opfordre kunne vi ikke. Rygtet gaaer desuden, at Ungarerne anholde i Olmütz om en fredelig Udsoning. "Derfor maa Comiteen gjøre Alt for ei at nære sanguiniske Forhaabninger hos Folket." Vi have aabent sagt til BannJellachich, at vi ikke kunne decretere Ungarerne ud af Riget; vi erklære herved ligesaa aabent, at vi nu ikke kunne indkalde Ungarerne. J modsat Fald forøges Conflicterne; Borgerkrigen antændes overalt, og da vilde Statsvæsenets Sammenstyrtning være uundgaaelig."
Viborger Samler, 1848-10-28
Fra Ollmütz meldes i schlef. Zeit., at Keiseren har i sin Proclamation af 16de Octbr. erklæret: at han vil anerkjende alle de af Rigsdagen i Wien tagne Beslutninger, nemlig for den Tid, i hvilken Rigsdagen var samlet og Ministeriet fuldstændigt, og at Fyrst Windisch-Gräz var saaledes forpligtet til at opretholde og respectere slige Conclusa, men at derimod alle senere, af den ulovlig forsamlede Rigsdag, fattede Beslutninger, der vare decreterede uden et ansvarligt Ministeriums Medvirkning vare at ansee som ulovlige. – J en nyere, den 19de Octbr. udstedet Proclamation fra Keiseren til Østerrigs Nationer, advares disse imod yderligere Anarchie og Gjentagelse af Grusomheder; thi de udøvede ere af en saadan Art, som Historien hidtil ikke opviser Mage til I en saadan Tilstand kan Fædrelandet ei bestaae.
Viborger Samler, 1848-10-28
Af Forhandlingerne ved Rigsdagen i Frankfurt den 19de Octbr. indskrænke vi os dertil, at Adv. Clausen i den foreløbige Discussion om Forfatningsudkastet androg paa, at den første Paragraph skulde affattes saaledes: "Det tydske Rige bestaaer af det forrige tydske Forbunds Gebeet og af Hertugdømmet Slesvig." Men Francke modsatte sig dette Andragende, yttrende, at der i Forsamlingen frembød sig det Skue, at en Slesviger maatte bekæmpe Holsteneren. Han erklærede det for en Usandhed, naar man sagde, at Slesvig var en Deel af Tydskland; men at det derimod var Sandhed, naar man sagde, at Slesvig vilde blive en Deel af Tydskland. Det gjaldt ikke om at gjøre en Erobring; dette vilde staae i Strid med Rigsdagens under 16de Septbr. fattede Beslutning. Ni Tiendedele af den slesvig-holstenske Befolkning var enig i Betingelserne for Vaabenstilstanden. Denne Erobring paa statsretlig Gebeet vilde ryste Freden i sine Grundvold. Danmark tilsigtede ikke længere en Jncorporation af Slesvig i Danmark. Taleren var forvisset om, at, naar Slesvig-Holstenerne kunde høre hvad der her var foreslaaet, vilde de udbryde: "Herre, beskyt os imod vore Venner med vore Fjender ville vi nok blive færdige." Zachariæ og Reichensperger sluttede sig til Francke. Vel modsagde Esmarch med Heftighed Frankes Yttringer; men han blev bekæmpet af Beseler. Dahlmann og flere andre Deputerede fra Slesvig=Holsten reservere sig, at ved den bestridte Paragraph, der antoges af Rigsdagen efter Udkastet, Hertugdømmernes og Tydsklands Rettigheder ikke blive traadte for nær.
Viborger Samler, 1848-10-28
Jndenlandske Efterretninger. Rigsforsamlingen, den 25de Octbr. Mødet aabnedes Kl. 12. Efterat Præsidenten havde meddeelt en Jndbydelse til alle Rigsdagsmænd fra Studenterforeningen om Adgang til Selskabet, og den ham fra Justitsministeren tilstillede ret characteristiske Skrivelse, hvorved Væver Hans Hansen i Mehrn har frasagt sig sit Valg, gik man over til Dagsordenen: Otterstrøms Forslag om at indgive en Adresse til Hs. Majestæt som Svar paa Throntalen. Dette førte til en lang, ikke just ved Orden og Klarhed udmærket, men ret livlig Debat. Proponentens Mening var, at Adressen skulde ikke blot indeholde Tak til Hs. Majestæt, men tillige, dog med behørig Forsigtighed, udtale Nationens Stemning og Ønske i den nationale Sag. Fra flere Sider pointeredes dette meget stærkt som det meest Nødvendige, medens der fra andre Sider forlangtes en blot Takadresse. Om Medfølelse med vore slesvigske Brødre aflagdes fra forskjellige Districter en Deel Vidnesbyrd, hvorom her dog egentlig ikke var Spørgsmaal, og endelig forlangtes af flere Medlemmer bestemt og med Varme Oplysninger og Rigets ydre Forhold, for de vilde gaae ind paa Adressen eller kunde udtale noget Slags Tillidsvotum. Herved førtes Ministeriet ind i Debatten. Udenrigsministeren erklærede sig villig til at give de forlangte Oplysninger; Maaden, hvorpaa, og Omfanget, hvori de skulde gives, maatte beroe paa Overeenskomst med Forsamlingen. Cultusministeren søgte at bringe større Klarhed i Debatten, ved skarpt at fremstille, at enten maatte Adressen være en personlig Henvendelse, en blot Hilsen, til Hs. Majestæt eller en Kritik over Regjeringen, hvori han heldigt understøttedes af Ministrene Lehmann og Tscherning og Etatsr. P. G. Bang. Vi troe, at Forsamlingen efter denne Debat var stemt for at vælge det første Alternativ, og at den store Fleerhed af den om en Comitees Nedsættelse næsten eenstemmige Forsamling i Grunden kun tænkte herpaa, da der imidlertid under en efter Afstemning opstaaet formel Discussion forlangtes en ny Afstemning om, af hvad Beskaffenhed Adressen skulde være, hvilket Formanden tilsidst med Føie negtede. Comiteevalget udsattes til næste Dag Kl. 12. - Under Forhandlingerne hændtes det, at nogle Taleres Varme et Par Gange henrev Tilhørerne til Bifaldsyttringer. Dette foranledigede Formanden til paa en smuk, venlig, men tillige meget bestemt Maade at tilkjendegive Publicum, at Sligt, hvis det blev Skik, maatte medføre Forstyrrelse af Forsamlingens Forhandlinger, og at han derfor ikke kunde tilstede det, men, ifald det gjentoges, maatte udøve sin Myndighed og lade Tilhørerpladsen rømme.