JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-05-27
Da jeg Undertegnede er bleven tilsins at sælge min iboende Gaard, Hilleriis kaldet, beliggende udi Sønberg Sogn paa Thyeholm, saa averteres samme 3de gange udi de Berlingske Tidender og meldes til behagelig Efterretning for de respectivLiebhabere, at Gaarden er ansat for Hartkorn nye Matr. 9 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., til samme kan saaes 12 a 14 Tdr. Rug, 18 a 20 Tdr. Byg, 26 a 30 Tdr. Havre, 2 Tdr. Erter, kan fødes og græsses 30 a 40 Fæehøvder, 8 a 10 Bæster, 50 a 60 Faar. Gaardens Bygninger, som bestaar af 4 fulde Længder. foruden adskillige til Bygningen ere mestendeels for faae Aar siden opbygt af nye, og ligger midt udi dens tilhørende Mark hvilket tilligemed Eng og Tørve=Grøft er indhegnet i et Stykke for sig selv, Gaarden er behagelig situeret ved Limfjorden baade for Jndsegling og Fiskerie, til førstkommende May Dag 1783 kan Gaarden tiltrædes af Kiøberen og den halve Summe, eller mer efter Forening kan blive staaende i Gaarden mod sædvanlig Rente. Hilleriis paa Thyeholm, den 7de Mai 1782. Kirstine Riber, sal. Hermann Jensens.
Berlingske Tidende, 1782-05-27
NB. En anseelig Gaard i Fridericia, er, formedelst Eierens Forandring af Boepæl, at faae til Kiøbs, og kan næstkommende St. Hans Dag modtages til Beboelse. Gaarden er beliggende paa en af Stadens smukkeste og reelste Gader, skraaet over for Raadhuset, og kuns faa Skridt fra Kirken; den bestaaer af 12 vel indrettede Værelser, deels betrukne og gibsede forsynet med Kakkelovne af 1, 2 og 3 Etager; har et rummelige og anseeligt Kiøkken, Spisekammer og Kielder; et got Brygger, huus og Rullestue, Stalderum til 9 Heste med derved værende Kudske=Kammer, Remisse til 3 Vogne, et Lade= og Brændehuus med videre, i alt 78 Fag, anseelig Gaardsrum med 2 Pomper, en stor og smuk Hauge, 160 Alen lang, og proportioneret bred, inddeelt i Qvarterer med levende Hækker, hvoraf 2 Lyst=Qvarte, rer grændser til Værelserne med 10 store Taxis udi, i Haugen er 64 Frugt-Træer af alle Slags, 7 store Asparges=Breder, en muret Mistbænk med Vinduer, alt i meget god Stand; Hvem som maatte have Lyst at kiøbe denne Gaard, ville behage at melde sig hos Raadmand og Byefoged Buhl her sammesteds, som har i Commission at bortsælge samme. Fridericia, den 8de Mai 1782.
Berlingske Tidende, 1782-05-27
Skiftet efter afg. Major Ove Bernhardt von Lüttichau til Harraldskiær, i Coldinghuus Amt, er berammet at foretages og sluttes i Gjæstgiver Sr. Winges Huus i Weyle, Mandagen den 24de Junii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning 3de gange bekiendtgiøres. Fridericia, den 8de Mai 1782. H. de Hoffman.
Berlingske Tidende, 1782-05-27
Skiftet efter afg. Christen Erichsen i Seest, udi Coldinghuus Amt, er berammet at foretages, og, om mueligt, at slut tes i Giæstgiver Sr. Winges Huus i Weyle, Tirsdagen den 25de Junii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning 3de gange bekiendtgiøres. Fridericia, den 8de Mai 1782. Hde Hoffmann. Aae=Mølle, beliggende i Dronningborg Amt, GierlenHerred, Windblæs Sogn, agter Eieren Espen Christensen formedelst Forandring af Boepæl under Haanden at bortsælge: Møllen er noksom bekiendt for sit havende overflødige Vand og gode Næring, samt sine nye og gode Bygninger, nemlig Jndhuset, bestaaende af 20 Bindinger, alt Eege Under=Tommer og murede Væge, samt indrettet til Beboelse for en honet Familie, og det saaledes, at der haves en Møllestue, daglig Stue, SoveKammer, Spisekammer, Kiøkken og Brøggers, samt en smuk og stor beste Stue med 2de Giæstekamre ved, og samme 3de sidste Steder tilligemed daglig Stuen er forsynet med Fiæl=Gulv; MølleVærket er alt meget godt og i complet Stand, og Stenene ere gode, ja den ene for kort Tid siden kostet og nedlagt, saa foruden er et Møllehuus og en Stampe=Mølle=Bygning 7 Binding, ganske nye af Fyrre=Træe, samme Stampe=Mølle, hvis Verker ere nye og i god Stand, giver aarlig Indtægt over 50 Rdlr., ogsaa Lade og Staldhuse, bestaaende af 26 Binding, alt Eege=Tømmer og for det meste murede Vægge, samme alt, er forrige Aar indsat udi Kiøbstædernes Brandforsikring for 1040 Rdlr.; bemelte Aar=Mølles Mølleskyld er 7 Tdr. 3 Skpr., og dens havende Ager og Engs Hartkorn er 1 Td. 5 og en halv Skp., udi samme Jorder kan aarlig saaes, foruden det som ligger til Hvile og Græsning Rug 2 Tdr., Byg 3 Tdr. og Havre 8 Tdr., og endda foruden noget Hør og Erter, samt avles aarlig 16 a 18 Læs got Høe, paa Møllens Eiendom er og en smuk ung tæt begroet BøgeSkov, af Længde 300 og Brede 40 til 50 Favne; desforuden er endnu, som følger ommelte, et Huus med tilliggende Hauge, indlukt med Steendige, af samme haves aarlig Afgift 4 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1782-05-27
De eller den som til ommelte maatte være Liebhaber ville behage at tage samme i Øyesyn, og om sammes Accordt at henvende sig til Eieren, som selv beboer Møllen.
Berlingske Tidende, 1782-05-27
Da Rytter Hans Koch ved det Kongel. Danske Liv=Regiment Ryttere den 6te Januar. h. a. er ved Døden afgangen, og har efterladt en Enke, med hvilken han har avlet et umyndigt Barn, saa ere vi underskrevne af Hr. General=Major Baron von Gersdorff beordrede, som Skifte=Commissarier, hans Efterladenskab at regulere; i denne Qvalitet indkalde vi altsaa herved hans Credi= og Debitorer, og alle og enhver, som noget have at fordre efter den Afdøde, saa og som hannem noget er skyldig, hvad det end maatte være, at de inden Lovens foreskrevne Tid fra denne Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato af, hos den med underskrevne Auditeur Rambusch angive og beviisliggiøre deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven. Slesvig, den 18de April 1782. Junge, Negelein. F. C. Rambusch, Seconde Ritmester, Premier=Lieutenant. Regiments=Auditeur. Jmendskiønt der efter Forlydende skal være mange P.M. Liebhabere, som agter at interessere udi det i Randers oprettede Handels=Sælskab, saa indkommer dog meget langsom Jndberetningerne, og altsaa kan der ikke giøres nogen vis Beregning paa, at Sælskabet kan vorde complet i Følge Planen til May=Maaneds Udgang, følgelig bliver ikke nogen General Forsamling den 1ste Junii, ey heller skeer nogen Jndskud til Snapsting 1782., men skal siden i Aviserne vorde bekiendtgjort. Dog var det at ønske, at de som har Lyst til at interessere derudi, ville behage at melde dem jo før jo hellere, at man derefter kunde tage en reen Beslutning, og desuden kan det muelig skee, at der inden kort Tid kan indløbe saa mange Ordrer fra Kiøbenhavn, Altona, Hamborg og flere fremmede Stæder, (hvortil Planen, er bleven begiert) at Sælskabet kan blive complet strax, og en deel af Liebhaberne her omkring i Egnen, som har Lyst derudi at interessere, kunde derved udelukke dem selv. Randers, den 20de D. Kircketer. Mai 1782.
Berlingske Tidende, 1782-05-27
Stiftet efter forrige Sogne=Præst for Fausing og AnningMenigheder Velærværdige og Vellærde Hr. Niels Ryegaard og Hustrue Mad. Anne Sophie Olrog, bliver nestkommende 12te Junii atter foretagen hos mig Provst Thorup i Wivild Præste gaard, hvilket til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres, som og at ingen Creditorers Fordring efter den Tid vorden modtagen, hvor lovlig de endog kunde være at ansee. Wivild Præstegaard, den 4de Mai 1782. Jacob Thorup.
Berlingske Tidende, 1782-05-27
Provst i Sønderhald Herred i Aarhuus Stift:
Berlingske Tidende, 1782-05-27
De Creditorer i afg. Hr. Geheime=Raad Andreas Scheels Stervboe, der i Følge Skifte=Slutningen af 25de Junii 1781. nyder Deel i de 1000 Rdlr., som Enke=Fruen aarlig udbetaler maatte behageligst melde sig til 5te og 6te Junii næstkommende i Aalborg hos Viinhandler Hr. Haarboe, hvor Hr. Kammerherre Scheel lader samme imod behørig Beviis udbetale. De som ikke til den Tid melder dem, deres Andeel vorder ved Byens Notarius Publicus deponeret.
Berlingske Tidende, 1782-05-27
Da min Søn Peder Paul Dreyer, Skibsskriver med Skri bet Ningo kaldet, ført af Capitaine West Bohn, paa Reysen fra Kysten Guinea ved Døden er afgaaen; saa bliver herved 3de gange efter hinanden, bemelte min Søns Debi= og Creditorer indkaldet, at møde enten hos mig selv eller hos Hr. Peder Brad i Kiøbenhavn paa Østergade No. 48, inden den i Loven foreskrevne Tid, de første at betale hvad de maatte være skyldige, og de sidste at modtage hvad de efter lovlig Legitimation kan have tilgode. Dons Mølle pr. Colding, den 12te Martii 1782. Rasmus Dreyer.
Berlingske Tidende, 1782-05-27
Skiftet efter forrige Kiøbmand sal. Anders Hoffgaard i Horsens, er berammet til endelig Slutning i Stervboen den 7de Aucgustii førstkommende. Til hvilken Tid, foruden den skede Proclama, herved indkaldes Boens Debitorer og Creditorer, de første at aflegge hvad de ere skyldige, og de sidste at anmelde og bevise deres Krav. Horsens, den 29de April 1782. Borgmester og Raad. De som maatte være noget skyldige, eller have at fordre udi Skipper Søren Brædstrups Opbudsboe i Horsens, indkaldes hermed, at melde sig ved Acten paa Bye= og Raadstueskriver, Stuen her ibid., forinden den 4de September førstkommende da Boens Slutning er berammet. Horsens Raadstue, den 29de April 1782. Borgemester og Raad.
Berlingske Tidende, 1782-05-27
Da ingen af Arvingerne efter Sogne=Degnens i Castrup afg. Lorenz Henrich Froboeses Enke, Anna Marie Corvins, fød Sørens Datter, lovlig anmelte sig ved Skifte=Samlingen i Castrup Degneboelig den 13de Mai afvigte; saa indkaldes de, som formeene at have Arve=Rettighed efter bemelte Degne=Enke Anna Marie Sørens Datter, atter 3de gange herved med 12 Uger Varsel a Dato, at møde eller møde lade den 13de Augusti førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, hos Kiøbmand Hr. Peder Staall i Wordingborg, og der for Skifte=Retten at fremlægge lovlig Beviis for deres Arve=Rettighed og modtage deres Andeel af det lidet, der bliver at arve; thi man agter, saafremt det er muelig, at slutte Skiftet til samme Tid; de Forsømmelige maa tilskrive sig selv Skaden. Sværdborg Præstegaard, den 14de Paa S. T. Hr. Provst Hersoms Vegne Mai 1782. Westengaard.
Berlingske Tidende, 1782-05-27
Da Holbechs Kiøbstæds Raadstue, Byetings og Arresthuus Bygninger, skal under fornøden Reparation næste For=Aar 1783.; saa vorder det, efter forfattet Overslag, dertil udfordrende Tømmer=Muurmester=Snedker= og Smede=Arbeyde, samt Materialier af Fyrre=Tømmer, Steen, Kalk og Tagsteen, ved offentlig Licitation opbuden paa Holbechs Raadstue Onsdagen den 26de Junii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Slet, og de Mindstbydende tilstagen, med Vilkaar, at Matterialierne i næste Efter=Aar skal leveres og med Arbeydet anfanges i næste For=Aar saa tilig som paafordres og Veyrliget dertil findes beqvemt, og i øvrigt efter de Conditioner, som paa Licitationsstedet vorder bekiendtgjort, hvilket til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Holbechs Raadstue, den 21de Mai H. C. Lund. G. Ortved.
Berlingske Tidende, 1782-05-27
En Gaard udi Roeskilde, i Olsgaden beliggende, som bestaaer af 15 Fag Stuehuus og 15 Fag Bag= og Tverhuse, med 3 Kakkelovne i Værelserne, samt Haugeplads og Brønd m.v. item 2de dertil perpetuerede Jord Lodder, forhen Mester Snedker Peter Lindeløb tilhørende, bliver, efter foregaaende Dom og Execution 4de og sidste gang stillet til offentlig Auction samme, steds Onsdagen den 29de Mai førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, hvorved den endelig bliver bortsolgt, om eller nogen antagelig Bud skeer, i Følge de paa Auctionsstædet bekiendtgiørende Conditioner.
Berlingske Tidende, 1782-05-27
Fredagen den 31te Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver udi Esbunderup Sogn og Bye paa Cronborg Rytter District ved offentlig Auction bortsolgt endeel Løsøre, Vogntøy og Kreature, item et Eiendoms Huus, bestaaende af 9 Fag Stue= og 7 Fag Udhuus, foruden en Lade, som alt i Folge Dom og Execution er udlagt hos Huusmanden Svend Nielsen sammestæds; thi bliver saadant herved 3de gange udi de Berling, ske Tidender bekiendtgjort, paa det de Lysthavende sig bemelte Tid og Sted behageligen kunde indfinde. Sogne=Præsten i Corsøer agter Mandagen den 10de Juli. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, ved offentlig Auction i Store Fuglede Præstegaard, mellem Slagelse og Callundborg beliggende, at lade bortsælge sin der værende Besætning af Heste, tilligemed Vogne, Plouge, Harrer og endeel andet til Avlsbrug henhørende. Corsøer, den 8de Mai 1782. J. A. Bang.
Berlingske Tidende, 1782-05-27
Efter afgangne St. Gregorins Wallekilde, forhen Organist i Corsøer, som døde den 24de Martii sidstafvigte, bliver, vil Gud, Tirsdagen den 18de Junii førstkommende, foretaget Skifte=Samling Kl. 10 Formiddag, udi hans forhen havte Boelig i Corsøer, til hvilken Tid og Sted alle Credi og Debitores indkaldes at møde eller møde lade, tillige med alle Vedkommende, hvorefter, siden Arvingerne ere bekiendte og ey langt fraværende Skiftets Slutning venteligen kunde foretages Tirsdagen den 23de Julii, da der til bemelte Tid og Sted atter maatte mødes, og enhver efter Lovens Bydende og Boets Tilstand skal nyde Ret. hvilket hermed udi de Berlingske Aviser 3de gange bekiendtgiøres. Sønderup Nørre, den 16de Mai 1782. E. G. Vieth, Provst i Slagelse Herred.
Berlingske Tidende, 1782-05-27
Løverdagen den 29de Junii førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver Assendrup Gaards Avling og Hollænderie med tillagde mange og anseelig gode Korn-Tiender stillet til offentlig Auction, til Bortforpagtning i 6 a 12 Aar fra 1ste Mai 1783 af regne, paa Gisselfeldt Kloster, beliggende imellem Ringsted og Nestved Kiøbstæder, alt efter de Conditioner, som forinden kan faaes til Eftersyn hos Forvalter Ebbesen paa Rosenlund og hos Forvalteren paa Gisselfeldt. Til 1ste May 1783, bliver Hollænderierne paa Raunholt og Hillerup Hovedgaarder i Fyhn udi 3de Aar bortforpagtet, paa de Conditioner, som kan faaes til Eftersyn paa benævnte Gaarders Skriverstue, og i Kiøbenhavnn hos Arentzen i Lille Grønnegade No. 184.
Berlingske Tidende, 1782-05-31
Constantinopel, den 24de April. Endeligen har den hidindtil værende Schismatiske Patri ark, Johannes Homedon spillet sin afskyelige Rulle til Ende. De Klagemaale, som vare reyste imod ham, lydede alt for høyt, og hans hidtil værende Støtte, den afsatte Reis Effendi Zeizi=Suliman, som stedse tog hans Partie imod de Catholske Gesandteres Besværinger, var ikke meere tilstæde. Han blev altsaa afsat den 3 huj., og tillige med sin Diaconus ved en Vagt af Janitskarer ført til Brusa i Elændighed. - Den selvsamme Patriark, Zacharias, som havde været hans Formand, og var bleven afsat formedelst sine umenneskelige Grusomheders Udøvelse, er igien bleven udnævnt til hans Eftermand, og kaldt tilbage fra det Elændigheds Sted, hvorhen han var forviist. Man giør sig nu det Haab om denne, at han skal give efter i sine Forfølgelser, eftersom han nu har smaget Straffenes Bitterhed et heelt Aar igiennem. -Der er udbrudt et stort Oprør i Morea, hvorfore den gamle Stor=Admiral, Hassan Pascha, er bleven beordret at gaae derhen med adskillige Krigskibe, for igien at tilveiebringe Roligheden.
Berlingske Tidende, 1782-05-31
Nantes, den 16de Mai. En Brigantine, som er ankommen hertil fra Martinique efter en 28 Dages Seilads, har overbragt følgende vigtige Efterretning, dateret Martinique, den 16de April. Den 8de hujus, om Morgenen Kl. 6, seylede den omtrent af 140 Skibe bestaaende Convoy herfra under Ledsagelse af Krigskibene Sagittaire, Experiment og 2 Fregatter. Den Franske Flode fulgde nær efter samme. Kl. 2 om Eftermiddagen var den hele Convoy og en Deel af Floden allerede seylet omkring forbie Spidsen Precheur. Kl. 4 signaliserede man den Engelske Flode, som en Time derefter lod sig see for St. Pierre, og var 44 Skibe stærk. Om Natten satte den alle Seylene til. Om Morgenen maneuvrerede deres Avantgarde, for at afskiære vor Convoy. Vores Flode hastede til Hielp, og Træfningen tog sin Begyndelse imellem begge Avantgarderne ved Øen Dominique. Convoyen var gaaet til Ankers ved Basseterre paa Guadeloupe, hvorfra den endnu samme Aften atter afseilede, for under selvsamme Ledsagelse at fortsætte sin Vey til St. Domingo. Træfningen imellen 17 Engel skee og 13 Franske Linieskibe var meget hidsig. Fordelen var paa vor Side, saasom Engelænderne først trak sig tilbage, og 4 af deres Skibe blandt hvilke var en Tredækker, havde lidt stor Skade paa deres Master. Af vore ere Caton og Jason noget blevne beskadigede. Om Bord paa den første sprang en Kanon i Stykker, som beskadigede 40 Mand. Efter Actionen gik begge disse Skibe til Guadeloupe, og lagde sig for Anker. Begge Floderne bleve hinanden i Sigtet, for at reparere sig, maneurerede imidlertid, for ikke at falde under Vinden. Vores havde i den saa kaldte Helgenes Canal meget vunden Vinden, og den fiendtlige Fode beholdte vores under Vinden af det gamle Fort paa Guadeloupe. - Om Natten fra den 11te til den 12te mistede Skibet Zele sin Fokmast og Bogspriet, i det det stødte an paa Skibet, la Ville de Paris. Da det herved kom ud af sin Fart under Vinden, saa afsendte Engelænderne nogle af deres hastigst seylende Skibe, som skulde bemægtige sig dette Skib. Herpaa nærmede den Franske Flode sig, for at beskytte Zele, som den ogsaa satte i Frihed.
Berlingske Tidende, 1782-05-31
Hr. Græv Grasse lod den ved en Fregatte slæbe til Guadeloupe. Træfningen begyndte atter paanye, og Klokken 7 om Morgenen blev den almindelig. Man maae mærke, at vi havde ikkun 30, Engelænderne derimod 37 Skibe, hvoriblant var 4 Tredækkere. Da Vinden herpaa lagde sig, kunde begge Floderne ikke maneuvrere. De formerede ligesom en Peloton, og man sloges næsten hele Dagen Bord om Bord, saa at Seylstængerne paa vore Skibe ofte stødte an imod Seylstængerne paa de fiendtlige. Denne Træfning har været meget blodig. Vi have i samme mistet Skibet Glorieur paa 74 Kanoner, som Baron Escart commanderede, hvilken overgavsig, efterat hans trende Master vare bortskudte, Skibet. i Begreb med at synke, og fire fiendtlige Skibe havde omringet ham. Engelænderne havde kun net op Tiid til, at tage Mandskabet af Skibet, hvorpaa de stak det i Brand. Kl. 6 om Aftenen var Træfningen endnu ikke til Ende. Denne Træfning er en af de mærkværdigste, som i lang Tiid er forefalden. Alle vore Capitainer have givet utroelige Prøve, paa Tapperhed, og Hr. von Grasse har ved sine flinke Maneuvres og ved sin Jld erhvervet sig Berømmelse. J Følge de forskiællige erholdte Efterretninger synes Engelænderne at være blevne endnu værre tilreedte, end vi ere. Floderne ligge endnu i Sigtet af hverandre, og man troer, at der endnu vil paafølge en tredie Træfning: London, den 17de Mai.
Berlingske Tidende, 1782-05-31
J Onsdags indløb Depecher fra Sir Edward Hughes med Krigskaluppen, the Nymph. Samme indeholde den behagelige Efterretning, at bemeldte Admirals Escadre havde erobret Trinquimala paa Øen Ceylon og taget 2de meget riigt ladte Hollandske Skibe, som vare paa Hiemreysen. Ceyloner, som bekiendt, Nøgelen til de Hollandske Establisse. menter i Jndien, og Forliset af denne Øe vilde naturligviis falde Hollænderne meget smertelig. Efterretningen og Erobringerne sammestæds er derfor desvigtigere, da samme ved en Fredsunderhandling ville blive af stor Betydenhed paa vor Side. En anden væsentlig Fordeel for og er at saa længe vor Flodes Overmagt sikrer os Besiddelsen af Trinquimala, Hovedstaden paa Ceylon, maae de Franske Skibe være nødte til at forlade Vandene sammestæds, og gaae til Mauritius for at overvintre. Admiral Hughes skal og have erobret ved en Deel af sin Flode Porta=Nova, en Fæstning ikke langt fra Pondicher, i hvilken var 250 Mand Hollandske Tropper til Besætning. Da Expressen forlod Admiral Hughes, var han i Begreb med at foretage en Expedition imod Point de Gall. Hr. von Souffren laae den 20de Januarii med 11 Linieskibe ved Archin; Lord Macartnay var kommen til Madras; den Forstærkning af Krigskibe, som CommodoreJohnstone har detacheret, og som Commodore Bickerton er underveis med, var endda ikke ankommen til Admiral Hug des, men blev daglig ventet, da Overmagten ihenseende til Linieskibe i Ostindien altsaa vil blive paa vor Side. Graven og Grævinden af Norden skal have afslaget vort Hoffes Jnvitation til Engeland. Aarsagen dertil skal vare, at Frue Grævinden befinder sig frugtsommelig.
Berlingske Tidende, 1782-05-31
London, den 21de Mai. Den 18de Mai ankom Lord Cransion og Capitain Byron med Depecher fra Admiral Rødney, hvilke indeholde følgende Efterretninger: Det har behaget Gud efter sit naadige Forsyn at skienke Hs. Majestæts Vaaben en gandske fuldstændig Seyer over den fiendtlige Fløde, som blev commanderes af Græv Grasse, der tilligemed Ville de Paris og 4 andre Skibe af hans Flode, foruden dem, som i Træfningen gik til Grunde, personlig er bleventaget til Fange. - Denne vigtige Seyer erholdte vi den 12te April efter en Træfning, som blev fortsat med en afladelig Hidsighed fra Kl. 7 om Morgenen til Kl. 7 om Aftenen. Solens Nedgang gjorde Ende paa Træfningen. - Begge Floderne have faaet stor Skade, dog kan jeg til min største Fornøyelse melde, at omendskiønt den Brittiske Flode er bleven beskadiget paa Master, Seyl, Touværk og Skrogene, Forliset af Mennesker dog kun har været ringe, naar man betragter den lange Tiid, som Træfningen varede i, og i hvilken begge Floder paa det omhyggeligste vaagede over deres Konges og Fædrenelands Ære. -
Berlingske Tidende, 1782-05-31
Den store Forraad af Skibsmunition, som nyelig er ankommen til Vestindien, skal, som jeg smigrer med, snart raad Bod paa den Skade, som de Kongel. Skibe har lidt. Mine Officerers og Mandskabets tapre Opførsel, var saa stor, at de have gjort sig evig Agtelse værdige hos enhver Ven af Kongen og Fædernelandet. Min Næstcommanderendes Si Samuel Hoods ædle Opførsel lod sig paa det tydeligste seer begge Træfningerne og Contre=Admiral Drake og CommodorAfflek fortiene største Berømmelse. - Min egen Capitain, Sir Douglas, er værd al muelig Lov; thi ved sin Fliid og Virksomhed har han været mig til stor Lettelse i de uundgaaelige Besværligheder paa denne Dag, ligesom jeg overhovedet mangler Ord til vedbørlig at afskildre alle Capitainernes og Officerernes fortienstfulde Opførsel, som de til denne ærefulde Seyers Erlangelse har udviist. - Fiendens hele Landarmee, som bestoed af 5500 Mand, var om Bord paa deres Linie skibe. Der maae altsaa være skeet et forskrækkeligt Blodbad, iblandt dem, da enhver Kanon, næsten i den meste Tiid af Træfningen, gjorde Tieneste, og Lord Commissarierne kunde ogsaa giøre sig et Begreb om Ødelæggelsen deraf, at formidable gav 80 hele Lag. G. B. Rodney. - De erobrede, Franske Skibe ere: La Ville de Paris paa 110 Kanoner og 1300 Mand, le Glorieur, le Cesar og le Hector, hver paa 74 Kanoner, 750 Matroser og 150 Soldater, samt le Ardent paa 64 Kanoner, 650 Matroser og 100 Soldater. -
Berlingske Tidende, 1782-05-31
Den Brittiske Flode har fægtet i 3 Divisioner under Admiralerne Rodney, Hood og Drake, og sammes Forliis bestaaer i 230 Døde og 759 Saarede; iblandt de første er den brave Capitain Bayne paa Skibet Alfred. - Lord Cranston og Capitain Byron have berettet, at der i Cesar, ert af de erobrede, Linieskibe, er kommen Jld løs, og at samme er fløyet i Luften, strax efter at det var taget i Besiddelse, hvorved mange Prisoner, som var om Bord paa samme, ulykkeligviis ere omkomne. - Hele Staden var i Løverdags formedelst denne vigtige Rodnenske Seyer illumineret, og den af Glædedrukne Pøbel slog de faa Vinduer, som der ikke var sat Lys i ind. Admiral Rodney skal ufortøvet ophøyes til Rigets Pair. Han har erhvervet sig en udødelig Ære, og til hans Skib Formiddable overgav Græv von Grasse sig, som da den blev strøget, stod med kun 3 af sine Folk paa Fordækket. Om Bord paa Skibet Ville de Paris ere 12 Kister med Penge blevne fundne, hvilke vare bestemte til at betale de Franske Tropper ved Landgangen paa Jamaica.