Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-11-20
Om Stutterier. Vist nok fortiener den gode Hr. A. B. Roes for sin patriotiske Nidkierhed viist i Odense Adresse=Contoirs Efterretninger No. 35, i Henseende til Stutteriernes Opkomst og Vedligeholdelse i Danmark, thi de rre vel neppe paa de fleeste Steder i den Stand, de forhen har været. Jeg vil ey indlade mig i Undersøgning og Aarsagen til deres Aftagelse, enten sligt reiser sig af, at i Steden for en Deel Danske Hingster ere udførte af Riget, ere derimod fremmede indkomne, saasom Neapolitanske, Engelske a. hvilken Blanding vel ikke lidet har biedraget til, at en Deel af vore danske Heste nu ey ere af samme stærke Natur, som den gamle ægte Race, da Stamme=Fædrene til disse seenere tillagde ere komme fra et andet Clima, og Yngelen desaarsag, tilligemed Fiinhed af Been og Lemmer, som man i vore Tider har funden meer Behag udi end i de forrige føre og stærke, have arvet en meere kiælen Natur, eller og, om en større Efterladenhed i Bæsters Optræk er foraarsaget derved at Fordeelen har været mindre ved Stutterier i vore Tider end forhen, da Hesten, naar man undtager de Aaringer 1761,, 1764, ey haver været i saadan Priis, at Landmanden har kundet, finde sin Regning ved at legge Vind paa at have mange vare eller andre Bæster end til eget Beng kunde behøves; men jeg vil alene sige: at den gode Hr. A. B. gaaer for vidt i sit Forslag til Stutteriers Holdelse, naar han vilde, at Præsterne skulde holde 2 Hopper, der ey maatte bruges til Avlings Drift; thi endskiønt han just ikke nævner dette, bliver det jo dog en Følge af hans beskyldning: at mange har præsenteret forslidte Vogn Hopper, som de daglig bruge i deres Arbeide. Thi ey at tale om, at de vel vare nødte til, at fremstille første Gang dem, de havde, da befalingen og Præsentationen ey ret længe forud var bekiendtgjort, og Forordningen af 1686, som anbefalede den, ikke i Mands Minde havde været bragt i Udøvelse, thi vist nok præsenterede enhver de beste, han havde; saa maatte man vel spørge, hvor mange Steder saadanne Præstegaarde findes, der har den Leilighed, at holde 2 Hopper med Tillæg i forsvarlig Græs og For der, uden at bruge dem til sit Arbeide. Der kan lettelig nævnes den Præstegaard, og men ikke fleere saadanne, hvor ey kan haves meere end 4 a 5 Bæster i Græs hos sig selv, da til de øvrige, som nødvendig maa holdes, hvor Avlingen er tung at drive, og Sogne=Beien kan være besværlig, maa leyes i Græs, og hvor vanskeligt er det ikke paa nærværende Tid for en Præst, da Herregaardene ey engang har deres fulde Besætning, at faae en Klod eller Føl=Hoppe, som han vil have noget got Græs til, endog for Betaling græsset. Og hvor aldeles umueligt ville det da ikke blive, om Gud lod Qvæg=Sygen ophøre? Naar nu ey haves Græs til de fornødne Arbeids=Bæster, uagtet der langt fra ikke samme Steder kan holdes det til Huusholdning fornødne Antal Køer, men endog aarlig maa kjøbes Smør. Hvorledes skal da paa saadanne Steder kunde holdes 2 Stutterie=Hopper med deres Tillæg, 1 DragonHest, som den Kongl. allern. Forordning af 21 Novembr. 1769 anbefaler, og nu 1 Hingst, som Hr. A. B. foreslaaer, Der findes vel neppe 1 iblandt 20 Præstegaarde, som jo alt dette ville blive en utaalelig Byrde for, og for den største Deel ville det blive en Umuelighed. Det synes derfor, Hr. A. B. kunde med bedre Grund have foressaaet, at Præsterne, i Steden for 2 Hopper, skulde alene holde een thi ieg vil ikke engang paastaae, at de gandske skulle forskaanes, endskiøndt det i sig selv synes ikke ubilligt, i Henseeen, de til, de fleeste Præster maa see med fremmede Øine ved Bæsters Jndkiøb og Tillæg, hvilket ved sidste Leverance af Styk=Heste forvoldte, at ingen tabte saa anseeligt, som Præsterne, da mange ikke alene dyrt havde betalt den Hest, som siden blev casseret, men endog maatte kjøbe en anden dobbelt vaer dens Værdie, for at undgaae videre Uleilighed. Men paa det der ikke skulle skee nogen Afgang i gode Bæsters Tillæg, kunde 1 eller 2 Hopper af den anbefalede Størrelse paalegges at holdes af Selveiere, der havde over 4 Tdr. Hartkorn, hos de fleeste af dem er dog Leiligheden, ligesaa god, om ikke bedre dertil, end ved Præstegaardene, og fleere af dem har og meere Jndsigt i at handle med Hæste erd Præstene. Skulle Præstene endelig holde Stutterie=Hopper, har Hr. A. B. Føre til at ansee det for billigt, at de og skulle nyde Gotgiørelse i Consumptionen, helst de maa betale 1 Rdlr. af Stalden, som dog aldrig i Forordningen, af 24 Decembr. 1760, dens 3 Art. er anbefalet. Hvad Hingster at holde angaaer, da var det vel at ønske, at alene een eller to i hvert Sogn bleve holdte; thi det giør unægtelig meget til slette Bæster i Landet, at i hver BondeBye findes 5 a 10 Hingster, hvoraf neppe 1 burde tillades at bedække Hopper, da de hverken er af den NaturSkabning eller Høide, som de burde, ved disse mange Hing, ster, som ofte slaaer sig løse af Tøyret, bliver Hopperne i Utide bedækkede, eller naar de ved en god Hingst ere bedækkede i rette Tide, atter fordervede, hvilket Erfarenhed, noksom overtyder om, hvor ey haves andet Græs, end i Fælleskab med Bønderne, eller hvor man er nødt til, at tøyre sine Hopper i samme Mark, som Hingsterne ere udi Det nyttede altsaa ikke, at Præster eller andre holdt en god Hingst, naar ikke alle de andre af Byerne bleve afskaffede: men skeede det, var det godt nok, at enten Præsten eller en Selv=Ejer, eller hvosomhelst ville paatage sig det, holdt en god Hingst, der en Gang om Aaret kunde eftersees af Herreds=Fogeden med tvende kyndige Mænd, om han baade var i forsvarlig Stand og af den Størrelse og Skabning, som han burde være, hvoraf heele Sognet mod en billig Afgift af Havre f. Ex. 2 Skpr. for hver Hoppe, som blev bedækket, til Hæstens Holdelse, ligesom almindelig skeer i Jylland, betiente sig. Skulle en Hingst ikke synes nok, hvor Sognet var stort, (hvilket dog formeenes, siden man neppe i noget Sogn i Jylland, hvorfra dog saa mange Hæste udføres, og just af den Aarsag haves gode Hæste, finder over en Hingst) kunde 2de holdes, da der vel blev en Mand, i hvert Sogn, der paatog sig det, foruden Præsten, helst naar 9 Qvareders Maal maatte være nok for denne til Bøndernes ringere Hoppers Tieneste bestemte Hingst, saafremt han var af god Natur og smuk Skabning, hvorover og skulle holdes aarlig Besigtelse, og der ligeledes for hver Hoppe, som blev bedækket, blev accorderet ham 1 Skpe. Havre til Foder, og fri Græs om Sommern paa saadanne Steder, hvor ingen Hopper vare i Nærværelsen. T. N. 3. Annecdot. Tipsihiehi, en Chinesisk Philosoph og en af Consucii Tilhængere, udarbeidede et Skrivt, som er meget bekiendt i den Chinesiske Historie, og som Lin=Kong=Tchu, der var Colao eller første Minister under Tche=Song, overleverede til denne unge Prinds. Dette Skrivt indeholdt kun 10 korte Regler, som skal være betegnede med 20 Characterer, (Chineserne skriver med Caracterer) Reglerne vare disse 1 Frygt Himmelen. 2 Elsk Deres Folk. 3 Arbeid paa Fuldkommenhed. 4 Leg Dem efter Videnskaber. 5 Udsøg fortiente Folk til Embeder. 6 Hør gjerne de Raad, som man giver Dem 7 Formindsk Skatterne. 8 Formild Straffene. 9 Skye Ødselhed, og 10 Hav Afskye for Vellyst.