Københavns Adresseavis, 1768-10-12
Fra Kuwantz ankom han i September Maaned til Kiøbenhavn, hvor han forblev Vinteren over, men siden om Sommeren, Aaret derefter, seylede han fra Kiøbenhavn paa Rusland for Russisk Tolk. Aar 1618 som han i Tieneste hos Borgemester Peder Svendsen i Helsingøer, og foer for ham om Sommeren paa Rusland, men om Vinteren blev han hiemme i forbemeldte Borgemesters Huus. Aar 1619 seylede han fra Helsingøer til Danzig, og ved sin Tilbagekomst fandt han Cantzler Christian Frises Brev, at det var Kongens befaling, at han skulde komme til Kiøbenhavn, og derfra for Hans Majestæt reyse til Pitzora i Rusland; efter hvilken Ordre han forlod Helsingøer, uagtet han skulde have seylet for bemeldte Borgemester Svendsen som Kiøbmand paa Rusland. Han til traade sin Reyse fra Kiøbenhavn til Pitzora, men da han af Jis blev forhindret at komme derhen, saa seylede han til Kola i Rusland, og blev der Vinteren over. Aar 1620 den 27 Martii blev han ført derfra, efter Storfyrstens befaling, omkring den hvide Søe, giennem adskillige Steder i Rusland til Kolmograd, der forblev han i 9 Uger, og atter ført derfra til Archangel, fra hvilket Sted han til Skibs seylede til Wardehuus, og derfra til Kiøbenhavn med det Skib som var sendt efter hannem. Efter hans Hiemkomst til Kiøbenhavn, som han til Borgemester Michel Wibe, som brugte ham i adskillige Forretninger. Aar 1621. seylede han for det Islandske Compagnie som Kiøbmand paa Rusland, og siden i atten Aar for Kiøbmand paa Island, paa hvilke sine Reyser han sammenskret en Bog, som kaldes Compendium Commographicum og Chronologicum. Han blev og 1627 og siden fremdeles i 13 Aar, betroet til at forhandle alle Compagniets Vahre, som fra Jsland kom til Glyckstad. Aar 1626, indlod han sig i Ægteskab med Borgememester i Slangerup, Hans Pedersens Datter, Sophia, som var hos hendes Moster i Kiøbenhavn, Anna Suur beck, Salig Borgemester Wibes Efterleverske. Han blev forlovet med hende den 19 Januarii, og deres Bryllup, stod den 5te November samme Aar i Kiøbenhavn. Med hende levede han i et kierligt Ægteskab i 41 Aar. og 5 Dage, og avlede 9 Børn, 5 Sønner og 4re Døttre, hvoraf de 2 Sønner og 3 Døttre ikkun overlevede ham. Aar 1639 den 11te Martii, blev han efter Kongelig befaling fordret op paa Raadhuset, og der tilkiendegivet, at det var Kongens Villie og befaling, at han skulde være Raadmand, hvorfor han høyligen undskyldte sig, men eftersom ingen Undskyldning blev antagen, aflagde han strax sin Raadmands Eed. Samme Aar den 21 December, blev han af samtlige Islands Compagniets Participantere udvalgt at være Compagniets Forvalter. Aar 1644 den 5te Martii, da han just var i Kirken ved Gudstienesten i Helliggeistes Kirke, fik han Bud fra Rigens Hofmester, at han skulde komme til ham, hvilket han og efter Prædiken gjorde, da Rigens Hofmester gav ham tilkiende, at det var Hans Majestæts befaling, at han skulde være Borgemester i Kiøbenhavn. Forgieves søgte han at undskylde sig fra saa besværligt et Embede; thi det blev ham sagt, at ingen Undskyldning kunde hielpe efterdi det var Kongens endelige Villie, og Hans Majestæt havde selv dertil udnævnt ham. Han var og udvalgt af det samtlige Raad, efter Hans Majestæts befaling til Borgemester og Raad, at de hver i sær skulde stemme paa en af Raadmændene, til at være Borgemester, og den ene ikke lade den anden vide, paa hvem han stemmede, under sin Æres Fortabelse, men enhver for sig skrive sin Stemme paa en Seddel og forsegle, og samme Sedler, at indlevere til Kongen, og saasom alle Stemmer, undtagen to, vare faldne paa hannem, saa tvivlede han ey paa at det var jo Guds Villie, at han samme Embede skulde antage. Om Eftermiddagen sendte Rigens Hofmester, atter Bud til hannem, at han skulde komme i Raadstuen, og da han der kom, aflagde han sin Borgemester=Eed, og blev saa Dagen derefter af bemeldte Rigens Hofmester i Kongens Navn indsat til dette hans Embede paa Kiøbenhavns Raadhuus. Aar 1660, den 28 October, som var just 20 Dage efterat han og biskop Svane med samtlige Borgerskabet og Geistligheden, saavel som Stændernes Deputerede, havde været paa Slottet og offereret Kongen Souverainiteten, blev han opkaldet til Kong Friderich den Tredie paa Slot tet, hvor han for Hans Majestæt selv aflagde sin Eed, som Cantzler Peder Ritz forelæste ham, at være Kongel. Majestæts Raad, Assessor udi Collegio Status og Præsident i Kiøbenhavn. Anno 1661 den 26 Februarii, befalede Kongen ham at tage Sæde og dømme udi Høyeste=Ret. Han viiste Flid og Vindskibelighed i alle hans Embeder, søgte Byens saavelsom Borgerskabets Beste, og bragte Byens Regnskaber, i saadan Rigtighed, som de neppe før havde været. Han tog ingen Skienk eller Gave af nogen, og derved lod sig forlede til at bøye Retten, men beflittede sig paa, at lade enhver vederfares Ret, enten han var rig eller fattig, høy eller lav. Han efterlod sig sin skriftlige Bekiendelse til den uforandrede Augsborgske Confession, skreven med hans egen Haand. Han var rund i sine Almisser til de Fattige, og testammenterede 1000 Rdlr., Halvparten til Helliggeistes Kirke, og Halvparten til fattige Sengeliggende, til hvilke Renten aarligen skulde uddeeles. Et Aars Tid førend han døde, befandt han sin Styrke meget svekket, dog forrettede han sine Embeder saa længe det var ham mueligt. Den 22 November 1667, maatte han begive sig til Sengs, og døde 10de Dagen derefter, som var den 12 November, Kl. 6 om Morgenen, efterat han havde levet her i Verden i 69 Aar mindre 16 Dage, og havt den Glæde at see 10 Børnebørn, været 5 Aar Raadmand, 16 Aar Borgemester, og 7 Aar Kongel. Majestæts Raad, Assessor i Collegio Status og Præsident i Kiøbenhavn. Han besad, foruden andre udmerkede Qvaliteter, en stor Færdighed i det Russiske Sprog, og have de en meget lykkelig Hukommelse. To Dage førend han døde, da han merkede, at der var intet Raad som kunde gielde imod Døden, tog han en kierlig Afskeed med sin Hustrue og Børn, til hvilke han holdt en Formanings=Tale, som varede næsten den hele Eftermiddag, og som meget udmattede ham. Hans Liigbeggængelse skede den 25 November 1667 i Helliggeistes Kirke, og Liig=Prædiken over ham holdtes af Esaias Fleischer, Sognepræst til samme Kirke, over Text. Jobs 29, 14. 15. 16, hvoraf betragtedes: Den retsindige Dommeres Gravskrift. Derforuden blev og paa Academiet holdt en Klage=Tale over ham.