JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-03
Subskription paa Bøger. Da Englændernes og Russernes gientagne Opdagelser af nye Øer og forhen ubekiendte Folkeslægter, samt flere Europæiske Reisendes nøiagtige Efterretninger og mange andre Landets Forfatninger, Jndboere, Kunstflid, Steder og Handel, ikke tillade den Videlystne at staae stille eller nøies ved de geographiske og statistiske Kundskaber, han hidtil af mange gode Kilder havde øst, saa udfordrer det Forhold, hvori de Danskes og Norske Kundskaber staae med andre oplyste Nationers, at ogsaa vi fra Tid til anden maae give vore geographiske Læsebøger mere Fuldstændighed og Nøiagtighed, end de forrige kunde have. Blandt Tydskernes smaa Haandbøger, der i Korthed indeholde det Videværdigste om Landenes Forfatninger, Nationer og sammes Handel, er den 1785 i Barbye udkomne, paa 30 Ark, en af de brugbareste, som ved tilføiede astronomisk gographiske og statistiske Tal kan opfylde sin Hensigt, ei alene at være brugbar ved Underviisningen, men ogsaa at tiene ældre Videlystne som daglig Haandbog til Eftersyn, saa ofte de ville være visse paa en Stads Beliggenhed, Huse og Folketal. Da nu Hr. Boghandler Buch ved en kyndig og opmerksom Oversetter lader denne lille Bog fordanske; lover jeg tillige dem af mine høistærede Medborgere, der af mig selv havde ønsket en liden geographisk Læsebog, at anvende paa alle fornødne Rettelser og Tillæg, som Bogens Hensigt og Arketal ville tillade mig, samme Fliid, som om jeg selv havde skrevet den Text, der legges til Grund. Kiøberne maae altsaa i denne lille omarbeidede Haandbog med Sikkerhed love sig den allernyeste Jordbeskrivelse, som i Henseende til det Russiske Riges nye Gouvernements, og den nye Frankestats Flode=Departements, Englændernes nye, ste Erobringer i Ost=Indien, og overalt, hvor der bør ventes, skal være aldeles omarbeidet; som og beriget med Kundskab om Landenes Producter, Fabricata og Handel, samt omMøntvæsenet, Vægt og Maal. Noget om Rigernes Vaaben og Ordener, saavelsom de fornemste føefarende Staters Flagge, skal ogsaa tilføies; og hertil bekoster Forlæggeren et ParKobbertavler. Da Verket med alle sine Tillæg. vist vil udgiøre nogle og tredive Ark, foruden de tvende dertilhørende Kobbere, ønskede Forlæggeren at see sig for sine Bokostninger nogenledes betrygget, og tilbyder derfor Bogen til Subscribenterne for 1 Rdlr. paa Trykpapiir, og for 1 Rdlr. 24 Skl. paa Skrivpapiir. Subscriptionen modtages hos Forlæggeren Boghandler Buch til St. Hansdag, og Bogen kan ikke længe derefter ventes færdig fra Pressen, da den for dem, som ikke have subscriberet, bliver 1 Mrk. dyrere. D. Fredrik Ekkard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-03
Kongelig Bibliothek=Secretaire. af det Kong. Norske Videnskabers Selskab, og af det Kongl. Kur førstelige Historiske Jnstitut i Got tingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-03
En af de største og merkværdigste Begivenheder den ældre, saavelsom nyere Historie, nogensinde har haft at fremvise, er vel forrige, Konge af Frankerig, Ludvig den 16des Henrettelse, hvis rimelige forventende Følger, Enropa med Taushed seer i Møde, og hver tænkende Mand tager medlidende Deel i denne ulykkelige Konges Skiebne. Da mange, maaskee af Tidender og Journaler betragte denne store Begivenhed i et falskt Lys, troer man at giøre det danske Publikum en behagelig Tieneste ved at levere en troe og fuldstændig Overset. telse af den heele Proces. For at skaffe de Lysthavende samme saasnart mueligt i Hænder, ne, udgives den Hefteviis, ethvert bestaaende af 6 til 8 Ark, efter 46 paa Tryk= og 56 Arket paa Skrivpapiir. Efterdi man af den franske Original kun endnu har den første Deel, skiønt den anden snart forventes, kan man ei bestemme Verkets Størrelse, men troer den vil blive 36 til 40 Ark. C. G. Proft, Søn og Compagnies : Boghandling No. 11, 12 og 13 paa Børsen i Kiøbenhavn, derhar paataget sig Udsalget, modtager Subskription, og anmoder herved deres Kommissionairer og Venner i Norge og Provindserne, paa deres Bekostning at bekiendtgiøre dette i de offentlige Blade, samt at modtage Bestillinger, og samle Subskribentere, hvorefter man udbeder sig Listerne snarest mueligt. Exemplarerne blive dem franko tilsendte, og den sædvanlige Provision gotgiøres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-03
Bekiendtgiørelser. NB. Den i Sal. Provstinde ClodsStervboe bekiendtgjorte Auction, er formedelst indløbende Omstændigheder udsat til den 21 Maji førstkommende og følgende Dage. Fridericia den 23 April 1793. N. C. Claussou. Næstkommende 10 Maji og følgende: Dage, bliver efter Skifteforvalterens og Arvingernes Reqvisition foretaget offentlig Auction i Stervvon efter afgangne Peter Petersen paa Wiufgaard, udi Wiuf Bye, Coldinghuus=Amt, over Stervboens tilhørende Besætning og Jndboe, saasom: Christiansfeldter og Jern Kakkelovne, Dragkister og andre Kister, Skabe, Borde, Stole, Speile, Sengestæder og Sengeklæder, en stoer Deel got og nyt Linnet, Glas og Porcelain, Kobber, Messing, Tin, Jernfang, Træe Vahre, Bester, Hollænderie=Køer og Sviin, alt af beste Art og Beskaffenhed, saa og beslagne Vogne, Plove, Harver og andre Avlings Redskaber som er vel vedlig geholdt; Ligesaa bortselges ved samme Auction endeel torsken Korn af Byg, Rug og Boghvede, samt et Qvantum nyt Straae=Tag, over hvilket alt trykte Cataloger for Auction blive at bekomme paa Addresse=Contoiret i Fridericia; Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig bemelte Dag om Formiddagen Kl. 9 paa Winfgaard, hvor Auctionen holdes og Conditionerne bekiendtgiøres Fridericia den 19de April 1793. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-03
Jst Borger og Meller Sr. Christian Lihme, i her i Byen under 12te d. M. er, formedelst Mangel paa Sinds= og Legems=Kræfter, bleven af Hr. Byefoged Bluhme, som Byens Magistrat, i Følge Lovens 3die Bogs 17 Cap. 1 Art., erklæret, for at være herefter Umyndig, og jeg beskikket til hans Værge; Det bekiendtgiøres herved, med Anmodning til alle de, som maatte have noget at fordre hos bemeldte Christian Lihme, om at melde dem hos mig, inden 12 Uger fra undertegnede Dato med deres Fordringer. Ligesom og i Øvrigt enhver, der i Henseende til Handel eller Penge=Sager har haft med ham at bestille, og formeener at have noget at fordre hos ham, vilde henvende sig til mig, da jeg efter den mig meddeelte samt tinglyste Constitutions: Jndhold tillige, er paalagt at undersøge og paatale hvad Fornærmelser, som een og anden, ved at benytte sig af hans svage Forfatning, kan have tilføiet ham, alt for at forekomme, at han ikke, paa en holstubillig Maade, skal gandske bringes til Bettelstaven, og hielpe ham ud af hans indviklede Forfatning. Middelfart den 15 April 1793. Povel Christiansen. Borger og Hattemager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
Forordning. Under Dato Christiansborg Slot, den 5te April indeværende Aar, har Hans Majestet allernaadigst udgivet en Forordning af søl gende Jndhold: Da det strider imod Retfærdigheds Grundsætninger, at nogen skulle ansees skyldig til Straf, førend han dertil paa lovlig Maade er bleven dømt, saa flyder deraf, at de, som formedelst Misgierninger ere tiltalte og heftede, ikke bør, imedens Sogsmaal imod dem ved Re terne forfølges, udsættes for større Lidelser, end de, der ere nødvendige Følger af deres Friheds Jndskrænkelse og deres Personers Bevogtning, indtil deres Skiebne ved endelige Dom er bleven afgjort; J Betragtning heraf, have Vi fundet forgodt, ved denne Anordning at bestemme saadanne Forholds Regler, at den Sikkerhed, der bør haves imod deslige Fangers Undvigelse, kan forenes med en saa mild Behandling, som Muelighed tillader, og Menneskelighed fordrer. Vi befale derfor herved allernaadigst: At de, som ere fængslede, formedelst Overtrædelser imod Lovene, skulle herefter, i den Tid de ere anholdte, nyde dagligen 6 s. i Underholdnings Penge. 2) At alle Fangshuse, saavel i Kiøbstæderne som paa Landet, bør være saaledes indrettede, at de, som der bevogtes, ikke udsættes for at tabe deres Helbred; Fornemmelig bør det paa sees, at Arrest Kammerne ere tørre og luftige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
Til den Ende befale Vi herved Vore Stiftbefalingsmænd og Amtmænd, at de paa det nøieste skulle undersøge alle Fængsters Tilstand, og hvor det findes fornødent, uopholdeligen besørge samme forbedrede og istandsatte, hvorefter de til Vort danske Cancellie indsende Beretninger og Udførelsem heraf, der tillige bør indeholder en fuldstændig Beskrivelse, over et hvert Fængsels Indretning, og derved lægges Beregning over de, til Jstandsettelsen, medgaaede Udgivter, hvilke, iblandt de øvrige Delinqvent=Omkostninger, bør lignes paa de Distrikter, til hvis Jurisdiktioner bemeldte Fængsler, høre. 3) J Forhold til Arrestanternes Mængde, bør der paa ethvert Sted forskaffes det nødvendige Antal af Brixer, eller Sengestæder, forsynede med grove uldne Dekkener, og Madrasser, hvilket sidste, naar de ere i Brug, bo være, stoppede med reen. Halm eller Straae, som hver 4de Ugerbørs udtages og reen=Fylding igien indlægges. Dækkener og Madrasser bekostes af Sigt= og Sagefalds=Kassen, men Udgiften til Fyldingen anføres paa DelinqventOmkostnings Regningen. 4). Paa Landet i Norge, hvor Arrestanterneri=Almindelighed bevogtes i Lensmandens Huus, skulle Rettens=Betiente, saa ofter der holdes enten almindelige eller overoverordentlige Tinge, nøie undersøge, hvorledes de Fængslede behandles, og, naar noget findes at paa klage, enten i denne Henseende, eller i Hensigt til Bevogtningens Sikkerhed, da uopholdeligen andrage det for Amtmanden, hvis Pligt det og skal være, ved sine Reiser i Amtet, selv at have Opsyn med, og vaage over disse Gienstande. 5) Endeligen ville Vi, at samtlige ved kommende Øvrigheder og Rettens=Betiente skulle allevegne i begge Vore Riger jevnligen have Tilsyn med, baade at Arrestanterne ikke mishandles eller forurettes af Fangefogderne, og tillige at Bevogtningen er fuldkommen fik ker. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Ligeledes har Hr. Kongelige Majestæt, den ræte April indeværende Aar, udgivet en Forordning af følgende Jndhold:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
Da Skyldteres Uformuenhed, til at fodestgiøre deres Creditorers Fordringer, ofte kan have sin Grund i tilstødte Uheld og tilfældige Aarsager, som det ikke har staaet i deres Magt at afværge; Saa følger deraf, at de, som holdes i Fængsel, for simpel Gield, uden at være dømte for Svig eller Bedragerie, ikke bør sættes i Lighed med Forbrydere, der, ved Misgierninger og modtvillige Overtræde, ser, selv have paadraget dem Lovens Straf. Retfærdighed tilsiger altsaa, at, uagtet den offentlige Credits Vedligeholdelse har gjort det nødvendigt, at indrømme Creditorer Ret til at hefte deres Skyldnere, disses Kaar dog bør være saa taalelige, at de ikke, imedens de ere betagne deres Frihed, skaller mangle det Fornødne, til Livers Ophold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
J Overeensstemmelse med disse Grundsætninger, og med Hensyn paa den højere Priser, i hvilke Levnetsmidler og andre Nødvendigheds Varer nu ere, i Forhold til de ældre Tider, have Vi fundet for godt, herved allernaadigst at besale: at enhver Giel 3 Arrestant hereftet skal unde ugentligen til sin Underholdning 172. Skilling, isteden for et Lod Sølv eller 48 Sk., som hidindtil, i Følge D. L. 122444 og N. L. 152246, har været ham tillagt. Og, da Vi tillige have taget i Betragtning, at det vilde være høist ubilligt, om det skulde staae i en Domhavers Magt, at forøg en saadan Skyldners Gield, ved dertil at lægge de Varetægs og Underholdnings Penge, som medgaae, naar hiin, efterat have faaet Udlæg i alt hvad denne eier, vil holde ham fængslet, og derved sætte ham aldeles ud af Stand til at fortiene noget til Gieldens Afbetaling; Saa befale Vigend videre, at magtet det ikke skal være en Dom haver formeent at, benytte sig af den ham, i de foranførte Lovens Artikler, hiemlede, Ret: paa egen Vekostning, at sætte den Skyldige i et ærligt Fængsel, indtil han retter for sig, bør dog det, som, i Følge bemeldte Artikler, af ham skal gives Fangevogteren, for sin Amage, og den Fængslede til Underholdning, ikke af denne erstattes; men Skyldneren ei være pligtig at udreede meere, end Dommens paalydende Sum, tilligemed Processens og Executions=Forretningens Omkostninger. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Resten af de Franskes Opfordring o. s. v. om Maastricots Overgivelse. See No. 18. General Miranda til Couverneuren. i Maaskrighr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
Paa den bataviske Commissions Vegne J. Geldermann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
Efter benævnte Commissions Ordre, G. v. d. Looy Hourhof, Secretair. I Hovedgaarteret til Hochten den 24 Fruarii 1793.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
Skrivelse fra Prinds Frederich af Hessen, Gouverneur i Maastricht til GeneralStaterne, angaaende benævnte Stads Beleiring af de Franske. Høimægtige Herrer! Jeg har den Ære at tilmelde Eders Høimægtigheder, at jeg siden afvigte 6 Februarii har været blokeret, og at Løbegravene for denne Fæstning bleve aabnede den 21de Februarii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
Den 24de og Aftenen Kl. 6 blev af den franske General Miranda tilsendt mig hosføiede Opfordring tilligemed hosliggende Skrivelse, fra den sig saa kaldende Bataviske Commission til Magistraten. Efterat jeg i faa Ord havde tilkiendegivet ham Vegring i at overgive Fæstningen, og tillige erklæret: "at jeg og min Besætning havde besluttet at forsvare Pladsen indtil sidste Mand og opfylde den til Eders Høimægtigheder aflagte, Eed; saa blev Fæstningen om Natten Kl. 11 paa det heftigste bombarderet, og dette Bombardement varede afbrudt Dag og Nat indtil den 27de om Eftermiddagen, da en nye Opfordring blev mig tilsendt af denne samme General. Jeg tillod ikke Officieren med Trompeteren at komme indi Staden, men lod hans Brev afhente uden for Fæstningsværkerne. Efter atter at have vegret mig ved at overgive Staden paa denne Opfordring, begyndte Bombarderingen. med lige Heftighed paa nye, og holdt ved indtil denne Nat Kl. 2. Om Morgenen Kl. 6. fik jeg den Efterretning, at den franske Armee have de trukket sig tilbage. Jeg udsendte strax Detaschements for at recognoscere deres Værker. Et Detaschement af min Besætning giorde endnu nogle Krigsfanger paa Veien til Tongern, og borttog 2 Munitions Vogne, Eqvipager og 2 Mørsere. Klokken 2 trak nogle keiserlige Tropper igiennem denne Fæstning og 3 Batailloner bleve her indqvarterede. Erkehertug, Carl er ogsaa her saavelsom Feldtmarschal, Prindsen af Coburg, og General Clairfait. Denne Stad har lidt meget ved Bombarderingen, og jeg haaber, at Eders Høimægtigtage dette i Betragtning for at understytte Borgerskabet J. Jeg skal have den Ære at tilsende Eders Høimægtigheder videre Efterretning om Alt, og formedelst min Jilfærdighed, i at sende nærværende Beretning, beraaber jeg mig paa de mundlige Efterretninger, som min Adjutant, Lieutenant Ducapla, der overbringer denne Skrivelse vil have den Ære at give Eders Hofmægtigheder. Jmidlertid er jeg med største Ærbødighed o. s. v. Maastricht d. 3 Martii 1793. Friderich Prinds af Hessen. 1) Det er underligt, at Prindsen slet ikke taler noget om de i Maastricht værende franske Emigrantere, da disse dog, efter Hr. Etatsraad von Schurachs politiske Journal for Marts Maaned dette Aar, skulle under Beleiringen saa tappert have hiulpet til at forsvare denne Stad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
Udtog af de nyeste Efterretninger om Frankerig. Med at udarbeide og indrette den nye Constitution er N. C. nu ivrig beskæftiget, og herpaa allene anvender 3 Dage af Ugen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
Det foreløbende Kapitel om Menneskets Rettigheder er allerede forelæst, prøvet og antaget; dog vilde Hr. Robespierre endnu have det forsynet med nogle Tillæg. - J. N. C. maadet ene Medlem herefter ikke fremføre nogen Klage over det andet, men den skal andrages for Commissionen for det offentlige Vel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
Mairen i Paris, Hr. Pache, har tilligemed flere parisiske Øvrighedspersoner beskyldt 22 af N. C. Lemmer for at staae i noje Forbindelse, med den undvigte Dumourier, og forlangt dem udstødte af N. C. Disse ere samtligen af det saakaldte moderate Partie, som ogsaa undertiden faaer Navn af det rolandske og brisforske, der vil have et Slags kongelig Regiering. Hvad dette jacobinske Gesandtskab ikke med Ord har kundet udrette, synes men at vilde drive igiennem med Magt, og har til den Ende atter kaldet nogle tusinde Buxeløse, fra Marseille til Hovedstaden. De Anklagede siges at vilde sætte Magt mod Magt, da de ligeledes have visse Stæder og Departements paa deres Side, saa at man frygtede for nye, blodige Optrin i Paris. - Da Commissarierne ved den norde Armee anmeldte, at de har de modtaget et Brev fra Prindsen af Coborg, og besvaret samme, misbilligede N. C. denne Opførsel og kaldte dem tilbage. I Brevet havde Prindsen undskyldt Dumourier, erklæret; at de 4 fangne Commissariers Skiebne stod i N. C. Hænder, og ønsket, at de Lemmer i N. C., som oprigtig elskede deres Faderneland maatte udfinde Midler til at ende de Uroligheder, som forvirre Frankerig, og styrte Resten af Europa i Uorden. J Svaret havde Commissarierne dømt Dumourier for en større Forbryder, endLafapette, forsikkret, at de ingen Forskiel kiendte imellem N. C. Lemmer i Henseende til Kierlighed mod Fædrenelandet; de havde alle besluttet at leve eller døe Republikanere, og det samme havde Nationen svoret. For deres 4 Colleger vare de ikke bekymrede, da samme stode under Beskyttelse af deres Fienders Retfærdighed og Ærlighed. N. C. vil sende til alle enropæiske Folk og Regieringer et Manifest, hvori Dumouriers afskyelige Handling i at forraade til Fienden, N. C. Commissarier, og den Krænkelse af Folkeretten som er begaaet ved at fangsle disse, er med megen Veltalenhed forestillet af Forfatteren, Hr. Condorcet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
De Personer af Familien Bourdon, som sidde fangne i Marseille, hvoriblant er Hr. Egalttes ynæste Søn, der blev arresteret i Mizza af General Biron, skulle efter N. C., Beslutning dommes af den piinlige Ret sammesteds. - Marat har imod Formodning fremstillet sig for Revolutions=Tribunalet, hvor Dommerne eenstemmigen friekiendte ham. Prydet med en Borgerkrands, blev han derpaa i Triumph og under Frydeskrig af en stor Mangde Fork geleidet hen til N. C. Sahl, for at indtage sin forrige Plads. General Harambure, som var anklaget for Modtagelse og Bekientgiørelse af
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
Græven af Provenes Proclamation, er ogsaa af behændte Ret bleven friekient. Dumourier skal have bragt med sig en Formue af 10 Millioner Livres, og har altsaa ikke tient omsonst som Minister og Feldtherre inetop i eet Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
J det franske Flandern og omkring Maynz for refaldt imellem de Franske og Allierede jevnlige Skærmydler med afvexlende Lykke. - Til Krigsrustningerne havde N. C. bevilget Krigsministeren 52 Millioner og 800000 Livres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
Man klagede stærkt baade i Paris og andre Stæder over Mangel paa alle Slags Levnetsmidler og disses overmaade høje Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
Subskription paa Bøger. Da Englændernes og Russernes gientagne Opdagelser af nye Øer og forhen ubekiendte Folkeslægter, samt flere Europæiske Reisendes nølagtige Efterretninger og mange andre Landets Forfatninger, Jndboere, Kunstflid, Stæder og Handel, ikke tillade den Videlystne at staae stille eller nøies ved de geographiske og statistiske Kundskaber, han hidtil af mange gode Kilder havde øst, saa udfordrer det Forhold, hvori de Danskes og Norskes Kundskaber staae med andre oplyste Nationers, at ogsaa vi fra Tid til anden maae give vore geographiske Læstboger mere Fuldstændighed og Nølagtighed, end de forrige kunde have. Blandt Tydsker ned smaa Haandbøger, der i Korthed indeholde det Videværdigste om Landenes Forfatninger, Nationer og sammes Handel, er den 1785, i Barbye udkomne, paa 30 Ark, en af de brugbareste, som ved tilføiede astronomisk gegraphiske og statistiske Tal kan opfylde sin Hensigt, ei alene at være brugbar ved Underviisningen, men ogsaa at tiene ældre Videlystne som daglig Haandbog til Eftersyn, saa ofte de villevære visse paa en Stads Beliggenhed, Huse og Folketal. Da nu Hr. Boghandler Buch ved en kyndig og opmerksom Oversetter lader denne lille Bog fordanske; lover jeg tillige dem af mine høistærede Medborgere, der af mig selv har derønsket en liden gedgraphisk Læsebog, at anvende paa alle fornødne Nettelser og Tillæg, som Bogens Hensigt og Arketal ville tillade mig, samme Fliid, som om jeg selv havde skrevet den Text, der legges til Grund. Kiøberne maae altsaa denne lille omarbeidede Haandbog med Sikkerhed løve sig den allernyeste Jordbeskrivelse, som i Henseende til det Russiske Riges nye Gouvernements, og den nye Frankestars Flode Departements, Englændernes nyeste Erdbringer i Ost Indien, og overalt, hvor der bør ventes, skal være aldeles omarbeidet; som og beriget med Kundskab om Landenes Producter, Fabricatal og Handel, samt om Møntvæsenet, Vægt og Maal. Noget og Rigernes Vaaben og Ordener, saavelsom de fornemste søefarende, Staters Flagge, skal ogsaa tilføies; og hertil bekoster Forlæggeren et ParKobbertavler. Da Verket med alle sige Tillæg, vist vil udgjøre nogle og tredive Ark, foruden de tvende dertilhørende Kobbere, ønskede Forlæggeren at see sig for sine Bokostninger nogen ledes betrygget, og tilbyder derfor Bogen til Subscribenterne for 1 Rdlr. paa Trykpapiir, og for 1 Rdlr. 24 Skl. paa Skrivpapiir. Subscriptionen modtages hos Forlæggeren Boghandler Buch til St. Hansdag, og Bogen kan ikke længe derefter ventes færdig fra Pressen, da den for dem, som ikke have subscriberet, bliver 1 Mk. dyrere. D. Fredrik Erkard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
Kongelig Bibliothek=Secretaire. af det Kong. Norske Videnskabers Selskab, og af det Kongl. Kur førstelige Historiske Jnstitut i Gottingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
Bekiendtgiørelser. N. B. Den i Sal. Provstinde ClodsStervboe bekiendtgjorte Auction, er formedelst indløbende Omstændigheder udsat til den 21 Maji førstkommende og følgende Dage. Fridericia den 23 April 1793. N. C. Clausson.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
J Følge Kongelig confirmeret Testament af 12te August 1791, er afdøde Palle Christian Knudsen, hans Enke Anna Andersdatter af Brenderup Bye, og Sogn, Hindsgauls Amt, der sig udi nye Egte skab haver indladt, pligtig at udbetale 5 Rdlr. til hendes afdøde Mands Arvinger; og dat fornævnte Anna Andersdatter til mig som Skifteforvalter har indleveret disse 5 Rdlr. med Beretning, at den Afdødes Arvinger ere: a) En Fastersyn, Niels Ibsen, der ingen fast Opholdned har her i Landet. b) En Farbroder, Ole Knudsen, der er død, men har efterladt sig endeel Arvinger der deels formeenes i Fyen, deels i Jylland og Sielland. c) En Moster, Karen Jørgensdatter, der er død men har efterladt sig ligesaa nogle Arvinger derskal være deels i Fyen, deels i Jylland og Holsten Saa bliver fornevnte Arvinger og om flere maatte være til, herved T. R. E. N. De Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, begge de Fyenske=Avtier, Wiborg Samler, og Ribers Stifts Avis, opfordret til inden 12 Uger fra denne Jndtaldelse. Bekiendtgiørelse at bevise deres Arveret for mig, som Skifteforvalter. Wedelsborg d. 21 April 1793. F. Grev Wedell.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-10
Sørst i tilkommende Uge agter Skipper Christian J. Møller at afseile til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Fragt=Gods og Passagerer, naar de derom melde sig hos ham. Fridericia d. 10de Maji 1793.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-17
Nogle mærkværdige Breve om Polen *)