Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-07
De nyeste Efterretninger fra de Tyrkiske Grændser melde: at Tyrkerne vedblive at giøre Forsvarsanstalter i Moldau og Vallachiet. Den 5te April ankom 6000 Munitionsvogne til Silistrien. Den Russiske Donauflottille er afgaaet fra Fæstningen Jsmail til Reni, hvor Pruthfloden udgyder sig i Donau. – Paschaen i Belgrad havde faaet Ordre til at afvæbne Servierne. Han kaldte derpaa Fyrsten Millosch og de fornemste Serviske Chefer til Belgrad; men da de frygtede for deres personlige Sikkerhed saa vægrede de sig ved at komme. Derimod indsendte de en nye Forpligtelse til at blive Porten troe; men anholdt om Tilladelse til at bære deres Vaaben. Paschaen afsendte dette Døcument til Constantinopel; men fik paa nye Befaling til at afvæbne Servierne; men disse have nu foreenet sig og besluttet med væbnet Haand at modsætte sig Udførelsen af denne befaling. Chorschid Pascha kommer ingen Vei med sin Armee; han ligger i varig Strid med sine Albanesiske Tropper og Oprørerne holde alle Biergpasserne besatte. – Man har nu faaet Efterretninger fra den Tyrkiske Flaade fra et ganske uventet Sted. Den er nemlig ankommen til Alexandrien i Ægypten. Da Flaaden vilde løbe ind i Havnen saa reiste der sig en heftig Storm, som tilføiede den megen Skade. En af Sultanens Fregatter forgik ved Rosette og Vicekongens Admiralskib tilligemed 3 Barbariske Skibe ere strandede. Paschaen af Ægypten er ankommen til Alexandrien og har erklæret de barbareskiske Capitainer at han vil erstatte dem den Skade, som de have lidt i hans Havne. Jmidlertid er det dog kun en Rest af den Tyrkiske Flaade, som er ankommen til Ægypten, og den synes blot at have begivet sig dertil for at undgaae Grækernes Forfølgelse; thi man har nu fra Øen Zante faaet temmelig udførlige og paalidelige Efterretninger og hvad der er passeret imellem den Russiske og Tyrkiske Flaade. Den 15de Februar var nemlig en Tyrkisk Flaade af 30 Krigskibe og 40 Transportskibe med 4000 Tyrkiske Tropper og en Pascha ombord ankommen dertil. Contra Admiralen Jsmael Gibraltar anholdt derpaa hos den brittiske Commandant om Tilladelse til at Flaaden maatte løbe ind i Havnen formedelst det onde Veir. Den fik Tilladelse dertil paa 24 Timer og erholdt alt det fornødne leveret. Da Vinden vedblev at være contrair, saa laae Flaaden 8 Dage paa Rheden hvorpaa den afseilede til Patras og satte sine Tropper i Land. Men ligesom Tropperne bleve udskibede bleve de strax slagne tilbage af General Kolokotron. Den 28de ankom den Græske Flaade til Zante. Den bestod af 50 smaae Brigger og da den ikke traf længere den Tyrkiske Flaade saa afseilede den ved et meget slet Veir efter den til Patras. Med lette Fartøier drillede den der Tyrkerne saalænge, at den Tyrkiske Flaade endelig løb ud. Grækerne havde Leilighed til at slaaes med den i en Time og havde Vinden været gunstigere, saa havde den reent tilintetgjort den Den 5te Marts kom den Tyrkiske Escadre tilbage til Havnen i Zante forfulgt af den Græske; men den var kun 35 Skibe stærk, de Tyrkiske Anførere sagde selv, at af de øvrige 35 vare nogle blevne tilbage i Patras og Resten tagen af Grækerne. Den Tyrkiske Flaade opholdt sig kun 24 Timer ved Zantemen formedelst Modvind kom den igien tilbage til Rheden. Den 7de Marts ankom 50 smaae Græske Brigger, som vare i Begreb med at forfølge den men Resten af den Tyrkiske Flaade er undkommen fra den, og som sagt ankommen til Alexandrien. Endnu 12te Marts krydsede den Græske Eskadre i de Joniske Vande. Den bestod af 59 svære Krigsskibe for det meeste godtseilende Brigger og af 4 saakaldte Kondronæus, som ere Skibe af en nye Bygningsmaade, de føre 4 Master og Canonader af svært Caliber; men ogsaa den Græske Flaade skal siden have lidt meget af Stormen. Odyssens skal ved Molos i Thessalien have tilfægtet sig en betydelig Fordeel over Tyrkerne. - Den Helleniske Kongres har nyelig holdet et høitideligt Møde i Corinth, hvori den besluttede, at afsende Gesandtere til Hofferne i Petersborg, Wien, Lon bon og Paris. Congressen har ligeledes besluttet at udstille Sultanindernes, Aggernes og det Constantinopolitanske Hofs Eiendomme i Grækenland og Morea og som bestaae i Jorder og Pallaster, til offentlig Auction. - Aaret 1822 er erklæret som det første Aar af Grækenlands Uafhængighed; alle offentlige Dokumenter udfærdiges derefter. Det Græske Nationalslag har paa den ene Side en Pallas og paa den anden Side Fuglen Phoenix.