Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-08-25
Udenlandske Efterretninger. Til Paris har man over Havre faaet den Efterretning fra Spanien, at Espartero havde om Aftenen den 12te August i Følge med nogle faa Officerer af hans Generalstab holdt i Galop sit Jndtog i Madrid, hvor han stod af i Krigs-Hotellet. En Time senere rykkede hele hans Cavallerie ind, og allerede samme Eftermiddag var den Depesche indløben. at Fjenden ikke havde oppebiet Esparteros Ankomst, men havde begivet sig til Buitrago, paa Østsiden af Segovia. - J Madrid var Alt roligt, Ministeriehavde ladet Artillerie-Skolen fra Alcala de Henares komme til Staden, da der herskede en oprørsk Gjæring i dette Corps. Nogle Artillerister havde tage Officerenes Heste og havde begivet sig paa dem til Carlisterne. - Ovenstaaende var taget af Privatbreve fra Madrid, hvorimod de nyeste Depescher vare vel afgaaede samme Dag, men om Morgenen, Prætendenten var efter dem Chiva, og Oraa, forstærket ved Divisionen Buerens, marscherede imod ham saaledes, at han baade kunde forhindre Carlisterne fra et Jndfald i Valencia, og tillige i Nødsfald trække sig tilbage til Madrid over Cuenca. Mendes Vigo, General-Capitainen i Gammel-Castilien og Brigaderen Alcala holdt Passerne besatte imellem Madrid og Segovia. De vare forstærkede med Tropper fra Santander og St. Sebastian. General Pig-Samber, som stod i Provindsen Cuenca, er kaldt til Madrid med sin Brigade. Eccalera, interemistisk Commandant for Nordarmeen, iagttager ved Miranda ved Ebro Carlist Generalen Urangas Bevægelser. Brigadeer Ayerbe er marscheret imod Tortosa, hvorhan gaaer over Ebro, for at dække denne Flods nederste Flodbredde, og om muligt at hæve Beleiringen af Mora. Baron de Meer, General-Capitain i Catalonien, nærmer sig ligeledes til Ebro, for at paa passe Urbistondo's og Munken Tristany's Bevægelser, thi disse forlode Bjergene ved Berga, imedens Don Carlos stod i Cantaviesa. Man seer af denne Optegnelse alle de Constitutionelles Stillinger, og at de ikke kunne blive omringede, om de end ellers ikke udrette Noget. – Vi ville nu betragte Carlisterne. Expeditionen under Zariateguy staaer i Segovia, som det hedder, at han har til Hensigt at ville beholde; hvilket er Noget, som Carlisterne aldrig før have gjort, i en betydelig Stad at sætte sig fast og at byde de christinske Troppers Beleiringsskyts Trods. Cabrera gjennemstreifer atter Provindsen Valencia, og har endog angreben den lille Stad Grav, der er Havnen for Valencia. Nargosten beleirer Mora henimod Ebros Munding og ovenfor Tortosa. Han synes iblandt Andet at have den Bestilling, at modtage de Forsendelser af Vaaben og Forraad, som komme fra Sardinien. (Men efter en anden Anmeldelse vil Hoffet i Turin Jntet vide af, at et Skib under dets Flag er borttaget paa den spanske Kyst, ladet med Vaaben, da det ikke vil have Ord for at understøtte Don Carlos Faction, og at det derfor maae være Private, som for egen Regning og Ansvar indlade sig paa slige Foretagender.) Qvilez forlod Bjergene ved Cantavicia, for at forene sit temmelig betydelige Corps med Expeditionen imod Segovia. Endelig har den af Zariateguy tilbageladte Junta i Castilien kastet sine to til tre Batailloned ind i San Leonardo, hvor de i Middelpunktet af den Bjergkjæde, der strækker sig fra Burgos til Soria, befæste det gamle Slot. Fra denne Høide herske de over Landet imellem Duero og Ebro, hverve Te Tropper og ere i 20 Dage ikke blevne foruroligede af deres Modpartie. Vedbliver man hermed, saa vil dette nye Centrum for de carlistiske Operationer frembringe en slem Forvikling af Fjendens Forfatning. Hvad Don Carlos selv angaaer, da hedder det vel, at han staaer i Chiva, men forresten ere Meningerne om hans Ophold meget forskjellige. Nogle forflytte ham til Qvilez's Hær, Andre til Cabrera's Bande, og atter Andre paastaae, at han slet ikke har forladt Slottet i Cantavicia. Man forsikkrer, at han vil sætte sig fast i Segovia og lade sig der omgive med Kongerigets Jnsignier. Muligt at dette kunde give ham mere Anseelse. Siden i Vinter har ellers Carlisternes Magt udbredet sig vidt, og efter den ovennævnte Optegnelse staae de i en Halveirkeomkring Hovedstaden i 2530 Lieues Afstand; men paa den anden Side maa man bemærke, at den castilianske Apathie synes at være opvaagnet, og at de Constitutionelle udvikle en større Energie og flere Hjelpemidler end man formodede. Men herved vil Krigen trække længere ud, og i Frankerige meente man derfor, at nu var Tiden, til ved et stort Offer af Mennesker og Penge udenfra at redde Spanien.