JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1803-03-21
Under Generalitetet: Major v. Behmann, af den 1ste sjællandske Batall. let Jnf. udn. til Commandeur for den 2den sjællandske Batall. let Jnf. Capitain v. Pflueg, af 1ste Batall, i Naade entlediget med Majors Charakteer og Pension; Second=Lieutenanterne v. Kielsen og v. Arntzen, resp. af 2den og 1ste Batall. afgaaede derfra for at ansættes som Capitainer og Comp. Chefer ved det nordre siællandske Landværn Reg. Major v. Bøckmann, af 2den Batall. forflyttet i lige Egenskab til 1ste Batall. og Capit. v. Sundt, af 2den Batall. udn. til Major i samme; Stabs Capitainer v. Knorr og v. Barnickow besk. til Comp. Chefer i 1ste og 2den Batallion; char Capitiv Oppen og General=Adjutant char. Capit. v. Bülow til Stabs Capitainer resp. i 1ste og 2den Batall. char. Prem. Lieut. v. Høier og Sec. Lieut. v. Smith til virk. Prem. Lieutenanter resp. ved 1ste og 2den Batallion, og Fændrikker ne v. Hoffmann, v. Høst og v. Hempel til Sec. Lieutenanter ved 2den Batall. Sec. Lieut. v. Kaltenborn, af det norske Jægercorps, ansat i samme Egenskab ved den 1ste siæ landske Batall. let Jnf. General=Krigs=Commissair v. Pflueg, efter Ansøgning, i Naade entl. fra Land= og Søe Krigs Commissair-Embedet i det første eller nordre sjælandske national Distrikt med Pension, dog saaledes, at han først fratræder Embedet til næste October Maaned, og Major af det schlesvigske Jnf. Reg. A. C. v. Normann, i hans Sted besk. til Land= og Søe=Krigs-Commissair i bem. District; char. Sec. Lieut. v. Müller besk. til virkelige Second=Lieut. i det sælandske Jnf. Reg.; Fænd. v. Kücker, af det 1ste jydske Jnf. Reg. forundt Second LieutenantsChar.; Brandmajor Brandemann, efter Ansøgning, i Naade afskediget; den 1ste Meddirekteur ved Brandvæsenet, Capit. Kirkeerup, besk. til virkelig Brandmajor heri Staden; den anden Meddirekteur Capit. Sihm til Vice=Brandmajor, Capit. Borring til første og Capit. Martens til 2den Meddirekteur; Commandeer-Sergeanterne J. G. Goedecke og J. F Zimmermann, forundt Afskeed som Second=Lieutenanter. Døde. Kbhn.: Kammerherinde Løvenskjold, fød Deichmann. Forrige Consumtionsskriver Johan Hansen, 62 A. Bager Bigoms Enke Mad. Barbara Hammer, 83 Aar. Carl Emilius v. Bang, Lieutn. ved det vestindiske Jnfanteri. Anders Nielsen Hald. Mad. Marie Tiefenbrun, 76 A. Bogbindermester Niels Hjort, 54, A. Østerbro. Mad. Ane Lange, fød Bechman, 50 A. Herlufsholm. Jfr. Jngeborg Christine Friderike Hansen, 21 Aar. Norge. J Christiania Hans Elias von der Weide Prydz. J Friderichstad Mad. Anna Margrethe Siners, fød Ostenfeldt. Vischhoff i Husum Amt: Oberst Conrad von Holstein, 82 A. Palsgaard, Mad. Ane Jørgensdatter Wegener, 54 A. Bredkiær Præstegaard: Mad. Christiane Elisab. Ginge, fød Lehmann.
Viborger Samler, 1803-03-21
Bekiendtgiørelser. At min gode uforglemmelige Fader, Mathias Andreas Viberg, sidstafvigte Onsdag d. 16 Marts blev bortkaldet herfra til et bedre Liv, i sit Alders 67de Aar, har jeg ikke, efter brugelig Skik, villet undlade, med vermodig Følelse, at bekjendtgjøre, saavel hans, som mine fraværende Bekiendte og Venner, forsikret om deres Deeltagelse i mit Tab. Viborg d. 18de Marts 1803. J. A. Viberg.
Viborger Samler, 1803-03-21
For en ugift Person eller Enke, er paa Landet i en fornøielig Egn, Logie, Kost og øvrige Beqvemmeligheder, at bekomme til forestaaende Paaske eller Majdag, for billig Betaling. Nærmere Anviisning faaes paa Vogtrykkeriet i Viborg.
Viborger Samler, 1803-03-21
Dersom nogen her i Egnen maatte have nogle gamle Liigstene eller andre Sorter Stene, saasom Sandsteene, eller Marmor, at vilde afhænde, da vilde de behage, at anmælde mig dette. G. M. Clausen. Randers d. 19de Marts 1803. Billed og Steenhugger.
Viborger Samler, 1803-03-21
Frue Lindes Gaard i Viborg, stilles til 2den Auksion den 25de og 3die Auksion den 26de Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Viborg den 14de Marts 1803. T. Wissing.
Viborger Samler, 1803-03-24
Nr. 24.
Viborger Samler, 1803-03-24
Paris den 8de og 10de Marts. Man taler om en Jrring imellem den franske Regiering og det spanske Hof, i Anledning af et i Mallaga anholdt fransk Skib, som den franske Ambassadør General Bournonville har forlangt løsladt; men intet ønskeligt Svar erholdt.
Viborger Samler, 1803-03-24
Man venter Hr. Monro som Gesandt fra Nordamerika hertil, for at bilægge Stridighederne mellem Spanien og Nordamerika og tillige aftale adskilligt i Anledning af Louisianas Aftrædelse til Frankrig.
Viborger Samler, 1803-03-24
2 franske Korps, som laae i Auxonne, have faaet Krig; hver sendte 50 bevæbnede Mand i Marken; men netop som Slaget var begyndt ganske alvorligt, kom Cheferne og sluttede Vaabenstilstand.
Viborger Samler, 1803-03-24
Regieringen lader alle ved Søerustningen brugelige Haandværkere optegne i Søestæderne og paa Anfordring skulle de arbeide for den. J Brussel fældes endeel svært Skibstømmer, og hvad der i Belgien og det øvrige Frankrig er levnet af store Skove, ventes forbudet at udføre, at ei Frankrig, som før, i dyre Domme skal kiøbe sit Skibstømmer udenlands. Man siger: at der Natten til den 5te Marts er paa Slottet holdt en vigtig Conferents imellem Førstekonsulen, Mr. Talleyrand og den engelske Ambassadør hvorved alle endnu værende Jrringer og Misforstaaelser mellem den engelske og franske Regiering, skulle være bilagte og en Expresse strax afsendt til London med Efterretning herom (under Artiklen London finder man dog Aarsag til at troe det Modsatte) Malthas, Ægyptens og Sardiniens Politik, skal deri være afgjort til Fornøielse for Frankrig.
Viborger Samler, 1803-03-24
En Privatskrivelse dat. Domingo den 11te Januar, siger "Staden Port de Pair er af de 2000 Mk. friske Tropper fra Toulon, indtaget. Negerne udholdte deres Angreb fra Middag til Kl. 5 Eftermiddag. Vi havde 3 Døde og 17 Saarede. General Rochembeau æres og agtes.
Viborger Samler, 1803-03-24
General Beliard er udnævnt til Chef for alle de Tropper, der skal formere en Leir ved Brussel i Anledning af Bonapartes Ophold der. Lejren skal slaaes saa nær Stadens Mure som muligt. Den Reserve=Armee paa 60,000 Mand, der skal udtages og være marschfærdig, naar befales, begynder man nu alt i Belgien at udtage Rekruter til. Man hverver og der for vore vestindiske Øer. Mod denne Maaneds Ende gaae atter friske Tropper til Domingo. J alt skal dertil afgaae 15000 Mand.
Viborger Samler, 1803-03-24
Over Toussaint Louverture fældes ingen Dom (siger man) førend Negerne ganske ere overvundne paa Domingo. De fra England komne og paagrebne Chouanchefer ere satte her i Tempeltaarnet; man vil ved For horerne nøie udforske, om de have Understøttelse udenlands fra. Der handles i denne Tid om en ny Grændselinie mellem os og Spanien. Naar Foraars Tørren begynder, skal der arbeides paa Landeveiene, der især i Rhindepartementerne ere maadelige. Regieringen har forbuden Jndførselen af raffineret Sukker.
Viborger Samler, 1803-03-24
Vore Fonds vare i bestandig Stigen; men den 5te faldt de 2 Procent. Vort øvrige Byenyt er: 1) at Grippesygen har bortrykket i alt her 17000. 2) at en ny Sygdom igien er opstaaet der især angriber Øjnene saa stærkt, at mange deraf blive blinde. 3) at Ludvig Bonaparte, hvis venstre Arm mesten er ubrugbar og lam, siden den i eet af Vinterfeldttogene blev forfrossen, reiser til det varme Bad i Amand. 4) at Fastelavnsugen havde kun faa Masker, der viiste sig paa Gaderne; de mærkeligste vare nogle gammeldagsklædte omvankende Riddere og en lang tør Figur behængt med hvide Slør (som Folket kaldte Religionen) der blev fulgt af en Nar. 5) at alle Unges Øjne ere henvendte paa 2 Actricer, der søge at overtræffe hinanden i Skuespillene, hvoraf den ene, Jomfru Duchesnois, siges at beundres af Mad. Bonaparte og den anden Jomfr. George Veimer, af Førstekonsulen.
Viborger Samler, 1803-03-24
London den 4de, 8de og 11te Marts. Følgende vigtige Nyheder, som kun maadelig parres i Rimelighed med Pariser Efterretningerne, have de til Hamborg sidst komne engelske Poster medbragt.
Viborger Samler, 1803-03-24
Den 7de om Morgenen kom Kongen med usædvanlig Jilfærdighed fra Vindsor til London, efter een af Ministrene til ham sendt Koureer, og strax blev holdt Statsraad. Dagen derpaa sendte Ministrene følgende kongelige Budskab til Over og Underhuset: "Hs. Majestæt holder det nødvendigt, at underrette Parlamentet om, at Han, i Anledning af de store Rustninger i franske og hollandske Havne, nødvendigen maae forøge Sikkerhedssanstalterne for sine Lande; thi, uagtet alle disse Søerustninger af den franske Ne giering angives at være bestemte til Vestindien og deres andre Colonier, og uagtet Han alvorlig og uforanderlig ønsker Fredens Vedligeholdelse saa ere dog fornær værende Tid saadanne vigtige Forhandlinger i Værk mellem Ham og den franske Regiering, som, da deres Udfald endnu er uvist, berettiger ham til at have al mulig Omsorg for sit Riges Vel; Kongen venter derfor, at Parlamenternes Lemmer snart sætte ham i Stand til at haandhæve sin Krones Ære og sit Folkes Vel Endnu samme Aften begyndte man at presse Matroser i London, og desuden ville man af Parlamentet forlange 10000 Matroser, bevilgede. Den 9de vare begge Parlamenterne samlede og uagtet adskillige Debatter forsikrede de dog begge eenstemmig at staae Kongen trolig hi i de forehavende Forholdsregler. J Overhuset forsvarede Lord Hobart Regieringens Forlangende og sagde, at der netop nu vare saa vigtige Forhandlinger i Værk mell. Frankrig og England, at de seilfærdige Skibe i franske og hollandske Havne, som sagdes at være til Domingos og Amerikas Colonier, let kunne bruges i Europa mod England. Lord Moira ønskede derimod at vide, om det blot var en Paradesag, da han i dette Fald syntes Omkostningerne bleve vel drøie og Folket sat i unødvendig Bevægelse. Vel troede han ikke, at man behøvede at være bange for, at de Franske ville giøre Landgang paa England; men Bonaparte kunne saadan umulig synende Plan dog ligne, meente han, Dog troede han ikke, at Ministrene, naar de gjorde deres Pligt, naar de førte et stærkt Sprog imod denne Hannibal, der paa Æresygens Alter har soeren vor Undergang, og naar de ikke ved Kryben og Smiger fordærvede Englands Sag, havde noget at frygte for. Dagen derpaa den 10 Marts kom atter følgende Budskab fra Kongen "Rustningerne i franske og hollandske Havne, tilskynde Hs. Majestæt, intet at forsømme af alt hvad der kand tiene til Rigets Sikkerhed. Hs. Majest. underretter derfor Parlamentet herved om at han har befalet at sammenkalde hele Englands Landmagt og sætteden imarsche færdig Stand.
Viborger Samler, 1803-03-24
Følgen af disse 2 gientagne Budskaber er: at man overalt her er i stor Forventning af hvad der vil skee. Hele Landet bevæbnes fra den ene Ende til den anden.
Viborger Samler, 1803-03-24
Paa Børsen er en utrolig Mylren af Mennesker og man vædder stærk om Krig og Fred. 10 Linieskibe udtakles endnu og man venter inden 14 Dage, at have 60 Linieskibe i seilbar Stand. Ventelig er det en Lykke for os, at de franske Eskadrer i Dunkirken og Helvoetsluis ere forsinkede fra at løbe ud hidindtil Alle lene i Tirsdags bleve pressede 3000 Matroser, adskillige Admiraler udnævnes, 300 Søekaptainer have meldt sig ved Søe-Etaten. Marinerne give 30, Jnfanteriet 36 Rdlr. Haandpenge. Lord Nelson skal kommandere een af Observationsflaaderne. Til alle Stationer, ere sendte Aviskibe med nye Ordrer. Hos Statssekretæren har Ambassadør Andreossy, Schimmelpenning- og den spanske Gesandt holdt en lang Conferents angl. disse uventede Rustninger. J de sidste Dage har Andreossy hver Dag faaet 2 Kourerer og sendt ligesaamange af igjen til Paris. Fra Lord Withwort komme og mange Kourerer; de maae afseile fra Dover i den stærkeste Storm.
Viborger Samler, 1803-03-24
Efter Marine Listen havde vi, førend denne ny Rustning befaledes, 40 Krigskibe i Middelhavet og i Amerika 60. Nogle Dage før Kongens Budskab kom, havde Underhuset bevilget Ham 1 Million 600,000 Pd. Sterl. til overordentlige Udgivter for Armeen. Vore offentlige Fonds ere i de sidste i urolige Dage faldne 7 Procent. Diskontoen paa det nye Laan er stegen til 12 Procent.
Viborger Samler, 1803-03-24
Fra Nordamerika have vi Efterretninger til midt Februar. De sige: at de oprørske Negere sidst i Januar atter truede Domingos Hovedstad Cap-Francois, Philladelfia den 24de Januar.
Viborger Samler, 1803-03-24
J vore Blade er nu den Plan aftrykt, som Thomas Paine i Aaret 1794 sendte en fremmed Regiering, for at bringe Nordamerika til Revolution.
Viborger Samler, 1803-03-24
Ogsaa her i Nordamerika har Vinteren været usædvanlig haard. Man havde i Windfor den 18de Decb. 24 Graders Kulde, der er 2 mere, end man før har havt.
Viborger Samler, 1803-03-24
En Hr. Hawkins her har opfundet en ganske simpel Maskine, med hvilken enhver, uden andres Hielp, selv ganske nøje kan afkopiere sit eget Portræt, og det i een Minut. J Richmond i Virginien oprettes en Bank.
Viborger Samler, 1803-03-24
Doctor Jenner i London har til vores Doctor Waterhouse (der i Amerika saa meget har udbredt Kockopperne) sendt en Foræring af en overmaade smuk Sølv daase, indvendig forgyldt, med Paaskrivt "Fra Jenner i den gamle Verden til Jenner i den ny
Viborger Samler, 1803-03-24
Blandede Efterretninger. Paven beskjæftiger sig med et stort Project (som an lerede Michel Angelo opfandt) at lade Tiberfløden udgrave, for at finde paa Bunden de mange der begravede romerske Oldsager og Konstværker. (Naar man betænker, hvor mange slige Ting, der i den sidste Krig er bortført fra Rom, saa kan denne Tilflugt være brav nok, skiønt den maaskee nu seer ugjørlig nok ud.)
Viborger Samler, 1803-03-24
Fra Corsika er den 4 Februar udskibet den 3die helvetiske Halvbrigade, 600 Md. stærk til Domingo.
Viborger Samler, 1803-03-24
Siden Landdamman Affrys Tilbagekomst i Schveitz, er alt i fuld Bevægelse for at indføre den ny Constitution. Regieringspersonalet flyttes fra Bern til Freyburg. De Jndvaanerne i Republiken fratagne Vaaben, faae de nu tilbage og den første Regieringshandling Affry foretog sig, var at han sendte en Koureer til Aarburg, med befaling at løslade de der statsfang. ne Reding, Auf der Maur, Würtz, Zelleger og Hirzel. Strax efter sendte han et Detaschement ridende Jægere til Waadtlandet for at sætte Republikens Segl paa de didhen fra alle Cantonerne førte Kanoner, og andre Vaaben.
Viborger Samler, 1803-03-24
For at erstatte Kurfyrsten af Bayern for Bispedom met Eichstædt, har den russiske Keiser ophævet den i Bayern værende Tunge af Maltheser Ordenen og overladt Kurfyrsten dens Jndkomst, der aarlig beløber sig til 171,000 Gylden. Den stod hidtil i Forbindelse med den russiske Maltheser Ordens Tunge.
Viborger Samler, 1803-03-24
Jblandt Gleims Efterladenskaber befinder sig en Hat, som Frederik den Store i nogle Aar havde baaren, og som Gleim efter hans Død udbad sig og sik. Pestalozzi vil, af Gevinsten paa sine Skolebøger han udgiver, lade oprette et Vaisenhuus.
Viborger Samler, 1803-03-24
Til Alicante i Spanien kom i Fior 260 svenske Skibe efter Salt, 204 af dem seilede bort med 309200 Tder. Salt og 6 bleve i October befragtede af Frankrig for at føre 1600 Mand Tropper til Domingo.
Viborger Samler, 1803-03-24
J Olmütz, Hovedstaden i Mæhren, havde man d. 28 Februar hele Dagen en græsselig Storm og Kl. 6 om Aftenen et stærk Tordenslag med Lynild, som man ikke vidste hvor slog ned, førend Kl. 10 om Aftenen, da man fik at vide det havde slaaet ned i Domkirketaarnets øverste Spidse. Man saae og lige under Spirets Kugle Jldgnister flyve ud; men da de igien standsede, troede man det ingen videre Følger havde. Om Natten Kl. 3 blev man overbeviist om det Modsatte, da der var Jld i Taarnet, Kuppelen faldt ned og Jlden brændte ganske lumsk til Kl. 10, da hele Taarnet faldt. De 2 Sidetaarne brændte og, de faldt ned, Klokkerne smeltede. Det midterste Taarn (man har altsaa got forsynet den med Taarne) i hvilken hang den store Kiøkke paa 35800 Pund, blev dog tilligemed Kirken reddet.
Viborger Samler, 1803-03-24
Fra Amsterdam skrives: at Dejen af Algier den 16 Januar har erklæret Frankrig Krig. Den i Fior sluttede evige Fred varede altsaa kuns lidet over 5 Maaneder.
Viborger Samler, 1803-03-24
Man troer at den tydske Keiser og Keiserinde til Foraaret reise til Rom og Neapel, lade sig hylde i Venedig, derfra til Triest, Gallicien og Dresden, for at overvære Storhertugen af Toskanas Formæling og endelig komme over Prag tilbage til Wien. Erkehertug Carl skulle imidlertid føre Regieringen.
Viborger Samler, 1803-03-24
J Berlin er det nu forbuden at udsætte Ligene til Skue, eller at aabne Kisten før Liget begraves; da de Nærværendes Sundhed derved udsættes for Fare.
Viborger Samler, 1803-03-24
Den bekiendte Doctor Gall i Wien, der paastaaer af Menneskets Hierneskal at kiende dets Anlæg til Ondt og Gott, fik nylig et Besøg af een ham ubekiendt, der udgav sig for en Professor i Mathematik. Man talte om hans Hiernelære og den Fremmede lod som han intet troede deraf. Gall blev fortrydelig, følte den Fremmede paa Hierneskallen og sagde haanlig "De kunne og bedre have anvendt Deres Tid, end til Mathematik, der bliver De ingen Mester; Til Musik har de stort Anlæg" Ja rigtig, svarede den Fremmede: Jeg er heller ingen Mathematikus; men Abbed Vogler. (det var virkelig Vogler, der ogsaa her i Danmark er personlig bekiendt, og Tildragelsen beviser ikke saalidet for Galls Jndsigter.)
Viborger Samler, 1803-03-24
En Professor Dantzel i Hamborg, har opfundet en nem Maskine, hvormed man skal kunne styrre Luft maskinerne. Garnerin har seet Dantzel og Modellen i Berlin og lovet ham, siden at prøve den.
Viborger Samler, 1803-03-24
Bekiendtgiørelser. Da det har behaget Gud at bortkalde til sin evige Glæde d. 18de Marts min kiere uforglemmelige Mand Erenst Clement Schuster, Stabstrompeter ved det jydske Dragon-Regiment i Randers, saa giver jeg mig den Ære, sørgeligst herved at tilkiendegive hans saavel som mine fraværende Slægt og Venner, dette for mig og hans 5 efterlevende Børn saa smertelige Tab. Hvem som kiendte denne gode retskafne Mand, vil vist beklage mit tidlige Savn. Og i Haab derom, vil jeg frabede mig ald skrivtlig Bevidnelse, som mere vil forøge min Sorg. Randers den 19de Marts 1803. Magrete Christensdatter, sal. Schuster.
Viborger Samler, 1803-03-24
Fredagen den 15de April bliver holdet offentl. Auction paa S. T. Hr. Assessor Amidsbøls Forstrand i Nærheden af Ringkiøbing, over 300 Stkr. Memelske Fyhr Bjælker fra 9 til 22 Alens Længde, 11 a 12 Tommer i Kandt, circa 220 Tylter Eeg Pibe= og Tønde Staue som den 19de Decber. f. A. ved Capt. Joh. Drabe er indstrandet. Endvidere lader Hr. Assessor Amidsbol bortsælge ved samme Tid er Parti indstrandet meget got rød Viin, som er fortoldet og frigjort. De Lysthavende ville behage at indfinde sig. Ringkiøbing den 18 Marts 1803. Berth. Kolby, Kongel. beskikket Strandings-Commissionair. Christen Almtofts Sted, med Eiendomme, paa Viborg Mark, bliver førstkommende 1ste April stillet til offentlig Auction første Gang, den 5te anden Gang og den 6te April tredie Gang, hver Dag om Formiddagen Kl. 10. Bygningerne ere nye og Eiendommene særdeles gode. Den sidste Dag Auctionen holdes, bliver tillige solgt noget Jndboe, nogle Køer og Faar, Vogn, Plov, Harve, noget torsket og utorsket Korn af Rug, Byg og Havre. Auctionen over Stædet foretages de 2 første Gange paa Viborg Raadstue, men den 3die Gang i Christen Almtofts Sted paa Viborg Mark. Viborg den 22de Marts 1803. T. Wissing.
Viborger Samler, 1803-03-24
Jfølge Kongel. allernaadigst Proclama af 22 Febr. d. A., læst ved Kiær Herreds Provste Ret d. 1 Marts og end videre læses ved Landemodet den 29de Juni, bliver foruden Creditorerne i Stervboet efter afgl. Enkeprovstinde Kirstine Lassen af Wadum Præstegaard, ogsaa Arvingen Student Rasmus Steeno Lassen, indkaldede 3de Gange efter hinanden i disse Tidender med Aar og Dags Varsel, at regne fra denne Bekiendtgiørelses Udløb, sub poena præclusi & perpetui silentii at melde sig ved Kiær Herreds geistlige Skifteret, de første i Henseende til deres lovlige Krav paa Stervboen og den sidste for lovlig at gotgiøre sin Arveret. Strax efter Dødsfaldet blev fornævnte Arving nok indkaldet i de Berlingske og alle Stiftstidenderne i Norge, men endnu gaves ingen Efterretning om ham. Og da det er høistvigtig for Medarvingen, saavel som for Stifteretten, at faae tilforladelig Kundskab enten han er levende eller død, haver efterladt sig Livsarvinger eller ikke, og samme efter ald Formodning er især at vente fra Norge, hvor han fra Trondhiems Stift for omtrent 3 Aar siden sidst skrev sine Beslægtede til; saa igientager jeg herved min forhen gjorte ærbødige Begiering til samtlige Herrer geistlige og andre, som kunne vide noget om benævnte Student R. S. Lassen, at de gunstigst vilde indberette det, enten til S. T. Hr. Michel Jeeg, Kiøbmand i Aalborg, eller undertegnede Skifteforvalter, da alle derpaa medgaaende Omkostninger skal til Fornøielse blive erstattede, Suldsted Præstegrd. pr. Aalborg d. 8de Marts 1803 Gandrup.
Viborger Samler, 1803-03-24
Da jeg nu er kommen i Besiddelse af mit Pandt Virksunds Færgegaard i Uldberg Sogn, Viborg Amt, Jordskyld 2 Tdr. 4 Skpr. hvortil er Rettighed i Vandle bet og til Stedet er en meget god Færge, som for 8 Aar. siden af nye er bygt af S. T. Kammerraad Capitain Rich ter til Ørslev=Kloster; men siden ei engang er bleven digtet og som nu settes istand til de Reisendes Sikkerhed, Udi en Række af 20 til 24 Aar er denne Færgegaard ikke bleven beboet af andre end de, som tildeels uden for Bondestanden værende Eiere og Fæstere, som bekiendt ikke have været oplagt til Næringsveie, hvorover denne Forgegaard er kommen i Afmagt, men af rette Kiendere og de som ere oplagte til Næringsvei, er vist Brød for en Familie at ernære sig af. Til Gaarden er saaet 3 Tdr. de Rug. De Lysthavende behager at tage benævnte Gaard, Ferge og Eiendom i Øiesyn, da de vil erfare, at Stedet er nærsom, plaisant, gode Jorder, imellem 30 a 40 Tdr. Kornland, 8 Læs Høe, overflødig Jldebrand, alle Tider fersk Fisk af mange Sorter. Denne Gaard kan strax faaes tilkiøbs og Beboelse, naar de melder sig hos mig inden denne Maaneds Udgang. Skive Kiøbsted d. 9. Marts 1803. H. Møller, Birkedommer.
Viborger Samler, 1803-03-24
Hos Pastor Fog i Viborg er et Qvantum torsken Havre at faae tilkiøbs.
Viborger Samler, 1803-03-24
For en ugift Person eller Enke, er paa Landet i en fornøielig Egn, Logie, Kost og øvrige Beqvemmeligheder, at bekomme til forestaaende Paaske eller Majdag, for billig Betaling. Nærmere Anviisning faaes paa Bogtrykteriet i Viborg.
Viborger Samler, 1803-03-24
J den Gaard i St. Mogensgade som Toldinspectør Nielsen sidst beboede, er hos nuværende Eier Maler Schrøder til anstundende Snapsting at faae Værelser, til Leie for Logerende, og deriblant 4 Værelser til Gaden, hvor 2 Familier beggemt kunne logere. Stalderum til 6 Heste kan og faaes. Lysthavende behage jo før jo hellere derom at melde sig hos Schrøder.
Viborger Samler, 1803-03-24
Fra Pressen er udkommen: Grundtegning over hele Jordkloden, og kort Beskrivelse over alle Verdensdelene, af Anton Frantz Just. Dette Planiglobium der er en Fortsættelse af den forhen udgivne Europas Grundtegning, er udgivet til Nytte for Almuen og Almueskolerne, trykt paa Skrivpapiir, illumneret, og bestaaer af 2 sammensatte Ark, og faaes saa vel her i Viborg, som hos mine sædvanlige Commissionærer i Jylland, Fyen, Siælland og Norge for 6 s. Stykket. A. F. Just. Dagen, et Ugeblad af K. H. Seidelin, de første 26 No. faaes heftet for 64 s. hos Just.
Viborger Samler, 1803-03-24
(Hermed følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1803-03-24
Jndenlandske Efterretninger. En Kone i Trondhiems Stift har født 2 Drengebørn, der vare sammengroede fra Axelen nedad til Hoften; men ellers fuldkomne.
Viborger Samler, 1803-03-24
En Engelskmand, der i nogle Aar har opholdt sig i Helsingøer, havde i Giestgivergaarden paa Fredensborg, den store Kro kaldet, indlogeret sig for kort siden om Aftenen og bestilt Vogn til Helsingøer næste Morgen, men netop som Vognen kom, skiød han sig ihiel paa sit Kammer med en Pistol. Man fandt endnu een ladt Pistol hos ham. Kort før var han nede at drikke Kaffe, men kunne for Rystelse i Hænderne, ej bringe Koppen til Munden. I hele Norge ere i Fjor 2562 flere fødte, end døde nemlig: J Aggerhuus Stift fodte 10, 114, døde 10,015.
Viborger Samler, 1803-03-24
J Christiansand Stift fødte 4172, døde 2645. J Bergens Stift fødte 4,207, døde 4060. J Trondhiems Stift fødte 5378; døde 5563.