JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Blandinger. Maroccanernes Troløshed er bleven til et Ordsprog i hele Nordafrika. De have i deres Sprog intet Udtryk for Begreberne: Følelse og Ære. Deres Sultan siger selv, at Ordholdenhed kun passer sig for Uslinger og for Christne. De ere ligesaa listige som grusomme. En Statholder i Fez lod en Dag tre unge Mænd stævne for sin Domstol; de vare beskyldte for, at have stiaalet nogle sjeldne Duer. Sætter Eder!" sagde han med smilende Mine. Og derpaa vedblev han: "Naar man benægter, at have stiaalet Duer, saa skulde man idetmindste vogte sig for, at bære deres Fier paa sit Hoved." Een af de Anklagede foer uvilkaarligt med Haanden til Hovedet, for at ryste Fjerene af; han var Gierningsmanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
En Slagter, som, efter Landets Skik, tillige var Kok og Pølsehandler, havde opfundet et nyt Middel til at skaffe sig Kjød for godt Kjøb; han lokkede nemlig offentlige Fruentimmer ind i sit Huus, myrdede dem og solgte deres Kjød. Efter at han havde dræbt Otte af disse Ulykkelige, opdagede hans Kone Forbrydelsen, og angav den for Sultanen. Denne kjendte for Ret, at Slagteren skulde sønderhakkes paa sin egen Kjød bænk. Fire Sorte fuldbyrdede Dommen og hug ham langsomt i smaae Stykker, som de kogte, og, for den endnu levende Forbryders Øine, kastede for en Flok sultne Hunde. Denne Begivenhed er factisk. (A. 3t.)To unge Englændere, Lord Chatam og Master Rumford, Søn af en berømt Banquier i City, gave hinanden, for ikke længe siden, den Forsikkring, at Livet i London kjeddede dem rædsomt, og besluttede, at gaae paa Eventyr. De bleve enige om, at styre i Søen med deres Jagt, nogle Timer efter seile de virkeligen af, og overlade det til Vinden og Skjæbnen, at føre dem, hvorhen de lystede. Efter at nogle Dage ere forløbne, tilbragte med Drik og Spil, bemærke de unge Herrer, at de befinde sig ved den norske Kyst, og opdage en liden Flække ved Stranden. De faae Lyst, at see sig om her, men først indtage de en stærk Frokost, hvortil de drikke betydeligt. Jdet de nu gjennemstreife den lille By, møde de en ung Kone, som behager dem, og med hvem Master Rumford vil entrere i en mimisk Underholdning. Den norske Dame, viser sig ikke meget tilbøielig hertil, og da han alligevel ikke vil slippe hende, opløfter hun et saadant Skrig, at Flækkens Jndvaanere ile hid. Man griber den Forvovne, som har vovet at forgribe sig paa en skandinavisk Dyd, og kaster ham, uden videre Proces i Fængsel. Forgiæves gjør Lord Chatam Modforestillinger; man forstaaer dem ikke og ændser dem endnu mindre. Han seer sig nødt til, at gaae alene ombord, men han gjør det med en storartet Beslutning – som rigtignok var en beskjænket Mands Beslutning. For at faae sin Ven udleveret, bestemmer han sig nemlig til, at erklære Flækken Krig, og lader, uden videre, to Kanoner rette mod Stranden. For han imidlertid begynder at fyre, anseer han det for passende, at afsende en i Landets Sprog kyndig Parlamentair, som skal kundgjøre hans Ultimatum, der lyder saaledes: "Enten give J mig min Ven igjen, eller jeg skyder Eders Huse ned." Parlamentairen kommer tilbage med et afslaaende Svar, og Lord Chatam begynder strax at skyde løs paa Byen. Denne energiske Daad krones med den bedste Virkning. Ved det tredie Kanonskud give de forfærdede Jndvaanere Master Rumford hans Frihed igjen, og triumpherende vender denne tilbage til Jagten under et tredobbelt Hurra. De to unge Herrers Eventyr har i høi Grad moret den fornemme Verden i London, og man har i nogle Dage ikke talt om Andet; imidlertid skal det dog, som man siger, have foruroliget Lord Aberdeen (314 s. d. el. W.) noget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
For ikke længe siden sendte Shaben af Persien Keiseren af Rusland en Elephant. Kronede Hoveder pleie at gjøre hinanden store Foræringer. Denne Elephant var tyve Fod høi, og dens Styrke stod i Forhold til dens Høide; den var et Monstrum af Størrelse, Styrke og - Skjønhed. Tom var desuden berømt for sin Characteers Sagtmodighed; han bar paa sin Ryg en Bærehimmel af Guldbrokadestof, broderet med Perler og Türkiser, og til sine Reiser og Spadsereridt betjente Shaben sig aldrig af nogen anden Elephant. Jkke uden Bedrøvelse skilte Hs. Majestæt af Persien sig ved sin kjære Elephant. Keiseren derimod vurderede hans Foræring temmelig lavt; Elephanten maatte nøies med en Baas i den keiserlige Marstal. Her behandlede man ham vel med Gjæstevenskab; han havde de bedste Næringsmidler, det blødeste Leie; han sov, aad, spadserede efter Behag; men han nød ikke meere de Æresbeviisninger, han hørte ikke meere de glade Acclamationer, som før havde ledsaget ham paa hans Veie. Han som engang havde baaret en Skab, var nu reduceret til de petersborgske Gaberes Besøg, hvilken Forskjel, hvilken Fornedrelse. – Nu var der en høi russisk Dame, som hver Dag pleiede at besøge Shabens Elephant. Dagligen bragte hun ham Brød, Kage og Brændeviin, som Tom især var meget begjærlig efter. Naar hans gavmilde Veninde kom, gav han sin Glæde tilkiende paa alle mulige Maader. En Morgen greb han hende med sin Snabel, og inden hun vidste, hvad der foregik med hende, sad hun paa Elephantens Ryg. Den arme Dame var ikke belavet paa dette Galanteri, hun troede sig forloren og udstødte de ynkeligste Skrig. Nogle Personer vilde ile hende til Hjelp, men Elephanten ansaae dem for hendes Fiender og kastede dem mod Væggen. Elephantførerne tilte nu hid; de begreb strax Dyrets gode Mening og beroligede den skjælvende Dame. Paa et Tegn, som Elephanten endnu ikke havde glemt, lagde han sig paa Knæe, opløftede sin Snabel, greb med den om meste Vaersomhed sin Veninde og satte hende ned (La Mode.) paa Jorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
For et halvt Aar siden fortalte vi vore Læsere, at en tscherkessisk Fyrste i Warschau havde givet sin Oberst et Øresigen og at han derpaa var undvegen, ledsaget af en Nærpaarørende og en Tjener. Da de Flygtende kom forbi den første Kosakpiket, bemærkede de, at 6 til 8 Mand kastede sig paa deres Heste, for at forfølge dem. Ti Mile varede deres Ridt, og de tilbagelagdes i et Par Timer. Da Kosakkerne naaede den næste Piket, bleve de tilbage her, medens Andre fortsatte Forfølgelsen. De friske Heste vandt saameget Terrain, at de idet mindste holdt Skridt, med Tscherkessernes. Da man igjen havde tilbagelagt ti Mile, og Forfølgerne naaede den tredie Piket skiftede de atter Heste, og kom saaledes Tscherkesserne stedse nærmere. Men de ischerkessiske Heste tilbagelagde de 30 Mile fra Warschau til den preussiske Grændsestad Strasburg i 12 Timer, og hidkom i levende Fægtning med Kosakkerne. Umiddelbart udenfor Staden bleve begge Flygtningens Ledsagere skudte. Tscherkessen selv kom ind i Byen og fortsatte paa Torvet Kampen med sine Forfølgere; men Jndbyggerne forjoge Kosakkerne, som havde overskredet Grændsen med Vaaben i Hænderne, og Flygtningen var frelst ved sin Hests Hurtighed. Det beundringsværdige Dyr havde tilbagelagt 30 Mile i 12 Timer, uden at hvile et Minut, uden at nyde det Ringeste. Der bødes strax 1000 Daler for det herlige Dyr, men Tscherkessen vilde ikke skille sig ved det, og han har det endnu. For nogle Dage siden er Tscherkessen med sin Hest kommen til Danzig. Han udmærket sig ved sit ægte orientalske Physiognomie, og hans lille, fiintbyggede Skimmel tiltrækker sig Alles Opmærksomhed. Man har budet ham store Summer for den, men han vil for ingen Priis stille sig ved det troe Dyr, som har frelst hans Liv. J Danzig vil han med sin Hest, indskibe sig til England.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Det ældste Menneske, som for Tiden lever i Verden, er udentvivl Spanieren Manuel Collar, som boer i Madrid og er 136 Aar gammel. Han blev født i Asturien den 24de Juni 1708, og har altsaa kjendt samtlige Konger af det bourbonske Tynastie, nemlig: Philip V., Ferdinand V., Carl III., Carl V., og Ferdinand VII. Han lever meget simpelt og regelmæssigt, staaer op med Solen og gaaer sig en dygtig Tour for Frokosten. Han har endnu alle sine Tænder og et stærkt Hovedhaar, som er kridhvidt. Han gaaer ret og strunk, og alle hans Bevægelser røde en usædvanlig Kraft. Han ryger ikke Tobak kun naar han vil læse og skrive, bruger han Briller. Hans Udseende er som en Mands paa 70 Aar. Følgende Begivenhed, der har stor Liighed med den saa almindelig yndede Ballet "Søvngængersken", har forleden tildraget sig i Skotland: En riig Kjøbmand stod i betydelig Handelsforbindelse med et engelsk Huus. En Dag faaer han et Besøg af dettes Commis og beder ham overnatte hos sig. Man anviste ham, paa Grund af Gjæsteværelsernes Jstandsættelse, Datterens Soveværelse, og indlogerede den attenaarige Pige i et lille Kammer. Den unge Commis sad oppe til ud paa Natten og gjennemsaae sine Regnskaber, da Døren til hans Værelse pludseligt gik op. Den unge Pige traadte ind, gik hen til Bordet, satte Lyset fra sig, slukkede det, og lagde sig i Sengen. Gjæstens Forundring lagde sig ikke, før han overbeviste sig om, at Pigen sov fast. Fuld af Delicatesse fjernede han sig, overlod den smukke, unge Pige Værelset, og tilbragte Natten i Salonen. Lykkeligviis var hendes Fader den første Person, han traf næste Morgen. Han fortalte Alt, som det var tilgaaet, og vilde strax reise, for ei, ved sin Nærværelse, at erindre Pigen om den mislige Stilling, hvori hun havde været. Men Faderen paastod, at han skulde blive til Frokost, hvori ogsaa Jenny skulde deeltage. Da Søvngængersken vaagnede, saae hun sig, til sin Forundring, i sit Værelse, men Hemmeligheden blev hende strax klar. Hun var en vakker og god Pige, og skjøndt det Mislige i hendes Stilling trykkede hende dybt, modsatte hun sig dog ikke sin Faders Ønske, men kom til Frokosten. Hun traadte ind i Salen og gik lige hen mod den unge Mand, der ikke var mindre forlegen, end hun. Trohiertig lagde hun sin Haand i hans, og sagde: "Kom snart tilbage, for at afhente mig, thi jeg kan Jngen ægte, uden Dem."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Fjorten Dage efter stod Brylluppet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Ved Leichingen har man i disse Dage seet et mærkværdigt Drama: En Mand betlede om Morgenen; om Middagen fik han Underretning om, at der var tilfalden ham en Arv paa 150,000 Dollars, og om Aftenen døde han i Vanvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Grev Ray, næst Kongen den rigeste Grundeier i hele Frankrig, har en ganske eiendommelig Manie. Hvert Aar kjøber han nemlig 1000 Tønder Land Skov, eftersom han har foresat sig, at erhverve sig ligesaamange tusinde Tønder Land Skov, som han er Aar gammel. J dette Øieblik staaer han i Han deel om det 80de Tusind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Ved hvilke Tilfældigheder et Menneskes Liv ofte hænger, derpaa har man i disse Dage et frappant Exempel. En Hr. Philips havde nemlig isinde, at gaae til Hamborg med Dampskibet "Manchester", som forulykkedes paa denne Reise, saa samtlige Passagerer fandt deres Død i Bølgerne. Men Hr. Philips betænkte sig, da Fragten forekom ham temmelig dyr. Han kunde spare et Par Daler ved at ligge over og afgaae med en anden Dampbaad, som blev klar til at afgaae Dagen efter. Det gjorde han da, og hans Liv var reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
For nogle Dage siden kom et Skib til London med en Ladning af 700,000 Honseæg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Ved den svenske Landsby Tranberg har en fanatisk Folkeskare, for nogle Dage siden, offentligen opbrændt en Mængde opbyggelige Folkeskrifter, hvoriblandt "Johan Arndt's sande Christendom", og "Luthers Postille." Som Grund angives, at disse Skrifter skulle være hinderlige for Sallighedens Erlangelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Den danske Læge Etatsraad Bang fra Kjøbenhavn erholdt ved Afreisen fra St. Petersborg, hvorhen han som bekjendt var tilkaldet i Anledning af Storfyrstinde Alexandras Sygdom, foræret af Keiseren, en kostbar Daase med gyldent Jndhold, som tilsammen er vurderet til 8000 Rbd. Til den russiske Flaade blev der hver Dag medens den laae paa Helsingøers Rhed, leveret 4000 Pd. Oxekjød, saa dette var steget der til 2 1/2 Pundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Aalborg, den 17de Juli. Dampskibet "Jris medbragte idag, som det hedder, meget vigtige Depescher, der strax bleve expederede pr. Estafette til Viborg. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Randers, den 17de Juli. Ved den igaar afholdte Auction over Hovedgaarden Dronningborg var det høieste Bud kun 32 a 33,000 Rbd., som ikke blev antaget. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Den af Hr. Goldschmidt holdte Tale paa Skamlingsbanke var (ifølge Fædrelandet) saalydende: "Jeg er en Jøde, hvad vil jeg imellem Jert Aa, jo det er netop rigtigt, at jeg er imellem Jer; thi J er Allesammen Jøder, ja I ere endog meere Jøder, end jeg - Thi Jøderne blive kun forhaanede og trykkede i fremmed Land, men J blive det i Eders eget. Og hvis det nu indvendes, at Eders Gud dog ikke er min Gud, saa svarer jeg Ja men jeg har dog en Ret til at være her saa vel som Nogen. Min Moder talede Dansk til mig; paa Dansk har min Aand indsuget hvad den veed, naar jeg er glad, glæder min Sjæl sig paa Dansk, og naar jeg er bedrøvet, sørger den paa Dansk, og derfor gjorde det mig ondt lige ind i Sjælen, da man her forgreb sig paa det danske Sprog, og derfor er jeg uvilkaarligen kommen her tilligemed de Andre til det Sted, hvorfra Smerten udgik, ligesom Katholiken valfarter til det Sted, hvor hans Helgen leed. Megen af Eders Glæde forstaaer jeg maaskee ikke; men Eders Smerte forstaaer jeg. - Smerten er jeg Eders Broder. Her er min Haand. Kan den skrive for Jer, kan den slaae for Jer, saa commandeer: Det er en Broderhaand. - Og nu, da J veed det, saa kan J tillade mig at give Jer et Raad eller Vink. Det kommer jo fra et broderligt Gemyt. Seer J den christelige Religion er en ypperlig Religion, i det mindste for Christne; men det er en Taalmodigheds Religion. J Eders hellige Bøger staaer skrevet: Naar En slaaer Dig paa det ene Øre, saa vend det andet til, hvilket oversat paa Dansk betyder: at naar de har taget Sydslesvig, saa lad dem tage Nordslesvig med Men det gaaer ikke an! – Eders Theologer maae see at forsone Jer med Eders Samvittighed, for J maae vælge en anden Devise, og jeg vil foreslaae Jer en jødisk, og det er Øie for Øie, og Tand for Tand, hvilket oversat paa jevnt godt Dansk betyder: at naar Schleswigholsteinerne ville give Jer paa Hovedet, saa skal J give dem ligesaameget paa Hovedet. Det kan ikke hjælpe at tale og Fred og Forsonlighed, naar der er Krig; det kan ikke hielpe, naar man faaer Prygl, at tildække sig med den christelige Kjærlighedskaabe. Man føler Slagene alligevel. Skal der være Krig, saa lad der være Krig, stal der være Gilde, saa lad der være Gilde. Derfor et Hurra for et lystigt Gilde med Schleswigholsteinerne paa gammel jødisk Maneer!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Reisende. Med Dampsk. "Jris" fra Kbhvn, til Aarhuus: Etatsraad og Hofinspecteur Schönberg med Dattersøn Cadet Moltke, Etatsraad Povelsen m. Fuldmægtig Gal schiør, Cand. juris L. Moltke m. Frøken Søster, Etatsraad Kornerup Borch, Md. Kornerup m. Datter, Cadet Lillienskjold, Frøken Lillienskjold, Cadet Müller, Enkefrue Krarup m. 2 Børn, Fru Legationsraadinde Ponsning m. Datter, Jomfru M. Pingel, Magister Stilling, Fru M. Secher m. Søn, Landinsp. Siemsen, Md. Rønne, Discipel Borgen, Cand. theol. Levinsen og Søster, Studios. juris Schultz. Cand. th. Lindrup, Enkemad. Bræstrup m. Datter, Student Fibiger, Hr. G. Fahrner, Lieutn. v. Siemsen, Fru Polder m. Søstersøn, Hr. M. Hansen m. Datter, Discipel Gleerup. Bogh. Lerche, Fru Christens m. 3 Børn, Enkefrue Heboe, Consul Bay, Disciplene P. Bentzon og Frydensberg, Fru Wissing m. s atter, Cand. theol. Dantzer m. Søster, kgl. Fuldm. Oekenholdt med 2 Børn, Md. Christensen m. Svigerdatter, Md. Mehl, Jfr. Løvengreen, Fru Juel m. Søn, Frøkenerne C. Baden og M. Fistaine, Pastor Glahn m. Datter, Cand. th. Glahn, Frøken Wagtmann, Discipel L. Holst, J. Philip sen, Handelscommis Thorsen, Skræderm. Conradt, Disc. Perch og Jacobsen, Provstinde Wolff, Jfr. L. Hansen, Commissionair Hansen m. Kone, Krigsassessor Welschou m. Familie, Ritmester v. Lichtenstein, Cadet Honnens, Dr. Fischer, Politibetjent Kongsted m. Arrestant M. Hansen, Bagerm. Hoge m. Datter, Skræderm. Hoge, Jfrne M. Schou samt N. og M. Hastrup, Student Bendixen, Hr. M. Meyer, Skibsbygm. Thomsen, Frøken M. Kleist, Cand. th. N. Sørensen, Md. Monberg, Frøken L. Bodenhoff, Cand. theol. G. Winther m. Frue, Slotspræst Fischer m. Datter, Pastor Blicher m. Kone, Søster, Datter og Søn, Hr. N. P. Blicher, Jernstøber Schmidt, Frøken A. Husum, Cand. theol. Hagerup. Rector Grønlund m. Søn, Cand. phil Worsaae, Kbm. W. Koch, Discipel A. Olsen, Skovfoged Wiinholdt, J. Sørensen m. Kone og 2 Børn, N. Petersen med Kone og 3 Børn, Fru Carøe m. Søn Studios. C. Carøe og Datter, Procurator Brendstrup m. Datter, Enkefrue Thorbjørnsen og 2 Døttre, Studios. med. Thorbjørnsen, Assessor pharm. Bentzon, Provstinde Barfoed med 3 Børn, Cand. theol. Barfoed, Jfr. Thomsen, J. Bindesbøll, Lottoassistent Flindt, Proprietair v. Bracht, Justitsr. Hertel m. Frue og 3 Børn, Md. Brandt, Jfr. Klagenberg, Md. Henningsen m. Datter, Cand. theol. C. Brix, C. Brandt, F. Boesen, E. Biltzing og Th. Hansen, Guldsmed Ley Cadetterne Glahn, Bruun og Freiesleben, Jfr. Holtzen. dorff, Student E. Otterstrøm, Cand. theol. Lange, Frøken Jantzen, Capt. Simonsen, Cand. theol. Simonsen m. Frue og Barn, Studenterne Bolling og Barfoed, Cadet Adeler, Cand. theol. L. Sørensen, Jfr. M. Bagger, Cadet Kirchhoff, Md. Bolquartz m. 4 Børn, Cadet Bolqvartz, Cand. theol. Bøggild med Elev Axel Lange, kgl. Portcontrolleur Justesen m. Frue og Søn, Cand. theol. Thomsen, Discipel Rindom, Student A. Rosenstand, Cand. juris Petersen, N. Monberg, Snedkerm. Schytte, Høker Erichsen, N. Almgreen. Jalt 199 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Bekjendtgjørelser. laftes Kl. 10 bortkaldtes, ifölge den Alvises Raad, til et bedre Liv, min elskelige, kjære Mand vor gode Fader, Lehnsgreve Christen Scheel, i hans Alders 52de Aar, efter ikkun 3 Dages Sygeleie, hvilket herved smerteligst bekjendtgjöres for fraværende Slægt og deeltagende Venner af hans dybtsörgende Enke og Börn. Stamhuset Estrup, den 17de Juli 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
At forhenværende Regimentsbossemager Joh. Hendr. Løbnin i Fredericia, efter 2de Dages smertefuld Sygdom, under 10de d. M. ved Døden er afgaaet, bliver herved af undertegnede indsatte Executorer, sørgeligst bekjendtgjort for fraværende Slægt og Venner. Fredericia, den 12te Juli 1844. J. Mørk. S. Hansen. C. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Aar 1844 den 1ste Julii blev i den Kgl. Lands-Over samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen, 334. Forhenværende Sognepræst P. D. Faber, contra Redacteuren af Bladet Fædrelandet. C. Ploug, kjendt for Ret og saaledes :De i den paaankede Artikel i Bladet Fædrelandet, No 614 for Fredagen den 20de August 1831 indeholdte, i det Foregaaende som for Citanten forhenværende Sognepræst P. D. Faber fornærmelige betegnede Udladelser mortificeres, og bør Jndstævnte, Redacteuren af bemeldte Blad C. Ploug, herfor til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 50 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen. 27de Septbr. 1799 §20 foreskrevne Censur undergiven i 1 Aar. Saa bør og de af Citanten i hans her under Sagen, den 11te Septbr. f. A. rettelagte Skrivelse om og imod Jndstævntes Sagfører, Procurator Christensen, fremførte Sigtelser, for at have brugt en lognagtig og æreskjændersk Jnsinuation, og selv at være en lognagtig Æreskjænder døde og magtesløse at være, og Citanten for denne sin utilbørlige Skrivemaade bøde 10 Rbd. So. til Stadens Fattigvæsens Hovedkasse og ligesaa meget til Justitskassen. Endelig bør Jndstævnte betale de Retsgebyhrer, som skulde have været erlagte, og det stemplede Papir, der vilde have været at forbruge, saafremt Sagen ikke for Citantens Vedkommende havde været beneficeret, samt i Salarium til Procurator Bang 20 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven." Hvilket efter ovenmeldte Forordning herved bekjendtgjøres. Den Kongelige Landsover- samt Hof- og Stadsrets Justitscontoir i Kjøbenhavn, den 1ste Juli 1834. bruger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Theatret i Aarhuus. Søndagen den 21de Juli, Amerikaneren, Lystspil i 4 Acter, og Bødkeren, comisk Syngestykke i 1 Act. NB. Hvis Veirliget bliver gunstigt for Skovforlystelser, udsættes Forestillingen til Mandag Aften. 1. Müller. Harmonien, Onsdagen den 24de Juli 1844, om Aftenen Kl. 8, afholdes Generalforsamling i Selskabets Locale, hvortil de ærede Medlemmer ville be Directionen. hage at give Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Mandagen den 29de dennes, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Begjæring af Enkemadame Buch, holdt offentlig Auction paa Tousgaard i Brabrand over endeel stort Ege-Tømmer og Planker, og muligen tillige over en Mølleaxel samt 3 Møllehjul. Lysthavende indbydes. Hasle 2. Herredscontoir, den 18de Juli 1844. I Herredsfogdens Fraværelse Kolbye, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Jfølge Dom og Udlæg, samt Udlægshaverens derpaa grundede Begjæring, bliver det Jens Pedersen tilhørende. Huus i Hvilsted med tilliggende Hauge og Toft, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Tirsdagen den 6te og 20de August, samt 3die September førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 3, de 2de første Auctioner paa Raadstuen i Aarhuus og den 3die i Huset, der skal sælges. Conditionerne erfares ved Auctionerne, hvor Lysthavende indbydes at møde. Hads- og Ring Herreders Contoir, d. 13de Juli 1844. Rosenstand. Onsdagen den 31te Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, afholdt offentlig Auction i Kjøbmand H. Hartvigsons Gaard paa Søndergade i Grenaae over en Deel Besætning og Avlsredskaber, saasom: Heste, Hopper, Køer, Vogne, en Slæde, Plove, Harver, 3 Korn-Rensemaskiner, Seletøi med Mere, samt Borde, Skabe og Pulte med Reoler, saa og 2 Jordlodder og Afgrøde paa Grenaae og Hessel Marker; 6 Tdr. Land med Rug, 12 Tdr. Land med Byg, 6 Tdr. Land med Havre og Kløver, og 12 Skjepper Land med Rug, og endelig 3 Pramme ved Havnen. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til 1ste October næstkommende. Byfogedcoutoiret i Grenaae, den 18de Juli 1844. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-20
Efter Udlægshaverens Begjæring bliver ved 3de Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 7de August, næstkommende, hver Do. den 21de f. M., Dags Formiddag og Torsdagen den 5te Septbr.) Kl. 10. opbuden til Bortsalg den Jens Jensens Enke, Birgithe Madsdatter, tilhørende, i Tømmerbye, Them Sogn, Vrads Herred, beliggende Gaard, med underliggende Jordeiendomme, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. Første og anden Auction afholdes paa Nedentegnedes Contoir, og tredie Auction i selve Gaarden. Conditionerne kunne 8te Dage forinden første Auction erfares her paa Contoiret. Denne Bekjendtgjørelse skeer overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, saavel til Panthaveres som til Lysthavendes Efterretning. Thyrsting og Wraads Herreders Contoir, d. 12 Juli 1844. Wittusen.