JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Theophilantropinerne i Paris have saa stort et Tilløb ved deres Forsamlinger, at Politiet maae skikke Patrouiller til deres Kirker for at holde Orden. Regieringen tager denne Slags Gudstieneste stedse meere i sin Beskyttelse. - Forbittrelsen imellem dem og Katholikerne er ellers meget, stor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Den franske Søeministers sidste Proklamation endte med de Ord: "Den engelske Regiering ophøre, den franske Republik leve? –J Nordamerika skal den gule Feber anrette gyselige Ødelæggelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
En Nye=Porker=Tidende af 6te October melder, at engelske Tropper have landet paa det faste Land i spanske Amerika, overfor den erobrede Øe Trinidad, og at Kystbeboerne fra Paray=Fiordens vestlige Munding indtil Floden Arorypko havde overgiver sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Uhrmagerne i Engelland have ved en Depucation søger at røre Pitts Hierte til Medlidenhed imod Uhrene. -Men har han ikke dette med levende Møer, hvorledes ville da de døde Uhre kunne haabe samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
En Pariser=Journal melder og en Kaarde, som GrevCobenzl strax efter Fredens Slutning forærede Buonaparte i Keiserens Navn, og som han strax gav det vagthavende Grenadeerkompagnie igien, sigende: "Min Venner, denne Kaarde tilhører Eder; J have fortient den; deler dens Værdie imellem Eder. - Men efter Viener=Breve er denne kostbare Kaarde ei engang færdig endnu. Buonaparte han udsat en Præmie af 200 Zechiner for Musikerne i Jtalien for den beste Sørgemusik paa Hoches Død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Porten har forviist alle til Tyrkiet flygtede Jtalienere, især Venetianerne, af sit Gebeet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
I Leyden have Studenterne behandlet Borgerne haanligt og ere nu af disse forklagede for Konventen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Jndenlandske Efterretninger. Den 20de Novbr. blev Kiøbenhavns Latinske Skole, aabnet efter dens nye Indretning, ved en Tale af Overlæreren i Religion, Moral og Anthropologie, Pastor Liebenberg, og de nye Skoselove forelæste og forklarede Disciplerne. Denne Høitidelighed blev bivaanet af en anseelig Forsamling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Hr. Henrich Niclas Hornbostel er den 9 Nov erkiendt som dansk Konsul i Marseille af den franske Republik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Geheimeraad, Grev Ahlefeldt, der var ansat som overordentlig Gesandt ved det spanske Hoff, er, nu anstillet i samme Qvalitæt ved den Bataviske Republik J Tirsdags den 28de er i Høiesteret, i Anledning af Hof= og Stats=Rets Assessor Bærens Behandlingsmaake udi Sagen imod Bogtrykker Winding, der, som bekiendt, er bleven foranlediget ved Plecen: Ang undtalano, kiendt for Ret: at Assessor Bærenses i denne Sa brugte Behandling bør være uefterrettelig og den af Winding aflagte Eed være ugyldig. Assessor Bærens er pro meliori informatione dømt til at betale 2 Rd. til JustitsKassen og 30 Rd. i Salarium til Generalfiskalen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Den til 3 Maaneders Arrest dømte Auditeur Boechar atter givet en Erklæring over det i Pol. og PhysMagasin indrykkede Stykke udi Khvns Adresse=Aviser. - De paaberaabte Akestykker, tilligemed den Kongelige Resolution, som endte Sagen, lover Forfatteren at indføre i et af de følgende Hefter af Magasinet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Under 24 Novbr. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt at udnævne Søe=Lieutenant Sigvart Bille til kongelig dansk Konsul i Algter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Franzoserne vedblive at opbringe danske Skibe, dog ikke i franske Havne, men de spanske giøre de især til deres Lodse=Pladser. Den i Foraaret ulykkelige Kapit. Madsen, hvis Skib opbrændte i Søen, er nu igien med det nye kjøbte Skib opbragt af en fransk Kaper med Skib og Ladning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Den svenske Fregat og Briig, som var ankommet i Sundet, er afseilet Nord paa, og altsaa nok til deres Bestemmelse, saa det kanskee ikke just er saa ganske rigtig med Freden imellem Sverrig og Tripolis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
J Søndags Eftermiddag Kl. 3 1/2 ankom her paa Rheden en engelsk Ostindiefarer, ført af Kapit. Mander. Skib og Ladning er for engelsk Regning; dog siges, at Ladningen skal sælges her. Det er løbet paa Grund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
I Tirsdags er en Mand nedfalden af en Stige i Kiøbenhavn i Store Grønnegade, og har græsselig forslaaet sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Samme Dag løb i Kiøbenhavn det usandfærdige Rygte, at den største Deel af Hamborg var lagt i Aske. - Ved Tal=Lotteriets 584 Trækning i Wandsbech udkom: No. 7, 32, 56, 21, 83.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Avertissements. Tor at forebygge vrange Domme, finder jeg følgende J Erklæring nødvendig: Da jeg afvigte Mandag Aften efter den sidste Akt kom fra Theatret ud i Koulisserne, kom man mig imøde med Ahrenzens ulykkelige Blad, hvorpaa jeg fandt mit Navn ganske allene af alle Skuespillerinder, sat imellem en Gruppe af Medlemmer, der vare skildrede med de sorteste Farver som Myttere. Min ganske Uskyldighed i denne Henseende inderlig bevidst, og følgelig yderst krænket paa min Ære, fandt jeg i den vakte Følelses første Øieblik intet andet Middel, end at nedlægge min Kummer i et Publikums Skiød, som altid har beæret mig med saa mange Beviser paa dets overbærende Yndest, og som jeg stedse var hengiven med den meest ubegrændsede Taknemmelighed; jeg følte mig uimodstaaelig dreven til, at træde frem og forredrage det høistærede Publikum : at en saa sort, bag vaskende Kabale, som ikke skyer løgnaglig at sværte mig offentlig ved Trykken for Publikum, gjorde mig det til uigienkaldelig Lov, aldrig oftere at træde ov, saalænge min Uskyldigheds Fornærmere, den hæsseligste Logns Digtere og Udspredere - Ahrenzen og hans Kone ere ved dette Theater ; og at jeg derfor, saalænge, indtil denne Saa var afgjort til almindelig Tilfredshed, eller om den ikke blev det, for stedse med en af uendelig Taknemmelighed gjennemtrængt Siel tog den ærefrygtsfuldeste Afsked Dette er det, som jeg vilde sige. I den faste Overbeviisning, at et retfærdtat og udartisk Publikum gunstigt vil tage Hensyn til mine Bevæggrunde og til den ovenanførste Forfatning og det Overraskende i den mod mig forebragte Bagvaskelse, og vist ikke tiltroe mig nogen Hensigt, som mit Hierte aldrig var i Stand til at fatte, gientager jeg herved endnu engang den meest hyklede Taksigelse for den mig evig dyrebare, uforglemmelige Yndest og Bevaagenhed. Ærbødigst Odenseden 30 Novbr. 1797. C. Tidemann. Fefter nogle Lysthavendes Ønsker, og smigret ved et respektive Publikums gunstige bifald, have undertegnede besluttet, paa Søndag den 3 Decbr. at give en stor Vocale og Jnstrumental=Koneert i den til Theatret grændsende Koncere Sal, i følgende Orden. Første Deel. 1) Stor Sinfonie. 2) Aria buffa - af Salieri. 3) Concert paa Viola Inglese. 4) Divertimento med Guitarre paa Mandoline. Anden Deel. 1) Aria buffa af Figaro af Mogart. 2) Rondo af Giuliani - paa Mandoline. 3) Variationer paa Viola Inglese og Guitarre. 4) Slutnings=Sinfonie. Entree=Billetterne ere at have i Koncert=Salen for 2 Mk. Stk. Begyndelsen er Kl. 6 præcise. Inverardi og Giordani. Christen Fitzens Enke, boende i Enden paa Skulkenborg paa 3 høire Haand det første Huus fra Nørregade af, som er gammel og i lang Tid har været jengeliggende, beder velgiørende Mennesker at ville komme hende til Hielp, da hendes Nød er stor, og hun uden at blive understøttet ved den Ædelmodige Gaver, seer sig ganske berøvet af Haab og Redning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
en 22de d. M. er Skibsmand Johan von Zeuten her i Byen, Doved Døden afgaaet og hans Boe strax taget under lovlig Behandling, saa indkaldes herved hans og forhen afdøde Hustrues fælles Arvinger samt Credi= og Debitorer, at melde sig hos mig som Skifteforvalter til de i Loven befalede Tider. Nyborg den Bøyesen. 29 Novbr. 1797.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Skulde nogen have at fordre udi Stervboet efter afdøde HuusSmand Morten Christesen Stener i Lundbye paa Thorsing vilde de inden 12 Uger fra Dato saadan deres Fordring behagelig anmelde og lovlig legitimere for underskrevne der forretter Skiftet. paa Skifteforvalter en Høivelhaarne Hr. Kammerherre Juels Vegne og som Fuldmægtig. Thorsinge Slot den 2 Octbr. 1797. eth. Hermed følger et Extra=Bidrag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
s=Domme. (No. 19) Brorson 1 Jørgen Bording, contra Klingberg ; Kammerherre Baron Wedel Jarlsberg. (Under denne Sag er Bording saggivet af Baronen til at betale a) Hvad han uden Rigtighed og Beviis har anført for betalte Dagteere, med videre 3000 Rd. b) De efter adskillige Urigtigheder udsatte Summer, der efter Afdrag af hvad han per Ballance i Regnskabet. beregner sig tilgode, beløber til 213 - 1 Mk. 4 s. e) For de hans Regnskab udsatte Kornvahre, undtagen det som eftergives, at betale den øvrige Deel efter daværende Kornpriser: 2 Tdr. Hvede a 5 Rd. 31 Td. i en halv Skp. Rug a 3 Rd. 32 Td. 7 en halv Skp. Byg a 2 Rd. 92 Td. 7en halv Skp. Havre a 1 Rd. 2 Mk. og 4 Tdr. Erter a 2 Rd. 301 - 2 - -med Renter deraf fra Stevningens Dato, tilsammen 814 Rd. 3 Mk. 6 1/2 s.d) til Baronen at aflægge vedbørlig Regnskab og Rigtighed, for Ravnstrup Gaard og Godsets Administration, med videre han har havt under Hænder fra i Maji 1790 til i Maji 1791, og Sagens Omkostninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Ved Siellands Landstings Dom af 5 November 1794 er Hiemringsdommen af 20 Martii 1793 frafaldet, og Bording at betale til Barogen de ham til Ansvar i Regnskabet udsatte Mandelsposter med 814 Rd. 3 Mk. 6 3 s. samt Renter deraf fra 9de Januarii 1793 af, indtil Betaling skeer, og i Sagens Omkostninger for Underretten 10 Rd. Processens Omkostninger for Lindstinget betaler Bording og Dommeren Cancellieraad Wult, een for begge og begge for een, til Baronen med 16 Rd., og i lige Maade til Landstingshuset efter Placaten 4 Rd., men i det øvrige friekiendt Bording for Kammerherrens Tiltale i den ge Sag. Derimod var Bording ved Hiemtingsdommen tilpligtet at afbevise bemeldte 3die Udgifts Antegnelsespost, et ler og decourtere sammes paa lydende Summa 246 Rd. 136., u at det han efter Regenskabet kommer tilgode. I øvrigt frie kiendt Bording for Baronens Tiltale i denne Sag, og ophædet Processens Omkostninger. Dym. Landstingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger og gen Bording som Tabende 5 R.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
mødte selv I Kammer=Advocat Schønheyder paa Embeds J Vegne, contra mødte ved Jndlæg Herredsfogden Landsdommer Stephan Jor 1 gensen, samt Jngen mødte 1 Rasmus Larsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
(Denne Sag betreffer Herredsfogdens Nægtelse i at giøre Execution og Udlæg i den Rasmus Larsen efter hans Fader Proprietair Lauriz Michelsen til Schousgaard tilfaldne Arv 213 Rd. 85 s., hvilken Summa han til den Kongelige Told kasse er skyldig, ifølge Dom af 8 Novbr. 1796.) Dom: Den paaankede Eragtning frafaldes, hvorimod Herredsfogden Landsdommer Stephan Jørgensen bør paa nye og paa egen Bekostning foretage sig den reqvirerede Jndførselsforretning. og dermed uden Hensyn til, hvad enten Skiftet efter afgang. ne Lauriz Michelsen er sluttet eller ikke, paa lovlig Maade fortfare. Saa bør han og indestaae den Kongelige Casse for hvis Tab og Skade ved det af ham gjorte Ophold maatte foraarsages; samt betale til Kammeradvocaten i Salarium for Høieste Ret 30 Rd. Klingberg 1 Kok Rasmus Reierup, contra Jngen mødte, Justitsraad og Post=Secretair Christian Diderich Lange.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
(J nærværende Sag har Jndstevnte sagsøgt Citanten til at betale sig for Huusleie og dermed forbundne Udgivter fra Paaskee 1791 til Michaelis 1794, i alt til Rest 59 Rd. 3 Mk. Citanten har derimod paastaaet sig friefunden, og ifølge Contra=Stevning af 9 Maji 1795 Justitsraad Lange tilpligtet at betale efter Regning af 27 Februarii samme Aar den Summa 45 Rd. 3 Mk. Hof= og Stadsretten har ved Dom af 1 August, 1796 dømt : at Rasmus Reierup bør til Justitsraad Lange betale de paastevnte 39 Rd. 3 Mk. med Rente 4 pro Centum fra Hovedstevningens Datum den 21 Februarii 1795 til Betaling skeer, hvorudi dog, efter Langes Tilbud, bør komme til Afdrag 5 Rd. 3 Mk. Processens Omkostninger ophæves. Contra=Søgsmaalet afvises.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Dom. Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justits=Cassen betaler Rasmus Reierup, som tabende 5 Rd. Lange 1 Skipper Lars Gundersen Bech, contra Skibsted I Kiøbmand Andreas Robsahm. (Denne Sag reiser sig af Citantens aflagte Skibsregninger for 2de med Robsahms Skib Haabet kaldet aflagte Reiser, den ene til Nantes i Aaret 1788, og den anden til Jsestort i Aaret 1789 efter hvilken første Regning Citanten formeent at faae tilgode 150 Rd. 33, og efter den sidste 106 Rd. 25 sk. tilsammen 256 Rd. 78 s. desuden efter 3de particulaire Regninger 19 Rd. 18 s. og endelig for et i Kiøbenhavn afgjort Haverie 35 Rd.; hvorimod Robsahm formeente hos ham at faae tilgode 325 Rd. 2 Mk. 8 s. foruden 98 Rd. 1 Mk. 12 s. for 269 Pund Kaffebønner og 95 Rd. efter en Rever, tilsammen 518 Rd. 3 Mk. 20 sk., m.v. Ved Ober=Hofrettens=Dom af 10de Novbr. 1794 er kiendt: at naar Citanten til Kiøbmand Andreas Robsahm betaler den Summa 428 Rd. 3 Mk. s., bør Parterne for hinandens videre Tiltale i denne Sag fri at være, og med denne Forandring er den indstevnte Laugtings Dom stadfæstet. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves Laugmanden har derimod ved Dom af 30 October 1790 kiendt: at naar Citanten til Robsahm betaler de ved Underretten paastevnte 518 Rd. 3 Mk. 20 sk. bør Parterne, for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være. De paastaaede Renter bortfalder, Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Derimod var ved Strømsøe Byetings=Dom af 9de Februarii 1790 Robsahm friekiendt for Citantens Paastand i et og alt: men derimod Citanten betale til Robsahm de, som endelig Ballance af Mellemværende, fastsatte 570 Rd. 73. med 4 pro Centum Rente deraf fra Paastevningen den 10 August 1789, til Betaling skeer, hvorimod Bech erholder det derudi indbegrebne og paastevnte Beviis tilbage. Denne Processes Omkostninger betaler Citanten til Robsahm med 16 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Dom. Ober=Hofrettens=Dom bor ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justits=Cassen betaler Lars Gundersen Bech, som tabende 5 Rd. Hoftved I Anne Magdalena afg. Løgstøers Enke, paa ef 1 ne og Medarvingers Vegne efter afg. Simon 1 Peter Løgstøer, contra Klingberg J Ellen Cathrine Dam. (Nærværende Sag angik 200 Rd. som den Sidste fordrede udi afg. Viintappersvend Simon Peter Løgstøers Stervboe, som den afdøde Løstøer, der skal have være hendes Forlovede, skal have givet hende, hvilke deriverede sig fra en Gevinst, som han skal have vundet i Classe=Lotteriet; men hvilken Fordring den Afdødes Arvinger havde modsagt, og paastaaet Boet friefundet for hendes Paastand og Tiltale. I den Anledning har Hof= og Stadsrettens Skifte=Commision ved Decision af 25 November. 1775 kiendt : at naar Ellen Cathrine Dam inden 4 Uger efter denne Decisions Afsigelse, enten efter foregaaende lovlig Stevning til Procurator Faal paa afg. Viintappersvend Simon Peter Løgstøers Arvingers Vegne, inden sit Værneting, eller og heri Skifte=Commissionen, med sin korporlige Sed bekræfter at de af hende i bemeldte afg. Viintappersvend Løgstøers Stervboe paastaaede 200 virkelig ere givne hende af den Afdøde, og at hun ved Dødsfaldet havde disse Penge tilgode hos den Afdøde som sin Eiendom, bør hun være berettiget til at nyde disse 200 Rd. forlod af Boet udbetalte, men Boet i øvrigt for hendes Tiltale frie at være, Trøster hun sig derimod ikke til saadan Eed at aflægge bor Boet for hendes Tiltale i denne Henseende aldeles frie at være.) Dom: Hof= og Stadsrettens Skifte=Commissions Decision bør ved Magt at stande. Udi Salarium til Jndstevntes Forsvar Procurator Christian Klingberg for Høieste Ret betaler Anne Magdaleng afg. Log støers Enke 200 Rd. Saa betaler hun og til Justits=Cassen som tabende 1 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Fortegnelse over de, efter indkomne Beretninger, ved Forligelses=Kommissionerne i Fyens Stift fra 1ste Januar 1796 til 1ste Januar 1797 foretagne, og der enten forligte, hævede eller til Retterne henviiste og siden der indstevnte Sager, saavelsom de ved andre Jurisdictioner i samme Aar forligte Politiesager, a) Odense: 149 Sager foretagne, 114 forligte eller hævede, 3 5 henviste til Retten, 9 indstevnte. Politie=Sager : 70 foretagne, 64 hævede og 6 henviste. b) Nyborg: 19 foretagne, 17 forligte, 2 henviste og i indstævnt. c) Svendborg: 7. foretagne, 52 forligte, 19 henviiste og 4 indstævnte. PolitieSager: 3 foretagne, 2 forligte og 1 henviist. d) Faaborg: 16 foretagne, 11 forligte, 5 henviste og i indstevnt e) Assens; 40 foretagne, 25 forligte, 15 henviste og 1 indstevnt. Politie Sager: 2 foretagne og 2 henviste. f) Middelfart: 12 foretagne, 9 forligte, 3 henviste og i indstevnt. 8) Bogense, 12 foretagne, 10 forligte, 2 henviiste og 2 indstevnte. PolitieSager: 3 foretagne, i forligt og 2 henviste, h) Kierteminde. 21 foretagne, 9 forligte, 12 henviste og 5 indstevnte. Politie Sager: 10 foretagne, 5 forligte, 4 henviste og 1 afviist. 1) Rudkiøbing: 78 foretagne, 72 forligte og 6 henviste. Politie=Sager : 5 foretagne, 1 forligt og 4 Forhør. - Amterne samt Grevskaberne og Baronierne, 1) Odense og Ruggaards Amter: 170 foretagne, 121 forligte, 11 udsatte, 38 henviste og 11 indstevnte. Politie=Sager i Ravneberg Herred: 3 foretagne, 1 forligt og 2 henviste. Ved Aasum og Bierge Herred, 6 forligte. 2) Nyborg Amt : 40, foretagne, 21 forligte, 19 henviiste og 6 indstevnte. 3) Tranekiær Amt. 31 foretagne, 21 forligte 2 udsatte og 8 henviiste 4) Assens og Hindsgauls Amter: 54 foretagne, 23 forligte, 31 henviiste og 6 indstevnte. 5) Grevskabet Gyldensteen: 4 foretagne og 4 forligte. 6) Grevskabet Muckadell. 10 foretage ne, 9 forligte og 1 henviist. 7) Grevskabet Wedelsborg; 5 foretagne, 4 forligte, 1 henviist. 8) Grevskabet Langeland : 58 foretagne, 51 forligte, 7 henviste og 4 indstevnte 9) Baronier, Scheelenborg : 3 foretagne og forligte. 10) Baroniet Holstens huus : 13 foretagne, 8 forligte, 5 henviste og 2 indstevnte Politie=Sager : 2 foretagne, i forligt og 1 henviist. 11) Barsniet Lehu; 2 foretagne, henviist og indstevnt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Belt Passage. Fra Nyborg. Den 26de: Fændrik Frid. Diederich Vett fra Fyen, Studiosus Dilleben fra Nyborg, Joh. Moriz Bruning og Farver Henrich Herning fra Fyen, Kiøbmænd Joh. Chr. Møller og J. P. Steffen fra Flensborg, Kiøbmand H. M. Stade fra Hamborg, alle til Kbh. Jomfrue Møller fra Nyborg til Fredensborg. En Underofficeer med 2 Kommandeerte og 13 Rekruter Den 27de: Underbetient Chr. Kiellerup fra Jydland, Skibskapitain Math. With og Søemand Sibrand Mathisen fra Romøe, Kiøbmand Ludvig Rolls fra Husum, Landmaaler Mack fra Holsteen, Kiøbmand Oluf Wecke fra Hamborg, Bye og Raadstueskriver Joh. S. Barchmann fra Assens, alle til Kbh. Den 28de: Geheimeraadinde bille=Brahe med Svite fra Fyen, Kiøbmænd Joh. D. Rohde og Kneller Rocke fra Hamborg, 2 Veipiqveurer Sander, samt Studioserne Jochum Ballesig og Jens Winther fra Fyen, alle til Kbh. Mad. Møller fra Fyen til Sielland. En Kongel. dansk Estaffette. Fra Korsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Den 27de: Galanteriehandlere Joh. Chr. Freundt fra Korsøer, Ferdinand Kral fra Slagelse og Jonas Christophersen fra Sielland, alle til Bøhmen. Fabrikør Søren West til Svendborg, Skipper Dam til Holsteen, Styrmænd Jac. Hansen Por og Andreas Jacobsen til Holsteen, alle fra Kbh. Den 28de: Kiøbmand H. Gammes Lyck og Doctor H. A. C. Citte fra Kbh. til Hamborg. Oberjæger Christian Klipleff fra Sielland til Holsteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Forlangt Indrykkelse. Old sager. " Under denne Rubrique (eller ogsaa under den fine Titel: "Opkogninger ) skal herefter blive Dem levere "Samlinger af et gammelt Mannskript, som jeg er overkommet ; og som maaskee for Antiqvitætens Skyld kun le interessere een eller anden af Deres Læsere, da saa vidt jeg veed, intet deraf har været trykket. Plagarius Fyldekalk. *)) Hvortil disse Omstændigheder, Hr. Plagiarius Fyldekalk, Trykket eller ikke trykket, hvad giør det til Sagen, Speil Dem blot i saa mange store almindelig berygtede Kompilatorers Exempel, og vær kuns ikke saa delikat. Kuns frisk væk Oversættelser, Udtog af andre Journaler, Kalender=Anekdoter og forslidte Vademecums=Historier, gamlelængst bekiend ce Forordninger m.m. sammenskrabet. og det Hele gjennem vandet med jammerlige Vers paa en eller anden dyrebar Udgiver=Madames Fødselsdage og andre deslige Familie Høitideligheder, saa kommer med Tiden og nogle Snese Baller Papiir et rundt Tal af Bind sammen, som ingen vaagne, Nætter, har kostet, ei engang vaagne Dage og ge overhovedet ikke det mindste Hovedbrud, men i det høieste den Møie, at udstæde Qvitteringer for de derfor ind 1) Christian Middings, litterær Taskenspiller og designeret Hærpanker ved Dagbladskriverlanger, Levnet, Efventyrer og Bukkespring. En lærerig og uendelig Roman med tusende og eet Kapieler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Jndhold. - 1ste Kapitel Christian Nidding kommer til Verden i Kiøbenhavn Aar 1648 den 6 August, og altsaa midt i Hundedagene, deraf hans paa følgende Hundeluner, hans evige Bieffen, Tænders=Grinen, hans hundegale Streger og fornemmelig hans uovervindelige Hunde Misundelse. 2det Kapitel Christian sæl tes i Skolen, hvor han Jntet lærer, bagvasker fine Kammerater, overfalder dem, naar Leilighed gives, bag fra bortkaprer deres Stile og udgiver dem for sit Arbeide og s. v. Han vover engang at vende sig imod en Skolekammerat, som han bag fra havde nappet i Læggen, og - faaer Prygl. 3die Kapitel: Christian trækker; fordærvet i Aand og Hierte, ud at besøge Verden, og giør en Reise af - halvtredsindstive Mile. 4de Kapitel: Den bereiste Eventyrmager kommer tilbage til sig Hiem. Han vælger en Provindsbye til sin tilkommende Herligheds Sentralpunkt; begynder at lade sin Praas skinne, og affekterer: ikke meere at kunne skrive sit Modersmaal rigtigt. 5te Kapitel: Christian kaster sig i Journalist=Carrieren, anfalder Lærde og Ulærde, rusket enhver Forbigaaende i Hælen, og kommer derfra med et blaat Øie. 6te Kapitel: Christian lægger sig efter Alchymien og løser lykkelig 10,000 Rd. - en ham fremmed Families hele Eiendom - og i Røg. Det fra den chemiske Proces overblevne caput mortuum - en stor tom Gaard i Nørre=Qvarteer - bliver forvandler til en smuk Gaard i Vester=Qvarteer. 7de Kapitel: Vor Helt opretter et phillantropinsk Selskab og snyder Medlemmerne. Hans undsigelige Glæde herover. Han opkomne rigtige Betalinger. "Smagen. - som De Hr. Fyldekalk, vel selv vide Smagener ulige! Den ene tænker gjerne ved en Menneskelig Lekture, den anden lader sig heller dysser Søvn af almeenkiedsommelige Compilationer; ja: Mangen, som ikke fattes meere end 5 Sandser, lader sig gjerne sælge. . . for Pomeranger eller Citroner, især naar de præsenteres ham i en ret sm ag løs Titelvignette. - J øvrigt takke vi forbindtligst for den vedlagte gode Betaling og bede for Fremtiden at ville betænke os med sig saa got betalende Avertissementer, eller Jndsendelser, eller Forlangte Indrykkelser, dem vi saa meget heller love at indrykke, da samme ligge saa got lade sig læse, som saa mange andre Avertissementer, og de end videre underholde mangen Een og for Antiqvitætens Skyld ingen Levende fornærme, for os stakkels Begyndere derimod kunne vorde et andet Peru.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-01
Udgiverne af Fyens Adressecomtoirs Aviser. naaer derved paa een Gang en nogle og tyve aarig Reputation, 8de Kapitel, Elskovs Jntriquer. Ømme Rendevous. Bortførelse. En stette Deel Tønde Guld i Prospekt.