JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Torsdagen den 4de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Trommesalen uden for Stadens Vesterport afholdt offentlig Auktion over nogle og 30 Stkr. fede Stude. Conditionerne, hvorefter Auktionen afholdes, og hvoriblandt er, at Kiøberne giver 2 Ugers Credit, kunde forinden erfares hos Prokurator Lauritzen i Klareboderne No. 5 og 6. Vandagen den 8de November om Formiddagen Kl. 9, lader Hr. Viin M handler Schovs Enke, formedelst Oxhevelse af hendes hidtil förte Viinhandel, ved Auction paa Börsen bortsælge, hele sit Vare ager, bestaaende af et Partie gamle röde og hvide franske og andre Vine m.m., saasom: Margeaux, Medoc, Cahors, le Marque, St. George, Montferant, Hogh Preignac, Seronce, Juranson, Hogh Barsac, Hog Tosanne, Arino Madera, Mallaga, Portviin, Peterrimenes Bezier & Lynel-Muskat, Rhinskviin, gl. St. Croix og Jamaica Rom, gammel Bordeaux Brændeviin, Kirsebær Brændeviin, hvid Arrac. Eddike &c., saa og endeel Propper, ledige Bouteiller, Stykfade, Tolaster, Oxhovder, samt Kielderinventarium Hvorover trykte Fortegnelser faaes nogle Dage forinden Auctionen hos Mæglerne Hyllested & Sanne.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Førstkommende 11te November Kl. 12 slet bliver ved Bastebroe i Nykiøbing 1) paa Falster ved Auction absolut bortsolgt 22 Fade russisk Tælle, 2de Foustager brun dito, 20 Skpd. bedste Petersborg Hamp 5 a 6 Skpd. Rakitsker Hør. Varene kan samme Dags Formiddag tages i Øiesyn og saff sante Kiøbere gives Credit. Nykiøbing, den 20de October 1818. Broch.
Berlingske Tidende, 1813-10-29
Torsdagen den 11te November førstkommende, bliver ved 1ste Auktion, den 25de dito ved 2den Auktion, og paafølg inde 9de December ved 3die sidste Auktion, hver Dags Formiddag Kl. 10, opbuden til Bortsalg i afg. Kiøbmand Frederich Mülerz Stervboegaard her i Kallundborg, følgende samme Stervboes tilhørende faste Eiendomme her i Byen, nemlig: 1) Gaarden i Corvilgaden Nr. 136 med tilhørende Bygninger, Hauge og udskiftet Jord paa Lyngen, saaog Jnventarium af en Jern Bilæggerovn, tilligemed Tømmerplads samt Tømmer= og MagazineBygning. 2) Huset No. 127 med tilliggende Gaardsrum og Jord paa Lyngen. 3) Huset No. 128 med dito dito. a) Den saakaldte forrige Latin te Skole No. 22, beliggende ved Kirken med tilhørende Jord i Byens Hestehauge; og 5) Den ved Skibbroen i Strandstrædet beliggende ubebygget Lasteplade, No. 234 B. Skiftecommissionen i bemeldte Kiøbmand Frederich Mülers Stervboe i Kallundborg, den 22de October 1813. Bonnevie. Schals. Herbst.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
London, den 8de October. Ved Breve fra Østersøen erfarer man, at der foruden Fægtningen den 29de August ved Danzig er forefaldet adskillige senere ved Fæstningens Yderværker. Hertug Alexander af Würtemberg har ifinde at udmatte Garnisonen ved idelige Angreb og Allarmeringer. Den foregaaer næsten ingen Nat uden at Garnisonen bliver truet paa en eller anden Punkt, saa at den bestandig maa være under Vaaben.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
General Rapp har dannet 8 Batailloner af Stadens unge Mandskab, og givet dem Navn af Kongen af Roms Batailloner. Flotillen for Danzig har formedelst det slette Veir hidindtil intet Alvorligt kunne, foretage sig mod Fienden. Saasnart de fornødne Artillerister og Sappeurer ankomme for Danzig skal der ufortøvet begyndes paa Beleringen.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
- Brigen the Dominica paa 15 Kanoner og 83 Mand er efter en Kamp, som varede over en Time, bleven taget af den americanske Kaper Decatur, og Prisen opbragt til Newyork. - En Skrivelse fra Ferrol melder, at biskoppen af Qvinde, som opholdt sig i denne Stad, har faaet Ordre af Regieringen at forlade Kongeriget.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
- Lord Charles Sommerset afgaaer til det gode Haabs Forbierg forat afløse Sir James Cradok i Bestyrelsen og Commanden over denne Colonie. Denne Post er maaskee en af de vigtigste af de militaire Poster hvis Besættelse afhænger af Kronen.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Ministeren for de udenlandske Anliggender skrev derpaa to Noter, til Hr. v. Metternich, hvori han tilkiendegav Frankrigs Mening med Hensyn til Spørgsmaalene angaaende Alliancen, Meelingen og Fredsunderhandlingerne. Grev v. Metternich svarede og bragte sine Svar til Dresden. De gave Anledning til adskillige Noter, som bled vexlede under hans Ophold i Dressen. Angaaende Spørgsmaalet om Alliancen formeente han, at man ingen Fordom maatte være imod Alliancens Tilværelse, men at man skulde udsætte betingelserne; som om den kunde være til uden at frembringe sin Virkning. Det var under den franske Regierings Værdighed at nedlade sig til slig Spidsfindighed. Den erklærede, at den ansaae det wienske Karinets Ønske om at sætte Tractatsdoementet tilside for det samme som en Fratrædelse fra Alliansen. Det franske Kabinet forlangte med Hensyn til Spørgsmaalet og Underhandlingen, at den skulde udstrække sig til en almindelig Fred, at den skulde foretages ved en Kongres og i den ved almindelige Vedtægter helligede Form, samt at Fiendtlighedernes Begyndelse paa ny ikke skulde standse dens Forbandlinger. Angaaende Spørgsmaalet om Meglingen for slog det til Grundvold for den Overeenskomst som skulde sluttes, at Østerrig ikke maatte fremstille sig som Voldgiftsmand.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Hvad Underhandlingen om en almindelig Fred, som Keiseren bestandig tragtede efter, angik, da ønskede Grev Metterich ikke umiddelbart at indlade sig i samme, men man blev enig i at den Megle de skulde paatage sig derom at giøre alle Magterne et Forslag. Man forfattede en Plan, som Stev Metternich tog til sig, og forbandt sig til at indhente og bekiendtgiøre Ruslands og Preursens Tanker derom.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Angaaende Underhandlingernes Fortsættelse under Fiendtlighedernes Fornyelse, foretrak den østerrigske Befuldmægtigede en Forlængelse af Vaabenstilstanden, som Østerrig vilde forbeholde sig at skaffe antaget, og som den franske Regiering aldeles ikke modsatte sig. Angaaende Underhandlingens Form og den meglende Parts Hensiater gav Grev Metternich alle de Forklaringer og Oplysninger man forlangte. Jfølge deraf gav Keiseren sit Samtykke til at Conventionen blev som man havde foreslaaet, samt til Antagelsen af Melingen, til de Befuldmægtigedes Samling i Prag førend den 5te Juli, og til Vaabenstilstandens Forlængelse.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Det wienske Kabinet udsatte Tid efter anden og under forskellige Paaskud Congressens Aabning til 8de og 12te Julii. Det begyndte ikke paa at foretage sig noget forat faae Rusland og Preussen til at tiltræde de Forpligtelser man havde indgaaet angaaende Forlængelsen, af Vaabenstilstanden. Man maatte henvende sig til den Commission hvem Udførelsen var paalaat, og taale den ene Ud hagelighed efter den anden. Endelig blev Vaabenstilstandens Forlængelse underskrevet den 26de i Neumarkt. Den 22de Juli vare de Befuldmægtigede samlede i Proc.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Ruslands Valg var faldet paa en Mand, der var uvenskabelig sindet imod Frankrig, efter alle de Statslove man kiender i hele Europa uduelig til en saa hæderlig Sendelse, og hvad Statssager angaae ikkuns havde gjort sig navnkundig som Engellands Agent, og som siden Aaret 1805 havde været dette Lands Hovedredskab til at formaae Østerrig til Krigen. Keiseren kunde fornærmes over et saadant Valg, og forkaste et Menneske som Rigets Løve forkastede. Men hans Længsel efter Freden lod ham tilsidesætte slige Betragtninger. Til sin Sags Forhandling ved Congressen havde han udnævnt Mænd, som i høieste Grad fortiente hans Tillid, og som ved deres Rang baade hos han og i Staden, saavelsom ved deres persanlige Fortienester nøde den største offentlige Agtelse. Grev Narbonge havde allerede erholdt en Fuldmagt, som bemyndigede de Befuldmægtigede til at underhandle særskilt eller med alle paa een Gang. Han foreslog derfor at begynde i Underhandlingerne. Da Hertugen af Vicenza ankom til Prag syntes i ingen hindring at være iveien for at Kongressen umiddelbart blev aabnet, og man havde al Aarsag til at troe, at Underhandlingerre vilde gaae frem med raske Skridt; men det østerrigske Kabinets System, i der altid havde Jndvendinger og hindringer at frembringe, lagde sig i atter her for Dagen. Den 29de Juli anholdt de franske Befuldmægtigede ivrigen om hos i den meglende Minister, at Congressen maatte umiddelbart blive i aabnet ved en foreløbig Sammenkomst, i hvilken man i sædvanlig Form skulde verificere og giensidig meddele hverandre sin Fuldmagt. Man 5 havde ingen fornuftig Grund til at vente nogen Jndvending imod en 2 Ting af saa simpel Natur, og som var grundet paa alle Tiders Sædvane. Jkke destomindre afslog det meglende Hofs Befuldmægtigede s. dette Forlangende. Opfordret til at forklare sig over de Bevæggrunde, der kunde formaae ham til et saa uventet Afslag, svarede han kun med at foreslaae en Art af Underhandling, der forbød al directe Meddelelse mellem de respective Befuldmægtigede, ikke tillod nogen Sammenkomst, altsaa heller ingen Raadslagning, og indskrænkede Underhandlingerne til skrivtlig at sende forslagene til den østerrigske s. Minister, som paa denne Maade opkastede sig til Voldgivtsmand. Hr. Metternich forglemte de Netter, som han havde afgivet i Dres den, og de Erklæringer man havde gjort ham, og som han havde bifaldet, at den franske Regiering antog en Megling men ikke en selvraadig Dom, og at den ikke agtede at underhandle uden i den brugelige Form og ved Befuldmægtigede, som skulde træde sam tien med de andre krigførende Magters forgt indlade sig i Forklatinger De franske Befuldmægtigede erklærede, at de ikke kunde underhandle paa anden Maade end ved Sammenkomster, hvorover der skulde føres en Protocol, som med de uaftvistelige Fordele, mundtlige Forhandlinger have, kunde forene dem man troede at finde i skrevne.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Uagtet denne foregaaende Erklæring vedblev den østerrigske Minister dog sin Fordring, og i den Formodning at hans Forslag vilde blive antaget gjorde han det til Gienstand for en Note, som han sendte til de forskellige Befuldmægtigede. J denne Note beraabte han sig paa Exemplet i Teschen. Jmidlertid vidste Enhver at dette Exempel ikke var anvendeligt paa nærværende Tilfælde. Thi i Teschen havde man havt Sammenkomster, og man var ikke meere der end ved nogen anden Kongres kommen frem med den Fordring, at der skulde underhandles uden at man maatte see og tale med hverandre. Rigtig nok vare Grundbetingelserne først opsatte skrivtlig; hvilket man var nødt til, da nogle at Meglerne vare i Wien, andre i Berlin. Men selv dette godtgiør Umueligheden af at handle paa samme Maade i Prag. Man havde ikke alene ingen Grundbetingelser antaget, men ikke engang havt nogen foreløbig Erklæring angaaende Underhandlingens Hovedformaal.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Uagtet saa føinefaldende Betragtninger ilede dog Ruslands og Preussens Befuldmægtigede, efter Aftale med den meglende Parts Befuldmægtigede, at antage hans Forslag. Uagtet alle de franske Befuldmægtigedes, Bestræbelser i de tre offentlige Sammenkomster, som de Tid efter anden havde med Meglerens Befuldmægtigede, nemlig den 30te Juli, den 1ste og 5te August, kunde de dog ikke overvinde hans Haardnakkenhed. Han forglemte under denne Omstændighed hvad han i det mindste skyldte Skinnet, lod ingen af de Bevæggrunde, som de anførte, faae Jndpas hos Modmagternes Befuldmægtigede, og lagde ved Udførelsen af en hemmelig Ordre sin hele Partiskhed for Dagen. Da de franske Befuldmægtigede havde opfyldt den dem paalagte Pligt, alvorlig og overeensstemmende med deres Regierings Værdighed at fordre hvad Fornuft, Vedtægter og de af Meglerens Befuldmægtigede selv i Dreben indgaaede Forpligtelser gave dem Ret til at fordre, havde de Fuldmagt til at foreslaae en Maade, som kunde tilfredsstille alle Fordringer. De erklærede ifølge deraf, ved en til Megieren stillet Note, at de indvilgede i, at Underhandlingen ved Siden af personlige Sammenkomster blev drevet skrivtlig. Dette Middel forenede Alt, og var desuden overeensstemmende med den Maade man havde brugt ved de allervigtigste Kongresser i Nimmegen, Ryswick, Achen a. a., hvor ethvert Spørgsmaal var bleven afhandlet skrivtlig eller mundtlig, eftersom Sagens Natur fordrede det. De fiendtlige Befuldmægtigede forkastede dette Forslag, uden at giøre sig den Uleilighed at gjendrive de indlysende Grunde, hvorpaa det var bygget. Adskillige Noter bleve imidlertid uden Nytte vexlede mellem de forskjellige Parter.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Den 10de August erklærede Ruslands og Preussens Befuldmægtigede paa een Gang Congressen for ophævet. J samme Øieblik erklærede den meglende Magts Befuldmægtige Krig. Declarationen blev oversendt til den franske Ambassadeur Natten imellem den 10de og 11te, i samme Time da de russiske og preussiske Armeer trængte ind paa Bøhmens Grund, af de Veie, hvor man for en Maaned siden havde gjort alle muelige Anstalter til at modtage dem.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Frankrigs Ønsker og Fred var Svaret paa denne Jndbydelse til Kampen. (Fortsættes.)
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Den 17de October. Catalonienarmeen. Udtog af en Skrivelse fra General Grev Decaen, Chef for Catalonienarmeen, til Hs. Excellence Krigsministeren. Girona, den 7de October 1813. Min Herre, Jeg havde befalet Divisionsgeneral Lamarqve at lade Brigaden, Petit, bestaaende af det 67de og 115de Regiment og en Eskadron af det 29de, bryde op til Olot, forat agte paa Spaniernes Bevægelser, om hvem det hedte, at de havde Hensigter mod Cerdagne eller Frankrigs Grændser. General Petit maneurerede efter sine erholdte Jnstructioner. Den 28de September var han i Campredon; den 29de vendte han tilbagetil Olot, den 1ste og 2den October rykkede han til Foden af Gran og henimod St. Privat, og benyttede sine Troppers Nærværelse til at inddrive Contributioner og Reqvisitioner for sin Brigades Underholdning. Foruroligede ved disse Bevægelser nærmede Spanierne sig den 2den til Olot, og toge, 3 til 4000 Mand i Tallet, om Natten deres Stilling paa Høiene ved St. Privat. General Petit recognoscerede dem den 3die, og besluttede at angribe dem den 4de og fordrive dem fra Egnen, hvilket blev udført med Eftertryk og Klogskab. Ved Daggry brød General Petit op fra Olot, og ankom henimod Kl. 7 i Nærheden af Fienderne. Han fandt dem stærkere end forrige Dag. Regimenterne Burges, Tarragona, Ausonia a. holdt i to Jnfanterielinier Biergene paa høire og venstre Side af St. Privat besatte. En Eskadron Husarer af St. Narcisse stod, dækket af Jnfanterie, i Slagorden i Sletten. Den franske Brigade gjorde Holdt forat formere sig og udhvile sig lidet. Fienderne holdt denne hvile for en Følge af Forsagthed, kom med stort Skrig ned fra Biergene, og angreb med Eftertryk nogle Voltigeurcompagnier som udgjorde Avantgarden. General Petit lod slaae Generalmarsch. Hans fire Batailloner marscherede strax til de den foreskrevne Retninger, og Fienderne, forhavsede over dette Angreb, trak sig tilbage fra den ene Stilling til den anden. Alle Posttioner bleve tagne og bedækkede med Fiendernes Liig. Terrainets Vanskelighed, som opholdt vor Marsch, tillod Spanierne flere Gange at forrne sig. Fra Kl. 8 til Middag var Jlden meget levende, og varede til Kl. 4 om Eftermiddagen. Endelig maatte Al vige for vore Troppers utrættelige Mod. De forfulgte Fienderne adskillige Mile bort fra Valpladsen, og bragte dem i fuldkommen Uorden. Man fratog dem kun faa Fanger; men Geværilden nedlagde mange af dem, og en stor Mængde kastede sig paa Flugten ned i Afgrundene. Denne Affaire har kostet os 2 Officerer og 7 Underofficerer eller Soldater i Dræbte; 7 Officerer og 61 Soldater i Saarede. General Petits gode Forhold fortiener Berømmelse. Grev Decaen.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Den 18de October. Den 9de havde vi Efterretninger fra Hovedqvarteret i Dresden, ifølge hvilke Keiseren nød det bedste Helbred.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Hamburg, den 26de October. - J det sidste Nummer af den engelske Journal the Star læser man følgende Artikel.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Bemærkninger over den svenske Kronprinds Car Johans Politik. Den glimrende Rolle, som denne Mand nu spiller paa Tydsklands blodige Jordbund, har fyldt Europa med Forhavselse og sat Aarhundredets dueligste Statsmænd i Forlegenhed. Men har har han godt valgt denne Rolle? Hvad vil den endelige Følge blive, Vil han stadfæste eller tilintetgiøre sin Lykke? – Da man første Gang sagde os at han havde viist fiendtligt Sindelag mod sit første Fædreland, gave vi Ministertet Vink om, at det maatte være paa sin Post og befrygte en fransk Troløshed. Aarsagen til denne næsten naturlige Tvivlesyge hidledtes saavel af Kronprindsens naturlige Karakteer, som af Forundring over at see ham i Krig mod det Land han skyldte sin i Høihed. Publicum ansaae Carl Johans Jnteresse som undskillelig ee forenet med Frankrigs. Man saae ingen Grund hvorfor han ikke skulde bestige den svenske Trone, om det franske Riges Magt endog e begyndte at aftage, og deraf kom den Haardnakkenhed hvormed de J indsigtsfuldeste og kyndigste Mænd i Carl Johans Mødsættelse mod Fastlandsystemmet ikke saae andet end en med den franske Regiering aftalt Forstillelse, forbunden med den Hensigt at fylde de svenske Havne med engelske Vare, for siden at confiskere dem og saaledes for il øge Rigets Jndkomster. Det var neppe at Nogle vilde troe, at han ) alvorlig agerede mod Napoleon, da han havde sat sig i Krigstand mod denne Monark. Hiin ubetvingelige Mistanke, der klædede ved ham som en Skygge, varede lige indtil Carl Johan aabnede Felttoget; og i nogle Dage gik i London det Rygte, at han, som første Vaabenbaad, var affalden fra de Allieredes Sag, og havde overleveret Berlin til de Franske. Lægger dette ikke tydelig for Dagen, at denne Krige, et gik frem mod sin Lykkes naturlige Løb, og valgte upolitiske og lidet a klygtige Forholdsregler,
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Bremen, den 23de October. Den 21de, Kl. 4 om Eftermiddagen, ankom en Colonne fransk Tropper, under Anførsel af General Lauberdiere, til denne Stad, Russerne nødtes med stort Tab til at trække sig tilbage over Achim og Verden. J Staden herskede god Orden.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Mayland, den 10de October. Tre Dage efter hinanden har vor Armee tilbudet Fienden Slag Den har posteret sig langs med Jsonzo. To fiendtlige Colonner vare rykkede frem over Biergene til Canale og Tolmino. Neppe viste Fortogten af en Bataillon sig for førstnævnte Stad førend Fienden ilsomtrak sig tilbage. Vi vente samme Efterretning fra Tolmino. Den 5te, om Aftenen, havde Fienderne forsøgt at bemægtige sig en Bro over Wippach, som var besat af en Post fra Divisionen Palombinimen de bleve levende trængte tilbage. Den 3die October stødte henved 2000 Fiender, som vare paa Recognoscering, i Egnen af Punechen paa en Bataillon af det første franske Linieregiment. Denne Bataillon gjorde kraftig Mødstand indtil den erholdt Forstærkning under General Mozzuchelle. Nu blev Fienden heftig angrebet, og nødt til at trække sig tilbage med et Tab af 100 Døde paa Valpladsen. Desuden gjorde vi 25 Fanger, hvoriblandt to Officerer.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Blandede Efterretninger. J Brests Havn er Orlogsskibet Orion paa 74 Kanoner løbet af Stabelen, og Alt er færdigt til dets Udrustning.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Den 12te løb Linieskibet le Zeelandais paa 80 Kanoner, som var bygget paa et af de nye Verfter i Cherbourg, af Stabelen. Det er det første Linieskib man har bygget i Cherbourg. Spanske Aviser bekræfte den ubehagelige Efterretning, som man før har modsagt, at den gule Feber har ytret sig i Gibraltar og Ca dir. Fra 8de til 13de September har den i Gibraltar bortrevet 28 Mennesker. Man har taget alle muelige Forholdsregler for at standse den.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Kiøbenhavn, den 1ste November. Fra det forenede danske franske Corps, dateret Rase borg, den 27de October 1813. Dagligen ankomme Deserteurer fra Fienden, og det i saadant Antal, at den fiendtlige Overgeneral har seet sig tvunget til at lade Hestene tage fra de saa meget udskregne sorte Husarer, sætte de af dem, der endnu vilde blive ved at tiene, til Infanteriet, og sende Resten til Rusland. Deserteurerne melde, at det andet Regiment den fiendtlige Overgeneral maattet forlægge Hanseaterne meget tilbage. Ifølge Efterretninger fra Auxiliaircorpset har General Loisons Forpøster den 22de October havt en Fægtning med en Patrouille, bestaaende af en halv Bataillon svensk Jnfanterie og 200 Cavallerister. De Svenske mistede 5 Døde og havde endeel Saarede. Til samme Tid forefaldt en Fægtning ved Lüneburg, hvor de Franske jagede den russiske tydske Legions Tropper tilbage, dræbte endeel og tog endeel til Fange.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Løverdagen den 6te November begive Deres Majestæter Kongen og Dronningen sig til Allerhøistsammes Vinterresidents i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Næstkommende Onsdag den 3die November Kl. 12 holdes i Regentskirken Universitetets Høitidelighed i Anledning af Luthers Reformation. Doctor og Professor J. Møller viser i en latinsk Tale, hvor billig og ogsaa i vore Tider veldædig den Vedtægt er, aarligen at erindre Reformatorernes Minde. Det i denne Anledning af Prof. J. Møller forfattede Jndbydelsesprogram handler om nogle af de Fordeel som Christendommen har havt af Jslammismen. Derpaa bestiger det philosophiske Facultets Decanus Etatsraad og Ridder A. Kall Cathedret, og meddeler en kort Efterretning og Exammen Artiums Udfald. i afvigte October Maaned. - Fredagen den 5te Novbr. Kl. 10 holdes paa Ehlertsens Collegie Auditorium en Disputation til Doctor gradens Erholdelse i det Philosophiske Facultet. Sognepræsten i Sengeløse Niels Schack forsvarer offentligen sin af det philosophiske Facultermed Berømmelse antagne Jnaugural-Dissertation, hvis Titeler: de civili at religiosa Pontificis Marimi Romanorum, Regum at rei publice libere tempore, potestate. Defendens er G. G. Salicath, Candidat i Theologien; og de af Directionen for Universiteterne og de lærde Skoler udnævnte ordentlige Opponentere ere Professor Justitsraad Schow og Professor B. Thorlacius.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
giør Rentekammeret herved bekiendt: at Auctionen over indbemeldte Kornvarer er berammet at afholdes i Rentekammer=Collegii Forsamsamlingssal Onsdagen den 3die November næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 1/2, for det første, over 6000 Tdr. Byg, og Onsdagen den paafølgende 17de November, samme Klokkeslet, over de øvrige i Bekiendtgiørelsen nævnte Qvantitæter Kornvarer.
Berlingske Tidende, 1813-11-01
Theatret. Løverdagen, den 6te November Kl. 6, bliver paa det Kongelige Theater til Fordeel for Ridder, Hr. Balletmester Galeotti opført i Biergbønderne Børn eller Speilet, Ballet i 2 Acter, dernæst : Skillerummet, Skuespil i 1 Act, oversat af det Franske, ved Hr. Professor L. Kruse. Til Slutning: Romen og Guiltetta, tragisk Ballet, i 5 Acter med Chorsange af Hr. N. T. Bruun. Begge Balletter comp. af Ridder, Hr. Balletmester Galeotti, Musikken til disse Balletter comp. af Ridder, Hr. Concertmester Schall. NB. J Ballet, ten Romen og Guilietta udføres Musikkens Partie af Hr. Galeotte selv; og i Balletten: Biergbøndernes eller Speile ere Børnenes Partier nye besatte. De som ville beære Hr. Balletmesteren med deres Nærværelse ved denne Forestilling, ville behagelig henvende dem til ham selv, boende paa Amagertorv Nr. 40, hvor daglig erholdes Billetter fra Kl. 10 om Formiddagen til 6 om Aftenen. Jndgangen aabnes Kl. 5.