Aalborg Stiftstidende, 1837-06-24
Under Indsendt, læses i Dagen Følgende. Det erikke sjeldent, at Embedsmænd, hvis Retskaffenhed er almeentlibekjendt, i offentlige Blade, dadles uden gyldig Grund, paaen fast nedværdigende og skumlende Maade, eller at man saaledes fremsætter og udtyder Handlinger, hvori de kun havel fulgt Pligt og Samvittighed, at de faae Udseende af, at le være slette og uretfærdige. Et træffende Exempel paa ensaadan Fremstillingsmaade af Facta og Stræben efter at kaste Skygge paa en agtværdig Mand, ved at fortie Sandheden og fordreie Kjendsgierninger, havde man nylig i den Maade, hvorpaa Hr. Palaiforvalter Bonsach var omtalt i Anledning af en Kones for tidlige Nedkomst paa Frederiksberg og et senere er givet ved at Hr. Stadshauptmand Conradt, i Kbhvnspst. Nr. 131, er omtalt som en Mand, der har yttret sin Myndighed ved en høist inhuman Fremgangsmaade imod Hr. Heiliger, der er ansat i det borgerlige Artilleri. Jndsenderen, der troer at kjende Hr. Stadshauptmand Conradt, som en meget veltænkende, humann, og frisindig Mand, og tillige nøie er underrettet om den il Kbhvnspst." paaankede Sags sande Sammenhæng, troer, og for Retfærdighedens og Humanitetens Skyld, at burde oplyse dette Blads i denne Henseende Usandhed indeholdende i Nyhedspost ved nogle bemærkninger. - J Forbigaaendeels maa bemærkes, at Kbhvnspst." begynder sin Artikel med at berøre Hr. Stadshauptmand Conradts tidligere borger tillige Stilling paa en Maade, der, i Forbindelse med den hele Artikel, af enhver fordomsfri Læser maa ansees som spydig. Det klæder den, der, som Kbhvnspst." stedse raa over paa sin Liberalitet, meget ilde at støde sig over en Borelgers hæderlige Kald, ved hvilket han, paa en hæderlig Maa 3de, har erhvervet sig sit Udkomme og vundet enhver Ret skaffens Agtelse ved Driftighed og Redelighed. Hr. Stadshauptmand Conradt har hørt til Statens producerende Medlemmer, der skylde sig selv deres gode Kaar, og da Kjøbenhavnsposten, især synes at ville være en Ven af den producerende Borger, klæder dens Stikleri den dobbelt ilde. Meest uværdigt for den bliver det imidlertid derved, at den har søgt at give Hr. Heiliger et Slags Anseelse, ved at fortælle, at han er Søn af gen Capitain; thi derved tillægger den, høist uliberalt, Værdigheden ved Fødselen et større Værd, end den Værdighed, der er erhvervet ved egen Virksomhed og redelige Stræbsomhed. Under enhver Omstændighed maa man vistnok sande, at den Mand, der i sin borgerlige Stilling har gavnet Andre, idet han selv søgte sit Udkomme af en Vei, der stedse var Ærens, fortjener større Ærbødighed og Agtelse end f. Ex. en Redacteur, som likke undseer sig for at lade aftrykke Usandheder om en retskaffen Mand, eller som er Cand. Juris og dog dømmer eller fremfører Noget, som uimodsigeligt, inden han følger den i al Rettergang første Regel: andiatur & altera Par. - Sagens sande Sammenhæng er følgende: Hr. Heiliger, ansat ved det borgerlige Artilleri den 7de Marts 1834, har samme Aar og fremdeles 183536 været fritaget for Vaabenøvelserne, fordi han angav, at skulle underkaste sig Exammen for ustuderede Jurister. Han blev den 22de April d. A. af hans Compagnichef, Hr. Capitain Petersen, givet Tilsigelse om at møde, for at modtage Armatur og derefter møde i Exerceerskolen. Det behagede ikke Hr. Heiliger at møde, hverken den 22de, 23de eller 24de April, men han sendte, efter tredie Tilsigelse, en Karl, til Hr. Capitain Petersen med det mundtlige Ærinde, at han (Karlen) skulde modtage Armaturen. Da Compagnischefen skal have skriftlig Tilstaaelse for Modtagelsen af Ar maturen, blev Karlen betydet, at Hr. Heiliger maatte møde selv, for at udstede Qvittering; ikke destomindre behagede det ikke Hr. Heiliger, endskjøndt han igjen blev tilsagt at møde den 26de og 29de April. Den 3die Mai indgav Capitain Petersen desangaaende Rapport og udbad sig Hr. Heiligers Afstraffelse. Der blev derfor dicteret ham en Arrest af 24 Timer i Tøihuusvagten, hvor Con stabler og Underofficerer, i Medhold af 5 82 af Reglementet af 1ste Juni 1808, hidtil have været hensatte. Arrestationen blev bekjendtgjort igjennem Parolen af 8de Mai og effectueret den 9de Mai, Kl. 7 om Morgenen. - Vel lod Hr. Oberst v. Lützow, efter at Arrestationen var skeet, Hr. Stadshauptmand Conradt, ved Adjutanten, underrette som, at Hr. Heiliger var arresteret i samme Arrest, som er bestemt for de kongelige Artillerister, men da dette ikke var Andet, end hvad der sædvanligt er Tilfældet, kunde Stadshauptmanden ikke have Noget derimod at erindre. - Om Formiddagen Kl. 10 samme Dag (altsaa den 9de) modtog Stadshauptmanden fra Corpscommandeuren Hr. Oberstlieutenant Seidelin, en Ansøgning fra Hr. Heiliger om, at fritages for Vaabenøvelserne, da han var oppe til Exammen for ustuderede Jurister, og da dette Andragende var ledsaget af en Attest fra Hr. Professor Larsen, Decanus ved det juridiske Facultet, blev Hr. Heiliger strax permitteret og hans Arrest hævet. - Hvad bliver nu, Kbhvnspst. Harangue, som var beregnet paa at vække og sikkert ogsaa har vakt Alles Uvillie imod Hr. Stadshauptmand Conradt. Enhver retskaffen Mand vil give den det Navn, den fortjener. Det er ifølge det Anførte aabenbart, at Kbhvnspst." farer med Usandhed, naar den fortæller: 1) at Hr. Heiliger var arresteret, uagtet han havde godtgjort, at han i disse Dage var oppe til Exammen for ustuderede Jurister, 2) at Hr. Stadshauptmand Conradt, var vidende om, at han sad i Arrest med en Person, som var dømt til Vand og Brød, og 3) at Hr. Stadshauptmand Conradt ikke vilde forandre sin Bestemmelse, førende det juridiske Facultet lagde sig derimellem. - Jndsenderen tillader sig endnu at tilføie: Den sande Liberalitet æsker lige Ret for enhver Statsborger, naar det angaaer en Forpligtelse, som paahviler Alle, og alle Medlemmerne af Borgerbevæbningen vilde derfor have Ret til at beklage sig, om der med Hr. Heiliger gjordes en Undtagelse fra Regelen. Han er baade af den forrige og af den nuværende Stadshauptmand behandlet med største Humanitet. Under fin hele Ansættelse i det borgerlige Artilleri, fra 7de Marts 1834 indtil 9de Mai 1837, altsaa i hele 3 Aar har han skullet underkaste sig Exammen for ustuderede Jurister. Endskjøndt denne Exammen vel kan absolveres i eet Aar, har Hr. Heiliger, for at underkaste sig den, været fritaget for den Tjeneste, den skatteydende og næringsdrivende Borger maa gjøre, i to Aar, og er ogsaa strax bleven frigjort derfor i det tredie, da han havde beviist, at han endnu ikke havde taget den, hvorvel en saa lang Fritagelse rimeligen maatte blive ham negtet, hvis man vilde tage Hensyn til Cancelliskrivelsen af 2den October 1830, som angaaende dem, som studere ved det chirurgiske Academi, uden at være Studenter, siger, at de bør ansættes ved Borgercorpserne, og at Fremmede, som studere der, uden Hensigtil her at erhverve Praxis eller Embede, tilstaaes Fritagelse for eet Aar. Om Hr. Heiliger endnu kan bevise, at han har været nærved at tage denne Exammen, om han, siden det har varet saa længe, tænker at blive Dyrehavstiden over med, eller om han tilsidst har faaet Ende paa den, saa athan nu kan underkaste sig det, som enhver vaabendygte Borger og Jndvaaner af borgerlig Stand maa underkaste sig, naar han har fyldt sit 18de Aar og ikke er dømt til nogen 2 i den offentlige Mening vanærende Straf, det veed Jndsen. deren ikke, men saameget er klart, at Hr. Heiliger ikke ri kan klage over anden haard Behandling, end den, han selv H. har paadraget sig ved ikke at følge de Anordninger, som alle andre Borgere følge, og som enhver Mand, der er liberal (ikke troer Love givne for Alle undtagen ham selv, føl¬B. ger uden Modstand. - Kbhvnspst. har nylig givet et anf. det Blad det venskabelige Raad, ikke, ved kaade eller grove Angreb de paa Personer, at gjøre sig til et Smudsblad. Noget af en en, det Smudsigste, et Blad kan gjøre er sikkert at nedlade sig Hr. til, ved en urigtig Fremstilling af Kjendsgierninger, at ville sar kaste Skygge paa hæderlige Mænd, og det synes derfor høist en, nødvendigt, alvorligen at paalægge, Kbhvnspst." naar den re, giver saadanne Formaninger, Fei først for Din egen Dørk. Kæmpekaalens Historie.