JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1788-06-15
Landstinget den 18 Junii. Jndstevnte Sager. No. 1. Kiøbmand Jacob Skandeerup i Horsens, indstevner til Hiemviisning eller og til Svækkelse, aldeles Underkiendelse a., en Dom afsagt sidste 26 Febr. ved Horsens Byetings=Ret, i en Sag, som tilforn ved samme Ret af Niels Mikkelsen Feldt paa Snabegaard var anlagt mod Skanderup, som siden efter foregaaende Underrets=Dom, i sidste Maji Maaned, formedelst befundne Mangler ved Landstings=Dom blev hiemviist, anlangende at Skandeerup skulde have udførmet Feldt, og skieldt ham for en Løgner. 2. Hr. Ritmester Fischer til Qvistrup, indstevner til Underkiendelse, en paa Hierm, Ginding Herreders Ting, af Herredsfogden Hr. Justitsraad Jacobi dette Aars 11 Jan. afsagde Dom i en Sag, som Hr. Peder Giested til Tviis Closter har anlagt mod Appellanten for 865 Rdlr. 1 Mk. 10 sk., som Hr. Giested efter en af ham selv forfattet ubeviist og modsagt Regning, fordrer hos Hr. Ritmesteren, i Erstatning for et Stykke Eng, som Hr. Giested foregiver at være solgt sin Formand ved Tviis=Closter, afg. Sr. Friderich Westrup af Hr. Ritmesteren. Fra Horsens.
Viborger Samler, 1788-06-15
Den 6 Junii havde Hospitals=Præsten Hr. Horn en Datter til Daaben, blev kaldet Christiane Sophia, Faderne vare Frue Weyde og Jomfrue Hansen, Justitsraad Ledern, Tolder Holberg og Hr. Eichstedt.
Viborger Samler, 1788-06-15
Tillæg.)
Viborger Samler, 1788-06-23
Slutning af No. 25. et var den 29de September 1746 at Prindsen afseilede fra Skotland. Han bar en kort Kiole af sort Bay, Schotlændernes sædvanlige Dragt, ombunden med et Belte. J mange Uger havde han ikke iført sig reent Linned. Hans Øjne vare indstunkne, hans Ansigt bleegt, og Hunger og Besværligheder havde gjort ham ganske svag. Han seilede nu til Frankrige, og ankom, omendskiønt 2 engelske Krigsskibe satte efter ham, til Roseau ved Morlaix BetaBretagne. Men her fandt han en heel engelsk Flode. Man vovede at seile midt igjennem Skibene, som ikke formodede noget saa Stort i den lille Fregat. Endelig landede Prindsen efter mange Farligheder til Søes i den liden Hann S. Paul de Leon. Dette var Enden af dette forovne foretagende, som mere var bleven en eventyrlig Ridders Begivenhed, end en Prindses, som vilde igien erobre sit Rige. J Frankrig skiulede Prindsen sig for heele Verdens Øine. Mismodighed over sin Skjebne og det, at Frankrig aldeles ikke havde understøttet ham, afholdt ham fra Hoffet. Jmidlertid førte Ludvig den Kv. med megen Lykke Krig imod Nederlandene, og havde næsten erobret dem, og til Lands allevegne slaget sine Fiender. En anden dristig, men forsigtigen og lykkeligen Prinds, den bekiendte Marschall af Sachsen, gjorde Frankerigs Vaaben seierrige allevegne, hvor han var.
Viborger Samler, 1788-06-23
Den bekiendte Marqvise af Pompadour, Ludvig den 15des Elskede, denne store geniefulde Dame, som Avind og Fordomme har vanskabt i Historien, hørte med Medlidenhed og Beundring over hans Dristighed Carl Edvards Skjebne. Hende var det, som bevegede ham til igjen at lade sig see, at komme til Paris, og at leve der, vel uden Pragt, men dog anstændig. Hun bragte det saa vidt, at Ludvig den 15de forsikrede ogsaa ham, saa længe han levede, den aarlige Pension af 200,000 Livres, som var bestemt hans Fader. Hun udvirkede, at ogsaa Spanien ligeledes forsikrede ham en aarlig Penge af 12000 Dubloner. ImeJmedens han opholdt sig i Paris, opvognede igjen i Prindsen hiint dristige Mod, som gik endog til Udsvævelser og forledede ham til uoverlagde Handlinger ved den Overbeviisning, at den Storbrittaniske Krone tilhørte ham. Derudover viiste han og sin største Utilfredshed, da han hørte, at Kongen af Frankrige vilde slutte Fred, førend han havde forskaffet ham Engellands Krone. Han lod, ligesom Paven, paa det høitideligste protestere imod alle Fredslutninger, hvorover man negocerte i Aachen. Desuagtet blev dog 1748 den Aachenske Fred undertegnet af alle de krigende Magter.
Viborger Samler, 1788-06-23
J denne Freds=Tractat var endog en Artikel i hvilken Kongen af Frankerige maatte love ikke at taale Prætendentens Søn, Prinds Edvard, i sine Stater, og ikke at give ham nogen Underholdning. Dette ophidsede Prindsen ind til Afsindighed. Han talede derom med Marqvisen af Pompadour, som ogsaa var saa godhiertig at sige Kongen noget deraf. Ludvig svarede: Hvad forlanger de, Madame, Skal jeg for Prinds Edvard Skyld fortsætte Krigen med heele Europa.
Viborger Samler, 1788-06-23
Nu vilde Prindsen absolut ikke forlade Paris. Hans Haardnakkenhed gik indtil det latterlige. Kongen af Frankerig sendte Hoffolk, Generaler og Ministre til ham, som alle sagde ham, hvor ondt det gjorde Kongen, at han maatte bortvise ham fra sit Hof. Han svarede alle dem, som talede med ham i Kongens Navn, allene ved Trusler. Statsministeren, Greven af Maurepas, tiltalede ham med følgende udsøgte Ord, da han aflagde et høitideligt Besøg. 208 Ma Besøg hos ham: "Kongen er giennemtrængt af Smerte, da han seer sig nødt til at bede Deres Kongelige Høihed at forlade hans Stater. Ludvig den XV. har sendt mig til Dem, ikke som Herre, men som Bundsforvante, som Ven. Han giør endnu mere, han har overdraget mig, at bede Dem, som om en Føielighed, at forlade hans Stater." Prindsens Svar paa dette hans Andragende var af en syndig Korthed. Han tog sine Pistoler af sin Lomme, og forsikkrede Ministeren, at den første, som vilde sætte ham fast, skulde han døde. Erkebiskoppen af Paris blev derpaa sendt til ham; han talede med ham i Guds og i Pavens Navn. Men Religionen gjorde ligesaa lidet Jndtryk paa ham, som Stats Konsten. Man maatte gribe til det Middel, som man dog saa gierne vilde undgaae - Prinds Carl Edvard blev gjort til Fange, paa fri Gade, just da han drog, til Opera. Man giennemsøgde Prindsens Hotel, og fandt, at han havde forvandlet det til et Tøihuus. Han havde Vaaben nok for at gjøre en ordentlig Beleiring Modstand. Han havde besluttet at forsvare sig til det yderste, og derpaa at sætte Jld paa et Fad Krud for at sprænge sig tillige med Huuset, som han beboede, i Luften.
Viborger Samler, 1788-06-23
Trykseil i forrige Nummer. Liin. 1. Slutning, læs Fortsættetelsen.
Viborger Samler, 1788-06-23
Tillæg.)¬
Viborger Samler, 1788-06-30
Hr. S. Sprogfulgts Brev fra Jylland. til sin Ven i Hovedstaden. (Udgivet af N.... v.) Deele af Venskabeligheds Falsenhed tilskriver, jeg dig dette Brev, hvis Æmne skal udvikle dig min nærværende Beskjæftigelse. Held Dig, som kan høre Høilærerne, medens jeg, i Bevisthed om min Trang har maattet forlade Høiskolen, og reise til mit Fædrene=Fyrsted. Gladig er jeg bleven sysselsat i en gavnig Tieneste, hvori det paaligger mig at anstrenge mine Kræfter med Underviisning i Sproglæren. ren. Til Bispil, hvorvidt mine Elever ere komne, meldes: at den ene, som er en fortrinlig Yngling er i sin Grammatica, som denne Lærrebog heder paa Oldsædersk, kommen til Tidcordet; men den anden, som er en forvennet Vellystling, sidder endnu og hi mer over Jntetkiønnet, saasom han er ganske gridsk fri i at lære. Hvad ellers mig selv betreffer, da opstøver jeg undertiden i Aarbøger, undertiden dyrker jeg Gudslæren, som jeg attraaer at gjøre til mit Fag, i hvilken Hensigt jeg og undertiden lader mig høre paa den aandelige Tallestol. Jeg har endog under Arbeid et Stridskrivt om Mangkoneskab, hvoraf en Prentetrykker skal giøre en Udgave, og hvori jeg maler den Aabryne, den Troeqvithed, som følger dette Nidingsværk. Ved frydbragende Leiligheder har jeg tillige følet mig at have Skaldbarm, og med Digter gjort mig selv og andre Gottelse. Jeg lever ellers blant huldrige og trædsfrie Folk, i hvis Lidenskaber Nordiskhed er Grundstof. Jeg maa afbryde, da mine Fingre dirre og Tænderne knittre i vor Himmelegns kolde Luftning, som har afblaadet Skovens skyeranke Træer. Alsader give, at Zephyr snart igien maatte tillaande Duft, og han bevare Dig, hvilket er Ønskers Formaal og Gienstand for Din - - &c. Den 11 Jan. 1788.
Viborger Samler, 1788-06-30
Jndsendt. Et Jordegods under Aarhuus Stift som for ongefær 24 Aar siden kostede 31000 Rdlr. er sidstleden 31 Maji. a 215 Mk. Maji atter solgt for Summa 71050 Rdlr. Beviis paa, hvorvidt Jordegodser ere stegne i saa kort Tiid, og Oplysning for Dem, som skriver ugrundet om Bondestandens Nedtrykkelse. Det fortiener ellers at mærkes, hvorvidt de dyre og trykkende Misnext Aaringer har forvoldt Proprietairer Tab ved deres Bønder; Da Eieren af dette Jordegods, efter at have ejet det en 8 a 10 Aar har havt Restantzer paa Godset for Kongelige Skatter, Landgilde, Føde= og Sædekorn, med Forstrækning til Bygning og Hester af Summa 16000 Rdlr.; Dem Selgeren har eftergivet, og forbunden Kiøberen ikke at kræve: Men hvor er der vel mange saadanne Proprietairer, der formaaer at giøre saadant, naar Landgilden allene er 4 a 500 Rdlr. og Forpagtningen 2000 Rdlr. Give dog, at ikke Mængden af Proprietairer, skulde blive enige om at skilles ved deres Godser og Land og Stat skulde tabe! Giengield.
Viborger Samler, 1788-06-30
Johan Baptist Santeuil, den bekiendte Latinske Digter i forrige Aarhundrede, havde spiret en Aften, og vilde Kl. 11 ind i sit Kloster, Portneren vilde ikke lukke op, fordi han havde befaling, ikke saa sildig at lukke nogen ind. Efter nogen Ordvexling stak Santeuil en halv Louisdor under Porten, og strax blev den aabnet. Neppe var han inden for, førend han stillede sig an, som om han havde glemt. glemt en Bog uden for paa en Steen ved Porten, hvor han havde sadt. Portneren var strax færdig til at hente ham samme; Men ikke saasnart var han uden for, førend Santeuil slog Porten i for ham, og vilde ikke lukke op, førend han igien havde stukket den bekomne halve Louisdor ind under Porten. Siden foer Portneren stedse paa, at der var ingen Lykke ved Porters Penge. Jndfald.
Viborger Samler, 1788-06-30
En Preussisk Soldat deserterede i sidste Krig paa en Tid, da Preusserne ikke vare heldige. Han blev grebet, og den store Frederich spurgte ham om Aarsagen, hvorfor han var gaaet bort. Soldaten svarede frisk Lykken har ikke været med os i denne Tid, jeg maae vel søge den et andet Steds. Kongen, fornøiet over dette raske Svar, sagde ganske mildt: Hør Kammerat! saa prøv endnu en Batallie med mig; dersom den ikke falder lykkelig ud, saa vil vi løbe begge to.
Viborger Samler, 1788-06-30
Gothenborg den 13 Junii. befæstningen Nye=Elfeborg bliver sat i fuldkommen Forsvarsstand, og forsynet med Tropper, Munition og Levnetsmidler. De 3 Fregatter, Bellona, Venus og Diana, hver paa 40 Kanoner, blive her udrustede, for at convoiere det Svenske Handelsflag.
Viborger Samler, 1788-06-30
Stockholm den 13 Junii. Kongen er endnu i denne Hovedstad. Han vil først mynstre de Tropper, her skal indskibes, og derpaa gaae med dem til Finland, hvor Veien for Tilførsel af Fourage og Levnetsmidler er ved Kongel. Omhue bleven saaledes banet, at en betydelig Armee kan blive tilstrækkelig forsynet. Floden er først den 9de dennes udløben fra Carlscrona. Galei-Floden, er nu ogsaa fuldkommen seilfærdig.
Viborger Samler, 1788-06-30
Nederelven den 17 Junii. Breve fra Petersborg forsikre, at alt Haab, om at fornye Handels=Tractaten imellem Rusland og Engeland, er forsvunden.
Viborger Samler, 1788-06-30
Fra i Gaar gaaer her et Rygte, at Preussiske Tropper marschere; men de nyeste Breve fra Berlin melde ikke det ringeste derom. Saa meget er imidlertid vist, at Kongen har hastet meget med sin Tilbagereise til Berlin.
Viborger Samler, 1788-06-30
Fra Frankerige meldes af 8de dennes om et grueligt Oprør i Grenoble, hvori Commandanten, Hertugen af Clermont=Tønnere, hans Liv stod i Fare, og hvori et stort Antal Mennesker ere blevne deels dræbte, deels saarede.
Viborger Samler, 1788-06-30
Lemberg den 8 Junii. Fæstningen Choczim bliver endnu stedse holdt indsluttet, og fra den Pohlske Side have Russerne draget en Cordon med Vore, saa at al Tilførsel er afskaaren. Den 27 Maji gjorde vore Husarer atter et Bytte af 12 store Vogne med Kukuruz, 6 med tørre Kirsebær, 2 med Meel, 64 Stude, 37 smukke Rideheste for fornemme Tyrker i Choczim, 4re Kammeeler, belæssede med Armatur, og 7 Æseler belæssede med guule Janitskar=Støvler. Studene bleve uddeelte iblant Mandskabet, og Kirsebærrene kom til Hospitalerne.
Viborger Samler, 1788-06-30
Copulerede. J Asserg Præstegaard den 23 Maji Hr. Rech, Sognepræst for Christrup og Hornebach Sogner, og afg. Hr. Jrgens Enke, fød Schmidt. Den 24 Junii i Lynge Præstegaard, Hr. Esmann, Sognepræst for Haderup Menighed, og Jomfrue Borgen. Den 25 Ejusd. i Rander, Styrmand Mads Hanfordødtz og afg. Diderich Skippers Enke. Døde. Paa Rosborggaard den 18 Junii Hr. Junker Linde, 66 Aar. J Wive Præstegaard den 20 Junii, Sognepræsten Hr. Ole Sadolins Hustrue Mad. Mette Brøchner. Den 21 Junii Hr. Hr. Muwad, Sognepræst for Haasum og Ramsin Menigheder i Viborg Stift, gl. 58 Aar, var fød 1730 og Præst i 30 Aar.
Viborger Samler, 1788-06-30
Bekiendtgiørelser. Schierrildgaard, beliggende i Aarhuus Stift, Stiernholms Amt, 1/4 Miil fra Horsens, og 3 Mile fra Weile, med underliggende Bøndergods, Konge- og Kirke-Tiender, bliver om Formiddagen Klokken 10 slet, adskilt og samlet, stillet til offentlig Auktion i Horsens hos Hr. Forstander, Benzen den 12 Augustii næstkommende, og om fornøielig Bud skeer, den Høistbydende tilslagen, efter de Conditioner, som 14 Dage forinden, paa Schierrildgaard hos Eieren kan blive at besee.
Viborger Samler, 1788-06-30
Efter= og Foraars=Sæden, som nu er lagt til Schierrildgaard, et Rug 37 Tdr. 5 Skppr. Byg 84 Tdr. 5 Skp. og Haure 142 Tdr. 3 Skppr. og Boghvede 1 Td. 6 Skppr.
Viborger Samler, 1788-06-30
Paa Gaard og Gods hæfter ingen extraordinaire Byrder, i det mindst, ikke af betydelig Værdie at tale om Forrige Eiere haver legeret 960 Rdlr. til en Skole og Fattige paa Godset, som bestandig bliver staaende, og Kiøberne gotgjort, hvorfore findes Forsikring. Schierrildgaard den 20 Junii 1788. H. H. Lüttichau. P.M. Efter afdøde Herbergerer Sr. Jens Welling, i Colding, er jeg ved Privilegium beskikket til Herbergerer sammesteds, og beboer velbemeldte Sr. Jens Wellings forhen eiende og iboende samt for Reisende velindrettede Giæstgiver-Gaard, der er beliggende heri Byens søndre Gade No. 204, hvor de Reisende, enhver efter sin Stand endnu som forhen, kan vente sig konvenabel Begegnelse; hvilket jeg ikke har villet lade mangle offentlig Bekiendtgiørelse, da jeg har bragt udi Erfaring, at adskillige Reisende, som derom uvidendes, skal have gjort Efterspørgsel om Giestgiver Gaarden; Men desuagtet imod deres Villie skal være blevne befordret udi Logie paa uberettigede og ei for det almindelige allene anordnet eller tilladte Skienkehuus. Colding den 24 Junii 1788. Peder Limschou.
Viborger Samler, 1788-06-30
privilegered Herbergerer. i Colding. Da det ved Auction den 28 Maji sidst over den H. H. - Randers Hospital tilhørende og for nærværende Tid festeledige Bierrenger Sogns Konge-Korn-Tiendes Bortfæstning mod aarlig Afgift i Penge a Tønde Hartkorn, gjorde høieste Bud, ikke er approberet; saa bliver samme Konge-Korn-Tiende med dito Qvæg-Tiende indbefattet efter de Høie Herrer Directeurers Foranstaling, stillet til nye Auction Onsdagen den 16 Julii førstkommende, udi Hr. Postmester Holms iboende Gaard i Aarhuus om Formiddadagen Kl. 10 slet, hvor de Lysthavende sig behagelig ville indfinde, og blandt andet være betænkte paa, straxen at kunde stille antagelig Caution for deres Bud, om forlanges. Randers Hospital den 27 Junii 1788. P. J. Winding.
Viborger Samler, 1788-06-30
Tillæg.)
Viborger Samler, 1788-07-07
Over Tyrkernes National Carakteer, Sæder og Militair=Forfatning. (Af den Hamborgske Politisches Journal for Maji 1788) Faar man læser i Bibelen, at Kong David erobrede Ammoniternes Konges Residen og Festning, Rabba, og lagde Jndvaanerne under Jern Sauge, Sluffer og Jern Kiler, og opbrændte dem i Teglovne, og gjorde saaledes ved alle Ammoniternes Stæder, saa maa man vist sige dertil, som Brid di son i Figard: det er ikke i oli. Dog alligevel forekom kommer dette og ikke saa fremmed og gruesomt, som naar vi læse i Tidenderne, at en Tyrk afhugger Hovedet paa sin Fange. Vi leve nemlig i andre Tider, og ere blevne meere polerede. Men man betænker ikke derhos, at Tyrkerne, (nemlig den gemeene og største Deel af Nationen) leve endnu ikke i disse Tider, at de i Henseende til Sæder, Krigs og Tænkemaade ere endnu stedse saadanne udyrkede Asiater, som i forrige Tider, og have kun forandret lidet i deres Carakteer og Militairske Skikke formedelst den liden Omgang med de europæiske Christne. J de fleste Reisebeskrivelser og Afskildringer over de tyrkiske Lande og Mennesker, især i de allernyeste franske, finder man overalt Tyrkerne bedømte fra en falsk Syndspunkt, og næsten alt betragtet igjennem et fransk Prisma. Vi ville ikke gjøre nogen Apologie for Tyrkerne, endnu mindre give en statistisk Beskrivelse. Den sidste, en kort Beskrivelse og Skildring, over det tyrkiske Riges nærværende Tilstand og Mærkværdigheder, have vi allerede for 5 Aar siden givet i vor Journal, i det 7de Maanedstykke, Julius 1783. Her ville vi kuns udkaste nogle Carakteeristiske Træk og Anmærkninger, som ved den nærværende Tyrkeket, kunne være nyttige, til nærmere at kiende og rigtig bedømme mange forekommende Tilfælde.
Viborger Samler, 1788-07-07
Fra de Tyrkiske Grændser af 11 Junii. Den tyrkiske Broe ved Kladowa over Donau skal alt være færdig, hvorpaa og allerede 3 forskiellige Corps, tilsammen 60000 Tyrker, hvoriblant over Halvdelen Rytterie, have passeret Donau. Storviziren skal have en Renegat hos sig, som han ganske betroer sig til. Denne skal være en Preusser, ved Navn Gersdorf, som har bivaanet den syvaarige Krig og besidder store politiske og militairske Kundskaber.
Viborger Samler, 1788-07-07
Frankfurt om Mayn den 24 Junii. J Miaka i Japan var i Begyndelsen af dette Aar et skrækkeligt Oprør, hvori 60000 Mennesker og Keiseren selv bleve myrdede, saasom han ved sit Tyrannie havde opvakt Folkets Forbittrelse.
Viborger Samler, 1788-07-07
Leipzia den 25 Junii. Efter et omløbende Rygte, skal Keiseren have i Sinde, at aftræde sin Deel i Schlesien til Preussen, hvilket man slut slutter deraf, at Veien fra Ollmüz over Troppau til Teschen, bliver ikke meere repareret.
Viborger Samler, 1788-07-07
Stockholm d. 20 Junii. Troppernes Jndskibning til Finland vedvarer her endnu, og saasnart den er til Ende, skulle Galeierne, 28 i Tallet, og Transportskibene afsegle med samme. Den fra Carls krona udløbne Flode har indtaget Proviant for 4 Maaneder.
Viborger Samler, 1788-07-07
Viborg. Onsdagen den 25 Junii blev her i Domkirken holdet det sædvanlige Landemode, da S. T. Hr. Biskoppen ved en latinske Tale over 1 Tim. 5, 17, af hvilket dog kun denne Gang det ene Ord 2900 Loreg os blev forklaret, indsatte Hr. Marcus, Rbod, Sornepræst for Langaae, Thorup og Winge Menigheder til Provst over Middelsom Herred, i den afdøde Hr. Clemen Povelsen Møllers Sted, hvis ypperlige Egenskaber og sær udmærkede Fortienester, Hr. Biskoppen, inderlig rørt over en saa fortreffelig Mands tilige Død, i Jndledning til Talen bevægelig skildrede.
Viborger Samler, 1788-07-07
Fredagen den 4 Julii blev her i Domkirken af S. T. Hr. Biskoppen til det præstelige Embede indviet Hr. Ferdinand Thura, allernaadigst kaldet Sognepræst for Dollerup, Finnerup og Ravnstrup Menigheder.
Viborger Samler, 1788-07-07
Domkirkens Capellan Hr. Petersen intimerede over Luc 16 Cap. 2. v. Giør Regnskab for din Huusholdning. J Indgangen blev Textens billede kortelig forklaret, og viist, at ved Huusherren forstaaes Gud, Himmelens og Jordens almindelige Overherre og Dommer, og ved Huusholderen alle Mennesker, Hedninger saavelsom Christne i sin vidtløftigste Forstand, i sin mere indskrænkede Forstand Christne som ere deelagtiggjorte i Ev. Naadegaver, men i sin meest indskrænkede Forstand Ev. Tienere, som paa en langt høiere Maade kan siges at være deelagtiggjorte i samme.
Viborger Samler, 1788-07-07
Propositio¬
Viborger Samler, 1788-07-07
Det Regnskab vi som Lærere have at aflegge Datte Regnskaba Vighed. 2) Den Bevæggrund, deri ligger for Lærere at vise Troeskab. Høns Høiærværdighed betiente sig til Ordinations-Ter af 1 Kong. 22, 14. Micheas sagde: saa sandt, Herren, lever: lever; hvad Herren siger mig, det vil jeg tale. J en kort Jndledning blev af den vigtige Tildragelse, hvoraf Texten er taget, uddraaet disse to Sandheder: 1) at Gud efter sin urandsagelige Viisdom, og for at vise sin Retfærdighed, taaler falske og forforiske Lærere at opstaae endog midt i sin Kirke. 2) At Gud i den meest fordærvede Kirke dog ved sit naadige Forsyn bevarer nogle redelige og retskafne Lærere. - Af Texten blev forestillet: Det uryggelige Forsæt en retskaffen Lærere bør have ved Embedets Tiltrædelse og bevare under dets Førelse - heri 1) Forsættet i sig selv - ikke at tale for han veed Guds Villie - og naar han veed den, da inet tale u 2) At dette Forsæt bør være ryggeligt: Han bør ei afdrages ved mange endog anseelige den den. Exempler - ei ved Løfter, ei ved Trusler - det bør grundes paa Tillid til Guds styrkende Naade, Frygt for hans retfærdige Vrede. 3) At saadant Forsæt bør haven strax ved Embedets Tiltrædelse og bevares under dets Førelse. Den ordinerede Hr. Thura prædikede over 1. Cor. 44 C. 2 v. Men det udkræves af Huusholdere, at de findes troe. J Indgangen blev berørt, at det er Ordets Tienere, som Paulus her forstaaer ved Huusholdere, dernæst hvor vigtigt og elskværdigt et Embede det er, at være og at ansees værdig at være Huusholdere i Guds Sag. Thema. Troe Huusholderes Forhold i Verden. I Hensigt til Menneskene, hvor Klogskab forbunden med Redelighed og Standhaftighed bør vises. 2) J Hensigt til Gud; hvor udfordres Tillid til Gud, og en alvorlig Lyst allene at behage ham, uden at giøre Menneske-Yndest til sin Hovedsag. rige Landstinger Fader.
Viborger Samler, 1788-07-07
Onsdagen den 18 Junii. Paadamte Sager. Kiøbmand Schaarup med Cautionist Hr. Byefoged Bræmer, contra Hans Teilman fra Norge. Den paaankede Giæste Rets Dam, afsagt i denne Sag inden Hassing, Refs Her Herreders Tingstue den 17 Novemb. 1785, bliver i alt ved Magt kiendt og stadfæstet. Hvornæst Laurits Schaarup og Byefoged Bræmer af Lemvig pligtig kiendes, een for begge at betale Contra=Appellanternes Fuldmægtig Raadmand Klein forvoldte Bekostninger 20 Rdlr. inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Straf af Nam og Execution udi nogenledes Erstatning for de ham ved denne Jndstevning efter Loven, ligesom de og paa ligemaade betaler forunødig Trette til Justitskassen 6 Rdlr. 4 Mk. og til Landstings Dom huuset strax 2 Rdlr. 4 Mk. i Følge den Kongelig Placat; hvorimod Contra Appellantens Fuldmægtig betaler det stemplede Papiir og Rettens Gebühr, samt Skriver-Salarium, her ved Ober=Retten i Følge det Kongelige Beneficii Bydende. 2. Kammerherre Rosenkrantz Levetzau til Restrup, cont. Eiler Hansen af Aagaard. Den i Sagen ergangne og her indstevnte Dom, afsagt inden Horns Wenneberg Herreders Ting den 13 Junii 1785, bliver alle Deele ved Maat kiendt og stadfæstet; hvornæst Kammerherre Levrzau til Restrup, pligtig kiendes at betale til Eiler Hansen udi nogenledes Erstatning for de ved denne Jndstevning forvoldte Bekostninger 16 Rdlr. inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Straf af Nahm og Execution efter Loven, og til Justitskassen for unødig Trette desuden erlægge 6 Rdlr. 4 Mk., og endelig betaler han iligemaade til Landstings Domhuuset, strax i alt 2 Rdlr. 4 Mk. i Følge Kongelig Anordnings Bydende og Medfør. 3. Procurator Lund til Kiøe, contra Herredsfoged Scharling og Fuldmægtig Risom. Den af Herredsfoged Scharling paa Aars og Slet Herreders Ret den 15 November 1786 afsagde Afviisnings Kiendelse, bør i alle Deele ved Magt at stande. Processens Omkostninger bortfalder, Thisted. son : Ved 3die Classes Trekning af det Kongl. allernaadigste privilegerede Classe=Lotterie, udi Fuldmægtig Thagaards Collection i Thisted udkom følgende Gevinster: No. 11621, 20 Rdlr., Nr. 11669, 15 Rdlr., Nr. 11700, 12 Rdlr., No. 11709, 15 Rdlr. nom i dennes om passer, hvem samt i Roes Tillæg.)
Viborger Samler, 1788-07-14
Aarhuus den 25de Junii. Fiisdom. 4 C. 14 V. Blev indvide til det hellige Præste-Embede, nemlig: Hr. Niels Bruun at være Sognepræst for Hald Menig. 231 Mk. hed, og Hr. Christian Rosendal at være Capellan pro persona for Asserg og Thaarup Menigheder.