JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
Russernes hyppige Landgange paa Sortehavets Kyster, hvilke have fundet Sted paa flere Steder end i Sesopolis og i Jneada vække Uro og bane Veien for betænkelige Rygter, som under saa betrængte Omstændigheder finde lettroende Øren. Nøden og Elendigheden i Hovedstaden er steget saa høit, at selv de fremmede Gesandteres Stilling i Pera stedse bliver mere og meere betænkelig. Den tyrkiske Vagt, som besørger Jndkjøbet af Levnetsmidler til dem, er flere Gange af Pøbelen viist tilbage med blodige Pander. Brødet, som sælges offentligt, bestaaer kun for en tredie Deel af virkeligt Kornmeel. Dag og Nat befrygter man derfor Udbrudet af Muselmændenes Fanatisme. Enhver Coureers Ankomst bringer de Christne til at zittre, thi det er afgjort vist, at Efterretningen om den tyrkiske Armees Nederlag vilde bringe samtlige Christnes Liv og Eiendom i største Fare, trods Regjeringens bedste Villie til at beskytte dem.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
Uagtet alle disse betænkelige Tegn skal Sultanen, dog være betænkt paa med de fornemste Medlemmer af sit Divan den 11te April at bryde op til Adrianopel, hvor Redschid Pascha, den nye Storviziir, allerede staaer med 50000 Mand. Ogsaa i Aar, ligesom i alle foregaaende tyrkiske Feldttoge er Schumaa Foreningspunktet for de fleste Stridskræfter, og da Folkets Knurren i det Hele kun gaaer ud paa den Mangel og Dyrtid, det lider under, men iøvrigt, hvad Krigen angaaer, agter og frygter hvert Vink af sin Sultan, saa vil han uden Tvivl blive sat i Stand til at give sine Forsvarsplaner den behørige Vægt. Dette maae være nok til at gjøre sig et Begreb om Stemningen i Tyrkiet ved Feldttogets Begyndelse, og der skal unægtelig en Mand med Sultan Mahmuds jernfaste Caracteer til at bringe Sammenhold og kraftig Virksomhed tilveie i en Stat, hvor saamange gjærende Stoffe arbeide imod hinanden, og den tyrkiske summariske Procesmaade er uden Tvivl hertil hans bedste Hjelpemiddel. Ganske ubekjendt er han da vel ikke heller med de Omstændigheder, som maaskee længe inden man aner det, kunne komme hans vaklende Trone til Hielp og for ogsaa at gjøre vore Læsere bekjendte med disse, vende vi os til: England.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
Herfra har man i Skrivelse fra London af 18de April flere temmelig betydende Vink, der, som sædvanligt, under lignende Omstændigheder skulle ligesom føl sig for hos den offentlige Mening, forinden Cabinettet gjør sine Anskuelser og sine Hensigter almindelig bekjendte. Saaledes hedder det, "at Englands diplomatiske Forhold til Udlandet i den senere Tid have antaget en mere bestemt Caracteer. En almindelig Oversigt over Englands Politik, med Hensyn paa Levanten, skal være meddeelt den russiske Regiering med den Betydning, at den er at betragte som definitiv og lignende Jnstructioner skal Herr Gordon have faaet for sine Meddelelser for Porten.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
En brittisk Expedition paa 25000 Mand skal, som nogle paastaae, være bestemt til Morea, efter andres Paastand til de joniske Øer. Katastrophen i Teheran, som kostede den russiske Gesandt i Persien Livet, skal være Resultatet af en forud lagt Plan, og kan drage vigtige Følger efter sig.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
En overordentlig Coureer skal have bragt den engelske Regjering omstændelig Underretning om denne Gjenstand.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
Efter Bladet the Globe skal den franske Gesandt i Berlin have afasket det preussiske Hof en bestemt Erklæring om en formeentlig mellem Preussen og Rusland afsluttet Tractact, betræffende active Operationer imod Tyrkiet, med den bemærkning, at Østerrig og England vilde ansee en saadan Tractats Tilværelse som en Fjendtlighed imod sig." Rigtignok hedder det, at Preussen paa den meest tilfredsstillende Maade har benægtet at en saadan Tractat er til, men klarest lægges det engelske Cabinets nærværende Stemning for Dagen ved følgende Tirader i Bladet Coureren af 20de April: "Vi havde haabet, at de krigførende Magt ter vilde have benyttet Vinteren til Underhandlinger, men vort Haab er bleven skuffet. Om Rusland har fordret for meget eller om Porten har været døv modet Blik paa Udstrækningen af det Land, som udgjør Krigsskuepladsen, og paa den betydelige Skade, som Dardanellernes Blokade tilføier vor Handel i Tyrkiet og i Middelhavet, saa er det vor Formening, at England, Frankrig, Østerrig og Nederlandene ikke kunne undlade at gjøre de krigførende Magter Forestillinger imod Krigens Fortsættelse, og vi smigre os med det Haab, at disse Forestillinger, støttende sig paa Folkeretten, sikkert ville finde Gehør.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
Til alt dette kommer endnu, at Grev Aberdeen den 19de Dennes har havt en lang Audients hos Kongen i Windsor og om Aftenen efter sin Tilbagekomst en Conferents med Hertugen af Wellington, som ogsaa blev bivaanet af Fyrst von Polignac. Umiddelbar Dagen derpaa havde denne sidste og Fyrst von Lieven en Conferents af ikke mindre end 3 Timers Varighed med Hertugen af Wellington og Grev Aberdeen. Sluttelig maae det ikke forbigaaes (da Jronie dog i Grunden er halv Krig) at Bladet Coureren paa en meget ironisk Maade erklærer, at den ikke troer et Ord af Rygtet om de levende Forestillinger, som Fyrst Lieven skal have gjort Grev Aberdeen: "Fyrsten maa jo vide, at Søefolk, som ingen Sold nyde, og ikke ere i Tjenesten, kunne indtræde i hvad Tjeneste de ville, naar det blot ikke er hos en Magt, som er i Krig med Storbritanien. Med samme Ret vilde jo Porten kunne besvære sig over, at brittiske Officerer gjøre Tjeneste paa den russiske Flaade i det sorte Hav. Hvad de til Constantinopel afsendte Fonds angaaer, da kan det jo ikke være Fyrsten ubekjendt, at vor Regjering ikke kan formene private Folk at laane fremmede Magter Penge. Rusland har jo selv optaget betydelige Laan i England og Porten har ingen Besværinger ført derover."!!
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
Oversigt over Resultaterne af det første russiske Feldttog.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
J det Øieblik, da det andet og uden Tvivl meere afgjørende Feldttog mod den ottomaniske Port er forberedt og nær ved at tage sin Begyndelse, kan det ikke være uden Jnteresse at blive bekjendt med en sammentrængt Oversigt over de Fordele, som Russerne i det afvigte Feldttog tilkjempede sig. Da det er afgjort vist og tildeels aabenbart tilstaaet af det russiske Cabinet, at man i forrige Feldttog havde gjort forskjellige Misregninger og dog tilkjæmpede sig saa betydelige Fordeele, kan man ikke andet end antage at det kommende Feldttog, hvor Angrebskræfterne ere satte i et mere nøie beregnet Forhold til Forsvarsmidlerne, vil ende med Resultater, som svare hertil.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
J mange af Central-Staterne og de nordvestlige Stater gives en stor Mængde ubeskjæftigede Krigere, hvis Kaster og arvelige Rettigheder gjøre dem Krigerens Kald til Pligt, og hvilke, vante til krigerske Eventyr, en lovløs og røverisk Levemaade, nu befinde sig uden Erhvervkilder og følgelig tørste efter Kamp og Hævn. Den Jdee igjen at indsætte den store Mogul, som med Englands Tilladelse holder en Skygge af et Hof i Delhi, turde vel heller ikke være uden Virkning, i det mindste paa de 10 Millioner Muhamedanere, som ere udbredte over Halvøen. Allene dette vilde nøde England til, at forstærke sin indiske Armee med i det mindste 50000 Mand, og derved foraarsage det en ligesaa betydeligt forøget Udgivt som formindsket Jndtægt. Faderen, sin Søns og Sønnen sin Faders Anklager. Et frygteligt Mord er begaaet i Egnen af Portsmouth.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
En Olding, Hr. Langtrey, der ansaaes for meget gjerrig, og hans gamle Huusholderske, bleve myrdede i et afsidesliggende Huus, hvor de boede alene. Da man ei tvivlede om, at Bevæggrunden til denne Forbrydelse var Begjærlighed efter at komme i Besiddelse af hans Skat, saa indrettede Politiet derefter sine Undersøgelser. Mistanken faldt paa en vis Stacen, hvis tvende Døttre just vare blevne tilkjendte 2 Maaneders Fængsel for et simpelt Tyveri. Faderen Stacey, hans Søn og dennes Stedmoder bleve arresterede: man blev snart overbeviist om, at Sønnen Stacey var Morderen, hans Fader idet mindste Hæleren af det Stiaalne og Stedmoderen Medviderske i Misgierningen. Stacey søgte at redde sig ved at fremtræde som sin kjødelige Søns Anklager; han betegnede det Sted, hvor Tyvekosterne vare blevne skjulte Natten efter det dobbelte Mord. De didsendte Politi=Agenter troede, da de saae en Hob af disse Zigennere leirede neppe 20 Skridt, fra Stedet, hvor det Stiaalne skulde være nedgravet, at deres Søgen vilde være forgjeves og at vel disse Vagabonder allerede havde faaet fat derpaa; men denne Frygt var ugrundet. Man gravede i en af Faderen Stacey betegnet Leergrav og fandt der et Tørklæde med 627 Pd. Sterling i gamle Guld-og Sølvmynter og en end større Sum i Handelseffekter efter et for lang Tid siden opløst Huus og en Mængde gamle engelske, ude af Cirkulation værende Bankonoter. Det synes som den gjerrige Langtrey ikke havde vovet at bytte disse Sedler, af Frygt for at forraade, at han eiede en saa betydelig Summa. Disse Papirer, der laae i en ormstukken Portefenille, vare alt fugtige, og havde nær været tabte for den Afdødes Arvinger. Efter al Sandsynlighed er Mordet begaaet af Sønnen Stacey ganske alene, der en Søndag Aften under et eller andet Paaskud har listet sig ind i Oldingens Huus og qvalt ham og hans gamle Huusholderske paa en græsselig Maade. For hans Fængsling var Sønnen Stace iblandt alle Langtreys Naboer Den der harmedes meest over Udaaden, og han sagde, at han vilde give meget for, at Misdæderne bleve opdagede. Man hørte ham fremsætte Formodninger om de Midler, Røverne havde anvendt, for at komme ind i Huset, og han tilføiede, at han vilde fryde sig ved at see dem hængte. Netop disse Talemaader vakte Mistanke. Fængslet efter bestemtere Beviser, affecterede han megen Rolighed og Tillid, søgte sin Trøst i Bibellæsning og erklærede, at han ansaae en Begivenhed, der vilde godtgjøre hans Uskyldighed for al Verden, for en Lykke. Da han erfarede sin Faders Fængsling, sagde han: "Det giør mig ondt; jeg havde ønsket at være det eneste Offer og vilde taalmodigt have taale min Skjæbne, thi naar jeg overveier det rigtigt, kan man dog kun eengang blive hængt." Men Opdagelsen af den stiaalne Skat frembragte hos ham en pludselig Forandring. Nu er han snart rasende, snart nedslagen. Han siger, at hans Fader er et gammelt Skarn, der udentvivl har begaaet Forbrydelsen eller ladet den begaae af en Anden og nu vil vælte den paa ham. Stacey, Fader og Søn og den førstes anden Kone, (Af Kjøbenhavnsposten, den 27de April.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
J Løverdags opførtes for første Gang H. C. Andersens heroiske Vaudeville: "Kjærlighed paa Nicolai Taarn." Dhrr. Foersom og Rosenkilde representerede med stor komisk Virkning Stykkets tvende Elskere, Vægteren Peer Hansen og Skrædersvenden Søren Pind. Md. Wexschal fornægtede ved sin parodiske Fremstilling af Borgfrøkenen paa St. Nikolai i en frappant Grad sin Jndividualitet, og vandt her et Bifald, som endog sielden er falden denne Kunstnerindes mest fuldendte ædlere Præstationer til Deel. Ved Dækkets Fald, hvor det, som bekiendt, henstilles til Parterrets bifald eller Mishag med Vaudevillen, om Borgfrøkenen skal have Skræddersvenden eller Vægteren, lød et stormende bifald, der bevægede Søren Pinds Fremstiller, Hr. Rosenkilde, til at ansee Dommen for afsagt, og at slutte Ellen i sine Arme. Men da der paafulgte nogen Hyssen, og endog et Par Piber lode sig høre, hvis Lyd sporedes gjennem de længe vedvarende støiende bifaldsyttringer, maa Sagen, uagtet den store Overvægt paa Applausens Side, endnu antages at være stillet i Berde til en ny Kiendelse af Publikum ved Stykkets anden Opførselse imorgen Aften.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
J Formiddags passerede herforbi nordfra en svensk Orlogsbrig. J Løbet af Dagen ere omtrent 200 Skibe, bestemte til Østersøen, formedelst den sydlige Vind, gaaede til Ankers paa Strækningen mellem Skovshoved og Kastrup. Herfra afgik tvende Vestfarere, St. Croix, Capt. Jørgensen (hjemmehørende i Flensborg) og Betsy, Capt. Michelsen (tilhørende Hr. Etatsraad og Ridder Hvidt., Den 28de April.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
J Søndags blev det Raupachske Drama: Jsidor og Olga første Gang givet, med den tilforn heri Bladet omtalte doublerede Rollebesætning. Total Virkningen af dette Stykke, der, hvis det havde været besat efter vort Theaters Kræfter, sikkert vilde have været høist gunstig, forfeiledes i den Grad, at bifaldsyttringerne efter Dækkets Fald endog fulgtes af Hyssen. Huset var denne Aften temmelig tomt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
Kjøbenhavn. Da det af et til Cancelliet indkommet Andragende erfaredes, at det var anseet tvivlsomt, om de ved Told og Consumtionsvæsenet i Provindserne ansatte Embedsmænd ere vedkommende Amtmænd subordinerede, yttrede Collegiet for det kongelige General Toldkammer og Commerce-Collegium, at saadant formeentligen ikke blot følger af Amtmændenes Jnstrux af 5te Januarii 1722 §. 4, sammenholdt med Forordningen af 17de Februarii 1774, og Forordningen af 1ste Februarii 1797 §. 25, foruden flere Anordninger, men overhovedet er grundet i det hele her gieldende Forvaltningsystem, i hvis følge Amtmændene ordentligviis have den overordnede Central-Bestyrelse af alle i deres Amt forefaldende civile Anliggender, der i sidste Jnstants henhøre under de forskjellige Collegiers Ressort.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
Kjøbenhavns Børs, den 28de April. Hamb. 2 M. - . v. 206. Specier 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 151 1/2 a 152 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 50 1/2 a 51 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (L. R.) 89 a 89 1/2 Rbd. Sedler. Dito Dito 86 3/4 i Banco. Nationd. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 106 3/4 i Sedler. - 4 pC. uops. Rigsb.-Obl. 100 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 106 i Banco. 4 pC. Dito Dito 98 a 98 1/2 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito - r. S. 4 pC. uopsigl. norske Statsobligat. 62 Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 64 1/2 a 64 1/2 L. Sterling. Cours. Hamborg den 28de April. Bordeaux 187 3/4. Petersborg 9 1/2 s. London 13 Mk. 9 1/2. Cadix 46 3/4. Lissabon 42. Amsterdam k. S. 35, 23, 2 M. 35, 38. Kjøbenhavn 211. Spec. 1 1/2 A. Disconto - Handels- og Sø=Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
Cette, den 10de April. Vi haabe at den nyeligen mellem Kongeriget Danmark og Keiserdømmet Brasilien afsluttede Handelstractat med dens giensidige Fordele ikke vil være uden Jndflydelse paa den danske Han deels og Fragtfarts Virksomhed. For saavidt ogsaa denne Plads frembyder Leilighed for danske Skibe til at benytte disse Fordeele, ville vi ikke forbigaae at gjøre opmærksom paa det betydelige Antal Ladninger, som aarligen herfra udskibes til Brasilien. Jfølge paalidelige Efterretninger forbruger Rio Janeiro og dens Gebeet aarligen c. 100,000 Piber Viin og Brændeviin.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
De Lanquedorske Vine ere sammesteds saa vel anseete, baade for deres Beskaffenhed og deres billige Priser, at alt bebuder at denne Handel vil vorde af største Vigtighed for vor Plads. At det danske Flag vilde, som vi troe det til egen Fordeel kunde, benytte denne forøgede Virksomhed i vor Exporthandel, er vort Ønske.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
Blandinger. Randers i Aaret 1828 skildres af Hr. Profess. Molbech saaledes: "Denne smukke, venlige, særdeles vel bebyggede By er ogsaa af den Grund behagelig at komme til, at den i nærværende Tid gielder for at være en af de meest blomstrende Handelstæder i Jylland, hvis Folkemængde er i bestandig Tilvært, og hvor man ikke hører noget til de Klager over Forfald og Aftagen, som gjenlyde i Aalborg. Skjøndt Byen er gammel (den nævnes i det mindste allerede 1086) og har endnu mange gamle Huse tilovers, ere disse næsten ikke synlige, da de allevegne ere oppudsede, kalkede eller malede, og man seer vel faa, i det hele saa pyntelige Stæder i Danmark, som Randers. Hertil passer ganske den milde, venlige, vandrige Omegn, over hvis store lysegrønne Enge og rige Agre Øiet glider let og qvæget her i Vesten mod den brede, blanke Fjord, og taber sig i Havets fjernere blaa Horizont. Norden for Byen begrændses Udsigten af en lang Bankeryg, men udmærket smuk fandt jeg den fra en ved Have Anlæg forskjønnet Bakke uden for Byen mod Østen, hvor nu en ny Amtmandsbolig opføres. Dette var et af de venligste og interessanteste Punkter, jeg paa denne Reise har truffet. Jeg besøgte paa denne Vei det smukke Have Anlæg udenfor Staden, som fører Navn af Dronningens Have, og besaae Nørre-Jyllands 1802 opførte Tøihuus, en anseelig Bygning paa 3 Fløie med særskilte Kasserner og Officeerboliger, og med et Krudttaarn. Den eneste endnu overblevne Kirke i Randers er den gamle St. Mortens Kirke (som ifølge Staf feldts Beskrivelse skal tilforn have tilhørt Helligaands Klosteret.) - Den mærkværdigste Begivenhed i Randers Stads ældre Historie, Grev Geerts Drab ved Niels Ebbesen den 1ste April 1340, har heller ikke mere end et traditionelt Minde. De fleste holde nemlig for, at Gaarden No. 4 paa Store Gade, ikke langt fra Sønderbro, hvorover Niels Ebbesen reed indi Byen, og som han afkastede efter sig paa Flugten, er den, hvor Greven, ifølge de ældste Sagn, skal have havt sit Qvarteer. Andre ville tillægge det Gaarden No. 632 i samme Gade. Begge Huse, skjøndt gamle, ere dog uden Tvivl efter den Tid ombyggede.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
Hr. Skrædermester Zipelius i Kbhvn. har kjøbt Capt. Petersens Gaard i Dr. Tvergade for 20300 Rbd. Sølv. Hr. Skrædermester Jørgensen ligeledes Grosserer Rønnenkamps Gaard i st. Kongensgade for 20000 Rbd. Sølv. Grosserer Rønnenkamp ligeledes St. Croix forr. Sukkerhuus i Amaliegade for 32000 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
(Jndsendt.) Jndsenderen heraf, der er født i Vensyssel, har med megen Fornøielse læst Hr. Kammerjunker Brink Seideelins interessante Beskrivelse over Hjøring Amt, men dog anseet hans Dom over det qvindelige Tyende al for almindelig og for saavidt urigtig. Førend man laster en heel Provindses Tiendeclasse er det billigt at man nøie undersøger hvad der i Provindsens Beliggenhed, Næringsveie, Skikke, Fattigdom og deraf føl undskylde, nogle muelig gængse Lyder der fremfor andetsteds. Mon der i nogen Provinds af Danmark, undtagen i den Egn hvor Strømpebinding er almindelig, findes større Jndustrie blandt Qvindekjønnet end der, Hvorvidt de Paagieldende kunde have at besvære dem over deres Foresatte, og det andet Kiøn, og fra samme kunde aflede Aarsagerne til nogle af deres Feil, fik man at høre saafremt de selv kunde skrive deres Forsvar. Hals. Den 28de April indkom R. Olsen af Svendborg fra Nykjøbing med Egeskibstømmer. Th. Clausen af og fra Kjøbenhavn med Tjære, Jern og Stykgods. J. Heljeson af Lysekihl fra Østerrisøer med Trælast. Den 29de indkom P. G. Hal af Nibe fra Kjøbenhavn med Salt og Stykgods. O. Sørensen og J. Olsen af og fra Kragerøe med Trælast. A. Jensen af og fra Christiansand med Trælast. - Afseilet N. Jensen af Hou til Nyekjøbing med saltede Sild. Den 30te indkom Th. Winther af Aalborg fra Warberg med Bøge Tøndestave og Bunde. J. Olsen af og fra Porsgrund med Stangjern og Kakkelovne. Th. Olsen af og fra Kragerøe med Trælast og Stangjern. - Afseilede E. Hansen af Rudkjøbing til Bandholm med saltede Sild. S. N. Svarer af Aalborg til Kjøbenhavn med saltede Sild. Vinden. Den 28de April, S. S. O., Eftmd. O. S. O.; den 29de, O. N. O.; den 30te, N. N. O.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
Aalborgs Torvepriser, den 2den Maj. Oxekjød 6 a 7 s., Kalvekjød 6 a 8 s., Herregaardssmør 22 a 25 s., Bøndersmør 14 a 16 s. Pundet. - Rug 2 Mk. 12 s., Kartofler 8 s. Skp. - Æg 12 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
Aalborg Kirker. Anden Søndag efter Paaske prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Student Holm.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
Ægteviede. Den 1ste Mai, Ungkarl Poul Knudsen Estvad og Pigen Kirsten Nielsdatter. Sundby Kirke. Døbte. Den 20de April, Jens Haslevs Datter: Jenssine Jensdatter; Fadd., Niels Gildsigs Hustru, Jomfru Marie Præg, Chr. Jørgensen, P. Christian Voerbjerg og N. Chr. Erichsen. Ole Nielsens Søn: Anders Christian Olesen; Fadd., Else Sørensdatter, Karen Jensdatter, J. Tranholm, J. Pedersen og J Jensen. Jørgen Sørensens Datter: Mette Christine Jørgensdatter: Fadd., Lars Nielsens Hustru, Peder Larssens Datter, Morten Larssen, Jacob Jensen og John Olesen. J Tallotteriets 1178de Trækning i Altona udkom: No. 10. 45. 53. 2. 78.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
Bekjendtgjørelser. Visborggaard, blid og kolig over til Frigheden. I Hans höie Alder, 8 1/2 Aar, turde vi ikke haabe, ham længe iblandt os; men dog bekjendtgjöres Hans Död med blødende Hjerter af Hans efterlevende Børn. Som Dit elskte Navn paa Freden tyded, Saa Dit Hjerte fölte dybt dens Værd, og i Sorger som i Glæder fryded: Os Din frederige Færd. Derfor blid i sidste Stund Du sukkede Aanden ud mod Salighedens Havn, Rörte Börn Dit fromme Öie lukked - Mange, Mange föle dybt Dit Savn. - Wisborggaard, den 23de April 1829. N. S. Lichtenberg. P. Arnstorff. lod Arnstorff.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
At det i Dag, 1ste Mai, har behaget den Almægtige at bortkalde vor elskede Søn, Jørgen, 1 Aar gammel, bekjendtgjøres herved sørgeligst for Familie og Venner af Marie Friis. Jørgen Friis.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
At min Boepæl nu er hos Mad. Stougaard paa Nørregade Nr. 547, bekjendtgjöres herved. Aalborg, den 1ste Mai 1823. H. P. Holm, Kgl. Translateur samt fransk Consul. Agent.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
At Tjenestekarlen Jens Koustrup, har opført NB. sig mod mig, som en uefterretlig Slyngel, det troer jeg for Exemplets Skyld at burde sige ham offentlig - thi efter at have modtaget Fæstepenge, og betinget sig den Løn han forlangte for Sommeren, luskede han sig ganske stiltiende bort herfra Gaarden efter 4 Dages Arbeide. Ligesaa ønskelig, som gavnlig for Folket i almindelighed vilde det være, om Lovenes velgjørende og straffende Arm, maatte ramme ham og de mange Flere af den Race, der støver og som tærende Vandbier, og som dumdristigen troer at de kan gjøre og lade hvad de vil, uden mindste Frygt for Tiltale eller Straf. Postgaarden i Søndertranders Sogn, den 30te April 1829. L. Steen. i Hos Gartner H. Beck i Aalborg faaes alle brugelige Sorter Havefrøe, 200 Sorter Blomsterfrøe til fri Jord, 50 fine og sjeldne Sorter Blomsterfrøe til Potter: en god Samling udsøgte perenerende Ziirplanter, sjeldne Roser og Buskværter; flere Slags skjønne Sørgetræer til Gravsteder, samt en Deel fine Frugttræer og vilde eller Plantagetræer til Hegn og Beskyttelse, m. m. m.; Alt ægte, friskt og til billig Priis.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
For en skikkelig Karl, som vil paatage sig at passe nogle tøirede Kreature i Sommer, er strax en Plads ledig paa en Gaard i Nærheden af Aalborg. Stiftsbogtrykkeriet anviser. Et Kammer i anden Etage og en Stue i neder Etage kan enten samlet eller særskildt strax erholdes tilleie hos F. Springborg.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
Flækkede røgede Sild faaes hos A. W. Ellermann.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
200 Tdr. gode Kartofler ere at faae hos Undertegnede til 4 Mk. pr. Tønde, 10 sk. pr. Skjeppe. J. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1829-05-02
Forladt Pressen har idag: Underholdnings- og Politibladet "Ven timbriske Jagttager Nr. 6. Jndhold: 1) Jndsendte Sager: a) Noget til Gjensvar paa Repliquen i Nr. 3, caracteriserede Personer angaaende. b) Spørgsmaal Huusværter vedkommende. e) Spørgsmaal Aalborg Renovations- og Vandvæsen angaaende. a) Spørgsmaal Tørvehandel vedkommende. - 2) Om Hollændernes og Englændernes Sildefiskerie. - 3) Selskabet i Strasborg til unge Fangers Frelse. - 4) Den unøisomme Tyv. - 5) Eventyret paa Slottet. - 6) Misceller og Anecdoter. Abonnements Antegnelse paa dette Blad, der udkommer hver Løverdag, et Ark stort, og tilstilles Jnden- og Udenbyes Abonnenter for 1 Rbd. qvartaliter, kan behageligst skee paa Postcontoiret i Frederikshavn, hos Hr. Tracteur Haslund i Hobroe, samt i Aalborg i Stiftsbogtrykkeriet og hos Undertegnede Bladets Redacteur.