Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-08
J det forløbne Aar saae Vi Vor Kongelige Boelig at blive et Ros for Jlden. Vor Bekymring over dette Tal blev lettet, ved Vort troefaste Folks ømme Deeltagelse. De udmærkede Prøver, Vi da imodtoge paa Vore elskte Undersaatters urokkelige Troeskab: Hengivenhed, ud Plettede Vor Sorg, og gav Rum for behagelige Følelsen i Vort Hierte. Ren, med fordoblet Smerte føle Videt Uheld, som i disse Dage atter har rammet Fædrenelandet, ved den betydelige Ildsvaade, som er overgaaet Staden Kiøbenhavn, af hvis Jndvaanere et stort Antal er bleven sat i den beklageligste Forfatning. Giennem strængt af Medlidenhed over disses ulykkelige Skjæbne. Anstrænge Vi alle Vore Evner, og udtænke alle muelige Hielpemidler, til at formilde deres tunge Kaar. Jblandt disse Midler regne Vi ogsaa Virkningen af den Ædelmodighed og Velvillighed, til at understøtte nødlidende Medborgere, der er Vor Nation saa egen, at den Udgiør et Hovedtræk i dens Karakteer. J Tillid hertil, indbyde Vi enhver, efter sin Evne, at ville utvungen sække broderligen sin Haand, til at lindre de fattige Brandlidtes Nød. Forvisset om, at denne Vor landsladerlige Jndbydelse ikke vil blive forgiæves, befale Vi herved, at den strax skal oplæses fra alle Prædikestole i Danmark og Norge, samt at frivillige Gaver til fornævnte Brandlidte derefter skulle indsamles, ved at lade Kollekt Bøger ombære og Bækkener udsætte for Kirke dørene, paa een, dertil forud bestemt og bekiendtgjort, vis Tid. Naar denne Foranstaltning af vedkommende Øvrigheder er bleven iværksat, skulde de uopholdeligen aflægge Regnskab til Vort Danske Cancellie, for de Summer, som fra ethvert Sted ere indkomne. Givet paa Vort Slot Frederichsberg den 1ste Julii 1795. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Christian R. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reisen. Da det er Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Villie, at Eierne af de afbrændte Gaarde og Huse, som findes i de Gader og paa de Pladser, hvor ingen Forandring efter den forfattede Bygningsplan udfordres at skee, skulde forhielpes til uopholdelig at kunde opføre deres Bygninger, saa bliver til den Ende til alles Efterretning herved bekiendtgjort, at efterskrevne Gader og Pladser uden videre Forandring strax kunde bebygges, nemlig: Holmens Revier fra Kongens Nytorv omkring til Ulkegaden, med Undtagelse af Hiørnegrunden til sidstnævnte Gade, dog vil af de Baggrunde, som støde udtil Reverenzgaden, en betydelig Deel bortgaae til denne Gades Udvidelse. Gaden langs gl. Strand fra Større, stræde til Fortunstræde, dog at Gaarden No. 249. ud rykkes efter Hiørnerne til begge Sider. Boldhuusgaden, Amagertorv med Undtagelse af Hiørnet og den næstved samme liggende Grund imod Høibrostrædet, samt No. 56 og 57 lige for Helliggeiststræde, Vimmelskaftet med Undtagelse af Hiørnegrundene ud til de paastødende, Tvergader, som alle paa en af Siderne skulde indrykkes: Gammel og nye Torv med Undtagelse af Hiørnet af Broelæggerstræde, og at de tvende spidse Hiørner af Fredriksberggaden afskiæres til skraae Hiørner paa 5 Alens Bredde. Raadhuusstræde, dog med Undtagelse af Hiørnegrunden imod Farvegaden, som bliver at indrykke. Gaden langs med Vester= og Nørrevold, undtagen Hiørnegrundene paa de Sider af de tilstødende Gader, som skulde udvides. Reverenzgadens vestre Side, dog at Hiørnegrundene til Viingaardstræde og Laxegaden undtages. Ulkegadens vestre Side, Sqvaldergaardens østre Side, dog at Hiørnegrunden No. 179 ud til Viingaardstræde rettes efter den forhen der foretagne Jndrykning. Admiralgadens vestre Side, Fortunstrædets søndre Side lille Kirkestrædets søndre Side, Naboeløstrædets vestre Side, Knabrostrædets og Skovboegadens vestre Sider. Lavendelstrædets og Frederiksberggadens nordre Sider, Vestergadens søndre Side fra gammel Torv til Kattesundet, og paa samme Side fra No. 245 til Volden, Store og lille Larsbjørnsstrædets, samt Teglgaardstrædets østre Side undtagen Hiørnerne. Studiistrædets nordre Side undtagen No. 97 og No. 104, St. Peders strædets søndre Side fra Larsbiørnsstræde til Volden, med Undtagelse af No. 153 og 154, samt Hiørnegrunden mod Larsbjørnsstrædet. Dog advares enhver, som agter at bebygge nogen af de i bemeldte Gader og Strækninger beliggende Grunde, ikke derved at foretage noget, førend de derom som sædvanlig have gjort Anmeldelse for Stadsbygmesteren og Stadskonduktøren, hvilke da indfinde sig paa Aastædet, for at undersøge om noget og hvad i Henseende til dets Begyggelse i Særdeleshed kunde være at lagttage. Kiøbenhavns Raadstue den 3die Julii 1795. Oberpræsident samt Borgmestere og Raad.