JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Nyeste derie af Kjøbenhavn, Niende Aargang. No. 14. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 15 Februarii 1812. Giengielsen. (Declameret paa det Kgl. Danske Theater af Mahan Spindler d. 25 Jazuar 1812. Bra flerne Egn, paa kierlig Længsels Vinger sig Tanken hen mod Fædrelandet svinger. og Nordens Søn i Sydens Blomsterfavn, med Ømhed husker elskte Fødestavn: beklemt og barnlig veemodsfuld han higer mod Hiemmets Egne som mod Himmelriger; og bytter ei mod Himmelriger dem, hvorpaa Naturen tegned Navnet Hiem. Er Hiemmet der, hvor Barndoms Morgenrøde randt hen; hvor Barnets Graad i Smiil hendøde; hvor Mindets store, hvide Rose staaer, foruden Torne, fra vor skiønne Vaar; hvor mægtig først vor Genius os vinked, hvor Livets Tryllespeil imod os blinked, hvor paa hver Plet Kiærminder blomstre frem da, ædle Folk, er her mit Hiertes Hiem. Jeg atter seer Dig, Hellige og Rene med høitopløftet Staal, o Melpomene, hist blinker mig Thalias Speil imod, og kræver Smiil som hiin forlanger, Blod. Jeg atter staaer paa Danmarks gamle Scene! -Al. - Mange søndersprang af Templets Stene, Jeg seer mig trindt omkring Jeg seer et dem: og sukker mindefuld: her var mit Hiem. End saae jeg hist et ringe Altar bygget; men dog af Danmark store Eg beskygget: i Lundens Favn det stod, og sælsomt klang fra grønne Hvælving Dannebarders Sang: paa selve Altret stod det Navn Theone: da frembrød i mit Bryst en Gienlyds=Tone, af Nordens Skialdes Sang, den tækkes dem: og atter siger jeg, her er mit Hiem! Dog frygtsom Vandreren til Hiemmet vender; Mon Vennen og de fordums Træk gienkiender, mon Vennen aander end, og byder end en kierlig Røst: velkommen hid igien?" Vell – skiøndt halvfremmed fast – jeg fro fremtræder. paa Seenen for min svundne Barndoms Glæder: jeg – for et Øieblik - giennyder dem, 188 siger, saa grevig vel, mit Hiem P. Foersom. Hvorledes føre vi os paa rette Maade, vort eget Lands Frembringelser til Nytte, og vænne os til at undvære hvad vi tilforn. have maattet hente hos Udlændinge eller kjøbe af Fremmede,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
(Efter Jndsendt.) Intet Spørgemaal synes under nærværende Omstændigheder at være af større Vigtighed end dette Dets fyldestgjørende Besvarelse maa vække Mængdens Agtsomhed og Eftertanke, paa at benytte sig af alt, hvad vort eget Land frembringer - til uberegnelig Gavn for den danske Statsborger, ikke allene for Øieblikket, men og i Fremtiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Vore Olier hentede vi hidindtil for det meste fra Fremmede. Deres nuværende Mangel have lært adskillige af Landets Patrioter at afgive sig med deres Frembringelser. Vi vide, at Frøet af Valmue, Soelblomster, Hør= og Hampplanten, Ageren og Bog afgiver Olier, vel ikke i den Mængde, som i de varmere Lande. Vi ere ikke uvidende om, hvor uundværlige Olierne ere os til Lysning, Farvning, Malerier, Sæbesyderier o. s. v.,men vi have hidindtil fundet det mageligere at kjøbe dem hos Fremmede. Vi have ladet os den Umage fortryde, at frembringe hvad vi kunde, og dog trives de Planter, hvis Frøe afgive den fornødne Olie, godt i vor Himmelegn, dog er deres Udsæd ei saa almindelig udbredt, at vi kunde undvære fremmed Jndførsel efter Landets Fornødenhed. Faa befattede sig med at indsamle Ageren og Bog i det afvigte rige Oldenaar. Jeg er sikker paa, at de offentlige Bekjendtgjørelser om dens Jndsamling ei have havt den forønskede Virkning, saa at vore Oliepresser have havt den fornødne Forbrug. - Jeg vil troe, at hindringen maa for en stor Deel søges i den lange Transport til Kjøbenhavn, og at det vilde have sin Nytte, naar der i ethvert Amt blev oprettet en Oliemølle og Presse. Papiir og dets Materialier have vi og, saavidt mig er bekiendt, hentet for en stor Deel hos Fremmede, dets dagligen tiltagende forøgede Brug i alle Forvaltnings Grene, gjør en mere omhyggelig Jndsamling af de fornødne Materialier nødvendig; men opbevares de omhyggelig nok i enhver Huusholdning overalt paa Landet og i Stæderne? indsamles de overalt med den tilbørlige Omhue? Jeg troer det ikke. De, som hidtil her i Landet have befattet sig med de sædvanlige Materialiers Jndsamling, betegnedes med det forhadte Navn Kludekræmmere, ere paa Landet som oftest blevne anseete med Foragt, og have sjælden faaet deres Omreises Umage betalt, da de paa saamange Steder reise forgiæves, uden at kunne erholde det Søgte. Landbeboerne kaste endnu deres ubrugelige Klude og Papiirstrimler paa Møddingen, skjønt de med Nytte hertil kunde anvendes. Glas hører og blandt de Ting, vi indførte fra andre Lande. Saamange Glasskaar bortslænges og foranledige ofte Uleilighed. Faa paa Landet have været betænkte paa eller gjort sig den Umage at samle paa dem, eller indsamle dem i Forraad for at have de fornødne Materialier ved Haanden til at ophielpe den indsnigende Mangel paa Glas til daglig Brug, da vore Sølvkruse og Bægere og Tinkander ere gaaede af Brug. (Sluttes i næste Nuiner.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Dr. Arbuthart har sat Francis Chartris følgende vittige Gravmæle: Her vedblev at raadne Legemet af Francis Chartres, Som med en udødelig Standhaftighed, Og uefterlignelig Ensformighed i sit Levnet, Fremturede,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Trods Alderdom og Skrøbelighed, J Udøvelsen af hver menneskelig Last, Undtagen Ødselhed og Skinhellighed: Hans umættelige Gierrighed befriede ham for den første, Og hans mageløse Ugudelighed for den sidste. Heller ikke var han mindre udmærket Jurokkelig sædelig Fordærvelse End lykkelig J at opdynge Rigdom, Thi uden Handel eller Haandværk, Uden at være offentlige Penge betroet, Og foruden bestikkelsesværdig Tjeneste, Erhvervede eller rettere skabte han sig En Ministers Formue. Han kunde bedrage uden Ærlighedens Maske, Skjule sin Lavhed, Da han havde ti Tusind Pund i aarlig Jndkomst; Og skjønt han daglig havde fortjent Galgen for det, han gjorde, Tilsidst blev dømt dertil for det, han ikke, kunde gjøre. O, harmfulde Læser. Tro ei hans Liv var uden Baade; Forsynet oversaae hans Skjændighed, For at give Et Beviis paa Hvor ubetydelig et Værd stor Rigdom Har i Gulds Øine, Eftersom han forundte samme denne Uværdige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Subskriptionsplan. At et Folk, der beboede et Land, ikke engang 30 Quadratmile stort, omgivet af mægtige Naboer, under idelige Krige med disse, i næsten 300 Aar kunde forsvare Frihed og Uafhængighed, i uliig Kamp næsten altid gaae af med Seieren, ja endog mere end eengang slaae eller ødelægge en Krigsmagt, der i Styrke hartad overgik Landets hele Folkemængde: dette er tilvisse et i nyere Tider ligesaa sieldent, som interessant historisk Særsyn. Et saadant Folk vare Jndbyggerne i Marsklande nes Helvetien, Ditmarskerne. At fremstille dette Folks Daad, at vise hvilken Aand og Forfatning, hvad for udvortes og indvortes Vilkaar, og hvilken Begivenhedernes Klæde der kunde frembringe saadanne Virkninger, er ingen uværdig Gienstand for Historiens Muse; og Ditmarsken, som en Deel af Danmarks Rige, maa være os Danske end mere mærkelig. En Fortælling om de vigtigste Krige, dette Folk har ført, i Særdeleshed om den, hvori det modstod Danmark og Holsteens forenede Magt, og den, hvori det endelig, modnet til Undergang, maatte bøie sig under et Herredømme, som det af yderste Magt havde søgt at afværge, troer jeg, vil læses med Deeltagelse i Modersmaalet. En saadan Fortælling om Ditmarskerkrigen under Kong Hans Aar 1800, og om Ditmarskens Erobring under Frederik II. i Aaret 1569, ledsaget af en kort historisk Fremstilling af Landets tidligere Skjebne og Folkets Forfatning under dets Frihed og i ældre Tider, har jeg udarbeidet; og til at understøtte dette Skrifts Udgivelse, tør jeg herved indbyde; med saameget større Haab, som Historien i de seneste Tider i vort Fædreland har vundet en fornyet Opmærksomhed og Deeltagelse. Skriftets Størrelse vil udgiøre 14 til 16 Ark i stor Octav, og Prisen for Subskribenterne skal blive saa billig, som de høie Omkostninger ved Papir og Trykning tillade. For andre Kiøbere bliver den forhøiet. Bogen udkommer til Foraaret 1812, og til April Maaneds Slutning modtages Subskription hos Hr. Bogtrykker Andreas Seidelin i store Kannikestræde No. 465. Kiøbenhavn i October 1811. C. Molbech, Amanuensis ved det store Kongelige Bibliothek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Indenlandske Efterretninger. Da det Norske Universitets Sag nu er blevet til et Nationalanliggende, som interesserer enhver, der føler denne Gjenstands Vigtighed, hvad enten han saa er Norsk eller Dansk, saa vil det neppe være dette Blads Læsere ukierkomment, at finde her en kort Efterretning om denne SægsSkjebne, da den første Gang bragtes paa Bane i Aaret 1771. Da Biskop Gunnerus var kommen her til Kjøbenhavn fra Norge, efter en Geheimecabinetsordre, for at sætte Undervisningsvæsenet paa en bedre Fod, havde han ogsaa et andet Ærinde, at skaffe sit Fædreneland Norge et Universitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Ved Auction d. 13de Febr. solgtes: Mary lands Tobak til 7 Mk. 6 s. a 8 Mk. 9 s. Pd. Virgin=Tobak 7 Mk. a 8 Mk. 11 1/2 s., Amersforder Bedstgods 8 Mk. 8 s. Pd., med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Mariboe d. 10 Febr. Fuldmægtig Kruse hos Hr. Kammerraad Dahlstrøm i Nykjøbing paa Faster er i denne Tid ved Døden afgaaet. - En Favn Brænde i Nakskov koster nu 60 Rdlr. Heri Mariboe kan den dog faaes for 24 a 25 Rdlr. - Formedelst Veienes Ufremkommelighed til Hyllekrog over svag Js, noget Sne, og dyb Vand, indfandt sig kun faa Kjøbere til den bekjendtgjorte Auction over det strandede Skib Hilberdine med dets Jnventarier o. s. v. Paa Grund heraf blev Auctionen over samme fortsat Dagen efter paa Rødby Raadstue, dog med den Forbeholdenhed, at de gjorte Bud skulle indstilles til Rederiets nærmere Approbation. De Tilbagekjørendes Skjebne den første Auctionsdag fra Hyllektog lignede et Slags Argonautisk Tog. De syntes snarere at seile end at kjøre. Sie voluere parcæ, (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Odense, d. 11 Febr. Det Odenseer Theater vedbliver i Vinter at udmærke sig til sin Fordeel, og gjøre sig fortjent til Publicums bifald. Jkke lettelig vilde man saaledes finde sig skuffet i sin Forventning ved Opførelsen af Kotzebues Johannavon Montfaucon sidstafvigte Fredag Aften; fortræffelig fremstiltes især Adalbert, Johanna, Lazarra, Philip og Eremitten, af Hr. Unzer, Frue og Hr. v. Alvensleben, Dhrr. Schwartz og Giron. (Hempels Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Viborg Torvepriser d. 8 Febr. 1812. Rug 26 Rdlr. 64 s., Byg 14 Rdlr. 64 s. a 15 Rdl., Kartofler 16 Rdlr. Tdn., Oxekjød 28 a 40 sk., fersk Flesk 52 s., Smør 80 s. Pdt., Æg 64 a 72 s. Snesen, ferske Sild 2 Rdlr. 48 tz. Oelen. (Vib. Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
(Af Hamb. Corresp.) London, d. 27 Jan. (Moniteuren.) Skibet Lydi er i Løverdags ankommen fra New-York og medbringer Efterretninger, der gaae til d. I d. M. Disse Efterretninger ere vigtige, og vi tvivle ikke paa, at Krigen allerede er udbrudt. Congressen har med den største Stemmefleerhed, der nogensinde har fundet Sted, antaget alle dens Committees fiendtlige Beslutninger og anordnet, at en paa disse Beslutninger grundet Bill skal forelægges den. En Hovedanke, der er bleven ført mod vor Regjering, bestaaer i, at vi skulle have bragt Jndianerne i Vaaben mod de forenede Stater, og selv Hr. Randolph erklærede, at naar dette blev beviist, vilde han stille sig i Spidsen for Armeen mod os og trænge ind i Canada. Der blev besluttet, at den executive Magt skulde ufortøvet fremlægge de Beviser, den maatte have for, at Engelland eller en anden Magt har ægget Jndianerne til Krig mod de forenede Stater. - Efter et Brev fra St. Cruz har den derværende Gouverneur Hert, deel Parque maattet indskibe sig til Cadix, og hans ost besætter Regentskabet med en Anden. Til Commandeurene paa Fregatterne og Skibene i Cork er indløben Efterretning fra Fregatten La Surveillant i Søen den 17 Jan. 43.45 N. B. II V. L. at en fiendtlig Escadre krydser i Jndløbet til Bayen. - Capit. paa Fregatten Hamadrygde, i Søen 4904 N. B. 100 10 V. L., beretter, under d. 18 Jan., at han, i Følge den modtagne Depeche, vil angribe den anførte fiendtlige Escadre med den første Fregat han møder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Paris d. 5 Febr. Paa Haals ved Texel skal atter være strandet en engelsk Fregat, hvis Mandskaber man haaber at redde. - Ved et Keiserligt Decret er oprettet en Prevotal-Ret for Douanerne i Hamborg, og 2 overordentlige Douane Tribunaler, et i Hamborg og et andet i Lüneborg. D. 23de f. M. udløb 14 Linieskibe og 4 Fregatter, samt adskillige Corvetter under Cont. Adm. Hermit fra Toulons Rhed, men da Escadren var kommen i rum Sø nødte et Vindstød den at vende tilbage, hvilket skeete i største Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
London, d. 26de Jan. Grev Liverpool har modtaget Depecher fra General-Major Cork, dat. den ene d. 29de og den anden d. 27de Dec., med hvilke fulgte Depecher fra Oberste Skerret, dat. Tariffa d. 24, 31 og 30 Dec., hvori berettes, at Fienden d. 20 s. M. har berendt denne Stad med 4 til 5000 Mand Jnfanterie og 2 til 300. M. Cavallerie, mod hvilken overlegne Magt Obersten kun holdt Stand en Time, at han d. 22de gjorde et Udfald, for at forvisse sig om Fiendens Stridskræfter; at Fienden nærmede sig Staden paa et godt Flinteskuds Frastand, men at det Terrain, han har inde, bestryger os og er ham saa gunstig, at vore smaa Canoner gjøre liden eller ingen Virkning paa ham; at Fienden siden hurtig har aabnet en Parallel og regelmæssige Aprocher mod denne Plads, hvis Vold bestryges saa meget, at Fienden kun behøvede nogle Timers Arbeide, for paa alle Kanter at dække sig bedre end vi selv ere det; at Fienden d. 29 Dec. Kl. 10 1/2 begyndte Jlden, og fortsatte den indtil om Natten, da alle Kugler traf Volden eller adskillige Huse bag samme; at der allerede førend Natten var en practicable Breche, som Fienden d. 30te vedblev at udvide; og at Obersteen troer, at denne ikke vil begynde Stormen, førend han har udvidet Brechen indtil det Taarn, der er paa hver Side, at Obersten har ladet Gaderne barricadere og valgt det eneste Middel til at forsvare Staden, nemlig: Husenes Forsvar; at den Styrke, Fienden bruger til Beleiringen, anslaaes til 10,000 M., hvilket formodentlig er overdrevent; at der paa begge Sider underholdes en meget uafbrudt Musketild.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Turin, d. 22 Jan. Siden 25 Aar, Aaret 1795 undtaget, have vi ikke havt her saa stræng Kulde som i disse Dage. Den 28de stod Reaum. Therm. 13 Sr. under Frysepuncten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Østerrige d. 29 Jan. Her ere nu Markerne bedækkede med Snee, som man i lang Tid ikke har seet. Veiene i Mähren er neppe at komme frem paa Posterne og Courererne kunne kun reise om Dagen, da de om Natten ere udsatte for Livsfare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Wien, d. 1 Febr. Rygtet vedligeholder sig, at Publicum med det første ved en høitidelig Publication vil erfare en meget behagelig Efterretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
J Gaar Morges udbrød Jld i Keiserens Gemakker, som imidlertid ikke anrettede nogen stor Skade. En nybygt, slet anlagt Skorsteen var Aarsag dertil. – J Følge en nyligen med Hoffet i Dresden sluttet Convention, angaaende Jndtægterne af Wielizka's Saltværker, skulle disse Jndtægter, mod en vis Sum aarlige Erlæggelse, overdrages Østerrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Paris, d. 3 Febr. J Gaar efter Messen gav H. M. Keiseren det diplomatiske Corps en Audience, ved hvilken den russiske Ambassad. Først Kourakin, Storhertugen af Hessens Minister, de forenede nordamericanske Staters samt Schweizer-Confoederationens Minister havde den Ære at forestille H. M. adskillige Fremmede af deres Nationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Blandede Efterretninger. Washington, d. 7 Dec. Da Hr. Porter i Repræsentanternes Sæde d. 7 Dec. fremlagde en Jndberetning fra Committeen for de udenlandske Anliggender, angaaende Forholdene med Engelland som lod meget krigersk, sagde han blandt andet, at det staaer i Americas Magt, at angribe Storbritanniens Hielpemidler, saavel til Lands som til Vands, at forplante Krigen til dets egne Kyster, ja og selv i Hjertet af dets Colonier, og ved en Sværm af Capere at tilintetgjøre dets Handel med dets Colonier. Det staaer i dets Magt at erobre Canada, een af Storbritanniens vigtigste Besiddelser, hvorfra det i afvigte Aar trak for 16 Millioner Piastre Artikler, som det i høieste Grad trænger til, og som for største Delen bestaar af Bygningstømmer til dets Sømagt. America holder saaledes et draget Sværd over Engelland, hvormed det kan saare det paa det ømmeste Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
(Efter Alt. Merk.) Ved Auction d. 18 Febr. solgtes: Stettiner, Taffelglas 150 Rdlr. a 181 Rdlr. Kisten, Brunsviger Humle af 1811 550 Rdlr. a 616 Rdlr. Skpd., blank Tran 183 Rdlr. a 186 Rdlr. 3 Mk. Td., Torsketran, 96 Rdlr. 3 Mk. a 105 Rdlr. 3 Mk. Td., Rodtskiær 94 Rdlr. 3 Mk. a 101 Rdlr. Skpd., Rundfisk 62 Rdlr. 3 Mk. a 55 Rdlr. Skpd., Klipfisk 76 Rdlr. a 80 Rdlr. Skpd., Langer, 95 Rdlr. Skpd., Norsk Kummen 67 Rdlr. 1 Mk. a 58 Rdlr. 1 Mk. Td., 4tomme Søm, 12 Rdlr. 8 s. a 12 Rdlr. 4 Mk. 1000de, Talens gullandske Vahlbræder 23 Rdlr. 1 Mk. Tylt, Brunrødt 24 Rdlr. 3 Mk. a 25 Rdlr. Td., Lollandsk Hvede 37 Rdlr. a 37 Rdlr. 3 Mk. Td., alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Capitelstaxt for Ribe Stift i Aaret 1811. Ribe Amt: Rug 1 Skp. 11 Mk. 10 s., Byg 1 Skp. 8 Mk., Havre 1 Skp. 2 Mk. 13 s., Boghvede 1 Skp. 6 Mk. 12 s., Tør Flesk 1 Lpd. 41 Mk. 4 s., Smør i Lpd. 64 Mk. 13 s., Honning 1 Potte 6 Mk. Veile Amt: Rug 1 Skp. 13 Mk. 3 s., Byg 1 Skp. 8 Mk. 2 s., Havre, 1 Skp. 5 Mk. 6 s., Boghvede 1 Skp. 7 Mk. Ls., Tør Flesk 1 Lpd. 44 Mk. 12 s., Smør 1 Lpd. 6 Mk. 7 s., Honning 6 Mk. I. s. Ringkjøbing, Amt: Rug 1 Skp. 12 Mk. 9 s., Byg 1 Skp. 18 Mk. 6 s., Havre 11 Skp. 4 Mk. 14 s., Boghvede 1 Skp. 8 Mk. 13 s., Tør Flesk 1 Lpd. 49. Mk. 13 s., Smør 1 Lpd. 55 Mk. 7 s., H. nin1. Potte 6 Mk. 9 s. (Riber A Til den brandlidte Degnesøn Frederik Daniel Hopp, har jeg havt den Lykke at modtage følgende Gaver. Fra: Hr. A. J. Aller 2 Rdlr., C.F. B. 10 Rd., M. P. Albech 10 Rd., P. Feyer schou 5 Rd., H. Lund 6 Rd., J. Bechgaard 2 Rd., C. Bechgaard 2 Rd., C. C. Fonnesbech 2 Rd., M. Feyerschou 2 Rd., J. P. Albech, 2 Rd., J. C. Holm 1 Rd., Lindhart 1 Rd., J. A. Weyen 1 Rd., C. H. 11 Rd., J. Bogild, Rd., J. Schibild 1 Rd.,J. Weien 1 Rd., N. Bigim 1 Rd., Olling 1 Rd.,N. Amirup 1 Rd. - Mandagen d. 23 Decbr. f. A. var ovenmeldte uheldige Mand gaaet til Wedersøe, paa sin Profession som Skræder, ej tvivlende paa noget ulykkeligt Tilfalde. Samme Aften Kl. 11 blev man i Byen først Jlden vaer, hvorfra eenhver med bemeldte F. D. Hopp ilede til Hjelp; men forinden de naaede hans Sted, var alt falden, og ingen Redning mere at tænke paa. Man maatte samtlige see paa, at hans Huus, hans Kø ne og 2 Sønner, den ene 2 Aar, den anden 1/2 Aar gammel, en Tjenestepige, 3 Køer, 1 Stud, 6 Faar og 2 Vædre, tilligemed alt Ind- og Udboe, blev et Rov for Jlden og dens Rædsler. - Det er ikke at tvivle paa, at jo Dansk Godgjørenhed vil række den nedbøiede og Alt berøvede Mand en hielpsom Haand i hans store Ulykke. Hvad Menneskevenner behage at forunde ham, er jeg villig paa hans Vegne at modtage, for siden at tilsende ham samme. For de milde Gaver, som alt ere indkomne, aflægger jeg min varmeste oprigtige Tak. C. F. Berg, Amagertorv Nr. 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-15
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. MERICoNiende Aargang. No. 15. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 18 Februarii 1812. Hvorledes føre vi os paa rette Maade vort eget Lands Frembringelser til Nytte, og vænne os til at undvære hvad vi tilforn. have maattet hente hos Udlændinge eller kjøbe af Fremmede, (Sluttet, see forrige No.) Vine, *) Citroner, Corender, Rosiner, Tobak, som ved Brugen ere blevne anseete undværlige, og for en Deel hidtil have været det, have vi" J intet Land i Verden holder man mere af Æblemost end i Engelland, og i intet Land har man derfor lagt sig mere efter at bringe dens Tillavningsmaade til en høiere Grad af Fuldkommenhed end netop der. Udgiveren troer, at følgende Artikel, uddragen af Prcyclopædia Britannice, under nærværende Tidsomstændigheder, der nøde saa mange, der for have været vante til Viin, ganske at undvære denne Drik, vil læses med Jnteresse, Cyder eller Cider, en fortræffelig Drik, lavet af Æblesaft, hvortil især tages det bedste Slags Taffelæbler; Saften af disse ansees for sundere og behageligere end den af de vilde og ramme. Ved denne Driks Tillavning har man overalt i Engelland længe anseet det for fornødent, at lade de haardere Ciderfrugter ligge en Tidlang i Bunker, førend de presses; men i Dovenshire, har man meget forbedret denne Fremgangsmaade. J andre Egne lægges disse Æbler i Bunker i et Huus eller under et paa alle Sider bedækket Sted. Men denne Methode har man fundet at være urigtig, da Heden ved den fri Lufts Udelukkelse maattet indføre fra Fremmede. Deres Mangler, forsaavidt de maatte ansees uundgaaelige nødvendige, maatte vi søge at erstatte, ved at nytte de snart blev for stærk, og en stor Uddunstning paafulgte, derved var i kort Tid Tabet af Saft saa stort, at Frugten tabte det halve af sin forrige Vægt, og dette Tab var tillige ledsaget af en almindelig Raadnelse, raa Lugt og ubehagelig Smag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Det vilde være at ønske, at vort Landhuusholdningsselskab eller noget andet patriotisk Samfund vilde til Almeenhedens Nytte lade dette Kobber efterstikke og udgive det tilligemed en populær Beskrivelse over Tiders Tillavningsmaade. Udgive. at man har foretrukket dem for de der komme udenlands fra. Man har og forsøgt at tørre Ribs, Stikkelsbær og Hyldebær, saaledes at de kunde tjene istedet for Rosiner og Corender. Det var at ønske, flere vilde gjøre Forsøg, og ei lade sig mislede af Fordomme. Maatte disse Forsøgs Udfald offentligen bekjendtgjøres, man kom da til Vished om den rette Behandlingsmaade og den beqvemmeste Jndsamlingstid. Saamegen er vist, at de ere brugelige, naar de ret behandles eller omhyggeligen tørres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-18
Vore Æbler, Pærer og Blommer, mon de overalt benyttes i Huusholdningen saaledes som de burde, hvor mange afgive sig med at tørre disse i Mængde i de rige Frugtaar, for at have til fornøden Brug i egen Huusholdning og til Afsætning i Handelen, mon man her i Sjælland anvender dem til den saa nyttige Most, der i allene er drikkelig istedet for Viin, naar den tilbørligen sorteres og behandles, men og kan anvendes til Ædike og Girup for at erstatte os Mangelen paa Sukkeret, og indskrænke, om ikke ganske ophæve fremmed Tilførsel, Hvor mange have vel hidtil hos os afgivet sig med at anstille Forsøg med Sukkerets Frembringelse af Runkelroer, Ahorn, Sutterrødder a., der, efter de nyere Opdagelser, yde Sukkerstof, Har man omhyggelig nok, efter Nogles Exempel, forsøgt at forædle Honningen og anvende den i Huusholdningen i Sukkerets Sted, Har man tilbørligen søgt at fremlokke Sirupen af Guleroden? Da man ved Forsøg har befunden, at denne Rod afgiver en meget brugelig Sirup i Huusholdningen. Dyrkes Sukkerroden i den Mængde, som den fortjener, da den efter Forsøg og afgiver et rigt Stof til Sukkerproduction? Tobakken er og i de Danske Stater kommen saaaledes i Brug, at den vanskelig kan undværes. Det er uden for min Plan at undersøge Nytten eller Skadeligheden af dens Brug. Nok, at den er bleven til en Nødvendighed for mange og bruges i Mængde, men mon den endnu dyrkes i Forhold til Landets Forbrug, uagtet vi have Anviisning til den rette Dyrknings- og Behandlingsmaade, og flere have viist, at dens Dyrkning rigelig lønner sig? Den dyrkes dog neppe hos os endnu i den Mængde, at vi i Landet selv ere forsynede med saadan Forraad, at vi ei behøve Jndførsel fra Fremmede.