Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-20
Postefterretninger. Moniteuren af 7de d. M. leverer Jndberetningerne fra Ministeren for de udenlandske Anliggender og Krigsministeren, fremlagte i Senatet d. 7de f. M. og Keiserens Budskab til Senatet. Den første Jndberetning er fra Ministeren for de udvortes Anliggender, dat. Bayonne d. 24 April. J samme skildres den mod Frankrige, indtil den Tid, af Spanien viste Fremfærd, som allerede under den tredie Coalition, medens det ødslede Venskabs forsikkringer paa Frankrige, hemmeligen lovede Coalitionen Bistand, hvilket de i det Engelske Parlament fremlagde Artstykker have godtgjort. - Ved den fjerde Coalition, hedder det fremdeles i denne Jndberetning, viste Spanien sit fiendtlige Sindelan endnu aabenbarere og røbede ved en offentlig Act sine indgaaede Forbindelser med Engelland. Man kan ikke glemme den, 4 Dage førend Slaget ved Jena, udstædte berygtede Proclamation, hvorved hele Spanien blev opfordret til Vaaben, da det ikke truedes af nogen Fiende, og fulgte hastig udførte Forholdsregler, i det dette Kongeriges Armee blev forøget fra 118,000 til 14, co Mand. Den Gang havde der udbredt sig et Rygte, at Der. Maj. Armee er indsluttet, Østerrige vil erklære sig mod Allerhøistsamme og Spanien tro de ogsaa, ustraffet at kunne erklære sig. Seieren ved Jnagjennemkrydsede dets Projecter &c. - Den anden Jndberetning er ligeledes fra Ministeren for de udvortes Anliggender, dateret Paris d. 1 Sept. d. A. Samme er hosføiet de to Tractater, hvorved Kong Carl den Fjerde og Prindsen af Asturien frasige sig deres Fordringer paa den Spanske Trone, og give den Spanske Krone i Hs. Majestæts Hænder. J denne Jndberetning hedder det blandt andet: Det er ingen ringe Fordeel, at der er Sandsynlighed for, endelig at træf se Engellænderne, slaae dem Corps for Corps, lade dem føle de Onder, der følge med Krigen, en Krig, hvis Fare de endnu ikke kjende, fordi de kun føre den med deres Guld. Engellænderne ville blive slaaede, tilintetgjorte, adspredte, naar de ikke skynde sig at flye, ligesom de have gjort i Toulon, paa Helder, i Dunkirken, i Sverrig og allevegne, hvor de have kunnet ømme de Franske Armeer; men deres Fordrivelse fra Spanien vil være deres Sags Ruin. Ved dette sidste Stød vil deres Midler udtømmes, og deres sidste Forventninger tilintetgjøres, og Freden bliver desaarsaa sandsynligere. – Hele Europas Ønsker ere i denne Kamp for Frankrige. – Frankrige og Rusland gjøre fælles Sag mod Engelland. Dannemark udholder med Ære en Kamp, som det ikke har fremkaldt. Det af sine Allierede forraadte og forladte Sverrig har allerede mistet sine vigtigste Provindser og gaaer sin Undergang i Møde, en nungaaelig Følge af dets Alliance og Venskab med Engelland. – Dette vil ogsaa være de Spanske Oprøreres Skjebne. Naar Kampen er alvorlig begyndt, ville Engellænderne forlade Spanien, efter at de forærede det den fordærvelige Gave Borgerkrig, udvortes Krig og Anarkie, det værste af alle Onder. Deres Majestæts Viisdom og Velgiøren, hed vil igjen søge at raade Bod paa de frembragte Onder. - Det Wienske Hof har vedvarende bevidnet D. Maj. de venskabeligste Hensigter. Opbragt over Engellands Politik har det tilbagekaldet sin Minister i London, bortsendt den Engelske Minister i Wien, lukket sine Havne for Engelland, og sat sig i en fiendtlig Tilstand mod samme. Til dette Skridt lagde det endnu det: at forbyde de Skibe, der under neutral Flag kun ere Engelske Producters og Varers Sælgesvende sine Havne. D. Maj. har vedligeholdt dette velvillige Sindelav. De har bevist det Wienske Hof Venskab og Tillid og gjentagne Gange tilkjendegivet det, at Frankrige tager sand Jnteresse i dets Vel. Desuagtet har denne Magt i den sidste Tid rustet sig overmaade Dets militaire Magt staaer nu i intet meget. Forhold til dets Befolkning og Financer. Deres Ministere, Stre, erindre dette ikkun, for at overtyde Deres Maj. om Nødvendigheden af at forøge Deres Magt, for at forsvare den Overlegenhed, som finder Sted i - Den tredie Henseende til begge Rigers Magt &c.