JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Verel-Cours. Kjøbenhavn, den 6te April. Hamb. 2 M. - k. S. 201. . Oblig. 102 a 103 Rbd. r. S. Sp. 202. - Bank-Disconto 4 pCt. 14 pCt. norsk Laan af 1828 101 Norske Speciessedler pr. 100 a 101 1/2 t r. S. Sp. 174 Rbd. Sedl. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 a 101 1 i r. S. 46 1/2 a 47 Rbs. Tegn. 14 pCt. Do. Dr. 10 a 101 ½ i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 3 pCt. engelske Laan 72 a 73 Lst. Rente) 91 1/2 Rbd. Sd. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. Oblig. 98 a 99 i B. 1820) 102 a 103 Rbd. r. S. Nationalbankens Actier - Rd. i 4 pCt. uopsigelige Rigsbankr. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Hamborg, den 6te April. Bordeaux 189 1/2. Petersborg, 12. London 2 M. 13 Mk. 8 3/4 sk.; k. S. 13 Mk. 10 s. Madrid, 44. Cadix 44. Lissabon 481. Amsterdam 2 M. 35, 80; k. S. 35, 60. Kjøbenhavn 201. Species 1/4 pCt. Agio. Louisd'orer, og Frederiksdorer 11 Mk. 34 sk. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Læsø, den 6te April. Fyrskibet Trindelen, ankom den 3die Ds. paa Stationen og tændte samme Aften Fyret. Fortøiningen blev strax funden, men, forinden Skibet kunde blive lagt for samme, opstod en en Storm, der nødte de derved assisterende 3de Baade til at forlade Trindelen. Den ene Baad naaede Øen, men de to andre have formodentlig søgt Sverrig. Skibet ligger saaledes for det Første for eget Anker og Kjetting.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Blandede Efterretninger. Da Kammerherre, Grev Juel Wind Fryss til Grevskabet Frysenborg, der er en af de af Hs. Majestæt udnævnte Deputerede ved Provindsialstænderne for Nørre-Jylland, med Hensyn til at et Familieanliggende vil udfordre hans Nærværelse i den Tid, hvortil den nu berammede Stænderforsamling er fastsat, har ansøgt om at fritages for fornævnte Function, har det behaget Hs. Majestæt derfra i Naade at entledige ham, og i hans Sted er der tillagt Justitsr. H. H. Holm, Herredsfoged og Skriver i Lysgaard og Hids Herred, Ordre at indtræde som Deputeret i bemeldte Forsamling.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Proprietair Tøfting til Tandrup, som er en af de Deputerede for Sædegaardseierne i Aalborg Stift og den under Viborg Stift hørende Deel af Aalborg Amt, har anmeldt, at han formedelst Svagelighed ikke kan møde i den nu forestaaende Stænderforsamling. Ligeledes har den Deputerede for 4de Valgdistrict blandt de mindre Landeiendomsbesiddere for Nørre-Jylland, Proprietair Skibsted til Diernis, anmeldt, at deels Familieanliggender og deels hans Gaards Drift gjør hans personlige Nærværelse ved Hjemmet nødvendig, og at han derfor ikke dennegang kan deeltage i Stænforsamlingen. Jstedetfor Førstnævnte er, da den 1ste Suppleant for Sædegaardseierne i Aalborg Stift og den under Viborg Stift hørende Deel af Aalborg Amt, Baron Kragh. Juel Wind Arenfeldt til Sæbygaard, allerede er indkaldt til Møde, den 2den Suppleant, Propr. Nyholm til Baggesvogn, indkaldt, og, i Stedet for den sidstnævnte Deputerede, Suppleanten for det District, der havde valgt ham, Procurator Sørensen til Winthers Mølle.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
En Prøveprocurator skal ansættes i Thisted Amt med Forpligtelse at tage Bopæl i Vester=Han-Herred. Ansøgninger herom kunne indgives til Cancelliet i Løbet af 6 Uger. (C. T.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
J Fædrelandet Nr. 183 har Pastor H. J. Dreier, Sognepræst til Tryggeløv og Fodslette paa Langeland, fremsat nogle bemærkninger angaaende Forord. af 13de Januar 1741 om gudelige Forsamlinger, hvilken lille Afhandling turde være et Ord itide og er fremsat med Sindighed, ligesom ogsaa Emnet er vel drøftet og prøvet fra flere Sider. Forfatteren mener, at den omtalte Forord., der nu næsten er 100 Aar gammel, burde underkastes en nærmere Prøvelse, da den ikke er affattet i den muligste Korthed, Tydelighed og Nøiagtighed; saaledes savnes der i samme en klar Antydning af den vigtige Skjelnen mellem de forbudne og de tilladte gudelige Forsamlinger, ligesom der og er noget Mangelfuldt i de Forskrifter, som ere Præsten givne med Hensyn til de forbudne. Blandt Mere bemærkes i saa Henseende, at Præsten, naar der kommer tilreisende Personer, som intet andet Ærinde paa Stedet foretage, end at opbygge og styrke Andre, skal fraraade slige Forsamlinger, men ingenlunde er det klart, saafremt en saadan Forsamling, uagtet Præstens Fraraaden, ikke destomindre bliver afholdt, om Præsten bør møde i samme eller ikke, samt om den skal anmeldes af ham til Øvrigheden. Med Hensyn til den verdslige Magts Anvendelse mod de Forsamlinger, som kaldes ulovlige, bemærker Forfatteren, at den vel formaaer at gjøre disse dyrebarere for deres Tilhængere, men den vil aldrig være istand til at gjøre disse trætte af at forsøge paa at blive Martyrer for Sagen. Hyldedes derimod det Princip, at intet verdsligt Magtsprog formaaer at gjøre sig varigt i Aandens Rige, og vilde Fienderne af Forsamlingerne tillige indsee, at de bedste Stridsmænd imod disse Sammenkomster udenfor Kirken haves i de trindt om i Menighederne kaldede Præster, naar, vel at mærke, disse ere ene om Sagen, og indskrænkede alene til at føre det aandelige Ordets Sværd i Kirke og Huse, da vilde det snart vise sig, om saadanne Forsamlinger vare i Sandhed, gudelige, d. er om de befordrede det christelige Liv i Menighederne, eller ikke; thi i sidste Fald vilde de ikke kunne bestaae i den Slags Kamp.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Under Kirkelige Efterretninger, meddeler Nordisk Kirketidende, denne Gang et Bidrag til Forfølgelsernes Historie i Fyen, indeholdende Fortælling om, hvorledes Pøbelen stimlede sammen og øvede de voldsomste Spilop imod en fattig Huusmand, ved Navn Jørgen Jensen, boende i en Bondeby ved Navn Sandager, beliggende i Giislev Sogn, Gudme Herred, da nogle faa af hans troende Venner vare komne til ham fra Nabosognet Qværndrup og fornøiede sig ved at høre en af Biskop Herslebs Prædikener, som Jørgen Jensens Kone læste høit for dem. Efter flere forgiæves Forsøg paa at faae Ret, hedder det til Slutning, at Jørgen Jensen gik høiere op og sendte Klagen til ham, som dømmer retfærdige Domme og forlanger hverken Penge eller Formaliteter, for at domme efter Sandhed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Landskabet Norderditmarsken har Regieringen gjort et fornyet Tilbud af 200000 Rd. C. med Bortfalden af den aarlige Recapition af 1000 Rd., naar det vil opgive sin Toldfrihed. Man tvivler ikke paa, at dette Tilbud vil blive antaget, da Ditmarskerne derved see sig istand til, deels at formindske Landskabets Gjæld, deels at reducere samme til 3 pCt. - 700 af de meest anseete Jndvaanere i Ditmarsken have for nylig petitioneret Hs. M. Kongen om at skille Justitsen fra Administrationen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
I det brittiske Underhuus bliver der i denne Tid forhandlet en Sag, som ogsaa for Danmark er af Vigtighed. Man ansøger nemlig om, at det under Kongens Laas (som det hedder, oplagte fremmede Korn til Udførsel maa for males &c. Man har til Øiemed dermed, at række de Kjøbmænd, som staae i Forbindelse med Udlandet, navnlig Colonierne, Midler til selv at kunne forskaffe sig deres til Udskibning bestemte Meelforraad i de brittiske Havne, og ikke som hidtil være nødte til, at gjøre deres Jndkjøb i Kjøbenhavn, Danzig, Hamborg o. a. nordiske Havne.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Jblandt de mange Beviser paa den almindelige Nærings trang her i Landet, siger den Frisindede, har man og villet henføre den Mængde Supplicanter, som indstille sig til hvert enkelt Embede, hver Tjeneste eller Bestilling, lige fra Tolden, Kirken og Graven indtil Fangevogteren og Bødlen. At denne Soliciteren og Næringstrang imidlertid maa være i paafaldende Aftagende, vil man hidlede fra, at en i Hovedstaden i Embede fungerende kgl. Toldbetjent i denne Tid tillige skal være overdraget en Tallotto=Collection sammesteds. Dette kan vel kaldes: et mærkeligt Tegn paa Tidens Bedring; thi, da der hidtil stedse skal have været Søgende i Hundredeviis til hver af disse vacante Lottobestillinger, saa lader det sig fornuftigviis ikke tænke, at en i Embede værende kgl. Toldbetjent, maaske med et aarligt Gehalt af henved 600 Rbd., endvidere skulde vorde overdraget en anden Bestilling med mere eller mindre betydelige Jndtægter, naar denne, som ellers hidtil altid, var bleven søgt af hundrede Andre, der ved Tidsomstændighederne ere, fra statsnyttig Virken og Velstand, styrtede i Armod."
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Musikforeningen i Kbhvn, har allerede virket Meget til Opnaaelsen af sit Formaal. Den har saaledes udgivet Weyses Opera Floribellad, og Kuhlaus Opera, Hugo og Adelheid, ventes færdig i dette Foraar. Den har givet 2 Concerter, der glædede sig ved Medlemmernes almindelige Tilfredshed. Endvidere har den udsat en Priis af 20 Species ducater for en god Composition af 6 danske Sange. Af de indkomne 43 Samlinger erholdt imidlertid ingen Prisen, men det blev besluttet at udgive 9 enkelte af de indkomne Sange paa Selskabets Regning mod et Honorar af 3 Speciesducater for hver. Af disse Sange vare 14 af Secretair Hartmann, 2 af Organist Hansen i Roeskilde, 1 af Capelmusicus Rung, 1 af Musiklærer Gebauer og 1 af Elev i Capellet Helsted.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Siden næstsidste Generalforsamling har Selskabet havt en Til vært af 498 Medlemmer, hvoriblandt 400 Damer, og Medlemsantallet er nu 1310, hvoriblandt 628 Damer. Efter det ved sidste Generalforsamling fremlagte Regnskab for det forløbne Aar har Jndtægten været 3463 Rbd. og Udgiften 2883 Rbd., Kassebeholdningen er altsaa 580 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
J Nestved har Skolecommissionen udstedt en Jndbydelse til Oprettelse af en Realskole, som ikke skal staae i nogen, Forbindelse med Byens Borgerskole, der herefter skal kaldes Almueskole. - Byens Communalafgifter beløbe sig til omtrent 8975 Rbd., hvortil endnu kommer Landskatten af Byens Jorder og alle Byens kgl. Skatter, som udredes til den kal Amtstue.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
J Rand. Av. læses Folg, under Rubriken: "Til Publicum Efterat jeg Underskrevne velvillig, paa Hr. Clausens Begjæring, havde meddeelt ham af Politiprotocollen, hvad der fra Grevskabets Side var bestemt om den døvstumme Christen Pedersens Begravelsesmaade, har en Ven underrettet mig om, at denne Tildragelse i Nr. 12 af Bladet Jyllandsposten, er fortalt paa en Maade, der ikke kan være mig ligegyldig, idet ikke alene Historien indeholder mange Usandheder, som af Forhørene kunne gjendrives, men tillige fornærmelige Hentydninger, som ingen Anledning var til. Jeg laante følgelig Bladet, for at overbevise mig derom, og fandt Fremstillingen i mange væsentlige Deele urigtig, og den uddeelte Roes til Nogle og Dadel til Andre, deels ubeføiet, deels overdrevet og uhjemlet. Man kunde spørge: hvi Hr. Clausen, der boede nær ved Brandstedet, taug saalænge (siden 1831) og ikke meldte sine Observationer enten til daværende Birkedommer eller til Grev Frys, der faa Dage efter Begravelsen, og inden Undersøgelsen var endt, hjemkom og under 5te August baade sanctionerede Jnspecteurens Foranstaltning (hvortil denne dog iforveien havde vedbørlig Fuldmagt) og derhos befalede nøiere Undersøgelse, i for at drage dem til Ansvar, der havde handlet egenmægtigt og begravet den Døde ved Markskiel. Det skal dog være mig mere magtpaaliagende at lægge for Dagen, at der fra Øvrighedens Side er skeet, hvad Ret er efter Loven, end at efterforske og undersøge Hr. Clausens Bevæggrunde til og Hensigt med hans Skumleri over mig i en Annonce, der, tilstrækkelig belyst, neppe vil anbefale hans Blads Paalidelighed hos det sandhed elskende Publicum. Mit første Foretagende skal derfor være, at foranledige alle Sagens Documenter forelagte det kongelige danske Cancelli, hvis Resolution nærmere vil bestemme, om min videre Fremgangsmaade alene bør bestaae i en simpel Berigtigelse af Fortællingen, eller tillige i en retlig Afgjørelse, hvisaarsag jeg forventer, at Publicum saalænge opsætter sin Dom (skjøndt de Lovkyndige allerede ville have fundet det Citerede, og flere Lovsteder i Strid med Anklagen) og at Dhrr. Redacteurer, der i deres Blade maatte have anmeldt Fortællingen, ogsaa ville tage Notice af disse foreløbige bemærkninger. Birkecontoiret i Hammel, den 4de April 1838. - Tommesen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Ligesom et Guldbryllup hører til de sjeldne Fester, saaledes blev ogsaa det, som fandt Sted i Aarhuus, feiret paa en særdeles skiøn og værdig Maade. Da der just samme Dag var Gudstjeneste, havde Jubelparret, forhenv. Tegnelærer Engelbrecht og Hustru, indfundet sig i Kirken for at takke Forsynet, der havde holdt sin Haand over deres ægteskabelige Samliv i et halvt Aarhundrede. Efter Prædiken, henledte Hr. Pastor Gruner Tilhørernes Opmærksomhed paa den særegne Høitidelighed, som forenede sig med Dagens Gudstjeneste, og holdt en Tale, som gjorde dybt Jndtryk Det agtværdige Brudepar blev derefter, under Præludium at Orgelet, af heele den talrige Forsamling ledsaget ud af Kirken, og ved Ankomsten til sit Hjem fandt det sin lille Bolig festlig smykket og forsynet til at modtage dem, som vilde bringe det deres Lykønskning. Jubelparret overraktes, i deeltagende Medborgeres og Medborgerinders Navn, nogle Pengesummer, foruden at Huset, mens Brudeparret var i Kirken, var bleven forsynet med alle Slags Fornødenheder. Fra endeel Medborgerinder var tilsendt Jubelbruden en fuldstændig Høitidsdragt. Alle Tilstedeværende skuede med sand Frød Jubelparrets hjertelige Glæde over al den Opmærksomhed og Deeltagelse som blev viist det.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Kjøbenhavnsposten giver den i Gens afdøde Cancellieraad Lornsen det Vidnesbyrd: "J sin Dom over os Danske var han vistnok ikke retfærdig og ikke velvillig imod es i alle sine offentlige Bestræbelser; han gjorde sig skyldig i samme Feil, som saa mange af hans Landsmænd, at han overførte en Uvillie mod hele vort Folk, som i alt Fald kun burde være rettet mod enkelte Jndivider, der tildeels hverken tilhørte eller vedkom os; men det Vidnesbyrd kunne vi aflægge af vor fuldeste Overbeviisning, at ingen bitter Erindring blander sig i den Følelse, hvormed vi have modtaget Budskabet om hans Død, og at ingen Dansk vil komme til Gens og besøge hans stille Gravhøi, uden med Velbehag at tænke tilbage paa vor politiske Gjenfødelses første Morgengry, uden med Veemod at ihukomme den gamle Sandhed: "de første Rækker maae falde!"
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Fra Nyborg skrives under 4de April: Færgejagterne seile nu til og fra Slipshavn og flere Kobler Heste ere i disse Dage komne over til Korsøer, men Fjorden er endnu tillagt med Iis. Saavidt man kunde see er Beltet frit for Jis J Skrivelse fra Odense af 5te April hedder det. Vi havde igaar Formiddags afvexlende Snee, Regn og Solskin, samt om Eftermiddagen og Aftenen en stærk NO. Vind.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
J Mandags var lille Belt ved Middelfart aldeles frit for Jis, men den stærke Storm havde om Tirsdagen saa ganske tilsat det med Driviis, at tvende Personer fik Lyst til at spadsere over den af Naturen slagne Bro og naaede lykkelig til Fredericia, hvorfra de atter vendte tilbage til Middelfart. Nogle Timer efter var Jsen atter forsvundet. Allerede siden 1ste April har Storken gjæstet os, skjøndt det vil blive besværligt for den at faae Noget til Føde, da Vinteren er saa stræng vedholdende; Viben har allerede døiet meget. Snepperne med flere Foraarsfugle begynde ogsaa at komme.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Ved Auctionen den 6te Ds. over Moesgaard blev Hr. Agent Nyholm til Petersholm ved Veile Høistbydende med 90,200 Rbd. Sølv, og Hr. Overkrigscommissair Holst i Horsens Næsthøistbydende med 90,000 Rbd. Sølv. Bud denne beroe nu paa det kgl. Rentekammers Approbation. Fra Barth skrives under 30te Marts, til Beviis paa, at Østersøen endnu medio Marts har været aldeles tilfrossen, at en Bornholmer, som havde været ude for at sætte Laxesnører og ved Forandring af Vinden var bleven vildfarende paa Jsen, var, efterat have vandret om i 3 Dage, i en høist elendig Tilstand ankommen til Mønchaut paa Rügen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Dhrr. Price og Lehmann med Selskab have allerede i længere Tid opholdt sig i Kiel, hvor deres pantommiske og eqvilibriske Forestillinger endnu bestandig have et overordentligt Tilløb. Fra Kiel agter Selskabet sig til Slesvig. En Demoiselle Emma Freyse, født i Pløen, gjør for Tiden megen Lykke i Berlin som Sangerinde. Ved Randers har Fjorden allerede i en 8 Dages Tid været oppe, ligesom ogsaa Aaen længere vesterpaa; men ved Udbyhøi (Udløbet af Fjorden) ligger Jsen, saavidt vides, endnu, med mindre den ganske nylig skulde være brudt op. J Onsdags gik man endnu trygt over den. Altona Havns Beskyttelsesværk (bestaaende af svære nedrammede Træer, der ofte dousinviis ere sammenholdte ved Kjæder og Jernbolter) har lidt endeel ved sidste Iisgang, idet de drivende Jismasser deels have knækket, deels af Grunden, oprykket henved 60 af de dertil hørende Pæle.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Pastor J. Westengaard offentliggjør nu i Slagelse Avis, at den Kone, der for nylig lagde Jld i Præstegaarden i Ørslev og senere hængte sig i Arresten, alt for 5 1/2 Aar. siden blev sindsvag, samt at hun ikke satte Jlden paa eller hængte sig af Fortrydelse over, at Manden var bleven skilt fra hende og nu atter gift; tvertimod var hun aldeles uvidende om, at Manden skulde vies af Pastor Rønne i Høve. Tidligere havde hun gjentagne Gange gjort Forsøg paa at aflive sig, og at hun i Arresten tog sig selv af Dage, troer Hr. Pastoren var en Følge af den Omstændighed, at hun der var ene, uden at have Nogen, for hvem hun kunde udøse sit beklemte Hjerte. - (Høist betænkelig er tilvisse den Ligegyldighed, hvormed man tillader slige farlige Personer at gaae frit omkring og have Leilighed til at anrette den frygteligste Skade.) Jagten Georgine, H. C. Andersen, af Bogense, af gik fra Kragerø d. 29de f. M. om Aftenen, kom Skagen ind næste Dag og fortsatte Reisen sydefter over Aalborgbugt, forbiStevnshoved, Faarenæs og Grenaa (paa hvilken ingen Jis kunde sees eller øines øster ud), og videre sydefter ind ad lille Belt; men, da her intet aabent Vand fandtes mellem Jylland og Samsø, satte den Coursen gjennem Veirs Sund hvor Vandet var aabent og hvorfra ingen Jis kunde sees at være ved Kyholm, igjennem store Belt langs den fyenske Kyst, hvor Beltet var aabent og frit for Iis (lidt Driviis, undtagent) til Slipshavn, hvor den ankom den 1ste April. Ogsaa i Randers saae man sig i Søndags sat tilbage midt i Vinteren. Det sneede og søg hele Dagen, saa at Veiene nok paany maae være blevne tilsøgne. Dagvognen, i som skulde have afgaaet derfra om Eftermiddagen til Aarhuus, maatte vende om igjen, da den ei kunde frem for Snee.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Fjorden ved Kiel er nu aldeles aaben.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
J fine Betragtninger over Haandværkstanden (see Nr. 57, yttrer Procurator R. Knudsen fremdeles: "Skal et godt Udkomme tænkes som noget Almindeligt blandt de som Mestere etablerede Kjøbstadhaandværkere, da maae de og til den samme Almindelighed besidde ved selve Etableringen personlige Fortrin, som kunne svare hertil, enten med Hensyn til Formue eller til en Duelighed, der ei var saa let at opnaae. Saadanne Fortrin kunne alle Haandværkere ikke besidde, men ved de fleste andre Næringsdrivter er det og Tilfældet, at de, der ingen Formue selv eie, lade det forblive ved at søge deres Erhverv ved Sysselsættelse for andre. Ved Haandværk derimod skal Enhver, som sættes dertil, omsider være Mester og have selv en Værksdrift. Derpaa gjøres der idet mindste Regning. Men be naar baade uformuende og formuende, baade kun maadelig og lærte og vel oplærte Personer sættes til Haandværk, af de Fo ste endog fleest, og de alle tilhobe skulle være Mestere, da see det heller ikke, hvorledes det skal være tænkeligt, at et godt Udkomme kan være eller blive almindeligt blandt de som Mester etablerede Haandværkere, det var som at forlange, at enhver Bondekarl skulde kunne blive Gaardmand, enhver Fabrikan beider have selv en Fabrik, enhver Matros faae selv Skib af føre, i hvilket Fald Bondegaardene, Fabrikerne, Skibene maatte blive meget smaa, og vi snart faae ligesaa mange næringsløGaardmænd, Fabrikeiere og Skippere, som vi nu have nærings løse Haandværkmestere. - Forf. gjennemgaaer derefter for skjellige Midler, man tidligere har tænkt sig imod det altfor overhaandtagende Mesterskab, og bringer ved Slutning af dette Afsnit af sit Skrift i Forslag, at lade dem, der ville være Mestere i de Professioner - hvor saadant kan fordres og være hensigtsmæssigt - underkaste sig ved den polytechniske Skolen Prøve tillige paa nogen høiere technisk Jndsigt og Kjendskal til de Videnskaber, der staae i nærmest Berørelse med Professionen. Forf. mener, at slig Fordring vil kunne opfyldes af dem, hvis Forældre have havt Leilighed til i Ungdommen af lade dem give en bedre Skolelærdom - at en høiere Grad af Civilisation og Aandsdannelse derved vilde kastes ind i Haandværkstanden og vorde der meer almindelig - at Forældre af den mere dannede Classe derved vilde blive meer tilbøielige til at sætte deres vel oplærte og opdragne Børn til Haandværk - og at Haandværksvende, som besad nogen meere Civilisation og en høiere technisk Dannelse, vilde meer kunne profitere af deres Reisen i Udlandet, end der nu i Almindelighed kan blive Tilfældet, idet de vilde faae meer Adgang til Omgang med dannede Folk, begribe meer hvad de saae og være meer istand til at føre sig det Seete til Nytte.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
(Jndsendt.) Den 3die April blev paa Generalforsamlingen i den herværende Afdeling af Trykkefrihedsselskabet fremlagt et Brev til Bestyrelsen fra et Medlem af den ibhvnske. Afdeling, hvori han andrager paa, at bevidne Selskabets Skriftcommittee sin Tilfredshed med og Anerkjendelsen af den værdige Maade, hvorpaa den nylig i Folkebladet har udtalt sig om den saameget omtalte kgl. Resolution. Samme Andragende agter han at forelægge Repræsentantforsamlingen i Kbhvn., saavelsom Selskabets øvrige Afdelinger. Sagen blev imidlertid, efter at flere Medlemmer havde yttret sig derover, ikke sat under Afstemning.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Da Generalforsamlingen var sammenkaldt for at stemme paa Repræsentanter og Bestyrelsen ikke iforveien havde bekjendtgjort, at noget Andet skulde forhandles (fordi Brevet var kommet den saa silde ihænde, at dette ikke kunde skee), saa var vistnok det i Forhold til den aalborgske Afdelings Størrelse, ringe Antal Tilstedeværende af denne Grund ikke competent til at beslutte Noget paa de fraværende og udenbyes Medlemmers Vegne. 1.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
En vis Geert Westphaler i en Kjøbstad i Nærheden af Aalborg har overskredet sin Virkekreds, idet han ikke, som hans Navnebroder, indskrænker sig til uskadelig Snakkeri, men ved ondskabsfuld Klaffer sætter Rygter i Omløb, ikke alene om enkelt Person, som i Almindelighed ikke tager saa stor Skade derved, men endog om hele Familier, hvis enkelte Medlemmer ikke altid ere tjente med den Trøst, at en Spyflue kun besudler, hvad den ikke kan beskadige. Han anmodes i den Anledning af En, der ei engang, efter gjensidigt Forhold, skylder ham saa megen Opmærksomhed, om at lægge en Kapsun paa sin Mund og i alt Fald indskrænke sine Fortællinger til det Uskadelige der ligger i Gjentagelsen om en Reise fra Haderslev til Kiel, da han ellers vil komme til at gjøre den Erfaring, at ikke alle Hænder ere lammede, og at hans Snakkelyst har bragt ham paa det Standpunct, at man, med de fuldkomneste Beviisligheder, baade kan og vil, ikke alene forfølge, men ogsaa indhente ham paa Domstolens Vei.
Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
Døde. Alexis Rossini, Komd. af Hillerød, 72 A.; Jfr. Th. Sun dorph, 15 A.; A. K. Pedersen, f. Rasmussen, 18 A.; Snedkermester J. P. Liisberg, 41 A.; A. S. Reenberg, f. Jørgensen, 47 A.; N. Hansen, 69 1/2 A.; Høker N. P. Græse; Alle i Kbhvn. Jfr. C. Frisch, i Cette i Frankrig, 18 A. Klubvært N. Hansen, 82 A., i Odense. Kathrine Bjerregaard, f. Sjørslef, 60 A., i Hjermind Præstegaard. R. Tvengstrup (Familiefader med Kone og 5 Børn. Hans Fod gled fra ham paa Gaden, han kom under det bageste Hjul af en just forbi kjørende Vogn, fik sit Bryst knuust og døde deraf), i Aarh. Forvalter H. F. Holm, 36 A., paa St. Croix.