JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
J Politievennen læses en allerunderdanigst Ansøgning om Brændeviinsdrikkeriets Afskaffelse og Brændeviinsskiænkeriets Forbud, som en Nationalfrelse. Nylig har man i Kiøbenhavn havt to sørgelige Exempler paa Ulykker ved Op- og Nedhidsning fra Geden af alt Slags Gods: det Ene hos en Brygger, hvor en Bonde blev slagen, saa han døde nogle Dage derefter af en Tønde der ophidsedes, men som ved Uforsigtig ved styrtede ned, da den der gik ved Spillet, slap det Tønden var inde; og det Andet, at Touget gik i Nykker som man hidsede en Sæk Sæd op med, hvor denne faldt ned og slog i det samme en forbigaaenSoldat reent fordærvet. Dette sidste skal være skeer i Landemærket. Politievennen tilraader derfor En boer, som har Udlægger til Gaden, ved Anbringelsen, af tvende Bukke fra Muren ud over Rendestenen, hver Gang Op- eller Nedhidsning begyndte, at nøde de Forbigaaende til at gaae uden om og saaledes afværge, at de ei skulde gaae deres Død eller Helbreds og Lemmers Tab uvidende i Møde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Efter samme Blad har man i disse Dage i Kiøbenhavns Butikker Prøve paa et nyt Slags Kneb, de et Menneske klædt som Matros, bruger, naar han kom mer i en Bod, at lægge en Rigsdaler-Seddel paa Disken, siden, naar han ei bemærkes at tage den igien, og derefter paastaae at man har kommet den i en Skuffe, og ikke altid huskes da om han ei har Ret. J Tider da Armods Søn maatte lide dobbelt for Livets Ophold, og ei allene flere Godgiørenheds Kilder af sig selv efterhaanden udtørres; men Enkeltes Lunkenhed for lidende Brødre endog skal gaae saavidt, at de uden Grund afknappe i de for disse bestemte Bidrag, dvæler man med Fryd ved de modsatte Exempler paa udmærket Ædelmodighed. Det fortiener saaledes almindelig Bekiendtgiørelse, at Kassereren ved Fattigvæsenet i Bogense, Hr. Kiøbmand Jørgensen, foruden de 20 Rd., han ved Gavebogens Ombarelse denne Maaned har skrevet sig for til de Fattige, endvidere har tilbud sig, at ville give for denne Vinter 10 Tønder Rug Denne Gave, der er saa meget anseeligere, som det er bekiendt, hvor gavmild han og Familie ellers i andre Maader saa fortrinlig viser sig imod denne Byes Nød trængende, er imod største Erkiendtlighed imodtaget at Fattig=Kommissionen med Bestemmelse, at 2 Tdr. Rug maanedlig skal besørges malet og baget til Uddeeling blandt de Fattige. (Af Hempels Avis.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
J Telegrafberetningerne i Kristiansands Avis læses, at man endnu den 29de Decbr., fra adskillige Signal steder paa Kysten saae et Orlogskib og en Fregat søge Vester i langs Landet i 1 til 3 Miles Afstand, ligeledes samme Dag en Orlogsbrig styrende Vest, i en halv til 1 Miils Afstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Fra den 3die Decbr. 1809 til 2den Decbr. 1810, ere i Aggerhuus Stift ægteviet 3503 Par, Fødte 10, 166, og Døde 11, 323 altsaa 1157 flere Døde end Fødte; Af de Fødte vare 808 uden for Ægteskab, og uden for ovenstaaende Antal 300 Dødfødsler. Blande Døde var 1 Mand, som opnaaede en Alder af 108 Aar, og en Enke 101 Aar og 9 Maaneder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Aalborg, den 22de Jaruari. Ved den for Aalborg Kiøbstæd anordnede ForligessesCommission, er i Aaret 1810 i alt foretagne 103 Sager, og deraf forligt 65, samt 38 henviste til Retten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
(Af Wandalls Avis.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Ribe, Døbte. I Domkirken den 25de Jan. Skomagermester Christian Frisses Datter Friderike Helene Christene, Faderne Mad. Knudsen, Jfr. Thrine Bech, Kiøbmand Kolvig, Borger Lieutenant Matzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Begravede. Paa den nye Kirkegaard den 24 Jan. Anders Mørch, 20 Aar gammel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Den gule Febers Udbrud i Europa. Sluttet f. No. 7. Mere ødelæggende og langt skrækkeligere, end de nu ved Korkopperne standsede Smaaekopper, vilde den have ruet en Folke Øyeleggelse fra den ene Poel til den anden, naar ingen Qvarantaine sikrede os derfor. Allerede det Schlesvig Holsteenske Sanitets Collegisom har gjort den meget tigtige bemærkning, at det fordlige Klima ikke beskytter imod den gule Feber, da senne Sygdom i Ny-York, hvilken, endskiønt sydligere ind det Nordlige Tydskland, dog, formedelst de store Amerikanske Søer og Skove, har samme Klima som Nord=Tydskland, har været mere ondartet end i dens Hiemstavn, de sydlige Himmelstrøg. Ogsaa har den Ocientalske Pest, der er avlet i ligesaa varmt et Land, om den Occidentalske, fundet Veien til de yderste Grænd et af Norge, og saaledes udørknet dette Land, at det udnu findes hele Strækninger Jord, der ligge øde siden en Sortedød. Man har paastaaet, at den gule Feber ikke er oprinbelig fra Vestindien, men er bragt derhen fra Siamler Bulam paa den Africanske Kyst. Denne Mening giendriver en Lærd Medicus, Noah Webster en NordAmerikaner, i Hans Historie om epidemiske og pestartige Bygdomme, ved en Mængde ulvilsomme Gierningssager. Han forfølger dette truende Phoenomen indtil dets første Oprindelse, og anmærker. at i det Hele taget, har Vængden af Sygdommen i et Halvt Aarhundrede ikke Ermeret sig i Amerika, og at den gule Feber fordum er været der ligesaa hyppig og ondartet, som i vore sage. Han paastaaer, at den Vestindiske Feber, naar en pestilentialsk Constitution eller Luft er tilstede, er ikke bliver smitsom. Kuns naar Snue og Hoste keder sig over den Halve Jordkugle, naar den sæd lige Dødelighed tiltager i Levante, Europa og det Land af Amerika, der er at sige under en pestilen Tilstand i Luften, bliver de Tropiske Klimaters som i sunde Aar ikke er anstikkende, onartet og tin i en dobbelt Grad. J sunde Aar angribet dommen ikke Landets Jndfødte, men i usunde Pe lic overfalder den ikke blot de hvide Jndfødte, men og undertiden de sorte, skiønt den er mindre ødelæg de for de Sidste. Doctor Websters Paradox, at u og den gule Feber aldrig blev tilbragt, men av ved en pestilentialsk Tilstand i Luften, er ved mange Le Gierningssager, men Jsærdeleshed ved de nyere, Tiders Erfaringer, fuldkommen igiendreven. Ved Skibe blev den occidentalske Pest 1800 og 1804 forplantet til Spanien og Jtalien. Omtrent i 6 Aar har denne det menneskelige Kiøns Svøbe nu skaanet Europa. Mellemtiden varede denne Gang længere end forrige Gang. J de sidste Maaneder af indeværende Aar (1810) angreb den Spanien og Jtalien ligesom 1804.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Paa den Spanske Kyst, i Mallaga og Carthagena, paa de Steder, hvor den gule Feber forrige Gang havde anrettet saa store Ødelæggelser, brød den denne Gang ogsaa først ud. Ligesom første Gang udbredte den sig fra Mallaga og Carthagena til andre Byer og Steder paa den Spanske Kyst. Ogsaa Gibraltar blev ikke fri derfor. J Cadix døde en Tidlang daglig henved 50 Mennesker. Men hvor let kunde Giftstoffen endnu blive ført videre, især i Krigstider, hvor mangfoldige Tildragelser kunne hindre Qvarantaine-Anstalternes Virksomhed. Jmidlertid vare paa Kysterne af Jtalien trufne de strængeste Forsigtigheds Anstalter. Ved et Spansk, med Viin ladet Skib, var Ulykken bragt til det sydlige Jtalien. Dette Skib havde den pestagtige Sygdom om Bord, da det indløb til Brindist i Kongeriget Neapel. Hele Skibs Mandskabet døde af Sygdommen, der næsten yttrede sig i Søestaden Brindist og den tæt ved liggende Havn Otranto, paa samme Tid som den i Mallaga opkomne gule Feber, og derfor syntes at være den fra Spanien forplantede Occidentalske Pest. Derimod syntes den Kongl. Qvarantaine Direction i Kiøbenhavn, der udmærker sig saa roesværdig ved sin omhyggelige Opmærksomhed til Sundhedens Vedligeholdelse, at holde den i Otranto og Brindist udbrudte byldeartige Pest for den Orientalske, og efter de ved denne Direction indgangne officielle Efterretninger, havde Skibe fra Rhodus og Corfu bragt Sygdommen, derhen. Hvad der understøtter den Mening, at den paa den Neapolitanske Kyst herskende Sygdom ikke stammer fra Occidenten, er Sammes Beskrivelse, efter hvilken den stammer overeens med de ved den egentlige Pest i Tyrkiet iagttagne Symptomer. Den varer almindelig ikke længere end 24 Timer, i det høieste 3 Dage. Heftig Hovedvine og rivende Smerter i alle Ledemod betegne dens første Fremkomst. Tilsidst taber der. Syge Bevistheden, falder i Raserie, og døer naar Bylden, som under Sygdommen har sat sig bag Øret, gaaer op eller nærmer sig til Udbrud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
J de Egne, hvor den gule Feber hører Hiemme, henrev den i denne Høst paa Øen Cuba mange Mennesker, og viste en usædvanlig Heftighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Fra Vestendien af naaede den og det Amerikanske Fasteland, og angreb Georgien og Syd=Caroling i de forenede Stater. Fornemlig blev Fremmede, Europæer, og selv Amerikanere fra de nordlige Havne, et Offen for denne ondartede Feber, som hærskede i de sydlige Provindsers Havne, især i Charlestovn, og i Havannah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Saaledes synes den Occidentalske Pest altid mere og mere at udvide Skuepladsene for den sædvanlige Ødelæggelser. Gid kun den Spanske Kyst eller en anden Plads i Europa ikke blive Sædet for denne altid igien udbrydende og aldrig ganske udryddede Plage!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Den Danske Handelstidende indeholder en Forskrivt over Maaden at trække Jndigoen eller det blaae Fatvestof ud af Valdplante. - Det er bekiendt nok at denne Plante kan voxe frodig hos os. Bladene ere fra Sædtiden i April allerede i Juni saa fremmelige, at de kunne afskieres, Hiertet uskadt, og siden atter ski res i August og Septbr. Rensede blive disse lagte i Blød og nedtyngede under Vandet, da de efter omtrent 15, 18 Timer gaae i Giæring. Naar alt Vandet i Karret er bleven blaat med et kobberagtigt Skiær paa Overfladen, aflades Væsken og blandes med ligesaa me ger klart Kalkvand og røres. Nu falder et blaat Meel tilbunds. Dette er Vald=Indigen. Naar Bund sætningen er skeet, afslaaes det oven paa staaende Vand, og reent Vand paagydes, hvori Bundfaldet oprøres. Naar dette atter har sat sig, afhældes atter Vandet, og saaledes vedblives indtil det sidste Vand aldeles ikke taber sin Klarhed og Reenhed. Jndigen optages nu og afrinder i Lærredsposer, tørres siden i Skygge, og er da god Vare. 27dsens 18. Den 27de hujus opføres herR. P. T. paa Fibe privat Theater, Skuespillet: Sandheds Belønning, 15 Acter af Kotzebne, som endes med Dands. Efter Komme dien beværtes ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Næstkommende 28de Januarii bliver Hans Majejestæt Kongens Fødselsdag höitideligholdt i mit Huus ved et Middagsmaaltid og samme Aften Bal(efterat Aftenen i Forveien er opført Comoedien Sandheds Belønnin g) Hvilket jeg herved han den Ære at tilkiendegive Udenbyes Lysthavende, med ærbødigst Begjæring, at maatte vorde, saasnart mue ligt, underrettet om Personernes Antal af en hver Familie, der heri ønsker at deeltage. Ribe, den 18de Jan. 1811. Directionen. P. Ramsing.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Da jeg nu modtager Byg til Formaltning, ønskede at de ærede Jndvaanere, saavelsom Udenbyes, vilde be mig med deres Saaning. J alle Henseender lover jeg en redelig Behandling. Søren S. Schmidt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Fredagen den 1ste Februarii næstkommende Formiddag Kl. 10 fader Sr. opbrør her i Byen ved Auction som holdes paa Raadstuen bortsælge en Holmskifte paa Ribe Holme No. 82 og 3de jevnsides liggende Østermaskifte Nr. 44, 47 og 46 med tilhørende Damskifter No. 47, 85, 130 og 139.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Samme Dag, Tid og Sted bortsælges endnu en lang Skifte paa Ribe Holme No. 110 og en Ager i Galgemarkens vestre Rad Nr. 46. Bræstrups Enke tilhørende. Ride, den 21de Jan. 1811. Blume.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Mandagen den 180ebr.æstkommende Formiddon, Kl. 11 bortsælges ved Auction som holdes paa Korsbrødregaard alle afdøde Stiftsphysikus Doctor Høfdings Efterladenskaber bestaaende af al Slags Jndboe, saasom Guld, Sølv og Kobber, Borde, Stole, Chatoller, Skabe, Senge og Sengeklæder, Linned, Kiøkkentøi og videre saavelsom endeel Bøger og Accourcheur Jnstrumenter - foruden en betydelig Deel indsat Gods. Ribe, den 22de Jan. 1811. Blume.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Mandagen den 4de Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver i Astofte, i Feuling Sogn, holden offentlig Auction over sal. Madame Debberts Efterladenskaber, bestaaende af Guld=Sølv=Kobber=Messing=Tin og Jern=Tøi, samt Linned, Senge= og GangKlæder, et Chatol, en Dragkiste, en Commode med Marmor Plade og flere deslige smukke og gode Meubler. De Lysthavende indbydes. Veien Præstegaard, den 16de Januarii 1811. Haar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Da Selveiergaarmand Jens Vedersen af Hesselballe i Starup Sogn, under Aanst Slaugs, Jerlef og Brusk Herreds Jurisdiction er ved Døden afgaaet, og hans Boe taget under Skifterettens Behandling; saa indkaldes herved med lovlig Varsel, alle, som udi dette Boe maatte have noget at fordre eller andrage, at de inden bemeldte Tids Frist, fremkommer med behørige Anmeldelser derom for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes alle, som til Boet maatte være noget skyldige, derfore at gjøre behørig Rigtighed, saafremt de vil undgaae Søgsmaal. Herredskontoiret i Kolding den 15 Jan. 1811. Westengaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Da Borger og Vertshuusholder Hans Christense i Kolding er ved Døden afgaaet og hans Boe taget under Skifterettens Behandling, saa indkaldes herved m. lovlig Varsel alle, som udi dette Boe maatte have at fordre eller andrage, at de inden bemeldte Tids fremkomme med behørige Anmeldelser derom for Sk. retten sammestæds. Ligeledes indkaldes alle, som til Be maatte være noget skyldige, derfore at giøre behørig Ri tighed, saafremt de vil undgaae Søgsmaal. Kolding Raadstue, den 15de Jan. 1811. Westengaard. C. Ahell. Extra fiin Cambringer 3 Alen pr. Stk. 4 syv otten dedeel Alen bred, faaes til 43 a 48 Rdlr. pr. Stk. hos A. C. Knudsen & Comp. Jern Staal, Hør, Hamp, Tougværk, Talg, Talglys, Vox, Seildug, Flamskdug, Ravndug, Dreiler, Paklærred, Hvede, Bielker, Spirer, Planker, Bræder, Pibe=Oxehoved= og TøndeEgestaver, Splitveed, Skibs=Nagler, Aare Træer, Brænde, Huusblas, Svinebørster, Potaske, Glas, Pennestere, Edderduun, Slibestene, Hatte, Sække, Maatter, m. m. samt afskillige Skibe. Hvilken herved forløbigen bekiendtgiøres. Christiansand den 8de Janu. 1811. Diriks. D. C. Sørensen. Langeland. Schrøder. Gaardmanden Niels Mortensen i Schadstru, har seet sig nødsaget at opgive sine Besiddelser og den øvrige Boe til Rettens Behandling. Hans Creditorer indkaldes derfor og det een for alle Gange, følgelig peremtorie, de under Jurisdictionen inden 6 og uden for samme sig opholdende inden 12 Uger a Dato publicationis huus proclamatis at angive deres Fordringer hos Hr. Tingskriver, Kloppenburg ved Harrebye, derpaa ihændehavende Behiser at producere og gimerede Gienparter at tilbagelade, saa og fremmede Procuratorem af acta her at bestille. Alt ved Straf af Forordningsmæssig Proclusion, med Undtagelse af protocollerede Fordringer. J øvrigt have og saa de, der maatte være skyldig til Fallitboet, eller have noget ibænde samme vedkommende, som Pant og paa anden Maade, sligt i den foreskrevne Tid at anmelde, da de ellers ere underkastet lovlig Tiltale. Rødding i Frøs= og Calslund Herredsfogderie, den 12 Januarii 1811. Bertelsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
2 Da jeg modtager Byg til Formaltning, ønskede jeg at de ærede Jndvaanere, saavelsom Udenbyee, vilde være, mig med deres Søgning. J alle Henseender over jeg en redelig Behandling Søren S. Schmidt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Fredagen den 1ste Februarii næstkommende Formiddag Kl. 10 lader Sr. Høybroe her i Byen ved Auction som holdes paa Raadstuen bortsælge en Holmskifte paa Ribe Holme No. 82 og 3de jevnsides liggende Østermaskifte Nr. 44, 45 og 46 med tilhørende Dan omer No. 347, 85, 130 og 149.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Samme Dag, Tid og Sted bortsælges endnu en lang Skifte paa Ribe Holme No. 110 og en Ager i Sal. gemarkens vestre Rad Nr. 46, Bræstrups Enke tilhørende. Ribe, den 21de Jan. 1811. Blume.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Mandagen den 18de Febr. næstkommende Formiddag Kl. 11 bortsælges ved Auction som holdes paa Korsbrødregaard alle afdøde Stiftsphysikus Doctor Høfdings Efterladenskaber bestaaende af al Slags Jndboe, saasom Guld, Sølv og Kobber, Borde, Stole, Chatoller, Skabe, Senge og Sengeklæder, Linned, Kiøkkentøi og videre saavelsom endeel Bøger og Accourchen Jnstrumenter - foruden etydelig Deel indsat Gods. Ride, den 22de Jan. 1811. Blume.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Mandagen den 4de Februarii førstkommende om Formiddsigen Kl. 9 bliver i Astofte, i Feuling Sogn, holden offentlig Auction over sal. Madame De bbedts Efterladenskaber, bestaaende af Guld=Sølv=Kobber=Mes sag, Tin og Jern=Tøi, samt Linned, Beyge= og GangKlæder, et Chatol, en Dragkiste, en Commode med Marmor Plade og flere deslige smukke og gode Meubler. De Lysthavende indbydes. Veien Præstegaard, den 16de Januarii 187. Haar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Da Selveiergaarmand Jens Pedersen af Hesselballe i Starup Sogn, under Aanst Slaugs, Jerlef og Brusk Herreds Jurisdiktion er ved Døden afgaaet, og hans Boe taget under Skifterettens Behandling; saa indkaldes herved med lovlig Varsel alle, som udi dette Boe maatte have noget at fordrevene, andrage, at de inden bemeldte Tids Frist, fremkommer med behørige Anmeldelser derom for undertegnede Skuteforvalter. Ligeledes indkaldes alle, som til Boet maatte være noget skyldige, derfore at gjøre behørig Rigtighed, faa fremt de vil undgaae Søgsmaal. Herredsskontoiret i Kolding den 15 Jan. 1811. Westengaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Da Borger og Verkshuusholder Hans Christensen. i Kolding er ved Døden afgaaet og hans Boe taget under Skifterettens Behandling, saa indfaldes herved med lovlig Varsel alle, som udi dette Boemaatte have noget at fordke eller andrage, at de inderbemeldte Tids Frist, fremkomme med behørige Anmeldelser derom for Skifteretten Jammestæds. Ligeledes indkaldes alle, som til Boet maatte være noget skyldige, derfore at giøre behørig Rigtighed, saafremt de vil undgaae Søgrmaal. Kolding Raadstue, den 15de Jan 1811 Westengaard. C. Abell.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
Fredagen den 8de Februarii foretages Licitation over nogen Udbedrelse ved Villes Kirke, saasom: Kalkning og Udspekning udvendig, samt nogle, Blyestagers Oplægning rynhavere som ville paatage sig at gjøre dette Arbeide forsvarlig, ville behage at møde hos Morten Jensen i Vilele hvor tenationen afholdes og Conditionerne nærmere erfares. Viivlev den 25de Jan. 1811. Gravers Pedersen, Kirkerærger. Viborger, Veirmølle, indrettet til Maling, Grube= og Sigteværk, samt Hestemølle, alt i komplet Stand, ligger nær og beqvem for Viborg Bye, og har derfra betydelig Maling, samt dertil hørende gode Markjorder, Skov og Tørveskiær, circa 100 Tønder Land, er underhaanden at faae tilkjøbs paa meget fordeelagtige Conditioner og kan tiltrædes førstkommende Mai 181. Liebhaberne ville behage at henvende dem angaaende Conditionerne og Jnventarii Listeden i Kiøbenhavn hos Hr. Meyer Koppels, store Kongensgade No. 31 anden Saltil Kl. 10 om Morgenen, Aarhuus Hos de Herr. M. Koppels Sønner, i Randers, hos Hr. Kiøbmand Jens Juul og i Viborg, hos Hr. Bager Høyer af hvem Eiendommene kan forevises.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-25
En Karl som enten har lært Hjulmager=Profession eller ønsker at lære samme, kan faae Tieneste hos en Hjulmand, paa gode Vilkaar, naar han melder sig jo før jo kiærere til Adresse Contoiret i Ribe. Stampet og ustamper Vadmuld Kiø2 M. de, af Færer Maten i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
(Af Altona Mercur og Hamb. Corresp.) Hamborg, den 23 Jan. I Gaar indtraf hertil ved Estafe, at ifølge officielle til Paris indgangne Efterretninger, havde Festningen Tortosa, efterat Labegrave kuns vare aabnede nogle Dage overgivet sig til de seierrige Keiserlige Franske Vaaben. J denne Festning fandt man en Besætning af 12000 2 Mand, hos iblandt 400 Officerer, 280 Kanoner, 2 Millioner Patroner og et stort Forraad af al Slags Musidprovision. Saa har altsaa General, Grev Suchet, som commanderede det hed Beleiringen beskieftigede Korps, og vet Spanien Berømmelse, som de hidtil vedligeholdt, at forsvare Festningerne til det yderste. Tortosas Erobring er af største Vigtighed; den aabner Franskmændene Kongeriget Valencia og sikkrer dem hele Ebres Løb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
London, den 12 Jan. (Moniteuren) Hs. Majestæt befinder sig denne Morgen ikke saa vel som de forrige Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Underhuuset. Den 11te Berettede Skatkamfekanisteren, at ifølge Husets Befaling, havde den udnævnte Udskud begivet sig til H. K. H. Prindsen af Wallis hos hvem Conseils Præsidenten og det geheimeSegls Lord allerede befandt sig i Papirernes Navn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Da begge Huses beslutninger vare meddeelte H. K. H. behageden høistsamme, at afgive følende Svar. 16 Myfor dog Herrer. Jeg mod og Meddelelsen af Resolutionerse i Henseende til den Kongelige Authoritets Bestyrelse under Kongens Sygdom, hvormed begge Hisene havt beskieftiger sig, med den Høiagtelse jeg bestandig har næret, for begge Huses forenede Ønsker. Med samme Sindelag opfylder jeg Pairernes og Underhasets Haab, og vil af Omhyggelighed for Hs. ny, Majestæt, og Nationens Jndteresse paatage mig den tunge Byrde, som under de i Resolutionerne indeholdende Jndskrænkninger og Undtagelser blive mig anbe: troet. Fast overbeviist om at alle mit Hiertes Kølelser, har ve tilskyndet mig, i Overeensstemmelse med den redelig, ste Kierlighed som jeg barer til min dyrebare Fader og Souverlin, bestandig at lagttage den ømmeste Æsefrygt mod ham, maae jeg dog beklage at man har betaget mig Leiligheden til at bevise hans troe og bedrøvede Undersaatter, at dette har villet været Rettesnoren for mis Adfærd. Dybt gjennemtrængt af Nødvendigheden, at beroe lige Folkestemningen og fast besluttet at bringe hvert personligt Offer, som kan sikkre min Faders Krone og befordre den Omsorg jeg bærer for hans Folks Vel; dvæler jeg ikke med at antage den mig overdragne Byrde, hvorledes Jndskrænkningerne endog maatte være. Jeg beholder i denne Henseende den samme Mening, som jeg engang yttrede ved en ligesaa ulykkelig Leilighed. Ved at overtage mig den paalagte Pligt, kiender jeg alle de Vanskeligheder i hvilke jeg stilles. Men fuld af Tillid forlader jeg mig paa det constitusonelle Raad af et oplyst Parlement og paa et ædelmodigt og rettelskende Folks øvrige Biestand. Jeg vil anvende alle mulige Midler til at fortiene deres Understyttelse. Mylords og Herrer! Meddeler begge Husene mit Svar og udtrykker dem tillige mine varme Ønsker og Bønner, at det gode Forsyn maatte behage ved Kongens Helbredelse, at drage, os og Nationen ud af vor nærværende vanskelig Sil Lord blive meddeelte derpaa det Svar Dronningen havde givet den til hende afsendte Dutasion. Det lød saaledes: Mylords og Herrer, De Pligtsfølelser og den Taknemlighed mod Kongen, og de Forbindtligheder mod Fædrenelandet som i Aaret 1780 bevægede mig til at anvende min uafladelge Omhyggelighed for den Pligt som Parlamentet overdrog mig, vilde ne, dersom det var mueligt, end mere tiltage, og jeg vilde træde alle mine Pligter for nær om jeg nølede med at paatage mig den hellige Forretning som nu bliver mig paalagt &c.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-01-29
Slutningen af the Times, over den engelske Armee i Portugal. (s. No. 8. Havde Lord Wellington ved Talavera havt 40,000 Englænder under sin Commando og havde Spanierne fulgt befalingerne, saa havde man forsaget Fransk mændene indtil den venstre Bredde af Chro. Havde han commanderet 60,000 Englændere, Portugiserne og Spanierne ikke iberegnet da Cindad Rodrigo blev beleiret, saa vilde for nærværende Tid ikke befinde sig een eneste Franskmands paa Halvøen.