Berlingske Tidende, 1778-01-02
London, den 12te Dec. De sidste Efterretninger fra America melde, at GeneralGates er den 19de Oct. marcheret tilbage til Albany; og var med sin af 12000 Mand bestaaende Armee i fuld March, for at angribe de Brittiske Tropper under General Vaughan ved North=Riveren. General Putnamer, i Følge samme Efterretninger, med 5000 Mand paa Marchen til bemeldte Flod, for at falde Engelænderne i Ryggen. Dersom dette Foretagende lykkes Provincialerne, saa skal begge disse Generaler støde til General Washington, som med sin Arme af 25000 Mand holder Staden Philladelphia indsluttet. - Saavidt man i Gaar kunde slutte af Lord Chathans Tale, kan vi ikke herefter giøre os Regning paa fremmed Hielp, og der er intet andet Raad for, end at lade Landmilitzen giøre Tieneste hjemme, naar vi paa nye vilde sende Tropper til America. Man giør sig og Haab om, at Adels=Standen, og Stæderne frivillig og paa egne Bekostninger turde oprette Tropper til Kongens Tieneste. Man har og ladet sig forlyde med, at Staden Manchester allerede havde tilbudt sig at fremstille 1000 Mand, og derfor sendt en Expresser til Lord North. Men nogle meene, at dette ikkun er et blot Rygte, og ikke vil sige andet, end at det ikke vilde staae Staden Man chester ilde an, at giøre saadant et Tilbud, i Henseende til den Jver, som den hidindtil har viist. J Overhuset har Lord Chatham, Hertugen af Richmand, Lord Schelburne, Lord Abington og Lord Dudley stærkt sat sig imod Parlements Sessionernes Udsættelse. Den første lod sig iblant andet forlyde med: Nationens Ulykke behøver ingen JuleHelligedage, men opfordrer Kongens Raad, Overhuset, til en overmaade virksom Fliid. - Man kan ikke for tidlig forebygge fremmede Magters Jndflydelse i vore Raadslutningere. Han talede atter om vores Flodes Utilstrækkelighed og tvivlede paa, at vi endnu paa nærværende Tiid vare Mestere af Canada. Hertugen af Richmand søgte ved denne Leylighed at paastaae, at vores Armee i America, som bestod af 52000 Mand, var bortsmeltet til 25000 Mand, og at alt hvad vi kunde haabe, beroede især paa, at treffe ligesaadan en Forenings Tractat med America, som vi sluttede med Schotland, paa den Tiid da vi ikke kunde indtage det. Lord Abington fremsatte det Forslag, at deres Jnstructioner, som havde Opsyn over de Americanske Fangne, maatte forelægges; man havde handlet meget ubarmhiertig med samme, og billighed udfordrede, at aabne Subscriptioner for dem, og giøre dem deres Landflygtighed taalelig. Dette fandt og et almindeligt Biefald. Man siger, at en Plan, for at anskaffe Penge til næste Aar er i Verk, i Følge hvilken de som giøre Forskud paa 1000 Pd. Sterl., skulle faae et stort Stykke Land i de oprøriske Colonier, naar de blive undertvungne. Andre forsikre, at man i næste Feldtog vil allen agere desensive til Lands, og søge at opholde sig i Canada Nyepork og Florida, men saaledes at føre Krigen til Søes, at de rebelliske Colonier ey beholde et af deres egne Skibe til øvers, og at intet fremmet meere kan komme til dem. -Der er givet Ordre til at holde en General=Mynstring over Søetropperne i de 3 Divisioner til Chatham, Portsmouth, og Plymouth, samt over de Tropper, som ere om Bord paa Kystbevarerne. - Fra Frankerig erfares, at en Deel KrigsFolk endnu daglig faae Tilladelse at reyse udenlands, dog ikke at begive sig til America, men saadant skeer mod Hoffets Vidende og Villie.