Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-21
Medens Vanskelighederne i Europa ere saa mange, selv for det Menneske, der blot vil være til, nyde Guds fri Luft og Jordens Frembringelse for sit Ansigts Sveed, indbyder en heel Verdensdeel til at nyde Frihed og Sikkerhed i dens Skjød. Allene de forenede nordamericanske Stater indbesatte, foruden Louisiana, 47,000 Mile, og paa disse boer der endnu kun, efterat Befolkning i til Aar er stegen 1/2 Deel, 9 Mill. Mennesker. Og hvilke Lande træffer man ikke paa disse 47,000 Mile, Med følgende Linier har en Sagkyndig beskrevet os den, i Archenholzes Minerva for Jan. 1806. "Regjeringsforfatningen (i de forenede Stater) er i det Hele fortræffelig. Jntet steds skaffer Loven Menneskerettighederne et stærkere Brystværn mod Vold og Tyrannie, intetsteds er den borgerligere Frihed sikkrere imod ethvert Angreb. Jntet Spor af Feudal=Regjering; ingen Skillevæg, imellem Stænderne, intet Livegenskab, intet Hoverie, ingen Tiende, ingen Jagtrettighed; enhver er fuldkommen Herre over det Land, hans Sveed opdyrkede; Floden, der vander den, Minerne, som findes deri, ere hans uangribelige Eiendom. Jngen Præstedespotismus, thi Staten lønner ingen Præster, og de Geistlige ere afhængige af deres Menigheder; altsaa heller ingen Samvittighedstvang, der hersker i enhver Henseende, den fuldkomneste Religionsfrihed, og den af Frederikden Store erkiendte Sætning, at Overopsynet over Menneskets Jndvortes ligger ganske uden for en god Regjerings Grændser, er intetsteds tænkt eller anvendt saaledes i sit hele Omfang, som af en Washington, Franklin &c. Pressen staaer under ingen Tvang, og her tør Tungen være, hvad Naturen har bestemt den til, Hjertets Organ. Afgivterne ere overalt ualmindeligt maadelige, og kun faa af dem kunne kaldes directe. Der gives ingen Lauge; Borgerens Virksomhed nedtrykkes ikke af nogen Tvang, og enhver kan drive hvilket Haandværk, han finder for godt. Hertil komme de mange Jndustriegrene, den hidtil meget fordeelagtige Handel, og Udsigten at efterlade sine Børn et tilstrækkeligt Udkomme og forsørge dem fordeelagtigen, uden stor Umage. Desuden det Tillokkende for den Ærgjerrige, at han, naar han udmærker sig ved Hoved, kan faae Jndflydelse i Regjeringen, og opsvinge sig til de høieste Statsembeder." – Lad end nu være at dette Malerie er skildret med lidt vel stærke Farver; det Meste derer dog Sandhed. Vil man beraabe sig paa den gule Feder, som America hjemsøges med, saa kan man svare, at denne dog kun er periodisk og ikke kan betragtes som undryddelig; at ogsaa Enropa har Febere, der ere ligesaa dræbende som hein, endskjønt de ikke ere saa epidemiske. Have Americanerne Moscitos, saa have Europæerne saa ange andre Ubehageligheder at drages med, der fuldkomment opveie hine. Men alle nyere Efterretninger overtyde os om, at America maa være et Land, som det nok er værdt at leve i. Jdeligen klage nu de engelske Blade over Udvandringerne til den nye Verden, og en Stat, hvis Befolkning fra 1790 til 1812 er stegen fra 3 til 7 Mill., og fra 1812 til 1816 til 9 Millioner, maa dog have egne Fortrin, der, saavel indvortes som udvortes fra, befordre, i saadan Grad, Befolkningen. Men ikke blot fra Engelland, ogsaa fra mange Egne i Tydskland, Frankrig og især Schweiz, er i de sidste Tider hele Caravaner vandrede til America. Det overgaaer al Forestilling, hedder det i en Skrivelse fra Baltimore af 8 Juli d. A., hvilken Handelsvirksomhed der hersker i alle vore Søpladser. Aldrig har der været saa mange Penge i Omløb eller saa stor Leilighed for Kjøbmanden til at anbringe sine Capitaler paa den fordeelagtigste Maade. Naar man hører idelige Klager over Handelens og Konst flidens Standsning i den gamle Verden, især i Storbritannien, saa skulde man næsten troe, at de fleste Grene af Verdenshandelen efterhaanden ville søge et Tilflugtsted paa den nye Verdens gjæstfrie og fredelige Kyster, for at undgaae de uophørlige politiske Storme, som Europa hjemsøges af. Forretningerne have tiltaget saa meget,