Aalborg Stiftstidende, 1843-02-18
Holland har 3 Millioner Jndbyggere, som aarlig betale over 70 Millioner Gylden i Skat, altsaa 25 Gylden pr. Mand, hvilket er fire Gange saa meget som i Preussen, hvor Afgifterne dog just ikke kunne gjælde for meget ringe, Gud velsigne det lykkelige Holland og opholde dets Ost og dets Phlegma. - J England er der fortiden en saadan Overflod paa Contanter, at Banquiererne ikke vide, hvor de skulle hen med dem. Vi kjende imidlertid en Udvei Paa Continentet er der saa mange fattige Diævler, der allerede ere halv døde af Sult. Sender man Contanterne til dem, kan man være sikker paa, at de med Taknemmelighed ville modtage dem. Paa Forespørgsler hos os skulle Adresser med Fornøielse staae til Tjeneste. - Russerne have den 6te Januar feiret en Frihedsfest, nemlig Erindringsdagen og Befrielsen fra Franskmændene. Den Slags Frihedsfeste finder man ogsaa i Tydskland. – Som bekjendt er Hofmann von Fallersleben afsat fra sit Professorat i Breslau uden Pension, fordi han har skrevet upolitiske Sange. Havde han digtet-politiske Sange, saa vilde han først være bleven rigtig afsat. En Professor burde i det Hele taget slet ikke befatte sig med at digte Sange, i det Høieste kun Palmer. – Alting spiller nu i Politiken, selv Damernes Kaabetøi. En Bomuldsfabrikanti Manchester, ved Navn Barlow, sendte for kort siden til en anden Bomuldsfabrikants Søn fra samme By, som nu er Premierminister og Kornlovens (Fabrikflidens Antipodes) ivrigste Forfægter og hvis Navn er Robert Peel et Stykke Tøi som Prøve af et nyt af ham tilvirket Fabricat. Peel takkede forbindtligst for Gaven og tilføiede, at hans Kone havde ladet sig gjøre en Kaabe af samme Tøi. Da Fru Peel imidlertid en Dag (vistnok den første, det var arriveret) nærmere betragtede det herlige Tøi opdager hun til sin politiske Skræk, at Mønsteret fremstiller Koruneeg, hvorunder ganske fiint var indvævet Ordet frit. Strax meddeler hun denne Opdagelse til sin Gemal der geraadede i saa pligtskyldig Forbittrelse over den Frihed, Hr. Barlow havde taget sig, at han øieblikkelig sendte ham Tøiet tilbage igjen. Altsaa heller ikke Rob. Peel kan taale Satiren! Jsandhed, vi havde tiltroet den store Mand meer Aandstorhed eller idetmindste saa megen Galanteri ikke at berøve sin Kone det smukke Kaabetøi. Vi ere imidlertid overbeviste om, at det nye Stof vil gjøre megen Lykke paa Continentet, hvis man skynder sig med at sende det over for der bliver indført Censur for Bomuldstøi, som let kunde have til Følge, at det lille farlige Ord fri paa Kaaberne under Censors Sax forandredes til ligesaa mange uvelkomne Censurhuller. – Fra sikker Kilde forsikkres, at over 300 Ex-Abonnenter paa den forbudte "Leipziger Zeitung, betale Hr. Brockhaus Abonnementsbeløbet, naturligviis uden at erholde Bladet. Hvem skulde dog troe Sligt om Berlinerne? – Den kongel, preussiske privilegerede Normal-Patent Blæk=Fabrik i Berlin annoncerer under et malabarisk Navn et Middel til at bortfjerne Haarene. Skade, at dette agtede Jnstitut ikke tillige har et Middel til at fremme Værten af Haarene, fornemmelig paa Tænderne. Det kunde derved afhjælpe et Tydskland længe følt Savn. – De asiatiske Blade faae nu ogsaa ordentlig et europæisk Tilsnit. Den persiske (!) Statstidende paastaaer f. Ex., at den ingenlunde er partie eller farveløs, den hører tvertimod til det Parti, til hvilket fremfor Alle hans allerhøieste Majestæt og den persiske Regjering selv regne sig, nemlig det Parti, der kun hylder Sandhed, Humanitet, Sædelighed, Ret og Religiøsitet. Derpaa svarer nu den ved sin Liberalismus udmærkede arabiske (!) Allgemeine Zeitung, at ogsaa den hører til et Parti, til det, hvortil Folkets Martyrer regne sig, nemlig det, der kun hylder Sandhed, Humanitet, Sædelighed, Ret og Orthodorie. Besynderligt nok Begge disse Journale have ganske samme Tendentser og dog ere de hinanden saa stærkt paa Halsen. Hvorledes mon det egentligt kan gaae til – "Whole my kingdom for a horse" (hele mit Kongerige for en Hest lader Shakespeare den fortvivlede Kong Lear udbryde. Hvis Skjæbnen skulde sætte os i lykkelig Besiddelse af et Kongerige, kunde vi være redebonne til at bortgive det blot for Visheden om, hvad der i Tydskland er tilladt at skrive og hvad der er forbudt at skrive. Jernhuse. J Hamborg havde Flere været betænkte paa, at opføre deres Huse af Jern, paa Grund af den større Sikkerhed imod Jldsvaade, Hurtigheden ved Reparationer og den billige Priis. Efterat man imidlertid havde indhen, tet nærmere Efterretninger fra Belgien og England, har det viist sig, at et Jernhuus er 30 Procent kostbarere end et Muursteens=Huus, samt at Jernhuse desuden lide at mange Mangler, som man først kan vente afhjulpne med Tiden (heriblandt Vanskeligheden ved om Sommeren af udholde Solens brædende Varme).