Viborger Samler, 1821-08-13
Paris, den 26de Juli. (Af Coureren i London, der er et engelsk Ministerialblad, er følgende Artikel uddraget - Den indeholder derfor muligt Vink om det System, som Ministeriet i denne kritiske Tid tænker at følge) Det kan ikke nægtes, at vi staae paa det Punkt, at den maae skee en Forandring i Europas Forfatning og for Den, der betragtede med Opmærksomhed den Overeenskomst de europæiske Magter, Tyrkiet undtaget, stuttede i Paris 1815, vil den ikke være uventet. Ved den blev Rusland befriet for enhver frygtelig Fiende og fik desuden betydelig Tilvext. Det tyrkiske Riges Fald eller Deling ville og længe siden have fundet Sted dersom ikke den franske Revolution og de deraf følgende Krige havde været til Hinder. Ved Traktaten 1812 i Bukarest var det tyrkiske Riges Undergang fremskyndet, dersom ikke Rusland var bleven truet med Overfald af en frygtelig Fjende - Jmidlertid fik Rusland ved denne Traktat Pruthfloden til Grændse og derved næsten Trediedelen af Moldau med de vigtige Fæstninger Choczim og Bender og hele Bessarabien med Jsmail og Kelia. J forrige Krig havde Rusland allerede sikkret sig Landet imellem Bog og Dinester med Otzakow, og, ved at omslutte Tyrkiet fra alle Sider, skaffet sig en let Adgang til de øvrige tyrkiske Provindser i Europa - Man saae vel, at et Uveir derved truede Tyrkiet; men ventede da ikke, at Grækerne skulle gjøre Begyndelsen. Tyrkiet har ved deres Opstand faaet en næsten ligesaa farlig indvortes Fjende at kæmpe imod. Det er neppe at formode, at Tyrkerne ere istand til at afværge Grækernes Uafhængighed; thi de maae tillige have Øinene henvendte paa Rusland, der forenet med en talrig græsk Magt, let kan bane sig Vei til Konstantinopels Porte. Det er heller ikke rimeligt, at Tyrkerne skulle udfordre Rusland til Kamp; men, da Rusland i ingen Henseende kan være ligegyldig ved Begivenhederne i Grækenland; saa er Spørgsmaalet "Hvad Politik ville Frankrig og Storbrittannien nu følge?" Jngen af disse 2 Magter kan være ligegyldige Tilskuere. De joniske Øer ligge saa nær ved den græske Kyst, at England hverken kan lade dem af Syne eller være ligegyldig ved Konstantinopels Skjebne, om Sagen ei snart og hastig mægles. At det er meget tillokkende for det Petersborger Hof, at komme i Besiddelse af Konstantinopel, kan man ikke drage i Tvivl, ligesom det og er vist at Omstændighederne nu især ere mere gunstige end før til at faae den - De Russiske Vaa dens Held imod Napoleon have skaffet Russerne Tiltro og Kraft; det Raaderum Keiser Alexander har givet den østerrigske Politik i Jtalien maae lade formode, at det Wiener Cabinet ingen Hindring vil lægge i Veien - Men med alt dette, saa har man ikke indtaget Tyrkiet fordi man tager Hovedstaden. Man saae i Spanien hvad Folket formaaer, endog under en svag Regjering. Rusland kan vel styrte den nærværende tyrkiske Regjering; men muligt vil en farligere Magt opstaae af dens Aske, der kan gaae frem med mere Kraft og Mod end den nuvæværende - Under disse Omstændigheder er intet naturligere, end at Frankrig og England tilbyde deres Mægling, som man maae antage allerede er skeet - Skulde den ikke antages, da er det vel et Spørgsmaal, om disse Magter derfor burde indlade sig i Krig, Men det er stemmende med Englands og Frankrigs Politik at forhindre det tyrkiske Riges Undergang. Hvad derimod de i saa lang Tid undertrykte Grækers Kamp angaaer, da er det vel ikke afgjort, om de, ved at tilintetgjøre den tyrkiske Overmagt, derfor ville blive et Folkefærd, der lignede de gamle Græker; tilmed kunne Albanierne, hvor Opstanden først stiftedes, tilsidst maaskee lægge dem de største Hindringer i Veien for deres Frihed. De kunne hjelpe dem til at fortrænge Tyrkerne; men muligt selv tage Overherdømmet. Jkke kunne vi troe, at Frankrig eller England vilde lægge Grækerne hindringer i Veien for at erlange Frihed; men ikke heller kunne vi antage, hverken at deres umiddelbare Frihed vil være en Følge af, at de afkaste det tyrkiske Aag, eller at vi burde ønske det tyrkiske Riges Tilintetgjørelse." (Man maae, ved at læse dette politiske Jndlæg, tilstaae, at der aldrig gives saa slet en Sag, den jo kan finde et Forsvar. 1ste August. For nogle Dage siden var Prindsen af Sachsen-Coburg til Taffels paa St. Cloud hos Hs. M. Kongen.