JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Fra Engelland haves i "Børsenhalle, den høist vigtige Efterretning, at Overhuset har antaget den nye Kornbill saavelsom Tarifbillen og at begge biller Dagen efter have faaet kgl. Sanction, saa at de alt ere traadte i Kraft: derimod har Overhuset med en Majoritet af 73. Stemmer forkastet den irske Tvangsbill, hvis følge der strax blev holdt et Geheimeraad og Sir Peel øieblikkelig afreiste til Gen Wight, hvor Dronning Victoria opholder sig og anmodede Hds. Maj. om sin Afsked som Minister. Dronningens Svar vidstes endnu ikke i London den 27 Juni. Saavel i Engelland som i Udlandet imødesees med spændt Forventning den forestaaende Ministervexel; det liberale Parti i Underhuset jubler naturligviis over, at Kornloven er gaaet igjennem. Den 25 Juni d. A. afholdt Vends o. s. v. Herreders Landboforening et Dyrskue ved Jndslev Kro, hvortil var under 2 s. M. skeet offentlig Jndbydelse. Til Concurrence om de udsatte Præmier fremstilledes 4 Hingster, 7 Hopper, 4 Tyre, 24 Køer og 2 Væddere, i det Hele 5 Stkr. Kreature flere i Aar end i Fjor. Af førstnævnte tilkiendtes Gaardmand Christian Jversen, Roerslevs blankbrune Hingst med lille Stjern, 4 Aar, 10 Qv. 2 T., 1ste Præmie (20 Rbd.), og Gaardmand, Lars Rasmussen Gummerups mellembrune ditto, et Aar, 10 Qv. 2 1/2 T., 3die Pr. (10 Rbd.). Anden Præmie uddeeltes ikke. Jndbrændte bleve Proprietair H.W. Krags til Skrillinggaard lysebrune Hingst, 2 Aar, 10 Qv. 1 T., og Gaardeier H. Lørup Jndslevs mørkebrune ditto med Stjern, 2 Aar, 10 Qv. 2 T. Af Hopperne tilkjendtes Gaardmand Anders Nielsen Staurbyes dunkelbrune Hoppe, 5 Aar, 10 Qv. 1/2 T., 1ste Pr. (8 Rbd.); Gaardmand Peder Møller Fielsteds lysebrune ditto med Stjern og Snip samt 4 hvide Fødder, 9 Aar, 9 Qv. 5 T., 2 Pr. (5 Rbd.); Bager Dreier Grimmerlykkes graablommede ditto, 6 Aar, 10 Qv. 2 T., 3die Pr. (2 Rbd.). Jndbrændte bleve Gaardmand, Mads Hansen Asperups mørkebrune stjernede Hoppe, 4 Aar, 10 Qv. 2 T.; Møller A. Møller, RuggaardsSkovmølle, hans mørkebrune stjernede ditto, 3 Aar, 9 Qv. 4 T., og samme Eiers mellembrune ditto med Stjern og en hvid Bagfod, 3 Aar, 9 Qv. 4 T. - Af Tyrene tilkjendtes Gaardmand Hans Johansen, Aabye Mar gaards rødbrogede 2 aarige Tyr 1ste Pr. (6 Rbd.); Gaardmand Rasmus West Grimmerlykkegaards mørkerøde 2-aarige ditto 2den Pr. (4 Rbd.); Gaardmand Hans Hansen Jndslevs mørkerøde 2-aarige ditto 3die Pr. 2 Rbd. Jndbrændt blev Møller Peder Hansen, Kjøstrups mørkerøde 2-aarige ditto. - Af Køerne tilkjendtes Gaardmand Erik Larsen Fielsteds lyserøde 9-aarige Ko 1ste Pr. (8 Rbd.); Gaardmand H. LørupJndslevs mørkerøde 6aarige ditto 2den Pr. (5 Rbd.) Mads Hansen Asperups rødhjelmede 7-aarige ditto 3die Pr. (2 Rbd.) Jndbrændte bleve Huusmand Lars Jørgensen Roenæs's rødbrogede 4 Aars Ko; Bager Dreier Grimmerlykkes lyserøde 8-aarige ditto, samme Eiers mørkerøde braarige ditto, samme Eiers mørkerøde 3-aarige ditto og Møller P. Hansen Kjøstrups røde 72aarige ditto. - Af Vædderne tilkjendtes Gaardmand Peder Jensen Christianslysts 2-aarige Vædder en Præmie af 2 Rbd. Af Faar og Sviin præsenteredes ingen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Ved Dhrr. Grev Bernstorff-Gyldensteens og Baron Blixen Finnecke Dallunds godhedsfulde Tilskud af respective 10 Rbd., der ved Hr. Forpagter Hansen til Oregaard indbetaltes med 20 Rbd., faae Committeen sig istand til at tildeele Gaardmand Jørgen Pedersen af Næss, der præsenterede en kastaniebruun 5 Aars Hingst med Stiern, 10 Qv. 2 T., for hvilken han ved Dyrskuet den 26 Mai d. A. i Odense havde modtaget som Douceur (5 Rbd.) og som han der havde faaet indbrændt, en Opmuntring af 12 Rbd. Af samme Gave tilkjendtes og Huusmand Lars Jørgensen Ronæs for hans ovennævnte rødbrogede Aars Ko. Bager Dreier Grimmerlykke for hans lyserøde 8-aarige ditto, Møller P. Hansen, Kjøstrup for hans mellemrøde 7-aarige ditto og Huusmand Jørgen Danielsen Roerslev, der vedvarende dyrker sin Lod og udfører alt Arbeide og Kjørsel med egne 2 Køer, respective 2 Rbd. eller i Alt 8 Rbd. Samtlige foranførte Præmier og Opmuntringer, til Beløb 94 Rbd., bleve af Committeens Medlem Hr. Kammerherre Grev Wedell Wedelsborg i Dag uddeelte til alle Vedkommende, hvorpaa undertegnede Formand udbragte Foreningens bedste Lykønskninger som og dens ret indstændige Opfordring til fremdeles at skjænke dette Foretagende Jnteresse og Deeltagelse. Da ingen Gjenstande af nogen Betydenhed vare anmeldte til Salg, blev den forhen averterede Auction ikke afholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Committeen for Dyrskue i Jndslev ut supra. R. Wedell, N. Hansen, H. Pedersen, Wedelsborg. Oregaard. Orslev. J. Madsen, H. Lørup, Brænderup. Jndslev. Saaledes overeensstemmende med det Passerede bevidner Gielsted Pstad. d. 1 Juli 1846. M. G. Krag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Reisende over Storebelt, fra 25 til 29 Juni. Fra Fyen til Sielland, Kjøbmd. M. Asch og T. Ahlmann, Mad. Römer; Propriet. Martens og Kone, Frøken A. Andresen; Hr. L. Steen; Møller Rasmussen; Mad. Bredahl og Datter; Proprietair Lacoppidan; Handelsfuldm. Bekkevold; Værtshuush. N. Rasmussen og Datter; Oberst Wedelfeldt, med Adjutant og 2 Oppassere: Missionair A. Riis; Jfr. N. Mortensen, Frue D. Frost: Mad. Sehestedt; Pastor P. Husum: Handelscom. M. R. Henriques; Cand. theol. Gjellebølle og Kone, Mad. Clausen og Datter; Particull. Brøndum Fra Sielland til Fyen: J. Jerichau og Kone; Dr. phil. J. Becker og Søn; Havneopsynsf. Petersen; Gross. Hjort Assessor M. Foss; Handelsbet. M. Sachs, Exam. juris J. Brøchner, Kjøbmd. W. Selbach, Kgl. Skuespiller C. Hansen; Frue Nørregaard; Frøken Krabbe; Ritmester v. Krogh, Pastor Bredsdorff og Familie; Jfr. R. Stephansen, Mad. K. Jensen, og Datter; Jfr. Crone; Viinhandler H. Maack; Jfr. M. Langhoff og B. Saxtorph; Mad. N. Stytzer, Kjøbmd. H. Kruuse med Søn og Tjener; Mad. Nyeland med Barn og Pige; Regimentschir. Schytz: Godsforv. Fog; Commandeur capit. Tuxen; Skuespiller C. Hvid; Admiral Holstein; Baron Zeuten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Ind- og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer. Jndgaaede, den 30 Juni, H. Christiansen af Svanike, fra Horsens, Jagten Margarethe med Pottemagerarbeide. Udgaaede: den 1 Julii, L. C. Meyer af Østerriisøer, til Norge, Skonnerten Caledonia, ballastet. Gustava Dorothea Henriette Andersen, fød Stockmann. Du har seiret, Du har vundet, Du har stridt den sidste Strid, Du hos Herren nu har fundet Freden efter Døden blid! "Gode Moder, Jorden dækker! Lille Christian græde vil - Ei jeg meere hende vækker! Hvem tyer nu jeg Lille til 2. Du, som og saa dybt maa sukke (Unge Ægtemand - min Ven) Glem ei Christian at vugge, Hende see i ham igjen. Græd kun Du, ja græd kun Alle, Hun var Eders Taarer værd! Tidligt gik hun til Guds Halle, Favned der sin Moder kjær. Fader, Broder, Søstre, Venner. Tause om din Gravhøi staae. Een Bøn Alle Herren sender: Gid vi hisset Dig maa naae!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
AVERTISSEMENTS. De som endnu skulle have noget retligt eller billigt Krav til den provisoriske Bestyrelse i Anledning af Landmandsmødet i Odense, bedes behageligst at indlægge deres Regninger paa Adressecontoiret senest til den 4 Juli, da Regnskabet til den Tid bliver sluttet. Da mit Navn i Gaars-Avisen er bleven indført i en Annonce fra det nye Mode-& Manufaktur=Udsalg paa Flakhaugen, tvinges jeg til at gjøre det ærede Publikum, bekjendt med Grunden, hvorfor de averterede Handsker fra Luneville af mig bleve afhændede, idet nemlig Handskerne vare saa skjøre i Læderet, og i det Hele taget af den Beskaffenhed, at jeg ei kunde tilbyde mine ærede Kunder samme. Derimod venter jeg om kort Tid, som nærmere skal blive bekjendtgjort, et meget stort Partie saavel franske som og af de saameget søgte Randers Handsker, der udmærke sig ved en ualmindelig Styrke og smukt Ud Chr. Jantzen, seende. Vestergade Nr. 189.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Dampskibet, Könginn Caroline Amalie afgaaer første Gang fra Nyborg til Kjöbenhavn Løverdagen den 27 Juni om Morgenen Kl. 4. og saaledes fremdeles hver Løverdag, og anløber Gaabense, Koster & Kallehave. Fragten til Kjøbenhavn ; 1ste Kabyt 5172, 2den Kabyt 438, Dækket 2132. Til Gaabense: 1ste Kahyt 4 1, 2den Kabyt 33, Dækket 1 1/4 P. Til Koster eller Kallehave, 1ste Kabyt 4 1834, 2den Kabyt 3163, Dækket 218.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Passagerer til 1ste Kabyt til Kjöbenhavn har at betale for Middagspise 1. Indskrivningen skeer paa Undertegnedes Contoir fra Fredag Middag Kl. 12 og om Løverdag Morgen, Kl. 2 til Afgang. Nyborg den 21 Juni 1846. O. B. Suhr. Til Kjøbenhavn, afgaaer Paqvetten Emanuel, Skipper A. Steffensen, om 8 a 10 Dage, anbefalende sig for Fragtgods og Passagerer. Man behager at henvende sig ved Skibet i Bassinet eller til Hr. Kjøbmand P. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Ved Rudkjøbings reorganiserede Skole, hvorved en Real classe agtes oprettet, bliver en Lærerplads ledig, som skal tiltrædes den 1 Novbr. d. A. Lønnen er 300 Rbd. Sølv, friBolig og 2 Favne haard Brænde. Pladsen kan søges af theologiske eller polytechniske Candidater eller Seminarister; og det er en Betingelse, at han skal være ugift. Der fordres, at han maa kunne give Underviisning i Engelsk, Tydsk, Mathematik, Frihaands= og geometrisk Tegning, Naturhistorie og Naturlære. Jfølge Cancellieresolution af 3 Decbr. 1844 antages Læreren, efter Skoleanordningens 1ste Afdeling § 11, 2den Passus, paa et halvt Aars Opsigelse. Ansøgningerne, forsynede med de fornødne Attester, der godtgjøre den Ansøgendes Duelighed i de nævnte Fag, tilsendes Commissionen for Rudkjøbings Skolevæsen inden medio August d. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Commissionen for Rudkjøbings Skolevæsen den 24 Juni Avlsforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Et ungt Menneske - 22 Aar - der fra sin tidligere Ungdom har lagt sig efter Landvæsenet, og deri paa flere større Gaarde i Fyen, saavel med som uden Hoverie, har uddannet sig, kan derfra i enhver Henseende fremvise de bedste Anbefalinger, ønsker sig til 1 Novbr. en Plads som Avlsforvalter, eller Medbestyrer af en større eller mindre Gaard. Grundet paa Studier, vedkommende Landvæsenet, er han for Nærværende uden Condition, og kan, om ønskes, strax antage Plads, som maatte anbetroes ham. Lønnen foreskrives ikke. Reflecterende bedes henvende dem snarest mulig til Adressecontoiret med Billet, mærket, Landvæsen Nr. 10. Handelsbetjent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
For en duelig Handelsbetjent er en Plads ledig ved Manufacturhandelen til 1 August eller 1 Novbr. i en af Fyens største Kjøbstæder; dog bemærkes, at den Søgende maa være en god Detaillist, skrive en god Haand, samt forevise Attest for Troskab og Orden. Billet mærket Handelsbetjent aflægges paa Adressecontoiret, mærket 150.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Handelslærling. En confirmeret rask Dreng af honet Familie med gode Skolekundskaber, der har Lyst til at lære Handelen ved en Korn Colonial, & Materialhandel, kan strax, til Michaeli eller 1 November faae Plads i en af Fyens Kjøbstæder. Familiens Navn, den Søgendes Haandskrift bedes hastigst indsendt paa Adressecontoiret, mærket "Lærling Nr. 20. Huusholderske. Et Fruentimmer af fat Alder, som kan paatage sig at bestyre Huusholdningen i et større Huus i en Kjøbstad her i Fyen, og derfor kan producere gode Anbefalinger, kan faae Condition, til 1 Novbr. eller maaskee tidligere. Billet mærket H. H. Nr 300 bedes snarest muligt indleveret paa Adressecontoiret, hvorefter nærmere Underhandling kan finde Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
En Geed, som malker, og en Buk er tilkjøbs i Gamtofte Præstegaard. Stukne Sengetæpper til 20 Mk., 4 Rbd., 4 Rbd. 3 Mk. og 5 Rbd. pr. Stk. anbefales af S. A. Hoffgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Danske engelske Oste No. 3 ville blive solgte fra Hofmansgave til følgende Priser: Ostene fra April og Mai . . . . . a 10 s. pr. Pd. " Juni og Juli . . . . . a 12 s. August, Septbr. og Octbr. a 16 s. J Partie af circa 10 Lpd. gives 16 pCt. Rabat. N. C. Hofmann (Bang).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Nye Sengefjer og Bruun ere igjen hjemkomne og sælges rene og tørre Fjer til 7, 8, 9 a 10 Rbd. pr. Lpd. og Duun til 8 Mk. Urban Hansen, pr. Pd. overfor Postcontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Nye Sengefjer og Duun, er atter arriveret, og sælges tørre og rene Fjer til 7, 8, 9 a 10 Rbd. pr. Lpd., Duun til 8 Mk. pr. Pd. hos J. Stokkebye, Odense Nørregade No. 404.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Nybrændt Faxøe Steenkalk, kan faaes fra min Kalkovn udenfor Vesterport Mandagen den Om. 6 Juli.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Huusleilighed. Underste Etage i Gaarden No. 692 paa Nedergade er strax eller til October Flyttetid at erholde til Leie. F. Tiergen. Odense den 27 Juni 1816. Bygning til Nedbrydelse. Da det Kongelige Rentekammer har tilladt mig at sammenlægge en Gaard, jeg har afkjøbt Lars Henriksen Bruun i Stangerup, med min Gaard Beyerholm i Ollerup Sogn, er hos mig underhaanden tilkjøbs til Nedbrydelse 27 Fag Egebindingsværkshuus med Bjelker og Spær af Fyr, 10 3/4 Alen indvendig dyb, bestaaende af gode og friske Materialier. R. Hansen. Beyerholm den 29 Juni 1816.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Formedelst en længe tiltagende Brystsvaghed er mit iboende Huus udenfor Nørreport No. 172 Litr. 3 No. 3 at faae tilkjøbs. F. N. Juhl, Odense den 26 Juni 1816. Snedkermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Til Salg. Undertegnede agter underhaanden at bortsælge sin Gaard i Assens. Paa Grund saavel af dens Størrelse som dens særdeles fordeelagtige Beliggenhed egner Eiendommen sig fornemmelig til et større Næringsbrug, saasom Kjøbmandshandel og Brænderie, hvilke Næringsveie tildeels drives i Gaarden, eller til Gjæstgiverie og Restauration, hvis Savn i denne Deel af Byen saa ofte udtales. J Mangel af Salg kan den erholdes til Leie. Man behager at henvende sig til Eierinden. Assens den 18 Juni 1846. H. H. Knudsens Enke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Fredagen den 3 Juli førstk., Formiddag Kl. 9, bliver i Huset, No. 726 udenfor Frederiksbroe afholdt offentlig Auction over nogle Meubler og Effecter, saasom: Stole, Borde, Sophaer, Komoder, Speile, Senge og Sengklæder, Klædeskabe, noget Sølvtøi og Kjøkkentøi, samt en Slump Kakkelovnsbrænde m.v. Alt tilhørende Frue Cancellieraadinde Schouboes Dødsboe. Odense Auctionscontoir den 26 Juni 1846. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil vorde læst i vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Enkefrue Cancellieraadinde Bolette Schouboe, fød Sandrue, indkaldte med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Pl. 2 Juni 1819, til inden bemeldte Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Odense Raadstue den 26 Juni 1816. Borgermester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-01
Ved Tallotteriets 1592 Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr 18. 67. 82. 76. 39. Fyens Stiftsaavis, udgives i Odense 5 a 6 Gange ugentlig. Trykt med Hurtigpresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-02
Jndhold. Udlandet. Storbrittannien. Jtalie udlandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-02
Storbrittannien. Ligesaa stor som Ministeriets Glæde var, da Overhuset havde antaget Kornloven, ligesaa stor blev dets Bestyrtelse, da Underhuset (i nogle Exemplarer af Gaarsavisen stod feilagtigen Overhuset) umiddelbart derpaa forkastede den irske Tvangs bill. J det udenlandske Bureau holdtes strax et Conseil, hvor Sir Peel, Hertugerne af Wellington og Buceleuch, Greverne Ripon, Ellenborough, Haddington, Sommerset, St. Germans, Lincoln og Aberdeen, Dhrr. Graham, Goulbourn og Herbert, vare tilstede; Resultatet af dette Geheimeraad meldtes igaar. Man forsikkrer, at Sir Peel vil foretage en Udenlandsreise til Jtalien og at Dronningen vil anmode Lord Russel om at sammensætte et nyt Ministerium. - 61 Jernbanelove (hvoriblandt den for Banen, mellem London og Rork) have faaet kgl. Sanction. J London har Historiemaleren Haydon, formedelst Trang og Jkkeanerkjendelse af hans Talent, taget sig selv af Dage i et tungsindigt Øieblik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-02
Dagsposten bekræfter, at Sir Peel er afreist til Wight og beretter tillige, at Dronningen den 29 Juni vilde ankomme til London, for at forkorte Ministerkrisisen. Marqvien af Landsdowne har paa Grund af Svagelighed bedet sig forskaanet for enhver Deeltagelse i det nye Kabinets Sammensættelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-02
Jtalien. Den nyvalgte Pave Pius IX var i 1836 pavelig Runtius i Neapel og lever sammesteds endnu i Alles Erindring og Hjerte. J Choleratiden solgte han sin Eqvipage, sit Sølvtøi og sine Meubler og uddeelte den derfor indkomne Sum blandt de Fattige. Strax efter Valget, da alle de fremmede Magters Gesandter, aflagde deres Lykønskninger, spurgte Hs. Hellighed efter den franske Gesandt, Grev Rosst, trykkede synlig rørt hans Hænder og udtalte sin Sympathie for Frankerig, og de Franskes Konge. Disse Ord have indgydt alle velsindede Romere Haab om en Forbedring i Kirkestatens politiske Tilstande. Grev Rossi skal forresten før Valget have yttret til de indflydelsesrigeste Cardinaler: Frankerig er for mægtigt til at behøve at bringe sit Veto i Udøvelse. Men det har paalagt mig at bede Dem om at betænke, at et Valg, der ikke svarede til Landets Tarv, vilde fremkalde en farlig Gjæring i det Jndre og bringe Østerrigerne ind i det Nordlige og de Franske ind i det Sydlige af Landet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-02
Sverrig. Fra Helsingborg skrives under 9 Juni, "Vi have nu her faaet meget travlt i Anledning af hele Kongehusets Ankomst hertil, hvilket vil skee den 6 Juli. Dagen derefter fortsættes Reisen til Malm, og derfra til Kjøbenhavn, hvor Opholdet bliver til den 14de, da den kongelige Familie paa et Dampskib langs Kysten vender tilbage til Helsingborg, hvor den bliver til i August. Den 25de ventes 4 Statsraader hertil. Kongen og Kronprindsen skulle boe hos Consul Rooth og Dronningen og Prindsessen hos Consul Hallberg, hvor det kongelige Taffel skal holdes. Begge Prindserne skulle boe hos Toldinspecteuren, og Enkedronningen enten hos Commerceraadinde Møller eller Brugspatron Drielick. Følget og Tjenerskabet, der anslaaes til 64 Personer, skulle boe rundt omkring i Byen. Da tvende Damp
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-02
Fædrelandet. Blandinger. Odense. Sverrig. skibe daglig ville fare mellem Kjøbenhavn og Helsingborg. saa kan Man nok begribe hvilket Liv der vil blive her i Sommer. - Midsommeren har omkring Hovedstaden, udmærket sig ved sin betydelige Kjølighed, og i Gaar Morges skal der have været Jis paa Vandet ved Djurgards-Brønden. Reisende fra Sødermanland, som i Gaar Morges afreiste, berette, at det samme har været Tilfældet der, og at mange Havesager ansaaes for at være blevne ødelagte af de to sidste Nætters Kulde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-02
Skjøndt det har regnet i Nat er der dog ingen mildere Temperatur indtraadt i Dag (den 25de).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-02
Da mange Svenske, paa Grund af den store Handel og Søfart, der finder Sted imellem Sverrig og de forenede Stater i Nordamerika, have bosat sig der, især i Staden Nyyork, til et Antal af flere Hundrede, men der savne Præst og Sjælesørger, da de, ubekjendte med Landets Sprog, ikke kunne drage Nytte af den Opbyggelse, der er at faae paa Stedet, har en Lutheran, Prof. Rally, henledet Ærkebisp Dr. Wingards Opmærksomhed paa den Omstændighed. Ærkebispen har nu, i Anledning af de mange Udvandringer fra Faluns Lehn, fra Helsingland og Dalarne, især da de fra sidste Sted for største Delen ere Tilhængere af Erik Janssons Religionsparti, saa derfor kunde vildlede de alt bosatte Svenske, især da disse savne al præstelig Underviisning og Tilsyn, fremsat det Ønske for Kongen, at der dannedes en svensk-luthersk Menighed i Nyyork under en svensk Præst, der tillige kunde ansættes som Legationspræst ved Gesandtskabet i de forenede Stater, og som Saadan lønnes af Finantserne. Resten af hans Gage ventede Man, at Menigheden vilde tilskyde, og indtil en Kirke eller et Kapel kunde bygges, skulde Man holde Gudstjeneste i et dertil leiet Lokale. Kongen har nu fra sin Charge d'Affaires i Nordamerika gjennem Udenrigsministeren ladet indhente Oplysning om, hvorvidt der var Trang til at en svensk Præst ansattes i Nyyork, og for det Tilfælde, hvormeget der om Aaret kunde behøves for en Præsts anstændige Udkomme, samt hvor meget der antages, at de paa Stedet værende Svenske kunde bidrage til hans Lønning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-02
Fædrelandet. Blandinger. Med Hensyn til Arvespørgsmaalene her i Danmark siger "Fædrelandet: "Det tydske Forbund er i en Udviklingstilstand; det søger mere og mere at udelukke enhver fremmed Jndblanding. Men een af Forbundets Grundpiller er de Bestemmelser, som gjøre Arvestridigheder til Retsqvæstioner og ikke til Statspørgsmaal, som underordne Staternes Arvegang Familiernes Arvevedtægter og borttage Afgjørelsen heraf fra den Staterne iboende Statsvillie. At røre ved Sager, som i Forbundslandene henhøre under dette Kapitel, er at tage Forbundet og især Forbundsmedlemmerne paa det ømmeste Sted. - J den danske Stat udenfor Forbundet, det vil sige Danmark Nord for Ederen, som bestaaer af Provindserne Slesvig og Danmark med Bilandene, er Forholdet ganske anderledes. Her ere Arvestemmelserne ikke underkastede nogen anden Afgjørelse end Statens egen Villie. Staten er ikke sammenarvet; Familiegods er ikke blevet til Krongods og hele Landet derved Familiearvegods. Et uddeleligt Valgrige er ved en Statslov blevet til Arverige, ikke for at begave en Familie dermed, men for at sikkre Staten mod de Misbrug, som Valgovereenskomsterne medførte paa en Tid, da Man endnu betragtede Staten som en Samling af Privatbesiddelser med absolut Besiddelsesret og med en herpaa begrundet Ret til at kjøbslaae om Stats herredømmet. Slesvig befinder sig saa godt som Provindsen Danmark under en factisk Betingelse udgaaet fra dette Grundprincip. J begge er Arvelighed og Udelelighed indført ved en Statsact, som følge af en virkelig og notorisk Villiebeslutning. Savnes nu Overeensstemmelse i de tvende Provindser og Maaden, hvorpaa Principet om Arvegang og Udelelighed bør virkeliggjøres, hvilket vi ikke troe, saalænge Regjeringen ikke vedgaaer det, da er Tiden kommen til, ved en Villietilkjendegivelse, inden Statens egne Grændser, uden nogensomhelst fremmed Jndblanding eller Raadgivning, at bringe en Eenhed tilveie. Til det samme er der Anledning, hvis de bestaaende Bestemmelser ikke fyldestgjøre Statens Jnteresser; thi netop det Princip, hvorpaa den danske Statsbygning er bygget, hæver Stats interessen over alle andre Hensyn, altsaa ogsaa overFamilicinteresser. Men Tvivl, Underhandlinger, Protester mod Statsvillien o. s. v. tør ikke indtræde med Hensyn til den virkelig uafhængige danske Stat. Historien har noksom lært, at Faren ikke er stor ved i Statens Jnteresse paa lovlig Maade at omordne Arveforholdene, hvis det behøves; hvorimod det stedse har viist sig høist farligt, ved tvivlsomme, ubestemte Forholdsregler at vække Vankelmodighed hos Folkene og Kronprætendenter i Fyrstesamilien. Og vist er det, at, saalænge de holsteenske Forhold blandes med de danske, netop i Arveanliggender, kommer Man aldrig paa det Rene, eller kommer først derhen, naar det er for seent."