Viborger Samler, 1835-05-29
J No. 151 af d. Bl. for f. A. var efter fyenske Aviser anmeldt, at Brevbæreren fra Faaborg, en brav Mand, var paa Hjemveien fra Svendborg i en af de første Nætter i Decbr. forsvunden, uden at det, uagtet ivrige Efterforskninger, var lykkedes at opdage Aarsagen. Man læser i de nu udkomne Nr. 168 og 169 af "Dansk Ugeskrift. Om Postbud Jens Boesen Voss's Dødsmaade, fremstillet efter de derom optagne Forhører af Byfoged, Landsoverretsassessor Wiborg: Det er høist sandsynligt, at bemeldte Postbud er i Nattens Mørke af nogle ærøboiske Smuglere, for hvem han kom ubeleiligt paa sin fredelige Vandring, skaffet afveien. Alle de oplyste Omstændigheder, og vedkommende Districts læges visum repertum, da Liget var fundet, gjør det sandsynligt, at Brevbæreren er bleven dræbt. En Gaardmand, Niels Sørensen, blev efter mistænkelige Omstændigheder antaget at have kjørt Varer for Smuglere, og blev arresteret; ved forskjellige Usandheder og Modsigelser under Forhørerne tabte han al Troværdighed. Jmidlertid fandt Øvrigheden, at saa meget end de mange Modsigelser, hvori han havde indviklet sig, i Forbindelse med de øvrige Omstændigheder, lode formode, at han i det mindste er vidende om, hvorledes Postbudet er kommen af Dage, saa er der dog ikke tilstrækkelig Grund til, imod hans vedholdende Benægtelse at paadrage ham Ansvar eller Straf for Domstolene, og saaledes ikke tilstrækkelig Anledning til at anordne en Justitssag anlagt imod ham. Meddeleren af denne mærkelige Sag gjør følgende bemærkning: "Smugleriet fortjener stedse Misbilligelse og Ugunst; men naar det drives til den Yderlighed, at selv den fredelige og uskyldige Medborger, i Borgersikkerhedens trygge Hjem, i Danmark, derover maa offre Livet, saa oprøres enhver retsindig Mands Følelse ved dette Uvæsen. Jeg har kjendt Handlende, som ganske vist aldrig have smuglet; men jeg har og kjendt andre, iøvrigt brave og almeenagtede Handelsmænd, der, idet de selv fordømte Smugleriet, have paastaaet, at enhver Detail handler, der ikke smugler, maa gaae tilgrunde. Er dette sandt, saa maa udentvivl Aarsagen søges enten i Egennytten i Almindelighed, eller i Ulighed i Told lovenes Opretholdelse, eller i Toldlovgivningen selv, Jeg indskrænker mig i dette Hensyn til den bemærkning, at dersom Aarsagen enten ganske eller for endeel skulde findes i selve Toldlovene, og dette kunde Man næsten fristes til at antage, siden Straffene for Toldsvig i saa høi Grad divergere fra den almindelige Lovgivnings Straffe for Svig, i hvor vel jeg erkjender, at hertil ogsaa kan være historiske Aarsager, saa var Jntet ønskeligere, end at legal Anledning til Toldsvig maatte kunne bortryddes ved en gjennemgribende Revision af Toldlovene, en Gjenstand saa vigtig som værdig for en tilkommende Stænderforsamling at udvikle for den humaneste Konge. Svar til Hr. Juste milien. Jeg vilde ansee det De har skrevet i Avisen No. 71 for den meest bidende Hronie hvis ikke visse umiskjendelige Criterier nødte mig til at antage at det virkelig skal forstaaes bogstaveligt, og at De har skrevet det i Deres Hjertes Eenfoldighed. De har opregnet endeel Præstekald, som næsten alle vare vakante før 1826; men alligevel har De beregnet deres Jndtægter efter Capitulst. for d. A. Jntet Under derfor, at De faaer saa høit et Facit, da Kornpriserne i 1826 stege til det Dobbelte og Tredobbelte i Sammenligning med andre Aar. Men en endnu større Bommert har De begaaet, som man kun kan tilgive Dem i Betragtning af Deres ovenfor omtalte Eenfoldighed. De har nemlig i Deres Jagt efter store Kald, uheldigviis stødt paa Saadanne, der ere betyngede med svære Byrder, som De har været uredelig not til at fortie, skjøndt De dog sagtens ogsaa maa findes i Deres "statistiske Optegnelser."