JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Efter en Skrivelse fra Madrid af 8de d. M. havde den engelske Gesandt forlangt 3 Millioner Pund Sterling, som Skadesløsholdelse til de af hans Landsmænd, der havde mistet Skibe i Vestindien ved de af General Morales udstædte Kaperbreve, og Hr. S. Miguel havde svaret meget bittert paa denne Note. Herpaa forlangte Sir William ACourt en Conference, hvori han venskabelig forestillede vor Minister det Farlige i hans Fremgangsmaade. Regjeringen foredrog Sagen for Kongressen, og denne har nu i dens sidste hemmelige Møde, efter dens diplomatiske Commissions Forslag, besluttet at anerkjende den brittiske Fordring, saaledes som den vil blive nærmere bestemt af Commissarier fra begge Sider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Den 11te f. M. meddeelte Ministeren, for det Udenrigske Stænderne de 4 Magters Noter. Først forelæste han Jnstructionerne til den franske Gesandt, dernæst Ruslands, Preussens og Østerrigs Brevskaber. Han bemærkede, at disse Actstykker indeholdt intet bestemt Andrag, og paa Grund heraf troede Hans katholske Majestæt sig ikke beføiet til at afgive noget bestemt Svar paa alt dette Vrævl af falske Forudsætninger, Skjældsord og Bagvaskelser; men derimod skulde den spanske Revolutions Historie og Regjeringens Adfærd under samme vorde offentlig kundgjort. Til Slutning forelæste han sine Jnstructioner (Forholdsordrer) til de Kgl. Gesandter ved ovenmeldte Hoffer, der bleve optagne med et almindeligt jublende bifald af Medlemmerne og Tilhørerne. Stænderne eragtede derpaa, at i Rigs forfatningen kunde ikke den mindste Forandring finde Sted uden med hele Folkets Samtykke (eller, som Rousenu udtrykker sig, med den almindelige Villies). Hr. Galianoandrog, at ovenmeldte Eragtning burde meddeles Hans Majestæt med den Forsikkring, at Stænderne vilde opbyde Alt for at afværge ethvert fiendtligt Angreb. Herudi vare alle de Tilstædeværende enige, paa Hr. Arguelles nær, der, for at overbevise Europa om, at de ikke handlede efter blinde Lidenskaber, foreslog med eenstemmig bifald, at henvise Sagen til den diplomatiske Commission. Ministeren erklærede (d. 7 Jan.),at de fremmede Ministre havde endnu ikke affordret deres Passer. Derpaa blev følgende Omgangsskrivelse udstædt til de spanske Ministre: "Det er under Regjeringens Værdighed, at besvare de 3 Magters Noter, da de indeholde intet uden et Væv af Skjældsord og Bagtalelser. Jmidlertid vil den for det Første lade sig nøje med at meddele dem sine Tanker: 1) Regjeringen i Spanien grunder sig paa en Forfatning, som selve Keiseren af Rusland garanterede (gik i Borgen for) 1812. 2) Som Fædrenelandets Venner bekjendtgjorde Spanierne ovenmeldte Forfatning i Begyndelsen af Aaret 1812, der blot blev hævet ved Vold og Magt. 3) Den constitutionelle Konge er frie og udøver al den Magt, som Grundloven hjemler ham Ret til. 4) Den spanske Nation indblander sig ikke i andre Nationers Regjering. 5) For at afhielpe alt det Onde, hvorunder Spanien sukker, tyer den allene til sig selv. 6) Disse Onder hidrøre ikke fra Forfatningen, men fra dens Fienders Omdrev, som Spanien vil knuse. 7) Den spanske Nation vil paa ingen Maade indrømme nogen Magt Ret til at blande sig i dens Anliggender. 8) Regjeringen vil ikke skee ud fra den Bane, som Pligt, Nationens Ære og ubrødelig Troskab. imod Forfatningen af 1812 har betegnet."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Handelstractaten imellem Spanien og Engelland er nu bestemt afsluttet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
De politiske Forhold imellem Spanien og Engelland har i den senere Tid taget en ny og høist paafaldende Vending. Den spanske Minister for de indenrigske Anliggender har ladet anmelde for Landshøvdingerne og Consulerne i alle spanske Havne, at endeel Krigskibe ere afseilede fra engelske Havne til Costafirma og Portorico med Ordre til, at anholde alle spanske Skibe, indtil det Tab er bleven erstattet, som de engelske Handelshuse have lidt ved deres siden 1804 opkaprede Skibe m.m. Efter en anden Skrivelse fra Madrid skal Sir W. ACourt have berettet Statssecretairen for det Udenrigske, at tvende engelske Flaader ere afgaaede til Portorico og Porto Cabello med Ordre til, midlertidig at tage disse Havne i Besiddelse, af samme Aarsag, som havde nødsaget den til at sende en Flaade til Cuba for at standse de overhaandtagende Sø røverier, der føres under det spanske Flag. Denne Efterretning gjorde et skrækkeligt Jndtryk paa Ministrene og alle de Constitutionelle, som nu fandt dem skuffede i Haabet og Engellands Understøttelse. Man seer tydelig, at Engelland vil fiske i rørte Vande. Engelland skal have lagt Spanien paa Hjerte, at den, truet af en Krig, hverken kunde betale sin Gjæld eller beskytte Portorico og Cuba; men derimod kunde den ved at overlade Engelland disse Besiddelser, blive en gammel Gjæld qvit og gjøre sig Regning paa Engellands Venskab. J Henseende til Porto Cabello kunde den ved at overlade samme til Engellands faderlige Forsorg sikkre sig selv en fast Punct, enten til sine Coloniers Tilbageerobring eller en fordeelagtigere Overeenskomst med dem. Det hedder, at det gamle Ministerium skal have antaget disse Forslag, men at det nye har sat sig derimod. Efter senere Beretninger skulde Underhandlingerne atter være begyndte og Engelland faae sin Villie; hvilket er saa meget mere troligt, som ovenmeldte Forhandlinger hverken ere førte paa Bane i Stænderne eller de patriotiske Klubber. J midlertid afseilede Linieskibet Son Pablo den 24de f. M. fra Cadix med forseglede Brevskaber til Portorico, Costafirma og Veracruz. "Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Den 12te dennes var der et diplomatisk Middagsmaaltid hos Ministeren for de udenandske Anliggender, hvorved ogsaa den Kongelige spanske og den Kgl. portugisiske Gesandt vare tilstede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Portugal. Efter Nogle skal den nye Troppeforsendelse til Brasilien bestaae af 3000, efter Andre af 4000 Mand. (Dette er det sidste Offer, som Moderlandet i ethvert Tilfælde bringer sine bedrængte Brødre.) J det øvrige er Prindsens Tilhængere blevne meget modfaldne over den Beslutning, som Stænderne have taget, at udelukke Prindsen fra Thronen i Tilfælde at han ikke vender tilbage til Europa inden 2 Maaneder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Adskilligt. Den engelske Krigschalouppe Racehorse er Natten til den 14de f. M., forulykket ved Jndseilingen i Havnen Douglas, paa Øen Man. 5 Mennesker tilsatte Livet; over 100 bleve lykkelig bjergede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Den 21 Novbr. skulde holdes et Væddeløb i Washington, hvortil var gjort betydelige Pareer. En holdt f. Ex. paa sin Hest 800 Slaver, hver Slave beregnet til 300 Dollarer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Den franske Viceconsul paa Chios, Hr. Digeon, der i Rædselsperioden paa Chios viste sig saa menneskekiærlig, hvor han havde Leilighed dertil, er nu ankommen til Marseille.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Grækernes Talsmand, Grev Metara, der var ankommen til Ancona, for derfra at begive sig til Verona og anraabe de christelige Magter og Hielp for sine betrængte Landsmænd, fik intet Svar paa den Skrivelse, som han i den Anledning tilstillede de høje Monarker. Ligeledes indtraf til Ancona den 27de Decbr. Erkebispen fra Patra, Germanos, samt Petro Beis Søn fra Maina, men vovede ikke at reise videre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
J den hvide Svane i Frankfurt tildrog sig nylig den Synderlighed, at en Tyrk, der forhen har været ansat ved Napoleons Mamelukgarde, men som fortiden har nedsat sig i Paris som Kjøbmand og reiser omkring i Tydskland med tyrkiske Vare, indsamlede ved Selskabstaffelet Pengebidrag til Grækernes Understøttelse. Formedelst Kulden og Mangel pea Vand har den Leipziger Messe varet yderst slet; mange Fabriker staae ganske stille. J Chemeiz allene have i fire Uger flere tusinde Mennesker været uden Arbeide. J Augustesborg koster en Kande Vand 1 Gar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
J Hogenstein er det, under en Mulct af 5 Rdlr., forbudt at skure Værelserne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Den østerlandske Tilskuer, som just ikke er nogen Grækerven, giver følgende temitlelig sandsynlige Beretning om den tyrkiske Flaades Uheld ved Tenedos, der, ihvorvel denne Gjenstand allerede saa ofte har været omtalt, dog alligevel ei er uden Jnteresse, saasom den indeholder adskillige hidtil ubekjendte Facta: "Grækerne hedder det have de paa Plara selv fortalt, paa hvad Maade det var lykkedes dem at opbrænde de tyrkiske Linieskibe. De havde dertil betjent sig af et findrigt, men tyrkisk Krigspuds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
De tvende Krigskibe, som ledsagede Branderne, anstillede sig nemlig som om de forfulgte to tyrkiske Smaaskibe; thi som Saadanne vare Branderne maskerede og de ombord værende Grækere klædte som Tyrker. For fulde Seil vilede Disse, ligesom for at redde sig, lige ind i den tyrkiske Flaade, hvorpaa begge Krigskibene lode som de opgave deres Bytte og vendte om igien. Den ene Brander løb lige hen imod Admiralskibet, og den Anden imod det Linieskib, som havde Krigskassen ombord. Tyrkerne, glade over at see deres formeentlige Landsmænd reddede, jublede dem imøde og indbøde dem til at komme ombord. De forstilte Muselmænd lode sig ikke nøde længe, sprang gierne i Slupperne; dog ei for at komme ombord, men for at søge Flugten. Personer, som vare tilstede, forsikkre os, at Capudan Pascha, efterat Jlden havde angrebet Admiralskibet, neppe fik Tid til at springe i Sluppen og redde sig. Det andet Linieskib derimod, som havde Krigskassen ombord, fløi i Luften med hele Besætningen, 1600 Mand, hvoraf neppe 4 eller 5 slap med Livet. Explosionen var saa heftig, at man tydelig fornam den i Dardanellerne. Flere Personer, som ere komne derfra, have forsikkret os, at de holdt det for et Jordskjælv. Hele den tyrkiske Flaade kappede derpaa sine Ankere og flygtede til Canalen. Dette Tyrkernes nye Uheld har meget bidraget til endmere at opblæse Jnsurgenternes Overmod."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Fremdeles fortæller den østerlandske Tilskuer, at den tyrkiske Pøbel paa Tenedes havde villet hævne sine Brødres Uheld paa de derboende Grækere; men at Paschaen havde forhindret denne Uretfærdighed. Fra Constantinopel derimod meldes, at Tyrkerne baade paa Tenedos og Chios begaae de afskyeligste Grusomheder imod de Christne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
En Græker, som gjorde aldeles ugrundet, Paastand paa Bispeværdigheden, og troede sig tilsidesat, har for at hævne sig, gaaet over til Jslamismen, og siden ageret Spion og Angiver mod sine Landsmænd i Constantinopel, hvilke han beskyldte for hemmelig Forbindelse med Morea, men da Regjeringen kom efter Falskheden i hans Klagemaal, som allene gik ud paa at udpresse Penge af de Formuende, kom de Arresterte løs, og Slyngelen blev selv sat ind igien Har De ikke Stunder et Qvarteerstid, raabte en ufriseret Herre ud af Vinduet efter en i flyvende Fart forbi ilende Friseur. "Paa Øjeblikket, min Herre" svarede Denne, og var allerede paa Spring ind af Døren, da den ufriserede Herre smilende gjentog : "Saa vil jeg bede Dem at gaae en Smule langsommere; De render Dem ellers en Svindsot paa Halsen."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
J en Landsbyekirke var begaaet et Kirkeran. Næste Søndag talte Præsten meget ivrigt om denne Gjenstand, og udraabte tilsidst: "Forbandet være Den, som ei leverer tilbage Hvad han har taget her i Kirken En Timestid efter indfandt sig en af Sognefolkene og medbragte sit kjære Huuskors, som han stod i den Formening at han maatte levere tilbage, saasom han havde annammet hende i Kirken, og desuden her troede at have en god Leilighed til igjen at blive hende qvit.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
(Af Udgiveren.) Mariboe, 31 Jan. Vinteren har nu udspildt sin første Act. J 3de Dage have vi havt en høist velgjørende Tøe, hvorved Vandmangelen vil blive meget afhjulpen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Efter Skrivelse fra Europas Kornoplag, Amsterdam, til Mariboe, er der i Kornhandelen kommen nyt Liv og Virksomhed, saa at den Landmand, der endnu har noget Korn tilbage, kan vente at faae sine Varer godt betalte. Hr. P. D. Faber, forhen Præst for Jungshoveds Menighed, indbyder til Subskription paa en "Randers Jntelligentstidende, som skal indeholde Anmeldelse af alle i Danmark udkomne Skrifter med korte Bedømmelser over dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Af det moltkeske Legat paa 50,000 Rbd. Sølv, til Understøttelse for Embedsmænds Sønner imedens deres Skolegang, ere tvende Portioner tildeelte den lærde Skole i Nykjøbing paa Falster, hver paa 40 Rbd. Sølv om Aaret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Ved uforsigtig Skøiteløben har allene i de sidste trende Uger af Aaret 12, efter Andres Opgivende endogsaa 15 unge Mennesker tilsat Livet i Kbh.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
J Norges Rigstidende indbyder en af den i Bergen endnu levende og i Skolestøvet arbeidende 86aarige Rector Arens's 63 Aars gamle Disciple atter hans Lærlinge til af Erkjendtlighed at stifte et Legat, der skulde bære Navnet: "Rector Frederich Christian Holberg Arens's Minde."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Vor afdøde Abraham Kalls mageløse Hukommelse var saa stor, at han endnu i sine sidste Aar kunde erindre sig hvad han ikke havde læst siden i Gottingen, ja dertil angive, om det stod paa høire eller venstre, Side i Bogen. Han besad en Masse af de forskjelligste Kundskaber. Fortrolig med græsk Philogie, vel bevandret i romersk, ei fremmed i den cientalske, hjemme i enhver Egn af Historiens vidtudstrakte Rige, i den aldre som i den nyere, i Litterær, som i Kunsthistorien, bekjendt med Fædrelandets Historie i dens specielleste Detail; Mester i Mathematikens ei for alle tilgængelige Discipliner; indviet i de statsoeconomiske Videnskaber, kunde han vel nævnes Repræsentant for en nu uddød Erudition, den sidste af Borchers, Sperlingers og Gramers Æt, hvis Lige de kommende Slægter ei faae at see, før de samme betingelser igjen forene sig i eet Jndivid. Desuden havde et lang Livs Erfaring og mangehaande Forhold og Forbindelser beriget hans vidunderlige Hukommelse med en saadan Mængde af Particulariteter og Anecdoter til vort Fædrelands politiske og virkelige, Personal- og Litterær Historie i det forløbne Aarhundrede, med saa mange caracteristiske Træk, som ingen Læsning men kun mundtlig Overlevering kunde forskaffe, at man kan sige vort Fædrelands traditionelle Historie i det 18de Aarhundrede bevaredes i Kalls Hoved og gik i Graven med det. Hans udvortes Væsen var jævnt og fordringsløst, og Smiger kom ligesaa lidt over hans Læber, som den virkede paa ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Fra London meldes: at den danske Charge d'Affaires havde Nytaarsdag indfriet 260 Obligationer af det nye danske Laan, til Beløb 420,000 Mk. Banco eller 30,000 Pd. Sterling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Kjøbenhavn, 28 Jan. De med Posten imorges ankomne franske Aviser berette fra Paris under 17de d. M., at den østerrigske, russiske og preussiske Gesandt i Madrid have forlangt deres Passer for at kunne reise. -J Hamburg har det frosset 24 Grader.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Den 28 Januari solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligat. (med Renter fra 11 Decbr. 1822) 79. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 128 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 13 1/2. Svenske Sedler 59 1/4 s. - Disconto 5 Proc. reparere. reparere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 5te Februari opføres, til Benefice for Hr. Müller. Troe Jngen for vel!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Lystspil i 2 Acter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Til Slutning: De Sandsesløse, Lystspil i 1 Act, hvortil jeg giver mig den Frihed, ærbødigst at indbyde det ærede Publicum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Auction. Ved 3de Auctioner, som afholdes 10de, 15de og 22de Februari d. A., ermeldte Dages Formiddage Kl. 10 1/2, opraabes til Bortsalg det Skipper og Dannebrogsmand Langemarks Stervboe tilhørende Sted ved denne Byes Strand, under No. 336, med tilhørende Baghuus, Gaards- og Haugeplads og den samme Stervboe tilhørende Hauge med det deri værende Lysthuus, som, under No. 203, grændser ud til denne Byes Kattesundsgade. Auctionerne afholdes paa denne Byes Raadstue, og Conditionerne vil nærmere erfares ved første Auction; hvilket herved til Vedkommendes og Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres. Nakskov, den 25 Januari 1823. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Ved 3de Auctioner, som afholdes 10de, 15de og 26de Februari d. A., ermeldte Dages Formiddage Kl. 10 1/2, bortsælges det Skoemagermester Michael Andreasens Stervboe tilhørende Sted, paa 4 Fag, i denne Byes Kattesundsgade, under No. 253 b., med tilliggende Gaards- og Hangeplads. De 2de første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue og 3die Auction i Stedet selv; hvilket herved til Vedkommendes og Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres. Conditionerne vil nærmere erfares ved 1ste Auction. Nakskov, den 25 Januari 1823. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Efter Forliig og lovlig Jndførsel bortsælges ved 3de Auctioner, som afholdes den 26de Febr., 12te og 26de Marti d. A.,de saakaldte Færge, Mellem, og Stubbe lande ved Nakskov, med den paa samme værende Bygning. Paa Eiendommen, som indbefatter circa 114 Tdr. Land geometrisk Maal, hefter en Arvefæste-Afgivt til Nakskov Byes Magistrat. De nærmere Oplysninger vil kunne erfares af Conditionerne, som ligge til Eftersyn hos Cancelliesecretair Foss i Nakskov, samt paa Undertegnedes Contoir. Auctionerne afholdes, de to første paa Byens Raadstue og den sidste paa Arvefæstestedet, hver Gang om Formiddagen Kl. 10; hvilket herved bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til Pantecreditorernes og Liebhavernes Efterretning. Nakskov, den 27 Januari 1823. Schwensen, Auctions-Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
J Medhold af Placaten af 2den Juni 1819 blive Creditorerne i afdøde Selveiergaardmand og Sognefoged Jens Pedersen Pilts og Hustrue Karen Larsdatters fælleds Stervboe af Søndre Kirkebye herved, med 12 Ugers Varsel, indkaldte til at anmelde deres Fordringer paa samme Boe for undertegnede Skifteforvalter. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 22de Januari 1823. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-01-31
Ved Tallotteriets 1069 Trækning i Altona udkom: No. 54. 81. 55. 40. 80.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-02-04
17de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 10. Kongelig privilegerede Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten, Tirsdagen. den 4de Februari 1823. en udte Redigeret, tryk og forlagt af Pastor emerstus C. E. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-02-04
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-02-04
(Af Børsenhalle.) Grækerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-02-04
Efterretningerne fra Verona, Grækerne angaaende, ere langt fra ikke gunstige. Den russiske, østerrigske og preussiske Minister have eenstemmigen paa Kongressen erklæret, at den græske Opstand (ikke Oprør, staaer i den nøieste Forbindelse med Carbonarismen og maa desaarsag betragtes med Had og Afskye. - Carbonari (Kulsviere), en Bande i Jtalien, hvis Øjemeed gaaer ud paa at omstyrte al Orden og Regjeringsmagt, og er en Frugt af den franske Revolution. De søge under Skin af Enighed, Frihed, og Uafhængighed at oppuste Tvedragt, bevirke Slaverie og Ulykke og tælle en stor Mængde slette Mennesker i deres Samfund.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-02-04
Tvende Skibe har bragt den Efterretning til Pirano, at Napoli di Romania har overgivet sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-02-04
Tyrkiet. Ogsaa paa Udenrigsministeren ere Janitscharerne forbittrede og ønske hans Afsættelse, som sikkert vil skee, naar de gjøre Alvor deraf, da Storherrens Villie ligger i Janitscharernes Lomme. J Armenien ere Krigsoperationerne indstillede. De nærværende Magthavere opbyde Alt for at faae Fred med Persien. J den Anledning er en Befuldmægtiget reist fra Constantinopel til Erzerum, for derfra at begive sig til det persiske Hof.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-02-04
Angaaende Urolighederne i Constantinopel. førend Haled-Effendis Fald melder den østerlandske Tilskuer blot følgende af 9de Nov.:"J de sidste Dage har der været nogle Bevægelser iblandt Janitscharerne, der har havt, Janitschar Agaens Fald til Følge, men bemeldte Tilskuer udelader meget viselig Sultanens egne Ord i den Anledning: Gud veed det, Faren er stor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-02-04
Spanien. Dronningen er endnu syg. Hun skal forgiæves have ansøgt om Tilladelse til at besøge sin Svigerinde, Dronningen af Portugal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-02-04
Fra Perpignan skrives, at Udvandringen fra Spanien tager mere og meere til. Hele Familier og Jndvaanere strømme til Grændserne fra alle Kanter. Nogle bortfjerne sig i det Haab, at paa Stormen snart vil følge Fred og Roe. Næsten i enhver Stad og Landsbye findes en stor Mængde af disse Ulykkelige. Efter det store Antal af Geistlige at dømme, der allerede ere ankomne paa denne Side af Pyrenæerne, skulde man næsten troe, at der var ingen flere tilbage (Ukrud forgaaer ikke saa let i Catalonien, og dog ankomme daglig flere og flere. En stor Deel ere fængslede, Andre have forstukken sig, for at oppebie en beqvem Leilighed, til at tøsle af. - Den 21de var der Spectakler i Madrid. Man havde udspredt det Rygte, at Kongen skulde føres bort. Adskillige Folkehobe stimlede sammen og adspredte henimod Midnat Vagten. Ved Postens Afgang den 25de var Alt igjen roligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-02-04
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-02-04
Uagtet man har opbudt Alt for at overtale de udtjente Soldater og Underofficierer til paa nye at tage Krigstjeneste, saa har dog ikkun meget Faa dertil været villige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-02-04
J en Dagsbefaling opfordrede Gen. Lieut. Curial sin Afdeling til, paa nye at gaae ind under deres Fahner med det Haab, at der maaskee snart vilde aabne sig for dem en nye og glimrende Løbebane til evige og uforvisnelige Laurbær, men der hialp ingen kjære Moer. Det 32te Linieregiment har allerede ved denne Leilighed tabt 800 Md. og de Andre næsten ligesaa meget i Forhold. Hvad der især afskrække disse Martis's Sønner fra Krigstjenesten er, at de skal staae under Præsternes Opsyn og af dem holdes til at gaae flittig til Skrifte og at bivaane Processionerne og høre Missionairernes Prædikener. Underofficiererne ere især bange for, at de nu ikke, som forhen, kan ved Mod og Mandshjerte opsvinge sig til de høiere Militair-Æresposter, der saaofte havde været Tilfældet under det Napoleonske Dynastie. J det øvrige er Krigen imod Spanien meget imod den almindelige Villie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-02-04
Rusland. Fra Paris meldes af 10de f. M. (efter Moniteuren) følgende fra Warschau: Den russiske General Sabanieffs Afdeling, der for størstedelen bestaaer af lette Tropper, hvoriblandt flere Kosakker, har i Bessarabien taget en meere sammentrængt Stilling. En stærk Fortrav af bemeldte Corps er afsendt til den yderste Grændse. Siden en Stabsofficiers Ankomst fra Krigsministeren, i Petersborg, hersker den største Virksomhed i Hovedqvarteret ved Tulezin, under General Wittensteins Commando. De fjærneste Afdelinger have erholdt Ordre til at nærme sig Armeens Middelpunct. Ligeledes sammentrænger de Tropper sig, der staae under Storfyrst Constantins Befaling. - Man troer, at Hensigten med disse Troppebevægelser er at give Lord Strangfords Sendelse til Constantinopel mere Eftertryk, da det paa denne Tid er umueligt at aabne noget Feldttog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-02-04
Adskilligt. J Aaret 1497 spaaede en Erkebisp i Constantz følgende om Aaret 1823: 1) En nye Konge bliver udnævnt og døer. 2) En endnu større Monark vil blive hjemsøgt med megen Sorg og Bekymring. 3) De Foragtede faae nye Kræfter. 4) En stor Hær vil anrette et Blodbad. 5) Nid og Misundelse vil herske over Christenheden. 6)