JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Den 22de Januar. Moniteuren for idag leverer et K. K. Decret, hvorved den Kongl. hollandske Unionsorden ophæves, og istedet for samme en nye Orden de la Reunion stiftes, der skal bestaae af 200 Størkors, 1000 Commandeurer og 10,000 Riddere. Hertugen af Cadore er udnævnt til Storcantsler og Hr. van Goes til Stor skatmester ved samme. 500,000 Fr. Renter, som haves af de overordentlige Keiserl. Domainer, ere bevilgede til denne Ordens Dotation. Ridderne maae sværge følgende Eed. Jeg sværger Riget og dets Dynastie Troeskab. Jeg lover ved min Ære at opofre mig til Hs. Majestæts Tieneste, til Hs. Persons Forsvar og til Rigets Grændsers uforkrænkede Vedligeholdelse, samt ikke at tage Deel i nogen Forsamling eller noget Selskab, der kunde være farlige for Statens Rolighed; at underrette Hs. Majestæt om alt, hvad der kommer til min Kundskab, og kunde være overlagt imod hans Ære og hans Sikkerhed, eller have til Hensigt at styrre Rigets Endrægtighed og Velfærd. - (Dette Decret skal blive leveret i næste Nummer).
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Sevilla, den 19de December. Siden de sidste Tildragelser, som forefaldt paa Grændsen af Marcica, har Almeenaanden meget forbedret sig, og den Jagt, der anstilledes efter Banditterne, i alle de af Armeen besatte Egne, har havt den bedste Følge. Syv af Morillos Banditterbande have allerede underkastet sig; tre andre bleve fangne, dømte og skudte. Ligeledes underkastede Qvadrillecheferne Salaar, Bartol, Nego, Cuers og Balazos sig. Deres Hobe tage daglig til, og vise den gode Sag fortreffelige Tienester. Røveranførerne El Exnsads, Gil, Pedro Cartagena, El Navatro, El Fraile og Lopez bleve tilligemed mange af deres Folk, fangne og henrettede. Andre Banditter ere blevne overfaldne og slagne ; man har dræbt mange af deres Folk, og taget flere hundrede af dem til Fange.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Neapel, den 6te Januari. Hs. Majestæt Kongen af begge Sikisterne har givet adskillige Decreter i Anledning af Universitetets Organisation, en Jndretning som denne Monark ønsker at give den meest ophølede Caracteer. Det første af disse Decreter bestemmer Professorernes Løn paa en honorabel Fod. Et andet foreskriver de Klædedragter Universitetets Medlemmer skulle bære. Den hvide Farve er for det theologiske Facultet, den røde for det juridiske, den violette for det medicinske, den grønne for det mathematiske og phystalske, og den guldgule for de skiønne Videnskaber og Philosophien.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Ved et særdeles Decret er det tilladt Universitetets Rector, Decanus og Professorer at bivaane Cirklerne ved Hoffet. Hs. Majestæt har bestemt Universitetets høitidelige Indvielse til den 13de d. M.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Triest, den 4de Januar. Den Landevei, som er anlagt fra Carlstadt til Fiume, og, til Ære for Hs. Majestæt, Keiserinden af Frankrig, bærer Navn af Louise, veien, er nu fuldendt, og frembyder alle Beqvemmeligheder, uagtet den tildeels gaaer igiennem biergfulde Egne. Langs med samme er ogsaa sørget for gode Giestgivergaarde.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
London, den 8de Januar. Fra Oporto ere Breve indløbne, der gaae til 18de f. M.; de indeholde intet vigtigt. Ifølge samme er den allierede Armee endnu stedse i sine Cantonneringer, og Lord Wellington havde ifinde at besøge Lissabon. Adskillige Stykker svært Skyts, som i Sommer vare bragte fra Oporto til Grændsen, ere sendte tilbage til Oports. Antallet paa de Syge overstiger ikke 14000.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Den 11te Januar. Fra vor Østersøes=Flaade have vi de sørgeligste Efterretninger, og frygte at vi endnu ikke kiende alt det Sørgelige der er hændet samme. De nyeste Breve forsikkre, at Danziger Kapere have opbragt 21 Skibe af een Convoi.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Transportamtet har tilskrevet Marineministeren i Paris, for at vorde underrettet om alle Omstændigheder ved Tabet af det ulykkelige Linieskib Hero paa 74 Kanoner og Corvetten Grashopper, som ere strandede paa Hollands Kyst. Om en Maaned eller 5 Uger kunne vi vente dette Svar.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Londonner Gajette har i afvigte Aar anmeldt 2357 Banqverotter.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Blandt flere interessante Anmeldelser i de Beretninger, som i Aaret 1808 bleve trykte paa det engelske Skiberhederselskabs Bekostning, er ogsaa en Fortegnelse over de Skibe, der ere tagne af fiendtlige Krydsere fra Aaret 1793 til 1804. Efter Fradrag af 705, som Engellænderne have tilbagetaget, beløber Antallet af samme sig endnu til 3639. Fra 1793 til 1804 var i Storbrittanniens Havne bleven bygget 11,259 Skibe, hvis Størrelse i Tons anslaaes til over 1,200,000. New=York, den 1ste December.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Skatkammer=Secretairen, Hr. Albert Gallatin, har bekiendtgjort sit aarlige Regnskab over de Forenede Staters Finants-Tilstand. Følgende er det væsentlige Jndhold: Jndkomsterne beløb sig i det Aar, som er udløbet den 30te Sept. 1811, i det Hele til 13 Millioner, 541046 Dollars, 37 Pences; det temporaire Laan af 31te Dec. 1810 udgjorde 2 Millioner 750,000 Dollars. Den 30te Dec. 1810 befandtes desuden i Skatten en Balance af 3 Millioner 459029 Dollars 72 Pences. Den ganske disponible Sum udgjorde følgelig 19 Mill. 750476 Dollars 9 Pences. De løbende Udgivter beløb sig til 7 Mill. 994,384 Dollars, 91 Pences; det temporaire Laans Tilbagebetaling til 7 Mill. 750,000 Dollars; Afbetaling paa den offentlige Gields Capital til 558262. Dollars, 82 Pences; den hele Udgivet udgjorde saaledes 15 Mill. 802,657 Dollars, 73 Pences. Balancen for Skatten blev 3 Mill. 947, 818 Dollars, 36 Pences.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
De ved Reventerne vundne Jndtægter overstige de løbende Udgivter med 5 Millioner.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Man regner i nærværende Øieblik kun paa en ganske sikker Jndkomst af 8 Mill. 200,000 Dollars for Aaret 1812. Defictet til Udgivterne beløber sig til 1 Mill. 200,000 Dollars, og skal dækkes i ved et temporairt Laan De Forenede Staters offentlige Gield, som den 1ste April 1801 i udgjorde 79 Mill. 926,999 Dollars, er den 1ste Januar 1812, ved efterhaanden skeet Afbetaling forringet en til Capital paa 33 Mill. 900, 189 Dollars. Føier man hertil 11 Mill. 250,000 Dollars for 1 Gielden for Louisiana, saa bliver den samlede Gield 45 Mill. 154,489 i Dollars. Renterne, som i Aaret 1801 udgjorde 4 Mill. 18,0463 s. Dollars, vil i Aaret 1812 kun beløbe sig til 2 Mill. 220, 481 Dollars. Potawatemies Jndvaanere og nogle andre Stammer ere bragte til Opstand ved en foregiven Prophet, som har vovet at levere de americanske Tropper, under Gouverneur Harrison, en Bataille. Propheten har lidt et fuldkomment Nederlag.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Wien, den 11te Januar. Jfølge offentlige Efterretninger fra Ungarn, har Rigsdagen iblandt i andet foreslaaet, at ansee det ungarske Sprog som Ungarn eneste Nationalsprog. En Belønning udsættes for den bedste Tale i dette i Sprog. Det nye Theater i Pesth skal føre Navn af et NatianalTheater.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Den 15de Januar. Som man erfarer skal det østerrigske Hof, ifølge en med det Keiserl. Hof i Paris sluttet Convention, levere de illyriske Provindser Korn for adskillige Millioner Franker. Alle Kornleverancer i Østerrig, Bøhmen og Mühren, skulle desaarsag nu 6 ydes in netura, og ikke, som hidtil i Penge.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
De barmhiertige Brødres Orden bestod i forrige Aar i Østerrig af 23 Klostere og 2 Reconvalescents=Huse. J disse Hospitaler fandt 11311 Syge Tilflugt, fra 1ste November 1810 til 31 October 1811. 1 Blandt disse vare 1125 ikke catholske Christne og 26 Jøder.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Om Underhandlingerne i Bucharest erfarer man intet med Vished. Berlin, den 25de Januar.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Den Dag igaar var for alle preusiske Undersaatter en meget s. mærkværdig Dag. Det var nemlig hundredeaarsdagen siden Frederik i den Stores Fødsel. Den blev høitideligholdt saavel i større offentlige som mindre Familie=Forsamlinger. Paa Børsenhalle gaves alle de 2 a Veteraner i det herværende Invalidehuus, som have fagtet i 7 Aar, Krigen under Frederiks Anførsel, et festligt Maaltid. Endnu findes a. 121 af disse der i Live. 13 vare Syge, de andre gik i Procession til Børsbygningen med Borgerskabets Hautboister foran sig. Ved til Maaltidet opvartedes de af de Soldater i Garnisonen, der havde faaet Æresmedaille. De fornemste Officerer og Embedsmænd vare Tilskuere ved Maaltidet, og medens det varede opførtes Marscher, te Krigs- og Seiers Sange fra hiin Epoke.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Stockholm, den 20de Januar. Da Statsraadets samtlige Medlemmer den 7de dennes gjorde Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen deres Opvartning, holdt Hs. Excellence, Justitsminister Grev Gyllenborg følgende Tale: Høibaarne Fyrste, naadige Herre, Statsraadets Lemmer ere, efter naadig Indbydelse, idag samlede, for at ledsage deres Kongel i Høihed til Hs. Majestæt Kongen; men forinden have de en Skyldighed, at opfylde, som Deres Hierter har tilsagt og tilsiger Dem, den nemlig : at yttre de Ærbødigheds og Taknemmeligheds Følelser, der besiele dem mod Deres Kongel. Høihed. Jeg skulde forgieves søge at udtrykke de mangfoldige Anledninger til disse vore Følelser. Den ømme Omhyggelighed Deres Kongel. Høihed har viist imod vor elskte Konge, den utrættelige Nidkierhed, hvormed Deres Kongel. Høihed har hævde det svenske Folks Velfærd; den forenede Kraft, Viisdom og Godhed, hvormed Deres Kongel. Høihed paa engang har vidst at sætte Grændser for Uordener, oplive Haabet og indgyde Kierlighed, giver Deres Kongel. Høihed hellig Ret til vor uindskrænkede underdanige Hengivenhed. . Dersom Deres Kongelige Høihed, imedens Rigets Styrelse har været Dem anbetroet, en og anden Gang har mødt Vanskeligheder og Hindringer, som giorde Opnaaelsen af Deres velmeente Hensigter i langsommere, af Ufuldkommenheder i vore offentlige Indretninger, af Uordener, som vare nær ved at styrre den offentlige Velfærd, og an oprørske Bevægelser i visse Provindser; og hvis alt dette har givet Deres Kongl. Høihed Anledninger til Bekymringer og maaskee til at føle et Savn; saa har det alligevel derefter været opmuntrende at erfare, at en god og kraftfuld Villie hos Regenten er tilstrækkelig til igjen at bringe alt i vedbørlig Orden, i det den skaber almeen Tillid; og at nogle enkelte Personers Vildfarelse ikke har været andet end en svag Levning af Følgerne af den Sindstemning, som, ledsagende Statsomvæltninger, just ikke saa ganske har kunne adskilles fra den, som vore Ulykker baade krævede og retfærdiggjorte. Ordenen er imidlertid nu paa ny befæstet; og det er Deres Kongl. Høiheds Omhue Nationen skylder sin Rolighed inden og Anseelse uden for Rigets Grændser. Værdiges at imodtage vore Ærefrygtsbevidnelser, Deres Kongl. Høihed ville behage at være forsikkret om, at det svenske Folk, som i Deres Kongl. Høihed erkiender sin Beskytter, og ved sin egen Erfaring har vundet en Borgen for alt hvad Rygtet havde løvet det, skal, i uforstyrret Enighed, søge at giengielde Deres Kongl. Høiheds Møie og Bekymringer med den villigste Lydighed, den Hengivenhed mod sin Øvrighed og den Fædrelandskierlighed, som fordum udgjorde dets Dyd og dets Styrke. Deres Kongl. Høiheds Hr. Søn skal dertil blive Vidne og Arving. Maatte han længe sku Deres Kongl. Høiheds Mynster, og med os dele den store Tilfredshed, at finde Deres Kongl. Høihed elsket, lykkelig og omgiven af Ære og Hæder. Snart overgiver Deres Kongl. Høihed igien i Kongens Hænder, den Magt Dem har været overdraget; men vi smigre os med, at Deres Kongl. Høihed, da Kongens og Statens Jnteresse ogsaa stedse er Deres Kongl. Høiheds egen Tarv, ville vedblive at bidrage til sammes Fremme ved Deres Raad og Kundskaber.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Den særegne Godhed, hvormed Deres Kongl. Høihed behagede at hædre Statsraadets Medlemmer, skal aldrig udslettes af disses taknemmelige Hierter. Ærefrygtsfulde bede vi stedse saaledes at forblive indsluttede i deres Kongl. Høiheds dyrebare Naade. Vi skulle søge, saa meget det staaer til os, at giøre os værdige dertil, ved den Nidkierhed, os samtlige paalægges af vore Pligter mod Konge, Fædreland og vore Medborgere.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen behagede derefter naadigst at Mine Herrer, Fra det Øieblik Kongens Helbred forbedredes, anholdt jeg hos Hs. Majestæt om igien at maatte nedlægge Rigets Bestyrelse i hans Hænder; men Hs. Majestæt fandt for godt at giøre Udsættelse dermed. J vide, mine Herrer, at Kongen befalede mig endnu nogen Tid at vedblive Bestyrelsen af de offentlige Anliggender, og jeg har adlydt hans befaling. Siden har Hs. Majestæt endnu faaet flere Kræfter, og, bifaldende det Ønske jeg længe yttrede, overtager Kongen idag den Magt hans Tillid overdrog mig.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Da der under Forvaltningen af Rigets Bestyrelse mødte mig adskillige Vanskeligheder, understøttedes jeg, i det jeg bekiempede samme, af Eders Jver og Kundskaber. Det er mig en stor Tilfredsstillelse at at kunne yde Eders patriotiske Tænkemaade denne offentlige Erkiendtlighed. Er Kongen og Folket tilfreds med mine Bestræbelser, da skylder jeg Eder en stor Deel af denne Belønning, den eneste hvorefter mit Hierte higede. Maaskee have viend flere Ubehageligheder at overvinde, men stærke ved vor Enighed skulle vi trodse alle Storme. Skulde Bekymringer nogensinde meere mørkne mine Blik, skal de være nok til at giengive min Siel sin hele Kraft, at mindes de Forsikkringer jeg nu har modtaget om Eders Tillid og hengivenhed for min Person. Værer forsikkrede, mine Herrer, om min Bevillie og fuldkommes Bevaagenhed!
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Kiøbenhavns Vexelcours, den 31te Januar. Hamburg 758 Procent L. S. 761 - K. S. Species 765 - Disconto 6 Procent.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Blandede Efterretninger. Hr. Brewster i Edingburg har opfundet et Astrometer til at bestemme Stiernernes og Planternes Opgang og Stilling. Dette Jnstrument skal langt overgaae alle hidtil bekiendte af samme Slags.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Indenlandske Efterretninger Christiania, den 17de Januar. Af Budstikkens 13de og 14de Nummer sees at det til Universitetet i Norge subskriberede Sammenskud nu er steget til 612,656 Rdlr. engang for alle, og 7770 Rdlr. i aarlige Bidrag, samt 669 Tdr. 5 Skpr. Byg og 217 Tdr. 6 ½ Skpr. Havre ligeledes aarligt Bidrag. Askers Præstegield har især hæderligen udmærket sig, i det samme har tegnet sig for den betydelige Sum 5139 Rdlr. engang for alle, 66 Rdlr. i aarlig Bidrag, samt desuden 7 1/2 Tdr. Byg og 13 Tdr. 1/3 Skpr. Havre i aarlig løs Landskyld.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Den 21de Januar. Under 13de Januar sidstleden har Magistraten igiennem Stiftet modtaget det Høikongelige Rentekammers Skrivelse af 4de hujus, saalydende: "Ved Resolution af 26de f. M. har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at bestemme, at Udførselstolden af Garkobber fra Norge skal fastsættes til 5 Rdlr. Species for hvert Skpd. og betales i Dansk Courant efter den almindelige Toldcours, hvorimod den extraordinaire Afgift at toldpligtigt Kobber aldeles skal bortfalde.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Mariboe, den 16de Januar. J afvigte Aar 1811 ere her i Lollands=Falsters Stift ægteviede 654 Par. Fødte 2041 ; af Mand, kiøn 918, Qvindekiøn 878, uægte 245. Døde 1586; af Mand, kiøn 864, Qvindekiøn 722, altsaa ere i afvigte Aar 455 flere fødte end døde. Desuden ere dødfødte af Mandkiøn 53, af Qvindekiøn 41, ialt 94. Der ere fødte 19 Par Tvillinger, døde 545 under 10 Aar. Høi Alder have opnaaet : 157 fra 70 til 80 Aar, 51 fra 80 til 90, 7 fra 90 til 100 Aar.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Odense, den 28de Januar. Af Hr. Biskop Plum er i denne Tid foretaget en af de meest velgiørende Reiser i de fleste af Fyens Kiøbstæder, for det størstedelen yderst mangelfulde Skolevæsens Ophielpning. Da især Landsfaderens Fødselsdag af Hs. Høiærværdighed overalt er indviet til denne Menneskehedens helligste Sag, saa kan Resultatet endnu ikke angives; men af den Velvillie og Redebonhed, der allerede er viist af flere oplyste Medborgere, er man berettiget at haabe det Bedste. J Faaborg blev saaledes kjøbt en smuk og meget passende Gaard med Have, til Skole, og ved Hielp af frivillige Bidrag, hvortil allene 5 Mænd have tegnet sig for 2200 Rdlr., samt hvad der paa Kongens Fødselsdag kan ventes indsamlet, haaber man at tilveiebringe en stor Deel af Capitalen. Søndagsskoler blive ligeledes, ved Hs. Høiærværdigheds nidkiære Omhue, indrettede allevegne.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Corsøer, den 28de Januar. J Beltet ere ingen fiendtlige Seilere.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Kiøbenhavn, den 31te Januar. Tirsdagen den 28de Januar blev Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag celeberet ved Hoffet, om Middagen var Hs. Majestæts Taffel paa 40 Couverts, hvorved Ridderne af Elefanten og Storkors af Dannebrogen i Ordensdragt vare tilsagt at spise; Ordens-Commandeurerne, Ridderne af Dannebrogen og Dannebrogsmændene spiste ved 6 Gallataffeler, dækket paa 400 Couverts, om Aftenen var Cour og Apartement og derefter det Kongel. Bunterads=Taffel 52 Couverts og Marskals-Taffelet 90 Couvert.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Ved Allerhøieste Reskript af 27de dennes har Hs. Kongelige Majestæt anordnet følgende: Vi ville allernaadigst have fastsat at de Riddere af Dannebrogordenens 4de Classe, som Vi benaade med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, skulle bære Sølvkorset paa venstre Bryst og venstre Side af Ridderordenen, den de vedblive at bære i Knaphullet, hvorimod de Dannebrogsmænd som Vi have benaadet eller herefter maatte benaade med Dannebrogordenens 4de Classe, skulle bære denne Ridderorden oven over Sølvkorset, trukket i samme Baand i Knaphullet.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Fremdeles har Hs. Majestæt under 28de dennes allernaadigst ladet udstæde følgende Kongelige aabne Brev angaaende den fremtidige Bestemmelse af Dannebrogsmændenes Hæderstegn : Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, Giøre vitterligt : Det var stedse Vort landsfaderlige Ønske, at kunne, ved Beviser, paa Vor Kongelige Hyldest og Naade, opmuntre og belønne Enhved blandt Vore Undersaatter, om hvem det blev Os bekiendt, at Han, efter sin Stilling, havde udmærket sig ved Fortienester af Fædrelandet. Derfor satte Vi Dannebrogens Orden i nærmere Forbindelse med det ypperste Ridder-Samfund i Vore Stater, Derfor udvidede Viden saaledes, at den, giennem flere Grader, kunde give Adgang til forøget Hæder ved stigende Nidkiærhed for at fremme hvad der er gavnligt og stort, Derfor stiftede Vi et nyt Pant imellem Os og Dem blandt Landets trofaste Sønner, som, ved ridderlig Tænkemaade og følgerlige Handlinger, endog under mindre gunstige Omstændigheder, havde beviist sig værdige til, at fremstaae som Dannebrogens Mænd i Vore Ædles Kreds.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
I lige Hensigt kundgiøre Vi her Vor allernaadigste Beslutning om at det Dannebrogens Sølvkors, hvilket Vi bestemte til, ved Siden af begge Vore Ordener, at være et udvortes Tegn paa erkiendt Borgerværd, herefter ei skal være Medlemmerne af Vore Ordeners Kapitul samt Vore Dannebrogsmænd allene forbeholden: Men at Vi, ligesom Vi finde en fyldestgiørelse i Selv at bære dette Hæderstegn, end videre, saavel nu som i Fremtiden, dermed ville udmærke Dem blandt Vore Riddere af Dannebrogen, som, ved uafbrudt Jver for Vor Tieneste og Fædrelandets Held, have bestræbt sig for end ydermere at forøge de Fortienester, for hvilke noget af Ordenens Hæderstegn blev dem tildeelt. Vi ville derfor allernaadigst have de Bestemmelser herom, der indeholdes i Vort aabne Brev af 28de Junii 1808, og i Vor Anordning for Dannebrogsmændene af 28de Januari 1809, udvidede og nær meere forklarede derhen : At naar det maatte behage Os at benaade nogen Storkors, Commandeur, eller Ridder af Dannebrogen, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, da skal dette af Ham altid bæres tilligemed Ordenen, og tiene Ham til et nyt udmærkende Tegn paa Vor Kongelige Naade og Velbehag. Og skal hver Ridder af de benævnte 3de Classer, der saaledes med Sølvkorset benaades, som Dannebrogsmand navnligen opføres paa Dannebrogsmændenes Liste. Skrevet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 28de Kaas. Frederik R. Cold. Knudsen. Balow. Monrad. Januari 1812.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Søndagen den 9de Februar, om Aftenen Kl. 8, bliver kal en ma que paa det Kongelige Hoftheater.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Et Aar er nu henrundet, ædle Medborgere, siden jeg overrakte Hs. Majestæt, vor gode Konge, paa hans Fødselsdag, Eders milde Offere paa Fædrenelandets Alter til Lindring for vore fangne Brødre til Trøst for deres Koner og Børn. Hvad mit svage Talent den Gang kun formaaede at fremstille paa Skuepladsen i et hastigt forsolm dende theatralsk Maleri, ønskede jeg at see ved Gravstikken foreviget; de Følelser, jeg smigrede mig med den Gang at have opvakt i Eders Bryst, vilde jeg saa gierne forplante i alle Danskes og Norskes Hierte. Til den Ende har jeg ladet en af Hr. Lønning, Qvarteermand ved Constructionen, forfærdiget skiøn Tegning, af min Forestilling den 26de Januar 1811 paa den kongl. Skueplads, til Fordeel for vore krigsfangne Landsmænd, stikke i Kobber ved Hr. Heuer, og er nu saa lykkelig at kunne tilbyde mine Medborgere paa deres Konges Fødselsdag en kobberstukken Afbildning af et af de skiønneste Optrin i Danmark Aarbøger: "Orlogsskibet Phoeniks Gienopstandelse af sin Aske. Den sælges tilligemed Hr. Prof. Øehlenschlagers Prolog, hos Hr. Blankensteiner paa Kiøbmagergade og Hr. Ludvig i No. 8 paa Børsen for 6 Rdlr. Jndtægten heraf er bestemt for vore krigsfangne Landsmænd i England. De, som ædelmodigen maatte ville give mere end den fastsatte Priis, behage at tegne deres Navne paa det Sted, hvor Kobberet kjøbes.)H. C. Knudsen, Skuespiller og Dannebrogsmand.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Til førstkommende Paaske kan 6 givte Koner eller unge Enker, som opholde sig eller ere boesatte paa Landet, blive antagne paa den Kongelige Fødselstiftelse i Kiøbenhavn til Oplærelse som Gjordemødre, imod at betale til Stiftelsen 25 Rdlr. for Underviisningen og 56 s. daglig for Kosten. Læretiden er et halvt Aar for dem der have Nemme og ere flitttige, men ellers længere. J den Tid de ere til Oplærelse skal de være til Opvartning paa Stiftelsen for de Fødende og de nyefødte Børn, samt deeltage i Reengiørelse og andet de underrettes om at være pligtige. De som paa disse Vilkaar ønske et eller flere Fruentimmer oplæret, eller som selv ville betale for sig, anmodes at indgive til undertegnede Direction deres skrivtlige Anmeldelse inden den 15de Martii. J Anmeldelsen opgives den Oplærendes Navn, Alden og Opholdsted, samt Mandens Navn og Næringsvei om hun er givt. Da kun de antages, som ere skikkede til at udøve Gjordemoderkonsten og af sædelig Opførsel, maae med Ansøgningen følge Atteste om det første fra Stedets Læge, om det sidste fra deres Præst. Af de Anmældende gives de Fortrin som indsende Forsikkring fra Øvrige heden, eller en Jordegodseier, at de, efterat have taget Exammen, skal erholde et Gjordemoderdistrikt med fast Løn og andre bestemte Fordeele. De, som kan modtages til Paaske, skal herom blive underrettede inden Martii Maaneds Udgang. De derimod som til den Tid ingen Svar erholde, maae deraf vide at de ikke ere antagne. Skulde disse attraae at antages til en anden Tid, have de efter nærmere Bekiendtgiørelse paa nye at melde sig. For det som bliver at betale, indsendes antagelig Sikkerhed, at det paa Anfordring skal blive erlagt til Stiftelsen efter Regning fra dennes Jnspecteur. J øvrigt tiener til Efterretning, at de Fruentimmer, som i Overeensstemmelse med Reskriptet af 23de Martii 1787 attraae frit at oplærres, og at underholdes i Læretiden, have efter Kongelig Resolution af 15de November 1805 at henvende sig med deres Ansøgninger til vedkommende Stiftamtmænd eller Amtmænd.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Directionen for den kongelige Fødsels- og Pleie Stiftelse i Kiøbenhavn, den 25de Januari 1812.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 7de Januar er Fuldmægtig ved Aarhuus Stifts og Amts-Contoir Exam. Juris A. Andersen udnævnt til Hospitals-Forstander i Aarhuus.
Berlingske Tidende, 1812-01-31
Under General-Postdirectionen. Den 7de Januar er P. N. Randul, efter Ansøgning, i Naade og med Vartpenge entlediget fra at være Postmester i Borgensund.