Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-06-28
Blandt de Gjenstande, hvori Catecheterne skulle undervise, hører og Skrivning (Caligraphie.) At Dhrr. Catecheter, just ikke i Almindelighed ere Mestere i denne Kunst, viser daglig Erfaring, og dog kan man ikke nægte, at Skrivning er en for Almuesmanden og den vordende Haandværker, meget nødvendig Videnskab. Ste Er denne Skildring af Skolevæsenets Tilstand, her i Stiftet ikke overdreven, og vi tvivle meget paa at nogen kyndig Mand vil paastaae det, da formene vi og at det er godtgjort, at Stiftet i høi Grad har Krav paa fra det Offentliges Side at nyde Understøttelse, og at de Midler, der hidtil ere anvendte paa den tarvelige lærde Skole i Nakskov, maa blive anvendte til en efter Tidens Fordringer svarende offentlig Underviisningsanstalt, eller en saakaldet offentlig Realskole. At de lærde Skoler, ifølge deres hele Organisation, ikke ere indrettede til at give den almindelige Dannelse, som ogsaa er nødvendig for andre end den egentlige Student, er forlængst erkjendt, og at Borgerskolerne ikke kunne give den, troe vi Enhver veed. Fordem altsaa, der ikke skulle være Studenter og derefter betræde den egenlige Embedsbane, er her saaledes ingen, slet ingen, hverken offentlig eller privat Dannelsesanstalt, og det i et Stift, der tæller 67,065 Beboere, hvoraf sikkert en stor Mængde gjerne bidrog til at faae en Skole oprettet for deres Børn. Til at faae dette Øiemed realiseret synes det nærværende Tidspunkt meget gunstigt, da man vistnok med Føie kan antage, at de tre nedlagte lærde Skolers samtlige Jndtægter ikke medgaae til den i Aarhuus oprettede Realskole, og at gjemme de besparede Jndtægter er her ingen Grund til, da det ikke kan nægtes, at Tidens Fordringer, gjør det nødvendigt, at samtlige Skolefondets Jndtægter anvendes efter deres Bestemmelse. Efter Selmers academiske Tidender udgjorde Nakskov lærde Skoles Jndtægter 1778 Rbd. Sølv aarlig, og skjøndt denne Capital ikke er stor, formene vi dog, at naar man havde denne Jndtægt at disponere over, vilde det ikke være vanskeligt at faae en fuldstændig Realskole i Gang. Vi antage nemlig at der til en saadan Skole behøves en Bestyrer eller Rector, en Overlærer og tre Adjuncter, thi større er Lærer personalet ikke ved Nykjøbing lærde Skole, og vi ansætte Gagen til disse samtlige Lærere samt 1 a 2 Timelærere til 2800 Rbd. Sølv. Omkostningerne til Vedligeholdelsen af en Skolebygning med de nødvendige Jnventarier, samt Renterne af den i Skole bygningen indestaaende Capital ansætte vi til 700 Rbd. og faae saaledes en total Udgift af 3500 Rbd. eller omtrentlig 300 Rbd. mere end den lærde Skole i Nakskov hidtil har kostet, men foruden at vi ere fuldeligen overbeviste om, at en saadan Realskole, vilde stifte mere Gavn for Stiftet end den nedlagte Skole, formene vi og, at den ved en langt talrigere Freqvents end den, der er bleven Nakskov Skole til Deel, rigelig vilde være istand til selv ikke alene at afholde de forøgede Udgifter, men endog til at afholde dem alle. Vi regne neppe for høit naar vi antage, at Skolen i Gjennemsnit vil blive freqventeret af 43 Disciple aarligt og ansætter man Skolelønnen for enhver af disse til 10 Rbd. aarligt, behøver Skolen, naar den erholder Nakskov Skoles Jndtægter, aldeles intet Tilskud, og dog troe vi at have regnet Udgifterne meget rundelig. Om Stedet hvor en saadan Skole burde anlægges, kan der formeentlig ikke være Tvivl; thi Mariboe er, som beliggende midt i Landet, vistnok det beqvemmeste Sted. Nu vil man vel indvende, at i Nakskov alt findes et Locale, men vi haabe dog at man vil indrømme os, at ligesom Skolen ikke skal stiftes for et Locales Skyld, saaledes maa vel og denne Grund aldeles bortfalde, dersom Mariboe kan skaffe et lignende Locale, og meget skulde det undre os og ikke Jndbyggerne i Mariboe og Nabobyerne Rødbye og Saxkiøbing formaaede at anskaffe et passende Locale, naar de først havde Haab om at faae en fuldstændig Skole funderet i Mariboe. Vel hører det endnu til Sjældenhederne her i vort kjære Fædreland at see Foretagender bragte istand ved private Foreninger, men vi troe dog her at have paaviist et Foretagende, der neppe vil mangle Actie deeltagere. Vi have her kun ganske almindeligt omtalt Mariboes geographiske Beliggenhed som Grund til at foretrække den for enhver anden Bye her i Stiftet; at denne venlige Bye endnu har mange andre Fortrin fremfor Nakskov, ansee vi for vort Vedkommende for aldeles afgjort, og troe, at de fleste Fædre heri Stiftet ville sande dette med os; een Fordeel skulle vi dog endnu specielt omtale. Efter hvad vi nemlig med temmelig Vished vide, er det bestemt, at det i sin Tid nedlagte Capellanies Jndtægter skulle ved indtræffende Præstevacance anvendes til Fordeel for Skolevæsenet i Mariboe. Hvor store Jndtægterne ere, vide vi vel ikke, men vi betvivle ikke, at Hr. Consistorialraad Boeck vil i denne Henseende meddele enhver Oplysning, da det maaskee kunde vise sig, at en Real-Skole ved Hjælp af denne vistnok ikke ubetydelige Jndtægt, og Nakskov lærde Skoles Jndtægter kunne bestaae uden enhver anden Understøttelse af Skolefondet. Spørger man os nu om Hensigten med disse Bemærkninger, da svare vi aldeles uforbeholdent, at den er den, at opfordre Stiftets Beboere til at handle. Vi ere vistnok alle enige om at Stiftet har Trang til en Skole, vi have maaskee ofte meddeelt hverandre vore Tanker og denne Gjenstand, men hermed er det og hidtil forbleven. Nu formene vi at Tiden er kommen da der skal handles, og derfor opfordre vi Enhver til vel at overtænke Sagen, og, om den finder hans bifald, da at træde sammen med dem, der deele hans Anskuelser, og derefter i et motiveret Andragende, der tillige indeholder hvilke Tilbud man kunne gjøre, frembære Stiftets Ønsker for Kongen, og det turde da maaskee vise sig, at man ikke forgiæves søgte at erholde et Gode, især naar man viste sig villige til selv at bidrage til dets Vedligeholdelse. Lad os derfor gribe Øieblikket, og i det vi ihukomme Ordsproget, at der skal Hjælp til Gudshjælp tillige erindre, at selv den bedste Regjering ikke formaaer at udrette meget, naar ikke Undersaatterne komme dens Bestræbelser imøde.