Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-06
Uagtet dets Befolkning nu er tiltagen 4 Mill. saa er Agerdyrkningen dog tilstrækkelig til at ernære den forøgede Befolkning. Store Landstrækninger ere opdyrkede og de, som allerede ere dyrkede, har man betydeligen forbedret. Det samme er Tilfældet med Manufacturerne. AfUdmanufacturerne har især Ternaux gjort sig fortjent. J Aaret 1812 brugte Manufacturerne aarligen 35 Mill. Kilogrammer (hvert Kilogram2 Pd. 6 Qv.) raae Uld, nu bruge de 50 Mill. Kil. J Aaret 1812 bleve 10,362,000 Kil. Bomuld spundne, nu spinder man 28 Mill. Kil. - De offentlige Jndtægter ere fra 1820. 7 stegne 8 Mill. som en Følge af den indre Handels og hvert Slags Forbrugs Tilvæxt. - Siden Bogtrykkerkunstens Opfindelse indtil 1824. altsaa i 375 Aar) tryktes aarligen i Gjennem sit 46 Mill. Ark. Men fra 1814 til 1826 beløb Antallet af de aarligen trykte Ark sig til 90 Mill. og deriblandt ere de periodiske Blade, ikke engang regnede. De sidste have fra Aar til Aar aftaget, hvilket Dupin anseer - eftersom nu alting skal være godt, for et godt Tegn.).J Aaret 1820 udkom 352,313 Ark periodiske Blade mod hver Million Ark videnskabelige Arbeider; men i Aaret 1826 vare de sidste sjunkne til 182,764. - For 40 Aar siden kunde kun 7 Mill. Franske læse, nu læse 12 Mill., og saaledes vil det gaae fremad. (*) Villdles foreslagne Rentenedsættelse i Aaret, 1825 frembragte besynderlige Virkninger i den Aarsagen til den periodiske Literaturs Synken ligger ille i det læsende Publicums større Lyst til videnskabeligt Studium, men i en skærpet Censur. Hvad man ikke trykker eller maa trykke, i Tidsbladene, lader man udgaae som Flyveskrifter. Den gamle, af Dupin her opkogte, Mening om periodiske Blades Skadelighed for den sande Videnskabelighed er aldeles falsk. Vel medføre saadanne Blade adskillige Misbrug. Men deres Nytte bliver alligevel overveiende. Den, som maaskee ellers aldrig vilde læse en Bog, tvinges dog engang imellem til at læse et Blad. europæiske Handelsverden, og da det almindeligen hedte, at Overflødigheden af Penge var saastor at Rentefoden snart maatte nedsynke til 2 pCt. saa vare Projectmagere strax ved Haanden, for at oprette meget lovende Selskaber, der satte Folk, der vare i Forlegenhed med deres Capitaler, istand til at anbringe disse. Da man havde hørt, at Jndbyggerne i Buenos=Ayres, hverken havde Melk eller Smør, uagtet Landet; var forsynet med gode Græsgange og herlige Køer, saa blev der oprettet et Melke- og Smørselskab, der sendte skotske Malkepiger, over det atlantiske Hav, for at kjærne Smør i Buenos Ayres. Men istedet for at træffe tamt Qvæg som i Europa, stødte de paa balstyrrige Skabninger, som maatte bindes med Remmer, for at staae stille. Alle Vanskeligheder vare nu beseirede, men man fandt, deels at Smørret ikke kunde holde sig, deels at Jndbyggerne ikke skjøttede om Smør, men vilde helst have - Olie. Næsten en lignende Skjebne havde Bjergværk selskaberne, der lovede sig Guld og grønne Skove. Uden i Forveien at have erhvervet sig Ret til at bearbeide Gruberne, ja endog uden at kiende dem, sendte man Bjergfolk med kostbare Maskiner til America. Men de vare for godt vante i Corenwall, til at de kunde arbeide for samme Priis som nogne Negere, der slæbe paa deres Ryg 3400 Pd. Erts op af Jorden. De Maskiner, der med stor Bekostning maatte bygges, kunde paa de slette Veie ikke transporteres, og man maatte anlægge Veie og Broer, for at bringe Maskinerne til Gruberne. En i Birmingham bygget mesterlig Maskine blev liggende paa Kysten af Vera Cruz. Eieren af Minerne fordrede uhyre Summer og der blev kjøbt fattige Gruber, der laae 7800 engelske Mile fra hverandre. Man siger, af Skade bliver man klog, men det synes at Menneskeheden, i det Hele tagen, aldrig bliver klog, hvor megen Skade den end lider. De mange i den sidste Tid oprettede Selskaber i Engelland ere et nyt Beviis paa denne Sandhed. (1) Da Dem. Sontag var i Paris erklærede Furet de Londres: "Saa megen Gratie kan ikke være en Tydskfødt egen; Dem. Son tag maa være af fransk Herkomst." Da hun i sidstafvigte April kom til London, paastod Mar ning Lost, at hun nødvendigen maatte være af engelsk Fødsel. Tydskerne sige, at hun har et ægte tydsk Ansigt. (*) Paafaldende stort var Forbrydernes Antal 1826 i Spanien, Frankrig og Engelland. De spanske Retter domfældte 11,000 Anklagede, af hvilke 3077 havde begaaet Mord og tilføjet Andre svære Saar, 2,323 Tyverie, Falsk, Utroskab etc. 2,900 Blasphemie og offentlig Forargelse; 2,780 forskjellige Ryggesløsheder.