JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
En bekiendt Marskal, for hvem Marskal Ney med flere af sine Colleger meget levende have talt, skal være bleven udnævnt til Gouverneur af det forhenværende Franche Comte. - - En af de sidste Septemberdage indfandt sig en bekiendt General i Thuillerierne, der strax opfordredes til at bortfierne sig. Da han hertil ikke ville beqvemme sig, saa erklærede Kongen, at han hellere ville undvære Messen end gaae igjennem det Værelse hvor bemeldte General befandt sig. Da Generalen hørte dette, forføiede han sig bort. - Eftergavningen i Fontainebleau, hvor man haaber at finde Skatte, giver Anledning til alle Slags Formodninger. Man har allerede fundet Nøgler, men man veed ikke hvortil de høre. En Mand har tilbudet sig, at vise et skiult Gemak, hvori man vil finde en stor Skat af Guld og Diamanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Blandt de Faner og Standarter, der nyelig uddeeltes i i Frankrig, fandtes ogsaa den berømte Oristamme, som ogsaa kaldes den hvide Standart (Cornetio), der i bestandig kun turde føres af General-Obersten for Jnfanteriet og i 300 Aar har været med i alle franske Krige. Den blev i Revolutionen reddet ved Gen Ob. Vic. Vergniette, og overbragt de franske Prindser i Coblenz. De førte den med sig paa deres hele Emigration. Kongen har nu udnævnt Vergniette til Oberst for hiin Regiment, og overgivet ham denne Standart. Den bevidnes samme Æresbeviisninger, naar den lader sig see, som Kongen selv. Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Kongen og Kronprindsen af Sicilien synes at ville i opbyde Alt for at modsætte sig Neapels Afhændigelse. De engelske Tropper forblive paa den indtil Tingenes Afgiørelse. - J Neapel har Hovedstadens Militair division overrakt Kongen følgende Adresse: "Sire! Deres Hærs Sindelaug er uforanderlig den samme evig Kierlighed til Dem og Deres Dynastie, ubrøddelig Troskab i Deres befalingers Udførelse og i Deres Trones Forsvar. Vi alle ere ifølge vore Vaabenbrødres Exempel beredte til at opofre Livet for Æren og Fædrelandet. De Følelser som besiele denne Hær blander sig med den hele Armees, som Gud har stillet under Deres faderlige Regiering. Vore Faner ere stolte af Jndskriften: Ære og Troskab uden Plet. Det er tillige den Eed, som vil i Dag fornye paa Deres Fødselsdag som Nationen feirer med saa megen Enhusiasme." - Det romerske Hof er vedvarende beskieftiget med fine religiøse og politiske Hensigter med de øvrige Magter. Alt er kastet overende; adskillige I Prindser giøre en Fordringer i Ting som Helkomst af lerede havde afgjort. Det synes som Keiser Franz i Henseende til de italienske Provindser vil gaae frem ligesom Keiser Joseph den 2den og Leopold den 2den, og dette er aldeles imod den hellige Stols Planer, Endeligen have dog Jøderne i Rom erholdt Tilladelse til at boe uden for det dem anviiste Qvarteer. Men
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
nu have de atter indgivet en nye Bønskrift om ogsaa at vorde frietagne for den gamle Tvangsskik ugentligen at skulle høre en Prædiken i en kristelig Kirke. - Paa Øerne Elba, Korsika og Kaprensa skal der have yttret sig Spoer af Pest. - General Bertrand er fra Elba ankommen til Rom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Spanien. Atter er der i Katalonien udbrudt farlige Uroligheder. - J Kadix var det endog gaaet saavidt at begge Partierne (Kongens og Cortes, havde leveret hinanden en virkelig Hovedbataille, hvori de sidste vare komne til kort. Otte af deres Anførere vare derpaa blevne henrettede, og et stort Antal andre forventede deres Dom. Ogsaa i Madrid finder mange saadanne Henrettelser Sted. "De, tilføier Journal de Paris, som kiende Spaniernes Karakteer, ere overbeviste om at denne Fremgangsmaade allermindst vil tilbageføre Roligheden. Og virkeligen tager ogsaa Misfornøielsen daglig til, saa at hvis Regieringen ikke forandrer sine Grundsætninger, vil snart de fleste af Jndvaanerne vandre ud af Landet. - Angaaende Kong Karls Fordringer havdes mange foruroligende Rygter, men man smigrede sig med, at Kongressen i Wien ville afgiøre mellem Faderen og Sønnen. Sikkert er det i det mindste, at Ferdinand 7de ikke troet Fredsfyrsten, og at han af Paven gientagne Gange har forlangt dennes Bortfiernelse fra Rom. Ogsaa har han virkelig paa den pavelige Statssekretairs befaling maattet forlade denne Stad. En Mængde fornemme Spaniere, som ere udvandrede fra deres Fædreland, samlede sig i Rom om Karl 4de. Denne kongelige Oldings og hans Gemalindes Helbred var imidlertid ikke det bedste. J Rom gik det Rygte at han for det første vilde begive sig til Bordeaux.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Sverrig. Norge. Den 23de Sept. reiste Kronprindsen af Sverrig og Hertugen af Sødermanland fra Gothenborg, og ere, som man troer, gaaede til Norge. - Familien Velt heim fra Kiøbenhavn giver for Tiden Forestillinger i i Gothenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Fra Norge haves intet Nyt. En engelsk og en dansk Krigsbrig laae ved Kysten for at tilbageføre Prinds Christian til Danmark, saasnart han ønskede det. Handelsforholdene med Danmark vare gjenoprettede, og Amnestien for alle i Norge boesatte Danske traadte i Kraft ifølge Kielertraktatens Bestemmelser. En af Hs. M. Kongen af Sverrig udstædt Bekiendtgiørelse bekræfter alle de den norske Nation af Kronprindsen forhen gjorte Forsikringer. "Hvad Hs. K. H. har lovet Nationen, hedder det blandt andet deri, ville Vi i alle sine Dele antage og bekræfte, Kongeriget Norge skal ei vorde anseet som et erobret, underkastet Land, men udgjøre en frie med Sverrig, uafhængig Stat, og den nærværende norske Statsforfatning skal, saasnart de for begge Riger nødvendige Modefikationer og Forbedringer have funden Sted, erholde en lovmæssig Beskyttelse. Normænd, J tør være overbeviiste om, at Vor Sag fuldkommen skal være Eders. Vi foretrække Ædelmodighedens Seier, for Sværdets. Vi ønske at vinde os frie Undersaattere, men ingen Slaver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
(Af Lüb. og Hamb. Aviser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Fædrelandet. Med de for Kongel. Regning paa Sprogøe foretagne Huses Opførselse og øvrige Indretninger gaaer det rask feemad, og vil Reisende saaledes ei kunde frygte saa meget for Beltpassagen tilstundende Vinter, som i de foregaaende, i hvorvel ogsaa da, efter Omstændighederne, fra General-Postdirectionens Side skeete alt hvad der kunde iværksættes til taaleligt Ophold for Reisende paa denne Øe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Fra den 24de Sept. indtil den 1ste October ere 319 Skibe klarerede giennem Øresunds Toldkammer, deraf 24 til indenrigske Steder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Den Baggesenske, i egentlig Forstand, evig unge, Muse, har atter beriget vor Litteratur med: Poetiske Epistler, indeholdende en Brevvexling mellem Forfatteren og hans Muse, samt 40 nye hidtil utrykte Riimbreve. Dette Værk er et nyt Beviis paa, at det sande Genie aldrig ældes, men at det, ligesom Diamanten, bliver under alle Omstændigheder og i alle Elementer sig selv ligt, saavel i udvortes Glands, som i indvortes Soliditet. Forfatterens Muse fremtræder her med ligesaa rosenrøde Kinder og livfulde Øine, som denne Elskværdige allerede for henved tre Decennier siden, ja lige fra det Øieblik af den saa lillig sang: "Da jeg var lille viste sig i sin Ungdoms første Morgenrøde. Anmelderen veed næsten ikke hvad han skal beundre meest i disse Riimbreve, enten den uudtømmelige Vittighedsaare, der saa reen og kristalklar flyder her, eller den Ømhed for Sproget, som, selv i den meest overgivne Skiærts, saa tydelig spores, eller den Lethed i Versebygningen, der udmærker Forfatteren fra alle vore øvrige Digtere og giver hans Arbeider et eget, umiskiendeligt Præg, som mange hidtil have efterlignet, men ingen opnaaet. - Somen Prøve paa den lunefulde Aand, der hersker i disse Digte, anføres her følgende i Anledning af Frue Taarns Brand i det fortreffelige Stykke: "Den vakte Knud eller Bombardementets muelige Følger (TilSlotsfuldmægtig Øhienschlæger) O! hvo du er, som kuelser, skiel Du være Herre, være Frue, Du være Hat, du være Hue, Du være Tyrkisk Turban selv, Som Keiser Selim! O min Fader Der ligge nu de høie Gader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Med lærde Professorer i, Trods deres nye Theologie, Persepolik, Astronomie, Jurisprudenz og Poesie, Oplysning og Philosophie Mens denne Gang og Jldebranden. Paa Kirkepladsen, som den anden, Gik Bispens Hiørnehuus forbi, Som der var umpel Gudsfrygt i :Der ligger alle de høibaarne. Herr Nicolais og Slottets Taarne! Vor Frues Taarn der ligger du Hvem veed, hvis du kun havde været En som Fod høit, om ufortæret, Som min Papa, der saae med Gru Dig falde, du ei stod endnu (Udr. af danske Aviser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Københavns Species-Cours. Den 7de Octbr. 515 - Specier solgtes for 31 1/4 Rbmk. Committeesedler 64 pr. 100.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Bekiendtgiørelser. Den ved Subskriptionsplanerne til Torsdagen den 13de October anmeldte Bocalconcert udsættes, i Følge Manges Ønske, indtil næstkommende Søndag d. 16de October; dens Jndhold skal blive bekiendtgjort i næste Avis. Rosenkilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
J det søsterlige Velgiørenheds Selskab i Aarhuusrre endvidere indgaaede: S. T. Comtesse af Vedel Jarlsberg med aarligt Bidrag. . . . . 65 Rd. - Mad. Gleerup paa Biørum i Vensyssel 60 -- Jfr. C. Gleerup paa Vang . . . 20 -- Praem i Aalborg. - Frøken Baronesse A. Rosenkrantz. 20 -M. Rosenkrantz. 20 -- Mad. M. Herskind i Aarhuus . . 24 - Aarhuus, den 10de Octbr. 1814. Dr. J. H. Larsen, 3. pr. S. Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Natten til den 4de de er bortkommen herfra; En Fux Vallak med Blis og nogle hvide Haar paa Ryggen, 6 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
En bruun Vallak med Stierne, 6 Aar gl. En sort Hoppe, med hvide Haar paa Ryggen 10 Aar gl. Mod Omkostningernes Betaling bedes de tilbageleverede, eller og Underretning om samme meddeelt til Kalbyegaards Eier. Herke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
1 80 Stude kan fra førstkommende 1ste Novbr. til 1ste Mai 1815 faaes i Foder paa Rodsteenseje naar derom behagelig snarest mueligt akkorderes med Eieren. Natten mellem den 9de og 10de September er vedHavknuden fra en Galiase og en Jagt forliist 2 Ankere. Det ene paa 4 1/2 Favn Vand, med et Stump Toug, 3 Tom tyk og et Boireeb 10 Favne lang, 4 1/2 Tomme tyk, med en lang Splidsning med en Træeboie af et stk. Rund holt. Det andet staaer paa 3 Favne Vand med et Stump gandske nye Toug paa 7 a 10 Favne lang 6. Tommer tyk, samt 7 a 8 Favne Berreb og en Træe, boie. De som maatte have funden, eller kan give nogen Oplysning om disse Ankere, ville behagelig melde det enten til Kiøbmand Teisen i Odense eller Kiøbmand M. Herskind i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Torsdagen den 20de Octbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, lader Mad. Wendelboe udi hendes iboende Huus i Emmervad, ved Auktion bortsælge endeel gode Meubler og Effekter, bestaaende af Borde, Stole, Speil, Kister, Skabe, Sengesteder og Sengeklæder, Kobber, Tin Messing og Jernfang, samt et godt 8te Dages Sturuhr. Samme Tid og Sted, sælges et saa godt som nye komplet Brændeviinstøi af 3 Tønder Rum med dertilhørende Svaletønde, Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning vorder bekiendtgjort. Aarhuus, den 10de Octbr. 1814.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Onsdagen den 26de October førstkommende Formiddag Kl. 10 lader Hr. Agent Nyholm i Weile ved offentlig Auktion bortsælge: endeel Brændeviinsredskaber, bestaaende af Kiedler, Kar, Kiølle m. m. lige lides noget Jndboe af Meubler og Sengeklæder, samt fede Køer og Sviin, hvortil Liebhaberne indbydes. Weile d. 4 Oct. 1814. Dahl, Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Paa Tommestrup pr. Horsens kan bekommes Foder til 25 a 30 Stude for denne Vinter, naar man desangaaende henvender sig til Sønnichsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Et konditioneret Fruentimmer som kan med Troskab. og Flid godt fore ae en borgerlig Huusholdning, kan strax eller til Nytaar faae en god Condition heri Byen, Adressekontoiret giver Efterretning derom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
En Gartner søger Condition til 1ste Novbr. Man henvender sig til Gaarden Brændstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
At jeg nu igien er hiemkommen og herefter selv bestyrer mit Embeds Forretninger, har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre det ærede Publikum, thi ville i enhver som maatte ønske Musik til Dands eller deslige, behageligen henvende sig i min Bopæl paa det store Torv hos Hr. Kiøbmand Koppel. Albrecht, Stadsmusicus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Da jeg i Følge den af min Mand Snedker Lind vald tagne Bestemmelse agter og kort Tid at forladt Aarhuus, saa anmodes enhver der maatte have noget Krav paa bemeldte min Mand eller mig, om at anmelde deres Fordringer inden 8 Dage fra Dato, da samme skal blive anviist til Udbetaling det snarest mueligt og i seneste til Snapsting 1815. Aarhuus, den 10de Octbr. 1814. Helene Lindevald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Et særdeles godt Fortopiano i indlagt V. hognie-Kasse, med Fløite-Stemme, Claveer Stemme til at forandre med Luth, Harpe og Forto, anviser Avis-Expeditionen tilkjöbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
En hvid Tæve Hønsehund med 2de brune Ører samt en liden brun Plet paa Halen, 3/4 Aar gl., er bortløben fra sin Eier; for dens Tilveiebringelse betales en passende Douceur af Lieuten. Anthon i Borum Præstegaard pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Da en fattig Dreng paa sit Ærinde i forrige Uge havde det Uheld at tabe et par fine graae indsprængte Pantalong, ombedes den retsindige Finder at aflevere dem paa Politiekammeret, da Vedkommende betalet det halve af Værdien i Findeløn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Et a to meublerede Værelser ønskes tilleie for at tilEt a to meublerede Værelser ønskes tilleie for at tiltrædes nu forestaaende Flyttetid. Man behager at aflevere paa Adressekontoiret en skriftlig Adresse mærket C. S. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Et meubleret Værelse ønskes tilleie. Adressekontoiret anviser. Som Forvalter søges Plads nu eller Maj. Den Søgende anviser Hr. Bager Petersen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Auktion. Tirsdagen den 18de October førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver foretaget og holdt offentlig Auktion over afg. Skoemager Amond, Jversens Stervboehuus paa Fiskergade under No. 199. bestaaende af 2 Fag med dertilhørende Haugeplads, strax efter bliver afholdt Auktion over Stervboets Løsøre. Thi ville de Lysthavend behage at møde bemeldte te Tid og Sted. Auktionsdirektionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Aarhuus Leie Bibliothek. vorder formedelst Flytning fra næstkommende Torsdag af standset paa en fjorten Dages Tid i Henseende til i Bøgers Udlevering, og da Bibliotheket ildette Mellemrum ønskedes ordnet og efterseet, saa bedes de ærede udenbyes Læsere som langt over den bestemte Tid maatte have af dets Bøger henliggende hos sig, snarest at indsende samme mod Omvexling af andre. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
No. 122. Aar 1814. Aarhuus Stifts privilegerede. Kongelig allene er Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes: den 14de October. Fredagen -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Fredskongressen. forberedes endnu ved idel Fester og Høitideligheder til Ære for den i Keiserstaden værende store Fyrstesamling. Den 29de Sept. gaves det for ommeldte store Fyrværkerie i Prateren. Med H. E. den Keiserl. Kgl. Oberststaldmester, Greve v. Trautmansdorf samt flere Keiserl. Staldmestere i Spidsen, toge de allerhøieste og høie Herskaber i et glimrende Tog til det Sted, hvor i Skuespillet skulde gives. Aldrig saaes nogensinde en saadan Række af pragtfulde Eqvipager. I den første Vogn befandt sig D. M. Keiserne og Keiserinderne af Rusland og Østerrige, i den anden D. M. Dronningen af Bayern og Kongen af Danmark samt Kongerne af Preusen og Bayern; i den tredie D. K. K. H. Storfyrstinde Hertuginderne af Oldenburg og Weimar samt Ærkehertugerne Carl og Palatinus; i den fierde H. M. Kongen af Würtemberg; i de øvrige Vogne i fulgte Erkehertuginderne, Kronprindserne af Østerrige, Bayern, Würtemberg og Preusen, Erkehertugerne o. s. v. Uagtet man ikke var belavet paa et saa glimrende Tog, saa strømmede dog Folket øienblikkelig sammen fra alle i Kanter, Materen selv var overordentlig levendes; oværalt under Træer sadde ved Lampeskinn, Musik og Belysning, glade Giester, omgivne af vrimlende Mennesteklynger. Fyrværkeriet overgik al Forventning: Tildstoget gjennem den rigtbelyste Stad lignede et Trigsaftog. Jntet formaaer at beskrive Vognenes TrængMenneskemængdens mylrende Vrimmel, Jllumigationens trystende Betisning, det i sammentrængte Masser ved Siden af Vognene frem og tilbagerullende i Folks Jubelskrig. - Den 2den Okt. var høitidelig : Kirkeparade. Jnfanterie og Kavallerie formerede paa sen af Glacierne en dobbelt Fiirkant, i hvis Midte der, var oprettet et Kapeltelt. Kl. 9 1/2 ankom D. M. Keiserne af Østerrige og Rusland og Kongerne af Preusen og Danmark, ledsagede af Generaler og Officerer. Feldtmarskal, Prinds af Würtemberg modtog Allerhøistsamme og førte Dem ind i Quarreen. Efterat have taget Tropperne i Øiehn stege Monarkerne af Hesten og bivaanede Gudstienesten i Kapellet. Medens Messen blev den tydske Kirkesalme siungen af Soldaterne og efter Messen Velsignelsen uddeelt. - Samme Dags Aften var de store Hofredoute hvortil der var uddeelt 10000 Billetter. - Endvidre vare til Wien ankomne: Prinds Eugen, Kurfyrsten af Hessenkassel, Storhertugen af Baden Arveprindsen af Anhalt Dessau, Fyrsten af Turn i Taxis, Fyrst Eiertorisk o. fl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Jtalien. skal i den Wiener Kongres vorde inddeelt i fire Kongeriger, Piemont, Lombardiet, Toskan og Neapel, samt der, udnævnes fre frie Hansestæder, Venedig, Genua, Livorno og Ancona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Det bliver nu ret almindeligt at Laugene drage deres særskilte Skytshelgenes Feste for Lyset, og forene dermed Takkehøitider for Bourbønnernes Tilbagekomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Saaledes omtales nu ogsaa Skrædernes, Sagførernes og de Kgl. Staldbetientes. De formemste Mændregne sig det til Ære at vorde Kirkeforstandere, eller i det mindste andægtigen at giøre de hellige Kirkeskikke med saaledes har man i de sidste Dage seet Nationalgardens Kommandant, General Desolles, bære et indviet Brød, samt nogle Guldpenge til Offer i St. Roch, og de først Damer stode ved de ved Kirkedørene udsatte Bækkener. Naar Kongen giennem Thuilleriernes Gallerie gaaer til Kirken, seer han til høire og venstre Side, om de der staaende ei have Ansøgninger at overgive ham; man forsikrer, at han i egen Haand allerede har modtaget over 4000 saadanne. - Blandt andre Ord af Bourbonnerne som man anfører, ere ogsaa de, som Kongen, sagde til nogle gamle Livgardere, der tilbøde ham deres Tieneste: "Bevarer, mig mine Herrer, deres Hierter, saa vil jeg ikke meere behøve deres Kaarder." - Lord Wellington gav nyeligen et stort Diner for alle franske Marskaller. Marskal Soult sad paa hans høire Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Nordamerika. Medens de engelske og amerikanske Befuldmægtigede J i Gene traktere hinanden og vexle Noter, tager Blodsudgydelsen i Amerika alt mere og mere til, og Krigen føres med en Forbittrelse som hidtil ikke har funden Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Den amerikanske Residentsstad Washington er indtagen af Engellænderne efter at disse i Forveien havde slaget en 9000 Mand stærk amerikansk Armee og tilintetgjordt en heel amerikansk Flotille. Over denne i vigtige Begivenhed er i London under Kanonernes Torden udkommet og forkyndt følgende officielle BulletinKrigskancelliet den 27de Septbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
I Dag Morges er Capt. Smith, Generaladjut. hos vore Troppers Anfører, General Ros, ankommen hertil med Depescher fra bemeldte General Den 19 Aug. landede Tropperne paa Paturentflodens høire i Bredde og marscherte til Marlborough, for at understøtte Admiral Cockburn ved sit Angreb paa den amerikanske Kanonflotille. Efter at denne aldeles var tagen eller ødelagt, besluttede Generalen at marschere til Washington. Den 24de stødte man ved Bladensberg, omtrent en Miilsvei fra Hovedstaden, paa en i en stærk Stilling posteret 900 Md. stærk amerikansk Armee. Den blev angreben og aldeles slaget. 10 Kanoner erobredes. Det engelske Korps trak sig nu uden Modstand til Washington, hvor alle offentlige Bygninger, Magasiner, Arsenaler og Werfter sprængtes i Luften, saavelsom og en Fregat og en Korvette som stode færdige til at løbe af Stabelen. - Engellænderne rykkede nu frem mod Baltimere. For første Gang har saaledes den nye Verdens nye Residents fret en Fiende inden sine Mure og bleven berøvet alle sine offentlige kostbare Anlæg. Da Engellænderne nærmede sig, herskede der en skrækkelig Allarm og Bestyrtelse i Washington. Alt hvad som hørte til Regieringen flygtede, saavelsom og mange Jndvaanere med deres kostbareste Effekter. Kongresbygningen eller det amerik. Kapitolium og Præsident Madisons Huus vare de første som ødelagtes. Den 16de om Aftenen var Admiral Cockburn afseilet fra St. Georgs=Øen og havde forenet sig med de andre Skibe. Den hele Flotille bestod af 46 Skibe. De amerikanske Tropper kommanderedes af Generalerne Winther og Smith.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
Førend Washingtons Jndtagelse havde den amerikanske Brigadegeneral Gaines havt en heldig Fegtning med Engellænderne, hvorover han fra Fortet Erie indsendte følgende Beretning til den amerik. Krigssekr. Armstrong: Min Herre, Giennemtrængt af Taknemlighed mod Himlen, og af Glæde over at kunne tilmelde Dem, at den tapre Armee som jeg kommanderer, i Dag Morges efter en tre Timers blodig Kamp har slaget Fienden, der fra alle Kanter havde anfaldet os og bemægtiget sig Fortets Bastioner, som lefter en blodig Fægtning igien bleve tagne tilbage. Det fiendtlige Tab er tigange saa stort som vort. Jeg er i Begreb med at forfølge vore tilkiempede Fordeele. Jeg er &c. Edm. Gaines.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
J Washington forefandtes over 200 Kanoner som af Engellænderne demoleredes. Endvidere roges 500 Fade Krudt, 100,000 Patroner og en Mængde anden Munition. Da Amerikanerne for deres Rettrade selv havde stukket Verfterne og Arsenalet i Brand, saa bleve ogsaa derved en Mængde Forraad af alle Slags tilintetgjordt. 7 til 8 stærke Explosioner om Natten tilkiendegav at der havde været store Krudtmagasiner. Da Engellænderne rykkede ind i Staden hilsedes de fra Capitolet og nogle andre Huse med en heftig Geværild. Strax bleve disse Bygninger stormede, tagne og stukne i Brand. - De Congrewske Raketter skal ogsaa ved denne Stads Jndtagelse have gjordt god Virkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-14
- Commodore Barney, der kommanderede den amerikanske Flotille, staksiden selv i Brand. Alle Skibe deraf fløi i Luften paa et nær som faldt i Engellændernes Hænder, saavelsom og 13 Koffardieskibe. - Ogsaa Fortet Washington, der ligger 12 engelske Mile, nedenfor Staden Washington er taget og sprængt i Luften, efter at have udholdt et skrækkeligt Bombardement. Capitain Parker, der kommanderede Flaade afdelingen sammesteds dræbtes i Angrebet. Alt er heromkring Forvirring og Ødelæggelse. Maddison havde i Begyndelsen selv kommanderes den amerikanske Armee. Efter Affairen ved Bladensberg retirerede Levningerne af Armeen giennem Washington af Virginien. Hvis Engellænderne havde havt Cavallerie, var Maddison bleven gjort til Fange. Hans Statsvogn og Heste giordes til Bytte; hans Huses mange Kostbarheder deelte Soldaterne imellem sig. Ogsaa Præsidentinden, der just netop havde ladet anrette et meget prægtigt Aftensmaaltid, undkom med Nød og Neppe. Hiint lod Engellænderne sig smage ret godt, og General Ros tog Plads i Præsidentens Lænestoel og drak paa Kongen af Engellands Velgaaende. - Madison og Statsekretairen Armstrong og Monroe ere ankomne i Fredrikstown.