JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Skrivelse fra Tønden, den 13de Februar. Beboerne af de til Amtet Huusum henhørende Hallger lede ved den Natten imellem den 3die og 4de d. M. stedfundne ved Stormen foraarsagede Oversvømmelse overordentlig meget. De befinde sig uden Huusly og i Fare for at sulte ihiel paa de saa tilbageblevne Warfter, trøstesløs seende fremmed Hielp imøde. Landfogderne paa Føhr lode strax afgaae 3 Skibe med Brød, Øl, Brændeviin og Vand til Langens, Oland, Hooge, Nordmarsch, Grøde og Habell, og ved Præster og andre uddeele Levnedsmidlerne, om hvilke de Ulykkelige næsten sloges. Siden efter er der afsendt flere Skibe, med hvilke Halligeboere, hvis Huse ere indstyrtede, vende tilbage til Føhr, saa at der efterhaanden er ankommet og nu befinder sig 150 Oldinger, Koner og Børn paa Føhr, hvor de venskabeligen ere modtagne af Jndvaanerne. Paa Hooge er der druknet 25 Mennesker, og af de der forhen værende 85 Boliger, ere kuns 7 ubeskadigede, de øvrige deels bortskyllede, deels ganske ubeboelige. Ulykken paa de øvrige Halliger er meere eller mindre stor, Folkene ankomme næsten nogne til Føhr, og saa forhungrede, at de nedsluge de Fødemidler, som gives dem, med rasende Begiærlighed. Digerne i Amtet Tøndern have ikke lidt noget Dige brud, men kuns mindre Beskadigelser, hvis Jstandsættelse dog anslaaes til 10,000 Rbdlr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt under 15de dennes at benaade Ridder af Dannebrogen, Capitain von Krohn af Slesvigske Jægercorps, der særdeles har udmærket sig ved at medvirke til den indbyrdes Underviisnings-Udbredelse i Hertugdømmene, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, og under 19de næstefter, at udnævne Teglværkseier Dithmer i Renneberg ved Flensborg, der har gjort sig særdeles fortient ved sit Tegl værks Anlæg og fortrinlig gode Drift, til Dannebrogsmand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
J Aarhuus Stift er i afvigte Aar 1824. ægteviede 1333 Par, fødte af Mandkiøn 2527, af Qvindekiøn 2393, samt Uægte af begge Kiøn 427, tilsammen 5347, døde af Mandkiøn 1797, af Qvindekiøn 1651, tilsammen 3448. Altsaa ere 1899 flere Fødte end Døde. – Blandt de Fødte vare 41 Par Tvillinger og 15 Trillinger. Af de Døde ere 41 omkomne ved ulykkelige Hændelser og af Selvmord have 12 fundet Sted. Hr. Jerwitz foreviser i denne Tid blandt sine Panoramer en Forestilling af Kiøbenhavn og af Engelsborg i Rom. Prospecten af Kongestaden er optagen paa Frederiksberg Bakke og herligen udført. Man seer i Forgrunden Ridebanen, Stal denne, Frederiksberg Kirke, &c., og i Baggrunden, Staden i sit hele Omfang. Engelsborg er, som bekiendt, et befæstet Slot og kaldtes fordum Moles Hadriani.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Ledige Embeder. Rønne og St. Knuds Sognekald paa Bornholm, 250 Rbd. – Høiberg og Elsborg Sognetald i Aarhuus Stift, 123 Rbd. Kaldet er iblandt dem, som allernaadigst ere forundte særdeles Lettelser i Skatter. Aar. a V. F. R. T. 1 S SEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Ved Proclama, som er læst inden den Kongelig Landsoverret, samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, og ved Slagelse Byetingsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have at fordre i Stervboet efter afgangne Avlsbruger Svend Olsen her i Byen, med 12 Ugers Varsel indkaldede til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret den 28de Februar 185. Gude. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
J Forbindelse med den under 10de denne Maaned udstædte Bekiendtgiørelse, om 4de Auction over den Hr. Generalkrigscommissair Neergaards Boe tilhørende saa kalde Antvortskov Ladegaards Parcel, hvilken Auction afholdes paa Slagelse Raadhuus Mandagen den 7de Marts førstkommende Formiddag Kl. 10, bekiendtgiøres herved, ifølge senere erholdet Bestemmelse af første Panthaver i Eiendommen, at Conditionerne for dennes Salg vil blive forandret saaledes, at 4000 Rbd. Sølv af Kiøbesummen kan fremdeles blive indestaaende paa første Prioritet i benævnte Eiendom med dertil af Kiøberen anskaffende Besætning og Jnventarium, imod 4 Procent aarlig Rentes Svarelse. Slagelse d. 24de Febr. 1825. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Bortforpagtning. Jfølge det Kongelige Rentekammers Skrivelse til Am det af 22de dennes, bliver, formedelst skeet Overbud, den Hs. Majest. Kongen tilhørende Hovedgaard, Bavelse, staaende for Hartkornfrie Hovedgaardstaxt 77 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. Ager og Eng, med et Areal af omtrent 669 en halv Td. Land, og 6 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Skovskyld, med et Areal af circa 70 Tdr. Land, beliggende i Thy bjerg Herred, Præstøe Amt, paa nye, ved offentlig Auction, der afholdes paa selve Gaarden Torsdagen den 17de Marts næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, opraabt til Bortforpagtning i 10 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Mai 1825 at regne. Bortforpagtningen skeer imod en bestemt Sum i Rigsbankpenge Sølv, eller imod en Afgivt i Byg, betalt efter hvert Aars Capitelstaxt, aarlig. J Forpagtningen følger Avlsredskaber og videre Jnventarium, samt 200 Stykker Hollænderie køer, ligesom ogsaa det til Gaarden giørende Hoverie Alt efter de forden i Kjøbenhavn og de vigtigste Kjøbsteder i Provindserne bekiendtgjorte Conditioner, og de paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiørende Tillægs=Konditioner. Præstøe Amtscontoir den 25de Febr. 1825. Schulin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Bekiendtgiørelse. Mandagen den 14de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver i Faxøe Kroe ved offentlig Auction bortforpagtet den i Præstøe Amt, Faxøe Herred, beliggende og til Rosendahls Gods henhørende Parcel Gaard Magrethenlund. Forpagtningen tiltrædes 1ste Mai dette Aar, og vedvarer 16 paa hinanden følgende Aar. Gaarden har et Tilliggende af omtrent 213 Tdr. Land frie Hovedgaardstaxt og staaer for Hartkorn Ager og Eng 20 Tdr. Conditionerne bliver ved Auctionen bekiendtgjort, og er forinden til Eftersyn hos Hr. Cancellieraad Hornemann i Storeheddinge, hos Hr. Forvalter, Sønderup paa Magrethenlund, paa Giæstgivergaardene i Præstøe, Nestved og Ringsted, samt paa Undertegnedes Contoir. Raunstrup den 23de Februar 1825. E. Hagerup.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Onsdagen den 16de Marts d. A. om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Holsteinborg Grevskabs Tingstue ved Rude foretaget en Skiftesamling udi Boet efter afdøde Arve fæster Peder Lassen i Faardrup, og da derunder vil være at tage flere Bestemmelser, Boets faste Eiendomme betræffende, saa anmodes samtlige myndige Arvinger og de Umyndiges Værger, at give Møde. De Udeblivende ansees at samtykke i hvad de Mødende beslutter og vedtager, Holsteinborg Grevskabs Birks Contoir i Rude den 22de Kluwer. Febr. 1825.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
To a tre Værelser med Kiøkken og Plads til Jldebrændsel, og om mueligt, Staldrum til 2 Peste og Vognremisse til en Vogn, ønskes eil Leie til anstundende Flyttetid. Avis=Expeditionen anviser den Søgende. Af Umyndiges Midler under Kiærup Godses Overformynderie, kan, mod den anordningsmæssige Sikkerhed erholdes til Laans 480 Rbdlr. 80 s. Repræsentativer og 68 Rbd. 76 s. Sølv, naar man herom henvender sig til undertegnede Godsets Forvalter. Ringsted den 18de Februar 1825. Bagger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-04
Da det i min Alder og Svagelighed alder mig besværligt at drive min Næringsvei, saa agter jeg underhaanden at bortsælge min iboende Gaard her i Byen, med deri værende betydelige, vel indrettede og vedligeholdte Bryggerie= og Brænderie-Jnventarium, samt et mig tilhørende Vænge paa denne Byes Jorder. En betydelig Deel af Kiøbesummen kan blive staaende i Eiendommen, og det nærmere kan afhandles med mig selv, hvorhos bemærkes, at Eiendommen efter Overeens, komst kan tiltrædes til 1ste Mai d. A. Kjøge den 19de Februar 1825 M. sal. Thaning. tørt og sundt, bekommes ved Bøgebrænde, Frederikskilde a 4 Rbdlr. pr. Favn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
Den Vest-Siællandske Avis, eller: III Ugeblad. Slagelse. for landske Historie. uden og inden sor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 111 Aarg.) Mandagen d. 7. Marts 1825. (No. 22. Træte Aarg. Mandagen d. 7. Marts 1825. No. 20. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
Trykfeil i No. 19. Side 287, Linie 19, Restructioner, læs: Restrictioner. 259, Linie 8, i Udeladelse, læs: Udeladelse. 290, Linie 3, med Frankerige, læs: i Frankerige. 291, Linie 14, herved sigtes ikke til Kornlovens Forandring, læs: herved sigtes vist til Korn lovens Forandring. 293, har forladt Candia for, læs: formodentlig for. 294, Linie 37, Kaie, læs: Kai.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
Oversigt af Gangen i det Engelske Parlaments Forhandlinger i nærværende Session.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
Da de Debatter, som bleve førte i det Engelske Parlament i Anledning af Talen fra Thronen ave af de, som hidtil ere førte deri, den største Jnterresse, fordi de meest udbrede sig over de politiske Forhold, saa ville vi ogsaa forfølge dem igennem Underhuset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
Lord Leveson Gower foreslog Takaddressen og giorde derved den bemærkning: at der var Aarsager til at forstørre Landets militaire Magt. foruden Krigen i Jndien; thi der raser en Krig, det Middellandske Havs Egne, hvilken ogsaa, uden at vi ville efterligne andre Stater i at underholde store staaende Armeer, kan retfærdiggjøre at vi opstille en større Magt i vore Besiddelser, i hiint Hav end blot til at vedligeholde Garnisonen i Gibraltar, eller til at trække paa Vagt paa Corfu eller Malta (hør, raabte man i Underhuset og hør maae hele det politicerende Europa udraabe!)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
Nyeste Post-Efterretninger. Den mærkeligste Nyehed, som den udenlandske Post i Dag har bragt er denne: at næsten alleVarerere betydeligt stegne i Prisen i England, især er det Tilfældet med Colonie-Varer, Bomuld, Salpeter, Tin, Silke og Tobak, da disse to sidste Artikler ere næsten stegne 60 PC. Man formeener at Aarsagen til denne overordentlige Stigen er at Englændernes Lyst har tabt sig for at sætte deres Capitaler i Statspapire og at de derfor nu vil bruge dem til at opkiøbe Varer Ogsaa anfører man andre Grunde hvorfor nogle Varer ere stegne i Prisen f. Ex. Salpeter. Mange Artikler ere forresten een Dag stegne 20 til 30 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
J Rum og i Brændeviin viser sig en ubeskrivelig Speculation (saa at man næsten skulde troe, at store Flaader skulle udrustes. Ogsaa er Sukker stegen meget i Prisen. Begiæringen efter Bomuld er uhyre og i de sidste 8 Dage er bleven dagligen solgt i London imellem 8 til 10,000 Sække til uafladeligt voxende Priiser, og endnu bestandig er denne Handel i en stor Bevægelse, da der idelig ankomme nye Expresser fra Liverpool med Bestillinger. At Salpeter er steget fra 21 til 34 Schilling opvakte i Begyndelsen en stor Uroelighed, eftersom det bruges til Krudt; men man er siden bleven beroliget ved den Betragtning at alle andre Varer ere ogsaa stegne i Prisen ved Overflødigheden af Capitalerne, og at tillige Forbruget af denne Artikel er taget til ved Afsendelser til Grækenland, Sydamerika og ved Forøgelsen af den Engelske Armee. (Man kan dog herved bemærke, at Krigen i Grækenland har allerede varet saalænge uden at Salpeteret er blevet dyrere, og at den i Amerika er i betydelig Aftagende.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
Denne store Stigen af Priserne paa Varer har imidlertid mindst yttret sig paa Kornpriserne; dog er Hveden stegen 1 Schilling i London. J Amsterdam bliver Rugen stærkt opkiøbt (da Motionen, om Kornbillens Forandring er bleven udsat i Parlamentet til den 19de April, saa vil man formodentlig enten først oppebie nye politiske Efterretninger, eller ogsaa at de Engelske Landmænd have meere udsolgt deres Forraad, for at Priserne kunne stige meere og Motionen saa meget bedre gaae igiennem Man kan vel ikke sige det med Vished, men det er meget sandsynligt at Kornpriserne ville stige ud paa Foraaret. J det heele kunde man ledes paa den Formodning, at Speculationen gaaerud paa at opkiøbe de Varer, som Englænderne enten umiddelbart skulle bruge, eller som de kunne forvente at man maae snart opkiøbe hos dem; men at de derimod søge ikke at opvække nogen Frygt for Kornvarenes Dyrhed; eftersom det er rimeligt at disse blive i Stilhed men uden Force opkiøbte for Engelsk Regning.) Ogsaa i Amsterdam og i Hamborg ere Varerne stegne betydeligt siden de nye Efterretninger fra England ere ankomne dertil. Sukker, Kaffer, Kryderier opkiøbes meget stærkt paa Speculation, og efter Engelske Ordrer. J Hamborg er allene bleven kiøbt i de sidste Dage een Mill. Pund Kaffe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
Til Gothenborg ere ankomne to Engelske Commissarier for at opkiøbe Jern og Østersøiske Produkter og selv Coffardie-Skibe, som man foregiver forColumbisk Regning; hvorved alle disse Artikler begynde at stige i Prisen. – Danmarks, Preusens, Ruslands og Østerrigs Statspapire stige, fordi det hedder ganske almindeligen i Løndon at disse Regieringer ville ligesom den Engelske og Franske nedsætte Renterne, hvorved det overlades Kreditorerne om de ville have Kapitalerne udbetalte. Ogsaa vil Bladet Times vide, at ifald Nedsættelsen af de Franske Renter bliver antaget, saa vil en nordisk Stat negociere et Laan i London paa 3 til 4 Mill. Pd. Sterl. til 75 PC og imod 3 PC. Rente for at udføre samme Plan.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
Ifølge Bladet Morgen=Krøniken skulle, siden Talen fra Thronen er bleven holdet, Omstændigheder være indtrufne, som kunne frembringe en mærkelig Jndflydelse paa Storbrittanniens udvortes Forhold.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
Hs. Majestæt Kongen af England er afreist til Vindsor. Hr. Canning er bleven heftig forkiølet, men er i Bedring. Om Natten imellem den 14de og 15de Febr. havde han holdet en Tale angaaende den Goulburnske Bill, som erholdt et saa overordentligt Biefald, at Bevægelserne endnu varede en lang Tid ved efter at han igien havde indtaget sin Plads. J denne Tale erklærede han bestemt, at han aldrig var afvegen fra den Meening, at forsvare Katholikernes Emancipation; men at han ikke kunde haabe at virke for denne Sags Befordring, naar man lod den katholske Forening vedblive med sine Trudsler og Jndflydelse. – Si Francis Burdett har endnu ikke forelagt i Underhuset Petitionen angaaende den katholske Emancipation, som skal være underskreven af 100,000 Catholiker. Den Goulburnske Bill er efter en langvarig Debat bleven overgivet til Committeen for at completteres. Forresten er Underhuset næsten udelukkende beskiæftiget med at undersøge det uhyre Antal af Petitioner, som ere blevne overleverede det angaaende Bevilgelsen af Biller for Oprettelsen af private Actie=Selskaber, 371 Petitioner af dette Slags ere overleverede til Underhuset, hvoraf 22 angaae Anlæggelsen af Jernbaner, 36 angaae nye Compagnier og de fleste andre angaae Anlæggelsen af Veie og Broer. - Den saare vigtige Potition er indgivet i Underhuset, at der maae gives Tilladelse til at oprette et Selskab for at anlægge en Canal for Skibsfarten igiennem Middelamerika, for at forbinde det Atlantiske og store Ocean med hinanden; ogsaa er et Actie-Selskab oprettetet for at drive Biergværkerne i dette Land. – Et Selskab er oprettet for at anlægge Colonier i Columbien, hvortil man dog kun vil antage Brittiske Colonister. - To Compagnier ere oprettede for at tilveiebringe en Forbindelse imellem London og Rigets øvrige Steder ved Hielp af Dampbaade. (Kort sagt, Englænderne ere i denne Tid virkelig at beklage; da de ere i den største Forlegenhed med deres Penge, hvoraf de have saamange, at de ikke vide hvortil de skulle bruge dem.) Den 21de gjorde Greve Darnley en Forespørgsel i Overhuset angaaende det Rygtsat den Engelske Flaade i en meget slet Tilstand, formedelst den faakaldte tørre Raadenhed, som man siger har udbredet sig i Skibene. Præsidenten i Admiralitetet Lord Melville svarede derpaa, at det havde været Tilfældet med nogle Skibe, som vare under Krigen blevne byggede af slet Tømmer, fordi man havde Mangel paa det gode; men siden man havde anvendt bedre Tømmer dertil, saa var denne Feil bleven hævet, og den Engelske Flaade har aldrig været i bedre Tilstand end for nærværende Tid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
Vi have nye Efterretninger fra Mexico: Alting var der meget godt og roeligt. J Congressen var der den 27de November blevet andraget paa at udvise Forsigtighed med at naturalisere Udlændinger, for at ikke Emissarier faa den hellige Alliance skulle indsnige sig i Landet. – Man har nu faaet nye Efterretninger fra Peru. Det er vist, at Canterac er tilsomt retireret til Cusco og at Bolivar forfølger ham; men det synes ikke at han er bleven slaget, saa at Efterretningen om Træfningen ved Apurima ere ugrundet. Den 18de September var Bolivars Hovedqvarteer i Huamanga og den 4de October var det i Chuquibembo, hvor Armeen var rykket frem. General Bolivar havde Floden Apurimac aldeles i sin Magt. Cantarachavde trukket sig over Floden, brudt alle Broerne af og taget sin Tilflugt til Biergene. Man læser et Brev af 10de October fra General Olaneta, hvori han erklærer, at han vil medvirke med Libertadoren til Sydamerikas Befrielse. Uagtet man dog i Efterretninger fra Bolivars Hovedqvarteer, siger: at Cantarac har paa sin overilede Retirade tabt henimod 4000 Mand og at han skal kun have omtrent ligesaamange Tropper tilbage, saa havde man i Lima den 24de October det Rygte: at General Valdes havde slaget Olaneta og at han tilligemed Canterac og la Serna havde nødet Bolivar til at trække sig tilbage over Apurimac-Floden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
Lima stod den 24de October ganske aaben og var ikke besat af nogen Tropper. Den 14de October forefaldt en Fægtning imellem det Spanske Orlogsskib Asia og den Pruanske Fregat Prueva; begge toge stor Skade paa deres Master; men den 20de forlod den Spanske Escadre Callao med General Ramirez og 200 Mand af Garnisonen ombord, fiden den Tid er Havnen strængt blokeret af den Peruanske Admiral Guise. – Den almindelige Congres for Plata Provinserne er bleven aabnet i December i Buenos=Ayres. Den er bleven indstalleret med de behørige Høitideligheder og har udvalgt en Præsident; men man vil vide at der hersker ikke megen Enighed imellem de forskiellige Provinser og at nogle af dem ere indtagne af en skadelig Jalousie imod Buenos=Ayres.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
Forhandlingerne og Emigranternes Godtgiørelse er nu i fuld Gang i de Franske Deputeredes Kammer. Debatterne føres med meget Livfuldhed, og mangfoldige Amendements ere bragte i Forslag. General Foy har især holdet en meget livfuld Tale imod Lovforslaget, som har gjort et stort Jndtryk Han paastod at Kiøberne af National-Godserne besidde dem med fuldkommen Ret og kunde betragtes som deres sande Eiere. Det Engelske Blad, Times bemærker, at Frankeriges Statsudgivter, ere kun smaae i Sammenligning med Englands og at de Summer som nyelig ere anviiste for at betale Renterne af Statsgielden og til det synkende Fond overgaae hele Frankerigs nærværende Statsudgift. Skatkammerkanzleren har den 18de Februar erholdet af Underhuset Bevilgning paa at han maatte optage 20 Millioner Pd. Sterling i Skatkammerbeviser for at bestride de løbende Udgifter i dette Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
(Forts. følger.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
Jndenlandske Efterretninger. J Viborger Samler af 26de Febr. d. A. læses følgende: (Jndsendt) Frygtelig var Vesterhavets Overskyllelse Natten mellem 3die og 4de Febr. sidst, ogsaa for Harboøre- og Agger Sogne; og høist sørgelige Følgerne for de ulykkelige Beboere. Allerede den 3die tidlig Morgen skyllede Havet over den smalle Landstrimmel, der adskiller det fra Liimfjorden; men fra Kl. 10 om Aftenen den 3die til Klokken 5 om Morgenen den 4de rasede det med skrækkelig Magt. Vandet steeg 6 a 8 Fod. Beboerne paa Toft, en Bye i Agger Sogn, fandt tilsidst intet Værn mere i Sandbakkerne, der allehenskylledes. Ei heller Digerne om deres Huse kunde holde Stand. Vandet stod flere Alen i Husene, og kun med yderste Anstrængelse reddedes Kreature og Menneskers Liv, derimod fløde de indstrandede svære Bielker, og Alt hvad der uden for Husene var løst, over i Liimfjorden. Havde Stormen varet 1 Time længere, vilde ingen Redning været for Huse eller Beboere. Ved Aalum og Sønden for Agger Kirke gik Havet over i Fladsøe eller Ørum Søe, hvorved dennes Vande sattes ind i Huse i Taabel Bye, Vestervig Sogn. Meget er bortskyllet af Aalum Banker - store Revner har Havet slaaet deri - og bereder sig saaledes Forbindelse med bemeldte Søe, hvorved en skrækkelig Skjæbne fruer Taabel Bye. Nogle Huse i Aalum maa flyttes. Sønden om Øster=Agger gik Havet i Fiorden, flere Alen højt. Et Par Havbaade ere sønder slaaede. Aarer og meget andet Tømmer skyllede over i Fiorden. Den Banke, hvorpaa Agger Kirke. staaer, bortskylles ogsaa Tid efter Anden. Kirkegaardsdiget er allerede begyndt at skride, og fra Hiørnet af Kirken til den bratte Havbanke er kun omtrent 16 Favne. – Paa Langer, Harboøre Sogn, var Tilstanden den samme, som for Toft, eller endnu frygteligere. For en Mand druknede alle Faarene. Koerne bragtes i Vaaningshuset, men stode ogsaa der i flere Alen høit Vand. Væggene om Husene (for det meste af Leer) opløstes og faldt ud. Sæden i Laderne bedærvedes; og en liden 1/4 Miil sønden for Pæledige, Skiellet mellem Aalborg- og Ribe-Stift, aabnede Vesterhavet en Kanal, som endnu er 100 Alen bred og ofte 10 Alen dyb, hvorved den ellers hyppige Samfærsel mellem Thye og Harsyssel næsten er tilintetgjort; thi vel er der sørget for Baade, hvormed Folk kunne sættes over, ogsaa har Havet nu (20de Februar) skyllet Sand til i selve Havstokken, hvor og Nogle have dristet sig til at kiøre over; men det er forbundet med megen Fare, da Bunden er løs, og naar Vinden rører sig af Vesten – gaaer Haa vet over og opfylder Stedet med Qviksand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
Det allersørgeligste er, at Beboernes Eiendomme ere aldeles ødelagte, at der ligger indtil 1 Alen tykt Sand og Havgruus over de Marker, hvor der for pløiedes eller Kreature græssedes. Den hele Strækning fra Øster=Agger til Pælediget, hvor Klitterne vare ypperlig beplantede og sammengroede, er nu jevned lige, og ei andet end Sand og Smaastene at færdes i. Dette, saavelsom den omtalte Kanal giør Veien høist besværlig, og vil ogsaa have skadelig Jndflydelse paa Afsætning af Stude og Heste fra Thye. – De Beboere, der have været udsatte for denne skrækkelige Naturbegivenhed, ere høiligen at beklage. Hele Efteraaret hindrede de idelige Storme dem fra at komme paa Havet og benytte Fiskeriet – deres eneste Næringsvei, deres Eiendomme ere nu aldeles ødelagte, og deres Huse udsatte for at bortskylles, saasnart en nye Storm reiser sig; thi af Havstranden er ogsaa meget bortskyllet. Allene for Toft Bye er ved ommeldte Havstorm bortskaaret over 200 Alen og i de sidste Aar i alt 450 Al. – kun 150 Favne ere nu tilbage af Jordstrimmelen fra Tofthuse til Havet. For at bierge Livet nødes Beboerne til at slygte, men hvorhen? J Agger- og Harboøre Sogne er intet Sted sikkert, og Evne til at kjøbe Eiendom andetsteds have disse fattige Fiskere ikke. Dersom deres høist beklagelige Tilstand er værdiges Regieringens Opmærksomhed, saa at de i en fortrinlig Grad nyde Understøttelse vil alt Haab være ude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
J Midten af næste April agter det Asiatiske Kompagnie at afholde Auction over en Deel ostindiske og chinesiske Varer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-07
Kiøbenhavns Torvepriser, den 4de Marts. Rug, Tdn. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Hvede, Tdn. 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, Tdn. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 4 s. Havre, Tdn. 1 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Ærter, Tdn. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. - Mk. 8 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Smør, Fierdingen 11 Rbd. - Mk. a 12 Rbd. - Mk. Æg, Snesen 1 Mk. 2 s. a 1 Mk. 4 s.