JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
J den store Fabrik Soho med smagfuldt Vaaningshuus og Park, ere stedse 1000 Arbeidere i Virksomhed. Fabrikbygningerne ligge alle ved Wednesbury-Canal. Soho har Udseende af en stor By; med Marsovne, Støberier, Modelhuus. Fabrikarbeidernes Vaaningshuse danne forskjellige Qvadrater. I den Bygning, hvor Dampmaskinerne, Myntverkstederne o. s. fr. ere, er alt af støbt Jern; Trapperne, Gulvene, Taget. Alle Værksteder, og Gaderne belyses med Gas. Forfærdigelsen af Dampmaskiner for Ind- og Udlandet udgjør Hovedgrenen af Fabrikationen her, og de blive meget højt agtede formedelst det fuldendte Arbejde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
J Stratford, hvor Shakespeare 1564 blev fød, blev d. 23 Apr. 1827 af et Samfund, Shakspeare club, dets Jubilæum holdt, hvorved mange Londonske Skuespillere i de forskjellige af Digterens Heltes Costumer viste sig. En Mindefest for Digteren skal hvert 3die Aar holdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
J Hertford er et mærkværdigt Selskab, nemlig det store videnskabelige Collegium ved det ostindiske Selskab, Helleybury-College, en Forberedelsesanstalt for unge Mennesker, der ville gaae til Ostindien i det ostindiske Selskabs Civiltjeneste, Freqventsen er sædvanligen imellem 80 til 90. Hver Student maa ved Jndtrædelsen nedlægge 3000 Pd. Sterl. som Borgen, for et godt Forhold. (Af Hesperus Juni, efter Meidingers Reise.) i Aaret 1819
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
Paris. Af de Oversigter over Paris, som aarligen udkomme, er den for 1828 ved Præfecten udkommet. Derefter var Folketallet i Paris 715000 Mennesker Husenes Antal 1817 i alt 27493. Saaledes har paa ti Aar Folketallet voxet i det Forhold af 25 paa hvert 100; og Husenes Antal 10 mod hvert 100. (Journ. d. debats, 13 Aug).Et nyt fransk Skrift over Tyrkiet og Grækenland roses meget, det er: Geographie de la Grece & de la Turquie d'Europe, par M. G. R. M., Citoyen gree, Sous la direction de M. le colonel Bory de Saint-Vincent., 600 p. 8. med et Kort af Perrot. 5 Franker. (I. d. deb. 6 Aug.) Skriftet er oversat paa tydsk under Titel: Gemalde Griechenlands und der europæischen Turkei, oder Abris der physischen, historischen, und politischen Geographie dieser Lander. Aus der Franz. 2 Bandchen, Heidelberg, Engelmann. 1828. 8. Armenierne. Den nyeste Skjebne, de unerede Armenier i Constantinopel har havt, har for denne Nation, hvis egentlige Stamme er i det nu for en Deel under russisk Herredømme, liggende Armenien, opvakt en Jnteresse, der foranledige Meddelelsen af den i forrige Nummer af dette Blad S. 1120 hensatte Notize.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
J Blatter für lit. Unterhalt. No. 169 bemærkes: "Hvor mange af de 200000 Armenier, som skal have levet i Constantinopel, have maattet reddet deres Liv, og hvorhen de ere flygtede, det maa Sultan Mahmud den 2den, og den armeniske Patriark vide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
Hovedforskjellen imellem en katolsk og en græsk Kirke, som og imellem en græsk og en armenisk Kirke, ligger især i Chorets eller Sanctariets Beskaffenhed. Det Jndre i de armeniske Kirker nærmer sig i Lighed langt min end de græskes, Moskeerne. De have nemlig hverken Prædikestoel eller Bænke, men Taxter, udbredte paa Gulvet; og Strudsæg med aGuldflitter-Buske ere ophængte imellem be kronerne. J de græske Kirker er Sanctuneller det Allerhelligste i det høieste kun et Ti eller to ophøjet over det øvrige Rum, og Kirken selv adskilt ved en forgyldt, med Helst billeder og Lamper ziret Væg, igjennem hvilla tre Døre føre til det Allerhelligste, hvor Pi sterne skjulte for Folket ved Væggen og Forkagene øve Messens helligste Mysteriers Kald Gandske anderledes er det i de armeniske Kirker. Der er nemlig Sanctuariet bygget højt Veiret, mere end et Menneskes Høide og Folket, saa at det stedse med opløftede Hoved maa see op til Præsten. Et armenisk Høichindtager hele Kirkens Brede, og har tre Alte i een Linie, men der er mellem disse Alte en Hvelving og Piller, ligesom Sidekapiller en katolsk Kirke. Jmellem disse tre Altere miForbindelsesgang bevæger den armeniske Pattin med sine Præster sig under Messen, snart sti for Menigheden, snart synlig i sin lyse, Guldets Glands glimrende Dragt. Da den i meniske Gudstjeneste altid, endog om Somren, holdes meget tidlig om Morgenen for en lens Opgang, og Dragtens Pragt, Kirkelyset, Glands, eller den indtrængende MorgenødSkjær gjennem farvet Glas, samt Viralskri- og Sangens Toner, kort Alt bidrager til Holtidelighed, saa skal den armeniske Tieneste hen overgaae næsten enhver anden Troesbekiendelses (Hammers Constantinopolis I. 470 I. Molben. Tidsskr. 2 B. 3 H. 429.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-02
Kjøbenhavns Børs d. 2 September 187. Hamb. 2 M. a v. 212. Spec. 215. Sp. solgtes 12 Mk. 14 1/2 s. B. Disc. 4 pC. Norske Spec. Sedler 156 150. Svenske Sol. 5 12 4 pC. K. Obl. 86 1/2 S. (81 1/2 B.) Nat. V. Obl. 64 Febr. 1820) 192 r. S. 99 Sedl.) 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 99 1/2 a 100. 6 pC. Norske 106 B. - 4 pC. dito 98 a 98 1/2. Dito nye 96 B. 3 pC. nye danske Obl. 60 3/4 a 61.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 72. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 September 1828. (*) Endnu Noget om Præsternes Stilling. (Fortsat. See forrige Nr.) Forfatteren har engang hørt en lærd og kyndig Mand sige: at det var enhver Præsts Pligt at efterlade sin Eftermand sit Embede fra Indtægternes Side ligesaa uforvansket, som han modtog det: at det var en Pligt, Præsten skyldte Staten, hvis Eiendom han administreerte, Efterslægten, hvis Repræsentant han var, og sig selv. Der er meget sandt i denne Paastand; men Sandhed byder at tilføie, den er lettere udsagt, end bragt til Udførelse. Vare alle de, som have med saadant at gjøre, sindede som den Mand, der sagde dette, betragtede de Sagen fra samme Side som han, saa kunde Præsten vist nok munter med Haab og Tillid føre Anke over nægtede Jndkomster: men saalænge hans Sag i saa Henseende føres og behandles med samme Koldsindighed, som naar en Bonde trætter med en Anden om 8 s. 2), saalænge han *) At Retsplejen skal være lige for Fyrsten og Bonden, er en Sententz af en med Føje berømt philosophisk Konge. - Som alt menneskeligt kan den dog behøve nærmere Prøvelse, og i nærværende Tilfælde er den af Modparten under Sagens Drift, fordi han vil have det, hvorved han skal ernære sig og sine, lønnes for sit Arbejde, og betale andre, maae høre Invectiver for Trættesyge og andre vanærende Attributer, og i Henseende til disse intet andet Alternativ har, end at tie stille, eller føre en nye Proces, saalænge Præsten i Henseende til sine Indkomster, som ere Statens Eiendom, kan komme i det Tilfælde, at han paa sin egen Bekostning maae indtale dem, for en føje Tid at nyde dem, i Fald han er lykkelig: thi han kan jo og ved Sagens Uddrag tabe, og saa faaer han Jntet, og i det lykkelige Tilfælde naturligviis overlade dem til sin Eftermand; hvorved de paa hans Ære under Sagens gandske uanvendelig; thi naar en Fyrste af Humanitet finder det passende at lade sine Fordringer til en Bonde afgjøre ved Proces, saa er Fordelen saa aabenbar paa hans Side, at, hvad enten hans Fordring af Retten bliver taget til Følge eller ikke, vinder han, endog som tabende maae hans Agtelse vinde derved, at han underkaster sine personlige Meninger Lovenes Herredømme. Gandske anderledes er Sagen, hvor Tvisten er om en fattig Embedmands knappe Jndkomster, som endda ikke gandske tilhøre ham, men af hvilke han skal deele med andre. Her synes den summariske Proces uden al Udgift for Præsten af kunne finde Sted. Gang gjorte Angreb nogenledes oprettes, men hvad han paa den af sin private Formue har anvendt, uoprettelig er tabt, kan Præsten vist med Føie undskyldes, men ikke retfærdiggjøres, om han slider sin Tid som han kan, og hellere, for at kunde betale det ham paalagte, prutter og afknapper sig selv, end vover sig ud paa et Hav fuldt af Skiær og Klipper, hvor han med den største Forsigtighed har mere end Sandsynlighed for sig at strande, og overlader en lykkeligere Efterslægt at hævde, hvad han ikke har kunnet hævde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-06
Ved Tvistigheder om Embedsindkomster, maae Præsten i Almindelighed være den svagere Deel; thi det er den jydske Bondes almindelige Maade, at naar han vil indlede sligt et Foretagende, han da seer sig om Hjelpere og Deeltagere, som han nærmest finder i Beboerne af samme Sogn, som han selv, som, i Fald hans Paastand gaaer igjennem, og kan nyde godt deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-06
(*) Baron Dupin leverer i sit nyeste Værk Situation progressive de forces de la Francedepuis 1814, 2de Edition, Paris 1827, en høi smigrende Skildring af Frankrigs Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-06
Blandt Morderne vare 13 Brodermordere, 6 Giftblandere og 1 Menneskeæder. Af 12 Mordere bleve 194 benaadede, af de andre 167 til Døden dømte bleve 65 stillede i Gabestokken etc. og de øvrige straffede med Arbeide i Tøihusene og Galeierne, saavelsom med at puttes under Land- og Søtropperne. Galeierne fik en Tilvært af 5,000 Mand. J Frankrig beløb de Domfældtes Tal sig 4,348, hvoraf 150 dømtes til Døden, 281 til Arbeid paa Galeierne for Livstid og 1139 til meer eller mindre haardt Arbeide. J Engelland vare 11,095 Forbrydere, hvoraf 1,200 dømtes til Døden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-06
Overjægermester v. Siersdorf i det Brunsvigske fik et hertugeligt Patent, hvorved han blev entlediget fra sit Embede, og udnævnt til Overhofmester. Han skrev derefter under 16 Juni fra Driburg til Hertugen følgende: Allerdurchlauchtigste, da det har behaget Deres HertugelDurchlauchtighed uden retlig Anledning at betage mig det Embede, som jeg under kontrakt mæssig Forpligtelse tiltraadte hos Deres D. høistsalige Hr. Farfader, og som jeg nu snart i 50 Aar med Ære har forestaaet, og jeg ikke ønsker at have Titel af Overhofmester, eller behøver at modtage en aarlig Understyttelse af 1000 Thl. saa har jeg tilbageskikket Hr. Overstatsraad v. Münchhausen det igaar fra ham erholdte Patent, og ansøger allerærbødigst D. hert. Durchl. at meddele mig min Afskeed, &c. Herpaa fulgte efterfølgende Svar: Paa Deres til Hs. kul Durchl. stilede, og os til Besvarelse tilstilSkriv. af 16 d. M. meddele vi Dem hervi, 4 Allerhøistsamme, i Betragtning af det af: paa den uærbødigste og utaknemligste Mentilbageskikkede Overhofmesterpatent, som og i ha syn paa det ligeledes uærbødige og form Jndhold af bemeldte deres Skrivelse, ikke li finde sig bevæget til at give Dem den anset Afskeed, men tvertimod erklærer Dem at han uden saadan Afsked, forbrudt alle deres hid havde Titler, Embeder og Værdigheder af til ketsomhelst Navn, og derhos at forbyde denfor Dem selv og Deres Frue, fra nærværende Reskripts Datum af, Ophold i dette Land, unde Straf af offentlig Landsforvisning. Brundrid. 17 Juni 1828. Hertugl. Brunsvig-Lunburgsk Statsministerium. v. Bülow. v. Münchhausen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-06
Overjægermesterposten har Baron v. Proulfaaet. (Eft. tyske Tid.)*) Fru Mariane Ehrenstrøm udgav 1826. lidet Skrift: Notices sur la litterature ei 12 beaux arts en Suede, hvori hun udtrykker sig Digteren Biskop Tegner paa følgende Maal. jeg hilser Dig, og Tegner, Scandinavien. Ossian, guddommelige Skjald, hvis vulcanske En nie ligner Flammen, der luer frem fra Afgruden mod det Umaalelige, tænder alle Hjerter i henriver dem til Beundring. Det kan ma kalde en Compliment, som baade har med og Kløer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-06
Kjøbenhavns Børs d. 5 September 1823. Hamb. 2 M. a v. 212. Spec. 215. Sp. solgtes 12 Mk. 14 1/2 s. B. Disc. 4 pC. Norske Spec. Sedler 154 1/2. Svenske Sedl. 52 a 524. 4 pC. K. Obl. 86 1/2 a 87 S. (81 3/4 a 82 B.) Nat. V. Obl. (4 Febr. 1820) 102 r. S. (100 3/4 Sedl.) 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 99 ½ a 100. 6 pC. Norske 106 1/2 B. - 4 pC. dito 98 a 98 1/2. Dito nye 96 B. 3 pC. nye danske Obl. 602.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 73. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 September 1828. (1) Jndgribende Følger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-09
Store Verdensbegivenheder efterlade sædvanligen uforudseete Følger. Hvad Korstogen have virket paa Europas Cultur, er noksom bekjendt Af ikke mindre Indflydelse har den fem og tyve aarige Krig været, som den franske Statsomvæltning foranledigede. Dens Virkning paa Staternes politiske Forfatning, er maaskee at betragte som det mindste; thi Grændse udvidelse gjør ikke lykkelig, og er heller ikke evigvarende. Men de moralske Virkninger, som omstøde Nationernes indbyrdes Forhold, ere af langt større Vigtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-09
Finantsrevolutionerne, som i de fleste eurosiske Lande have fundet Sted, frembragte en hovedforandring i disse Forhold. Mange bleve sattige, som før havde været rige, og omvendt. keilighederne til at vinde paa en let og hurtig Naade store Summer bleve mange; Overdaadigheden indsneeg sig i alle Stænder. Befolkningen, som ved Kokoppernes Indførelse allerede havde faaet et vigtigt Fremstød, fik ved de hyp dige Giftermaale, en end større Fremskyndelse. Alle disse Virkninger vare allerede til, da Freden uventet kom. Pengevæsenet maatte allevegne ordnes; Fastlandssystemet i Henseende til Englands Konstflid og Handel maatte synke billigemed Napoleon, der var dets Hovedbefordrer. Man vaagnede og ligesom af en DrømDe indbildte Rigdomme vare forsvundne; den frempinte Konstflid, som var bygt paa unaturlig høie Priser, maatte falde sammen. Det var et almindeligt Skibbrud, lykkelig den, som kunde redde sig paa et eller andet Vrag! Piben fik nu efterhaanden en anden Lyd men det gik dog langsomt. Den, som ikke vilde tage Skeen i en anden Haand, maatte gaae under. Men Menneskemassen var nu engang til Leve vilde den paa hvilken Maade det end skulde være. Den vedblev at voxe hver Dag, uagtet Midlerne til dens Ernæring stedse bleve færre. Den første følge heraf var, at alle Næringsgrene bleve overfyldte. Jsær yttrede denne Virkning sig i Handelen. Boutiquer fremvoxte i hver nærsom Gade lig Paddehatte, og hvert Middel til at trække Søgningen til sig blev udtænkt. Det første, man fandt paa, var at lokke ved Godtkjøb og finde Erstatning i den større Afsætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-09
Da der nu ved den nyere Tids Udparcelleringer ofte i et Sogn ere blevne 60 a 20 og flere Hartkornsbrugere, hvor før vare 20, saa seer man hvor uhyre Præstens Arbeide og Møje med hans Jndkomsters Jndsamling er forøget. Overalt maae han løse Tvivl, hæve Jndvendinger, bekjæmpe Uvillie, og lykkelig er han, naar det bliver derved. - Men bliver nu Præsten gammel, er det ham umuligt at forrette dette Arbeide, han maae da finde en Vicarius, med hvis Gierning det naturligviis gaaer, som med alt Vicariats=Arbeide. En Omstændighed, som Vedkommende ikke undlade at benytte sig af *).Men, maaskee vil Læseren, efterat have gjennemgaaet ovenstaaende, tænke, hvad der ofte er sagt, for Præsterne er nu ingen anden Lønnings2) Almuen i Jylland har to Ordsprog, som ere characteristiske: "Hvo der arbeider sig til Døde til Hove, burde begraves under Galgen. Hvo der angiver alt tiendepligtigt, burde indsættes i Daarekisten." At der ved saadan Tale ingen Forskjel er paa Præstens og anden Tiende er en Selvfølge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-09
J Henseende til Præsternes øvrige Indtægter vilde det vist ikke være vanskeligt, at udfinde disse, og sætte dem paa den Fod, at de i ethvert Tilfælde kunde hæves uden Lovmaal. - Danmark har jo havt Geistlighed i 1000 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-09
Her tilføies, som en senere opkommende Tanke, skjøndt den mere logisk burde have været anført ovenfor, at naar Præsten nægtes beneficium prac. grat. til at indtale sine Jndkomster, burde det aldrig være ham tilladt, paa egen Bekostning at procedere. Med Afslaget af beneficium burde være forenet Forbud af al videre Procedure. Præstens Paastand skulde med Afslaget uoprettelig være tabt; thi naar Præsten efter Afslag paa beneficium procederer paa egen Bekostning, og vinder sin Sag, saa kommer Staten i Modsigelse med sig selv, i det den paa den ene Side afslaaer at understøtte en Embedsmand i hans Løns Jnddrivelse, og paa den anden Side erkjender ham fuldkommen Ret til samme. J sligt Tilfælde indtaler Præsten paa egen Bekostning en Statens Eiendom, hvoraf han foren føje Tid nyder Frugten, og ved sin Bortgang overlader sin Eftermand, eller hvilken anden Brug, Staten finder hensigtsmæssig. At Præsten i sine Rettigheders Jnddrivelse. aldrig skulde være nødt til at være streng, og altid kunde have et Fond til Barmhiertigheds og Kierligheds Gierninger, var en af de Grunde, paa hvilke den dybt skuende og højt ugenyttige Luther anbefalede sin Tids protestantiske Fyrster, ikke at gjøre alt for stærke Greb i det seculariserede Kirkegods, men efterlade Kirker og Skoler et rundeligt Udkomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-09
Ved Selskabet Kunstforeningen blev her i Søndags aabnet en interessant Kunst Udstilling af i alt 189 Nummere, fordeelte under fire Hovedafdelinger: I. Først sees en Samling af den danske udmærkede Kunstners, Profesfor Juels Arbeider. De her tilvejebragte Stykker udgjøre i alt 117 Nummere. Juel blev født 1745 i Landsbyen Gamborg i Fyen, hvor hans Fader var Degn; kom, efterat have udstaaet Læreaar hos en Maler i Hamburg, til Kunstakademiet i Kjøbenhavn, hvor han fortsatte sine Studier, vandt 1767 Akademiets lille og 1771 dets store Guldmedaille, opholdt sig udenlands, i Rom, i Paris, i Genf fra 1772 til 1780, blev efter sin Hjemkomst udnævnt til Hof=Portraitmaler, 1782 optaget til Medlem af Academiet, 1784 Professor i sammes Modelskole, døde 22 Dec. 1802 i sit 58 Aar, højtagtet baade som en af sin Tids udmærkede Kunstnere, og formedelst sin Elskværdighed i Omgang. Af de ved denne Udstilling samlede Stykker af ham vedkomne de 6 første Kunstneren selv og hans Familie, nemlig Prospekt af hans Fødeby, og Portraiter af hans Fader og Moder, af ham selv i hans yngre Alder, af ham og hans Kone, siddende hos hinanden og betragtende en Tegning, og af hans 5 Børn, samlede i en Komposition. Hans Arbeider ere dernæst samlede i en saavidt mueligt kronologisk Orden, i tre Classer, de førend hans Reise til Jtalien, Arbeider udførte paa hans Reise, og de efter hans Hjemkomst. Disse, de talrigeste, ere 91 Stykker, nemlig Portraiter, Landskaber, et Frugtstykke, Malerier i Pastel og Tegninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-09
J det kongl. Malerie-Gallerie paa Christiansborg, Slot ere adskillige ypperlige Stykker af denne danske Kunstner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-09
Et lidet Udvalg af italienske Malerier fra private Samlinger her i Byen. J alt 24 Stykker. S. En Samling af Kobbere, Tegninger og Malerier, som Bidrag til at give et Billede af Rom; 25 Stykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-09
4. Nyere Kobberstik og lithographerede Sager, i alt 26 Nummere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-09
Udstillingens Lokale, som er i Gaarden No. 5 paa Kongens Nytorv (imellem Østergade og lille Kongensgade), 1ste og 2den Sal, staaer aaben, denne Maaneds Udgang, om Søndagen, Formiddag fra Kl. 11 1/2 til 1 1/2, og Eftermiddag fra Kl. 3-6. Om Søgnedagen fra Kl. 10 Formiddag til Kl. 6 Eftermiddag. For Adgangen erlægges 24 Skilling Tegn. Fortegnelsen faaes ved Indgangen for 8 Skilling. Udstillingen yder, som man kunde vente sig, en herlig Konstnydelse. Jnteressant er det ogsaa at finde iblandt de mange herlige Juelske Portraiter, i alt 47, saa mange af hans Tidsalders bekiendte, for en stor Deel høist mærkelige, Personer. Tolv af de her udstillede Portraiter har man i Kobber, saasom Suhm, Hennings, Winsløw, Stampe, Greve Joach. G. Moltke, Risbrigh, Tode, Joh. Just. v. Berger, Bastholm o. fl. (*) Læsespaaner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-09
En af de meest besynderlige blandt de tydske Forfattere og et mærkeligt Sidestykke til den bekiendte Antiquar Arndt, var J. G. Seume, der kaldte 600 Milles Reise til Syrakus, en - Spadseretour. Da denne Særsindede, to Aar før sin Død (1808), aftæret, bleg, skranten og med et stort Skjæg, var kommet til Leipzig, beklagede en Ven ham. Men han foer op og raabte: "Jeg vil ikke beklages, Naar jeg først hører, at Folk have Medlidenhed med mig, saa springer jeg ud af Vinduet."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-09
Efter Ludvig XV Død satte den franske Nation stort Haab til den unge Dronning. En Bijouteriehandler benyttede Leiligheden og gitike sin Lykke. Han forfærdigede Sørgedaaset : Chagrin med hiin Prindsesses Billed egen Overskrift: "La consolation dans le cha(Trøsten i Sorgen).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-09
Fra Aaret 180315 har Krigen kostet Fre rig 1 Million Mennesker og 6 Millioner Fi ker; dertil kommer begge Erobringer, som no førte et Tab af 1500 Mill. og en Contributiaf 1500 Mill. foruden 200,000 fjendtlige Ti pers Underholdning indtil 1818. Alle til Saar har det lægt i 9 Aar, forøget Besolleigen med 2 Mill. og endog frembragt sig i Overflødighed ved Agerdyrkning, Konstflid i Handel (Dupin). Hvilken en herlig Malkekmaa Frankrig ikke være, som kunde malkes fa ledes og alligevel vedblive at give saa meget Melk, raabte en Mand ved at læse hine Bemærkninger! "Men I maa heller ikke glemme svarede hans Nabo, hvor længe denne Ko her gaaet paa andres Marker lige op til Buggen i Kløver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-09
Den nuregierende Keiser af Østerrige. beriget den Keis. Myntsamling i Mailar, den Grad, at den allene tæller over 800 kun Mynter. Mærkeligt er det, at de fleste af til Mynter i Sølv ere komne fra Østersøens 8. ster, medens de af Guld og Kobber komme for Orienten. Mynterne af Chaliserne, Seldschulere, og Samaniderne ere især fra Norden. H. H. Biskop Münter har ofte paa sine Embedsreiser truffet deslige paa Bornholm. Man formoder, at de ere komne ved Væringerne til Norden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-09
Kjøbenhavns Børs d. 9 September 182. Hamb. 2 M. a v. 212. Spec. 215. Sp. solgtes 12 Mk. 14 1/2 s. B. Disc. 4 pC. Norske Spec. Sedler 154 1/2. Svenske Sedl. 52 a 524. 4 pC. K. Obl. 86 1/2 a 87 S. (81 1/2 a 82 B.) Nat. B. Obl. (4 Febr. 1820) 102 r. S. (109 3/4 Sedl.) 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 99 a 100. 6 pC. Norske 106 1/2 a 107 B. - 4 pC. dito 98 a Sl. Dito nye 96 B. 3 pC. nye danske Obl. 60 3/4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 74. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 13 September 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-13
Om den nuværende Tilstand, af Grækernes Anliggender. En Undersøgelse af det Spørgsmaal, hvorledes kan Engellands, Ruslands og Frankriges Mellemkomst være virksom og frembringe gavnlige Følger for dette Folk og hele Europa¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-13
(En forkortet Oversættelse af rove oneyel. for April de Forfatterens Anskuelser ville vist læses med Jnteresse; om man end maatte være af forskjellig Mening i et eller andet af det her yttres.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-13
Agerdyrkningens Fremskridt i Sielland. Det første Skridt til Fælledskabets Ophævelse blev gjort under Frederik den femte, men fra 1781 er det man kan sige, at Udskiftningen er med Jver bleven iværksat. De ældre Udskiftninger ere meget ufuldkomne, fra Byerne blev ingen Gaard udflyttet, hvoraf fulgte, at Lodderne manglede god Figur, og ere lange smale Strimler; thi at give Bonden en Jndlod og Udlod er ikke brugt i Sielland uden paa enkelte Steder, hvor Nødvendighed forlangte at der afsattes en Skovlod eller Part i et Overdrev.