JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Den Vest-Siællandske Avis eller VERTISSES Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 17de Aar. Løverdagen den 11. Juni 1831. No. 47. 17 Aar. Kanordagen den 5 Juni 100. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Det var for at forebygge en Continental Krig, ved de store Underhandlinger som ere i Værk angaaende Polen og ved Forholdene til Sardinien at den Franske Regiering har foreslaget den Østerrigske at begge Magter skulle formindske deres Krigsudrustninger. De Franske Blade have udbredet at den Østerrigske Regiering giør Fordring paa Landet Navarra, og paa Landeveien over Simplon Bierget, og disse Fordringer skulle have været Aarsagen til at en Coureer er bleven afsendt fra Paris til Kongen. Men den halv officielle Journal des Debats siger: at man kan ikke troe, at Østerrige skulde fremkomme med saadanne Fordringer hvortil det er aldeles uberettiget efter Traktaterne. Det er ellers mærkværdigt nok, at en ny Recentering paa 12400 Mand bliver foretaget i de Østerrigske Stater og at der berettes fra Verona at Fæstningsværkerne ved Mantua sættes i Stand; at Fæstningen provianteres; at en Artilleriepark paa 200 Kanoner er forsamlet ved Verona, og at Artillerie uophørlig bliver afsendt til Mailand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Den belgiske Udenlandsk Minister Hr. Lebeanhar meddeelt Kongressen den 28de Mai en Skrivelse fra Lord Ponsonby af 27de, hvori det hedder at Conferencen i London, vil søge at forskaffe Belgien Luxemborg, hvorimod Holland skal beholdLimborg og den venstre Scheldebred, hvorpaa, Prins Leopold vil modtage Kronen; men efter de Forhandlinger, som ere førte i Kongressen, synes det at Belgierne ere endnu fornøiede, men ville beholde saavel Luxemborg som Limborg imod en Pengerstatning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Man har faaet officielle Efterretninger i Beg grad om at Storveziren har angrebet Paschaen af Scutari ved Derbentschane og saa totalt slaget ham, at Jnsurektionen nu kan betragtes som tilendebragt. Rebellerne maatte lade alting i Stikken og adsprede sig; Paschaen af Scutari undkom med største Nød og skal have taget Flugten til Bosnien. Saasnart Karafeizi Ali Bei erfarede dennes Nederlag saa forlod han Sophia og tog Flugten med sine Tropper til sit Avanlik. Desuden er den forrige Storvezier Jzzet Mehmed Pascha allerede paa Marschen med friske Tropper har besat Sophia og der celebereret Storvezirens Seier, som paa det stærkeste forfølger Rebellerne. Storveziren skal have ladet Staden Pirlippe aldeles ødelægge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Nyeste Post-Efterretninger. Cholera er det almindelige Rædselsord; thi den ne Pest synes stedse at ville udbrede sig videre over Europa, men der gives 3 Præservativer imod den: 1) et uldent Bele om Maven, baaren paa det blotte Legeme; 2) den største Reenlighed i sit Huus og paa sin Person, og frisk Luft i alle Værelser, og 3) et Gud hengiven, Sindelag; thi saa frygter man hverken for den eller for Døden, og Flygten er det virksomste Middel til at udbrede den
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Qvarantaine=Commissionen i Helsingøer har bekiendtgjort, at intet Skib, som kommer fra Riga, maae communicere med Landet; men skal afseile under Qvarantaineslag. Man har allerede afviist fra Helsingøer flere Skibe, som ere komne fra Riga, og som have havt Syge ombord og som have kanet Døde overbord. Den 27de Mai var Børsen øde i Riga, Kiøbmændene toge Flugten med deres Eiendom og Dødeligheden tog til Den 30te skriver man derfra, at 120 til 150 Mennesker, blive dagligen syge af Cholera, hvoraf 2/3 døe; Sygdommen skal være værst i Begyndelsen. Magistraten i Riga har udstædet en Bekiendtgiørelse hvori det hedder, at saavidt det kan skiønnes er Sygdommen ikke indbragt i Staden ved Smitte, men avlet i Staden selv ved Luftens Beskaffenhed. St. Petersborg er endnu sund; man vidste der at Pesten var udbrudt i Riga, og en militairisk Cordon er trukket ved Narva og Dorpat. Cholera raser ogsaa i Polangen og er ogsaa nu bragt til Danzig. 14 Skibe vare ankomne til denne Stad fra Riga med Proviant til den Russiske Armee, en af Skipperne ved Navn Brandt blev syg og døde i Havnen; nu blev Skibet udviist af Havnen; men elleve Mennesker ere i Danzig og og Omegnen blevne syge af Cholera; en Gade i Staden er spærret, nogle Landsbyer i Omegnen ere blevne cernerede; Messen i Frankfurt an der Oder bliver udsat. Sygdommen har ogsaa yttret sig i Bessarabien, og er i Gallizien naaet til Hovedstaden Lemberg. Den Østerrigske Keiser lader nu den hele Galliziske, Russiske og Polske Grænse spærre ved en militair Cordon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Det Ordsprog, at en Ulykke kommer ikke alene er aldrig gaaet mere i Opfyldelse end i nærværenden Tidspunkt; thi ved Siden af Pesten raser, Oprør og Krigen. Det er vist nok at et rædsomt Oprør raser i det Russiske Polen, som lammer alle den Russiske Armees Operation. Cholera skal have udbredet sig iblandt en Bataillon af Gen. Rüdigers Armee i Volhynien, og dens Caserne er spærret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Russerne skulle ved frygtelige Grusomheder søge at qvæle Oprøret i dette Land; de røve, brænde og my de Godseierne, og skulle selv have dræbt Gods eierens Krasickis Kone og Børn (saaledes fortælles i Virschnud. Med alt dette skriver maa fra Tarnopo i Gallizien er Oprøret dog ikke qvalt flyv ner Korps drille de Russiske Tropper, forsvinde i et Øieblik og samle sig igien paa et andet Sted; det samme skal være Tilfældet i Podolien og Ukraine, Vazar Rezwusski staaer i Spidsen for 800 Polske Kolakker. Staden Tulczyn er erobret af et andet Korps paa 2000 Mand under Anførsel af Godseierne Sobanske og Vladimir Pofotzki er stødt til dem med et nyt Korps, Gen. Chrzanovski som staaer ved Zamosk, har ved Bugfloden borttaget den 19de betydelige Transporter af Levnetsmidler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
J Lithauen er Opstanden endnu mere frygte lig og vil tilsidst afskiære den Russiske Armee alle sine Tilførsler. Man har Efteretninger fra Kønigsberg af 30te Mai, ifølge hvilke Jnsurgenterne samle sig paa nye i et stort Antal ved Memel, true Polangen (som nu skal være erobret af dem) og giør Mine til at bemægtige sig Søekysten hvilket kan komme tilpas, da man skriver fra London at 15,20000 Gevære ere afsendt derfra til Polen. Ogsaa hedder det fra Kønigsberg at Jnsurgentchefen Major Pustet skal med stor Overmagt have angrebet den Russiske Gen. Sackens Korps; men være selv bleven dræbt; det seer uder Tvivl galt ud i Lithauen. Polakkerne ville vide at 14000 Samogitiske og Lithauiske Jnsurgenter ere trykkede ind i Voievodskabet Augustovo og have omringet Gen. Sackens Korps ved Noriompol; Polske Tropper trænge paa samme Tid frem og sætte sig i Forbindelse med dem. Gen. Gielgud, en fød Lilhauer, og som har der store Eiendomme, har besat Raygrod. Den Russiske Gen. Sacken havde med 5500 Mand og 14 Kanoner trukket sig tilbage til denne Stad; men Polakkerne have ved at passere Floden der nødet ham til at trække sig tilbage over Augustovo til Grøno. Gen. Chlapowski, som havde begivet sig paa Marschen til Lithauen, er over Bransk rykket ind i denne Provins, har uden Sværdslag erobret den af Russerne barrikaderede Stad Bielsk og har i Skovene ved Bielowieza forenet sig med et Lithauisk Jnsurgentcorps ved Castellanens Tynzkiewitz Commande. Gen. Chlapowski er en Svoger til Fyrstinde Lowitz, Storfyrste Constantins Gemalinde. Gen Gielgud siges imidlertid ikke at kunne trænge frem til Lithauen, som da maatte være en Følge af at General Sackenger drevet tilbygge til Grodne, hvilken har spærret ham Veien; han har den 27de forladt Lomza og atter gaaet over Narevfløden til Pienica, hvorpaa Russiske Tropper samme Dag have besat Lomza, ere gaaede overNarev og trængte frem mod Augustove den 30te En Efterretning fra Varschau af 1ste Juni siger derimod, at der er ingen hindring mødt ham paa hans Marsch til Lithauen, og at til den 28de var han ikke kommen i Fægtning med Russerne; han maatte da være marscheret det Sackenske Korps forbi, efter at det var fordrevet fra Raygrod, ved Grændsen af Østpreussen og været nord paa igiennem det Augustovoske faldet ind i Lithauen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Den 29de er ankommen en Adjutant fra GeneralGielgud til Warschau. (Dette berettes i den Polske Statstidende), som har fortalt at Polakkerne have opfyldt Hensigten af Generalsfimi Expedition, at bortage eller ødelægge Russernes Forraad i Lomza og Ostrolenka, deres Magaziner i Nur og Cichan wee og deres anseelige De pots i Bielsk. Tabet maae have været overordentligt føleligt for den Russiske Armee, da den kiendelig lider Mangel paa Fødmidler og har, som man skriver fra Berling ladet opkiøbe saare betydelige Kornforraad i Østpreussen, for hvis Transportering der bliver betalt en uhyre Fragt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Den Polske Generallissimus har udstædet en Opfordring til Jndvaanerne i Lithauen, Volhynien, Podolien og Ukraine og at gribe til Vaaben mod Rusland, denne Opfordring er overmaade energisk, han skiuler ikke for dem Storheden af Ruslands Magt og de Farer og Trængsler, som vente dem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Kampen imellem den Polske og Russiske Hovidarmee vil nu især komme til at blive ført om Besiddelsen af den nordlige Bred af Narevfloden; da hiin der vil søge at afskiære denne den fornødne Tilførsel fra Østpreussen og holde Communicationen med Lithaun aaben, og den Russiske Armee maae arbeide til det modsatte Formaal. (Fortsættis).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Jndenlandske Efterretninger. Jgiennem det Slesvig=Holsteen-Lauenborgske, Cancellie, er den 28de Mai, udkommet følgende, Anordning angaaende Provindsial=Standers Jndførelse i Hertugdømmerne Slesvig og Holsten. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark etc. etc., Giøre vitterligt: Ligesom Vi, med Hensyn til den af Os for Hertug dommet Holsten skeete Tiltrædelse til det tydske Forbund, allerede forhen have besluttet at indføre i dette Hertugdommen med Tider og Forhold passende stændisk Forfatning, saaledes ville Vi, ogsaa have Vort Hertugdom Slesvig tildeelt en saadan Forfatning, og derved give samtlige Vore troe Undersaatter i begge Hertugdommer et nyt og varigt Beviis paa vor urokkelige Tillid, samt Vor uddeelte Hyldelst og Kiærlighed. De, til saadan Forfatnings hensigtsmæssigste Jndførelse fornødne, for Hertugdommet Holsten trufne Jndledninger og Forberedelser, paa hvilke Vi landsfaderlig have været betænkt, skulle derfor udvides til Hertugdommet Slesvig. J Særdeleshed skal i begge Hertugdømmerne Administrationen adskilles fra Justitsvæsenet, og med Hensyn hertil oprettes en fælleds Over=Appellations=Ret, hvilken tillige skal være den øverste Jnstants for Hertugdommet Lauenborg. Samtidigen med disse nye Indretninger skulle Stænderne træde i Virksomhed, for at der ved en passende Deeltagelse i Forvaltningen kan hos Vore troe Undersaatter end mere oplives Sands og Nidkiærhed for det almeene Vel, samt at den paalideligste Kundskab om Midlerne til at fremme dette Vel kan forskaffes Os, og derved det Baand, som forener Vort Kongelige Huus med Vort Folk knyttes end fastere. For at grundfæste Stændernes Forhold, ville Vi allernaadigst have anordnet Følgende: Først skal der i Vore Hertugdømmer Slesvig, og Holsteen indføres Provindsial-Stænder, hvilke, i hvert af disse Hertugdømmer særskilt, forsamles som raadgivende Stænder, med fuldkommen lige Rettigheder og Pligter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Ved den særskilte Forsamling af Stænderne bliver ligesaa lidet noget forandret i Vort Slesvig, Holstenske Ridderskabs Social=Nexus, (i Henseende. til hvilken det forbliver ved de hidtil gieldende Forskrifter, og navnligen ved Jndholdet af Resolutionen af 27de Juni 1732) som i noget andet af de Forhold, der forbinde Vore Hertugdømmer Slesvig og Holsten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Provindsial-Stænderne bestaae af valgte, saa og af saadanne Medlemmer, hvilke Vi ville tillægge en særskilt Stemme, og de danne det lovmæssige Organ for de forskiellige Stænder blandt Vore troe Undersaatter i hvert Hertugdom. Den almindelige Betingelse saavel for Rettigheden til at kunne vælge som for den, at kunne vælges, er Eiendomsbesiddelse enten paa Landet eller i en Kiøbstæd. Til at kunne vælge, som og til at kunne vælges for en Kiøbsted som Medlem af den stændiske Forsamling udfordres ikke at have vundet Borgerskab i Byen. Men, i Tilfælde at den Valgte er forsynet med en bestalling, eller med et Confirmationspatent til Embedsforretningers Udførelse, er Vort allerhøieste Samtykke dertil fornødent. Ogsaa skulle Medlemmer for de Geistlige og for Vort Universitet i Kiel, hvilke Vi allernaadigst ville udnævne, bivaane den stændiske Forsamling i ethvert Hertugdom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Med Hensyn til de 18, 2 indeholdte Bestemmelser, ville Vi lade Udkastene til saadanne almindelige Love, som angaae Forandringer i personlige og Eiendoms Rettigheder, eller i Skatterne og de offentlige Byrder, forsaavidt de angaae eet af Hertugdømmerne allene, forelægge den stændiske Forsamling i dette Hertugdom til Raadgivning, men forsaavidt de angaae begge Hertugdømmer, da for begge Hertugdømmers stændiske Forsamlinger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Den stændiske Farsamling for hvert Hertugdom kan i Henseende til de dens Virksomhed vedkommende Gienstande ikke allene anbringe Forslag og Andragender, men ogsaa Begjeringer og Besværinger, som angaae det hele Hertugdømmes eller en af dets Deeles særlige Vel og Jnteresse, og ville Vi saavel over saadanne Gienstande, som over hvad Vi lade Forsamlingen forelægge til Raadgivning, meddele Vor Beslutning. Communal-Anliggenderne i hvert Hertugdom ville Vi, under Forbehold af Vort Tilsyn og Samtykke, overlade til den stændiske Forsamlings Beslutninger; ligesom Forsamlingen ogsaa skal være berettiget til, i Henseende til de Afgifter, som i ethvert af Hertugdømmerne skulle erlægges, forsaavidt samme ikke allerede ere ved Anordninger regulerede, selv at foranstalte Repartitionen over de contribuerende Districter, og at bestemme fordelingsmaaden, dog at paa begge Dele erhverves Vor Approbation. Den stændiske Forsamling for ethvert Hertugdom træder sammen, naar Vi indkalde den. Dette skeer ordentligviis hvert andet Aar, og overordentlig, saa ofte Vi finde det nødvendigt. Den stændiske Forsamlings Vedvaren i hvert Hertugdom ville Vi hvergang bestemme efter Omstændighederne og derefter lade Forsamlingen tilkjendegive dens Ophør. For nærmere at regulere de stændiske Forhold i hvert Hertugdom samt Fremgangsmaaden ved Valgene og i de stændiske Forsamlinger, ville Vi lade udgaae særegne Forskrifter for hvert Hertugdom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
J disse ville Vi ogsaa tilkiendegive Vor allerhøieste Beslutning angaaende Antallet af de forskiellig Medlemmer for hvert Hertugdom. Men forinden Ve afgive Vor endelige allerhøieste Resolution i Henseende til det øvrige Jndhold af de Udkast til saadanne Forskrifter, som ville blive Os forelagte, skulle erfarne Mænd fra begge Hertugdømmer blive hørte og kaldte til Raadgivning. Ogsaa ville Vi, saafremt Vi i Fremtiden skulle ansee Forandringer i disse særskilte Anordninger som velgiørende og nyttige, ikke foretage saadanne uden foregaaende Raadførsel med Stænderne i hvert Hertugdom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
J Aaret 1830 var i Danmark Antallet af Kopulerede 10, 371 Par, Fødte af Mandkiøn 19, 134. af Qvindekiøn 18,070, tilsammen 37,204, deriblandt 3294 uægte og 1544 dødfødte; Døde (de Dødfødte derunder indbefattede) af Mandkiøn 17,116, af Qvindekiøn 15,976, tilsammen 33,083 Der ere saaledes 4121 flere Fødte end Døde. Beregnet over hele Riget har Forholdet af de uægte Fødsler til de ægte været omtrent som 1 til 10 1/2; det største Antal har fundet Sted i Kiøbenhavn, hvor Forholdet har omtrent været som 1 til 3 1/4, derefter i Fyens Stift som 1 til 6 3/4, mindst paa Bornholm som 1 til 24, og paa Als og Ærøe som 1 til 23, i Ribe Stift som 1 18 3/4 a. J Lollands=Falsters Stift og i Kiøbenhavn har der været Underballance af Fødte imod Døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
J Fyens Stift har Forholdet været fordeelagtigst, da Overskuddet af Fødslerne har været 335/2 pCt.,de efter i Viborg Stift 22 1/4 pCt. Beregnet mod Antallet af de Døde, har Forholdet i Fyens Stift ogsaa været det gunstigste, og Overskuddet noget over 50 pCt., eller med andre Ord, for hver 150, der ere fødte, er kun 100 døde. Over hele Riget udgiør Folkemængdens Tilvært i f. A. noget over 11 pCt, af det hele Antal Fødte. J Aaret 1820 var den over 32 pCt. Antallet af Kopulerede har i afvigte Aar oversteget det i de 4 nærmeste foregaaende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Fra den 7de Marts da den egentlige Skibsfart agyndte, og til den 11de Mai ere klarerede 3514 Skibe ved Øresunds Toldkammer, hvilket er 1780 flere end i det samme Tidsrum i forrige Aar. Et høistinteressant Syn var det, da Venden, der længe havde været østlig, pludselig dreiede sig til Nordvest, og 497 Skibe paa een eneste Dag kom ind i Sundet fra Kattegattet; en saadan Mængde Skibe er i Mands Minde endnu ikke paa eengang ankommen der. Rheden lignede en Skov af Master, og det er mærkeligt, at ingen Ulykke forefaldt ved Paaseiling, da saa mange Skibe vare trængte sammen paa et lidet Rum. Farten med Korn fra Østersøen har hidtil været betydeligt, men uagtet den i dette Aar er begyndt saa overordentlig heldigt, tvivler Man dog almindelig om, at den vil være vedvarende, thi Kornmagazinerne i Danzig ere næsten udtømte og nye Tilførsler fra Pohlen under de nærværende Omstændigheder neppe at haabe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Kjøbenhavn den 4de Junii. Fredagen den 3de Juni faaes herfra Toldboden tvende Russiske Krigskibe, et Linieskib og en Fregat, hvilke i Dag i Middagsstunden passerede forbie, uden at gaae for Anker. Efter Forlydende skulle de være bestemte til England. Dampskibet "Dania" ankom ikke i aar hertil. Det skal have havt det Uheld at Miskineriet er levet beskadiget, og det maatte derfor gaae til Anker ved Gilleleie. J Formiddags Kl. 11 afgik Dampskibet Prindsesse Vilhelmine herfra, for at slæbe det hertil Toldboden. - Fire Skide fra russiske Havne ligge for Tiden under Qvarantaine her, hvilket har givet Anledning til endeel aldeles ugrundede Byrygter. Det er vist, at der ikke befinde sig Cholera Syge ombord paa noget af dem, og Mangler ihenseende til Sundhedspassene skulle fornemmelig have foranlediget Qvarantainen. Det ene Skib, som er fra Riga har vel havt en Mand, der pludselig er død; dog skal dette have været før Skibets Afgang, og han er bleven begravet i Rusland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Aarhuus, den 28de Mai. J Søndags behagede det Deres Kongl. Høiheder at bivaane Høimesse-Gudstienesten i Domkirken, og samme Dags Aften naadigst at beære en af Byens Embedsmænd og Borgere i Polyhymnias Lokale foranstaltet Souper paa circa 200 Courverts og der paafølgende Bal med Deres høie Nærværelse. Hs. Majestæt Kongens og Deres Kongl. Høiheders Skaal blev ved Taflet drukket med et dobblet jublende Hurraraab, og Prindsen havde derefter den Naade at ubringe en Skaal for Selskabet. Ballet, der bivaanedes af over 300 Personer, var overmaade brillant, og Dandsefalen, vistnok en af de smukkeste her i Provindsen, dekoreret og oplyst paa det allersmagfuldeste. Deres Kongelige Høiheder forlode Ballet Kl. 3."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Efter Forlydende vil Hs. Kongl. Høihed, Prinds Christian Frederik paa den Reise Høisamme i Sommer agter at foretage Sig igiennem Jylland, ogsaa glæde vor Bye med Sin høie Nærværelse først i Julimaaned."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Fredagen den 27de Mai om Morgenen, indtraf det Uheld i Salpeterhuset paa Frederiksværk, at der gik Jld i en af de Kiedler, hvori steenløbet Krudt, blev udludet. Jlden angreb en anden Kiedle, greb videre og sig, og afbrændte Damp piben (som er af Træ) over Kiedlerne. J kortere Tid end en Time var imidlertid hvert Spor af Jld forbi. Skaden er kun ringe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
J Thorslunde under Baroniet Sønderkarle i Lolland, afbrændte den 21de d. en Bondegaard. Beboerne havde den Dag Bryllup. Som disse og Gæsterne sadde tilbord, blev der, til Ære for Brudparret, udenfor affyret et Gevær, og strax efter stod Gaarden i lys Lue, hvoraf det er sandsynligt, at Ulykker er afstædkommet ved denne i flere Henseender farlige Uskik. Paa Farligheden af den blandt Landalmuen saa gængte Skik, at standse Koldf beren med Peber og Brændeviin, er atter i disse Dage paa Morsøe giv i tvende utvetydige Beviser, idet en Kone i Vester=Joldbye og en Karl fra Veierslev øieblikkeligen, efter at have indtaget en Dosis herf, tabte Mælet og kort efter døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Veile, den 24de Mai. "Jfølge en til Amtet indløben Skrivelse agter Hs. Kgl. Høihed, Prinds Christian Frederik ved Slutning n a næste Maaned at glæde vor Bye med sin høie Nærværelse."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Væddekiøselen her i Jylland er nu bestemt til at finde Sted ved Viborg. For i Aar skal den holdes i Slutningen af Juli eller Begyndersen af August Maaned, og vil blive bivaanet af Hs. Excell. Overkammerherre Hauch selv, der, som bekiendt, har givet Forslaget dertil. For Fremt den vil det ellers skee i Snaptingstiden. Der skal strax begyndes paa Anlægget af Kiøre banen, og paa de hosliggende Høie ville amphitheatralske Ti skuepladse blive indrettede." Næsten hele Landsbyen Nübbel, ved Rendsborg, er i forrige Uge lagt i Aske ved en Jldebrand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Kiøbenhavns Børs, den 3. Juni 1831. Cours. Hamborg 2 M. - qvista 211. - Species 210 (den 3. Juni 1830, 211.) Disconto 4 PC. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 9 1/2 s. (i Fior 12 Mk. 10 1/2 s.) Kongel. Obligationer uden Renter i Bemk. 83483 1/2 Rbdlr. Dito uden Renter i Sedl. 87 1/2 a 88 Rbd. (i Fior 96 a 96 1/4.) Nationalbants Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i r. S. 102 Rbd. Dito i Sdl. 107 Rbd. 4 PC. Rigsbanksobligat. Renter pr. 6te Januar 100 a 100 1/2 Rbd. r. Sølv. Norske Laan til 6 PC. 101 1/2. - Dito dito til 4 PC. 96 a 96 1/2. Nye Dito Dito i r. S. til 4 PC. 97 1/2. - 4 pC. uopsigelige norske Statsobligationer, lydende paa Norske Spectes. - Rdlr. Bc. 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 60 1/2 a 60 3/4 Rbd. N. 1 Pd. St. beregnet til 14 Bemk. Norske Speciesdl. 155 1/2. (Jfior 155). Svenske Sedl. 45 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Kiøbenhavns Torvepriser, den 2. Junii. Hvede Tdn., 7 Rbd. 3 Mk. - s. a 9 Rbd. 3 Mk. - s. Rug, Tdn. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 6 Rbd. 4 Mk. - s. Byg 2. Tdn. 5 Rbd. 1 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Dito 61., Tdn. 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, Tdn. 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. Ærter, Tdn. Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 88. Smør, Pd. 1 Mk. 10 s. a 1 Mk. 12 s. Æg, Snesen 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 6 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-06-11
Ved Vandsbeks 1167de Trækning udkom: Slagelse Kjøbstæds Jndvaanere underrettes herved om, at Exemplarer af Anordningen, datere 28de Mai 183, angaaende Provinsial-Stænder nes Jndførelse i Danmark, ligge til Eftersyn for Enhver, der ønsker at gjøre sig bekiendt med sammes Jndhold, saavel paa Byens Raadstue, som paa Undertegnedes Comptoir. Slagelse den 9de Juni 1831. Sylow.