JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Wien, den 3de Martii. Vor Hoftidende beretter fra Rom, at alle Familier, Brasel og Albani tilhørende Eiendomme ere blevne comiskerieNæsten enhver, som vil, borttage Statuer og Malerier, Hs Hellighed skal man have frataget alting, endog de ringen Smaatting. Endelig gil den nye Stads Commandant General Cervoni til os Hellighed, og bad om Høisammes A. reise fra Rom. Man forficier, at Paven har erklæret, og han vel var i deres Hænder, men vilde leve og der hos sig Kirke. Ved mange Forestillinger fra alle Sider lod Hs. Hellighed sig dog bevæge til at forlade Rom, og Høisamme skal være ankommen til Siena, og skal have taget Qvarteer sammesteds hos Augustinerne General Berthier har straefterat han havde taget Rom i Besiddelse lader erklære den nepolitanske Hof, at den franske Republit vilde anseer de engelsk Skibes Jmodtagelse i de Sicilianske Havne, ja endog neutraSkibes, som havde engelske Manufactur=Vare inde, som en Krigs=Ertlæring. - Den 25de i forrige Maaned har Patricternes 12 Deputerie og den hele Geistlighed affat Hyldings Eeden. Patricieren Querini har sammesteds Keiserens Navn taget Arsenalet i Besiddelse, og der er overdraget ham Opsigten over Marinen. Efter Beretninger foConstantinovel fortsættes Krigsrustningerne til Lands og Vands med stor Virksomhed. Jmellem London og Constantinopel har der været en stærk Coureer Verling, og man siger at Porten skal indgaae en vis Forbindelse med Engeland 12000 Mand af forskjellige Regimenter Jnfanterie og C. vallerie ere beordrede til Tyrol, og Grneral Grev Spørt i bleven udnævnt til Commandeur over samme.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Strasburg, den 3de Marts. I dette Øieblik indløb den Efterretning, at vore Troppe ere den 4de om Aftenen rykte ind i Staden Bern efter en be sig Fegtning imellem vore og de bernske Tropper. Følgende er en Afskrivt af General Schauenburgs Brev desangaaende Bern, den 5te Marts. Vi ere i Gaar rykke ind i denne Stad. Affairen har varet haardnakket fra begge Sider. Vi have maane slaae os frem fra Franbronn hertil. Schweizerne ere drevne 1 1/4 Miil tilbage, og have mistet mange Folk. Vi have taget 20 Kanoner og 9 Faner. Berns Capitulation er af samme Beskaffenhed, som Solothurns.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Schweiz, den 7de Marts. Krigen med endeel af Schweiz er siden denne Maaneds Begyndelse fuldkommen brudt ud, og bliver fra de Franskes Side formed saadan Forrighed, at de efter flere blodige Fegtninger have besat foruden andre Pladser, Stæderne Sølv Churn, Freyburg og Bern. Følgende ere de nærmere Beretninger om disse forskjællige Tildragelser :
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Basel, den 3die Martii. J Forgaars have Fiendtlighederne mod Soluthun tager deres Begyndelse. De franske Tropper angreb om Morgemen Broen ved Dornach sloge Soluthurnerne tilbage, og besatte Stædet; men Fæstningen, i hvilken deres Modstandere gjorde en haardnattet Modstand, kunde de ikke saa strax indtage. Den blev derfor i Forgaars og i Gaar paa det heftigste. beskudt, og overgav sig i Dag Morges. Et andet Angreb af 4de Franske skeedte den 1ste Martii ved Thirstein, hvor Soluthurnerne ligeledes bleve slagne. De kastede sig derpaa det der værende Slot, som de Franske bemægtigede sig ved Storm. Hoved Operationen gik for sig fra Siden af Buren. General Schauenburg rykte i Gaar Morges i Spidsen af et Armee=Corps ud fra Biel, slog Solothurnerne ved Lengnau- og ankom om Morgenen for Staden Soluthuen. De fiendtlige Tropper skiøde nogle Gange paa de fremryktende Franske og trat sig derpaa tilbage ind i Staden. Schauenburg, gav den Times Betæntningstid, og førend denne var udløbet overgav denne temmelig befæstede Stad sig uden Mødværge. Schauenburg føiede strax alle Anstalter til at besætte Olten og de øvrige Deele af Cantonen. Den Colonne som trængte frenover Thierstrin fandt i Klosteret Beimmeil den der værende Stat tilligemed mange Kostbarheder, som tilhørte Domra. vitler i det forrige Bispedomme Basel. Soluthurner Bønderne have Stareviistaget Flugten til det Baselske. Da den franske Armee ingen Magasiner har hos sig, og alle Levnetsmidler maae leveres den, saa ere disse stegne til den høieste Priis, besynderlig i Waatlandet. Lamanne har allerede betalt de Franske i Millian Livrer. - Vi vare og næsten komne i Krig med Frankrige, formedelst Mengands forlangte Giennemmarel af 6 Franske, men da vor Regiering satte sig med en urokkelig Standhaftighed mod dette Forlangende, og truede tilsidst, at bruge Magt mod Magt, og at lade ring Storm i Staden og paa Landet, afstod Mengand endelig fra sin Fordring. J Canton Jurich tiltager Glæringen bestandig mere, og en Borgerkrig synes næsten at ville udbryde. Darnach i Canton Sølvthuen, den 3die Marts Overgivelsen af vort Slot alt for sig paa en besynderlig Maade. J Dag sendte Besætningen en Taler til Beleirer, ne, og foreslog Overgivelsen. Besætningen sneg sig imidlertid derfra. Man formoder, at den har begivet sig ned af en stril Klippe, som de Franske formedelst dens Utilgiænge, lighed ikke havde taget i Betragtning. Beleirerne trax indFæstningen og fandt 2 Artilleriestykker og en saaret Jnvalider Basel, den 5te Marts.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Følgende indeholder den officielle Beretning, om Staden, Solethurns Jndtagelse af de Franske: "Jeg ller at berette dem borger Minister, at jeg i Morges har angrebet og indtaget Landsbyen Legunau. Fra dette Sted af indtil Solo thurn har alting veget for den større Nations Vaaben. Orte Kanoner tilligemed Munitionsvognene og 200 Fangne faldt i vore Hænder. Blandt Krigsfangerne ere mang Stabs=Officerer. Jeg opfordrede Staden Solot Kirn Kl. 10. og Kl. 11 ½ blev Porten aabnet for mig. Jeg har den Ære at sende dem en Alskrivt af Opfordringer. Jeg har befalet Senatet at lade Jndvaanerne aflægge Vaabnene og alt Læder tøi, og er selv gaaet hen, for at sætte de arresterte Parrivter i Frihed. Jeg har føiet alle fornødne Anstalter til at giøre vore tapre Vaabenbrødres Vaaben triumpherende over den hele Canton, og til at fittergiøre hiin Frihedsrige, som skal giøre Nationernes Lykte. Jeg skal have den Ære at give Dem Underretning om, hvad jeg giør, for at svare til Directoriets Tillid. Hilsen og Broderkierlighed. Schauenburg. C. S. Tøihusene og Kanonerne paa Voldene ere i vore Hænder. Afskrivt af Opfordringen til den commanderende Generali Solothur Hr. General Directoriet befaler mig at besætte Staden, Soldthurn, med den Tilsats, at ifald jeg erfarer den mindste Modstand og en eneste Draabe fransk Blod skulde blive udgi det skulde Medlemmerne af den solgthurnske Regiering staaer til Ansvar derfor med Hoved og Formue, og jeg udøve paa dem den meest udmærkede og uafbedelige Retfærdighed. Gin De Medlemmerne af Deres Regiering Directoriets Villi tilkiende, og lad Staden Solothurus Porte aabne for de tronblitanske Tropper. Jeg giver Dem 1/2 Time til at tage Deres Beslutning. Efter denne Frist stikker jeg Staden, i Brand og Besætningen springer over Klingen.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Kiøbenhavn, den 19de Martii. Den 14de Marts er forhenværende Consul, Professor G.H. Olsen, udnævnt til Notarius publicus i Kiøbenhavn, Virkedommer og Procurator A. R. Lindved til Borgmester. Byefoged og Politiemester i Odense; Examinatus Juris P.A. Madvig til Byeskriver i Svannike og Herredsskriver i Oster overred paa Bornholm, og er Herredsskriveriet i Sønder Herred ved denne Leilighed blevet forenet med Byeskriver Embedet i Norge; Sognepræsten til Helliggeistes Kirke Kiøbenhavn, Professor og Doctor Theol. P. Hansen, be stikket til Biskov over Christiansands Stift; Slotspræst Dector Theol. B. P. Roesved igien til Sognepræst ved Helliggeistes Kirke.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Af Dato Kiøbenhavn den 2den Martii d. A. er udkommet: en Forordning, som befaler, at enhver Skifteforvalter skal indeholde de Forløvspenge af Arv, som i Følge D. L. 5 B. og Art. og N. L. 3 D. 2 C. 6 Alt, tilfalde den Kongelige Casse, og derfor aarligen aflægge Regnskab til den vedtommende Oppebørselsbetient.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Bidrag til Nødeknækkerens Bidrag, betræffende Brændeviinsbrænden paa Landet. (See disse Tidender Nr. 21). Det, som ikke fortiener Svar, faaer det dog undertiden : og altsaa dette med. Man er bange, at Præster, Forpagtere a. skal profitere ved Brændeviinsbrænden, og dette er Grund nok til at betage alle Landmænd deres Rettighed. Kan man med Vished antage, at Bonden vinder ved, at maae kiøbe sit Brændeviin i Kiøbstæden, naar Prisen forhøies paa dette, og Kornpriserne nedsættes saa døbt mueligt Vinder Kiøbstæderne i det hele ved det Privilegium af Brændeviinsbræden, eller er det nogle faa Formuende i hver Stad Var det ikke bedre, at Haandværkerne bleve ved deres Professioner, end at brænde slet Brændeviin og giøre slet Arbeide, hvorved de tilsidst forarmes: Hvem betaler Consumtionen, naar rigtig calculeres; mon der ikke er Landmanden og hver den, som kiøber Brændeviin i Kiøbstæderne? - Dersom det fandtes fornødent, at oprette Landets Casse det formeentlige Tab, bidrog hver Landmand med Fornøielse dertil, kun indrette man Tingene saaledes, at han ikke plages af de skiændige Jnqvisitioner og Visitationer; thi disse taales ugierne af frie Skabninger. Lad Landmanden, ligesom Kiøbstædmanden, drikke eller ikke drikke Brændeviin efter eget Tykke den retskafne Mand i hver Stand vil nok holde Maade, ligesom Drankeren og Øderen vil altid finde Leilighed at styre sin Lyst. Farligheden af sveden Brændeviin m.v. forbigaaes Det er vanskeligt at skrive alvorlig, naar Anledning gives at en Nødeknækker. C. B. ALBro prkornaarorio. Christiane & Civi, Consilio & re amico.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Doctori suo conversatione & exemploPrisce siden & raræ humanitatis Exemplari. Nato Havnie Anno a. 3 er c. Avis, Denato pridie iduum Martii anni A. H. c. c. 1. Arvin, posuite. J. Cuur. - veniet felicius ævum : Quanto iterum Fecum, sii mod dignus, ero Følelser. ved sal. Madame Engelharts Død. Du stred - Du vandt - og Du er frie, Og synger nu med Cheruds høie Toner Kun om Din Fryd - kun om Din Gud, Forsoner, Som styrkede Din Aand mod Sandsers Phantasie. Men vi staae her - og stirre paa Dit Lig, Og Qval- og Kummer knuser vore Hierter; Og Din Mand - hvis Graad fortolker Smerter, Med Ham forenes vi - for at begræde Dig. Busch.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Barom. Therm. Vinden. 12 Marts. 23. A. o. 30 Kulde. V. N. V. 28. A. S.S. S. O. 3) Varme. S. V. 13. - - 17 J. S. 41 - - . V. N. V. Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Banksedler imod Species 25 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Vexelcours, den 16de Martii. London 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 68 s. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt 5 - 12 Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 1131. vista . . 116 1/2 pr. Cent. Hamborg - 2 Maan. Dato 123. pril. . . 12.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Avnerissair, Da det besynderlig med haard Kuling af sydøstlige Vinde er vanskeligt, ofte ikke vel mueligt, at Lodsene ved Grøn sind kunne komme de indseilende Skibe betids nok i Mød udenfor Grunden Tolken; saa haver det Kongelige Admiralitets og Commissariats=Collegium foranstaltet, at der sidste denne Maaned bliver en Søe=Tønde udlagt, paa hvilken der er sat en Stage med en liden Vager, paa den S. V. Kant af bemeldte Grund Tolken, for at tiene de Søefarende til Veiledning, at kunde gaae den udkommende Lods des sikrere i Møde, eller til at søge Anterplads ved Abelviig. Tønden ligger omtrent 3 til 4 Kabbellængder i Odt. N. fra Hestehoved Hukken paa 10 til 11 Fod Vand, skiønt Grunden Østen og Norden for Tønden har en Bugt ind, hvor der er 12 til 1. Fods Dybde, bor ikke Fartøierne gaae Norden om Tønden, da der siden ere Revler og Grunde, som de ikke kunne komme over. Paa i til 2 Kabbellængder S. S. O. fra Tønden er der 11 til 12 Fods Dybde reen Sandgrund, som dybner jevne ud efter meer og meer. - Naar man har bragt Tønden Norden og Østen fra sig, kan man styre Farvandet ind til Adel viig med N. N. V. Cours og have 12 til 15 Fod Vand lige til Anterpladsen sammesteds. Man kan gaae Falster Land fra Hestehoved Hukken ind efter paa een til 1 Kabbellængde nær og begge Sider, saavel Landet som Grunden, løbes af paa 11 til 12 Fod Vand. - Tønden optages aarlig ved Mortensdagstider eller den 1ste November, og udlægges om Foraaret saa tidlig som Jsen med Sikkerhed tillader. - Til denne Tøndes Vedligeholdelse og paa Grund af den Veiledning, Skibene derved erholder, er det paabuden, at alle Fartøier eller Skibe, som passere Grønsund, skulle hver Gang erlægge 2 Skilling i Tønde=Penge, hvilke indtrædes af Lodsen. - Side, som og Ankervinden ved Adelig, uden at erie sig af Lodsene, skulle hver Gang erlægge 24 Skilling til se og 4 Stilling i Tønde Penge; men lader et Skib, efter have ankret paa Abelviig, sig lodse videre igiennem Grøn d. gotgiøres de engang betalte 24 Skilling i de for Gienulotsningen efter Anordningen af 19de Junii 1782 erlægge. de Lodspenge. Kiøbenhavn, den 17de Martii 1798.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Lowengryn, Commandeur=Capitain og Over=Lods.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
ved den i Dag foretagne Trækning af de 279 Obligationers Nummere, som til forestaaende 30te Junii skulle indes af de 9376 Obligationer a 70 Rdlr., der under 1ste Ju det forrige østersøiske Handels=Selskab, ere følgende Num inde af Finants=Collegio ere udstædte for indfriede Actier ere udkomne: 4251. 360. 4384. 4359. 1039. 2242. og 154. 2334. 16. 801. 9181. 8638. 6140. 556. 166. 1235. 2625. 7263. Kong. 3130. 6723, 4835, hos de 179. 2339. 9. 4861. 3428. 298. 4366 4518. Fod. 5563, gygt, hans 113, 3192. lyng 3529 16. gang, Flag, gang. 825. 8378. Hag. 543, aand. lig, 1236. 485, 8dag. 5140, 235. 29 gaad. 6196. og 2423. 368. 13. 1260, 239. 6742 aaa han 1. 55. 5428. 4386. 8399. 6 s. 5539. 3de huus. sang. 334. 64ag har agaa at ange. 25aa 43. gang. 3280, 1916. 310, 3dg. 5110. 533. 2362 Fays. 139. 6606. 6838. 8230. 1366. 1421. Føyt, ande. 1824. 3832. 8128. 53. 3448. Fag; 183. 6214. 3150. Jfr. 3249. 2976. 6555, anag. 3480. 65, 4969. 293. 4824. 3002. 333. Fogt, 868. 6. 908. 4314. Jos a 7523. 4408. 6603, 216. 193. 1888. 1809. Fins. 302. 2432. 4388. 6 og gl. 1199. 806 1826. hias. 3363. 103. 1503. 5238. ansaand, 5341. 168. 9288. 1346. 1268. 4435, bage og Haag. 1664. 365. 5134. 6341. 6199. 287. 680 Fag. 6302. os. 2301. 4141. 3456. 2846. 3174. 963. 5183. 366. Fies. 3230, 8611. 3618. 1158. 3133. 9187. 8448. Lass. 104. 8962. 198. 5661. 4006, sagt, 6228. hos 4162. 3114. 4862. 1914. 68. Fang. 829. 1544. 1486. 3632. Haag, 4de. 19. 4774. 2440. Fang, 1063, anga. 36yg. 203 Ligeledes er ved den paa samme Tid foretagne Trækning af de ved det forrige østersøiske Handels Selskabs-Direction, hunder 11te Junii 1786 udstædte og af Hs. Majestæt Kongen garanterte Obligationer a 75 Rdlr. følgende 164 Nummere, som til næste 11te Junii skulle indfries, blevne udtrukne 3258. 2186. Fag. 1835. 2381. 3869. 555. 2127. 3225. 2040. 2956. 1701. 2432. gade 3aag. 3517. 4551. a. 4316 Fag. 4054. Abd, borg, 2963. 1756. 163. 4323, gaag. 1539. 32. 5218. 198. 4284. 1726. afga, 3086. 1066. 208. 3749. 1830 3909. 63. 2476. gade 3426. 1933. 136. 5168. 309. 1832. 1004. Fag 196. 546 lang, bage at afag, aag. alle og 58 ing, 619. 336. 2163. 2839. A. 1800, 159, 4169. 48. 1856. 3699 han og, hos gogt 178 og 1816 4312 Eierne af de med forestaaende Nummere betegnede Obligationer vilde altsaa behage til Forfaldstiden, reson den 11te og 30te Junii næstkommende, at affordre sammes paalydende Beløb med de til samme Tid forfaldne Renter ved den Kongel. Casse, da efter Forfalds Tiden ingen videre Rente af disse Obligationer bliver godtgjort. Finants Collegium den 2den Martii 1798.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Da den afgangne Etatsraad Nissens Stiftelse tilhørende Enkebolig i Vallensbecks Bye paa Kiøbenhavns Amt til forestaaende Paaskeflyttetid bliver ledig, og det ved hans Testamente er fastsat, at trængende Enker af hans og Fruen Familier, eller i Mangel af disse, Enker af Sognepræster, og Degne i Glostrup og Vallensbeck, skulde have fortrinlig Adgang til at nyde frit Huus i samme, saa vilde de Enker, som i Følge heraf maatte attraae saadant, behage at anmelde sig hos os i det seneste inden 6 Uger fra Dato. Kiøbenhavns Raadstue den 1ste Martii 1791. Over Præsiden, samt Borgemestere og Raad.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Fra Pressen er nyelig udkommen paa Undertegnedes Forlag. en første Deel af Hallo den Anden, af Forfatteren til Haloden Første, eller af Forfatteren til Hans lykkelige Aften og Timer for Evigheden. eier fremstilles et Land, som ved tvende gode Fyrsterovise Indretninger og ved den først Halles kloge Raad er kommen til stor Velstand; men som ved den Sidstes pludselige Død, under Enke Forstindens Regiering ved hendes Ødselhed og voldsomme Medfart styrtes i Barbarri- og Slaverie, hvorfra det omsider under den unge Fyrstes A. giering ved hans Minister den anden Halles vise Medvirkninbliver reddet. Dette er Jndholdet, hvoraf erhvert enkelt State er udført med al den Hiertens Inderlighed og Jnteresse, som man kan vente af denne heldige Forfatter. Den koster og i paa Tinter og s. Skrivp. Den faaes hos Boghandler Maling: Springgaden No. 34. Da endeel Subskriptionsplan, ere endnu tilbage, som itte ere mig tilsendte, bedes at sendt mig dem.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Fra Pressen er udkommen: Tydelig og grundig Anviisning. i til Syning og Brodering. Til Brug i Sde Stoler. Tilligemed en kort Underviisning for Børn, især for unge Fruetimre af Stand, hvorledes de kunne lære at paane deres Klæder og Linned. Udgiven af Catharinarsellen Dørrien og en oversat og forøget med en Anviisning til at le Navn og dertil henhørende Mynstertegning, slutten i Kobber. Den sælges hæftet for 24 s. paa Varsen No. 3. P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Jos Friderich Brumme paa Østergade No. 36 er nu udkommet: Gynæologie, eller over Mordom, Sam leie og Agteskab 1ste Deel, under Titel: den krænkede og trænkede Nordoms Tegn og Værd efter uhystologiske, moralske og Nationalbegreber med en Kobberplader, indholdet er: Første Afsuit. Møedommens Væsen, Physisk Mordom. Mærker paa den saavel tilstædeværende: som tabte Uldedom. Armeens Nr. Kobberets Fortlaring: over den tabte Møedoms Gienbringelse Uldedommene, Undersøgelse for Retten. Exempler at Kasnistiken paa merdomsran og Voldtegt. Moralsk Møedom Anden nemt Over Druddommens Rettighed at fordre en ukrænket anfordom at sin Brud. Tredie Affaitudskillige Folte. stians Begreber om den physiske Moedoms Værd. Fierde Aftat Midler af hvilke adskillige Folkeslag have betient sig for at bevare deres Koners og Døttres Rydsthed. Femte Afsuit, om de høiere Væsener indviede Møer Dagen re er paa Skrivp. 1 Rd. 16 og paa Tryk 1 Rd. Hefter som re. Forfatteren har i dette Værk samlet alt hvad deudhusisk, moralsk og politisk gjensigt kan siges om disse Materier, og ved at fremsætte dette alt i et behageligt og lyst Foredrag leveret et Værk der som der eneste sit Slags fortiener hvert Menneskes udmærksomhed. Den danske Oversættelse bliver befornet af Videnskabsmænd, som ville bestræbe sig for, at Værket intet skal tabe i sin Driginalite.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Fra Pressen er udkommen: Ledetraad ved den første Underdennemaa den armelige Religion af J. F. Sollegii Oversat af det Tydste med nogle Forandringer. Man finder her vorde christelige Religion afhandlet paa en kort og indlysende Maade som ind og hans Egenskaber, om Christus, hans død og Opgandelse; Mennegets Aands Vedvarelse, og dets Stierne efter Døden, om den christelige Sædelære og Pligterne mod sindes selv, vor Aand, vort Legeme, vore Medmenneger og Dyrene; om Menneskets Tilbøielighed til at overtalde sine Pligter, om Bod, om Bønnen, hvad den kan udrette og hvad den itte kan udrettet om nitteskikkene, og om Danden og Kadverens Plytte. Den sælges heftet for 12 s. paa Børsen løn. v. Liunge. NB.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Torsdagen den 31te Maji førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 Slet, bliver hos Jnspecteur Voelter i Kiøng (der ligger paa Landeveien imellem Nestved og Wordingborg foretaget offentlig Auction over Øebierggaard- og Gods, Conferencer. Maader: 1) Hovedgaarden for sig, deelt i 3 Parceller, hvoraf den ene indeholdet 313 Tdr., den anden 121 Tdr. 4 Skp. og den tredie 114 Tdr. 2 Fdkr. Land, alt frie Hovedgaards tart. Til den første Parcel hører samtlige Hovedgaardens nye og vel vedligeholdte Bygninger, endeel Jnventarier 31 Huusmændshuuse, 5 Tdr. Land Tørvejord, og Kiøberen kan paa Forlangende blive udbetalt 1500 Rdlr. Bygningshielp. Hver Parcel opraabes først for sig, dernæst begge de mindre Parceller samlede, og endelig, alle 3 Par celler under et, deels uden, deels med Bygningshielp For at lempe Conditionerne efter enhver Lysthavendes Evne, antager Sælgeren en vis Canon eller aarlig Afgivaf hver Tønde Land Jord, i Stedet for endeel af Kiøbesummen. Denne Canon, som enten kan hæfte paa Eiendommene uopsagt til evig Tid, eller og udbetales paa een eller flere Gange, ligesom Kiøberen finder for got, bestemmes eengang for alle at være: med Bygninger eller Bygnings hielp 2 Rdlr. 3 Mk., og uden Bygningshielp 2 Rdlr. pr. Tønde Land. a) Hovedgaarden med dens Tillæg, saavelsom Bøndergodseunder et. Bøndergodset er for næsten 20 Aar siden udskiftet af Fælledskabet, og, som almindelig bekiendt, i den beste Forfatning. Den halve Kiøbesumme kan, om forlanges, blive staaende paa 1ste Prioritæt i Eiendommene, og 3) Hovedgaarden og dens Jorder til Forpagtning paa 9 Aar, uden Hoverie af Gaardmænd. Kiøng Sogns Kirke Korntiende er under Forpagtningen henlagt. J alle Tilfældene tiltrædes Eiendommene 1ste Maji 1799, de den nærværende Forpagtning ophører. Nærmere Underretning vil Liebhaberne kunne have af de trykte Conditioner og Jordebogen, som strax efter denne Bekiendtgjørelse er at saae til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Hr. Magnussen paa Kiøng Linnedfabriks Oplag paa Børsen, i Roeskilde hos Madame Roestedt i Prindsen, i Ringsted paa Postgaarden, i Slagelse hos Hr. Bang, Corsøer hos Madame Bager, i Nestved hos Dr. Procurator Lund, i Nyeborg hos Hr. Luders, i Odense paa Postgaarden, i Assens hos Hr. Kiøbmand Bunnessen, og hos Jnspecteur Voelter i Kiøng, som desuden forinden Auctionen paaviser Eiendommene. Flere end denne ene Auction agter man ikke at lade holde saafremt antagelig Bud skeer, og Efterbud underhaanden antages ikke. herved bekiendegieres, at det Kongel. Rentekammer Tde. genten alle April næstkommerslag om Formildagen Kl. 100 lader saa ongelig Auction paa Borten her i Staden bor sælge et Partie Plaatarver, som ere tilleithane holden kolsuun. lebril Norge forligstaaer af følgende Mærker, nemlig : ningen al aulsen. Falder. Tin, lelen. alder. li alle og aller den gre. ors. ron Oxe, Pe den tion om PassaConditioner, hvorefter Varene sælges, saavelsomtrykte Forrelser over samme ere tilligemed Prover af Pævernædeglig : i Kiøbenhavn paa Vestergade No. 26 hos Kasserer Leg. Forenede Enke Understöttelse og Brudegaveselskab foralle Stænder.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Udi Fierdingaarsmödet Torsdagen den 15de Marts b) stemlagt Cassererens Regnskab for afvigte October Qvarsom med dets Billag blev contoreret, og hvoraf ertuede Pandets beholdne Formue. fra suli Qvartal. liltægten for sidstafvigt. aars 63. October Qvartal 6128. 39 Udgivten derimod. neinlig Fulepensioner 6851.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
begravel. serpenge 94. Lonninger og 2. tos 34. bliver at og Fondets beholdne Formue til 31te Decbr. 179, saligase, bestaaen I Kal Obligationer som med Lartegning et ter Lovene i Paulien ere deponerede: af fra Juli Nyt. 26337. befor Deelde v.er indkiøbes. 11. Medlemmers Forskrivninger i Directioner bevaring af fra Julii Qvt.
Berlingske Tidende, 1798-03-19
Altag i Decbr. Termin 223292. til a. bør og Ove. 111 Inventarii Contasia Juli d. 175. 6.18. Rostand for Octbr. Qvartale res. Letrations Slutning. os. Vi Cassen hvorhos blev fremlagt. en indkiøbt Kh. Credit, Can Obligation paa 500 Rd. Kasse. Som udgiør formelst. 46320 hvilket saaledes af Selskabets nærværende Repræsentmand altconfori og rigtig befunden Rigtig extraheret af den i dette Møde holdne Prottel, berig. Nyegaard. Administrat og Bogholde: