JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1776-10-21
NB. Ved Proclama læst ved Siellandsfars Landsting den 2den Octor, og ved Hof og Stads Retten den 14de cjusd. 1776, ere Creditorer og Arvinger efter afg. Ober=Styrmand Hans Jørgen Ibsen indkaldet med Aar og Dags Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte Commission; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1776-10-21
NB. Ved Proclama læst ved Siellandsfars Landsting den 2den Octobr., og ved Hof og Stads Retten den 14de tjusd. 1776, ere Creditorer og Arvinger efter Boutelleur Mads Christian Berg, som paa det Asiatiske Compagnies Skib, Prinz Frederich kaldet, paa en Reyse til og fra Canton i China ved Døden er afgangen, indkaldet med Aar og Dags Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte=Commission; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1776-10-21
NB. Ved Proclama læst ved Siellandsfars Landsting den 2den Octobr., og ved Hof og Stads Retten den 14de ejusd. 1776, ere Creditorer og Arvinger efter afg. Skomager Lars Gregorius Lund indkaldet med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte Commission; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1776-10-21
NB. Ved Proclama læst ved Siellandsfars Landsting den 2den Octobr., og ved Hof og Stads Retten den 14de cjusd. 1776. ere Creditorer og Arvinger efter afg. Secreterer Jens Hvass indkaldet med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Skifte=Commissionen hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres. NB. Creditorer og Arvinger efter afg. Maren Lars Datter, Møller, og forhen afdøde Mand Sergeant Melchtor Christian Ol pius, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte Commission, de første deres Fordringer at anmælde og beviisliggiøre, og de sidste deres ArveRet at legitimere, da enhver af dem skal vederfares Ret efter Loven. NB., Creditorer og Arvinger efter afg. Tieneste=Pige Anna Sophie Lars Datter, indkaldes med 12 Ugers Varsel, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte=Commission, de forste deres Fordringer at anmælde og beviisliggiøre, og de sidste deres Arve=Ret at legitimere, da enhver af dem skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1776-10-21
di Gaarden No. 89, ved Knippels-Broe kan bekommes Jern I Kakkelovne af nye Facon og Tegning, af 2 og 3 Etage Skpd. 8 Rdlr. og en Etage dito Skpd. 7 Rdlr., Malm=Gryder a Skpd. 15 Rdlr. og enkelte Stk. 5 Sk. Pd. Fire Tomme Som et stort Tusend af 1200 Stkr. 2 Rdlr. 3 Mk. og Tre Tomme Dito 2 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1776-10-21
Udkast til et Repertorium paa hellige og moralske Tanker, af Hr. Capit. Frederich Lütken, er at bekomme hos Forlæggeren Hof Bogtrykker Nicolaus Møller i Friderichsberggaden, No. 230 for 2 Mk. 8 Sk., ligesom og hos de Herrer Boghandlere paa Børsen, hos Mad. Kanneworff i Silkegaden og hos Hr. Gyllendahl paa Hjørnet af Store og Lille Helliggeist Stræde. Paa samme Steder ere tillige benævnte Autors øvrige Skrifter at bekomme, nemlig: Oeconomiske Tanker til høyere Eftertanke, 9 Parter for 2 Rdlr. Hellige Opmuntringer i mødige og tankefulde Stunder, 3 Mk. En aldrende Faders sidste Ord til sin Søn, 8 Sk., og Communicanternes nødvendige Selvprøvelse, 4 Sk. Pandtalles Rouller til Brug for Under=Officiererne ved Borger i Compagnierne i Kiøbenhavn, er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 2 Sk. Arket. Den saa kaldede Lindgaard i Callundborg, beliggende for sig selv ved Vester=Port, omgivet paa de trende Sider, af de til samme liggende Haver og opførte Volde, vendende med den fierde Side til Gaden, bestaaende af en Længe ud til samme mod Norden paa 33 Fag, 12 Alen bred, indrettet til 5 store Stuer, hvoraf 2 ere gibsede og 3 betrukne, 2 Kamre, 2 Forværelser, Kiøkken, Spisekammer, Fadebord og Pigekammer, under den største Stue en grundmuret Kielder paa 7 Fag; den østre Længe af 19 Fag, 1 1 Alen bred, indrettet til Brøggers, Port og 7 Gieste og Domestiqve Kamre, deels gibsede og betrukne, deels panelede; den vestre Længe af 31 Fag, 15 og en halv Alen bred, indrettet til et Magazin 3 Lofte høy, under samme hvel indrettede grundmurede Kieldere den syndre Længe af Hovedbygningen af 25 Fag 10 Alem bred, ligeledes indrettet til et Magazin, som deler Gaarden i tvende; en Længe imod sønden i Baggaarden af 15 Fag, 12 Alen bred, der udi en gibset Havestue, et Kudske Kammer, en vel indrettet Stald, til 10 Bester; udi samme Gaard et Halvtag Huus, bestaaende af 7 Fag, indrettet til Hønsehuus og anden Nødvendighed. Disse Bygninger ere alle af Ege Bindingsværk, Teglhængt, og tildeel med grundmuret Fod. Overalt i Magannerne og paa Lofterne rummes 9 a 10000 Tdr. Korn. Til Gaarden er 2 for 18 Aar. siden anlagte Frugt= og Kiøkken haver, med gode Hollandske FrugtTræer, saa og et Vænge ved Gaarden, hvorudi kan avles 6 Bouger Læs Høe, og saaes 5 Tdr. Korn, udi samme Vænge er en Deel gode Frugt=Træer, vorder Tirsdagen den 5te Novbr. førstkommende, Formiddagen Kl. 10 Slet, stillet til offentlig Auction som holdes i Gaarden, og da om nogenledes antagelig Bud skeer til Høystbydende bortsolgt, flere end denne ene Auction over samme holdes ey, paa samme Tid, Sted og Maade opraabes og bortsælges den forrige Latinske Skole her i Byen, og et Huus næst ved Vester Port paa 4 Fag ; i Mangel af antagelig Bud ved beramme, de Auction, vorder hele Gaarden med Haver og Vænge til Leye at bekomme til førstkommende Paaske. Callundborg, den 19de Rasmus Salten. Octobr. 1776.
Berlingske Tidende, 1776-10-21
Efter Testamente imellem min sal. Mand Anders Pedersen, Aarhuus, forrige Sogne=Præst for Koldbye Meenighed paa Grævskabet Samsøe og mig underskrevne Christiane Benedicta, som hans Enke, af Dato 16de Septbr. 1763. og allernaadigst confirmeret den 30te August, sidst, skal hans Brødre Born og Arvinger udbetales 15 Rdlr. til Deeling imellem de efter Loven; i Følge deraf indkaldes 3de gange efter hinanden, baade udi de Kiøbenhavnske Berlingske Danske som og Tydske Tidender, bemelte min sat. Mand Anders Pedersen Aarhuses Brødre Børn, at møde eller ved Fuldmagt at møde lade, i Koldbye Præstegaard, eller hos Velædle Hr. Forvalter Henckel udi Ørnslund paa fornævnte Samsøe, som min Laugværge, i seeneste inden den 24de August. anstundende, Aar 1777., da Naadsens Aaret exspirerer, og om deres ArveRettighed at være legitimerede, da enhvers Andeel af disse 16 Rdlr. strax skal blive dennem udbetalte imod lovgyldig Beviis og Qvittering. Koldbye Præstegaard paa Samsøe, den 16de Sept. 1776. Som Laugværge, Christiane Benedicta S. Henckel. sal. Aarhuuses.
Berlingske Tidende, 1776-10-21
Endskiønt der ikke formodes nogen Gield i Stervboet efter sal. Hr. Platou, forhen Sogne=Præst for Damsholt Meenighed paa Møen, saa averteres dog hermed 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, at de, som maatte have nogen beviislig Fordring i bemelte Stervboe, kan endnu indkomme dermed inden den i Loven fastsatte Tid til Skifte=Forvalteren Provsten i Stege; og tiener til Efterretning saa vel for Creditorer, som de i Sielland, fraværende myndige Arvinger, at en Skifte=Samling er berammet at holdes i Stege førstkommende Onsdag den 30te Octobr. Stege, den 1ste Octobr. 1776. J. J. Lund. En stor Gaard i Sorøe med 2de Haver og mange vel indrettede Værelser, til een eller tvende Familier, er under Haanden tilKiøbs, og strax til Besiddelse at bekomme; hvorom gives nærmer Efterretning paa Stedet, saa vel som i Kiøbenhavn i No. 147. i store Helliggeiststrædet, og hos Hørkræmmer Hr. Munck paa Friderichsberggaden.
Berlingske Tidende, 1776-10-21
Foruden udstæd Proclama bliver end videre herved bekiendtgjort, at Skiftet efter afg. Jordemoder Anna Maria Jørgen Jellings, bliver til endelig Slutning og Afgiørelse foretaget paa Slagelse Raadstue den 12te Novbr. førstkommende, til hvilken Ende samtlige Arvinger og andre Vedkommende ville møde eller møde lade, deres Ret at iagttage. Slagelse Raadstue, den 2den Octobr. Efter forrige Rytter=Bonde Jørgen Jensen, der tilsidst boede og døde i Slagelse uden Livs=Arvinger, bliver foretaget Skifte og Deeling den 2den Novbr. førstkommende; thi ville vedkommende Arvinger, Credi= og Debitorer møde anførte Tid paa Slagelse Raadstue, hvor Skiftet bliver foretaget og om muelig til Ende bragt. Slagelse Raadstue, den 2den Octobr. 1776.
Berlingske Tidende, 1776-10-21
Efter forrige Møller Hans Jørgensen, som boede og døde heri Slagelse, bliver foretaget offentlig Auction den 29de Octobr. førstkommende, over Stervboets Gaard og Veyr=Mølle, Smede gades Mølle kaldet, strax uden for Byen beliggende, med tilliggende Vænge og Mark Jorder, saa og Stervboets øvrige Effecter, bestaaende af adskillige Løsøre, samt Heste, Plouge, Vogne og Kreature med videre. Slagelse Raadstue, den 2den Octobr. 1776. Dersom nogen skulde have Lyst til at forhandle sig en ved Friderichsborg beliggende frie Sædegaard, Sandviggaard kaldet, som har Skov til Huusbehov, og Fiskerie af 7 Damme, overstodig Tørveskiær af 5 store Tørve Moeser: er Skatte og Tiendefrie, Jorderne ere Enemærker og ligger alle samlede tæt ved Gaarden; de ere inddeelte i 3 Sædemarker, hver paa 25 a 30 Tdr. Land, samt 2 store Græssmarker, hvoraf svares aarlig 9 Rdlr.; alle Markerne ere indhegnede med gode Steengiærder; Bygningerne ere alle indeværende Aar ombyggede og ved en Hoved Reparation istandsatte, de ere 6 rummelige betrokne og panelede Værelser, og alle fornødne Udhuse, en meget smuk Have med kostbare Buegange, smukke Tagsteen og Buschasier med Lysthuse &c., samt en stor Frugt Have med en Mængde gode Frugt Træer. Saa bliver samme, formedelst Forandring af Boepæl, at faae under Haanden til Kiøbs, om Liebhaberne ville behage at adressere sig til Eieren, som endnu beboer Gaarden, den ligger overmaade fornøyelig: der er en smuk Alee op til Gaarden, og er tillagt et særdeles profitabelt Sted i Besynderlighed for en Eyere, som tillige maatte have Lyst at brænde Brændeviin, som paa den Gaard er tilladt, efterdi den haver tillige alle Kiøbstæd Frieheder; den ligger ogsaa Byen saa nær, at derfra er i dette Efter=Aar hentet Giødning til 10 Tdr. Rug.
Berlingske Tidende, 1776-10-21
Foruden det udstædte og ved Ober= og Under Retten læste Proclama efter afg. Lars Jørgensen, som boede og døde paa Walløe. Stifts Gods hans nu ligeledes ved Døden afgangne Enke Kirsten, . . . Datter herudi Roeskilde, som efter Kongel. Bevilgning skal have siddet i uskift Boe og efterladt sig endeel Børn og Børne=Børn, hvoraf de fleste endnu ikke har anmelt sig, bliver samtlige disse Arvinger, de Myndige selv eller ved Fuldmægtige, og de Umyndige med Værger og Curatores, herved end videre indkaldet, at møde udi Skifte=Retten herpaa Roeskilde Raadstue, inden 6 Ugers Forløb fra bemelte Proclamatis lovlige Forkyndelse, deres Tarv ved Skiftet at observere; til samme Tid og Sted indkaldes saavel de som til Boet maatte være skyldige, eller noget derudi haver at fordre, saadant behørig at afgiøre og anmelde, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Roeskilde Raadstue, den 9de Octobr. 1776. Tos Kierrumgaard i Gothersgade er at bekomme saa vel i Styk II beviis som i smaa Fustagier af de under Færde fangede extra gode Flamske Sild.
Berlingske Tidende, 1776-10-25
Fra de Spanske Grændser, den 19de Sept. Frygt for en Krig imellem Spanien og Portugal synes at være gandske forsvundet. Hoffet i Lissabon har ikke allene faaet Efterretning, at Fiendtlighederne i America imellem begge Hoffers Tropper virkelig ere ophørte, men samme har og tilsendt det Madritske Hof paalidelige Documenter derom. Jmidlertid ere dog de krigerske Udrystninger i Spanien endnu ikke ophørte, og de Tropper, som vare bestemte fra Cadix til America, skal, som det heder, holde et Campement ikke langt fra bemeldte Plads, paa den Side mod Gibraltar.
Berlingske Tidende, 1776-10-25
Paris, den 7de Oct. Krigs Rygterne fornyes Tiid efter anden, og man har i Marseille sat 800 Arbeydere ved Søe=Væsenet. Græve d'Estning skal være afgaaen med Kongelige Ordres til Toulon og Hertugen af Chartres torde med første igien gaae til Brest. Paris, den 11te Oct.
Berlingske Tidende, 1776-10-25
Af de nyeste Efterretninger fra Cadix erfares ey, at Spanien og Portugal i Henseende til hvad som er skeet i Syd=Amemerica, havde i Mindelighed forliigt sig med hinanden. De mælde i den Sted, at den Spanske Flode med første skal udløbe, og, som man meente, seyle til Brasilien. Af en Skrivelse fra Philladelphia, den 21de Aug. Vi vente her daglig paa en fortvivlet Trefning imellem General Howes og General Washingtons Armeer. Den sidste er til sit Forsvar meget vel beredt, og har for lang Tiid siden faaet Efterretning fra Continental-Kongressen, at det skulde giælde Nye York. Hans Armee bestaaer af 25000 Mand, som haver saaledes forskandset sig, at det er General Howe umueligt at udrette noget. Mange ønske her endnu, at der kunde skee Forliig. Men dette er ikke at ven ste, da de fleeste Stemmer i Kongressen og ved Armeen stride for Independencen. J en Officeers Skrivelse fra Staaten en af 20de August bliver berettet; at Rebellerne have deelt deres Armeer i 3 Divisioner, som campere lidet fra hverandre. Skulde den Brittiske Armee overvinde Bagholdet af den Americanske for Nye=York, saa skal, som det heder, Provincialernes andre Divisioner marchere frem, for at sætte den Brittiske Armee imellem en dobbelt Jld. Det er ogsaa vore Officeerers almindelige Meening, at benævnte Mans ver skulde lette Erobringen af Nye=Pork.
Berlingske Tidende, 1776-10-25
London, den 11te Oct. Udi Private Breve fra Staaten=Øen af 10de pass. meldes, at paa de Kongelige Skibe ere ankomne mange Americanske Deserteurer, som berette, at i Staden York grasserer iblant Provincialerne Blodgang saa stærk, at General Wassing, ton har maattet forflytte sit Hoved Qvarteer en Miil længere bort til Kiesingbringe. Videre at i Nye=Pork og Massachusets Bag have Congressens Billets ingen Gyldighed meere, saasom man har merket Misbrug dermed. Vore KrigsOmkostninger for tilkommende Aar vil blive meget anseelige.
Berlingske Tidende, 1776-10-25
En hvis Privatmand skal paa meget gode Vilkaar have tilbudet Regieringen 12 Millioner Pd. Sterl. Saa længe Krigen i America vedvarer, og derhen bestandig føres alle Slags Nødvendigheder, som give Handverkmænd, og andre Folk Arbeyde og Brød, er den Skade, som vi lide, iblant Almuen ikke synderlig at merke. Men naar Krigen enten lykkelig eller ulykkelig ophører, vil først Byrden af samme ret føles. Det heder, at de Americanske Kapere havde nu allerede optaget 60 Engelske Skibe, af hvilke, det cene regnet i det andet, ethvert i det mindste vor 10000 Pd. værdt.
Berlingske Tidende, 1776-10-25
Paa de Americanske Kaperes Forvovenhed kan man saa meget mindre tvivle, da vor Vice Admi al Mann selv, under 4de Sept., fra sit Skib Medway, i Gibraltar Bay, til Hr. Stephens melder følgende: J Gaar bekom jeg Efterretning, at en Americansk Kaper har krydset ved Cap St. Vincent, og optaget adskillige Engelske Skibe. Jeg har des- aarsag strax befalet Skibet Allarm paa 32 og Levant paa 28 Canoner at afgaae og krydse ved Caps St. Vincent og Roxent paa bemeldte Kaper. De skal afseyle, saasom Vinden gaaer om til Østen.
Berlingske Tidende, 1776-10-25
J Følge Breve fra Jamaica har en hæftig Orkan, Natten den 20de August, gjort stor Skade paa Skibene, baade der og paa Kysten af den Øe Cuba, og andre Stæder. Nu have ogsaa de Americanske Kaper indfundet sig paa vore Americanske Kyster; thi Breve med Skibet Haabet, ført af Capit. Villox, som er kommet fra Sennegal til Darmouth, forsikre, at der paa de Vande havde krydset 2 Kapere, som have taget 2 Engelske Skibe, og med dem, samt et Partie Vaaben, og Ammunition, som de havde kjøbt af fremmede Skibe, taget Veyen igien til America. J Halifax var paa den Tiid Floden og Tropperne vare der, en saa stor Dyrtiid, at de Fattige næsten intet kunde faae at spise, uagtet der dog ingen Mangel paa Levnetsmidler har været. Deels Opkiøbernes Gierrighed, dernæst den Omstændighed, at Tropperne, da de paa engang fik deres paa Søen i saa lang Tiid svarede Sold, lod den igien villig flyve bort, har foraarsaget denne Dyrtid. J Volvich er i disse Dage et nyt opfundet Feldstykke bleven prøvet, som skiød 3 Pd., og derhos i Lethed ikke har havt sin lige.
Berlingske Tidende, 1776-10-25
Den 15de Det. Ministerium lader see stor Glæde over Erobringen af Long-Island. General Howe har frigivet den fangne General Sullivan paa hans Parol, og sendt ham til Kongressen med de sidste Forslag til Forliig, tilligemed den Erklæring, at i Fald dette sidste Tilbud skulle blive forkastet, vilde han strax angribe Staden Nyeyork. General Washington har og forladt den Americanske Armee, og begivet sig til Kongressen i Philladelphia, for at aftale med samme de Midler, som til Coloniernes Sikkerhed maatte bruges. Udi sin Fraværelse har han overdraget til General Putnam Commando over Armeen. Adskillige sidst fra Long-Jsland ankomne Skippere, som den 7de og 8de Sept. vare afseylede derfra, berette, at de have hørt en heftig Kanon= og Musquet Fyren, som gav Anledning til at formode, at Americanerne havde forkastet de tilbudne Forliigs Forslag. Rygtet gaaer og i Dag, at de Kongel. Tropper have den 8de Sept. uden stort Forliis bemægtiget sig Staden Nyeyork, og at Americanerne havde trukket sig tilbage til deres Forskandsninger bag Staden, hvor de ventede en Forstærkning af 20000 Mand fra Nye-Engelland. Et andet Rygte vil, at i Nyevork var forefalden en Skiærmydsel imellem de Americanske Tropper selv, som var reyst sig deraf, at nogle ville sætte Staden i Brand, men Nyehorkerne og Pensylvanierne havde sat sig derimod. Det heder at Americanerne havde fra Boston afsendt et Corps paa 20000 Mand, for at beleire Staden Hallifax, men at Lord Howe har sendt Staden Admiral Parker til Hielp. J Følge en anden Efterretning vare Americanerne med 5000 Mand over Søen Champlain, paa nye trængte ind i Canada, indtil 7 Mile fra St. Jegn, og havde i bemeldte Søe 16 armerte Fartøyer, for at hindre de Kongelige Troppers Overfart, men det heder dog, at bemeldte Overfart skulle alligevel skee midt i September. Endelig melder en senere Efterretning, at General Carleton var i Canadarykket frem til henimod Albanien, efterat han ved Fortet Edward først havde slaget et Americansk Corps. Madrit, den 18de Sept. Efter sikre Breve fra Mogader havde det der Anseende til, at Keiseren af Marocco ved hans Ankomst til bemelte Stad torde samtykke i, at tilbagegive det optagne Hollandske Skib med den heele Equipage og eendeel af Ladningen, i Fald Deres Høymægtigheder skulle vise sig tilbøyelige til, at fornye Freden, og tilsende ham et Gesandtskab med anseelige Foræringer af Krigs=Munition.
Berlingske Tidende, 1776-10-25
Slutningen af Professor Gyldenstæds Jagttagelser. over Skibsfarten paa det sorte Hav. Ved Hielp af nogle fornødne Foranstaltninger skulle man af Fæstningen Petrowskaja, ikke langt fra Mundingen af Berda Floden, ved det Asowske Hav, kunde giøre en fortreflig Havn. Bemeldte Haver der meget dybt, og Transporten derhen kan med et Slags Vinde skee giennem Sundet ved Jenicale. Fæstningen er bleven anlagt i sidste Krig. Den øverste Deel af Diepperen, og i sær nogle Floder, som falde udi samme, levere fortreflige Master, og Eege Tømmer, som er tienligt til Skibsbygning. Jkke langt derfra, længere ned ad, ved Fæstningen Alexandrowskaja, skulle man kunde bygge store Koffardie-Skibe, som ved Kin burn havde en sikker Havn, og tillige et beqvemt Oplagsstædfor de Vahre, som man der vilde udlosse. Dieperen er i Almindelighed, tilligemed en Mængde i samme faldende Floder, om Foraaret meget beqvem for de flade Barquers Seylads. De Vandfald, som findes paa Veyen, giøre det vel nødvendigt, at man maae lade Vahrene gaae 70 Werster over Land, men intet er lettere end dertil at finde en magelig Vey. Til at befordre Handelen paa denne Side, og for at giøre Transporten sikker, har Hs. Keiserlige Majest. som man veed, ladet de gamle Zaporowiske Cosakker, som havde kundet skade Skibsfarten, forflytte andensteds hen. Siden Rusland har i Sinde at oprette Handel i Crim og paa Kysterne af det sorte Hav og Marmor=Havet, saa har man her meere udviklet Regieringens derhen stilede Hensigter, samt de beqvemmeste Midler til at oprette denne nye Handel.
Berlingske Tidende, 1776-10-25
Det er sandt, at Caffaer af alle Stæder paa denne Halvøe det betydeligste Handelstæd. Men Jenikalle eller egentlig Jangekala, hvilket siger det samme, som Nyestædt, er for Rufserne den fordeelagtigste, Deels formedelst Beliggenheden, Deels efterdi den virkelig tilhører Rusland. De andre Havne ere Balaklava, og Roslov, hvor Handelen kan med ind- og udførende Vahre, blive meget fordeelagtig. Man regner 15 Havne ved det sorte Hav, hvilke ere for den Russisk Handling overmaade fordeelagtige, og saaledes beliggende at Transporten hverken kunde skee hastigere eller meere beqvem. Alle disse Havne ere ikke Kiøbstæder, men de ere alle efter Regieringens Hensigt meget vel skikkede. Hvad Havet Marmora angaaer, saa er bekiendt, at vi allerede have er Factorie i Constantinopel. Men der maae just i dette Departement endnu anlegges fleere, saavelsom ogsaa Magaziner i forommeldte tvende Have, under Direction af et tilstrækkeligst Antal af Consuler og Vice-Consuler. Russernes Handel i disse Lande bestaaer fornemmelig i Foerværker, Papier, saltet Kiød og adskillige andre Landets Producter, Frost og Jis kan ikke gjøre Skibsfarten paa dette Hav nogen betydelig Skade. Mængden af Sprog, som tales i disse Lande, er ikke til Hinder, da det Tyrkiske er Hovedsproget. Man har givet en Fortegnelse paa Vægt og Maal, hvoraf Tyrkerne og Tartarerne betiene sig, og man har udgivet et nyt og meget accurat Charte af de 3 Have og de nærgrendsende Egne.
Berlingske Tidende, 1776-10-25
Petersborg, den 27de Sept. Man tæller nu ved Wolga 12 Colonier Udlændinger, som i alt udgjøre 6090 Familier af adskillige Religioner. Siden den Tiid at det nye Grændseskiæl med Pohlen er bragt i Rigtighed, har Hs. Keiserlige Majest. behaget at bekræftede 7 foreenede Mohilowske Landskabers Privilegier, saa at der er tilladt frie Religions Øvelse.
Berlingske Tidende, 1776-10-25
Fra de Pohlske Grændser, den 4de Oct. Saa mange Gienvordigheder som den Pohlske Konges Regiering hidindtil har været udsat for, saa lykkelig synes samme herefter at ville blive; og saa stor som den Misfornøyelse maatte være, hvilke Hs. Majest. af saadanne Gienvordigheder, og al sit Fædrenelands forvirrede Tilstand maatte før le, saa stor, ja maaskee langt større er den Fornøyelse, som denne vise og gode Konge, begynder at nyde, da han seer at hans alvorlige og ivrige Ønske at befordre sit Folks Velfærdt, ikke meere bliver miskiendt. Man seer saadant af de Udtryk, som Hs. Majest brugte, da i den 13de Rigsdags Session den 11te Sept., hans Forslag til Justitiens Forbedring og en nye Lovbogs Forfærdigelse ved den forrige brave Kron Stor=Cantzler Hr. Andreas Zamoyski, fandt saa almindeligt et Biefald. Hs. Majest. holdt nemlig til de forsamlede Stænder følgende korte Tale, hvorved enhver i Forsamlingen paa det heftigste blev rørt: "Jeg kan, sagde Kongen, ikke undlade at tilkiendegive, hvad mit Hierte føler. O Nation, min inderligste Kierligheds Gienstand; denne Prøve, som de give mig paa deres gandske Fortroelighed, giennemtrænger mit Hierte saa heftig, at mine Følelser sandelig ere langt stærkere end mine Ord. Jeg takker dem for den Beredvillighed, for den Tillid, hvormed de have optaget mit Forslag. Jeg takker dem og derfor, at de paa den meest overbevisende Maade have ladet denne værdige Med borgers Dyd skee Ret. Jeg skal agte denne Dag iblant mi Livs beste Dage. Hvor anstændigt, hvor berømmeligt en det ikke for vor Nation, paa denne Maade at have krone Dyden og den sande Fortieneste. Jeg igientager af min Hiertes Grund, disse Vidnesbyrd paa min Glæde og min Taknemmelighed mod en Nation, hvis Lyksalighed jeg, Gud er mit Vidne, ønsker at befæste med mit Blods og mit Liv Opofrelse.