Københavns Adresseavis, 1764-10-17
Anmærkninger. Tobakkens Nytte i Medicin og Huus=Curer i Sverrig, anmærket og brugt, som en Salve der fra Grunden af heler alle Saar og Skader og med Nytte kand bruges i adskillige Tilfælde, saasom: at tage friske Tobaks=Blade vel reengjordte, som stødes i en Morter og presses Saften af hvorudi kommes 4 Lod Harpix, 6 Lod nyt Vox, 16 Lod Bomolie, 8 Lod Terpentin, som smeltes og kaages ved en sagte Kul-Jld og omrøres indtil al Saften er indkaaget, som kand forsøges ved at lade en Draabe falde paa en TinTallerken, eller i Jlden, da i fald det ey spruder er det nok Naar dette saaledes har kaaget i 5 eller 6 Timer, presses det igiennem et Linklæde og forvares til Brug. Ligeledes er og anmærket for en heelende Salve, 1 Pd. Saft af granne Tobaksblade, 2 Pd. af samme Blade fiin hakkede, 1 Pd. reent Svine=Jster, naar dette er sagte kaagt under lukt Laag til det er bleven tykt, trykkes det igiennem et Klæde og over Jlden blandes til en Salve med guult Vox og klart Harpix, 2 Lod af hver Slags og 4 Lod Aristolochia, hvilken Salve berømmes af Autor Doctor Zwolffer, som forsikrer at over 100 Fyrstelige Lichtenburgske Undersaattere, for Hug, Stik og Skud, i Beleyringen for Torgau med samme ere blevne lægte; den skal og være god for Kløde, Skab og Bylder. End videre er om Tobakkens Nytte anmærket, at Tobaksblade stødte og stroede i friske Saar heler dem. Hele Blade lagde paa forkolede Lemmer, uddrager Forkølelsen. Saften blandet med Sukker at indtage, driver Orme fra Børn og kand undertiden bruges med Nytte imod Svindsot, Lungesot og Kighoste. Røgen indblæst i Næsen hielper for Besvimmelser; it. i Øre, ne for Hørelsen. Tobaksblade kogte i Øl fordriver Hovenhed og Bylder, uddrager Giften af Pestilentz Bylder og læger dem, aabner Forstoppelser i Mildten, fordeeler sammenløben Blod, giver Madlyst og hielper Fordøyelsen, stiller Coliqve, dræber Ormee og uddriver dem, naar Bladet varmt lægges paa Navlen, lindrer Verk af Podagra og Chidagra. Suppen at holde i Munden vel varm, stiller Tandpine og drager meget Sliim fra Tænderne, hvoraf Pinen foraarsages. Naar Hovedet dermed vadskes fordrives Luus og Gnidder, og det som er saaret eller storvet, læges. Ellers melder von Røhr at Tobaksblade have er besynderlig Kraft til at heele Saar, thi, siger han, deres saltagtige Dele renser og olieagtige heeler Saaret, saa at friske Blade uden noget andet Middel kunde legges paa Saar og Skader. Jmod Pest berømmes og Tobakken af adskillige Medicis. At røge Tobak anmærkes, som tienligt for visse Complexioner, naar det bruges med Maade for at drage overflødig Sliim fra Hovedet, Maven og Lungen, men derimod skadeligt naar det misbruges og kan hos mange foraarsage Slagflod og Convulsioner, svækker Hukommelsen og udtørrer Hiernen; J sær skal Tobaks=Røgen være meget skadelig for hidsige og mavre Folk. som store Fraadsere. De fleste Ædere er gjerne tillige begavede med overmaade stærke Legems Kræfter. Hercules kunde efter Grækernes Berætning ikke æde sig mæt, dog skal han i et Æde Veddemaal være overbunden; thi denne havde 3de Rade Tænder i Munden, og fortærede til et Maaltid en heel Oxse. Milo von Croton har en gang i de Olvmpiske Leege en Tyr bort paa sine Skuldre og fortærede den gandske allene i en Dag. Astidamas Milescus, som 3de gange havde vundet Seyer i de Olympiske Leege, aad meere end 9 andre stærke Mænd. Ved Ariobarzanes Kongens af Persiens Taffel aad han allene alt det op som for det gandske Sælskab var tillavet. En overmaade stor Piber og Danser ved Navn Herodotus von Megara, forlangte til et Maaltid ikke mindre end 20 Pd. Kiød, lige saa mange Pund Brød, og et halv Anker Viin; men Pibersken Aglais lod sig nøye med 12 Pund Kiød, 12 Pund Brød og 8 Kander Viin. Den store Kong Mithridatis anstillede et Veddemaal i at æde og drikke, hvorved han selv vandt Prisen. Keyser Maximinus, som tillige var meget stor og sterk, fortærede daglig 40 til 60 Pund Kiød, og en gandske Eimmer Viin. Aurelians havde en Ædere, som til et Maaltid aad et Vildsviin, et Lam, en Griis og hundrede Brød, saaledes kunde og Claudius Albinus paa engang æde hundrede Figen, hundrede Pfersken, 10 Meloner, 20 Pund Viindruer, hundrede Snepper og 40 Østers. Den Litthauiske Fyrste, Svidrigelius, sad gemeenlig 6 Timer til Taffels, og havde 130 Retter. For Keyser Maximilianus blev i Aaret 1511 forestillet en særdeles stor og tyk Nordlænder, som paa engang opaad en raa Kalv og et Faar.