Berlingske Tidende, 1783-07-18
Fortsættelse paa de Priismaterier og Premier, som Det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæte Riger og Lande udi Aaret 1783. (See No. 57. 33. For Kaalrødders Avl i Island. 34. For dem, som befordrer Have=Dyrkning hos Landalmuen i Dannemark eller Norge. 35, for Bønder og Huusmænd i Norge, som selv viser Flid i Have=Dyrkning. 36, for For Frugttræers Opelskning i Dannemark. 37. For Frugt Træe=Skolers Anlæg i Dannemark og Norge. 38. For den beste Peberod, liig den Tydske, avlet i Dannemark. 39. For den talrigste Faare=Hjord med fineste Uld i Dannemark, Norge, samt Slesvig og Holsteen. 40. For norske Øers Besætning med vilde Faar. 41. For beste Anvendelle af Rensdyret og dets Vare. 42. For Biestader med vel overfødte Bier i Dannemark og Norge. 43. For Saaening og Plantning af Vexter, hvoraf Bier kan trekke. 44. For beste Behandling af Tørvemoser i Dannemark. 45. For unyttig Mosers Besaaning eller Beplantning med beqvemme Busk- og Træesorter sammesteds. 46. For norsk Silde=Saltning paa hollandsk Maade. 47. For norsk Silde Saltning paa ubestemt Maade, dog kun for Sild fangne og virkede i lukte Fartøier. 48. For Udførselen af tørsaltede Sild fra Limfjorden og andensteds 49. For den største Mængde best røgede Sild afsat fra et Silde Røgerie i Norge. 50. For Karpers Udførsel til Sverrig og Øster=Søen. 51. For Fiskerier i Jsefjorden med Drivgarn, 52. For smaae Hummers Udsætning i Søen ved de norske Hummer Fiskerier. 53. For beste Sorter Øl, bryggede i de danske Kjøbstæder uden for Kjøbenhavn. 54. For Destilering af beste Jenever, Brændeviin. 55 For Uld=Spinderier i Kjøbstæderne. 56. For Spind i visse kjøbenhavnske Hospitaler og Skoler. 57. For linned Strømpe=Binden paa Landet i Dannemark og Slesvig. 58. For ulden Tøi til Bønder Klæder af Uld farved af Naturen selv. 59. For Saale eller Pundtlæder barket i Dannemark eller Holsteen paa engelsk Maade. 60 ForJugters eller Ryslæders Tilberedning i Norge. 61. For Forbedring af Bornholms Uhrværker. 62. For Ræves Øde leggelse i Island. 63. For den beste Selhunde Fangst om kring de danske Øer. 64. For Selhunde Fangst i Grønland. 65. For Vinter Forraads-Anskaffelse for Familier samme, steds. 66. For norske Tømmermands=Smed=Muurmester eller Sukker Svende, som udenrigs forbedrer deres Kunst, og siden nedsetter sig derpaa i deres Fæderneland. 67. For Tieneste Tvendes troe Tjeneste i Island. Private Patrioters Premier. 68. For den Bonde, som udflytter og paa beste Maade dyrker sin Jord paa Kjøbenhavns Amt. 69. For det overflødige Vands Afledning fra Enge og Moser paa Færøerne. 70. For polske Vikkers Udryddelse i Aastrups Sogn under Carlsfelds Gods paa Falster. 71. For Høravl i Lister=Provstie i Norge, 72. For Høravien og Spinde skolers Anlæg i Vordingborg Amt. 73. For den Bonde i Ørum Amt i Thye, som leverer den beste Hingst til Stutterie Kommissionen i samme Amt. 74. For velbrændte Muursteen fra et nyt anlagt Landsbye Teglbrænderie i Affens= og Hindsgauls-Amt. - Selskabets Priismaterier og Premie Teoretiske Materier. 1. J Følge Hans Majestæt Kongens allernaadigste Ordre til Selskabet behager allerhøistsamme allernaadigst at udsette disse Premier: For den beste Efterretning om Hør= og Hamp=Avlens Tilstand i Fyen, hvormeget der omtrent saaes og avles, samt i hvilke Herreder, jo Sogner, den især drives, 25 Rdlr. For den beste Efterretning af lige Jndhold om Aarhuus Stift, 25 Rdlr. Efterretningerne maae indsendes til Selskabet for 31 Desember dette Aar. 2. Videre bliver efter kongelig allernaadigst Foranstaltning ved det høilovlige Rentekammer følgende Selskabets overdragne Premier atter udsatte: For en fuldstændig og grundig Afhandling om de tjenligste Størrelser for Bøndergaarde i Danmark saavel i Henseende til Statens som til Ejernes og Brugernes Fordeel, udsættes en Premie af 100 Rdlr. J saadan Afhandling maae tages i Betragtning den Jndflydelse Bøndergaardernes Størrelse har paa Folkemæng, den, Kontribusionernes Udredelse og Oppebørsel, Gaardenes Drift, Beboernes Tilstand saavel i Almindelighed, som ved indfaldende Misvært, Qvægsye o. d. Der maatte tillige af gode Grunde vises: om det er nyttig, at alle Gaarde i en Provinds eller Egn ere lige store, eller om det kan agtes tjenligere, at de haver noget forskjellige Størrelser. De adskillige Bestemmelser, som kunde foraarsages af Gaardenes Beliggenhed i forskjellige Provindser, nær eller langt fra Kjøbstæder, maatte ikke forbigaaes, saavelsom andre Omstændigheder, som her kunde gjøre nogen Forandring, saasom: om det er Selveier eller Fæste=Gaarde; om de gjøre Hoverie eller ikke, om de ere i Fælledskab eller haver sine Jorder udskiftede paa et eller flere Steder; om Bruget er indrettet efter 3 eller flere Marker; om Bonden tillige har andre Næringer af Fiskerie eller deslige o. s. v. Det overlades Forfatteren at vælge hvilken Maalestok han finder beqvemmest til at bestemme Gaardenes Størrelse efter, saasom efter visse Pleug=Spand, efter Kreaturers Antal o. d.; men den maae tillige vises, hvorledes den virkelige Strækning af Ager, Eng og Græsning derefter omtrent kan bestemmes paa god, middelmaadig og slet Grund. Man ønsker, at den, som foretager sig at afhandle denne Materie, maae have gjort sig bekjendt, hvad derom forhen er skrevet hos os og andre; han maae og tillige nødvendigen besidde Erfaring nok i Landvæsenet til at skille de Virkninger, som væsentlig og nødvendig styder af Gaardenes Størrelse, fra dem, som deels ikkun ere formodentlige og ved andre Midler kan hindres eller befordres; deels ere ganske tilfældige og beroer paa Gaardbrugernes Egenskaber. Skulde herover indkomme Afhandlinger, som ved ikke havde al den, til at vinde Hoved=Premien udfordrede Fuldkommenhed, men dog indeholdt særdeles vigtige og paa fuldstændige Erfaringer og Jagttagelser grundede Anmerkninger eller Oplysninger i denne Materie kan Forfatterne vente Belønninger efter Afhandlingernes Værd fra 20 til 50 Rdlr. Afhandlingerne indsendes til Selskabet inden 31 October 1783. 3. Paa samme Maade udsættes følgende Premier: For den beste og grundigste Afhandling om et Jordebrugs Jndretning i Henseende til Markernes Jnddeeling og Afvexling med Sæd=Arter, Høe Avl, Græsning og videre, saaledes at den største og varigste Fordeel af et saadant Jorde brug var at udbringe, udsættes en Premie af 100 Rdlr. De adskillige Brugsmaader, som deels endnu ere vedtagne, deels i de nyere Tider ved ekonomiske Skrifter foreslagne, maatte med deres Følger tydelig beskrives, og af grundede Erfaringer og paalidelige praktiske Forsøg forklares, hvorledes den eller de Jndretninger, som agtes meest fordeelagtige, med Nytte og Sikkerhed kunde anvendes her til Lands under forskjellige mødende Omstændigheder af Jordbundens Beskaffenhed og større eller mindre Beqvemhed til visse Sæde=Arter, af Græsnings Mangel eller Overflødighed med mere. Betragtningen maatte henvendes saavel paa Hovedgaarde, der ere forsynede med tilstrekkeligt Hoverie, som paa mindre Gaarde eller Jordlodder, drives ved egne Folk og Heste, samt derhos anmerkes, hvorvidt Dyrkning af Handels=Planter, som Hør, Hamp, Krav og Tobak kunde med For deel for Ejerne saavelsom for Staten finde Sted ved de beskrevne Brugsmaader. Udførlig Underretninger og Vexternes Avl, Jordens Behandling og øvrige Agerdyrknings=Arbeider, for saavidt de ere almindelige ved alle Jordebrugs Jndretninger, forlanges ikke i denne Afhandling. Men hvad der i saadanne Henseender er at lagttage ved en eller anden Brugsmaade især, maatte ikke forbigaaes. Afhandlingerne maae indsendes til Selskabet inden 31 October 1783. 4. For den ordentligste, nøiagtigste og fuldstændigste fysiskrekonomiske Beskrivelse over en vis af Forfatteren selv udvalgt større eller mindre Landstrekning i Rigerne og Fyrstendommene, om hvilken en saadan Beskrivelse endnu ikke haves, udsætter Selskabet fremdeles en Premie af 50 Rdlr. eller dets anden Guld-Medalje. Hvad Forslag til sande Forbedringer i samme maatte blive gjort vil og altid være Selskabet behagelige. Dersom flere saadanne Afhandlinger skulde erholdes, da vil Selskabet i Forhold til deres Værd belønne dem, som til offentlig Bekjendtgjørelse findes værdige. Afhandlingerne maatte indsendes inden 1ste October 1783. 5. Da det vilde have sine gode Følger, især for dem, som kunde finde Lyst til at nedsætte sig i Jsland, for at profitere af dette Lands store Fiskerier eller for at drive anden mulig Næring deri, om dette Land bedre og meere almindelig kjendtes i sin sande Natur og Forfatning end hidtil; saa udsætter Selskabet sin anden Guld=Medalje. For en kort dog nogenlunde fuldstændig geografiskestatistiskekonomisk Beskrivelse af Jsland. Heri maatte Landets sysiske og politiske Forfatning vel anføres, men dog især haves Hensigt paa Sammenhængen med det Stats=Nyttige i det borgerlige Liv. ReligionsFrihed, gode Love, Politie= og Rettens Pleie, Planen i Paalæg og Skatter, Anstalter til Forsvar, mod Mangel og Nød m.v. hører altsaa herhen; men nøiagtigst ønsker man dog Efterretning om det Ekonomiske, om Folkemængden nu imod hvad den haver været, saavit mueligt, om Landets Jordarter og Beqvemhed til Eng=Dyrkning og Have om en til Agerbrug m.v., om dets Natur=Produkter, dets Huus Kreaturer især, deres Avl, Tilstand muelige Forbedring, Vare deraf, Fiskerierne i og omkring Landet. Fiskevirkning, bekjendte Mangler derved, og lige bekjendte Raad derimod Fliden i Landet. Dets Vægt, Maal, Penge= og Kredit Væsenet. Bygningsmaade, Tømmer=Mangel og Forsig tighed i den Henseende for Fremmede, som vilde der nedsette sig. Forsynets besynderlige Gave i Driv=Tømmeret, Landet merkeligste Havne for Handelen, muelige bedre Transport og omkring Landet, ind- og udgaaende Vare, Told= og andre Handels-Afgifter, Landets Sammenhæng med Grønland, og muelige Fordeele derved, dets Afhængighed i Handels Indretning og Forsvar af Danmark, og følgelig dets Fordele paa Grund deraf at behandles og handthæves. J øvrigt Jndvaanernes Karakteer, Videnskaber, Levemaade og Sæder, merkelige Forbedringer i de sidste Aar, om ikke allerede anførte. En almindelig Jgjendrivelse af Usandheder om Landet, om ei yttret tilforn. Med et Kort kunde man desuden fra Selskabets Side zire Verket, som ønskes meere nyttige end lærdt. For en saadan Beskrivelse kan bemeldte Premiæskes til November Maaneds Udgang 1785. Sproget maatte være en almindeligst antagen god Still. Selskabet vil med Fornøielse forhøje Premien, dersom det finder sig alle Henseender fuldkommen tjent med Beskrivelsen. 6. Forden fuldkomneste Afhandling om den beste Maade at forvalte et dansk Jordegods paa, udsætter Selskabet, uagtet det allerede har belønnet en Afhandling om denne Materie, fremdeles sin anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. J denne Afhandling maatte især forklares: 1.) Hvorvidt og hvorledes en Herregaards Avlings fordeelagtigste Drift, naar samme skeer ved Hielp af Hoverie, kan bestaae med Bøndernes Tarv. og saaledes afpasses, at deres eget Arbeide ikke derover forsømmes 2.) Ved hvilke Midler Bondens Byrder i Almindelighed, for saavidt de ej reent kan afskaffes, kunde dog gjøres ham saa lette som mueligt? 3.) J hvilken Tilfælde Førstrekninger og Gaver af Korn, Foder, Penge, m. m. ere gavnlige for Bonden, hvilke skadelige: og paa hvad Maade og Vilkaar bør de i første Tilfælde gives for at opnaae Hensigten, nemlig: Bondens sande Velstands Befordring? (Fortsæt telsen følger.)