Viborger Samler, 1803-10-10
London den 23de Septbr. Endnu ere ingen Skibe komne fra Ostindien, hvor ra af man kand erfare noget og Caps Forfatning; men med den sidste Paketbaad fra Husum kom en Koureer han fra Ostindien der havde gjort Reisen til Lands over Æbhalgypten, Konstantinopel, Wien og Hamborg. Hans gelse Depecher indeholde en Beretning fra den engelske Goubrivernør og Regiering i Madras om en ny udbrudt Ma. takkrig, som de Engelske have maattet tage Deel i, Efter da Maratchefen Holkar atter har reist sig imod Maratkenternes Keiser Peshva og fordreven ham af sin Hovedstad Poonah. General Wellesley har derfor sat sig i Marsch mod Holkar og de engelske Tropper overraskede Fienden med forceerte Marscher, saa at han trak sig i Uorden ud af Poonah igien, uden at faae Tid til at brænde den af, som han havde truet med. Denne indbyrdes Maratkrig er det engelskrostindiske Kompagni om meget vigtig; thi Maratstaten bestaaer af mange mægleurtige Smaafyrster, der vel erkiende et Overhoved eller Keiser; men som har kuns liden Jndflydelse paa dem er alle, saa Englænderne gjerne see at blive tagne til Mæg d oftlere imellem dem, hvorved de da have Lejlighed til, enten be at slutte de dem tienligste Forbund med dem der meest kunde skade Kompagniet, eller og afkræfte dem ved de nærværende Uroligheder. Naboben af Onde har sendt et stærkt Hielpekorps til Understøttelse for Peshva. Den engelske hidtil kommanderende General Stuart har taget Afskeed og gaaer hiem. De engelske Tropper have desuden høstet end een Seir paa Cejlon. (Af Øen Cejlon (Candia) ejer Eng ledig land nu Kysterne og Hovedhavnen Trincomale; det Jndte af Øen ejer Kongen af Kandia) Da de engelske Kiøbmænd i Fior reiste i hans Land for at indkiøbe Vahre, lod han dem anholde og Vahrene tage fra dem. Den engelske Gouvernør Northiklagede derover, Kongen lovede og Gotgiørelse; men holdte ikke Ord, Gouvernøren lod derpaa i Januari et Korps rykke ind i hans Land. Englænderne vare heldige, indtoge Posterne der førte til Hovedstaden, gik over Candy-Floden og rykkede den 20de Februar ind i Hovedstaden, Candia, som Kongen med sin Minister, sin Skat og Hofstat havde forladt; men dog først stukket Jld paa Slottet og adskillige Templer. Slottet var saa stærkt i Brand, at vore Soldater ej kunde slukke det, førend det næsten var afbrændt. Officererne skrive, at Slottet var usædvanligt stort, men got tøm met, paa en stor Messing=Afgud nær, og 2 mindre, der laae ved hans Fødder. Men de kunne ej noksom rose Egnens og Stadens paradisiske Beliggenhed og Biergenes gode Kultur, da de fra Spidsen til Foden vare dyrkede. Dalene bære Kokus og Orangefrugter og Floden vrimler af Fiske, da den flygtede Konge aldrig tillod, der blev fisket i den. Stadens fleste Huse ere bygte af Leer. (Hvad der bliver af denne Konge og om hele Øen ikke tages som lovlig Eiendom af Engl., maae da Tiden lære.)Man vil stationere 150 Kanonbaade langs Kysten af Essex; saasnart Stormen tillader det, skal de franske Kanonbaade for Calais bombarderes. Sidney Smith er nu seilet til Texelen. Den Eskadre der krydsede for Ferrol, klager over, at de spanske Batterier skiød paa Engl. da de vare i Træfning med de franske Krigskibe fra Domingo. Man venter derfor, at vort Hof erklærer Spanien Krig; da dets Neutralitet dog ikke berettiger det til at være Oplagsstedet for Fiendens Skibe og Priser. Portugal skal og have tilkjøbt sig Neutralitet af Frankrig og derfor aarlig betale 1 1/2 Mill. Pd. Sterling. Den engelsksindede Minister Almeydaer afskediget og Pinto kommen i hans Sted. Robert Emmet er nu dømt fra Livet, fordi han som Rebelgeneral kommanderede den 23de Juli. Han tilstod alt; men nægtede, at han stod i Forbindelse med Frankrig. Forresten faaer man her kun liden Efterretning om Sagernes Gang i Dublin.