JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Under 11 Jan. har Keiser Napoleon decreteret, at 350,000 Mand skulle stilles til Krigsministerens Disposition, nemlig: 10,000 Mand, som de 100 Cohørter af Nationalgardens 1ste Ban udgjøre; 100,000 Mand af Conscriptionen for 1809. 10, 11, 12, som udskrives blandt dem, der endnu ikke ere blevne kaldte til den active Armee, endelig 150,000 af Conscriptionen for 1814. De Sidste skulle udskrives i det løbende Aar paa en Tid, som Krigsministeren bestemmer. De Første ophøre at henregnes til Nationalgarden. Wien. Lord Walpol har været i Wien. Hans Sendelse foranledigedes af Lord Cachart, engelske Gesandt ved det russiskekeiserlige Hof. Hensigten af hans Sendelse synes at have være at underrette sig om hvorledes det østerrigske Cabinet betragter Tingenes nærværende Stilling i Almindelighed. Haar han været en god Jagttager, maa han have overbeviist sig om, at det østerrigske Hof stræber efter en Fred. som i en fast, paa giensidig Jnteresse grundet, Basis tilbyder Sikkerhed for sin Varighed. Preussisk Grændse. Jkke alene den forrige preussiske Minister, Baron v. Stein, er traadt i keiserligerussisk Tieneste, men ogsaa Oberst Gneisenau, som i Aaret 1805 saa tappert forsvarede Colberg, den forrige Politiepræsident I. Gruner i Berlin og andre flere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Forstærkningen som skal afgaae fra Frankrig til Storarmeen, ventes inden den 20 Jan. til Rhinen, og meenes at udgiøre 180,000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Frankfurt. Passerede: 6 franske Courerer fra Armeen. Hr. Rouchoup, fransk Consul i Sverrig Grev Keller, Storh. af Frankf. Minister ved det franske Hof, alle til Paris
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Jndenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
(Af Statsttidenden og f. Avis.)¬ J de 5 Aar, siden fiendtlig Vold paatvang Danmark en Krig, som dets uforanderlige og faste politiske Fremgangsmaade didindtil havde afværget og burde kunne sikre det for, har dets Pengevæsen forringet sig, først med langsommere, siden med hurtigere Skridt, Aarsagerne til denne Forringelse hidrørte tildeels fra de med en saadan Krig undebliveligen forbundne Følger, men ogsaa for en stor Deel fra de Fleres Tilvirken, der søgte at drage egen Fordeel af alles Uheld. Sølv, Varer og Eiendomme bleve ikke meere søgte som Gienstande for virkeligt Behov, for reel Handelsomsætning eller for vindskibelig Productionsforbedring, men oftest allene i den Hensigt at drage en, skiønt ikke aabenbar lovstridig, dog for det Almindelige høist skadelig Fordeel af Pengesedlernes stedse synkende Værdi. Den unaturlige Tilstand indtraadte, at den der havde Penge tilgode blev hver Dag fattigere, den der var Penge skyldig hver Dag meere velhavende; Varene kom i Saadannes Hænder som ved Opkiøb paa Credit, og Salg inden Betalingstiden, søgte og fandt en Gevinst der allene var beregnet paa Pengevæsenets fremgaaende Forringelse; saaledes og Eiendommene; Kiøberne af disse regnede ikke paa en forbedret Production, men blot paa Salg om føie Tid til høiere nominal Værdi, hvormed de kunde afgiøre Kiøbesummen, og for sig selv beholde et betydeligt Overskud til Iværksættelsen, af flere saadanne gientagne Speculationsomsætninger. Paa denne Vei var det, ved Udgangen af Aaret 1812. kommet saavidt, at her i Kiøbenhavn betaltes et Lod Sølv med 8 Rdlr., en Tønde Rug med 110 Rdlr. og en Tønde Land med 3000 Rdlr. og derover. Ballancen mellem Statens Jndtægter og Udgivter var naturligviis tilintetgjort. Jkkuns nogle Skridt videre frem paa samme Vei, og vi havde fundet os i den ulykkelige Forfatning, at tusinde forarmede havde maattet trygle Tilværelsens Fornødenheder af enkelte Berigede; at Statens reelle Formue, geraadet i nogle Vandbiers Værge, ikke længere vilde have levnet tilstrækkelige Midler til den sande Vindskibeligheds Underholdning og Opmuntring. Hver Tænkende saae med Ængstlighed, i denne mørke Fremtid, men fandt Beroligelse i sin Tillid til, at Landsfaderen, vor slette Frederik, ikke kunde, ikke vilde lade det komme til saadan Yderlighed. Ei heller er denne Tillid bleven skuffet. Forordningen, af 5te denne Maaned har skiænket os den længe attraaede Forandring i vort halv tilintetgjorte Pengevæsen, og dette er nu for Fremtiden bygget paa en fast og urokkelig Grundvol. Denne Forordning, som in beholder forandrede Bestemmelser angaaende alt hvad der griber ind i, saavel de Privates som det Offentliges Pengevæsen, er efter, sin Natur meget vidtomfattende; dens Bud ere imidlertid saa kort sammendragne, som muligt, og der fordres overveiende Eftertanke til at bedømme dens velgiørende Følger i al sin Udstræk Ved en Forandring af saadan Beskaffenhed er det desværre ikke usædvanligt, at den mindre Kyndige og Oplyste, bliver ført bag Lyset af den Snildere; Udgiveren anseer det derfor som en kiær Pligt, at give et kort Begreb om denne Forandring i Pengevæsenet, forsaavidt den angaaer menig Mands daglige Birkekreds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Vor hidtilværende slette Rigsdaler kunne vi saaledes nu med Føie kalde en god Mark, og for den gode Mark ville vi, hos enhver der ikke ønsker at bedrage, kunne fordre og faae det selv samme som for vor slette Rigsdaler. Dette gielder om alt Kiøb og Salg fra Dag til Dag; thi at der gives Omstændigheder som fra Tid til Tid kunne foraarsage saavel Stigen som Falden i Priserne paa enkelte Varesorter, endog i de Lande og paa de Steder hvor man ikke kiender andre Penge end det rene Guld og Sølv, er noget som hver Mand kan indsee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Af samme Dato. Kongl. Reskript til det danske Cancellie saalydende: " Frederik den Siette a. a. Vor synderlige Gunst og Bevaagenhed. J Forbindelse med Vor Forordning om Forandring i Pengevæsenet have Vi allernaadigst foreskrevet Følgende med Hensyn til Finantsforvaltningen for Fremtiden. Ethvert af Vore Kollegier eller Departementer, som den nærmere Forvaltning af een eller flere enkelte Deele af Stats=Indtægterne og Udgivterne er anbetroet, skal af sit Middel udnævne to eller høist tre Mænd, hvilke paa en vis Tid hvert Aar skulle sammentræde med ligesaamange, som Vort Finants Kollegium af sit Middel har at udvælge, for som Finantssection for den paagieldende særskilte Forvaltningsgreen, at overveie og beregne hvad der til denne Forvaltningsgreen behøves i det forestaaende Aar, naar alle tilraadelige Indskrænkninger og Besvarelser, anvendes. Disse Beregninger fra de forskiellige Finants sectioner, som for hver enkelt Forvaltningsgreen altid skulle affattes med Hensyn paa de Hovedrubriker, hvoraf den aarlige Budget skal bestaae, blive dernæst at indsende til den forenede Finants=Diputation, hvilken, under Forsæde af Vor Finantsminister, skal bestaae af Vort Finants=Kollegium in pleno, tilligemed et Medlem af hvert af Vore Statskollegier, som have umiddelbar Forestilling til Os, og som Vort store Segl er anbetroet. I den forenede Finants=Deputation, der iøvrigt, ligesom Finantssectionerne, kunn til det angivne Diemmed, forsamles eengang aarligen, men ellers ikke uden Vor specielle allerhøieste befaling, skulle dernæst de af samtlige Finantssectioner udarbeidede Beregninger, og Overslag, under eet samles og afveies efter Statens Kræfter og de derved mulige Resourceer, hvorved den forenede Finants=Deputation efter eget Skiønnende kan kalde de enkelte Finantssectioners Medlemmer til personlig Raadførsel og Oplysnings Meddelelse. Naar den forenede Finants=Deputation derefter har affattet den hele Budget eller Finantsoverslag for det kommende Aar, saaledes, at de Jndtægter, paa hvilke der rimeligen kan giøres Regning, ere bragte i behørig Ligevægt, med Beløbet af de Udgifter, som findes nødvendige at bringe i Beregning, saa bliver denne Budget, forsynet med Underskrift af samtlige Medlemmer af den forenede Finants=Deputation, Os allerunderdanigst at forelægge af Vor Finantsminister, og naar den af Os allernaadigst er approberet, har Vort Finants=Kollegium at foranstalte samme offentligen bekiendtgjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Som Hovedhensigten med denne aarlige Budget er, at have et sikkert veiledende Oversyn over Jndtægter og Udgifter, saavidt samme kunne forud beregnes, saa skal og det Overslag over Udgifterne i hver Forvaltningsgreen, hvorpaa Budgettens Beregning er grundet, være den ufravigelige Grændse for Pengereqvisitionerne af de forskiellige Collegier og Departementer, under hvis Ressort samme henhører, saaledes, at Vort Finants Kollegium er eengang for alle, ikke blot bemyndiget, men tillige forpligtet til at afvise enhver Reqvisition om Penge fra hvilket somhelst af Vore Kollegier eller Departemmenter, der gaaer udenfor det Udgifts=Overslag, som 3 Budgerender beregnet og indført, eller forlanges førende den rette Forfaldstib, og skal i denne Henseende ingen Andtagelse finde Sted, om endog Indtægterne af een eller anden Forvaltningsgreen maatte i Aarets Løb bringes til at overstige det i Budgetten beregnede Beløb, da saadant Overskud bør komme tilgode for samtlige Statens Udgifter, og ikke blot for den enkelte Forvaltningsgreen. (Fortsættes.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Hos Undertegnede i Sønderportsgade kan faaes Kiøbenhavnsk Røg= og Snus Tobak i Blye, samt fiin og middel Kaffe til billige Priser. Ribs, den 26de Jan. 1813. J. Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
De som have modtaget Regninger fra mig paa Bog eller anden Gield fra afvigte 1812, bedes behagelig at afgiøre samme det første mulig. Ribe den 26de Januar 1813. Jørg Schmidt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
De af vore ærede Kunder, som ei har betalt de Dem tilstillede Regninger, opfordres herved i Overeensstemmelse med Forordningen af 5te hujus 5 31, til behageligen af clarere Deres Debet inden 4 Uger fra Dato, da samme ellers omskrives til Rigsbankpenge. Ved denne Leilighed maae vi tillige bekiendtgiøre, at da vi selv maae betal alt contant, kan vi ei heller herefter tilstaae nogen Credit. Ribe, den 26de Jan. 1813. P. Løyberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
At forrige Møller Jens Jensens og fraskildte Hustrues til Skifteretten opgivne Boe, bliver foretaget, om mueligt, til endelig Slutning, paa Raadhuset heri Ribe, den 20de Marts næstkommende Formiddag Kl. 9, det bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning, som maatte have noget ved samme at erindre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Ribe den 23de Jan. 1813. Heilmann. TAnledning af H. M. Kongens Fødselsdag gives Søndagen den 31te sanuar paa Ribe forenede Klub selskabs Theater en Commodie til Bedste for vore fang, ne Brødre i Engelland. Stykket som til den Ende opføres, er : Menneskehaad og Anger, Comoedie i 5 Acter af Kotzebue.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Indgangsbilletter, som ei overlades til ringers Priis end 3 Rd. Stykket, kunne fra Onsdagen den 20de d. M. faaes hos T. Ussing og P. T. Hanssen af Selskabets Medlemmer, Regnskab for Indtægten skal vorde offentliggjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Det ønskes, at Billetterne maatte afhentes førende den 27de næstkommende at man derefter kan bestemme, hvormange Billetter der, for Pladsens Skyld. kunne overlades til reisende Medlemmer, eller til Damer, som nogle af Selskabet önskede at medtage foruden dem, for hvilke de engang have tegnet sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Til Generalprøven, som holdes Fredagen den 29de Januar Kl. 6, gives de Börn Adgang, hvis Torældre eller Foresatte have taget Billetter, Indgangen til Hovedforestillingen aabnes Kl. 5. Stykket begynder Kl. 6. Directionen for de Dramatiske øvelser den 26de Januar 1813.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
At jeg fra dette Aars Begyndelse har antage min Ven Hr. C. Schultz i Ribe som Handels Compagnon, det giver jeg mig herved den Frihed at offentliggjøre til Enhvers Kundskab, ligesom at vi fører denne Fælledshandel under Firma Schmidt & Schultz. Og ville vi herved paa bedste Maade have os anbes Schmidt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-26
Jhændehaverne af de af os undertegnede udstædte 24 og 6 Skillingssedler ville behagelig indlevere samme til Indløsning, inden den 14de Februarii næstkommende. Weile, den 20de Januarii 1813. I. Taaning. J. Smidt. C. A. Bagge. N. Gylding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Corresvondent.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
Skrivelse fra Pommern af 15de Jan. Russerne rykkede den 12te d. 5 til 6000 Mand stærke i største Orden ind i Elbing. Hovedcorpset vende sig mod Marienerder, som var besat af Divisionen Grandjenn, og ved Russernes Nærmelse blev rømmet. Broskandsen blev sprængt i Luften. Nu foretage Grev Woronzow og Oberst Tschernitscheff med 2 Cosakdivisioner sig en stor Recognoscering til høire og venstre i en vid Omkreds fra Marienerder; den første over Konitz og Hammerstein indtil Pommern; den sidste over Bromberg og Filehne indtil Neumark. De stødte ikke paa noget fransk Corps, da Gen. Grandjean var marscheret til Egnen af Danzig, det franske Hovedqvarteer derimod tilligemed Garden og det 10de Corps over Bromberg til Posen. Da Russerne allevegne gik over den tilfrosne Weichsel, drog Gen. Grandjenn, for ikke at blive afskaaren, sig fægtende tilbage til Danzig. Ved Rosenberg (midtveis mellem Dirschau og Danzig) forefaldt en levende Fægtning, som det hedder, til Tab for de Franske. Danzig er indslutet af Russerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
Berlin. Den russiske Hovedarmee under Sacken og Tschitschagoff skal have sat sig i Bevægelse fra Ostrolenka, sit sidste Hovedqvarteer. Ifølge Privatefterretninger fra Varschau ventede man der de første Russer den 18de eller 19de Januar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
Kongen af Neapel, hvis Sundhed i nogen Tid har lidt, skal have begivet sig fra Posen over Glogau til Cassel, for at faae sit Helbred igien. Hs. Maj. har i Glogau overgivet Commanden over Armeen til Prinds Vicekongen af Jtalien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
Den 19 og 20de ere ankomne hertil fra Oderen. D. Ex. Rigsmarskallerne Hertugerne af Elchingen. og Tarent; 12 franske Divisions= og Brigade=Generaler foruden flere Oberster og Officerer af alle Grader.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
I de følgende Dage ere atter 11 Div. og Brigade=Generaler ankomne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
Da et stort Antal af subalterne Officerer, Adminisimteurs, Employes o. s. v. ere ankomne hertil og endnu daglig ankomme, som uden at være bemyndigede dertil forlade deres Corps og Hovedqvarteret, saa har Marskallen, Hertugen af Castiglione, udstedet en Dagsbefaling, som paalægger ovennævnte Personer ufortevet at forlade Staden, hvor ikkun Militairpersoner af det 11 Corps og Cavalleriets Depot skulle have Qvarteer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
Hs. Maj. Kongen har besluttet paa nogen Tid at flykke sin Residents til Breslau og anordnet en Regierings=Commission, som i hans Fraværelse er bemyndiget til at decidere og træffe Foranstaltninger i saadanne Tilfælde, hvor en hurtig Beslutning er nødvendig, og Hs. Maj. befaling, formedelst Residentsens Afstand, ikke kan oppebies. Det paalægges alle civile og militaire Øvrigheder uvægerligen at efterleve denne Commissions befalinger og isærdeleshed vedligeholde det hidtil bestaaende venskabelige Forhold med det franske Militaire. Medlemmerne af Commissionen ere Stats=Ministrene Grev Goltz og Kircheisen, og Statsraaderne Grev Lottum, Schukmann og Bülow.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
Wien. Fyrsten af Schwarzenberg har taget sit Hovedqvarteer i Pultusk den 30 Decbr., for - i Overeensstemmelse med sin tidligere Bestemmelse - at dække Warschau.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
Fra Hamborg meddeles Breve, hvis trostelige Indhold ved ovenstaaende Efterretninger tildeels modsiges. Co sakker, hedder det dog, plyndre i Egnen af Marien burg temmelig ustraffet, da intet Cavallerie kan afsendes til at holde dem i Ave. Bønderne myrde dem, naar de see Leilighed dertil. Om faa Dage faaer Hertugdømmet Warschau en Magt af 25000 vel udrustede Cosakker eller Uhlaner og 60,000 Mand Jnf. eller saakaldte Grændsegarder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
Ved Kumersdorf oprettes en forskandset Leir, som bliver Samlingspladsen for de Tropper, som komme fra det Indre af Riget. Det er en stærk Position som dækker det eneste Punet af Oderen, der ikke er for Paret ved Fæstninger af første Rang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
Garnisonen i Danzig er forstærket med 13000 Md. Staden er godt provianteret, og enhver Jndvaaner har desuden maattet forsyne sig med Levnetsmidler for et Aar. At den russiske Armee skulde have lidt saameget, som der skrives fra Danzig, at dens hele Infanterie skulde være tilintetgjort, og at den uden at modtage Forstærkning fra det Indre intet Alvorligt kan foretage sig, kan man vel neppe troe paa en Tid, da den nærmer sig Pommern og Brandenburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
J en Proclamation, som Generalconfoederationen har udstedet til Armeen, tiltales den mod Slutningen saaledes: "Helte, Jkke de fortiene i Historien at foreviges ved Siden af de udødelige Macedonier og Roms Heroer, som Lykken, der bortrydder enhver Hindring, har for hiulpet til lette Fordeele, men de, som i Kampen æve sig i Forhold til Hindringerne, i Forhold til Ulykken reise sig med urokkeligt Mod, udholde og overvinde saaledes ethvert Vanhæld, og ved deres Bestandighed eire over Skiebnens Ubestandighed. Gienvordigheder og Uykkestilfælde danne Menneskers og Nationers Erfaring. Her viser sig deres Storhed, her aabenbarer sig teres hele Værd Paris. De tilgrændsende Municipalitæter kappes nu om, at fremkomme med deres Tilbud til Cavalleriets Jstandbringelse, og bevidne ved denne Leilighed tillig deres Afskye mod Gen. Vorks Forhold. Stæder som Bauvais, Denis, Lavn levere 4 udrustede Ryttere, andre 2 eller 3.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
Stedse indløbe nye Ansøgninger fra Cohorter, som tørste efter den Ære at indlemmes i den store Armee, Moniteuren indeholder en Adresse fra Neder=Seines General=Conseil, hvori foreslaaes at oprette en Departemmental=Garde, som skulde udvælges blandt de Familier, som have anbefalet sig ved deres udviiste Tienester, Eiendom og Kundskaber. Dette Udvalg af Nationen, tilligemed et Udvalg af Armeen, skulde omringe Thronen og være hele Nationen ansvarlig for den høie keiserlige Familie. Giennem Jnnsbruk passere illyriske, franske og italienske Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
London. The Star forkynder et nyt Nederlag, som Americanerne under Gen. Dearborn have lidt i Canada Adskilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
(Af samme Blade.)J Wien er udskreven en ny Skat, som blandt andre kommer til at hvile paa Grossererne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
Hr. Barlow, de forenede N. A. Staters Gesandt ved det franske Hof, er fra Warschau passeret Wien og Stuttgard, paa Reisen til Paris. G. L. von Waltersdorf, dansk Minister ved det franske Hof, er med sin Søn reist igiennem Frankfurt for at begive sig paa sin Post.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
I Preussen ere Skatkammerbeviserne ved en Kongl. Forordning satte i en tvungen Cours.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
Keiser Napoleon har ladet forfærdige en meget brillant Sabel, hvis Hæfte er besat med Diamanter af overordentlig Størrelse, blandt Andre den saakaldte Regent; de ere anbragte saaledes, at de forestille den ketserlige Ørn, Lynstraaler og Bier. Pethion er fuldkommen Seierherre paa St. Domingo og Christoph skal være dræbt af en af sine Adjutanter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst., f. Avis samt Udg.)(Slutningen af Rescriptet om Finantsforvaltningen.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
Naar Vi desaarsag, paa allerunderdanigst Forestilling fra noget af Vore Kollegier eller Departementer, allernaadigst bifalde en Udgift, ville Vi at saadant Vort allerhøieste bifald altid skal ansees at være meddeelt under den udtrykkelige Betingelse, at det i Budgetten beregnede Beløb af Udgifterne derved hverken overskrides i Henseende til Summen eller anticiperes i Henseende til Tiden. Saa ofte Vi derimod ved udtrykkelig allerhøieste befaling, stille til noget af Vore Kollegiers eller Departementers Raadighed endeel af det Beløb, der i Budgetten er beregnet til Vor allerhøieste umiddelbare Disposition for overordentlige og uforudseete Fornødenheder, ville Vi allernaadigst, at det vedkommende Kollegium eller Departement, for saavidt saadant ikke allerede førend Meddelelsen af Vor befaling maatte være skeet, skal træde i Brevvexling med Vort Finants=Kollegium, om den bevilgede extraordinaire Sums Udredelse i saadanne Terminer, som for Finantserne maatte være lettest overkommelige. Ved allernaadigst at fastsætte disse nærmere Bestemmelser, ville Vi tillige have samtlige Vore Kollegier og Departemmenter skiærpet Overholdelsen af de Regler, som ere foreskrevne i de ældre Reskripter og Resolutioner af 2 Juni 1784, 25 April 1787, 14 Jan. 1791 og 25 Octbr. 1802, forsaavidt samme med nærværende Vort allerhøieste Reskript lade sig sætte i Forbindelse. Det er ogsaa Vor allernaadigste Villie, at enhver Fond, som ikke er henlagt under noget specielt Kollegiums eller Departements Bestyrelse, skal staae under Vort Finants Kollegii umiddelbare Kontrol, da dette Vort Kollegiums første og væsentligste Pligt skal være at vaage over det hele Agregat af Stats Jndtægter og Udgifter og disses indbyrdes Ballance, hvorunder fornemmeligen henhører den strængeste Paapassenhed, at ingen vilkaarlig Overskridelse af det i Budgetten beregnede Udgiftsbeløde under nogensomhelst Forvaltningsgreen finder Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-01-29
J samme Øiemmed, ville Vi endvidere have allernaadigst fastsat, at intet af Vore Kollegier eller Departementer herefter maa indkomme med noget allerunderdanigst Forslag eller Jndstilling om nye Skatter, Paa budde, Udskrivninger, Municipal=Afgifter, Kollecter, eller Repartitioner af hvad Navn nævnes kan, være sig for hele Landet eller for enkelte Provindser, Amter, Kommuner, Distrikter eller Byer, enten Gienstanden er en Oppebørsel for Statskassen eller for nogensomhelst speciel Kasse eller Fond og hvad enten Adelsen paalægges alle eller ikkun visse Stænder og Personer, forinden derom er ført Brevvexling med Vor Finants=Kollegium. Hvorledes den Rigtighedsholdelse over samtlige Stats Jndtægter og de reglementerede eller approberede Udgifter, der bør føres af Finantskasse=Directionen, som Centralpunkt i denne Henseende, kunde være at simplificere, saaledes isærdeleshed at samme paa enhver Til nærmest muligt kunde give et paalideligt Oversyn over den virkelige Forfatning, derover ville Vi nærmere meddeele de nødvendige Forskrifter.