Københavns Adresseavis, 1795-11-16
Endskiønt det forhen offentlig i Aviserne er bekiendtgjort, at ingen fremmede eller Uberettigede maae lade vaske paa de kongelige Vaskerhuse, saa erfares dog det Modsatte heraf, hvorfor dette Forbud at er herved igientages, med Advarsel: at foruden den Straf som vedkommende Betiente, ved dette Foronds Overtrædelse, vilde paadrage sig, maatte Eierne af det fremmede Tøi, som findes i Vasken, vente lovlig Tiltale, og deraf flydende Uleiligheder. De Herrer Medlemmer af det foreenede Begravelses Enke Understøttelses- og Brudegave Selskab for alle Stænder, som endnu ikke have tiltraadt og underskrevet Convesitionen af 9 October 1795 Chvorved enhver i Conventionen Deeltagendes Enke strax forsikkres fuld Pension efter Mandens Död, om endog samme skulde indtræffe förende Afdelingen er complet) erindres herved, at naar de ikke inden den 31 December d. A. inclusive tiltræde og under Trive bemeldte Convention, ere de, i Følge dens 4 Post. uberettigede til Deeltagelse i samme, og maae da, i Tilfælde af Dødsfald, deres Enker nøies med hvad dem i Forhold til Medlemmernes Antal, efter Loven kan tilkomme. Conventionen, som allerede af de fleste, især i 4de Afdeling. er vedtaget og underskreven, ligger stedse aaben i Selskabets Administrations-Contoir paa Kultorvet Nr. 81. Nyegaard, Administrator. Da endeel af Jnteressenterne i det borgerlige frigivende Liig Societet have forandret deres Boepæl uden at tilkiendegive saadant, hvilket forvolder Ophold med Liigpengenes indsamling, efterdi Buddene ikke ere i Stand til at finde dem, saa anmodes de herved at angive deres Boepæle for mig undertegnede, som p. t. Bogholder ved berørte Societet; ligesom og at de som efterstaae med Restantser af Liig= og Orartalspenge, behagelig vil indfinde sig med Betaling, saafremt de, vil nyde got af hvad som Conventionen tilholder. Endelig tilkiendegives, at der endnu ere nogle vacante No. i berørte Societet for de som have Lyst til at indtræde i samme, ligesom og at enhver kan erholde al fornøden Kundskab om Cassens Tilstand, naar de behagentlig vil henvende sig til mig undertegnede. Kiøbenhavn den 5 November 1795. Aabye, boende paa Kongens Nyetorv Nr. 166. Følgende Træe= og Buskarter erholdes tilkjøbs paa Dronninggaard for de ved samme anførte Priser, som rette sig efter Træernes Størrelse. Ved enhver Art er Middelhøiden angiven. Almindelig Eg (Quercus Robur L.) gaarige, 3 Al. høie, 100 Stkr. 4 a 6 Rdlr. Almindelig Bog (Fagns sylvatica L.) gaarige, 2 Al. høie, 100 Stkr. 2 a 3 Rdlr. Almindelig Valnød (nglans regia L.) gaarige, 4 Al. høie, Stk. 24 a 32 s. Tandbladet Løn (Acer platanoides L.) paarige, 3 Al. høie, 100 Stkr. 4 a 5 Rdlr. Almindelig Lind (Tilia europæa L.) gaarige, 3 Al. høie, 100 Stkr. 5 a 6 Rdlr. Høi Ask (Fraxinus excelstor L.) gaarige, 3 Al. høie, 100 Stkr. 2 a 3 Rdlr. Vild Kastanie (Eiculus Hippo Castanum L.) Haarige, 4 Al. høie, 100 Stkr. 6 a 7 Rdlr. Fyrre Gran (Pinus sylvestris L.) Haarige, 2 Al. høie, 100 Stkr. 2 a 3 Rdlr. Almindelig Gran (Linus Abies L.) gaarige, 1 Al. høie, 100 Stkr. 2 a 3 Rdlr. Almindelig Liguster (Ligustrum vulgare L.) gaarige, 100 Stkr. 2 Rdlr. Træstammet Blærebælg (Colute arborescens L.) gaarige, Stk. 6 a 8 sk. Cytisus Laburnum L. (Bønnetræe) gaarige, Stk. 6 a 8 sk. Stor rød engelsk Stikkelsbær, naarige, 100 Stkr. 5 a 6 Rdlr. Almindelig Ribs med rød Frugt, naarige, 100 Stkr. 2 a 3 Rdlr. Forommeldte Planter kunne erholdes saavel strax som til Foraaret. Liebhaberne vilde behageligst henvende sig til Hr. Forvalter Kompffe, boende paa Næsset ved Dronninggaard, som udleverer Planterne og modtager Betalingen. Da endnu nogle af Huuseierne her i Staden ikke have indfundet sig med den ved den 3die og 125 i den kongl, Anordning angaaende Stadens Brandforsikkring af 17 Julii sidstleden paabudne Afgift for 11 Septbr. Termin, saa erindres saavel disse, som de, der endnu faae tilbage med Præmier og Renter fra de forrige Terminer, dermed at indfinde dem hver Eftermiddag fra Kl. 3 til 6, Onsdag og Løverdag undtagen, paa Brandforsikkringens Contoir i Dispacheur Langbergs Gaard No. 99 paa store Kiøbmagergade lige for Silkegaden. paa første Sal til Enden og da Lassens Udgivter saa nøie ere beregnede efter dens samtlige Jndtægter, at Erstatningen for Brandskaben den 5 til 7 Juni d. A. ikke kan bestrides, uden at de paabudne Afgifter i rette Tid vorde erlagte, saa kan Directionens Pligt, at sørge for Erstatningens prompte Betaling til den anordnede, Tider, ikke tillade den at lade nogen Restance længere henstaae end til næstkommende November Maaneds Udgang. Direktionen for Kiøbenhavns Brandforsikkring, den 26 October 1795. Tetens. Lange. Holm. Skibsted. Hoftved. Kornbeck. Wedel. Forholdsregler for Skibe som seile ved Endvinds, Fyhr. Gudvinds flydende Fyhr ligger O. til S. for den Nordligste Pynt af Gudvind, kaldet Nord Sands Hoved (orth, Sand Had) i en Distance af lidet over fremsterdedeel engelsk Miil fra den nærmeste Øeel af Nord Sands Hoved i 9 Favne med lavest Vand. Det ligger S. Oen halv O. for NordForelands Fybte en Distande af 7 en halv engelske Mile, og N. O. til O. 2 O. for det østligste og nederste af Syd Fore lands Fyhr i 13 tre fjerdedele engelske Miles Distance. Paa det man kan skielne det fra de tvende forelands Fyhr ere der tre kiendelige Fyhr anbragte ombord paa Fartøiet, saaledes at det mellemste synes betydeligen høiere end de tvende paa Siden, som udgjøre en opreist Triangel, saa at man er kan tage fril og ansee det for en af de foregaaende. End videre vil der i tyk og taaget Veir, bestandig blive ringet med en stor Klokke ombord paa det Fartøi, paa hvilken Fyrene brænde, for at advare Skibene, der vel kan høre denne men ikke see Jlden, at de ere nær ved Nord Sands Hovedet. Situationen af dette flydende Fyhr er saavel afpasset, at det vil være umueligt for et Skib at komme paa Nord Sands Hoved eller nogen anden Deel af Gudvind, naar Skipperen allene lagttager følgende tre korte og lette Anviisninger: 1) Hoved Hensigten med Sudvinds Fyhr er at holde Skibene osten for Gud vind, hvorfore Skipperne af alle de Skibe, som komme fra Nordsøen til Dowers Canal, maae give nøie Aar paa ikke at bringe Gudvinds Fyhr meere sydlig end i S. S. V. af dem; og tvertimod hellere, medens de ere Norden for Fyhret, holdes det Vesten end Syd og Østen for den Peiling, og kan de være sikkre paa at ville passere nok som til Østen saavel for Fyhret som enhver Deel af Gudvind, naar de efter at have seilet forbi det, styre Stil V. 2) Skipperen af de Skibe, som leile fra Dowers Canal til Nordsøen, maae tage vare, ikke at styre norderlig Cours forinden de have Gudvinds Fyhr i N. til O. derimod maae de før bringe det mere i Nord end i Ost af den Leiling medens de ere Sønden for det, og vil de da være sikkre paa at passere langt nok Østen for Fyhr og Gud vind. Og 3) Skulde noget Skib som kommer fra Nordsøen, til Dovers Canal formedelst uundgaaelig Nødvendighed, foraarsaget ved Strøm eller Vind, (eller og at Skipperen selv vilde det) ikke kunde passere Syd bag om Gudvind eller Østen for det; saa har han det i sin egen Magt ved en eeneste Priling af Gudvinds Fyhr at ankre under Nord=Sand=Hoved i 6 a 7 Favne Vand reen Grund og ligge ligesaa sikker som Fartøiet med Fyhret. Til den Ende maa han holde sig norden for Fyhret, indtil han haver det omtrent i Syd i en halv engelsk Muls Distance og da ankre. Eller skulde skipperen heller ønske at komme ind Vesten for Gudvind, saa at han var Galle Strømmen aaben (ele Cull Stream) imellem Nord Sands, Hoved og Landen kan han løbe ind Norden for Gud vind med den N. V. Cours til han troer at have seilet omtrent 2den halven 3 engelske Mile ind eller N. V. for Fyeret, og da ankre i 7 a 8 Favne, peilende Fyhret i S. O. for Skibet. Alle ovenmeldte Peilinger ere med Compasset, saa at intet er tilstaaet for Variationen, som nu er 22 50 V.