JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Paris, den 16de October. denimod Porenæerne, hvor Spanien har i Catalonien, hallet omtrent 16000 Mand tilsammen, og tillige ruster J Søns, formerer og nu fra Perpignan til Bayonne, gang af 40000 Mand, og de der varende Grændsefæstgaaer blive satte i Forsgarnstand. Erministeren Servani, naar han nogenledes har faaet sin Helbred igien, være lemt til Commanden over den porenælske Armee. - Da en nu ikke mere frygter for, at Fienden skal rykke frem nerie, saa skal der solgtet Decret af N. C. blive holdt. med Arbeidet paa Hovedstadens befæstelse. De 8. giver mange, saade ogsaa, Gulle vare vor Leie." - le Stader i Republiken indløbe endnu bestandig Adresse. et Departementerne. Districterne og Municipalitage til N. C., angaaende deres Samtykke i Konge Vær gadens Afskaffelse. Dasaa er Alt, hvad der har ende mindste Dansat til Kongen, bleven utaaleligt for Patrio. ge. Endvigerørset er i Gaar formelig afskaffet. De nye honeter skullaatte mere dare Kongens Billede. Der er og giort Forslag til, at kalde Lomssorerne herefter Fran T., og at nedsatte samme ved den forestaaende Omaltning til Værdien af kiører. For i det øvrige nogenarretfærdiggiøre de strenge Foranstaltninger, som siden. og ene ham ere følde med Ludvig Avl, foregiver man, gen har overrasket ham ved hans Vinduer, da han med et saalæsteri Byen, saa en Persen i det uderne District, samledningen, der vendte Rygaar mod det kongel. giel, ogselv syntes at læse det, holdte for ham.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Maynz, den 22de October. Den 19de om Morgenen lod General Custines sig ser med liggeis har for Marene af ver Sted. Det alt strax, mand, allagede til Vaaben, tilte til Forandsninger en den blandt bastians begge Sider, hvis de D. ligere havde 3 Døde og Saarede. Den 20de om Eftersesses. middagen Kl. 3 sendte General Enstines en Trompeter til Commandanten, General Gomnich. Herpaa traadde Domdechant von Fechenbach, som Statholder, Statskansler, Albimt og Generalerne Gymnich og Hanfeld, tilligemed den preussiske Gesandt von Stein i en Conference, hvori den preussiske Gesandt ved en egenhændig Note tilkiendegav at han holdt Fæstningens længere Forsvar for umuelig. Der blev endnu holdt et Krigsraad af 8 Churfyrstel. Generaler, hvoraf Resultatet var : "At, saasom de aldeles ikke havde Udsigt til nogen Hielpenten nær eller langt fra, Besætningen var svaa, og der især var Mangel paa Artillerie og Munition, var det sandsynligt, at det vilde lykkes Franskmændenes talrig Har ved Bomber og gloende Kugler at satte Staden i Brand, erobre samme ved Storm, og saaledes ved den truede Plyndring styrte den i yderste Elendighed; en Overgivelses Capitulation var derfor det raadeligste. Denne blev den 21de om Morgenen Kl. 10 affattet 18 Punkter imellem den nye franske Marskal de Camp Munier og Krigscommissair Pottann, som Custines Befuldmægtigede samt den Churforstl. Geheimeraad Kalkhof og Ingeniene major Eikenmeyer, i Følge hvilken : "De 4 Batailloner Besætning med 4 Felt stykker, Krigskassen, Bagagen med alle frigers Ærestegn, maatte drage bort, hvorhen de vilde, efterat de havde forpligtet sig til, et Aar hverken at tiene mod den franske Repubier eller dens Allierte, alt til Fæstningen henhørende Skyds, Krige og Mund-Forraad overleveres Generalen over den franske Armee; Ministeriummet, de øvrige Churfyrstlige Betiente, høye og lave Geistlige ja endog enhver Borger tillades det under sikker Ledsagelse at begive sig bort med sine Eiendomme, og endelig den franske General tager enhvers særegne Eiendom under Loven Beskyttelse, og lover for sammes Sikkerhed efter den franske Constitutions Grundserninger. - Om Aftenen henimod Kl. 6 besatte 2 Franske Compagnier 2 Porte og den 22de om Morgenen alle øvrige=Pørte, og Poster hvorefter den Maynziske Garnison : tek ud over Ribnbroen til den nær vedsigherførsing. Stad Caffel.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Paris, den 22de October. om den til i Dag fastsatte Indrømmelse af Longey med deler Garette de France følgende omstændelige Beretning : Den nye Krigsminister Pachet indberettede i Forgaars N. C. af General Valences Derecher, at bemeldte General havde den 18de besluttet, at angribe den østerrigske Arriergarde, hvilken General Liqueville allerede ved Marville havde frataget nogle Husarer, samt 1 Kanon og adskillig Bagage. Til samme Tiid trak General Kellermanns Division sig mod Vandoncourt. Men neppe var General Valence kommet igiennem Skovene ved Mangiennes, da Hertugen, af Braunschweig afsendte en Trompeter, for at foreslaae en Samtale. General Kellermann vilde ikke høre om noget Forliig, saa længe den preussiske Armee var paa fransk Grund, og han bestemte derfor Longens Tilbagegivelse, som Præliminair=Betingelsen. Hertugen af Braunschweig lod derpaa foreslaae at rømme Longen den 26de. Men Killermann, som endnu kun behøvede 4 Dages til at komme derhen, paasted, at Jndrømmelsen skulde skee den 22de, og efter Hertugens Samtykke blev følgende Capitulation forfattet: - "Saasom Hs. Majestæt Kongen af Preussen har besluttet, at rømme Longen, saa er nærverende Overeenskomst fastsat imellem os Undertegnede: 1) Den franske Port og Fæstningen Longby skal den 22de Ocber. om Morgenen Kl. 6 blive igien overgivet til de franske Tropper, og Staden herefter ganske blive inddrømmet. 2) Artil æriet og Magasinerne skulle blive tilbagegivne i samme Tilstand, som de vare da Overgivelsen skede. 3) Hr. preussiske Majestæts Syge og Effecter skulle paa samme Maade, som det skede i Verdun, blive bortførte. 4) General Kalkreuteskal afsende en Officeer, for at give de franske Tropper Efterretning om Preussernes Udmarch saasnart samme ere trukne ud giennem Burgander=Porten. 5) Dersom mod Formodning denne Overeenskomst skulde i noget Stykke blive overtraad, da skal samme ikke desmindre beholde sin fulde Birk ning, men de, som tage Deel i en saadan Aftale, stræng blive straffede. Nærværende Overeenskomst skal forsegles med det franske Folks og Kongen af Preussens Segl. Cyrus Valence.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Kalkreuth, S. L. ved den franske RepuG. L. ved Kongen af bliks Armeer.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Preussens Armeer.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Da adskillige ved Armeerne staaende Frivilliges Capitulationer udløbe med dette Aars Slutning, saa har N. C. udi stædt følgende til dem. - Loven tillader Eger, at afgaae fra Armeen; Fædrenelandets Røst forbyder Eder det. Forlode Romerne deres Vaaben, da Porsenna stod for Stadens Porte, Er Fienden allerede gaaet tilbage over Ribnen Er det franske Blod, som han udgydede paa Frihedens Grund, havnet? Ere hans Ødelæggelser og Grumheder, straffede, Har han vedkiendt Republikens Majestæt og Folkets Sønveralitær, " – Seer, Soldater i det er Hensigten med eders Arbeide. Det er for tavre Fædrenelandet, Forsvarere, nok sagt.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Ministrene bekiendtgiøre nu Jndholden af mange Dire cher, som ere fratagne Fienderne. J Verdun har man i den Logis, som Monsteur, Kongens ældste Broder, havde, og saa fundet en Brevtaske med mange vigtige Papirer, hvoriblant mange Breve til Monsteur fra de fornemste Emigranter; mange Papirer angaaende Hr. Calonnes Operationer en Beretning til Kongen af Preussen og Canton Berne s. retagender til Fordeel for Coalitionen; 2 Breve fra Landgraven af Hessen, dateret i Luxemburg den 10de October, bort af det ene er til Kongen af Preussen, det andet til Hertugen af Braunschweig.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Bryssel, den 23de October. De franske Emigranters Armee er ophævet og aftaldetDe have en skriftlig Afskeed eller Forløv fra Marskal Brolio, hvorved tillades dem, at begive sig hvorhen de ville, dog under den Betingelse, at komme tilbage, saasnart at blive reqvirerte. Denne sidste Clausul synes blot at rørsøvet til for nogenledes at berolige disse Ulykkelige, thi da denne skriftlige Forlov blev dem tilstillet, er hverken deres Nan eller Opholdstæd bleven antegnet. - Disse Ulykkelige komme nu dertil i stor Mængde og ere i saa slette Omstændigheder at defleste maae sælge deres Heste, for at faae Underholdning Wien, den 24de October.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Det er vist, at der allerede fra Høskrigsraadet er bleven sende Ordre til den ungerske Generalcommando, at 15000 Mand skulle holde sig færdige til paa første Befaling at kun brække op til Jtalien. Dette Corps skal, naar Omstandehederne giøre det nødvendigt, forstærke Kongen af Sartinens Armee, og drive Franskmandene ud af Savoven. disse Dage ere de store Beleiringsstykker, som nedslyttet, Delgrads Mure, ankomne hertil. Det heder, at de fire skulle afgaae til Armeen, for ogsaa at blive brugte imod en franske Fæstninger. Til Mayland skulle endnu flere Trop ver blive sendte, for at dække Grændserne sammestæds med en Overfald. - Paa Kongressen i Luremburg, som i Dag ta være forsamlet, er Kongen af Preussen selv, Kronprindsen, Hertugen af Braunschweig og Grev Lucchesini, fra østerrigt Side Grev Meren, Baron von Thugur, Spielmanner Kollenbach. Efterat man har faaet at vide, at Prindsting, og deres Armee have meer skabet end gavnet den gode Søe er Talen ikke heller om dem paa denne Congryn, tordet Forslag torde langt heller blive fulgt, at give den franske Ara gandske deres Afskeed, og kun at beholde de armene Sølvar, og Underofficerer, naar de vilde tage Tieneste ved Arnaarne, Skulde Congressen ikke falde ud til gred, saa skal derende foreslaaet, at lade marchere endnu 100000 Mand, nem 40000 Mand Østerrigere ligesaa mange Preusie, og 20000 fra de forskellige Rigsforste. - Jmidlertider ta at frygte for, at Preussen ikke vil beqvemme sig til nok en Felttøg, men heller slutte en Separatsred med granskmændenne, og erkiende den franske Republik, da den hele Dyrdealtsaa vil falde paa Østerrige.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Bremen, den 29de October. Efter vort Preve fra Cassel af 25de d. M., seer det sammesteds meget slet ud, og man melder og at Alt flygter til tet Hannoverske ; at den førstelige Skat er bemeldte Dag af findt paa 32 Rustvogne til Hannover ; at Franskmændene blive allerede Maynz, Frankfurt, Hanau, Marpurg &c. Besiddelse, og vare samme Dag kun 5 Mile borte fra Cas Fra det Hannoverske, den 29de October.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Fra Cassel meldes, at mange Jndvaanere flygte derfra til dere Egne, og at den fyrstelige Skat er den 25de afgaaet fra kassel paa adskillige Vogne til Hannover. J dette Dieblitindløb den Efterretning, at Franskmændene have ved de hes ske Saltværker i Nauhelm gjort 150 Mand hessiske Tropper, til Fanger.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Hannover, den 30te October. Den 26 hujus have Franskmændene besat de bessen hanau ste Saltværker i Nanheim, 4 Miil paa denne Side af Rige, saden Friedberg, i Wetteran; videre vare de endnu ikke fra denne Side paa ommeldte Dag rykte frem. Denne Efterretning er tilforladelig. Desuden siger Rygtet, at Fransk mandene trak sig mere over Hanau langs Mayn qvad til Alsaaffenburg; og følgelig vel ikke ville trænge frem til Hessen.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Efterretninger fra Berlin melde, at Kongen af Preussen vilden 10de November være i Potsdam.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Hamborg, den 2den November. Med den i Dag ankomne Rigspost have vi den Efterretning, at en Deel af General Castines Armee, som er trænget ind i Tydskland, virkelig har taget Marchen fra Frank ført til Franken og Würsburg, og at det altsaa synes, at Franskmændene have i Sinde, at giøre ogsaa et Jndfald i de langelige preusiske, frankiske Stater. Efter Breve fra Casel er man sammesteds temmelig ubekymrede for Franske nanden efterkomman troer, at de ikke skulle komme der den Ludvig den 16de skal, efter Privatbreve fra Paris, allerede have været 6 Gange i Forhør, og søgt at velte at Skylden af sig paa andre.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Helsingøer, den 5te November. Fra den 29de October til i Dag ere i alt 187 Skibe passe nede Sundet.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Kiøbenhavn, den 5te November. Hr. Keiserl. Kongel. Apostoliske Majestæt har behaget at lernaar en Generalvardon for alle dem, som fra dette Aars de November ere undvigte fra Høistsammes Armeer, og tie ere skyldige i nogen anden svær Forbrydelse, end hin Detilien. - J Folgt af denne Generalvardon, som varer fra tin 1ste November 1792 til Enden af August 1793, bliver Afstraffelse eftergivet og tilsidesat for de Deserteurer, som inden denne Frist af 10 Maaneder frivilligen melde sig ved de tid respective Corpser, eller paa hvad andet Sted inden laae det end maatte være, - eller udenlands hos de keiserl. leggel. Gesandtskaber, og love at udtiene deres Tienestetid. Vinde, som i det fastsatte Tidsrum ikke melde sig, eller ef til denne Generalpardons Bekiendtgjørelse ere undvigte, blive, i skald de paagribes, uden Raade afstraffede efter de keiserl. kongel. Krigsartikler. Kiøbenhavn, den 5te November 1792.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Therm. Vinden. 29 October. 128. 5. 8.3 Væme. S. S. 9. S. S. V. - S. S. V. 1 Novbr. i N. N. O. 28. 6. 35. - - Uve. - 28 6. 7. 7. - - S. S. V. Danske og Norske Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Kiøbenhavn den 5te November. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 39 pr. Cento. som udgiør, for 80 Rd. Species, dansk Courant, Rd. 111 19 - 40 Rd. Species . . 200 Rd. Species = = = 3 Rd. Species = = = og 1 Rd. Species
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Vexel=Cours, den 2den October. London 2 Maaneders Sigt 5 Rd. 76 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - s. pr. Live. touen. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 129. 14 Dages Sigt 1291. Dito i Courant 2 Maan. Dato pr. Cent. 14 Dages Sigt. Hamburg 2 Maan. Dito 1351. 14 Dages Sigt 136.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Avnseriserindes. Følge Kongel. allernaadig Forordning af 24 Junii 1792. om Specier Bankens Oprettelse i Kiøbenhavn den 28.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
bekiendtgiøres herved, at den Kongel. Danske CouranBanke, for Specie=Bantens Repræsentantere med dens Dager og Regnskaber haver godtgivet, at der i det forløbne Bank=Aar fra 1 Julii 1791 til ultime Junii dette Aar, en inddraget og sat ud af Tirculation den befalede Summe 730000 Rdlr. Danske Courant Sedler, henten Summa Overværelse af Representanterne for Specig Banken den 24 September d. A. var offentligen forbrændte og tilintet: giorte. I Representant forsamlingen for den Danske og Nør Specier=Banke den 5 October 1792. Tetene. Thulstrup. Broch. Saabye. Wilken, Colbigensen. Tutein. Tinn. . Falbe. Skibs. Collstrop. Christensen. Laurien. Kirsten, liden den behaget Saa sidstafvigte 218 Detoberade. at min høytte Mand Obrist Lientenant von 2. chau, efter 3 Ugers Svaghed, i sin Alders 8 Aar, kan jeg hermed skal iaft og sørgeligst indberette hans da min de Venner i begge Rigerne, forsikker om, endog uden derne egen Tilstaaelse, at de tilstian tage Deel i den bittre Sorg. som Sandske i et tierlig Ægteskab har foraarsaaer medde. efterladte Søn. Lund ved Christiansand. den 23 Dito. troe. Margrete Marie saa Jernichow. fed Tydring.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
det har behaget den Allerhøieste, den 25de denne Ma med at bortkalde, efter 1/2 Aars Svaghed, min Livet. skelige Mand, Andreas Andersen, i sit Alders 44de Aal. saa giver jeg herved for fælles Familie og Venner samme i tiende, sorteret om enhvere Deeltagelse i min og Dau tallige Sorg frabedes af Landelen. Coristiania, den 27 Osteder 1792. Anne Helental Andersen, fød Pron den 30te October nannintergaderer Gud at bortid. min Mand, Ellet Maasen, forhenværende StuCapitain, fra ang aa 5 smaae umandige Børn; hvilket herved bekiendtgiøres paa og maae Venner, om hvis Dian. gener min Sarriglig er forsteret altsaa frabeder mig strue, lig Devidnelse. Kattinge Værk ved Regerinde, den 10 Nov. 1792. Eve Cathrine Margrethe Henge. sal. Madsens. Danaraa mit Forlag har trykt de flestendere ved den Fa gel. Skueplads antagne og opførte Stuespil, bar no til Kiøbernes større Beqvemmelighed samlet disse i 4 Bil som koster 4 Mk. Stykket, hantet omtrent er Halvparaf, hvad disse Stuesøn enkelte konte. Kiøbenhavn, re 29de October 1792. Joh. F. Schulz. boende i habrostrædet Nr. 61. Naturen betragtet efter Bonnets Maade, ved T. Bøsse, redie Deel, faaes i de detter Aaent Gyldendal. bogtretter Sager, Pelig, Proste, Poulsen, Lynge Boghandling ansens og de, deelter afg.) taget til Eftertant for Profener Enger. Et udg. A. Hurtien af den landske Handels ingelse, med Aal Tal være den Verre i refuld Grad.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
som Brememeldt gav de til hatter: Den graaten at udet har haget deret. Da minde har gaaet paa Dant bekommes hos Boghandler Tiller paa Hiørnet af Gouen. Regnegaden No. noget af en stelandsk Præstes Fader vormed en Etage. A. har den 23de Dragonanmand. Manegaden paa Commonasiages 43 Tde. Skrivnedes S. Poulsen, Antom setterneland, at lige maatte at liderlig havnet. Et meraadinde Malegade. bar forladt Pressen og faaes des Ganggadler hans De ser 64 s. Trykp. og 8 s. Skrivp. Jndbunden og mere. i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Dertug, udi Slesvig, Dolsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenunderdaman Anligning og Bomæring fra Os Elskende Hr. dorn, giøre alle vitterligt: at Vian Anledning af en aller Ferdinand Anthon Caristian Dreve af Adlefeldt, Ridder, Rente Kammer, og Johan Nicolas Teten, Vores Etats biørnsen, Vores Conterne Raad og Deputeret i Vare.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Vores Kammerherre og Han Marskal, Jacob Evard Col Raad og Deputeret i Vort Finans Collegium, som Comminarier i den af Og under 16de Mai sidstleden andronede Theater Commission, allernaadig have bevilget og tilladt, saa og dermed bevilge og tillade, at de, ved Proclamanu . Berlingske Aviser, samt Adresse=Contoirets Efterretninger. pen præclund perpetu ulentii udi de Kiøbenhavnske møde Gange efter hinanden, maae med 12 Ugers Varsel, indkalde alle dem der af Staden, som formene sig at have dant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at Udgang indsværende Aar, dermed at fremkomme, og laa nogen Fordring til Theater Cassen metil Man Maaneds anmelde og denneliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse : Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclaraa efter Loven; dog skal denne Vores aller Ret, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdaman have naadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof og Stads at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot, en Christiansborg udi Vor Kongel. Residen Stad Kiøbenhavn, den 5te Octobr. 1792. Under Vort Signet gl. S.) C. v. Brandt. Scow. Colbiørnsen. Rejersen. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. ling, bliver dervedag de, som formene indtil Man Maaned. J allerunderdanigst Følge at forestaaende allernaadigste Beviludgang dette Aar, at have nogen Fordring til den Kongelige Theater Caffe, indkaldede, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, for os, i den Kongelige anordnede Theater Commission, som holdes i mine mende Onsdag den 7de November, om Eftermiddagen Kl. 3. Gren Anlefeldts Værelser, paa Christiansborg Slot, førstkomen saaledes herefter, indtil videre, hver 14de Dag paa samme Tid. Christiansborg Slot, udi den Kongelige anordnede Theater Commission, den 29de October 1792. Ferd. Ablefeldt. J. E. Colmørnsen. N. Terens. derpaalentii, med Aar og Dags Varsel, Borger og Kiøb Bevilgning af 12te i d. M., indkaldes herved sub pæna præclusi I Kraft af hans Kongel. Majests os allernaadigst forundte. mand der i Byen, Knud Karmarks Opbudsboes Creditorer, granmelde og bransliggiøre for os, som Skifteforvaltere i Boet, deres havende Krag til samme, ligesom og Boets Debitorer, lendinde saa lange kiærer og betale, hvad de ere skyldige en melde til Vedkommendes Efterretning, at 12te Ugersdags terretningen indfalder og foretages i Boets Gaard Mandagen. den 3die Decembr. førstkommende Kl. 10 Formiddag. Aalborg, den 13de Octobr. 1782. P. Gierrup. Bøggild.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
Ifølge Kongel. allernaadigste Bevilling af 12te hujus. læst ved Odense Byeting den 22de og Fyende Landsting den ande gjunde, indkaldes herved, sub pæna præclusi & perpetui lientii, med Aar og Dags Varsel, 3de gange efter hmanden, alle dem, som endnu have i Hænde af mig udstædte Actie Breve, for det Fyenske topographiske Selskab, dermed at indfinde sig hos mig inden forskrevne Tids Forløb, for at vælge og modtage Valurator Jndskud og Udbytte, efter det derover trykte Catalogo, i Følge Actie Brevenes og Planens Jndhold, da efter fornævnte Tids Forløb ingen videre Fordring desangaaende kan antages. Odense, den 26de Octobr. 1792. Christian Jversen.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
At den her værende Kongel. og adelige combinerte Kreds Ret, bliver den i Dausig barnfødte og for 18 Aar siden bordreyste, Carl Ludvig Komerstein, efter Ansøgning af Stads Kæmmerer Jacob Preust, som hen afdøde Kobbersmed Daniel Baers Arvinges hidtilværende Curator, saaledes offentlig indkaldt, at han eller hans Arvinger inden 9 Maaneder og i det længste in termino prauciali den 26de Julii 1793, om Morgen Klokken 8, ufeylbarlig maae meldt sig hos os, enten personlig, skriftlig eller ved behørig legitimerende Fuldmægtig, og give videre Anviisning, men i Tilfælde af Udeblivelse, maae hanvente at Sagens Jnstruction bliver paa Extrabentens Forlangende videre fortsat, og han efter Omstændigheden bliver efter Lovens Forskrift erklæret for død, med videre, hvorefter bemelte Fraværende og hans Arvinger have at rette sig. Strasburg i Vestpreussen, den 29de Septbr. 1792.
Berlingske Tidende, 1792-11-05
I Braderup i Kart Herred, Amtet Tøndern, er nyelig død Præste Enke Mad. Hedvig Margretha Bagge født Freuchen, efterat hendes Mand Hr. Pastor Johann Olsen Bagge var ved Døden afg. i Aaret 1783. Nu indtræffer altsaa det Tilfælde, at, efter det sollem disse to Egtefolk oprettede og allerhøist confirmerte Testamente, deres Efterladenskab skal lovformelig der ler mellem begges nærmeste Paarørende. Den første har i Følge indhentede Efterretninger, efterladt sig en Broder, Hr. Pastor Freuchen i Stubbeck, og en Søster Enke Præstinde Catharine Margretha Boisen, paa nærværende Tid i Hadersleben. Den sidste 2 Brøderbørn, hvoraf den ene, navnlig SchoweenOlsen Bagge, opholdt sig tilforn i Kiøbenhavn, men nu i Colding, og den anden, Hinrich Bagge, skal være Miniatur Maler og have boet nogle Aar i Kiøbenhavn. Da man imidlertid ikke har nærmere Efterretning om disses nu værende Opholdstæd, og det ikke er fuldkommen afgjort, om der desuden kunde være nogen, som maatte ansee sig berettigede til at arve, saa har man i Følge dette lundet fornødent at udstæde et offentlig maatte forment at have nogen Arv eller andre Fordringer, af Proclamig, i Kraft af hvilket overhovedet alle og enhver, som hvad Grund det maatte være, paa fornævnte Egtefolk, Joseglede ubetydelige Efterladenskab, blive hermed af mig Her han Olsen Bagge og Hedevig Margretha Bagges forhen forredefoged Levsen under Straf af Udelukkelse engang for alle ind kante til, de Indenlandske inden 6 og den udenlandske under Beskikkelig at en her iaar, Herred borsiddende Procurator ad inden 12 Uger at angive saadanne hos Tingsskriver Schands rett, samt forevise de i Hænde havende rimale Documenter efterlade verificerte Copier af samme og derefter til sin Tid forvente Udfaldet. Ligesom ogsaa de der maatte være noget skyldt: ge, eller have dertil hørende Ting i Besiddelse, ere under lovlig Tiltale pligtige, inden den foreskrevne Tid at angive dette Hvorefter alle, som det angaaer, have sig at rette og for Skade, at vogte Leck, den 28de August 1792. J. C. ressen.