JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Den 12te Martii er Frantz Winding Dorph allernaadigst confirmeeret at være Birkeskriver til Christiansdahls Birk i Loland. Samme Dag er Johan Daniel Stub allernaadigst beskikket til at være hans Fader Lars Stub, Sorenskriver over Nordfiords Fogderie i Bergens Stift udi Embedet adjungeret, og hannem omsider at succedere.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Den 19de Martii er Studiosus Christen Hesselberg Stær allernaadigst confirmeret at være Medtiener og Capellan pro Persona til Walle Præstegield i Christiansands Stift. Studiosus Michael Green ligesaa at være Præst udi det Asiatiske Compagnies Tieneste. Hr. Thomas Møller er allernaadigst beskikket at være Sognepræst til Egeberg Sogn i Sielland. Hr. Bagger Eilertz ligesaa at være øverste Capellan til Domkirken i Aarhuus og Sognepræst til Weilbye Sogn. Studiosus Peder Lassen Møller ligesaa at være nederste Capellan til Domkirken i Aarhuus. Hr. Marcus Borgen ligesaa at være Sognepræst for Torring og Heldum Sogner i Riiber Stift. Studiosus Lars Nielsen Blichert ligesaa at være Sognepræst til Tvede og Linde Sogner i Aarhuus Stift. Hr. Peder Clementin ligesaa at være Capellan til St. Budolphi Meenighed i Aalborg. Johannes Frederich Lottrup ligesaa at være Birkedommer ved Cronborg Rytter Districts Birketing i Sielland. Christian Broerholdt ligesaa at være Birkeskriver til Giørding Malt Herreder i Riiber Stift. Studiosus Hans Arentz ligesaa at være Sorenskriver over Sundfiords Fogderie i Bergens Stift.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Den 21de Mart. blev Sorgen anlagt her ved Hoffet paa 3 Maaneder for Hendes Hertugelige Durchl. Hs. Majests, vor regierende Dronnings Frue Moder Antoinetta Amalia, Hertuginden af Brunsvig-Wolsenbüttel, som ved Døden er afgangen den 5te Martii om Aftenen Klokken 7, efter 21 Dages Sygdom. Hun var fød 1696, den 22de April. Den 23de Martii er Broder Brodersen Lysholm allern. beskikket til at være Agent og derved at have Rang, Sæde og Gang med virkelige Kammeraader.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Samme Dag er her i Staden af Hans Kongel. Majest. bestalter Justitsraad, Politiemester og Borgemester Horn udgivet en Placat af følgende Jndhold: Da det er erfaret, at nogle Personer i disse Tiider udgiver sig for at være Politie=Betientere, og under saadan falsk Titul bedrage eenfoldige og uskyldige Folk; Saa bliver herved til alles og enhvers Efterretning tilkiendegivet, at de rette og virklige Politie=Betientere, i Følge af den Kongel. allern. Forordning om Politiens Administration, dat. 22de October 1701, alletider have været og fremdeles ere, i Henseende til deres Embedes Forretninger, forsynede med en hvid Stok eller Træ=Haandgreb af ohngefæhr 4re Tommes Længde, med en Haand paa Enden, og et Øye inden i Haanden, samt en Krone om Haand=Ledet, og Skyer neden ved Ringen om Træ=Haand, grebet; Thi advares og anmodes enhver, som ikke maatte med Vished kiende de rette og virkelige Politie=Betientere, at de æsker at see fremviist det ovenmelte Tegn, naar Betientere anmelde sig i nogen Embeds Forretning, hvorhos dog bliver at observere, at naar fleere end en Betient ere i Følge, bliver ikkun et Tegn af Formanden eller den eene af Betienteene foreviist. Skulde altsaa nogen, i hvad Tilfælde det end maatte være, udgive sig for Politie=Betient, og ikke strax, efter Paaskning, kunde fremvise forbemelte Tegn, bør han ansees som en Bedrager, drager, i hvilken Henseende en saadan Person eller saadanne Personer kan og bør paagribes og til mig i mit Huus til Politie=Kammeret, eller til næste Vagt overleveres. Og da man er kommen efter, at de sig for Politie=Betientere udgivende Personer, i Særdeleshed søger at besnære og bedrage Enker og deslige skrøbelige Folk; Saa bliver Jndvaanere i Almindelighed, og næste Naboer og deres Tieneste Folk i Særdeleshed herved, respective anmodede og tilhold te, at være de til saadanne Personers Anholdelse og Henbringelse i Forvaring paaaskende assisteerlige, alt under vedbørlig Ansvar og Tiltale, i Fald de formedelst Mangel af saadan Assistence skulde undvige.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Ved der første Søndenfieldske National-Regiment Dragoner har Seconde=Major Wilhelm Frederich von Orning erholdet Oberstlieutenants Caracter. Ved Hans Kongel. Høyheds Kronprinzens Regiment er Major Albrecht Henrich von Beyken udi Naade dimitteret og hans havte Compagnie consereret til Lieutenant ved Livregimentet til Fods Jacob Frederich von Lund, som virkelig Capitain og Chef. Ved det Møenske gevorbene Regiment til Fods er PremierLieutenant Ludevig von Sover med Capitains Caracter af Jnfanteriet benaadet. Ved det Nordenfieldske dito Regiment er Premier Lieutenant Rasmus von Finde forundt Capitains Caracter, samt ved det første Vesterlehnske National-Regiment til Fods er Capitain Claus Heide udi Naade dimitteret, og hans havte Compagnie confereret til Landværn Capitain Detlev Grubbe von Mørch, hvorimod Premier=Lieutenant Christian Brink til Landværn Capitain er bestilt. Kort Udtog af de mærkværdigste Tildragelser i Aaret 1761. Februar. Angiveren, Schedwin, i Sverge, som bekiendtgjorde Bevægelserne i Stokholm 1756, og derfore fik et Landgods af 100000 Daler Kobbermynts Verdie til Belønning, anmeldte at dette Gods ikke indrentede ham de fornødne Jndkomster af saadan en Capital. Der blev altsaa beslutted at nedsette 100000 Daler ordentlig i Vanqven, hvorfore han kan kiøbe sig et andet Gods. Ved denne Tiid besluttede og Generalfeldmarechal von Daun atter at paatage sig Commanden, efterat han var fuldkommen heibredet af sine Saar, og man vilde nøde Kongen af Preussen til at stille 7 Armeer i Marken. Kongen i Polen dømte Staden Danzig til at betale en Penge=Straf af 1000 Ducater. Hollænderne gjorde i Suriname en bestandig Fred med Marrons. J disse Dage gav Hoffet i Versailles Ordre til Huustropperne at tiene under Printsen af Soubise ved Rhinstrømmen. Denne Prints havde tillige Tilladelse at hverve et eget Fricorps af 1000 Mand, under Navn af de Frivillige af Soubise.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Den 16de erholdte General von Ohrimb Commandoen over det Breitenbachske Korps, og marcherede til Frankenberg. Da den Franske Besætning forlod Stedet, fulgte han den endnu til Hallenberg.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Da Hoffet i London fik Churfyrstens af Coln Død at vilde, erklærede samme Biskopdommet Osnabrück for den Hannoverske Succission. Den 17de tog Hertug Ferdinand sit Hovedqvarteer i Obervorschhütz. Avantgarden besatte Felsbag, og Arveprintsen marcherede mod Falkenberg, og besatte Homburg. Et Corps rykkede ind i Melzungen, hvor Hertugen af Broglio havde været Dagen forhen. Man fandt sammesteds en Mængde Levnetsmidler. Et andet Corps marcherede til Creutzburg for at afskiære de Franske Rettraden, som altsaa maatte trække sig tilbage til Vacha. Oberste Scheiter rykkede til Treysa, imellem Marburg og Fritzlar. Her
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Hertugen af Broglio trækkede sin største Magt til de Thuringske og Fuldaiske Grændser. Men selv kom han til Hirschfeld, da han havde ladet Græven af Broglio blive tilbage med 10000 Mand i Cassel. Rusland lod, angaaende det Høytydskmesterdoms Prætensioner paa Curland, forfærdige en vidtløftig Modsigelses=Skrivelse, og bekiendtgiøre samme i Regensborg i April Maaned.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Den 18de antraf General von Oheimb den Franske General von Meaupeau imellem Sachsenberg og Neukirchen, angreb ham, og kastede ham over Ende. Denne Chef blev tillige med 16 Officerer og nogle 100 Mand taget til Fange. Jmidlertiid indtog Oberst von Scheiter Slottet Dattenberg med Storm, hvorpaa General von Oheimb atter gik til Marpurg. Den 19de leirede den Allierede Armee sig ved Schwarzenburg. Arveprintsen satte sig ved Obergeismar, og Mylord Gramby ved Neuenkirchen, derpaa droge de Franske sig fra Ober= og Nieder Stunzbach til Ziegenhavn. Den 20de gik Hertugen af Broglio om Natten bort fra Hirschfeld, og stak Magazinet i Brand. Men da Arve=Printsens Patrouiller saae Jlden, ilede Printsen strax derhen. De Franske havde allerede gaaet over Fulda, og man reddede endnu en stor Deel af Forraaden, som bestod af 80000 Sekke Meel, 50000 Sekke Havre, og 1 Million Nationer Fourage. J Kiøbenhavn blev Hs. Kongel. Høyhed Kronprintsen examinert i Videnskaberne til alle Undersaatternes Fornøyelse. Hoffet i Lissabon confisquerede alt Jesuiter Godset, hvilket Deels blev lagt til Kronen, Deels bestemt til gode Værker. Den 21de marcherede Hertug Ferdinand til Hansen, men Arve=Printsen til NiederAula, og derefter til Schlierz. General von Spørken foreenede sig med Armeen ved Hirsch feld. De Franske forlode alle Posterne ved Werra. Græven af Bückeburg indsluttede Casse gandske. Besætningen i Göttingen gjorde et Udfald til Nordheim, hvor de fordrede 100000 Livres, og desuden 40000 Livres Tractement Penge, og toge Gidsel med sig. Den 22de marcherede General von Luckner og Arve=Printsen af Brunsvig til Fulda Derimod forlod Hertugen af Broglio Staden og Magazinet, og retirerede sig til Weyhers og Neuhoff. Fulda var altsaa besat, og man fandt endnu 300 Syge deri. Den 23de rykkede den Allierede Armee til Grevenau. Ziegenhavn blev bloqveret af General Oheimb. Hr. von Belfunce bemægtigede sig Staden Duderstadt, og gjorde der 248 Gemeene og 10 Officierer til Krigsfanger, hvorved han fik 2000 Rationer Havre og noget Munition.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Prints Xaver gik hastig tilbage fra Paris, da han fik Underretning om sit Corps ulykkelige Omstændigheder. Et Corps paa 12000 Mand marcherede i største Hast fra Wesel til den Broglioske Armee.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
J Regensborg komme 3 Keyserl. Conclusa, formedelst Myntproberings-Værket i Augsborg, for Lyset. Den 24de anfaldte 4 Escadroner Preusser Gratz, men en undkommen Husar af en Feld post, som var tagen til Fange, gjorde Larm. Den der commanderende Oberstlieutenant, Græven af Wartensleben, satte sig strax i Positur. Preusserne trængede dog ind og det komtil en blodig Handel. Man borttog den der værende Borgemester, og trækkede sig tilbage. Den Allierede Armee var til største Deelen samlet. Arve=Printsen commanderede Centrummet, General von Spørken den venstre, og General von Oheimb den høire Fløy Den Preussiske General von Syburg kom atter tilbage til Erfurt. Hertugen af Broglio trækkede sig tilbage til Biberstein. I Braunsels døde Fyrsten af Solms Hr. Frederich Wilhelm i sit 65 Alders Aar, af en langvarig Sygdom. Den Den 25de gik Hertugen af Broglio til Hanau. De Allierede fordrede af Fulda Resten af Contributionen paa 72000 Fl. og 100000 Nationer. J Cassel lod den Franske Commandant lægge Begkrandse paa alle Hiørnerne af Huusene. I Pommeren sluttede Generalerne von Werner og Tottleben en Convention, af det Jndhold, at alle Fiendtlighederne skulle ophøre til den 12de May. Den 26de brækkede det Guascoiske Corps op fra Eger for at rykke videre frem. Hertugen af Brogliostod i Marienborn ved Hanau. Den Allierede Armee gik til Alsfeld, og trækkede den følgende Dag, paa en kort Tiid, i Cantonneringsqvarteererne, imellem Schwalbe og Ohm. Arve=Printsen marcherede til Lauterbach, og General von Luckner til Kitzinger Floden. Mylord Granby nærmede sig til Marpurg for at indslutte den. Derpaa rykkede Generallieutenant von Rouge med sine Tropper tilbage til Giesen, og derfra videre til Frankfurt. Marburg var altsaa besat. Parlamentet i London erholdte en Optegnelse paa National-Gielden, som den Gang beløb sig til 114 Millioner Pd. Sterling.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Den 27de blev Chur=Princessen af Sachsen forløst med en Princesse i München, til hvilken begge deres Rommersk Keiserl. Majest. bleve budne til Faddere, i hvis Stad Churfyrstinden af Bayren kom.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
General von Syburg rykkede fra Erfurt til Weismar. Hertug Ferdinand havde sit Hovedqvarteer i Kirchdorf. Det ene Retranchement ved Cassel blev bombarderet af Græven af Lippe=Bukkeburg. Landgraven af Hessen gik fra Brunsvig med sin Garde til Rinten. Den 28de angreb General von Schlüther Forstæderne ved Ziegenhavn, og fordrev de Franske, som efterlode sig omtrent 30 Døde og 58 Fangne. Derpaa tilbød han Hr. von Zukmantel, commanderende Officier i Staden, en Slags Convention, for at skaane Forstæderne, men denne forkastede det.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Ved Enden af denne Maaned bleve Krigs=Anstalterne i det Brandenborgske fortsatte med største Jver. Der skulde oprettes 3 nye Legioner. Den, som den berømte Qvintus Jcilius, eller Guichhard, skulde commandere, var bestemt til at bestaae af 6500 Mand. Den Brandenborgske, hvortil der bleve hvervede 2 Batailloner i Ostfriesland, skulde være ligesaa stærk: men den tredie, som skulde føre Navn af den grønne Legion, blev vurderet paa 3000 Mand.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Den Preusiske Monark skienkede de trængende Jndbyggere i Berlin det fornødne Brød, til videre Foranstaltning, hvortil der bleve anviiste tvende anseelige Penge=Summer. J Sverrig opsandt en Præst, ved Navn Westrin, en Tærske=Vogn, ved Hielp af hvilken en Mand med en Hest kunde udtærske saa meget, som 4 Personer i samme Tiid kunde bringe af Straaet. Hoffet i Madrit sendte et Corps Tropper og Munition til Grændsepladsen af Amerika. J Pohlen blev efter Kongel. Befaling den Skade, som den Russiske Armees Giennem march havde foraarsaget, undersøgt, og en Commission sat dertil i Thorn.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
J London havde man intet Haab meere om Fred, men gjorde de stærkeste Tilrustninger til Krig. De nye Tropper vare paa Marchen til at lade sig indskibe til Tydskland, og der laae henimod 50 Skibe seylfærdige. J samme Stad var et stort Opløb formedelst den nye Øltaxt, som i disse Dage skulle komme til Virkelighed. Den Svenske Rigsforsamling afskaffede, under nogle Stridigheder, de overflødige Festdage.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
J Jtalien og i Særdeleshed Maltha var i stor Sorg formedelst Tyrkerne, som vilde bringe over 50 Skibe og 300 Rebekker sammen : Korn.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Rug Holstensk Td. Dansk Td. 2 Rd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rd. 4 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Holstensk Hvede Td. Laalandsk Td. Byg Tønden 1 Rd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rd. 4 Mk. Gryn Tønd. 4 Rdlr. Mk. Malt Tønden 1 Rd. 5 Mk. Havre Td. 1 Rd. 12 s. Gryn Tønd. 5 Rdlr. 2 Mk. 6 Rd. 4 Mk. Boghvede Gryn Td. 5 Rdlr. 2 Mk. Erter Tønden Rdlr. Mk. Fæde Vahre.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Jslands salted Lammekiød Tønden - Rdlr. - Mk. Flesk røget Lpd. 5 Mk. 8 s. a 1 Rdlr. Oste Fynske Skpd. 8 Rdlr. Holstensk Skpd. Smør Fynsk Td. 26 Rd.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Sællandsk Tønd. Rdlr. Tælle Lispd. 2 Rd. a 2 Rd. 1 Mk. Grøn Sæbe Otting 2 Rd. Fisk. Bergens Fisk Skpd. 9 Rd. a 10 Rdlr. 3 Mk. Graasen salted Td. 2 Rd. a 2 Rd. 4 Mk. tør Skpd. 5 a 6 Rdlr. Klipfisk Skpd. Norsk Torsk salted Td. 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk. Jslandsk Td. 5 Rd. a 6 Rdlr. 4 Mk. Jslandsk tør Fisk Skpd. 11 a 12 Rd. Dansk Vaar=Sild Td. 2 Rd. 2 a 4 Mk. Høste=Sild Td. 4 Rdlr. a 4 Rdlr. 4 Mk. Norsk Sild Td. 3 Rd. 3 Mk. a 4 Rd. 3 a 5 Mk. Tran Tønden 18 Rdlr. Salt. til Provinz. Norsk Td. 3 Rdlr. 3 a 4 Mk. a 3 Rdlr. 1 Mk. Spansk Td. 3 Rdlr. 3 Mk. a 4 Rdlr. Fransk Td. 2 Rdlr. 4 a 5 Mk. Viin. En Ahme Rhinsk Viin 60 a 80 Rdlr. uden Rigs. 35 - 45 Rdlr. Et Oxehv. Rød Viin 65 a 75 Rdlr. uden Rigs 44 a 50 Rdlr. Et Oxsehv. Fransk Viin 36 a 46 Rdlr. uden Rigs 19 a 28 Rdlr. Et Oxsehv. Fransk Brændeviin 76 a 80 Rdlr. uden Rigs 36 a 40 Rdlr. Humle. Brunsviger Skpd. 40 a 500 Rdlr. Garleb - - 30 a 34 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Dantziger) Norsk Jern Skpd. 11 Rd. 3 Mk. a 12 Rdlr. Tiære Tønden 3 Rdlr. a 4 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 21 a 23 Rdlr.) efter dens Hør Skpd. 20, 30 a 36 Rdlr.) Bonitee. Brænde. Favnen Pommersk Fyr 7 Rd. 1 Mk. Pommersk Bøg Rd. Holstensk 7 Rdlr. 2 Mk. 8 s. Mariager Jydskenkelt Rdlr. Fyensk Elle 7 Rdlr. 2 Mk. Birke Rdlr.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde Læs 1 Rd. 8 s. a 1 Rd. 3 Mk. Et Læs Tørv 1 Rd. 1 a 3 Mk. Kul Tønden 3 Mk. 8 s. Foering. Høe et stort Læs 3 Rd. Mk. Dito mindre 1 Rd. 4 a 5 Mk. Halm et Læs 1 Rdlr. 1 a 3 Mk. Høns og Fiederværk. Kalkonske gl. Parret 1 Rd. 2 a 5 Mk. unge Parret - Capouner fæde et Par 1 Rd. 1 a 3 Mk. magre et Par Mk. s. Høns gamle Parret 2 Rd. 2 a 4 Mk. unge Parret Kyllinger et Par Mk. Ænder et Par Mk. s. Duer et Par 1 Mk. 2 a 4 s. Æg en Snees 12 s.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Lissabon, vom 12 Januar. Unser Hoftempfangt hausige Depeschen, som l von Madrit als von Londen. Beyderwarts bietet man ihm Truppen und Schiff an. Der König scheinet aber vest entschlossen zu seyn, eine genaue Neutralitat zu beobachten.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
London, vom 9 Januar. Heute, als den 9ten dieses, frihe, har der Hofdiwichtige Nachricht mit einem Expressen erhalten, das sere Volker glücklich auf Martinique gelandet sind. Die lettern Berichte, welche uns von Lieser Unternehmung zugekommen sind, waren aus Guadaloupe vom December. Es wird darin nachstehendes gemeldet: " Nummehr sind alle unsere zu einer Unternehmung midet Martinique bestimmete Volker bey einander. Die Truppen von Antigoa vereinigtensich mit den brigen den 28. des vorigen Monats, undzwey Tage nachher, namlicden 30 November, sindsie insgesamt von hier unter Segelgegangen. Sie werden durch das Kriegschiff Sünderland bedecket. Zu Barbados, woselbst der Generalen Chef, der Hr. Monkton, bereits angekommen ist, wird ihr allgemeiner Sammelplatz seyn. Den 23sten langte der Admiral Rodney mit der unter seinen Befehlen stehenden Mannschaft aus England und Belleisle hier an. Er har vorlausig den Ritter Douglas nach den Küsten von Martinique abgefertiget, um selbige zu blokiren. Unsere Landtruppen bestehen in 15 bis 16000 Mann, und sobald als selbige unter Segel gegangen waren, legte man, um aller Corresponden; mit denen Feinden vorzubeugen, einen Beschlag auf die hier befindlichen Schiffe. Die zu dieser Unternehmung gebrauchte Flotte, bestedet aus 20 Schiffen von der Linie, 11 Fregatten, 4 andern Krigschiffen, 4 Bombardiergalioten und einigen anden zu dergleichen Vorhaben gehsrigen Fahrzeugen. Die Kriegschiffe sind: Der Foudroyant von 80; Marlborough, Dublin, Dragon, Temmeraire, Temple und Culloden, jedes von 74; Stirlingcastle und Vagaard, jedes von 70; Devonshire von 66; Modeste, Raisonable und Alcide von 64. Nottingham, Sunderland und Centurion von 60, Norwich, Faulkland und Woolmich von 50, und det Penzance von 40 Kanonen. Die Fregatten sind der Active, Crescent, Eccho und Stag, jede von 36; die Repulse und der Lizard, von 32; der Levant von 28; die Rightingale und Fowey, von 24; die Greybound und Rose, jede von 20 Kanonen." Von Ramsgatte vernimt man, das die Fischer am2ten dieses daselbst einen Wallisch von 60 Fus, und Tages darauf einen noch langeren, die sie tod in See treiber, gefunden, an Land geschleppet haben. Da disses etmas ganz ungewohnliches ist, soist der Zulauf, um sie zusehen, ausserordentlich grot. Beyde Fische werden ei nige 1000 Pund Sterl. werthigeschatzet. Zu Deal isk gleichsals ein Wallisch tod auf den Strand geworsen worden.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Boston, in Neuengland, vom 27 December. Am 7ten disses kam der Capit. Frost von Martinique, wohin er mit den Cartelschiffe gewesen war, hier anund berichtete, das man daselbst alle mogliche Anstalten vorkehrete, um den Angrif, den die Franzosen von unserer Seitte erwarten, abzuhalten. Die Weiber und Kinder waren bereits indas Innersteder Jnsel zu mehrerer Sicherheit geschielt, und das man sich destob quemes vertheidigenkönne. Derselbe Capitain berichtet auch, datz der Chef Escadre Douglas eine Proclamation publiciret habe, woriner, um unsere Armateurs ausjumuntern, ihnen alle Benteverspricht, die steen Martinique maaden konnen. Dieses habe eine so gute War kung gethan, das sich uber 100 Kapers bey ihm eingesunden. Am 23 sten dieses kam der Capitain Church von Louis burg in 13 Tage hier an. Der Generalmajor Whetmore, velcher zu Lomsbourg die Stelle eines Gouverneurs bekleidet, var mit demselden murück gekommen. Di Nachtum 11 Uhr begader sich von ohngeführ auf das Verdeck des Schiffes, und hatte das Unglück, in die See zu falten. Weil niemand gegenwartig mar, der ihm zu Halse kommen kom, forertrank er, und seinKorper wurde des andern Morgens wieder gefunden, Gestern wurde derselbe mit einem grossen Gefolge und allen militarischen Ehrenbezeugungen in der Königl. Ka pelle beygesetzet. Wahrend der Procession ward alle Minute eine Kanone abgesenert.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Madrit, vom 26 Januar. Beym Artillerier und beym Jngenierkorps ist von Sr. Majestat eine grosse Promotion vorgenommen worden. Drey Grandes haben sich die Kønigl. Ungnade zugezogen. Der eine derselben ist nach seinem Regimente ab geschickt, und die 2 andern sind nach Barcellona relegiret worden. Wie man versichert, soverlanget under Hof von dem Portugiesischen weiter nichts, als bey dem itigen Krieg zwischen uns und den Englandern, ein gutes Verstand, nis miruns zu unterhalten, da man dann in dessen Neueralitat, in Betracht der Folgen, die man in Portugal, daraus befurchtete, men man keine Englische Schiffe in den Portugisischen Haven aufnehmen wolle, cinwilligen will.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Einige Kaufleute zu Cadix haben dem Kønige, unfermMonarchen, ein Schiff von 70 Kanonen, El Constantegenannt, verkauft, velches nun mit dem ehesten soll ausgerustet werden. Zu gedachtem Cadix werden alle junge Lediggangen ausgehoben, umaus denselben 2 Regimenter zur Verstarkung der Besatzung aufurichten.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Deschlus der Nachricht von der vor einigen Jahren ber der Sengorischen Kalmuckischen Volkerschaft entstandenen Emprung, und deren hiedurch verursachten Zerstreuung und ganzlichem Untergange.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Die Chineser liessen hiesiger Seite von der blen Auffuhrung des Amursanan gegen sie vorlausige Meldung, thun, und gaben sich Mühe dessen Anslieserung zu be wirken, salle er zu den hiesigen Granzen seine Zuflucht nehmen møgte. Nachdem man nun af Chinesischen, Hofe Nachrichterhalten, das er wirklich hierher entfloten, so begehrte man nochmals dessen Auslieserning und thar den Antrag, das man einger massen ufrieden sey wollte, wenn uur Amursanan in Rusland Zeitiebons ingefanglicher Haftgehalten, und also ansser Stand ge setzt würde, nene Unruhen anzustiften. Da man nun hierauf dem Chinesischen Hose zu wissen that, das Amursanan wahrender Zeit gestorhen sey, so erweckte dieses in ganz Pekin eine grosse Frende. Es war den Chinesern soviel an ihmgelegen, das sie auch uur dessen tod ten Karper zu haben wünsten, um an demselbigen, zumSchauspiele, fur das Volk die Todesstrafe zu vollzichen, deren er sich hatte gewartigen massen, falle er ihnen lebendig in die Hande gerathen ware. Allein, der Gouverneur von Sibiren hielt dieses for unanstandig und befriedigte sie in Betracht der nachbarlichen Freundschaft zwischen beyden Machten, statt dessen damit, das von ihrer Seite der Leichnam zweymal auf der Granze besichtigt wurde, undtmar erstlich von einem Abgeordnettenvom Mungalischen befehlshaaber, und nachgehends auch von einer Chinesischen Standesperson, die den Caracter eines Aschani Amba führte, und expres des- salls aus Peckinabgeschickt worden, damit sie nur gewis seyn møgten, das Amursanan wirklich todt sey, und ihnen kunstig nicht mehr schaden konne. Die Frau des Amursanan, Bittei, bat, nach ihrer Ankunst bey den Kalmucken an der Wolga, um Erlaub nis, nach St. Petersburg zu kommen, um Jhrer Kayserl. Majestat ihre allerunterthanigste Submistion zu bezeigen, welches sie auch erhielt, und diesem zufølge, vor einiger Zeit mit ihrem Sohne hieselbst anlangte; jeg doch kur darauskrank wurde, und den 7 Septemb. dieses 1761sten Jahrs verstarb. Jhr Sohn dagegen, Punzuk, ein Enkel des Fürsten Galdantscheren, ist willens, die christliche Religion anzunehmen.
Berlingske Tidende, 1762-03-01
Ein solches Ende hatte der in der grossen Tartarey und China berühmte Amursanan, und mit ihm die zahlreiche Sengorische Volkerschaft, welche vorher der ganzen Chinesischen Macht Wiederstand gethan, zuletzt aber in gar kurzer Zeit, nur allein durch die unzeitige Regier sucht des Amursanan, zu Grunde gerichtet, und deren Land jeto zur Wüsten gemacht worden.