JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
- Der siges endog, at Admiralerne Trouquet og Tonche Treville have faaet Ordre at angribe den pavelige Havn Civitavechia. Dumourier har vundet en fuldkommen Seyer; han har ey allene udvirket hos Nationalconventet, at hans arresterte Leverandeur er sat paa frie Fod, men ogsaa at hans største Fiende, Krigsministeren Pache, har faaet Afsted. Jmidlertid blive Jacobinerne ved at understøtte ham, og giøre sig al Umage for at faae ham til Maire i Cambons Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
For de franske Kapere, som opbringe Skibe med Levnetsmidler til vore Havne, har Nationalconventet udsat betydelige Præmier. Der er allerede afsendt AdvisJagter til Ost- og Vestindien, for at overbringe den Tidende, at Republiken har Kriig med Engeland og Holland. Philip Egalite har aflagt Eed som Republikens StorAdmiral, og skal commandere een af vore Flaader.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
London, den 5 og 8 Februarii. Ludvig den Sextendes Død havde allerede bidraget meget til at giøre Krigen med Frankerige høyst sandsynlig; men den nu indløbne Efterretning om det gjorte Beslag paa alle Engelske Skibe i de franske Havne har, som en aabenbar Fiendtlighed fra de Franskes Side, giort den uundgaaelig. Man regner, at der paa denne Maade er omtrent 80 Engelske Skibe faldet Franskmændene i Hænder, og anslaaer man nu Besætningen blot til 12 Mand paa hvert af disse Skibe, saa have vi derved mistet henved 1000 Mand af vore Søefolk. Derimod er de franske Skibes Antal i vore Havne saare ubetydeligt. Den 5te hujus bekiendtgjorde Hoftidenden, at saavel alle franske Skibe i Engelske Havne som de til Frankerige bestemte Skibe skulde anholdes. Denne Ordre gieldte endog Paketbaadene, hvilke dog i Gaar (den 7de) efter en nyere Ordre bleve frietagne, siden Franskmændene havde ladet den af vore Paketbaade, som var anholdt, seyle sin Cours. Da førstmeldte Ordre indløb til Portsmouth, søgte en der liggende Corvette at liste sig bort, og var allerede gaaet til Seils. Man fik den indhentet, og fandt vel hverken Passagerer eller Varer ombord, men hos Capitainen endeel Breve til forskiellige Personer i Frankerige. - Paa Themsen er tilbageholdt et Skib med Munderingssager til de franske Tropper, som vurderes til 120000 Pund Sterling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
Den hidkomne franske Agent Maret sendte vel Statssecretair Greenville sine Creditiver, men fik dem aabnede tilbage, tilligemed en med Kongens geheime Segl. forsynet Ordre, hvorved det blev bemeldte Maret og hans Secretair Mourgue betydet, at de inden tre Dages Forløb maatte have forladt Kongeriget. De fik og saa strax hver sit Pas, og skal i Forgaars Morges tidlig være reyst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
Samme Dag ankom Don Pedro Aranjo med vigtige Depecher fra det Madridske Hof til den her residerende Spanske Gesandt de Campo. Overfarten fra Corunna til Falmouth havde han ombord paa et 50 Kanonskib gjort i en Tid af 54 Timer, og overhovedet ikke brugt mere end 10 Dage til hele Reysen fra Madrid herhid. Man forsikkrer, at han har medbragt den bestemte Erklæring, at Spanien ufortøvet vil erklære Frankerige Kriig, og anvende alle sine Kræfter, for at staae Storbrittannien bi. Tolv Spanske Linieskibe ere allerede udrustede, og man troer, at ogsaa Portugal vil lade sin Søemagt giøre fælles Sag med Spanien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
Hertugen af York skal, efter Forlydende, gaae til Hannover, for som Chef at commandere Kongens tydske Tropper. Den berømte Marquis Bouille følger, efter Sigende, med, for under Hertugen at giøre Tieneste. Jmod en fransk Landgang paa vore Kyster giøres alle muelige Anstalter. Brighton, Dower og andre Søe pladser blive forstærkede med Artillerie og Garnison. Jsær er man bekymret for Øerne Guernsen og Jersey, hvorfor Admiral Cosby har faaet Ordre, saasnart mueligt, at gaae derhen med Linieskibene Hannibal, Hector og Orion, samt to Fregatter. Skibene Centurio og Leopard paa 50 Kanoner ere med 3 Fregatter gaaet til Seyls fra Duinerne. - For at beskytte de der endnu liggende Skibe, skal der paa Sandbankerne imellem Sandwich og Deal anlægges Batterier. Ligeledes blive Batterierne ved Scheernes istandsatte. Af Jnvaliderne i Greenwich blive de Brugbareste tagne til Tienesten paa Vagtskibene; og Bøssemagerne fra Tower maa reyse hele Landet om, for at eftersee Landmilicens Geværer. – De allerede oprettede Friecompagnier bruges til at complettere de regulaire Regimenter med.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
Warschau, den 6 Februarii. Den Kongel. Preussiske befuldmægtigede Minister, Hr. von Buchholtz, havde insinueret Kron=Storcanzleren en Note, hvori han raader og beder ham at føye Anstalter til, at Republikens Tropper bleve trukne tilbage til Woywodskaberne Cracau og Sendomir, hvor Russerne skulde giøre Plads for dem, da han ellers i manglende Fald ey kunde indestaae for, at der jo kunde forefalde flere ligesaa blodige Optrin, som det ved Kargo i Storpohlen, hvor en polsk Capitain og sex Mand satte Livet til i en Skarmydsel med de Preussiske Tropper, og en heel Escadron maatte afvæbnes og giøres til Fanger. – Denne Note har Kron Storcanzleren under 3die hujus besvaret i Confoederationens Navn, og i dette Svar besværet sig saavel over de imod Republiken begaaede Fornærmelser som over Thorns og Posens Besættelse med Preussiske Tropper. Man bør, siger han videre, troe, at alt dette er skeet uden Hs. Preussiske Majestæts Villie og Vidende. Man appellerer derfor til Hs. Majestæts Retfærdighed og forhen udviiste gode Sindelav imod Republiken, med Anmodning, at de Preussiske Tropper igien maatte forlade den polske Grund, hvorimod man lover at giøre den Anstalt, at Hs. Majestæt ikke fra Pohlens Side skal blive foruroliget eller forstyrret i sine andre Planer. Jmidlertid har Confoederationen besluttes at holde Republikens Tropper i marchfærdig Stand; at bekiendtgiøre en formelig Protestation imod de Preussiske Troppers Jndmarch, som imod ethvert andet fiendtligt Overfald, og at opfordre det Pohlske Ridderskab til at bidrage sit til Republikens Beskyttelse. – Det vil nu fornemmeligen beroe paa, hvorledes Rusland optager dette raske Skridt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
Stockholm, den 8 Februarii. Gardecapitainen Freese, som var Anledningen til det sidste Opløb ved Slottet, er dømt til to Ugers Arrest paa Vand og Brød. Han har ogsaa allerede faaet sin Afsked, og hans Compagnie er confereret Baron Rauge. – Den berygtede Pastor Widins Dødsstraf er af Hertug-Regenten formildet til Landsforviisning, og hans Kone beholder Kaldets Jndkomster i to Aar. – J øvrigt har Hertug-Regenten offentligen erklæret, at vor Garnisons Forstærkelse blot er skeet efter Andragende fra den unge Konges Gouverneur, Greve Gyldenstolpe, som frygtede forat Kongens Liv stod Fare, og at der vare hemmelige Sammenrottelser imod den offentlige Sikkerhed; men at Hertugen Selv aldeles ikke fandt saadant sandsynligt, eller nogen Grund til ringeste Mistanke imod et saa troe Folk. – Den til Finland beordrede Oberst von Stedingk, for at eftersee Fæstningerne sammesteds, gaaer efter Forlydende videre til Petersburg i et vigtigt Ærinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
General Kaulbars, som i den forrige Krig blev dømt fra Livet, er ved en egenhændig Skrivelse fra Hertug-Regenten fuldkommen frikiendt, men vil ikke længer giøre Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
- J Greve Schwerins Sted er General majoren Greve Cederstrøm udnævnt til Generaladjutant.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
Raadsherre og Ridder Valley i Gefle, som paa den sidste Riigsdag saa troeligen understøttede den afdøde Konge, har gjort en Bankerot af 170000 Daler Species.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
Den Kongelige Charge d'Affaires i Hamburg, Hr. Hjel mer, er beskikket til Expeditionssecretair i det udenlandske Departement. - Den Preussiske Gesandt von Brockhausen har anholdet om frie Jndførsel af Schlesisk Lærred, til Sverrig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
Cøln, den 8 Februarii. J dette Øyeblik høres for vist, at Franskmændene atter ere slagne ved Duren, og at de Keyserlige have erobret 10 Kanoner, og gjort 400 Mand til Krigsfanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
Rhinstrømmen, den 10 Februarii. Franskmændene blive ved at paastaae, at General Custines Armee skal om en føie Tid være 150000 Mand stærk. Ved Worms have de ved Rhinen bygget et Fort, som de have kaldet Custine. Rhiinbroen imellem Maynz og Cassel er igien istandsat, da Transporten paa Skibe faldt altfor langsom og besværlig. – Den bloquerte Garnison i Königstein har endnu Forraad paa alting. Bournonville er med 15000 Mand stødt til Custines Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
Haag, den 12 Februarii. Man venter nu hver Dag, at Fiendtlighederne skulle bryde løs paa Grændserne. Alt Haab om mindelige Underhandlinger er forsvundet, og de 4 franske Negotiateurer, Maulde, Noel, Thienville og Obris, ere alle den 9 hujus reyst tilbage til Antwerpen til Dumourier, som virkeligen giør alle Anstalter til i Hast at faae et anseeligt Troppecorps forsamlet. Han har ogsaa allerede ladet afstikke en Leyr paa Grændsen; men ellers er der hidtil ikke forefaldet noget. J og omkring Antwerpen har han henved 10000 Mand franske Tropper, foruden den saa kaldte Legion Etrangere (Hollandske Patrioter), der skal forstærkes med 3000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
De fleste af vore Grændsebeboere paa det platte Land flygte med deres bedste Sager til Gertruydenberg, Breda og Bergenopoom, hvilke Fæstninger nu ere i god Forsvarstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
Den Engelske Ambassadeur, Lord Auckland, har i Gaar officialiter tilkiendegivet Greffier Fagel, at de i Søen værende Engelske Krigskibe have Ordre at give de Hollandske Skibe, de maatte møde, Efterretning om Krigens Udbrud, og at give dem den samme Beskyttelse, som de Engelske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
Leiden, den 12 Februarii. Det med forrige Post udspredte Rygte, at Franskmændene pludseligen havde forladt Rüremonde, er ikke blevet bekræftet. Tvertimod erfares, at de der ey allene forskandse sig, men faae jævnligen nye Forstærkninger. Jmidlertid rykke de Preussiske Tropper under Hertug Friedrich af Brunsvig stedse længer frem. General Morliere commanderer Franskmændene imod ham; og begge Corps ere hinanden saa nær, at der allerede er foregaaet adskillige Skærmydseler imellem dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
Kiøbenhavn, den 22 Februarii. Førstkommende Mandag den 25 Februarii bliver Apartement ved Hoffet, som begynder Klokken 6 1/2 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
J Tallotteriets 680de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkomne Kongelige Forordninger, Placater a.; kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
Den af sal. Hr. Biskop Hersled skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korser, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkjøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir. Vielens aandelige Lyst-ange, udi hvilken en Glidelskende Siel dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom GudsHuus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Ponitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Guld elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 11te Martii førstkommende bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretagen og holden Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Julii 1791 til den 12te Januarii 1792 ere satte, bestaaende af Guld, Sølv, Silke, linnede og uldne Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m. v., tillige bekiendtgiøres, at Kiøberne af de contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have ganske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-22
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 57 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-25
Kiøbenhavns No. Aar ann. mu huus, tiltale. Post-Tidender. le Mandagen, den 25 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-25
Rom, den 25 Januarii. Paven har ladet een af vore Stadsporte, den saa kaldte Latinske, tilmure, og besat Johannis og Sebastians Portene med en Vagt af 300 Mand. Vor Garnison skal endnu forstærk med 2000 Mand, og et Hospital bliver anlagt for de syge Soldater. Besætningen i Civitavechia skal udbringes til 3000 Mand; og sammesteds er for det Apostoliske Kammers Regning ankommen et Skib med 15000 Flinte og Bajonetter fra London. Her er nu roeligt igien. De franske Bankereres Huse have endnu Salvegarde. Tourlon var flygtet, men er nu igien paa sit Contoir, og den bortflygtede Mouts Afsairer lader det Apostoliske Kammer besørge. Den her værende Svenske Prindsesse, den Engelske Prinds August, og den Pohlske Prinds Poniatowsky, bivaane flittigen den høye Adels Festiviteter. Prindsessen, af Hessen Philipsthal er i Neapolis nedkommet med en Datter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-25
De franske Linieskibe Languedoc og Entrepenant vare allerede den 22de i seylfærdig Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-25
Erlangen, den 15 Februarii. Man siger, at Franskmændene giøre Anstalter, hvoraf der med temmelig Vished kunde formodes, at de frivilligen ville forlade Maynz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-25
Frankfurt, den 16 Februarii. Her forsikkres nu, at begge Ludvig den Sextendes Brødre, have formeligen tilkiendegivet de europæiske Hoffer deres Broders Død, at de have erklæret og ladet udraabe hans Søn, der ey endnu har fyldt sit ottende Aar, som nu værende Konge i Frankerige, under Navnet Ludvig den Syttende; at hans ældste Farbroder, Greven af Provence, er erklæret for Rigets Regent, og Greven af Artois for dets Generallieutenant; at man har givet Kongen af Preussen Efterretning om alt dette, og ansat General von Roll som Gesandt hos Høystsamme. - Kongen af Preussen skal ogsaa allerede have erkiendt saavel den nye Konge som Regenten og Generallieutenanten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-25
Haag, den 16 Februarii. J dette Øyeblik indløber den ubehagelige Tidende, at Franskmændene have erobret St. Michel ved Venloo. Ved Enthoven og Helmont skal de have foretaget stærke Fourageringer. Mastricht holde de indsluttet, og have plyndret overalt i Nærheden omkring Staden, især have de holdt meget ilde Huus i Landsbyen Herlen, hvor de først have plyndret, og endda slæbt Gidseler bort med sig. General Clairfait har tilskrevet Prindsen af Hessen, Gouverneuren i Mastricht, at han kun maatte forsvare sig af al Magt, da han snart vilde komme ham til Hielp.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-25
Kiøbenhavn, den 25 Februarii. J Tallotteriets 500 Trækning i Wandsbeck, den 21 Februarii, udkom følgende Nummere: Udi afvigte Uge fra den 16 Februarii til den 23 dito, ere i den Kongelige Residence-Stad copulerede 15 Par. Fødte Drenge 39, Piger 35, tilsammen fødte 74. Døde Mænd 14, Qvinder 17, Drenge 7, Piger 4, af følgende Sygdomme: Alderdom 4. Beenskade 1. Brystsyge 5. Forraadnelsesfeber 1. Hidsig Feber 1. Jnflammation 3. Slag 9. Sting 1. Tærende Syge 9. Uangivne Svagheder 6. Vattersoet 2. Tilsammen døde 42. Altsaa 32 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-25
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-25
Vinden. 18 Febr. Parme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-25
Avis. Uvis. S. V. S. V. 27. II. 312 1/2 Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkomne Kongelige Forordninger, Placater a.; kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-25
Den af sal. Hr. Biskop Herslev skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk-luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-25
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 11te Martii førstkommende bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretagen og holden Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Julii 1791 til den 12te Januarii 1792 ere satte, bestaaende af Guld, Sølv, Silke, linnede og uldne Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v.; tillige bekiendtgiøres, at Kiøberne af de contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have ganske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-01
Kiøbenhavns ad No. Aar al mann, huus. siun, Post-Tidender, som pillid, Muur. Fredagen, den 1 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-01
Paris, den 8 Februarii. Ved den nye Krigsministers, Bournonvilles, Udnævnelse blev der i Nationalconventet selv gjort den Anmærkning, at et Menneskes Kræfter ey vilde være tilstrækkelige til, i den korte Tid af 4 Uger, som maaskee endnu kunde medgaae førend Feldttoget for Alvor aabnes, at forsyne 9 Armeer med Klæder og hvad andet, Tropperne kunde fattes, dersom Borgernes almindelige Understøttelse ikke der rækkede ham troelig Haanden, og dersom man ikke over hele Frankerige in Natura sendte ham de Klæder, Skjorter, Skoe, Strømper &c., som i benævnte korte Termin umueligen paa den sædvanlige Maade kunde tilveyebringes. Som en Hovedaarsag til Krigsdepartementets slette Forfatning blev meget rigtigen anført, at alle erfarne Betiente vare blevne afskedigede, fordi man, som oftest uden tilstrækkelig Grund, mistænkede dem for Grundsætninger imod det herskende System, og at deres Pladser igien vare besatte med Republikanere, der vel vare ivrige nok, men aldeles manglede Erfaring, Jndsigt og den saa fornødne Routine, og at Ministeren Pache, end- og med den allerbedste Villie, ey vilde udrettet noget klækkeligt. Debatterne over denne Sag bleve tilsidst saa alvorlige, at Præsidenten maatte sætte Hatten paa, forat faae det roeligt igien. Besynderligt nok er det, at man i det Øyeblik, da vore Armeer skulde begynde at agere, taler om en nye Organisation. Dubois Crance gjorde i Gaar Forslaget dertil, og vilde giøre hele Armeen national, ved at giøre Linietropperne, Nationalgarderne, og Volontairerne alle ligegode. Jmidlertid forblev denne Sag dengang afgjort. Til sand Glæde for alle dem, som her attraae Rolighed, udmarcherede i Forgaars de Marseiller Foedererte, for at gaae med General Kellermann imod Civitaverchia.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-01
Fra Jtalien, den 9 Februarii. J det Venetianske bliver der nu, efter et holdet Statsraad, meget stærkt hværvet, og man siger for vist, at Republiken Venedig bitræder det store Forbund imod Paven har befalet, at der i hele Kirke Frankerige. - staten skal ringes med Stormklokkerne, ifald Franskmændenne skulde overfalde den, og at alle Jndvaanere fra 16 til 50 Aar, Geistligheden undtagen, skulle i saa Fald gribe til Vaaben.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-01
Efter en den 6te hujus til Livorno indløben Beretning er Cagliari paa Sardinien virkeligen beleyret af den franske Flaade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-01
Kongen af Neapolis har nu formeligen erkiendt den franske Republik. Allerede den 23de Januarii havde den franske Gesandt Makau offentlig Audience, og forestillede ved samme Leylighed Admiralen Touche Treville. Med Dronningens Helbred er det endnu heel maadeligt beskaffen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-01
London, den 12 Februarii. Siden den franske Krigserklæring har Matrospresningen baade til Vands og Lands nu virkeligen taget sin Begyndelse. Paa alle Engelske Coffardieskibe i alle tre Kongerigers Havne er der gjort Beslag; og i Gaar gjordes Begyndelsen med at udgive Kaperbreve, for at krydse imod
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-01
Franskmændene. J Admiralitetet var der i Gaar overordentlig mange Officerer og Betiente forsamlede. Sessionen varede til ud paa Natten, og der blev givet Ordre til atter at udruste 11 Krigskibe, hvoriblandt 2 paa 98 Kanoner. – Det er nu ogsaa besluttet at forstærke Cavalleriet, og at lade 17 Jnfanterie=Regimenter marchere til Kysterne. De nyeligen fra Portsmouth udløbne tre Linieskibe ere, som man troer, bestemte til at beskytte Øerne Jersey og Guernsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-01
I Dag er udgaaet en Kongelig Proclamation, hvorved Hs. Majestæt, i Anledning af den franske Krigserklæring, befaler almindelige Repressalier imod alle franske Skibe, Gods og Undersaatter. Jmod de franske Kapere, som maatte foruroelige vore Kyster, og som allerede have gjort Landgang paa Øen Alderney, og der borttaget en Mængde Faar, har Admiralitetet udsendt adskillige Fregatter, for at krydse i Canalen langs den Engelske Kyst. Til alle Kanter er der ogsaa sendt Advisskibe, for at tilkiendegive de i Søen værende Engelske og Hollandske Coffardiefarere Krigens Udbrud, i hvilken Hensigt den Hollandske Gesandt har hyret et Skib for egen Regning, og sendt dette omkring i Canalen, for at advare sin Nations Skibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-01
Det første engelske Skib, som Franskmændene have frataget os og opbragt til Calais, hedder Perle, og er et lidet Brigskib. Derimod har den engelske Kaper Ve spe opbragt den franske Lougre St. Julien til Pool. Et med 50 Franskmænd besat Fartøy gjorde den 8de Jagt paa Skibet Robert og Mary, bestemt til Newhaven og Sunderland; men det slap dog bort. J Gaar hedde det, at et rigt Vestindiske Retourskib, til 50000 Pund Sterlings Værdie, ogsaa var faldet i Franskmændenes Hænder, men man vil ey troe det, siden ingen veed Skibets Navn, ey heller Stedet, hvor det egentlig skulde være taget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-01
Fra Vestindien haves Efterretning, at der paa Guadeloupe er udbrudt en nye Revolution, og at Nationalkokarden atter har fortrængt den hvide Kokarde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-01
Fra Holland er der i forrige Uge sendt saamange rede Penge herover, for at anbringes i de Engelske Fonds, at man lige til i Løverdags havde ondt ved at faae dem anbragt, med mindre man vilde betale meere end den almindelige Priis. Hr. Pitt har nu i alt ladet til Nationalgieldens Formindskelse opkiøbe Stocks for 10 Millioner 242100 Pund Sterling. C. Sk. Ved den usædvanlig stærke Matrospresning og alle Koffardieskibes Anholdelse haaber man, som snarest, at faae det bevilgede Antal af 45000 Matroser complet, da der, foruden den faste Stamme af 12000, virkeligen siden December Maaneds Begyndelse har frivilligen meldt sig andre 12000 til Tienesten. Den første Flaade, som skal udløbe, faaer Alexander Hood at føre til det Middellandske Hav, for der at giøre en Ende paa Franskmændenes Rige. En anden anseelig Flaade med 6000 Soldater skal af Samuel Hood føres til Vestindien, og Lord Howe faaer Commandoen i Canalen. Arbeydet paa Værfterne og i Havnene fortsættes baade Nat og Dag.