Adresseavis for Børn, 1781-04-04
Tanker om Fornøyelse. J Anledning af foranførte Samtale.) Fornøyelse er i sig selv ingen Synd, omendskjønt mange Handlinger, som foretages for Fornøyelses Skyld, ere Synd. Naar du tænker paa, at ville gjøre dig Fornøyelse, saa udvælg dig til dit fornemste Tankesprog, Fornøyelse uden Anger, og handle saa stedse efter samme i dine Tanker, Ord og Gierninger. Da skal du være saa lykkelig som Dyden, og dine Omstændigheder tillade dig det. Sorg og Frygt ere gandske imod Fornøyelse og imod Lyksalighed. Undertving derfor dine Lidenskaber og lær at være taalmodig. Væn dig for det første ikke til, ofte at gjøre Betragtninger over det Onde for visse Mennesker, som er uundgaaeligt, og som hverken kan afhielpes ved nogen Klogskab eller Kjerlighed Thi ved saadant Ondes Betragtning og Erindring vedligeholdes Sorg og Frygt uden nogen Nytte. Saadant Onde er ogsaa meget sjeldnere og ringere, end de almindelig kunne troe, som gjøre sig det til en Hovedsag at merke derpaa. For det andet maae du vide, at ethvert Onde har nogle gode Sider, og kan ved Viisdom bruges til nogle Fordeele. Naar der nu er saadant Onde forhaanden, saa overvey det paa saadan Maade; men gruble ikke over det Ondes Storlighed og sammes Mangfoldighed. for Børn. For det tredie maae du ikke tale mere om det Onde, end fornøden gjøres, for at forebygge og afhielpe det. Thi det kan ikke nytte dig til noget, at andre, som ey ere i Stand til at hielpe dig, eller ikke har Lyst til at tjene dig, skulle vide at du er ulykkelig og holde dig derfor Du falder dem derved kun besværlig, eller gjør dig foragtelig. Almindelig tales der for meget om det Onde og for lidet om det Gode. Ved saadan Leylighed bliver meget anseet for Ondt, som ellers ikke skulde være det, og megen Fornøyelse bliver forstyrret, som Gud dog ved Naturens Løb tilbyder os. For det fjerde, dersom du ikke ved det blotte Forsæt kan overvinde en unyttig Sorg og Frygt: saa tag dig daglig noget Arbeyde eller nogen Tidsfordriv for, som ellers pleyer at fornøye dig, og fortsæt dette Hielpemiddel, omendskiønt det i Begyndelsen synes kun at virke lidet. For det femte maae du underkaste dig de uundgaaelige Farer med en viis Hengivenhed til Gud. Herre skee din Villie. For det sjette, dersom gode Hensigter og Bestræbelser mislinge for dig, saa lad det ikke angre dig, thi de ere allerede en Deel af Dyden, som i sig selv aldrig kan være uden Nytte. Forlyst dig og andre saa ofte, paa saa almeennyttig en Maade, og med saa liden Bekostning, som er muligt for dine Omstændigheder. Jngen Fornøyelse er bestandigere, end Erindringen af gode Gierninger, især saadanne, som ere lykkedes, og af gode Forsætter, især saadanne, som rimeligviis skulde lykkes. Naturen tilbyder alle Mennesker i Almindelighed, saavel Fattige som Rige, næsten i alle Aarets Tider mange Forlystelser, som koste intet andet, end det Forsæt at nyde samme. Naar du ikke har vigtige Forretninger, saa lad ikke Leyligheden gaae forbi til at benytte dig af dem, men brug dem enten for dig selv allene, eller i Selskab med andre. Spiis og drik altid med Opmerksomhed paa Velsmagen, og med den Erindring, at GudsForsyn har hvert Aar over tusinde gange bestemt denne Fornøyelse for dig og Dine. Nægt. III Avis Nægt dig frivillig en Tidlang Nydelsen af nogle behagelige Ting; thi de blive siden, efter en Afvexling, endnu behageligere. Naar du gaaer til Bord, saa gjør dig al Umag for at være ubekymret og frie for møysommelige Overlæg, og ligesaa naar du gaaer til Sengs Dette er høystfornødent, naar du vil være frisk. Naturens Forandring ved Menneskenes Kunst, Urtegaardsmands Kunsten, Bygningskunsten, Malerkunsten, Billedhuggerkunsten, Digtekunsten og Tonekunsten, Dandsekunsten, og alle andre saadanne Kunster, tilbyde vor naturlige Smag i Skjønhed og Harmonie mange Fornøyelser, især naar vi i vor Ungdom gjøre os Umag for, at lære i det mindste noget af disse Kunsters Regler. De fleste Kunstens Verker kunne ikke fornøye Besidderne i høyere Grad end Jagttageren. De Alleers, Skoves og Haugers Skjønhed, hvorudi du har Tilladelse at spadsere, tilhøre ogsaa dig; Fornøyelsen af Musik og Bal, naar du maae høre og see samme, tilhører ogsaa dig, Kabinetterne af Malerier og Naturalier, naar du til din Fornøyelse maae opholde dig der, tilhører ogsaa dig; Bogsamlinger, hvis Brug man tillader dig, tilhører ogsaa dig; Billedstøtter og Bygningskunstens Symmetrie ere mestendeels offentlige; Fornøyelsen deraf tilhører ogsaa dig. Uden Dyd er ingen saa fornøyet, som han kunde være. Uden den Sædvane, ofte i Stilhed at undersøge sit eget Sindelav, sine egne Handlinger og Forsætter, sine egne Omstændigheder og sammes Forhold imod andre Menneskers, er ingen saa viis og dydig, som han kunde være, altsaa maae du vænne dig til ofte i Stilhed for dig selv at være i saadanne Betragtninger. Al din Forlystelse være maadelig og ærbar. Vær ikke eller anstil dig ikke at være munter for Børn. ved saadan Støy og Allarm, som ikke gjør andre muntre. Dersom din sædvanlige Forretning bestaaer i Stillendden og Eftertanke, saa søg saadanne Forlystelser, som ere forenete med Bevægelse uden Forstandens Spænding. Men dersom din Forretning trætter dig ved Bevægelse, saa søg Forlystelser, som ere mulige ved Stillesidden og som øve din Forstand. Er du nødsaget til at tage Deel i noget Spil, saa lær at give Agt paa Menneskenes Affecter, men skjul denne Opmerksomhed, Vogt dig selv derved for alle Affecter, fornemmelig for Klammerie. Giv altid efter; men skye Spil med saadanne Folk, med hvilke det er fornødent at give efter til din Skade. Naar du lærer at kjende en god Bog om selskabelige Forlystelser, som ere forskjellige fra Spil, saasom Skjemt, tilfældige Riim, muntre Viser og Sinddigter, mørke Taler, opmuntrende Fortællinger, Komoedier, og deslige, saa brug samme med Varlighed til et Selskabs Opmuntring. Naar din Tid og den fornødne Sparsommelighed taaler det, saa forsøm ingen Leylighed til at besee det Overordentlige og Usædvanlige i Naturen og den menneskelige Kunst. Thi dette forøger ikke allene din Kundskab, men sammes Beskrivelse til rette Tid og paa rette Sted gjør dig endog behagelig i Selskab. Læs gjerne Reysebeskrivelser, og spring over det i samme, som ikke fornøyer eller nytter Antegn med korte Ord det Merkværdige dig. deraf for dig selv. Læs heller det ofte, som angaaer dig selv, i gode Bøger, end at du skulde læse alle Slags uden Forskjel. Overalt skal du heller ville gjøre mere Godt, end ville læse Godt.