JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1814-01-03
Kjøbenhavn. den 27de December. J de foreløbige Efterretninger fra det Kongel. Armeecorps i Hertugdømmene, som findes indførte i Statstidenden af 13de December No. 102, siges, at Hs. Durchl. General Prinds Friedrich til Hessen stødte paa General Dornberg ved Sehstedt og slog ham. Dette maae, ifølge de fra bemeldte Corps ankomne nærmere Efterretninger, berigtiges derhen, at det ikke var General Dornberg, men en anden fiendtlig General, som her menes.
Viborger Samler, 1814-01-03
Følgende Officerer ere deels i de forskjellige Skiærmydsler, som have havt Sted i Holsteen, deels i Fægtningen ved Sehstedt den 10de December, dræbte, saarede eller fangne: Af Artilleriet: Capitain Gønner saaret, Lieutenant Heltzen saaret og fanget, Lieutenat Malling let saaret. Af jydske Regiment lette Dragoner: Oberst Bønnichsen dræbt, Lieutenanterne Hobe og Ursin dræbte eller fangne, Lieutenant Fogh saaret. Af fyenske Regiment lette Dragoner: Lieutenant Wig gers haardt saaret. Af holsteenske Rytter=Regiment: Oberst Hedemann haardt saaret og fanget, Lieutenanterne Rosenørn og Schjøtt saarede og fangne, Lieutenant Moltke saaret. Af Dronningens Livregiments 1ste Bataillon: Major Wynecken let saaret Lieutenant Lempfert saaret, Lieutenant Hart haardt saaret. Af 1ste Batallion Oldenborg; Capitain Høegh og Lieutenant Cropp saarede, Capitain Muck fanger, men udvexlet. Af fyenske Jnfanterie-Regiment: Capitain Møller og Lieutenant Rosenberg, saarede. Af 2den Batallion holsteenske Skarpskyttercorps. Lieutenant Jansen saaret. Af 3die Batallion Holsteen: Capitain Kock saaret. Af 1ste jydske Jnfanterie, Regiment: Lieutenant Munck saaret. Desuden blev ved Bornhoft fangne: Capitain Cornilsen og Lieutenant Spitner af 4de Batallion Oldenborg, Regimentschirurg Holtzkamm af holsteenske Rytter-Regiment og Secretair Banditz; af Matroscompagniet.
Viborger Samler, 1814-01-03
Døde Kjøbenhavn: Gjæstgiver C. L. Lund 40, A. Kjøbmand og Casserer J. P. Nyboe. Nyborg, Capitain W. N. Hirsch. Viborg: Billedhugger J.J. Møller d. A. Claus Krones Søn Johan Peter 4 A.
Viborger Samler, 1814-01-03
Bekjendtgjørelser. J disse Dage er bortkommet en Sølv Spiseskee Mkr. M. W. H. L. S. M. T. For Opdagelsen af samme, loves en passende Douceur, bedes at henvende sig til Bogtrykkeriet. Viborg, den 3die Januar 1814.
Viborger Samler, 1814-01-03
Ved den ifølge høikongelig Resolution, d. 14de D. afholdte Auction over Nørre Sogns Kirkes Tilhørende, blev Orgelet, og alle dens øvrige pasa facra efter høieste Bud bortsolgt til andre Kirker. - Men intet antageligt Bud blev gjort paa dens af Bonitet, Størrelse og Velklang bekiendte 2de Klokker, hvoraf den Størstes Dybde er 1 1/4 og Gennemsuit 1 1/2 Alen. Den Mindstes i Alen i Dybde og 1 Alen 7 Tømmer i Genneminit. Disse 2de Klokkerstillestil nye Auctiond. 10 Januar 1814, Formiddag Kl. 10, i bemeldte Kirke. Viborg, den 20de Decbr. 1813. Fog. Dinesen.
Viborger Samler, 1814-01-03
Paa Palstrup ved Viborg, kan endnu modtages 20 a 24 Stkr. Stude paa Foder. Undertegnede sluttet Akkord. Palstrup, den 24de Decbr. 1813. Erhardi.
Viborger Samler, 1814-01-06
No.
Viborger Samler, 1814-01-06
Udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1814-01-06
(Af Statstidenden.) Om Dantzig. J Begyndelsen af Dantzigs Beleiring var Garnisonen over 30000 Mk. stærk, men midt i August var næsten Halvparten bortdød. Det tjenstdygtige Mandskab var omtrent 12000 Mk., 1600 Officerer og 14 Generaltr. Endeel Proviant, havde man indbragt. 900 Huse stode tomme. Egnen rundt om var ødelagt paa 1 Miils Distance. 50000 Russer og Preusser beleirede den, fra England var kommet 150 Stykker Beleiringskyts og 80 engelske Kanonbaade laae paa Rheden. Paa Kongen af Preussens Fødselsdag tillod Prindsen af Würtemberg 300 af Byens Jndvaanere at komme bort igjennem Forposterne. Et Brev fra Dantzig af 22de October siger: at den udenfor kommanderende General lod den 10de October og Aftenen, (imens General Rapp og hans fleste Officerer vare paa Komoedie) angribe Forstæderne Schottenhauser, og 3 foran samme liggende Redouter. De bleve alle erobrede; General Rapp tog dem vel tilbage; men en halv Time derefter erobrede Beleirerne dem igjen. Fægtningen varede hele Natten. Fjenden tabde 1000 Mand. Elithatallionen, som bestaaer af lutter didhen flygtede Officerer fra det ulykkelige Feldttog i Fior, mistede 400 Mk. J Byen afbrændte et Hospital hvori laae 700 Saarede, i Klædemagasin og 28 Huse. Russerne havde 80 Døde og 350 Saarede. Den 29 Octbr. skrives: at der paa de d. 10de og 11te Oct. aabnede Paraleller ere anlagte Batterier, som beskyde Staden med god Virkning og tilføie dens Værker stor Skade.
Viborger Samler, 1814-01-06
Schlüchten d. 2den Novbr.
Viborger Samler, 1814-01-06
Cavallerigeneral Grev Wrede, der kommanderede den forenede østerrigskebayerske Armee, var i Jilmarscher kommen fra Würtsburg til Hanau som han angreb d. 28 Octbr. og derved fangede 1 General, mange Officerer og 1200 Gemene. Han sendte Generallieutenant Rechberg til Frankfurt for at fortrænge Fienden og indtage Stilling der. Jmidlertid var Keiser Napolcons Avantgarde, som det især var vigtigt at gaae over Rhinen ved Mayntz, kommen til Hanau. General Wrede angreb dem d. 29de Octbr. eftertrykkelig og fangede 4000 Mk. meest af den unge Garde, hvoraf 200 vare Officerer. Den 30te Octbr. angreb Keiser Napoleon med sin hele Styrke General Wrede som stod paa begge Sider af Hanauerveien. De Franskes gjentagne Forsøg, der endog fortsatte til ud paa Natten, med at gjennembryde de Allieredes Contrum, mislykkedes ganske.
Viborger Samler, 1814-01-06
Feldtmarskallieutn. Grev Fresnel og Generalmafor Goppert udmærkede sig meget. Natten efter disse blodige Fægtninger, med den gamle og ny franske Garde og Resten af 6 Divisioner under Keiser, Napoleons personlige Anførsel, beskjøde de Franske Hanau, som kom paa flere Stæder i Brand. General Wrede blev der Natten over; men forlod den Morgenen d. 31te Octbr. og opstillede sig bag ved Kinzingbækken, hvorfra han under Fiendens Tilbagetog, bibragte ham de føleligste Tab. General Wrede besluttede atter at indtage Hanau for at hindre Resten af den franske Armees Tilbagetog. Om Natten Kl. 2 løb man Storm. Alt styrtede frem med Mod og Kraft. General Wrede var i Spidsen; han faldt dødelig saaret af et Skud i Underlivet. Men Armeens Jver opflammedes end mere ved hans Fald. Staden blev taget og standhaftig forsvaret. 2 fiendtlige Generaler og meget Mandskab fangedes. General Wrede overgav Kommanden til Feldmarskal C. Grev Fresnel. Den 31te om Aftenen havde man ialt fanget 5000 Mk. De franske Generaler Sakkonsky og Sabiello samt 2 badenske Kavalleriregimenter vare gaaede over til de Allierede. Medens Kampen ved Hanau varede blev og den franske Arriergarde uafladelig foruroliget af Generallieutn. Grev Orloff, Denisons og Herman Grev Platows Strøifkorps; de fangede ved Gellenhansen, 20 Officerer og 1500 Mk.
Viborger Samler, 1814-01-06
Af en opfanget Koureer fra Hertugen af Dalmatien, om de senere Tildragelser i Spanien, saae man at Feldmarskal Wellington d. 7 Octbr. var trængt ind i Frankrig med en Deel af sin Armee og bekjendt gjorde for sine Tropper, at de skulle gaae i Vinterqvarteer i Frankrig.
Viborger Samler, 1814-01-06
Mayn, den 2den Novbr. Kirkerne i Würsburg gjøres istand for at modtage 4000 Fanger, som efter det blodige Slag ved Hanau faldt i de Allieredes Hænder. Et over 40,000 Mand stærkt, af russiske og preussiske Tropper bestaaende Armeecorps, skal marschere gjennem Storhertugdømmet Würsburg til Rhinen. Den combinerede store Armee drager gjennem Fulda og det hes fiske Land. Storfyrst Constantin forfølger med 15000 Mand udvalgt Cavallerie den franske Armee.
Viborger Samler, 1814-01-06
London, den 22de Octbr. Den 4de November vil Parlementet aabne et Laan, af 10 Millioner Pund Sterling.
Viborger Samler, 1814-01-06
Lord Wellington er trængt ind i Frankrig med 85000 Mand. Den 7de dennes gik han med den første og femte Division ved Jrun over Bidasson, tog Veien af Bayonne til, angreb den franske Linie, trængte den tilbage, dræbte 2000 Mand, gjorde 500 til Fange, og indtog derpaa med sin Armee den fiendtlige Stilling. Tabet paa vor Side er ubetydeligt, og beløber sig neppe til 200 Dræbte og saarede; den indtagne Stilling ligger omtrent 3 til 4 Mile fra Bayonne, mellem Floderne Bidasson og Rive.
Viborger Samler, 1814-01-06
Paris, den 21de Novbr. Hs. Majestæt Keiseren og Kongen præsiderede den 19de d. i Statsraadet i St. Cloud. Allerhøistsamme decreterede Oprettelsen af to Armeer, hver paa 100,000 Mand; den ene skal samles i Turin, den anden i Bordeaux.
Viborger Samler, 1814-01-06
Maylandske offentlige Blade meddele en Skrivelse fra Keiseren og Kongen, til Hertugen af Lodi, hvori det hedder: "Jeg beskjeftiger mig med Jtalien; jeg trækker en Armee paa 100,000 Mand sammen ved Turin.
Viborger Samler, 1814-01-06
Mine Undersaatter i Jtalien tør være forvissede om at jeg ikke vil forlade dem. Om end bydende Tildragelser have gjort vor nærværende Stilling besværlig, saa ere dog alle Foranstaltninger gjorte for at forebygge Følgerne.
Viborger Samler, 1814-01-06
Utrecht, den 2den Decbr. J dette Øieblik erholde vi følgende officielle Efterretninger fra Marqvis Wellingtons Hovedqvarteer.
Viborger Samler, 1814-01-06
St. Jean Pied de Port, d. 13de November. Efterat Pampelona havde overgivet sig den 31te October, og jeg altsaa kunde trække Generallieutenant Sir Rowland Hills Armeecorps bort derfra, besluttede jeg strax at angribe Fienderne. De stode mellem St. Jean de Luz og St. Pjed de Port paa de allerede af Naturen befæstede Høie mellem Floderne la Ni velle, la Petite og la Rhune. Angrebet skete den 10de d. M. og Hensigten lykkedes fuldkommen, nemlig at tilbagekaste Fiendernes Centrum og deres venstre Fløi, for at komme deres høire Fløi, der stod i en ved Kunst og Natur befæstet Stilling, i Ryggen. Fienderne trængtes, efter kraftig Modstand, ud af alle deres Positioner. 1400 Fanger og 61 Kanoner ere Frugten af denne Seir. Hvormange Døde og Saarede Fienderne havde, kan jeg ikke saa nøie bestemme. Vi have 135 Officerer og 2458 Soldater døde og saarede. Underskrevet. Wellingtou. Durlach, d. 1ste Decbr.
Viborger Samler, 1814-01-06
Troppemarscherne paa den høire Side af Rhinen, opad gjennem Heidelberg, Mannheim og Ladenburg, vedvarede uafbrudt til d. 23de November. 80,000 Mand bayerske, østerrigske, russiske og würzburgske Tropper vare til bemeldte Dag marscherede igjennem Heidelberg, de fleste henimod Bruchsal, dog ogsaa adskillige østerrigske Cavallerie= og russiske Kosakregimenter over Singhem til Egnen af Pførtheim, hvorhen fire ungarske Jnfanterieregimenter ligeledes afgik den 23de November. 50 Munitionsvogne toge Veien til Bruchsal. Ved Heidelberg slaaes en Broe for de sværeste Transporter.
Viborger Samler, 1814-01-06
Paris d. 20de Novbr. J Senatsmødet den 14de D. holdt Senatets Ordfører følgende Tale til Hs. Maj. Keiseren og Kongen. Sire.
Viborger Samler, 1814-01-06
Senatets Tanker have stedse ledsaget Dem under dette Felttogs mærkelige Tildragelser. Det har med Gysen skuet de Farer, for hvilke Deres Maj. har udsat sig. Forgjeves have Frankrigs Fienders Anstrængelser fundet Begunstigelse i de Allieredes Frafald, i saa uhørte Forræderier, i de overordentlige Begivenheder, i de ulykkelige Hændelser. Deres Maj. har overvundet Alt. De har stredet for Freden. Førend Fjendtlighederne atter begyndte, tilbød Deres Maj. Sammenkaldelsen af en Kongres, hvortil alle, endog de ubetydeligste Magter, skulde indbydes, for at billægge enhver Uenighed, og lægge Grundvold til en for alle Nationer hæderlig Fred. Deres Fiender Sire, have modsat sig denne Kongresses Sammenkomst. De ere ene Aarsag til Krigen. Deres Maj. som bedre end nogen Anden kjender Deres Undersaatters Tarv og Sindelag, veed at vi ønske Fred. Men alle Fastlandets Nationer trænge endnu høiligere dertil end vi; og dersom vore Fiender, uagtet halvandet hundrede Millioner Menneskers Ønske og Jnteresse, i det de undslaae sig for at underhandle, ville selv opsætte Betingelserne og foreskrive og et Slags Capitulation, da skal dette skuffende Haab vorde tilintetgjort. De Franske ville, ved deres Hengivelse og Opofrelser, vise, at ingen Nation nogensinde bedre har kjendt sine Pligter mod Fædreland, Ære og Souverain.
Viborger Samler, 1814-01-06
Hs. Maj. behagede allernaadigst at svare: Senatorer! Det Sindelag, De bevidne mig, er mig behageligt. For et Aar siden var hele Europa med os; dette Øieblik er hele Europa mod os. Det er fordi Europas Stemning angives enten af Frankrig eller af Engelland - Uden Nationens Kraft og Virksomhed vilde vi derfor have Alt at frygte. Efterverdenen skal sige, at store og indviklede vare Omstændighederne, men at de dog ikke formaaede at nedbøie Frankrig og mig.
Viborger Samler, 1814-01-06
Monitøren af 17de November indeholder tre meget lange Senatsconsultsforslag. Det første har til Gjenstand at overlade 300,000 Mand til Krigsministerens Raadighed, det andet Forlængelsen af de Fuldmagter som de Deputerede af 4de Klasse i det lovgivende Corps have, paa Grund af, at Omstændighederne ikke tillade at vente til de Fratræden des Pladser kunne vorde besatte. Det tredie handler om, at Keiseren for Fremtiden skal udnævne til Forsædet i det lovgivende Corps, istedetfor, som forhen, at vælge blandt fem af Corpset foreslaaede Candidater. - Disse tre Forslag ere antagne. Desuden meddeler Monitøren et Decret, hvis første Artikel overgiver til Krigsministerens Raadighed 300000 Conscriberede, tagne af Classerne fra 1806, 7, 8, 9,10, 11, 12 og 13; 1814 der indbefattet. Den anden Artikel bestemmer, at 80000 Mand skulle strax indkaldes, for at sættes i Virksomhed; 50000 andre skulle holdes færdige, i Tilfælde af, at Fjenderne skulle gaae over Rigets Grændser.
Viborger Samler, 1814-01-06
Jfølge et andet Senatskonsult skulle 38, 425,343. Franker 344 Centimer overlades til Krigsministerens Disposition.
Viborger Samler, 1814-01-06
Den 22de November. Man forsikrer, at det af Hs. Maj. de Franskes Keiser allerede for fire Uger siden ved Grev v. Meerveldt gjorte Forslag til Oprettelsen af en Kongres, ifølge et Svar fra den østerrigske Udenrigsminister Grev v. Metternich, skal være bleven antaget. Som Sæde for Congressen nævner man Mannheim; som befuldmægtigede. Greve v. Metternich paa østerrigsk, Grev v. Nesselrode paa russisk, Lord Aberdeen paa engelsk og Hr. v. Hardenberg paa preussisk Side. Som Underhandler paa fransk Side nævner man Hertugen Vicenza (Caulincourt), som vil begive sig til Mannheim, saasnart den til Stormarschal udnævnte Grev Bertrand, hvilken Post han siden Marschal Duroes Død beklædte, ankommer. De øvrige krigførende Magters Befuldmægtigede angives ikke. Af disse Mænds bekjendte Tænkemaade haaber man et hastigt og lykkeligt Udfald af en Kongres, som endelig vil sætte Grændse for den skrækkelige Blodsudgydelse. Jngen Vaabenstilstand skal sluttes, men man vil kjæmpe under Forhandlingerne, hvilket maaskee vil bidrage meget til at Præliminairerne snart vorde underskrevne. Man vil vide at de allierede Magter ville lægge Lünevillerfreden til Grund.
Viborger Samler, 1814-01-06
Amsterdam, d. 3die Decbr. Omtrent midt i November bemærkede man i adskillige Dele af Holland en stor Bevægelse blandt de franske Tropper, uden at man dertil saa nøie kunde angive Aarsagen. De til Kysternes Bevogtning beskikkede Douaniers forlode disse, og fik Ordre at samle sig i Utrecht, hvor de bleve inddeelte i Regimenter. Didhen sendtes ogsaa de regulaire Tropper af Corpset Etranger og den største Deel af Gensdarmeriet. Da man den 16de i Amsterdam blev deres Afreise vaer, og Prinds Erkeskatmesteren, (Lebruun, Hertug af Piacenza,) Præfecten (Grev Celle), Generalcommissairen (Moutal) og de øvrige franske Embedsmænd havde begivet sig derfra, ødelagte Jndvaanerne Douaniersvagthusene og adskillige franske Fartøier. Orden og Rolighed blev strax bragt tilbage, saasnart Schuttery (Nationalgaden), under Oberst v. Brienen, bestaaende af de paalideligste Borgere, havde udnævnt en Commission af 24 Medlemmer, som erklærede, at den vilde paatage sig den foreløbige Bestyrelse af Stadens Anliggender. Ligeledes oprettedes, umiddelbart efter Præfecten Stassarts Bortreise, en provisorisk Regjering i Haag, hvis Forsæde Hr. v. Hogendorp paatog sig. Grev Styrum Limburg stillede sig, under Titel af Haags Gouverneur, i Spidsen for den bevæbnede Magt. Rotterdam, Dordrecht, Delft, Leyden, Harlem, kort de betydeligste Stæder forandrede deres Regjeringer, og oprettede nye af Medlemmer som meest besad Jndvaanernes Tillid. - Overalt forretter Nationalgaden den indre Tjeneste. Kun paa faa Steder have de Franske taget den med sig. Antallet af de fiendtlige Tropper, som, for at dække deres Tilbagetog, endnu holde sig paa adskillige Puncter, er ubetydeligt og overstiger neppe 3 til 4000 Mand. Paa Texel commanderes Flaaden af Admiral Verhuel.
Viborger Samler, 1814-01-06
Den 24de November ankom den Keiserl. russiske Major v. Marclay ganske uventet hertil med 300 Kosakker fra General Benkendorf fra Jssels Bredder, efterat han med Forsigtighed havde omgaaet alle de franske Stillinger. Den 30te November, om Natten Kl. 12, bekjendtgjordes Prindsen af Oraniens Ankomst til Haag ved Fakkelskin udenfor i 1ste Secember, Kl. 8 om Mergenen, landede den Keiserl. russiske General v. Benkendorf med adskillige tusende Mand her i Havnen, kommende fra Haderwyk over Zuydersøen. Strax efter sin Ankomst sendte han Tropper til Munden, og Halsweg, for at borttage disse Amsterdam nærliggende faste Pladser. Det lykkedes; 20 Kanoner og over 1000 Fanger faldt i Russernes Hænder. - Faa Timer efter blev Wilhelm den Første ved en Proclamation, som oplæstes offentlig, erklæret for for Hollands souveraine Fyrste. - Henimod Kl. 8 om Aftenen ankom den bestemte Efterretning fra Haag, at Prindsen af Oranien, saasnart han erfarede de russiske Troppers Ankomst, havde besluttet at komme til Amsterdam den følgende Dag. Dette skete om Eftermiddagen Kl. 2. En halv Miil udenfor Staden tog Hr. van der Hoop, Stadens Regjerings Præsident, imod Prindsen, og overleverede ham Stadens Nøgler. Af Amsterdams 220000 Jndbyggere vare, foruden de mange tilstædeværende Fremmede, vistnok over 150000 Personevilede Prindsen imode. Man vilde spænde Hestene fra; men Prindsen tillod det ikke. Langsomt bevægede Toget sig fremad. - Om Aftenen besøgte Prindsen Theatret, hvor han modtages med Jubel; derpaa oplæstes en Opfordring til Folket om at gribe til Vaaben.
Viborger Samler, 1814-01-06
Cassel, d. 22 Novbr. Efter syv Aars Fraværelse kom Curfyrst Wilhelm igaar tilbage hertil. Om Morgenen tidlig forkyndte allerede Kanonernes Torden hans Ankomst. Jnd toget skeete Kl. 1. Et stort Antal Statsmænd, Officerer, Borgere o. s. v. gik foran; derpaa fulgte mange med Blomsterkrandse festlig smukkede Piger. Folket havde spændt Hestene fra Churfyrstens Vogn, og trak den selv. Ved Siden af Vognen, reed den russiske Stadcommandant Hr. Oberst v. Ratzen, Hs. Churfyrstl. Durchl. havde Hs. Durchl. Churprindsen ved sin Side. Ligeover for dem sad den i russisk Tjeneste staaende Prinds af HessenPhilipsthal=Barchfeld. Herpaa fulgte Hs. Kgl. Høihed Churfyrstindens Vogn, som ligeledes blev trukken af Folket og bedækket med utallige Blomsterkrandse; derefter kjørte Hs. Høifyrstl. Durchl. Hertuginden af Sachsen-Gotha, Hs. Durchl. Churfyrstens Datter. Toget sluttedes af adskillige Vogne med omtalte høie Personers Følge, Høistsammes Eqvipage, ridende Borgergarder og en Mængde Borgere og Embedsmænd tilhest. Det gik over Torvet igjennem Elisabeths= og Frankfurtergaden til Bellevne, hvor Alt var gjort istand til de høie Personers Modtagelse. Om Aftenen var hele Staden illumineret. Hs. Churfyrstl. Durchl. og Hos. K. H. kjørte igjennem Gaderne.
Viborger Samler, 1814-01-06
Berlin d. 9de December. Jfølge Udtog af engelske Blade, som findes indryttede i franske, bleve de i Juni og Juli d. A. m., Rusland og Prenssen sluttede Subsidietraktatsforelagte Parlementet saasnart det sidst aabnedes. samme lover Engelland at betale Rusland i Aar 1813 een Millien 183,000 Pund Sterling og Preussen 666,000 Pd. Sterl, at unde holde den Engelland liggende russiske Flaade (en Udgivt, som man anslaaer til 500000 Pd. Sterl.), og betalt den i Rusland oprettede tydske Legion med 10 Pd. Sterl. 15 Schill. for hver Mand (hvilken Udgivt man anslaaer til 110,000 Pd. Sterl.) Endvidere giver Engelland sit Samtykke til, at en vis Sunfoederative Papirpenge skulle foranstalter tilveiebrate, hvoraf for det første fire Millioner Pd. Sterl. skulle sættes i Omløb. Engelland garanterer deraf 3, Rusland 2/8 og Preussen 2/3 Den 28de Novbr. afreiste alle de Kongel. saa siske Prindser og Prindsesser, med Følge, i 21 Vog ne fra Dreden til Prag, ifølge en af Keiser Fran flere Gange gjentagen Jndbydelse.
Viborger Samler, 1814-01-06
Udenlandske Tidender. Kjøbenhavns Vexelcours, den 31te December. Species 800 Procent.
Viborger Samler, 1814-01-06
Ledige Embeder. Hurdalens og Feiringens Præstegjæld i Aggershuus Stift, 220 Rbdlr. Ved Reskript af 24de Sept. er det tilstaaet den entledigede Præst Motzan Brugen af Enkelædet Ødemark for hans Livstid. Soggendals restderende Kapellante i Christiansands Stift, 1500 Rbdlr.
Viborger Samler, 1814-01-06
Gierslev Sognekald i Sjælland, 224 Rbdlr. Ved Refolution af 21de Decbr. er Præstetienden af Løbegaards71 Tdr. 1 Fd. 2 1/2 Alb. Hartkorn henlagt til Amtsprovsternes Levningsfond efter Naadsens Aarets Udløb.
Viborger Samler, 1814-01-06
Befordringer og Afgang. Under det slesvigholstenske Cancellie: Præsidenten i Friderikstadt, B. Ketelsen, udnævnt til virkelig Justitsraad. Geheime-Conferentsraad og Deputeret i Finants=Collegiet. C. Wendt, Storkors af Dannebrogen, til Overpræsident i Kiel. Cancellieraad og Chafor det andet Secretariats=Contoir i det Slesvig holstenske Cancellie J. Wolthagen, Cancellieraad og Archivarius ved bemældte Cancellie H. C. Wolff, Landskriver, i Tøndern J. A Wohldt, og Kammerraaderne og Amts forvalterne H. Kamphofner i Slesvig, samt H. R. Hjort og T. Lorenzen i Hadersleben til virkelige Justitsraader.
Viborger Samler, 1814-01-06
Under Directionen for den almindelige Enkekasse. J Anledning af, at den anden Coptisk i forbemældte Kasses Bogholder Contoir, Eschidsen, er udnævnt til Controlleur ved Kassen, har Hs Majestæt under 17de Decbr. allernaadigst beskikket den tredie Copiist Brønlund til anden Copiist; den 4de Copiist F. Bonvantura Kryger til 3die Copiist og Sand. Phill. L. F. Rømer til 4de Copiist i fornævnte Contoir. Dede Viborg; Kjøbmand Bendixes Datter Ansonette 5 Maaneder. Johan Christopher Zabel 74 A.
Viborger Samler, 1814-01-06
Bekjendtgjørelser. For en Forvalter, som foruden de fornødne juridiske Kundskaber ogsaa besidder Duelighed og Lyst til Landvæsenet, er en Plads ledig til næstkommende 1ste Mai paa en Herregaard. Nærmere Anviisning giver S. T. Hr. Kammerraad Just.
Viborger Samler, 1814-01-10
No. 3.
Viborger Samler, 1814-01-10
Udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1814-01-10
(Af Statstidenden.)
Viborger Samler, 1814-01-10
Wien, den 10 November. Efter de blodige Fægtninger ved Hanau tilskrev Hs. Majestæt Keiseren og Kongen General Wrede paa følgende Maade: Fulda, den 2den November 1813. Min kjære General Grev v. Wrede! Den udmærkede Heltedand, som bedækker Dem og det under Deres befaling staaende forenede Armeecorps med Hæder, bevæger mig til at give Dem et Beviis paa min fuldkomne Agtelse og Erkjendtlighed. Jeg oversender Dem herved min militaire Maria Theresigordens Commandeurkors. Jeg ønsker med Længsel, at De snart maae vorde helbredet fra det haarde Saar, som De fik den 31. Oct., og haaber at Forsynet, der saa øiensynlig begunstiger vore Vaaben, vil give det tydske Fædreland og Bayern en ligesaa indsigtsfuld som tapper Felotherre tilbage.
Viborger Samler, 1814-01-10
Den 11te November. Den 26de f. M. overgik Würzburg ved Capitulation til de allierede Tropper. Omtrent paa samme Tid gik atter sex Batallioner tydske Tropper over til Grev Platow. -
Viborger Samler, 1814-01-10
Den franske Marschal Gouvion St. Cyrs Styrke i Dresden var 15 til 18000 Mand.
Viborger Samler, 1814-01-10
Hovedqvarteret Schlüchtern, d. 3die Novbr. Efter de blodige Fægtninger ved Hanau fortsatte den fiendtlige Arriergarde Natten mellem 31 Oct. og 1ste Nov. sit Tilbagetog til Frankfurt, hvorved den om Morgenen den 1ste mistede nogle tusinde Fanger.