Københavns Adresseavis, 1767-09-02
Anmærkninger. Beskrivelse over Staden Surat, i den store Moguls Rige. Surat eller Surrat, ligger 10 Kos (eller Mile) fra Ba roch, ved Breeden af den Flod Tapti eller Tapta, og den nu værende Stad, har ikke staaet meget over 90 Aar. Thida Floden Tapti i Aaret 1660, ved Rannier, som paa den Tid var Handels=Staden, ved denne Flod, formedelst SandBanker var bleven gjort usikker, saa begav Engelænderne sig 2 Mile bedre need, til et Casteel, som laae over paa den anden Side af Floden, hvilket allerede mange Aar tilforn, var bygget, for at stille Handeler i Sikkerhed, imad de Malabariske Søe Røveres Anfald. Da nu adskillige andre, strax derefter, fulgte deres Exempel, blev inden nogle faae Aar, dette Sted, til en stor Stad, men den havde ingen Muure og sig, og i denne Tilstand blev den, indtil RuzahSevazi, i Aaret 1664. kom derhen, og udplyndrede Alting, undtagen de Europæiske Factorier, som tog sig i Agt, og vare vel paa deres Post. Efter at dette var skeet, lod Orangeb, paa Indbyggernes Forlangende, en Muur opføre, omkring en Plads som havde 4 Mile i Omkreds, inden for samme skulle deres Stad opbygges. Men da Staden siden ved Handelens Fremvext og Tiltagelse, blev opfyldt med Mennesker, maatte der bruges adskillige store Forstæder, dertil, til Magelighed for Haandværks Folkene. Mauren var af Teiglsteen, og 8 Fod høy, den var forsynet med runde Bastioner, som laae ikkun 200 Skrit fra hinanden, og paa enhver af dem laae 5 eller 6 Kanoner. Surat er alletider meget Folkerig, og fra December indtil April indfinder der sig saa mange Mennesker, at det er vanskeligt, saavel i Staden som i Forstæderne, at faae noget Herberge. Den beboes af Mahomedaner, Hinduer og Parsterner. Der findes iblant dem, meget riige Folk. Engellænderne har og her den største Stabel af deres Handel, Hollænderne har ogsaa deres Factorie her. Det Casteer, som ligger ved Floden hos Staden imod Synden, er fiirkantet, meget stort, og med Vand=Graver rund omkring. Husene ere piatte, og meget vel af Teiglsteene opbygde, Gaderne ere brede og lige, men inden for Muurene findes ikke en anseelig offentlig Bygning. Alle Slags Levnets=Midler ere heri Overflødighed at bekomme. Handelen forerede i denne Stadt indtil Aaret 1686. Da det Engelske Sælskab, ved en uretmæssig Krig forstyrrede dets Gavn og Røe, som de begyndte med Surat, som vedvarede i 3 Aar, og endtes uden mindste Fordeel eller Ære for dem. Udi Aaret 169. blev Handelen igien forstyrret ved den Slibs=Capitain Af very, som borttog et af de største Mogniske Skibe, tillige, med et Bytte af 325,000 Pd., og et ung Mahometansk Fruentimmer, som havde været udi Mekka, hvilket han og saa beholdt, og siden den Tid har Staden funden mange haarde Stød i deres Handel. J Aaret 1705. plyndrede deres Naboer Raaherne, med foreened Magt af 80,000 Ryttere, alle Landsbyer i det hele platte Land heel ind, og beleyrede siden Surat, men da de intet stort Skyt havde, kunde de ikke hellere giøre Staden nogen synderlig Skade, og efterdi Floden var aaben, saa bekom de fra Gugerat alt det behøvende. Disse Friebyttere bestaaer af Warren, Kouliern, Rasputen, Patannern eller Patanen, og Grasinern, men ere alle bekiendt under det almindelige Navn af Gannimen. De Grasiner havde i forrige Tider dette Land i Besiddelse, og da de underkastede sig Abber, betingede de, at Grund=Skatten, skulle udbetales til dem, men da de saa ofte i denne Betingelse ere blevne bedragne af Nababen, saa henter de selv Skatten paa denne ovenanførste Maade. Jmidlertid at dette Lumpenpak laae for Staden, førte Indbygger, ne næsten en halv Miil uden for Muren Bolværker op, som de med Cortiner sammenføyede, saa at denne nye Muur indelukte ogsaa Forstæderne, som fra Breden af Floden og oven for Staden, indtil den Deel som ender sig neden for samme, beløber sig til 5 Mile, og der inden fore er altsammen bebygget og beboet. Jndbyggerne i Surat bliver regnet for 200,000, og der ere mange Rige iblandt dem, saa vel af Mahometanerne som Hinduer. Vor Autor var bekiendt med en af de første, som kaldtes Abdor Gafour, denne drev saa stor Handel allene, som det hele Engelske Sælskab i Ostindien. Da hans eneste Søn døde, skulle 2 af hans Søster=Børn arve ham, men Hoffet vilde have Fingerne i med, og derfor ved et nedig Paafund fik over een Million Pd. Sterling fra dem. Denne Stads Handel er meget betydelig, Jndkomsterne af Tolden, Styr, og KopSkat, beløber aarlig mod 162500 Pd. Havnen ved Surat heder Smalli, og ligger 2 Mile Nordlig af Jndfarten i Tapti. Den er halv femte Miil fra Staden, og naar man vil reyse til Lands derhen, saa gaaer man ved Staden, over Floden. Her er got at ankre, men efterdi Tolden ofte ikke bliver gotgjort, saa har, siden Aaret 1660, ingen Skibe tordt eller villet løbe herind, undtagen Engellændere og Hollændere, som haver deres Oplag paa denne Sted.