JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-02-09
Kongelig Lotterie=Jnspecteur. En af Ørslew Klosters Godses Land=Soldater, navnlig Christen Madsen Jisør, som stød ved det Wiborgske Jnfanterie, Regiment, er for nogen Tiid siden bortrømt af sin Tieneste hos Cansten Jensen i Laanum i Fiends Herred, skiønt jeg for kort siden derom er bleven vidende; thi skulle jeg herved tienstlig anmode alle hannem forekommende, at de bemeldte Person, som er 30 Aar gammel, 62 Tomme høi, seer fyldig og rundladen af Ansigt, har brune Øine og et brunagtig krøllet Haar, er jevn proportioneret af Skuldre og Been, og som ingen Pas eller Skudsmaak kan forevise med mindre det er falsk, ville anholde og melde mig samme, da jeg for hans Paagribelse betaler paagaaende Omkostninger, og derforuden en Douceur, og meldes til Efterretning forbemeldte Christen Madsen Jlsøe, at om han igien strax indfinder sig paa Godset, skal han ikke blive anseet som Rømningsmand. Ørslew Kloster pr. Wiborg den 31te Januarii 1787. M. Bering. Huus=Indders Thomas Lauritsen, og hans Hustrue Karen Nielsdatter af Lyngbyegaard Gods, Tramlen Bye under Schanderborg Amt, hvilke begge, ved en Provste=Rets Dom, datere, den 16de December 1786, og den 18de f. M. approberet af Stiftets høye Øvrighed, ere condemmerede til Viborg Tugthuus paa 3 Aar; men ventelig, i Tanke at undgaae denne dem velfortiente Straf, haver de begge absenteret sig, og ikke siden været at opspørge; thi anmodes derfore enhver, der antreffer disse undvigte Personer, dem at anholde, og om deres Anholdelse til Lyngbyegaard ved Aarhuus Efterretning at give, Manden er omtrent 5 a 66 Tommer høy, føer og stærk af Lemmer, noget rundskuldret, Konen er middelmaadig af Statur, hvad Klæder de ved Undvigelsen var iklædte, vides ikke. J øvrigt advares enhver, de skulle søge Tilstugt hos, at erindre og de allernaadigste Anordninger om Løsgiengere og pasløse Personer, til allerunderdanigst Efterlevelse.
Berlingske Tidende, 1787-02-09
Ved Proclama læst i Siellandsfahrs Landstingsret den 10de Januarii sidstafvigt, og i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 29de Dito, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Ægtefolk Christian Andreas Jacobsen, forhen Mægler her Staden, og Hustrue Marie Anna Thorning, indkaldede at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra bemeldte Proclamatis lovlige Forkyndelses Datum, for at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlig havende Fordringer; thi bliver saadant herved end ydermere bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1787-02-09
En Jagt, drægtig 14 Commercelæster, i seilbar Stand, med alt Tilbehør, beliggende i Horsens, skal enten underhaanden eller og til Auction den 26de Febr. bortsælges. Jnventarii Listen kan bekommes hos sal. Lauriz Yddings Enke i Horsens. Paa Nørholm ved Varde ere 2de sorte Hopper a 5 og 6 Aar, 10 Qvart. 1 Tom., samt en Castamebrun Vallak a 10 1/2 Qvart. 4 Aar gammel, alle af Gaardens eget Opdræt, til Kiøbs at bekomme.
Berlingske Tidende, 1787-02-09
Sorenskriver udi Sensens og Tromsøe Fogderie Da Peter Herman Kiersing, General=Skibs=Maaler udi Aggershuus Stift, ved Døden er afgaaen her i Byen sidstleden 20de Januarii, saa endskiønt det med temmelig Vished vides, at paa Boet ingen Gield hæfter, bliver dog til desto mere Betryggelse Dødsfaldet offentlig bekiendtgjort, og herved 3de Gange efter hinanden sub pæna præclusi & perpetui silentii indkaldede alle de, som i en eller anden Henseende maatte formene at have noget at fordre efter bemeldte Afdøde, at de inden saadan Tild, og med de Beviser, som Loven efter død Mand foreskriver ville melde sig med deres Prætensioner hos mig undertegnede, der er tiltraadt Boet som eneste Arving, formedelst Egteskab med den sal. afdødes Datter; de, som noget til Boetere skyldige, ville ligeledes efter denne Jndkaldelse forderligst indfinde dem med Betaling. Christiania, den 27de Januarii 1787. Georg Friderich Østerhaus.
Berlingske Tidende, 1787-02-09
Enhver som haver noget at fordre efter afdøde residerende, Capellan Hr. Museus og Klokker=Enken Anne Tiller, ville betids anmelde dem; til Efterretning for Arvingerne efter Anne Tiller tiener, at den indkomne Gield er 150 Rdlr. og Boet 50 Rdlr. Meelhuus Præstegaard, den 6te Januarii 1787. H. Steenbuch. De som maatte have noget at fordre udi efterskrevne Afdødes Stervboer, som haver fahret med det Kongel. octroyerede forenede Handels og Canal=Compagnies Skib, General Clausen, nemlig: Hofmester, Claus Agerup, Matroserne: Jørgen Petersen, - - - Christen Christensen, - - - Rasmus Rasmussen, - - - Morten Petersen, - - - Jens Jensen, - - - Johannes Johnsen, - - - Siegfried Gundele, - - - Peter Wigandt, - - - Gudmund Joensen, - - - Hans Lundgreen, og 3die Tømmermand Ole Petersen; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligesaa indkaldes og forbemeldte Afdødes Arvinger at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og for at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-02-09
Haver nogen noget at fordre udi efterfølgende Afdødes Stervboer, hvilke have sahret med det Kongel. octroyerede Østersøeske og Guinæiske Handels Skib, Kongens Haab, nemlig: Baadsmands=Math. Jonas Zachariassen, Matros, Jver Jversen, Johan Damelsen, og Torger Torgersen, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligesaa indkaldes og fornævnte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. Haver nogen noget at fordre udi følgende Afdødes Stervboer, hvilke have fahret med den Kongel. octroyerede Østersøiske og Guinæiske Handels Skib, General Huth, nemlig: Matros, Lars Pedersen, og Jens Pedersen, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof og Stads Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes og fornævnte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-02-09
De som haver noget at fordre udi afg. Baadsmand Amund Hansen, som har fahret med det Kongel. octroyerede Østersøiske og Guinæiske Handels Skib, Fredensborg, hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligesaa indkaldet og forbemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven befalede Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og at iagttage deres Tarv under Skifet. De som maatte have noget at fordre udi Understyrmand Jacob Qvistes Boe, som paa en Reyse med den Østersøiske og Guinæiske Handels Selskabs Skib, Geheimeraadinde Rabe, med hvilket han haver fahret, er bleven borte, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er. De som maatte have noget at fordre udi Styrmand Diderich Biørnsens Fallitboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er, efter Loven og Boets ringe Tilstand. Haver nogen noget at fordre udi efterskrevne Afdødes Stervboer, hvilke have fahret med den Kongel. Grønlandske. Jslandske Finmarkske og Færøeske Handels Skib, Rittenbeck kaldet, nemlig: Matros, Arnt Peder Wallmann og Skibsmand, Michael Pedersen Wallmann, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes og berørte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve Ret, og for at lagttage det Fornødne ved Skiftet. De som maatte have noget at fordre udi afg. Peder Heden green, som har fahret for Matros med den Kongel. Grønlandske, Jslandske, Finmarkske og Færøeske Handels Skib, Kongensgave, hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligesaa indkaldes og bemeldte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid. med Beviis om deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som maatte have noget at fordre udi afg. Matros af 3die Division No. 28., Christian Gunnersen, som har fahret med det Vestindiske Handels=Selskab Skib, Lucie Emerence, og efterlevende Enkes fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission. for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-02-12
Algier, den 20de November. En Spansk Paketbaad er ankommen hertil, og har medbragt Depecher til den her residerende Spanske Agent. Hs. Katholske Majestæt har tilskrevet Deyen et egenhændigt Brev, for at bringe ham til Overbeviisning om, at de Løsepenge, som han fordrer for de Spanske Slaver, ere overdrevne. Deyen blev høist opbragt, da han læste dette Brev, men lod sig dog beroelige ved den Spanske Agentes og Hospitalforstanderens Forestillinger, og fastsatte Løsepengene til 8000 Stuck von Achten.
Berlingske Tidende, 1787-02-12
Sagen angaaende den af Portugiserne for Gibraltar opbrændte Korsar er bragt i Rigtighed. Deyen er fornøiet med 4000 Algierske Zechiner, (4000 Hollandske Ducater) hvoraf han har lovet Rehderne 2500 og Mandskabet 1500.
Berlingske Tidende, 1787-02-12
Lissabon, den 2den Januarii. Udvandringen fra Portugals Provindser tager daglig til Emigranterne ankomme i Mængde hertil, og man kan, uagtet alle anvendte Midler, ikke hindre dem derfra. Man bruger endog den Maade, at sende andre Folk i deres Sted, som forlade Provindserne. Alle de fra Øerne, og fornemmelig fra St. Micheel, kommende Portugisiske Skibe have Mænd, Qvinder og Piger og Bord. Jmellem de ugivte Emigrantere stifter man Givtermaale, man giver dem det fornødne Verktøi, og sender dem bort til Provindsernes Befolkning.
Berlingske Tidende, 1787-02-12
En i nogen Tid sig her opholdende Franskmand har opfundet Bomber og Granater, hvis Jld er usynlig, men Virkningen umodstaaelig, og af en utroelig Hurtighed. Saasnart de falde paa Jorden, antændes de, og splittes af til alle Sider. Opfinderen har, i Overværelse af endeel Artillerie Officerer, gjort adskillige Forsøg dermed, og vil nu ogsaa forsøge, om de giøre den samme Virkning, naar de kastes Vand, ligesom man endnu ikke havde Midler nok til at øde lægge det svage menneskelige Kiøn. ved Br. Berling.
Berlingske Tidende, 1787-02-12
Lissabon, den 6te Januarii. Endelig vil man nu begynde efter Spaniens Exempel at handle og Fred med Algiererne, og fra Carthagena har man faaet at vide, at Hr. Landreset, som i lang Tiid har havt denne Commission, er i Begreb med at afreise til Algier. - Fra Pindel meldes, at midt i December f. A. er en ved Navn Carlos Cardoso sammesteds død i en Alder af 112 Aar, 4 Maaneder og 11 Dage. Han nød indtil nogle Dage før sin Død den beste Helbred, og gjorde ofte lange Spadseretourer baade til Fods og Hest.
Berlingske Tidende, 1787-02-12
Syrmien, den 8de Januarii. Den af vor Tolk igientagne Erklæring, at Hs. Majestæt Keiseren forlangte en udmærket Fyldestgiørelse for den i Belgrad offentlig og ved lys Dag myrdede Keiserl. Undersaat, Dymie, har ikke lidet forskrækket de Tyrkiske Øvrighedspersoner i bemeldte Fæstning, saa at de ved det første Budskab herom aldeles ikke vidste at fatte sig, da de troede, at Sagen var allerede ganske forglemt. Man er meget begierlig efter at faae vide, hvorledes den der værende Statholder, Abdl. Pacha, vil heri forholde sig. Keiserens Fordring er ikke bekiendt, men det heder, at Monarchen alvorlig forlange Gierningsmændene udleverte, og tillige fordrer Erstatning i rede Penge for den Dræbtes plyndrede Formue. Gierningsmændene skulle være over hundrede, saa at deres Udleverelse torde paa denne Maade føre mange Vanskeligheder med sig. - De gode Tyrker smigre sig endnu stedse med visse Spaadomme, hvorved de søge at trøste og opmuntre hinanden. Den nærværende ulykkelige Regiering, sige de, er sin Ende nær, og inden et Aar i det længste have vi en anden Sultan. Vort Rige vil da snart komme sig igien, og vore prophetiske Beskrivelser forsikre os, at vi om kort Tiid igien skulle naae vor forrige Magt og Herlighed.
Berlingske Tidende, 1787-02-12
Madrit, den 16de Januarii. Det Philippinske Compagnie har i Mallaga ladet udruste Skibet la Conception, for at gaae om det gode Haabs Forbierg til China. Dette igiendriver tilstrækkelig det Rygte, at vort Hof var kommet i en alvorlig Uenighed med Holland, henseende til den Ostindiske Handel, som var bevilget den Philippinske Compagnie. Bemeldte Compagnie har og alle rede afsendt derhen adskillige Skibe, hvilke Hollænderne uden ringeste Modsigelse have tilladt, at løbe ind til Cap.
Berlingske Tidende, 1787-02-12
London, den 23de og 26de Januarii. Den 23de hujus blev Parlementet igien aabnet med de sædvanlige Høitideligheder. Hs. Majestæt Kongen holdte i samme en Tale, hvori han bekiendtgjorde: At alle udenlandske Magter endnu stedse forsikrede ham og Landet om deres Venskab; at Høistsamme havde sluttet med Hs. Allerchristeligste Majestæt en Skibsfarts- og Handelstractat, hvis Opfyldelse Hs. Majestæt saa meget mere anbefalede, som samme sigtede til Handelens og Vindskibelighedens Udbredelse, til Velstands, Befordring, og til Fredens Bestyrkelse imellem begge Nationer; at Hs. Majestæt havde givet Ordre til at lade Parlemen. tet forelægge Beregningerne over de almindelige Statsfornødenheder i deres forskiellige Grene; at Hs. Majestæt havde føiet Anstalter til, at skaffe en stor Deel Delinqventere ud af Landet, for at forekomme den Skade, som reiste sig deraf at Fængslerne i alle Kongerigets Dele vare opfyldte med saadanne Mennesker; og at Hs. Majestæt endelig forlod sig paa, at intet undgik Parlementets Opmærksomhed, som befordre de Handelens og Oppebørslernes Lettelse, samt Folkets Velstand og Lyksalighed i Almindelighed. - Da Kongen havde begivet sig bort, oplæste Storcanzleren Kongens Tale endnu engang, hvorpaa der strax blev forfattet en Taksigelses Addresse, som indeholdt, "at det samtlige Parlement paa egne og Medundersaatteres Vegne bevidnede deres underdanige Taksigelse for Hs. Majestæts høistnaadige Tale, samt deres oprigtige Deeltagelse i Hs. Majestæts Bedrørelse over Tabet af Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Amalia. Hans Majestæts Forsorg for Rigets Vel, ved at slutte en Skibsfarts- og Handels-Tractat med Kongen af Frankrige, ved at lade arbeide paa en Convention med Hs. Katholske Majestæt, og ved at skaffe en stor Mængde Forbrydere ud af Riget, opfordrede ligeledes deres underdanige Taknemmelighed, da de fra sin Side altid skulle findes redebon de til at medvirke til enhver Anstalt, der kunde befordre Handelens Beqvemmelighed, en lettere Oppebørsel af de offentlige Penge, og overhovedet det Almindeliges Vel." Hs. Majestæt besvarede denne Adresse med den Forsikring, at deres Hengivenhed for hans Person og Jver for Regieringen fandt Hans høieste Velbehag. - Hr. Fox havde meget at indvende imod Commerce=Tractaten med Frankrige, hvilket dog for det meste bestod i saa tomme og ugrundede Declamationer, at endog nogle af hans Venner bleve misfornøiede over, at han ikke havde noget fornuftigere at komme frem med. Han frembragte kun en Forestilling, om Frankriges listige Hensigter imod Engeland som ved før har havt Sted, men nu paa en meget uret Tiid blev opvarmet, da enhver Upartisk kan indsee, at bemeldte Kroner betænkt paa Fredens Vedvarelse, og at der til at opnaae denne priselige Hensigt ikke kunde være noget tienligere, end den imellem begge Magter sluttede Handels= og Skibsfarts Tractat. Man maae see, hvad Oppositionspartiet har at frembringe imod enkelte Artikler af samme, for at dømme, om den virkelig er skadelig for Engeland. Apartiske Lemme, af Oppositionspartiet selv ere hidintil af den Mening, at man fra denne Side af ikke skulde faae betydeligt at sætte ud paa Ministeren.
Berlingske Tidende, 1787-02-12
Paris den 26de Januarii. Man læser her en Circulairskrivelse fra Hs. Majestæt Kongen til Hs. rige Undersaattere, der ere Venner af Fædrenelandet og Menneskeligheden, hvori Monarchen indbyder dem til at lade bygge 4 Hospitaler paa 4 forskiellige Steder, Paris. - Siden afvigte Mandag har Hr. Raineval igien været her, og aflagt Raport til Grev Vergennes angaaende sine Underhandlinger i Holland. Alle Efterretninger derfra melde, at alt Haab til Forliig er aldeles forsvundet, og at man om kort Tid seer ei allene en Skilsmisse fra Arvestatholderen, men endog imellem Provindserne selv, i Møde. - Grev Vergennes, hvis Sygdom reiser sig af hans Kræfters alt for store Anstrængelse til Arbeide, befinder sig nu igien bedre, saa at han kan imodtage Besøg. - Det heder, at vor Monarchinde vil i denne Sommer giøre en Reise til Brussel og Spa. Saa meget synes at være vist, at Kongen reiser ikke i dette Aar til Bretagne, men til Flandern, og at der skal oprettes en Leir ved Metz. Paa Tilbagereisen fra Spa vil Dronningen, efter Sigende, reise til Metz til Kongen. Den første Forsamling af de Fornemste i Riget, der næsten alle ere ankomne hertil, skal ikke holdes offentlig, men inden lukte Dørre. Kongen vil aabne Forsamlingen med en af ham selv udarbeidet Tale, der ikke bliver bekiendt for Nogen, førende den Dag samme holdes.
Berlingske Tidende, 1787-02-12
Haag, den 27de Januarii. Man forsikrer, at den 7de Februarii er berammet til at raadslaae om Hs. Durchlauchtigheds forehavende Suspension fra at beklæde den Værdighed som Arvestatholder og General-Capitain af Holland. - Generalstaterne have tilskrevet de 7 Provindsers Stater, at de maatte vedblive at betale Militiens Sold, saalænge Deliberationerne over den nye Krigs=Etat varede. Staterne af Holland lader denne Skrivelse undersøge, og have imidlertid givet Ordre til at fortfare med Betalingen. Generalstaterne have og til samtlige Bundsforvantere sendt Statsraadets Ansøgning angaaende Omkostningerne ved de i dette Aar udrustende Krigsskibe Fregatter o. s. v. Samme beløbe sig til 4564940 Fl. Deres Høimægtigheder formane Bundsforvanterne til rigtig og paa behørig Tiid at erlægge deres Andeele efter Staterne af Hollands roesværdige Exempel.
Berlingske Tidende, 1787-02-12
Haag, den 3die Februarii. Den 30te Januarii frembragte Staden Harlems Deputerte et høistvigtigt Forslag i de Hollandske Staters Forsamling. Det er egentlig kun en Følge af den Proposition, som Staden Amsterdam allerede forhen har gjort, nemlig, at sætte en Commission i Provindsen til at bestemme den executive Magts Grændser. Staden Harlem har videre udstrakPlanen til denne Operation, som, i Fald den med Klogskal og uden Egennytte bliver foretaget, og med Standhaftighed, og Eftertryk udført, allene for sig selv er beqvem til at indføre Orden i Regieringen, at sætte alle Rettigheder inden deres naturlige Grændser, og indføre imellem de forskiellige Statens Stænder en saa fuldkommen Ligevægt, som det en mueligt i menneskelige Anordninger. Dette Forslag gaaer altsaa derpaa ud, at udnævne en Commission til at undersøge og bestemme de sande Grændser for den Statholderske Myndighed, og en anden Commission, for paa samme Tii at undersøge den Jndflydelses Natur, Form og Grundsætninger, som Folkets Repræsentantere har paa Regieringen i Følge Constitutionen og enhver Provindses sande Jnteresse. - J Dag have Deres Høimægtigheder faaet en Skrivelse fra Arvestatholderen angaaende de Conferencer, som Grev von Gortz har havt med Hr. Raineval angaaende Republikens Anliggender, og hvori Hs. Durchlauchtighed er klærer, at han fremdeles vedbliver sine forhen yttrede Tanker.
Berlingske Tidende, 1787-02-12
Rødbye, den 8de Februarii. Sidafvigte 29de Januarii blev Hs. Kongelige Majestæts Fødselsdag høitideligholdt af den her i afvigte Aar oprettede Klub, som bestaaer af Byens geistlige og verdslige Embedsmænd, samt den beste og meest veltænkende Deel af Jndvaanerne, hvilke havde besluttet ved et foreenet Sammenskud af høitideligholde denne Fest, hvortil og indfandt sig adskillige fornemme og brave Folk fra Egnen. Høitideligheden begyndte med en Tale af Stedets Sognepræst, Hr. Clemmen, tin, hvori han handlede om, at den viseste og beste Konge"kun lidet kan udrette til sit Lands Velfærd, med mindre enhver Undersaat, fra den største til den ringeste, hver i sin "Stand og Forfatning, med Redelighed og Troeskab bidraAger sit til, at Kongens vise og beste Anordninger efterleves, "og de viseste og beste Foranstaltninger fremmes; hvilket især, efter Byens og Egnens Forfatning, meest blev anvendt paa Kongens Villie ihenseende til Fælledskabets Ophævelse, og paa den allernaadigst anordnede Commission, angaaende Bondestandens bedre Kaar. For og efter Talen blev opført en smuk og til Dagens Værdighed passende Musik. Herpaa blev holdt et tarveligt Maaltid, under hvilket Kongens, Kronprindsens, og det hele Høikongelige Huses Velgaaende blev erindret ved Kanoners Løsning og Pokalers Klang, hvorhos tillige blev samlet en ikke uanseelig Gave til de Fattige, som blev modtaget af de Fattiges Forstander, Hr. Clausen, til Uddeeling. Efter Maaltidet forlystede Selskabet sig med et anstændigt og uskyldigt Bal til næste Dags Morgen. C. J. Aspach, Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1787-02-12
Helsingøer, den 12te Februarii. Den 5te hujus var Vinden N. V. med godt Veir, og ankom en Dansk Brig, ført af Capit. J. B. Henrichsen, fra Messina til Kiøbenhavn destinert. Den 6te hujus var Vinden S. O., og kom 2de Grønlandsfarere til Ankers her paa Rehden. Den 7de var Vinden ligeledes S. O. med stærk Storm. Den 8de var Vinden S. V., og ankom en Dansk Galease, ført af Skipper Koefod, fra Amsterdam til Kiøbenhavn destinert. Den 9de var Vinden ligeledes S. V. med godt og stille Veir. Den 10de var Vinden S. O., og gi ovenmeldte 2de Grønlandsfarere til Seil. Den 11te var Vinden V. med godt Veir, og ankom 2de Danzigske tremastede Galioter den ene ført af Skipper P. Kystner, og den anden af Skipper J. Lundenberg, begge fra Leverpomed Salt, destinert til Danzig, og kom sidst fra Norge. J Dag er Vinden S. O., og ved Postens Afgang vare ingen Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1787-02-12
Kiøbenhavn, den 12te Februarii. I Dag begyndtes med 1ste Classes Trækning af det 34te Kongelige privilegerede Classe=Lotterie, og udkom da følgende høie Gevinster, nemlig: No. 17045 med 5 Rdlr. og Premie for 1ste Lod 50 Rdlr. udi Hr. Godskes Collection heri Staden; No. 19203, 50 Rdlr. udi Hr. Sorterups Coll. ibidem; No. 816, 50 Rdlr. udi Hr. Jnspecteur Baumgartens Coll. ibidem; No. 398, 10 Rdlr. og Premie 500 Rdlr. udi sammes Coll.; No. 3685, 1000 Rdlr. udi Hr. Fursts Coll. i Arendal; No. 2848, frie Indskud og Premie, 50 Rdlr. udi Hr. Holms Coll. i Bragnæs; No. 15777. 50 Rdlr. udi Hr. Raadmand Baadhs Coll. her i Staden; No. 8968, 1000 Rdlr. udi Hr. - - Huusummer Coll.; No. 10624, 50 Rdlr. udi Hr. Justitsraad Olricks Coll. i Helsingøer; No. 18625, 100 Rdlr. udi Hr. von Mehrens Coll. her i Staden; No. 15962, 100 Rdlr. udi Hr. Jnspecteur Baumgartens Coll. ibidem; No. 3590, 50 Rdlr. udi Hr. Fursts Coll. i Arendal; No. 16320, 50 Rdlr. udi Hr. Borups Coll. her i Staden; No. 8921, 100 Rdlr. udi Hr. Kierns Coll. i Jtzehoe; No. 3958, 50 Rdlr. udi Hr. Jnspecteur Baumgartens Coll. her i Staden; No. 19714 100 Rdlr. udi Hr. Regimentsqvarteermester Lunds Coll. ibidem; No. 7430, 50 Rdlr. udi Hr. Lunds Coll. i Flensborg; No. 1735, 500 Rdlr. udi Hr. Jnspecteur Baumgartens Coll. her i Staden; No. 11314, 50 Rdlr. udi Hr. Kammerraad Nergers Coll. i Nyekiøbing; No. 13881, 50 Rdlr. udi Hr. Raadmand Fussings Coll. i Horsens; No. 18966, 50 Rdlr. udi Hr. Secretair Schneiders Coll. her i Staden; No. 3067, 50 Rdlr. udi Hr. Postmester Bruuns Coll. i Bragnæs; No. 5158, 200 Rdlr. udi Hr. Raadmand Weiners Coll. i Bergen; No. 6571, 50 Rdlr. udi Hr. Jnspecteur Wulfsbergs Coll. i Tønsberg; No. 5581. 50 Rdlr. udi Hr. Jnspecteur Baumgartens Coll. her i Staden; No. 12931, 50 Rdlr. udi sammes Coll.; Nr. 10658, 50 Rdlr. udi Hr. Danielsens Coll. i Holbeck. (Continuationen følger.
Berlingske Tidende, 1787-02-12
Ved Tal=Lotteriets 399 Trækning i Altona udkom: No. 44, 14, 32, 86, 4.