JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-12
Proclama. Efter indgivet allerunderdanigst Ansøgning er jeg bleven meddeelt følgende allernaadigste Bevilling: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjør vitterligt: At Vi efter den af Kjøbmand Mulff Jorael Wulff af Vor Kjøbstad Aarhuus, udi Vort Land Nørre Jylland, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog herved bevilge og tillade, at bemeldte Kjøbmd. Wulff J. Wulff ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel i den Danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus, Stiftstidende 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for Kjøbmand Carl J. Wulff i Aarhuus at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717. forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn, den 9de Juli 1832. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-12
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-12
Bevilling for Kjøbmand Wulff J. Wulff af Aarhuus til ved Proclama i Aviserne at indkalde hans Creditorer. J Kraft af denne Bevilling, der vorder læst for vedkommende Over- og Underret, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel paa den foreskrevne Maade, alle dem som formene at have noget at fordre hos mig, med deres Fordring at fremkomme og deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for Hr. Kjøbmand Carl J Wulff i Aarhuus at anmelde og beviisliggjøre. Aarhuus, den 10de Juli 1832. Wulff Jral Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-12
Den formedelst sin rige Opgrøde bekjendte Hattemagerskov, beliggende paa Zeuthen Grund, med deri værende Skovfogedhuus samt tilhørende Jord og Hartkorn, Ager og Eng 3 Skpr. 2 Alb., er underhaanden at erholde tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Pastor Mollerup i Trige. Liebhaver til gode, betryggende første Prioritets Pantobligationer, anvises fra Adresecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-12
Mit Varelager er i denne Tid bleven forsynet med en betydelige Deel nye Artikler, saasom: Jern, Staal og Messing Vare, hvoriblandt mange Sorter Værktøier, baade tydske og engelske. Messing Lyseplader, StrygJern, Tin og Malm=Haner, Jern-Traad, Jern-Gryder og Casseroller, Jern Pander, Skov- og Lang-Sauge, fortrinlig gode Leer og Skjæreknive, Svensk og Saxe-Staal, enkelte og dobbelte Jernplader, Straaefile, Spænder og øvrigt Beslag til Seletøi, Dørlaase og Hængsler samt Messing Dørbeslag, Vinduesbeslag, Jern Grimeskafter, alle Sorter Søm og Skruer, Støvlesinker, Kaffemøller, ord. og fine Barbeer= og Penneknive, Bord- og Trancheer=Knive, Regne-Tavler og Grifler, Gardin=Rosetter og Bøiler, Segl. Lak og Oblater, Blanksværte i Æsker, poleret Krudt, engl. Patent=Hagel og Knaldhætter, endeel smukke Galanterie Vare, bestaaende af forgyldte, pletterede og laqverede Sager, fine Damekamme, lugtende Vande, fiine Sæber, Røgelse, Haar-Olie og Pomade, moderne Dame Halsbaand, Livbaands-Spænder &c. En Deel fine og ordinaire Skrivpapirer, eensfarvet og marmoreret Papiir, Paraplyer, Jbenholdt og Buxdom, med meget mere, som Alt udsælges til de billigste Priser hos J. Karmark. Vort nye grundmurede Sted paa Badstuegade under No. 259, med tilhørende Vognremisse og Stald, er at faae tilleie strax eller til Michaeli Flyttetid. Stedet No. 353 ved Mindet, som nu beboes af Capt. Andersen, er at faae til Leie eller Kjøbs, paa billige Vilkaar, naar man henvender sig til. H. Meulengracht & Søn. Til førstkommende Michaelis er den øverste Etage i min Gaard tilleie. Om det forlanges kan Staldrum erholdes. E. Hald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-12
For en ugift Mand, der har den fornødne Jndsigt og Erfaring i Alt hvad der henhører til et velordnet, planmæssigt Agerbrug, saa at han kan paatage sig Bestyrelsen af en Hovedgaards Avling, kan strax eller til 1ste November dette Aar erholde Tjeneste som Avlings bestyrer paa en saadan Gaard i Jylland, naar paalidelige Attester om hans Duelighed, Retskaffenhed, gode Caracteer og foregaaende ubesmittede Vandel afgives i en forseglet Billet aflagt paa dette Blads Contoir med Mrkt. J. M. A., hvori opgives Vedkommendes Adresse og alle øvrige fornødne Oplysninger. For Attesternes rigtige Tilbagelevering indestaaer Avis Redactionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-12
En honnet Mands Datter ønsker sig hos en Familie paa Landet at lære Huusholdningen. Løn forlanges ikke, kun en god Omgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-12
Undertegnede tilbyder sig herved at give Underviisning i at spille Fortepiano, Violin og Guitarre. Schytte, Alterdegn og Skolelærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-12
Bidrag til Kundskab om den engelske Hest som Kavalleriehehest af v. Paulsen, Ritmester, 20 sk. Haandbog for Fabrikanter, Haandværkere og Laugsinteressentere for 1832. Udgivet af Statsraad Thaarup, 1ste Hefte, 2 Mk. 8 s. Efterretning om den danske og norske Søemagt, af Capitain Garde, 3 Mk. 4 s., heftet. Samling af Discusioner og Land- og Søemagt 1831, og 32, heftet 9 Mk. 4 s., faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-12
Den frække Tyv. Meddeelt i en meget venlig Skrivelse til M. Winther. Andet Oplag, 20 s. - Den Frimodige No. 1, 2 og 3, Qvartalet 9 Mk., faaes hos J. Jessen. Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
No 113. Fredagen. den 13 Juli. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Aarhuus Stifts - Tidende. Tre rie,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Nyheder fra Udlandet. Rusland. Fra St. Petersborg læser mani Allgem. Zeitung følgende mærkværdige Artikel: "De Pariser Uroligheder den 5te og 6te Juni - hedder det deri – ansees her som Forbud af en stor Katastrophe som forestaaer Frankrig med det allerførste, og sandsynligen vil have en Republiks Proklamering til Følge. Paa Grund heraf skal der saavel til alle vore udenlandske Gesandtskaber, som til de forskjellige Korpschefer være bleven sendt Ordrer og Jnstructioner. Hine ere paalagte, ved de Hoffer hvor de ere accrediterede, at gjøre opmærksom paa de Farer som atter true Europa fra Frankrigs Side, og som alt nu gjøre det fornødent at være betænkte paa Sikkerhedsforholdsregler og, for ikke at blive overrasket, holde sig rustet for alle mulige Tilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Jfølge vor Ministers, Grev Pozzo di Borgos Skildring, af det nuværende Frankrig, er Tilstanden der saa frygtelig, at man ikke troer Kong Ludvig Philip har Kraft, nok til at kunne føre Statskibet gjennem Stormen og redde det fra Undergang. Hans Fald vilde give hele Enropa til Priis for de skrækkeligste Konvulsioner. Gesandten har derfor anbefalet vor Regjering den største Forsigtighed, for ikke at blive overrumplet af Begivenhederne. Vor Armee bliver saaledes organiseret, at den hurtig og let kan beordres hvorhen det skal være. Enhver beundrer her Hertuginden af Berrys dristige Foretagende. Dagen for hendes Afreise fra Massa havde hun skrevet til Keiseren, og omtalt sin Plan som om der ikke var mindste Tvivl om dens heldige Udfald. Herfra har hun ingen Understøttelse faaet. Den 24de Juni mødte Dampskibet Nicolaus 1 paa sin Fart fra Lübeck til Kronstadt, circa 240 Werster fra St. Petersborg, Dampskibet, Jschora, der havde Reiseren af Rusland ombord. tractererer¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Engelland. Lord Durham var den 4de Juli afreist fra London, for med Linieskibet Talaveira at begive sig over Kjøbenhavn til St. Petersborg. Han ledsages af Hr. Ward, Ellice og Ponsonby. Som man paastaaer skal denne Minister, der er bekjendt for at være En af de ivrigste Whigs i Kabinettet, have til Ærinde at udvirke det russiske Hofs Samtykke til alvorlige Forholdsregler mod Kongen af Holland, og til at antage sig Polens Sag med Hensyn til dets Nationalitet, hvorvel dette sidste, som man befrygter, let vil kunne faae en Krig til Følge. Samme Dag som han reiste, heiste Admiral Malcol m sit Admiralsflag paa Linieskibet Donegal, og afseilede tilligemed nogle mindre Krigskibe ad Nordsøen til. Jfølge Brev fra en Officeer paa den brittiske Station ved Cadix af 30te f. M. havde de spanske Øvrigheder yttret megen Uvillie over at Admiral Parker krydsede saaledes deromkring med sin Eskadre; Gouverneuren havde endelig ladet forespørge om Aarsagen dertil, og erfaret til sin store Skræk, at man søgte en Landingsplads, da Admiralen havde Ordre til, at saasnart en eneste spansk Soldat overskred den portugisiske Grændse, da strax at bemægtige sig Cadix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Den pyrenæiske Halvøe. Frygten for den engelske Flaade og Londonner, Kabinettets Trudsler har bevæget den spanske Regjering til at sørge for Cadixs Sikkerhed. Stad og Fæstningsværker istandsættes paa Handelstandens Bekostning, og langs Kysten opstilles Tropper under General Morillos Kommando. J Madrid var det Rygte almindelig udbredt, at D. Pedro havde gjort Landgang paa to Steder, i Peniche og i Lagos. Paa sidstnævnte Sted havde 4000 Md. forenet sig med ham under Raabet: "Donna Maria leve!" For Don Miguel er den Ubehagelighed indtruffen, at to af hans kommanderende Generaler, Povart og Pereira, have forladt ham, og at Gouverneuren i Peniche har fulgt deres Exempel under Paaskud af Helbredsvaghed. Ja man forsikrer endogsaa, at Artilleriechefen i Pedrosa, ved Tajofloden, var tilligemed alle sine Officerer flygtet ombord paa den engelske Flaade, og havde taget Kanonerne med sig. Alle Artilleristerne vare blevne arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Jtalien. Daglig stiger Forvirringen i de pavelige Provindser. De nye udnævnte Kommuneraader forjages af Folket; derpaa skikkes Soldater for at fængsle de Urolige, Sammensværgelser opdages &c. J Castel St. Pietro og Ferrara er det kommet til formeligt Slagsmaal, imellem Folket og de pavelige Tropper, hvorved gave baade Dræbte og Saarede. Den 13de Juni var i Bologna atter et stort Opløb; Pøbelen kastede Stene imod Porten til Kasernen, hvor de pavelige Tropper befand sig, og strax fyrede disse paa de rolige Borgere, hvorved 2 Personer dræbtes og flere saaredes. Kardinal Albaner vendt tilbage til Rom, uden at møde et Smiil paa sin Vei. Ventelig er det ham, der har udvirket en paveliBulle, hvorved alle Rebeller i Kirkestaten, og navnliAnconiterne, lyses i Ban. Men dette aandelige Vaaden bider ikke meere; thi siden de pavelige Embedsmænforlode Ancona, holde Jndvaanerne her selv Orden, og have den 15de f. M. udstædt en Proklamation af følgende væsentlige Jndhold: "Borgere, Regjeringen har forladt og bortkaldt sine Embedsmænd. Vi maa da giv Verden et Exempel, som i Historien vil være det eneste sit Slags, nemlig af et Folk, der regjerer sig selv ude Regjering. Vi ville beherske os selv og forene os for at forsvare Rolighed og Orden imod Enhver, som ville søg at forstyrre dem. Den ædleste og føleligste Hævn, som vi kunne tage over vore Undertrykkere, vil være : i Gierningen at vise hele Europa, at det er bedre at have ingen, end en slet Regjering."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Frankrige. De i Paris nedsatte Krigsretter ere af Cassationsretten blevne erklærte incompetente, og deres Domme kasserede og anullerede. "Friheden har seiret triumphere Aviserne: Vor Forfatning er frelst! Den er uden Blodsudgydelse, kun ved egen Kraft, gaaet seierriud af den sidste afgjørende Kamp. Mod de republikanske Anarkisters og carlistiske Absolutisters Angreb beskyttedes den ved Nationalgardens og Troppernes kraftige Arm; Øvrigheden var det forbeholden at beskytte den imod Magthavernes vilkaarlige Antastelser. Hæder vær derfor vor Øvrighed, Alle Nationer skylde den Taknemmelighed, og alle Domstole bør tage den til Mønster, thi den har fuldkomment opfyldt sit ophøiede Kald: at skjærne Lovene ved Lovene. Krigsretternes Domme ere alle blevne kasserede, og den Forordning som udnævnte dem, brændemærket som forfatningstridig. Følgerne ere uberegnelige; Folkets Tillid til Forfatningen, som var nærved at ophøre, er derved bleven styrket igjen paa det kraftigste. Denne ene Seier, som Chartet har tilkæmpet sig ved sin indre Styrke, har ladet den slaae dybere Rødder end halvthundrede Aars uantastet Rolighed vilde været istand til. Fra nu af kan man først med Rette ansee en fri Forfatning for et sandt Gode, som det for Nationerne er værd at tragte efter." - Denne mærkværdige Beslutning, som toges den 29de Juni om Middagen Kl. 12, modtoges med et uhyre bifaldsraab, baade inden og udenfor Huset hvor Cassationsretten holdtes. Samtlige Ministre begave sig strax til Kongen i St. Cloud, og næste Dags Moniteur indeholdt en kgl. Forordning, hvorved Hovedstadens Beleiringstilstand erklærtes for ophævet. Hele Paris gjenlød af Jubel over denne Folkets Triumph. Mange Huse vare illuminerede, og Boulevarderne vare fyldte med Spadserende som gratulerede hverandre. Der taltes allerede om at sætte Ministrene under Anklage, ja endog at afsætte dem gandske, men det vil blive meget vanskeligt at faae noget nyt igjen, saaledes skal Kongen have sagt til OdillonBarrot, som Hs. M. lod kalde til sig: "De har igaar styrtet mine Ministre. Skaf mig nu Andre for dem." Ogsaa med Dupin har Kongen havt en ubehagelig Begivenhed. Den 28de Juni, da Aftenstaffelet var hævet i St. Cloud, havde Kongen og Hr. Dupin trukken sig tilbage i en Vinduesfordybning, hvor de alt i 3 Qvarteer underholdt en levende Samtale, da man pludseligt blev vaer, at Kongen greb Hr. Dupin ved Armen, førte ham med Heftighed gjennem det næste Værelse og ud af Døren, som han selv lukkede i efter ham. Da Hs. M. greb ham om Armen, hørte man ham sige: "Herud med Dem, min Herre!" og da han kom tilbage igien: "Jeg taaler ikke, at man fornærmer mig i mit eget Huus!"Hr. Dupin skulde med meget Bitterhed have sagt til Kongen, at man først havde lovet ham Konseilspræsidiet, og nu da Soult og Sebastiani gjøre sig utilbeens, tager man sit Løfte tilbage. Da Hr. Dupin var borte, havde Sebastiani sagt til Marskal Soult: "Marskal, Vi holde sammen i Liv og Død!" Og derpaa høit, erklæret, at ville tage sin Afsked naar Dupin kom ind i Ministeriet. Og dog troede man at Enden paa al dette Virvar vilde blive, at Kongen alligevel vilde see sig nødsaget til at gjøre Hr. Dupin til Premierminister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Nederlandene. Der meldes fra Preussen: at da det sandsynligviis, uagtet at den Umage Konferentsen har gjort sig, vil komme til Krig imellem Holland og Belgien, saa har Konferentsen besluttet: for det første at forholde sig neutral. Jngen enkelt Magt kan da gribe ind i Sagen, uden at foranledige en almindelig europæisk Krig, som vilde blive frygtelig ved den overalt herskende Gjæring i Folkemasserne. Vel underrettede Personer ville paastaae, at Holland har rimelig Grund til at gjøre sig Haab om Seiren, ved den Høide hvorpaa det har bragt sit Krigsvæsen. Det er Spørgsmaal om de mange franske Officerers Overgang i den belgiske Krigstjeneste ikke kan betragtes som et Brud paa Neutraliteten? Tydskland. J Staden Mannheim har der nu ogsaa været Uroligheder. Redacteuren af en Avis, Hr. Strohmeier, var bleven arresteret, hvorover Publikum fandt sig misfornøiet, og Aftenen den 1ste Juli vilde bringe ham en Serenade, men pludselig blev Folkemængden anfaldet af Soldater, Dragoner fra een Kant, og Jnfanterie med fældet Bajonet fra en anden. Mange bleve saarede af Bajonetstik og Sabelhug, hvoraf siden Adskillige ere døde. "Gaderne - hedder det i Beretningen - og især Bredgaden, ere meget blodige. Samme Nat bleve 46 Personer arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Sverrig. De svenske Smugleres Dødsfiende, den saa ofte omtalte Toldkontrolleur Reinhardt ved Landscrona, som i endeel Aar har udmærket sig hiinsides Sundet ved at opspore og konfiskere Contreband, og fleregange er bleven skrækkelig mishandlet, har nu faaet sin Bekomst. Den 28de Juni om Natten blev der kald paa ham, hvorpaa han stod op af Sengen og aabnede sin Vindue, da idet samme en Geværkugle traf ham i Brystet og foer ud igjen af Ryggen, saa der tvivles meget om hans Liv. Morderen er ikke bleven opdaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Fædrelandet. Om Cholera i Wilster haves nu følgende Oplysning: Uden at nogen directe Anledning vides, udbrøSygdommen her den 28de Mai. J den første Uge bleve 27 Angrebne og Døde 14, i den anden Uge 75 Angrebne og 42 Døde, i den 3die Uge 67 Angrebne og 34 Døde. i den 4de Uge 14 Angrebne og 8 Døde. Af disse 1831 Syge hørte 70 til Fattigklassen. Den værste Dag var den 17de Juni, da 17 Syge tilkom, det sidste Sygdomstilfælde indtraf den 23de Juni, og den 26de helbredtes, den sidste Patient. Da Jndvaanernes Antal (Landdistrictet iberegnet) kan anslaaes til omtrent 2500, saa ha Cholera i disse 4 Uger bortrykket 4 Procent af hele Folkemængden. Det viste sig ogsaa her, at frit Mod er det bedste Beskyttelsesmiddel mod Fienden, da Frygten kastede Mange paa Sygeleiet. – J Jtzehoe er Sundhedstilstanden atter ønskelig. Siden den 20de Juni er her intet nyt Choleratilfælde tilkommet, og der er det bedste Haab om at de Faa, som endnu befinde sig under Behandling, ville blive helbredte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Ligesom Provsten og Præsterne i Tørninglehn, den vestlige Deel af Haderslev Amt, allerede tidligere have erklæret, saaledes have Provsten og samtlige Præster i Provstiet Haderslev, den østlige Deel af Amtet, nu ved Amtmanden, Conferentsraad Johannsen, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, allerunderdanigst nedlagt Erklæring, hvori de, i Haab om Allerhøieste bifald, for Fremtiden afstaae fra den dem i Følge deres Embedstilling tilkommende Toldfrihed. Det hai den Anledning behaget Hs. Majestæt Kongen gjennem benævnte Amtmand at lade disse Geistlige tilkjendegive Allerhøistsammes allernaadigste Tak for dette deres patriotiske Offer, som med allernaadigst Tilfredshed og Velbehag er modtaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Den 27de Juni indstrandede paa Hatterev, Samsøe Tolddistrikt, Brigskibet Uranus, af Damgarten, 158 preuss. Læst drægtigt, ført af Skipper R. Niemann, fra Liverpool bestemt til Flensborg med 200 Tons Salt, af hvilke ved Kyeholms Lodserne er bjerget, og paa Kye holm oplagt, omtrent 500 Tønder. Hele Mandskabet er frelst; Briggen har derimod i de senere Storme faaet et betydeligt Læk, og er løbet fuld af Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Khvns Børs=Cours den 10de Juli 1832. Hmb. 2 M. a vista 212. Species 209. 12 Rbmk. 8 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Ved den 1186 Trækning i Wandsbek udkom følgende Nummere: 80. 20. 23. 75. 4.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Copulerede i Faaborg, den 22de Juni, Hr. Fuldmægtig Exam. juris Johnsen og Jomfrue A. K. Boe mann. - J Altona : Hr. Kammerjunker og Ritmester Fyenske Regiment Dragoner Chr. v. Schøller og Jfr. Emma Reimers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Khvn. Kammerjunker v. Düring med Frue, 2 Børn og Pige, Silke og Klædekræmmer Munch, Fru Lichtenberg med Søn og Datter, Jfr. Volquartz, Landsoverretsassessor Tetens, kongelig Assistent N. Hunderup, Høker N. J. Thonning, Kjøbmand M. Carlsen, Tjener Frederik Christensen, Skolelærer og Kirkesanger W. J. Gehl. Handelsbetjent A. Appelt, Gaardmand Poul Pedersen, Gaardmand Niels Andersen, Tjener Jens Jensen Nørev, Student Wesenberg, Student Rasch, Bataillonschirurg, Grønholtz, Lieutenant og Toldkontrolleur Steenstrup, Handelsbetjent Abraham H. Elbe, Assessor Reiersen med Frue, Contoirist Bernth, Mad. Fönnesbech med Datter, Cichoriefabrikeur Stellfeld, Sukkerraffinadeur Beyer, Frøken Bernth. Fra Fredericia og Bogende til Khvn. Anders Jacobsen Brodersen, Sergeant Jacobsens Kone, Gaardmand Niels Hansen, Soldat Hans Nielsen, Ole Nielsen, Wilstrup, Cand. juris C. N. Tang, A. C. Meinerts, Student Krarup. Fra Fredericia og Bogense til Aarhuus: Pastor H. Blicher, Madame Beermann, Jfr. Stabel, Pastor Lund, Lærer N. Nielsen, Karlen N. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg. Oberstlieutenant v. Arenstorff, Lieutn. v. Honneus, Forvalter Buhl, Consistorialraad Bierregaard med Datter, Provst Munk med Frue og Datter, Pastor Bache med Kone, Barn og Pige, Jomfrue M. Bache, Frøken F. M. C. v.d. Maase med Kammerpige K. I. Kruse, Comtesse de Schmettau, Kammerjunker E. de Bardensleth, Frue Krarup med Søn, Jomfrue C. Krarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
(Jndsendt.)¬ J Veile Avis, og derefter i Aarhuus Stiftstidende No. 109 er indført en Anmeldelse om Hs. Majestæt Kongens Ophold heri Byen og de Festiviteter som derved fandt Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Det hedder der, blandt Andet, at den lærde Skoles Disciple udmærkede sig ved at bringe Hs. Majestæt deres Hylding, ved et høitblussende Fakkeltog. Man tillader sig at bemærke, at ikkun een Discipel af den lærde Skole deeltog i bemeldte Fakkeltog. Kolding, den 8de Juli 1832. Sex Deeltagere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Bekjendtgjørelser. De ærede Venner og Bekjendtere, der forskjønnedvor Bryllupsfest med Jllumination, Flagning og andre Høitideligheder, eflægge vi herved vor hjerteligste Taksigelse. P. Mørch. Marie Mørch, fød Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
J den velvillige Modtagelse som vor Indbyrelse til at stifte et Selskab til Heste-Avlens Fremme har fundet have vi havt et fyldestgiørende Beviis for, at vort Forehavende har fundet bifald; vi nære derfor det Haab, at Selskabet vil gaae frem og stifte Gavn. Til at lede Selskabets Virksomhed i de 2 første Aar, i Overeensstemmelse med det i Jndbydelsen Yttrede, ere i de i forrige Maaned holdte Møder valgte følgende Repræsentanter, For Sielland: Conferentsraad Collin. Kammerherre Grev Lerche. Oberst Berger. Kammerherre Grev Knuth i Præstøe. Landvæsens-Commissair Michelsen. For Fyen; Proprietair Hofmann. Jnspecteur Lorenzen paa Broholm. Ritmester Schøller. For Lolland: Kammerherre Greve Reventlov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Kammerherre Baron Rosenørn-Lehn. Kammerherre Wichfeld. Kammerjunker Classen. Justitsraad Friis. For Jylland: Grev Frys. Ritmester Friis. Ritmester Flindt. Capitain Riegels Ritmester Benzon. Justitsraad Bindesbøll. Ritmester, Baron Juul Wind Krag Ahrenfeldt. Af hvilke Repræsentanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-13
Conferentsraad Collin, Oberst Berger, og Grev Frys ere valgte til at udgjøre Central-Administrationen. Ved Siden af det Behagelige for Undertegnede at kunne bringe Forestaaende til offentlig Kundskab, beklage vi, ikke at kunne forbigaae at omtale det Angreb, som af Hans Durchlauchtighed Hertugen af Augustenborg er skeet paa Jndbydelsen. Det har været os smerteligt, fordi det er skeet fra en Mand, hvis Fortjenester, af den Sag, vi ville virke for, vi høiligen erkjende, og som vi ønskede og haabede at have kunnet rinde som Deeltager, og dobbelt smerteligt er det blevet derved, at en Strid er vakt, som kan skade den gode Sag i det Hele. Vi tør antage, at Angrebet især har havt sin Grund i Misforstaaelse, som vi formene at have gjort Alt, hvad der stod i vor Magt, til at hæve; og vi haabe derfor, at Hs. Durchlauchtighed ikke fremdeles vil nægte Selskabet sin sagkyndige og virksomme Bistand. Den 7de Juli 1832. C. C. Lerche. C. D. Reventlow. H. C. Rosenørn-Lehn. J. Collin. J. H. Bindesbøll. C. C. H. Flindt H. C. Riegels G. Michelsen.