Berlingske Tidende, 1795-09-14
London, den 1ste September. Admiral Herves Eskadre er nu i Gaar afseilet fra St. He lens med Tropperne under General Boyle til de franske Kyster. Man er nysgierrig efter at faae at vide, hvorledes den ne Expedition vil løbe af. - Ludvig 18des (Greven af Provence) Proclamation, som Greven af Artois har taget med sig derhen, er bleven antagen af vor Regiering. - Den 9de August blev Freden mellem Frankrige og Spanien høitideliproclammeret i Madrit. - J Cadix blive udrustede mange Linieskibe, som ere bestemte til Vestindien. - Et Brev fra Leith melder: at man har seet den Danske og Svenske Eskadre at krydse ikke langt fra Shelland. - En af vore Morgentidender indeholder følgende Generalordre: "De 4 Batailloner Fodgardere, som commanderes af Generalmajor Stevens, skulle paa Mandag Tirsdag og Onsdag holde sig march færdige til Portsmouth, hvor Off cererne skal anskaffe Levnetsmidler for 5 Uger, saasom de, i Tilfælde af et Fredsbrud med Spanien, ere bestemte til Gibraltar; men dersom alting bliver indrettet paa en venskabelig Maade med denne Magt, skal Gardebrigaden strax afseile til Vestindien." - Disse Batailloner ere nu i Leiren ved Warley. - General Abercrombie, som nu har paataget sig Tommanden i Vestindien, forlanger 22000 Mand til sin Expedition. - Vore Tropper paa St. Domingo lidt meget af den der herskende Mangel og af den gule Feber. - Fra Martinique er den Efterretning bleven bekræftet, at 47 Engelændere ere blevne myrdede paa Grenada, og at den engelske Gouverneur tilligemed andre Herrer af god Familie have været deriblandt. De bleve en efter anden skudte. Den franskerepublicanske General Julien Fiden, en Mulætte, commanderte og var nærværende ved Executionen. - Officielle Beretninger fra Charette bekræfte den Efterretning, at han har ladet nedskyde 300 Republikanere, som vare i hans Fangenskab, for at tage Repræsalier for de paa Quiberon og i Vannes opofredEmigrantere. Hans Stilling var saa fordeelagtig, at han kunde afskiære al Communication mellem Nantes og det Jndre af Landet; men Besætningen i hiin Stad var saa stærk, at han ikke turde haabe at udrette noget mod samme. - De pecher fra Lord Bridport melde, at de Franske i Orient udruste nogle Skibe som Bombarderere og Brandere mod det brittiske Eskadre ved Belle=Isle; og at en stor Forstærkning Republikanere ere ankomne fra det Jndre af Landet til Quiberon. - General O'Hara, der, som bekiendt, var længe i fransk Fangeskab, skal, efter Rygtet, afgaae med den vestindiske Flaade som Gouverneur til St. Domingo. - Den herværende spanske Minister har leveret Lord Granville er Note, hvori han forestiller alle de Anstrængelser, som Spanien forhen har anvendt i den fælles Sag mod Frankrige, da det har hiulpen til at erobre Corfica, understøttet Engelænderne ved Toulon &c. At Spanien har gjort Fred med Frankrige var en Følge af de Franskes hurtige Fremtrængen i Spanien; en Fremtrængen, som de Allierte enten ikke kunde eller ikke vilde forhindre. - Den franske Øe Belle Isle er endnu bestandig omlinget af engelske Krigskibe; men den republicanske Besætning sammesteds er provianteret for 5 Maane Nogle Privatbreve fra Vestindien indeholde den Efterretning: at Admiral Thomoson har taget en Eskadre af franske Fregatter og et 50 Kanonskib. En anden liden fiendtlig Est dre er bleven tagen paa de americanske Kyster, og en fransk Kaper paa 16 Kanoner af en engelsk Skoner paa 6 Kanoner. Det heder, at 1000 Mand brittiske Tropper have i Arve statholderens Navn taget Øen Demerary i Besiddelse; men dette behøver dog Bekræftelse. - Alle hollandske Skibe, som forhen efter Regieringens befaling vare blevne anholdte, skulle nu blive confiskerte. - Den russiske Flaade krydser endnu bestandig i Nordsøm. - Breve fra Admiral Hotham melde: at en Deel af hans Flaade var vendt tilbage til St. Fiorenzobay for at repareres, og derpaa gaaet i Søen igien for at convoyere nogle Handelskibe. - Den franske Flaade skal ligeledes være i Søen. - Adskillige Corsarer krydse i Middelhavet.