JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Det i Ny-York udkommende nordamerikanske Blad: The Sun, for 10de Novbr. 1838, anmelder vor Thorvaldsens Ankomst til Kjøbenhavn" (saaledes er Artiklens Overskrift, i en Beretning om Modtagelsen paa Reden, om de med talrige Flag og Blomsterkrandse (flags and guirlands) smykkede Baade, om det afsjungne Digt, om hvorledes Folket, da Konstneren var kommen i Land, spændte Hestene fra Vognen, og trak ham i Triumph gjennem Gaderne. Derpaa slutter Beretningen saaledes: En Mand, med Thorvaldsens ædle Sind, maa have følt sig ydmyget ved denne Servilitet af hans Landsmænd. – Den Serenade, der bragtes ham om Natten ved Fakkelskin, var en langt mere passende Hylding til ham, som indgod det kolde, ubesjællede Marmor Livets Varme og Lidenskabens Aand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Jmod det i de fleste Blade omtalte Sendebrev af Proprietair C. H. Hansen til Biskop Dr. Faber. seer man nu ogsaa i Folkebladet en djærv Artikel af Prof. H. Clausen, der viser, hvorledes det af Biskoppen fremsatte Forslag og Geistlighedens Repræsentation i Stænderforsamlingen i hiint Brev er blevet en Bisag, medens Proponenten er gjort til Hovedsag og hans Personlighed gjort til Gjenstand for Angreb med al den Bitterhed, chicaneuse Udtydninger af Ord, satyragtig Bespotten af det Alvorligste og skelende Allusioner til uvedkommende Forhold, som er Charakteren af den slette Aand og Tone, slet i sit Væsen og slet i sine Virkninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Fra 1ste Jan. 1838 ere fra Vensyssel paa Færgeløbet mellem Aalborg og Nørre-Sundby overført følgende Kreaturer, der alle ere drevne sønder paa: 3503 Stkr. Stude, 1483 Stkr. Malkekøer, 380 Stkr. Sviin, 835 Stkr. Gjæs og 59 Stkr. Faar. (Jmellem det anførte Antal Stude er indbefattede 30 Stkr., som Langfredag den 13de April dreves over Jsen, der allerede den Gang var meget svag, og Paaskedag den 15de om Eftermiddagen ikke meere kunde passeres af Fodgængere.) Fra søndre Side have Vendelboerne derimod af samme Vei modtaget 89 Stude, 973 Stkr. Lam, 5 Sviin og 22 Stkr. Gjæs. Hvis man kunde erholde ligeantentisk Opgave over hvad der paa andre Steder, i Liimfjorden overføres fra Vensyssel, da vilde der vistnok fremkomme et for denne Provinds heldigt (Aalb. Av. C. Resultat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Under Orcanen den 7de dennes indtraf det Uheld paa det i Havnen ved Helsingøer liggende Dampskib Wilhelmine, at en Styrtesøe, som brød ind over Havnedæmningen, kastede 3de af Mandskabet, som skulde eftersee noget ved Fortøiningen, overbord, og at kun den ene, Styrmand Rander, blev reddet. Orkanen har tillige bortrevet en Deel af Bolværket ved den østlige Deel af Havnen. Saavel Qvarantaine-Officianten, som Skildvagten ved Havnehovedet maatte allerede om Morgenen forlade deres Post, da Orkanens Heftighed gjorde deres Ophold der farligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
J Flensborg har dannet sig en Forening for at modarbeide Smugleriet siden den nye Toldforordning er traadt i Kraft. Foreningen tæller allerede mange Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
J Omegnen af Apenrade ere flere Hunde blevne gale, hvilket paa denne Aarstid er noget usædvanligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Jfølge Efterretninger fra Rendsborg ligger fortiden i den holsteenske Canal, samt paa Eiderstrømmen 36 ubefragtede Skibe. J Rendsborg er der f. A. bleven bygget 4 nye Skibe foruden 2, som ligge paa Stabel. Derimod har Byen i forrige Aar mistet 3 Skibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Aalborg hører endnu til de faa Byer, hvorden gamle skjønne Skik endnu har vedligeholdt sig, at samles i Herrens Huus paa Aarets sidste Aften. En Jndsender i Alborg Avis siger i denne Anledning, at det var ønskeligt, at denne herlige Skik ikke aldeles maa forsvinde, men blive almindelig i alle Landets større og mindre Menigheder."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Den slesvig-holsteenske Canal er aldeles tilfrossen, og de der liggende Skibe ere gaaede i Vinterleie, blandt disse laae i Tønningen Skibene Emilie, Breckwoldt, fra Randers, Gode Verwagting, v. Sluis, fra Kiel, begge bestemte til Holland; Concordia, Themann, og Charlotte, Østermann, fra Rendsborg, Vriendshap, Apveld, og Diana Me wes, fra Flensborg, alle bestemte til England; Demuth, Tiemann, fra Korsøer, bestemt til Hamborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Sidste Onsdag, hedder det fra Altona, havde vi mod Middag ved stærk Nordvestenvind, Tordenveir, hvilket atter indtraf om Aftenen, ledsaget af en temmelig stærk Hagl. Ved den heftige Storm og den høie Vandflod steeg Elben til 11 1/2 Fod. Jsen gik derved i Drift, men har senere sat sig fast i store Masser ved Neumühlen, og det saaledes, at det ikke er muligt, at det allermindste Fartøi kan slippe igjennem. Dagen efter saae det meget slet ud paa Elben. Jsen har sammenskruet sig og danner de sælsomste Former og Grupper; men Passagen, er hverken til Fods eller paa anden Maade mulig. De saakaldte Melke=Everter udebleve altsaa den Dag baade i Hamborg og Altona. Nedenfor Neumühlen er imidlertid Elben aaben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Den provisoriske Jnstruction for Toldembedsmændene i Slesvig og Holsteen er udkommen. Alle skulle paa den holsteenske Grændse bære Uniformen ved Forretningerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Det residerende Capellanie i Roeskilde søges, efter Forlydende, endogsaa af fem Provster. (Aarh. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
J Rendsborg, siger Aalborg Stiftstidende, er stiftet en Jndustrieforening, uafhængig af den kjøbenhavnske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Digteren Jngemann agter at udgive en Samling af sine dramatiske Værker paa Boghandler Seidelins Forlag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Blandet. Hertugen af Nemours er paa sin Reise gjennem Ain Departement i St. Rambert bleven anholdt af en Gensdarme, som affordrede ham Pas Prindsen viste ham Vaabenet paa sin Vogn. Det kjender jeg ikke, svarede Soldaten, jeg forlanger Passet. Prindsens Ledsagere maatte forevise Passet, og først efter at dette var befundet i Orden, fik han Lov til at fortsætte Reisen. Familien Fr., fra hvilken en anseet Kjøbmand i Flensborg nedstammer, fører en halvfyldt Flaske i dens Vaaben. Følgende Begivenhed gav Anledning hertil. Christian Fr., Tipoldefader til den nuværende Eier af Handelshuset, tjente for over hundrede Aar siden som dansk Soldat i den daværende høist blødige Krig imellem Sverrig og Danmark. Strax efter et af de Danske vundet Slag, havde den gamle Fod, der holdt Vagt paa den af de Danske besatte Valplads, med Møie faaet en Flaske Øl, som han just satte for Munden, for at lædske sig. Da fornam han en Svenskers bønlige Raab, som, berøvet begge Been, vansmægtende bad om en Drik. Fre var en medlidende Siel; han ansaae den Bedende ikke meere for en Fjende, men for en Nødlidende. Han forglemte sin egen brændende Tørst, bøiede sig ned over den Saarede og rækkede ham den fulde Flaske. Men i samme Øieblik affyrede den lumske Kriger, for dog for sidste Gang at tilfredsstille sit Nationalhad, en Pistol paa den milde Giver. Men en god Engel beskjermede ham. Rolig greb Fle til Flasken, drak den halv ud, og rækkede den derpaa til den vaabenløse Døende med de Ord: Du Slyngel, nu faaer Du kun det Halve!" – En høi Officeer, som ikke langt derfra var Vidne til denne Scene, fortalte den til Kongen, som belønnede den vakkre Kriger, og gav ham et Vaaben, hvori den halvfyldte Flaske (Dannevirke.)er Hovedemblemet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Handelsefterretninger. Lybek den 28de December. Uld, pr. Stein a 23 Pd., islandsk 88 1/2 s.; dansk, midd. Sort Lammeuld, usort, 12-16 s. gr. Cour. Pr. Tde Smør, a 224 Pd. Netto, fynsk 26, jydsk 28 Rd.; Tran, havnsk, Mk. 55. Huder, danske tørr. Ko= og Oxehuder pr. Pd. 7– 7 1/2 s., mangle, saltede Oxehuder 2 1/3 1/2, dito Ko= dito 3 1/2 3 3/4. Skind, danske nøgt, Kalve, pr. Degg. 12113 1/2 Mk.; dito skald. Lammeskind 3 3/46 1/2. - Stettin den 31te Decbr. Korn-Priserne vedblive at holde sig. For et Parti meget god 3 3/5 Pd. guul Schles Hvede, at levere til Foraaret, er budt 76 Rd., men det holdes i 78 Rd. Efter Rug pr. Leverance til Foraaret har i disse Dage været tiltagende Søgning, men ikkun faa Sælgere, hvorfor Priserne paany ere stegne 1 1/2 a 2 Rd. Man har betalt 38, 38 1/2 og 39 Rd. og denne sidste Priis vedbliver man nu at forlange. Her er Kjøbere til Byg at levere til Foraaret, men nogenlunde gode Varer falbydes ikke. Havre, ligeledes pr. Foraaret finder Kjøbere til 21 Rd. pr. 1/3 Pd. Vare. – Efterretningerne fra Hamborg om Kornhandelen ere særdeles gunstige. Hveden er stegen 5 a 8 Rd. og Rug 4 a 6 Rd. Hamb. Banco pr. Last. Af Byg er der solgt betydelige Partier til at modtage i Danmark og i Hertugdømmerne til 7 Mk. a 7 Mk. 6 s. Hamb. Banco pr. Tde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Reisende fra den 2den til den 9de Januar 1839.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten Student Stallnecht; Hr. Schmalfeldt; Cand. theol. Budtz; Styrmand Gram; Forv. Holst. Med Personposten: Studenterne Knuthsen, Jeppesen, Jensen, Laub og Jørgensen; Proprietair Guldborg; Frøken Friis. Udenfor Posterne: Disciplene Baron Rosenørn-Lehn, Winding, Friederichsen, Ancker, Wilhelm, Brabrand, Bech, Clausen og Clausen=Bagge; Agent Schierbeck med Familie. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten; Jomfr. Marschner; Gartner Michelsen. Med Personposten: Catechet Schierning; Gartner Gentz; Hr. Neergaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Bekjendtgjørelser. Hos Boghandler Berggreen i Nykjøbing faaes det i sidste Sommer udkomne historisk-politiske Skrift: Tilbageblik over Polens politiske Stilling fra Freden til Hubertsburg indtil Napoleons Fald, af Chr. Jantzen, Cand. theol. Prisen er nu nedsat til 3 Mk. pr. Exemplar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Polen var og er endnu stedse et saavel i politisk og militair, som i merkantilsk Henseende interessant Land. Den polske Nation er ved sine Ulykker, ved sit Heltemod, ved Slutningen af det 18de og Begyndelsen af det 19de Aarhundrede bleven berømt i Europa. Alles Øine ere endnu henvendte til den med Opmærksomhed og Deeltagelse. J vor Litteratur savnede vi et Skrift, der indeholdt en kortfattet, klar Fremstilling af dens udvortes Forfatning, udvortes Forhold og mærkværdige Skjæbne. i hiin Periode, en Fremstilling der ogsaa maatte være istand til at udbrede et Lys over mangt et Punkt i de østlige europæiske Staters nuværende Politik, Forfatteren af det ovenfor anmeldte Skrift, har ønsket at afhjælpe dette Savn, og haaber at hans dannede Landsmænd ikke ville ansee hans Arbeide for overflødigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Ægte romanske Strænge faaes hos H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Aftenunderholdning. Søndagen den 13de Januar Kl. 7, vil Undertegnede have den Ære, i Hr. Thomsens Locale, at give en Concert. Billetter a 3 Mk. erholdes forinden paa ovennævnte Sted, samt ved Jndgangen, som aabnes Kl. 6. Nyekjøbing den 11te Januar 1839. Ærbødigst P. C. Langballe, Harpenist.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Frisk levende Torsk faaes for 6 s. Pd. hos den igaar hertil ankomne Skipper Jacob Kars lund ved Nykjøbings Færgebroe. Nykjøbing den 11te Januar 1839. 168 Rbd. 4 Mk. 8 s. Sølv, af Mariboe Hospitals Midler, kan imod lovbefalet Sikkerhed erholdes til Laans, enten strax eller til 11te Juni Termin, naar man derom henvender sig til Undertegnede Hospitals-Forstander. Mariboe den 5te Januar 1839. R. Lange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Auction. Efter Begjæring af Madame Olsen heri Byen bliver det hende tilhørende Huus i denne Kjøbstads Østergade Matr. A. 77, bestaaende af: a. Forhuus 7 Fag Muur- og Egebindingsværk med Tegltag, og tvende grundmurede Gavle, indrettet til Værelser og Kjøkken med 3 Kakkelovne; b. Tverhuus 4 Fag Muur- og Egebindingsværk med Tegltag, indrettet til Brændehuus og Locum; med tilhørende Gaardsrum, hvori en særdeles god Brønd og Hauge, stillet til Salg ved een Auction, som afholdes i Huset Løverdagen den 19de Januar 1839, Formiddag Kl. 11, og, saafremt antageligt Bud skeer, absolut bortsolgt. Conditionerne, paa hvilke denne, i Aaret 1832 af nyt opførte, og for Næringsbrug meget fordeelagtigt beliggende Eiendom bortsælges, ere til Eftersyn hos Eierinden, som paaviser Eiendommen, samt her paa Contoiret, saa og paa Gjestgivergaardene i Nakskov, Saxkjøbing og Rødbye. Mariboe Byfoged-Comptoir den 3die Januar 1839. Jørgen Sommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-11
Enhver som maatte have noget at fordre i efternævnte Stervboer, der behandles ved Mariboe Kjøbstads Skifteret, nemlig: 1. efter Tømmermand Peder Larsens fraskilte Hustrue Anne Christine Christensdatter, 2. efter Slagter Rasmus Mogensen, indkaldes herved med 12 Ugers Barsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre sin Fordring. Mariboe Skifteret den 5te Januar 1839. Jørgen Sommer. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-13
Lollands, i Falsters Stift, Tidende. No 5.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-13
Søndagen den 13 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-13
Udenlandske Nyheder. England. En af de Ultra-Radicales fornemste Ordførere udenfor Parlamentet, den berygtede Præst Stephens, er bleven arresteret i Manchester, men atter frigiven mod Caution. Medens han var arresteret, blev der af hans Tilhængere holdt en Forsamling, hvori man raadslog om han skulde befries ved Magt, hvilket dog af de mere Forstandige blev fraraadt, og da disse have formannet til Rolighed, er den offentlige Rolighed ikke bleven forstyrret. – Efter Forlydende vil Lord Russel, det melbournske Ministeriums første Taler, drage sig tilbage fra Forretningerne af Sorg over Tabet af et Barn. Bekræfter dette Rygte sig, da er der megen Grund til at antage, at Lord Durham vil blive kaldet til Ministeriet, en Forandring, der ikke alene vilde være til megen Gavn for det maadeholdne radicale Partie i England, men som og kunde forskaffe Belgien en god Støtte i Eng lang, da Lord Durham stedse har været en særdeles Ven af Belgiernes Konge. Forøvrigt ere Journalerne, endnu stedse beskjæftigede med at udfinde hvorledes Lord Durham vil handle i den nær forestaaende Parlamentssession, og navnligen om han der vil angribe Ministrene, eller vende sig mod sin virkelige Fjende Lord Brougham. Bliver det sidste Tilfældet, da venter man meget interessante Debatter, da Lord Brougham ved sine overlegne Kundskaber, og udmærkede Talegaver er en Lord Durham værdig Modstander. Agitationen mod Kornlovene vedbliver, og det antages i Almindelighed at den maa føre til et heldigt Resultat, kun er der Spørgsmaal om Ministeriet skal sætte sig i Spidsen for den, og dersom Parlamentet modsætter sig Ophævelsen af Kornlovene, opløse dette; eller Ministeriet endnu en Tid lang skal lade Sagen gaae sin egen Gang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-13
Fra Canada vedbliver man at faae Efterretninger om gjentagne Uroligheder, men endnu har ingen af disse fundet Stadfæstelse. Efter den Plan, Lord Durham har udkastet og Canadas fremtidige Bestyrelse, vil dette Land erholde en meget hensigtsmæssig Forfatning, der næsten vil sætte det paa samme Fod som de forenede Kongeriger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-13
Frankrig. Nytaaret med sine Gratulationsvisiter har for en kort Tid bragt Stilstand i de offentlige Forretninger, og kun i Bladene omtales endnu hvad der er skeet og hvad der vil skee, som man mener, fornemmelig for at fremkalde Uenighed blandt Coalitionen, der dog, trods alle de Ministerielles Jndsigelser, har indjaget Ministeriet en betydelig Frygt; og Conseilspræsidenten har alt havt en svær Kamp at bestaae i Debatterne og Svarsadressen med Hensyn til § om Anconas Rømning. Skjøndt Conseilspræsidenten var i Minoriteten forsvarede han sig dog med ligesaa stor Kraft som Talent, men det Hele han bevirkede var, at Sagens endelige Afgjørelse blev henvist til Deputeretkammeret. Hvad Coalitionen selv angaaer, da troer man vel at den vil fremkalde en Ministerforandring, men derpaa opløse sig, da den bestaaer af altfor mange forskjellige Partier til at nogen langvarig Enighed kan tænkes. Pairskammeret har overrakt Kongen sin Svarsadresse og har derfor naturligviis modtaget passende Taksigelse; derimod skal den Tale, Deputeretkammerets Præsident, Dupin, holdt for at gratulere Kongen, ingenlunde have behaget Ministrene, ligesom det heller ikke skal have fundet Bifald, at Dupin ikke vilde modtage Efterretningen om naar Kongen ønskede at see Deputationen fra en af hans Adjutanter, men derimod kun fra en af Ministrene. – Fra Blokade=Eskadren har Regjeringen endnu ikke meddeelt noget officielt, derimod melder Rygtet at Flaaden endnu er forsvag til at foretage noget Afgjørende, og at den derfor skal forstærkes. Marschal Valles Efterretninger fra Algier vedblive endnu stedse at lyde gunstige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-13
Belgien. Skjøndt Folket endnu er aldeles ubekjendt med hvad Conferencerne i London bestemme, er dog Stemningen endnu uforandret den samme, og udtaler sig med en sjælden Bestemthed, mod enhver Deeling af Landet. Saaledes har der i selve Luxemburg nylig fundet en Forsamling Sted, hvor man besluttede sig til at andrage hos Regjeringer paa at lede de Foranstaltninger, der fra Folkets Side maatte blive trufne for at hævde Landets Jntegritet. Preussen skal ogsaa være bleven opmærksom paa denne Modstands Aand, og derfor have besluttet, at opsætte alle Forholdsregler for med Magt at bringe Londoner-Conferencens Beslutning i Udførelse til Julii Maaned, for at mulig Enthusiasmen i den Tid kunde være dæmpet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-13
Fædrelandet. Ditmarscher Zeit." og Kjøbenhavnsposten meddele Efterretninger og den ditmarskenske Toldfri heds=Afskedstime af aldeles modsatte Anskuelser. Saavel Juledags Aften som Nytaarsdags Aften havde en talrig Menneskehob samlet sig i Heide for at bringe hiint Clenodie dets sidste Hilsen. Men medens Capitain og Digeinspecteur Christensen mod hvem Tumultuanterne i Særdeleshed rettede deres Forbittrelse, tilskriver dette Uvæsen, i et Brev til Redact, af Kjøbenhavnsposten, Øvrighedens og det Militaires Uvirksomhed, og ved første givne Leilighed befrygter Excesser af alvorligere Art, thi denne Gang indskrænkede de sig kun til Skrig og Hurraraab, bemærker Ditmarsch. Zeit. med Taknemmelighed, at man fra ingen Kant søgte at standse Udbruddet af denne saa naturlige Følelse, og at navnlig Militairet, der patrouillerede hele Natten, ikke tillod sig den mindste Jndblanding. "Ditmarskeren føler sit Tab, men agter Lovene. Digeinspecteur Christensen har imidlertid ikke følt sig sikkrere end at han af den gottorpske Regjering har udbedet sig Beskyttelse for sin Person og Eiendom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-13
J Kjøbenhavnsposten læses under begjært indrykket, en Berigtigelse til en Annonce i bemeldte Blad angaaende den passerede mindelige Afgjørelse, af en Sag imellem Avlsbestyrerne Rieper og Kruse, paa den ene, og Huusmand Rasmus Rasmussen, paa den anden Side, meddeelt i en Skrivelse til Kammerraad Grandjean af Huusmandens Sagfører Hr. Procurator Aagaard, hvoraf erfares at Sidstnævnte af egen Tilskyndelse bragte Forliget i Stand, til den Paagieldendes fuldkomne Tilfredshed, ved at udbetale ham 20 Rbd., han havde modtaget af Kammerraad Grandjegn til Sagens Afgjørelse, en Fremgangsmaade hvortil Procurator Aagaard fandt sig foranlediget fordi der af Rettens Vei for Huusmanden aldrig kunde være kommet et saa heldigt Resultat, og fordi han, som dennes Sagfører ansaae det for Pligt, ikke i mindste Grad at lade sig paavirke af Kammerraad Grandjean og hans Bønders gjensidige Forhold. Kjøbenhavnspostens Ne 9 d. A. er foreløbigt lagt under Beslag og indsendt til Cancelliet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-13
Det indeholdt foruden de i det senere & optagne Meddelelser af Kieler Correspondenzblatt og Jtzeboer Wochenblatt en forkortet Oversættelse af et i Leipziger allgemeine Zeitung N. 351 fra Kjøbenhavn indrykket Brev med Overskrivt: Danmarks Forhold til Storbritanien og Rusland." Formodentlig har Politiretsassessor Reiersen ladet sig forlede af Placaten 2den October 1810, der forbyder ikke privilegerede Blade at optage politiske Nyheder og Efterretninger, til at standse Udgivelsen af dette Nummer, der indeholder en statsretlig Undersøgelse om, hvilket Parti de nationale og dynastiske Sympathier og Jnteresser tilraade Danmark, at vælge i en tænkelig Conflict imellem de nævnte Magter, – men ikke een eneste politisk Nyhed eller Efterretning. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-13
Ved den arresterede Smed Niels H. Petersen, der har gjort falske Bankosedler paa 10 og 5 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-13
har Banken efter en løs Calcul allerede lidt et Tab af 10 til 12,000 Rbd., idet samme har fundet at burde godtgjøre de dertil indsendse Sedler paa Grund af den skuffende Efterligning. For at komme efter om Arrestanten har Deeltagere eller Medvidere havde man indsat til ham i Arresten en Person, der i flere vigtige Justitssager har viist sig virksom som Speider til at udlokke Medfangers Hemmeligheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-13
J denne Sag har dette kun ledet til det Resultat, at Spionen har fremført en Beretning om, at Falskneren havde betroet ham Navne og Opholdtstederaf 45 Personer, der skulde have været hans Medhielpere, deels ved at afsætte Sedlerne, deels ved at skrive Underskrifterne, og ligeledes havde betroet ham, at han havde i det Hele udgivet for 14 15,000 Rbd. falske Sedler, ja tildeels, hvorledes han havde brugt en saa stor Deel Penge; men ved Undersøgelse er det fundet, at Falskueren vel kjendte de opgivne Personer, men at disse ere aldeles frie for enhver Deeltagelse med ham, eller Kundskab om hans Brøde, saa at det Væsentlige af Spionens gjentagne Angivelse synes at være en reen Opdigtelse. – Det er beklageligt, dersom det er sandt, hvad Arrestanten har forsikkret: at han er bleven fristet til Forbrydelsen, fordi han er kommen i en trykkende Gield, ved at forfærdige to Hurtigpresser, der ikke ganske ere blevne fuldførte, og hvis Værdi ellers vilde have givet ham endog Overskud over hans Gield. (Dagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-13
Fra Ribe skrives: Bestemmelsen fra Generaltoldkammeret og hvad Forfatning vor By skulde have ved den fra 1ste Jan. d. A. i Kraft trædende nye Toldforordning, er i Forgaars med Posten indløben, og er Ribe dog for største Deelen blevet begunstiget med holsteenske Friheder. Det var en behagelig Efterretning for Mange, da flere Kjøbmænd havde fast besluttet, saafremt den indtil 1829. existerende Toldforfatning igjen skulde traadt i Kraft, da at forlade Byen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-13
J Aarhuus Avis læses følgende Annonce: Der circulerer, som bekjendt, i Publicum Afskrifter af nogle saakaldte Vignetter over de jydske Stænderdeputerede. Da de, paa faa Undtagelser nær, ere ynkelige Fostere af Uaand og pøbelagtig Gemeenbes. hed, var det at ønske, at Forfatteren maatte kunne opdages, for at drages til Ansvar for sine ignoble Angreb paa Nationens bedste Mænd, og man tillader sig herved at opfordre Enhver til at interessere sig for hans Opdagelse, idet man, i dette Øiemed, udlover en Sum af 50 Rbd., som ere deponerede paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-01-13
Under Stormen Nytaarsdags Aften tordnede og lynede det stærkt ved Ribe. Ved Munkgaard, Seem Sogn, en Miilsvei fra Byen, slog Lynilden ned i en Lade, hvor den tændte Jld i Høet, udrev en Port med tilhørende Stænger, samt slog et Stykke Grundmuur ud. Ved tillende Hjælp fik man dog Jlden dæmpet. (Ribe Av.) - Ogsaa i Odense bemærkede man under Stormen frygtelige Lynglimt, Den 2den D., om Morgenen, afbrændte en Bondegaard i Lumby, en Miilsvei fra Odense. Ved den stærke Blæst vilde hele Byen have været i Fare, hvis Vinden ikke, til al Lykke, havde baaret fra (Hemp. Av.)