JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Bayonne, den 23de Novb. I dette Øieblik gienlyder Kanonernes Torden overde lykkelige og glimrende Resultatte, hvormed Feldtoget mod de spanske Jnsurgenter er bleven aabnet. Saa mange Seire, hedder det, har ikke kostet os mere end 100 Døde og omtrent 300 Saarede, og endda er afde første Armeer som modsatte sig Frantsoserne, ikke bleven mindste Spor øvrig, uagtet de bestode af de bedste og udsøgteste spanske Tropper. Man siger, at Staden og Fortet Jacca i Arragonien, har overgivet sig den 14de dennes, og at man der fandt store Forraad af forskjellig Slags, især Heste og Faar. I dette Øieblik ankomme mange Tropper hertil, som samtlig tage deres Marsch til Spanien. Ogsaa det østlige Pyrenæer, Armeekorps, er efter Forlydende rykket frem. Neppe have Jnsurgenterne rømmel Walladolid, førend de spanske Authoritæter forsamlede sig og in Corpore afgik til Burgos, for at overlevere Hs. Majestæt Nøglen til Staden. J Jrun ventes 20000 Fanger, som Resultatet af de glimrende Affairer, som hidtil har havt Sted. Med det første marscherer 8000 Pohler tilligemed Hertugen af Abrantes Korps herigiennem til Spanien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Blandede Efterretninger. Fra Paris meldes efter Beretninger fra Guadeloupe, at franske Tropper ere landede paa Øen Marie Galante, for at tage samme i Besiddelse, og at dette Foretagende ogsaa allerede er endt med et heldigt Udfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Ved St. Ander er taaet et Skib, som foruden Ladningen havde 6000 Piaster ombord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Jgiennem Frankfurt passere endnu daglig Tropper, og den 10de Dec. ventedes blandt andre 4 Kavallerie Regimenter fra Norden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Staden Neapel med dens Forstæder tæller nu 513,000 Jndvaanere, altsaa næst London, Konstantinopel og Paris den største Stad i Europa. Operationen imod Øen Ponza er opsat indtil videre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Den Tyrkiske Armees Styrke ved Konstantinopel angives til 90,000 Mand, som nu skal sætte sig i Forbindelse med hiin ved Donau, hvis Styrke endnu ikke saa nøie kan angives.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
I Vien have i den senere Tid flere store Handelshuse standset med Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Den franske General Ondinot er med endeel af sit Korps ankommet til Hanau.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Arveprindsen af Weimar er reist til Petersborg, hvorhan, efter Forlydende vil tilbringe Vinteren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Fra Sverrig har man følgende Efterretninger: Gothenborg, den 17de Octbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Kongen er misfornøiet med Garderegimenterne og har i Ungade afskediget alle Officiererne, hvilket vil opvække stor Misfornøielse blandt de første Familier her.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Privatbreve fra Gothenborg tale alle eensstemmig om, at de Svenske Tropper ere overvundne og at den Russiske Armee har nyelig faaet meget betydelige Forstærkninger. Det er ligeledes sagt, at endeel af de Svenske Tropper har viist stærke Kiendetegn paa Misfornøielse mod deres Konge. Hs. Majestæts Gardekorps, der bestaaer af 3 til 4,000 unge Mænd af høi Fødsel, har vægret sig ved at indlade sig i Trætning med Russerne, og ere derfor blevne kasserede og sendte hiem i Ungade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
J Anledning af Vaabenstilstanden, som blev sluttet i det nordlige Finland imellem Kling spor og Suchtelen, siger det engelske Blad Morning post iblandt andet følgende: Naar man lægger Mærke til den Svenske Konges Tænkemaade og til den Fasthed, hvormed han hidindtil har udholdt en ulige Kamp, saa bør man troe, at han ikke ratificerer denne Vaabenstilstand, saa længe han har mindste Haab tilbage, at kunne giøre en heeldig Modstand. Hans nordre finske Armee var, efter meget glimrende Fremskridt, nodsaget at standse og at søge sin Redning i en afbrudt Retirade, medens den sydlige finske Armee maatte ligeledes vige for Overmagten og søge Tilflugt ombord paa de samme Transportskibe, som havde bragt den didhen. Hvad var at giøre under saadanne ulykkelige Omstændigheder, Kongen. af Sverrig maatte enten tage den Beslutning, aldeles at opofre hele Finland, i hvilket Tilfælde han saae sig i Sikkerhed for videre Angreb; eller han maatte, ved at modtage den tilbudne Vaabenstilstand, drage Omsorg for, at nogen Deel af den erobrede Provinds bestandig forblev i hans Magt, hvorved han kunde sikre sig en uafbrudt Kommunikation med hans derværende Undersaattere og vedligdholde en Grund til at stipulere heele Provindsens Tilbagegivelse ved en tilkommende Fred. Om det Valg, han synes at have gjort, er det meest vise og politiske, detteville vi ikke afgiøre. J øvrigt maae man ønske, at Resultatet deraf ikke bliver skadelig for det Svenske Monarkies Ære, Tarv eller Jntegritet; men man kan ikke nægte, at en Følge af Vaabenstilstanden, hvorved det afbrudte Samqvem med den Russiske Regiering fornyes, vil være at lette Franske Underhandleres og Russiske Diplommatikers Jndflydelse, og derved lokke Gustav fraden politiske Standpunkt, paa hvilken han hidtilstod, og forvolde en total Omvæltning af hans udenlandske Forbindelser. En saadan Tildragelse er sikkert ikke uden al Sandsynlighed, endskiøndt det vel ikke er passende for nærværende Øieblik meere at omtale denne Sag. Enten maae Kongen af Sverrig opsætte Afgiørelsen af Finlands Skiebne indtil den almindelige Fred, eller inotil en Fornyelse af hans vensk abe lige Forhold med Rusland, i første Tilfælde staaer den engelske Regierings Æere og offentlige Tiltroe ham inde for, at han erholder Betingelser, som kunne bestaae med hans Staters Uafhængighed og Jntegritet; i sidste Tilfælde vil enhver Afstaaelse være aldeles hans egen Skyld; den engelske Regiering og Nation vil oprigtig beklage saadant, men det vil ikke kunde lægges Englands Fremfærd eller hans Forbindelse med samme til Last.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Hvo som veed, at de Engelske ministerielle Blade tiene til at forberede Nationen paa Tildragelser, som indledes i selve Kabinettet, vil af disse mærkværdige Y eringer letteligen kunne forudsige Resultatet af Statsforbindelsen imellem England og Sverrig og gienkiende Spor af Brittiske Ministerium Troeløshed, som altid lod sine Allierte staae ene i Kampen, uden at yde den Hielp det forud høitideligen havde lovet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Jndenlandske Efterretninger. Corsøer, den 3die Decbr. J Formiddags var det Regn med Tykning. Da Veiret klaredes, saae man at den ene Fregat var gaaet bort fra den sædvanlige Station; formodentlig Syd efter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
For Nyborg ligge 1 Orlogskib, 2 Brigger og 2 Kanonchalupper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Helsingøer, den 3die Decbr. Veiret er i Dag saa taaget, at de fiendtlige Skibe ei kan sees. Nogle skulle ligge sydlig for Hveen og bruge dansk Flag for at jage efter de danske Skibe, som ikke holde sig vore Kyster nær nok. Vore Fartøier bør derfor holde sig saa tæt som mueligt den danske Kyst paa Seiladsen, imellem dette og Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
J Forgaars laae 2 engelske Linieskibe, 3 Kanonbaade og 2 Koffardiemænd ved Raa. Den engelske Brig gik Sundet ud. Ved Helsingborg laae den svenske Gallei og ved Wiegen 2de Brigger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Kiøbenhavn, den 5te December. Vagtmester=Lieutenant, Major v. Høhling, som har tjent i 73 Aar under 4 danske Konger, er død i disse Dage i en Alder af 89 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
J Dag har Kaperfører Lars Petersen indbragt en under Landskrone tagen svensk Jagt med 300 Tønder, Steenkul, ligeledes er indkommen 8 svenske Skibe fra Hsganæs med 3960 Tønder Steenkul, J disse Dage er hertil ankommen 5 svenske Krigsfanger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Skipper Jeppe Peter Dam fra Svanike paa Bornholm har nylig været anholdt af en engelsk Orlogsfregat under Stevns, som efterat have berøvet ham en deel af sin Ladning, nemlig levende Torsk, Lax og fremmed Sendingsgods i Pakker, igien frigav ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Denne Skipper beretter endvidere, at have seet Fregatten signalere efter en Jagt af Dansk Bygning, som var armeret og strax holdte til Fregatteen; men fra Begyndelsen var ei mere end 3 Mand tilsyne, hvilke vare iklædte stribede Trøier og Skiørteburer, men ved at nærme sig Fregatten, viste sig endeel Folk paa Dækket. Dette har Skipperen, som Dansk Mand, troer at være pligtig at bekiendtgiøre for enhver Søefarende, for at undgaae fiendtligt Røverie. Et Mord er i denne Tid forøvet i Nibe, hvor Klokkeren Søndergaard er fundet myrdet paa Gaden. Efter Sigende: har han stedse nogle Hundrededaler hos sig, som ogsaa nok har været Aarsagen til Mordet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Paa Færgestædet Snoghøi, i lille Bele, tildrog sig forleden Dag den sørgelige Begivenhed, at en Feldtpostestaffettes Hest, medens Postrytteren selv var inde paa Kontoiret, gik ind i andre Værelser, og slog en Kone ihiel, samt anrettede megen Skade. Man formoder Hesten har i samme Øieblik faaet en Kuller, der har gjort den saa rasende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Udenlandske Aviser fortælle, at Hestekjødet har fundet saa megen Smag i Kjøbenhavn, at Slagterne have fordoblet Prisen. I Kraft af det mig under 25de f. M. allernaadigst meddeelte Kongelige Proclama, som er læst ved Landsoverretten den 5te og ved Nørvangs Torrild Herreders Ret den 9de dennes, bliver lub poena præclusi et perpetui silentii, indkaldet herved med Aar og Dags Varsel fra denne Bekiendtgiørelses Dato, alle og enhver som til Fallenten Jens Nielsen af Fousing nu opholdende sig i Tinnet, eller paa hans Boe maatte have noget Krav det hidrøre hvorfra det ville, som ikke hidtil under Fallit boen er opgivet eller beviist, og Jsærdeleshed og nogen til hans solgte Gaard i Tinnet og det under henhørende Huus med 4 Skpr. Hartkorn, hvorpaa Fallenten ikke førend han fallerede havde faaet Skiøde, og paa hvilket der, efter Rygtet skulle hefte en gammel Obligations Gield, maatre have nogen Anfordring, dermed inden Lovbefalet Tid at fremkomme og saadan Fordring at beviisliggjøre, da enhver skal nyde Ret efter deres Fordringers Natur og Fallitboens Tilstand. Veile, den 10de Decbr. 1808. A. Steenstrup. Herredsfoged og Skifteforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Da jeg, som Commissionair og boesiddende Borger, her i Staden har etableret mig, og helst ønsker, herefter i denne Qvalitet og Næringsvei at ernære mig; saa undlader jeg ei herom at avertere mine Velyndere og Bekiendtere, ligesaavelsom andre inden, og udenbyes iblandt Publikum, udbedende mig anbefalet hos Alle og Enhver, som paa nogen Slags Maade maatte ville anbetroe og overdrage mig deres Commissions=Sager, inden eller uden Retterne eller til andre Stæder at indføre, ligesom jeg og forfatter Klaaer, Ansøgninger, Kiøbekontrakter, Skiøde, og Pantebreve med hvad videre som udfordres, og besørger dem paa behørige Steder erpederet. Hos mig kiøbes og sælges Huse og Gaarde, Jordegodser og Landstæder samt forrettes alle Slags Commissions=Sager, forsikrende Alle og Enhver den redeligste, hurtigste og nølagtigste Behandling. End videre bekiendtgiøres herved, at jeg herefter og med næste Aars Begyndelse agter at holde maanedlig Auktioner, og til den Ende har bestemt min første Auktion til 16de Januarii 1809. De, som maatte attraae og ønske, til den Tid at lade noget bortsælge, ombedes behageligt, derover til mig at indlevere deres skrivelige Fortegnelser i det seneste inden 8de Jan. førstkommende til fornøden Jndrykkelse i Cataloget og Bekiendtgiørelse for Kiøberne. Min Adresse er: No. 355, paa Hiørnet af Danmark og Vendersgade i Fridericia. - Et komplet Jordegods med tilstrækkelig Skov, og Jagd Rettighed samt Fiskerie til circa 100,000 Rdlr. enten i Jylland, Fyen eller Sielland, søges. Eierne behage portofrie at tilstille mig Konditionerne og sammes Beliggenhed, da dertil vides Liebhaver. Jens Dahl Ahrentzen, Commissionair.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
En 2 Etage Huus i Prindsesindegaden (det tredie Huus fra Apotheket) velindrettet til en liden honet Familie, er at faae til Leie til førstkommende Paaske Flyttetid. Liebhaberne behager at melde sig her paa Apotheket eller hos Husets Beboer Præsteenken Mad. Haar, der foreviser sammes Indretning. Konditionerne hvorefter det bortleies erfares hos Apotheker Ingversen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Hos mig er indtagen en sort Qvie et Aar gammel med et Stk. af højere Øre og to hvide Bagfødder, som Eyeren kan imodtage naar han betaler de medgang ne Bekostninger. Bredstrup den 9de Decbr. 1808. Marcus Nielsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Nestkommende Mandag den 19de December om Formiddagen Kl. 9, bliver offentlig Auction over endeel Norske Klipfisk hos Abraham Moses Cohn i Dannemarkes Stræde No. 471. Gaardmand Christian Pedersen i Hesselberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Jkast Sogn, Hammerum Herred, under Ringkiøbing Amt, hans Hustrue Anne Dorethea Andersdatter er ved Døden afgaaet, uden at efterlade sig Livsarvinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Blandt de anmeldte Arvinger er en Søsterson navnlig Andreas Michelsen som for 7 a 8 Aar siden reiste til Kjøbenhavn, men hvor han nu opholder sig, eller omhan er levende eller død vides ikke; Han, tilligemed enhver som har noget ved Skiftet at fremme, bliver herved indkaldet 3de Gange i de danske Statstidender og Riber Stifts Aviis med 12 Ugers Varsel at møde paa Herreds Contoiret, her paa Gaarden Løverdagen den 12 Febr. 1809, da Skiftet efter ovenmeldte afdøde der foretages og om mueligt sluttes. Høiriis, den 19de Nybr. 1808. Maller, Skifteforvalter, Ifølge Reqvisition fra Hs. Excellence Hr. Generallieutenant og Kommandant von Li 130 w, bliver Vold græsningen herudi Staden ved Auktion paa Raadstuen. den 14de d. M. om Eftermiddagen Kl. 2 bortleiet paa et Aar, hvor Lysthavende altsaa ville behage at møde. Fridericia den 8de Dec. 1808. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Afgangne Major von Staffeldts Stervboes Effekter, bestaaende af: Borde, Stole, Skatoller, Kufferser, Munderings Klædestykker og Sabler, endeel smukke Snustobaksdaaser, Tobakspiber og andre Rariteter, samt en udsøgt Bogsamling og en stor Deel kostbare Kobberstykker og Skilderier, tildeels indfattede i Rammer og Glas, m.m., bliver den 20ded. M. Form. Kl. 10ved Auktionbortsolgte i Stervboet, udi Hr. Byskriver, Geelmuydens Gaard i Jyllandsgade, hvor Lysthavende ville behage at møde. Forinden ere trykte Cataloger over de sælgende Ting at bekomme paa mit Kontoir. Fridericia den 8de Dec. 1808. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
De som maatte have noget at fordre udi afgangne Forpagter Holger Vegners Stervboe paa Barret schou i Veile Amt, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel at anmelde og godtgiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes med samme Varsel den afdødes Arvinger med Værge, for at paasee deres Arveret. 6 Uges Dagen berammes til den 13de Jan. 1809, Formiddag Kl. 10 slet, til hvilken Tid de vedkommende behager at møde i Stervboet paa Barretschou. Bierre og Hatting Herreders Contoir paa Ussinggaardpr. Horsens den 2den Decbr. 1808. Brorsøn, Skifteforvalter. Deri Staden er ved Døden afgangen Major AdamLugust Joachim, Staffeldt, hvis Stervboe strax er taget under lovlig Skiftebehandling. De som til dette Stervboe maae have noget at skylde, eller derudi at fordre, blive af undertegnede Skifteforvaltere herved indkaldede, de første at betale deres Gield, og de sidste at bevise deres Fordringer inden den Tid Loven befaler. Fridericia Raadstue, den 1ste Decbr. 1808. Buhl. Bruun. Geelmuyden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
For en storten Dage siden, er mig i Horsens frakommen en sort Pudelhund. Sammes Kiendetegn er: den er klippet overalt i afvigte Sommer, den har for Bryster, en hvid Plet, det er en skaaren Hanhund og stumphalet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-13
Hvem som kunde tilveiebringe samme i Veile til Hr. Meyer, eller i Horsens hos Hr. Kiøbmand Overbys, eller hos mig selv, skal faae paa hvad Sted den leveres 2 Rd. i Douceur, samt Betaling af 24 s. for hver Miil de har ladet samme transportere. Bierres Mølle pr. Horsens, den 21de Nybr. 1808. Sabroe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-16
16de December. Der udgives i Friderie, a 2 Gange ugentlig af Tiende Bulletinfradenstore Armee i Spanien,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-16
dat. Aranda, den 25de Novbr. Fiendens militairiske System synes at have været følgende: Til venstre Side stod den Gallitiske Armee, som for størstedelen var sammenrapset Gods fra Galliziens, Asturien og Leons Hverve= og Horehuse. Centrummet stod Armeen fra Estramadura, som Englænderne hellig havde lovet Understyttelse. Armeen fra Andalusien, Valencia, Nye=Castilien og Arragonien, var 70 til 80000 Rd. stærk paa den høire Fløi. Mod disse Armeer ere altsaa de Franske Bevægelser for nærværende rettede, siden de øvrige Spanske alt ere opofrede i Slagene ved Espinosa og Burgos. Hovedqvarteret kom den 22de til Lerma og den 23de til Aranda Hertugen af Elchingen begav sig den 23de til Soria, i hvilken Provinds Hovederne vare endnu meest urolige, men lettest tugtet. Alt blev afvæbnet og en Deputation ædelsindede Folk indsat til Stadens og Provindsens Bestyrelse. Til samme Tid satte flere Corpesig i Bevægelse; og næsten alle Communikationsveie fra Madrit til de nordlige Provindser ere besatte, hvorved et store Antal Poster og Brevtasker ere faldne i vore Hænder. J Madrii er Forvirringen steget til det høieste; og hos hele Nationen hersker en Mangel paa Tiltroe og Længsel efter Rolighed og Fred, som Anførerne hverken ved Trudsel eller List formaaer at dæmpe. Det synes heelt umueligt for Fiendens høire Fløi at naae Madrit eller det middagelige Spanien; og de Forberedelser nu giøres, vil sikkert afgiøre den spanske Armees anden Halvdeels Skiebne. Veiret er nu fugtig og taaget, hvilket er de Jndfødte meere skadeligt end vore, som ere vante til det nordlige Klima. Ge Fredagen, den øren Clmenhoff, som tillige er sammes Redakteur neral St. Cor fortsætter Rosas Beleiring, som sees af følgende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-16
Beretning over Rosas Beleiring fra den 18de November og Aftenen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-16
Transcheerne for Rosas ere blevne aabnede om Aftenen Kl. 8 paa Sletten ligeover for den høire Bastion. Officiererne ved Transcheerne vare Dhrr. Fretellet, Theriote, Lasitte, Poulain og Engenate, og Arbeiderne vare af det andet og 56de Linie=Regiment samt det 32 lette Jnf. Reg. og ialt 1000 Mand stærk. Jordens haarlige Beskaffenhed paa venstre Side var Skyld i, at Transcheerne der bleve mindre befriede; dog vare Arbeiderne paa en Dag dækkede; Paralellen med Jndbegreb af de Krumninger ved dens yderste Ende beløber sig ialt til 14 a 15 Metre og er 500 Metre fjerne fra Pladsen. Artilleriet har bag ved samme anlagt et Batterie for 6 Mørsere, og Arbeidet er bleven ganske skiult for Fienden. J Dagbrækningen bleve Transcheerne afløste. Den 16de og 17de dennes har et Compagnie italienske Sapeurer, understøttet af et Detaschement Infanterie istandsat Veien til Sletterne af Bouton de Rosas, for at kunne transportere Artilleriet af samme, som ogsaa den 18de er afgaaet didhen, for at formere et Batterie til Bresche mod forbenævnte Fort. Hovedqvarteer Palau, den 19de November 1808.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-16
Ingenieuroberst Ribes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-16
Saaledes leverer den Pariser Monitør, et store Antal af opfangne spanske Breve, som for størstedelen ikke give nærmere Details eller Opklaringer over Tildragelserne, men ikkuns indeholde Privatoversyn, Meninger, og Domme over deres Forfatning og ere næsten alle uden Underskrivt. Efterstaaende er det mærkeligste: Fuentes de Maga, 18 Nov. Vi havde i Logrono 10000 Md. under General Gujas. Denne General er en Forræder, og har solgt sin Armee til de Franske. Han er nu ført til Madrit. Og saa siges, at General Castannos er bleven arretert, fordi man hos ham havde funden en Brevvexling med franske Generaler, med hvilke han var kommet overeens omen Vaabenstilstand paa 4 eller 6 Maaneder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-16
I et andet Brev klages over, at endskiønt de staae ikkun 8 Lieus fra Castannos Centrum, veed de dog intet af hvad der foregaaer. Kun dette veed vi, siges der tilsidst i Brevet, at Jndvaanerne af Soria have forladt deres Stad og flygtet ind i Biergene. Ulykkelig Stad, ulykkeligt Land!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-16
I et tredie Brev meldes: Vi blive ved at gaae baglænd, liig Krebsen. Castannos Hovedqvarteer, er flyttet tilbage til Cintrenig. Vore Folk arbeide nu paa en Broe ved Calahorra, og saasnart denne er færdig, skal vi, som det hedder, rykke frem, for at angribe, men jeg kan ikke uden Gysen tænke paa, at Frantsoserne have ved Burgos massakareret 19000 af vore Folk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-16
Tiende BulletinfradenstoreArmee i Spanien, dat. Aranda de Duero, den 26de Novbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-16
Det synes, at den spanske Stridsmagt ialt beløber sig til 180,000 Mand. 80000 Mand, men egentlig kun 60000 Md. under Vaaben, som formerede den Galiziske og Estremadurske Armee tilligemed Romanas Tropper, ere deels adspredet og deels gjort uduelig til oftere at kiempe. Armeen fra Andalusien, Valencia og Nykastilien, under Generalerne Castannos, PenaPalafor, som ligeledes blev angivet for 80000 Mk. det hedder 60000 Mand virkelig bevæbnet, vil inden faa Dage see sin Skiebne afgjort; thi Hertugen af Montebello har Ordre, at angribe dem i Fronten med 30000 Mand, og Hertugerne af Elchingen og Bellundstaaer allerede i Ryggen af dem. Saa blive endnu 60000 Mand, som ialt kan regnes for 40000 Md. bevæbnede tilbage, af hvilke ere 30000 Mand i Madrit, Valencia og andre Depotsteder. Førend de giøre et Skridt over Duero, har Keiseren besluttet at lade Armeens Centrum og venstre Fløi massakerere og siden at tilberede General Castannos Armee samme Skiebne, er denne Plan først udført, fra er Marschen til Madrinkun en Spadseretour og upaatvivlelig maae den allerede i nærværende Øieblik være udført. - Hvad de øvrige Corpser fra Catalonien, som mestens bestaaer af Tropper fra Valencia, Murrea og Grenada, betreffer, saa er det at formode, at disse truede Provindser, af egen Drivt trække deres Tropper tilbage, saafremt Tingenes Tilstand endnu tillader dem nogen Communikation; og i modsat Fald, vil det 7de Corps i sin Tid efter Rosas Beleirings Beendigelse nok ogsaa give dem deres Deel. J Barcellona staaer General Dubesmed med en Hær af 15000 Mand, som er forprovianteret paa 6 Maaneder og sikkrer altsaa for denne Plads. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1808-12-16
Den engelske Magt er nu i lang Tid ikke bleven omtalt, imidlertid synes det dog, at endeel af samme har ved Enden af forrige Maaned viist sig i Galizien og nok en anden i Badajetz. Have Englænderne Rytterie med sig, saa havde Frantsoserne allerede maattet blevet dem ver; thi disses lette Tropper ere næsten gaaet frem til Grændsen af Portugal, havde de Jnfanterie, saa kan de dog umulig have til Hensigt, dermed at komme deres Allierede og Venner til Hielp, da Feldtoget allerede i 30 Dage har været aabnet. 3 stærke Armeer ere slagne og adspredet, en uhyre Deel Artillerie taget samt Provindserne Castilien, de la Montana, Arragonien, Soria a. erobret: kort, Spaniens og Portugals Skiebne er afgjort og - endnu hører man ikke det mindste om Engelske Troppers Bevægelser. Desuagtet er ikke Halvdelen af den franske Armee ankommet; endeel af det 4de Corps det hele 5te og 8de Corps, 6 Regimenter let Kavallerie, mange Kompagnier Artillerie og Sapeurer og et stort Antal Mandskab af de allerede i Spanien værende Regimenter, ere endnu ikke ene gang gangne over Bidasson. Sandelig, og uden i mindste Maade at krænke de Franske Troppers Bravour, maae man sige, at der gives ingen slettere Tropper, end de spanske; de kan, ligesom Araberne, vel holde sig i eller bag Huse; men forresten uden al Krigstugt, have ingen Kundskab om Manøvre, og kan følgelig umuelig holde Stik paa en Kampplads. Selv Biergene have kun forlenet dem liden Beskyttelse, men, - Tak være Jnqvisitionsmagten, Munkenes Jndflydelse, deres Duelighed i at bemestre sig alle Penne og at lade alle Sprog tale - dog troer man endnu i en stor Deel af Spanien, at Blake har seiret, at den franske Armee er ødelagt og at den Keiserl. Garde er taget fangen.