JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-12-17
Frankerig. Paris, d. 9de Decbr. (Børsenhalles Correspondent, Kl. 4 1/2 om Eftermidd.) Det Rygte udbredes, at Prinds Louis Bonaparte, der skal være indtruffen hertil i Løverdags, er den følgende Aften denunceret for Politiet, samt at Oberst Murat strax derefter er bleven kaldt til Marschal Soult, der skal have underrettet Obersten om, at man vidste Prindsens Opholdsted, og at man den følgende Dag vilde foretage en Huusundersøgelse i hans Logis. Virkelig indfandt Politiet sig idag Kl. 9 i det Huus, hvor Prindsen havde sovet om Natten, men fandt Jngen. Kl. 1 var Obersten atter hos Marschallen, for at raadslaae med denne om Midlerne til at skaffe Prindsen ud af Byen, saaledes at Auctoriteterne ei kunde mistænkes for at befordre Louiss Flugt. Disse ere de Rygter, der gaae fra Mund til Mund. Vissere er det, at 40 Personer ere arresterede idag.
Viborger Samler, 1839-12-17
Hamborg, den 14de Decbr. Man havde i London, Breve fra Alexandrien af 25de Novbr. Paschaen var der endnu, men vilde om faa Dage afreise til Cairo. Med de sidste Depescher, han havde erholdt fra Constantinopel, var han meget tilfreds, og man haabede, at den franske Dampbaad vilde overbringe den Efterretning, at Striden var bilagt med Tyrkerne.
Viborger Samler, 1839-12-17
Handels=Efterretninger. London, den 6te Decbr. Vi have raat, fugtigt Veir, og ubetydelig Tilførsel. Hvedemarkedet er fastere end i den sidste Tid, Maltbog er 1 S. dyrere. Sund, gammel Havre, er sjelden, og holder sig i Prisen. Efter ny Havre er der kun ubetydelig Søgning. Tolden er uforandret.
Viborger Samler, 1839-12-17
Hull, den 3die Decbr. Paa Markedet havde vi idag kun en maadelig Tilførsel af engelsk Hvede af samme slette Qualitet som hidtil; Forpagterne forlange høiere Priser, og hvad der forekom af fine, tørre Varer betaltes fuldkommen saa godt som i forrige Uge. Byg afsattes kun langsomt til forrige Uges Priser.
Viborger Samler, 1839-12-17
Hamborg, den 13de Decbr. Formedelst Skibsfartens Standsning høist ubetydelig Handel i Kornvarer. Endog vore herværende Consumenter have kun kjøbt lidet, og Priserne kunne antages at være en Ubetydelighed billigere end for 8 Dage siden.
Viborger Samler, 1839-12-17
Jndenlandske Efterretninger. Af Adressen til Hs. Majestæt Kongen fra Bestyrelsen, af Selskabet til Trykkefrihedens rette Brug, udhæves herefter Berl. Tid. Følgende: "Dette Selskab er fremgaaet af en Overbeviisning, som er dybt rodfæstet i det danske Folk, at en frifindet, imod Vilkaarlighedens Jndgreb betryggende, Presselovgivning er en af de største Velsignelser for et Folk, og at frimodig Sandhedskjærlighed forenet med Besindighed i Pressens Bruger det rette Middel til at befordre Sandheds Erkjendelse og dermed at befordre, i naturlig Fremskriden, Alt hvad der herer til Folkeliets Udvikling i hver god og ønskelig Retning. Allerede den blotte Bestaaen af en Forening af Borgere til et saadant Formaal har sin Betydning, og i Forhold til de Vanskeligheder fra mere end een Side, som ere traadte iveien for Selskabets begyndte Virksomhed, mene vi, at det ikke er ganske Lidet, hvad der i de forløbne Aar er virket til Folkeoplysning, navnlig til rigtigere Vurdering af Pressens Brug. Det er vort redelige Ønske, fremdeles at bidrage til en frimodig, sandhedskjærlig og besindig Brug af Pressen, men det er tillige vor Overbeviisning, at en saadan Bestrædelse vil lykkes i større Grad, jo mere den Aand, der udtaler sig i Regjeringens Foranstaltninger, vidner og Tillid til Folkets Troskab, Fædrelandssind og Sands for det Sømmelige, og jo meere de Baand losnes, ved hvilke vor Trykkefrihed efterhaanden er bleven indskrænket."J sit Svar herpaa yttrede Hs. Maj., at han gjentog, hvad han ved en anden Leilighed havde sagt: at Trykkefriheden havde i ham en varm Ven. Pressens Frihed, beskyttet imod Misbrug, er et af de største Goder for Folket; og, som Jntet vilde smerte ham meere end om en Nødvendighed skulde indtræde af at paalægge Pressen nye Jndskrænkninger, faaledes vilde Jntet glæde ham mere, end om de Baand, der nu paahvile den, kunde efter modent Overlæg ansees ufornødne. Hs. Maj. Kongens Svar paa Kunstacademiets Adresse var saalydende: "Med Rette deeler Kunstacademiet min dybe Sorg ved en elsket Landsfaders Død; Han virkede meget for Kunsten og var altid naadig mod Kunstneren; De kan vente, at jeg ogsaa heri vil efterfølge Hans Exempel. Med Smerte seer jeg det Forhold forandret, hvori jeg saa længe har staaet til Academiet, men jeg skal stedse forblive dets Præses i Aanden, vaage og frede og Kunsten. Jeg skal sørge for, at min Plads besættes paa en for Academiet gavnlig Maade, og glæder mig til stedse at underrettes om Academiets Jdrætter. Jeg tilsiger dette og Kunstnerne i Almindelighed min Naade, og Beskyttelse.
Viborger Samler, 1839-12-17
paa Grosserer-Societetets Adresse, behagede Hs. Majestæt Kongen at svare, at Han med særdeles Tilfredshed modtog denne Adresse fra Kjøbenhavns Handelstad. Ligesom Hans forevigede Forgjænger havde søgt at virke til Bedste for Handelen, saaledes vilde det blive Gjenstand for Hs. Majestæts virksomste Bestræbelse, at fremme denne vigtige Næringsvei i Landet, og at ophielpe Hovedstadens Handel. Hs. Maists første og væsentligste Omsorg skulde være rettet paa at befæste den størst mulige Orden i Finantserne; Han ansaae dette som en Pligt mod sit Folk. Dette maatte være indlysende, at den Jndtægt, som tilflyder Statsgjeldskassen af Tolden i Kjøbenhavn, var af saa stor Vigtighed for denne, at omfattende Forandringer i Toldbestemmelserne ikke uden moden Overveielse kunde foretages. Men det vilde være Hs. Maj. særdeles magtpaaliggende at bevilge Handelen alle de Lettelser, som Omstændighederne tillode, og det vilde være Ham kjært i denne Henseende at modtage Forslag fra Handelstanden selv; thi, tilføiede Hs. M.,"det er paa de Handlendes Jndsigter jeg i denne vigtige Sag fornemmeligst maa stole.
Viborger Samler, 1839-12-17
Nakskov har ved en Deputation ladet Hs. Majestæt bringe sin Hyldest og Lykønskning. I Adressen, som var forsynet med 120 Underskrifter af Embedsmænd og Borgere, udtaltes uden mange Omsvøb det Ønske, at Hs. Majestæt vilde give Danmark en lignende Constitution, som den han havde været Skaber af i Norge. – J denne Henseende yttrede Hs. Majestæt i sit allernaadigste Svar, at "den norske Constitution var Omstændighedernes Værk, og den Jilfærdighed, hvormed den maatte fuldføres, havde ikke tilladt at underkaste den et saa modent Overlæg, som man kunde have ønsket. Baade indvortes og udvortes Grunde gjorde, at den ikke passede for Danmark, men Hs. Majestæt vilde stræbe at foretage de Forbedringer i Regjeringen, som Landets Bedste udkræver."J Anledning af de tvende, af forskjellige Studerende til Hs. Maj. Kongen indgivne Adresser have 71 andre academiske Borgere i Fædrelandet indrykket den Erklæring: at det ikke var Misbilligelse af Jndholden af den under 3die De affattede Adresse, der har afholdt dem fra at underskrive den, da de i det Væsentlige nærede samme Ønsker og Forhaabninger for Danmarks Fremtid, som der udtales; men derimod andre, tildeels forskjellige Hensyn, idet Adressen navnlig forekom Nogle af dem ikke alsidig at sammensatte de Jdeer, som i et saa betydningsfuldt Tidspunct maae blive levende hos de Studerende; Andre derimod fandt dens Jndleverelse mindre passende eller betimelig. "Skjøndt vi forsaavidt ikke kunde samstemme med dem, som indgave den første Adresse, hedder det "kunde vi dog endnu mindre tiltræde den anden, som et Antal af vore Medstuderende siden har anseet det nødvendigt at indgive, eftersom denne, fremgaaet af en Opposition mod den første, og blottet for eiendommeligt positivt Jndhold, lettelig kan, selv om Saadant ikke har været tilsigtet, faae Udseende af at indeholde en Protest mod den Haabets Aand, som udtaler sig i den første."
Viborger Samler, 1839-12-17
Forrige Mandag blev i Horsens en Hyldingsadresse til Hs. M. Kongen undertegnet af henved 200 Borgere.
Viborger Samler, 1839-12-17
Kjøbenhavn, den 14de Decbr. Paa Cancelliets derom nedlagte allerunderdanigste Forestilling har det behaget Hans Majestæt under 10 d. M. allernaadigst at bifalde, at i Anledning af Høisalig Kong Frederik den 6tes dødelige Afgang skulle Altertavlerne, Prædikestolene, Orgelværkerne og de Kongelige Stole i Kirkerne i Kjøbenhavn, Roeskilde og Helsingøer, i Frederiksborg og Fredensborg Slotskirker, saa og i Kirkerne i Stifternes Hovedstæder overdrages og beklædes med sort Bay.
Viborger Samler, 1839-12-17
Under 11te December er der fra det Danske Cancellie udkommet en Plakat, som bekjendtgjør en allerhøieste Resolution af 9de næstforhen, angaaende Forandring af det Kongelige Navne-Chiffre i alle Tilfælde, hvor der er Brug for samme.
Viborger Samler, 1839-12-17
J sit i Torsdags givne Svar til Generalcommissariats-Collegiets Contoirchefer har Hs. Maj. Kongen atter havt Leilighed til at berøre en af Tidens vigtigste Qvæstioner for vort Fædreland. Hs. Majestæt har nemlig hentydet paa Drøftelsen af det Spørgsmaal: hvorledes en almindelig Værnepligt heri Landet paa den meest hensigtsvarende Maade kunde være at indføre, og bemærket, at Jværksættelsen af hiin nationale Foranstaltning, for hvilken han umiskjendeligen viste sig stemt, vilde kræve betydelige Forberedelser, der maatte gjøre Krav paa det militaire Collegii forøgede Virksomhed. (Kbhp.) Den allerede af den afdøde Konge besluttede partielle Collegial-Reform, der først var bestemt at skulle søges iværksat fra Begyndelsen af næste Aar, kan, efter de flere i Collegierne og navnligen til Rentekammeret af Hs. Maj. Kongen meddeelte Svar, nu ventes fremmet paa en mere indgribende Maade, hvorhos han har givet Embedsmændene det Tilsagn, at enhver Enkelts Jnteresse derved saavidt muligt skal blive varetaget saaledes, at Reformen ikke bliver ham til nogen følelig Skade i Henseende til hans regulaire faste Embeds-Jndkomster. (Kp.) Det glæder os siger Kbhpst. – at kunne bringe til Almeenhedens Kundskab, at det under det nuværende Finantsministerium i formeligt System bragte Gratialevæsen, vil kunne ventes hævet, eller i det mindste betydeligt indskrænket. Hans Majestæt har nemlig decideret yttret sig derimod. Navnligen have de store Misbrug, som, under Gratialevæsenets Kappe, havde indsneget sig, og hvortil vi f. Ex. henregne, at velaflagte høie Embedsmænd have nydt Gratialer i flere hundrede, ja tusind Dalers Viis, at Andre, der nøde fri Huusleilighed, desuagtet erholdt en ikke ringe Huusleiehielp &c. &c., tildraget sig Hs. Maj. Opmærksomhed, og saaledes sikkert kunne ventes afskaffede for Fremtiden.
Viborger Samler, 1839-12-17
Parade=Udstillingen af den afdøde Konges Liig vil blive aabnet for Publicum i Midten af næste Uge, og vedvare i 10 a 12 Dage i 2de Formiddags- og 2de Aftentimer dagligen. De 3 første Klasser i Rangen, Militair-Etaterne, samtlige Collegial=Auctoriteter, Magistraten og de 32 Mænd ville erholde særskilt Jndbydelse til at see samme udenfor den for Almeenheden fælles Tid. Paraden vil finde Sted i det Palais, hvor Livvagten er placeret. Liget bliver klædt i Sølvmor og bliver at see liggende i den paa en Forhøining satte Tinkiste. (Kbhp. Den afd. Konge havde i sit Ægteskab med den nuværende Enkedronning havt 8 Børn, af hvilke ikkun to Døttre overlevede den kgl. Fader. To Sønner, der begge bare Navnet "Christian", døde i spæd Alder. Den Første var født den 22de Septbr. 1791 og død den følgende Dag, den Anden født den 1ste og død den 5te Septbr. 1797.
Viborger Samler, 1839-12-17
Parolbefalingen forrige Mandag er ikke bleven uddeelt af Hs. Maj. personligen til de herværende Chefer, men igjennem Generalstabens Bureau til Adjutanterne ved de forskjellige Corpser. Befalingen var imidlertid udfærdiget af Hs. Majestæt selv, hvoraf fremgaaer det for Armeen vigtige Factum, at Allerhøistsamme vedbliver som Armeens Øverstcommanderende.
Viborger Samler, 1839-12-17
Kiel. Det Taarn, man har isinde at give vor her opførte ny katholske Kirke, skrives der fra Kiel, synes at være en Anstødsteen for Mange, endog for det existerer. Jmidlertid haabe vi (altsaa Katholikkerne), at vor Kirke trods dens Modstandere alligevel faaer sit Taarn, saaledes som det en fuldstændig christen Kirke egner og anstaaer. Vistnok er Kongen af Danmark ved den Danske Kongelov strengt bunden til den Augsburgske Confession; men Hertugen af Holsteen har intet saadant Baand paa sig; ja han har endogsaa underskrevet den Europæiske Grundlov, der tilsikkrer de tre christelige Confessioner lige borgerlige og politiske Rettigheder i Tydskland. (Hb. C.)
Viborger Samler, 1839-12-17
Læss, den 14de December. Natten til den 13de dennes var Capitain Juul med Briggen "Concordia af Kjøbenhavn, paa Reise fra Hjemstedet til Guernsey med en Ladning Byg, Hvede, Havre, Hvedemeel og saltet Flæsk, saa uheldig at indstrande her osten under Øen. Da Skibet stødte paa Steen, er det aldeles forliist, og dette Uheld er saameget mere beklageligt, som det var første Reise dette kobberforhudede Skib skulde gjøre. Mandskabet er heldigviis bjerget, Takkelagen ligesaa; men det beroer aldeles paa Vind og Veir, om noget af Ladningen kan bjerges eller ikke. (Ab. Avis.)
Viborger Samler, 1839-12-17
AVERTISSEMENTS. At Listerne over de valgberettigede og valgbare Borgere her i Byen, overeensstemmende med Anordningen 24de October 1837 § 10, ere indlagte paa Raadhuset, til almindeligt Eftersyn i 14 Dage, hver Dags Formiddag fra Kl. 10 til 12, bekjendtgjøres herved. Viborg, den 17de December 1839. L. Selmer, const.
Viborger Samler, 1839-12-17
Friske Citroner kan faaes hos C. Sthyr.
Viborger Samler, 1839-12-17
Hos Undertegnede kan erholdes indtil den 23de Dennes Actier til 18, 19 & 20de Uddeelings anden Serie af Foreningen for Kunstens Opmuntring i Kjøbenhavn, bortlodede Kunstflidsarbeider og Fabrikater. Niete-Godtgjørelse til ovennævnte 19de Uddeeling er i Dag med Pakkeposten ankommen fra Kjøbenhavn, og indbydes herved det ærede Publikum at tage dette skjønne Kakkelovns=Garnitur i Øiesyn. Skive, den 16de Decbr. 1839. Lauriz Damgaard.
Viborger Samler, 1839-12-17
Placat. Mandagen den 23de d. M., Formiddag Kl. 10, bliver i det Dødsboet efter Gjordemoder Jacobine Liegaard tilhørende Sted i St. Michelsgaden heri Byen, foretaget Auction over fornævnte Boes Løsøre, bestaaende af en Dragkiste, en Bielæggerovn, Sengeklæder, Gangklæder, Meubler og andet Huusgeraad m. M. Conditionerne erfares ved Auctionen. Viborg, den 16de December 1839. E. Selmer, const.
Viborger Samler, 1839-12-19
67 Aarg. Kongelig allern, privilegeret. No. 1844. Stifts-Tidende. Viborg. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Torsdagen den 19de December 1839. Denne Tidende, redigeret af Adjunct Reiss og H. Wissing, udgives 4 Gange ugentlig fra det Dons'ske Officin.
Viborger Samler, 1839-12-19
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. De Aarsager, der have bevæget den engelske Regjering i Ostindien til at udsende Tropper imod Naboben af Kurnoul, ere ikke nøiagtig bekjendte; Nødvendigheden synes imidlertid at have været meget stor. Der tales nemlig med temmelig Vished om, at Naboben stod i Spidsen for en vidtforgrenet Sammensværgelse, hvis Hensigt gik ud paa at bevirke en Opstand i den sydlige Deel af Jndien. De Sammensvorne, iblandt disse Rajahen af Juhdpore, ventede kun paa Signal til at begynde Kampen, da britiske Commissairer, ledsagede af en Troppemagt, indfandt sig for Nabobens Hovedfæstning, og opfordrede Fyrsten til at afgive en Erklæring angaaende Hensigten med de af ham foretagne Udrustninger. Nabodens Tropper, der havde 10 Maaneders Sold tilgode, gjorde Opstand, da Englænderne rykkede frem, og overlode disse Fortet. De britiske Commissairer undersøgte strax Fortet, og fandt tydelige Beviser paa den af sine Soldater bortførte Nabobs krigerske Planer. Englænderne have bemægtiget sig 4 a 500 Stykker Skyts, hvoraf 100 Stkr. fuldkommen monterede; fremdeles fandt man flere godt byggede Støbeovne, en uhyre Masse af Munition af alle Slags, 40,000 Pd. Krud, Flinter, Pistoler, Sab. ler m. m. - Desuden kunde man af den Maade, hvorpaa disse Artillerie-Forraad vare ordnede, slutte sig til, at en Mesterhaand havde ledet det Hele. Den 6te Octbr. rykkede Englænderne ind i Kurnoul, og allerede den 29de Septbr. havde de indtaget Juhdpore, hvis Besætning syntes i Begyndelsen at ville gjøre Modstand. Nogle hundrede saakaldede Rhatores, begeistrede af Opium, havde endog erklæret at ville seire eller døe. Men den i Jud pore accrediterede engelske Agent, Oberst Sutherland, overtalte Rajahen til at underkaste sig.
Viborger Samler, 1839-12-19
Fra Kabul gaae Efterretningerne indtil den 18de Septbr., paa hvilken Dag den til Tilbagemarschen beordrede Deel af Jndus-Hæren havde forladt Staden. Over Guetta marscherede Hæren til Kelat, der skal tugtes for det mod Briterne udviste fiendtlige Forhold paa HærensFremmarsch. Man havde ikke endnu kunnet bemægtige sig Dost Muhammeds Person, og Dr. Lord var afsendt til en Mission til Høvdingerne i Kuhlum og Kuhnduth, for at formaae disse til ikke at yde den afsatte og forfulgte Chan nogen Understøttelse. Faaer denne Mission et heldigt Udfald, maa Dost Muhammed tage sin Tilflugt til de nogne Stepper paa hiin Side af Oxus-Floden. Den britiske Major Tobd, er ankommen med Artilleriet til Herat, og har fundet velvillig Modtagelse. Ved en Tractat har England forpligtet sig til at holde denne vigtige Stad i ForsvarsTilstand og at erstatte Schachen det Tab, han har lidt ved Persernes Plyndringer; men Schachen tør ikke, uden Englands Samtykke, drive Handel med de Vest for Herat liggende Stater, og maa erkjende Schach Schujabfor Konge i Afghanistan Om de hadske, moralske Recriminationer imellem Whigs og Tories, siger det uafhængige liberale Blad, the Sun: "Naar et saa uforstammet Blad som the Times paastaaer, at en endnu levende stor Feltherre aldrig har havt galante Jntriguer, saa kan denne Paastand for saavidt være sand, som denne store General ikke behøvede at afbenytte Jntrigner for at opnaae sin Hensigt. Lady Hamilton elskede Lord Relson blot for hans Hæders Skyld. "Dieux et heros vont tres vite en amour." Ogsaa andre Mænd af stort Navn erobrede Damer let, og maaskee bærer den engelske Pensionsliste nogle Erindringer og de saakaldede "bonnes fortunes." – Kan endog en og anden Whig-Lord sigtes for en "criminal conversation, saa falder det paa den anden Side ikke vanskeligt at finde en Tory-Lord, der var skjændig nok til at sælge sin Kones Ære for Penge. Kan der om en nuværende Cabinetsminister siges, at han er en lystig Fugl, saa kan man let bevise om 2 a 3 Erministre, at de førte det meest umoralske Liv. Men efter vort Skjøn ere saadanne Udfald en høist uhæderlig Maade at føre Krig paa.
Viborger Samler, 1839-12-19
Tvende Juvelerere ere sysselsatte med at forfærdige et Juveel-Skrin af 4000 Lstl. Værdi, hvilket Prinds Albert vil forære sin "skjønne Rose af England som Brudegave. – Et engelsk Blad fortæller: En Geistlig i Windsor holdt sidste Søndag en Prædiken om Dronningens forestaaende Formæling. Ulykkeligviis valgte han dertil Texten af Joh. 6, 9: "Her er en liden Dreng, som har fem Bygbrød og to smaa Fiske." – Denne Text har vakt Mishag, og den Geistlige har erholdt en Jrettesættelse.
Viborger Samler, 1839-12-19
Dronning Victoria har atter faaet en ny Frier. En velklædt Mand fremstillede sig for Schweizeren ved det kongelige Palais i Windsor, og forlangte at indlades i Slottet som Konge af England. Dørvogtereen, der strax mærkede Mandens Tilstand, svarede: "Meget vel, Deres Majestæt, behag at vente indtil jeg har hentet min Hat!" Han kom øieblikkelig tilbage, og førte den fremmede Person ind i Slottet – til den tjenstgjørende Politie-Officiant. Forhøret meddeler følgende Oplysninger om den Vanvittige, hvis Navn er John Stock lagde. Han er Medinteressent i en Theehandel en gros i Manchester; han har to Gange været indespærret i Daarekisten, og er som helbredet udskreven af samme forkort Tid siden. En Forretningsreise bragte ham fra Manchester til London. "Jeg er, sagde han, som andre Mænd, der søge en Kone; derfor kom jeg til Windsor. Jeg er Konge af England, og blev dreven af Aanden. Det var Aanden, der hialp mig over Jernporten ind i Slotsgaarden." Den Sindsvage er en Mand paa 40 a 50 Aar, af et blidt Udvortes, er gift, og Fader til to Børn.
Viborger Samler, 1839-12-19
Jtalien. Skrivelse fra den italienske Grændse af 27de Novbr. Heftige Optrin have fundet Sted mellem Cardinal-Statssecretairen, Lambruschini, og den franske Gesandt i Rom, Grev LatourMaubourg, i Anledning af Hertugen af Bordeaurs Modtagelse. Tidligere havde Greven erholdt det Tilsagn, at Hertugen ikke skulde komme til Rom. Samme Dag, da dette Tilsagn meddeeltes Ambassadeuren i en Note fra Lambruschini, indtraf Hertugen i Rom. J denne Anledning kom det nu til en Forklaring, som fuldkommen retfærdiggjorte Cardinalen, der havde afslaaet Hertugen de af ham forlangte Passer. Men Prindsen var, forsynet med fremmede Certificater, ankommen til Rom. – Na fremkom Greven med det Ønske, at Hertugen ikke skulde behandles som Prinds, og isærdeleshed ikke indføres hos hans Hellighed. – Dette skal Statssecretairen have lovet Greven. Desuagtet er Hertugen senere bleven forestillet for den hellige Fader; den franste Gesandt er yderst opbragt herover, og man befrygter en alvorlig Spænding med det franske Hof. – Efter en anden Skrivelse af 2den Decbr. skal en østlig Magts Ambassadeur have interesseret sig for den franske Prætendent. Endvidere berettes, at Hertugen hemmelig har forladt Rom, samt at de eventyrligste Rygter circulere om hans foregivne Planer.
Viborger Samler, 1839-12-19
Orienten. Constantinopel, den 20de Navbr. Den 17de udbrød i Top han en heftig Jldebrand i Nærheden af den østerrigske Jnternuntius's Hotel. Branden, begyndte Kl. 2 om Natten, og i mindre end to Timer vare der afbrændte henved 40 Kjøbmandsboutiker og flere Huse. Prindsen af Joinville er vendt tilbage fra sin Reise til Trapezunt.