JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Blandede Efterretninger. Kongen og Dronningen af Sverrig og Norge ere den 19de October atter indtrufne til Stockholm. De modtoges ved Indtoget af Over-Statholderen, Friherren af Sprengporten og de 50 Ældste af Borgerskabet; i Svaret paa den Tale, med hvilken Kongen blev modtaget, tog Han Anledning til at erindre om de henrundne 25 Aar, siden Hans første Ankomst til Sverrig, om det svenske Folks Taknemmelighed for den faste, politiske Holdning, med hvilken det nu har ombyttet sin dengang vaklende og precaire Stilling, og om Sine egne Bestræbelser for at grundfæste begge de skandinaviske Troners Selvstændighed og begge Folks Lykke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Keiseren af Østerrig skal have bestemt sig til at bengade nogle af de i Brünns Fængsler sig befindende Statsfanger, i hvilket Tilfælde en længe fængslet Grev Gonsalonieri og hans Medskyldige kunne vente at blive deporterede til Amerika Valget imellem denne Benaadning og deres Nærværende Skilling overlades dem formodentlig selv. Forinden sin Afreise fra Prag modtog Keiseren Afskedsbesøg af Ex=Kongen af Frankrig, Hertugen og Hertuginden af Angouldme, samt Hertugen af Bordeaux og hans Søster; tidligere havde hel denne Familie været til Taffels hos Keiseren. Hertuginden af Berry var den Eneste, der savnedes.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Blandt de kostbareste Foræringer, som bleve givne i Kalisch, nævnes en med Brillanter besat Kaarde, som FyrsPaschewitsch af Warschau erholdt af Kongen af Preussen, Keiseren af Rusland skjænkede derimod sin Svigerfader 50 velberedne Tscherkasser, de skjønneste Folk, der vare i Regimentet!!
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Viborg. Den 26de Octbr. ere i en Sag mod Laust N. Skjørbek, Peder C. C. Skjærk og Christiane Jensdatter for Tyverie m. m. den Første tildømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar, den Anden i 18 og den Tredie i 8 Maaneder. Ved Hjerm Ginding Herreders Extraret var den Førstnævnte hendømt til Fæstningsarbeide sin Livstid. S. D. er Andreas C. Wittrup for Overfald paa Gaden, Tyveri m. m. dømt, ligesom ved Aalborg Kjøbstæds Extraret, at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i 1 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
S. D. blev Aalborg Kjøbstæds Extraretsdom stadfæstet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
hvorved Skomager Jens Christian Olsen og Skomagersvend Lorenz Jacob Meyer, tiltalte for Overfald m.m., ere tilfundne hver især at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar. S. D. er Jerslev Brusk Herreders Extraretsdom stadfæstet, hvorved Andreas Diederichsen Buhnsen, tiltalt for Tyveri, er frifunden for Actors videre Tiltale. S. D. er en inden Hjelmslev Gjern Herreders Ret af sagt Dom stadfæstet, hvorved Rasmus Jensen af Stilling. der søgtes af hans Svoger, Gaardmand Jørgen Enevold. sen sammesteds, til Betaling af 368 Rbd. for Kost og Logis m. m. i 4 Aar, frifandtes. Aalborg Vor allernaadigste Dronnings og Hs. Kongl. H. Kronprindsesse Carolines Fødselsdag, som ogsaa her af Regimentet paa Dagen selv festligholdtes ved stor Parade om Formiddagen, Musik paa Torvet og Eftermiddagen og af den herværende Klub Enigheden ved Bal Festdagens Aften, er endvidere i Aftes høitideligholdt ved et festligt Bal i det dramatiske Selskab.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
I Kjøbenhavn var denne Danmarks Festdag ogsaa paa anden Maade en Glædesdag for Mosaiterne, idet, Caroline. skolen, stiftet af Grosserer Nathanson, høitideligholdt sin Haarige Stiftelsesdag. Fra denne Stiftelse har, i dette Tidsløb, med Held været udbredt Vindskibelighed blandt den mosaiske Troesbekjenderes qvindelige Jndivider. Dette Troessamfund skylder ogsaa denne Mand, der har Fortjenester af Oplysningens Udbredelse blandt sine Troesforvandte, Stiftel, sen af en Drengefriskole, om hvilken en Jndrykkelse i Bladet Dagen siger, at udmærkede Videnskabsmænd skylde den deres første Dannelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Den 11te October, Eftermiddag Kl. 2, brændte Rasmus Andersens Huus paa Lemb Nørmark i Hellevad eel Sogn, med Avl, Jldebrændsel og hvad der var i Huset paa saare Ubetydeligt nær. Denne Familie, der nu til Vinteren maa savne Føde, Klæder og Huusly, maa tage sin Tilflugt til gode Medmenneskers Medlidenhed. Jntet var assureret. Dagen efter Jldebranden nedkom Konen. Da Branden indtraf, var Manden uheldigviis fraværende, og Konen havde stor Vanskelighed ved at redde et spædt Barn, og 2 noget større Børn, da Jlden strax omspændte hele Huset. (Enhver Gave til disse Nødlidende vil beredvilligt blive modtaget af Hr. Pastor Wacher i Bredkjær Præstegaard og ell af Hr. Klokker Jensen i Aalborg.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Blandede Efterretninger. J Tidsskrift for Landocconomi 3die Bos. 3die Hæfte, slæses et Forslag til Regjeringen om at faae den almindeligt erkjendte, ved Mergling, Brakning og Vandafledning i høi Grad forbedrede Agerdyrkning og den deraf flydende, større og bedre Qvægavl og Hesteopdræt indført hos den danske Bonde ved Foranstaltning af Regjeringen. Forslagets Forfatter ler den som oplyst og virksom Chef for et betydeligt Handelshuus hæderligt bekjendte Hr. H. Ph. Ree i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Over Forslaget have tvende Landoekonomer, Hr. Kammerraad Dalgas og en Anonym, afgivet deres Betænkninger. Begge inddrømme Nytten, ja Nødvendigheden af det, Hr. Røe hvil have indført. Hr. Dalgas siger i sin Betænkning bl. A. Brak og Mergling ere udentvivl de Forbedringer ved vort Landbrug, som fortjene meest Opmærksomhed. Det usalige Udpinelsesystem bør fortrænges af en meere skaanende Drift, som, i Forening med kraftfuld Hvile, Mergel og Brak, viludbrede Overflod i alle vort Landbrugs Grene, langt sikkrere send al Staldfodring og Vexelbrug, som desuden lidet passe med Danmarks Clima. Landhuusholdningsselskabet har feilet deri, at det har gjort Jndførelsen af Svingplove, Staldfodring og Vexelbrug til dets Hovedformaal og betragtet Mergling, Brakning, Indhegning a. som Biting. Det var derfor vist ikke afveien, at gjøre Hs. Majestæt eller det gl. Rentekammer opmærksom herpaa. - Herimod bemærker Udgiveren: "Landhuusholdningsselskabet har vist ikke feilet i, at det har gjort Staldfodring eller Vexelbrug, hvor begge deele ere localpassende, til Betingelse for de Understøttelser, Det uddeler til Agerbrugets Opkomst. Brakning gjøDet ikke, som Hr. Dalgas anfører, til en Biting, men foreskriver den meget mere som ufravigelige Vilkaar for Hjælpen, og Mergling anseer Selskabet som høist ønskelig, men gjør den sjelden til Hovedsag, En i Neue Zeitung af 19de D. indført, fra Rendsborg indsendt Artikel anbefaler paa det Varmeste Eckerne forder Wochenblatt" og finder navnligen at rose ved dette Blad, at Sandhed viser sig som dets Grundprincip, Ret og Retfærdighed uadskilleligen staae ved dens Side og Persons=Anseelse træder aldeles i Baggrunden". Bladet skal underhaanden, redigeres af en aandskraftig, ung Privatlærd, som hvem det hedder, at man maa beklage, han nylig aldeles er bleven forbigaaet ved Præsentationen til Rectoratet i Eckernforde, da det dog synes ønskværdigt, at Kjærlighed des dybere i Skolen, jo mindre det - kun altfor ofte skeer hjemme. Anm. kan iøvrigt ikke caracterisere den nævnte Blad bedre, end ved at sige, at det i ingen Henseende staaer tilbage for Kieler Correspondensblatte. -
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Det paatænkte Monument over afdøde Justitsraad Brorson er nu fuldendt og opstillet i Billedhuggeren, Hr. ProfFreunds Atelier i Kjøbenhavn. Høitideligheden i Anledning af dets Reisning er udsat til næste Foraar og berammet til den 18de Mai, som den Dag, da Brorson i Aaret 1804 blev ansat som Rector paa Herlufsholm. Assessor P. Juringius fra Stockholm, som for nærværende Tid opholder sig i Kjøbenhavn, har opfundet en ny Slags Tærskemaskiner, som drives ved Trampning, paa hvilke han igjennem Grosserer Aspegreen er meddeelt Patenter, først i hans Fædreneland og nu tillige i Danmark. Hans Opfindelse synes at love store Besparelser for Landmanden i en saa vigtig Sag som Sæds Tærskning. J Sverrig ere af disse Trampetærskemaskiner bestilte af store Godsers Eier og andre Landmænd. Her i Landet ere Forsøg gjorte med Maskinen, som bestilles hos Grosserer A. A. Aspegreen a 170 Rbd. Prøven har viist, at en Trave Byg paa 20 Neeg tærskes i 5 Minuter, naar 4 Personer af Middelstørrelse trampe, og at 4 Traver 6 Neeg af samme Sæd og med ligesaa mange Trampere tærskes i den korte Tid 16 Min Ved Bornholm er i denne Tid forliist en engelsk Brig, en norsk Skonnert og en perussisk Galease med en Ladning Hørfrø fra Petersborg til Antwerpen; de ere alle Vrag.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Natten imellem sidste Tirsdag og Onsdag Kl. 12 1/2 udbrød, en heftig Jld paa den imellem Vesterbro og Bakkehuset beliggende amerikanske Mølle, som skal tilhøre Hr. Mekanikus Winstrup. Saavel Møllen, som de tilhørende Smaabygninger, der vare indrettede for Folkene og til Materialiers Opbevaring, afbrændte aldeles. - Vi bemærke i Anledning af, at Vesterport under denne Jldebrand vedblev at være lukket for alle, der ikke vare Militaire eller havde Brandskildt: det kan maaske være en paa Erfaring grundet Forholdsregel, at Sprøiter og Sluffer beordres til at holde indenfor Porten, indtil vedkommende Officeer kalder dem til Brandstet og thi, da der ikke udenfor Porten er Borgervagt, som i Byen, kunne de let lægge Hindringer for Passagen, uden at være til Nytte; men vi kunne ikke indsee Grunden til, at Byens Jndbyggere, der muligen have Familie eller Eiendom, som trues af Jlden, nægtes at komme ud af Porten, naar Brandstedet er paa Stadens Grund, især da Nørreport staaer aa den og der i enhver Henseende hersker Fred og Ro i Landet, saa at en fri Passage, under saadanne Omstændigheder neppe kan medføre den allerringeste Fare for den offentlige Rolighed og Orden. Den Jndvending, at Toldvæsenets Betjente ikke strax ere tilstede, er af liden Vigtighed; thi, ligesaa godt som det beordres Vagten at spærre Porten for alle der ville ud, kan den beordres at hindre dem, der bære noget, at komme ind. Desuden er vor Regjering saa human at den neppe, for ikke at lide Tab af en under enhver Omstændighed meget ringe Jndtægt, vil hindre nogen Borge at ile til sin Familie i Nødens Time. (Dagen.) Begge Stændernes Adresser til Kongen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Om de Forhandlinger, der have fundet Sted med Hensyn til disse tvende Actstykker, erfare vi af de tvende monopoliserede Stænderblade aldeles intet; hvad imidlertid den roeskildske Forsamling angaaer, da ere alle Efterretninger dersom som en Lobeild gaaede fra Mund til Mund, saa at Pressen vel er den eneste, som er uvidende desangaaende; om Ibeboer Forsamlingen maae vi derimod henvise Folk til de Beretninger, som flere tyske Blade, navnligen, HannowerscheZeitung have leveret derover.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Bekjendtgjörelser. Paa førstkommende Torsdag om Formiddagen antegnes Confirmander af Budolphi Sogn hos Aalborg, den 2den November 1835. Krarup. Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
At det kongelige Rentekammer har overdraget til denne Amtstue underhaanden at indkjøbe de Qvantiteter Rug, som behøves til Brug for det jydske Jnfanteri-Regiment, bekjendtgjøres herved for dem, som maatte ønske at yde disse Leverancer. Vilkaarene ere de samme, som ved de afholdte Licitationer vare fastsatte; dog kan i Henseende til Leveringen af den første Deel, som skal skee i denne Maaned, tages Hensyn til Sælgernes Ønske i Henseende til Qvantitens Størrelse. Aalborg Amtstue, den 2den November 1835. Wesenberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Reen og velsmagende Kommenbrændeviin, dobbelt Kommenaqvavit; dobbelt Bitter, Soelbær og Ratafia, i hele og halve Flasker; Blæk, Blanksværte, fiin Punschextrakt, Spiritus vini til Politur, sort Lakfernis til Lædertøi, Kapers, Carristof, Cajennepeber, Soya, tilligemed flere Sorter fine Krydderier, Zinner, Gaasefyld, m. m. m., erholdes Alt i større og mindre Dele til billige Priser hos Green paa Bredegade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Et lille Parti modne Qvæder til Nedsyltning er sammesteds indsat til Salg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Da min Lærredreng Johan Ellerbrock sidste Løverdag er bortgaaet af sin Lære, saa advares herved Enhver dom ikke at huse ham, ifølge Anordningerne. Aalborg, den 2den Novbr. 1833. Th. Reinert, Dreiermester.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
En, smuk, blaa Ræveskinds Bog med lysblaa Silke Foer er paa Ballet paa Compagnihuset Onsdagen den 28de Dennes feillagtig ombyttet med en daarlig, men lige saadann. Samme bedes tilbageleveret til Stiftsbogtrykkeriet, hvor den anden kan modtages.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Skipper Peder Bruun afgaaer i denne Uge til Kjøbenhavn og medtager Passagerer og Fragtgods. Fartøiet ligger ved Toldbodbryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
En Vindovn ønskes til Leie. Anvises fra Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-02
Auction. Efter Begjæring af Kammerraad, Jnspecteur Kirstein paa Lindenborg bliver, Mandagen den 16de Dennes, Formiddag Klokken 10, afholdt Auction paa Hals i Ladegaard over endeel Proprietair Kyllesbeck sammesteds tilhørende Sølvtøi og et Taffeluhr, hvori er skeet Udlæg ved Fogedforretning den 21de f. M., for en Reqvirenten, efter foregaaende Forlig, tilgodehavende Fordring. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 2den November 1835. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-04
Spanien. Et af vore Provindsialblade har fuldkommen Ret i den bemærkning, at den, der har sin Renommee, som politisk Prophet nogenlunde kjær, maa være yderst varsom med at spaae Noget om Udfaldet af Spaniens indre Bevægelser." Dette Udfald er nemlig endnu ligesaa tvivlsomt, som det har været i flere Uger, ja Maaneder. For flere Postdagen siden troede man med Vished at kunne antage, at Central Juntaen i Andujar havde underkastet sig Ministeriet; nu maa den madridske Gazeta selv bekjende, at dette den 17de endnu slet ikke var Tilfældet, og at en General Espinosendnu bestandig befinder sig i Spidsen for Juntaens Tropper. Jmidlertid skal et Forsøg af denne General paa at drage Medlemmerne af den opløste Junta i Sevilla til Regnskab, fordi de havde gjort Mine til at underkaste sig Regjeringen, være mislykket; men, lader det sig endogsaa heraf slutte, at Staden Sevilla er Ministeriet gunstig, saa kan dette dog ingenlunde derfor siges om de øvrige Stæde- og Juntaer i Andalusien. Men noget Bestemt og Vist lader sig ikke uddrage af de mangfoldige Blade og Journaler som give sig af med at meddele Beretninger om Tingenes Tilstand, thi Resultaterne af deres Anskuelser rette sig stedse efter Bladenes respective Farver, og disse ere ved idet mindste ligesaa mange som Regnbuens, uden samlede at udgjøre et ligesaa skjønt Heelt. J Mangel af mere trøstende Efterretninger opvarter den madridske Gazeta sine Læsere med en lang og saakaldet loyal Proclamation, som General Cordova fra sit Hovedqvarteer Logronno, under 6te October, har udstedt til den Christiniske Hær. Denne Mand, som har hyldet alle politiske Anskuelser, eftersom de tilhørte de øieblikkelige Magthavere, bekjender sig for Tiden til den Tro, at Spaniens Frihed og Dronning Jsabellas Regjeringsystem ere eenstydige Ord, at de ville voxe og trives i Forening og upaatvivlelig tilsidst triumphere overs, deres uforsonlige Fjender. At Hoftidenden holder Lovtaler over denne Proclamation, er i sin Orden, ligesom ogsaa at den ikke glemmer at gjøre Væsen af General Cordovas Tilbud at ville lade sig nøie med den halve Gage, saalænge Borgerkrigen varer. Man kan maaske allersnarest paa dette Tilbud grunde det Haab, at den snart vil været endt. Fra Regjeringens Side gjør man, for hurtigte at naae dette Maal, Alt hvad der er muligt; Befaling til sen almindelig Væbning er udstedt til alle dem, der endnu ville adlyde den og Haabet om et godt Udfald er endnu ikke aldeles tabt, omendskjøndt Regjeringen selv maa tilstaae, hat Cataloniens Tilstand i den senere Tid er betydeligt forværret og trænger til en hurtig Hjælp. Fortegnelser over frivillige Bidrag til den tilsigtede almindelige Væbning opfylde Hoftidendens Spalter og blandt de Bidragende udmærker Jnfanten Francisco sig med et Tilbud af 500,000 Re saaler somtrent 20,000 Specier. Hvorledes det for Øieblikket har sig med las Navas og hans Hær, derom lader sig Jntet berette med nogen Vished, men Sandsynlighed taler for, at det mindste Hæren, om ogsaa under en anden Ansører, lader sig bruge mod Carlisterne og maaske i Øieblikket opererer i Arragonien.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-04
En vigtig Omstændighed er det under nærværende Forhold, at der synes at være Enighed i det spanske Ministerisum og at Mendizabals moderativereformerende Aand ogsaa hviler over hans Colleger. Indenrigsministeren Leccera er ligesaa virksom med Reformer i sit Departement, som Mendizabal i Finantsfaget. Herom vidner et nyt Decret om en yderligere Ophævelse af Klostere og en Bemyndigelse til samtlige ministerielle Departementer at anvende de inddragne, Klostergodser til Statskassens Fordeel.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-04
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-04
De foreløbige Undersøgelser i Fieschis Sag ere nu tilendebragte, og Pairsretten skal den 10de November lade sig foredrage Generalprocuratorens Indberetning om Sagens formeentlige Sammenhæng, hvorefter denne Ret, inden lukte Dørre, har at raadslaae om Generalprocuratorens, paa hiin Jndberetning grundede, Andragende. De Anklagede, for Øieblikket endnu kun 4 Fieschi, Pepin, Morey og Boireau, erholde da en Maaneds Frist til at forberede deres Forsvar, i hvilken Mellemtid Pairsretten beskjæftiger sig med de, i Anledning af April Urolighederne Anklagede fra Luneville, Arbois og St. Etienne, saaledes, at Fieschis Sag vel egentlig først kommer for midt i December. Alt synes imidblertid at bebude, at Debatterne i samme ville blive langvarige og heftige. Der ere nemlig mange Vidner at afhøre, og det Partii, som Fieschi synes at ville tage, med Hensyn til sine Medskyldige, hans Angivelser om deres Deelagtighed i Forbrydelsen, deres haardnakkede Benægtelse; alt dette i Forening giver Sagen en forøget Jnteresse. Fieschi erklærer, at han alene vil være i stand til at godtgjøre sinMedskyldiges Deelagtighed i Attentatet, uden Generalprocuratorens Hjælp. Efter hans Paastand har Enhver af den havt sin nøie afmaalte Deel i dets Udførelse: Pepin har skaffet Pengene til Maskinens Forfærdigelse og til Leien af Localet; Fieschi selv antændte Maskinen; Morey var ham derved behjælpelig, og Boireau, som opholdt sig paa Boulevarden ude af Skudvidde, gav Signalet til at brænde paa Journal des Debats vil indestaae for det Authentiske i disse Meddelelser, som, efter dens Sigend. offentliggjøres for at tilfredsstille Nysgierrigheden, men for berigtige de falske Rygter, som daglig udbredes i Pr. cum.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-04
Tyskland. Den schwabiske Mercur indeholder en kort Beretning om Conferentserne i Toplitz, som den grunder paa Meddelelse, fra vel underrettede Personer. Jfølge disse skal man om kort Tid kunne vente Offentliggjørelsen af et diplomatisk Actstykke, som er bestemt til at give nærmere Oplysninom de politiske Formaal, som have ligget til Grund for Forhandlingerne i Toplitz, men som dog snarere holder sig til en aaben Declaration om de almindelige Grundsætninger, Cabinetterne ere blevne enige om, end berører særegne bestemte Tilfælde. Specielle Noter af lignende Jndhold ville blive udstedte til de store Magter i Vesten. Den fra Frankrig fordrevne Kongesamilie vil man yde en særdeles Opmærksomhed og andrage paa, at dens hidtil meget indskrænkede Subsistencemidler blive forøgede. Endelig hedder det, at en ny Sammenkomst imellem Monarkerne vil finde Sted, seneste om 2 Aar, og i denne vil man da raadslaae om de særegne Tilfælde, i hvilke hine almindelige Grundsætninger skulle komme til Anvendelse, medens man for Øieblikket nøies med at proclammere dem, for ikke at udsætte sig selv og hele Europa for en Crisis, hvis Resultater vilde være uberegnelige.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-04
Blandede Efterretninger. Vor overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister ved det keiserlige østerrigske Hof, Joachim Frederik Greve af Bernstorff, Broder til den for kort Tid siden afdøde preussiske Statsminister, døde den 28de October i Cismar, hvor han opholdt sig i et Besøg hos sine Slægtninge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-04
De nordamerikanske indbyrdes Tvistigheder gaae nu saa vidt, at Staterne Ohio og Michigan den 15de Septbr. formelig have leveret hinanden en lille Træfning, hvorved Michiganer, ne, skjøndt forgiæves, søgte at storme Staden Toledo.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-04
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-04
Stænderforsamlingen i Roeskilde. J Mødet den 19de October fremlagde Commissarius, er Udkast til en Forordning angaaende Criminalvæsenet paa Jsland, idet han udviklede de Omstændigheder, der have fremkaldt Lovudkastet, og derhos, ved at gjennemgaae dets forskjellige Bestemmelser, ved enhver af disse tilføiede, hvad han til Sagens fuldstændige Oplysning fandt nødvendigt (Committee: Stiftamtmand Krieger, Justitsraad Salicath, Prof. Finn Magnussen, Grosserer Knudzon og Amtmand Tillisch.) Derefter foredrog Lieutenant Rasch Forsamlingen net Forslag om en Forandring i Forordn. om Markfred af 9de Juli 1817 ved Nedsættelse i de deri bestemte Optagelsespenge." (Committeen Kammerh. Juel, Propr. Tutein, Kammerr. Drewsen, Propr. Neergaard, Grev Ahlefeld. Kammerraad Rasmussen forelagde dernæst Forsamlingen til Overveielse et Andragende, der gik ud paa, at det skulde paalægges Enhver, der agter at indtræde i Ægteskab, at gerlægge en Afgift fra 5 til 20 Rbd. til Fattigvæsenet, for derved, om muligt, at forebygge, at Ægteskaber letsindigen skulde indgaaes, og Fattigvæsenet derved paabyrdes Familiens Forsørgelse. Da imidlertid den kgl. Commissabrius havde oplyst om, at der oftere til det danske Cancelli vare indkomne lignende Forslag, som gik ud paa at forhindre Ægteskaber, ved hvilke det var at befrygte, at Familiens Forsørgelse vilde falde det Offentlige til Byrde, men at man, med Hensyn til det Baand, som derved ville lægges paa den personlige Frihed, den skadelige Indflydelse, deslige Indskrænkninger kunde have paa Sædeligheden, og Vanskeligheden i at bestemme, hvilke Personer en saadan Tilladelse skulde nægtes og hvilke ikke, havde fundet saadanne Vanskeligheder ved Jværksættelsen heraf, at man ikke havde troet at kunne foretage noget videre i denne Anledning, end hvad i Fr. af 30te April 1824 er bestemt, og da flere af Forsamlingens Medlemmer havde yttret sig i samme Aand, fandt Proponenten sig derved foranlediget til at tage sit Andragende tilbage.