Berlingske Tidende, 1814-06-20
Om de Departementsdeputeredes Kammer Art. 35. De Deputeredes Kammer skal bestaae af Deputerede, som vælges af Valacollegierne, hvis Organisation skal bestemmes ved Loven - 36) Ethvert Departement skal have samme Antal af De- og paa den Maade at Kammeret hvert Aar fornyes en Femtedeel. - puterede som hidtil. - 37) De Deputerede skulle vælges for fem Aar, 38) Jngen Deputeret kan optages i Kammeret naar han ikke har opnaaet en Alder af 40 Aar, og betaler en directe Contribution af 1000 Franker. - 39) Skulde der imidlertid i Departementet ikke findes 50 Personer af den fastsatte Alder, som i det mindste betale en directe Contribution af 1000 Franker, skal deres Antal erstattes ved dem, hvis Byrder ere nærmest ved 1000 Franker, og disse skulle da kunne vælges ligemed de første. - 40) De Valgberettigede, som besørge de Deputeredes Udnævnelse, kunne ikke have Stemmeret, med mindre de betale en directe Afgivt af 300 Franker, og i det mindste ere 30 Aar gamle . 41) Valcollegiernes Præsidenter skulle udnævnes af Kongen, og altid være Medlemmer af Collegiet. - 42, tigede til at komme paa Valg, som have deres politiske Opholdsted i J det mindste skal Halvdelen af de Deputerede vælges blandt Bal Departementet. - 43) De Deputeredes Kammers Præsident skal Kongen udnævne af en Liste paa fom Medlemmer, som overleveres ham af Kammeret. - 44) Kammerets Møder ere offentlige; men fen lig Commitee. - 45) Kammeret deler sig i Bureauer for at underNedlemmers Forlangende er nok til at det skal forene sig i en hemme søge Forslag, som indleveres det af Kongen. - 46) Jngen Forandring, kan foretages med en Lov, naar den ikke er foreslaaet eller bifaldt af Kongen, og naar den ikke er sendt til og undersøgt af Bureanerne. - 47) De Deputeredes Kammer modtager alle Forslag til Paalæg; først naar disse Forslag ere antagne kunne de overgives til Pairernes Kammer. - 48) Jntet Paalæg kan bringes i Kraft eller inddrages, med mindre det er bifaldet af begge Kamre og sauctionneret af Kongen. - 49) Grundskatten bevilges kun for eet Aar. Jndirecte Paalæg kunne bevilges for flere Aar. - 50) Kongen sammenkalder hvert Aar begge Kamre. Han prorogerer dem, og kan opløse de Deputeredes i Kammer; men i sidste Tilfælde maa han sammenkalde et nyt inden et Tidsrum af tre Maaneder. - 51) Jngen legemlig Tvang kan udøves mod noget Medlem af Kammeret saalænge dets Møde varer, heller ikke i de sex Uger som gaae foran eller følge paa samme. - 52) Jntet Medlem af Kammeret kan saalænge Mødet varer sagsøges eller arresteres for criminelle Sager, forinden Kammeret har tilladt Sags Anlæggelse, med mindre han bliver grebet i Forbrydelse. - 53) Til intet af begge Kamrene kan nogen Ansøgning affattes eller indgives uden det skeer skrivtlig. Loven forbyder at overrække Bønskrivelser i personlig og ved Skranken. Om Ministrene. Art. 54. Ministrene kunne være Medlemmer af Pairernes og af de Deputeredes Kammer. De have desuden Adgang til hvilket af Kamrene de ville, og skulle høre naar de forlange det. - 55) De Deputeredes Kammer har Ret til at anklage Ministrene, og stille dem for Pairernes Kammer, som ene er berettiget at dømme dem. - 56) De kunne ikke anklages for andet end Forræderi eller Udsuelser. Særegne Love skulle nøiere angive dette Slags Forbrydelser, og bestemme deres Forfølgelsesmaade. Om Retspleien. Art. 57. Al Retshaandhævelse har sit Udspring fra Kongen; den bestyres i hans Navn ved Dømmere, som han udnævner og beskikker. - 58) De af Kongen udnævnte Dommere beholde deres Embeder for Livstid. - 59) De ordentlige nu bestaaende Retter og Tribunaler beholdes ; og intet maa forandres i dem uden ved et Lovbud. - 60) Den nærværende Indretning med Hensyn til Handelsdommerne vedbliver. - 61) Fredsdommerne vedblive ligeledes. Skiønt udnævnte af Kongen kunne de dog afsættes. - 62) Jngen kan unddrages for sine retmæssige Dommere. - 63) Der skal derfor ingen overordentlige Commissioner og Tribunaler kunne oprettes. Under denne Benævnelse indbefattes ikke Prevotaljuris. dictionerne, hvis deres Gienoprettelse findes nødvendig. - 64) I Criminaltilfælde skulle Forhandlingerne skee offentlig, med mindre denne Offentlighed skulde være farlig for Orden og Sædelighed; i dette Tilfælde tilkiendegiver Tribunalet det ved en Domskiendelse. - 65) Indretningen med Hensyn til de Edsvorne beholdes. De Forandringer, som ifølge længere Erfaring maatte agtes nødvendige, kunne kun foretages ved en Lov. - 66) Straffen af Eiendommes Confiscation er afskaffet, og kan ikke mere indføres. - 67) Kongen har Ret til at benaade og at formilde Straffene. - 68) Den civile Coder og de for nærværede Tid bestaaende Love, som ikke stride mod nærværende Constitution vedblive at være i Kraft, indtil de lovligen blive forandrede. Særegne af Staten garanterede Rettigheder. Art. 69) De i Tienstvirksomhed værende Militaire, Officerer og Soldater paa Vartpenge, pensionerende Enker, Officerer og Soldattebeholde deres Grader, Æresbeviisninger og Pensioner. - 70) Den loffentlige Gield garanteres. Enhver Forpligtelse, som Staten indgaaer med sine Creditorer, skal være uopløstlig. - 71) Den gamle Adel antager igien sine Tiller; den nye beholder fine. Kongen lophøier i Adelstand efter Behag; men han bevilger dem kun Rang og Hædersbeviisninger, uden at fritage dem for Selskabets Byrder og Pligter. - 72) Æreslegionen vedbliver. Kongen skal bestemme dens indvortes Jndretning og dens Decoration. - 73) Colnierne skulle regieres ved særegne Love og Indretninger. - 74, Kongen og hans Efterfølgere skulle ved deres Kronningshøitidelighed sværge trolig at efterleve nærværende Constitution. Artikler, som snart tabe deres Kraft. Art. 75) De Deputerede fra Frankrigs Departementer, som havde Sæde i det lovgivende Corps da det sidst gjourneredes, skulle vedblive at have Sæde i de Deputeredes Kammer indtil de afløses af andre. - 76) Den første Udnævnelse af en Femtedeel af de Deputeredet Kammer skal i det seneste finde Sted i Aaret 186, ifølge den i Afdeelingerne indførte Orden.