Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Hos de gamle Skandinaver havde en Nasavirting, og hos Romerne en Nasutus (Peer Næsviis) saa meget at betyde, at nogle Lærde endog paastaae, at Publius Qvidius Naso af sin Næsvished havde faaet det sidste Navn, i hvorvel dette ikke kan have været Tilfældet, med mindre man vilde antage, at samme Poets Næsvished, mod at Sævane, havde banet ham Veien til Keiser August Unaade, men betænker man, at Næsvished, i Almindelighed er forbunden med Kryberie, saa lader det sig forklare, hvorledes Naso kunde beqvemme sig i sin Landflygtighed at holde saadanne Lov valer over sin Forfølger, at Mange have beskyldt ham for Hyklerie. Paa min Udenlandsrelse, hvor Jeg har seet Kjedelskikkere, Skriverkarle og Procuratordrenge spille Coadjutores og Prindsers Røller, har jeg især havt Leilighed til at erfare, hvorvidt man i denne Verden kan bringe det ved denne Konst i Politik, Poetik, Polemie &c. - De største Lærde ere endnu ikke i det Rene, som det i det nyere Sprog hedder, om det bør hedde viis næs eller næsviis, Visnæshed eller Næsvished. Men efter min Mening er Næsevished eller Næsevisdom det rigtigste Udtryk Graderne i Visdom har jeg i mit System inddeelt saaledes: næsviis, velviis, høiviis. Mine Forelæsninger komme til at bestaae af treHovedafdelinger. J den første foredrages Næsvished, som den første Underviisningsgreen for de Unge af begge Kjøn. Jeg sysselsætter mig i denne Afdeling især med næsviis Næsvished. Derfra gaaer jeg over til velviis Næsviished, og viser, hvorlunde næsviis Næsviished, naar den rigtig læres og indpræntes i Ungdommen, bliver i en modnere Alder, til velviis Næsviished, og endelig til høivis Næstviished, eller, som den i mit System hedder, den sphæriske Næsvished. Jeg gjennemgaaer critisk philosophisk den adelige borgerlige, litteraire og illiteraire Næsolshed i alle sine forskjellige Nuancer og Afarter. Jeg viser, hvorlunde Børn, efter det nyeste Næsviishedssstem, naar de i Jnstitutet ere blevne instituerede til ret næsvise Subjecter, bør tale allevegne med, og hvorlunde det Bud, du skal ere din Fader og Moder, efter en rigtig Exegetik, var et saakaldt Localbud, men, som ligesaalidet passer sig til vor Tid, vort Clima og vore Sæder, som de Bad: da skal ikke stiele, du skal ikke begiere din Næstes Hustru &c. - Jeg skal især bestræbe mig for at udvikle Knibskheds- og Snibskheds-Læren, i alle sine Dele, som den eneste Vei til at gjøre Lykke for unge Fruentimmer i vor Tidsalder. Ogsaa agter jeg at forbinde med disse Forelæsninger mimiske Forestillinger, hvori jeg vil vise den rigtige Janke=, Jukke, Dingle= og Slingremaneer, i Forening med Fnise-, Grine= og Brængevæsenet. Uden at saare Beskedenheden tør jeg paastaae, at den Dame, der har hørt et Cursus af mine Forelæsninger, vil kunne lade sig see i hvilket Selskab, af hon ton, hun ønsker. - Knigge i sin Bog om Omgangen med Mennesker er rigtig nok gaaet udfra det rigtige Moralprincip, at hvert Menneskeer hvad det selv gjør sig til, noget, hvori jeg er fuldkommen enig med ham, men han har bygt et Castel i Luften ved ganske at forbigaae den egentlige Kongevei til Lykke; Næsvished, og derfor savner hans Bærk ogsaa ganske al practisk Brugbarhed. - For at befrie Foredraget fra det Tørre, som nuomstunder er saa forhadt i Politiken, i Undervisningen og det selskabelige Liv, at alting skal være morsomt, at man gifter sig for Løiers Skyld, gaaer i Kirken for Løiers Skyld, gjør Revolutioner for Løiers Skyld, lever for Løiers Skyld, og næsten havde jeg sagt, døer for Løiers Skyld - agter jeg at anføre Levnetsomstændighederne af saadanne Personer af begge Kjøn, der ved deres Næsvished have opnaaet Æresposter, Navnkundighed, Rigdom, ja endog Udødelighed. Skulde mine Forelæsninger, som jeg haaber, vinde Almeenhedens Yndest, saa agter jeg at anlægge en Underviisningsanstalt i Næsvisheds=Konsten, og jeg har i saa Henseende allerede Løvte om Understøttelse og Medhielp fra nogle af Hovedstadens første Hoveder i dette Fag. En Adgangsbillet koster 60 Rbdlr. lierede Sølv). Børn betale kun det Halve. Petrus Naso.