Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-08
Rhvn, den 1ste Januar. Man erfarer at det for afvigte Aar aflagte Extract Regnskab for Khvns Fattigvæsen, som er indsendt til Magistraten, skal afgive det glædelige Resultat, at der i Løbet af det nys forløbne Aar er afbetalt et Beløb af circa 40,000 Rbd. paa Fattigvæsenets Gield, og at Directionen endda har seet sig istand til at foreslaae for indeværende Aar (1835) en Nedsættelse i den hidtil saa trykkende Fattigskat for Kjøbenhavn af omtrent 30,000 Rbd. Dette Forslag har Khvns Magistrat bitraadt, og Regnskabet er nu tilsendt det kgl. danske Cancellie, som vel dennegang tør ventes at ville sanctionere Nedsættelsen. Jdet vi ikke drage i Tvivl, at jo Efterretningen og hiint Resultat for en stor Deel af Hovedstadens Borgere vil være et sandt Glædes=Budskab i det nye Aar, kunne vi derhos ikke tilbageholde den Bemærkning (som sikkert ogsaa vil paatrænge sig Enhver) at der neppe har kunnet gives nogen bedre Leilighed end den, hiint Extract=Regnskabs Jndsendelse frembød, til at andrage paa Offentliggjørelsen af et fuldstændigt detailleret Fattigvæsens-Regnskab for de tvende sidstforløbne Aar, der navnligen kunde oplyse om Grunden til den mærkelige Uovereensstemmelse mellem Fattigvæsenets Udgifter, og hvorledes det har været muligt, at disse i Fjor og i Aar have kunnet medtage en saa betydelig større Sum. Vi omtvivle heller ikke, at denne Leilighed jo vedbørligen er bleven benyttet af Stadens 32 Mænd, der her have havt den bedste Anledning til i en saa væsentlig Post at varetage deres Kald: at paasee Khons. Borgeres Tarv. (Khousp. Det er et ikke umærkeligt Phænemen hos os, at medens Almeenaandens Oplivelse er Regjeringens offentligt udtalte Ønske, og Folket i den sidste Tid med kjendelig Jnteresse synes at være kommet dette Ønske imøde, er endnu Anvendelsen af eet af de væsentligste og nødvendigste Midler til en saadan Oplivelse: den størst mulige Offentlighed i Henseende til alle Gjenstande for Statens vigtigste Jnteresser saa langtfra at være bragt til Virkelighed, at Folket, med Hensyn til flere af disse, endnu er hildet i et Mørke, der er saameget mere paafaldende, som det ofte kun beroer paa Mænd af Folkets egen Midte, til hvis aabne, frimodige Færd og Popularitet det endog har sat fortrinligt Liid, at faae det opklaret. Man har saaledes fra flere Sider andraget paa og belyst Nødvendigheden af et offentligt Commune-Regnskab for Kjøbenhavn. Vi ville her henpege paa en langt vigtigere Gjenstand, paa en Jnstitution i Staten, der, fremfor nogen anden heri Landet, er og fører Navn af national; vi mene: Landets Bank. Vi behøve sikkert ikke at drage Nogen af vore Medborgere i Minde, naar og hvorledes den danske Bank er bleven national, saalidetsom ved hvilke stærke, uløsnelige Rødder, denne Jnstitution er knyttet til en Hovedbasis for Landets Velfærd og Formue, dets Grundeiendomme. Denne Bank er Nationens Eiendom; den er ved et Kongebud unddragen Regjeringens Jndflydelse, ja Regjeringen har renonceret paa den Deel af Overskuddet, som, efter Rigsbankens Octroi tilkom Finantserne; den bestyres af Mænd, valgte af Folkets Midte. Hvad synes da naturligere, end at dette ogsaa burde sættes i Kundskab om Alt, hvad der væsentligen vedrører denne dets Eiendom, hvad der kan have den vigtigste Jndflydelse paa mange Tusindes Formue, paa det Heles Vee og Vel? – Men skeer dette? – Vel er det sandt, at Folket, i Overeensstemmelse med Octroien, har erholdt et aarligt offentligt, summarisk Regnskab; men om de mange tildeels høist vigtige Forhandlinger, paa hvilke dette enten er baseret, eller med hvilke det staaer i den nøieste Forbindelse, er Folket ikke blevet underrettet. Desuden er hiint Regnskab ei engang fuldstændigt, især med Hensyn til Bankens Forbindelse med Bankinstitutet i Altona. – Har man f. Ex., da Spørgsmaalet nylig i Nationalbankens Repræsentantforsamling var om en Forholdsregel af en ikke uvigtig Characteer - har man, sige vi, da holdt det for passende, offentlig at meddele en authentisk Beretning om det Passerede, om den fremførte Proposition og Alt hvad der i den Anledning er blevet besluttet? – Af et hamborgsk Blad have den danske Nationalbanks Actionairer først erfaret noget om denne mærkelige Forhandling. Hovedstaden har i hele 14 Dage været fuld af de forskjelligste on dit's om Sagen; men endnu savner man en officiel Beretning om den. – Man tør da nære det Haab, at deslige Oplysninger for Fremtiden ville blive givne i Forbindelse med de aarlige Regnskaber, saaledes at Actionairerne erholde en almindelig Oversigt af hvad der i Qvartalmøderne er blevet forhandlet. Danmark Bankers Historie er og et varslende Exempel paa Nødvendigheden af en saadan Offentlighed. – Man tale dog ikke blot om at oplive Almeenaanden, man handle, man virke til dets fælleds Maal, Almeenaanden er vakt iblandt os; dens Bevægelser ere umiskjendelige. Men Offentlighed, den størst mulige Offentlighed, maa komme den kraftigt til Hjelp. Uden Offentlighed, ingen (S. Bl.) Almeenaand!