JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1800-03-10
Efter Dom og Udlæg bliver Løverdagen den 29 Mar til førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet hos Selveier Ole Christian Damgaard i Gunderstrup i Aars Herred og Sogn, foretaget offentlig Auction over hans iboende Gaard bestaaende af Hartkorn, Ager og Eng 4 Td. 5 Sk. 1 Fdk. 2 Alb. Samme Dag om Eftermiddagen Kl. 3 Slet bliver ligeledes ifølge Dom og Udlæg Auction foretaget over Christen Andersen Manns Hartkorn paa Sønderlunds Mark, i Aars Herred og Schivum Sogn, bestaaende af Hartkorn Ager og Eng 3 Sk. 2 Fd. 2 Alb. thi ville de Lysthavende sig til be melse Tiid og Sted behagelig indfinde da Conditionerne paa Auctionsstedet nærmere skal blive bekiendtgiøre. Løgstør den 3 Martii 1800. J. Scharling. 300 Rd. af Skipper Liiglaugets Penge, kan imod sufficant Pandt og gangbar Rente anstundende Snapsting faaes tillaans hos And. Chr. Brink. Aalborg den 15 Februarii 1800.
Jyske Efterretninger, 1800-03-10
Rettelser. J Pitts Tale, Nr. 18, 1 Side, 2 Spalte, under, læs uden, i Fors Tale, Nr. 19, 1 S. 1 Sp. Linie 5 tilføies: Men hvorfor lod man ikke erklære det samme i Paris, som man erklærede i Petersborg? Linde 166, tilføies: ikke. 2 Side, i Spalte, 15 Linie, tilføres: sig.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Trykkes og udgives Tyrkiet. Fra Konstantinopel melder undes 30 Januarti at General Kleder, efterat Ei Artsch var indtaget af Tyrkerne, havde sendt en Officeer med Fredsforslag til Storviziren, men at samme svarede, at han ingen anden Betingelse antog, end at de Franske samtlig skulle give sig fangne. Med denne Besked skikkede han Officeren tilbage, sigende endnu, at han var vel underrettet om de Franskes mislige Stilling og at han med en frygtelig Hær, nu brød op, for at ødelegge de Franske, da Gen. Kleber havde at forsvare, om, ligesom ved ElArisch intet Liv blev sparet. Storvizieren havde derpaa virkelig tiltrandt Marschen af Caro til, og tillige sendt smaa Korps til Damtette og Alexandrien, hvilke skulle agere i Forening med Englænderne og Russerne. - De tyrkiske Tropper som intoge El=Arisch vare 14000 Md. sterke. Deres Forliis ved Stormen regnes til nogle 1000 Rd. balde Franske og Kopterne værgede sig fortvivler. Den største Deel af de Franske blev nedsatlet, og foruden den kommanderende tyrkiske General Mustapha Pasche, mistede og mange ottomanske Officerer Livet ved Explassionen af et Krudtmageren. -J Konstantinopel arbeides nu sterke paa Helter af Sølv og Messing, der, som et Udmærkelsertegn, skulle ud beles i Armeen.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Jtalien. Paa den Efterretning, at de Franske i Genua og Riga skulde sendte et de ydeligt Antal Hilpetropper fra grankrig, er General Melas brudt op med henimod 30000 Mk., for at erobre det ginuesiske Gedert, førend hen Forsterkning ankommer. De Pranne erkaste mange nye Verket omkring kulene af Grang.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
- Gen. Klenen har ved en Rekandsering skade paa en Trop Franske, og taget dem samtlig til faae. - J Ovogne ere Uroligheder udbrudte, saa man har malet Tidender, ren P. F. Wandatk. sende 2 Batailloner fra Mantua derhen. - J Ancour, Lorette og Omegnene er en kelserl. Regiering ansat. -J Rom er en Galge opreist foran Engelsborg, hvori daglig hænges Mordere, Tyve og Fransksindede. - Fra Konstantinopel er kommen Ordre til Algter, at frigive alle derværende franske Fangne.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Frankrig. General Brune melder fra Vannes under 19 Febr., at han faaer meget gunstige Efterretninger fra alle Egne af det forrige Beetagne. Chruanerne komme fra alle Kanter, for at aflevere deres Vaaben. Georges Kanoner har han. Jnden 6 Dage reiser Georges til Paris. - Da Lecontele den 25de overrakte Benaparte Statuterne til den nye Bank, sagde han i sin Tale: "Der var en Tid, da man ogsaa havde miskiendt den franske Militairmagt. Nu tilkommer det den, som saa mægtig bidrog til at give Franskmændene en krig isk Karakteer, at lade det kundgiøres, at den fr. Nation ogsaa er kaldet til, at forskaffe sig Brundring og Agtelse ved en god Huusholdning og en viis Bestyrelse - Om vore Armeer udenlands høier man intet, uden hvad Fremmede melde om dem. - Bonaparte skal have sagt derte: "Jeg vil hverken være Crompels Abe, eller noget saadant. Vel er jeg udnævnt til Konsul paa 10 Aar; men bliver jeg i Live, og kan sætte mine Hensigter igiennem, haaber jeg, inden 5 Aar at kunne vende tilbage i Skiøbet af det private Liv. - Overkonsulen og bemalindt bedde nu Kongens og Dronningens forrige Værelser, i hullerierne.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Holland. For de Lande og Godser, inden Hel lindt Grændser, Frankrig afstaaer til Repudikken, betalig denne 6 til 7 M. A Gylden. - Raadet i Amsterdom er demiget et forskab af 50000 Gylden, for dermed at ophicipe Stadens Finanter. - Fra Belgien komme stedse fraske Tropper til Republiken, da en ny Landgang af Englænderne befrygtes. J Flandern forsamle sig i geindes 10000 Mo. Franske i samme Henseende. - Genetal Anderkan har taget de holle Kyster i Øiesyn.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Tydskland. Fyrst Jtaliskoi=Suvarov afreisde den 14 Febr. fra Cracau hiemester, og overdrog Over kommanden til Gen. Rosenberg. Den 17 ankom dertil den 1ste Afdeling af de russiske Tropper, omtrent 4500 Rd. sterk. - Den 24 hørde man i Ravensborg, Kompten a. en vedholdende heftig Kanonade fra Egnen Bregenz og Feldkiechen og fra Graubritten. Det herder, de Franske ere gaaede over Rhinen ved Chur. Alle keisel. Tropper i disse Egne ere pludseligen brudte op- Til den franske Rhinarmee, som har faaet det meste af sin tilgodehavende Sold betalt, komme ogsaa nu 4 Halvbrigader, 2 Husarer og 1 Dragonrigement fra Vendsen. - Den til Dresden ankomne franske Gesandt Lavalette, er paa hans Kones Venne en nær Paarørende af Bonaparte. J Jtalien var han Bonapartes Adjutent, og var med ham i Egypten. Sverl. Baron v. Cederstrøm, Chef for det skaanske Rytterregiment, et udnævnt til Viergouverneurovet Pommern, istedet for Baron Platten, som formedelst høi Alder har nedlagt alle sine Embeder. - GrerUgglas er ophøiet til Overstadtholder i Stokholm, hvilken Plads i nogle Aar har været ledig. - Man er i almindelighed vel tilfreds med den i Provindserne valgte, Rigsdagsdeputerede, da mangt af dem allerede have giort sig fortiente af Fødelandet ved patriotiske Handlinger.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Kongens Følge til Norkøping bliver overmaade talrigt og glindsende, og Kronningen skal gaae for sig med mageløs Pragt. Kroningshesten er sneehvid. Den bekiendte Baron Toll er beskikkes til at bestyre Overhafstaldmesterembedet hos den unge Dronning. Allianzeraktaten med Rusland er nu offentlig bekiendtgiørt, og nu sidde et Udskud af 8. Personet og arbeide paa den Handelstryktat som pasaa skal sluttes med samme Rigt. - De svenske Aviser ere opfyldte med mange Projekter til et realisere Rigsgieldsedlerne.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Blandede Efterretninger. J Vien døre ved dette Aars Begyndelse Hr. von Delion i sit 85 Aar. Han var en Mand af betydelig Formue, store Aandsgaver og meget Lunefuld, men derhos en stor Elsker af Champagneviin, hvoraf han, efter hans egen derover holdte Regning, havde i sit Liv drukken for 60000 Gylden. Den høie Alder, han opnaae te, synes at tale Ordet for Champagneren. Forlængst har en Læge i Paris anprist den som et Middel imod Giichen, en Byge, man intet kiender til i Provindsen, Champagne.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
J det Badenske opkom imellem 2 Herrer af Stand, en saa alvorlig Rangstrid, at Margreven derved fandt sig bevæget til, under 30 Jan. at, lade en fornyet Rangforordning udgaae i Trykken.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
J Regensborg døde i forrige Aar, efter Doctor, Schaffers Jagttagelse, der 3die Barn af naturlige, men kun det 18de af indpodede Kopper.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
J Lugsburg nærede en fattig Student sig af bare Kapuzinersuppe, for at opspare sin Fortieneste ved Jn formationer til Underhold for en gammel svagelig Fader.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Af General Latours Retfærdiggiørelsesskrift, angaaende Manius Overgivelse, der nu ere forelagt Over konsulen, sees, at han tilsidst kun havde 3661 tienstdygtige Soldater tilovers, hvoraf endda de fleste vare Ud lændere, som han ikke kunde lide paa Polakerne især havde ved sterk Brændeviisdrik fordærvet deres Øine, og vare derover udygtige til Tienesten. Piemonteserne en Speitserne traadde Nationalkekarden med Fødder for hans Øine &c.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Paa et Theater i Vien fandt nylig een for godt, at kaste en stor Klimesteen fra Parterret efter den Loge, hvori Storhertugen af Toscana befandt sig. Steenen tørnede lykkeligviis mod Pancelverket og faldt ind i Orchestret. Hierningsmanden blev arresteret, man befandt ham at være vanvittig, og bragde ham derfore til Daarekisten.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Fra Hamborg skrives under 28 f. M., at det førstenstrenge Frostveir bøde op der den 25 Jan. Siden var det Tøeveir til den 5 Febr. Jsen var forsvunden af Elven, og man troede at have Foraaret i Hænde. Men Vinden gik derefter og til Ost og Nordost, og Frosten blev atter alvorlig, og har siden holdt ved. J de sidste Dage af Febr. blæsde en bidende Ostvind, hvorved Frosten endnu blev omfindligere, end den ellers var.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Hos Bonaparte gives nu de franske Fruentimmere Titel af Madame; men Mandspersonerne, de grem mede undtagne, kaldes Borgere.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
J Bern bære nu Fruentimmerne rødt og sort, som de gamle Standsfarver.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Det forhen ommeldte i Frankrig fundne vilde Barn, er en Viinhandlers Søn af Toulonse, og løb bort, fordi Faderen var streng imad ham.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Den bekiendt Pastoret er kommen til Paris fra sit Exilium. Han har hidtil syelet sig med, at over sætte Demosthenes.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Bønderne i Britagne (Egnen af det saakaldte Vender) skal, efter en udkommen Reisebeskrivelse, være et smudsigt og ubehøvlet Folk. Deres Skabning skrekke ligesaameget, som deres Klædedragt. J det hele ere de dog giæstfrie og ikke uden Forstand, ja tildeels endog klygtige. Men derhos meget hengivne til Overtro og Fantisme. Derfore kunde man ikke giøre dem værre, end at afskaffe deres katholske Gudstieneste. Lør Revelutionen bleve deres Præster nesten dyrkede, som Afguder. Om Konge og Adel brøde de sig ikke nær saa me ger. Spillesygen i Paris gaaer nu over til Raserie. Man spiller ei blot i Husene, men og paa Gaderne. Der seer man en Banqveur paa Krykker med sin firekantede Lotterie, Maling og en skiden Pung for ved sig, hvoraf de vindesyge Daarer udtrække deres Nieter. Trængslen omkring denne Banqveur er saa stærk, at den sperrer Passagen.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
J den tyrkiske Storherres Serail er i 14 Dage død 90 Fruentimmere af den grasserende Syge.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Indenlandske Efterretninger. Under 19 Febr. d. A. er udkommet et Forbud imod Torskegarns Brug i en vis Strækning af Sognedalsfiorden i Norge, som Aarsag til den der sporende Mangel paa Fisk. Erstatningens hele Beløb for de Grunde, som ere henlagte til Gadernes Udvidelse i Kiøbenhavn, udgjør den Summa 293,443 Rd. 34 1/4 Skil. Deraf er udstædt Obligationer, under kongel. Garantie, for 288,800 Rdr. Resten er udbetalt af det, der er indkommen for de tiloversblevne Grunde, overladte til de tilstødende Eiere.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Den 7de Marts d. A. er biskoppen over Siellands Stift, Doctor Balle, tillagt kongelig Ordre, at paatage sig alle de Forretninger, som hidindtil bleve besørgede af forhen værende Konfessionarius, Doktor Bastholm.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
J Anledning af en Forespørgsel fra Sognepræsten til Harring og Stagstrup Menigheder i Aalborg Stift, om ikke 9 Afbyggere paa Ølands Hovedgaards Mark skulle offre til ham paa de 3 Høitider for deres Personer, uagtet de betale Ølands Eier deres Andeel af Præsteofferet, har Kancelliet under 1 d. M. tilskrevet biskoppen over Aalborg Stift, at det ansees for rigtigst, at benævnte Afgivt reparteres i Forhold til enhver Afbyggers Hartkorn, for saavidt samme kan ansees, som en Retution for Tienden, men at for saavidt den ansees for Offer, bør hver yde sit.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Paa Forespørgsel har Cancelliet resolveret, at Arvingerne udi de i Lovens 5, 2, 15 omhandlede Stervboer ere pligtige at tage Skifteakten beskreven, men at Bekostningen ikkun da paanødes Arvingerne, naar disse virkelig komme til at arve noget.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Jfølge Cancellieresolution skal med Varselsvidners Udnævnelse, Jndkaldelsernes Afhiemling, m.v. i Politie= og Forligelses Sager forholdes efter Forordningen af 3 Junii 1796 dens 6 Kapitel.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Ved Høiesteretsdom den 4 Febr., er Sognefoged Christen Sørensen, (tiltalt for fornærmelige Udladelser imod Øvrigheden i en Klage, konciperet for Else Cathrine Nielsdatter i Hou, idømt 20 Rørs Bøder til Sognets Fattige. maalet og Actors haarde Paastand. Ved Nørre Jyllands Lands ing var han frifunden for Søgs Arrestanterne Niels Jørgensen og Søren Christensen, Gram (tiltalte den første for Tyverie og Mordbrand, og den sidste for Tyverie og Hælerie). Niels Jørgensen bør have sin Hals forgjort og brændes; gielde Skaden af hans Gods for de afbrændte Huse, samt 40 Lod Sølv til hver af dem der Skaden fik, og til Kongen ligesaa, og have fin Boeslod forbrudt - Fremdeles erstatte de Forurettede Værdien af det Stiaalne, 2 s. v. Søren Christensen Gram bør hensættes til Arbeide i Viborg Tugthuus i 2 Aar.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Den til Sognepræst for Sønde up og Suldrup Menigheder i Viborg Stift nylig beskikkede Kand. Theol. Af P. Bregendahl, er den 7 Marts konfirmeret til Sognepræst for Schiørping og Fræer Menigheder i samme Stift.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
I Kristiansands Aviser læses nu følgende Stropher af et Par norske Sange, helligede Kongens Fødselsfæst: Lad Menneskets og Landets Ven Frit Tankens Yttring nyde! Om Skurken end misbruger den, Det skal Dig ei fortryde. Hans Gift, som Taagen, viftes hen; Men Sandheds Dug blir dog igien. Lad Menneskets og Landets Ven Frit Tankens Yttring nyde Hør, Snillets ægte Sønner klage, Ved Danmarks Pressefriheds Grav; Tag, Konge, hvis Du kan, tilbage. Den tunge Lov, Du nylig gav Og skulde det mod Viisdom stride, Da trost hver sand Oplysnings Ven, Og lad ham ei uventet lide, Men byd, som før, Censur igien.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Aalborg, den 14 Martii.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Jagttagelser over Kulden aum. Predikant. Budolphi Kirke, Hr. Høimesse. Henneberg. Hr. Provst Claudi. Aftensang. Frue Kirke, Hr. Stiftsp. Schierup. Hr. Aspach. Hr. March. Hospitals Kirken, Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Fasteprædikener. Paa Tiirsdag i Frue Kirke Hr. Stiftsp. Schierup.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Aalborg Byenyt. stensdatter. Arbeidsmand Niels Christensen og Pigen Mette Chri Copulerede. Den 7 Martii i Budolphi Kirke, ler Hans Adolph Fabers Søn Adolph. Fadderne: Døbt. Den 12 Martii i Frue Kirke, LandmaaSkipper Peder Wilsens Hustrue, Jngeborg Huur, Skipcheel Schmidt. perne Peder Bech, Peder Møller, Lars Strøm, Af Avertissements. bekjendtgiøres herved: den i Hof= og Stadsretten den 3de Jfølge den 205 i Forordningen af 27 September 1799. Mart i 1800 udi Sagen Prokurato, Fugl, som befalet Actor paa den ene, og Jacob Holm paa den anden Side, hvilken er kiendt for Ret: angaaende Misbrug af Trykkefriheden afsagte Dom, ved Tiltalte Jator Holm tør forvises Kongens Riger og Lande, samt betale alle af Actionen og denne Dom Execution lovlig flydende Omkostninger. Det Jormeudredes under Adfærd efter Loven, og det øvrige efterkommes efter Justitiens nærmere Foranstaltning. At forestaaende Domslutning er rigtigen afskreven, bekræfHorn, Justissekretair.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Den 12 Martii indsendt til Arbeidsanstalten for strax, at uddeeles til 10 Fattige og skikkelige Almisselemmet, til Hielp i denne haarde Vinter 5 Rdr., som og rigtig til den i Gaar blev uddeelt, og hvorfor den godgiørende Giver paa disse Fattigen Vegne ellerskyldigst takkes. Aalborg den 13 Martii 1800. D. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Fredagen den 28 dennes bliver Bal paa Kiøbmænderes Compagnihuus, som tager sin Begyndelse om Eftermiddagen Kl. 6 De respective Herrer og Damer som sig der korseelse at rage Deel i samme behager at lade dem melde eller og afhente Billetter for hvor mande Lodder hos Holst, Viinhandler.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Den velinstruerede Skipper, eller Anviisning for Søefarende. 2det forøget Oplag faaes hos Klokker Milling.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Godt jund Hør, Rauge og Byghalm, er til Kiøbs paa Weigaard.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Ved Restrup pr. Aalborg kan udi forestaaende Sommer medtages paa Græs 120 til 150 Stk. Stude. De som attraaer bemeldte Græsning, ville behagentlig henvende sig til Hr. Egiosus paa Aunsberg pr. Viborg, for med ham at accordere om Grævleien. Restrup d. 10 Mart. 1800.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Ved Westrupgaard i Vensyssel staaer endnu usolg: te af Mangel paa Liebhavere 50 Stkr. store og gode Stude; som ere indkiøbte for mere end et Aar siden samt forsvarlig græssede og foerede. til Gaardmand Niels Andersen i Schoustrup i Gunderup Sogn, er i denne Tiid kommer er hvild fremmed Galt Sviin, Eieren til samme ville forderligst lade dette afhente hos ham, imod at betale dette Avertissemente og andre billige Omkostninger. Schoustrup den 12 Martii 1800.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Hos Friderich Balling Kleinsmed i Skomagere den kan strax bekommes 20 Karm ny Vindevebeslag for billig Priis og 2 Stkrustikken: Sange for unge Piger, især med Hensyn til offentlige Arbeidsskoler; af Hr. Pastor V. K. Hjort, faaes hos Bogtrykke, Wandall, indbunden for 22 s. Reglement, angaaende Veienes Vedligeholdelse i Danmark, om Vinteren, især naar sterk Snee falder, eller Snerfog indtreffer, faaes hos Bogtrykker Wanhall, heftet for 2 s.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Siden der ikke paa Kiøbmand Hr. Jens Aarses iboende Gaard i Hiøring, med tilliggende 4 Ferdinger Jord paa denne Byes Mark, skredte antagelig Bud, og altsaa ikke ved sidste Auction den 19 dennes blev bortsolgt, saa bli rer, efter velbemeldte Hr. Aarses Begiering, atter foretaget offentlig Auction over benævnte Gaard og Markjorder, paa Hiøring Tingstue Torsdagen den 20 Martii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet og da bortsolgt efter de paa Auctionsstedet fremlagde Conditioner. Bemeldte Gaard og 4 Fierdinger Jord, ere disse Efterretninder for indeværende Maaned nøiagtig beskiven og derfor ansees det et fornøden der at igientage sammen Libhaber, ne ville bemeldte Dag Tid og Sted behagentlig tage Mode. Hiøring den 27 Februarii 1800. R. Riis.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Godt frisk uden og indenlands Haugefrøe, nyelig hiemkommen, er nu som sædvanligt at bekomme her hos Gartner Henrich Beck i Skolegaden.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Meierse Redskaber. Mandagen den 24 Martii førstkommende bliver efter høie Hr. Skifterens i afg. Mad. Anne Elisabeth Thygesens, fød Windings, Stervboe i Vesterbølle Foranstaltning, stillet til Auction paa Nørlunds Hovedgaard omtrent 300 Stkr. Melkebøtter, 5 Milke= og Flødesaaer, 4 Dragt= og 3 Melkespande, 1 stor RalletKierne med Jern Beslag, 1 mindre dito, 2 Flødetragter, 27 Smørfierdinger, 3 Ottinger, 1 gl. Oxehoved, i ØllHalvtønde med Jern Baand, 1 Ølltragt, 2 smaae Øsere, 1 al Bryg=Kar; efter paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. De Lysthavende ville indfinde sig bemelte Sted, og Dag Kl. 10 Formiddag, da Auctionen begyndes. Torsteelund den 7 Martii 1800. Theil.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Af Restrup Stude=Besætning, hvoraf ingen i forrige og dette Aar ere solgte, kan sælges 50 til 60 Stkr. 5 Aar gamle og i god Stand, som bekiendtgiøres til de Kiøben des behagelige Efterretning. Ligeledes bekiendtgiøres, at da nogle Familier i Aalborg og Nibe, baade i Efteraaret sidst og nu i Vinter, har forlangt Smør af Gaardens Hollænderie at kiøbe, men er bleven de nægtet, fordi det alt tilligemed Ostene var solgt til en vis Mand, men da nu Contrakten derom ophører af sig selv, formedelst indløbne Omstændigheder, saa kan nu herefter og indtil 1 Mai overlades hvad Smør Vedkommende efter Behag maatte behøve, enten i Fierdinger, hele eller halv Ottinger efterhaanden, der kjernes i Martii og April Maaneder, imod 1 Mk. for Pundet og Tolden; videre kan og i samme Tiid bekommes gode Hollænder Oste for 3 Skilling Pundet. Restrup den 24 Februarii 1800. Holst.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Hos Eske Beyer Gartner uden Østerport kan bekommes som sædvanlig, godt frisk Haugefrøe og rød og hvid Hollandske Kløverfrøe, for billigste Priser, og til Foraaret kan bekommes halvstammede og lavstammede Frugttræer.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Enhver som maatte have noget at fordre udi afgangne Herredskriver Hans Fandes Stervboe i Nørre Sundbye, ville melde sig forinden 12 Uger fra Dato hos undertegnede Skifteforvalter. Aalborg den 10 Februarii 1800. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Det udspredte Røgte at de i denne Vinter paa Bag sted i Wensyssel opsatte Stude skal være solte, er usandt.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
Nylig hiemkommen frisk Haugefrøe, er som sædvantig hos mig at bekomme. P. Boss.
Jyske Efterretninger, 1800-03-14
J Wrensted Præstegaard kan endnu faaes 10 Td. hvid Sædehavre.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Trykkes og udgives Tydskland. Som fornemmes, har Bonaparte ogsaa ladet giøre Fredsyttringer i Petersborg men funden ligge saa lidet Jndpas der som i London, eller i Wien.
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
- Fra sidste Sted lyde Ordene, at Armeerne ere, ligesom Statskaffen, i god Stand; Hielpekilderne langtfra udtømmede; Undersatterne patriotiske og føle intet til Krigsbyrden; Provinserne rige paa Mandskab; Lernedsmidler til Overfløde; Klasseskatten indbringer mange Millioner, og intet Menneske fornærmes derved. -
Jyske Efterretninger, 1800-03-17
Ved Rhinen have de Franske nylig paa een og samme Tid i ganske forskiellige Egne gjort endeel Demostrationer, som synes at forudsætte en større Hensigt. De ere ventelig at ansee som Forløbere for alvorligere Angreb, eller man vil blot drage Opmærksomheden derhen, for siden at bryde pludseligen frem paa et andet Sted. - Ossentlige Blade sige, at styrst Suwarov er bleven syg paa Reisen. - En fra Tydskland kommende, til England bestemme Postsæk skal den 6te Febr. været plyndret paa det faste Land. De wiener Depesker gik forloren. Frankrig. Krig bliver fremdeles Løsenet. Regieringen sendte den 26 f. M. Lovg. Korpset en Plan hvorefter alt unge Manskab, fra 20 Aar af, overgives, til Regieringens Disposition. De, som ikke due til Tienesten, eller som ved Kunster og Vider skaber kunne være Republiken nyttigere, maae stille en anden Mand for sig; dog untager herfra de Fattige, hvis Forældre ikke betale over 25 Franker i Skat. De, som stille en anden, maa betale 300 Franker for hans Udredning. Ved denne Plans Overlevering sagde Regieringens Taler: "Denne vil sikre Armeen de udfordrende Forstærkninger, uden tillige at skade Agerdyrkningen, Handelen og Kunsterne. Den forener Mildhed med den fornødne Polik. Dersom Regieringen var i Personers Hænder, J. F. Vandall. som blot vare Elskere af Krigen, fordi den forskaffede dem Middel til at undertrykke Friheden, eller man ville sla de Folk i Feldten, uden enten at kunne føde eller klæde dem, eller man ikke ville tilkiempe sig Seieren ved Generalernes Genie, men ved hele Strømme Blods Udgydelse af Soldaternes Aare. - Da maatte J tage i Betænkning at bevilge Konskriptionen o. s. v. - Mistvivler ikke paa, at denne Plan jo antages.