Københavns Adresseavis, 1763-06-22
Følgende er indsendt fra Caffe=Commissionen for at indrykkes i Adresse=Contoirets Efterretninger. Man maae med Billighed forundre sig, at da man i disse nyere Tider paa alle Maader søger at forbedre Levemaaden, man ikke ogsaa taler noget om de Drikke, som meest ere brugelige iblandt os: Vi betiener os af mange forskiellige Slags, men ingen Drik bruges vel meere hos det smukke Kiøn end Caffe, mig undres derfor at man ikke har søgt for lang Tid siden at vise den rette og beste Maade at lave denne behagelige Drik til paa, saaledes at den baade kunde blive en Sundheds Drik og tillige ikke miste noget af sin Behagelighed; det er vel sandt at man har foreslaaet adskillige Maader til at afklare den paa, iblandt andre ved at kaage Caffeen i en Pose, men det er dog ikke nok til at giøre Caffeen sund og behagelig. Jeg vil derimod søge at anvise Elskere af denne udvalgte Drik den beste Maade, at faae en retskaffen sund og velsmagende Caffe tillavet paa; hvilket skeer, for det første ved at anskaffe sig gode Bønner, som 1.) ere vel rensede af Skallen." 2) Befriet fra alle fremmede Ureenligheder, og ikke beblandet med en slettere Sort. 3) Af en gronagtig og frisk Farve, tillige smaae, vel tørrede. 4) Temmelig tunge, saa at de ikke svømmer oven paa Vandet, men synker til Bonds. 5.) Jkke skimlede, fugtige, ilde lugtende, eller engang fordervet af Søevand og igien tørrede. 6) Men som haver, efter at de ere brændte, en stærk og tillige angenem Lugt. Saadanne Bønner bør for det andet tillaves paa følgende Maade: 1.) Ved at kaage den Portion Bønner, som man agter at tillave, i en proportionerred Qvantitet Vand, saaledes at Bønnerne derved faaer en liden Opkaag. 2) At tage samme Bønner igien op af Vandet hvori de bleve kaagte, og forvare Vandet indtil videre. 3.) At komme de vaade af Vandet optagne Bønner, i en Jern=Pande, som settes paa udbrændte Gløder, saaledes at Bønnerne derved ligesom ristes og ved bestandig Om røring ikke forbrændes, ikke heller, at de ved at overbrækkes indvendig skulde befindes sorte, men allene være sprøde og af en dunkelbrun Farve. 4) Maae de vel afsvales og derefter middelmaadig males. 5.) Siden naar de ere malede kaages de igien udi det samme Vand, som de fik deres første Opkaag udi, og siden vel afklares, hvilket dependerer af enhvers egen Behag, om de vil afklare den paa deres sædvanlige eller paa den i Adresse=Contoirets Efterretninger No. 46. nye anpriste Maade. Det holder Caffe=Commissionen for den beste Maade at lave Caffe paa; thi da Bønnernes fornemste Kraft bestaaer i den Olie som de indeholder, saa bør man ogsaa søge at samme ikke skal blive Caffeen fratagen, ikke heller ved Brændingen, harsk, ildesmagende og usund, som ellers Olie i Almindelighed ved Varmen lettelig kand blive. Dette er altsaa Aarsagen hvorfor Bønnerne bør kaages, før de brændes, paa det at Olien kand blive frisk i Vandet, og Bønnerne siden brændes: og da det er Olien som igien giver Caffeen dens behagelige Smag, saa bør den ikke reent fratages, men erstattes igien, og det skeer ved det at de malede Bønner kaages paa nye i det forrige Vand, som indeholder Caffe=Olien, uskad og frisk i sig. Denne Maade at kaage Casse paa, er af mange approberet. Hanse=Stædernes Contoirer. Janse=Stæderne forsynede dem med alt det som kunde contribuere til deres Velstand og Vedligeholdelse: til den Ende insinuerede de dem hos adskillige Potentater, saa at de af denne erholdte store Privilegier og Friheder, og Bevilling at oprette hid og did udi deres Lande adskillige Contoirs for Handelens Skyld. Et saadant Contoiblev oprettet til London i Engelland, som af Kong Henrich den Tredie blev begavet med mange herlige PrivilegieDertil gaves saadan Leylighed; da Kong Henrich den Tredie var indvillet udi en haard Krig, undsatte Hanse=Stæderne ham med adskillige Skibe, dog paa de Conditioner, at i fald nogle af samme Skibe enten skulde tages af Fienden eller forkomme, skulde Kongen betale dem med rede Penge, da nu, efter at Krigen lykkeligen var endet, en stor Deel af deres Fløde paa Hiemreysen blev ruineret, og samme Kong Henrich ikke var udi Stand at kunde erstatte dem deres Skade, forenede han sig saaledes med HanseStæderne, at han ved et synderligt Brev gav dem Frihed at indføre og udføre alle Slags Vare af Engelland, naar de betalte den 100de Deel deraf i Steden for Told. Saadant Privilegium blev af hans Efterkommere ikke allene confirmeret men endog forbedret, indtil 60 Hanseatiske Skibe bleve plyndrede af de Engelske, hvilket de Engelske brugte til Repressalier for deres Skibe, som vare tagne i Sundet, derudover opreiste sig en 3 Aars Krig imellem Engelland og Stæderne, hvilken dog ved Hertug Carls af Burgundien Underhandling blev bilagt til Mastricht udi det Aar 1474. Fra den Tid nød Stæderne deres Friheder ubeskaarne under Richard den 3die, Henrich den 7de og 8de; men da under Edward den 6te nogle Kiøbmænd fra Danzig havde indført i Engelland en Hob Polske Vare, som de havde udgivet for deres egne, og derved betaget Kongen sin Told=Rettighed paa samme Vare, toge de Engelske Kiøbmænd derudaf Leylighed at beskiere Stæderne deres Frihed, og erholde en Parlaments Slutning, hvorved de store Privilegier, som vare givne Hanse=Stæderne, bleve ophævede, siden blev derom mellem begge Parterne: meget forhandlet. Efter Edwardi Død bekomme vel Stæderne deres forrige Ret igien under hans Søster Maria, men da den berømmelige Dronning Elisabet kom til at sidde paa Thronen, og samme Dronning fornam, hvor skadelig, saadan Frihed var for hendes egne Undersaatter, ophævede hun den gandske, som kand sees af hendes Krønnik, beskreven af Camdeno, hvilken Autor ikke allene undskylder, men endogsaa berømmer Dronningens Foretagende derudi, derimod udgik et Skrift til Lybek udi det Aar 1609, med denne Titul: Der vereinigten Teutschen, Hanse=Stadte Verantwortung, samt angehangte Protestation wider etliche spargirte Schriften, darinnder Uhr=Alte Hansische Bund for eine verbothene Liga ubel angezogen und ausgeruffen worden. Det andet Contoir var til Brygge udi Flandern, hvilket fra det Aar 1262. indtil det Aar 1688, florerede meget; men da udi det Oprør, som skede imod Maximilianum, Keyser Friderich den Tredie indsperrede Havnen, blev samme Contoir efter de Lybekkers Begiering forflyttet til Antverpen, paa samme Sted blev med stor Bekostning opreyst den store Bygning kaldet: Osteringer Haus, for Stædernes Handels Skyld; men da Amsterdam begyndte at tage saa meget til, faldt ogsaa Stædernes Handel udi Antwerpen. Det tredie store Contoir var til Nengart udi Moskovien og florerede udi 3 Secula; men det blev siden under Johannes Bassilides haarde Regiering forflyttet først til Revel udi Lisland, og siden til Narven, men Stædernes Handel blev sammesteds meget svækket udi de Svenske Krige, og endelig hart af blev til intet. Det fierde Contoir var til Bergen udi Norge, hvilket udi Vigtighed gav ingen af det andre efter, men Stædernes Handel leed ogsaa samme, steds stor Skade udi de Nordiske Krige, besynderlig begyndte den merkelig at aftage udi Kong Christian den Tredies Tid, da de Danske selv begyndte at beflitte sig paa Handelen, og bleve Tid efter anden de Lybske saa vel som de Hamborgske Privilegier, som sigtede til de Danske Undersaatteres Skade og Nachdeel udi Handelen, ophævede. Merkværdigheder i Naturens Rige. Nær ved Halle er funden en fuldkommen hvid Rose, som voxte paa et Æble=Træ. Frugten paa Træet heder Romboon verd, men det har i dette Aar ikke blomstret.