JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1794-01-10
di Holstebroe Kiøbstæd er Præsteenken Frue Johan Line Mariede Poulsen, Enke efter Hr. Magister Lars Bentzen, forhen Sognepræst til Hvidberg og Lyngsøe Meeungheder paa Thyeholm, ved Døden afgangen den 2. Rovember sidstafvigte; Hendes Efterladenskaber er strax efter Dødsfaldet taget under lovlig Behandling, og Stervboen til 30te Dagen aabnet Auction foretages i Stervboen førstkommende 22de Januari 1794, og samme Tid som 6te Ugersdag holdes til hvilken Tid saasnart samme er til Ende, bliver en Skiftesamling alle Paagieldende, saavel Arvinger som Credi= og Deti torer herved indkaldes; da Stervboen ikke formaaer at
Jyske Efterretninger, 1794-01-10
bekost. Proclama. Jdom Præstegaard, d 12 Decbr. J. Kannevorff. Tid. S. første Classe kan endnu faaes Lodsedeler til Det 41 Kiøbenhavnske Classe=Lotteries, hos Kiøbmand Niels Borup paa Nyetorv i Aalborg. i godt, kan faae Condition hos en Kiøbmand næsten Dreng af god Opdragelse, som kan regne og skrive kommende Paaske eller Madag 1794; nærmere Efterretning giver S. T. Hr. Wandall fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1794-01-10
En to Etager Jern Kakkelovn, midtilde støbte 4 Jernfødder saavelsom fornøden Rør og Dør høren tillige faaes at vide Prisen og Stedet hvor den kan faaes. re, anvises til Kiøbs fra Bogtrykkeriet i Aalborg, hvor Bøger,
Jyske Efterretninger, 1794-01-10
Den physikalske Aarbog, udgivet af Hr. Dr. Børcher, som faaes paa Bogtrykkeriet for vedtegnede Priser: med som Kobbere; 7 Mk.
Jyske Efterretninger, 1794-01-10
Forsøg til Besvarelse af Spørgsmaalet om Posternes be Wild eller Glædens Barn, 1ste Deel; indb. 56 s. dre Befordring over Belterne, med Kobber; 20 sk. Dito 2den Deel; indbunden 4 Mk. Moses Mendelsohns Afhandling om den menneskelige Siels Ulegemlighed; heftet 1 Mk. Meden, ein Drama; heftet 8 s. Der Doctor und Apotheker; heftet 8 s.
Jyske Efterretninger, 1794-01-10
antrædelsesprædiken, holden i Hirschholms Slotskirke, Forklaring om Biers Formerelse af H. Næraae, 12 s. af 5. K. Gutselv; 6 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1794-01-10
Trykfeil. Linie 1 s., læs 11 s. J nogle Aftryk af No. 2, staar paa 5te Spalte 33.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
Aalborg, den 13. Ja Man er nu vant til at læse og høre saa mange besynderlige og gyselige Tidender om og fra Frankrig, hvortil Historierne, naar det Heele sammentages, ikke kan opvise nogen Mage. Det er, om man saa maae tale, det største Sørgespil, som er givet paa Jordkloden. Jmmer knytter der sig en Knude oven paa den anden; Statsmanden, Verden, Borgeren, Philosophen, bliver jo meer og meer, ikke blot begiærlig, men ængstelig eft ter at see Oplysningen; - Men, nei, knyttede ere og blive de mange forskiellige Optrin paa denne blodige Skueplads, fra den ene Dag til den anden, men Opløsningen, Cattastrophen kan det menneskelige, svage, zittrende Øie ikke endnu opdage; maaskee en liden, forhen upaatænkt, Tildragelse, kan give Skuepladsen en anden Skikkelse, og frembringe en Opløsning og et Udfald, som man ellers ikke saa hastig ventede. Historien viser Exempler paa slige hastige Omveltninger ved Middeler, som vist nok have været smaae i Menneskets, men store i det alseende Forsyns Øie: Og hvad forherliger den guddommelige Magt, meer end det, at den skaber noget af intet og stort af lidet. Men vi vende Tanken fra Synden til Norden. Jmedens vi selv have Aarsag til at prise den Algode for den Fred og Roe vi nyde under en viis og fredelskende Regiæring, høre vi med Gysen Tidender og et Optrin i det Svenske Nabo=Rige, som foraarsager Uvillie og Afskye. Efter det, som meldes i den Hamborgsk nye Tidende No. 3, fra Kiøbenhavn, har de fængslede Personer allerede tilstaaet deres Forbrydelse. Man skal have villet tage Hertug=Regenten af Dage, erklære den unge Konge for Myndig, og sætte ham visse Personer ved Siden, hvilke da skulde have været de egentlig Regiærende Den 20de December var bestemt til Fuldbyrdelsen, af en sort Plan. Man vilde da have anlagt Jld paa lalborg. adskillige Stæder i Stokholm, og i den Forvirring myrdet Hertug=Regenten. En Hof=Frøken, og en i Jtalien nu værende Gesandt, skal være Hovedpersonerne i denne Sammensværelse. Baron Renterholm, som Hertugen har værdiget sin fortrinlige Fortroelighed i Sager, der angaae det Svenske Riges Vel, skulde have været bragt af Dage paa samme Tid, som Hertugen. Man kan med første vente en nye Anordning, angaaende Sikkerheden og Rigtigheden for Umyndiges Midler i Danmark og Norge, og de fra Overformynderierne indsendende Regnskaber for samme. Det vedkommende Collegium, der viiselig indseer, at locale Omstændigheder komme noget i Betragtning, ved Pupilvæsenet, lader nu et trykt Udkast til en saadan Anordning circulere hos vedkommende høie Embedsmænd, for derover at indhente enhvers særskilte bemærkninger. Hvor priselig og herlig er ikke denne Fremgangsmaade.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
Fra Douan den 21de Debt.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
J en Skrivelse fra Wien findes følgende Handels Efterretning:
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
Uagtet den franske Handel paa Tyrkiet næsten er gaa ket overstyr, vil den østerrigske dog ikke ret komme i lang; den er for det meste i de her værende Grækers og Vallachers Hænder, som fornemmelig klage lover, at de, naar de trassere paa Costantinopel, tade henved 37 pro Cento ved Coursen, der formedelst en stor Mængde i Tyrkiet circulerende falske Plastre er bleven saa ufordeelagtig. Det hedder, at nogle her værende Vallachiske Handelsbetiente, have ladet disse Piastre præge i Tydskland, og bragt dem i Circulation i Tyrkiet, hvorved de have vundet store Summer. Een af dem blev grebet i Bucharest Holpodaren vilde strax lade ham ophænge, men da han erklærede sig for den Keiserlig Undersaat, og teclamerede den Keiserlige General Consuls Beskyttelse, blev Execution udsat. Giderne i Servien ere atter ble ne meget usikre, og den sidste store østerrigske Handels Caravane har formedelst en Bande af 200 Røvere til Hest maattet giøre Halt i Niza. Keiseren har nu oprettet et nyt Consulat Embede i Levanten, og udnævnt den i Smyrna etablerede tydske Kiøbmand Kramer til sin General-Consul sammesteds.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
Danzig, den 21de December. Det Kongl. Vestpreussiske Krigs= og Domaine Kammer i Marienverder har ladet bekiendtgiøre nedenstaaende probate Middel imod Qvægsyge, nemlig: venetiansk drian, Angelica, Laurbær, Vitriol, heelt Svovl, (wirMitridat, Malurtsknoppe, Rudder. Christivurtz, Balder Thouberba,) Ulme Frøe, hvid Sæbe, Diil, Fenchel, Dyvelsdrek, Campher, Myera 5, Virach, af hver af disse Sorter tages 1/2 Pd. Alle Specierne blive hver for sig stødt i en Morter, og en efter den anden kommet i en reen Potte med Sildeelage, hvorpaa det alt vel omrøres og rystes. Man lader Sildeelagen derpaa blive staaende vel tildækket i 6 Timer, paa det den ret kan trække ud, dog maae de i røres hver Time. Derefter kommes efterhaanden endnu 6 Qvarteer frisk Tiære dertil, som tildækket kan gjemmes i den samme Potte. Heraf giver man hvert Stykke Qvæg 2 Gange om Aaret i Efteraaret og Foraaret, naar det er sundt og fastende en Knivspitse fuld, hvorefter det ikke maa saae Æde førend 3 Timer efter, dog maa alt dette skee i aftagende Maane; men naar Sygdommen allerede er forhaanden, maa det altid gives Qvæget i aftagende Maane. Ungt Qvæg faaer i Forhold til dets Alder ikke meere end en halv Knivspids fuld. Naar man bruger dette Preservativ hvert Halvaar, tør man ikke frygte for Qvægsyge eller i det minste dæmpe den strax i de første Dage. Det var ogsaa bedst, at man selv præparerede det alt, undtagen Dyvelsdrekken, der er meget vanskelig at faae stødt, og bedre kan præpareres i Apotheqvet. Nogle andre Urter ere og vanskelige at støde, men man behøver blot at skiære dem panske smaae med Stilken, hvorefter de kunne tørres og stødes; man kan sikker give drægtige Køer det ind, uden at frygte, at Kalvene have Skade deraf. Man behøver kuns at tage et lidet Stykke Brød, hvorpaa af Medicinen en Knivspidsfuld smørres og stikkes Qvæget i Halsen. Skulde Sygdommen nærme sig, kan man ligeledes bruge dette Middel, og indgive Qvæget det hver8des Dag eengang Morgen og Aften; i andet Fald holder man sig til forbemeldte Methode, hvorved det ogsaa er fundet meget tienligt, ikke at drive Qvæget ud, før ind Duggen er falden: Da Qvægsyge har begyndt at yttre sig i Brentau, har man her gjort ille muelige Foranstaltninger og meddeelt forsende fornøden Ordre til at forebygge denne falde Sager videre Fremging.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
Paris, den 27. December. Nu er Frankerige igien rig paa krigerske Nyeheder, hvilke man saa sildig paa Aaret nyelig har faaet at vide Toulon er igien i Conventtroppernes Hænder. Det er en Tildragelse som er ikke mindre vigtig end rædsom og gyselig. Staden er næsten ganske blottet for Folk, da Jndvaanerne ere flygtede bort paa de Engelske Skibe, efter meget Blods Udgydelse maatte Engellænderne, Spanierne, Sardinierne og Reapolitanerne rømme den ne Stad den 17 Dec. efteret have stukket Arsenalet og alle de Skibe de ikke kunne bortføre i Brand. Conventet har allerede decreteret, at denne ulykkelige Stad skal flødes og herefter kaldes Biergets Havn (Montagne) Den Engelske General skal være fangen. Der skal holdes en Fest i Anledning af Toulons Erobring og nu fryg er man ikke for Mangel paa Proviant, da alle Beretninger indeholde meget fordeelagtigt. - Men hvorvidt der i alt er sandt, vil Tiden nærmere oplyse. - Jmidlertid synes det, at Fordelene ere nu meest paa de Franskes Side og efter al Sandsynlighed vil dette endnu meere ved vare og udbrede Skræk over en stor Deel af de uroelige Franske der derfor endnu ikke see Ende paa deres Krig med udenlandske Fiender.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
Efter en Skrivelse fra Frankfurt var den Franske Rihn- og Mosel=Armee, som har nu undsat Land, 100,000 Mand stærk. Deres bestandige Parole var Landau og Deres Feldtskrrig Døden; Overalt synes Beretningerne, skiønt troelige, dog at være meget overdrevne; og man vil derfor forvente, at der maaskee næste Gang kan gives Haab til det Bedre, og imidlertid vil man heller forestille sig Mueligheden af det ønskelig end af det frygtelige Udfald paa nærværende Rædsler.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
Kiøbenhavn, den 3 Januarii. Fra General Postamtet er udkommen paa Dansk og Tydsk følgende Placat til Efterreming for de til Posten henhørende Reisende som med den Kongelige Postjagt gaae over Beltet imellem Nyborg og Korsø: 1) De Reisende, som med Posten gaae over Beltet imellem Nyborg og Korsøer, skulle ombord paa den Kongelige Post jagt have Kahytten og de 2de dertil hørende Kamre ene og allent til deres Beqvemmelighed; og skal der omNatten brænde Lys i Kahytten uden Betaling. 2) Omde Reisende paa Overfarten skulle lide Mangel paa det Nødvendige til Livets Ophold, da skal Postskipperen, og Pøstføreren være forbunden til imod billig Betaling, at lade dem faae Brød, Smør, Øl og Brændeviin, reent og got Vand, som og, om forlanges, en Kobkaagt Vand. 3) Ligesom det er paalagt Postskipperen, som Postfører, at see derhen, at de Reisende faae al muelig Beqvemmelighed, samt at de, saavel af ham selsom af Fartøiets Mandskab begegnes artigen, og, om nogen herover haver at klage, maatte det skriftligen anmeldes til Postmesteren paa Ankomststedet; saaledes der mod da Postskipperen ene og allene er paalagt Ansvaret Overfarten altsaa staaer ganske under hans Bestyrelse, saavel for Postjagten som for Postens Befordring, og befatte sig med at imodsige hans Kommando. Og skul har ingen af de Reisende over ham at befale, eller maae om Pladsen i Kahytten og Kamrene, da skal Postskippeler imellem de Reisende indbyrdes opkomme Uenighed, ren anvise enhver sin Plads, og hvormed de maatte la sig nøie. 4) Jngen af de Reisende maae røge Tobak enten i Kahytten eller Kamrene, men alleneste paa Dækket, og da have Hytte paa Piben. 5) Dersom de Reisende tilføie Skade ombord, skal Værdien af dem betales. Og, om nogen af de Reisende skulle falde paa at udskiere eller male Navne og andet i Kahytten og Kamrene, eller paa der værende Møbler, da skal herfor erlegges i Mulct 1 til 2 Rdlr., eller meert efter Omstændighederne; hvilket alt skal betales til Postmesteren paa Ankomststedet, som herfor om forlanges, meddeeler Beviis. 6) Enhver Reisende giver 8 sk. Dansk i Drikkepenge til Postjagtens Mandskab, og maae paa ingen Maade af de Reisende fordres eller begieres meere. Ved Tallotteriets 564 Trækning i Altona, den 17de Januarii udkom: No. 79, 62, 37, 61. 75.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
Til den forestaaende 565 Trækning i Altona kan faaes Sedler til den 20de Januarii
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
Avertissements. Vindumovergaard i Hals Amt, Middelsom Herred, bliver stillet til offentlig Bortforpagtning i som paa hinanden følgende Aar, udi Randers Fredagen den 7de Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet. Marken er deelt i 10 Tægter, hvoraf de halve bruges. Udsæden er fra 36 til 40 Tønder Rug, 34 Tdr. Byg, 30 Tdr. Boghvede og 130 a 140 Tønder, Havre. Ved Gaarden har været og er indrettet til Hollænderie. Af Køer og Stude kan græsses og foeres 150 Stkr. foruden Faar og Bæster. Med Gaarden, som drives ved 56 Plove, følger sammes tilhørende Tiender. De Lysthavende ville behage forinden Auctionen, at ind bente hvad Oplysning forlanges paa Gaarden hos Tilstedeværende, som samme alt foreviiser. Randers, den 5te Januarii 1794.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
Til Leie kan faaes til Paaske eller før, det Huus i . Slotsgaden, som blev siøbt af S. T. Provstinde Kynde, paa Auctionen efter afdøde Jomfrue Kielsen hos Kammerraad Winding accorderes am Leien. til Paaske Flyttetid, kan faaes til Leie, det Huus i - Fiorgyden, som tilhører Kammerraad Winding med hvem derom accorderes. Jndstranding. Af Limfjorden er Natten imellem den 1 og 2 December. sidst inddreven paa Staun Strand i Slet Herred, Aalborghuus Amt, en Eege Planke 12 Allen Lang, 1/2 Lillen, Breed og vel 3 Tommer tyk, funden af Bonden Christe i Rindsig i Stauin Bye, som har taget den i Forvaring, ladet den ovlyse saasnart mueligt ved Kirkestevne og til Tinge, men endnu ingen Eiersmand kommen tilstæde, som har kundet opgive de paa samme inddrevne adskillige Merker; derfore oplyses benævnte Planke end videre i de Aalborgske Aviser til Efterretning for Vedkommende Eiersmand, som samme kan lade afhendte imod billig Findeløn og paagaaende Omkostningers Erstatning. Waar, d. 8. Januarii 1794. J. Kølle.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
Hos Klokker Milling, kan endnu faaes Lodsedler, af det Kongelige Classe=Lotterie.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
Procurator Ravnkilde, boende paa Søndergade i Aalborg, har af sin Ven, Hr. Fabrikør Treschov i Kiøbenhavn, modtaget til Forhandling: rødt og sort Lak af forskiellige Sorter, indtil det allerfineste, som sælges til hans bekiendte billige Fabrikpriser. De Herrer Handlende eller andre, som tage noget anseeligt Partie bekomme 8 p. c. Rabat i Betalingen, som erlægges ved Varenes Annammelse. Enkelte Stænger kan og faaes til forskellige Priser. Paa alt Lakket findes Fabriken Haabets Stempel, som altid bliver Borgen for dets fortrinlige gode Egenskaber. Enskion og comod Boepæl for en liden anstændig og roelig Fomilie, til 13 Rdlr. om Halvaarer; er Paaske Flyttetid at faae til Leie hos Procurator Ravnkilde i hans Gaard paa Søndergade.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
Et honet Fruentimmer som har tient i mange Aar udbeder sig om en god Huusholder Tieneste, som paa en Herregaard eller Præstegaard, men ønsker helst til førstkommende Paaske, nærmere Underretning faaes i No. 77 i Jens Bangs Gyde, it iboende Sted paa Allgaden er underhaanden at Ylvare tilkjøbs, naar Liebhabere dertil strax maatte melde sig, eftersom der ere Kiøbere, der allerede have meldt sig. Christian Als. Sadelmager.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
(orsdagen den 23 Januarii førstkommende, om ForI middagen Kl. 10 Slet, og efterfølgende Dage, lader S. T. Hr. Obrist von Bager ved offentlig Auction paa Compagniehuuset her i Aalborg, bortsælge adskillig hans afdøde Broder Hr. Major von Bagers Efterladenskaber, bestaaende af Sølv, Kobber og Tin, Linnet, Gang og Sængeklæder, Chatol, Borde, Stole, Speile og Skilderier, Armatur, hvoriblandt 2 Pak=Sadler, og noget tildeels kostbar Ridetøi, m. m. som af de derover udkommende trykte Catalogi nærmere vil erfares.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
Fremdeles bliver ved denne Auction bortsolgt noget Jnd og Udboe, men især endeel Alenkram=Vahre af alle Slags, thi ville Liebhavere behage at tage Møde. For dem som derimod ikke have Leilighed til personlig Møde. anmældes, at Hr. Anders Aarøe paatager sig Commissionen. Aalborg, den 24de December 1793. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
J Følge Deres Kongelige Majestæts allernaadigste c) Bevilling af 28de November d. A. indkaldes, til pæna præclusi & perpeptui silentii, med Aar og Dags Varsel alle de som maatte formeene sig, at have noget at fordre hos mig, enten i Henseende til Oberformynderiet, eller andet, der vedkommer mit hidtil havte Embede, som Amtmand over Dueholm, Ørum og Bestervig Amter, dermed at fremkomme, og saadant deres Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, saavel for mig selv som for min Eftermand, Embedet, Hr. Kammerraad og Amtmand Ferslev i Thisted, hvorefter da alle Vedkommende have at rette sig og for Skade at tage vare. Thisted, d. 10de December B. Hauch. Læssøe.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
Efter at det var tilkiendegivet mig, at Jens Nielsen Kroermands Hustrue Anne Marie Christensdatter, ved Døden var afgaaet i Kiøbstæden Sæbye den 18 f. M. hos hendes Datter; har jeg strax meldet mig i hans her paa Øen i Vester de Sogn iboende Sted, og sammesteds foretaget Registerings- og Forseglings=Forretning, og i Dag, som 30te Dagen efter Dødsfaldet, aabnet og vurderet Boet, hvorunder Enkemanden har angivet at benævnt hans afdøde Hustrue havde efterladt sig 3de Døttre, de 2de at hendes forrige Ægteskab, nemlig: Else Epatrine Laursdatter, gift med Giliam Olesen boende i Dronninglunds Sogn, og Anne Marie Laursdatter, gift med en Rytter naunlig: August Bisgaard, som for nogle Aar siden opholdt sig i Aalborg, men skal være reist derfra med hende, uden at Enkemanden derefter havde Kundskab om deres Opholdstæd, og den 3die Datter avlet i Ægteskab, med berørte Jens Nielsen Kroermand, naunlig: Margrethe Jensdatter, gift med Borger Christen Frederichsen i Sæbye. Disse Arvinger indkaldes altsaa herved med 12 Ugers Varsel til Møde ved Skiftets videre Foretagelse, som skeer her i Fogedgaarden Klitgaard den 24. Martii tilkommende Aar, for at iagttage deres Arveret. Tillige indkaldes og Stærvboets Debi= og Creditorer at møde bemeldte Tid, for at efterkomme hvad dem i Anledning dette Dødsfald paaligger. Denne Jndkaldelse skeer 3de Gange saavel i de Berlingske som Aalborgske Tidender. Klitgaard paa Lessøe den 16 December, Jens Hesselholt. Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
Efter indkommende Arvingers Begiering udi Stærvboet efter Borger og Skipper Peder Bisgaard som den 5te August d. A., paa sin Reise, udi Narva ved Døden er afgaaet, blive alle og enhver, som maatte formerne at have noget Krav til bemeldte Afdødes Boeherved med 12 Ugers Varsel indkaldet at melde deres lovlig legitimerende Fordringer, ved Skiftets videre Foretagelse, udi Arvingernes iboende Sted i Skøiegaden, den 18de Martii 1794. om Formiddagen Kl. 10 Slet, ligesom og Debitorerne inden forbemeldte Tids Forløb, til underskrevne Skifteforvaltere tilholdes at erlegge hos de til Boet findes skyldige. Til forbemeldte Tid og Ste indkaldes og den Astodes Broder Hr. Christian Nielsen, Orgelmester opholdende sig i Kiøbenhavn, i Tilfælde af han noget under Skiftet til sin Arverets Jagttagelse maatte have at erindre, da Boetberørte 18de Martii Følge den Afdødes Kongl. allernaadigste confirmered. Disposition, til de indsatte Arvinger overleveres. Aalborg d. 24. December 1793. C. Rubner. P. Bogild. (il desmeere Beqvemmelighed saavel for Parterne, som Retten, begynder saavel Byetingsretten, som Herredstinget her i Byen hver Tingdag Kl. 9 Slet precise, og tager dette sin Begyndelse først i Februarii Maaned næstkommende, hvilket herved til alle Vedkommende Efterretning bekiendtgiøres, Sæbye, den 5te Januatii 1794. M. Brorson. Fristikkeligt lidet Huus i Budolphi Sogn, 2 Stuer, Kiøkken og Spisekammer, samt fornødent Gaardsrum forlanges til Leie førstkommende Paaske rette Flyttetid, det ønskes helst paa en reel Gade, hvor der fore Haandværksmand kan ventes god Næring. Nærmere Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
en Dreng af god Opdragelse, som kan regne og skrivt i godt, kan faae Condition hos en Kiøbmand næstkommende Paaske eller Majdag 1794; nærmere Efterligretning giver S. T. Hr. Wandall fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
Subskriptionsplan. Christian Hornemans efterladte Enke troer at opfyl- de en hellig Pligt, baade mod hendes afdøde Mand, og mod Fædrenelandet, ved at lade trykke hans efterladte Skrifter. Disse bestaae i de Forelæsninger han har holdt lover den kantiske Philosophie, som en Jndledning til den naturlige Theologie, og i nogle andre spekulative Afhandlinger. Da Forfatteren selv hav bestemt disse Arbeider til Trykken, saa kan man væe forvisset om, at intet udgives, som han selv, hvis han endnu levede, vilde have undertrykt. Til disse endnu utrykte Afhandlinger skal endnu føies dem, som allerede ere indrykkede i Minerva, og tvende Recensioner i de lærde Efteretninger over Hørbroes Jnaugural=Dissertation og over Boies Statens Vel.; hvilke, efter Kienderes Dom snarere bør ansees som Afhandlinger over Philosophien vigtigste Æmne; Hvilket der er det sande Sædeligheds Princip, end som Recensioner. Paa denne Maade vil Philosophiens Elskere kunde have alle hans philosophiske Skrifter samlede i et maadeligt Bind af omtrent et Alphabets Størrelse Alle de, som unde Philosophien, som elske Forenelandets videnskabelige Ære, indbydes derfor herved til at subskribere paa denne Samling af Christian Hornemans philosophiske Skrifter paa sæl vanlige Vilkaar, nemlig 3 s. Arket paa Tryk= og 4 s. paa Skrivpapiir.
Jyske Efterretninger, 1794-01-13
J Aalborg modtages Subskriptionen paa Bogtryk riet hos mig P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1794-01-17
Gange.
Jyske Efterretninger, 1794-01-17
London, den 27. Dec. J en overordentlig Hof=Tidende af 25 ere i Efterretningerne fra Toulon af 30. Nov, bekiendtgjort, at den Engelske General Hara er bleven blesseret og tillige fanget. Dette er endog under 1. Dec. hertil meldet.
Jyske Efterretninger, 1794-01-17
Paris, den 30. Dec. Det seer nu igien fordeelagtigt ud for Frankerige saalænge det varer; men imidlertid have Millioner Menneskeer mistet deres Eiendomme, ja deres Liv. J det Hele have Tingene i en Tid af nogle Uger tagen en temmelig god Vending, men saalænge der ikke bliver nogen fast Regiering, kan der efter al Rimelighed ikke tænkes paa Fred. - Efterretningen om Toulons Erobring bekræftes: Engellænderne have før deres Jndskibning fornaglet alle Canonerne paa Voldene, 9 Skibe der hørte Republiken til, have de opbrændt og 3 bortførte man, 15 ere blevne reddede. – Antallet paa de Fængslede i Paris skal nu beløbe sig til 4518.
Jyske Efterretninger, 1794-01-17
Gothenborg, den 1 Januar. Man siger, at her allerede er udnævnt en Commission til at paasee, at Arbeidet med Strømmens Ledning ved Trolhattan fortsættes og fuldbyrdes. Gothenborg, og Stockholm vel herved finde en fordeelagtig og convenabel Communication med hinanden. Dette Arbeide, som efter en approberet og giørlig Plan skal iværksettes, bringer Baghuslehn, hvis Skove ved slet Huusholdning og Brænde til Trankogningen af Sild næsten aldeles ere ruinerede; den væsentlige Fordeel, at man til dette Lehn, kan fra Langt oppe i Landet erholde Brænde, hvorpaa her ellers om faae Aaar vilde blive Mangel. Foruden denne for Bahuslehn fordeelagtige Omstændighed vil det være en betydelig Lettelse for Transporten til og fra Berg værkerne med Jernec. Veiret og Vinden have været den nu foretagende Aalborg. Silde Handtering meget imod, og endnu have Priserne og Landsten ikke været meget fordeelagtige for dem, som beskjæftige sig med denne Handel, og man har heller ikke endnu kogt til Tran eller saltet det sædvanlige Qvantum. Coursen holder sig bestandig høi; man taler om et Forbud mod endeel Vestindiske Ooverflødigheds-Vares Jndforsel.
Jyske Efterretninger, 1794-01-17
Kiøbmændene saavel her som i Stockholm haver fra Regieringen faaet Underretning, at det svenske Flag intet har at befrygte for Algiererne.