Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-05-05
Jndsendt. J Nr. 78 af den hempelske Avis har Redactionen dadlende omtalt Professor David's Forslag om at kun Trykkefrihed Selskabets Generalforsamling i Kjøbenhavn skulde være berettiget til at give, fortolke og forandre Lovene, og har derhos bemærket, at dette Forslag vist vilde vinde stort bifald; i Kjøbenhavn da som bekjendt, Danmarks Jntelligents holder Dug og Disk i Hovedstaden." Hvad denne sidste bemærkning angaaer, da turde det maaskee ikke være overflødigt at bemærke, at det engang leilighedsviis blev sagt, at Kjøbenhavn var Hovedsædet for Jntelligentsen i Danmark, men ingenlunde at den udelukkende fandtes der. Vil man nu ikke indlade sig paa Afgjørelsen af det Spørgsmaal, om det er rigtigt at saa saare meget er samlet inden for Kjøbenhavns Volde, men alene holde sig til Omstændighederne som de ere, da er det vistnok uden for al Tvivl, at Kjøbenhavn, der ikke alene er Regjeringens, de øverste Collegiers og Retters Sæde, men ogsaa Sædet for de høiere videnskabelige Anstalter (Universitetet, Konstacademiet, den militaire Høiskole &c. &c., absolut maa være Jntelligentsens Hovedsæde i Danmark, og vistnok maatte det med Føie forundre enhver om det ikke var saaMen er det nu saaledes, da indsees det ikke hvorledes Yttringen derom kan ansees krænkende for nogen, og hvortil da denne idelige Stiklen herpaa, Skjøndt det ovenomtalte Forslag i Hr. Prof. David har en Talsmand, der vistnok ingen Understøttelse behøver, kunde det maaskee dog ikke være aldeles uhensigtsmæssigt at ogsaa et Medlem af et af Filialselskaberne udtalte sig derom. Som bekjendt stiftedes Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug i Kjøbenhavn, og tæller der endnu sine fleste og virksomste Medlemmer. Forinden noget Filial=Selskab opstod, gav det sig Love, og det maatte altsaa alene af denne Grund være berettiget til at fortolke og forandre disse Love. Man vil maaskee indvende, at Filial-Selskaberne kun i Betragtning af disse oprindelige Love ere traadte ind i Moderselskabet, og at man derfor burde indhente deres Meninger forinden man forandrede Loven. Jeg nægter ingenlunde at denne Jndvending har nogen Kraft, men indseer virkelig ikke hvorledes man vilde komme til noget endeligt Resultat, om man antog at Filial=Selskabernes Mening ogsaa skulde indhentes. Vilde man nemlig antage at Filialselskaberne skulle stemme forinden et eller andet Forslag var omdebatteret i Kjøbenhavn, da fordrede man jo at Selskabet skulde afgive sin Mening om en Sag det endnu ikke fuldelig kjendte, især da det jo kunde være Tilfældet, at Forslaget i et eller andet Selskab ingen Forsvarer fandt. Fordrede man derimod at Filialselskaberne skulde stemme efterat Discussionerne i Kjøbenhavn vare endte og bekjendtgjorte, og da kun lægge dem til Grund for Stemmegivning, da tildeelte man dem vistnok en meget ubetydelig Rolle, og hvad vilde i begge Tilfælde det endelige Resultat blive Sikkert det, at det kjøbenhavnske Selskab modtog hvad det fandt Godt og, forkastede det Slette, og forsaavidt Filial=Selskaberne ikke deelte Anskuelser med Moderselskabet, maatte en Adskillelse blive den endelige Følge. Kan altsaa ikke Moderselskabet og Filialseskaberne i Forening komme til at discutere, og stemme over en Lov, er det vistnok det rigtigste at overlade den lovgivende Magt til Moderselskabet, der, man sige nu hvad man vil, dog unægtelig tæller de dygtigste Medlemmer. Ogsaa Fuldmægtig Hellemans Forslag synes den hempelske Avis at have gjort sig Umage for at kunne dadle, og har saaledes overseet, at det er Oplæsninger af Folkeskrivter og gode originale Digterværker, der ere Gjenstand for Forslaget. Forøvrigt kan man vistnok i denne Henseende være meget rolig; thi her som altid vil det nok vise sig at slette Forelæsninger mangle Tilhørere.