Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Det var ved Forlig af 5te Decbr. 1829, at de forskjellige Sal ger, som da verserede mellem Godscieren og N. M. bleve ha vede. Jmod at betale 500 Rbd. Rp. (hvoraf dog kun 100 Rd. strax) indrømmedes N. M. Ret til, igjen at tiltræde Besiddelsen af sin Gaard og sine med Arrest belagte Eiendeele. Ved dette Forlig viste Overkrigscommissair Gruner Niels Mortensen en Skaansel, som denne aldrig kunde have ventet, langt mindre fortjent, idet han frafaldt sit retmæssige Krav paa tre til fire Hundrede Rigsbankdaler, som ham, efter Opgjørelse, kom tilgode. N. M. forpligtede sig, ved dette Forlig til, for Eftertiden aldeles ikke at sælge Tørvejord til Skjæring: hvorimod ham forbeholdtes Ret til, at skjære paa sin Gaards Tørvemose saa megen Tørv, som han med egne og leiede Fol formaaer, og sælge samme paa hvad Maade han for sig finder fordeelagtigst. Allerede den 28de Decbr. f. A. blev et nyt Forlig indgaaet : det er Det, N. M. omtaler som et tvunget Forlig. Af han, ogsaa her, farer med Usandhed, er klart af den factiske Omstændighed, at dette Forlig ene er indledet og stiftet af N.M. selv. Jmod at Godsereren endnu eftergav ham 400 Rbd., paatog N. M. sig den yderligere Jndskrænkning med Hensyn til den paa hans Gaards Jorder værende Tørvemose, at han for Fremtiden er aldeles uberettiget, fra samme at sælge enten Tørveskiær eller Tørv, saa at han kun maa skjære eller lade skjære saamegen Tørv, som han selv kan forbruge, ligesom han ei heller maa foretage Tørveskjæring uden efter Udviisning af Godseieren; dog skal ham idet mindste udvises 50 Læs Tørvaar=As lig og ingensinde mere end 20 Læs. Derimod berettiges Overkrigscomm. Gruner til, selv at skjære eller lade skjære til sit eget Brug eller til Salg paa den ommeldte Mose, uden herfor at give Fæsteren videre Godtgjørelse, end at han tager Deel med Halvparten i de Omkostninger, som N. M. aarlig har ved Oprensningen og Vedligeholdelsen af den Hovedvandgrøft, der flyder fra Tørvemosen. Den fornødne Vei til Mosen og Sætteplads paa samme forbeholdes ligeledes Godseieren, og for den Græsning, som derved vil tabes paa Mosen, godtgiøres N.M. 5 Rbd. aarlig. N. M. ansætter nu sin Moselod til 25 Tdr. Land; ifjor angarhan den kun til 20 Tdr. Dens Størrelse er ligegyldig, aldenstund den ikke er fratagen ham, men han kan gjøre samme Anvendelse deraf, som Fæstere i Almindelighed have Ret til nemlig til Slaaning og Græsning. Ham er ikke paalagt anden Jndskrænkning, end den, han selv aldeles frivillig har paaført sig ved Forliget, og som desuden i Almindelighed paahviler Fæstere, nemlig ikke at maatte skjære Torv uden efter Udviisning. For Afstaaelsen af den større Ret over Mosen, han før havde, har han af Godseieren nydt en Godtgjørelse af 7 til 800 Rbd. At N. M. i sin Tid har været en dristig Bonde, troe vi gjerne - i de sidste 15 Aar har han været saa indviklet i Processer, at han hverken har beholdt Tid eller Evne dertil -men at den Vandgrøft, som tager Vandet fra hans Mose og tilstødende Eng, skulde have kostet ham 3200 Rbd., er et saa overdrevet Opgivende, at det ingen Modsigelse behøver. I det første Aar efter Forligets Stiftelse er ham af Godseieren godtgjort Halvdelen af de paa Hovedvandgrøftens Oprensning og Vedligeholdelse anvendte Bekostninger med 30 til 50 Rbd. aarlig; men i de to sidste Aar vides Niels Mortensen aldeles Jntet at have foretaget i bemeldte Henseende; han har altsaa heller ingen Godtgjørelse kunne nyde Man kastede mig derhos den ene Proces efter den anden paa Halsen for at ruinere mig.