Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-07
Om den for denne, især som geistlig Taler saa yndede Mand opreiste Mindestøtte see Lærd. Efterr. 1795 S. 704, hvor de paa samme anbragte Jnscriptioner læses. 31) Hr. - Stockfleth fra 179294. 32) Hr. Jens Bloch fød 27 Juni 1763. Blev 1795, 2den, 1796 første Kapellan, og 1797 Sognepræst og Provst. See foran S. 133. 33) Hr. Victor Kristian Hjort fød 1765, blev 1796 anden Kapellan, 1797 første 1804 Sognepræst og Provst. 1811 Biskop over Ribe Stift. (See Liter. Lexic.) 34) Hr. Andr. Krag Holm fød 176, Blev efterat have været i andre Kald, anden Kapellan 1797. 1801 tillige Præst ved Søqvæsthuset; 1804, 1ste Kapellan, 1823 Sognepræst og Provst. (See Lit. Lex.) 35) Hr. H. Chr. Michelsen fød 1769. blev 1800 Præst ved det civile Arresthuus, 1804 2den Capellan, 1823 første Capellan ved Holmens Kirke. (See Liter. Lex. 36) Hr. B. Münter; Blev 2 Apr. 1823. anden Capellan; 1828 9 May, Hofprædikant. Om Nødvendigheden af en videnskabelig Dannelse for de høiere og mellemste Blasser. Jsær skrevet med Hensyn paa England. Vi ville begynde med at undersøge den Art af Dannelse, som i vor Tid gives Samfundets høiere og mellemste Klasser, og om denne Dannelse opnaaer det tilsigtede Øiemed, om den er til Gavn for Gouvernementet, Administrationen og Jndividerne; og endelig, om den ikke i alle sine Grene, i sit største Omfang, saavelsom i sine mindste Dele, kræver en nødvendig, hurtig og fuldstændig Reform. Den ligefremme Maade, hvorpaa jeg fremsætter Spørgsmaalet, vil, det indseer jeg, foraarsage et almindeligt Oprør, der vil opstaae et almindeligt Skrig, og de fleste af mine Læsere ville ansee Opløsningen af et saadant Problem for unyttig. Hvorledes vil det hedde, har den nuværende Opdragelse ikke frembragt udmærkede Mennesker, Gaaer Samfundet ikke sin Gang under dette Systems Herredømme? Hvorfor tvivle om en Sag, som øiensynlig er beviislig- De, som gjøre mig saadanne gjort for alle Jndvendinger, have tilbragt syv Aar af deres Ungdom i et Collegium med at declinere Græsk conjugere Latin, scandere Dactyler o. s. o. Deres Fordomme og Sædvaner staae i Strid med mig, og jeg forkaster dem ogsaa Netop deres Fordomme er det, som jeg bekæmper, nemlig den falske Mening, hvorefter Oldtidslærdom bemægtiger sig al den Ære, som er bleven Videnskaberne nægtet, en Mening, som næsten sætter Chemikeren i Classe med Haandværkeren, imedens Den, som skriver Noter til Euripides, eller et Qvartbind om den bløde eller haarde Betonning, gaaer med raske Skridt til Anseelse, Berømmelse og Formue. For at Opdragelsen kunde blive fornuftig og gavnlig for Selskabets Vel, maatte en Total-Revolution afsætte Lærdommen, og sætte Videnskaberne i dens Sted; Ynglingen skulde ikke, saaledes som før, lære nogle Ord af et dødt Sprog, men de Videnskaber, som kunde komme ham til Nytte i hele hans Levetid. Det er dette System, som vi forfægte, men som, vi bekjende det til vor Skam, strider imod alle Sædvaner, alle Erindringer en uhyre Masse af Jnteresser gen ikke mindre frygtelig Masse af Fordomme. Jsær i England støder Den, som opoffrer sig til de positive Videnskabers Studium, paa uoverstigelige Hindringer og finder sig ganske isoleret. Anvender han sine erhvervede Kundskaber til sin egen Interesse, saa regnes han til Kjøbmændene og Entrepreneurerne, bliver han Lærer, saa gjælder ogsaa det for en Art Næringsvei eller Handelsgreen; og lader han sig endelig nøie med, at bekjendtgjøre sine theoretiske Anskuelser ved Trykken, saa ansees han heller ikke nu for en Mand med høiere Kundskaber, men blot for en Lærd, som ikke kan bruges til meget. Den derimod, som kan forklare Virgil, oversætte Sophokles, hans Aandsevner ere beviste, til ham smile Verdens mændene, til ham lytte de Lærde, endog Damerne agte ham høit, men er man Geometer, Chemiker eller Mekaniker, saa falder man i Klasse med de heterogene Væsener, der udelukkes af Selskabet, som ikke forstaaer dem, eller kun taales med en ydmygende Nedladenhed. Denne Ringeagt, som vises de ægte Kundskaber, og den Æresbeviisning som ydes den ægte eller falske Lærdom, have til Følge, at de videnskabelige Studier daglig blive ufuldstændigere og sjeldnere. Utilstrækkeligheden af den videnskabelige Opdragelse i sig selv er altsaa fuldkommen beviist, og Aarsagerne dertil har jeg angivet. For at vinde Bifald og optages med Ære og Venlighed, for at blive Biskop, Erkebiskop, Prindse-Lærer, maa man være et saakaldet studeret Menneske, kunne læse Græsk og citere Horats. Hvad Videnskaben angaaer, saa gjøres kun lidet af den. Skulde man maaskee ansee den for nødvendig, Vi ville forsøge at bevise det Modsatte. Vi ville engang see, om Videnskaben saavel i den strengeste, som i den meest omfattende Betydning, er nyttig og nødvendig for de Mennesker, som regjere, hvilken Art Videnskab de behøve, og i hvilket Tilfælde den er dem uundværlig. Fortsættes.) Den danske Nationalbank.