Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-08-21
Nyeste Post-Efterretninger. Den 9de August har Hs. Kgl. Hd. Hertugen af Orleans aflagt høitidelig Eed paa den nye Constitution og antaget Titelen af Ludvig Philip den Første, de Franskes Konge. Allerede Kl. 7 om Morgenen havde en utallig Mængde, punMennesker forsamlet sig foran Døren af den Sal. hvori de Deputerede holde deres Møde. Kl. 10 vare alle Tribuner fulde af Mennesker, Kl. 12 havde de Deputerede indfundet sig, hvoraf dog kun 475 af den høire Side. Kl. 1 toge Parrerne deres Bænke i Besiddelse, som stode paa Thronens høire Side; i alt imellem 90-100, hvoriblandt Marskal Lannes Søn, den unge Hertug af Montebello, som havde lægget i de tre Dage, og hvis Arm var forbundet. Hr. von Chareaubriand mødte ikke, (da han har erklæret sig for Hertugen af Bordeaux) De provisoriske Ministerial-Commissarier satte sig, de som vare Pairs paa den høire og de som vare Deputerede paa den venstre Side af Thronen; denne var saaledes beskaffen som paa den Dag da Kammerne bleve aabnede; kun vare Lilierne bedækkede af Purpurfløiels Gardiner. Fire store tiefarvede Faner varede paa den høire og venstre Side af Thronen; foran stode tre Lænestole beklædte med rødt Fløiel. J Midten af Forsamlingen stode to Stole beklædte med rosenrødt Silketøi for Præsidenterne i Pairernes og de Deputeredes Kammer. Paa den venstre Side af Thronen stod et lidet Bord med et Blækhorn, paa den høire Side et andet, hvorpaa laae en Krone, et Sværd, Retfærdighedens Haand og Souveranitetens øvrige Sindbilleder. J det diplomatiske Corps. Tribune saae man for det meste kun Damer, dog ogsaa nogle Legationssecretaire og en Engelsk Officeer, som man siger Oberste Fitz Clarence (om Søn af Kongen af England). - Kl. 2 1/4 bliv Tribunen aabnet, som var bestimt for General Statholderens Familie. Man saae nu Hertuginden af Orleans træde ind i den; paa høire Side satte sig Mademoiselle af Orleans, Prinsen af Joinville og Hertugen af Monspensier, og paa venstre Side Mademoisellerne af Valdis og af Beaujolais (alle den nye Konges Børn). Fyrstinden syntes meget rørt og hilsede Forsamlingen, flere Gange. Hendes og de unge Prinsessers simple Dragt blev meget biefaldet; de bare simple hvide Kioler, Prinsene lyseblaae Frakker. Kl. 2 1/2 forkyndte Kanonernes Torden og Blæsen i Trompeterne, hvorved Marskiller Marschen, tillige blev siunget, General=Statholderens Ankomst. Foran ham gik fire Franske Marskaller Macdonald, Hertug af Tarent; Mortiet, Hertug af Treviso; Ondinot, Hertug af Reggio, og Greve Molitor ledsagede af deres Adjutanter; de toge Plads bag ved Thronen. Efter Hertugen, af Orleans kom hans Sønner Hertugerne af Chartres og Nemours, alle i militaire Uniformer."De tre Prinser satte sig i Lænestolene foran Thronen. Fra alle Bænkene løde det Raab: Hertugen af Orleans, Geneneral=Statholderen, hans Familie leve! som blev gientaget fra Tribunerne. - Efterat den dybeste Taushed var bleven tilveiebragt, sagde Prinsen: Mine Herrer sætter Dem! Da han nu havde bedækket sig saa opfordrede han Præsidenten til at oplæse det Deputerede Kammers Declaration. Præsidenten, Hr. Casimir Perrier, i sort borgerlig Dragt, oplæste derpaa Declarationen (angaaende Forandringen i Constitutionen eller den nye Act angaaende Nationens Rettigheder, det som Englænderne kalde Bill of Rights). Han nærmede sig Prinsen og bukkede sig. Prinsen reiste sig, modtog Declarationen og sagde derpaa: Hr. Præsident for Pa rernes Kammer, jeg opfordrer Dem til at overlevere mig den Act, hvori Frankeriges Pairs have meddeelt deres Samtykke til de Deputeredes, Kammers Declaration. Dette Dokument overleverede Baron Pasquier til Prinsen med samme Ceremoniel. (Pairernes Kammer havde antaget denne Declaration med 89 Stemmer imod 10, paa den Akt nær, hvorved Udnævnelsen af de Pairs, som vare blevne valgte under det Villeliske Ministerium, bliver tilintetgjort, hvilken Sags Afgiørelse det vilde overlade til General statholderens Viisdom; Vicomten af Chateubriand holdt ved denne Leilighed en almindelig beundret Tale, hvori han vel misbilligede det Skridt, som Ministeriet havde foretaget sig; men tillige forsvarede Hertugen af Bordeauxs Rettigheder til Thronen med den største Varme.) Herpaa holdt Prinsen følgende Tale: Mine Herrer Pairs og Deputerede. Jeg har læst de Deputeredes Kammers Deklaration og Pairernes Kammers Biefaldtakt med den største Opmærksomeed, og har overveiet og gien nemlænkt alle Udtryk deri. Jeg antager alle de Clausuler og Forpligtelser, som indeholdes i Declarationen, ligesaavel som Titelen af en Konge over de Franske, hvilken De har meddeelt mig. Jeg er beredt til at besværge, at jeg vil holde den. Prinsen blottede derpaa sit Hoved ligesom hele Forsamlingen, løftede Haanden i Veiret og udtalte med fast og kraftfuld Stemme følgende Eed: (De Deputerede have lagt megen Vægt paa at den nye Konge kaldes Konge over de Franske og ikke over Frankerige.)"Jeg sværger for Guds Aasyn, troelig at overholde det constitutionelle Charte med de Forandringer og Modificationer, som indeholdes i de Deputeredes Kammers Declaration; kun at ville regiere ved Lovene og efter Lovene, at ville vaage over en god og streng Retfærdighed og tilstaae enhver sin Ret, og under alle Omstændighederat handle ene allene til Fordeel for det Franske Folks Jnterresse, Lykke og Hæder." Neppe vare disse Ord udtalte førend et almindeligt Raab: Kongen leve! gienlød. Pairerne og de Deputerede svingede med Hattene. Tribunerne besvarede det med det Udraab: Leve Kongen og den Kongelige Familie, som strax efter blev gientaget af den uhyre Menneskemængde, som var stimlet sammen udenfor Paladset; alle vare inderlig rørte, og man saae Taarer i den nye Dronnings Øine. Kongen underskrev derpaa Declationen, Biefaldsakten og Eedsakteen; derpaa satte han sig paa Thronen og holdt følgende Tale: Mine Herrer Parts og Deputerede. Jeg har nyelig fuldført en stor Handling. Jeg føler mig dybt gjennemtrængt af det store Omfang af Pligter, som den paalægger mig. Jeg har den Tillid at jeg skal kunne opfylde dem. Med fuldkommen Overbeviisning har jeg modtaget det Overeenskomstdokument, som er blevet mig forelagt. Jeg havde inderlig ønsket aldrig at komme til at bestige Thronen, hvortil Nationens Ønske har kaldt mig; men Frankerige, som var angrebet i sine Frieheder, saae den offentlige Orden at være udsat for Fare; at Chartet, var blevet krænket, havde sat alle i Bevægelse. Lovenes Virksomhed maatte gienoprettes og det tilkom Kammerne at bære Omsorg derfor. De giorde det mine Herrer, de vise Modificationer som vi have foretaget med Chartet, betrygge Fremtidens Sikkerhed. Frankerige vil, som jeg haaber, blive indvortes lykkelig, agtet i Udlandet og Freden i Europa vil blive mere og meere befæstet.