JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-08-31
Amsterdam, den 26de Jnlii. De faa herværende Patriotiske Præster, ere ligesaa splittergale som Borgerne. En af disse ærværdige Fædre, har under 6te f. M. skrevet følgende smukke Brev til den Prinselige Courantier i Haag: Forbandede Oranie Skielm! Hvorlænge vil du endnu trætte den Allerhøiestes Taalmodighed, og dit Hierte, forhærdet i det Onde som en Pharao, tvinge Herren, som forhen Korabs oprøriske Bande, levende at styrte dig i Helvede, Tænker du, at styrte dig i Helvede, Tænker du, at Guds Langmodighed ikke har nogen Ende for en saadan Øgleunge som du er, Dog, jeg har Medlidenhed med dig; da jeg tænker at blot de kjønne tillokkende Orange Penge har forført dig; altsaa er mit fornuftige Raad; Forsag Wilhelm V. med sit hele Anhang, og priis de sande velmenende Patrioter, der gierne følge vor Frelsers Lærdom: Tilgiv din Næste. Men foragter du dette Raad, saa bliv ved, Landsforræder, Oprører og Satanstiener, fuldend din Ondskab og forvent din Løn, naar Patrioterne ikke allene triumphere her, men endog paa den yderste Dag, naar Dommeren vil raabe til Ef der; Gaae bort fra mig i den evige Jld alle J fordømte Orange Skielmere og Lands Forrædere. Uttrecht, den 6te Maji. 1787. I literamGræcam TaCølln, den 13de Agust.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-08-31
Jblant de i Bryssel udkomne oprørske Skrifter udmærke sig en Commoedie under Titel: De Nederlandske Fruentimmer, hvori enhver Stand og ethvert Kiøn bestræber sig for at af slide alle de Baand, som forene Folket med dets Souverain. Det igientages mange Gange i denne Commoedie, at de Nederlandske Fru timmer vare fordum langt taprere i Strid, end deres Mænd. I dette Stykke spille Præsterne ligeledes Roller og tale meget og Rebellion og Nedsabling. En Abbe siger i sin Rolle: den støste Deel af vor Geistlighed er bered til et tappert Forsvar, alle Bønderne blive bevæbned, og Præsterne ere deres Capitainer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-08-31
Bekiendtgiørelser. Den 10de September næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, foretages en Samling udi Sogne Præstens Hr. Hans Allerup Stenbergs Opbudsboe i Gauerslund Præstegaard til hvilken Samling, Boets Creditores, i Kraft af det forhen bekientgjorte Kongelige Proclama, herved indkaldes; Og da veddenne Samling noget af Vigtighed bliver at ventilere Creditorerne angaaende, Saa anmodes enhver især at ville derved behagelig give Møde. Predsted Præstegaard og Fridericia den 14 August 1787. C. Bang. H. Buhl. Vauerslund Præstegaards Avling i Riber=Stift bliver den 10de September næstkommende om Eftermiddagen Kl. 1, ved offentlig Auction bortforpagtet paa visse Aar. Præstegaardens Hartkorn er 5 Tdr. 7 Skpeldsæden til samme er det ene Aar mod det andet 6 Tdr. Rug, 5 Tdr. Byg, 18 Tdr. Havre, 3 Tdr. Boghvede, Gaarden kan Græsse og foere 20 Fæe=Høvder, 10 Faar og 5 a 6 Bæster, dens Høe Avl er aarlig 30 a 34 Læs. Gaardens Marker ere udskiftede af Fælledsskabet, for sig selv indhegnede og som bekiendt beligende i den beste og frugthareste Egn. Libhaberne anmodes at møde i Gauerslund=Præstegaard bemelte Tid, og hvem som forinden maatte forlange Underrtning om Conditionerne ville behagelig melde sig hos underskrevne Provst Bang eller Raadmand Buhl, som allernaadigst beskikkede Commissarier i Sogne Præstens Hr. Steen. berg i Gauerslund hands Opbuds=Boe. Piedsted Præstegaard og Fridericia de 14de August 1787. C. Bang. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Høytidelige Æres Erindringer og Monumenter Brunsvig, den 20de August.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
J forgaars blev paa den her værende Redoutesahl til Høitidelighed af den Høisalige Konge af Preussen, i Anledning af hans Dødsdag forrige Aar, den ved Høistsammes Liigbegængelse af Hr. Marqvis von Lucchesini forfærdigede, og af Kappelmester Reichardt i Musik bragte latinske Ode paa Hans Høifyrstelige Durchlautighed, Hertug Ferdinands befaling og Foranstaltning, musikalsk opført. Ingangen var frie og Forsamlingen var ugemeen talrig. Opførselen, som skeete af det Hertugelige Capel, og en Deel Jtalienske Sangere ved Høisammes Operatheater, blandt hvilke især Signora Baglioni ud merkede sig, var den fortreffelige og ved stærke Træk rige Composition fuldkommen værdig. Til at forherlige denne store og menneskekierlige Hertugs Foranstaltning blev midt under Opfør selen følgende Jder indleveret : Liigfester, som i Heltetider, De yngre Helte kronede de ældre, Hvis Roes er liig de Dødes Roes, Hvem fortiener den vel - som Friderich, Og Forretten, i at Høitidelig holde ham denne Fest, J ganske at fornye os sit billede ved ham Denne Forret, almindelig erkiendt, Hvem fortiener den vel - mere end Ferdinand? Frankfurt den 24de August.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
For nogle dage siden blev Æremonumentet indviet, som er opreist paa det ulykkelige Sted, hvor Hertug Leopold døde. Om Morgenen, Klokken 8 forsamlede sig her, foruden endeel andre, de Herrer Officerer af hans forrige Regiment, Professorerne ved Universitetet, Medlemmerne af Magistraten, tilligemed nogle visse af Borgerskabet, alle i sorte Klæder. Monumentet var skiult ved et Forhæng af sort Klæde, som ved Snorer blev holdt af nogle Medlemmer af den her værende Frimurerloge. Profesfor Wünsch holdt derpaa en Jndvielses=Tale, i hvilken han i Besynderlighed viste hvor kostbar et Erindringstegn af dette Slags maatte være for Verden, da hverken National=Fordømme, eller Partiskhed har virket Oprettelsen, men Leopolds Fortienester, som af alle Nationer blive agtede ædle og store. Ved et passende Sted i Enden af Talen, blev givet løs; paa eengang stod Monumentet i sin ganske Pragt og Skiønhed. Tilskuernes Øine vare fortrinlig hestede paa Hertugens Skilderie, i hvilket Kunstneren, saa livagtig og kiendelig havde udtrykt denne gode Fyrstes menneskekierlige og Kierligheds fulde Mine. J samme Øieblik lode Panker og Trompeteer fra Raadhuusstaarnet, og alle Stadens Klokker sig høre. Til Slutning declammerede Præsten Hr. Magister Herrmann en rørende Ode, og viiste Tilhørerne den vigtige Anvendelse af saadant et Erindringstegn. Disse Tater, og sammes omstændendelig Beskrivelse af det, ganske Verk, blive med første trykte, og uddeelte til Contribuenterne. En foreløbende Efterretningderom er følgende: Monumentet er af Sandsteen, 22 Fod bred. Paa en Piedestal staaer, en Gruppe, af 3 Høved og 2 Fisigurer, som forestiller de tre Dyder, Menneskekierlighed, Standhaftighed og Admyghed. Disse bære en Urne paa deres Skuldre af sort Marmor, som er zirer med tre forgyldte Krandse. Øverst paa Piedestallen Hertugens overmaade veltrukne Skilderie i hvidt cararisk Marmor, og derover, en Tavle af sort Marmor med Hertugens Navn, Fødsels og Dødsdag. Paa den venstre Side er ligledes en Tavle, men noget større, hvorpaa staaer følgende Jndskreve til Forklaring og ver alle Figurerne, Menneskekierlighed, Standhaftighed, Beskedenhed, tre himmelske Sødskende, bære Din Askeurne, forevigede Leopold! ogklage med Gudinderne af Staden, hvis Borgere Du iilede til for at redde, og klage med Odergaden, i hvis Bølger Du forgik, at Jorden har tabt sit Klenodie. Piedestallen er omgiver med 3 runde Trappetrin. Paa høire Side af samme, sees et Fruentimmer med en Muurkrone, som er i Begreb med at omflette Hertugens Skilderie med en Krands af Egeløv ved venstre Side Flodgaden Vindrug i en sørgende Stilling, beklagende den Ulykke, som han havde foraarsaget. Paa den bageste Side een med en Hielm skiult Vaabenkiol, som 2de Genier bekrandse, og tet ved dem endnu nogle liggende Jnsignier. Den fortreffelige Udførelse, af dette Verk har allerede tildraget sig Publicums almiddelige bifald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
London, den 20de August. Den Ære belisk, som den forhen værende DaviHartley, her fra London, bliver oprettet paa det Sted, hvor han gjorde sit Forsøg, med at giøre Værelser i Huse ildsikre, og hvortil Grundstenen allerede længe har været lagt, bliver nu snart færdig. Den er firkantet, 25 Fod høy og omgiver med Pallisader. Paa den nordre Side af Fødstykket er en Jndskrivt af Underhusets Resolution, efter hvilken ham i Aaret 1774. til Bestridelsen af sine Forsøg, blev bevilget 2500 Pd. Paa den østre Side bliver den Foræring erindret, som Staden nogle Aar derefter skienkede ham, tilligemed Borgerrettighed, til Belønning for hans Fortienester: Paa den søndre Side bliver anmeldt, at Aldermann Sambirigde har, 110 Aar efter den store Jldebrand i London, lagt Grundskenen til denne Obelisk, til en Erindring af Opfindelsen, at sikre Huse for Jldebrand, og paa den vester Side staaer endelig Raadscollegii Beslutning fuldkommen. at sette dette Manument i Stand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Handels Sager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
London, den 22de August. Efter en Beregning om den Hollandske Andeel i Hvalfiskefangsten paa de Grønlandske Vande, har samme i en Tid af 46 Aar, beskieftiget ikke mindre end 6995 Skibe, og fanget 32908 Hvalfiske, hvis Værdie man vurderer til 16 Millioner Pund Sterl. Naar man nu til denne Gevinst henfører, at Fiskeriet bliver til en Planteskole for Søemagtens bedste Matroser; saa indseer man let, hvor megen Aarsag Storbrittanien har til, med mere Je ver, end hidindtil, at bringe samme i Veiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Venedig, den 12te August. Frankrig vil paa Corsica aabne en Frihavn, hvor den lover store Fordeele for de Fremmede, som der agte at nedlade sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Paris, den 5te August, En Elsker af Naturhistorien har i Madras gjort en Opdagelse, som vil ikke blive fordelagtig for det ostindiske Compagnie og Handelen. Han har opdaget, at der paa Kysterne af Carnatic sværmer af de Jnsecter, som man bereder Cochenillen af. Olsager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Padug, den 10de August. Marquis Obizzi, en stor Elsker af Antiqviteter, lod, for at forøge sin Samling af samme, eftergrave, ikke langt her fra Staden, paa en gammel Kirkegaard, kaldet St. Antonini. Han fandt der mange Glaskar, alleslags Figurer, Medallier, Fibuler, figurerede Drikkekar, og en heel Grav af Stene, og deriblandt en overmaade var Steen, som tiener til et øiensynligt Beviis paa, at nærværende Paduaner virkelig nedstamme fra de gamle Troianer, som de med saa megen Ærgierrighed paastaae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Stokholm, den 12de August Til Hs. Kongelige Majestæt af Sverrig og Rigets Cancellie=Collegium, er indsendt en merkværdig Sieldenhed, nemlig en stor Guldring, som viser en høi Alderdom og bliver derved desto kostbarere, hvilken en Pige har funden ved et Sted som kaldes Haborskullen. Denne Ring er som et smedet Stykke Jern; paa dens Ender som ere sammenbøiede, seer man tydelig Hammerslaget. Den maae altsaa være ældere end den Kunst at smede og lodde Guld, har været bekiendt i Sverrig. Dens Vægt beløber sig til sex trefterdedeel Lod, hvoraf Værdien udgjør 23 Ducater, da det er Pistol Guld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Nye Opfindelser. London, den 10de August. En vis Herre, Joseph Boot, har her opfundet den Kunst at afcopiere gamle Mesterstykker af Malerier paa en chymisk og mechanisk Maade, uden at beskadige Originalen, og Selskabet, som har forenet sig til hans Understøttelse, kalder sig det Polygraphiske Selskab. Alle deres Malerier, saavel Originaler, som Copier, staaer aabne for enhver at see for 1. Skilling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Man begynder nu at byge Skibe og Baade, med Jernbund og i Birmingham er saadan et kommet i Stand, som skal være bygget i Hr. Wilkensons Jerenfabrique. Dets egentlige Vægt er 1500 Pund, og er ladet med 22. Tønder. 6 Fod. Længden er 70 og Breden noget over Paris, den 12te August.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
En herværende Billedhugger har opfunden et Middel, at fastgiøre Jern i Steen, uden Hielp af Blye. Man gyder nemlig, smeltet Svovel i Aabningen og bestryger det derefter med Sandeller Aske at det kan udslukkes og blive kolet. Det holder Jernet paa denne Maade saa fast, at man efter et Par Minutters Forløb, har maattet slaae Steenen i Stykker for at faae Jernet løst - Opfindesen vil svare meget eftersom Svovelet koster totrediedele mindre end Blyet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Leipzig, den 1de August. Kammervirtuos Triklir i Dresden og Hr. Hannequin, have gjort den Opfindelse, at sikre alle Strænge=Jnstrumenter med Messing=Staal eller Tarmestrænger, for Forstemmelse, og at holde dem i den engang stemte Tone. Hr. Triklir har paa denne Maade i 14ten Dage udsat sin Violoncelk og et lille Claveer for koldt, varmt, tørt og vaadt Veir vexelviis, uden en Accorde i det minste er bleven forstemt - Opfindelsen vilde uden Tvivl være vore musikalske Damer og Musici endnu meget kierkomnere, naar de tillige havde fundet paa, altid at holde Strængene heele.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Jndenlandske Efterretninger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Kiøbenhavn, den 3die August. Under 13de Junii har Hs. Majestæt Allernaadigst udgiven en Forordning, den Jslandske Handel og Skibsfart angaaende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
I Landhuusholdnings=Selskabet er Hr. Lieutnant og Consumtions=Jnspecteur Lohman paa Bornholm optaget til sammes ordentlige Medlem Guldsmed=Svend Niels Christian Lindbach er den 22de August af Høi= og Velædle Magistraten overgivet den store Sølv Medallie: et Klit. Artes, som ham af det Høikongelige General=Land=Oeconomie og Commerce=Collegio er tilkiendt for hans udviste Færdighed i File gran=Arbeider=Konsten, samt til ydermere Bestræbelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Weile, den 29de August. Efter Jndberetning derfra er Stangaard og underlagde Gods og Tiender solgt den 20de August til Hr. Justitsraad Tygesen til Matterup for Summa 64000.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Samme Dag blev Tyrsbeckgaard bortforpaktet for aarlig Afgift Summa 3000. Fridericia,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Forrige Uge Kl. 3 Slet havde vi her et meget haardt Veir med Torden, Lynild, Hage og Regn; Lynilden slog ned i et Tobackshuusher paa den Reformeerte Mark, i det den slog ned, traf den Hiørne=Stolpen og klovede den i 4re Parter uden videre Skade, og hvor meget har vi ikke at takke Forsynet, at samme ei traf Krudtaarnet, der et laae langt derfra. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Wien, den 12de August, Da Keiseren forleden ved sin Retour fra Cherson gik i Anhaven, mødte en fremme, Officeer ham, og i det han gik ham forbie spurgte: "Oseroi, je Vous demander, Monsieur, Duel Uniforme Vous porter, han svarede; Votre Majeste, cest P Uniforme de Hollande, Et du quel parti etes Vous, spurgte Keiseren videre smillende. Sire, de suis neutre svarede han. - - Et moi aussi, sagde Keiseren, og derpaa gik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Cleve, den 1ste August. 10 til 12 Millioner i reede Penge ere til Krigsomkostningerne allerede ankomne fra Berlin til Wesel, og flere følge endnu efter, saa man til det Hollandske Besøg ikke først behøver at borge Patrioternes Ducater, til hvis Trøst vore Aviser have afskrevet for dem et Vers af Propheren Exechiels 7de Capitel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Bekiendtgiørelser. mus. i Christian den Syvende, af Guds " Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venters og Gothers, 4 Rdlr. 1, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stor 1787. , maren, Dytmarsken og Oldenborg; 2, gjøre alle vitterligt: at Vi i Anledning af Corporal Johan Hinrich Dahl ved Vores " saa kaldde Riberske Jnfanterie=Rigiment af Vor" Kiøbstæd Ribe, hans herom alerunderdanigst gjort Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilger og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Altonaler Mercur, samt Riber Stifts Adresse Avis med 12 Ugers Varsel, maae indkalde sin undvigte Hustrue Lovisa Geder, til at anhøre Vidner for vedkommende Under=Ret, om hendes Desertion, udi den imod hende anlagde Skilsmisse Sag, og derefter ligeledes indkalde hende med lige Varsel, at lide Dom for Tamper Retten, og skulde hun ikke inden saadan Tids Forløb møde lade, maae 4 der uden videre gaae Dom i Sagen; forbydende alle og enhver herimod, eftersom skrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre, " under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz; Stad Kiøben havn, den 13de April 1787. Under Vort Signet (L. S. T R. . Efter Hans Kongel. Majestets allernaadigste befaling. Lyxdorph. P. Aagaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
Corporal Johann Henrich Dahl, ved det Riberske Infanderie=Ridiment, Bevilling, at maae med 12 Ugers Varsel i Aviserne indkalde sin unvigte Hustrue Lovisa Geder, til at anhøre Vidner, samt lide Dom udi den mod hende anlagde SkilmisseSag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-07
J Folege ovenstaaende Bevilling, bliver Lovisa Geder herved indkaldet for Tamper=Retten, udi den mod hende anlagde Skilsmisse=Sag, med Advarsel, at i Fald hun ikke moder eller lader møde der, uden videre gaaer Dom i Sagen og hun ikke meere bliver hørt. Ribe, den 22de Augustii 1787. J. Frantzen, Auditeur, Næst kommende Mandag den 13de September. 4., om Eftermiddagen bliver et got Sølv Lomme=Uhr bortskudt, efter Skiven uden Stadens saa kaldet Kongens Port. Jndskudet er 32 Skilling danske, for hver Person, og hver sine tre Skud; skulle Libhaberne indfinde sig til dette Skyde=Selskab, - da kan Uhret tages i Øiesyn herpaa Adresse=Contoiret inden den Tid, NB. Skydningen angaar Kl. 1 Slet. Bretninge Mallesse-- Hartkorn 3 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. og 2 Alb, hvortil er et fordeelagtig Stampe=Værk, beligende tæt ved Weyle Strand i en frugthar Egn, Ganersluund Sogn og Coldinghuus Amt, er underhaanden, at faae til Kiøbs, naar Vedkommede melder sig og kan træffe Accord derom med Eieren, som beboer Gaarden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-14
Ædle Handlinger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-14
Paris den 24 August. J Foraaret gik Dronningen af Frankerig tilligemed Kongen at spasere i Haugen ved Versailles. Et Barn mødte dem, der har et Fad med en Tinskee. Hvad har du Lille, spurte Dronningen. Det er Suppe til mine Forældre og Søskende; Og hvo er din Fader, Han er en Dagleier her i Haugen. Hvor mange ere J Syv Søskende og Fader og Moder. Og hvor meget fortiener din Fader om Dagen, Fire og Tive Sols. - Kom Prins: vi vil prøve Suppen. - Den er ikke at nyde, og dog er det Menneskeer som nyde den. Hun rakte virkelig Skeen i Fadet, smagte og gav sin Gemaal at smage. Derpaa tog hun sin Pung op, indviklede 4 Louisdorer i et Stykke Papiir. Bring din Fader dette, Barnet løb. Kom De nu med og lad os ser hvorledes dette Optrin ender sig. Barnet kastede Papiret paa Bordet for Faderen. Denne saade: Hvor har du taget disse Penge? Jeg har ikke taget dem; en ung Dame har givet mig dem til Eder. I det samme traadte Dronningen indad Døren med Kongen. Her, skreg Barnet, her er den unge Dame, som har givet mige Pengene. Faderen kiendte strax Dronningen og faldt paa Knæe. - Seer de Kongel sagde hun, denne Fornøielse kunde vi undes oftere; om vi allene vidste at indrette det derefter. Vi give alle Almisser, men den rette Maade at give paa, kiende faae af vor Stand. O hvilke ædle Tanker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-14
Wien, den 20de August. Et herligt Træk af Regimentet Anton Ester havn, som ikke maa være anført. Da det fortige Uge marscherte til P. - erfarede Ofsicererne at en der værende Skuespiller, ved ulykkelige Tilfælde var kommen i den Forfatning, at han ei kunne betale sin Bert 144 Gylden, hvorfor denne havde beholdt Skuespillerens halvfierdeaarige Søn til Pandt og derved sat den ømme Fader næsten i Fortvivlelse. Den ædelmodige Major af Regimentet, Prins Fyrsten berg ilede strax selv i Stascancelliet, udløste det uskyldige Underpandt, og betalte endog alle Rettensomkostninger. - Da dette Regimentmarscherte her ligennem, skienkede Keiseren de gemeene Soldatere 2 Dages Gage, og Brigaderen for samme, Grev Nadosty Commanden, af det Preysachske Regiment.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-14
Literaris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-14
Anmerkning. Om en Oversettelse at Alkoranens Sara C. 268 Det Sted, hvis Oversettelse man her vil giøre Forsøg til at forbedre, er i den anden Su fra i den 268. F. efter Hr. Hinckelmans Udgave Her forestiller Mahomet den urene Almisse given under en Lignelse. Hans Ord skulde, efter Sales og Arnolds Oversettelse lyde saaledes: Ønsker nogen iblant eder at have en Hauge, fuld af Palmetræer og Viinstokke, igiennem hvilken der flyder rindende Bekke, og hvorudi han kan avle alle Slags Frugter, samt at han kan naae en høy Alder og maae have svage Efterkammere; Saa skal en hæftig brændende, Vind treffe ham, saa at han skal blive forbrændt. Men hvo kan forestille sig, at LognPropheren taler her om et, svage Efterkommere ønskende Menneske, Dog alligevel har Hr. Arnold rigtig af det Engelske oversat det da Sale selv har a veak af spring. Maraccii Oversettelse giver dette Sted ligesaadan Mening. Jeg har og efterseet ældre Oversettelser, som giøre det selvsamme. Men Aarsagen til saadan Utydelighed maae ikke tilskrives Mahomed, og endnu mindre Samlerne af hans foregivne Aaben. baringer. Blot en Misforstand af det Arabiske Grund=Ord Doef a on er Skyld herudi. Det er sandt, at dette Ord pleyer at betyde svage; ja Golius tillæger det denne Betydning allene. Men naar vi nøyere betragter det, saa finder vi, at det og kan betyde noget andet. Tidordet Deefaler sammes Stamme. Det betyder ikke allene han har været svag, men endog han har overgaaet andre i Antal og Lykke, og i den, anden, tredie og fierde Conjungation, han har formeret. Af dette giøre vi efter den Formuetstron det Participium Medlum De i fon, hvis Pluralis Fractus følger den nittende Formnotseraon, og har døefaon. Dette kan derfor ligesaavel tilkiendegive, svag, blod og qvindagtig, som og besynderlig talrig og lykkelig. Den første Betydning passer sig her slet ikke, men den sidste giver en god Forstand. Mahomet ligner altsaa her den, der med sine Velgierningers Bebrendelse, eller til de Fattiges Skade og Fornærmelse i anden Henseende, eller for at lade sig see og vise sig for Folk dadeler Almisser, F. 266, og dog venter en herlig Belønning, ved et Menneske, som foruden andre behagelige Fortrin, og ønsker sig et Jordisk Paradiis, og mange lykkelige Efterkommere, men forgieves. (Jndsend Juridise.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-14
Wien, den 20de August. Den evangeliske Præst Eisenbach, som var Præst ved Meenighederne i Efferding i Østerrige, er bleven afsat, fordi han blandede sig for meget i verslige Anliggender, og agerede Advocat or sine Bønder mod Øvrighedens Anordninger. Dette er det første Exempel paa det her værende Evangeliske Consistorii Strenghed. Han vendte sig vel umiddelbar til Keiseren; men har derved intet udrettet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-14
rankfurt den 24de August. J Cl er fornylig en fornem Dame bleven forgivet paa et Bal med et Glas Punsch, som man formoder var en anden tiltænkt. Gierningsmanden er man uagtet den strængeste Undersøgelse, ei istand til at opdage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-14
Medicinsk. Stokholm den 24de August. De mange ulykkelige Tilfælde som komme af Madlavning i Kobberpotter, der ere slet fortinnede, haver foranlediget en meget priselig Forordning, i hvilken især strængelig forbydes, at blande Blye under Fortinningen, og befales til Fortinning ikke at tage uden det reeneste engelske Tin med Salmac.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-09-14
Strasborg, den 26de Agust. Den her værende Physicus og Mechanicus Adorn har opfunden et saakaldet Phantomme for Acconcheurs, der forestiller et Skelet af Træe, i et Fruentimmers almindelige Størrelse, der tydelig viser alle Moderens Deele, samt et Barn, af Træe, der formedelst Fiedre foretager alle et levende Barn sædvanlige Bevægelser. Han paa staar, at denne Machine er meget beqvemmere til at lære efter, end som ved et levende Fruentimmer, og sælger sin Machine for 20 til 2. Louisdører. Men Hr. Adorn skal have Tak om hans Lærlinge endog komme hiem med nod saa megen Theorie, ville de dog finde det ganske fremmed og anderledes ved det Virkelige, hvor de ikke kunne see sig for, dog bliver det altid en opperlig Opfindelse til første Veiviisning.