JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Kjøbenhavns Børs, den 22de Janur. Hamb. 2 M. - . v. 209. Species 209. Species solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Species - Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 49 1/449 1/2 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 97 a 97 1/2 Rbd. Sedler Dito Dito 93 a 93 1/4 i Banco. Nationd. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 103 Rbd. r. S. Dito Dito 107 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 106 i Banco. 4 pC. Dito Dito 100 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 100 r. S. 4 pC. uopsig. norske Statsobligat. 65 1/2 Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 74 1/2 L. Sterling. 1 L. St. beregnet til 14 Bmk.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Cours. Hamborg den 26de Januari. Bourdeaux 186 3/4. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 12 1/2. k. S. 13 Mk. 14. Cadix 45 3/4. Lissabon 40. Amsterdam k. S. 35, 25. 2 M. 35, 40. Kjøbenhavn 206. Spe. 3 slettere Disconto - Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Til Fuldstændiggjørelse af Opgivendet i No. 9 af indkomne og udgaaede Fartøier i Aaret 1829, tilføier vi Antallet af Fartøierne som have været beskjæftigede i fremmed Fart.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Jndkomne ere: Fra Norge 296 (68 flere end i 1828); Sverrig 66 (11 færre end i 1828); Preussen, 7, Rusland 9, Mecklenborg 5, Hamborg 1; Lybek 2; Altona 9. Holland 10; Frankrig 2, Portugal 6, Spanien 1; Sardinien 1; Sicilien 1; England 25 (9 flere end i 1828). Jalt indkomne fra fremmede Stæder 441 Fartøier, hvoriblandt 107 Danske. J Aaret 1828 indkom ikkun 404 Fartøier, fra fremmede Stæder, hvoriblandt 125 Danske.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Udgaaede ere: Til Norge 286 (44 flere end i 1828); Sverrig 56 (17 færre end i 1828); Preussen 32; Rusland 2, Mecklenborg 7; Lybek 2; Altona 4; Holland 4, Frankrig 2; England 27 (9 flere end i 1828). Jalt 422, hvoriblandt 90 Danske.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
J Aaret 1828 udgik 420 Fartøier til fremmede Stæder, hvoriblandt 121 Danske.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
De vigtigste Udførsels Artikler til fremmede Stæder, kunne, efter hvad vi have bragt i Erfaring, anføres med følgende omtrentlige Størrelser: Rug 10100 Tdr.; Byg 324000 Tdr.; Havre 34400 Tdr. (J Aaret 1828 udførtes af disse Kornsorter, ialt circa 39300 Tdr.) Erter, 1100 Tdr.; Kartofler 1100 Tdr.; Kjød, saltet og røget, 106 Skpd. (1828250 Skpd.); Flesk 70 Skpd. (1828240 Skpd.); Smør 500 Tdr. Ost 20 Skpd.; Talg 44000 Pd.; Huder, saltede, 59300 (1828 30800 Pd.); Skind af Kalve, Faar og Lam 96000 Pd. (1828 49000 Pd.; Uld 66000 Pd. (1828 156500 Pd.); saltede Sild 21430 Tdr. (1828 42900 Tdr.); drøsede og ferske Sild, 17450 Ohl (1828 24750 Ohl.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
For at Udførselen af Sild, fra Liimfjorden i de 2de sidste Aar kan sammenlignes, tilføie vi: at i Aaret 18228 udførtes til fremmede og indenlandske Stæder, ialt 74880 Tdr. saltede og 134700 Ohl ferske og drøsede Sild, hvorimod der i afvigte Aar ikkun udførtes ialt: 40480 Tdr. saltede og 49000 Ohl ferske og drøsede Sild.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Blandinger. Følgende joviale Skagbo Sang er fremkaldet ved Hs. Majestæts vor allernaadigste Konges Fødselsdag: I Danmark gives en smal Pynt, Den yderste mod Norden, Med Træer er der lidt vel tyndt, Og Sandet skjuler Jorden; Der kommer aldrig Nogen hen Man ud af Vraget taler sin Ven, Og er med ham fornøiet. Producter gives der kun faa, Hvor kan det være andet, Thi Værterne er kun saa saa Og hvad man har er strandet: Men Stranding er en ærlig Sag, Naar dermed gaaes til Rette, Saa at man for et Stykke Vrag, Ei faaer unødig Trette. - Dog paa den Pynt en Plante groer, Hvis Roed er stærk, hvis Blomst er skiøn; Meer frodig end i sydlig Jord, Man seer den blomstre evigarøn. Den Troskab er mod Konge og Land, Den hver Mands Boelig pryder, Den qvæles ei af Flyvesand, Den Skaaboens Hierte fryder. Saa lyd da høit fra Skagens Strand: Vor Fredrik leve længe! Den bedste Konge for sit Land, Vi jo til Jntet trænge. Mon nogensteds paa viden Jord, Man lever meere sikker, End i det gamle danske Nord? Deri just Lykken stikker. B.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
J Skaanderborg Amts Avis læses følgende: (Forfatteren til nedenstaaende Digt besluttede under Ophold i Udlandet at besynge endeel af Olus Tryg sens Heltebedrifter og hans Kjærlighed til Svendbeskjægs Søster Thyra. Flere sammenstødende Omendigheder forhindrede ham fra at fuldføre det beindte Arbeide, som han havde ifinde at dedicere til s. Majestæt Kongen. Som Prøve hidsættes Jndningen og uagtet den er tydsk, haaber Forfatteret g, da dette Blad læses af et dannet Publikum, Sproget ei vil betage Læserne den Jnteresse, som orfatteren i al Beskedenhed ønsker, dette lille PriMein Lied soll ionen von der Nebelzeit, Wo Heiden noch die Fackel Odins schwingen, Und Heldenthat an Heldenthat sich reiht; Wo Christi Glaub nach blut gem Kampe Des Nordens Gotterthum besielt, Und Odins Volk nach langem Schmerzenskrampe Dem Strahlenglanz der Wahrheit unterligt: Es soll mein Sang von einem Helden schallen, Der fur sein Vatterland, sur seinen Glauben ficht, Und sieht man ihn mit Wehmuth endlich fallen, So hat der Glaube doch, fur den er kampet, gestegt. - Auch eine Jungfrau. die mit heillgem Triebe Fur Nordens Heldensohn entbrennt, Und die mein Lied als Jdeal der Liebe, Sorwie der Treue schönstes Vorbild nennt, Auch sie wird eurem Blick voruberwallen, Der Knospe gleich in Floras Bluthenhallen. Wer aber leidet mit die goldnen Sawingen, Der ich bedarf, um kunn, mit Seelenschwung, Aus Erdenstaub emporzudringen. Jn jene Sphærenwelt, und mit Begeisterung, Das Lied der Phantasie und Wahrheitzu beginnen? Ol mochtes nicht wie Perlenthan zerinnen, O mochten sich nur einge Seelen finden, Sordieses Lied von alter Zeit gefallt. Dann will ich frendig meine Kranze winden, Nicht flechtich sie fur eine - grose Welt. - Kenne Jhr das Land, wo Witzenschaften blühen, Wo nicht des Glaubens wang den Geist in Fesseln legt? Wo Furst und Unterthan sur Kunsteglhen, Und wo die Brust warm sur das Schöne schlagt? Wo milde Herrscher das Verdienst belohnen, Wo noch als Erdtheil alter Zeit, Ein triuer Viedersing undereine Sitten wohnen, Wo kein Siroccowind verweht die Rechtlichket? – Von diesem Lande rauschet meine Lyra, Und Dir, mein Kønig, schalle ihr erster Feierton, Dir sey geweiht mein Lied von Ola sund von Thyre, Dein Beysall sey mein schönster Lohn. Julin=Fabricius.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Aalborgs Torvepriser, den 30te Januar. Oxekjød 5 a 6 s., Kalvekjød 7 a 8 s., Herregaardssme18 s., Bøndersmør 12 a 14 s. Pundet. - Rug 3 Mk. 4 sk. Skp. - Æg 20 sk. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Aalborg Kirker. Fjerde Søndag efter H. 3 K. prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Almstrup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. PaHobte. Den 9de Januar, Arrestforvarer Søren Knudsen, Hallunds Datter, Jollanne Bolette Hallund; Fadd.: Mad. Føltved, Pigen Anne Kirstine Nielsdatter, Raadnuetjener Raabye, Politiebetienterne Kønig og Grieshauge, Corporal Tyrrestrup, Værtshuusholder Niels Ørs, Tømmer, svend Jens Brønden Ungkarl Jens Aars Begravet. Den 13de Januar, Mad. A. Ravn, fød Hassing, 56 A. - Den 29de, Mad. A. M. Lund, 50 A. 4 M. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Ægteviede. Den 24de Januar, Ungkarl Anders Pedersen og Jens Michael Høgslevs Enke.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Begravet. Søren Gregersen Møllers Datter, 1 1/2.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Ved Tallotteriets 1191de Trækning i Altona udkom: No. 2. 47. 30. 51. 71.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Ved Avisens Slutning manglede den sidste Kjøbenhavns Post.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Bekjendtgjørelser. Gud velsigne vor gode Konge! længe leve Fædrenelandets Fader, var det Glædesraab som hørtes gjenlyde ogsaa fra Armodens Hjerter i begge vore Fattighuse paa Frederiks Dag. Det hørtes der i Danske Maalet og i fremmede Tungemaal: Frederiks milde Kongesjel byggede Huus, dækkede Bord og redte Seng for Armoden - derfor velsigner Armoden hans Dag. - De Velgiørere, som forherligede denne for disse Fattige ved et festligt Maaltid og Pengegaver, bringe vi deres Tak. - Kom ofte tilbage du signede Kongedag, kom altid med Glæde for Kongen og hans Huus, saa fryder sig Danmarks Rige og dets Fattige. Gud velsigne vor gode Konge! længe leve Fædrenelandets Fader! Aalborg i Commissionen for Fattigvæsenet, den 28de Januar 1830.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Forladt Pressen har: Underholdnings- og Politibladet, "Ven timbriske Jagttager Nr. 4. Jndhold: 1) Blandede Sager: a) Bør Kjøbstæd-Skolelærere, paalignes Skoleskat, b) Bor Jndqvarteringsskatten i Kjøbstæderne alene svares af faste Eiendommes Eiere eller Besiddere. e) Kan en eligeret Borger paastaae at vedblive hans Bestilling, for Livstid, naar hans Forhold i Bestillingen har været upaa klaget, d) Slædekjørsel e) "Sæby, en ringe Bye." f) Vei foranstaltninger. g) Lovligt Forfald. - 2) De Fredløse, (Fortsat.) - 3) Mamelukbeiens Død. - 4) Misceller og Anecdoter. Abonnements Antegnelse paa dette Blad, der udkommer hver Løverdag, et Ark stort, og tilstilles inden, og udenbyes Abonnenter for 1 Rbd. qvartaliter, kan behageligst skee paa Postcontoiret i Frederikshavn, hos Hr. Tracteur Haslund i Hobroe, samt i Aalborg i Stiftsbogtrykkeriet og hos Undertegnede Bladets Redacteur.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
NB. Det bemærkes, at de Subskriberende kunne paa de anførte Steder tillige erholde de allerede udkomne Num C. F Severin. mere.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
J det jeg herved bringer til almindelig Kundskab, at Tilsynet med den Hans Majestæt Kongen tilhørende og forhenværende Stiftamtmand Kammerherre Marichal Moltke i sin Tid overladte Jagtrettighed i Meelholt og Hau Skove, indtil videre er overdraget Herr Assessor og Apotheker Kayerød, heri Byen; og at enhver Uvedkommende som befindes at udøve Jagt i disse Skove vil blive draget til Ansvar for Overtrædelse af Anordningerne, i den Kongelige Vildbane, udlover jeg tillige en Belønning af 5 Rbd. Sedler til den som beviisligen kan godtgjøre naar slige Overtrædelser finde Sted. Aalborg Stiftamthuus, den 29de Januar 1830 Castenschiold. holdes den aarlige J Skipper Liig=Lauget Generalforsamling Onsdagen den 3die Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, hos Undertegnede, Laugets nuværende Oldermand, hvor Laugs-Jnteressenterne indbydes til Møde, for at eftersee Regnskabet, samt vælge nye Oldermand og Bisiddere. Til samme Tid kan ogsaa nye Jnteressentere antages. Aalborg, den 30te Januar 1830. Otto Pallisen. Kjøber til et smukt og godt Damegulduhr med Kjære, anviser Uhrmager Meyer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Ved Ballet paa Klubben Enigheden, den 28de Dennes, er et langt nyt Schavl med bred Palmebordt op af Siderne og en Blomst paa Midten bleven ombyttet med et mere brugt hvidt Schavl med Palmebordt, hvilket Sidste kun modtages hos Hr. Kjøbmand Green imod Tilbagelevering af det Førstnævnte. En Hat er forbyttet. Eieren kan faae sin insen paa Vispecontoiret, mod at levere tilbage den han har modtaget.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Paa Compagnihuset er den 28de bortkommet et Armbaand, med en rød Steen, Finderen af samme bedes at levere den til Klubværten.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
En i flere Henseender beqvem og smuk Beboelse er, i mit iboende Sted for Enden af Peder Barkes Gyde, til Paaske Flyttetid at faae til Leie, naar derom snarest traffes Accordt. Chr. Hougaard.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Til Leie, næstkommende Paaske Fløttetid er 2de gibsede Værelser, hvori er 2 Kakkelovne, et Spisekammer, et Kjøkken med en liden indmuret Kobber Kjedel i Grue og Plads til Jldebrændsel, at erholde i Stedet No. 498 i Hielmerstalds Gade. Meller i gl. Mølle anviser. Aalborg, den 28de Januar 1830. 3de nette Værelser med Kiøkken og Spisekammer anvises tilLeie af Kammerraad Juul. Paaske Flyttetid bliver nogle Værelser med Kjøkkener, Kamre, m. m., ledige i forrige Michel Hougaards Gaard i Kattevad, hvorom i Eierens Fraværelse kan accorderes med Chr. Dochedahl. For en Ugivt er et Kammer med Vindovn til Leie for 1 Mk. om Ugen, Thomas Jermin anviser. De øverste Værelser i mit Sted i Hjelmerstald er at faae tilLeie til Paaske Flyttetid. N. Sundbye, den 30 Januar 1830. J. Schou.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
En liden Jagt drægtig 6 Commerce=Læster, godt udhalet, med Seil og Jnventarium, gode Anker og Toug, en udmærket god Seiler, er underhaanden at faae tilkjøbs. Stiftsboetrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Nogle Vindueskarme med Ramme og Glas kan faaes til billig Priis hos Selgen Biering. Hvor en broget Han=Hønsehund er kommet tilløbende, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Et nyt Percusions-Jagtgevær anvises tilkjøbs fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Paa 2de Herregaarde i Nærheden af Aalborg bliver Gartnertjenesterne ledige næstkommende 1ste Mai, nærmere Underretning for de der maatte attraae disse Tjenester, erholdes paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
J et af mine Leiesteder er til Paaske Værelser til Leie i underste Etage til Gaden. Dahlin. Til Leie er strax eller til Paaske Flyttetid at faae i Gaarden No. 132 ved Vesteraae gode beqvemmelige store og mindre Huusleiligheder, Boutique, Pakhuse og gode Kornlofter; ligesaa og gode Huusleiligheder med eget Kjøkken i Huset No. 164 i Kattesundsgaden. I Gaarden No. 130 ved Vesteraae er en Skjenkestue med Sovekammer og Kjøkken, strax eller til næste Flyttetid at faae til Leie, samt et Huus uden for Kattesundsport.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Huusleilighed, for en honet Familie, paa Gravensgade No. 109 kan faaes til Leie næstkommende Paaske Flyttetid hos A. Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
En dygtig Karl som har gode Anbefalinger og forstaaer noget Havearbeide, kan til næste Mai faae en Tjeneste tæt ved Aalborg, han henvender sig til Brunes.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Proclamata. Creditorerne i Dødsboet efter Huusmand Jens Albrechtsen af Skulsmark, i Jngstrup Sogn, Hvetboe Herred, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til, for mig som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres havende Krav.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
En Skiftesamling i Boet afholdes her paa Contoiret Løverdagen den 13de Februar d. A., Formiddag Kl. 10. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir paa Woerberggaard, den 23de Januar 1830. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Auctioner. Det Hans Majestæt Kongen tilhørende Fiskerie med Sild bundgarn og Aaleruser, paa den i Liimfjorden værende GrundNormandstunge, bliver, ifølge det Kongelige Rentekammers Ordre af 16de Dennes, ved Auction som afholdes paa denne Byes Raadstue, Løverdagen den 13de Februar næstkommende, Kl. 2 Eftermiddag, atter opraabt til Bortforpagtning paa 5 a 10 Aar, fra afvigte 1ste Januar at regne. Blandt Conditionerne anmærkes: at aldeles intet Efterbud antages efter Auctionen, og, at det eller de under samme gjørende høieste Bud, beroe paa Rentekammerets Approbation. Nibe Byfogedcontoir, den 29de Januar 1830. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Tirsdagen den 16de Februar førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver paa Raadstuen her i Byen, efter Begjering af Justitsraad, Byefoged Koefoed, som Skifteforvalter i afg. Enkemadame Bjerums Boe, der er Udlægshaver, opbuden til Salg ved 4de Auction. Huset No. 138 nyt No. 155 paa Meldgaden i Nibe, bestaaende af 6 Fag, Bindingsværk med Tegltag, indrettet til Beboelse, samt en liden Have og Gaardsplads. Nibe, den 23de Januar 1830. Arntzen, const.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Tirsdagen den 16de Februar førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver paa Raadstuen her i Byen opbuden til Salg, 2de af denne Byes Skolecommission udstædte, Enkemadame Bye rums Boe tilhørende Obligationer, begge til Beløb 200 Rbd. Sedler. Nibe, den 23de Januar 1830. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Onsdagen den 10de Februar næstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdes offentlig Auction i Lindenborg Ladegaard, over endeel hos Fæsterne udvantet Gods, især bestaaende af Kreature, saasom: Heste, Køer, Faar, m.v., imod contant Betaling ved Hammerslaget. Lysthavende indbydes. Lindenborg, den 22de Januar 1830. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Det Muursvend Hans Winters Enke, Kirstine Ovesdatter og forhen afdøde Mands fælles Boe tilhørende Huus, No. 457 i Brødregyden, bliver stillet til 3de Auctioner, der saaledes ere berammede: 1ste Auction Tirsdagen den 2den Februar 1830, 2den Auction Tirsdagen den 16de 3die Auction Tirsdagen den 2den Marts - hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, men 3die Auction i Stedet felv, efter Conditioner som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølffendts Contoir, hvilket herved bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til de Lysthavendes, Pante-Creditorernes og enhver anden Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 29de December 1829. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
J Medhold af Forlig og Udlæg bliver det Kjøbmand Peder Lassen Jelstrup tilhørende og heri Byen beliggende Sted, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction Fredagen den 19de Februari førstkommende, 2den Auction Fredagen den 5te Marts 3die Auction Fredagen den 19de Marts hver Dags Formiddag Klokken 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Bye- og Herreds-Contoiret i Frederikshavn. Den Tredie paa selve Stedet, der bestaar af: a) Et Stuehuus 2 Etager til Gaden, 7 Fag, Muur og Bindingsværk samt teglhængt: b) en Sidefløi 1 Etage, paa 6 Fag, ligeledes Muur og Bindingsværk samt teglhængt; c) et Huus i Gaarden indrettet til Loe, Lade og Stald, 10 Fag; d) de til Stedet liggende Jorder af Hartkorn 3 Skp. 2 Fdkr. 2 1/4 Alb. Eiendommen er assureret for 1000 Rbdlr. i Brandkassen og ligger meget fordeelagtig for Handelen. Conditionerne ligge 8 Dage forinden første Auction til Eftersyn her paa Contoiret. De Lysthavende indbydes. Frederikshavns Byefoged-Contoir, den 13de Januari 1830. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-30
Efter Reqvisition fra Skifteforvalteren i Stervboet efter afgangne Gaardmand Niels Christensen af Søderup, bliver det bemeldte Boe tilhørende Sted, beliggende paa Slotsgade her i Byen under No. 671, stillet til Salg ved offentlig Auction, som afholdes i Stedet selv, Fradagen den 12te Februat næstkommende, Formiddag Kl. 11. Hvilket herved til Liehbbaeres Underretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 22de Januar 1830. chmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-01
For ikke længe siden læste man i offentlige Blade at Brasiliens Keiser paa en saare lakonisk Maade havde ophævet National Repræsentanternes Møde og Frankrigs meget yndede politiske Skribent de Pradt har heraf taget Anledning til i Courier Francais at gjøre følgende tildeels træffende bemærkninger, som ei ville læses uden Jnteresse. Ærværdige Repræsentanterel Eders Forsamling er opløst. Disse ere de Ord, med hvilke Keiseren af Brasilien, ifølge de offentlige Blade, personlig har opløst de lovgivende Repræsentanteres Forsamling i sine Stater. Med al Respect for et saa lakonisk Finale maa man dog tilstaae, at det klinger noget sørgeligt efter en saa høitidelig Debut! Mon det næste Møde vil begynde med en ligesaa kort Formular? J Sparta var Kongernes Sprog mindre lakonisk, da Tacitus, for at betegne Kortheden i en Keisers Tale, brugte de Udtryk, at han havde talt med Keiserlig Korthed (imperatoria brevitate, gik denne Roes vel meest ud paa den værdige Korthed, som anstaaer den høieste Anthoritæt og ikke paa en foragtelig eller spottende Vending i Sproget. Hvad vilde vel England sige, naar Kongen kuns viste sig i Parlamentet, for at sige de Ord: Milords og Gentlemen! Parlamentet er aabnet eller sluttet, Der er intet lidet Spring mellem dette senest i Brasilien førte Sprog og de mærkelige Ord, med hvilke Keiseren begyndte sin nye Regjering; dengang sagde han: den Tid, da man kunde skuffe Menneskene, er ikke mere. Men dengang traadte han ogsaa første Gang paa Scenen; siden har han sat sig fast, Træet har fæstet Rødder, den forandrede Stilling har forandret Sproget, naar man betræder en Bane, da klinger Sproget i sin oprindelige tene Klang. Absolutismen helliges ved en Daab, som giver Caracteren et ubedrageligt Sving hos den, som i Svøbet alt aandede dens Luft; der kommer stedse noget deraf tilbage i Erindringen, Aanden, Hjertet og Gemyttet, og man er slet ikke vred over med ubetydelige Afvigelser igjen at være det i Brasilien, hvad man engang har været eller kunde have været i Portugal. Absolutismen, en gammel europæisk Plante, forplantes til America; Oceanet var en altfor afmægtig Skillevæg til at holde den ude; paa Kjærlighedens og Folkegunstens Vinger lægger den Veien til den udvidede Magt tilbage; thi vist er det, at overalt, hvor Magten hviler paa eet Hoved, der finder ogsaa Tendentsen Sted til at blive og vedblive at være Herre.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-01
Dette Tilbageskridt i Brasilien udgjør en Deel af den almindelige Plan, som nu træder i Kraft i Europas Monarkier. Man lade Kjendsgierninger tale! Kongeriget Nederlandene søger at drage sig tilbage fra den Linie af constitutionel Maadehold, efter hvilken det med det civiliserede Europas bifald hidtil gik frem. Der, som andetsteds, har Magten væbnet sig; Ministrene have saaret den offentlige Mening og Tingene ere komne paa det Punct, at man seer sig forpligtet til i Grundloven at søge Midlerne til at sikkre sig mod voldsomme Jndgreb. Tydsklands Stater ere netop bragte ned til den Forfatning, som Hr. v. Metternich har forundt dem. J Sandhed, disse forstyrre ingen Fyrstes Søvn, hvo han endog er, og det var ikke paa dem, en fransk Minister tænkte, da han i sin Tid sagde, at den repræsentative Regiering ikke var indrettet for Ministrenes Menus-plaisirs. Hele Halvøen, Jtalien, næsten hele Norden staae under Absolutismens Herredømme og saaledes udvikles efterhaanden det af alle Magterne antagne System: Maadehold, men ingen Justitutioner, Jndgreb i disse, hvor de finde Sted, og Vægting mod at indføre dem, hvor de endnu ikke ere til. J denne Plan ligger iøvrigt ikke den mindste Jdee af Voldsomhed eller Grusomhed; den er langt klogere og bestaaer, medens man bortrydder Uordener og Misbrug, og neddysser Jdeen om politiske Rettigheder i Nydelsen af en vis Grad af materiel Lylsalighed, i at erhverve sig Ret til at kunne sige til Folkene: "Hvorover føre J. Klager, Feiler det Eder paa offentlig Sikkerhed, Nyde J ikke alle lige Ret? Mangler det Eder paa Overflod af de Goder, som J behøve til at nyde Eders Fornøielser efter eget Valg? Hvad ville J selv gjøre mere, end vi gjøre for Eder, Bliver derfor ved Eders nærværende Forfatning! Det Bedre er det Godes Fjende!" Dettil kommer nu alle de gamle Magters Valg prog, som Siendrian har helliget, der prædike om Rolighedens Fortrin og om den Lykke at kunne forlade sig paa den; den har aldrig villet andet end det Gode, den kan aldrig ville andet; disse ere de Midler, ved hvilke Magten stræber at udvide sig og at udelukke Folkene fra Deeltagelse i dens Udøvelse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-01
De romerske Keisere deelte undertiden Riget, men med Mand, som vare deres Lige. Ganske anderledes forholder det sig, naar man associerer sig med Folket og hvad vilde der blive af, om dette lagde Haanden paa Kundskabens Træ, Man maatte give efter, opgive, og dette er det, man krymper sig ved, og som afskrækker. Jntet koster meere end at gjøre Opoffrelser, tabe og stige ned! og man troer at tabe om man lempede sig efter det nye Sving, som Oplysningen har bibragt den offentlige Mening.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-01
Blandinger. J Stockholm hersker i denne Vinter blandt fattige Folk megen Sygelighed, som tilskrives de usædvanlig slette Kartofler, man avlede iaar.