JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-05
Maleriet, i det Kongelige Dresdenske Gallerie, af Raphael, er noksom bekjendt og beskuet; jeg taler derfor ei om Kompositionen, kun at Stykket indeholder Marias Forklaring, svævende i Skyer med Barnet Christus i Armene, omgiven paa den ene Side af en knælende Pave, paa den anden af den hellige Barbara, ligeledes knalende. Neden til sees det halve Legeme af tvende Engle, og en Myriade af Englehoveder omgive Maria i Baggrunden. Naar man seer dette Kobberstykke, maae man beundre, til hvilken Grad af Sandhed, Styrke, Skjønhed, det er mueligt, denne Konst kan have sig. Alting runder sig, løber som en Støbning smeltende sammen, og der er, at jeg skal benytte mig af det for Kobberstik=Konsten ellers saa fremmede Ord, Kolorit i dette Stykke. Traktationen er, i alle Dele, omendskjøndt fuld af Styrke, dog delikat, blød og forsmeltende. Den hellige Barbaras, Pavens, og de tvende nederste Engles Hoveder, ere hver i deres Art usigelig udtryksfulde, og Englehovederne især fulde af barnlig Uskyld og Ynde. J Marias Hoved og Barnets derimod, ere endeel Partier holdne i stærk Skygge, især er den udmærkende stærk i Sammenføielsen af begges Hoveder. J Alt hvad der er Drapperie, Marias Slør undtagen, synes der at være megen Sværhed, og Tunghed; men maaskee dette efterhaanden, paa senere Aftryk, vil tabe sig, og kun er saa kjendeligt paa de første, af hvilke dette er eet. Den klare Baggrund af Englehoveder er sjelden i sit Slags, og det er tillat fatteligt for Uindviede i Konsten, hvorledes Konstneren, med saa stor Bestemthed og Sikkerhed, har kunnet vedligeholdt Konturerne af disse Hoveder saa rene og bløde, da de dog yderligere ere overdragne med Tver-Linier, som give dem Anseende, som om der var dragen et fiint Forhæng af Merlin over dem, og saadant dog ef løber i hinanden, men staae tydelige og klare hver for sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-05
Dette Aftryk, som tilhører Hr. Sekretær Fick, har han hensat i det Moltkiske Malerie-Gallerie, hvor saavel Kobberstik=Kunstens Dyrkere, som Yndere, nøiagtigen kunde beskue det, paa den Dag og de Timer, Gellertet sædvanlig er aabent. Det er af Vigtighed for de Konstnere, der dyrke denne Green af Konsten, at undersøge dens høiere Frembringelser, gjøre sig bekiendte med dens Fremskridt, og derved at uddanne og forædle deres Talent; det er af Vigtighed for Kjøbenhavn, dets Konst Akademie, og dets Elever, at Kobberstik=Konsten havde der mange flere af dens hældige Dyrkere, da Stadens Beliggenhed gjør Afsætningen af denne Konstes Producter, der ogsaa her kunde blive en ej ubetydelig Næringsgreen, langt lettere, end andre Stæders, hvorfra Transporten er mere besværlig og byrdefuld, men som dog høster stor Fordeel deraf. Man glemme ei, hvad Boydel engang med sin Kobberstik Entreprise indbragte for store Summer til Engelland, eller hvad det flittige og industriøse Nürnberg og Augsburg aarlig endnu herfor trækker fra Udlandet. Endog her hos os have disse Stæder sine Udseendinge med deres, endog ofte maadelige Vahre, i Stedet for de hos dem fra os burde have Kobberstykker til Salg. Vi ere i den Hensigt noksom forsynede med gode Malerier, kun mangle vi en Boydel, der forstod at sætte Maskinen i Gang. N. H. Weinwich.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-05
Jndenlandske Efterretninger. Foruden Sommertheatret paa Vesterbro have vi nu ogsaa faaet et Marionettheater, som Vedkommende kalde mechanisk Theater af Konst figurer. Man opfører der Lystspil med og uden Sang, saakaldte Balletter med Dukker, og til Slutning Efterspil af Personer. Dukkerne gjøre deres Sager ret godt, men Personernes Spil er kun saare maadelig. Theatret er i det thottiske Palais, og hidtil har Tilløbet været meget stort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-05
Kjøbenhavnernes Lyst til saadanne Forlystelser er stegen i den Grad, at der en Aften i forrige Uge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-05
uagtet der blev spillet paa det store Theater, paa Marionettheatret og paa Sommertheatret ikke var en eneste Billet tilovers paa nogen af Stederne. Hvad Marionettheatret angaaer, da vare Marionetter allerede bekiendte hos Grækerne og Romerne; thi baade Herodot, Senophon, Aristoteles og Fl. omtale Træfigurer, der sættes i Bevægelse med Traade o. s. v. J nyere Tider have Marionetspil vundet stort bifald i Frankrig. En fransk Tandlæge i Paris, Brioche, bragte dem i Midten af det 17de Aarhundrede, til end større Fuldkommenhed. Allerede 1764 gaves i Paris en Marionet Opera, der vandt stort bifald. J Tydskland gives saadanne Marionettheatre, der deels ved deres mechaniske Færdighed, deels ved deres drøie, men ægtcomiske, fra det virkelige Liv hentede Løier, more, endog en dannet Almeenhed. Omreisende Marionetspillere indfinde sig gjerne paa Messerne &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-05
Ved Auctionen over det fra Bengalen hjemkomne Skib Marias Ladning, den 3 d. M., vore Priserne: Bomuld 13 Mk. 12 s. a 14 Mk. 4 s. Pundet, Sukkere 71 a 72 s., Sago 6 Mk. 13 s.a 6 Mk. 15 s., Riis 34 Rbdlr. a 35 Rbdl. 64 s. pr. 100 Pd., Jngefær 8 Mk. 1s. a 9 Mk. 9 s., Gurkemeye 63 a 57 s., Java Caffe 7 Mk. 6 s. til 7 Mk. 8 s., Mocca Caffe 9 Mk. 8 s. a 10 Mk. 13 s., guult Schillak 17 Mk. 2 s. a 19 Mk. 1s., brunt dito 9 Mk. 4 s. a 9 Mk. 9 s., Tamaringer 72 a 86 s., Batavia Arrak 16 Mk. 8 s. a 18 Mk. 2 s. Potten, Jndigo 9 Rbd. 32 s. a 11 Rbd. 72 s. Pdt., Snørrottinger 38 a 40 s., Calliaturtræ 18 Rbd. 16 s. pr. 100 Pd.; med Tillæg af 6 PC. Told, Caffe og Arrak undtagen, der er solgt til Udførsel, og desuden af det Hele 1/2 PC. Fattigpenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-05
Aalborg. Den 20 Septbr. holdtes det sædvanlige Marked i Nibe og begunstigedes af et Veir, vi ikke mindes at have havt skjønnere, selv i den svundne Sommers blideste Dage. Derfor var der ogsaa usædvanlig stærk besøgt, ei alene af Omegnens nærmeste Beboere, men tillige af mangfoldige Aalborgensere. Og dog kan Man ikke sige, at Markedet var stort med Hensyn til Handel og Vandel. Adskillige af Galanteriehandlere fik vel neppe deres Reise betalt. En af dem havde medbragt en Deel Kobbere, hvis Hovedgjenstande vare Venus og Cupidd i de piquanteste Attituder. Man kom, saae dem og gik bort. Jngen fandt sig beføiet til at kjøbe malet Kierlighed i dyre Domme, vel vidende, at Man kan have den virkelige for langt bedre Kjøb. Træ og JordFrugt var der fuldt op af. En Skjeppe umoden, nedfaldne Æbler udbragtes i fem Rigsbankdaler. Sædekornet stod imellem 18 og 24 Rbd. pr. Tøn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-05
de. Paa sidste Hobroe Marked kjøbtes det for 16. Sammesteds vare ogsaa Hestene overordentlige lette. Sildefiskeriet i Nibe, denne uudtømmelige Velstands Kilde, er for dette Efteraar begyndt, men da de endnu falde sjeldne, betales de overordentlig dyrt. For en Del gives 18 a 20 Mark; ellers er den almindelige Priis 3 a 4. Veien til Nibe, der tilforn paa sine Steder var meget slet, er nu ganske istandsat. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-05
Mandagen den 23 September og følgende Dage afholdtes dette Aars offentlige Examen i Slagelse lærde Skole, til hvilken at overvære som overordentlige Censorer, adskillige Byens og Omegnens Videnskabsmænd vare indbudte, ligesom tillige Disciplenes Fædre og Værger, samt Byens Embedsmænd og andre Honoratiores, som Tilhørere at bivaane. Efter i denne Examen at være prøvede, indsendtes til, ved Universitetet at underkaste sig Examen Artium, Disciplene, N. J. Struer, en Søn af Pastor Struer i store Fuglede, og A. D. Dinesen, en Søn af Justitsraad Dinesen paa Kragerupgaard. Det af Rector Vithusen forfattede, Jndbydelsesprogram var en dansk metrisk Oversættelse af Persius, 2 Satire, med forudskikket Undersøgelse paa Latin om det mens bon (gode, retskafne Sindelav) Digteren i Satiren opmuntrer til(Slagelse. Av) Slagelse, d. 3 October. Vil man overbevise sig om, hvor skadeligt og hensigtstridigt det er, at beplante Landeveie med Træer, saa har man blot nødigt, at gjøre en Tour op af Veien fra Slagelse til Nestved, forbi det forrige Antvorskov Slot, hvor Veien dreier af og hvor Træerne ret staae i en frodig Vært, de beskygge Vejen og gjør den mørk og melancholsk, hindre den fra at tørres, saaat den er vaad og tung, naar hele den øvrige Deel af Veien er tør og let at kjøre. Desuden hvormeget betage ikke Alleer paa Landeveiene Udsigten, Hvormeget trætte de ikke i Længden ved deres Ensformighed, (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-05
Mariboe, den 30te September. Hs. Majestæt Kongen har i denne Tid allernaadigst skjænket til Provindsialbogsamlingen i Mariboe et Exemplar af det Kongel. Mynt og Medaille Kabiner og et Exemplar af Værket over de antique Mynter. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-05
Nakskov, den 28de September. Fra den 20de til den 28de September ere følgende Skibs Capitainer ved Nakskovs Toldcontoir ind- og udclarerede: A. Larsen med Hvede til Kjøbenhavn. Andersen med Flyttegods til Kjøbenhavn. J. Thorøe til Königsberg, baglastet. R. Jensen fra Stockholm med Jern og Fjelle. H. A. Brandt fra Rostock med Salt. - Alle hjemmehørende i Nakskov. - J. Bøye fra Flensborg med Brændeviin og Muursteene. Jens Brandt til Flensborg med Byg. - Begge hjemmehørende i Marstall. Ole Larsen af Nyekjøbing til Flensborg, baglastet. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-05
Wordingborg, den 29de September. J Omegnen ved Wordingborg er i denne Sommer sielden indtruffen Tordenveir. Dog har den slaaet ned tæt ved en Mølle, 1 Miil fra Wordingborg, men ingen Skade gjort. Jøvrigt har Veiret været saare ustadigt; men ved det i den senere Tid indfaldne gode Veir skal dog de fleste Landmænd, her i Sjælland have faaet høstet den meste Sæd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-05
– Efter Forlydende udvider Wordingborg sig meget, ved at forskjønne dens Steder. Rytterstalden er i Aar, ind- og udvendig, saavel med Tag, som Tømmerarbeide, Muurarbeide og Steenebroelægning, sat i prægtig Stand. Ligesaa lader og Byen bekoste en nye Sprøite, med Behør, begge Deele koster 3600 Rbd. - Byrde nok for saa liden en Bye, men begge Dele var nødvendig, og det Borgerne trøster sig ved, er, at de har faaet en kyndig Brandinspecteur, ligesom andre, der i dette Fag haver Commando. - En Skomagersvend, som formedelst ei at have behørige Pas, og tillige mistænkt for Tyverie, var indsat i Wordingborg Arrest, fik forleden paa en snild Maade Leilighed til at smøre Haser, men blev et par Dage derefter, igjen paagreben og sat under stræng Bevogtning. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-05
Randers, d. 23de Septbr. Jaftes indtraf her følgende: Gartner Bursches Kone gik et Ærinde op paa et Kammer i 2den Etage. Aldrig saasnart var hun kommet derop for der hørtes nogle saa gjennemtrængende Jammerskrig, at Naboer og Gienboer, frygtende for Jldløs, stimlede sammen paa Gaden. Nu hørtes ynkelige Skrig af flere tilligemed Accompagnement af en pibende Hunde lyd. Pludselig styrter et Menneske ud af Gadedøren med den hylende Hund i Hælne; denne fik et Spark og Mennesket undkom. Strax efter saaes Gartner Bursche i Dørren i Nathabit med dragen Sabel i Haanden. Sammenhængen var denne: Konen var, som sagt, med Lys i Haanden, gaaet ovenpaa, hvor hun i en Krog af Værelset havde seet et Menneske og i sin Angst udstødt et høit Skrig. Denne springer frem, slukker Lyset, giver Konen nogle Stik i Ansigtet af et skarpt saarende Jnstrument, river Klæderne løse om hende og endelig kaster en stor Stige paa hende. Konen besvimer; flere Fruentimre komme til, Lyset, slukkes atter og Mennesket undkom. Alt dette havde vistnok været forebygget, hvis ikke Husets troe og aarvaagne Hund, som alle dens Kammerater, i Randers, havde været lagt en Rem om Snuden, hvorfor den hverken lunde gjør eller bide. Flere ville vistnok følge denne dristige Tyvs Exempel, og daglig høre vi jo Garn, Kjøkkentøi a. blive borte. Det lader sig derfor befrygte, at jo mere aarvaagent Politiet er med at lade Munden, lukke paa Hundene, jo mere vil Tyve og Spitsbuber sætte deres Aarvaagenhed paa Prøve. (Aarhuus Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-05
J No. 47, af Skilderiet findes et Stykke med Overskrift: "Om det ublide Veirligt, hvori Forf. søger at bevise, at vort Clima i nyere Tid meget har forandret sig. Mod disse, paa physiske og historiske Jagttagelser byggede Yttringer, fremtraadte een af vore Kjøbstædsaviser med intetsigende Modgrunde, og troede derved at kuldkaste dem. Det glæder derfor Forfatteren af hiint Stykke i Skilderiet, at finde sine Meninger stadfæstede af en saakyndig Mand, Hr. Kammerraad Just i Viborg, der i 27 Aar har været Agerdyrker. Denne forsikkrer nemlig i sit Svar til Hr. Pastor Hansen i Tødberg, i Anledning af Berberissestriden (see S. Hempels Avis Numer 131): "At vort Klima her i Danmark, i de sidste 25 til 30 Aar har forværret sig kjendelig. Jeg har f. Ex., siger han, havt Bønder, for en 26 Aar siden, der saaede Havre sidst i Februar, begyndte at slaae paa Græs med Rimelighed i April, saaede Byg sidst i April, høstede Kornet først og midt i August, og havde Vintersæden lagt inden 29 Septbr. Marts Maaned var da tør og temmelig blid, April fugtig, Maj havde en Foraars- og Sommervarme, som Man nu neppe har i Junii. Hundedagen vare gruelig hede; August, Torden fraregnet, meest tør, og i Septbr. havde Man vedholdende tørt og smukt Veir. Vel var det taget; men Vinden bidrog meget til, at hindre dens Skadelighed. Derimod var October regnig, og i Novbr. begyndte Snee og Frost. Jeg har dog selv saaet Rug den 12 Novbr. efter Gjøde, som jeg ikke fik afharvet for en stærkfaldende Snee - og den blev den bedste jeg nogensinde avlede, skjøndt Marken var kold - og Rugen ikke kom op før i Jule-Dagen. Novbr., Decbr. og Januar vare da vore rette Vintermaaneder, og sidst i Februar begyndte allerede Tøen og Foraars tagen at jage Sneen bort. J de Tider og med saadanne mere tørre end paade Sommere, har jeg ikke hørt noget om Rust. Det er derfor høist rimeligt at antage, at Lufttemperaturen, der nu her til Lands har forvandlet sig fra ovennævnte Veirligt til Vinter i April, Slud og Nattefrost i Maj, kold Regn og Taage i Juni, liden Varme og megen Regn i Juli og August, mørk Septbr., Regn og Taage Octbr., Novbr. og Decbr. og først ret Vinter i Januar, Februar og Marts, kan volde Rug og andre Kornsorter den Rust, Berberisserne nu skal have Skylden for, hvad enten de ere i de rustbefængte Egne eller ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-05
Kjøbenhavns Børs den 4 October. Cours. Hamb. 2 M. 757, a vista 765. Amsterdam 2 M. 698, a vista 704. London 2 M. 34 Rbdlr. Spec. 766. - Specier solgtes til 26 3/4 a 46 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 95 a 96 pr. 100; Oblig. 80. Norske Sedler 36 1/2 a 37. Svenske Sedler 11 Mk. 4 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-05
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. organgaarsTrettende Aargang. No. 81. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 8 October 1816. Om Nationaleenhed, o. s. v. (Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
Naar en Regent behersker et Folk med Jernscepter, udmarver den arbeidende Classe, og forfølger mange af Nationens Borgere med Jld og Sværk for Meningers Skyld, men lader derimod de privilegerede Stænder i Rye nyde Frugterne af de i deres Øine dem saa hellige og fra Forfædrene nedarvede Rettigheder, da kalder man ham ofte den Store, Naar derimod en Anden kaldes Despot, fordi han følte, at Mennesket, som af Naturen fødtes lige, ogsaa bør have lige Rettigheder; fordi han indsaae, at det er Usurpation, naar Enkelte, enten formedelst Fødsel eller af andre Aarsager, skulle begunstiges paa det Heles Bekostning; fordi han erkiendte, at den arbeidende Klasse udgjør Folkets Marv, og at det derfor er upolitisk, for ikke at sige uretfærdigt, at tillade at denne Marv udsues; og endelig fordi han følte sit Kald at virke ikke til Enkeltes, men det Heles Vel, for at lede Alle ved een Mand, og binde Alle til een Jnteresse. Ville vi derfor, uden at blændes af Fordomme, lade Fornuften afsige Dommen, da vil denne Dom udentvivl lyde saaledes: Det er enhver Regjerings Pligt, at virke til den hele Nations Vel, som den behersker. Den bør søge at besiele det Hele med een Aand, og lede alt til et eneste Punkt, som er det hele Legems fælleds Vel, ved een Lov, som bringer Lighed, saavel imellem de enkelte Dele af Staten, som imellem enkelte Jndivider, bør den stræbe at beherske det Hele, og ved eet Sprog bør den søge at sammenknytte alle Delene til et sammenhængende Heelt. Derved frem virker den Nationaleenhed; derved giver den det hele Statslegeme indvortes Kraft og bevirker dets Selvstændighed. henvende vi disse Betragtninger paa den danske Stat, saa kan der spørges: Hvad var det, som i en Rad af Aarhundrede sammenknyttede det danske og norske Folk med saa fast et Baand? Mon det ikke var det, at begge disse Nationer skjøndt de ikke i geografisk Henseende udgjorde et Folk – bleve beherskede efter lige Grundsætninger og sammenknyttedes ved et fælleds Sprog, Vardet ikke det, at danske Embedsmænd ansattes i Norge og norske i Danmark, hvorved det fælleds Baand stedse knyttedes fastere, Kort, var det ikke Nationaleenheden, der bevirkede denne Forening? Vende vi vore Øine derimod mod en anden Kant, mon vi da støde paa den samme National enhed, Danmark og Hertugdømmene sammenknyttes langt nøiere i Henseende til geog fisk Beliggenhed. Her er intet Hav, som adskiller dem, intet fremmedt mellemliggende Folk, som afsondret dem fra hinanden, og dog ere de langt mere adskilte, end hine, uagtet deres Frastand, nogensinde vare det. Hvori søge vi da denne Forskjellighed, uden i begge Landenes forskjellige Love og forskjellige Sprog, Var end Norge et heelt Kongerige og baade i Henseende til Udstrækning og Folkemængde større end Hertugdommene, saa stod det dog ikke isoleret, hverken i Henseende til Sprog eller Love. Dets Sprog i alle offentlige Atter var det danske, og Danmarks øverste Justits=Tribunal, Danmarks øverste Justits=Collegium, var ogsaa Norges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
Hertugdømmet Slesvig eller søndre Jylland, grændser umiddelbar til Nørrejylland, og dog ere begge adskilte i Henseende til deres Administrations Maade, i Henseende til deres Love, Mynt og Sprog. Skjøndt det danske Sprog ikke allene forstaaes, men og i Almindelighed tales i Sønderjylland, er dog det tydske Sprog det, hvori den offentlige Undervisving for en stor Deel gives, hvori de offentlige Dokumenter udstedes, og hvori Almuen modtager Dekreter fra Øvrigheden. Denne Vedhængenhed ved et fremmedt Sprog, denne Forskjellighed i Henseende til Administration og Love, og i de senere Tider ogsaa i Henseende til Mynten, haver derfor bortfjernet nordre og søndre Jylland fra hinanden, uagtet deres Beliggenhed gjør dem til et Folk. Staaer berfor den Grundsætning fast: At en Nations Selvstændighed betrygges, og dens indvortes Kraft forøges, jo mere hver enkelt Deel sammenknyttes med det Hele, og fremvirkes igjen denne Nationaleenhed ved fælleds Love, fælleds Rettigheder, fælleds Sprog og fælleds Mynt, da kunde det synes, at denne Regel ikke nok er iagttaget i Henseende til Danmark og Hertugdommene. Til hvad Ende skal et Folk, hvoraf den store Hob, i det mindste gielder, det om Landalmuen i Hertugdømmet Slesvig - ikke taler andet end dansk, modtage dets Love og alle dets Øvrigheds befalinger i det tydske Sprog, som det ikke forstaaer, Udentvivl har denne Tanke ogsaa foranlediget den Forandring, som i de senere Tider er indført med de Kongl. Anordninger - dog blor med de Kongl. Anordninger; thi disse undtagne, er alt endnu tydsk – at ved Siden af det tydske staaer en Colonne med Dansk, derved har Vedkommende, hvis Pligt det er at forkynde disse Anordninger, i det mindste vundet dette, at de nu ikke mere behøve enten at oplæse en Anordning i et Sprog, som ingen af dem, som den især paagielder, forstaaer, eller for at undgaae dette, da i det de vilde oplæse den paa dansk, saarede, om ikke andres, saa i det mindste deres egne Øren, ved skurrende Periodebygninger, og paa denne Maade ogsaa lettelig stode Fare for, at kunne forvandske den, eller udelukke noget af det Væsentlige. Jmidlertid er dog endnu endogsaa her det tydske Sprog det herskende, thi det danske staaer gandske ærbødig neden under og ved Siden af det fremmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
Indenlandske Efterretninger. Det store Kongelige Bibliothek, hvis Bøgers Tal i en Tid af 29 Aar (siden 1787) er steget fra 100,000 Bind til meget over det Tredobbelte, og altsaa nu kan betragtes som eet af de største Bibliotheker i Europa.), eier, som bekjendt, en saare kostbar Samling af Kobberstykker. Over denne haves en Catalog, som er forfattet under den berømte Prof. Wiedewelts Opsyn, og en stor Deel af Samlingen, bestaaende af 29,016 Blade, er ordnet efter de forskjellige Mater*) De to største og berømteste Bibliotheker i Europa: det Keiserl. i Wien og det Kongel. i Paris, tæller, det første 300,000 Bind og 12,000 Haandskrifter, det sidste (efter Reichard) 300,000 Bind og (allerede for Revolutionen) 80,000 Haand AaKrifter. skoler og Mestere, og indbunden i 130 store Bind. Den samme Orden er fulgt i Catalogen, som udgjør 9 Foliobind. Foruden denne nyere Kobbersamling, som, efter Grev J. G. Moltkes Jndstilling, blev afkjøbt Etatsraad Wasserleben, eier Bibliotheket endnu en større ældre Samling af 47,228 Blade, hvoriblandt mange af største Sieldenhed, i 56 Foliobind, men hvilke dog ikke ere saa hensigtsmæssigt ordnede. Begge Samlinger udgjøre saaledes tilsammen 76,244 Blade, efter flere end 2000 forskjellige ældre og nyere Mestere. For Fædrenelandsvennen ere især vigtige de af Conferentsraad F. A. Müller i en Række af et halvt Aarhundrede med saa megen Flid samlede Kobbere, de danske Stater vedkommende, ialt 4500 Blade, som findes her i 26 meget store Foliobind. Den derover forfattede fuldstændige Catalog indeholder tillige biographiske Efterretninger om alle de Personer, hvis Portraiter forekomme deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
Foruden de i No. 79 anførte Theer af Chinaskibet Antoinettes Ladning, som bortsolgtes ved Auction den 25, 26 og 27 Sept., solgtes endvidere efterstaaende Varer, der betaltes saaledes: Sago i Kister, a 2 1/2 Pd. Thara, fra 1 Rbdlr. 31 s. til 1 Rbdl. 34 s. Pundet, Dito, a 2 Pd. Thara, fra 1 Rbdlr. 41 s. til 1 Rbdlr. 52 s.; Radix China i Baller, a 4 Pd. Thara, fra 35 til 37 s.; Radix Gallang, pr. 10 Sække 6 1/2 Pd. Thara, fra 73 til 81 s.; Snorrottinger fra 44 til 48 s.; gule Nanquiner, 6 1/2 a 7 Alen lange, 1/2 a 1/2 Alen brede, fra 6 Rbdl. 72 s. til 7 Rbdl. Stykket. Saavel af disse Varer, som Theerne, betales desuden 10 PC. Told og Recognition, og 1/2 PC. Fattigpenge. - Beløbet af den Sum, hvortil dette Skibs hele Ladning er udbragt, kan omtrent anslaaes til 2 1/2 Millioner Rigsbankdaler Navneværdie. Om Søndagen spilles nu ikke meere paa Hoftheatret, men paa det store Kongel. Theater. Uagtet Priserne for billetter nu ere de samme der, som de andre Spilleaftener paa dette Theater, saa er Tilløbet dog saa stort, at alle billetter afsættes. Der hersker i denne Tid en Gridskhed efter at see Skuespil, ligemeget hvorledes disse ere og hvor meget Billetterne koste, som næsten overgaaer al Forestilling. Hvad der maaskee bidrager meget hertil er Conversationens Forfald i Klubberne, og den med hver Dag alt mere og mere aftagende Selskabelighed i Familiekredse.