JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
Fra Kjøbenhavns Politiekammer er saavel paa Fransk som Dansk udkommet 2 Bekjendtgjørelser og løse Hundes Optagning til ubestemte Tider af Dagen, saalænge Hunde sygdommen yttrer sig, i Overeensstemmelse med den Forandring Hs. Maj. under 19 d. M. har behaget at give Plakaten af 25 Juni 1813. Man seer heraf at denne farlige Sygdom (der bestaaer i en Hals- og Betændelsesfeber, hvormed følger en saadan Lyst til at bide, at naar Dyret ikke kan tilfredsstille den paa Mennesker bider det sig selv) endnu ikke er ophørt, hvorhos de Virkninger, som en saadan syg Hunds Bid har frembragt hos Mennesker, have været af et meget betænkeligt Udseende, ligesom og Sygdommen i Hundedagenes Varme kunde befrygtes at tage en alvorligere Vending.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
Stadsysikus Lund har tillige opfordret Enhver, som maatte være saa uheldig at blive bidt af en saadan syg Hund, uopholdeligen at henvende sig til vedkommende Hospitaler og Læger, for vieblikkelig at faae den hastigste og meest fornødne Hjelp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
Under 4 Juli d. A. er Kancelliesekretair og Kancellist i Kancelliets første Departement, A. C. Riis Lowson, meddeele allerhøieste Bevilling til at udgive et Skrivt, indeholdende statistiske Efterretninger om den geistlige Stat Danmark, nemlig, foruden de, der hidtil ere meddeelte i den geistlige Statskalender (dog med Undtagelse af Geistlighedens Navne) om Præstfjorders Størrelse og Bonitet, om Tienden, Mensalgaarde og alle saavel Jndtægter som paa Kaldet hvilende Byrder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
Ved Fyens Stifts Landemede den 28 Juni dette Aar oplæstes 2 Afhandlinger, nemlig af Sognepræsten til Bjerrebye paa Thorseng, Hr. J. G. Møller: kom Almeen=Oplysnings Værd, Fortsættelse, og af Hs. H. Hr. Biskop Plum, om Protestantismens Væsen og Fordringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
Næstkommende Søndag den 30te bliver Kongeparrette til Mandagen den 31te bestemte Kronnings- og Salvings seest fra Prædikestolene overalt kundgjort i Landet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
Den nye Vogn, som fører Brevposten gjennem Sielland, tildrager sig i disse Dage de Nysgierriges Opmærksomhed. Den er af en anden Skikkelse end den forrige, som gik paa to Hjul og lignede en Lufthallon. Denne derimod gaaer paa fire og ligner i Formen en Ligkiste, vel forsynet med skarpe Piage, hvis Uvedkommende vovede sig til den for at rane. Paa Siderne, hvor Døren ogsaa er anbragt, staaer malet: "Den kongelige danske Brevpost, desuden to Posthorne. Bag paa er den kongelige danske Vaaben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
For en 14 Dages Tid siden fank et Skib fra Aarhuus paa Hjemveien mellem Fyenshoved og Samsøe, omtrent 2 Mile fra Land. Det kom fra Lolland med en Ladning Hvede. Lykkeligviis blev Mandskabet bjerget af en forbiseilende Galease.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
Af lollandsk falsterske Ulykkes-Tilfælde haves denne Postdan følgende: J Nykjøbing paa Falster fik nylig en Dreng i et Klammerie, som opkom ved at spille BlinkomPenge, et saa vældtet Slag af den Ene, at det foraarsagede ham et Brok, der havde Døden til følge 2 Dage efter J Sundbye paa Falster, hvor nogle Drenge stode og læssede Møg, som ligeledes En til at støde Spiesen af en Gre igjennem Øiet ind i Hjerneskallen paa en Anden, hvoraf han døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
Riber Stifts Avis meddeler en Beskrivelse af Christian den 19des Kronningsfest den 29 August 1595 i Frue Kirke i Kjøbenhavn, hvilken glimrende Høitid især udmærkede sig ved mange fyrstelige Personers Nærværelse, saasom foruden det hele kongelige og Holsteen Gottorpske Huus vare 5 Prindser af Brandenburg, ligesaa mange af Huset Lüneburg, Fyrsten af Anhalt, Pfalzgreven af Neuburg og Hertugen af Pommern. Kronen var besat med 970 Diamanter foruden andre Perler og Ædelstene. Adskillige paafølgende Dag bleve tilbragte med afvexlende Forlystelser. Ved Ringløbet vandt Kongen næsten alle Priser, og traf Ringen 206 Gange af 340.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
Lovgivning og offentlige Foranstaltninger. 4 Juli 1815. Paa en geistlig Embedsmands Forespørgsel, om det kunde være en Mandsperson tilladt, at ægte sin Stiffaders Søster, har Kancelliet, under 4 Juli, svaret, at der intet kan være hinderligt i et saadant Ægteskab, ifølge Lovens 3 - 16 - 9 94, hvis Slutning viser, at den Forbindelse, der finder Sted imellem de Paagjældende, ikke er at ansee som noget Svogerskab. 15 - - Plakat, hvorved Jndførsel af brændte Rødder, Bønner og overhovedet alle Kaffesurrogatter fra Udlandet til Hertugdommene Slesvig og Holsteen forbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
22 - - Bekjendtgjørelse fra det Kongel. danske Kancellie af følgende Jndhold: "Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst tilkjendegivet dette Kollegium, at Allerhøistsamme, ved at slutte fra den hjertelige og glade Modtagelse, der overalt i Fædrelandet mødte Ham ved Hans Hjemkomst fra Wien, har Grund til at formode, at Hans og Hendes Majestæt Dronningens nærforestaaende Sal, vingsfest ogsaa kunde fremkalde nogle offentlige GlædesYttringer ved Jlluminationer i og udenfor Hovedstaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
Hs. Majestæt, som dybt føler sine elskede Undersaatters Hengivenhed, og nyligen atter her havt de umiskjende igste Beviser derpaa, har derfor paalagt Kancelliet, at kundgjøre: At som ingen offentlige Høitideligheder i Anledning af Salvingsfesten finde Sted udenfor Frederiksborg, saa ønsker og forventer Hans Majestæt, at der hverken i Hovedstaden, eller i de øvrige Stæder anvendes Bekostning paa Jlluminationer ved denne Leilighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
Avertissements. Bedste rød Viin, gammel Rom, fransk Brændeviin, P. A. Provens=Olie, Kaffebønner, Kandis, Melis, Mal Rosiner, Korender, franske Svedsker, KarolRiis; Kongo Thee, god kjøbenhavnsk Sirup; smækker svenske 2 Tommels Stangjern, engelske Steenkul, hvidt LiverpolSalt, enkelte Jernplader, beste Sort uhæglet Hør, Rig Hampeblaar, norske fede Sild, Jerngryder af forskjellige Dimensioner, ialandsk Klipfisk Bergefisk, og god dansk Humle, er at bekomme i Nedergade No. 673 hos P. Andersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
Løverdagen den 5 August førstkommende om Formiddagen kl. 10 Slet bliver i Bellinge, ved offentlig Auction, opraabt til Bortfæstning paa Livstid en Christiansdahls Gods tilhørende og i Bellinge Bye og Sogn beliggende Gaard staaende for 7 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb. Ager og Eng Hartkorn, hvilken Gaard, som ligger omtrent en Miil fra Odense, hidtil har været beboet af Gaardfæsteren RasmuMadsen. Foruden den til Gaardens eget Arbeide og Hoveriets Bestridelse fornødne Besætning og Jnventarium som følger Gaarden, er i Jorderne nedlagt circa 10 Tdr. Rug 10 Tdr. Byg, 12 Tdr. Havre og 3 1/2 Tønde Boghvede=Sæd, Det nærmere erfares af Konditonerne som fra 1 August ilage til Eftersyn paa Undertegnedes Kontoir og Christiansdahl, Skriverstue. - Odense Herredskontoir den 25 Juli 1815. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
Næstkommende Tirsdag den 1 August om Formiddagen Kl. 10 bliver efter Vedkommendes Forlangende, paa Odense Herredsting, foretaget Licitation over en Reparation paa Paarup Kirke, efter Konditioner og Overslag som forinden er til Eftersyn paa mit Kontoir. - Odense Herredskontoir den 25 Juli 1815. C. N. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
Førstkommende Løverdag den 29 d. M. om Formiddagen Kl. 9 bliver i Hunderup Koehauge skudt til en Fugl efter 5 Sølvgevinster; til hvilken Tid og Sted de Herrer Liebhavere, som allerede behageligst have tegnet sig, saavel som de det endnu maatte ønske at deeltage i samme, ville behage et give Møde. C. F. Erentzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
Den 1ste og 2 August kan bekommes nybrændt FarøSteenkalk paa Aalykkegaards Kalkbrænderie ved Odense Bassin, og efter den Tid i min Gaard paa Vestergade No. S. Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-25
8 a 10 Mand som maatte være øvede i Kanalgravning og Opmuddrings=Arbeide, kan blive antaget til Arbeide ved Odense Kanal, naar Vedkommende strax melder sig hos Undertegnede, boende ved Bassinet. Den 24 Juli 185. Schubeler. For med de flere Dannerrigets Borgere deeltagende at yttre den Glæde som føles i Anledning af Deres Kongelige Majestæters vor høistelskede Konges og Dronnings høitidelige Salvings- og Kronningsfest, som skal foregaae den 31 i denne Maaned, ønske adskillige af Odense Borgere og Jndvaanere ved Souper og Bal at samles paa Odense Raadstuesaldenne Dags Aften Kl. 6. De flere som maatte ønske at deeltage heri, indbydes til behagelig betids at melde dem og modtage Billettet hos de 2 eligerede Borgere, Formanden og Braadt og Theilgaard. Odense den 23 Juli 1815. Magistraten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-27
Bonapartes Paagribelse. har endelig stadfæstet sig, og denne Ødelæggelsens Fyrste, der, naar han blot svingede sin Brandfakkel, satte en Verden i Lue og førte Millioner af ham foragtede Brødre, til Slagterbænken, er selv nedsjunket til en afmægtig Fange, der afklædt sin skuffende Glands og Høihed, venter sin Lod af bittert krænkede Fiendes Haand. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-27
Napoleon Bonaparte har overgivet sig paa Naade og Ungade til de engelske Krigsfartøier og befinder sig nu ombord paa den engelske Fregat Vellot, rophon. Den første officielle Efterretning herom indløb i Tirsdags til den nederlandske Minister i Hamborg, Hr. Bangemann Huygens, og blev strax under overordentlig Jubel oplæst i Børshallen. Efterat have indskibet sig, søgde Bonaparte endnu uhindret Overfart til Amerika at de engelske Krydsere; men Svaret blev: de vilde giøre Alt for at opsnappe ham. Natten imellem den 7 og 8de afseilede han fra Rochesort, men Dagen, hvorpaa han overgav sig, veed Man endnu ikke bestemt. Først hedte det, at Engellænderne havde jaget ham til Øen Rbs og her blokerede ham; ja Man meente endog, at han ved Hjel af nogle 100 Kystgarder maaskee kunde have udholdt en tille Belering i det herværende stærke Fort, ligesom Andre troede, at han havde ladet Fregattten paa Skrømt seile til denne Øe for selv at smutte ukjendt bort paa et andet Fartøi. Ombord paa den Fregat, som skulde bortført Bonaparte, er fundet utrolige Skatte af Guld og Sølv med Ædelstene, Banknoter &c., hvis hele Værd anslaaes til henved Tusinde Millioner Franes. Ogsaa vi Man have fundet Planen til en nye Sammensværgelse, som vist og var det sidste han kunde fattes. Foreløbig troer Man, at Bonaparte vil blive udleveret til de allierede Magter og af disse til Kongen af Frankerig, for at straffes efter Lovene. J Brussel ringede Man hele Dagen den 20de med Klokker og affyrede Kanoner, over Bonapartes Paagribelse. Efterretningen herom var kommet til Paris om Formiddagen den 18de, men i London, vidste Man endnu denne Dag intet deraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-27
Hr. Otto er kommet tilbage til Paris med uforrettet Sag. Han kom ikke længer end til Boulogne, da den engelske Regjering slet ikke vilde indlade sig med ham. J Santes blev den 6te anholdt en Transport Penge fra den Pariser Bank samt flere Reisende. Da Man undersøge deres Passer, fandtes En iblandt dem, som syntes at have antaget et urigtigt Navn, og ønskede at tale allene med Mairen og Underpræsekten. Man opdagede da at det ver Joseph Bonaparte, der kom fra Niort og agtede sig til sin Broder i Rochefort. Om det blev ham tilladt vides ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-27
Krigs-Efterretninger. Nogen alvorlig Fortsættelse af Fjendtlighederne synes ikke mere at befrygte; men At tegner til at freden snart igjen vil tilsmile Jorden. Jmidlertid giver Man ikke Rebellerne bag Loirefloden Tid til at samle nogen betydelig Styrke. Saaledes har Kongen af Preussen efter sin Ankomst til Paris vel billiget alt det Skeete, men derhos befalet strax at opsige Davoust Vaabenstilstanden, hvorfor det tredie og fjerde preussiske Korps og satte sig i Bevægelse henimod Loire. Den franske Armee har i 3 Kolonner trukket sig tilbage over denne Flod, nemlig ved Ghien, Orleans og Blois. Den stærkeste gik igjennem Orleans, hvor de Allierede alt trak ind om Aftenen den 13de. General Cernitschef har sit Hovedqvarteer i Grosbois; den 14de stod 13000 Bayrer i Bri- og den 15de vare tøsterrigsk Troppekorps ankommet til Paris. Armeen bag Loire her iøvrigt, som allerede meldt i sidste Avis, overgivet sig ubetinget til Kongen, og den ved denne Leilighed udstædte Adresse skal være i de meest rørende Udtryk. - Et Beviis paa hvad Ulykken formaaer over Menneskeet, naar Man husker, hvorledes den samme Arme talede om Kongen for den maatte give tabt, og betænker, hvordan den vilde have talt, ifald den havde seiret ved belle Alliance.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-27
Med det franske Armeecorps i Strasburg ere Fjendtlighederne ogsaa ophørte, siden Kong Ludvigs Ankomst til Paris blev bekjendtgjort, og General Rapp har befalet, at enhver fransk Soldat, som skyder paa de tydske forposter, kan vente selv at blive skudt. Ligeledes har Hertugen af Alhuseras (Suchet) Armeekorps underkastet sig Kongen, og den 11 d. er sluttet en Vaabenstilstand imellem den østerrigske General Collovedo og General Lecourde paa 14 Dages Opsigelse, hvori Tropperne under Marskal Jourdan og General Laplane ogsaa ere indbefattede. Den Første, som er Gouvernør i Besancon, har selv i en Proclamation opfordret Jndvaanerne i Franche Comttil at adlyde Kongens befaling, hvorpaa Staden og Citadellet Besancon strax har underkastet sig sin retmæssige Souverein. Men uagtet en Stad efter den anden udstikker den hvide Fane, skjød Man endnu den 11te fra Hünningen, hvor en ivrig Bonapartianer, GeneralPinot, er Kommandant, paa de forbikjørende Fragtvogne, og igjennem Kikkerter kunde Man den 14de i Basel see Franzoserne dandse paa Voldene, hvilket Bal Fruentimmer ogsaa bivaanede. J adskillige Egne af Elsatz have Qvinderne ogsaa sammenrottet sig i Skovene for at bekrigFienderne. Grev de la Rochefaucault, som anfører et lidet Korps Royalister, der kalder sig Kongelig Øst Armeel er af de langt stærkere Frikorps og Bønder med stort Tab staaet tilbage til Basel, hvor han ankom den 14de om Aftenen. Ud af alle Vinduer blev skudt paa Royalisterne, som iblandt flere mistede en Marqvis og 3 Kapitainer. Tilsidst dækkede Schweitzerne deres Retirade, Overalt har den østerrigske Armee ved Overrhinen siden dens Jndmarsch i Frankerig uophørlig maattet kjempe imod, Fjenden. Enhver Stilling, ethvert Pas og enhver Skov maatte tages med Magt, hvorover dens Tab ikke har været ubetydeligt; men ved dens Tapperhed ere alle Forskandsninger, som Franzoserne i 3 Maaneder havde opkastet paa deres Grændser, tagne. J det sydostlige Frankerig, har den østerrigske Hær ogsaa for Vaabenstilstanden gjor store Fremskridt. Den 5te d. holdt General Bubna sit Jndtog i Grenoble, der har liidt meget, og den 7de besatte Østerrigerne Fortet Ecluse, efteret samme var næsten reentødelagt. Lyon har ogsaa kapituleret den 12te og ved den tiltagende Gjæring maatte Bonapartisterne den 10de rømme Diion. De bonapartiske Tropper, som endnu ere tilbage i det sydlige Frankerig, anføres af Marskal Brune.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-27
J Rouen her Overkommendanten for den 14de og 15de Militærdivision, Grev Lemarrois, befalet alle Fæstninger og Tropper under sin Kommando at plante den hvide Fane og anlægge den hvide Kokarde. Næsten hele Picardiet har ogsaa underkastet sig; blot Fæstningen Ham holder sig endnu. Garnisonerne i Lille, Dan kirchen, St. Omer og flere Fæstninger have ligeledes udsat den hvide Fane og hyldet Kongen af Frankerig, men ville kuns ikke overgive sig til de allierede Tropper. Som end et Beviis paa denne Stolthed læser Man i Pariser Blade et Brev fra flere Vendercheser til den bonapartiske General Lamarqve, hvori de erklære sig tilbøielige til at forene sig med hans Tropper, for som Franzoser at bekjæmpe ethvert Forsøg af fremmede Magter til og sønderlemme Frankerig (ste nedenfor).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-27
Fra Charleville er bortført 24 Gidsler og Staden maa betale 200,000 Franes i Kontribution. Kommandanten i Valeneiennes, General Rey, har tilbudt sig at ville kapitalere, iblandt andet under Betingelse, at kunne bortføre et vist Antal lukte Vogne, men faaet Afslag, da Man har Vished om, at Hjeronymus Bonapartes skal befinde sig saaret i denne Fæstning. Chalous ved Marne har lidt meget, fordi Man her var saa nederdrægtig, at modtage den russiske Avantgarde med Kanone og Flinteskud, efterat den hvide Fane var opsat. Fra Naney herden russiske keiserlige Armee Minister, Grev Alopeus, som Generalgoverneur i Meurthe, Vogesernes, Mosel Maas og Marne, Departimenterne, udstædt en Proklamation, med den Forsikring, at alle Frankerigs Departimenter skulle bidrage forholdsmæssig til Krigsbyrderne, og at Keiser Alexander, rørt over de stiftede Ødelæggelser, har lovet at sørge for Gotgjørelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-27
Fra Brussel meldes, at 30,000 friske preussiske Tropper ere i Anmarsch til Frankerig. Under General Wrangel marschere ogsaa 16000 Preussere igjennem det Hessiske til Nederlandene. De hanseatiske Tropper laantonnere indtil nærmere Ordre fra Wellington imellem Antverpen og Micheln, og den 13de begav den sidste Afdeling af det Kongel. sachsiske Hielpekorps sig fra Osnabrück til den østerrigske Armer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-27
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-27
Som Man formoder, ville de 3 høie Monarker ikke blive længe i Paris, men begive sig til Rheims, hvor der vil blive aabnet nye Freds-Underhandlinger med Frankerig. Et Sagn bestemmer ogsaa Provindserne Elsatz og Lothringen med det øvrige fordum til Tydskland hørende Gebret paa den venstre Rhinbred, hvorover endnu ei er disponeret, til et Kongerige for Erkehertug Carl, der forbliver i Maynz indtil videre, da han ikke meere behøver at afgaae til Armeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-27
Den samme Dag da Kongen holdt sit Jndtog i Paris, læstes i Monitøren, at Regjeringskommissionen ved sin Præsident havde tilmeldt Kongen, at den var opløst, og Kamrene ligeledes vare opløste. Denne Artikel fandt de øvrige Herrer af Regjeringskommissionen (Hertugen af Vicenza, Carnot, Gemter og Quinette) saa anstødelig, at de skriftlig anmodede Præsidenten (Fouchs) om at gjenkalde den og lade deres sidste Budskab til begge Kamrene indrykke. Fouche svarede derpaa Medlemmerne, af Ex-Regjeringskommissionen, at siden de havde opløst sig, var enhver videre Aft ugyldig og maatte ansees som ugjort. Dog tilføier han: ger Deres Reklamation imod hiin Artikel i Moniteren af 3de retfærdig. Jeg erklærer samme for aldeles ugrundet og bekjendt jort uden min Auchorisation. - Saa vidt, drives Gjenstridigheden, at den Lydighed, som skyldes Kongen, endog skal betages ethvert Skin af at være nogen frivillig Handling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-27
Ogsaa Marskal Davoust udgav endnu den 30 Juni en Protestation imod Bourbonnernes Jndsættelse, hvori han erklærer, at Armeen ligesaa got kan gjøre sit Testament; at Man i Nødsfald vil vide at døe i Ulykken a. i Men den 2 d. M. havde han befinde sig og sende GeneralLamothe til Kong Ludvig AVIII med følgende Skrivelse: Sire, General Lamothe er for Frankerigs og dets Armees Vel kommitteret at begive sig til Deres Majestæt. Armeen behøver sin Konge. Prinds af Eckmühle. Jmidlertid er den dumdristige Ansøgning af ham, at Armeen maatte beholde den treefarvede Kokarde, som billigt bleven afslaaet af Kongen, og den 11 Juli har han i Orleans udstærk en Proklamation til Armeen, hvori har blandt andet siger: "Armeen har kjæmpet i 20 Aar. Nu forlanger (altsaa endnu stedste det bydende Sprog! den blot, at Jngen maa forfølges for sin politiske Mening. Skulde vor Ulykke tiltage, vil Armeen være den Middelpunkt hvorom selv de heftigste Royalister ville samle sig. Kuns Enighed (!) og Forglemmelse af det Forbigangne kan redde Frankerig. Desuagtet hedder det, at Kongen agter at opløse den hele Armee, der har viist saa meget hengivenhed for Bonaparte, og oprette en ny af Vendeerne og Andre, paa hvis Troskab Man kan forlade sig. Kongens Garde skal bringes til over 30,000 Md. De nye Valg, kollegier skulle sammenkaldes til den 25 Juli, og vælge 401 nye Repræsentantere til den 25 August. Medlemmerne af Bonapartes Familie, som vare forblevne i Paris, ere saavelsom hans meest udmærkede Tilhængere bortiste herfra, hvilket var saa meget mere nødvendigt, da de endnu bestandig vedbleve at holde hemmelige Sammenkomster De Fæstningskommandantere, som ved blive i Rebellionen med unyttig Modstand, troer Man dog smigre sig denne Gang forgiæves med at kunne stole paa Kongens Naade og undgaae den fortjente Straf, der ligeledes vil ramme de under Navn af Frikorps omstrøifende Banditer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-27
Paris er inddeelt i 12 Distrikter og har en Kommandant for hvert, hvoraf 6 Engellændere og 6 Preussere. Lord Castlereagh er Præsidentsen Ministerial=Kommission, som skal regulere Reqvisitionerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-27
De allierede Souverainer have paa Kong Ludvigs Forbøn viist dem saa høimodige, et nedsætte den Staden Paris paalagte Kontribution af 100 Millioner til otte Mill., hvoraf de 4 ere betalte strax, og de andre 4 skulle være det inden 8 Dage. Versailles skal give 2 1/2 Millioner og Omegnen 4 Millioner; men at hele Frankerig, med Undtagelse af Paris, skulde, som et Rygte siger, udrede 600 Millioner Franks, er vist for høit regnet. Det fortryder ikke Pariserne lidet, at de saaledes maae aabne for Pungen, efterat de havde troet, at kunne slippe med at hoppe og springe omkring Kongens Vogn og uophørlig raabe Kongen leve! der ogsaa havde klinget re skjønt, hvis den fatale Tanke ikke havde blandet sig deri, at de samme Mennesker gjerne Dagen derpaa kunde modtage Bonaparte ligesaa kjærligt. Jsær ere Pariserne ved al deres Ydmygelse i høieste Grad opbragte paa Preusserne og søge paa deres Viis at smaadrille dem. Det har dog lettet dem noget, at de Kanoner, som vare plantede paa Broerne, igjen ere borttagne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-27
Avertissements. Tirsdagen den 19 September næstkommende, i Middags staden, lader Sognepræsten Clod i Schydebjerg stille til offentlig Auction Bortforpagtningen af Schydebjerg Præstegaards Avling, Schydebjerg og Orte Sognekalds Korn- og Qvægtiende, samt en ham tilhørende Eiendoms Mose. Til Efterretning for Lysthavende meldes: at til Præstegaarden holdes omtrent 20 Qvæghøveder foruden fornødne Heste og Faar, at Sognes tiendeydende Hartkorn er over 300 Tønder. Auctions=Konditionerne ere 14 Dage forud til Eftersyn hos Bogtrykker Hempel i Odense, og hos Undertegnede, Schydebjerg den 22 Juli 1815. C. Clod. Nachebølle Gaard og Gods bliver, da Budet den 19 d. M. ikke er antaget, stillet til en 4de Auction, for ad solut at bortsælges, hvilken Auction holdes hos Gjæstgivet Jeppesen i Faaborg den 12 August førstkommende om Formiddagen Kl. 10. H. F. de Scheel, Nach bølle den 25 Juli 1815. Curator bonorum Paa Adressekontoiret faaes: Porte-Fouille de Bonaparte, pris a Charleroi le 18 Juin 1815. 3 Rbd. - Du Retour de Bonaparte paa le Comte Aler. de Taas. 4 Rbd. - Lettres de M. le Marqvis de Chabanes a S. Exc. M. le Cte. de Blacas. 2 Rbd. 3 Mk. - Leuchtkugeln, Erstes Hest. Germanien 1815. 6 Rbd. - Die Stimmen der Zeit ans ihren nenesten Erreignissen, von Pöschel. 3 Rbmk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-27
Da jeg agter underhaanden at bortsælge mit iboende Huus i Stige til førstkommende i November, hvortil er en Hauge, af 3 Skjepper Lands Størrelse, overmaade god Jord, med 7 a 8 Frugttræer ; Huset er godt bygget og vel indrettet for en Familie af Søevæsenet; saa bedes Liebhaverne behageligst at møde for at tage samme i Øiesyn hos Stige den 27 Juli 1815. Rasmus Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-27
Fredagen den 4 August, Formiddag Kl. 10, bliver i Odense, Frue Kirkes Sakristie a holdet offentlig Licitation over noget deels Tømmer- deels Blyetækkerarbeide paa Vaabenhusets Tags vestre Side, paa Konditioner, som paa Licitationsstedet kan erfares, og forinden ligge til Eftersyn hos Kirkeværger Frydendahl. Odense den 26 Juli 1815. Bendz.