Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-11-25
J Overeensstemmelse med vor tidligere Annonce angaaende den høiere Bondeskole ere nu Jndbydelser, sendte til samtlige Sogneforstanderskaber i Amtet Vi tillade os at anmode disse om at interessere dem for Sagen, at besørge Jndbydelserne paategnet de Bidrag, der maatte ydes og derpaa snarest muligt tilstillede en af Undertegnede. Nørhaaegaard, Reesgaard, Legindgaardden 24de November 1347. A. Faddersboll. J. C. Nørgaard, C. Hansen. Thisted. Saavel af det foreløbige Jnseral, som af Jndrykkelsen i Dagsaavisen sees at, Dhrr. Faddersbøll Neergaard og Hansen have i Sinde om muligt at oprette en høiere Bondeskole her i Amtet, en Jndretning, der maae have særdeles velgjørende Følger for Bondestanden. Det har ved Communal-Anordningen for Landet, vistnok været Kongens Hensigt, at hæve Almeenaanden og give Bonden selv Anledning til at kjende og bestyre de Anliggender, der nærmest angaae denne selv, til den Ende ere Sogneforstanderskaberne oprettet; men hvormange Medlemmer af Bønder gives der ikke i disse, der lidet kunne læse og endnu mindre kunne fremsætte deres Tanker skriftlig. Vel læres der at læse og skrive i Skolerne, og der haves Aftensskoler, men den Underviisning, som erholdes deri, er for ufuldkommen til at give den unge Bondekarl den Kundskab som er nødvendig, for engang i Tiden at kunne fremtræde nogenlunde selvstændig, naar det gielder hans Sogns og hans egen Jnteresse, og sikkert gives der for Tiden mangen brav og fornuftig Bondemand, der sidder i Sogneraadet, som dybt føler Mangelen af Kundskaber, der beklager at han ikke har havt Leilighed til at erhverve disse i sine yngre Dage; og som forstandig og tænkende Mand, vil han derfor indsee, hvor vigtigt det er for hans Sønner, at de erhverve sig den Kundskab som han selv savner; thi den bedste Arvelod som Faderen kan efterlade sit Barn, er vistnok Kundskaber og Lærdom. - Foruden den Kundskab at kunne rigtig forstaae hvad man læser i sit eget Sprog, og at kunne skriftlig fremsætte sine Tanker, gives der ogsaa andre Kundskaber, der ere ønskelige for Bonden, for Exempel at han lærer at kjende til de Pligter og Rettigheder Lovene paabyde og tilstaae ham, og at han erholder nogen iheoretisk Kundskab til et forbedret Landbrug. Jeg har hørt kyndige Mænd i Landvæsenet og som kjende Bøndens Anskuelser forsikkre, at der hist og her blandt Bønderne i vores Egn, skulle findes den Formening med Hensyn til Landvæsenet eller Jordbruget: at alt hvad der var Nyt ikke duede, og ligesom Bondens Fader havde drevet Jorden, saaledes kunne hans Søn ogsaa drive den men dette kan sikkerlig ikke være den fornuftige tænkenda Bondes Formening, thi hvor han kaster sine Nine hen til alle Videnskaber, Kunster og i enhver Bedrift, seer han, at alting med Tiden er underkastet Forbedringer og gjør store Fremskridt, og nye Opfindelser skee i alle Fag og Retninger, saaledes er det ogsaa med Landvæsenet; ved duelige Land mænds Erfaring og Kundskaber opfindes nye Forbedringer i Agerbruget, som undertiden væsentlig kunne bidrage, til at forøge det Product Agerbruget og Qvægavlen frembringer, og altsaa betydelig forøge Landmandens Jndtægt. Ogsaa i denne Henseende ville en Bondeskole her i Amtet være ønskelig. - 1000 Rbd. er en ringe Summa for et heelt Amts Landmænd, og man nærer derfor det Haab, at Bønderne overbeviist om en saadan Skoles Nytte, ville bidrage hvad de kunne til at fremme en saa nyttig Indretning. (Redact.)¬