JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-14
Efter Begjæring af Forstanderskabet for Aarhuus Cathedralskole foretages Licitation førstkommende Fredag, d. 18de dennes, om Formiddagen Kl. 11, over forskjellige Udbedringer m. m., bestaaende af Muur=, Tømmer=, Snedker= og Malerarbeide, ved Rectorboligen og Cathedral skolens Bygninger heri Staden. Licitationen afholdes i Rectorboligen, og Overslaget forevises forinden af Hr. Rector Blache. Aarhuus Byfogedcontoir, d. 14de Juli 1845. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-14
Efter Reqvisition af Havnecommissionen heri Staden, foretages Licitation paa Aarhuus Raadstue Mandagen den 21de dennes, om Formiddagen Kl. 10, over Opførelsen, af nye Bolværker, ud mod Aaen, for Stederne Nr 275, 18 og 19, paa Aagaden heri Byen. Conditionerne, der vorde bekjendtgjorte ved Licitationen, henligge fra den 17de dennes til Eftersyn hos Havne commissionens Medlem Skibscapitain J. Gaarn. Aarhuus Byfogedcontoir, den 9de Juli 1845. I Hr. Justitsraad Fleischers Fraværelse J. C. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-14
Efter Foranstaltning af Skifteretten i Boet efter Justitsraad Valeur og senere afdøde Hustrue, foretages Auction paa Raadstuen heri Staden, Fredagen den 18de dennes, om Formiddagen Kl. 11, hvorved agtes bortsolgt den Ret, som bemeldte Bo har til at instituere Appel til høiere Instants, af den af Skifteretten, under 8de Mai d. A. afsagte Kiendelse, forsaavidt Samme gaaer ud paa, at Pastor Henneberg i Hvorslew skal ansees eiendoms berettiget til den i omhandlede Bo forefundne, med Transport til hans Hustrue, Martine Kabel, forsynet Kongl. Obligation, N. 221 stor 500 Rbd., og saaledes at det Resultat, som høiere Rets Dom i saa Henseende maatte give, alene bliver for Kjøberens Gevinst eller Forliis. Dette bekjendtgjøres herved. Aarhuus Byfogedcontoir, den 11te Juli 1845. J Hr. Justitsraad Fleischers Fraværelse Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-14
Da det ved 3die Auction over den Selveier Jens Enevoldsens Bo tilhørende Gaard i Edslev, af Hartkorn ny Matr. 4 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb., samt Konge- og Kirke-, Korn- og Qvæg-Tienden heraf, skeete Bud ei er approberet, bliver denne Eiendom stillet til Bortsalg ved 4de Auction, som afholdes i Gaarden Onsdagen den 23de Juli førstkommende, Formiddag Kl. 9. Naar Gaarden er solgt, forauctioneres Boets Løsøre og Kreaturer, saasom: Borde, Stole, Chatoller, Skabe, Sengeklæder, Linned, Kobberkjedler, Avlsredskaber, Vogne, Heste, Køer og Faar, m.m. Conditionerne erfares ved Auctionen. Hads og Ring Herreders Contoir, d. 11te Juli 1845. Rosenstand. Auction over Avlsgaarden Juulsberg ved Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-14
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur lader Undertegnede den mig tilhørende Avlsgaard Juulsberg, 1/2 Miil østen for Veile Kjøbstad, i Nærheden, af dennes Fjord og Thyrsbek samt tæt ved den nye Chausseimellem Veile og Horsens, altsaa en ligesaa bekjendt yndig som frugtbar Egn, bortsælge, med dens Besætning, Avl og Afgrøde samt Avls- og Gaards-Jnventarium, ved offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden Torsdagen. den 31te Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Jorderne ere til 6 Hestes og 36 Køers Hold og Skoven tilstrækkelig til Brændsel og Gavntræe. Gaardens 6 Bygninger ere alle nye og Stuehuset af Grundmuur med Steentag. Tiltrædelsen kan skee enten strax eller til 1ste November. Af Kjøbesummen kan omtrent Halvdelen blive indestaaende i Eiendommen og Resten afbetales i flere Terminer. Dette til behagelig Efterretning for Lysthavende, som herved indbydes. Juulsberg, d. 25de Juni 1845. Binderup, Overkrigscommissair. Bazaren i Randers. den 23de, 24de og 25de Septbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-14
Randers Amtshuusholdningsselskab agter i næstkommende September at foranstalte en offentlig Udstilling af fortrinlige landoeconomiske Gjenstande, og at foranledige en Afsætning af disse, deels ved Salg underhaanden, deels ved Auction. Det er undertegnede Committee overdraget, efter bedste Skjønnende, at træffe de nødvendige Foranstaltninger til denne Sags Fremme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-14
Som passende Gjenstande for en landoeconomisk Bazar ansee vi alle Landbrugets Frembringelser, Haveproducter, landlige Jndustrigjenstande, landoeconomiske Redskaber, Maskiner, Modeller, fortrinlige Exemplarer af Landets Huusdyr og Qvægracer m.v., For ovennævnte Selskabs Regning opkjøbes i forskjellige af Jyllands Egne et betydeligt Antal af de bedste Qvier, Køer og Tyre, ligesom og anskaffes endeel landoeconomiske Redskaber og Maskiner, samt enkelte landlige Jndustrigjenstande m.v., for at udstilles ved Bazaren og for der at afhændes enten ved Salg underhaanden eller ved Auction. Ogsaa fra det kongel. Landhuusholdningsselskab bliver velvilligen oversendt endeel Maskiner og Redskaber til Udstillingen. Men derhos tillade vi os at opfordre saavel Landmænd som Andre, der maatte være i Besiddelse af passende Gjenstande for Bazaren, til enten af Jnteresse for Sagen, selv eller i Haab om fordeelagtig Afsætning at benytte Leiligheden til at fremstille saadanne. Ogsaa hvad der paa denne Maade fremstilles til Salg kan, naar ikke Handel skeer underhaanden, blive bortsolgt ved Bazarauctionen. Vi henvende denne Opfordring til alle Landmænd, til Fabricanter, som give sig af med For ædlingen af Landbrugets Producter eller som producere, Maskiner og Redskaber, der fremme Landoeconomien; til alle Haandværkere, som forfærdige Redskaber, til Landbruget, til Jndustridrivende, at de ville interessere sig for at indlevere til Bazaren enhver Gjenstand, der, som i sit Slags fortrinlig eller værdig til Opmærksomhed, maatte være i deres Eie, eller hos dem blive forfærdiget. Forsaavidt Gjenstande, der fra fjernere Dele af Landet sendes til Bazaren, ikke skulde blive solgte, da kunne Omkostningerne ved Transporten, om dette forlanges, blive godtgjorte, naar Hidsendelsen, iforveien er anmeldt for undertegnede Comitee og af denne billiget. For at ikke Andet, end hvad der i sit Slags er fortrinligt og godt, skal finde Plads i Bazaren, maa enhver Ting, som ønskes fremstillet til Skue eller Salg, underkastes en Bedømmelse af Mænd, som dertil afAmtsselskabet ere udvalgte. For Benyttelsen af Bazarlocalet betales Jntet; men det maa staae Enhver frit for, naar han har betalt Adgangskort for sin Person, at fremføre og efter Anviisning henstille sine Gjenstande, samt selv at forhandle disse, eller overlade Salget til Bazarens Betiente. Enhver til Salg fremstillet Gjenstand maa have bestemt Priis paategnet. Jntet maa som solgt bortføres fra Bazaren, uden at derom er skeet Anmeldelse til Bazarprotocollen, ligesom der ogsaa maa skee bemærkning angaaende Bestillinger, efter fremstillede Redskaber, Maskiner eller Modeller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-14
Adgangsskort til Bazaren, der giver en enkelt Person Adgang, saa ofte han ønsker, i hele Bazartiden, betales med 8, og for en Familie af i det Høieste 5 Personer, for et enkelt Besøg, med 1 P.J Comiteen for den landoeconomiske Bazar i Randers, den 3die Juli 1845. N. V. Krarup. S Koster. J. M. Jacoby.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-14
Brandassurance-Foreningen for rørlige Eiendele, i Nørre-Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-14
Bidragene for Aaret fra 1ste Mai 1844 til samme Tid 1845 ere nu forfaldne og bedes inden Juli Maaneds Udgang d. A. indbetalte til de respektive Districtsforstandere saaledes: a. af alle Forsikringer, der ere ældre end 1ste Mai 1842, 4 pr. Portion; b. af de, der ere tegnede fra 1ste Mai 1842 til samme Tid 1833, 1 pr. Portion; c. af de, som ere tegnede fra 1ste Mai 1843 til samme Tid 1844, sidste Gang 1/4 pC. med 1 1/2 8 pr. Portion, og d. af de, som ere tegnede fra 1ste Mai 1844 til samme Tid 1845, første Gang 1/4 pC. med 1 1/4 8 pr. Portion, hvorved bemærkes, at ønskes sidstnævnte Forsikringer paa een Gang berigtigede ved at indbetale 1/4 pC., istedetfor 1/4 pC. nu og 1/4 pC. 1ste Mai 1846, ere Vedkommende ogsaa dertil berettigede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-14
Directionen maa derhos bringe de ærede Medlemmer i Erindring, at den, som ikke inden den bestemte Tid ind betaler sit Bidrag til vedkommende Districtsforstander, vil komme til at erlægge 1 pro mille af sin Forsikringssum. I Directionen den 9de Juni 1845. F. Folsach. C. Jngerslev. Güldencrone. H. Braich. Seer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-14
Formedelst Dødsfald er en god Landeiendom, beliggende circa 1 1/2 Miil fra Veile, at erholde tilkjøbs, og kan tiltrædes enten strax, eller senere hen, efter den eventuelle Kjøbers Ønske. Gaardens Bygninger ere gode og solide, samt tildeels nye; den har frugtbare Jorder med et Areal af circa 260 Tdr. Land Ager og Eng, der skylde af circa 22 Tdr. Hovedgaardstaxt, samt desforuden en Skov paa 22 a 23 Tdr. Land, og en temmelig stor Tørvemose. Besætningen kan, om det ønskes, medfølge. Nærmere Oplysning erholdes, naar man personlig eller i frankerede Breve henvender sig til Cancelliraad Anchersen, i Veile, som ligeledes har i Commission at sælge en Bondegaard, 3/4 Miil fra Veile, med et Areal af circa 65 Tdr. Land frugtbare Jorder og 10 Tdr. Land Skov. For Præster. Døbeseddel for eller Oplysning om Forældrene til en Birkedommer i Jylland, Niels Krog, betales raisonabelt af Capt. Lengnick i Kjøbenhavn. Bemærkes, at bemeldte Niels Krog efterlod 3de Børn: l. Lars Krog, Forvalter hos Grev Holck paa Braae i Vensyssel, boede paa Lengsholm; 2. En Datter, gift med en Kjerulff i Jylland; og 3. Andreas Christian Krog, født omtrent 1705. Saafremt Een skulde have Lyst til at søge Ophold paa Landet, da tilbydes et saadant, imod et rentefrit Laan af 1500 paa 1ste Prioritet i Eiendommen, hvor Opholdet kan erholdes, ligesom en honnet Behandling loves. Adressecontoiret i Aarhuus anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-14
En Dreng, som har Lyst til at lære Farveri, kan strax eller til Efteraaret blive antagen i Lære. Adressecontoiret anviser hvor Th. J. Ahlmann i Fredericia anbefaler sit Lager af rhinske og engelske Møllestene, samt Mølle-Tømmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-14
Dampskibet "IRIS" Capt. P. E. Sletting, K. M. ankommer hertil fra Kjöbenhavn Løverdagen den 19de og afgaaer igjen til Kjöbenhavn Mandagen den 21de Juli, om Morgenen Kl. 6, medtagende Passagerer, Stykgods og Kreaturer. Man behage at henvende sig til Aarhus, 14de Juli 1845. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-14
Leiebibliotheket i Aarhuus er igjen blevet forøget med en stor Deel nye Bøger, hvorover Fortegnelse er udkommen og kan erholdes for 4 s. Tiltrædende Abonnenter ville behageligen lade E. N. Kirkerup. sig antegne hos Med dette Numer af Aarhuus Avis omsendes fra min Boglade Subskriptionsplaner paa Pragtværket, Jesu Liv, af Dr. Francke. Paategnede Planer bedes snarest Andr. Chr. Wissing. indsendte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-16
No 127. den 16de Juli. Onsdagen. privilegeret Kongelig Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-16
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist, Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-16
Den Forkjølelse, Hs. Maj. Kongen havde paadraget sig (ikke, som det i Fædrel." hedder, i Theatret, men paa en lang Ridetour et Par Dage tidligere) havde om Natten antaget en saa alvorlig Charakteer, at man havde maattet kalde Lægerne, hvem det lykkedes ved hurtigt anvendte Midler og ved Aareladning at bevare et for Fædrelandet i en skjæbnesvanger Tid dobbelt dyrebart Liv. (Det er første Gang at en Aareladning med Virkning er bleven anvendt paa Hs. M. Under Hans tidligere Ophold i Rom har man engang forsøgt en saadan, men uden Virkning.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-16
Om Tirsdag Aften havde Hs. M. bivaanet endeel af Dandserinden Jfr. Nielsens Beneficeforestilling i det kgl. Theater; men næste Morgen blev Statsraadet og de sædvanlige Audientser afsagte. Om Onsdagen maatte Hs. M. holde Sengen; men allerede om Torsdagen var Han oppe det Meste af Dagen, og modtog Flere, hvoriblandt Storhertugen af Mecklenburg-Schwerin og Generalconsul Carstensen, der samme Dag afreiste til Marocco, for at overbringe Ratificationen af Fredstractaten. J Fredags har Hs. M. heller ikke behøvet at holde Sengen, og befandt Sig saa vel, at man antog, Hs. M. atter om Løverdagen kunde begive Sig ud til Sorgenfri. - Om Kongens Reiseroute er der endnu neppe noget bestemt. Tidligere har det været Hs. M. Ønske, at overvære Jndvielsen af Monumentet for Frederik den Sjette paa Skanderborg Slotsbanke, at besøge Egnen ved Silkeborg, hvor man har paatænkt Anlægget af en ny Kjøbstad, samt at tage Ribes nys restaurerede Domkirke i Øiesyn. Hvorvidt nu Tiden vil tillade dette for Reisen til Fohr, vides (Ths. Av.) endnu ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-16
Som bekjendt har da atter en regierende Fyrste besøgt vort Hof, nemlig den unge Storhertug af Mecklenburg-Schwerin. Han har beseet alle Kjøbenhavns Mærkværdigheder, og navnligen besøgt Tivoli en heel Aften ved en Festivitet, der havde samlet c. 6000 Mennesker, af hvilke de Fleste vel havde ønsket at see ham, medens de Færreste opnaaede dette, fordi de ikke anede, at to civilklædte Mænd, der Arm i Arm bestandig bevægede sig i de tætteste Folkemasser, var Storhertugen og hans Fætter, vor folkelige Kronprinds. Næst Regjeringssaget, som den unge Fyrste skal hellige sig med en for hans Alder ualmindelig Alvor, skal han især finde Jnteresse i mathematiske Studier Han har besøgt Helsingøer, Kronborg, Fredensborg, Frederiksborg og Roeskilde. Herfra vil Storhertugen, begive sig til Fyen, idet vor Kronprinds vilde i Fredags ledsage sin høie Gjæst paa Dampskibet Ægir til Svendborg, hvorfra Touren skulde gaae til Odense og Frederiksgave, og fra Assenssøværts til Doberan. (S. Bl.) Det Theema, der saa godt som udelukkende har udgjort Gjenstanden for den almindelige Conversation i den sidste Tid, er naturligviis den Action, Regjeringen har fundet sig foranlediget til at anlægge mod nogle af Talerne ved den store Banket i Ridehuuset. Men hvor beklageligt man end i Almindelighed finder det, at den nylig tilendebragte Fest, der har et heelt igjennem saa smukt, betydningsfuldt Præg, skal slutte med en saa skjærende Dissonants, der ikke kan Andet end formørke hiint oplivende Jndtryk, saa vender dog den almindelige Beklagelse sig denne Gang meere mod dem, der have foranlediget dette Skridt fra Regjeringens Side. Her er naturligviis ikke Talen om at gaae ind paa Sagens Realitet og iforveien enten frikiende eller fordømme Jndholdet af de incaminerede Taler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-16
Spørgsmaalet bliver kun, hvorvidt de Paagjældende, og nærmest hvorvidt Høiesterets=Advocat Lehmann har handlet klogt, eller blot handlet i den Sags rette Jnteresse, til hvis Tjeneste han har viet sine Kræfter, ved sin Optrædelse ved denne Leilighed. J denne Henseende er den almindelige Mening ingenlunde for Lehmann. Selv de, der i den skandinaviske Jdees Udvikling see noget Andet og Mere, end en blot aandig Tilnærmelse, en gjensidig Udvexling af Sprog og Literatur, Kunst og Forskning, finde at Lehmann snarere har skadet end gavnet Sagen, ved saaledes strax at stille den paa Spidsen. Hvad der muligen kunde ansees for mindre voveligt af enhver Anden, navnlig blandt de Yngre, maatte han vistnok føle sig opfordret til først at underkaste den nøieste Prøvelse, eller, hvad der her omtrent vil sige det Samme, til at opgive. Jkke blot sig selv skyldte han dette, men han skyldte det hele den liberale Sag, saafremt han virkelig og herom er der vel ingen Grund til at tvivle – har omfattet den med hele sin Sjæls Alvor og Kjærlighed. Hvad man undskyldte hos den uafhængige Yngling, der endog meente at have Grund til at ansee Veien til at træde i sit Fædrelands Tjeneste for spærret for sig, det kan man ikke Andet end misbillige hos den modne Mand, der ifølge egen Drift, og altsaa baade ved sin fri Villie og ved sin Embedseed, er indtraadt i Statstjenesten, hvorved han har gjort alle Statens Hensyn og Forpligtelser til sine egne. Sæt selv, hvad vi baade ville ønske og haabe, at Lehmann bliver frikiendt for den omhandlede Tales Jndhold, saa kan der end ikke siges, at der er udrettet det allermindste til at fremme enten den skandinaviske Jdees eller den liberale Sags Udvikling, tvertimod, den vakte Modstand vil kun trænge den aandige Bevægelse endnu mere tilbage og fjerne længere fra Maalet. Domfældes han derimod, da har han, for i et ubevogtet Øieblik at give sin Begeistring frit Løb og indhøste Øieblikkets Bifald og Løn, stilt den folkelige Sag ved Enaf sine bedste Forkæmpere og ført Bitterhed og Nag der, hvor han var kaldet til at mægle Fred og Forsoning. Dette er omtrent Qvintessentsen af hvad der i Anledning af denne Action bevæger Gemytterne. (Ths. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-16
Jfølge Jndbydelse fra Landscronaboerne til Helsingøers Jndvaanere indskibede sig i Torsdags Morges 120 Herrer og Damer, ledsagede af et Musikcorps, med Dampskibet Hamlet til Landscrona, hvor de, under Kanonsalut, modtoges af Byens Borgere og Embedsmænd, og førtes hen til Gjæstgivergaarden, hvor der beværtedes med Forfriskninger. Festens Forstandere vare: Byens Præst Dr. theol. Thestrup, Rigsdagsmanden Borgemester Ødmanson, og Rector Schrøder. Af disse bleve de Danske derpaa førte til Kirken, hvor der udførtes nogle delige Choraler. Derfra steges til vogn, og man kjørte nu til Hildesborg, en halv Miilsvei derfra, ved en Lystskov, der ligger lige ved Sundet, med Udsigt til Hveen. Her spistes Frokost, hvorved der under almindelig Jubel udbragtes et Leye for Sverrigs og Danmarks Konger. Paa Tilbagetouren steges af i Carlslund, en Byen tilhørende Plantage med Pavillon og Dandseplads, hvor der afvexlende musiceredes af det danske og svenske Musikcorps. Paa Veien dertil kjørtes gjennem en Æresport med Overskrift: "Lefve Scandinavien!" og prydet med svenske, norske og danske Flag. Paa den anden Side af Æres porten faaes to hinanden gribende Hænder. Festen sluttedes i selve Landscrona, hvis Jndvaanere gave deres helsingøerske Gjæster en Banquet (med Servering for 250 Personer), der i dens fuldendte Arrangement overtraf Enhvers Forventning. (Helsg. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-16
Af et Privatbrev fra Kjøbenhavn, til Odense, den 8de Juli. - Dog - derom vil jeg ikke tale mere. Efter al Sandsynlighed ville de alle Tre udgaae seierrige af Kampen; det er min Tro, som det er Din. J Stændersalen ville Lehmanns fyenske Vælgere desuden for den Sags Skyld ikke komme til at savne hans Talent; og Helweg, hvis begeistrede Tale fra Prædikestolen har bragt saamange Fyenboer til lange Valfarter, for at høre ham forkynde det Ord, som dog er Kilden til all Livets Styrke og Trøst og Forhaabning, vil derfor ikke komme til at forstumme i hans Tjeneste, som er en Herre over alle Herrer, en Magt over alle Mægtige. – Du ønsker at vide Noget om, hvilket Skuespillerselskab der kan ventes til Odense i Vinter. Alt hvad jeg derom for Øieblikket kan sige Dig indskrænker sig til Følgende: Du har fuldkommen Ret i, at Skuespildirecteur Lange nok vilde gribe Sagen an med Kraft og sørge for, saavidt muligt, at samle gode Kræfter omkring sig. Det vil saaledes glæde Dig at erfare, at han har været saa heldig at engagere En af det kjøbenhavnske Publicums tidligere Yndlinger ved det kgl. Theater, Cetti. Han var, som Du veed, forhen ansat ved Operaen, hvor han i mange Aar gjorde en udmærket Tjeneste; men da hans Stemme ikke længere har den Kraft, Fylde og Bøielighed, som udfordres til fremdeles at beklæde den Plads, han tidligere indtog, har han erholdt sin Afsked med fuld Gage. Jeg troer, at J kunne glæde Eder meget ved dette Engagement; thi egner Cettisig vel ikke længere for den store Opera, vil han, som endnu er fuld af Liv, Kraft og Lune, og besjælet af Kjærlighed til den Kunst, som han har helliget sine bedste Aar, dog sikkert være en sand Vinding for ethvert mindre Theater, som hans Erfaringer desuden i mange Henseender ville kunne komme til Nytte. Et andet saare heldigt Engagement for Lange er Student, Mantzius, der saavel paa det kgl. Theater, som i Christiania, er optraadt med stort bifald. Foruden i Lange selv, vil Du træffe gamle Bekjendte i Bentzon, Henrichsen, Petersen og Schmidt. Blandt de engagerede Damer vil Du gjenfinde Odenseernes tidligere Yndling, Jfr. Sønderskou, hvis Talent skal have udviklet sig under hendes Ophold i Bergen. Mad. Henrichsen, som ogsaa er engageret, roses særdeles meget. Fremdeles nævnes en ung Skuespillerinde, Jfr. Sørensen, der har gjort Lykke i Sverrig, samt Mad. Petersen. Lange skal endnu have Haab om, at see Medlemmernes Antal beriget med en i Odense meget undet Skuespillerinde, og en meget talentfuld Skuespiller. Om 14 Dage begynder hans Selskab sine Forestillinger i Helsingøer, sidst i October agter det, med et beriget Repertoire, at indtræffe til (Ths. Av.) Odense. Madame Louise Petersen (født Hoffmann), Kunstnerinde i Magie, giver i denne Tid Forestillinger i Odense Kanal, bestaaende af Vandkunster og Vandfyrværkeri, hvilke Sidste udføres af Hr. Elster, der ved den første Forestilling, forleden Aften, bl. A. sprang fra en høi Skibsmast ned i Kanalen med brændende Raketter, som han affyrede, idet han dukkede op igjen af Vandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-16
Forskjønnelserne af Slottet i Pløen drives i denne Sommer med stor Jver. Murere, Snedkere, Smedde, Malere, Forgyldere, Tapetserere a. ere fra tidligt om Morgenen til sildigt om Aftenen uafbrudt sysselsatte. Efter hvad man hører, skal Udstyrelsen være meget smuk, og i Særdeleshed den saakaldte Riddersal blive meget pragtfuld. De til Meubleringen hørende Gjenstande skulle tildeels være indkjøbte i Hamborg og oplagte der indtil nærmere Ordre. Adgangen til den under Bygning værende Deel af Slottet er forbuden (Fædrel.) Publikum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-16
J Haderslev er i denne Tid en Demonstration i Værk mod Festen paa Skamlingsbanke. Saameget er man allerede enig om – hedder det i Dannevirke" – at der i Nærheden af Byen bør, paa samme Dag som Skamlingsbanke-Festen holdes, anstilles en slesvig-holsteensk Folkefest, hvorved man vil operere med "Liedertafeln" og "slesv. holsteenske Flag. – Jfølge Kieler Correspondent har der i Haderslev dannet sig en slesvig-holsteensk patriotisk Forening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-16
J Kragelund, 4 Mile S. for Viborg, slog Lynilden afvigte Tirsdag ned i en Gaard og dræbte Mandens Datter, der sad paa et Bord i Stuen. En Dreng, der sad tæt ved Siden af hende, bedøvedes saaledes, at han først 3 Timer efter kom tillive, og dog ikke havde faaet anden Skade, end at hans Been vare stive en Dagstid derefter. J samme Stue vare 5 Mennesker, der slet ingen Skade toge. J Skals, 2 Mile derfra, slog Lynilden ned og dræbte en Kone, der stod ved Skorstenen, og kort derfra siges en anden Kone at have mistet Livet paa samme Maade. JResdal blev en Dreng og to Faar ihielslaaede paa Marken. J Durup og i Lønborg brændte to (V. og Th. Av.) Gaarde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-16
I Hjørring Avis læses Følgende fra Frederikshavn: "Giendeberraseriet synes ikke at ville ophøre her i Byen. Saaledes tildrog sig forleden Aften en Scene, der, skjøndt den synes at være en Efterligning af den Holbergske Spøg i Commedien, dog er af en ganske eiendommelig Natur, idet nemlig en Elsker, der gav sin Dulcinea en Serenade udenfor hendes Kammervindue, pludseligt erholdt Jndholdet af en pot de chambre over sig med de smigrende Ord: "Jeg kroner min Sanger i Jydeland, hvilket – snurrigt nok fremkaldte hos den Vædede det Riim: "Fy, det er sig ikke vellugtende Vand."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-16
Dueholms Gaard og Gods paa Morsø er i Fredags solgt til Agent Nyholm (forhenv. Eier af Schaarupgaard ved Aarhuus) for 165,000 P. (Thist. Av.)J Hobroe er i disse Dage skeet en betydelig Gaardhandel. Enkemad. Brendstrup har nemlig solgt hendes Gaard med nogle Markjorder til dHrr. Kjøbmænd W. Bastrup & Brasch, for Kjøbesum(Vb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-16
Randers Toldinspection udlover en Belønning af 100 8 til Den, som kan meddele saadanne Oplysninger, at Gierningsmændene til det paa tvende Toldbetiente, Natten imellem 7de og 8de dennes, forøvede Overfald, derefter kan opdages.