JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-09-21
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, er I Creditorerne i Stervboet efter Huusmand Hans Christensens EnkAne Margrethe Sørensdatter ved Rosenbierg, og forhen afdøde Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved Mand indkaldte med tolv Ugers Varsel, til for mig, som den ordinair endvidere bekiendtgiøres. Rakskov, den 9de September 1830 Pontoppidan. Curatel og Borger og Blikkenslager Vitus Hartmann sammesteds Ja Borger Christian Doerbandt i Haderslev haver stillet sig under er beskikket til hans Curator, saa advares hermed enhver, ikke at borge eller laane ham noget, og overhoved uden Curator Vidende og Samtykke ikke at indlade sig i nogen Slags Handel med ham sion og Tiltale til ham, hermed ved Kraft af deres Rettigheders Fortabelse Tillige vorder Alle og Enhver, der formene at kunde giøre nogen Præten opfordret og stævnet at melde sig, saafremt de ere udenbyes, under en med behørig Fuldmagt forsynet procuratoris ad acta Beskikkelse, inden 12 Uger, fra denne Proclams sidste Bekiendtgiørelse afregnet, i Stadssecretariatet at forevise de Brevskaber de grunde deres Angivelser paa in origini og hoslægProfessionsprotocollen sidimerede Gienparter deraf. Haderslev, den 15de September 1830.
Berlingske Tidende, 1830-09-21
Borgmester og RaadSchradet. Snedkersvend Lars Nielsen, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til for B Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen ved Døden afgangne Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, er os at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og den Afdødes Arvinge, med Aar og Dags Varsel, til at møde og bevise deres Arveret. Hvilke herved endvidere bekiendtgiøres. Nakskovs Skifteret, den 9de September 1830. Pontoppidan Hammerich.
Berlingske Tidende, 1830-09-21
J Auctioner over den Huusmand Claus Thomsen i Barløse tilhørende At de til den 24de dennes, samt 3de og 22de October d. A. berammede paa Caslund Mark beliggende Jordlod, af Ager og Engs Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., ere tilbagekaldte, det bringes herved til offentKundskab. Baag Herredscontoir, Assens, den 11te September 1830. Gundorph. Trykkeil i No. 140, uraniske Familie læs, oraniske Familie.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Haag, den 13de September. I Dag har Hs. M. Kongen aabnet de sammenkaldte General staters overordentlige Møde ved følgende Tale: "M. H. Sørgelige Begivenheder have nødt mig til at sammenkalde denne Deres overordentlige Forsamling, som jeg i Dag aabner. J Fred og Venskab med alle vor Verdensdeels Nationer, saae Nederlandene ogsaa Krigen i deres Besiddelser paa hiin Side af Havet (paa Java) lykkeligen tilendebragt. J Roelighed opblomstrede Nederlandene ved Orden, Handel og Jndustrie. Al min Hu stod til at lette Folkets Byrder, og efterhaanden indføre de Forbedringer i Landets Bestyrelse, som Erfaring har antydet. Da udbrød pludselig i Brüssel et Oprør, og efter dettes Exempel snart ogsaa i andre Rigets Stæder; et Oprør, betegnet ved Mordbrænderier og Plyndringer, hvis udførligere Omtale i denne Kreds vilde være altfor smertelig for mit Hjerte, for Nationalfølelsen, og for Menneskeheden.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
J Forventning af Deres Medvirkning M. H., hvis Sammenkaldelse var min første Tanke, har jeg ufortøvet føjet alle de Foranstaltninger, der stode i min Magt, for at standse det Ondes Fremskridt, beskjærme de Velsindede mod de Jldefindede, og af vende en Borgerkrigs Ulykker fra Nederlandene. J Samfund med Dem, mine Herrer at udgrunde hine Tildragelsers Oprindelse og den Form, de have antaget, er for Fædernelandets Jnteresse i dette Øjeblik mindre nødvendigt, end at udgrandske de Midler, ved hvis Bistand Rolighed, Orden og Lovenes Kraf ei alene hurtigen kan opretholdes, men endog for Fremtiden langt varigere befæstes. Jmidlertid er det formedelst Meninger, nes Tvist, Lidenskabernes Oprør og de forskjellige Jntriguer en høist vanskelig Opgave for mig, at forene min Bestræbelse for alle mine Undersaatters Vel med de Pligter, som jeg efter min Eed skylder Alle. Derfor opfordrer jeg Deres Viisdom, Deres Sindighed og Deres Standhaftighed til, styrket ved Overeensstemmelsen med Folkets Repræsentantere, efter fælleds Overveielse at bestemme hvad under disse sørgelige Omstændigheder bør skee for Nederlandenes Vel.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
De Officerer, som ere hidkomne fra Brussel, have sneget sig ud af Byen forklædte; ellers vilde man have mishandlet den eller tvunget dem til at vende tilbage. - Pøbelen i Brüssel har plyndret meget; i et eneste Fabrik, paa Veien til Lacken, over 50,000 Gylden, i Penge og Varer.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
J Mons, Hovedstaden i Hennegau, havde Pøbelen jaget alle Autoriteter bort, og den var rede til, om det behøvedes, at marschere Brusselerne til Hielp.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Berlin, den 19de September. At Politiet lod nogle Skrædersvende arrestere, gav Anledning til et Opløb den 17de om Aftenen mellem Kl. 9. - 11, til deels af Skræder= og andre Haandværksvende, der med Skrig, forlangte, at de Arresterede skulde sættes paa fri Fod. Ved Politiets Bestræbelser lykkedes det, at adsprede Mængden Kl. 11, imidlertid bragtes flere af Rolighedsforstyrrerne og de Personer, som paa Opfordring ikke havde villet begive sig bort, i Arrest Egentlige Excesser bleve ikke begaaede.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Den preussiske Statstidende, der beretter dette, tilføjer : Berlins velsindede Borgere kunne være forvissede om, at ethvert Forsøg, som slette Menneskeer maatte gjøre paa at forstyrre den offentlige Rolighed, skal vorde qvalt i Fødselen ved de kraftigste Forholdsregler og Foranstaltninger. Da de arresterede Skræder svende ere befundne uskyldige, og det ved det optagne Forhør er oplyst, at den Politiecommissair, der har arresteret dem, har overskredet sin Jnstrux, ere hine strax satte i Frihed, og denne efter Hs. Majestæts udtrykkelige befaling suspenderet fra sit Embede og sat under Tiltale. Det indlyser af denne simple Ret, færdigheds Act, at Gaarsdagens Begivenheder vare dobbelt dadelværdige. Naar enkelt Mand vil tage sig selv til Rette, skades Manges Velfærd og Ingen er sikker paa Fyldestgjørelse.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Dresden, den 14de September. I Dag er her udkommet følgende allerhøieste Bekjendtgjørelse Vi Anton, af Guds Naade Konge af Sachsen a., gjøre hermed vitterligt, at Vi, for at lette Os Byrden af Vore tunge Regjeringspligter, ligesom ogsaa af Landsfaderlig Omhu for Vore Undersaatter, efter Aftale med Vor høitelskede Hr. Broder, Marrimilian, Hertug af Sachsen, have udnævnt Vor høitelskede Fætter, Fredrik August, Hertug af Sachsen, til Medregeni vore Lande. Alle Sager, som forelægges Os til Resolution skulle derfor resereres Os i hans Nærværelse, og Udfærdigelserne tillige underskrives af ham. Vi, Maximilian, Hertug af Sachsen, tilkjendegive ei alene Vort Samtykke hertil, men frasige Os ogsaa, af egen Drift, til Fordeel for Vor elskede Søn, Fredrik August, Hertug af Sachsen, Successionsretten til Sachsens Krone. Til Vitterlighed have Vi i Overværelse af de medunderskrevne virkelige Geheimeraader underskrevet denne Act og forseglet den med Vort Haandsegl. Givet paa Vort Slot Pillitz, den 13de September 1830. Anton. Maximilian. (Fire Statsministres Underskrifter.) Denne H. K. H. Prinds Maximilians Renunciation har udenTvivl givet Anledning til Beretningen i flere Blade, at Hs. M. Kongen havde nedlagt Regjeringen.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
London, den 14de September. Parlamentet skal efter Forlydende aabnes den 26de October, d. A. Forhandlingerne om et Regentskab i Tilfælde af Kongens Død, den heftige Opposition imod det ostindiske Compagniet Handelsmonopol, og de Forandringer, der udvikle sig i adskillige europæiske Stater, er upaatvivleligen Grunden til denne tidligere Sammenkaldelse, der bebuder vigtige Discussioner. At det ny franske Dynastie vilde vorde erkjendt af England kunde forudsees, men denne Erkjendelses Værd forhøies særdeles meget ved Kong Vilhelm Ides personlige Følelse, der er høist gunstig for Tingenes ny Orden i Frankrige.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Ministerialbladet The Courier indeholder under Rubriken Corfu den 5te August, følgende Skrivelse fra de tre allierede Magters Ministre til Grækenlands Præsident, Grev Capodistrias: "Hr. Greve, Vi lile med at communicere Dem vore respective Souverainers høje Velbehag med Deres Administration, tilligemed Høistsammes Ønske, at De vil vedblive at iagttage og bestyre Deres Nations Tarv med den Jver, hvormed Deres Excellence stedse har udmærket Dem. Da Prinds Leopolds Renunciation paa nyt har give, de forbundne Souverainer Anledning til, at tage Deres Nations Anliggender i Overveielse, underrette vi Dem, i Høistsammes Navn, om at den sidste Londonske Protocol ikke skal fuldbyrdes i nogen af dens Dele, og at en anden skal affattes, som i enhver Henseende vil være langt mere tilfredsstillende for Deres Nation, og hvorved denne vil vorde anviist en meer udvidet Grændselinie baade til Søes og til Lands Tillige er det Deres Majestæters Hensigt, at den til den m. Stats Behersker bestemte Souverain slal være en ung Fyrste og Deres Excellence hans Veileder og Raadgiver saa længe De lever. De behager at bemærke, at Laanet paa 6 Millioner Franes er sluttet til Fordeel for Deres Nation; en Deel deraf skal saa hurtigt som muligt vorde Dem tilsendt, for at anvendes til den Brug, D. Ex. maatte holde for hensigtsmæssigt. Deres Majestæter beklage, at maatte erfare, at nogle Jndividuer af den græske Nation ofte foraarsage D. Ex. megen Ulempe, og vi ere i den Anledning befuldmægtigede til at erklære, at D. Exc., naar disse Personer ikke forholde sig rolige, men vedblive, at give Dem Anledning til Misfornøielse, ved de tre forbundne Souverainers Fuldmagt bemyndiges til at giøre Lovens hele Strænghed gieldende mod dem, og i fornødent Fald efter eget Godtbefindende, med fuldkommen Autoritet at henvende Dem til Cheferne for Deres Majestæters Stridskræfter til Lands og Vands, som allerede have erholdt fornødne Ordres desangaaende. De modtage Forsikringen om vor Høiagtelse a. Underskrevet: Aberdeen Montmoreney=Laval, Matuschewitsch. London 22de Juni 1830.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Det britiske Overhuus bestaaer for Øjeblikket af 402 Medlemmer, hvoraf 4 ere Prindser af kongeligt Blod, 19 Hertuger, 18 Marquier, 105 Grever, 22 Viscours, 160 Baroner, 16 skotske Pairer, 28 irske Pairer, 30 Erkebiskopper og Biskopper.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Jfølge de nyeste Efterretninger fra Canton er en skrækkelig Ulykke indtruffet. Ved en dramatisk Forestilling til Ære for Guderne opkom i et af Byens Districter en Jldebrand, som man troer, var paasat. Meer end 200 Personer, Mænd og Qvinder, fandt deres Død i Luerne, eller traadtes ihiel. Efter andre Beretninger havde Jlden raset i flere Dage og fortæret 14,000 Huse. Alle Forretninger vare standsede.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Hertugen af Brunsvig er over Holland reist til England, med de Londonske Blade bebude ham ingen gunstig Modtagelse der, hvor han er ligesaa upopulær som i Tydskland. "Han har - siger The Times No. 14,331 af 14de September, paa enhver muelig Maade saaret sit Folks Følelse. Han vægrede sig ved at sanctionere den Constitution, som hans Onle og Formynder, vor afdøde Kong Georg IV, gav Hertugdommet; han har trødset den tydske Forbundsdags Beslutninger ; han har i Fredstid befalet, at de trykkende Skatter, som Krigen gjorde nødvendige, skulde vedblive; han har landsforviist de værdigste Statstjenere, straffen dem uden Proces; han har casseret det høieste Tribunals Domme, ladet disse rives itu og kastes Dommerne i Ansigtet; han har gjort Brud paa Brevseglets Hellighed og ladet Privatbreve aabnes paa Posthuset. Lutter notoriske Kjendsgjerninger." - Dette ministerielle Blad gaaer saavidt i sin Uhoflighed mod Hertugen, at det end ikke blues ved at kalde ham en Carricatur af Don Miguel"!
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Cassel, den 15de September. Vor Statstidende indeholder Følgende: "Byen opfyldes af en ubeskrivelig Jubel. Borgerne drage i tætte Klynger gjennem Gaderne og de offentlige Pladse, der gjenlyde af utallige Vivatraab. Det behagede nylig Hs. K. H. Kurfyrsten at modtage Byens Magistrat, og huldrigst at høre hans tro Undersaatters ærbødigen fremsatte Bønner. Den strax derpaa udbredte Efterretning om Jndholdet af det fyrstelige Svar, den glade Jubel, som udbredte sig over hele Byen, og omgiver Kurfyrsten, der kom sit gjæve Folk imøde paa Slottets Balcon, med begeistrede Aiclamationer forkynde, at de troeste Ønsker finde Bønhørelse i en faderlig Fyrstes Viisdom, og at dette Tidspunkt vil indeholde et Exempel paa Kjærligheds og forhøjet Seendrægtigheds mere og meere befæstede Baand mellem Fyrste og Folk. Hil være Kurfyrsten Cassel, den 16de September.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Her er udkommen følgende Bekjendtgjørelse : "Vi opfylde herved den behagelige Pligt, at meddele vore Medborgere den glædelige Efterretning, at H. K. H. Kurfyrsten har huldrigst, i den os i Dag allernaadigst forundte Audients, bevilget Stadens Borgerskabs allerunderdanigste Ansøgning om de kurhessiske Land stænders snarest mulige Sammenkaldelse. Cassel, den 15de September 1830. Residentsstadens Raad. Schomburg.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Brunsvig, den 15de September. Man veed nu med Vished, at mange Ting ere reddede paa Slottet; deriblandt Linnedet, Sølvtøiet, og en Sum af 180,000 Rdlr. i rede Penge, som Hertug Carl endnu kort før sin Bortreise vilde deponere hos et herværende Banqvierhuus; hvilket dog ikke skeete, da Parterne ki kunde blive enige. Ogsaa undgik Hertugens Skriverpult med deri værende Papirer Ødelæggelsen. Man skal i denne Pult have fundet meget mærkværdige Papirer, og deriblandt nogle, som indeholde ganske overordentlige Oplysninger og Meget, hvad der er skeet, og angaaende Hertugens Anskuelser og formodede Hensigter. Man vil nu vide med Vished, at Hertugen i sin korte Regjeringstid har sat fire Millioner Rdlr. i udenlandske Fonds.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
München, den 9de September. Fra paalidelige Kilder erfare vi, at Hs. M. Keiser Nicolaus, efterat have erholdet Beretning fra det russiske Gesandtskab i Paris om Carl 2des og Dauphins Resignation, om Hertugen af Orleans Udnævnelse til General=Statholder, og om de tre Farvers Antagelse af den ny franske Regjering, har givet befaling til at tilstæde alle franske Skibe med det trefarvede Flag uhindret Adgang til russiske Havne. Den befaling, som strax efter de første ubestemte Efterretninger og Begivenhederne i Paris var givet til at afbryde al Samfund med Frankrige og tilbagekalde de russiske Undersaatter fra Frankrige, er sat ud af Kraft. Rusland handler i Overeensstemmelse med Preussen; General Lobau er, som bekjendt, meget gunstigen modtaget i Berlin. General Belliard, der i Wien ligeledes paa den ønskeligste Maade har opfyldt Hensigten af sin Sendelse, ventes her hvert Øjeblik paa sin Tilbagereise til Paris. Han overbringer et Brev fra Keiseren til Kongen af Frankrige og et fra Keiserinden til Dronningen. Jfølge Breve fra Berlin har Hs. M. Kongen af Preussen, efterat have erholdet Efterretning om Urolighederne i Aachen, givet befaling, at alle Tropperne i Magdeborgs og Erfurths Districter skulle marschere til Rhinprovindserne. Disse Tropper ville med dem, som allerede ere der, danne en Armee af omtrent 100,000 Mand, men blot til at haandhæve Roligheden i de preussiske Lande ved Rhinen. - Den østerrigske Armee i Jtalien forstærkes ligeledes blot i den Hensigt, at betrygge Orden og Rolighed i de østerrigske Provindser i Jtalien.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Stokholm, den 14de September. Sidste Nr. af den noksom bekjendte, frimodige, velredigerede svenske Tidende "Den svenske Medborgaren" indeholder Følgende: "Den 4de Septbr. gaves paa det kgl. Theater i Khvn.: Den Stummen i Portici, som næste Dag atter blev givet. Da man ikke sieldent i constitutionelle Stater hører disses Regjeringer med usle Paaskud, hvortil Dagens Begivenheder maae give Anledning: ængsteligen at afværge Meningsyttringer, saa er det et ufeilbarligt Vidnesbyrd om Danmarks uindskrænkede Herskers ægte Liberalitet, at han, ei ændsende Sligt, meget mere gjøre det umuligt for snæverhjertet Trædskhed, at vildlede ham til nogetsomhelst Skridt, der kunde forstyrre et oplyst og trofast Folks Tilfredshed, og Hengivenhed.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Hamborg, den 20de September. Dampskibet bringer os Efterretninger fra London af 17de d. M. En almindelig Sorg var udbredt formedelst den berømte Parlamentstaler Hr. Huskissons Død i Liverpool, som foraarsagedes ved et Uheld paa Jernbanen mellem denne Bye og Manchester, hvor han, ved Hertugen af Wellingtons Side, ved et Fald brækkede begge Benene, og som en Følge deraf, trods al anvendt Lægehjælp maatte døe under heftige Smerter.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Jfølge Efterretninger fra Lissabon af 5te d. M. herskede der det rædsomste Tyrannie. Don Miguel præsiderede i Eriminalretten. Forvirringen var almindelig.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Efterretninger af blandet Jndhold. Carl X. Frankriges fordums Konge. Robert, Greve af Clermont, Ludvig I des sjette Søn, ægtede Beatrix, Arving til Baroniet Bourbon. Hans ældste Søn, som Kong Carl Ilden i Aaret 1327 ophøiede til Hertug, af Bourbon, valgte sit Hertugdømmes Navn til sit Familie. navn. Fra ham nedstammede i den syvende Generation Carl, Hering af Vendome, God 1832), hvis Søn Anton ved sit Giftermaal erhvervede sig Kongeriget Navarra. Hans Søn, Henrik besteg, efterat Henrik Ildie, den sidste Valois, var myrdet, ifølge Arveret den franske Throne (1589), og regjerede, som den første Bourbon, under Navnet Henrik IVte, som en stor og god Konge over det forenede Frankrige og Navarra. Fra ham nedstammede i lige Linie ved Ludvig Klilde, Ludvig Klde, hans Søn og dennes Sønnesøn, der begge bare Navnet Ludvig, og ved Ludvig Alde, - Dauphin Ludvig, Carl Xdes Fader.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Denne ulykkelige Carl Xde, som var den yngste af tre Brødre, der efter hinanden have siddet paa den franske Throne, er født i Versailles den 9de October 1757, og fik Navnet Greve af Artois, hvilken Titel han beholdt indtil Bourbonernes Restauration, da han, som Kongens ældste Broder, efter gammel Vedtægt, antog Titelen Monsieur. Greven af Artois giftede sig, i sit 17de Aar, den 16de November 1778, med Maria Theresia, en Datter af den daværende Konge af Sardinien, Victor Amadæus, og Søster til den i Sardinien nu regjerende Konge Felix og Ludvig Villdes afdøde Gemalinde. Med denne Prindsesse, som døde den 2den Juni 1805 i Gratz i Steyermark, havde han to Børn. 1) Ludvig Anton, Hertug af Angoulome, født den 2den August 1775, som ved sin Faders Thronbestigelse blev Dauphin og er gift med Marie Theresie Charlotte, Ludvig Kyldes eneste Datter, og 2) Henrik Carl, Hertug af Berry, som i Aaret 1818 ægtede Marie Caroline, den nuregjerende Konge af Neapels Datter, og med hende havde to Børn, der endnu leve: 1) Marie Theresie Lovise (Mademoiselle, født 1819 og Henrich Carl Deodatus af Artois, Hertug af Bourdeaux, født efter sin Faders Død, den 29de September 1820. Hertugen af Berry blev, som bekjendt er, den 14de Februar 1820 dødeligen saaret af en Snigmorder og døde næste Morgen.) Publicum i Paris dømte ikke gunstigt om Greven af Artois, og hans huuslige Forhold; tvertimod gjorde hans Ødselhed og hans Udsvævelser ham forhadt hos Folket, især naar det sammenlignede ham med begge hans ældre Brødre, Ludvig VI og Monsieur (Ludvig VIII). - Ludvig VI havde en reen Villie til at fremme det Gode og et uplettet Rygte; han fortjente at være Privatmand og blev henrettet som et uskyldigt Offer for en forvorpen Partiaands blinde Harme, for en dybt nedværdiget Adels og et ligesaa dybt sjunken Clerisies moralske Fordærvelse. En retfærdig Efterslægt mindes det Gode, han vilde, og undskylder hans Svagheder. Monsieur (Ludvig VIII) var vel tilbøielig til Yppighed, men ingenlunde uden Talent; ved Sands for Videnskabelighed og Agtelse for Videnskabsmænd gjorde han sig selv agtet, ved Venlighed og Humanitet erhvervede han sig endog en høi Grad af Popularitet. Hans behagelige Væsen og den Klogskab, hvormed han lempede sig efter den offentlige Mening betryggede ham Thronen, og bidrog væsentligen til at sætte hans Eftermands Svaghed og Daarskab, som stod i Opposition med Folkets Anskuelser, i en modbydelig Contrast.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Efterat Greven af Artois (Carl X) ved Revolutionens Begyndelse havde forladt Frankrige (den 14de Juli 1789), opholdt han sig først ved hans Svigerfaders, Kongens af Sardiniens, Hof i Turin; derefter i Aaret 1791 i de tydske Rhinegne, i Pilnit- og i Wien. Den af Ludvig VI i samme Aar antagne Constitution, erkjendte han ikke, men overtog strax, da de fjendtlige Hære trængte ind i Frankrige, Commandoen over et Emigrant Corps, hvilket han førte mod sit Fæderneland. Efter Feldttogets ulykkelige Ende begav han sig til Petersborg og 1796 om Sommeren til England. Her gjorde han en saa stor Gjeld, at et Asyl, der kunde beskytte ham imod hans Creditorers Overfald, blev nødvendigt. Holyrood=House, Skotlands gamle Kongers Pallads i Edinborg, er ifølge et særdeles Privilegium, som det endnu har, et saadant Fristed, hvis Beboere ikke kan antastes for Gjæld. Dette Slot blev af den engelske Regjering anviist ham og nogle Medlemmer af hans Familie til Boepæl. Ogsaa i denne Henseende contrasterede Carl Xdes og Ludvig Villdes Charakteer. Den sidste førte et roeligt og eensomt Liv paa Hart vell, et Landgods i Buckinhamshire, anvendte sit Otium til at dyrke Videnskaberne, og erhvervede sig ved sine Kundskaber og ved sine Sæders Reenhed Alles Agtelse, der kom i nøiere Forbindelse med ham. Derimod kunde et arrogant Væsen, forenet med ringe Aandsdannelse og frivole Sæder, ingenlunde skaffe Greven af Artois, en landflygtig Fyrste, nogen Respekt. Efterat have accorderet med fine Creditorer, forlod han Hol rood=House, hvor han kjeddede sig, og flyttede til sin Broder paa Hartwell.
Berlingske Tidende, 1830-09-23
Efter Napoleons Fald var Greven af Artois, som nu antog Titelen Monsteur, den første Bourbon, der drog ind i Paris (den 12te April 1814). Jndtil Ludvig Kuldes Ankomsfungerede han som Generalstatholder i Frankrige, og erholdt som præsumtiv Thronfølger, snart en høi Grad af Vigtighed ved Hoffet, men var destomindre yndet af Folket. Forgiæves søgde han at føre en Armee mod Napoleon, da denne kom tilbage fra Elba; alle Tropperne forlode ham og han maatte, tilligemed sit Broder, flygte til Gent. Efter "de hundrede Dage, vendte har tilbage til Frankrige og besteg efter Ludvig Vildes Død (16de Septbr. 1824) den franske Throne som Carl X. Den 27de Septbr. 1824 holdt han sit høitidelige Indog i Paris, og Mai Maaned 1825 reiste han til Rheim, for der at salves og krones. I Domkirken i Rheims aflagde han ved denne Høitidelighed en hellig Eed at regjere sit Folk efter Chartet. Hans Regjerings Historie er saare kort. Saa meget mere burde han have løst den Opgave, at erhverve sig Nationens Kjerlighed paa enhver Maade, da han som Grev Artois aldrig havde været populær, og som Monsteur ene skyldte sin Broder, og Konge, Ludvig VIII, al den - vist nok ikkun ringe - Gunst, som Folket skjenkede ham. Men uden en Herskers Talen higede han efter den absoluteste Magt. Han havde at kæmpe med et betydeligt, mod hans Person og hans Huus fjendtligsinder Partie; men i Stædet for at indlede forsonende Forholdsregler var hans Adfærd en saadan, at den omsider gjorde det hele franske Folk til hans Fjende; og da han voldsomt havde sønderrevet ethvert Kjerlighedens Baand, der knytter Folket til Regenten, var physisk Magt den eneste, der levnedes ham; denne troede han stærk nok til at overvælde Frankrige, og vaagnede først at den skuffende Drøm, da han saae sig fordømt til ny og denne finde haabløs Forviisning i sit 73de Aar. Daarlige Ministre og rænkefulde Prælatter vare hans Raadgivere; i deres Forblindelse indbildte de sig, at kunne vinde Sejer i Kampen mod sund Fornuft. Deres Exempel har atter lært Menneskeheden, at den snildeste Beregning af de trædskeste Midler maa glippe, naar det Øjemeed, til hvis Fremme de anvendes, en daarligt og syndigt.