Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-04
her tales kun om Speculationer, der blot giøres af privatteFolk, om ganske uskyldige Produkters Salg, hvis Afsætning er ikke mindre vigtig, for Sælgeren end deres Besiddelse for Kiøberen, om Benyttelsen af en Nations Skibe, der fornemmelig maa søge sin Underholdning af Skibsfarten og Kornhandelen. Her tales heller ikke om Krigs men om Handelshavne, og er det end tilladt, at udhungreblokeerte Havne, saa var det dog vel ikke billigt at legge denne Elendighed til saa mange andre for at trykke Uskyldige, da den i Frankerige ogsaa kan naade Provindser, der hverken fra Engellands eller fra dens Allieredes Side have fortient denne Tilvext til det Onde de lide. M."Det er ligeledes bekiendt, at i dette Øieblikket af de fornemste Midler til at tvinge dem, der have erklæret os Krig, til billige Freds=Betingelser, bestaaer i at hindre dem fra at afhielpe deres Mangel ved Jndførsel, der er en naturlig Følge af det, som de have gjort, for at bevæbne den heele arbeidsomme Klasse blant det franske Folk mod de andre Regieringer og den almindelige Rolighed i Europaa Det er en Grundsætning, der antages af alle dem, der have skrevet over den offentlige Ret, at Jnførselen maa forhindres, saavel naar man derved kan haabe at tvinge sin Fiende, som og, naar Mangelen hos denne Fiende kuns er foraarsaget ved de Midler, som han har betient sig af for at skade os; og det er umodsigeligt, at dette i sit Slags ganske mye Tilfælde ikke kan bedømmes efter Grundsætninger og Regler, det kuns ere gjorte for saadanne Krige, som føres overeensstemmende med de iblant Europas Souperainer indførte Skikke Svar. Kornhandelen, som en Følge af manglende Forraad i et Land, er ikke noget usædvanligt, der kuns i nærværende Øieblik fandt Sted, eller var foraarsaget ved de samme Grunde, der giøre den saa til anførte Forskiel imellem denne Krig og imellem andre. Frankerige maa næsten altid have Tilførsel fra Fremmede. Afrika, Jtalien, Amerika levere det endnu mere Korn end Østersøen. J Aaret 1799 var Frankerige næsten meere udsat for Hungersnød end nu, og dog betiente Engelland sig da ikke af benævnte Grunde. Tvertimod, da strax derefter Kongen af Danmark Frederich den Fierde, i Anledning af hans Krig med Sverrig, der ligesom Frankerige stedse behøvede fremmed Tilførsel, troede at kunde antage den Grundsætning, at Tilførselen lovlig kan forhindres, naar man haaber derved at tvinge sin Fiende, og han nu vilde anvende den Sætning paa et heelt Land, der kuns i Henseende til blokette Pladser antages for gyldig, reclameerte alle Magter, og just især Storbritannien derimod, og erklærede eendrægtig den Sætning for ny og som den der ikke kunde have Sted, saaat Kongen, overbeviist om det Modsatte, stod ganske af det fra. En Krig kan visselig være forskjellig fra en anden formedelst dens Anledning, Øiemerke, Nødvendighed, Retfærdighed eller Uretfærdighed. Dette kan være af den største Vigtighed for de krigførende Magter. Det kan og maa have Jndflydelse paa Freden, paa Skadesløsholdelserne og paa alle Accessorier. Men det angaaer aldeles ikke de neutrale Magter. De ville visseligen være demmeest hengivne, der have Retten paa deres Side, men de have ikke Rettighed til at give denne Tilbøielighed Gehør. Neutraliteten, naar den ikke er ganske fuldkommen, hører op at være Neutralitet. M. "Endnu maa anmærkes, at Hs. Danske Maj., naar han i sine Havne optager franske Armateurs med deres Priser, kan ikke forskaffe sig nogen af de Sikkerheder, der efter Nationernes Love udfordres til deres udrustnings=Breves Gyldighed, og til deres Opførsels Regelmæssighed. Rettergangen, kunne uden at falde i en aabenbare Modsigelse, ikke antage noget Patents eller udrustningsbrevs Lovgyldighed, der skriver sig fra en Regiering, som Hs. Maj. ikke har erkiendt som Souverain. Ved denne Uerkiendelse kunne hverken Priser paakiendes eller brittiske Undersaatter og brittisk Eiendom holdes tilbage i de Havne, der tilhøre en venskabelig Regiering, hvis Beskyttelse de ere berettigede til at reelammere, uden ligefrem at overtræde Tractaterne; og frem for alting er det umuelig i dette Tilfælde at anvende en upartisk Neutralitets sædvanlige Love, da der i Frankerige gives ingen tilstaaet Antoritet, der kunde give Kaperne, i Hensigt til deres Forhold, de nødvendige Forskrivter, og som en neutral Regiering kunde vende sig til for at faae dem afstraffede, naar de afvige fra disse Forskrivter, da de, naar de ikke følge dem, ere ikke meere at ansee som lovlige Kapere, men som Søerøvere. Svar. Skibene under engelsk Flag, saavelsom de, der føre Engellands Allieredes Flag, finde i alle Kongens Havne, saavidt mueligt, Sikkerhed, Bistand og Beskyttelse. Men under dette Tal høre de ikke meere, der ere blevne tagne af deres Fiender. De franske Kapere kunne ikke af de neutrale Magter ansees som Søerøvere, naar Engelland selv ikke anseer eller behandler dem som saadanne. Man holder deres Fangne som Krigsfanger, man udvexler dem, man har endog indladt sig i Underhandlinger derover. De sædkanlige Krigslove iagttages i alle Stykker, og efter denne Regel allene maa vi ogsaa rette os. Det trefarvede Flager i Dannemark blevet erkiendt ved samme Tid, som det næsten overalt er blevet antaget. Enhver Forandring her ville blive umuelig uden at indvikle os i en Krig, og uden at fortiene den. Kapernes og Prisernes Tilladelse at løbe ind i Norge er en Følge af denne Neutralitet, for hvilken ingen Persons Anseelse finder Sted. Den har forhen havt Sted, i alle Søekrige, som Europa er bleven hiemsøgt med. Alle Nationer, een efter den anden have benyttet sig af den og forlangt den. Stedets Beskaffenhed tillader intet alm. Forbuddet vilde kuns udsætte os for Fortredeligheder, fordi man ikke kunde vaage over dets Overholdelse, i et langt fraværende Land, hvor der gives Kyster af umaalelig Strækning, utallige Havne og Ankerpladser, og kuns et ringe Antal Jndbyggere. Forbudet ville altsaa blive illusorisk og endog skadeligt, i det er den immernes Franzoserne, i Følge deres Decreter, da ville ødelegge de Skibe, som de ikke meere kunde haabe at bringe i Sikkerhed. Gienstanden er i øvrigt af ringe Vigtighed, og Midlerne derimod talrige, og let anvendelige. Undertegnet: A. P. v. Bernstorff.