Berlingske Tidende, 1810-12-28
Beretning fra Ministeren for de udenlandske Anliggender til Hs. Majestæt Kriseren og Kongen. Sire! Deres Majestæt har bragt Frankrig til den høieste Spidse af Vælde. De over 5 paa hinanden følgende, samtlige af Engelland ansteftede, Coalitioner ti fæstede Seire have frembragt disse Resultater, og man ken sige, at vi have Engelland at takke for det store Riges Hæder og Magt. Ved alle Leiligheder har Deres Majestæt tilbudt Freden, og uden at spørge, om samme vilde være fordeelagtigere end Krigen, havde De, Sire, blot de værværende Slægters Lykke for Øine. Stedse viiste De Dem villig til at bringe Freden Fremtidens heldigste Omvexlinger til Offer. Paa saadan Maade sluttedes Freds=Tractaterne i Campo Formin, Luneville og Amiens, og siden Freds=Tractaterne i Tilsit og Wien. Paa saadan Maade har Deres Majestæt fem Gange bragt Freden er Offer af den største Deel af Deres Erobringer. Langt ivrigere for at forherlige Deres Regiering ved Almeenhedens Vel, end at udvide Deres Riges Herredømme, satte Deres Majestæt Grændser for Deres egen Storhed, medens Engelland atter uophørlig oppustede Krigstuen, og syntes at conspirere mod fine Allierede og sig selv, for at danne hiint Rige, der største, der har existeret i 20 Aarhundreder. Ved Freden 1783 støttede Frankrigs Magt sig paa den Familie Paat, som nøie forbandt Spanien og Neapel med dets Konge=Familie Paa den Tid, da Freden sluttedes i Amiens, var de 3 store Magters respective Styrke bleven formeret med 12 Millioner Jndvaanere af Polen. Husene Frankrig og Spanien vare i det Væsentlige hinandens Fiender, og begge Staternes Beboere mere end nogensinde før adskilte fra hinanden ved deres Sæder. En af de store Continental-Maater havde ved Belgiens Forening med Frankrig tabt mindre i Stykke, end den havde vundet ved Besiddelsen af Venedig; og det tydske Riges Sacularisationer havde endnu mere forøget vore Meddeleres Magt. Saaledes havde Frankrig altsaa efter Freden ved Amiens i Forhold en ringere Magt, end ved Freden 1783, og langt mindre end den som det havde Ret til at prætendere i følge fine Seire i Krigen mod de 2 første Coalitioner. Nppe var imidlertid hiin Fred sluttet, for det viste sig, at Engelands Jver syge var levende opvakt. Det var sat i Bevægelse over og Rhinens saavelsom Jtaliens Provindser. Freds Tractaten ved en Amiens blev tilintetgiøre. Der opstod en tredie Colition. Tre af Maaneder derefter oplæstes den ved Presburger Freds Tractaten. Engellaad saae sig bedraget i alle sine Forhaabninger. Venedig, Dalmatien, Jstrien, alle det adriatiske Havs saavel som Kongerige, Reapels Kyster kom under fransk Herredømme. Det tydske Rigs legeme, der var opreist paa Gundsætninger, dem aldeles modstridende, paa hvilke det franske Rige hvilede, styrtede sammen; og Rhinforbunds=Systemmet gjorde de samme Nationer til Frankrigs nøie forbundne og trofaste Allierede, som under de 2 første Coalitioner droge i Kampen mod samme; fælles Jnteresse knyttede dem nu med uopløselige Baand, til det franske Rige. - Freden ved Amiens blev da i Engelland en Gienstand for alle Statsmænds Harme. Frankrigs nye Acqvisitioner, 1 som man ikke mere i Fremtiden kunde haabe at frarive det, gjorde den Feil, man havde begaaet, des føleligere, og viiste samme i dens hele i Omfang.