JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-23
Menneskehedens saakaldte Cultur i Europa har naaet sin Culminationspunkt. Dens høieste Triumph er uden Tvivl Dampen, som er bleven Verdens Velgjører. Man brygger, steger, bager, koger, spinder, væver, trykker, smedder nu ved Hielp af Damp. Vi fare ved den igjennem Luften, under Vandet, paa Jorden og paa Havet, endog til America. Vi skyde med Damp oplyse vore Huse og Gader derved, bade os deri. Vi seile ligge til Polerne, vi indpode Koens Kopper, paasætte nye Næser, gaae af et Reb op til Spiret af Rosenborg-Taarn, lære Phystognomiken paa Pandeskaller, helbrede med maanetisk Søvn, Bøn- og Undercurer, see Verden i Kosmoramer og Panoramer ved Telescoper, Microscoper og Kaleidescoper, gjøre Magneter ved Electriseermaskiner, tænde vort Lys ved Luften, uddrage Jld af Vand (-Stofgas, gjøre Kobber til Guld, Glas til Diamanter, Diamanter til Kul; vi have flere Maaneds- og Ugeskrifter end Maaneder og Uger, flere Dagblade end Dage, overhovedet flere Tidsskrifter end Tid, flere Sparekasser end Sparere, flere Læsebibliotheker end Læsere, flere Lærere end Lærlinger; Børn skrive Romaner, componere Musik; Grosserere findes en Gros og Capitalister en detail, Understøttelseskasser uden Understøttelse; Fabrikflid uden Fabriker og uden Flid, syv militaire Piger istedet for at man før neppe havde en Eneste; en nordisk Herkules, som gjør den græske til Skamme; en Tambour=Major, som kan tromme paa femten Trommer; Ugler af Pap, der, slaaende med Vingerne og fordreiende Øinene, vinde Applaus, vi see med Frauensteinske Kikkerter Fæstninger i Maanen og, om føie Tid, maaske endog Artillerister og Kanoner; vi anlægge Broer under Vandet; tilkjendegive hverandre vore Tanker, uden at betjene os af Mund eller Penne (Telegrapher); vi have Canariefugle, som exercere og Hunde, som spille Comedie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-23
Blandede Efterretninger. Hr. Beaudouin fra les Andelys gjorde den 9de Maj, paa Seinens Flodleie, med det heldigste Udfald, et Forsøg med en af ham nys opfunden Dykkerbaad. Flere end 800 Mennesker vare Øjevidner til dette saa interessante og ved sine Resultater for Fremtiden saa vigtige Skuespil. Præcise Kl. 7 om Aften besteg Hr. Beaudouin sin som en aflang Tønde formede Baad og hørte dermed strax op at indaande den ydre Luft, 13 Minutter senere iverksatte han sin Neddykken paa Seinens Bund hvor han, i en Dybde af atten Fod, seilede i 47 Minutter, og i al den Tid levede af den Luft, som han havde forsynet sig med. En sand Salve af Bifaldsklap, forstærket ved Geværers Løsning, forryndte hans Tilbagekomst. Han beklagede kunat han ikke havde dvælet meget længer i sit vaade Opholdsted; han var kun rykket ud af samme ved Publicums Frygt, da dette tilsidst havde sat det igjennem, at man satte de Toug, som paa en ny Maade vare anbragte ved dette Fartøi, i Bevægelse, for at bringe det fremfor Dagens Lys igjen. Thi at vide ham i 60 Minutter berøvet den ydre Luft, havde indgydt den opmærksomme Mængde, som ikke faae ham komme frem igjen, den meest levende Frygt. Hr. Beaudonin forsikrede at han uden ringeste Livsfare kunde være bleven en Time endnu under Vandet. Dette Forsøgs lykkelige Udfald har i Andelys vakt stor Sensation. Man erindrer sig der at have seet Blanchard gjøre de første Prøver paa de Luftfarter, som satte Verden i Forhavselse. Denne nye ikke mindre beundringsværdige Opfindelse, som lover langt vigtigere Resultater, fortjener den franske Regjerings fulde Opmærksomhed; man siger at den allerede inden det lykkelige Udfald var bekjendt, har vakt en Nabomagts (Englands) Jnteresse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-23
Kjøbenhavns Børs, den 22 Juni 1827. Hamburg 2 M.a vista 222. Species 225.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-23
Specier solgtes til 13 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 161 1/2 162 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 49 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 83 83 1/2 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 74 3/4 75 i Banco. Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 - Rbd. r. S. 113 1/2 114 Sedler. Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 94 195 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 104 1/2 105 i Banco. 94 3/4,95 i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . . i Sedler Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. 60 160 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 51. Redigeret i Statsraad Fr. Thaarups Fraværelse af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 26 Juni 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
Reisen til Berlin og Dresden. i Aaret 1825. (Fortsættelse; see No. 49.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
Da jeg næste Dag vilde til at pakke ind, fandt jeg i en Krog et fransk Brev, fra en Comtesse Emilie 27 til hendes Cousine i Berlin, som indeholdt adskillige saa vigtige Bidrag til Bade væsenets Characteristik, at jeg ikke kan undlade, at meddele her en Oversættelse deraf. "Dyrebareste Henriette!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
J vore Dage findes de fleste Zigennere i Moldau og Wallachiet, hvor deres Tal beløber sig til 70,000. De dele sig i fire Classer, Ligura eller Blyskeefabricanter, der ere Bissekræmmere, men dog tillige sysselsætte sig med Agerdyrkning, er den talrigste af alle; Nudasch eller Guldvaskere, der tillige ere Tømmermænd, høre ligeledes til dem, de forhen nævnte Usu rey; Layasch eller Smedde, der, ved Siden af andre Haandværker, ogsaa udøve Lommetyverie og Stratenrøverie, endeligen: Burgasch, et Slags Parias, der ikke boe under Telte, men under fri Himmel eller hvor de kunne finde Ly. De leve for det meste af Rødder, vild Honning og styrtede Dyrs Kjød. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
Jndenlandske Efterretninger. Helsingøers Havn bliver i denne Tid meget udvidet og tillige oprenset. Bekostningen derved anslaaes til 16,000 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
Man venter nu bestemt først i næste Maaned alle Sangerinders Sangerinde, Mad. Angelica Catalani, her til Hovedstaden. Naar hun endeligen vilde hertil, saa er det rigtignor paa Tiden; thi hun er nu 44 Aar gammel. Det er eengang Nordens Skjebne, at ikke allene Flosig det meget seent. Aftenen Kl. 9, ankom Hs. Kongelige Høihed Prinds Christian Frederik hertil Byen, efterat have i Skaarup overværet Examen i Semminariet, samt taget i naadigst Øiesyn den paa Aabyeskov opførte og efter H. K. H. opkaldte Skole. Byens Borgervæbning paraderede i Møllergaden. Paa Apotheket, hvor H. K. H. tog ind, vare Byens Embedsmænd og Honoratiores tilstede og modtog Høistsamme. Om Onsdag Formiddag Kl. 9 gik H. K. H. ombord i et velindrettet Fartøi under Commando af Jnrolleringschefen Hr. Kapitain-Lieutenant Linde, for at seile til Langeland. Borgerskabet paraderede paa Skibsbroen, og skjød Æressalver. Et tregange gientaget Hurra blev af H. K. Høihed naadigst besvaret. Borgervæbningens Musikkorps fulgte i en anden Baad. Fra Skibsbygmester L. Møllers Plads blev saluteret med 9 Kanonskud. Om Aftenen Kl. 12 ankom H. K. H. over Thorseng hertil igien. Byen var almindelig illumineret. Torsdag Eftermiddag blev Borgervæbningen til H. K. Høiheds naadigste Tilfredshed mynstret; derefter besøgtes Kirkerne, Skolerne, Assistents=Kirkegaarden og Skibsbroen. Da Sprøiterne tillige vare mynstrede, begav H. K. Svendborg. Tirsdagen den 12te Juni, ra, men ogsaa de jordiske Sanggadinder nærme og Byen vedkommende Regnskaber bleve eftersete, samt taget Bestemmelse med Hensyn til den nye Raadstue, her agtes opført. Derefter holdtes Taffel paa Apotheket, hvortil Byens Embedsmænd og Honoratiores, hvoriblandt Borgerkapitainen, naadigst vare indbudne. Da Skibsbygmester L. Møller havde udbedet sig den høie Naade, at maatte give sit paa Stabel staaende store Brigskib Hs. K. Hs. høie Navn, der naadigst var bleven tilladt, og Høisamme havde ønsket at være tilstede ved Skibets Udløb, saa be H. sig paa Raadhuset, hvor Embedsprotocollerne hagede det H. K. H. at indtræffe ved Byggepladsen om Aftenen Kl. 7, hvor Høisamme blev bil set med 9 Kanonskud. Et Telt var anbragt for H. K. H. med følge, og idet Skibet løb af Stabelen, havde Høisamme den Naade, ved Hurraraab at lykønske Skibet, hvorved 27 Kanonskud affyredes. Efter at Prindsen havde beæret L. Møllers Huus med sin høie Nærværelse, og i de naadigste Udtryk roest denne Mands sjældne Flid og Konst, kjørte Høisamme med en Afskeds salut af 9 Skud til Hr. Kammerjunker v. Moltkes Lyststed Ovineshøi her ved Byen, for der tillige at tage den saa skjønne Udsigt i naadigst Øiesyn. Et Fyrværkerie blev om Aftenen afbrændt ved Windebye paa Thorseng, der kunde skues fra Ovineshøi. Hs. K. H. kom derefter her til Byen igjen om Aftenen, og Fredag Morgen Kl. 8 fortsattes Reisen til Faaborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
Borgervæbningen paraderede atter uden for Byen. Hurraraabet, der naadigst besvaredes, tolkede de glade Følelser, enhver Jndvaaner næselfuldt forventes og inderlig ønskes. ankom det Høikongelige Fyrstepar, Stiftets Gouverneur Prinds Christian Frederik af Danmark, og Høie Gemalinde til vor Bye, hvor de bleve hilsede med en smagfuld Jllumination, hvilken D. K. H. skienkede naadigst bifald ved at tage den i Syne under en langsom Giennemkjørsel. J Morges Kl. 6 mønstrede H. K. H. Garnisonen, eftersaae derpaa Fæstningen, Arsenalet, Borgervæbningen, Brandcorpset, Embedsmændenes Protocoller, Commune-RegnskaNyborg, d. 22de Junii. J Aftes Kl. 10. rer for den elskede Fyrste, hvis Gienkomst læng bet, Skolerne, Fattighuset og de offentlige Indretninger. Kl. 1 afgik D. K. H. paa Postjagten Mercurius til Sjælland under Ledsagelse af Capitainlieutenant Garde. Skjøndt Vinden var ugunstig ved Afseilingen, vendte den sig snart til heldigst Bør for de Høikongl. Personer. (De Sorgenfri.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
res Kgl. Høiheder ere lykkeligen indtrufne til
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
Blandede Efterretninger. har givet Anledning til Opdagelsen af en Deel Den overordentlige Tørke i forrige Sommer, fortræffelig vedligeholdte mindre og større Statuer i Nærheden af Evreux. Man benyttede sig af den Omstændighed, at en lille Dam eller Sump, kaldet d'Ardilliere, første Gang i Mands Minde var udtørret, til at rense og udpynte dens Leie. Tykkelsen af det Leerlag hvormed Bunden var overtrukket, opmuntrede til at udvide Bassinet for at skaffe Vandet større Plads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
Ved denne Leilighed fandt man snart nogle store Stene, paa hvilke man faae Spor af Bearbeidelse, og da det syntes unyttigt at lade dem ligge ubenyttede i Dammen, tog man dem op, hvorved man opdagede i en af Muursteen bygget Fordybning, som de havde bedækket, de omtalte Statuer. Den første af disse antages at forestille Venus Anadvomene; den 2den og 3die Kvinder, som give deres Børn Die, den 4de og 5te ligeledes, men hver Kvinde har 2 Børn; den 6te er en noget beskadiget Merkur; den 7de en beskadiget Torso af halvophøjet Arbeide, og den 8de en Buste paa en med ophøjet Arbeide udziret Piedestal. Beskrivelsen over disse i archæologisk Henseende vigtige Figurer er affattet af Hr. Rever og indsendt til Videnskabs-Selskabet. i Evreux.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
Prof. Seysfarth fra Leipzig, som paa sin Reise, til gammelægyptiske Skrifters og Konst minders Opsøgelse, var kommen indtil Neapel, og især i Rom har opdaget ægyptiske Oldsager. af stor Vigtighed, er over Livorno, Florenz og Genua reist tilbage til Turin, for at fuldende sine Arbeider paa sidstnævnte Sted. Det nenpolitansk ægyptiske Museum, for størstedelen samlet af Cardinal Borgin, indbefatter henved 400 Nummere, der nyligen ere blevne forøgede med Aldsager, som man ved Opgravning i Pompejhar fundet i et Jsistempel. Blandt Brudstykkerne af forskjellige Obelisker udmærker der sig een, der var oprettet for Ramses Majamon af hans Søn Sesostris. Tyve der opbevarede mindre Søiler udmærke sig ved Skjønhed og Velbeholdenhed fremfor mange andre. Adskillige af dem ere af en sildigere Tidsalder og have en meget besynderlig Symbolik. Paa et Gravmonument ere næsten alle den Afdødes Besiddelser, opregnede. Colossale Billedstøtter indbefatter Museet ikke, men desto flere mindre, foruden Canoper i mindre Skikkelser. Fortrinlig Opmærksomhed fortjene de i Pompeji og Herculanum gjorte Opgravninger, f. Ex. en Jsistavle. Ogsaa i Florenz opdagede Hr. Seyffarth, foruden andre ægyptiske Oldsager, over 400 Scarabæer og en Obelisk, fortræffeligt vedligeholdt, der havde været opreist for Ramses Majamon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
Den største Fabricant og Forretningsmand i Tydskland er unægteligen Nathusius i Magdeburg, thi han driver en Handel en Gros, en Handel med Landsproducter, en Røg- og Snustobaksfabrik, en Liqueurhandel, en Handel med Porcellain og Steengods, et Brændevinsbrænderie, et Bryggerie, en Destillationsindretning, en Eddikefabrik, en Maskinfabrik, en Meel-, Gryn og Bankebygfabrik, en Sennepsfabrik, et Olie raffinaderie, en Porcellainsfabrik, en Fabrik til Schveizerostes og Nudlers Forfærdigelse, en Steengodsfabrik, ialt over tyve forskjellige Gjenstande for Virksomhed. – (Vor Landsmand,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
Mekanikus Winstrup, har nu i adskillige Aar hver Sommer været ansat ved Nathusius's Maskinfabrik.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
Kongen af Preussen lader Rud. Shadows Marmorgruppe, den døende Penthesile i Achilles's Skjød, komme fra Rom, for at opstille den i sit Slot, og betaler den afdøde Konstners Arvinger 12,000 Thlr. for samme. Ogsaa har han ved Udstillingen kjøbt for 14,000 Thlr. Konstgienstande. Prindserne have fulgt hans Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
J London døde nyligen den rige Juveleer og Guldsmed Rundell, som efterlader en Formue af 2,200,000 Pd. St. - men ingen Børn. Han har testamenteret sine Beslægtede og Venner sin Formue, og een af dem faaer allene 400,000 Pd. St. Man fortæller om den Afdøde mange Træk af Veldædighed og Høimodighed; blandt andre følgende: han levede paa en meget fortrolig Fod med Skuespiller Banisters Familie, hvilken Konstners Søn havde bestemt sig til Advocatstanden. Dagen førend hans Læretid var ude, besøgte Rundell det unge Menneske og indbød ham til en Frokost næste Morgen. Han kom, og ved hans Bortgang puttede hiin ham et Papir i Haanden med den befaling, ikke at aabne det, førend han var kommen hjem. Det var en Banknote paa 10,000 Pd. St. Kongen af Preussen har valgt Alexander v. Humboldt, uden bestemt Ansættelse, til at opholde sig i hans Omgivelse og være ligesom hans Huusven og Raadgiver, fortrinligen i Henseende til Museerne. Disse og Konstskatteene i de preussiske Stater skulle, efter Sigende, staae under hans særdeles Opsigt. Han skal især sørge for de naturhistoriske og giøre Forslag til deres Forøgelse. Foruden sin Pension af 2000 Th. faaer han derfor et aarligt Tillæg af 3000 Th., med Tilladelse, at opholde sig hvert Aar nogle Maaneder i Paris. Louiserlindt. Norgestoret om Lyren igjen, Vectonende Strænge, greebne med dirrende Haand, nævne, Louise! Dit Navn; di, som et Stjerneskud, der fødes, fortryller, forsvinder, lyste forlystende, svandt tifold bedrøvende De, Ak, at formørket graaner, som Stjernen udslukkes, og Natten, ak, at jo meer den var Har, graaner des mørkere Nat! O, men Haab: den tændes igjen, den slukkede Stjerne. hist i beaandende Buft, höit over Stormenes, Slag, Intet, ne Intet forgaaer. Naturen igjennem fornyen : Liv. Paa Lilliens Grav reise sig Lilier ivaar. Og en evindelig Vaar med stormfri Luft er ivente. Stjerne, der kom og forsvandt, lyse, Louise, Du der! F. Höeck Guldborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
Kjøbenhavns Børs, den 26 Juni 1827. Hamburg 2 M.a vista 22. Species 226.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
Specier solgtes til 13 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 162 3/4 162 1/2 Rbd. Sal. Svenske Sedler. 499 1/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 83 1/283 3/4 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
Nationalbank Obligationer 1 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 113 1/2 114 Sedler Dito Dito. . . . . .... 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 95 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 104 1/2 105 i Banco. ved Hambro & Søn. i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . . i Sedler Asiatiske Comp. Actier 3 pC. nye danske Oblig. 60 1/2 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
Rettelser. S. 790, L. 12 for publiqve I. publie; S. 794, L. 3, for Hovedstanden l. Hovedstaden, f. S., L. 27, for det Amindelse l. den Amindelse; S. 799, L. 20, for, Frauensteinske 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-26
Frauenhoferske
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-29
aabenbarede sit skabende Genie ved i Kjøkkenet at forfærdige en mageløs Løve af Smør, saaledes udviklede Catalan allerede i sit syvende Aar sit store Talent for Sangen i Klosteret Gubbios Opdragelsesanstalt, ved Rom. Allerede den Gang besad hendes Stemme en saadan Tryllekraft, at Folk stimlede til for at høre det lille Vidunder, og at det af den Aarsag blev hende af Klosterets Foresatte forbudet, at synge offentligen. J otte Aar sad den lille Nattergal i Klosterburet; men nu fløi den ud, og hele Curopa vilde lytte til dens Sang. Catalani blev med anseelig Løn ansat i Lissabon, men hun blev der kun i fire Aar. Engellænderne, hvis Guld trækker alt Stort og Overordentligt til sig, vidste ogsaa at forskaffe sig Verdens syngende Underværk, og hos dem overøstes hun saa meget baade med Hæder og Penge, at hun i de 8 1/4 Aar hun opholdt sig i den brittiske Hovedstad, samlede sig en betydelig Formue. Med Ludvig den Attende, som havde lært at kjende hende i London, gik hun 1814 til Frankrig. Han forundte hende Eneret paa tolv Aar, til et italiensk Theaters Oprettelse, med et aarligt Tilskud af 160,000 Fr. over 50,000 Rbd. r. S.) Men da hun var i Færd med at oprette dette, vendte Napoleon tilbage fra Elba og nu fik man andet at tænk paa end italienske Theatre. Hendes Flugt, tilligemed Kongen, til Gent, lignede et Triumphtog. Hvor hun lod sig høre, i Nederlandene og Holland, blev hun modtagen med jublende Beundring. Efter Napoleons Fald vendte hun 1816 igjen tilbage til Paris, hvor hun atter indhøstede Guld og Laurbær. Men med det af hende oprettede Theatre-Royal-Italien vilde det ikke gaae. Hun var den eneste Sol i dette theatralske Planetsystem; de øvrige vare Taagestjerner, som ingen gaf høre paa. Naar hun ikke skinnede med sin Straaleglands, var Huset tomt. Hun fandt det derfor raadeligere, at bestige sin Solvogn og gjøre, lig en Phøbus, en Reise gjennem Jtalien og Tydskland. Hun kom ligetil Hamborg, men hun maa, som de Gamle, Hamburg 2 M. have antaget vort Danmark for et Thule, hvor Verden har en Ende og Alting ligger indsvøbt i Jis og Snee; thi hun kunde ikke beqvemme sig til at reise til Kjøbenhavn. De offentlige Blade bebudede vel, at hun vilde komme, men der blev intet deraf. Man gav til Paaskud, at hun frygtede for, at Nordens raa Himmel skulde forstemme Sølvorglet i hendes Bryst. Men hvad enten nu Geographerne siden have gjort hende opmærksom paa at Boreas ikke er saa farlig, som det synes, eller at hun af andre Virtuser har taget sig et Exempel, nok er det, Kjøbenhavnerne vil nu endeligen den Lykke blive til Deel, som andre Hovedstæder allerede længe have nydt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-29
Kjøbenhavns Børs, den 29 Juni 1827. Species 228. a vista 222.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-29
Specier solgtes til 13 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. 1687, 1633 Rbd. Sdl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4949 1/2 Rbs. Tegn. 83 1/284 Rbd. Sedl. Dito Dito . . . . . . . . i Banco. Dito Dito . . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 - Rbd. r. S. 113 1/2 114 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-29
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 94 1/2 95 Rbd. r. S. 4 pC. Dito nye . . . . . i Banco. 1 Lsterl. beregnet til 14 Bmk. Asiatiske Comp. Actier, i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 60 1/61 L. Sterl. ved Hambro & Søn, 104 1/2 105 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 52. Redigeret i Statsraad Fr. Thaarups Fraværelse af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 30 Juni 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-30
Løveposten. Der gives under Solen mangen Gaade, Som ingen Dødelig forstaaer at raade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-30
Jndenlandske Efterretninger. Den afdøde Kammerherre og Admiral Sneedorffs efterladte Digte samles og udgives nu af Professor og Ridder Rahbek. De udkomme i eet Bind paa Capitain A. Seidelins Forlag. Aaen paa Veien ved St. Hans Hospital bliver nu oprenset og en ny Sluse i den gamle forfaldnes Sted hensat. Ved denne Leilighed er der, lige udenfor St. Hans Hospital, kommen til Syne en stor langagtig Steen, lig en Milepæl og ved den en stor rund Steen, der engang maa have været en Ting- eller Offersteen. Det skal være en fordums Flodmaaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-30
Ved St. Jørgens Sø, uden for Vesterport, findes nu, visse Dage om Ugen, to Lystbaade, som udleies for en billig Betaling til Enhver, der ønsker at seile en Tour paa Søen. Man kan sættes i Land paa et Sted hvor der i Haven opvartes med alle Slags Forfriskninger. Muligen kan det blive Spiren til den i Skilderiet nyligen foreslagne Gondolfart paa Peblingesøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-30
J Begyndelsen tegnede denne Sommer at blive meget rig paa Frugt. Alle Frugttræer vare ganske hvide af Blomster. Men Ormene have siden ødelagt Alting i den Grad, at man kun venter sig saare lidet. Jsær ville Kirsebær og Æbler blive sjeldne. Jordbærrene ville snart ganske ophøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-30
Aalborg, den 26 Junii. Ved en blid og rolig Død har Hs. Høivelbaarenhed og Høiærværdighed Herr Biskop Jansen idag omskiftet Tiden med Evigheden. Den Afdøde var født 1746 i Horsens. Dep. 1765. Blev 1770 anden Observator paa det astronomiske Observatorium i Kjøbenhavn. 1775 residerende Capellan i Holstebro. 1779 Sognepræst til Flade i Aalborg Stift. 1782 Sognepræst til Nykjøbing, paa Mors. 1793 Sognepræst til Domkirken i Aarhuus og Stiftsprovst. 1806 Biskop. 1810 Ridder og 1817 Commandeur af Dannebrog. 1825 celebreredes Hans 50de Aars Embeds-Jubilæum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-30
Madam Angelica Catalani er født 1784 i Sinigaglia, i Kirkestaten. Allerede hendes Døbenavn Angelica, (som en Engel, syntes at antyde hendes store Bestemmelse. Ligesom hendes Landsmand Canova allerede i sit tolvte Aar
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 53. Redigeret i Statsraad Fr. Thaarups Fraværelse af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 3 Juli 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-03
Reisen til Berlin og Dresden. i Aaret 1825. (Fortsættelse; see Nr. 51.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-03
To hvide Statuer af Alabast - Fides og Prudentia - bære Gesimset. Den første, staaende Hertugen til Høire, holder Kors og Bog medens den anden, hvis Arm omsnoes af en Slange, paa den anden Side, seer advarende ned paa ham. De under Billederne af christelige Dyder af hvidt Alabast, i halv ophøjet Arbeid, anbragte Afbildninger af den bibelske Historie, skulle, efter Kienderes Dom, være af stort Værd. Ogsaa findes her Geheimeraad GüntherPassows Gravmæle, som Hertug Ulrich, hans Herre, har ladet oprette for ham.