Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-09-22
Det sidst udkomne Nr. af Fædrelandet indeholder en Afhandling hvis Tendents er at vise Gavnligheden af, at Kjøbenhavn blev gjort til et Entre pot for Transithandelen. Flere af de Grunde, der ere anførte mod at Handelen i Kjøbenhavn skulle ophjælpes ved directe Foranstaltninger fra Regjeringen, ere her gjendrevne med den Sag kundskab, der i Almindelighed udmærker dette Blads Artikler, ligesom Forfatteren viser at en saadan Begunstigelse fra Regjeringens Side ingenlunde kunde være skadelig for Provindsial=Stædernes Handel. Det hvorved Forfatteren fornemmelig ønsker at Regjeringen skal komme Kjøbenhavn til Hjælp, er Tilstaaelsen af Præmier for Udførselen af Vare, der have erlagt Øresunds Told, og bemærkes herved ret træffende mod den Jndvending, at Regjeringen derved vilde lide et betydeligt Tab i en af dens væsentligste Jndtægtskilder, at saalænge Kjøbenhavns Handel vegeterer i den sygelige Tilstand, den hidtil har været i, kan Jndtægterne, som denne Handel nu skaffer Regjeringen, ikke være større end de vilde blive, som Regjeringen erholdt af en ret levende Handel, uagtet Præmier tilstodes, da den større Omsætning vilde afgive det fornødne Overskud til Præmierne. Mod at de fremmede Magter skulde have noget imod denne Foranstaltning fra den danske Regjerings Side, fremfører Forfatteren ikke alene flere Exempler hentede fra den svundne Tid, men bemærker og, at den ingenlunde kan være til Skade, men meget mere til Fordeel for de fremmede Stater og navnligen for de østersøiske Havne, ligesom og Forfatteren raader til i det politiske Liv ligesom i det Private at lagt tage en vis Holdning for at ikke ubeskedne Fordringer skulle gjøre sig altfor meget gjældende. Sluttelig tilføier Forfatteren. En Patient lider af en Kræftknude, der bestandig tager til og fortærer hans Livssafter. En Operation kan redde hans Liv, Lægen vægrer sig for at foretage den; Patienten døer; er det Sygdommens eller Lægens Skyld? St. Thomas, den 8de August. Jfølge Beretning i St. Thome Tidende af 5te dennes angaaende den her indtrufne Ulykke, saae det om Onsdag Morgen ud til Regn, men derpaa reiste sig snart en frisk Blæst, som, med afvexlende Regnbyger, tog temmelig til indtil om Middagen, men hævede sig endnu mere, undertiden vexlende en Smule, og atter af og til ledsaget af Regnskyl, fra Middag til Kl. 5, da Stormen syntes at nærme sig hurtigt, og ogsaa snart brød ud. Fra Kl. 6 til 7 var den paa sin Høide, og rasede især med Voldsomhed fra Nord og Vest, dog var det ikke let at bestemme fra hvilken Kant Stormen kom saalænge den rasede. Det blev nu lidt stille til henimod Kl. 8, da Stormen igjen begyndte og vedblev i næsten en Time med samme Heftighed som før, men dog mere end første Gang i Retningen fra Nord og Syd. Strax efter Kl. 9 begyndte Stormen at lægge sig, og tog efterhaanden mere af indtil Midnat, da man kunde kalde den en jevn Blæst. Fra Kl. 1 til 3 om Torsdag Morgen faldt flere Gange en stærk Regn og for Dagen brød frem var Veiret, som sædvanligt. - Det er næsten umuligt, at beskrive de store Ødelæggelser, som ere anrettede Byen, paa Landet og iblandt Skibene i Havnen. Kun to eller tre Skibe have været istand til at holde sig paa deres Plads, alle andre og et Antal smaae Fartøier ere enten strandede, sjunkne eller kantrede. Et stort Antal større og mindre Huse ere aldeles omstyrtede og slagne i Stykker, og, med meget faa Undtagelser, have alle Husene i Byen lidt mere og mindre, og mange have enten ganske eller tildeels mistet deres Tegle eller Skiffertage. Alle Slags Træer ere blevne rykkede op med Roden og alle Værfter paa Øen ere ødelagte. Tabet maa være stort og har i Almindelighed ramt Folk, som mindst kunne bære det. Dertil kommer at det ogsaa har kostet Menneskeliv. Neppe var Stormen forbi, før vi om Onsdag Aften Kl. 11 hørte Brand allarm, og for en kort Tid var alt i Forvirring. Jldebranden saae en lang Tid meget farlig ud, men blev standset ikke langt fra det Sted, hvor den brød ud; den Skade, den har gjort, maa være betydelig. Sukkerrørene ere saaledes medtagne af Stormen, at der kun er lidet Haab om den næste Høst. – Det sjunkne danske Skib "Alfred, Capit. Besbar, kan bringes op igien. Den danske Skonnert "Carl of Chatham", Capitain Jones, holdt sig for sit Anker. De tre strandede danske Skibe "Nord Risum, Capitain Mohrbutter, "Triton", Capitain Kønig; og Cecilia", Capitain Løfgreen, ere erklærede for brugelige og ansatte til Bortsalg ved Auction den 10de, 15de og 16de August. Orlogsbriggen St. Thomas, Capitlieutenant. Graah, var under Orcanen underveis fra St. Croix til St. Thomas, men er den 6te ankommen til den sidste Plads, med Alt vel inden Borde.