JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Som Følge heraf, vil den og Løverdagen fra Aalborg, afgaaende tredie ugentlige Brevpost for sidste Gang i Aar blive at afsende fra Aalborg Løverdagen den 4de November førstkommende, hvilken i Dag med Posten modtagne Bestemmelse fra den Kongelige Generalpostdirection herved bringes til Publicums Kundskab. Aalborg Postkontor, den 30te Octbr. 1837. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Da Dampskibet imellem Aarhuus og Kallundborg afgaaer for sidste Gang Mandagen den 6te Dennes, saa vil Dagvognen indtil videre ikkun afgaae herfra een Gang om Ugen, nemlig hver Søndag Morgen til den bestemte Tid Klokken 6.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Dagvognen afgaaer saaledes for sidste Gang Onsdag Morgen (imorgen) den 1ste Nybr. Aalborg, den 31te Octbr. 1837. Wulff.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Modehandlerinde Jomfru Cohn opholder sig fortiden i Hovedstaden for at afvente de allernyeste Vinter-Facon ner, der først i disse Dage ventes fra Paris, og vil om megen kort Tid vende hjem med et udvalgt Assortiment af alt til Modepynt henhørende, som foreløbigen anbefales paa det Bedste. Tømmer=Pladsen, samt nogle Lofter i mit Pakhuus ved Fjorden, ere at faae i Leie for en billig Betaling. H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Et udsøgt Sortiment af fine, ægte Meerskums Pibehoveder, mange meget smukke Porcelains=, uægte Meerskums og Træ=Pibehoveder med og uden Beslag, Piberør og Spidser, Saftdaaser, Tobakspunge & Daaser, Pibelidser og Ny sølv Pibehytter, er nylig hjemkommen og udsælges billig af H. P. Hansen. Nysølv Potage=, Spise= & Theeskeer, Sporer, Stighøiler, Spænder, Ridestænger & Trendser, pletterede og fin Staal Ridestænger og Sporer, mange udmærkede gode og smukke Lomme- og Penneknive, Knive & Gafler, Kjørre- og Ridepidske, Spadserestokke, lakerede Præsenteer=, Brød Flaske=, Glas- og Lysesar-Bakker med og uden pletteret Bund, fransk Porcelain og Crystalvarer, smukke Lommebøger, og Cigar=Etuier, Eigarrer, fine lugtende Vande og Sæbe, nogle smukke Taffel=Uhre, mange smukke Ting af Sølv, Skildpadde, Perlemor, forgyldt og af Staal, saasom Armbaand, Livbaandspænder, Knive, Brystnaale, Naale huse, Fingerbøller &c. &c., samt mit forøvrigt bekjendte Varelager af Jsenkram, Glas, Fayence & Steentøi, Urtekram, Farve= og Malervarer, Vine af alle Sorter, Punschertract, Rom, Genever, Cognae, 8 Graders kbhvnsk. Kornbrændeviin, Terpentin, Lin= og Bomolie, rafineret og urafineret Rocolie, &c. &c. faaes til nedsatte billige Priser hos H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Da jeg har vundet Borgerskab som Skomagermester heri Staden, saa tager jeg mig den Frihed, herved at anbefale mig til Forfærdigelse af al Slags smukt og godt Skomagerarbeide, og min Bestræbelse skal altid være: at erhverve mig mine ærede Kunders Tillid og Tilfredshed. Min Bopæl er hos min Fader, Skomagermester And. Schulz, i Skolegaden, Nr. 348. Aalborg, den 30te October 1837. Julius Chr. Schultz.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Undertegnede, som har forfærdiget Mesterstykke og vundet Borgerskab som Skomagermester, anbefaler sig med Forfærdigelse af alt til dette Fag hørende Arbeide. Min Bopæl er lige for Roldbroen, Nr. 306. Peder Thygesen Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Extra gode törre Bord af Fyr og Gran, samt Tömmer og Planker i alle Dimensioner faaes til billigste Priser hos Th. v. Spreckelsen, paa gammel Torv i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
En brugt Bilægger=Kakkelovn ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser den Søgende.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Gode Meieri=Oste faaes billige hos Caspar Valeur.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg underhaanden at sælge mit iboende Sted, Nr. 72, udenfor Vesterport med tilhørende Have med Frugttræer og Væxter. J Mangel af Salg kan samme med Beboelse faaes tilleie Paaske Flyttetid 1838. Rasmus N. Friis. Een eller to smaa Piger kunne modtages i Kost, og nyde Underviisning i Huset, om Saadant ønskes, hos S. sal. Lambrechts, Enke efter afdøde Bye og Herredsfoged Lambrechts, boende paa Vestergade i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 24de denne Maaned, som snarest muligt vil blive læst i vedkommende Under- og Overret, indkaldes herved, med Aar og DagVarsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i afgangne Proprietair Krigsraad Rasmus Conrad sens Bo til Nørlund i Aars Herred, Aalborg Amt, til for os, som allernaadigst beskikkede Skiftecommissairer i samme, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hobro, Bjørnsholm & Gunderupgaard, den 27de Octbr. 1837. C. C. Holm. Wulff. Weinschenck.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved Hassing Refs Herreders Ret og den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gaardmand Poul Andersen af Ginnerup By, Heltborg Sogn, Refs Herred, med 12 Ugers Varsel indkaldte til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved bekjendtgjøres. Hassing Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 25de October. 1837. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Efter Begjæring af Hr. Procurator Nørbye, for vedkommende Forligs= og Udlægshaver, bliver den Hr. Proprietair Køhler tilhørende Hovedgaard, Ellinggaard, Elling Sogn, omtrent 1 Miil fra Frederikshavn, af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 11 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Album, stillet til Bortsalg ved tre Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction den 25de November, 2den Auction den 9de December og 3die Auction den 23de December: førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Byfogedcontoiret i Frederikshavn; den tredie og sidste paa Hovedgaarden Ellinggaard. Bygningerne ere brandforsikkrede for 6640 Rbd. Sølv. De Gaarden tilliggende Jorder indeholde et Areal af circa 163 Tdr. Land Ager, Eng og Overdrev, foruden omtrent 120 Tdr. Land Tørvejord i den saakaldte Tolshove Mose i Elling Sogn. Der avles aarlig circa 70 Læs Hø og Besætningen er 35 Køer og 40 Faar. Hvilket herved til Efterretning for Liebhabere og Panthavere, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres. Horns Herredscontoir i Frederikshavn, den 19de Octbr. 1837. Lassen. Da der ikke ved 3die Auction den 25de Dennes over afdøde Brolægger Niels Nielsen Brondums Sted. Nr. 548 Litr. B, paa Nørregade her i Staden, skeete noget Bud, saa stilles samme herved til en 4de Auction, der afholdes i Stedet selv Tirsdagen den 7de November næstkommende, om Formiddagen Klokken 10, hvorved det absolut agtes bortsolgt. Det bemærkes, at 200 Rbd. kunne, mod første Prioritets Panteret, blive indestaaende i Eiendommen. Liebhavere indbydes. Aalborg, den 30te Octbr. 1837. Schmidt, const.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Den til den 4de November førstkommende berammede Auction over de Kjøbmand Christian Abels Fallitbo tilhørende Boggjældsfordringer bliver herved, paa Grund af en Feil i det tidligere Avertissement, udsat til Løverdagen den 11te November, Formiddag Klokken 11, til hvilken 1 Tid Auctionen vorder fremmet paa mit Contoir. Lysthavende indbydes. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 28de Octbr. 1837. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Efter Begjæring af Skifteretten heri Staden bliver, i Gaarden Nr. 408 paa Algaden, Tirsdagen den 14de November næstkommende, om Formiddagen Klokken 10, afholdt offentlig Auction over afgangne Procurator Christian Peter Øllgaards Efterladenskaber, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Skilderier, Gangklæder og Sengeklæder, et Schatol, en Deel juridiske Bøger, hvoriblandt Schous Udtog af Forordninger, FogtmannsRescriptsamling og Collegialtidenden, en Vogn og nogle Favn Bøgebrænde m. m. - Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 30te October 1837. Schmidt, const.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Gaardsalg eller Bortforpagtning. Jfølge Ordre fra den kongelige Direction for Statsgjælden og den synkende Fond bliver, Tirsdagen den 21de November 1837, Formiddag Kl. 11, afholdt offentlig Auction til alternativ Bortsalg eller Bortforpagtning af Gaarden Gundestrup med Underliggende i Skræm Sogn, Øster Han-Herred, Hjørring Amt, som bestaaer af følgende Eiendomme: Gaarden Gundestrup, der staaer for ufritBondeskylds Hartkorn, Ager og Eng, 15 Tdr. 5, Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb. Et paa Gaardens Grund opført Huus med en Jordlod, af ufret Ager og Engs Hartkorn 3 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb., som er bortfæstet imod en aarlig Afgift af 1 Ugedag og 1 Td. Byg. Gaarden har et Tilliggende af circa 100 Tdr. Agerland og 148 Tdr. Land Hede, Kjær og Mosejorder, geometrisk Maal. Mergel findes paa flere Steder i Gaardens Tilliggende. Med Gaarden følger en Deel Besætning og Inventarium samt Føde= og Sædekorn, hvorover Fortegnelse ved Auctionen vil blive fremlagt. Af Kjøbesummen kan 3 Dele blive indestaaende i Eiendommen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
J Tilfælde at Gaarden bortforpagtes bliver Forpagtningstiden 11 Aar fra 1ste Mai 1838 at regne. Auctionen afholdes paa Hanherredernes Tingsted paa Skjerpinggaard, og ved samme forbeholdes Ret til Antagelse eller Forkastelse af de gjorte Bud. Conditionerne ligge til Eftersyn i det jydske og lollandske Landvæsenscontoir under Rentekammeret, hos Godsinspecteuren, Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg, pr. Skanderborg og hos Godsforvalter Simonsen paa Aagaard pr. Aalborg, der tillige foreviser Eiendommen. Dette Blad, som udkommer eengang maanedlig, betales med 24 Rbsk. qvartaliter. Lovligt menneskeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Under denne Rubrik læses i Aarhuus Avis Folgende:
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
De fleste mahomedanske Familiebegravelser findes paa Høien Cudiet Aty og ved Porten Babel-Gabia. Den største Deel af disse er bedækket med simple, murede Steenplader uden Jndskrifter, og ikkun nogle myrdede Beyers, men især Marabnternes og Thalebernes Gravsteder ere prydede med skjønne Monumenter. Jødernes Kirkegaard ligger i Dalen vesten for Bjerget el Mansura. Deres Begravelser bestaae samtlige af hvælvede Buer af hvidt Marmor, bedækkede med hebraiske Jndskrifter og Blomstergurlander. en lille Afstand østlig for Staden findes de blandt Araberne meget berømte varme Kilder ved Sidi Mi mun, der kaldes saaledes efter en der liggende Mabrabutbegravelse. Paa samme Sted seer man ogsaa Levningerne af romerske Gravsteder med velvedligeholdte Jndskrifter. En Fjerdingvei fra Sidi=Mimuner en skjøn Fontaine, kaldet Kabat birtahal, der indeholder et klart og koldt Vand, hvori det vrimler af Skildpadder, som give Anledning til de besynderlig 1ste Fabler. De mauriske Fruentimmer, skriver Afrikaneren Leo, gansee disse Dyr for Dæmoner, og naar nogensinde en af deres Familie faaer et Anfald af Feber, eller der overhovedet indtræffer en eller anden Ulykke, tilskrives det altid disse Dyr. - Floden Rummel, som beskyller Constantine, udspringer fem Dagmarscher fra Staden i det Jnderste af Atlasbjerget; den skifter syv Gange Navn under sit Løb og er bedst bekjendt imellem Araberne under Navn af Uadel=Kabir, d. er den store Flod. J Omegnen af Staden kan man vade igjennem den paa enhver Tid af Aaret. Om Vinteren er den 4 Fod dyb, men om Sommeren knap to. J en Strækning af en halv Miil løber Rummelen tæt ved Staden, igjennem en dyb underjordisk Huulvei, der af Jndbyggerne blev opbrudt paa flere Steder, for at øse Vand deraf. Havde Naturen ikke paa en saa besynderlig Maade sørget for denne Flods Gjennemgang, vilde den have oversvømmet hele Dalen og dannet en uhyre Sø. Man anseer Rummelen for at være de Gamles Flod Ampsaga; den danner tvende Vandfald, hvoraf det ene findes ved Porten el Gabia, og det andet, betydeligere, ved Udgangen af Flodens underjordiske Rende. Der skal Vandet styrte ned fra en Høide af 600 Fod, og dette Sted er berømt veden gammel gyselig Skik. Her nedstyrtede man i Rommernes og Vandalernes Tider Forbrydere og Koner, som havde gjort sig skyldige i Ægteskabsbrud. Paa disse Sidste skal denne skrækkelige Dødsmaade ogsaa være bleven anvendt iblandt Mahomedanerne indtil Slutningen af det 18de Aarhundrede. - Nordnost for Staden ligger det bekjendte Bjerg el Mansura, der ikke er bevoxet med Træer, men derimod bedækket med en fortræffelig Jordart, og skal, efter det franske Militairs Udsagn, have den største Liighed med Vierget Budschare ved Algier. El Man suras Tinde danner et skjønt Plateau, hvorpaa der findes tvende skjønne hvide Marabuts eller Grav templer. J disse indqvarterede Marschal Clausel og Hertugen af Orleans sig under det frygteligste Regnveir, men forlode atter dette eneste tørre Tilflugtsted, for at gjøre Plads for de Saarede.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Engelsk Parlamentsberetning om Ar Jndvaanerne i de brittiske Colonier.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Marschal Marmonts yttringer om det russiske Militair=Colonier.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
(Af Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Enhver Soldat i Colonierne skal tjene 15 Aar i de active Escadroner, 5 som Reserve og bliver derpaa endnu i 5 Aar som Tienstpligtig i sin Familie, hvilket følgelig udgjør en Tjenestetid af 25 Aar. Ved disse organiserede Reserver og den Understøttelse som Jndvaanerne afgive, der, skjøndt de alle have de fornødne Forkundskaber, dog ikkun stille 5 Mand aarlig af 1000 Sjæle, har ethvert Regiment, i Tilfælde af Krig, en disponibel Reserve af 3000 Mk., der er treGange saa mange, som Regimentet selv bestaaer af, og dette Forhold maa bestandig tiltage.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Blandinger. disse Dage er en Forbrydelse kommen for Lyset i Christiania, som i Afskyelighed ikke staaer meget tilbage for den frygtelige Herzenhielmske i Sverrig, Da der vel er indgivet Klage i den Anledning, men Sagen endnu ikke er kommen under Behandling, har man troet at burde undlade at nævne Navnene, men Forbrydelsen er altfor oprørende til at den skulde dækkes med Taushedens Slør, vi ville fortælle dens i dens simple Nøgenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-31
Hos Chr. Horneyer i Braunschweig er udkommen en Bog, der indeholder de største Fornærmelser, som kun tænkes kan, mod det smukke Kjøn. En Prøve giver Bogens Begyndelse, der opstiller følgende Scala til et Thermometer for mange Fruentimmer: 15de Aar: Ængstelighed ved at træde ind i Verden, og for Mændenes Opmærksomhed. 16de - Man begynder at faae en Jdee om en om Tilbøielighed. 17de - Taler og Kjærlighed i en Hytte og uegennyttig Velvillie. Jndbilder sig at have en Kjærlighedsfor18de staaelse med en smuk, ung Mand, som smigrer hende. 19de - Er noget tilbageholdende, for at blive det sto mere bemærket. Kommer i Mode, og veed det ret vel. 20de - Stærkere Tiltro til sine Yndigheder, og 21de - Forhaabninger og en glimrende Forbindelse. Afslaaer et antageligt Tilbud, fordi det ikke 22de er en Mand af Verden. Flagrer med enhver ung Mand, som nær 23de - mer sig. Undrer sig over, at man endnu ikke er 24de - gift. Bliver adstadigere i sin Opførsel. Begynder at ansee en stor Formue for ikke aldeles uomgængelig nødvendig. Foretrækker anstændige Mænds Selskab for Gjækkenes. Ønsker paa en god Maade at blive gift med en Mand, der har sit Udkomme. Tvivler paa, at det vil lykkes. Bliver stedse ængseligere, for at komme til at hedde gen gammel Jomfruk. Begynder for Alvor at pynte sig. Siger, man elsker ikke meere Dandsen, fordi - det falder hende vanskeligt at faae en god Dandser. Undrer sig over, at Mændene kunne lade følelsesfulde Qvinder i Stikken, for at spøge med pure Børn. Affecterer godt Humeur, saa ofte man taler med Mandfolk. Bliver skinsyg, naar man roser andre Qvinder. Er altid i Strid med sin nylig gifte Veninde. Føler sig tilsidesat i Selskaber. Taler gjerne om sine Veninder, som ere ulykkeligt gifte, og finder Trøst der. Det onde Lune voxer. Man blander sig gjerne i Alt, og er rede et med gode Raad. NB. En Jnclination kommer over hende. Lader - naar man nemlig er rig - som sidste Anstrængelse for at faa en ung, men fattig Mand, sig mærke med, at man er forelsket i ham. Da Dette ikke hjælper, udskjælder man alle de - Mænd. Kjærlighed til Kort og Bagtalelse begynder. de - Stor Strænghed imod unge Mandfolk. Heftig Forkjærlighed til en methodistisk de Geistlig. de - Raseri, fordi han forlader hende. Man begynder at fortvivle og vænner sig de til Snuustobak. de -Al Ømhed falder paa Katte og Hunde. Tager en fattig Pige til sig som Pleiebarn. de - Bliver uenig med heele Verden, og lader de den stakkels Langtudebeslægtede udgjælde for det onde Lune.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Udgivet af J. Chr. Borch & R. Ph. Urs Enke. - Redigeret af Major v. Bøderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Gudstjeneste. Fireogtyvende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i FrueKirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
- J Nørre-Tranders Kirke Kl. 9 Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Fogh. I Hospitalet Kl. 2 Hr. Pastor Boesen, Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Det var den 23de Octbr. om Middagen Kl. 2, at en Salut af 20 Kanonskud fra Jnvalidernes Hotel forkyndte Erobringen af Constantine. Den telegraphiske Depesche, Regjeringen havde modtaget desangaaende, var dateret Constantine den 13de, og lød saaledes: "Den trefarvede Fane valer paa Constantines Mure. Hæren indtraf for Staden den 6te, den 11te begyndte man at skyde Bresche, den 12te var denne practicabel og den 13de stormedes Staden med stor Tapperhed og med det heldigste Udfald. Fjenden gjorde en meget haardnakket Modstand og vore Troppers Seier var saameget hæderligere. Kongen og Hæren har lidt et stor Tab ved at miste General Damremont, som blev dræbt af en Kanonkugle i det Øieblik, han besteg Breschen. Jeg har i hans Sted overtaget Overbefalingen over Hæren."
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Depeschen er undertegnet: Valløe. Efterretningen om Anførerens Død, som fulgte dette første Seiersbudskab fra Constantine, har allerede betydeligt formindsket Jublen over samme, men man befrygter i Paris, at denne Jobspost ikke er den eneste, der vil indtræffe fra Expeditionen, inden den igjen seer sine Garnisor er paa det Territorium, de Franske kunne kalde deres. De forestaaende Valg og hvad dermed staaer i Forbindelse, debatteres nu i Bladene og udgjøre, saa at sige, deres staaende Artikel. Som et Resultat af disse Debatter kan man vel betragte den Paastand i den offentlige MeningsYttringer, at, ligesom Lafitte i den ofte omtalte Valgcommittee kan ansees for at staae i Spidsen for Bevægelses partiet, saaledes repræsenterer Lefebre Modstandspartiet og det i dets allerhøieste Potents. Med saadanne Alternativer, mellem hvilke der ligge saamange Nuancer, antager man, at Valgkampen let kan foranledige et nyt Ministerium, og peger i dette Tilfælde paa Thiers og OdilonBarrot, idet man om den første paastaaer, at han aldeles har forandret en Deel af sine tidligere Anskuelser, især med Hensyn til Forholdsreglerne, de spanske Anliggender kunde foranledige.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Spanien. En nylig fra Madrid hjemkommen Preusser, der længe har opholdt sig i Spanien og godt kjender Forholdene, forsikkrer, at Don Carlos's Ankomst til Madrid kan ansees for afgjort, kun naar det vilde skee, lod sig endnu ikke saa nøie forud bestemme. - Den 12te Octbr. forauctioneredes i Madrid alle Klosterklokkerne i Riget; et engelsk Compagniskab kjøbte dem for 208 Realer pr. Centner.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Portugal. Efterretningerne fra Lissabon over England gaae til 17de. Cortes have med 49 mod 42 Stemmer erklæret sig for et valgbart første Kammer og med 61 med 30 for et kun paa en bestemt Tid valgt første Kammer, men derimod imod et paa Livstid valgt Senat. Dronningen har endnu ikke givet efter, og underhandler med Ministrene igjennem sin Gemaal, Kongen, som skal finde sig meget lykkelig ved et ham af den spanske Dronning gjort Løfte, at forlene ham med Ordenen af det gyldne Vliess. - Endnu havde Finantsministeren ikke fundet Midler til at betale det næste halve Aars Afdrag paa Gjælden og bragt et Paalæg af 10 pCt. paa de fornemste Jndførsels=Gienstande i Forslag.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Blandede Efterretninger. Efter 10 Dages Ophold paa Krimm, har Keiser Nicolaus, ledsaget af sin ældste Søn, Storfyrst Tronfølgeren, den 1ste October indskibet sig paa Dampskibet Nordstjernen, til Gelendschik paa den circassiske Kyst. Han befinder sig altsaa nu midt paa det circassiske Krigstheater, og skjøndt rigtignok alle Forholdsregler ere trufne til hans personlige Sikkerhed, og navnligen mange Kosakker og andre Tropper bleve indskibede som Eskorte, saa ansee de preussiske Blade det dog endnu altid for et meget voveligt Foretagende, at Keiseren begiver sig ind i Hjertet af et oprørsk Land, især dadet er beboet af saa forslagne og dristige Krigere, som Circassierne. I de diplomatiske Cirkler i Berlin har den Efterretning vakt megen Sensation, at Polens Statholder, Fyrst Paskewitsch, har faaet Permission paa flere Aar. Man bringer dette i Forbindelse med Gen. Jermolovs Fremkaldelse af Forglemmelsen, og anseer Fyrst Paskewitsch's temporaire Entledigelse fra activ Tjeneste som en Slags Ungade. At den sidste Bey af Tunis engang skulde have gjort en Undtagelse fra sine Forgængere og være død en naturlig Død, bliver nu fra mange Sider meget betvivlet. Man taler derimod om Forgiftelse og om Sammensvorne, som kun holdes i Tømme af den franske Flaades Nærværelse; thi 3 af Sammes Linieskibe laae endnu fremdeles paa Rheden. Den nærværende Bey, Sidi Achmed, er en ligesaa stor Ven af Franskmændene, som hans Fader var, og roses meget for sine Kundskaber og sin Energ. - J Breve fra 1 Tunis af 11te Octbr. meldes, at den danske Consul, Hr. v. Verner, en aandfuld, elskværdig og velhavende Mand er druknet ved at bade sig, og at hans Tjener, som var sprunget bag efter, for at redde sin Herre, havde samme Skjæbne Polakken Peter Wysowsky, som i Natten til 30te Novbr. 1830 stod i Spidsen for de polske Subaltern-Offcerer og Underofficerer, der begyndte Opstanden ved at bryde ind i Slottet Belvedere, for at myrde Constantin, er nu død i de siberiske Bjergværker, hvor han siden Polens ende lige Erobring har arbeidet i Lænker. Han var ei falden Russernes Hænder, for man, ved Warschaus Jndtagelse med Storm, fandt ham bedækket med Saar i Skandsen Wola- og han, i bevidstløs Tilstand, var saa ulykkelig at blive Russernes Fange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Den 12te Octbr. undveg fra Slaveriet i Trondhjentvende Forbrydere, hvoraf den ene er den bekjendte farlige Peter Larsen, som det lykkedes at undkomme, uden af man veed, af hvilken Kant han har taget Flugten. Den anden derimod blev igjen paagreben, dog først efter at han havde dræbt en Fisker og saaret 3 af sine øvrige Forfølgere.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-02
Blandede Efterretninger. Kjøbenhavnsposten anseer det vel paa den ene Side for glædeligt, at der ved den nye Foranstaltning ved Sorø Aca dem gjøres Noget for Realunderviisningen her i Riget, men kan paa den anden Side igjen ikke tilbageholde sin Forundring over, at en saadan Beslutning bliver taget paa en Tid da en egen Commission er nedsat til at tage under Overveielse, hvad der kunde gjøres for Realskolers Oprettelse i Realunderviisningens Fremme i Landet i det Hele, saa meget mere som Commissionen, der vistnok netop i de store Ressourser, som Sorø Academi er i Besiddelse af, har seet Midler til at kunne virke for hiint vigtige Øiemed, skal have andraget paa, at Udførelsen af den paatænkte Forandring ved bemeldte Academi maatte stilles i Bero indtil Commissionen havde indgivet sit Forslag, som inden føie Tid ventedes færdigt, for at der da kunde træffes almindelige Bestemmelser i denne vigtige Sag, og Kræfterne ikke adsplittes ved isolerede Bestemmelser, der, som emanerede igjennem forskjellige Autoriteter, ikke kunde ventes at ville være i den indbyrdes Harmoni, som naar Sagen blev ordnet under Et efter dens foregaaende modne Overveielse i Commissionen. Et af Commissionens Medlemmer, Prof. Schouw, Stænderforsamling gernes Præsident, skal endog i denne Anledning have henvendt sig personligen til Hs. M. Kongen.