JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-05-15
Proclama. Ved Proclamata, som bliver læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret her i Staden, ere, i Overeensstemmelse med det kongl. Danske Cancellies Skrivelse til bemeldte Ret af 28de December f. A., med Aars og Dags Varsel indkaldte Salomon Salomonsen og Frederica Salomonsen, til at melde sig for undertegnede Skifte-Commission, som ifølge fornævnte, det kongl. Danske Cancellies Skrivelse, har taget deres Boer under Behandling, da saafremt de ikke maatte melde sig inden Udløbet af det givne Varsel, de dem efter deres Morfader Hermann Jacob Hildesheim tilfalde og i Kiøbenhavns Overformynderie i Aaret 1803 indsatte Arvelodder, der nu, tilligemed Renter, ere indbetalte til Skifte=Commissionen med 456 Rbd. 2 Mk. 4 s. Repræs. Halvdelen for hver, ville blive deelte imellem deres Arvinger og mulige Creditorer, der tillige ved samme Proclama og med lige Varsel, ere blevne indkaldte, de første for at legitimere deres Arveret og de sidste for at bevise deres Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 18de April 1834. V. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1834-05-15
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 79 - 1832. & 33. Stervboet efter afdøde Tiener Thomas Reinholdt Sivertsen eller som han ogsaa er kaldet Thomas Skou, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifte=Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission, i Kiøbenhavn, den 3die Mai 1834. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1834-05-15
Zweitte Bekanntmachung. Extract, des in No. 108 in extens inseritten Proclams.
Berlingske Tidende, 1834-05-15
Auf Auftrag der Wittwe und der Vormunder der nachgelassenen minderjhrigen Kinder des neulich in Flensburg verstorbenen, und sich der Handels firma seines Vaters Peter Bendixen Møller bedienenden Kaufmanns Broder Bendixen Møller, haben die unprotocollitten Creditoren desselben oder seiner erwaynten Handlungsfirma ihre Forderungen und Anspruche, sie ruhrenher aus welchem Grunde ste wollen, innerhalb 12 Wochen im Stadtsecretariate, bei Straf der Ausschliessung und des immerwährenden Stillschweigens, gehdrig anzugeben, und sonst das Ordnungsmæssige dabei zu beobachten. Flensburg, den 1sten Mai 1834.
Berlingske Tidende, 1834-05-15
Bürgermeister und Rath. Med 12 Ugers Varsel indkaldes samtlige Creditorer i Boet efter heri Byen afdøde Contoirist Andreas Hem, til, inden fornævnte Tids Udløb, at fremkomme med og at beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret, Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819. Samlinger afholdes i Boe Mandagen den 16de Juni og 28de Juli, hver Dags Formiddag Kl. 10, her paa Raadstuen. Randers Skifteret, den 28de April 1834. Neckelmann. S. Poulsen.
Berlingske Tidende, 1834-05-15
J følge allernaadigst Bevilling af 24de dennes, der vil blive læst i den Kongl. Landsoverret samt Hof- og Stadsret, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aars og Dags Varsel, alle de, som formeensig at have noget at fordre i Kiøbmand her i Staden Philip Hartvig von Essens den 3die Mai 1804 begyndte og den 10de December 1807 sluttede Fallitboe, der igien er reassumeret, samt dem der maatte have nogetsomhelst Krav af senere Datum, end Fallissementet, paa bemeldte Philip Hartvig von Essen, der i Aaret 1818 ved Døden er afgaaet, og hvis Navn da blev opgivet at være Philip Mann, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes indkaldes ovenmeldte Afdødes Arvinger med lovligt Varsel for at legitimere og paasee deres Arveret. Den Kongelige Lands Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 28de April 1834. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1834-05-15
Ved Proklama, som vil vorde læst inden vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Krigsassessor, Borgerkapitain og Købmand Peder Jensen Rammeskow her af Byen, overeensstemmende med Plakaten, af 2 Juni 1819 – 2, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggere deres Fordringer, under sammes Tab og Udelukkelse efter Plakaten af 26 Marsi 1790, – hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning endvidere bekiendtgøres. Middelfart Købstads Skifteret, den 28 April 1834. Johnsson, Jnder 28de Marts sidstleden afgik ved Døden forhenværende Brugsfuldmægtig 14 Henrich Jessen paa Grønland ved Christiania under Agers Sorenskriveries Jurisdiction. Den Afdøde var omtrent 90 Aar gammel, skal være født nede i Holsteen. Han var i flere Aar Brugsfuldmægtig for afdøde Fru Cancellieraadinde Monsen paa Gaarden Linderud og senere hos nu afdøde Grosserer Andreas Lumholz i Christiania. Ved Registeringen i ovenmeldte Boe blev opgivet, at Afdøde skal have efterladt sig en Broder nede i Holsteen, som er Præst. Thi indkaldes herved 3de Gange igiennem den norske Rigstidende og den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, med Hiemmel af Lovens 5-24, ovenmeldte Afdødes Broder og muligens øvrige Arvinger, til for mig som Skifteforvalter at anmelde og paa lovlig Maade at legitimere deres Arveret, inde Aar og Dag fra denne Jndkaldelses sidste Jndrykkelse i bemeldte Aviser, under Fortabelse af deres Arveret i dette Boe. Stabek Gaard pr. Christiania i Norge, den 4de April 1834. P. F. Heltzen.
Berlingske Tidende, 1834-05-15
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst inden vedkommende Over- og Underret, ere, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1810, §. 2, med 12 Ugers Varsel, indkaldte samtlige Creditorer i den formeent, ligen afdøde Skipper Rasmus Buck og Hustrue her af Rudkiøbing, deres til Skifterettens Behandling opgivne fælleds Boe, til med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre. Rudkiøbing Byefogedcontoir, den 25de April 1834. Schmidten.
Berlingske Tidende, 1834-05-15
Creditorerne i Stevboerne efter: 1) Selveiergaardmand Hans Jacobsen af Alstrup, og 2) Enken Maren Ane Fogh, fød Hoffgaard, af Onsløv, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer paa bemeldte Boer for undertegnede Skifteforvalter. Falsters Birk, den 1ste Mai 1834. C. G. Krüger.
Berlingske Tidende, 1834-05-15
Ved Proclama, som snarest mueligt læses for vedkommende Over= og Underret, ere Creditorerne efter afdøde Sognedegn Hans Jensen Udbye i DangaardSogn og Bye, Hatting Herred, Weile Amt, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Bjerre Hatting Herreders-Contoir paa Daugaarden, den 22de April 1834, With.
Berlingske Tidende, 1834-05-15
Ved Proclama, der er læst inden Sorøe Birketingsret og vil blive læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Aftægtsmand Anders Pedersen af Windelbroehuset ved Sorøe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sorøe, den 27de April 1834. Gyldenfeldt.
Berlingske Tidende, 1834-05-15
Ved Proclama, der læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afg. Ane Christensdatter af Lund, Enke efter forhen afd. Christen Frændsen af Lund, indkaldte med tolv Ugers Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, til inden saadan Tids Forløb for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel indkaldte til for Skifteretten at legitimere deres Arveret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Han=Herredernes Contoir i Aarup, den 1ste Mai 1834. C. W. Ovistgaard.
Berlingske Tidende, 1834-05-15
Med Proclama af 26de April dette Aar, tinglæst ved Artz- og Skippe-Herreders Ret samme Dato, og som vil vorde læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardfæster Claus Weber, af Uggeløse By, i Rørbye Sogn, under Grevskabet Lerchenborg Skiftejurisdiction, indkaldte, ifølge Placaten af 20de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede committerede Skifteforvalter i Boet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Grevskabet Lerchenborg Gods Contoir paa Birkendegaard pr. Holbek, den Frimodt. 2den Mai 1834. Creditorerne i Stervboet efter afgangne Styrmand Niels Poul Nielsen af Nørre Sundbye, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Wølfferdt. Aalborg, den 1ste Mai 1834.
Berlingske Tidende, 1834-05-16
Aar 1834. No. 116. Fredagen. den 16de Mai. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Avlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Malthe Møllere
Berlingske Tidende, 1834-05-16
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-05-16
Jtalien. Man mindes endnu den Forhavselse, som Øen Nerita, siden kaldet Julia, opvakte, da den i Aaret 1831 fremstod i Middelhavet, derpaa forsvandt og nu anden Gang er kommen tilsyne igjen. Den Tids Avisberetninger gik saavidt, at de sagde: denne Øe var fremstaaet af Havet, smykket med en yppig Vegetations hele Rigdom; Følgende ere imidlertid de med Sandheden overeensstemmende Omstændigheder ved hiint Phænomen, efter den Beretning, som herom nyelig er meddeelt Videnskabernes Academie i Paris.
Berlingske Tidende, 1834-05-16
J adskillige Maaneder havde man sporet endeel Jordrystelser, ved Kysterne af Sicilien, i en Udstrækning af 40 Mile, indtil Den Pantelleria. Fra Kysten kunde man see Havet skumme med Heftighed og hørte tillige en huul Brølen, lig en rasende Løves; Vandet var bleven mørkt, døde Fiske svømmede paa Overfladen og dreves otte til ti Mile bort fra det Sted, hvor Eruptionen, forberededes. Snart hævede en let Taage sig, der efterhaanden stedse blev tættere, og omsider dannede en Søile af 1500 Fod i Høiden og 100 Fod i Breden, som lyste om Natten og fra Tid til anden udkastede Stene og glødende Aske. Den 15de Juli 1831 viste sig paa samme Sted en af adskillige takkede Bjerge dannet De, der efterhaanden hævede sig op og forenede sig til et fuldstændigt Heelt.
Berlingske Tidende, 1834-05-16
En Englænder, Admiral Otham, var den Første, der besøgte denne Øe og ikke betænkte sig paa, den 4de August at tage den i Besiddelse i Kongen af Englands Navn. Stridigheder opstode i denne Anledning imellem den Engelske og Neapolitanske Regjering, diplomatiske Noter bleve vexlede og Souverainitets=Spørgsmaalet med Hensyn til denne Øe vilde maaskee endnu bestandigt være uafgjort, dersom ikke Klippen selv havde unddraget sig for de paa samme opstaaede Fordringer. Den 28de August f. A. ankom Hr. Constant Prevost, afsendt af Jnstitutet i Paris, til denne Kyst og landede – uagtet Matrosernes Frygt, der i det Fjerne betragtede med Angst det sydende Hav – i en Baad ved den tilgængelige Side af Øen, som her dannede en Skraahed af 45 Grader. Grunden var brændende heed; da man stak Thermometeret nogle Tommer ned i samme, steeg det indtil 75 og 85 Grader paa den i 100 Grader inddelede Scala, og paa forskjellige Steder udkastede Søiler af Svovl Vandstogas Sandkorn i en Høide af mere end een Fod.
Berlingske Tidende, 1834-05-16
J Middelpunktet af Øen, en Sammendyngning af ganske sort Aske og Affald, 2100 Fod i Omkreds og paa sit høieste Punkt, 200 Fod over Havets Overflade, fandtes et Bassin af 180 Fod i Gjennemsnit, fyldt med rødligt Vand af en Temperatur fra 80 til 95 Grader; dette var Krateren, igjennem hvilken Eruptionen havde fundet Sted. J Øvrigt bemærkedes intet Spor af Vegetation eller nogetsomhelst Andet, som havde kunne vække den Formodning, at Livet havde opslaaet sin Boelig paa dette Jld land, thi man saae blot en Rødhals og en Rovfugl, der sandsynligviis havde sat sig her et Øjeblik, for at udhvile. Omkring disse Klipper havde de udkastede støvagtige Masser dannet en lille Kyst, der løb en liden Strækning hen og pludseligen var ligesom afskaaren; ved Enden af samme havde Havet en Dybde af 50 til 60 Favne. Resultatet af disse Undersøgelser blev nedskreven paa Pergament, indsluttet i en Flaske, og denne nedlagdes paa Toppen af Øen, ved Siden af en opplantet trefarvet Fane. Denne videnskabelige Occupation gav i det mindste ikke Anledning til Tvistigheder. Hr. Prevost rettede tillige en Vildfarelse, som var begaaet af de tidligere Jagttagere, der havde tillagt denne De Navnet Nerita, efter Søekaartet af Smith, som lægger Neritas Rif paa dette Sted; Prevost kaldte den Julia efter Maaneden Juli, i hvilken Eruptionen havde fundet Sted.
Berlingske Tidende, 1834-05-16
Øen Julia er ingenlunde Resultatet af nogen, ved en Central impuls bevirket, Opstigen af Havgrunden, men høist sandsynligen maa dens Oprindelse tilskrives en vidtløftig undersøisk Eruption, der hævede sig indtil Vandets Overflade og satte sig fast der, ligesom Pantelleris vilkanske Kegle. Da imidlertid Kløften tilstoppedes eller tabte sin vulkanske Virkning, saa følger heraf, at Øen Julia, omenskjøndt dannet af vulkanske Kegler, dog ikke er bleven nogen vedvarende Vulkan. Bestaaende af Aske og Slakker- sank den fra Dag til Dag stedse mere sammen i sig selv, formedelst Jndvirkningen af de sammesteds saa hyppige Jordstød, af Bølgerne og Stormene. Adskillige Maaneder igjennem sporede man i Sicilien endnu stærke Jordstød, man bemærkede fra Kysten et livligt, ildagtigt Skin i den Kant, hvor Øen laae, og den 12te Jan. 1832 forsvandt den under Bølgerne. Nogen Tid derefter søgte den Franske Admiral Hugon, der just seilede til Ravarino, forgiæves efter dens Spor, thi Vandet stod allerede otte Fod over Øen. J Februar Maaned saae man Havet i stærkt Oprør paa samme Sted, og et Engelsk Skib, der netop seilede forbi, troede at være stødt paa Øen, saa stærk var den Rystelse, som man følte ombord. Dette var Alt, hvad man vidste om Øen Julig, indtil man omsider i Juli 1833 erfarede, at den atter var kommen tilsyne. Denne Gang maa den have hævet sig igjen enten igjennem de samme Aabninger eller gjennem Sideaabninger, thi dens Grund er fast og varig, og Centralkrateren, som den skylder sin Oprindelse, er ikke udslukket. Har Eruptionen fundet Sted igjennem den samme Aabning, saa vil Keglen, der for Øjeblikket hæver sig i Veiret, voxe meget hurtigt, nye LavaUdstrømninger ville sammenbinde de løse Stoffer og befæste disse Masser, og denne Øe kunde da ligesaa godt erholde Fasthed, som Vulcano og Lupari. Vulkanske Øers Opkomst er i Øvrigt intet nyt Phænomen.
Berlingske Tidende, 1834-05-16
J Aarene 1636 og 1720 kom paa denne Maade to Der tilsyne iblandt Azorerne. J Aaret 1811 opstod Sabring, kaldet saaledes efter det Skib, som opdagede denne De, den sank efterhaanden igjen, efterat den tidligere havde havt en Høide af 400 Fod. De samme Phændmener iagttog man ogsaa i Aaret 1814 i Japan og Kamtschatka.
Berlingske Tidende, 1834-05-16
Berlin, den 10de Mai. Beretningerne og Vederstyggelighederne i Lyon og Paris have gjort et dybt Jndtryk hos os. Man havde aldrig troet, at slige Forvildelser kunde efter Julidagene finde Sted igjen Stor Indignation yttrer sig ogsaa allevegne, og man frygter, at den Franske Nation ved den ringeste Anledning lettelig igjen kunde vorde henreven til lignende Udsvævelser, som charakteriserede den i Slutningen af forrige Aarhundrede. – Fra hvilken Kant end Bevægelserne i Lyon og Paris bleve fremkaldte, maae de hvert Tilfælde ansees som den værste Forbrydelse, som et virkeligt Mord paa Samfundet. Det Skadeligste herved er, at den ringe Grad af Tillid, som det Franske Ministerium i den sidste Tid har vidst at erhverve sig i Udlandet, ikke maa, som Mange indbilde sig, derved vorde forøget, men tvertimod formindsket. Først nu har man rigtigt lært at kjende Associationernes og deres til Fanatisme drivende Lærdommes Magt, og man har fuld Føje til at formode, at det ikke vil blive staaende ved dette første Forsøg paa at sætte deres Planer igjennem med aabenbar Magt, men at nye alvorligere Kampe forestaae i Fremtiden. Paa denne Maade er man her ikke uden Bekymring og holder sit Blik uafladeligen henvendt paa Frankrige. Vel skylder man det Franske Ministerium i enhver Henseende den Erkjendelse, at samme gaaer tilværks med Kraft og Forsigtighed; men Omstændighederne ere undertiden stærkere end Menneskerne, og dersom Associationsloven i Paris ansaaes for at være Ankomst=Punktet (point d'arriver, saa vil man hos os deri i det Høieste see et Afgangspunkt (pomtde depart). Der maa skee saare Meget, for atter at sammenføje de sociale Baand i et Land, hvor de desværre synes aldeles sønderrevne; det er ikke nok, at anvende smaalige Præservativmidler imod antisociale Doctriners Fremtrængen; man maa gribe dette Onde ved Roden og udrydde det. Det er imidlertid dette, som egentligen frembyder den farligste Side, og som, ifølge de gjorte Erfaringer, neppe ligger i menneskelig Magt. Thi naar vi saae den ubøieligste, den kraftfuldeste Charakteer, naar vi saae en Napoleon paa det høieste Trin af sin Magt, betagen at mørke Anelser, at frygte mere end for den største Hærmagt – Revolutionen, der havde ophøjet ham, og som altid liig et Skrækkebillede omsvævede ham, saa maae vi tilstaae: at den Opgave, at tæmme denne, synes umuelig, saalænge Ordet staaer til dens Tjeneste og den hver Morgen kan, ved Hjelp af Pressen, falbyde sine Lærdomme igjennem hele Frankrige. Men Hvor turde nu vove at gjøre en Standsning i denne Avispolemik, der er bleven Franskmændene til en Fornødenhed, og føre Pressen, tilbage inden Skranker, der neppe kunne holdes, end ikke med den strængeste Control. Af denne Aarsag sætte kun Faa Tillid til Frankriges definitive Beroeligelse og til nogen heldig Udvikling af saadanne Jnstitutioner, der egentligen bære Fordærvelsens Spire i sig selv.
Berlingske Tidende, 1834-05-16
Paris, den 7de Mai. Fra Toulon meldes et sørgeligt Ulykkestilfælde, som har tildraget sig der paa Kong Ludvig Philipps Navnedag. En Nordamerikansk Fregat, der for tre Dage siden ankom paa Toulons Rhed, og vilde i Forening med de Franske Skibe feire Dagen ved Artilleriesalver, skjød af en Forseelse med Kugler, hvorved den Ulykke indtraf paa et af de Franske Skibe, at, foruden adskillige materielle Ødelæggelser, syv Matroser bleve ramte, af hvilke een omkom øjeblikkeligen, to døde kort efter af deres Saar, og de fire Øvrige ere mere eller mindre haardt saarede. Autoriteterne maatte tage Forholdsregler for at beskytte Amerikanerne imod de Forulykkedes Kammeraders Vrede. Som et Beviis for, hvormeget ogsaa de ingenlunde politiske Foreninger trues ved den Autoriteterne indrømmede Vilkaarlighed anfører National følgende Factum: En af de mange Foreninger til gjensidig Understyttelse, som var bleven oprettet afBijouterie-Arbeiderne, og hvori ligeledes Fruentimmer, der beskjæftige sig med at polere, skulde deeltage – forelagde Politiet sine Statuter, for at erholde Autorisation. Dette gjorde den følgende Betingelser: ikke at optage Fruentimmer, fordi disses Nærværelse i Forsamlingerne kunde vorde farlig for gode Sæder, og at udelade en Artikel, der ogsaa lover Understyttelse i Tilfælde af Mangel paa Arbeide, fordi en slig Bestemmelse kunde være Dovenskab gunstig, ja endog tilvejebringe Coalitioner. Da Foreningerne ikke vilde give efter i det andet Punkt, blev Autorisationen nægtet.
Berlingske Tidende, 1834-05-16
Courrier de Lyon meddeler efter Øvrighedens Befaling en Kongelig Forordning af 18de April, ifølge hvilken Nationalgarden, i Lyon og Forstæderne opløses. Man har Ondt ved at begribe Hensigten af denne Forholdsregel, da Nationalgarden i Lyon ved i Aaret 1833 reorganiseredes, (altsaa to Aar efter dens, som en Følge af Begivenhederne i November 1831, foretagne Opløsning dog blot paa Papiret, efterdi den hverken har erholdt Vaaben Officerer eller Uniformer, og vorder saalidet anseet som factil existerende, at der under de sidste Uroeligheder ikke engang var Tale om Nationalgarden. Som en besynderlig Modsætning til denne Forordning findes en Artikel i Lyons Journal du Commerce, der forkynder, at Regjeringen har besluttet igjen at bevæbne Nationalgarden, for at denne i Fremtiden, med mindre Ødelæggelser end Liniemilitairet, kan i Nødsfald gjenoprette Roe ligheden
Berlingske Tidende, 1834-05-16
Journal de Paris indeholder i Dag en Retfærdiggjørelse for Fremgangsmaaden imod det i Genf udkommende Blad Enrope centrale, dog uden at indlade sig paa Sandheden af selve Factum. Den mener, at et fremmed Blad, der ikke yder hiin Sikkerhed, som den Franske Lov fordrer, ikke kan drages til Ansvar for de Franske Domstole – heller ikke har nogen Fordring paa Beskyttelse af Frankriges Love, og kan derfor uden Videre forbydes.
Berlingske Tidende, 1834-05-16
Banquieren, Vicomte de Botherel i Paris har opfundet et nyt Slags Omnibus, der i Fremtiden skal føre saavel raae som tilberedede Næringsmidler igjennem Gaderne, og af hvilke Stadens Jndvaanere kunne forsyne sig med alle muelige Spiser, saa godt som fra en Restauration. J den bageste Deel af disse Vogne skal en elegant Buffet vorde anbragt, hvor man kan vælge Retterne efter Spisesedlen. Afhængig af denne Jndretnings Hovedbestyrelse skulle endnu flere smaa Restaurationer indrettes, hvor man kan spise, eller ogsaa lade hente Alt, hvad man vil ønske sig. Anstalten selv, fra hvilken disse Omnibus skulle udgaae, er en af de skjønneste, som findes i Paris, og Bygningen finder almindeligt bifald i Henseende til den Ziirlighed og Smag fuldhed, med hvilken samme er udført. J Særdeleshed beundres Kjøkkenerne, de underjordiske Spisekamre, Jiskjælderne, Fiskedammene o. s. v. Alt er efter den største Maalestok, indrettet paa det meest hensigtsvarende, og overhovedet Alt forenet, hvad der kan sikkre et saadant Foretagende det bedste Resultat.
Berlingske Tidende, 1834-05-16
Strasborg, den 3die Mai. Vor Konges Navnedag, saaledes som den høitideligholdtes i Forgaars, kunde man kalde en religiøs og militair Festlighed. Hverken Kanontorden eller Klokkernes Ringen bebudede Aftenen tilforn denne Festdag, hvilket ellers er Tilfældet. Men paa selve Dagen holdtes om Morgenen en høitidelig Gudstjeneste alle vore Kirker. Efterat Gudstjenesten var endt, holdt vor Over-General, Brayer, ledsaget af Præfecten, Hr. Choppin d'Arnouville, Revne over hele vor Garnison. Adskillige Æreskorsbleve uddeelte. Vor Nationalgarde blev ikke sammenkaldt. Eftermiddagen saavel som en Deel af Natten og hele den følgende Dag vare meget tumultuariske. Soldater droge igjennem Staden og tillode sig de fornærmeligste Udraab imod vort Borgerskab. Med Fornøielse har man bemærket, at Artilleriet ei tog nogen Deel i disse Uordener.
Berlingske Tidende, 1834-05-16
Den 5te Mai. De sørgelige Følger, som man kunde forudsee efter Yttringer, af en Deel af vor Besætning paa Kongens Navnedag, ere kun altfor hurtigt virkeliggjorte. J Gaar, Søndag, fandt en blodig Kamp Sted i et af vore meest besøgte Ølhuse. Det ene af begge de stridende Partier bestod af Borgere og Soldater af det herværende Artillerie-Regiment, det andet af Jnfanterie-Soldater. Betydelige Saar vare Virkningerne af denne fortrædelige Kamp; man forsikkrer endog, at to af de Kæmpende ere i Dag døde af deres Saar, for hvilket Rygte vi imidlertid ikke kunne indestaae; vi vove heller ikke at afgjøre, hvilket Partie var det angribende, da Partieaanden og saa her forvandsker Alt.
Berlingske Tidende, 1834-05-16
Hamborg, den 13de Mai Leipziger Zeitung melder fra München. De imod Schweizerne tagne Forholdsregler vorde nu udførte og udstrækkes. endog til Franskmænd og Polakker; allerede have Adskillige af disse maattet forlade vor Stad. Alle Gammeltydske Dragter ere her strængt forbudne.
Berlingske Tidende, 1834-05-16
J Fonds var her i Dag liden Forandring og faa Forretninger.