JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
En Jndsidder Christen Sørensen i Barit Sogn, Stairroede Bye, Boller Gods er ved Døden afgangen, og hans efterladte Boe ved Dødsfaldet taget under lovlig Behandling, hvorhos er bragt i Erfaring, at den afdøde skal have følgende Arvinger hvis Opholdstæd er ubekiendt: 1 Broder Søn, Søren Nielsen, i Broder Jver Sørensen, død og efterladt sig Børn, men hvor mange vides ikke. Thi indkaldes forberørte Arvinger herved at møde eller lade møde ved Skifte=Samling paa Boller Skriverstue den 30te August førstkommende, omendskiøndt det allereede erfares at intet kan blive at arve, de som i Stervboen har noget at fordre indkaldes at melde sig samme Tiid. Boller den 7de August 1794. N. Borch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Ungkarl Niels Christian som i nogle Aar har tient herpaa Boller ved Horsens er ved Døden afgangen og hans Efterladenskaber ved Dødsfaldet taget under lovlig Behandling samt derefter ved Auction udbragt i Penge; men da man ei har kundet bringe den Afdødes Arvinger i Erfaring, om nogen ere, da hvilke eller hvor de sig opholder, saa indkaldes de herved at møde ved en Skifte=Samling paa Boller Skriverstue den 30te August førstkommende, hvor Skiftet til endelig Slutning foretages. Skulle nogen have noget efter den Afdøde at fordre indkaldes de samme Tiid at give det tilkiende. Boller den 7de August 1794. N. Borch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Paa Stroegodset i Wrigsted Sogn og Bye er bortdød Skræder og Ungkarl Peder Nielsen; Onsdagen den 3die Septembr. næstkommende, bliver en Skifte=Samling for retaget efter bemeldte Afdøde, i Sognefogden Niels Pedersens Huus i Neder Wrigsted og Formiddagen Klokken 10 Slet, til hvilken Tiid, denne Stervboes Credi og Debitorer indvarsles, for at anmelde hvad de efter den Afdøde haver at fordre eller erindre. Paa Skifte=Forvalteren Hs. Excellence, Hr. Geheime=Raad Guldbergs Vegne. Boller den 7de August 1794. N. Borch. Stedet No. 11 paa Vestergade, er til Leie til Mihaeli førstkommende, det er passende for en honet liden Familie eller en Enke. Om Leien handles med Hofgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Skulle nogen her i Byen have et lidet Sted eller saakaldet Leieboed ledig, til Jndflyttelse i næstkommende Michael, Flyttetid, da ville man behagelig melde sig hos Bogtrykker Lund. Nissumgaard der skylder af Hartkorn Ager og Eng 24 Tdr. 3 Skpr. 1 Fkr. 17 to og fyrgetyvende Deel Alb. og Skov en fierdedeel Album, med underliggende Heede-Mølle, som skylder af Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb. Skov 2 Skpr. 1 Album og Mølleskyld 2 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr., samt 8te Huuse i næstliggende Hvolbech Bye, hvoraf hver har frie Græs paa Byens Mark til 2de Høveder aarlig, og ellers de 2de af disse Huuse hver en Tofpaa 1 Album Hartkorn; item Huuse i Seiersdahl ( i Siden af Gaardens Mark ) samt Kirkens Anpart Korn- og Qvægtiende af Ring=Closter Bye, som er tiendeydende, Hartkorn 23 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 3 fiortende Deel Alb. og desuden Konge-Korn- og Qvægtiende af Jens Jørgensens Gaard ibidem, altsammen paa Skanderborg Amt i Hylche og Fruering Sogne beliggende, lader Eieren Hr. Niels Gundorph ved en eneste Auction som afholdes paa bemeldte Nissumgaard Mandagen den 6te October førstkommende Klokken 10 Slet Formiddagen bortsælge om antagelig Bud skeer, enten alt samlet, eller hver for sig; og Gaardens Eiendomme Parcelviis, hver Parcel paa imellem 2 a 4 Tdr. Hartkorn, foruden Hoved=Parceller som bliver større, og nyder hver af disse Parceller, enten Bygning fra Gaarden, eller og Eege Under: Bygningstømmer til 16 a 20 Spænd Huus, samt hver af Huusene i Hvolbech 2 a 4 Skpr. Hartkorn, og Seiersdahl, formedelst sin smukke Beliggenhed, og formedelst at den liggeni Marken, nyder den en Parcel deraf omkring sig, paa gesær 2 Tdr. Hartkorn. Gaarden, hvis Bygninger ere gode, og indrettet til Beboelse for en Stands- og anden honet Familie, og som eier selv sine 3de Tien undtagen 1 Rdlr. der skal svares til Sognepræsten af he Tønde Hartkorn, for hans Tiende aarlig, efter de Kl. gelige Conditioner; ligger i den behageligste og fru bareste Egn, en Miil fra Kiøbstæden Skanderborg, fra Horsens og 3de Miile fra Aarhuus, med Møl Skov og Eiendomme paa den eene, og Tiender og Hu paa den anden Side ind til sig, med bekiendte overmagode og frugtbare Enge og Kornmarker, hvorudi an kan faaes efter 5 Aars Hvile 34 a 36 Tdr. Rug, 3 38 Tdr. Byg, 70 Tdr. Havre og 2 Tdr. Ærter, saa avles det ene Aar mod det andet 300 Læsser Høe, ford og græsses 16 a 20 Bester, 70 a 80 Køer og Stude, 30 a 40 Faar med sit Yngel; ligesom Eiendommene, Parcelleringen (hvortil Deels er især godt Ege=Sk. og eller til enhver Parcel overflødig og godt Skoetørjord ) forevises af Eieren paa Nissumgaard; saa kan, Conditionerne, hvorefter samme sælges, hos ham og F valter Hofman i Harlef=Mølle fra 1ste September af, fa es til Eftersyn. Liebhaberne behager bemeldte T. og Sted at indfinde sig, og om nogen vil kiøbe heele samlet, eller nogen af Parcellerne underhaandda saa betids derom at accordere med Eieren: at Auctinen betimmelig kan blive reclammeret, at ingen i saa Fa skal giøre forgieves Reise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Jndkaldelse. Søren Christensen barniød Hiellemager paa Wosnesgaards Gods, som Natten med lem den 17de og 18de Decbr. f. A., uden lovlig Aarsaforlod min Tieneste, og ei siden har været at opspørge bliver, i underdaning følge høie Øvrigheds Ordre til mig und 31te Julii sidst, herved med lovlig 6 og 12 Ugers Var fra dato, i Aarhuus Stifts Adresse=Contoirs Tidende indkaldet til Møde her paa Gaarden, for at modtage de han her har efterladt sig. Hvilket ellers paa lovlig Made er registeret og forseglet, samt tillige for at afgiøsaavel med enhver Anden som mig, hvad der med har kan være uafgjort, i andet Fald bliver hans ringe Efteladenskaber ved offentlig Auction bortsolgt, og samme Beløb tilligemed det lidet han i Løn har tilgode, eft høie Øvrigheds nærmere Resolution anvendte. Hiortzhøylund den 11te Aug. 1794. Th. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-20
Skyldigst Taksigelse for et Par Ord fra Wibortil den Aarhuser Aviisforfatter, hvorved tillige bekiendtgiøres en fielden dog virkelig Nyehed, faaes tilkjøbs hos paa Addresse=Contoiret for 2 s. Samme faaes i Ra ders hos Hospitals Forstander Hr. Willadsen, i Horsen hos Postmester Hr. Schaldemose og i Wiborg hos A. ger Hr. Stilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
Indenlandsk. Aarhuus. Jndpasserede. Den 20de Aug Sognepræsten Hr. Hertel med Familie fra Sielland. Urtekræmmer N. J. Lassen, Jfr. M. Lassen og Capitain Nøllers Enke alle fra Kiøbenhavn. Den 23de Hr. saadmand og Byefoged Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
Den 22de afseglede Skipper Peder Raae til Kalløe lig at lade med Brænde. Den 23de Skipper Peder, hversen til Kiøbenhavn med Brænde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
Udenlandsk. Krigen. Det vigtigste er at de Franske ere træng videre frem og have indtaget Trier, mod hvilken Trad de d. 6te Aug. brækkede op i 3 Colonner, som gik enGod St. Wendal og Birchenfeldt, den anden mod Merzig og Saarburg og den tredie over Redemacherne od Remich og Grevenmachern. De Keiserlige forlode Merskireer Skandsen, og droge sig tilbage til Consarbrinse. Den 7de toge de Franske Grevenmackern og Saar jeg i Besiddelse og rykkede over Zerf mod Pellinger kandsen. Her foretog de den følgende Dag et rasen, i Angreeb efter det andet. 3 Gange løbe de Storm, men bleve afslagne. Ved den 4de Storm maatte de keiserlige vige for Overmagten. En Bataillon af Reimentet Manfredini leed derved meget, men Fienden, nu meere. Den Keiserlige General Blankenstein, sommede derpaa Cons og derefter Trier og retirerede i 1ste Orden til Hezeroder Skoven. Forvirrelsen i Trier, her ubeskrivelig og Mennesker af alle Stænder toge lugten og reddede hvad de kunde. Den 9de August sin Morgenen droge de Franske ind i Trier. Coblenz, agter man vil snart gaae den samme Vei som Trier. med Tongern, hvortil Prinds Coburg igien er rykket frem har d. 5te August været en ikke ubetydelig Træfning. To franske Cavallerie Regimenter skal være gandske ruinerede. 280 Fanger og 300 Heste ere bragt ind til Mastricht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
Engelænderne begynde nu at opbringe franske Priiser til Smyrna, hvorved de der værende Jacobiner ere komne i stor Bevæggelse. Hollændernes Frygt for de Franskes Overfald aftager. Deres Festninger i Flanderne standse dem meget og ved Ingangen til Holland belaver man sig paa Modtagelse. Staaterne har paa nye forsikkret at ville vove Liv og Blod paa Forsvar. De har og ved en Proclamation opmuntret Jndvaanerne hellere at give noget af deres Formue til Krigen, end at lade alt blive et Rov for de Franske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
Frankrig. Efter Cambons Forslag decreteredes d. 3die August, at alle Fonds og Effecter tilhørende Undersaatter af de med Frankrig krigførende Magter skal være hiemfaldne til Nationalskatten, dog undtoges herfra Hamburg, Danzig, Lübech, Augsburg og Bremen. Man sagde at de nødtvungne vare indbegrebne i Coalitionen mod Frankrig, men troer, at Undtagelsen er skeet, fordi de ei kan undvære Tilførsel fra disse Steder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
De 6 Vacancer i Velfærds=Udskuddet ere besatte med Tallien, Thuriot, Treilard, Breard, Schasseriaux og Laloi. J Sikkerheds=Udskuddet ere komne Legendre Merlin, Dumont, Jean Debry og Bernhard fra Saintes. Den bekiendte Maler David, en forbunden Ven med Robespierre, er arresteret, han undskylder sig med at Robespierre har bedaaret ham som saa mange andre. Man meener at Conventen vil tage baade den lovgivende og udøvende Magt til sig, og at alle Commitee skal dependere af samme. Jacobiner Klubben er igien aabnet d. 31te Julii, dog ventes dens Magt indskrænEngeland. Man har den Efterretning at Spanierne har indtaget Staden Tron paa St. Domingo og nedsablet Besætningen. Ligesaa har de taget en Mængde Gulv og Sølv af 180,000 Livres Værdi hvormed man vilde flygte fra Cap. Francois tilligemed en Caversom escorterede samme. J London var den 7de August et skrækkeligt Uveier, som afdækkede Loyds Caffehun- og i kort Tid vadede Giesterne til Knæer. Egteskabet. mellem Pr. August og Lady Augusta Murran er ved endelig Dom ophævet. Ligesaa er Prinds af Wallis bleven Mad. Fitzherbert qvit, hun beholder aarle Pension 3000 Pd. Sterling. Fra Holland remitteres bestandig Guld og Sølv til Engeland. Blant de engelske Tropper i Westindien hærsker den Sule=Feber, som henriver mange Mennesker. Endnu havde de Franske som holdes indsluttede paa Guadeloupe ikke givet sig d. 28de Junii. Congressen i Nordamerica har d. 17de Mart tilkiendt Lafanette 24,424 Dall. som han har tilgode for forhen beviist Tieneste. J Ostindien ere franske Emissairs, som søge at ophidse Landsfyrsterne mod de Engelske. Skibe, ere udløbne mod spanske Kapere, som krydse i Canalen og hvoraf den største er strandet ved Dynkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
J Spithead ligge nu færdige 40 Linieskibe og 30 a 40 Fregattet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
Preussen. Under 29de Julii er udkommet et Patent til at forekomme tumultnarisk og egenmægtig Forhold af Lauge og Corporationer, som kan have noget at besvære sig over. Derudi heder det:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
Vi Friderich Wilhelm a. Giøre vitterligt, at Vi med Mishag have bragt i Erfaring, at fleere Gilde= og Laugs=Brødre i Vore Lande paa nogen Tid have ladet sig forlede, at misbruge deres Laugsforbindelser, og i Tilfælde hvor de troe sig beføiede til Besvær ring, ikke at giøre Brug af den Beskyttelse, som Lovene, forsikkre dem eller henvende sig til de af Os dem forordnede Retter eller Vores egen allerhøieste Person, men tvertimod sætte Forsøg paa at skaffe sig selv Ret, og sig dertil Vei ved at indstille deres Arbeid og saaledes at virke en Forlegenhed hvorved de haabe at tiltvinge sig deres Besværingers Afhielpelse. De Vi nu ikke længere ville taale saadant egenmægtigt og tumultuarisk Forhold, saa forordnes, at enhver være sig enkelt Borger, Undersaat, eller ganske Lang og Gilder skal med deres formeentlige Besværinger henvende sig til den dem foresatte Ret, og, naar den enten nægter eller dissiculterer at afhielpe samme, da til den høiere Ret eller Os Selv, og i Tillid til Lovenes Beskyttelse afvarte deres grundede Besværingers Afgiørelse. Foruden anden sædvanlig Straf for Tumultuanter er deri forordnet usædvanlig Straf, saasom at løbe Spidsroed, at afgives til Militair og om de Skyldige ikke tiene til Sal dater da at ansættes til Pak= og Stykknægte, hvorfra udlandsk Fødsel ikke skal beskytte nogen. Straffen skal uden Opsættelse paafølge Forbrydelsen og Øvrighed, maae ei lade sig giøre vankende ved Frygt for Man paa Arbeidere. Skeer oftere saadan Tumult, skal tre fes saadan Jndretning med Laugene, at Misbrug Roeligheds og Ordens Forstyrrelse kan være forebyge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
Nederlænderne maa dyrt betale for deres Uvisomhed til eget Forsvar, hvad enten samme er komme af Troelshed mod deres rætmæssige Regiering eller Venskab for det franske System. De maa ei allene levere deres Penge, Guld, Sølv og andre Vare m. franske Assignater, som dog ikke gielder videre end Nederlandene, men de franske har og sat en Primarimum paa deres Vare saa ringe, at den Alen Kla som for solgtes for 2 Krondaler, nu maa sælges for Styver i Assignater, hvoraf man kan slutte sig til Reste Man foreskriver derhos det Qvantum, som af hver pi cise skal afleveres efter Taxten til KrigscommissionDen mindste Miine af Utilfredshed sætter enhver i 1 re for at transporteres til Frankrig, og saaledes skal over 1600 være bragte fra Bryssel til Arras, som fodægtige. Krigsstor fordres overdreven stor og skal beles i reede Penge eller Valuta i Vare. Den forhøi og efter Haanden. Antwerpen, som med Glæde me tog de Franske, er af deres Venner ansat at betale 1 Millioner Livres. Løwen 2 Millioner, 8,000 Or og 10,000 Par Skoe. Øl=Bryggerierne og Proffet. rernes Collegier ere der ophørte. Mecheln er sat halvanden Million, 10,000 Par Skoe og ligesaamage Hatte. De Franske have dog ingen Tillid til J. derlændernes Troskab og i Bryssel selv tage de ikke Qv teer hos Borgerne, men udsøge visse offentlige Pladse, som beskyttes af deres Kanoner; man meener og at de te er Aarsagen, hvorfor de ei udskrive Soldater i Be gjen som i Palz. Jndvaanerne trøstes kuns lidet og at Jacobinernes udenlandske Venner erklære sligt i Digt eller undskylde det med Nødvendighed, liggende afskyeligste Voldsomheder og har fundet, deres For rere uden for Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
Schveitz. Efter en Skrivelse fra Genf un 6te August er Revolutionen der sat i Gang den 19 Julii, efter at den fra Frankrig ankomne Emissar Bosquet havde Dagen forhen og til ud paa Nat holdt en meget talrig Klub. Man bemægtigede sig T. huuset og begyndte strax med at arrestere alle Rige i der Navn af Fordægtige. Den 21de var deres Anbragt til henimod 1000, hvoriblant alle Geistlig Man reev endog en Hr. Aucillon need fra Prækesto- og Søndagen derpaa var i ingen af Kirkerne Gudst, neste. Man udvalgte et Velfærds=Udskad og 3 Relutions=Tribunaler, hvoraf de tvende først oprettede i resloge, at alle de Arresterede skulde ihielskydes. Fi ket opbragt over denne Grusomhed casserede disse T. haler. Den tredie Tribunal, som oprettedes d. 22de, Julii dømte følgende til Døden: Capla forrige Synsicus, en Mand af sielden Dyd, riig, ædelmodig og belgiørende. Statsraad Provost Cabanis, den unge klentfulde Advocat de Rochemont, c: Richmont, Oberstleutenant de Combes, Uhrmager Meunier le Bougei Virien Decir, Borger Chenand og Notarius J. d. De appellerede til en General-Forsamling. snte Cayla, Prevost og Rochemont til Lands ling, men de øvrige til at døe ved Skud. J mindre bragte Jacobinerne ved deres Overvægt i gen, at de alle maatte skydes. Herpaa gik 6 a 700 hvindspersoner til Raadhuuset, og forlangte, at her ter maatte standses med Blodsudgydelse, men denne Lov adsprededes meget snart med Bajonetter og Flin stud. Bestyrtelsen er almindelig. Alle disse Grueligheder derigeres af den franske Resident og Folks Regesentant for Departement Montblanc Albitte. Det der og; at 2 franske Regimenter ere i Anmarsch, brat udføre denne diævelske Operation. Blant Fangerne findes Neckers Søster Madame Germani. Pays le Vand vrimler af Jacobiner. Dette skiønne Land Opholdsted for saa mange brave Folk er nu udsat for en almindelig Ødelæggelse. Man seer heraf, hvad le ønske deres Fædreneland, som ønske det en fransk Revolution, men Robespierres og fleres Exempler vise g, hvad de kan vente sig til velfortient Løn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
Adskilligt. Ved en Misforstaaelse af Navnet er tiden Cusel brændt i Stedet for Byen Cassel, hvor der var opdaget en Fabrik af falske Assignater. De forendte har Conventen lovet Godtgiørelse, saavidt den skan gives. god og d. 25de en Capitain Stephanis for Høi=ForrædJ Turin ere d. 24de Julii hængte en Cantel og Ju serie mod Kongens Person og Liv. Deres Legemer, brændtes og Asken adsprededes i Luften. At Pichegril og Jourdan skulle være arresterede er migtig berettet i nogle Tidender. Efter fransk Grundeining bruges dog duelige Generaler kuns til at udføre store Coups, men derefter forsættes til anden Plads, i de ei skal blive Regieringen for mægtige. met en stor Allarm. Han havde ziiret sit Lysthuus J Freyburg har Præsten til Mønster Klaile foraar med et antiqve Hoved. Samme blev nogle Gange en Natten borttaget og i dets Sted opsat et Crucifir. Opbragt herover, lurede han med ladet Gevær efter Gierningsmanden, som han og blev vaer, Natten til den 24de Julii at stige over Muuren og strax nedlagde han ham. Personen var en riig Student, navnlig Ruhn. Da Præsten næste Dagen læste Mæsse vilde Studenterne med Magt tage ham fra Alteret, Politiet escorterede ham hiem, dog var han ei her sikker men om Eftermiddagen maatte søge Sikkerhed i StadsKaarnet. Hans Huus, som Pøbelen truede at brænde, blev besat med en stærk Vagt. Den skulte Student, jordedes med stor Pragt. Alle Professerer og 336 Studentere fulgde Liiget i dyb Sorg og over Graven, oprettedes et Monument med Jndskrivt: Til Amindelse om Ungdoms Ubesindighed og præste og Hidsialed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
En Dreng, der kan skrive og regne, kan faae Condition hos en Urtekræmmer i Kiøbenhavn. Nærmere Underretning giver Bogtrykker Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
Et Clavisombal med Fod kan faaes underhaanden til Kiøbs. Anviisningen gives hos Bogtrykker Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
Et Huus paa Landet, vel indrettet for en Enke eller eenlig Familie, er underhaanden at faae tilkiøbs eller Leie. Nærmere Efterretning giver Jens Bech ved Munkport i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
Da Subskriptionsplanerne paa Bogen: Den retskafne og gudfrygtige Bonde, som skulde have været insendt til Maii=Maaneds Udgang, ei endnu fra nogle Stifter er indkommen, saa er min ærbødige og venlige Begierning, at de respective Herrer Biskoppernes Amanuensees som have paataget sig sammes Circulation, jo før jo hellere ville tilsende mig dem, paa det der med Bogens Trykning kunde begyndes. Aarhuus Bogtrykkerie, den 25de August 1794. Niels Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
P. R. Bekiendtgiøres at med mit førende Slup Skib Ellen Marie, agter jeg med første herfra til Kiøbenhavn at afseile, og igien til Aarhuus; medtagen Fragtgods og Passagerer. Vedkommende ville behageligst melde dem. Aarhuus, den 20de August 1794. Peder Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
Efter at Jacob Frisenberg her i Byen ved Døden i afgangen, er hans Boe af undertegnede Skifteforvalte taget under Behandling, thi bliver bemeldte afgang Jacob Friisenbergs Creditorer, eller hvo der maatte i meene sig at have noget at fordre i hans Boe, hervdkaldede, dermed at fremkomme til 6te eller 12te Uge. ge den 1ste October og 12te November næstkommeSkiftet paa Raadhuset bemeldte Tiider og Eft P. Kl. 3 Slet foretages, for saadant deres have gat anmelde og beviisliggiøre. anders den 13de August 1794. Carøe. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-23
Jndkaldelse. Søren Christensen barnseHiellemager paa Wosnesgaards Gods, som Natten m. lem den 17de og 18de Decbr. f. A., uden lovlig Aar forlod min Tieneste, og ei siden har været at opspøre, bliver, i underdaning følge høie Øvrigheds Ordre til mig und 31te Julii sidst, herved med lovlig 6 og 12 Ugers Var fra dato, i Aarhuus Stifts Adresse=Contoirs Tidende indkaldet til Møde her paa Gaarden, for at modtage han her har efterladt sig. Hvilket ellers paa lovlig Made er registeret og forseglet, samt tillige for at afgiøsaavel med enhver Anden som mig, hvad der med ha kan være uafgjort, i andet Fald bliver hans ringe Efteladenskaber ved offentlig Auction bortsolgt, og samme Beløb tilligemed det lidet han i Løn har tilgode, eft høie Øvrigheds nærmere Resolution anvendte. Hjorthøvlund den 11te Aug. 1794. Th. Secher, NB. Hos Madame Giern paa Brobierg i nyelig ankomne friske Citroner at faae tilkiøbs Afg. Kiøbmand Nicolai von Essen Barfoeds Stervbo Gaard her i Horsens, bliver ved en eeneste Auction Stervboestædet bortsolgt Torsdagen den 6te Novemb førstkommende om Eftermiddagen Klokken 3 Slet. Denne Gaards fordeelagtige Beliggenhed ved Aaen ha den behageligste Udsigt om Sommeren over Fiorden og dertil grændsende Skove. Dens Bygninger er 59 Fag Huus, asseureret i Brankassen under No. 187 for 3950 Rdlr., vel indrettet saa vel til Beboelse for et Herskab som til Haandel. Til Gaaden ligger anseelig Gaardsrum og Hauge. Og da den Afdøde logerede Reisende Herskaber og at dre, er Gaarden og dens Indretninger ogsaa for Udenbyalmindelig bekiendt. Dens Bortsælgelse bekiendtgiøres herved for at Lihaberne til den bestemte Auctionstid kunde møde. Horsens, den 14de Augusti 1794. Carøe, Auctions-Directer, Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Hoved=Mandtals Lister a Bog 1 Mk. 3 St. Af= og Tilgangs dito a Bog 1 Mk. 8 Sk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-27
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Ved Placat af 8de August er at et Kongelige danske Cancellie bekiendtgjort Hans Kon lige Majestæts Rescript til Kiøbenhavns Magistrat 11te April sidstleden, hvorved er allernaadigst tilladt, At Justeer=Kammeret i Kiøbenhavn maa, i enkelte tilfælde, lade forfærdige og justere Korntønder, efter sen Dimension, eller af den Høide, som af Handlende, ler andre udtrykkeligen maatte blive forlangte, dog at samme indeholde det fastsatte Maal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-27
Efter Forlydende har Hof=Marschallen Geheimeraad breve Ahlefeldt taget Afskeed. Der siges, han skal tre Minister i Berlin og den unge Greve BernstorffFrimod gaae til Stokholm. Kammerherre og Stald bester Hauch skal igien være bleven Hof=Marchall, den skal tillige have Over=Opsigten ved Staldene, og sligemed de tvende Litterati Thomas Thaarup og Ed hed Storm være Directeur for Skuespillene. Ritmeet Røepstorff skal være bleven Under= eller Reise=Stald. ester. General Lieutenant Firks er afgaaet og OberPeyman igien bleven Commendant i Citadellet, strolleur Mazar de la Garde er bleven Casserer ved lost Amtet, Fuldmægtig Wraatz Controlleur derved Amberg dito ved det norske Posthuus. Damsholte stald paa Møen skal være accorderet Hr. Hegelund i lerøe og den Residerende Capellan Hr. Saxtorf bliver gjen hans Snecesser. En Candidat Fischer ligesaa Res. pellan i Skielskiør og en Brorson Jnformator paa Veysenhuuset Residerende Capellan i Ringsted. Den bernes og at i Sedet for Politiemester bliver for KiøEnhavn anordnet en Politie=Commission, hvis Medlemmer fordeles i Stadens Qvarteerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-27
Ulykkelig Hændelse. Randers, den 26de An gust, i Dag slog Lynilden need i Skoemager Christen Retrups Gaard i Trangaden, og dræbte i Gaarden, Dragon Christen West herved Regimentet; paa den Døde befandtes Bakkenbartet og Øienbrynet paa den ene Side af Hovedet afsveden, og Kinden meget stærk ophovnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-27
Aarhuus. Udpasserede. Den 25de August, Generalinde Firks. Frøken Voss. Statsraad Klingberg. Justitsraad Føns og Frue. Landsdommer Leth, og Frue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-27
Jndpasserede. Den 27de August Hr. Agent Qvist fra Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-27
Den 25de Aug. afgik herfra til Callundborg, Smak skipperne: C. Soede med Køer for Michel Pedersen. Jens Thurøe med Køer for Dito. Søren Michelsen, med Køer for Dito. Lars Hansen med Stude og Køer for Jens Krog. Peder Rasmussen med Stude for Mads Bygballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-08-27
Skipper Ole Clausen bliver færdig sidst i denne Uge at afseile til Kiøbenhavn, som medtager Passagerer og Fragtgods.