JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
Af en i Dagen meddeelt udførlig Artikkel om den i Værk værende Plan til ved Dampskibe at sætte Østersøens vigtigste Havne i Forbindelse, erfares, at en dansk Mand, Hr. Commerceraad Neumann, allerede i længere Tid har været beskjæftiget med Forberedelserne hertil; Foretagendet tæller flere Deeltagere, og man har grundet Haab, og tildeels allerede Tilsagn, om de resp. Regjeringers Understøttelse til dets Jværksættelse. Allerede i Foraaret 1834 agtes den før 1ste Communicationslinie aabnet, nemlig:fra Kjøbenhavn af til Svinemünde og Stettin, 2 Gange ugentlig og ligesaa ofte tilbage. Det er til denne Fart at Selskabet, som tidligere meldt, har ladet kjøbe det fortrinlige, fuldstændigen udrustede og elegant indrettede stockholmske Dampskib Rosen, og Hr. Commerceraad Neumann har ansøgt om at det maa føre dansk Flag og bære Hs. Maj. Dronningens Navn. Sidigere hen paa Aaret agter man paa denne Fart ogsaa at lade Rosen" anløbe Malm, og maaskee, for Juli og August, ogsaa Rønne paa Bornholm. J Foraaret 1835 vil man een Gang om Ugen lade et andet Dampskib gaae fra Stettin af, over Svinemünde, Drotningskar Calmar eller Visby, til Stockholm, hvilket da sættes i Forbindelse med et Dampskib, der skal sættes i Gang fra Stock holm, over Helsingfors, til Petersborg; og i Foraaret 183, agtes et tredie bragt i regelmæssig Fart to eller tre Gang om Maaneden, ligeledes fra Stettin, over Svinemünde, Co berg, Hela, Pillau og Memel, til Riga, og samme Vei til bage. Disse Communicationslinier", hedder det, ere alle rede afgjort bestemte, og flere Skridt gjorte til deres Jværksættelse. Nogle andre, hvis Details endnu ikke ere aldeles bestemte, ville i sin Tid blive bragte til offentlig Kundskab, De øvrige Grundbetingelser for dette vigtige Foretagende er følgende: "Anordningen af Damp=Skibsfarten mellem de nævnte Stæder vil blive truffen saa hensigtsmæssig og med Publicums Ønsker saa overeensstemmende som muligt; Priserne for Passagerer og Varer ville ikke blive stillede høier, end de, der ere fastsatte ved lignende Indretninger her og udenlands. For at give det hele Foretagende en end stør re Betydning for Handels-Jnteressen, og tillige tilsikkre dette med store Omkostninger forbundne Værk en tilforladeligere Existence, har man til Hensigt at tilbyde de Landes Regjeringer, som herved sættes i en ny, mangesidige directe Forbindelse, Afbenyttelsen af Dampskibene tilat befordre Brevposterne, (hvilket ogsaa er skeet med den herværende Generalpostdirection. Det lader sig saa meget sikkrere vente, at dette Tilbud antages, som ikke blot den derfor forlangte Erstatning vil blive ansat meget billig, men ogsaa Commandoen over Skibet anbetroet duelige Marine officerer i Forening med saakyndige Maschinister. Bestyrelsen vil paa alle Stationerne blive overdraget anseete Handelshuse. Tourenes Antal og Vedvaren er ingenlunde indskrænket til en vis Bestemmelse, men skal udvides saavidt, som Veirligets Jndflydelse kun paa nogen Maade vil tilstæde det. Ved en i Naboriget paatænkt Dampskibsforbindelse imellem det sydligere Sverrig og Stockholm tor de Kjøbenhavn ogsaa komme i regelmæssig directe Forbindelse med Sverrigs Hovedstad. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
Under 7de Dennes har Hans Majestæt Kongen allernaadigst ansat den a la suite staaende Herr Capitain Lucas mer ved Regimentet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
Den 8de Januar gik tilsøes fra Curhaven, efter der at Conrad v. Cramer, i det vacante Stabscapitains Num have ligget for Storm og Modvind fra 1ste December, J.C. Krohn, Forældrenes Minde, bestemt til Aalborg, og P. G. Hay, Ørnebjerg, bestemt til Kjøbenhavn. En stor Mængde andre Skibe afseilede samme Dag især med Bestemmelse til England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
Blandede Efterretninger. Hs. M. Kongen har allernaadigst behaget at resolvere, at sy sen, som i for Billig al at hun ac Laan, som, i Anledning af Conjuncturerne fra 1816, har funden Sted, ophører med Udgang af Juni Termin 1834. At Fiskearten Helt, der ved Vesterhavets Jndbrud er forsvunden af Liimfjorden, endnu findes i Thy, skyldes 1 Gaardmænd fra Nors og Hinding, som for 44 Aar siden kjørte til Østerild Fjord, paa den Tid Helt fangedes, og blode der et Dræt af bemeldte Fisk, i samme Øieblik Bund garnet kom over Vandfladen, helde i dertil medbragte Kar, fyldte med Fjordvand, og transporterede dem saaledes til Nors Sø, hvor de bleve indsatte, og, skjøndt de Større, af dem døde, siden have formeret sig saa stærkt, at der paa flere Tider af Aaret kommer hele Læs deraf tiltorvs i Thisted, og udbringes til 16 a 20 Rbd. Læsset. Da Helt er een af vore meest velsmagende Fiskearter og desuden har gen stærk Yngel, saa var det at ønske at flere thylandske Proprietairer, der eie eller boe i Nærheden af store Jndsøer, vilde gientage Forsøget, der nu formodentlig vil være saameget mindre forbunden med Vanskelighed, som Helten i Nors Sø er fuldkommen vant til det ferske Vand, da derimod Liimfjordens Vand, hvoraf de første Helt toges, var brak.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
Til Kjøbenhavn ere i forrige Aar fra Udlandet, de danske Colonier iberegnede, ankommet 1436 Skibe, og derfra med Ladning afseilet til fremmede Steder 1175 Skibe.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
Om Filialbankers Jndretning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
(Af Politivennen.) Hvad der endnu er meget til Hinder for den dristige, Handlende, eller anden Næringsbruger, i Provindserne, er, sat rede Valuta kan, selv ved reel Omsætning, saa vanske ligen erholdes. Man kan om Nationalbanken sige det samme som om saa mange andre nyttige Indretninger i Staten, at den er altfor meget beregnet paa Kjøbenhavns Ved 1ste, og at Provindsialstæderne kun af Omveie, der standse og slappe al Virksomhed, kunne komme til at nyde det Gode, den efter sin Natur medfører. Det vilde uden Tvivl, være af uberegnelig heldig Jndflydelse paa Handelen og Omsætningerne i Provindserne, dersom Nationalbanken udvidede sin Virkekreds, ved at have Filialbanker, eller Contoirer, i Landets vigtigere Kjøbstæder, som, i en maaskee noget indskrænket Omfang, udførte en Banks Functioner. Vort Land mangler ikke dygtige og retsindige Mænd, som kunne anbetroes saa vigtige Bestyrelser som de ommeldte, og at enkelte Kjøbenhavnere ville tabe endeel af deres Commissionsforretninger er, som man let indseer, ingen fornuftig Grund, hvorfor man skulde være imod en almeennyttig Foranstaltning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
Hals Skibsliste. Jndk. Den 9de Januar, S. N. Larsen a. o. f. Langesund m. Træl.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
Vinden. Den 9de, 10de, 11te og 12te Januar: S.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
Bekjendtgjörelser. En Præst i Thy, der nylig har forladt Skoleveien, önsker sig 3 a 4 unge Mennesker i Huset. hvortil han har god Leilighed, for enten at forberede dem til examen artium, eller til Indsættelse i de höiere Klasser af en lærd Skole. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende dem til Adjunct Nielsen i Aalborg, der giver nærmere Oplysning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
En Avlskarl med gode Anbefalinger kan strax og indtil Mai faae Tjeneste; Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
For en Mand, der med paalidelige Attester kan godt gjøre, at han besidder tilstrækkelig Kundskab om en Frugt hauges rette Behandling, om en Planteskoles vedbørlig, Bestyrelse og dens hensigtsmæssigste Anlæg, saavel med vilde Planter af almindelige Træarter, som med Frugttræ planter, og endelig, om Udplantning i Skove og om Skov plantningen i Almindelighed, bliver til næstkommende 1ste Mai ledig en Tjeneste, som Gartner og Skov=Planten, ved Hovedgaarden Oxholm pr. Aalborg, til hvis Eier og Beboer, Krigsraad Nielsen, de Vedkommende, der maatte attraae denne Tjeneste, udbedes at vilde henvende dem; men uden meget gode og aldeles paalidelige Anbefalinger, nytter det Jngen at melde sig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
J Stue-Etagen er til førstkommende Paaske Flyttetid, at faae til Leie, tvende rummelige Værelser, ud til Nytorv, samt, om forlanges, tvende Portkamre ved Siden af samme. M. C. sal. H. B. Winthers Fra næstkommende 1ste Mai kan Understeds Præstegaards Avling i Vensyssel (mellem Sæby og Frederikshavn) er holdes i Forpagtning, - enten paa faa eller flere Aar - alt efter Vedkommendes eget Ønske, naar De som maatte være sindede til at forpagte Gaarden derom henvender sig til - og aftaler det fornødne med Øls Præstegaard, den 6te Januar 1834. Chr. Blicher, udnævnt til Sognepræst i Understed. Fortiden, og indtil medio Februar, opholdende sig i Øls Præstegaard, pr. Hobro. Tilkjøbs attraaes en Vand= eller Vind-Mølle, der kan ernære en Familie udenfor Bondestanden, og hvorved haves en anstændig Bopæl for en saadan Familie. De Vedkommende, der maatte ønske at sælge en slig Mølle, udbedes af vilde, i en forseglet Billet, aflagt paa dette Blads Contoir, mærket : H. H. M., meddele de fornødne Oplysninger, hvorefter nærmere Aftale og Handel kunde skee.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
Friske Christiania Ansioser faaes fremdeles hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
En ugift Dansk Jurist, som har bedste Karakteer til Examen og 4 Aar har tjent paa et Herredscontoir, og til lige kan stille Sikkerhed for mulige Oppebørseler, ønsker sig en Plads, som Forvalter eller 2den Fuldmægtig, til næstkommende 1ste Mai. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig om nærmere Oplysninger til Præsten Brasch i Lerup pr. Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
Søndagen den 19de Dennes, bliver Assembls og Bal i Selskabet Enighedens Locale, som begynder Kl. 6 Aften. Aalborg, den 13de Januar 1834. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
Stærk Couleur sælges til 3 Mk. Flasken hos Worm, paa Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
Bekjendtgjørelse. Med det Kongelige danske Cancellies Aprobation af 22de forrige Maaned, bliver i Fremtiden følgende Stade=Peng borg By. A. Ved Pintse-Markedet. at erlægge ved de Markeder, som afholdes i og ved Aar 1) For en Kjøbmands Bod med Møde= eller Luxus=Varer, derunder indbefattet de bedre forsynede Guldsmed=Boder, af Størrelse 4 Alen, og derunder . . 2 Rbd. - Mk. - s. Sr. og derover . . . . . . . 3 - : - : - - 2) For en Bod med simple Handels=Varer, Haandværksvarer, Gaalanteri- og Nürnberg=Kram . . 1 - . - . - - 3) For en Ditto med HuusflidsFrembringelser, Kniplinger, Strimler, Æsker, hjemmegjort Legetøi &c. samt en mindre Bod med Haandværksvarer . . . . . . . . 4) For et Bord eller en Flatte 8 s. a . . . . . . . . . . 5) For en Øl=Bod . . . . . 6) For et Læs røde eller sorte Leerkar eller Træ=Varer . . . . - 1 - . - B. Ved Qvæg-Markederne. 1) For en Bod med Alenvarer 1. . - . 2) For en Ditto med Haandværks varer . . . . . . . . . . - 1 - : 3) For et Bord eller en Flatte, med Ditto . . . . . . . . . . - 12- 4) For et Ditto med andre Sager . . . . . . . . . . . - 5) For en Øl=Bod . . . . . 2 - . - - 6) For et Læs Frugt, Grønt, sorte eller røde Leerkar, eller Træhvarer . . . . . . . . . . . - 12- - Hvilket bliver herved til almindelig Efterretning bekjendtgjort. Aalborg Raadstue, den 9de Januar 1834. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-16
Auctioner. Jfølge Begjæring af Herr Vice-Consul Bendixsen i Thisted, bliver, Fredagen den 24de d. M., Formiddag Kl. 10, ved offentlig Auction, paa Faltring Strand, bortsolgt den der den 7de November sidst indstrandede franske Brig, St. Adrien, tilligemed det fra samme bjergede gode Jnventarium af Seil, en Jern-Ankerkjetting, Tougværk m.m., hvorhos det bemærkes: at Skibet befindes i en saadan Stand, at det vil kunne repareres og udsættes i Havet. Endvidere bortsælges den fra samme Skib bjergede Deel af den i Gothenborg indtagne, til Hjemstedet Fescamp destinerede, Ladning, bestaaende af 197 Tylter 3 Stkr. Fyrre Bræder, og 23 Tylter 5 Stkr. Fyrre=Planker, Alt af forskjellig Længde. Conditionerne for Salget ville paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte, og bemærkes til Liebhavernes Efterretning: at Ladningen er transporteret til Mærsk-Gaarde i Faltring Sogn. Lysthavende indbydes. Lemvig, den 10de Januar 1834. Gundelach.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
Frankrig burde ikke taale, at Østerrig i saa Henseende gik et eeneste Skridt videre. Spørgsmaalet angik her ikke blot Principer, men Statens vigtigste Jnteresser, og disse ville sikkerlig ligesaavel ligge Ludvig Ppilip paa Hjertet, som fordum Ludvig den 14de. Hvis derfor nogen Magt skulde prøve paa at paatvinge Jtalien en anden Organisation, saa burde Frankrig ligesaalidt anerkjende en saadan Forandring, som nogen lignende i Tyrkiet og Tyskland, eller som den, der al brede har funden Sted i Polen. Her vil man rigtignod kunne indvende mig, at hverken den Ene eller den Anden af hine Magter vilde bryde sig synderlig om vor Jkke=Anerkjendelse, hvis det engang skulde falde dem ind at krænk de bestaaende Tractater paa den antydede Maade, men jeg svarer, at slig en Ringeagt kun kan være tilsyneladende, Reservationen af en Ret og den paa samme grundede Protest mod et blot Factum er altid en saare vigtig Sag (Vel - men dog gielder fornemmelig i Politiken det gam Ord: beati sun possidentes.) Naar 2 store Stater, naar Frankrig og England forene sig om en slig Protes - og vi tør haabe at de med Hensyn paa disse Principer altid ville blive enige - saa vil man ikke kunne sige, at det Factum, mod hvilket protesteredes, er fuldendt; det vi blive tvivlsomt og foranderligt, saalænge Anerkjendelsen fra hine tvende Magters Side ikke har funden Sted." Da Hr. Bignon havde endt sin Tale, besteeg Hertugen, af Broglio Tribunen med den Erklæring, at han ikke saameget vilde svare som takke ham. Ligeledes takkede han Medlemmerne af den Commission, der havde gjort Udkastet, til Adressen, og forsikkrede, at enhver Paragraph, enhver i samme udtalt Grundsætning havde Regjeringens bifald. Denne Erklæring vakte temmelig Opsigt; noget efter greb ogsaa Hertugen af Broglio Leiligheden til at yttre, at det kun var de af Hr. Bignon fremsatte Grundsætninger, men ikke hans Anskuelse af de europæiske Forhold, som han skjenkede sit fuldkomne bifald. Navnlig nærede han ikke næ saamegen Frygt for de store europæiske Magters Planer og Hensigter som Hr. B.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
Allg. Zeit. meddeler nu de Noter, der ere vexlede mellem den franske Charge d'Affaires i Petersborg og Grev Nesselrode, i Anledning af den russisk tyrkiske Tractat, i Original, sproget. De ere ganske overeensstemmende med hvad der til ligere er bleven bekjendt om dem. Den franske Gesandt er klærer, at bemeldte Tractat har foraarsaget hans Regjering, megen Bedrøvelse, og hvis sammes Stipulationer skulde medføre nogen bevæbnet Jntervention fra Ruslands Side i Tyrkiets indre Anliggender, saa vilde den betragte bemeldte Tractat som ikke existerende, og handle derefter. Den russiske Minister svarede, at han ikke kunde begribe, hvorfor den franske Regjering er bedrøvet, da Tractaten er aldeles defensiv, og kun sigter til det tyrkiske Riges Vedligeholdelse. Han formoder derfor, at hiin Misfornøielse er udsprungen, af unøiagtige Efterretninger, og at samme vil vorde hævet, saasnart Porten har forelagt den franske Gesandt i Constantinopel Tractaten in extenso. Endelig forsikkrer han, at Keiseren i paakommende Tilfælde har i Sinde fuldkomment at opfylde de Forpligtelser, som Tractaten medfører, og altsaa vil handle som om hiin Erklæring ikke existerede. J det russiske Svar hersker en vis tør Jroni, som maaskee ikke ganske har været uden Jndflydelse paa den noget krigerske Holdning i det franske Kammers nyeste Adresse.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
Spanien. af liden Vigtighed. Finantsministeren Martine; var afgaaet og hans Portefeuille interimistisk overdraget til Ministeren for det Indenlandske Hr. v. Burgos, men om denne Forandring er bevirket ved Hr. Zeas Jndflydelse, eller derimod et Forbud paa hans Fald, derom ere Meningerne forskjellige.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
J de nordlige Provindser røre Jnsurgenterne sig endnu og en Fægtning har atter funden Sted ved los Arcos, som var temmelig haardnakken. Jnsurgenterne nødtes omsider til at trække sig tilbage, imidlertid er dog Communicationen paa den store Landevei imellem Madrid og Bayonne endnu ikke aldeles fri. Vigtigere vilde den Efterretning være -men den anføres blot som et Rygte at Don Miguel, opbragt over, at General Rodil atter har overskredet den portugisiske Grændse, er rykket ind i Spanien med 6000 Mand, og i en Proclamation har erklæret sig for D. Carlos's Bundsforvante samt opfordret Jndvaanerne til at for sene sig med ham, hvilken Proclamation allerede skal have fremkaldt en Opstand i Estremadura.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
Blandede Efterretninger. J Orkanen den 31te Decbr. er forliist mange Skibe paa den hollandske Kyst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
Fra dette Aars Begyndelse har Hamborger BørsenHalle, nu ogsaa lagt sig ud baade i Længde og Brede, og er ovennikjøbet bleven trespaltet. Det giver et smukt Udseende, men uhyre Arbeide for hvem, der skal gjennem pløie slig en Masse hver Dag, som nødvendigviis maa ud spækkes med en Deel Fyldekalk. - Underligt nok, at jo mere Tiderne helde til det Dvergagtige, des meere oppuste Aviserne sig i disse skræmmende Kjempeskikkelser, Iøvrigt har Børsen-Hallen vundet i sand Jnteresse ved Jndlemmelsen af Søberetninger og Skibs=Lister som før udkom særskilt, men nu ere gaaede ind paa Grund af Stempel-Afgiften.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
(Hempelske Avis.) Grev Lucchesi-Palli, Hertuginden af Berrys Gemal, eller fra Gratz ankommen til Vien, og vil efter Forlydende tage Opholdsted i de østerrigske Stater.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
Erkehertug Carl af Østerrig har paa sine Godser ladet hanstille Forsøg med Hakkelsens ildslukkende Kraft, der udfaldt over Alles Forventninger. Jblandt andet bleve 4 Bøger Skrivpapiir, som vare indbudne i et Lommetørklæde, hvorover man rystede Hakkelse en Tomme høit og lagde derover igjen et Knippe Halm, som man opbrændte, fuldvikommen beskyttede mod Jldens Virkninger; ja Papiret fandstes i en saa ufortæret Tilstand, at man kunde anvende det til de Beretninger, der om dette Udfald bleve tilstillede høiere Vedkommende.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
Til Tiflis er indløbet den vigtige Efterretning, at den bekjendte persiske Tronarving, Prinds Abbas Mirza, er afgaaet ved Døden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
Skolerne for den indbyrdes Underviisning i Algier besøges flittigen, endog af de Indfødte. De unge Maurer og Jøder lære det franske Sprog hurtigt; det gjør et besynAderligt Indtryk, at høie dem synge Marsellaisen og PariAsiennen. - De sidste Breve, der ankom til Algier fra Europa, have medbragt mange Commissioner til Jndkjøbs af Landeiendomme.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
Til Hamborg ankom i forrige Aar 2206 større og mindre Skibe (deraf 87 fra Danmark og Kysterne) og 2194 afgik derfra; alene fra England ankom Damp skibene iberegnede, 867, fra Sydamerica 109 og fra Vestindien 101.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
Mærkelig Børnemaskerade i London, anden Juledag.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
Den uhyre Kæmpestad har i flere Dage været i fuld Conversation over denne Maskerade, den første af sit Slags af 1600 Børn, hvoraf ingen under 10 og ingen over 12 Aar. Alt hvad der blev foretaget var indstuderet og blev udført med den største Præcision. Af Voxne turde i Salonen ikkun i Frastand være tilstæde alle de Mestere, der havde ordnet Grupperingerne. Derimod var der fuldt af Tilskuere i Loger og paa Stelladser, byggede til dette Øiemed Den Pragt, Smag, Elegance og Skjønhed her herskede var en Øienslyst i en meget høi Grad, thi Børnene vare alle af bekjendte, rige og velhavende Familier. Det første Optog var tvende Armeer af disse smaa Mennesker, bestaaende af Jnfanterie, Cavallerie paa kunstige og bevægelige smaae Heste, Artillerie med Skyds af Tra og Pap. Disse agerede fjendtligt imod hinanden efter en stor og brillant Musik=Composition, hvori Pauker og Trommer gjorde Canonernes Effect. Uniformerne vare af alle Farver i de smagfuldeste Desseins. Derefter forestilledes hele Olympen, hvor alle Guder Gudinder og Helgener af Oldtidens Grækere og Rommere med samtlige deres Atributer vare forsamlede i den skjønneste Gruppering. Flere af Fablerne bleve fremstillede hvoriblandt Proserpinas Bortførelse af Pluto paa den gyldt ne Vogn gjennem Luften og ned til Underverdenen: Alle Forvandlingerne af mythologiske Personer til Dyr Træer o. s. v., gik herlig og alle Gienstande vare en Migniature, hvilket egentlig frembragte det høist Moersomme Ogsaa Fabelen og Jo, der af Jupiter blev forvandlet til en smuk hvid Ko, og Juno, der udbad sig Koen som Foræring af sin Gemahl, og Argus som Koens Bevogter, med hundrede Øine, der alle spillede ham i Hovedet, og Jupiter, der med Lynilden ihjelslog Kureterne; alt dette, med dertil componeret karakteristisk Musik, gjorde en kostelig Effect.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
Kjøbenhavn, den 13de Januar. Hs. M. Kongen har under 9de Dennes allernaadigst udnævnt Hs. Durchl. Generalmajor Prinds Wilhelm til Hessen til tillige at være tjenstforrettende Gouverneur over Kjøbenhavns Fæstning, og endvidere udnævnt Commandeur, ren for Prinds Christian Frederiks Regiment, Oberst d'Origny til tillige at være tjenstforrettende Commandan, i denne Fæstning. Ligeledes er Chefen for 3die jydske Jnf. Regim. i Aalborg, Hr. Generalmajor v. Zytphen, R. af D., beskikket til Chef for 1ste jydske Regim, i Kbhvn. Den sidste Gouverneur i Kbhvn, har, saavidt vides, været, under Krigen, sal. General=Lieuten. Grev Baudissin; samtidig var sal. Generalmajor Leth Commandant.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
Den 2den Februar vil paa det Kongelige Theater blive givet en Aftenunderholdning til Jndtægt for Blinde-Jnstitutet. (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
Af en lille Anmeldelse, i Gaars=Nummeret af den Lindbergske Kirketidende, af Dr. Mynsters Betragtninger over de christelige Troeslærdomme, sees, iblandt Andet, at Mynster, efter Magisterens Formening, ikke er fuldkommen paa det Rene med den apostolske Tro eller det levende Guds Ord i Kirken" (!) og at hans Betragtninger derfor maae efterlade et Savn for Christne, som gjerne vilde tilegne sig dem baade til Oplysning og Opbyggelse, (!)Man behøver vist ikke Magisterens udtrykkelige Forsikkring, for at finde det slet at begribe, at der i dette Skrifforekomme en Deel Enkeltheder, hvori Magisteren ikke kan dele Anskuelse med den høiærværdige Forfatter." (S. Bl.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-18
I et hamborgsk Blad føres, i en Skrivelse fra Kiel, Anke over et paafaldende, stærkt i Svang gaaende Misbrug ved det medicinske Falkultet i Kiel, idet dette Fakultet, til deler enhver medicinsk Candidat, der er sluppen gjennen Exammen, om endog kun med sletteste Charakteer, Doctor værdigheden, naar han blot forlanger den og betaler Promotions-Omkostningerne." Medens det theologiske Fakultet i Kiel uddeler sine Doctordiplomer med saa sparsom Haand, at der ikke i begge Hertugdømmerne findes en eneste af samme creeret Doctor, det juridiske kun i Hertugdømmerne har creeret 14 og det philosophiske 24 Doctorer, findes der i Slesvig og Holsten ikke færre en 160 af det medicinske Fakultet i Kiel promoverede Doctorer i Medicinen! "At en ung Mand, tilføier Ref der i sit 24de Aar kun har bragt det til 3die Characteer, ikke destomindre i en sildigere Alder kan blive en dygtig ja endog en lærd Læge, vil enhver indrømme, og der vilde da heller ikke være det mindste at erindre, om Fakulteten stædte en Læge med 3die Characteer til Promotion, naar han siden videnskabeligen havde udmærket sig i sin Kunst Men i det samme Øieblik, man finder, at en ung Mand kun fortjener sletteste Exammens-Charakteer, da at tildeele ham Lægevidenskabens høieste Værdighed, er dog aaben. bar en paafaldende Jnconseqvents, og den Tanke maa paa trænge sig Enhver, at Fakultetet bevæges til en saadan Fremgangsmaade af Hensyn, der kun lidet sømme sig for et videnskabeligt Jnstitut. (S. Bl.)