Aalborg Stiftstidende, 1835-08-01
Henimod Slutningen af 1830 bosatte Cannes den Ældre sig, da han var bleven udnævnt til Jnspecteur ved Arbeiderne til Sundhedens Forbedring, i Gaden Busson i Paris. J Huset, han flyttede ind i boede ogsaa Mad. Fieschi (Lassale, Petit), til hvemCaunes, da han var ugift, overdrog Omsorgen for sin Huusholdning. Den Gang var Fieschi ansat i et Compagni af Nationalgardens Underofficerer (souslofficiers södentaires), som vare kasernerede i Gaaden Jardin du Roi. Han beklagede sig bittert over Regjeringen, der ikke, som han sagde, forstod at skjønne paa hans Tjeneste. Cannes, som er en meget tjenstfærdig Mand, gjorde sig al Umag for at forbedre Fieschis Omstændigheder, thi Skurken, der er begavet med en sjelden Grad af Forstillelsesevne, vid 1ste at gjøre sig interessant for Manden, ved at fortælle ham sine Eventyr. Ved godt opfundne Anecdoter vandt han Velvillie hos flere agtværdige Personer, som gjorde alt hvad de kunde, for at være ham til Nytte. Cannes fik ham ind i et Værksted, hvor han fortjente 2 Franker om Dagen, og, da Staden Paris senere kjøbte Møllen Croulebarbe, gjorde han ham til Opsynsmand over denne Anstalt. Paa samme Tid gik Fieschi af som Underofficeer og tog med sin foregivne Kone til Møllen, hvor han blev, hindtil Cannes, efter at have opdaget flere Utroskaber, tember eller October 1824. Man har paastaaet, er Fieschi har givet sig ud for, at han havde været dømt for politiske Forbrydelser, og under dette Paaskud faaet Understøttelse af den Commission, der blev nedsat efter Julirevolutionen. For saa vidt er der noget Sandt i denne Paastand, som det er beviist, at han er en politisk Dømt, men en Udlænding, en politisk dømt Neapolitaner. J Neapel blev der, efter Murats ulykkelige Expedition, fældet Dødsdom over Deeltagerne. General Franchescetti vilde ikke, dengang modtage den Naade, den ficilianske Regiering tilbød ham, uden at denne Naade ogsaa kundet blive udstrakt til Soldaterne, hvilket man tilsidst indrømmede ham, hvorfor Tropperne, som havde taget Deel i dette Tog, virkelig bleve sendte til Frankrig. Officererne landede i Toulon, Soldaterne i Marseille. Fiesthi, som dengang var meget ung, bad om Tilladelse til at besøge sin Familie i Corfica, hvilken han ogsaa fik. Han fandt sine Forældre døde, sin Søster gift; altsaa fordrede han sin Arvelod, der ikke maa have været meget stor, da han selv anslog den til Værdien af en Ko. Søsteren og Svogeren vilde imidlertid ikke anerkjende hans Ret, hvorfor Fieschi selv tog sin Ret, løb ud paa Marken og bortførte en Ko, som han vilde bringe til Torvs. Denne forvovne Handling blev udovet ved høi lys Dag og i Nærværelse af flere Personer, der ikke gjorde Modstand, fordi de nok vidste, at han ikke godvillig vilde afstaae sit Bytte. Paa Torvet, hvortil Fleschi bragte, sin Ko, havde Øvrigheden sat en Betjent, som skulde paasee, at der ikke blev solgt Noget uden hans Tilladelse og uden at Eieren havde beviist sin Eiendomsret ved et af Mairen i Menigheden underskrevet Beviis. Da Fieschi ikke havde et saadant Beviis, saa forfærdigede han strax, ved Hielp af en Ven, et Certificat, som var opsat efter alle juridiske Former og hvorpaa hverken Mairens Underskrift eller Magistratens Segl manglede. Men Svogeren, som fulgte Fieschi i Hælene, indgav sin Klage for Retten; Fieschi blev arresteret og, uagtet Sosterens Bønner, og Taarer, dømt til 10 Aars Fængsel. .