Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-01-11
2. Fra de i Orte Sogn bosatte Medlemmer af Sogneforstanderskabet for Skydebjerg og Orte Sogne var indkommet Jndsigelse imod, at Veien fra Smedegyden forbi Jacob Jørgensens Gaard i Skydebjerg til Hestholmgaarden optages i Regulativet blandt Sognets offentlige Biveie, hvorover var indhentet Erklæring fra de øvrige Sogneforstandere. Amtsraadet fandt ingen Anledning til at gjøre nogen Forandring i den eengang vedtagne Bestemmelse om, at den omhandlede Vei optages blandt Sognets offentlige Biveie. Jøvrigt maatte man tilkjendegive Sogneforstanderskabet, at et Sogneforstanderskabsmøde ikke lovmæssigen kan afholdes uden at samtlige Forstanderskabets Medlemmer dertil ere indvarslede i Medhold af Frdn. 13 Aug. 1841812, og man maatte derfor misbillige, at der fra Forstanderskabets Formand var paa Forstanderskabets Vegne afgivet Jndstilling til Amtsraadet om denne Sag, uden at de i Orte Sogn bosatte Sogneforstandere havde havt Leilighed til at yttre sig om Jndstillingens Jndhold. 3. Et Andragende fra Ladegaards og Skovlaugs Beboere, om at en Vei fra Ladegaard til en Deel Udflyttere maa blive optaget blandt Sognets offentlige Biveie, i hvilken Anledning Erklæring var indhentet fra Sogneforstanderskabet og Herredsfogden. Raadet vedtog, at det indgivne Andragende ikke kunde komme i Betragtning, da det maatte have sit Forblivende ved det eengang udfærdigede Veiregulativ. 4. J Overeensstemmelse med hvad der i sidste Møde blev vedtaget var af Dhrr. Kammerraad Evers og A. Jørgensen udarbeidet et Forslag til de Regler, der ville blive at lagttage ved Bestyrelsen af Amtsveiarbeiderne i Amtstuedistriktet. Foruden de i forrige Møde fremlagte Ansøgninger og Veimester posten fra constitueret Veimester Heilmann og Veiopsigtsfører U. Hansen fremlagdes en fra Veiopsigtsfører Heiden endvidere indkommen Ansøgning, ligesom og en Skrivelse til Amtsraadet fra Møller Møller i Skovmøllen angaaende at det formeentligen er ønskeligt, at alle de offentlige Biveie henlægges under Veimesterens Bestyrelse, og at der derfor antages en Veimester i hvert Amtstuedistrikt. Det fremlagte Forslag blev gjennemgaaet og derved foretaget de fornødne Forandringer, da man iøvrigt vedtog, deels at overdrage Amtmanden at gjøre de fornødne Skridt til at en i Odense bosat Jngenieurofficeer antages til Veimester, forsaavidt Amtsraadet i Odense Amtstuedistrikt tiltræder de Forslag, som nærværende Amtsraad kan gjøre med Hensyn til det Pecuntaire, og Jngenieurcorpset gaaer ind paa disse, deels at foreslaae fornævnte Amtsraad, at en Delegeret fra hvert af Amtsraadene sammentræder med Amtmanden for at udjævne den Forskjel, der muligen maatte fremkomme ved Udarbeidelsen af Reglerne for Veiarbeidernes Bestyrelse. Til at udføre dette Hverv valgtes Pastor Krag. 5. Taxationsforretningerne over Tab og Skade i Anledning af Arbeiderne paa de mindre Landeveie under Assens og Middelfart Kjøbstæder, samt Baag Herred og Vedelsborg Birks Jurisdiktioner bleve fremlagte, efterat være gjennemgaaede af Dhrr. Grev Wedell og Kammerraad Evers. De fremlagte Taxationsforretninger approberedes til Afhjemling. 6. Andragende fra Skydebjerg og Orte Sogneforstanderskab om at Amtsraadet vil drage Omsorg for, at Gruushobene ikke hensættes paa Hovedlandeveien fra Vissenberg til Assens, da man ellers ikke kan vige tilside for Diligencen. Det vedtoges at tilskrive Rentekammeret om, at Amtsraadet maatte ansee det i høieste Grad ønskeligt, om den Omlægning, som formeentlig paatænkes med Hensyn til det omhandlede Veistykke, maatte blive udført saasnart som Omstændighederne tillade det, da det er Amtsraadets Medlemmer bekjendt, at det kan være forbunden med Fare at passere ad bemeldte Vei, navnlig ved at bred sporede Vogne møde Diligencen. 7. Andragende fra Beboerne af Voldbye om at 2 Broer ved bemeldte Bye maae istandsættes paa Amtsrepartitionssondets Regning. Det vedtoges at indhente nærmere Overslag angaaende de med den større Broes Jstandsættelse forbundne Omkostninger. Hvad den i Andragendet ommeldte mindre Steenkiste angaaer, da fandt Raadet ikke Anledning til at indlade sig paa Andragendet om Hielp af Amtsrepartitionssondet. 8. Justitsraad, Bye- og Herredsfoged Baadsgaard havde andraget paa, at Veistykket fra Padesøe til Etterup, paa Veien mellem Bogense og Assens, maatte grundforbedres. Amtsraadet bestemte, at denne Veistrækning skulde optages i Forslaget til Veiarbeiderne for næste Aar. 9. Fra den constituerede Veimester var indkommet Fortegnelse over de Veistykker, der endnu ikke ere grundforbedrede, samt foreløbigt Forslag om, hvilke Strækninger der antages at burde tages under Grundforbedring i 1848. Den constituerede Veimester anmodedes om uopholdelig at forfatte Overslag og Beregninger over Omkostningerne ved Grundforbedring af de af ham foreslaaede Veistrækninger, nemlig: a. paa Landeveien fra Bogense til Assens, Strækningen fra Padesøe Markskiel til Hovedlandeveien ved Gribsvad; b. paa Veien fra Middelfart til Bogense, fra Staurbye til Hovedlandeveien: c. paa Landeveien fra Assens over Verninge til Odense, en Strækning fra den grundforbedrede Vei ved Søbye imod Dærup. Det Forslag der saaledes maatte indkomme, overdroges det Amtmanden at approbere til Udførelse ved Licitation, dog at Omkostningerne ikke overstige det ved Frdn. 29 Septbr. 1841 825 normerede Beløb. Ligeledes anmodedes Veimesteren om uopholdelig at indkomme med Forslag til Vedligeholdelsesarbeiderne for næste Aar. B. Fattig- og Skolevæsenet vedkommende. 1. Andragende fra Rasmus Andersen i Holse, om at erholde anviist det Beløb, der ifølge Cancellie-Skrivelse af 26 October d. A. er tilstaaet ham af Amtsfattigkassen til hans døvstumme Datter Hansine Rasmussens Oplærelse hos Pastor Sveistrup for Tidsrummet fra 4 Juni 1846 til Udgangen af indeværende Aar. Den fremlagte Regning anvistes med et Beløb af 75 Rbd. 3 Mk. for Tidsrummet fra 4 Juni 1846 til Udgangen af indeværende Aar i Henhold til den citerede Cancellieskrivelse. 2. Andragende fra Gaardmand Peder Andersen af Nylykkegaard om at erholde udbetalt hans formeentlige Tilgodehavende for at have havt Drengen Lars Ekkertsen i Kost og Logis i 8 Uger samt leveret ham nogle Klædningsstykker tilligemed Klage over at være udpantet for Fattigbidrag. Det tilkjende gaves Andrageren igjennem Sogneforstanderskabet, at da han havde taget Drengen Lars Ekkertsen til sig uden Anmodning fra Sogneforstanderskabet, kunde han ikke gjøre Fordring paa nogen Betaling derfor, og han maatte saaledes ansees som aldeles uberettiget til at tilbageholde sit Bidrag til Fattigvæsenet, til Afdrag paa hans formeentlige, men ubeføiede Fordring. 3. Det Kongelige Danske Cancellie havde i Skrivelse af 19 f. M. forlangt Amtsraadets Betænkning over en til Collegiet indgiven Besværing fra nogle Beboere af Nellemose over at der af det ubeboede Hartkorn, de eie i Dreslette Sogn, er udskrevet et Extrabidrag til Hielp for Trængende, der ikke høre under Fattigvæsenet og uden at ligne paa dem, der have under 1 Td. Hartkorn (efr. forrige Møde). J Henhold til Sogneforstanderskabets Erklæring maatte Amtsraadet vedblive den Formening, som det tidligere havde udtalt i dets Resolution af 23 August d. A., og indstillede saaledes Sagen til Cancelliets Afgjørelse. 4. J Anledning af en bemærkning af Amtsraadet ved Gamtofte Sogns Fattigregnskab for 1846, angaaende at det ansaaes hensigtsmæssigere, at Uddelingen til de Fattige skeete i forædlede Naturalier og Kost fremfor i Korn og Penge, havde Sogneforstanderskabet oplyst, at der i længere Tid har været forholdt i Sognet paa den nu brugelige Maade, uden at saadant har foranlediget Klage. Skrivelsen henlagdes. C. Forskjellige Gjenstande vedkommende.