JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
J Trondhjemsavisen findes en Samtale mellem 4 og B. som gaaer ud paa at vise, at der allerede gives Bondefamilier, der hverken have Fødevarer eller noget til at kjøbe for mere, og at der burde oprettes Arbeidsanstalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
J Bergens Avis gjøres Forslag til at oprette et Asse stentshuus i denne Stad. Der anføres heri, at den formuende Borger allerede i endeel Aar har havt Leilighed til at faae Penge i Laanebanken, men at den Fattige er nødt til at sælge sine Ting for Skamkjøb blot for i Nøden at kunne skaffe sig Penge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
Hs. Maj. Kongen har under 31 f. M. udstædt følgende Parolbefaling: "Da det er indmeldt, at en Baad har for nogen Tid siden ved Nattetider sat 4 Mand i Land paa Østkysten af Hertugdømmet Slesvig til en Tid og paa et Sted, hvor intet Militær var i Nærheden, ligesom at man i samme Egn har bemærket, at en velklædt Person har optaget Egnen langs Kysten, uden at man endnu har kunnet opdage hvem disse mistænkelige Personer ere, saa finde Vi O foranlediget heraf, at bringe den forhen givne befaling i Erindring: at have et vaaget Øie med alle fremmede ubekjendte Personer, og stedse gjøre det Militære eller de civile Øvrigheder opmærksomme paa samme, hvilke da ere pligtige at anstille de strængeste og nøieste Undersøgelser da de skal staae Os til Ansvar for enhver Forsømmelse, som ved slig Leilighed maatte finde Sted. Skulde det Militære eller de civile Øvrigheder være for langt fraværende saa haver Enhver af Vore troe Undersaatter Tilladelse til sel. at anholde slige ukjendte og mistænkelige Personer, og hvis de ei kunne legitimere sig med lovlige Passer, da arrestere dem og aflevere dem til nærmeste Øvrighed eller Vagt. At kunne varme sig hele Vinteren ved een Favn Brænde, uden at brænde et Stykke deraf, skulde neppe synes troligt. Jmidlertid er denne Konst vel meere praktikabet end mange andre umodne Projekter. En tydsk Professor gav nemlig en Student det Raad, at naar han kjøbte sig en Favn Brænde, og begyndte at fryse, skulde han bære en Dragt efter den anden op paa Loftet, indtil han blev varm. Naar Kulden igjen indfandt sig, skulde han atter bære det ned i Gaarden og saaledes fortfare. Dette Brændesvarende Middel har desuden den Fordeel, at det tillige befordrer Sundheden. En Spitsbube, som var faldet i Justitiens Hænder, sagde til sin Dommer, hvilken fatal Streeg De dog har gjort i min Regning, ved at indspærre mig. Det skader mig i det mindste for Tusind Daler. J Leipzig er just nu Messe, der kunde jeg gjøre mit Snit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
Jblant de udseete Slagtoffere i Rædselsperioden i Frankerig var ogsaa den fortjente Bildhugger Hondon. Man regnede ham det til en Forbrydelse, at han endnu intet patriotisk Konstværk havde frembragt, og sluttede deraf til anti revolutionære Grundsætninger. Til Lykke havde han just fuldført en Helgens Statue for et Kloster i Paris. Denne Omstændighed benyttede hans Kone for at redde Konstnerens Liv, gik til Barrere og udgav den for Filosostens Gudinde. Paa hans Anbefaling blev den forrige stillet i Konventsalen. Helgen ogsaa strax hentet fra Hondons Værksted og op Fortrin. Det bemærkes deri, at de som opnaae en meget I Paris er udkommet et Værk om lange Næsers høi Alder, i Almindelighed have lange Næser. Fontenelle blev 99 Aar og 11 Maaneder gammel og havde er uhyre stor Næse. Det samme gielder og Jnvaliderne i have ogsaa lange Neeb og opnaae alle en høi Alder. Militærhospitalet. Papagier, Ravne, Falke, Ørne &c.J de Engelske Grevskaber Westmoreland og Cumberland hersker den besynderlige Skik, at Børnene aarlig i September eller October Maaned slaae Døren i Laas for Skolelæreren og forlange Frihedsdage af ham for det følgende Aar, inden de lukke op igjen. Læreren maae love Ferierne, underskrive betingelserne og stille 2 Kautionister. Nu aabnes Døren og han indlades. Paa Bordet staaer RostbeefØl og Viin og Dagen tilbringes i Lystighed og Glade. Saaledes rodfæstes her, efter en Engellænders bemærkning, Frihedsfølelsen allerede i Drengealderen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
J Aaret 1780 kom den daværende Engelske Premierminister Lord North paa en Cour ved Hove til at staae ved Siden af en Fremmed, som ingen kjendte af de Tilstædeværende og var umaadelig nysgierrig, hvorfor han uophørlig plagede Ministeren med sine Spørgsmaal. Da Dronningen underholdt sig længe med Lady North, spurgte han iblant andet: hvem er den Dame, som Dronningen nu taler med? - Ol det er Lady North! - Det er min Troe - gav den Fremmede til Svar - den allerutaaleligste Skabning jeg nogentid har seet. - De har Ret, Sire, gientog Ministeren spøgende, vi holdes almindelig for det styggeste Par i Engelland. - Den nysgierrige Fremmede blev høist skamfuld og aabnede ikke Munden mere, saalænge Couren varede. Voltaire blev engang udfordret af En, som troede sig fornærmet af ham. Men han afslog Udfordringen paa følgende Grunde: "Partiet er uligt, sagde han; De er stor, jeg er lille, De er tapper, jeg er feig. De vil dræbe mig, Vel! jeg holder mig alt for død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
En nyere Forfatter definerer Krig ved Skaberen af al Elendighed - al Medynks Grav og alle Ugudeligheders Akademie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
Da man raadede Carl til ei at holde det Dr. Luther givne Løvte om sikker Geleide, sagde han: Hom ogsaa ingen Troe og Love var meere at finde paa Jorden, bør den dog ikke savnes hos en Tydsk Keiser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
Avertissements. Tirsdagen den 13 Juni førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 bliver efter Magistratens Foranstaltning foretaget 4de og sidste Gang offentlig Auction over afgangne OlKuursmeds Stervboes Huus, beliggende paa Hjørnet af Ramsherred No. 536 og bestaaer af 4 Fag til Gaden, en Etage og et Baghuus i Gaarden, indrettet til Smede, Alt Muur= og Bindingsværk, samt dertil en Gaardsplads med Brønd; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 8 Juni 1809. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
Jndbydelse. Kjedet ved ofte at meddele Afskrifter af den min Mening om det danske Sprogs Retskrivning, der er byg paa en Andre given tolvaarig Underviisning, er jeg findet at udgive heelt fuldstændigt de Regler jeg troer følgeværdige og de Grunde der for mig udruste samme Regler med Fasthed, Dette lille Værk bliver at betragte som et Slags Forløber fo. den danske Sproglære, jeg i flere Aar har været sysselsat med at gjøre værdig til at forelægges mine Landsmænd. Arketald let kan jeg ikke fuldt nøie bestemme; men Prisen skal ei komme til at overstige 4 Mark. Da Borgeren, efter min Troe bør i Tider som disse indskrænke sig saaledes, at han kan tilveiebringe noget ham Overflødigt der da tilfalder Staten, har jeg bestemt Alt, hvad dette Skrift, naar Trykkeromkofningerne ere fraregnede, maatte indbringe, til almeen Bedste, som jeg da og til sin Tid skal derfor aflægge offentligt Regnskab. Tiden til at subskribere forløber med indeværende Aars Junimaaned, og siden forhøies, som billigt, Priomsendes da til Subskribenterne. sen. J Efteraaret 1809 forlader Skriftet Pressen og Kiel den 19 April 1809. Professor F. Høegh Guldberg. Lærer hos H. K. H. Krondprindsessen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
J Fyens Stift modtages Subskription paa ovenmeldte Skrivt hos S. Hempel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
Hvor et saa godt som nyt moderne messingbeslagen Ge schier til 2de Heste og et ord Læder dito er at bekomme for billig Priis, anvises paa Adressecomoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
Da jeg endnu ikke har uagtet al af mig gjort umage kunne komme efter det rette Navn paa den Person, der i Fior Sommer skal have gjennemreist Jydland og Fyen foreviist høist anbefalende Vidnesbyrd som Kunstner fra mig og indsamlet i Portraitmaler Grögers Navn Prænumerantere paa Deres Maj. Kongens og Dronningens Portraiter saa udbeder jeg mig: at de ærede Medborgere, hvem en saadan Person har foreviist deels nogen slig Anbefaling fra mig, deels Planer, som gik ud paa Grögers Arbeide, ville opgive mig hans Navn, paa det at jeg kunde bidrage mi til at faae ham opdaget og vore Medborgere sikkrede for sligt Bedragerie i Fremtiden. Et ungt Menneske, der angav for mig, at han vilde gaae til Kjøbenhavn og der uddanne sig, medgav jeg vel et Beviis for, at han, saavidt jeg kjendte ham, var en duelig Kunstner, der reiste for at vorde fuldkomnere; men ham kan det ei have været thi op over Viborg i Jydland, hvor Jndsamleren har ogsaa høstet, gaaer dog ikke Veien til Hovedstaden, og at hiin nuge Mand gik didhen stod udtrykkeligen nævnet i de Par Ord, jeg medgav ham, der maae være uskyldig, og hvis Navn, om jeg mindes ret, var Sachse. Den anden og i Fyens Adresseavis No. 76 d. A. af mig om talede Person hvem jeg blot medgav en Attest som et, saavidt mig bekjendt, skikkeligt Menneske, vilde rigtige nok, efter eget Sigende, indsamle Subskribentere paa Kongens og Dronningens Portraiter i sit eget Navn; men Malerierne talede, syntes mig, for sig selv, og derfor fandt jeg det overflødigt, at dadle dem. Hans Navn husker jeg ikke. Enhver, der nu kan og vil opgive mig den Persons Navn, der baade har foreviist høist anbefalende Attest fra mig og tillige indsamlet Prænumerantere i Grögers Navn, saa fast, at jeg derefter kan handle bringer Sandheden for Dagen og forbinder sig mig undsigeligen. Kiel den 20 Mai 1809. F. Høegh Guldberg, Professor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 22 Marts d. A. som er læst ved Baag Herreds Ret den 24de næstefter, og ved den Kongel. Lands Over- samt Hof= og Stads=Ret den paa følgende 10 April, indkaldes herved sub poena præclusi S. perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Enhver, som formene sig at have noget at fordre efter afgangne Hr. Jacob Jacosen, Provst i Baag Herred og Sognepræst til Dreslette med deres Paastand at fremkomme og samme bevise inden foreskrevne Tids Forløb for underskrevne Skifteforvalter. Assens den 12 April 1809. R. L. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
Ved Proclama, som er læst ved Baag Herreds Ret der 24 Marts indeværende Aar, og ved den Kongl. Lands Over samt Hof= og Stads=Ret den paafølgende 10 April, ere Kreditorerne efter afgangne Hr. Mathias Selmer, Præst i Gamtofte indkaldede at anmelde og bevise deres Fordringer inden lovbefalet Tid for underskrevne Skifteforvalter; hvilket videre herved bekiendtgjøres. Assens den 12 April 1809. R. L. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
De Enker, som nyde Pension af hvisalig Dronning Anne Sophies Enkestiftelse og have deres Ophold i Fyen eller Jylland, ville behage i forestaaende 11 Juni Termin at indsende deres Qvitteringer til Conferentsraad Wendt, der for nærværende Tid opholder sig i Kiel, hvorefter de kan vente deres Pensioner dem udbetalt paa den Maade, som de selv maatte forlange. Kiel den 23 Mai 1809.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
Et for Tyverier anholdt - og her i Raadhuus=Arresten indsadt Fruentimmer, haver i Gaar været udladt af hendes Arrest, og derved søgt Leilighed at undvige fra Arrestforvareren; hendes Navn er Christine Madsdatter, hun er nogle og 20 Aar gammel, lav af Vext, og føer af Lemmer, med rund og glat Ansigt ved Undvigelsen var hun iklædt en blaae Bul med røde Prikker, en grønstribet dito en rød ulden Nattrøie med korte Ermer kantede med guule Baand, en grøn Klokke og et stribet Skiørt samt et hvidt Kartuns Forklæde med røde Prikker, hvide Strømper og Sko paa Benene; hun haver ofte stærk Tilfælde af Slag; hur efterlyses herved med Begiæring at hun af forekommende maae blive anholdt og igjen hertil indbragt. Odense d. 17de Mai 1809. Lindved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
J Werninge Bye er for nogen Tid siden død en Mand navnlig Rasmus Pedersen Bagger, hvis ringe Efterladenskabet strax bleve registeerte. Denne Mand skal ikke have efterladt sig Livs Arvinger, men skal have nogle Brødre=Børn, der skulle opholde dem her i Landet. - Disse og hvem ellers der maatte have noget Krav paa ham, anmodes derfor at melde dem hos undertegnede Skifteforvalter i Boet, for, efter tilbørlig Legitimation, at modtage det Lidet, som er bleven tilovers efter at Begravelsen er bekostet. Odense Herreds=Kontoir den 23 April 1809. C. A. Falbe. En for det meste nye Læder=Lehnestoel, for 1 Person, til en liden Vogn, kan faaes hos Rotbøll Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
Hos Forpagteren paa Christiansdahl er en blaaeblommen Spansk Hengst af Andalusisk Race, dygtig til Beskeler, til Betiening for dem, som maatte ønske det. – Sammesteds kan faaes got Hørfrøe i større og mindre Partier tilkjøbs for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
Hos Kjøbmand Jens Nielsen ved Nørreport kan igien erholdes Steenkalk i Foustagier saa vel som læsket KalksTønde- og Skjeppeviis. - Spiiskammer nedenved i en reel Gade, ønskes at at faae til Leie førstkommende Mikkelsdag. Hvo som maatte have samme at udleie behager at melde det paa Adressecomtoiret, hvorfra Anviisning erholdes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
Et Huus uden for Nørreport, bestaaende af 2de Stuer til Gaden, samt en Stue og 2de Kamre til Gaarden, rummelig Kjøkken og Spisekammer, færsk Vand i Gaarden, og tillige en god Hauge Alt vel vedligeholdt og i god Stand, er for billig Priis tilkjøbs, og anvises af Marchandiser C. Dary i dense Vestergade No. 233.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-08
Wenn der Ziegelei Besitzer Christian Andresen Grönnebeck i Feldstedholz bonis cediret har, so werden von Gerichtswegen alle und jede, velche an der gedachter bonicedenten und dessen Guter ex quocunque capite vel cansa Ansprüche und Forberungen zu haben vermeinen, Pfander von ihm besitzen, und demselden schuldig sein mochten, sub poena præclusi, perpetui silentii, dupli etamissijuris hiemit citiret und befebliget, ihre dessalligen Angaden, die Einheimischen innerhalb 6, die Auswartigen aber unter Bestellung eines Procuratoris ad acta innerhalb 12 Wochen a dato ultimapublicationis hujus Proclamatis bei dem Herrn Gerichtschreiber Jepsen in Riekenis zu beschaffen, die sig begrundender, Documente in origine zu produciren, und davon heim Professions-Protocoll beglaubigte Abschriften zurück zu lassen. Wo nach &c. Gegeben in der Landtoft=Hardervogter zu Gravenster og den 19 Marts 1809. Th. Thomsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-09
Krigs-Efterretninger. Siden første og anden Pindsedags vigtige Begivenheder, som Breve fra Augsburg kalde de blodigste i denne Krig, indtil den 28de f. M. skal intet af Betydenhed være forefaldet paa Krigsskuepladsen i Østerrig. Jkke heller ere de Efterretninger, man hidtil har kunnet samle om hiint mordiske Slag og dets Følger, aldeles tilfredsstillende. Følgende er det Vigtigste, som desangaaende i fremmede Blade læses:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-09
Under 24 Mai har Keiser Frantz fra Wolkersdorf (en Flekke i Neder=Østerrig 4 Mile fra Vien) tilskrevet Erkehertug Karl følgende Brev Kjære Hr. Broder, Erkehertug Karl, Vel har jeg i Gaar mundtlig bevidnet Dem min meest levende Tak for den tilfægtede hæderrige Seier; men dette er ikke nok for mit Hjerte. Jeg vil hermed, og ved hver Leilighed, gjentage Dem min Tak, saasom jeg, af det guddommelige Forsyn sat til Hersker over et stort Monarkie, finder mig ikke i Stand til at belønne Dem, kjære Hr. Broder. Deres nærmeste Vaabenbrødre og min tapre Armee, efter Fortjeneste. Dem var det forbeholdt, først at afbryde Fjendens femtenaarige Vaabenlykke. De, mit Hjerte saa dyrebare Broder, De, min Trones første Støtte. De er Deres Fædrelands Befrier, som evigt tilligemed dets Monark vil takke og velsigne Dem. "Med inderlig Rørelse saae jeg i Gaar Troppernes høie Mod, deres Begeistring og mandige Beslutning: at tilkjæmpe Monarkiet Uafhængighed. Det var det skjønneste Øieblik i mit Liv, et sjeldent aandsopløftende Skuespil, som nudsletteligt vil blive i mit Hjerte. Jeg beder Dem, kjære Hr. Broder, at sige dette til min brave Armee, og at opbyde Alt for at vedligeholde dens sjeldne Aand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-09
Under samme Datum har Generalissimus Erkehertug, Karl udstædt følgende Dagbefaling: Dagen den 21 og 22 Mai ville blive evig mærkværdige i Verdens Historie. Armeen har givet Beviser paa Patriotisme, Helteaand, Foragt for Farer, som Efterverdenen vil beundre, og vor Afkom fremstille som Mønster for sjelden Heltedaad. Den har givet Fjenden, der alt længe pralede af dens Tilintetgjørelse blodige Beviser paa sin Tilværelse. Den har overtruffet mine store Forventninger, og jeg føler mig stolt af at være dens Anfører. J ere paa Valpladsen de første Soldater i Verden, Værer og bliver det ogsaa i Henseende til Disciplin, Kjærlighed til Orden, Ærefrygt for Borgerens Eiendom; da ere J ikke allene den første, da ere J ogsaa den eneste Armee, og det taknemmelige Fædreland vil signe Eders Bedrivter. Vores tilbedede Monark fortroer til Eder, og takker Eder med faderlige Følelser for sin Trones Sikkerhed, og Eders Familiers Velfærd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-09
Nu anmelder Erkehertugen med Berømmelse en Mængde udmærkede Officerer, og først iblant disse, Fyrst Johan v. Lichtenstein, en Deel af disse qvanceres, en Deel lønnes med Theresie-Ordenen &c. Heraf sees, at Østerrigerne fremstille dette Slag som en fuldstændig Seier, og søge at drage al muelig Gavn af samme ved Armeens Opmuntring, hvilket og lader til at være den væsentligste, om ikke eneste Nytte, disse 2 Dages Myrden hidtil har frembragt. Privatbreve melde, at Gen. Hillers Korps vogtede Tabor Broen, og følgelig ingen Deel tog i Slaget; at det meeste Østerrigske Artillerie og de Ungarske Grenadeer-Regimenter fægtede i Centret, samt at 7 Østerrigske Generaler ere dræbte, 9 saarede &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-09
Fra de Franske og deres Allierede er endnu intet Officielt bekiendtgjort angaaende dette Slag. De Brudstykker derom fra denne Kilde haves, indskrænke sig til Følgende, der for det Meeste er uddraget af Journal duSoir, der begynder sin Beretning med at forsikkre, at alle den Franske Hervismes forrige Underværker ere fordunklede ved disse Fægtninger, hvori den Franske Avantgarde, kuns 30,000 Mand med 25 Kanoner, i to Dage stred mod 150,000 Østerriger og 80, efter Andre 200 Kanoner, og, hvilket vidst nok var det beundringsværdigste, ikke allene tilbagedreev Disses Angreeb, og soutenerede sig i det anlagte Brohoved, men endog og dem ud af deres faste Positioner. Resten af den Franske Hær kunde ikke komme og ver Donauen, saasom denne Flod og Aftenen den 21de pludselig steeg, og bortreev Skibsbroerne. En Würtembergsk Beretning tilføier, at Østerrigerne ødelagde disse ved at lade Fartøyer, ladede med Stene, drive ned af Donanen imod dem. Det Würtemb. Kavallerie-Reg. Hertug Henrik, tog Deel i Bataillen. Dets Oberst blev saaret, en Major fangen. Derimod hedder det, at GeneralRøderer ikke blev tagen i Slaget, men paa en Spad. seretour paa høire Donaubred opsnappet af en fiendtlig Patrouille. Blant de Dræbte tælle de Franske General lerne Carra St. Cyr og d'Espagne; blandt de farligt Saarede Hertugen af Montebello (Lannesvor Tids Roland, som den Franske Journal kalder ham), hvis ene Been blev afskudt. Hert. af Rivoli (Masse. a), som nu opholder sig paa en af Donau=Øerne, og Gen Oudinot bleve let saarede. Den 23de, vedbliver Journalisten, lode Østerrigerne af at angribe, men da vare al Broerne istandsatte, og den hele Armee under Keiseren gaae over Floden. Det er let at forudsee, saaledes slutter han, hvilken Ulykke der forestaaer dem, som forenede alle Østerrigs Militairkræfter, for at lade sig overvinde af en fjerde eller femte Deel af vores Armee. - Jmidlertid tilstaae dog andre Beretninger fra de Franske Forbundslande, at det første Forsøg at gaae over Donauen mislykkedes at de Tropper, der vare gangne over, ere vendte tilbage, at Keiserens Hovedqvarteer bestandig er i Ebersdorf, samt at der til den 24de Mai endnu herskede den fuldkomneste Rolighed og Orden i Vien, hvor Prindsen af PonteCorvo og Hertugen af Auerstadt (Davoust) vare ankomne hvilke tvende Hærførere Keiseren vilde oppebie, inden han begyndte nye Operationer. Andre Beretninger melde, at Prindsen af Ponte-Corvo ved Linz er gaaet over Donauen, og forfølger sin sidst meldte Seier over General Kollowrath. - Alle disse Modsigelser og Uvisheder haaber man, en udførlig Fransk Bulletin snart vil afhielpe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-09
Den 9de og sidste Bulletin, som er bekjendtgjort, er dateret Vien den 19de Mai, og taler blot om gamle Sager, og om Forberedelserne til den høist vigtige Donau Overgang. Havde Keiseren, hedder det, villet forfølge Ruinerne af Erkehertug Karls Armee til Bøhmen, kunde han borttaget hans Artillerie og Bagage. Men Keiserens Plan var at rykke ind i Vion, som han vel formodede manvilde forsøge at forsvare. Paa den anden Side tildrog hans Jtalienske Armee sig hans Opmærksomhed. Prindsen af Ponte-Corvo sik da Ordre at bevæge sig mod Eger, og derpaa ved en Kontramarsch at ile til Linz. Armeens herlige Manøvrer befriede Jtalien, gav os Vien, fuldendte General Hillers Nederlag, og røvede den fjendtlige (Over) General de sidste Levninger af militair Reputation. Denne burde strax vendt sig mod Linz, gaaet over Donau og forenet sig med Hiller. Men allevegne, hvor han søgde at gaae over denne Flod, kom han for sildig. Den 18de begyndte de Franske ligeoverfor Ebersdorf at slaae en Broe over Donau som her er 400 Favne breed. Divisionen Molitor gik først over, og fandt kuns svag Modstand. Der arbeides paa 2 andre Broer. Ungrerne have hverken Vaaben, Sadler, Penge eller Tilbøielighed til det Østerrigske Huus. General Lauriston er rykket frem paa Ungarns Grændser, GeneralDupellin til Mariazell, og Hertugen af Danzig har slaaet Chasteller, og undsat Kufstein, som under Kammerherre Germain tappert har forsvaret sig. Nu (d. 19de) staae Hertugerne af Montebello og Rivoli, samt Oudinots Grenadeer=Korps og den Keiserlige Garde ved Vien; Hertugen af Auerstadt mellem Vien og St. Polten, Prinds Ponte-Corvo i Linz, og Hertugen af Danzig i Salzburg og Jnspruck. Den Russiske Adjutant, Grev Czernichew, gjør Tjeneste i Hs. Majestæts Følge. Han siger, at Russerne først den 10de eller 12 Mai kunne have forladt deres Kantoneringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-09
Tillige meddeler denne Bulletin Grev Wallis's Proklamation til Böhmerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-06-09
Af Ovenstaaende, saavelsom af en Presburger Dagbefaling, sees det Ugrundede i det Rygte, at Hertugen af Rivoli den 16de skulde have besat Ungarns Hovedstad. En Fransk Trompeter, som opfordrede samme, blev afviist og alle Operationer mod dette Land indskrænke sig hidtil til nogle Streifetoge paa Grændserne. Dog hedder det fra Jtalien, at Hertugen af Ragusa (Marmont) fra Dalmatien med 20,000 Mand er brudt ind i Croatien.