JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-29
En Tjenestepige i Crapone, Departement Haute Loire, blev ved den sidste Jubelfest, med dens Ceremonier og religiøse Øvelser, saa forrykt i Hovedet, at hun Dagen før Christi Himmelfartsdag opreiste sig i sit Herskabs Gaard et Baal, stillede sig derpaa, og stak det i Brand. Da hendes Madame blev Luerne var, raabte hun om Hielp, men forgiæves - den stakkels Pige var allerede halv opbrændt. Hun bragtes til Hospitalet i Lyon, men, efter frygtelige Lidelser, opgav hun den 28 Mai Aanden. Førend hun døde, sagde hun: at hun havde faaet befaling fra Himlen, at brænde sig selv. Dagen førend hendes Hedengang stod hun op og sang Missionspsalmer. Mamsel Sonntag har ogsaa forvoldt, at Statspapirerne ere stegne: En fremmed Gesandt i Frankfurt, sendte nemlig en Koureer til sit Hof med den Hjobspost at Sangerinden ikke kunde komme derhen og give en Gjæsterolle, og strax opsnappedes denne Begivenhesom en Ting af politisk Vigtighed. Den forommeldte Krone som en svensk Bonde har fundet i Jorden, er nu en Gjenstand for Antiqvarernes Undersøgelse. Som bekjendt troe Nogle, at den har tilhørt Carl Knutson, hvis urolige Regjering ofte nødsagede ham til at flygte fra en Prinds til en anden. Andre ville, med Beviis af Historien, paastaae: at den skal have tilhørt Kong Albrecht, som med sin Søn, Prinds Erik, mistede Krone og Frihed i det ulykke lige Slag paa Nyckelaangarna ved Fahlkøping, Aar 1389, imod Dronning Margaretha. En Tradition beretter, at Mosseberg af Kong Albrechts samme, steds nedlagte Hovedbaand har faaet sit Navn, da han svor: at han ikke skulde atter paatage det, førend han havde overvundet Dronningen. Bønderne i den Egn, hvor Kronen er fundet, have siden den Tid altid havt det besynderlige Sagn imellem sig: at Kong Aldrechts Krone laae ved Enden af Alleberg, og at i Bjerget laae indsluttet et Cavallerie-Regiment, som i ældre Tiden stundom hørtes raabe: "Wer da? Hvad lider Tiden Kommer vor Konge ikke snart tilbage?"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-29
Norges nye Statholder, Grev Platen, der nu er paa Veien til Christiania, er bleven ophøiet til Excellence, men har underdanigst frabedt sig denne Titel, og Hs. M. Kongen har bevilget ham det. Aarsagen siges at være den, at Greven havde yttret paa Rigsdagen 1809, at denne Benævnelse kun bør tilkomme dem som ere Kongens Raadgivere og som Saadanne have Sæde i det gamle Rigsraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-29
Det er gandske interessant at vide, at Grækerstatens af de 3 allierede europæiske Hovedmagter anerkjendte Præsident, Hs. Excell. Hr. Grev Johande Ca pod Jstrias, er Ridder af den kongl. danske Elephant=Orden siden 1 Septbr. 1819. Brev fra Synard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-29
Grækernes Velgjørere. Begulien, den 29de Novbr. 1827. De specielle Efterretninger jeg har fra Grækenland, bekræfte aldeles de Oplysninger som Admiralerne have meddeelt om Tyrkernes Barbarie, der ødelægge, opbrænde og masacrere Alt hvad de træffe paa. De ulykkelige Mennesker som have undgaaet Døden ved en hurtig Flugt, krepere for det meste af Nød og Sult. Jbrahim lader Jntet tilbage uden ødelagte Marker og By nernes Aske. - Ved at modtage disse sørgelige Efterretninger har jeg ilet med at afsende nogle Penge-Understøttelser, som allene ere bestemte til at forskaffe de omvankende Folkeskarer Brødet. De sidste Pengesummer jeg har modtaget, ere allene blevne brugte dertil, og dersom Velgiørenheden tilsender mig flere, saa skulle de blive anvendte paa den samme Maade. Lykkeligviis have vi ei længer nødig at beskjæftige os med at forsvare Grækenland. Potentaternes ædelsindede, aabenlyse og kraftfulde Jntervention har afgjort Hellenernes Skjebne, thi man kan nu ikke længere svæve i Uvished om Grækenlands Fremtid. Men desuagtet, christne Menneskevenner, kræver dets nærværende Tilstand vor hele Omsorg. Lader os vedblive endnu nogen Tid at sende Brødet til de Ulykkelige, som ellers ville døe af Sult. Grev Capod'Jstria, Grækenlands Præsident, har lovet at besørge det afsendt til de Egne, hvor Nøden er størst. C. Skr. Den 24de Novbr. afsendte jeg 20,000 Fr. allene til Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-29
Cynard. Angelica Catalani i Kiøbenhavn. Khvnsposten har under Overskrivt: "Folie de lajournet: (Dagens Daarskab) ret herligt skildret den Manie, som vor sublunariske Klodes første Strube. Konstnerinde for Øieblikket har udbredt over hele Hovedstaden. Først skildres den Fortvivlelse og Henrykkelse det musikelskende Publikum af begge Troesbekjendelser følte ved Rygterne om hendes Udeblivelse eller Komme, og den almene Henrykkelse, da denne endelig blev til Vished. Nu de krydsende Spørgsmaal: Om hun vilde synge? Hvor man skulde faae hende at see endnu førend man fik hende at høre, o. s. v. De utallige Bestræbelser for at nærme sig den Forgudede, for i at erfare hvorledes hun boede, fordrev Tiden, hvem hun omgikkes med, hvorledes og hvad hun spiste, drak, sov &c. De mange forunderlige Anecdoter som hørtes om hende, f. Ex. at man havde givet 3 Mk. blot forat see et Glimt af hende gjennem et Nøglehul, og at man ret misundte nogle Lykkelige, der i et nærliggende Værelse havde hørt hende - nyse! De mange vigtige Undersøgelser: om ikke maaskee det kgl. Theater var for lille og skjørt, og vilde styrte sammen for hendes Stemmes Vælde, liig Jerichos Mure i gamle Dage; eller og Fruekirke paa nogen meere passende Maad kunde indvies, end ved Mad. Catalanis Trylletoner, Til Slutning bemærkes: at enhver Kjøbenhavner ikke uden en vis Følelse af Nationalstolthed maa paaskjønne den Opmærksomhed som den berømte Madame har viis Danmarks Hovedstad, ved at sætte Taxten for at høre hende der, næsten til det Dobbelte af hvad den nylig var i Stockholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-29
Nytaarsdag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hr. Pastor Hansen fra Todberg; Til Aftensang: Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse: Hr. Provst Lindhardt: til Aftensang: Hr. Pastor Jahnsen; i Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-29
Bekjendtgjørelser. Til de ulykkelige Græker. har jeg endvidere havt den Glæde at modtage: Fra Beboerne i Vibye og Thiset Sogne, ved Hs. H. Hr. Provst Mehl i Vibye, 7 Rbd. 3 Mk. 8 s. S. T. A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-29
Til Efterretning bekjendtgjøres herved, at Remonte Commissionen foretager i næsttilkommende Februar og Marts Maaneder 1828, at indkjøbe paa Heste Markeder Remonte=Heste, og deriblandt Trompeter Skimler, af det større og mindre Maal, samt at benævnte Commission til den Ende vil være tilstedeværende paa efternævnte Stæder og Dage, saaledes: i Randers fra den 11te til den 15de Febr. incl., i Horsens den 18de Febr. udenfor Markedstiden, i Veile den 20de Febr., i Assens den 21de Febr., og den 22de, 23de og 24de Februar udenfor Markedstiden, i Svendborg den 26de Febr. udenfor Markedstiden, og den 27de Februar, i Odense den 29de Februar, den 1ste og 2den Marts udenfor Markedstiden, og den 3die Marts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-29
Ligesom det og foriøvrigt tilkjendegives, hvilke Egenskaber formeldte Remonte=Heste skulle have, for at de kunne ventes antagne, nemlig: Curasseer=Heste skulle maale 10 Qvarteer og 2 Tommer, Landseneer, Dragon= og Husar=Heste 9 Qvarteer 4 a 5 Tommer, sjællandsk Anlægs Maal; de maa ikke være under 4 og ikke over 5 Aar gamle; de maa have et forholdsmæssigt Hoved, der er godt forenet med en velreist Hals, en høi, men skarp Manke, en velsluttet Krop, flade, fast liggende og kraftfulde Bove, lige Ryg og Lænd, samt et tilrundet og nogelunde lige Kryds, velstillede og stærke Been, et let, lige og kraftfuldt Fodskifte. Kiel i Remonte=Commissionen, den 14de Dec. 1827. W. v. Düring, v. Thienen, Kammerherre, Oberst og Kammerherre, Premiermajor Præses i Remonte-Com i det Holsteenske Landseneermissionen, Ridder af Dan. Regiment, og Medlem i Remonte-Commissionen. nedt. og Dannebrogsmd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-29
Efter Forliig og Udlæg bliver afg. Skomager Niels Jensen Grauballes Enkes Sted, No. 289. i Trangstræde her i Byen, stillet til offentlig Auction Tirsdagen den 22de Januari 1828, den 5te Februari dito, og den 19de dito, hver Dags Eftermiddag Kl. 2 slet. De tvende første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, og den sidste i selve Stedet, hvor Conditionerne blive bekjendtgjorte. Denne Bekjendtgjørelse skeer efter Placaten af 22de April 1817. Randers, den 15de Decbr. 1827. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-29
Umyndiges Midler, henhørende til Moesgaards Overformynderie, kan strax bekommes tillaans imod anordningsmæssig Sikkerhed. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-29
Bedste Droyaner Rakitscher Hør, saavelsom flere russiske Hørsorter, sælges i større og mindre Partier til betydelig nedsatte Priser af Christian Bang. Sengefier, Spiger og Søm faaes til billige Priser. hos H. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-29
Nogle Planker Mahognitræe faaes til billige Priser, Christian Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-29
Et Fruentimmer der i en Deel Aar har tjent som Huusholderske i en stor landlig Huusholdning, ønsker sig Condition i samme Fag, til førstkommende 1ste Mai; gode Recommendationer forevises, naar man henvender sig til Skolelærer Pedersen boendes i Kildegaden No. 360 i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-29
Nordiske Fortids Sagaer. Underretninger og Subscribenter paa dette Vær ønskes sendte inden Nytaar enten directe til Udgiveren, Professor Dr. Phill. C. C. Rafn i Kjøbenhavn eller til en af det Nordiske Oldskrift-Selskabs Commissionairer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-12-29
Fra Pressen udkommer paa Mandag: Wøllag. Nytaarsgave for Grækervenne: Den bliver at faae tilkjøbs hos der. Bogh. Jessen, og Warberg samt her paa Adressekontoiret. Prisen bliver for et nitid indh. Expl. med et smukt Steentryk 4 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Nytaarsonsker. Havde man Vælde, som man har Mod, Og forstod man sig paa det Rette, Kunde man Meget paa bedre Fod J denne syndige Verden sætte, Sætte for meget Ondt en Pind, Bringe Fornuft i det Gale ind, Klare Meget, som synes broget, Rette Meget, som nu er kroget. Men som nu vore Sager staae, Man med Ønsker sig hielpe maa Ak, der er jo ei anden Redning! Nytaar desuden giver Anledning Til at ønske i festlig Hast Alleslags, baade løst og fast. Gid da hvad der er ret og sundt Reise sig vældigt al Verden rundt: Gid det Brange og Syge og Skjæve, Jkke til Aarets Ende leve! Gid al Træskhed og Svig og Løg Maa begraves i næste Døgn; Sandhed svinge sin Herskerstav, Over de falske Guders Grav; ser. Overtro ikke besmitte Luftens Levende Aande, men Fornuftens Fakkel adsprede den Nat, som et Lader os finde til Livet Vei. Muntert nu gaae det opaa Bakke Trældomsaaget paa Grækens Nakke Ryste han af i sin Heltegang, Kæmpende kjækt for sin Menneskerang. Dagen begynder dog alt at graane - Gud være lovet. - da Stambuls Maane Blegner i christne Sværdes Glands, Bæver i Kuglernes Tordendands. Retten seire, Paa Morgenglimtet, Som fra Pylos vi nys har skimtet Gjennem en Nat af Damp og Brag. Følge nu Friheds den klare Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Hvad Enhver sig af dette Aar Efter sit Hjertes Nødtørft spaaer, Gid det skee, og i Jubel henflyve Attenhundred og otte og tyve (A. F. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. Den engelske Gesandt i Wien, Sir Wellesley, har faaet en Koureer fra sin Collega, Hr. Stratford Canning, i Constantinopel, med en Depesche af 29de Novbr. hvori han melder ham, at han ikke maa seende ham flere Depescher eller Kourerer til Constantinopel, da de ikke meere ville træffe ham der, eftersom han var reisefærdig for at begive sig til Corfu. Baade han og Hr. Guilleminot havde fragtet to sardiniske Skibe dertil. Hr. Ribeaupierre vilde endnu den samme Dag som Depeschen var afsendt, gaae ombord paa et russisk Krigskib og strax afseile til Odessa. Det sidste Svar som Reis=Effendi havde givet Gesandternes Dragomaner, var det: at den høie Port aldrig kunde fornedre sig til at underskrive sin egen Skjændsel, og at den hellere foretrak en hæderlig Undergang. (J Berlin vilde man den 22 Novbr. have den bestemte Efterretning, at Gesandterne havde forladt Constantinopel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Ægypten. Jfølge de nyeste Breve fra Alerandrien holdt Paskaen alle derværende Engellændere, Franskmænd og Russer fast, ligesom og Sultanen har gjort det i Constantinopel. Blandt de saaledes fastholdte Britter nævnes en Hr. Montefiore, ved Gifter, maal i Slægt med Hr. v. Rotschildt, og som var reist til Ægypten for sin Fornøielse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Archipelaget. Den franske Admiral Rig ny har opbrændt endeel græske Skibe ved Øen Chios, efter at han forgiæves havde befalet dem at ophøre med Fjendtlighederne udenfor den Linie som de allierede Magter havde bestemt til Krigen mellem Tyrkerne og Grækerne. Fabrier synes derved at være bleven overladt til sin egen Skjebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Fred mellem Rusland og Persien. Præliminairerne ere underskrevne. Den 2den Novbr. vare de blevne aftalte i en ved Tauris liggende Landsby mellem den russiske Statsraad Odeskoff og Abbas Mirzas Kaimakan, En af Persiens første Ministre. Man gav Prinds Abbas Betænkningstid til den 10de Novbr., og allerede den 9de indløb hans Samtykke, samt at han selv vilde komme og underskrive Fredstractaten, ifølge hvilken han inddrømmer Russerne den hele Provinds Adzerbizan. Hovedstaden Tauris, der har 40,000 Jndbyggere, faaer 5 russiske Regimenter i Garnison. Jfølge Spioners Forsikring, skulle alle Jndbyggerne paa den hele Strækning til Residentsen Tie her an være redebonne til at gaae Russerne imøde med Salt og Brød, saasnart de ville nærme sig det egentlige Persien. Engelske Aviser, der havde meent, at Rusland vilde lade sig nøie med at faae Araxesfloden, til Grændse, udtrykke meget Bekymring over denne Fred, med Hensyn til Ostindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Spanien. J Sevilla har man opdaget en Komplot iblandt de Militaire, som havde en almindelig Jnsurrection til Hensigt. Adskillige Regimenter vare i denne Anledning beordrede til uopholdeligen at marschere did.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Frankrige. J Lyon har der den 18 Decbr. været alvorlige Spectakler, foranlediget af at en Sergeant havde trukket blank og saaret en Person ved Skuespilhuset. Vagten blev forfulgt med Steenkast, hvorved to Officerer bleve haardt saarede. Saaledes holdt man ved fra Kl. 6 til 11 om Aftenen, da endelig et Detaschement Ryttere gjorde Pladsen ryddelig. - Uagtet Hr. Villeles Modstandere betragte ham som Ender ligger paa Dødssengen, mærker man slet intet Tegn til at han endnu vil rømme Pladsen. En Avis fortalte nylig: "J Aar sætter jeg kun min Ministerportefeuillie paa Spil, af Aare maaskee Monarkiet til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Rusland. Jfølge Efterretninger fra Petersborg af 30te Novbr. vare alle Departements i største Virksomhed, af alle Kanter blev der hver Dag afsendt Feltjægere, og adskillige Stabsofficerer vare afgaaede til Sydarmeen med vigtige Ordrer til de Kommanderende. Man var almindelig i den Formening, at Krigen, nu var uundgaaelig. Fra Odes sa meldes under 27de Her er Alting beredt til Krigen og selv de fornødne Pontons til at gaae over Donau paa, ere afsendte under Konvor af tre Fregatter. Rustningerne tilsøes ere gandske færdige. Ribeaupierre ventes hvert Øieblik hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Blandinger. Den østerrigske Regjering har sluttet Contract om en Leverance af 20,000 Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
To preussiske Officerer ere komne til Sverrig for at kjøbe Kanoner og Kugler for Regjeringens Regning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Den russiske General Yermoloff har faaet sin Afsked med - Tilladelse at bære Uniformen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Prinds Wilhelm af Preussen er reist til St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
J den franske Stad Lille var der i Novbr død, 57 Børn af Kopper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
De store Sølv- og Guld=Udførsler fra Engelland til Fastlandet gjøre megen Opsigt i denne Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Fædrelandet. Khvn. den 29de Decbr. Det var den 20de d. at den 11 Maaneder gamle Prindsesse Sophie Wilhelmine Auguste Elisabeth, yngste Datter af Hans Durchl. Prinds Wilhelm af Hessen og Hs. Kongl. Høihed Prindsesse Charlotte af Danmark, ved Døden afgik, af Brystkrampe. Liget blev den 27de de, om Morgenen, under Ledsagelse af 4 Capitainer, og eskorteret af et Detaschement Husarer, i en Kongelig Stadsvogn, udført herfra Staden til Roeskilde, for at bisættes i de Kongelige Begravelser i Roeskilde Domkirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Madame Catalanis's anden Concert er nu bestemt til førstk. Søndag den 30te dennes. Alt førend den var kundgjort, vare alle Leger bestilte. Efter Forlydende ville Deres Majestæterghædre denne Concert, med Deres høie Nærværelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Et Rygte gaaer, at Madame Catalani i Morgen Aften vil overraske med: Kong Christian stod ved høien Mast. Faa Dage efter den elskværdige Frøken SantAubins Død (af Skarlagensfeber) har Moderen havt den Sorg at see en værdig ung Søn, Lieutenant ved Landsenererne, bortreven af samme Sygdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Den lille Dreng, som forleden faldt fra tredie Sal ned i Gaarden, er efter en tolv tretten Dages Forløb døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
J en af Kjøbstæderne har en Mand af Byrd aflivet sig selv, som der siges, med den samme Pistol, hvormed hans Fader for endeel Aar siden skjød sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
J Kjøbenhavns Adresavis læstes nylig følgende Frierie: "En Embedsmand, der i Foraaret er hjemkommen fra Caleutta, med en tilstrækkelig Formue, søger, af Mangel paa Bekjendtskab, at indlade sig i Ægteskab med en Enke mellem 25 og 30 Aar. Penge behøver hun ikke at eie, naar hun blot er huuslig, tækkelig i Udvortes, godmodig og eftergivende for en midaldrende Mands Luner."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Jmod at erholde grundig Underviisning paa Fortepiano og Fløire, 4 Timer om Ugen, tilbydes i samme Blad fri Barbering hver anden Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Jfølge en kongl. Forordning skal Garverie og Læ ders Tilberedning i Hertugdommene Slesvig og Holsteen fra nu af være en aldeles fri borgerlig Haandtering, og ikke være nogen Laugstvang underkastet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Ved Høiesteretsdom er Ravnsby Møller paa Lak land, J. P. Lehm, og hans Stifdatter, dømte fra Livet for Blodskam, men Hs. Maj. Kongen har allernaadigst formildet Faderens Straf til 2 Aar i Forbedringshuset, og Datterens til 1 Aar i Møens Tugthuus. At de næsten i 3 Uger vedholdende vestlige Storme, have foraarsaget megen Søeskade, derom vidner meget løst Gods, som fra Havet er inddrevet paa Jyllands vestlige Kyst. Ved Ryssensteens Forstrand, Ringkjøbing Tolddistrikt, er uden Mandskab inddrevet Braget af en tilsyneladende Slup, Fyrre Bygning; ligeledes er paa samme Kyst inddreven en Flaske, hvori var et i det tydske Sprog skrevet Brev uden Datum af følgende Jndhold: "J den største Nød skriver fra disse Linier, efter al Rimelighed uden Redning. To Mand ere styrtede over Bord. Vi have ikke en tør Plads eller Deel i Skibet. Jeg kommer med mit Skib fra Memel, og er bestemt til Nantes med Tømmer. Skulde Nogen finde denne Flaske, bedes saadant meldt til Greif valde, hvor jeg har hjemme, og hvor min Kone med 5 Børn boer. Jeg haaber at Hr. Commerceraad Wahvil antage sig dem. J det Haab skriver jeg mit Navn J. C. Gellentien, fra Greifalde. Paa Randen staaer skrevet: "Paa Dokkersbank forulykket ved en Styttesøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Kours den 28 Decbr.: 219. Spec. 13 Mk. 21s. Norske Speciess. pr. 10 Spec. 154 1/2 a 155 Rbd. Sedl. Ved den 1107 Trækning i Wandsbeck udkom følgende Nummere: 87. 68. 55. 38. 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Befordringer og Afgang. Postfører, Krigsassessor Braes beskikket til Postmester, Sorøe; Justitsraad og Postmester Dan til Postforvalter, høns, danske Brevpostcontoir, surnum. Assessor i Hof og Stadsretten, J. Hansen, til virkelig Assessor i bemeldte Ret; Catechet Jensen i Rudkjøbing til Catechet i Horsens; Capt. Hyllested i Hs. M. Livlægerkorps efter Ansøgning afskediget med Pension og Major, Caracteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Copulerede i Aalborg. Hr. Apotheker John. sen og Jfr. C. Kjetterup. i Lem Kirke: Hr. Kom. Beckman af Skive, og Jfr. Ch. Tolstrup paa Postrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Bekjendtgjørelser. Da den i No. 178 af dette Blad, udkommet den 18de d. M., indrykkede anonyme Beretning om en 2 Maaneder gammel uheldig Begivenhed, væsentligen og fornemmeligen ved Udelukkelse af Omstændigheder, som tale til den beskyldte Baadfører fra Helgenæs, Mads Korths Retfærdiggjørelse, eller i det mindste Undskyldning, afviger fra det Resultat, som den af Undertegne de paa Embedsvegne anstillede Undersøgelse, i Anledning af hiin Begivenhed, har afgivet, og hvilken jeg pligtmæssigen i Udskrift af min Embeds=Protocol har forelagt Overøvrigheden, finder jeg mig foranlediget til at gjøre Publicum opmærksom herpaa, og at anmode enhver fornuftig Læser om ei at fæste for megen Troe til den ubenævnte Jndsenders Sandruhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-01-01
Det er oplyst, at Baadfører Mads Korth paa sit Hjemreise fra Aarhuus, den 13de Octbr. sidstleden, førte en, baade med Varer og Mennesker stærkt belæsset Baad, Af Mennesker var der paa Baaden 13, Baadføreren, iberegnet, og blandt dem 7 Fruentimmere, hvoraf 2 kunne antages at skylde Mads Korth deres Livs Frelse da han nemlig paa deres Begjæring førte dem tilbage i sin Baad, istedetfor at de skulde have afgaaet med den anden, som forulykkedes paa Tilbagereisen. Anledningen til disse Fruentimmers Begjæring var den berusede Tilstand hvori Mændene paa den forulykkede Baad allerede før Afreisen fra Aarhuus, befandt dem, og Qvindernes derpaa grundede Frygt for at vove sig i den Baad som var besat med disse Mænd. Det er videre oplyst, at Mads Korth paa sin Seilads anvendte al en erfaren Søemands Forsigtighed, som Søegang, Vind og Veir gjorde nødvendig, og at derimod Mandskabet paa den forulykkede Baad seilede med en Skjødesløshed og Forvovenhed, som dets drukne Overmod allene kan forklare, men ikke retfærdiggjøre. Alle afhørte Deponen, ter, som befandt sig paa Mads Korths Baad, have des- uden udsagt, at de efterat den anden Baad var kuldsen, let, i omtrent 1/2 Miils Frastand fra dem, ligesaalidet kunde vint enten Baaden selv eller noget af de med samme fornykkede Mennesker, som de var istand til at høre noget Raab fra Disse. Rigtigheden heraf kan efter flere oplyste Omstændigheder er med Føie drages i Tvivl, og naar Mads Korth beraaber sig paa at han, forskrætket over det indtrufne Uheld, ansaae det for sin første Pligt at bringe de mange Mennesker, som havde betroet. deres Liv til ham, i Sikkerhed for samme Ulykke, tør neppe meget være herimod at erindre. Hvad den eneste Mand angaaer, som blev frelst paa Kjølen af den forulykkede Baad, da har han for mig ingen Anke ført over Mangel paa Hjelpsomhed hos N. gen, der kunde komme ham til Hielp, og da han selv befandt sig ved Roret af den forulykkede Baad, vil har og med større Grund have at anklage sig selv end Andr. som skyldig i de Menneskers Død, der ved hiint Uhelfandt deres Grav i Bølgerne. Efterat Mads Korth havde landsat de ombord hos ham værende Mennesker, var han ikke meere end Andre, som fra Landet havde seet Ulykken til samme Tid, som han fra sin Baad, opfordret til at ile til Hjelp. Den Baad han førte var et engang hans egen, men laant. En anden Baad afgi- ogsaa strax fra Land, men vende med uforrettet Sag, et ter nogle Timers Forløb tildage, fordi det paa Vandet, ligesaalidet som paa Strandbredden, var muligt enten at see den kuldseilede Baad, eller at høre de endnu levende Menneskers Raab, derimod kunde disse Raab høres paa de høie Banker, som Helgenæs=Land frembyder langs med Stranden, og ved at udsende en anden Baad og at understøtte denne i dens Forehavende ved Signaler fra Landet, blev det derfor muligt at finde den forulykkede Baad, og at frelse den eneste af dens Mandskab, som hidtil havde fristet Livet paa Baadens Kjøl Har den anonyme Jndsender af Beretningen i Avisen No. 178, noget ved det her Anførte at erindre, da vil lovlig Undersøgelse staae ham aaben. Ebeltoft, den 27de December 1827. Stockfleth, Justitsraad, Bye- og Herredsfoged.