JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-28
J Grenoble har man, ved at bygge et Huus, fundet et Jernskrin med meget gamle Mynter, for det meste fra det 13de Aarhundrede, og adskillige, som Carl V. har ladet præge som Dauphin i Dauphine, men som Myntforfatterne hidtil ikke have omtalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-28
Skjøndt Pavens Jndkomster ere ansatte til 5 Mill. romerske Dalere, saa beløbe Pius d. Syvendes Udgifter sig dog kun for hans Person til 3600 og hans hele Huus- og Hofetat koster kun 120,000 Daler. Da han, som Napoleons Statsfange, blev tilbudet af denne Underholdningspenge, svarede han, at siden sin voldsomme Bortførelse fra Rom betragtede han sig blot som Medlem af den af Almisse levende Munkeorden, som han før sin Ophøielse paa den apostoliske Stoel hørte til og i Følge denne Ordens Statuter maa han leve af Almisse, og behøver til sit Udkomme ikke mere end 15 Soldi dagligen. Han levede virkeligen ogsaa i Savonna, hvor han en Tidlang opholdt sig, bogstaveligen kun af de frivillige Gaver, som de fornemme Tilreisende ydede ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-28
Kiøbenhavns Børs d. 28 December. Cours. Hamb. 2 M. 307, a vista 309. London 2 M. - Rbd. Spec. 310 – Specier solg. tes for 18 Rbmk. 9 s. a 18 Rbmk. 10 s. Oblig. (foruden Renter fra 11 Dec. d. A.) 82 a 82 3/4. Norske Rigsbanksedler 19 1/2. Svenske Sedler 66 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-28
Læseselskab. J dette Selskab, blandt hvis Medlemmer den nyeste tydske Literatur circulerer, kan, efter en udvidet Plan, fra 1ste Januarii 1820 flere deeltage. Prænumerationen er nedsat til 2 Rbdlr. rede Sølv Qvartaliter. Det Nærmere erfares i Reitzels Boghandel, lille Kjøbmagergade 81.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-28
Rettelse. No. 102, P. 1632, Lin. 11. Solbergs Jamber ere ikke oversatte af Prof. F. HøechGuldberg, men, saavidt erindres, deels af Rahbek, deels af Riber. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-28
J Følge Kal, allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Skaden modtages Subskriptivnen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 1. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 1 Januari 1820. Veiviseren. ) Veed til et Fadfuld Meel Du Vei Jeg veed vel een, der skuffer ei. Dig Dagningen til Hvedemarken vinke! Forlad den ei, for Nattens Stierner blinke Pløi Fure op, pløi med igjen, mens Dagen staaer Dig bi som Ven Da gaaer Din Vei igjennem Lo og Lade til Kjøkkenet og til de fulde Fade. Veed Du til en Rigsdaler Vei. - Jeg veed vel een, der skuffer ei; Hver, som den lille Skilling stolt foragter, faaer ei Rigsdaleren, han eftertragter. *) Af denne, saa originale Digters naive Naturskildringer, forfattede i den alemanniske Dialect, leveres herefter et lidet Udvalg. Kobberstykker ere jo ikke Originalmalerierne selv; men forlystes ved dem kan dog derfor gjerne Enhver, som ikke eier disse. Conversations-Lexicon, 4 P. 3 H. S. 104. J. B. Veed Du til Søndagsglæder Vei, Jeg veed vel een, der skuffer ei; kun at i Flid hver Søgnedag henglider. da kommer Søndag af sig selv omsider. Naar Løverdag først nærmer sig, er ikke Søndag langt fra Dig. Hvormed mon den en Flittig vederqvæger? Med Kjød i Gryde og med Viin i Bæger, Ved ogsaa Du til Armod Vei. - Jeg veed vel een, der skuffer ei; gak ofte ind, hvor Værtshuusskildter kalde, hvor der er Punsch, og Ni om Kongen falde En Pose i det sidste Huus, betaler Dig de tømte Kruus. Tag den kun paa, naar man Farvel Dig byder, og see, hvor net Dig Tiggerposen pryder! Der er af Træ et Bæger idet staaer som sidste Ven Dig bi Naar paa Din Vandring Sol og Tørst Dig dræbe, fyld det med Markens Vand og lædsk Din Læbe! Veed Du til Fred og Hæder Vei. - Jeg veed vel een, der skuffer ei; elsk Gud som Fader, Mennesket som Broder, og vær ei Jorden ond, den er Din Moder! Naar Du paa tvilsom Korsvei staaer og seer ei, hvor man rettest gaaer, staa stille, spørg Samvittigheden sagte den kan sit Dansk, og paa dens Raad Du agte "Hvor er til Kirkegaarden Vei. Nu spøger Du, men spørger ei; thi, hvor Du rider, gaaer, hvad heller kjører, hver Vei, Du seer, til Kirkegaarden fører. Gaa frem med Gudsfrygt, fiin til Daad Det er mit sidste Venneraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
En lønlig Port oplades for de Brave, og Herrens Sallighed see de bag Grave. John Barthold Hebel. seulpsit. pinit. Den indbyrdes Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Ifølge allerhøieste Befaling af 14de November f. A. sammentraadte Premiermajoren i Artilleriecorpset, Major v. Bille med Divisionsadjutant v. Abrahamson, Ridder af Dannebrog, for at indføre den indbyrdes Underviisning i Artilleriecaserneskolerne (d. . den classenske Stiftelse for Artilleriebørn). Corpset commandeerte Captainerne M. v. Glahn og v. Friis, Ridder af Dannebrog, til at træde sammen med ovennævnte Herrer, den 1ste, som allerede fungerende Skolecommissair, den 2den, som Forstander for Artilleriecorpsets Underoffiseersskole. Commissionen indkaldte samtlige Artillerie børn, der end ei vare i Skole og dog havde fyldt, deres 6te Aar; den lod strax Jnventariet deels anskaffe, deels forandre, Tabellerne forfatte, og imidlertid Læreren undervise i Caserneskolen. De gjorde det saaledes mueligt at presentere den ene Skole færdig d. 24 Decbr. f. A. Det samme Princip er der fulgt, som ved Caserneskolerne. Jkkun paa Elementerne anvendes den indbyrdes Underviisning, medens en ældre Classe strax tillige er indrettet, aldeles efter den gamle Læremaade, for Underviisningen i Religion, Retskrivning og Historie, samt Vedblivelse af det i yngste Classe Lærte. Ogsaa her er en 3die Classe, ligesom i Caserneskolerne Underoffiseersskolerne ere det, kun med den Forskjel, at Artillerie-Underoffiseerskolen strax modtager de Subjecter, der ere bestemte til det Militaire, saasnart de ere tilbørligen underviste i 1ste eller yngste Classe (indb. Underviisning); den behøver ikke, saaledes som de andre Underoffiseersskoler, at blive indtil Drengene ere confirmeerte og underviste i den 2den eller høiere Classe, saasom dens større Omfang og mere udbredte Organisation, giver den Midler i Hænderne, til selv at lære dens Elever Religion, Retskrivning og Historie, Gienstandene, for Underviisningen af samtlige Elever i 2den Classe i Caserneskolerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
J den classenske Artilleriskole findes nu 64 Børn; af dem ere 15 i den 2den eller øvre Classe og 49 i den 1ste eller yngste Classe. Disse 49 er det, der gives den indbyrdes Undervisning. 26 af dem ere Drenge, 23 Piger, og har denne Skole i saa Henseende en ny Jnteresse, i det Drenge og Piger her ere sammen, hvilket end ei var Tilfældet med den indbyrdes Undervisning i Danmark. Man er nu ifærd med at sætte den anden Skole sammesteds, efter indb. Underv., i Gang, nemlig Skolen for Haandarbeid. Dens Elever skulle være bemeldte 23 Piger og 8 Piger der ere i 2den Classe (blandt de ovennævnte 15 Børn, der formere denne Classe). Om nogle Uger vil rimeligen denne Skole ogsaa være istand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Om Agerdyrkning og Landvæsen. Af Pastor Wedel i Everdrup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
J Skilderiet Nr. 102 f. A. er taget til Gjenmæle mod det, jeg yttrede i No. 87. Da Forfatterens Pen er moderat, bør jeg besvare ham med al den Modestie, der egner Mænd, som kunne være af forskjellige Meninger om et og samme Æmne. Naar jeg taler om Luxus og mindre Flittighed, saa er Sætningen kun om nogle Enkelte, hvilket den hele Sammenhæng noksom udviser i den hidsatte Legende om Mogens og hans Adfærd med sig selv og sine Børn. Mon det ikke er mueligt, at denne Legende kan blive virkelig eller har været? Sandt er det, at der hviler mange Byrder paa Bonden her og alle dem, som drive Bonde jord; men de samme Vilkaar ere jo og i de andre Provindser, og de Fleste rede dog for sig; thi Luxus er der mindre, og Flittigheden almindelig meere udbredt, især i Jylland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Hvor mangen en duelig Haandværksmand i Kjøbstæderne maa ikke leve maadeligt. Han har opoffret sin Tid og Flid (som der anføres i No. 102 om Skolelærerne) i 6 Aar som Dreng, vel længer som Svend, og maa nu som bosat Borger leve kummerligen; dog, her tales kun om Enkelte, ikke om Alle, og denne Borger maa alligevel slide 12 a 16 Timer om døgnet mere end Skolelæreren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Hvad have de omgaaende Skolemestere for al deres Flid, At de oplære Almuen saare godt i Christendom, Regning og Skrivning, behøver intet Beviis, naar man veed, hvor meget visse Provindsers Ungdom har forud i Kundskab, og det blot ved saadanne, simple Lærere, der koste Sognet saare lidet. Kan kun den Unge af Bondestanden først disse tre Ting tilgavns, saa er det saare godt, om han kan lære mere, overalt det, som kan være anvendeligt i hans hæderlige Stand, og ei det superfiine Ubrugelige. Lad enhver klæde sig anstændigt, men dersom en Præst, Borger eller Skolemand overdriver denne Pligt, saa har man Aarsag til at smile, naar han hefter al sin Værd i Klæder, der ere for ham upassende, og i det Udvortes. Det er derfor urigtigt, hvad der staaer i No. 102 om en heel Kjole og at spise sig mæt; thi saa lavt kunde jeg aldrig tænke; men jeg vilde kun give Vink om det Overdrevne i Klæder og Levemaade; kun at enhver skulde ansee sin Stand hæderlig, men ei anderledes end tilbørligen; jeg vilde kun, at alle skulde glæde sig over at gjøre hvad de kunne, efter deres Stilling, og glæde sig naar deres Foresatte bevidnede deres Duelighed, Flid, Moralitet, anstændig Opførsel o. s. v. Mit hele Stykke i No. 87 er en blot Legende, men at den har foraarsaget Migræne hos Nogle, kan jeg ikke gjøre noget for. Jeg har forhen, især i de sidste tre Decennier, læst saamange Satirer over Præsterne; men jeg har kun smillet derad; og naar noget syntes at kunne have Hensigt til min egen Stilling, har jeg stræbt at opføre mig anderledes og efter de Vink, Satiren yttrede. Den, der yttrer Misfornøielse over hvad han burde være, er en lille bitte ussel Taabe. Efter en i Alt. Mercur No. 187 fra Altona under den 21 November indrykket Anmeldelse af et i Hammerich og Heinekingschen Bogtrykkerie udkommen Skrift: "Die Bevolkerung der beiden Herzogthumer Schleswig und Holstein in früheren und spa teren Zeiteen, dargestelle von A. C. Gudme, geogr. und occon. Landinspectorere adskillige vigtige Forhold, som dette Skrifts Tabeller indeholder, bekjendtgjorte. At i denne Angivelse, hvor det hedder: "Jn Schleswig, dessen Bevolkerung sich zur Bevilkerung Holsteins verhalt, wie 5 6. sind 260 Prediger und 73 Aertzte, in Holstein sin 199 Prediger und 280 Aertzte", har indsneget sig en Trykseil, kan sikkerligen ei have undgaaet Læserens og i Særdeleshed Statistikerens Opmærksomhed; thi selv den ukyndige Læser maatte det være paafaldende, ad i tvende Provindser, hvor Befolkningen forholder sig som 5 til 6, forholder Antallet af Lægerne sig næsten som 1 til 4. For at forebygge alt, som dette urigtige Forhold kunde foranledige, vilde Læseren istedetfor 280 Læger i Holsteen, læse 100. Ved denne Leilighed bemærkes og, at i benævnte Skrift, S. 57, Lin. 1420, har indsneget sig enkelte Feil, hvilke herved kundgjøres og rettes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
J Aaret 1803 var de Reformeertes Antal i begge Hertugdommene 352. Fra Aar 1803. til 1817 fødtes 364 og døde 405, altsaa 61 færre, bliver tilbage i Aaret 1817: 301, istedetfor de der anførte 429.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
J Aaret 1803 var de Romersk Katholskes Antal i begge Hertugdommene 1088. Fra Aaret 1803 til 1817 fødtes 426 og døde 429, altsaa 3 færre, bliver tilbage for Aaret 1817. 1085, istedetfor da der anførte 1091. Fade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Nogle Yttringer angaaende Almueskriftet: Anders Johansens eller den brave Bondes Levnet os.v., af H. C. Gotsche. andiatur et altera parz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem Generalpostdirectionen er under 14 Secember f. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Paa Generalpostdirectionens derom nedlagte allerunderdanigste Forestilling, har Hans Majestæt Kongen ved allerhøieste Resolution af 26de f. M., allernaadigst behaget at bifalde, at de ved Plakaten af 10de Martii 1800 under Litr. E. givne Bestemmelser i Hensyn til de ved Postkontorerne som uindløste henliggende Pakkepostsager, maa forandres derhen, at Breve med Banksedler, Obligationer, Dokumenter, Pakker og andre Sager, der ere ankomne med Pakkeposten, skulle, saasnart vedkommende Postkontorer forgiæves have forsøgt at opspørge enten Afsenderen eller den til hvem de ere bestemte, indsendes til Generalpostdirectionen og der aabnes, samt forsaavidt deres Henliggen kunde medføre Tab eller Skade for Eierne, strax foranstaltes realiserede, og Eierne i ethvert Tilfælde indkaldes i vedkommende Provincial-Avis, Statstidenden og Altona Merkur med 3 Maaneders Varsel, og naar ingen i dette Tidsrum har meldt sig, Pengene eller den Værdie hvortil det Forsendte udbringes tilflyde Direktionens Fattigkasse. Ligeledes er igjennem bemeldte Direction, under 25 December f. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Hans Majestæt Kongen har paa Generalpostdirectionens allerunderdanigste Forestilling allernaadigst resolveret: at den ved allerhøieste Resolution af 24de September sidstleden, for de 3 Maaneder, October, November og December d. A. bestemte, og ved Placat af 25de s.M. kundgjorte Vognmandstaxt for Danmark, af 1 Rbdlr. 6 s. for et Par Forspands-Heste eller stemplet Vogn med 2 Heste, og 5 Mk. 10 s. Sølv pr. Miil for en mindre Vogn med 2 Heste, uforandret maa vedblive for de næstfølgende 3 Maaneder, Januarii, Februarii og Martii 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Ved Aarets Begyndelse er Antallet af de tjenstgjørende Kongel. Danske Søe-Officerer: 2 Admiraler, 1 Vice-Admiral, 9 Contre-Admiraler, 11 Commandeurer, 6 Commandeur-Capitatner, 17 Capitainer, 25 Capitain-Lieutenanter, 41 Premier-Lieutenanter, 38 Second-Lieutenanter. - Ved Søe-Jndrolleringen og Lodsvæsenet m. v.: 6 Commandeurer, 1 Capitain, 1 CapitainLieutenant. - Søe-Cadet-Corpset har sin Chef, 4 Subalterne Officerer, 1 Auditeur, 16 Lærere, i de forskjellige Videnskaber og Sprog, og bestaaer af: 10 Cadetter (af hvilke 6 ere Under-Officierer) med 100 Rbdlr. Gage, 27 Cadetter med 50 Rbdlr. Gage, og 10 Jndskrevne. - De under Admiralitets- og Commissariats=Collegium sorterende civile Kongelige Betjente bestaae, foruden 4 Justitsbetiente, af 15 Contoir-Chefer og Forvaltere ved Magazinerne o. s. v., 23 Fuldmægtige, 21 Copiister. - Ved de Kongelige Værfter, ere ansatte 22 Mestere og Mestersvende og 3 Skippere. - Ved Søe-Etatens 2 Divisioner ere ansatte: 2 Divisions-Chirurger, 3 Reserve-Chirurger og 3 Under-Chirurger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
J Kirkeaaret 1819 ere i Fyens Stift: Ægteviede 120 Par; Fødte, af Mandkjøn 2098, af Qvindekjøn 2076, udenfor Ægteskab 554, ialt 4728, Døde, af Mandkjøn 1200, af Qvindekjøn 1126, tilsammen 2326; altsaa 2402 flere Fødte end Døde. Jblandt de Fødte er 58 Par Tvillinger, og en Kone har født Trillinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Jblandt de Døde ere 164 Dødfødte og 86 ere bortdøde Børn i en Alder under 10 Aar. Usædvanlig høi Alder have opnaaet: 316 en Alder fra 70 til 80 Aar, 201 fra 80 til 90 Aar, 26 fra 90 til 100 Aar, og 1 over 100 Aar. 4 Mennesker ere pludselig døde, og 24 omkomne ved ulykkelige Hændelser. Af Selvmordere have 13 hængt sig, 3 druknet sig, og 2 overskaaret Halsen. - J Odense Kjøbstæd ere: Ægteviede 80 Par, Fødte, af Mandkjøn 109, af Qvindekjøn, 94, udenfor Ægteskab 32, tilsammen 236, Døde, af Mandkjøn 88, af Qvindekjøn 80, tilsammen 168, altsaa 67 flere Fødte end Døde. Middelfart, den 25de Decbr. 1819. Efterat østlige og nordlige Vinde i omtrent 14 Dage kun sparsomt lønnede Marsviins-Jægernes møisommelige Bestræbelser; (thi disse Vinde have en ugunstig og høistvigtig Jndflydelse paa Fangstens Held) belønnedes deres Taalmod og Strabadser ved en heldig Fangst af 40 Stkr. den 23 og 17 Stkr. den 24 Decbr. Enkelte af de i Almindelighed fangne Sviins Vægt er 2, 3, 4 høist sielden endnu 5 Lpds. Vægt pr. Stk. Som forhen meldt, kan saavel Flæsk som Fidt daglig erholdes for de fastsatte Priser. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Odense. Hr. Goldkette hielper Os i denne Juletid at forjage Termins Griller med sine physiske, mekaniske, maanetiske og eqvilibriske Kunster, samt Skuespil, der opføres af Børn. Søgningen skal være meget god. - Juleaften faaes en Jldebrand i Vesten for Odense, som erfaredes at have været en Bondegaard i Radbye ved Hesberg. - Deres Høiheder Prinds Christian Frederik med Gemalinde ankom den 3 dennes til Venedig, hvorfra Høistsamme fortsatte Reisen den 8 til Padua, og den 9 til Ferrara. (S. Bl.) Viborg, d. 27 Decbr. 1819. Vinteren vedvarer med jevnlig Snee, skjøndt Frosten dog ikke er meget streng. Sneen bebudes os af de i Stuerne oplevende Fluer og Kragerne, der lade sig see i Gaderne. Men, det mærkeligste Forbud paa Snee eller streng Vinter havde man her i Gaar(anden Juledag), da en Uhrfugl fløi over Stadens Torv og søgte at sætte sig i Lindetræerne omkring Latinskolens Hauge. Vandmangelen vil formodentlig vorde afhjulpen, som vel er, da nu og her vare mange tomme Brønde, men Hestene, især de ulykkelige Leieheste, der hele Dag og Aften maae trave for Kanerne, vilde vist nok ikke faae en glædelig Juul.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Blandede Efterretninger. Christiania, den 24 Dec. 1819. Ved Auctionen den 7de Decbr. over Valløe Saltværk med Tilbehør, efter Reqvisition af Udlægshaveren, Peter Wilhelm Bergs Boe, bleve Kjøbmændene Carl Stoltenberg og Niels Bull i Tønsberg Høistbydende med 10, 100 Sølvspecies, hvilket Bud paa Auctionsstedet blev approberet af en tilstedeværende Fuldmægtig fra Reqvirenten. (Dette Saltværk ligger i Jarlsberg Grevskab, 1/2 Miil fra Tønsberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
J Aaret 1739 blev gjort Begyndelse med Anlægget for Kongel. Regning. Det frembragte omtrent 20,000 Tdr. Salt aarligen, og kunde frembringe endnu mere, dersom Afsætningen havde været betydeligere. Man pleiede der aarligen at forbruge 4000 Favne Brænde. Folkemængden, ved Værket var 1790 omtrent 360 Personer. Til det virkede Salt gjordes 12000 Saltønder, aarligen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Kjøbenhavns Børs d. 31 December 1819. Cours. Hamb. 2 M. 307, a vista 310. London 2 M. - Rbd. Spec. 309. - Specier solgtes for 18 Rbmk. 9 s. a 18 Rbmk. 10 s. Oblig. (foruden Renter fra 11 Decbr.) 82 1/2 a 82 3/4 Norske Rigsbanksedler 19 1/2 a 20. Svenske Sedler. 66 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Jndbydelse til en ny Jndretning. Som denne Stads Borger og Langsmester har jeg i en Række af Aar søgt at opnaae en vis Grad af Fuldkommenhed i min Profession. Som den, der ikke er ganske blottet for videnskabelig Dannelse, troer jeg at besidde saadanne Kundskaber, som udfordres til practisk og theoretisk at kunne komme de yngre og mindre erfarne Mænd i mit Fag til Hjelp, ved at give dem Underviisning i de Dele af Skræderprofessionen, som ellers kun kan læres ved mange Aars Øvelse, og som, forenet med deres egen Flid, kan tjene dem i Fremtiden til videre Uddannelse. Flere Gange har jeg gjort Forsøg paa, at virke personligen, hvor det gjaldt om Noget til gode og gavnlige Indretningers Fremme, især naar Næringssorger og Armod blandt mine Medbrødre derved kunde afværges, i det mindste hos dem, som endnu ere i den Alder, i hvilken Haandværkeren kan og bør være virksom, men stedse mødte mig saadanne hindringer, som, altfor vanskelige for mig at bortrydde, standsede mine Bestræbelser. Jeg har derfor troet det gavnligt at ophielpe den i min Profession mindre Kyndige, ved at meddele ham alle de Oplysninger, som henhøre til hans Fag; at hielpe duelige og erfarne Laugs svende, og Andre, frem til det Maal hvorefter de hige. - Derved vil jeg søge at bringe Skræder professionen frem til den Grad af Fuldkommenhed, der bør kunne findes blandt Mestere og Stads borgere, som den alt for mange Aar siden paa denne Maade har opnaaet baade i Engelland, Tyskland og Frankrige. - Dette vilde efter min Formening være det kraftigste Middel til at forebygge Arbeidsmangel og den deraf flydende Armod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Dersom dette her Fremsatte maatte finde Bifald og af de Paagieldendes Foresatte skienkes Opmærksomhed, samt Sidstnævnte vilde opmuntre deres Undergivne til, ogsaa paa denne Maade at arbeide for deres eget Vel, da venter jeg, at mine Jdrætter vorde lønnede, og jeg vil snart kunne begynde med mine Underviisninger, een Gang ugentlig i to Timer, efter mathematiske Grundsætninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Efterstaaende Avertissement har jeg fundet nødvendigt at indrykke i Adresseavisen, og saaledes søgt at bringe mit Forehavende til Almeen kundskab paa en Maade, som jeg tillige troer, kunde hurtigst lede til min Hensigts Opnaaelse; af samme Aarsag har jeg ei heller villet undlade at gjentage berørte for nærværende Blads Læsere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Undertegnede agter fra Nytaars Begyndelse af og fremdeles, at give theoretisk og practisk Underviisning i de vigtigste Dele af Skræder professionen: Maalet, Beregninger, Tegning, Snit m.m. Foreløbigen har jeg herved troet at underrette de Paagieldende om fornævnte nyttige Læreanstalt, hvor de i en kort Tid vil kunne opnaae en vis Grad af Fuldkommenhed i Professionen; Skrædere menes her, hvad enten de ere Frimestere og staae i eet af de borgerlige militaire Corpser, Laugsvende, som snart agte at blive Mestere, eller andre Berettigede, som vil beære mine Foredrag med deres Nærværelse. Da fornævnte Læreanstalt vil være forbunden med adskillige Bekostninger for mig, saa vil en ringe Betaling pro Persona blive uundgaaelig, hvilken Betaling erlægges hver Gang der bliver givet Underviisning. Stedet hvor, samt Tiden naar jeg begynder, skal nærmere vorde bekjendtgjort. "De Lysthavende vilde behageligst henvende dem i store Helliggeiststræde No. 150 1ste Sahl. de Søgnedage imellem Kl. 2 og 5, hvorefter nærmere Aftale skeer, og de blive antegnede. Upaatvivlelig vil der findes Dem, som gjerne ville søge at sætte mig og mit Forehavende i et ufordeelagtigt Lys hos dem, hvor jeg ikke personligen kan legitimere mig; men jeg beder den Bedretænkende at bære skaansomt over med Daarens Dom. With.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-01
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 2. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 Januari 1820.