JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-11-28
Auctioner. Insdagen den 30te dennes, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver, efter det høie Admiralitets- og Commissariats=Collegii Ordre, de Søe Etarens ophævede Krudtmelle tilhørende og paa Amager paa Sundbye ØsterMark veliggende Bygninger, tillig med den dertil hørende Jordlod anden Ging ved offentlig Auktion til Bortsælgelse opraabt, saaledes : at Hovedbygningen som er grundmuret, indrettet til 4 Værelser med Kiøkken og Spisekammer, tvende Jern Vindovne, og i Gaarden en Brand med Opstander og Jern Pomperedskab, følger med Jordlodden, som er indhegnet, 4 Tønder Lands Størrelse, med Andeel i Vestre Overdrev og Græsningsret paa Saltholm, staaer for Hartkorn 1 Td. 1 Alb., de øvrige 8 Bygningen af forskellige Størrelser, alle Muur og Bindingsværk, bortsælges efter de Conditioner som rinden erfares hos Hr. Oberkrigskommissair Wiborg eller Birkedommer Kramer No. 361 paa Christianshavns Torv. Torsdagen den 1ste December næstkommen, i Middagsstunden, bliver & paa Børsen i Kiøbenhavn bortsolgt ved Auktion :Et Partie ganske nye og ubrugte hvide engelske Sengedækkener uden Mærke, af det i forrige Aar hertil indbragte Priisskib, The Prince Regent, dets Ladning; ifølge de Conditioner, som paa Auktionsstedet nærmere bekiendtgiorts. Varen ligat til Eftersyn 2de Dage før Auktionen paa den saa3 det Myntersal i det asiatiske Compagnits Gaard paa Christianshavn Kl. 9 til 2 Slet; og Prøve forevises ved Auktion. irsdagen den 6te Dremder 1814, om Formiddagen Kl. 9, begynder : Bitionen over i Ringer afdøde Kiøbmand Jgaz Richtees Handel ved som bestaae af 3 a 920 Alen forskelligt Klæde, circa 3000 Alen SirteKat un af forskiellige Slage, endeel Olmerdug, Mancher, Nanqvin, Li reder hvide og couleurte, Bomuldstøier, Vestetøi, Hvergarn, Baan Silke, Bomulds og andre Tørklæder, forskellige Uronevare, en meget af Mængde Silke, Taftig, Algiels-, Linnede og Uldnebaand, endeel Sil Famelgarn, Fraad, Jsenkram, en stor Mængde sorterede Uhrglas janer og Glasvare, hvoriblandt flere Tusinde Ølglas og Viinglad samt Fa skee, endeel Røg, Skraae og Snustobak m.m. Cataloger erholdes i Dage for Auktionen hos Hr. Olsen i de 3 Hjorter paa Vestergade i Kiøb havn, og hos Hr. Apotheker Møller paa Vesterbroe, samt paa alle Pekontoirer i Siælland, item hos Undertegnede. Auctionen continueret følgende Dage ved samme Klokkeslet, og ved hæftige Kiøbere gives 3 Maaneders Credit. Bestemte Commissioner ved Auctionen modtages af Fuldmægtig Lund, Ringsted, efter portofter Breve. Ringsted, den 13de November 1814. darhoff.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Wien, den 19de November. Keiserinde Marke Louise tager endnu ingen Deel i de herværende høitideligheder. Jørrigt kjører hun næsten hver Dag fra Schs hunn til Wien, forat aflægge Gienbesøg. Det forrige Keiserlige franske Vaaben findes ikke meere paa hendes Vogn.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Den 20de November. Det første hidtil paa Wienercondressen endte Anliggende er Genues Jndlemmelse i Pimont. De begynder den tilkommende Fortegnelse i de befuldmægtigede Gesandters Protocol, der have undertegnet Tractaten til Paris. Kongen af Gardiniens Minister er ikke indbuden til disse Forhandlinger. Man til nu snart beskieftige sig med Bestemmelsen af de østerrigske Grændse i Jtalien.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
- Bayern vil, som det synes, ikke underordes et almindelige Rigsforbund, men bestaae som europæisk, ikke som tydsk Magt. Det søger ivrigen at faae udvirket at Fæstningen Maynz kommer i lets Magt.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Den 21 November. Under 6te d. har Hs. Keiserlige Maje sat udnævnt Deres Kongel. Høiheder Prindsregenten af Engelland, log Hertugen af York, efter Høisemmes eget Ønske, til Feltmarschal ler i den Keiserl. Kongelige Armee.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
- Til Gallizien er der fra østerrigsk Side sendt en betydelig Troppeforstærkning, der foreløbig bestaaer af 10 Regimenter.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
- Der er nu ogsaa nedsat en egen Committer til at ordne de italienske Anliggender. Den bestaaer af Østerrigs, Engellands, Ruslands, Frankrigs og Spaniens Ministre. Et af de første og vigtige 1ste Spørgsmaal, som skulle forhandles ved denne Committe, er Tilbagegivelsen af de til Kirkestaten hørende, men hidtil endnu af østerrigske Tropper provisorisk besatte tre Legationer: Bologna, Ferarlog Ravenna. Om Kongen af Neapels Erkiendelse synes alle Stemmerne endnu ikke at være enige.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Paris, den 18de November. Hertugen af Rugusaa (Narmont), som er bleven Capitain for Garderne, ledsager nu ofte Kongen.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
- Prinds Engen, der for nærværende Tid er i Wien, skal være bleven tilbudet en Connetables Værdighed af Frankrig, men ikke have taget derimod. Han besøger ofte Schønbruun, Keiserinde Marie Louises Opholdsted.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
- Den Kongelige Fregat la Gloire er ankommen fra Riga til Brest med henved 800 franske Syge.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
- Den 11te d. sank ved Boulogne Skibet St. Peter, Capitain Dickmann, bestemt fra Mallaga til Hamburg. En Deel af Ladningen i den svenske Goelette Leo, som strandede ved Calais, er bleven bierget.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Den 19de November. Til Havre de Grace er den 15de de et Skib directe at kommen fra Brasilien med 1600 Baller Bomuld. - Man forsikkrer, at mange af de blandt vore Officerer, som ere satte paa halv Gage, forlange Pas forat gaae til America Den 22de November. Den for nærværende Tid i Nederlandenne staaende allierede Armee skal være 60,000 Mand stærk, uden dertil at regne de af Holland hvervede Schweizertropper.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
- Fra Spanien meldes, at mange udmærkede Generaler nu paa ny ere blevne arresterede. Ogsaa den bekiendte General Blake leve under Opsigt.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Man forsikkrer, at den spanske Gesandt Labrador ved Congressen, i Æen har skrevet til sin Regiering, at de allerede Magter ugierne see Kongens Strænghed.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
- To Corpschefer ere her blevne arresterede. - J adskillige Departementer, og selv i Departementet Seine og Olse, gives der Røverbander af 30 til 40 Mennesker, som udbrede sig paa Landet, og overfalde og plyndre Huse og Godser.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Jtalien, den 16de November. De nyeste Efterretninger fra Neapel melde, at man i dette Kongerige træffer Militairanstalter, som med det første ville have en vigtig Erklæring til følge.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Rom, den 5te November. Prindsessen af Wellis er imorges afreist til Neapel, hvorfra hun igien vil komme tilbage hertil. Jaftes besaae Hs. Kongel. Høihed det prægtig illuminerede Musrum paa Capitoliet, og beundrede Rigdommen af saamange Kunstværker.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
- Den 27de f. M. indviede Hs. Pavelige Hellighed, den Fane, som han har skiænket det østerrigske Husarregiment Radetzko, nu Prindsregenten af Engelland, til Minde om, at det var dette Regiment, der modtog Hs. Hellighed ved Taro af de Franske, og ledsagede ham til sit Pavelige Sæde.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
London, den 22de November. Det americanske Skib Fingal, som den 28de er udløben fra New York, forat bringe Depescher til Europa, satte adskillige Passagerer i Land ved Torbay, og skulde derpaa afgaae til Ostende, hvor det skuldlandsætte en Officeer med Depescher for de ammicanske Befuldmægtigede i Gent.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Ved denne Leilighed have vi faaet Breve fra America til 25de October. Saasnart de Forenede Staters Præsident var kommen i Besiddelse af de til Underhandlingerne i Gent henhørende Actstykker, 2 har han, uden at oppebie Resultatet, meddeelt Kongressen dem ved et Budskab, og befalet at 10000 Exemplarer deraf skulde trykkes. Denne Omstændighed beviser klart, at han aldeles ikke er fredelig findet. Ved den Skynden, hvormed han har givet Documenter en stor Publicitet, der kun indeholde de første Grundlag af Underhandlingerne, saaledes som begge Magters respective Befuldmægtidede have foreslaaet dem, har han søgt at opbringe det americanske Folk imod at, og at overbevise det om, at vor Regierings Fordringer vare uantagelige. J Begyndelsen ansaae alle Partier dem ogsaa for overdrevne. Men siden har man betænkt, at dette kun er de første forslag eller Grundlag, som i Underhandlingerne selv kunde vorde modificerede til begge Nationers Tilfredshed. Førend Genfordepescherne ankom havde adskillige Stater holdt Forsamlinger, forat sørge for den almindelige Sikkerhed. J Albany i (New-York havde man taget meget kraftige Beslutninger. J Staden Massachusset er bleven bekiendtgjort en Opfordring til Staterne i Ny-Engelland, at de skulde sende 12 Deputerede til Hertfort i Connecticut, for der at danne en egen Congres, og skille de nordlige Provindser fra den almindelige Conferents. Privatbreve sige, at alle disse Planer ere blevne opgivne efterat den engelske Regierings Fordringer ere komne til almindelig Kundskab, og at Frederalisterne ere ophørte med enhver Modstand imod deres Regierings Forholdsregler.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
- Det hedder i Efterretninger fra America, at Sackes Havn og den americanske Commodore Channes hele Flottille ere blevne tagne. Vist er det at Sir James Yto var gaaet ud fra Kingston med den engelske Fløttille, forat giøre et Angreb paa Seckerts Havn.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Den americanske Flottille paa Søen Ontario bestaaer af 7 Skibe, som ialt føre 107 Kanoner; den brittiske derimod af 6 Skibe med 282 Kanoner. Blandt de engelske Skibe er et nyt Linieskib, St. Lorenzfloden, paa 102 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Den engelske Fløttille, 40 Skibe stærk, er igien ankommet til Chesapeake og seilet op af Potomac. De fra Skibene udsendte Baade, have besøgt adskillige Kystpladser i Vestmoreland, Virginien og Northumberland.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
General Prevosts Armee er gaaet i Vinterqvarteer.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Den americanske Præsidents Bekiendtgjørelse af Underhandlingsacterne i Gent har givet Anledning til heftige Debatter i begge Parlementshusene.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Man holder sig her overtydet om, at de Depescher, som ere oversendte til de americanske Befuldmægtigede i Gene indeholde befaling at afbryde Underhandlingerne, og at de americanske Befuldmægtigede skulle reise hiem til America, i hvilket Tilfælde der ikke bliver andet tilbage for os end at fortsatte Krigen med Eftertryk.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
- Den Martinique er den 7de October overleveret til de Franske. - Den newperkske Tidende indeholder den Efterretning, at saasnart det i Mexico var bleven bekiendt, at Kong Ferdinand havde opløst Cortes og annulleret deres Constitution, have alle Partier forenet sig, afsat Vicekongen og proclameret de mexicanske Provindser som frie. Det skal vært forbudet americanske Kapere at løbe ind i fra Havne forat udbedre sig eller forsyne sig med Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Parlementsefterretninger af 18de November. Underhuset.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Skatkammercantsleren foreslog Bevilgningen af 10 Mil oner Pund Sterling for overordentlige Udgivter. Han bemærket tillige, at Reductionerne i Departementerne for Armeen og Marine allerede vare lykkedes i den Grad, at Udgivterne nu hver Maaned ved to Millioner Pund Sterling mindre end i forrige Aar, da halvandeMillion vare sparede ved Armeen og en halv ved Søvæsenet. Hr. Tierney spurgte, om den hannoverske Armee i Belgien skul betales af Hannover eller af dette Land. Cantsleren svarede, at den for nærværende Tid betaltes vort Land. Hr. Tierney dadlede dette. Skatkammercantsleren gav til Svar, at det hannoverske Corps i Belgien blev betalt paa selv samme Maade som ethvert andet udenlandsk Corps, der havde været eller endnu var i engelsk Sold. Hr. Ponsonby spurste, om Udgivterne for den hannoverske At mee i Belgien ikke igien skulde erstattes af Holland. Hr. Whitbread sagde, at det forekom ham underligt at ma vilde foreslaae en Subsidie for Kongen af Sicilien paa en Tid da maa allerede havde sluttet en Overeenskomst med Kongen af Neapel, at hvis Kongen af Sitilien skulde vægre sig ved at modtage en Skadesløholdelse for Neapel, maatte hans Alliancetractat med Storbrittannier, være ude. Statkammercantsleren nægtede at erklære sig over dito Bemærkninger, og tilføiede, at alle Restancer vilde afdrages ved de fordreds 10 Millioner. De bleve derpaa bevilgade.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
De overordentlige Udgivter for Armeen og de fremmede Tropper have iaar, som Skatkammercantsleren anførte i Underhuset den 18de d., beløbet sig til henved 19 Millioner Pund Sterling. Heraf komme paa Spanien og Portugal 15 Millioner, paa Helgoland 46,000 Pund; til Østerrig er betalt 570000 Pund; til Preussen ligesaameget; til Rusland 1 Million 25000 Pund; til Sverrig 500,000 Pund for fem Maaneders Krigsfudsidier, og 300,000 Pund for tra Maaneder til de svenske Tropper kom tilbage. De 15000 Hannoveranere, som oprindelig stode under Kronprindsen af Sverrig, staa for nærværende Tid i Belgien. Disse Tropper ere kun blevne halv betalt af Engelland, og maaskee skal ogsaa dette igien erstattes. Hr. Tierney spurgte flere Gange: af hvem Skatkammercantsleren svarede, at man i Fremtiden kundgiøre Regning paa Hannover for en Deel af Betalingen; men at Engelland for Tiden maatte bære Udgivterne. Hr. Tiernen. Som det lader vil det nye Kongerige Hannoveved Landfordelingen i Tydskland erholde store Fordeele uden at betal noget. Sæt at Hannover havde en stor Sum Penge staaende i Engelland, burde det da ikke betale en Deel deraf for den Ære at det er bleven ophøiet til et Kongerige, Skal da Engelland alene betalet Som det lader er der endog udredt en Subsidie for russiske Skibe i som vi slet ikke brugte.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Skatkammercantsleren. Man sige hvad man vil, betal maa man dog. Den ærede Taler spørger: hvorfor vi betale Hanneveranerne ved vor Armee. Svaret derpaa er, at de bruges i vor Tieneste, ligesaavel som et Corps Bayrere, Würtembergere &c. Hannover er ikke ved den Tractat der sluttedes i Chauriont forpligtet til at stille Tropper. Ved denne Tractat forpligtede de fom store Maa ter sig til at holde indtil videre en vis Magt paa Krigsfod. Jngen af de mindre Magter opfordredes dertil. Bayern og andre Stater, i som ligesaa let og endnu lettere end Hannover kunde have stillet en e Armee, anmodedes ikke derom. Hvad Hannovers Ophøielse til en Kongerige angaaer, da er dette en Forholdsregel, som er skeet uden Engellands Medvirkning, og uden at Engelland har havt dermed at 3 bestille. Hannover blev, ifølge de andre tydske Staters Erempeophøiet til et Kongerige, efterdi det vilde have været upassende at g beholde Churfyrstetitelen, da det tydske Rige har ophørt at være et Valgrige, og da det ikke giver Churfyrsterne noget mere at rælge. Forhandlinger i Parlementet den 21de November, Overhuset.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Marqvis Landsdowne spurgte, om Ministeren, Grev Liver. pool, ikke vilde meddele noget med Hensyn til Underhandlingerne Gent, for at standse det Jndtrykt, som Bekiendtgiørelsen fra amricansk Side af Forhandlingerne til 1ste August havde bevirket. Lord Liverpool. Der er kun kommen en partiel Kundgiørelse J for Lyset af Forhandlingerne i Gent, og jeg er vel bekiendt med de Jndtryk samme har gjort paa Gemytterne i America. Denne Bekiendtgiørelse er imidlertid en hos alle civilicerede Nationer uhørt Handling, . Det har aldrig været Skik her at meddele Skrivter eller offentlige Be ge retninger, saalænge Underhandlingerne endnu varede, og derfra vi Regieringen ikke afvige førend Underhandlingerne ere endte. Disse E. vedvare endnu, have uden Standsning vedvaret, og intet vilde være sig skadeligere end at give en partiel Anskuelse af samme. Marqvis Landsdowne. Dersom jeg tør de de af den meriet canske Præsident fremlagte Documenter, saa en Krigens Natur og Hensigt nu forandret. Man strider ikke meere for vore Sørettigheder, er ikke for vor Ret til vore egne Undersaatter, men for Landudvidelse, for 1 udelukkende Skibsfart paa Søerne, og for at hindre de americanske de Coloniers Udbredelse. Disse Grundsætninger kan jeg ikke billige. En et det ikke saaledes, da haaber jeg, at den ædle Lord vil giendrive det ved a. at bekiendtgiøre Documenterne. Lard Liverpool svarede, at han ikke fordristede sig til nogen fare 4 tiel Meddelelse af Brudstykker.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Underhuset.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Lord Palmerstone foreslog Bevilgningen af nogle Udgivter til Armeen, der beløbe sig til henved I Million 800,000 Pund Sterl. er Dette Forslag bevilgedes. Hr. Whithrrab spurgte, om Underhandlingerne i Gent endnu for vedvare, hvilket Cantsleren bejede.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Af Hr. Ponsonby og Hr. Tierney gjordes adskillige Spørgsmaal med Hensyn til Congressen i Wien. Cantsleren protesterede imod saadanne Spørgsmaal, efterdi Huset ikke kunde fælde nogen rigtig Dom forinden Underhandlingerne vare endte. - Americanerne have gjort et Udfald fra Fortet Erie; men ere ifølge de indløbne Efterretninger, slagne tilbage med Tab. Hannover, den 25de November.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Hs. Kongel. Høihed Hertugen af Cambringe skal, som man forsikkrer, i Hs. Kongel. Høihed Prinds Regentens Navn modtage Kongeriget Hannovers Hyldlag; men naar det skal skee er endnu ubestemt.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Amsterdam, den 22de November. Deien i Algier har ladet fine udløbne Krigsskibe kalde tilbage.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Lemberg, den 6te November. Paa Reisen til Wien besøgte Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, ogsaa de berømte Saltværker i Wielitika, hvorom man har følgende nærmere Efterretninger: Efter et kort Ophold paa Slottet i Wieliczka, hvor Grubekorten, toges i Øiesyn, behagede det den 23de September Hs. Majestæt, ledsaget af Hs. Keiserl. Høihed Erkehertug Joseph, Feltmarschallieutenant v. Køller og mange andre fremmede Giaster, at begive sig ned at de af over 267 Trin bestaaende, ganske oplyste Trapper, giennem den nye, 20 Favne dyde Nedgang Francisci, i Gruben, og derfra, giennem adskillige med Voxlys prydede Strækninger, Trapper og Kamre, til det 30 Favne høie Kammer Prykos. I dette Kammer er et fire Favne dybt Saltvand, i Skikkelse af en Sø, og derpaa en egen Flydebro, hvorpaa man føres frem og tilbage. Det behagede Hs. Majestæt at lade sig føre derpaa. Sammesteds afbrændtes under Militair musik et over Vandet anbragt Fyrværk, i hvis Midte man saae Hs. og Majestæts Navnetræk. Foran dette Kammer fik en ny Strækning, med høieste Tilladelse, Keiser Alexanders Navn, og dette Navn blev strax oplyst i Transparent. Underveis forevistes i forskellige Strækninger, Grubeschachter og Saltkamre hvorledes alle Saltartiklerne transporteres af Hunde, hvorledes de føres gjennem Grubeschachterne, samt de forskellige Maader hvorpaa Saltet fremvirkes. Derfra begav Hs. Majestæt sig gjennem Kammeret Michalowice (hvor der paa Kammerets Afsætninger var indrettet en oplyst have med Blomster, og et Perspectiostykke med en passende transparent Jndskrivt) til Kammeret Lentow. Hs. Majestæt modtages ved Indtrædelsen i Kammeret med Militairmusik. J Baggrunden af dette rigt oplyste Kammer vare Triumphbuer opførte, i hvis Midte en giennemsigtig Jndskrivt, til Tak for det høie Besøg, var at læse. Hs. Majestæt nød noget af de i Kammeret paa to lange Borde fremsatte Forfriskninger, og efter et Ophold af henved fem Timer i Saltværket, lod han sig føre op giennem Opgangen i Danielowitz, hvorefter han igjen begarsig til Wieliezka. De fremmede Giæster, som ledsagede Keiseren ned i Saltgruberne, vare henved 800 i Tallet.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Kiøbenhavn, den 2den December. Den 16de November bleve Ratificationerne af Freden mellem Hs. Majestæt Kongen af Danmark og Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, udvexlede i Wien ved begge Souverainers dertil befuldmægtige Statsministre Hr. v. Rosenkranz og Greven af Nesselrode. Fortsatte Efterretninger og Hs. Majestæt Kongens Ophold i Wien Den 4de November lod Hs. Majestæt og Formiddagen complimentere Hr. Keiserl. Høihed Erkehertug Carl og Fyrsten af Schwarzenberg. i Anledning af deres Navnedag. Hs. Majestæt reed derpaa en Spadseretour, spiste i sit Gemak, og besøgte om Aftenen Theateret i Lepoldsstaden.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Den 5te November begav Kongen sig allerede tidlig om Morgenen, til det Keiserl. anonstøberi, hvor der i Hs. Majestæts Paasyn støbtes adskillige Kanoner. Derefter besøgte Hs. Majestæt Oplaget af Prøver af alle indenlandske Fabricata samt Kniplingsfabriqven og gav, efter Tilbagekomsten til sine Gemakker, Audients til Prinds Ernst at Hessen Philipsthal. Om Middagen spiste Kongen i sine Gemakker, og bivaanede om Aftenen et Bal hos Statsminister Grev Zichy. Den 6te bivaanede Hr. Majestæt om Formiddagen Gudstienesten i den lutherske Kirke, gjorde derpaa en Spadseretour tilfod, og besøgte derefter Hs. Majestæt Kongen af Würtemberg, forat lykønske denne Souverain til sin 60de Fødselsdag. Til Middag spiste Kongen tilligemed de andre Herskaber ved Hs. Majestæt Keiseren af Østerrigs Taffel. Om Eftermiddagen besøgte Kongen Deres Keiserl. Høiheden, Erkehertugerne Carl og Johan samt Fyrstinde Lichtenstein, og begav sig derefter til Karntnertheateret.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Den 7de samledes Hs. Majestæt med Hs. Majestæt Østerrigs Keiser og nogle af de andre høie Herskaber, forat bivaane en Fasanjagt i Prater, paa hvilken der ialt blev skudt 1129 Fasaner, Agerhøns og Harer. Kongen skiød selv 85 Fasaner. Efter Jagten spiste Herskaberne til Middag i Lysthuset i Prater. Om Aftenen beærede Hs. Majestæt Forstinde Efterhazy med sit Besøg, og begav sig derefter til Theateret an der Wien.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Den 8de gav Kongen om Formiddagen Audients til en Prinds af Hoherollern. Hes Majestæt havde antaget en Jndbydelse at spise til Middag hos Feltmarschal Fyrst Lichtenstein, hvortil ogsaa de Fornem ne af Kongens egen og østerrigske Svile vare indbudne. Om Aftenen bivaanede Hs. Majestæt en meget glimrende Maskerade hos Ministeren Fyrst Metternich. Den bestod af over 1500 Masker.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Formedelst en tilstødt Upasselighed forblev hans Majestæt den 9de i sine Gemakker, indtil om Aftenen, da Allerhøistsamme aflagde et Besøg hos Hs. Keiserlige Høihed Storfyrstinde Maria. Ogsaa den 10de leed Hs. Majestæt endnu af stærk forkiølelse, og forlod derfor først sine Gemakker og Aftenen Klokken 10, for med de andre Herskaber at begive sig til det i Slotsborgens Rideskole og Redoutsalen stedhavende Balpare, hvor over 10,500 Personer vare forsamlede. Hs. Majestæt forlod Ballet efterat have bivaanet det neppe en halv Time. Den 11te November, da Hs. Majestæts Befindende var bedre, gar Allerhøistsamme om Formiddagen Audients til den bohmiske Hofcantsler Grev Ugarten og General Nugent, og gjorde derefter en Spadseretour tilfods. Til Middag spiste Kongen i sine Gemakker, hvor Hs. Majestæt ogsaa tilbragte Aftenen.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Den 12te November aflagde Hs. Majestæt et Besøg hos Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, og spiste, tilligemed de andre Herskaber, til Middag ved Hs. Keiserlige østerrigste Majestæts Taffel. Om Eftermiddagen beærede Kongen Fyrstinde Efterhøy med sit Besøg, og var derefter tilstade ved et Bal hos Statsminister Grev Zich. Den 13de November gav Hs. Majestæt Andients til en Grev Westphal og giorde derefter en Spadseretour tilfode. Til Middag spiste Hs. Majestæt ved sit eget Taffel, og arbeidede om Aftenen i sit Gemak.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Den 14de November kiørte Hs. Majestæt, ledsaget af Sulten, til Klosterneuburg, for at see det der garnisonerende Poutonnercorps slaae Skibsbroer over Donau. Efterat to Skibsbroer i meget kort Tid vare slagne og tildeels igien afbrudte i Hs. Majestæts Paasyn begav Hs. Majestæt sig til Corpsets Caserne, for at see sammes Model kammer, og derfra til Klosterneuburg, for at spise til Middag i Prælaturen. Om Aftenen samledes Kongen med de andre Herskaber, forat bivaane et Kammerbal i den Keiserlige Borg.
Berlingske Tidende, 1814-12-02
Den 15de November lod Hs. Majestæt om Formiddagen complimentere og besøgte om Eftermiddagen Hs. Keiserl. Høihed Erkehertuginde Leopoldine, i Anledning af denne Prindsesses Navnedag. Kongen reed derpaa en Spadseretour, og til Hs. Majestæts Middagstaffel vare, foruden det sædvanlige Personale, Greverne Bernstorf tilsagte. Om Aftenen besøgte Kongen Hs. Keiserl. Høihed Erkehertug Carl og Hertug Albert af Sechsen-Teschen.