JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Kiøbenhavn, den 11te Mai. Den 21de April er Professor Ole Stocksleth Pihl allernaadigst beskikket at være Sorenskriver udi Guldalens Fogderie i Trundhiems Stift. Den 4de May er Hr. Joachim Ewald ligesaa beskikket at være Sognepræst til HvedinMeenighed i Riber=Stift. Studiosus Lauritz Børresen ligesaa at være residerende Capellan til Hvidesøe Præstegield i Christiansands-Stift. Den 7de Mai a. c. er Jørgen Burchardt Zeuthen allernaadigst forundt Bestalling og Succession paa Consumptions=Skriver=Tienesten ved NørrePort udi Kiøbenhavn, naar samme Tieneste lovlig ledig vorder.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Slutningen af det Kongel. Reglement angaaende Indhvarteringen udi Kiøbstæderne i Danmark: s. 19. Foranførte, saavel for Officierer, som Underoffficierer og Gemeene, med videre, ansatte Qvarteer, og hvad dertil hører, haver Magistraten eller Øvrigheden paa let hvert Sted, efter Stædernes Leylighed, at forskaffe de Jndqvarterede, og sammes Bekostning paa alle Byens Jndvaanere (de, som, formedelst deres Bestillinger eller andre Privilegier, fra Jndqvarteering ere befriede, allene undtagne) saaledes ligne, paa samme Maade, som hidindtil brugeligt været haver, at de kunde alle bære Byrden med hinanden. 5. 20. Naar Jndqvarteringen saaledes af den civile Øvrighed er indrettet, skal, til dens Vedligeholdelse, paa et hvert Sted, anordnes en Jndqvarterings-Commission som skal bestaae af Øvrigheden i Byen, en Officier, som af den commanderende Officier udnævnes, og tvende af Byens beste Borgere, og, hvad de ikke kunde blive enige kom, imellem sig at afgiøre, skal af Stift-Amtmanden og den commanderende Chef decideres. §. 21. De engang indrettede og anviste Qvarterer maa ikke paa egen Haand forandres, men, saafremt Nødvendigheden det udfordrer, skal det overlades til Jndqvarterings=Commissionens Foranstaltning. S. 22. Jngen Militair maa egenraadig affordre eller paabyrde Borgerne og Jndvaanerne de allermindste Oneravidere, end hvis de, efter dette Reglement, ere pligtige. §. 23. Hvad af de Militaires udi deres Qvarterer, med hvis dertil hører, modtvillig forderves, skal af kyndige Bygnings- og Haandværks=Folk, udi den commanderende, eller en af ham dertil udnævnende Officiers Overværelse, tareres, Sagen strax forliges, og Skaden, uden Ophold: af den Skyldige erstattes, eller og af den ham tilkommende Gage aftrækkes. s. 24. Det skal være de Militaires tilladt, at have Deres egen Slagter og Marqvetenter, dog maa de ikke sælge til nogen anden, end allene til dem af den Militair=Etat hvorfore den commanderende Officier skal være ansvarlig. §. 25. Plads, hvor Mandskabet kan samles, for at exercere, saavelsom og et Vagthuus, regleres og anvises af Jndqvarterings-Commissionen. s. 26. Rust= og Brød=Vogne skal, om Pladsen det tillader, bringes under Skuur udi Compagniets eller Escadronens District, men, om det ikke kan skee, maa de, efter Stedets Leylighed, paa et samlet Sted, sættes under Skuur, i tæt og med Laas og Lukke forsynet Bevaring. §. 27. Naar en Underofficier og Gemeen bliver commanderet til et andet Sted, skal den der værende commanderende Officier anvise ham hans Kammerradskab, hvor han erholder hans Qvarteer, med videre, som oven er meldt, in natura.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Ved Rescript af 4de Mai sidstleden, haver Hs. Kongel. Majestæt, Vores Allernaadigste Arve=Konge og Herre, allernaadigst befalet: At siden Gadernes ordentlige Broclægning her i Staden er noget af det som fornemmelig maa drages Omsorg for at blive sat i Værk og vedligeholdes, naar ellers Renovationen skal kunde skee som den bør og Gaderne holdes rene; og det vil blive fornødent, at hvor en Gade skal oplægges saadant skeer under et, fra den ene Ende i Gaaden til den anden, og det under Opsigt af Broe=Jnspecteuren, som, naar hele Gaden er lagt, giør Beregning hvad samme i alt har kostet, saavel i Henseende til Gadens Lægning med dertil forbrugte Sand og Steen, som Rendesteenen, og derefter udstæder Speciel-Regning til hver Huus Eyere, i Proportion af hans Gades og Rendesteens Strækning; saa haver Allerhøystbemeldte Hans Kongel. Majestæt, allernaadigst funden for godt, at Broelægningen her i Staden paa forberørte Maade skal besørges, og dermed udi dette Foraar giøres Begyndelse, da Bekostningen paa de Gader, som ey mindelig kunde faaes betalt af Eieren, skal inddrives ligesom de af Grunden gaaende Skatter, og det, som hos de Uformuende maatte blive efterstaaende, skal hæfte paa Grundene, ligesom det er anordnet at skee med Jndqvarteeringen og andre Skatter, og intet Skiøde antages til Tinglæsning, uden Attest at ingen Restancer hæfter til Brolægningen. Hvad Fortougene inden for Rendesteenene, angaaer, da maa det vel ankomme paa Eierne selv, og ikke vedkomme den almindelige Brolægning, dog, naar enten Tømmerværket indtil Rendesteenen, eller hvor intet Tømmer er, de inderste Jndbindings=Steene ved Rendesteenene, ere forfaldne, og Eieren ikke selv, ved Gadens og Rendesteenens Lægning, strax vil lade det sætte i Stand, skal det besørges ved Broe=Jnspecteuren, og Bekostningen ligeledes hæfte paa Grunden, indtil samme er afdragen og betalt.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
J Morgen Eftermiddag agter Deres Kongel. Høyheder Kron= og Arve=Printserne at giøre en Tour til Lyst=Slotter, Frydenlund, og der at indtage Aftens Maaltid, hvorpaa De agte sig hid tilbage samme Aften.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Hendes Durchl. Fyrstinden af Ostfriesland med Sin Hofstat begav Sig i Gaar herfra til Hendes Sommer=Slot Sorgenfrie, hvor Høystsamme agter efter Sædvane at tilbringe Sommeren.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Fra Wien berettes, at den 23de April blev ved det Keiserl. Hof sammesteds sluttet Ægteskabs-Contract imellem Græve Franz Joseph af Wurmbrand, Keiserl. Kongel. Kammererer, og udnævnt Minister ved det Kongel. Danske Hof, med den Keiserl. Kongel. Kammer=Frøken, Grævinde Theresia af Tarrouca.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Ved Landemodet i Odense den 2den hujus, bleve deres Velærværdigheder, Hr. Claus Reenberg, Sogne=Præst for Vester=Aabye og Aastrup Meenigheder, til Provst for Salling Herred, og Hr. Christen Scharup Westergaard, Sognepræst for Viggerslev og Vevlinge Meenigheder, til Provst for Schoubye Herred, inaugurerede.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Følgende er indsendt til Inddragelse: "Udi en Avis for næstafvigte Aar 1763, seer man mældet om en Machine der er opfunden, med hvilken et Skib i stille Veyer kan Grammont, Mad. af Chateauremond, og Mad. du Rure, hver en Guld=Daase; Hertugen af Gontand et Uhr; Marechallinden af Meripoix 2 Ringe; hendes Doctor Hr. Que net, og Feldskiær Hr. Hevin, hver 4000 Livres Liv=Rente; Huushofmester 6000 Livres; Stallmester 6000 Livres; alle hendes Domestiker Liv=Renter i Forhold efter deres Løn, og den Tid de have tient; Kammer=Fruen hendes Kniplinger og Klæder; Mandalena-Kirken en allerede betalt Summa, Capuciner=Klosteret en anden Summa. Døer Broderen uden Livs=Arvinger, skal Landgodset Menard tilhøre Fætteren Hr. Poisson de Malvoisin, som er Officier. Hotellet d'Evreur og et lidet Pallads, kaldet Eremitage, som hun har testamenteret Kongen, har Kongen overdraget til Marquis af Mariany, med Tilkiendegivende, at om Hs. Majestæt siden forlanger dem igien, vil han betale dem.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Wien, den 24de April. Den hele Rigsgrævelige Hohenlohe Neuenstædtske Linie, er af Hs. Keiserl. Majestæt ophøyet i Rigs=Fyrste Standen, Samme bestaaer af 1) Græve Frederich, til HohenloheOeringen, 2) Græve Ludevig, til Hohenlohe=Langenburg; 3) Græve Phillip Heinrich til Hohenlohe-Jngellingen, med hans 2de Brødre, Græver Heinrich August og August Wilhelm; og 4) Græve Carl August til Hohenlohe=Kirchberg. J Dag har Keiserinde Dronnigen med et lidet Følgeskab reyst til Abediet Molk, for der at tage imod Keiseren og Kongen, hvilke og ankomme der i Dag.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Fra Weichselen, den 27de April. Den 12te var den Russiske General Chomontof i Warschau, og den 13te reyste han og den Russiske Minister Fyrste Repnin tilbage til hans Corps i Zacroczym. Det andet Corps Russiske Tropper, som bestaaer af Husarer, Cosakker og Calmukker, har været i Prag, og er gaaet over Weichselen til Blonse, 4 Mile fra Warschau, hvor det venter videre Ordre.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Amsterdam, den 29de April og 1ste Mai. Af en Skrivelse, fra Berbice under 10de Januar, er fares, at vore Tropper have været lykkelige imod Rebeller ne der, og efter adskillige erholdte Fordeele, troede at Roligheden nu var dem sikker. Adgangen imellem Riviererne af Berbices og Cana, var ganske aaben og frie; de havde forefundet adskillige Plantager i bedre Stand end de havde ventet, og gjorde nu Anstalter til deres Sikkerhed, og Sagernes Forbedring, hvorudi dog de indsnegne farlige Sygdomme, iblant Europæerne saavelsom Jndvaanerne, gjorde dem endeel Bekymringer.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Til Rotterdam er ankommen en Skipper, som i Søen, har opfisket en Pakke Klæde, som har været i CorneliusBlanckmans Skib, bestemt herfra til Port a Port. De nu og hans Connossementer ere fundne paa Stranden ved Godvindsand, saa slutter man, at han, med Folk er forulykket Frankfurt, den 16de April.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Geheimeraad og Kongel. Preussisk Resident i denne Stad, Baron af Brandt, er udnævnt til bemeldte sin Konges Minister ved den Oberrhinske Kreds.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Helsingøer, den 10de Mai. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne, den 6te April P. Clarsen og P. A. Simonsen af Eckernforde fra Hamborg til Østersøen begge med Baglast. R. Rickerts af Kiøbenhavn fra St. Lucar til Kiøbenhavn med Salt. C. G. Oxm af Kiøbenhavn fra ibidem til Westindien med Stykgods. A. Olsen af Nedenes fra Ahrendahl til Kiøbenhavn med Tømmer. O. G. Smith af Kiøbenhavn fra ibidem til Grønland med Provision. A. Torkelsen af Hitterne fra Kiøbenhavn til Fleckefiord med Byg. Den 7de Dito J. H. Ferber af Kiøbenhavn fra Amsterdam til Kiøbenhavn med Stykgods. F. Espensen af Nachschow fra Christiansand til Nacschow med Bræder. J. Thomsen og C. Wolf af Kiøbenhavn fra Bourdeaux til Kiøbenhavn begge med Viin. J. Haslop af Oldenborg fra Danzig til Bremen med Hvede. Den 8de Dito. J. Thy sen af Kiøbenhavn fra Amsterdam til Kiøbenhavn med Stykgods. J. Dyrborg af Helsingøer fra Kiøbenhavn til Frederichshald med Baglast. C. Werner af Sandefior fra Kiøbenhavn til Laurwig med Baglast. J. Dircks af Drage fra Præstøe til Risser med Malt. C. Jbsen af Sønderborg fra Kiøge til Bergen med Malt J. H. Ahlman af Sønderborg fra Kiøge til Drammen med Malt Den 9de Dito; S. Pedersen af Nedenes fra Kiøbenhavn til Risøer, med Rug. L. Tronsen af Bergen fra Kiøbenhavn til Bergen med Stykgods. A. Samsing af Tonsberg fra Kiøbenhavn til Tønsberg med Stykgods. H. F. Holmboe af Christiania fra Kiøbenhavn til Christiania med Stykgods. L. Jacobsen af Laurwig fra Kiøbenhavn til Laurwig med Stykgods. O. C. Trane af Eckerne forde fra Kiøbenhavn til Laurwig med Baglast. S. Knudsen af Kiøbenhavn fra ibidem til Jsland med Meel. M. P. Momsen af Sønderborg fra Kiøbenhavn til Jsland med Steen. O. Tronsen, af Hitterøe og H. Sivertsen af Stavanger begge fra Kiøge til Bergen med Malt.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Kiøbenhavn den 11te Mai. Den 21de April er Professor Ole Stocksleth Pihl allernaadigst beskikket at være Sorenskriver udi Guldalens Fogderie i Trundhiems Stift. Den 4de Mai er Hr. Joachim Ewald ligesaa beskikket at være Sognepræst til Hveding Meenighed i Riber=Stift. Studiosus Lauriz Børresen ligesaa at være residerende Capellan til Hvidesøe Præstegield i Christiansands Stift. Den 7de Mai a. c. er Jørgen Burchardt Zeuthen allernaadigst forundt Bestalling og Succession paa Consumptions=Skriver-Tienesten ved NørrePort udi Kiøbenhavn, naar samme Tieneste lovlig ledig vorder. Slutningen af det Kongel. Reglement angaaende Jndqvarteringen udi Kiøbstæderne i Danmark: §. 19. Foranførte, saavel for Officierer, som Underofficierer og Gemeene, med videre, ansatte Qvarteer, og hvad dertil hører, haver Magistraten eller Øvrigheden paa et hvert Sted, efter Stædernes Leylighed, at forskaffe de Jndqvarterede, og sammes Bekostning paa alle Byens Jndvaanere (de, som, formedelst deres Bestillinger eller andre Privilegier, fra Jndqvartering ere befriede, allene undtagne) saaledes ligne, paa samme Maade, som hidindtil brugeligt været haver, at de kunde alle bære Byrden med hinanden. 5. 20. Naar Jndqvarteringen saaledes af den civil Øvrighed er indrettet, skal, til dens Vedligeholdelse, paa et hvert Sted, anordnes en Jndqvarterings-Commission som skal bestaae af Øvrigheden i Byen, en Officier, som af den commanderende Officier udnævnes, og tvende af Byens beste Borgere, og, hvad de ikke kunde blive enige om, imellem sig at afgiøre, skal af Stift-Amtmanden og den commanderende Chef decideres. §. 21. De engang indrettede og anviste Qvarterer maa ikke paa egen Haand forandres, men, saafremt Nødvendigheden det udfordrer, skal det overlades til Jndqvarterings=Commissionens Foranstaltning. S. 22. Jngen Militair maa egenraadig affordre eller paabyrde Borgerne og Jndvaanerne de allermindste Oneravidere, end hvis de, efter dette Reglement, ere pligtige. §. 23. Hvad af de Militaires udi deres Qvarterer, med hvis dertil hører, modtvillig forderves, skal af kyndige Bygnings- og Haandværks=Folk, udi den commanderende, eller en af ham dertil udnævnende Officiers Overværelse, tareres, Sagen strax forliges, og Skaden, uden Ophold, af den Skyldige erstattes, eller og af den ham tilkommende Gage aftrækkes. s. 24. Det skal være de Militaires tilladt, at have Deres egen Slagter og Marqvetenter, dog maa de ikke sælge til nogen anden, end allene til dem af den Militair=Etat, hvorfore den commanderende Officier skal være ansvarlig. §. 25. Plads, hvor Mandskabet kan samles, for at exercere, saavelsom og et Vagthuus, regleres og anvises af Jndqvarterings-Commissionen. H. 26. Rust= og Brød=Vogne skal, om Pladsen det tillader, bringes under Skuur udi Compagniets eller Escadronens District, men, om det ikke kan skee, maa de, efter Stædets Leylighed, paa et samlet Sted, sættes under Skuur, i tæt og med Laas og Lukke forsynet Bevaring. H. 27. Naar en Underofficier og Gemeen bliver commanderet til et andet Sted, skal den der værende commanderende Officier anvise ham hans Kammerradskab, hvor han erholder hans Qvarteer, med videre, som oven er meldt, in natura.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Ved Rescript af 4de Mai sidstleden, haver Hs. Kongel. Majestæt, Vores Allernaadigste Arve=Konge og Herre, allernaadigst befalet: At siden Gadernes ordentlige Broclægning her i Staden er noget af det som fornemmelig maa drages Omsorg for at blive sat i Værk og vedligeholdes, naar ellers Renovationen skal kunde skee som den bør og Gaderne holdes rene; og det vil blive fornødent, at hvor en Gade skal oplægges saadant skeer under et, fra den ene Ende i Gaaden til den anden, og det under Opsigt af Broe=Jnspecteuren, som, naar hele Gaden er lagt, giør Beregning hvad samme i alt har kostet, saavel i Henseende til Gadens Lægning med dertil forbrugte Sand og Steen, som Rendesteenen, og derefter udstæder Speciel-Regning til hver Huus Eyere, i Proportion af hans Gades og Rendesteens Strækning; saa haver Allerhøystbemeldte Hans Kongel. Majestæt allernaadigst funden for godt, at Broelægningen her i Staden paa forberørte Maade skal besørges, og dermed udi dette Foraar giøres Begyndelse, da Bekostningen paa de Gader, som ey mindelig kunde faaes betalt af Eieren, skal inddrives ligesom de af Grunden gaaende Skatter, og det, som hos de Uformuende maatte blive efterstaaende, skal hæfte paa Grundene, ligesom det er anordnet at skee med Jndqvarteringen og andre Skatter, og intet Skiøde antages til Tinglæsning, uden Attest at ingen Restancer hæfter til Brolægningen. Hvad Fortougene inden for Rendesteenene, angaaer, da maa det vel ankomme paa Eierne selv, og ikke vedkomme den almindelige Brolægning, dog, naar enten Tømmerværket indtil Rendesteenen, eller hvor intet Tømmer er, de inderste Jndbindings=Steene ved Rendesteenene, ere forfaldne, og Eieren ikke selv, ved Gadens og Rendesteenens Lægning, strax vil lade det sætte i Stand, skal det besørges ved Broe=Jnspecteuren, og Bekostningen ligeledes hæfte paa Grunden, indtil samme er afdragen og betalt.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
J Morgen Eftermiddag agter Deres Kongel. Høyheder Kron= og Arve=Printserne at gjøre en Tour til Lyst=Slottet Frydenlund, og der at indtage Aftens Maaltid, hvorpaa De agte sig hid tilbage samme Aften.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Følgende er indsendt til Inddragelse: "Udi en Avis for næstafvigte Aar 1763, seer man mældet om en Machine der er opfunden, med hvilken et Skib i stille Veyer kan fremdrives i Søen. Omtrent af samme Beskaffenhed er den af mig undertegnede for nogen Tid siden opfundne Jnvention til Baaders Fremdrivelse paa Søen, saavel i Mod Vind som stille Veyer, i Steden for Aarer. De allerede af mig inventerede Machine, lader sig bedre bruge paa et stor Fahrtøy end paa smaa Baader, naar kuns Matroserne ville arbeyde, som bestaaer derudi, At paa den Stang som man stikker igjennem Fahrtøyet paa begge Sider, træder man er lidet Hiul dertil indrettet, et Hiul for hver Karl som vil arbeyde dermed; paa samme smaa Hiul staaer Folkene og træder Machinen omkring med Fødderne uden synderlig Møye, og uden videre at arbeyde med Armene, end allene holde sig ved en anden Tverstang i Skibet, at de ey komme af Balancen. Siden giør Machinens Blade sin Virkning paa begge Sider uden for Fahrtøyet i Søen til dets Fremdrivelse, som i den ovenmeldte Avis forhen er meldet: Men til Baaders noget saarlige Fremfart, endog i Mod Vind har jeg til denne Tid ikke faaet Machinen indrettet saa beqvemmelig og magelig som jeg ønskte; hvilket om saa skeer, det jeg skal lade mig være angelegen, naar Embeds=Forretninger kan tilstæde mig nogen Tid dertil, skal det være min Skyldighed at giøre denne og nogle andre nye Jnventioner bekiendt til andre got Folkes Behag, naar jeg selv først har videre proberet deres Nytte til almindelig Brug. Finkrogen den 24de Januar 1764. W. M. Thomæsøn, Sorenskriver over Senjen og Trømsen, i Nordlandene. Neppe har Staden Bergen, udi det dyrebare Norge, nogenledes forvundt det haarde Stød som en ulykkelig Jldsvaade for faa Aar siden tilføyede den, førend det ubegribelige Forsyn har tilbereed den vigtige Grændse=Stad Friderichsstad i bemeldte Kongerige, samme Skjæbne. J Følge indløbne Beretninger, er denne Stad ved en den 1ste hujus i en Skoemagers Huus opkommen Jldsvaade, lag ganske i Aske, saa at de ynkværdige Jndvaanere samt Besætningen udi Fæstningen, have tilsidst maattet ganske for lade Staden, og opholde sig nu i Telter paa Marken. De Kongel. Magaziner og nogle Baraqver skal være de eneste Bygninger, som have undgaaet Jlden. Tilfældet skal har ve overrumplet Jndvaanerne saa Hovedkulds, at mange have neppe faaet reddet de behøvende Klæder til at tage paa dem, mindre deres Boehave og øvrige Eiendomme, saa at man af disse og flere Omstændigheder kan dømme om Skadens Vigtighed.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
J Følge indløbne Beretninger, har et sidstleden den 20de April indfalden Uveir gjort stor Skade paa Danziger Rhed. iblant de der liggende Skibe af adskillige Nationer. Blant andre skal 8 til 10 Danske, deels være blevne mærkelig beskadigede, deels have siunket, saasom et Sr. Appelbye her i Staden tilhørende Skib, hvilket dog har været gammelt og lidet brugt, samt ikkuns Baglastet. Den 19de hujus afgaaer Pakket=Baaden Delphinen til Lübeck.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Endskiønt al Indretningen udi Post Gaarden paa store Kiøbmgergaden, lige for Skindergaden, ikke endnu er kommen i Sta saaledes at alle Ting kan befordres efter derom allernaadigst gior Anordning; saa bekiendtgiøres dog herved, ikke allene at Giæstgeveren nu er indflyttet i Gaarden, saa at alle Reysende der kan bliv imodtagne og beværtede, men endog at Vognmændenes hidtil hast Contoir, i deres forrige Laugshuus paa Hiørnet af Fortunstrædet nu er indrettet i Post=Gaarden paa venstre Haand strax inden for Porten, hvor enhver ville addressere sig for at bestille de behøvende Vogne.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Det af Hans Kongel. Majestæt allernaadigst oprettede Skyde, Compagnie lader bekiendtgiøre, at dets ugentlige Excercitium med at skyde efter Skiven er for indeværende Aar berammet at begyndes førstkommende Onsdag den 16de Mai Kl. 2 Eftermiddag, hvilket tiener de, som ikke ere i Compagniet, og maaskee kunde finde Behag i at blive Lemmer deraf, til behagelig Efterretning.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Udpasserede. Justice=Raad Schumacher og Søn, Hr. Carl Schimmelmann, Kongel. Page Hr. Both, Capit. Leinstein, Madame Schrebern og Daatter, Lübsk Kiøbmand Dahl, alle til Lübeck.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere fra den 7de til 10de Mai følgende Skippere indkomne, fra Weyle: C. Nielsen, C. Berte sen, J. Maymand, P. Hansen, P. Nielsen; Aarhuus: P. J. Hermann, L. Jürgensen; Præstøe: J. Corneliussen, P. Hansen; Colding: J. Lauritzen, G. Pedersen; Grenaae: N. Johnsen, J. Winther, Nachschow. J. Just, Bogense: J. Erlandsen; Kiøge: A. Lund; Stege: O. Maymann, Rostock: M. Wichmann, Aalborg: B. Knudsen; Schagen: J. Brondom; Newcastle: G. Reed, S. Stochton, W. Wieson, E. Switzel, A. Ruttesford, T. Lauws; Apenrade: J. Winke; Sonderborg: A. Detlevsen, M. Lange, H. C. Gonningsen, S. Rehder; Pommern, M. Liehfeld, J. Persch, J. Rodebarth, C. Schomacher, P. Nedel, D. Rosland, C. Miller, J. Christensen, C. Flemming, J. Machenau, J. S. vert, J. Schulz, C. Rehberg, M. Ahrentsen, P. Nytske, S. Mirck; Heiligenhasen: J. Weede, A. Sparbel; Eckernførde: C.C. Petersen; Wolgast: E. Schulz, J. Wendz; Lübeck: L. Justesen, J. Bulsen, J. Steinort, C. Gerche, J. Oncker, G. Grev sen; Amsterdam: J. Mysen; Helsingøer; O. Berg; Ahrendal, A. Olsen; Stettin, C. Brahm, E. Ømehen; St. Lucar i Spanien. R. Richardsen; Bandholm: J. Jensen. Ligeledes udgangne, fra den 7de til 10de Mai, til Hadsund; O. Olsen; Pommern: M. Nagel, J. Kyhn, J. Leithøy, N. Stubb, C. Hansen; Weyle: P. Simonsen, P. Jensen, R. Bertelsen, P. Nielsen; Riga, D. Bønner, O. Rotkiær; Flastrand; C. Thomsen, N. Pedersen, J. Jansen; Svendborg: D. Thomsen, R. Nielsen, C. Hansen, N. Mangaard; Dragøe: E. Andersen; Nyekiøbing: J. Nielsen; Memel: A. Boyle; Helsingøer : A. Larsen; Øster=Risøer: S. Petersen; Kiøge: H. Mogen, sen; Odense: P. Andersen; Heiligenhasen: J. Hiltorff, Danzig, R. Dalton; Faaborg: P. Gierup; Middelfart: H. Jepsen; Bogense: J. Fahnøe; Bandholm; J. Jensen; Hadsund; J. Andersen, C. Larsen; Aalborg: P. Poulsen, N. Berentsen; Flensborg: S. Bendsen, H. Simonsen, J. Jacobsen, D. Jsbrandsen; Christiania: H. Holmboe; Ahrendahl. L. Jacobsen; Rudkiøbing: P. Jacobsen Bornholm: O. Madsen, A. Boss, J. Brandt; Tønsberg: A. Samling; Moss. J. Halvorsen; Stettin : P. Petersen; Jsland; O. Møller, W. Petersen.
Berlingske Tidende, 1764-05-11
Vexel=Cours. London 2 Maaneder Sigt a 5 Rdlr. 62 Sk. pr. Pd. Sterl. Amsterdam 14 Dages Sigt a 27 pro Cento. Hamborger 14 Dages Sigt a 32 1/2 pro Cento.