Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
Districtslægen i Kjerteminde. . 154 Rbd. 82 s. i Odense. i Nyborg, for hver Reise til den under Odense Amt beliggende Deel af Districtet. Med Biskoppen, Stiftsphysicus og Branddirecteuren var truffet Overeenskomst om, at de indgive Regninger over de Udgifter, der medgaae til deres Fribefordringer. Denne Forening, som er bestemt at tage sin Begyndelse til 1 Januar 1846, vedtoges som en Prøve paa 3 Aar, dog med Undtagelse af Districtslægen i Odense, der for sit Vedkommende ikkun ønskede denne Tid fastsat til 1 Aar. Amtsraadet, der efter bedste Evne havde gjort sig bekjendt med Forholdene, og som tilfulde indsaae Gavnligheden af at afløse Friægterne, besluttede at indsende og anbefale denne Afgjørelse til Rentekammerets Approbation. Uddrag af Forhandlingerne Amtsraadet for Assens Amtstuedistrict. i Mødet den 25 August 1845. Amtsraadets Medlemmer vare tilstede med Undtagelse af Justitsraad Brasch, der havde anmeldt Sygdomsforfald, og Grev Wedell, Kammerraad Evers og Proprietair Hansen, som havde anmeldt andet Forfald. Protocolførelsen, overtog Formanden, den constituerede Amtmand Kammerjunker Herredsfoged Lüttichau, som fremlagde: 1. Det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse af 15 f. M. hvorved bifaldes Amtsraadets Jndstilling af 31 Mai d. A., om at Gielsted Byemænd ikke kunde tilkomme meere eller mindre i aarlig Godtgjørelse af Gielsted Skoledistricts Beboere for Græsningspenge end det oprindelige samlede Beløb 8 Rbd. 64 s., og at denne Godtgjørelse, som enhver anden Communeafgivet fordeles paa det nye Matriculs Hartkorn. 2. Det Kongl. Rentekammers Skrivelse af 5 f. M., hvori meddeeltes, at Collegiet Jntet havde imod at Veiopsigtsfører Tschernings Enke i Middelfart efter Amtsraadets Jndstilling udbetales af Amtsrepartitionsfonden en Understøttelse af 10 Rbd. 3. Det samme Collegii Skrivelse af 2 d. M., hvorved approberes at de 2/5 af 11 Rbd. eller 7 Rbd. 32 s. i Betaling til en constitueret Arrestforvarer i Assens under den virkelige Arrestforvarers Sygdom, udredes af Baag Herreds Beboere. Samme Collegii Skrivelse af 12 d. M., ifølge hvilken det skulde have sit Forblivende med den af Amtsraadet sanctionerede Veilinie igjennem Bukkerup Bye, som allerede af Formanden er communiceret Vedkommende. Formanden meddeelte derefter Amtsraadet, at han havde approberet et fra Sønderbye Sogneforstanderskab modtaget Forslag om at de 18 Rbd. 16 s. som i Forening med en effter Amtsraadets Bestemmelse indkjøbt Kongelig Obligation paa 100 Rbd. udgjøre det Vingolske Legat, maatte indsættes i Stiftets Sparekasse og der henstaae indtil Legatet ved de oplagte Renter havde opnaaet sin oprindelige Størrelse af 121 Rbd. 11 s. Dernæst bleve følgende Sager foretagne til Behandling: A. Vedkommende Veivæsenet. 1. Continuation (see Mødet den 22 Novbr. 1844) af Sagen om Udvidelse af Balslev Gade. Birkedommeren ved Vedelsborg Birk havde tilstillet Amtsraadet en af ham over bemeldte Gade oplagen Synsforretning, efter hvilken Gaden, efter de af Amtsraadet tagne Bestemmelser, nu var tilbørligen udvidet. Da Fæstegaardmand Hans Jbsen Christensen, havde vægret sig for at udføre det ham paahvilende Arbeide, var dette skeet ved leiede Folk for en Betaling af 24 s., til hvis Jnddrivelse Birkedommeren havde begjært fornøden Udpantningsordre. Da den forlangte Udpantningsordre maatte udstedes af Amtmanden, blev Sagen afgivet til ham. 2. Continuation (see Mødet den 26 Mai 1845) af Sagen angaaende Jstandsættelsen af Veien fra Helnæs over Auernæs. Amtsraadets Medlemmer, Justitsraad Brasch og Proprietair Hansen havde, som dertil i sidste Møde committerede, foretaget den fornødne Localundersøgelse og derefter tilstillet Raadet en skriftlig Beretning, som blev fremlagt, og hvori de foresloge: a) at Veien gives en noget fra den første Bestemmelse forandret Retning over Auernæsgaardens Marker. At Frederiksgave Jordebogskasse afholder de Omstostninger, som ville medgaae til at lægge en 10 Alens lang Steenkiste med tilhørende Lem, for at hindre Vandets Jndtrængen fra Søen. c) At Veiarbeidet udføres af Dreslette Sogn med 2/3 Dele, og af Helnæs med 1/2 Deel. Amtsraadet besluttede at sætte denne Sag under Circulation, da dets Medlemmer først idag vare blevne bekjendte med den fremlagte Betænkning, som ikke var modtaget saa betimelig, at den kunde sættes i Circulation med de øvrige Sager. 3. Continuation (see Mødet d. 26 Mai 1845) af Sagen om Grundforbedringen af Veien fra Føns til Landeveien mellem Assens og Middelfart. Provst Seidelin og Gaardeier Adolph Jørgensen havde foretaget den dem af Amtsraadet overdragne Localundersøgelse, og blev Beretningen herom fremlagt med deres deri indeholdte Forslag om at Føns Bye til Grundforbedringen af bemeldte Veistykke skulde tilstaaes en Godtgjørelse af Amtsrepartitionsfondet. samme Grund som ved den sidstnævnte Sag er bemærket, besluttede Amtsraadet at sætte nærværende Sag under Circulation. 4. Continuation (see Mødet d. 26 Mai 1845) af Sagen angaaende Grundforbedringen af Biveiene i Gamtofte Sogn. Politimesteren havde tilstillet Amtsraadet en Udskrift af bemeldte Sogns Forhandlingsprotocol, efter hvilken Meningerne om den Maade hvorpaa Arbeidet skulde udføres vare deelte i Sogneforstanderskabet, og havde derfor indstillet Sagen til Amtsraadets Afgjørelse, samt tillige, at de i Sognets Regulativ med No. 7, 8 og 9 betegnede Biveie maatte blive grundforbedrede i indeværende Efteraar. Efter de modtagne Oplysninger besluttede Amtsraadet at tilskrive Politimesteren om, snarest muligt at forfatte en ny Veiinddeling, og efterat samme har været forelagt Sogneforstanderskabet, at tilstille Amtsraadet samme med dets Betænkning. Forsaavidt enkelte Veie enten ere eller maatte blive inpassable inden den nye Veiinddeling var antaget og Veiene derefter istandsatte, og Beboerne maatte vægre sig for at overtage det hermed forbundne Arbeide, ansaae Raadet Politimesteren berettiget til at lade Arbeidet udføre ved leiede Folk og ville Bekostningerne hermed derefter være at fordeele paa Vedkommende og i fornødent Fald at inddrive ved Udpantning. 5. Veimesteren, Jngenieurcapitain Recke, havde tilstillet Amtsraadet til fornøden Eftersyn Taxationsforretningerne over den vedkommende Beboere i Amtstuedistrictet ved de i Aaret 1843 foretagne Arbeider ved de mindre Landeveie, tilføiede Tab og Skade. Jmod Forretningerne fandtes Jntet at erindre, hvorimod Raadet maatte insistere paa, at Veimesteren med mere Hurtighed fremmede slige Taxationer. B. Vedkommende Skole- og Fattigvæsenet. Jntet. fra 136. at C. Forskjellige Gienstande vedkommende. 1. Continuation (see Mødet den 26 Mai 1845) af Sagen om Licitation af Fourage til Militaire m. fl. Denne Sag havde, ifølge Amtsraadets ved sidste Møde tagne Beslutning, circuleret mellem Medlemmerne. Raadet besluttede at nedsætte en Committee for at tage denne for Amtet vigtige Sag under Overveielse, og blev dertil udvalgt Kammerraad Evers, Proprietair Hansen og Gaardeier A. Jørgensen. Jøvrigt blev Raadets Medlemmer enige om strax at tilskrive det Kongl. Rentekammer og til Samme at indstille, at Fouragen enten maatte udskrives for det Hele eller ogsaa det hele Qvantum bortliciteres. 2. Birkedommeren ved Wedelsborg Birk havde indstillet til Amtsraadet, at de 64 s. som han aarlig maa betale til et privat Postbud for at besørge hans Embedsbreve til Fons og Fønsskov, maatte afholdes af Amtsrepartitionsfondet eller ogsaa paa anden Maade blive ham godtgjorte. Da Embeds breve fra Politimesteren skulle besørges ved Sognebud, kunde Amtsraadet, uagtet det maatte erkjende, at denne Huusmands klassen paa hvilende Byrde, ikke staaer i noget Forhold til fornævnte ubetydelige Udgivt, ikke indlade sig paa det gjorte Forslag, ligesom det eibeller kunde anvise nogen anden Maade, paa hvilken titnævnte Udgivt kunde blive refunderet. 3. Fire Gaardmænd i Orte Sogn havde tilstillet Amtet en til det kongelige Rentekammer stilet Besværtning over den for bemeldte Sogn af Amtet under 29 Juli f. A. approberede nye Ægtinddeeling, hvilken Besværing var af Amtet forelagt Amtsraadet til Erklæring. Amtsraadet besluttede, at tilbagesende Amtet den nævnte Besværtning med Erklæring, at Samme ikke fandt nogen Anledning til at tilraade nogen Forandring i den engang approberede Ægtinddeling. 4. Det Kongelige Rentekammer havde i Skrivelse til Amtet af 24 Mai d. A. meddeelt, at der fra Collegiets Side Jntet var imod, at der af Amtsrepartitionsfonden udbetaltes Jngenieurmajor Købke 3 Rbd. 72 s. i Erstatning for en leiet Vogn saafremt Amtsraadet dertil vilde meddele dets Samtykke. Efter Omstændighederne samtykkede Raadet i, at det nævnte Beløb udbetales af Amtsrepartitionsfonden. 5. Hs. Kongelige Høihed Gouverneuren havde forlangt Amtsraadets Betænkning over en af Besidderen af Stamhuset Erholm og Søndergaarde indgivet allerunderdanigst Ansøgning om at maatte anlægge et Apothek i Nærheden af Gribsvad Kroe. Amtsraadet maatte erkjende det for et væsentligt Gode, at Egnen ved Gribsvad erholdt et eget Apothek, men antog ikke at noget selvstændigt Apothek der vilde kunne finde tilstrækkeligt Udkomme, og troede derfor at burde anbefale, at der ikkun blev givet Bevilling til Oprettelsen af et Filialapothek. 6. Procurator Møller i Middelfart havde foreslaaet Raadet, som en Prøve paa 2 Aar, at tilstaae ham i Godtgjørelse for de ham tilkommende Fribefordringer 35 Rbd. aarlig eller ogsaa Betaling efter Vognmandstaxten for de mindre Vogne, efter indgiven Regning. Da de Fribefordringer, som afgives til Sagførere, deels blive at levere af Kjøbstæderne, deels af Landet, kunde Raadet ikke indgaae paa det gjorte Forslag. 7. Det Kongelige Danske Cancellie havde i Skrivelse af 8 f. M. begjært Amtsraadets Erklæring over den af Directionen for Graabrødre Hospital foreslaaede Forhøielse i den aarlige Betaling for Klædningsstykker til de i Daareanstalten i Odense indsatte Patienter, som hidtil for Mandfolk har været 15 Rbd. og for Fruentimmer 10 Rbd., og som nu foreslaaes til respective 20 og 15 Rbd. Amtsraadet fandt Jntet at erindre imod den foreslaaede Forhøielse af Betalingen for Klædningsstykker. 8. Det Kongelige Danske Cancellie havde under 7 Juni d. A. begjært Amtsraadets Erklæring, om det, saafremt Samme ikke maatte foretrække Oprettelsen af et nyt Sygehuus for Fyens Stift, maatte være villigt til ved Ligning at tilveiebringe et aarligt Bidrag til Sygeindretningen i Graabrødre Hospital af 250 Rbd., hvilket Beløb antages i Overeensstemmelse med det allerhøieste Rescript af 8 Novbr. 1826 at kunne lignes med de 2/3 Dele paa Landet og 1/2 Deel paa Kjøbstæderne. Da Raadet ikke fandt det hensigtsmæssigt, at der oprettes et Sygehuus for det hele Stift, maatte det blot indskrænke sig til at erklære, at det Jntet havde at erindre imod, at der tilstaaes Hospitalet et aarligt Bidrag af 250 Rbd. efter den ved fornævnte Rescript bestemte Fordeling. 9. Continuation (see Mødet den 26 Mai) af Sagen om Afløsning af Fribefordringer. Amtsraadet havde nu modtaget de manglende Erklæringer. Efter de passerede Forhandlinger var den aarlige Godtgjørelse foreløbig bestemt saaledes: 100 Rbd. for Stiftamtmanden.