JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-18
Paa denne sin Reise har han samlet mange interessante, Facta, der oplyse den oldnordiske Historie. Alle Kyster i siger han - af Høiskotland, Ørkenerne og de vestlige Øer ere opfyldte med store Vidnesbyrd fra den skandinaviske Helteold. Fra Thurso nød jeg det herlige og majestætiske Bli over de dunke, taagede Klippe Bjerge paa Ørkenerne - blandt hvilke der ikke er nogen, der ikke bærer et danske Navn - hvor jeg, blandt de gode, fortræffelige Jndvaanere tilbragte hele tre Maaneder, som jeg regner blandt de skjønneste og lykkeligste i mit Liv. Vestlig for Forres, en nydelig lille By, ikke langt fra det nordlige Hav, ved det heftigt stormende Findhorn, ligger, hiinside en Hede, et Sted, hvor de skjæbnesvangre Søstre traf sammen med Macbeth, og Banguo spurgte: How far ist called to For res. I dette Forres ligger den store mærkværdige danske, Mindesteen med vidunderlige Jnskriptioner, tilligemed de tvende Stats-Ordener, Elephanten og Korset. Fra Cap Wraith, saae jeg Ørkenerne for sidste Gang i en Afstand af over 12 tydske Miil rage frem over det uendelige Hav, herfra fortsatte jeg mine eensomme Vandringer paa en lang og besværlig Vei, til den store, vestlig liggende Ø Sky, hvor paa et høit Bjerg en Kongedatter fra Danmark, en fødte Frislænderinde, ligger begraven, hvilende oppe paa Bjergtoppen, for at Vindene fra Danmark skulle fare hen over hendes ensomme Grav. Hele Naturen ligger her forstenet, ingen Fugl synger i disse Ørkener, hvor det om Vinteren, er mere dødt og trist end paa en Ligmark.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-18
Copulerede. J Bringstrup Præstegaard ved Ringsted, den 12te Mai. Hr. Professor L. Fallesen af Kbhvn. og Jfr. N. C. Smith.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-18
Reisende. fra Kallundb. t. Aarh.: Dr. med. Høeg-Guldberg; Frøken Barner; Cantor Kabel; Studenterne Hahn og Staun; Conducteur Thilemann, Kbd. Bock og Cimmer; Sukkersyderiarbeider Oesterreicher; M. Elkjær; Proprietairerne Foss og van Deurs, Mechanicus Justesen; Urtekræmmer Gleerup; Handelsfuldmægtig Edelheim; Hr. Valentin; Hestehandler Damm F. Clausen, Handelslærling Kastrup; C. Withen. - Fra Aarh til Kallundb.: Kjunker. Premierlieut. v. Broch; Baron v. Rosenkrantz; Grevinde von Holstein med Datter og Datterdatter Charlotte Anthon; Jfrr. S. Frost og C. Holm; Komd. J. P. B. Jensen og Th. Westermann; Madamerne Westermann og Hagen; Pastor Rohmann, Districtslæge Broch; Urtekræmmer Zimmer; Student Caroe; Bogbindermester Kjer gaard; Skomager Johansen, Farver Sahl. - Fra Aarh. til Kbhvn.: Uhrmager Rigtrup, Pharmacent Rosendahl; Grariveur Ackerberg; Mad. Brandt med Søn; Elev Olsen; Snedalkersvendene Zedeler og Ziegler.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-18
Døde. i Cancelliet; F. C. Weyen, 39 A.; Alle i Kbhvn. J. Bohme, 47 A.; Justitsr. C. Becker, forhen Contoirchef,
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-18
Bekjendtgjørelser. Pet Chorvaldsenske Ruscum. Overeensstemmende med flere til os skeete Yttringer olfra dem, som have tegnet sig for Bidrag til Oprettelsen, af et Museum for de Kunstværker m. m., som Thorvaldsen har skjænket sit Fædreneland, vil Jnascassationen af disse Bidrag med det Første paabegyndes, nemlig af det hele lovede Bidrag hos dem, te som have erklæret at ville erlægge det paa eengang, og af forste Trediedeel hos dem, som agte at betale det i tre paa hinanden følgende Aar. Qvitteringerne for Bidragene ville være paategnede af os medundertegnede Collin og Thiele. De indkomne Summer deponeres strax i Nationalbanken, som er villig til fra næste Efteraar af at forFrente dem.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-18
Da Undertegnede ikke kunne ansee sig bemyndigede til at tage de nærmere Beslutninger i Henseende til dette "Anliggendes Udførelse, vil der i Midten af næstkommende Juni Maaned vorde her i Kjøbenhavn holdt en Generalforsamling for at de Bidragende kunne vælge en Bestyrelse. leverede, bedes tilsendte mig, Collin, i ufrankerede De paategnede Planer, som endnu ikke ere tilbage Breve. Kjøbenhavn, den 11te Mai 1837. H. N. Clausen. Collin. Reventlou-Criminil. Damreicher. H. Freund. Gamst. Hambro. N. Höyen. C. Moltke. H. Puggaard. Ratagen. P. B. Scarenius. Schou. J. Thiele. P. M. Turen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-18
Hvor et godt 5 Octavs Pianoforte, i Kasse af Mahagoni, kan faaes til billig Priis, anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-18
J Cancellieraad Jensens Gaard paa Hjørnet af Al- og Vestergade er fra næste Flyttetid Beboelse tilleie. En Deel moderne Tvi- og Straahatte af allernyeste Facons, samt nogle smagfulde Tøier til Hatte, ere hjemkomne til
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-18
Modehandlerinde Bine Cohn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-18
En god Malke=Ko, som nylig har eller snart skal kælve, bliver søgt. Bogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-18
En ugift Mandsperson af Almueclassen, der kan paatage sig Arbeidet i en Have og et lille Plantage-Anlæg, samt desuden besidder Duelighed til, naar Tiden tillader det, at undervise nogle Pigebørn i det, som læres i en J Landsbyskole, kan strax faae Ansættelse. Adresse-Contoiret. anviser, hvor Vedkommende kunne melde sig for at gjøre videre Aftale.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-18
For en honnet Familie ere 3 Værelser og Kjøkken m.m., samt Leilighed til Heste og Vogn i Pintsemarkedet og Snapsting at faae tilleie, det anvises af N. Kjærsgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-18
De bekjendte gode rødsletske heel & halvbrændte Muursteen faaes til Fabrikpriis hos L. Nielsen. Aalborg, den 6te Mai 1837.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Udgivet af J. Chr. Borch & R. Ph. Reels Enke. - Redigeret af Capitain v. Bøderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Gudstjeneste. Trinitatis=Søndag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hr. Pastor Boesen. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - J NørreTranders Kirke Kl. 9 Hr. Pastor Fogh. - J Sønder-Tranders Kirke Messefald.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Hertugen af Orleans har, i Anledning af sin forestaaende Formæling, foretaget en Mængde Goddædigheds-Handlinger. Han har saaledes, blandt Andet, skjænket 150,00 Fr. til Fripladse i Militairskolen i St. Cyr; 50,000 Fr. til at skaffe de i Lyon meest nødlidende Fabrikarbeidere Fortjeneste; 10000 Fr., som Opmuntring til Agerdyrkningens Fremme og navnligen til Morbærtræets Plantning paa Corsica; 162,000 Fr. til Præmier for simple Folks Børn, som i Landets vigtigste Stæder udmærke sig i Skolerne ved. Clid og Kløgt. Assiseretten i Avesnes har i denne Tid fældet Dom en Sammensværgelsessag, hvori der ogsaa vare Militair indviklede; men Retten fulgte de Strasburger-Edsvornes. Exempel og frikjendte alle de Anklagede, og det, uagtet een af dem, en vis Debieuvre, skal, ved et Gjæstebud dens 11te Decbr. f. A., have yttret, at man maatte handle i ikke tøve længere, at han hørte til Sectionen Danton af Menneskerettighedernes Samfund, at man kunde bemægtige sig Byens Kasse og at han vilde dræbe Regiments=Obersten o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Den algierske Moniteur af 25de April beretter, at OberstleMarry er afskediget fra sin Function som Araber=Aga, er og at der i det Sted igjen er bleven oprettet et arabisk Buerenu, under en Capitain Pellissier, igjennem hvis Hænder følgelig alle Underhandlinger med de Jndfødte herefter ville komme til at gaae. Pellissier, der er en udmærket Officeer, kjender de africanske Forhold meget nøie og har altid ivret for et med Energi og Mildhed blandet System. Hans Udnævnelse til denne vigtige Post er ogsaa forsaavidt, mærkelig, at han er en ivrig Republikaner, men rigtignok, af hine Republikanere, hvis Forbillede Lafayette og Armand Carrel ere
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
England.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
I Departementet for de udenlandske Anliggender i London have, i den senere Tid, hyppige Conferentser fundet Sted, med de store Fastlandmagters Gesandte, i hvilke man forsikkrer, at de belgisk-hollandske Forhold ere blevne omtalte. Bemeldte Magter ønske disse Forhold endelig eengang regulerede og en Ende gjort paa Tilstanden i disse 2 Lande, kelsom nu i flere Aar, saa at sige, svæver mellem Krig og Fred. Mange Forsøg ere alt gjorte, men de have alle været forgiæves, fordi man, hverken i Brussel eller Haag, er kommen til den Overbeviisning, at man gjensidigen maa gjøre hinanden nogle Concessioner, for at kunne komme til et Arrangement. Men nu indseer saavel den belgiske som den hollandske Regjering, at de tilsidst ville komme til at synke under den Byrde, som denne unaturlige Tilstand paalægger dem.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Nyeste Postefterretninger. Frankrig. Omsider har den franske Regjering beqvemmet sig til slet Skridt, som i Almindelighed ansees for at være klogt, En Amnesti, eller rettere en almindelig Benaadningsact er udstedt for Alle, der have gjort sig skyldige til Straf for politiske Forbrydelser eller Forseelser. Man beklager kun, at denne Forholdsregel i Omfang har lidt nogle Jndskrænkninger, som paa den ene Side formindske dens Værd, og paa den anden Side neppe kunne andet end bringe RegjeFringen i en og anden piinlig Forlegenhed. Man har i lang Tid med Længsel seet dette Skridt imøde, men ikke antaget det at være saa nær, for man paa eengang læste det der henhørende Actstykke i Moniteuren" af 9de. Den kgl. Ordonants er af følgende Jndhold: Artikel 1. Alle Jndivider, som i dette Øieblik befinde sig i Statsfængslerne ifølge Domme, der ere fældede lover dem for politiske Forbrydelser og Forseelser, tilkjendes Amnesti. Dog forblive de iblandt dem under Politiets Opsigt, som have været dømte til krænkende eller infamerende J Straffe, saavelsom alle de, ved hvis Domfældelse det har været clausuleret, at de, efter deres Straffetids Udløb, skulde forblive under en saadan Opsigt. Art. 2. De Straffe, som af Pairsretten ere tilkjendte Victor Boireau og Francois Meunier, forandres til 10aarig Forviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
J Ministeren Barthes Memorial til Kongen i denne Sag yttrer han, at en saadan Naadesact allerede længe stemmede med Kongens Hjertes Følelser, men at de beseirede Partier først maatte bringes til at indsee, at Kilden til Tilgivelse for deres begangne Uret ene og alene kunde flyde af Kongens Høimodighed. Nu er Tidspunctet kommet, siger han, da Ro og Orden er befæstet og Regjeringen, fremkaldeles som hidtil, kan finde sine Forsvarsvaaben i de heldbrinegende Love, som have reddet Frankrig og atter ville redde teldet, hvis uforbederlige Voldsmænd skulde prøve nye forbryderske Forsøg. Ministeren omtaler den Jubel (der imidlertiikke er bemærket af Alle), hvormed Kongen blev hilset af Nationalgarden og Hæren ved Revnen, og tager deraf Anledning til at yttre, at hele Nationen deler den glade Rørelse, der opfylder Kongens Hjerte, ved at see en Enighed, nærme sig, der forkynder Dynastiets Varighed. Kongen har derfor troet Øieblikket at være kommet til at følge sit Hjertes Drift, ved fra Tronens ophøiede Standpunct at decretere, Forglemmelse af alle forudgangne Tvistigheder og forberede Enighed mellem alle Franskmænd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Det sees af Ordonnantsens Jndhold, at kun de Domfældte, som ved dens Publication befandt sig i Fængslerne, ere gjorte deelagtige i Benaadningen, at altsaa saavel det April Anklagede, som efter Dommen undveeg af deres Fængsler, som ogsaa de politiske Anklagede, mod hvilke der var fældet Dom in contumaciam, forblive udelukkede fra Benaadning. Desuagtet smigrede man sig med det Haab, at en velvillig Fortolkning vel turde udvide Ordonnantsens Velgierning ogsaa til disse Cathegorier, ja man fortalte end- ogsaa allerede, at Yttringer af Premierministeren bestyrkede, Haabet herom. Men man har feilet. Moniteuren af 10de har et Circulair fra Justitsministeren til de respective General=Procuratorer, af hvilket det Modsatte tydeligt fremlyser. Til dette Circulair, med hvad derhen hører, komme vili et følgende Nummer tilbage. Her tilføie vi blot, at Anskuelserne om de egentlige Bevæggrunde til Amnestien ere meget afvigende i de forskjellige Journaler. Nogle see deri en Concession, som Kongen er bleven bevæget til at bringer den offentlige Mening og hvis Nødvendighed den kolde Modtagelse, han fandt ved sidste Revn, har gjort ham retiønefaldende. Andre see i denne Act et Udbrud af hans naturlige Hjertensgodhed, som Doctrinairerne hidtil have vidste at afholde fra at yttre sig. De doctrinaire Journaler dadlet Amnestien, fordi den, efter deres Mening, let kan faae tilFølge, at Regjeringens Fjender fatte nyt Haab om, at sees, September=Lovene og andre velgjørende Følger af det hidtillefulgte Regjeringsystem satte ud af Kraft.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Spanien. Man har Efterretninger, baade over London og over Paris. Jfølge de sidste har der været en Opstand i Catalonien af det democratiske Parti, som har sit Hovedsæde i Staden Reus. Moniteuren har 2 Telegraph=Depescher fra Perpignan, af 8de og 9de D., som omhandle denne Gjenstand. Efter den første sluttede Tarragona sig den 30te, April til de af Jnsurgenterne i Reut tagne Bestemmelser. Provindsen Tarragona har erklæret sig uafhængig af Catalou nien og negtet General-Capitainen Lydighed. En Commissairiofra Jnsurgenterne i Reus indtraf den 2den Mai til Barcellona, hvor man ventede en lignende Bevægelse. Den u 29de April havde Hovedqvarteret for Provindsens Contral- Armee været i Andilla. 27 Officerer af dette Armeecorpser, vare blevne indespærrede i Citadellet i Valencia. Den anden Depesche melder, at det anarkistiske Parti in Barcellona den 4de Mai tog Justitspalladset og Raadhum, set i Besiddelse. Der bleve de angrebne af 3 Colonner af ste Dronningens Tropper, som hele Natten til den 5te beskod, 9 i Bygningen; den 6te om Morgenen capitulerede Jnsurgenaf terne og erholdt fri Afmarsch. Det er ikke ganske vist, om ne Roligheden endnu samme Dag er bleven fuldkommen gjen og oprettet. Jmidlertid berettes det, at Cataloniens Generaledicapitain, som saaledes tugtede Jnsurgenterne i Barcellona, at ogsaa skal have været heldig i sine Operationer imod Carlirelsterne, ved at slaae dem ved Salsona og saaledes undsætte reldenne af dem beleirede Stad. Fægtningen ved denne Leiligde hed skal have kostet 1500 Mand paa begge Sider; Christinerne tabte blandt andre en Oberst Niubo, der har udmærket sig meget som en af Brigadecheferne i Minas Hære i Catalonien.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Blandede Efterretninger. Den 11te Mai duellerede 2 polske Officerer paa Heden a ved Hamstead i England. Den ene af dem, den bekjendte Harro Harring, fik en Kugle i Underlivet og blev med slringe Haab om Helbredelse bragt til et Hospital i London. Aarsagen til Duellen skal have været en Strid, der opstod ei et Spillehuus.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Lord Lyndhursts 15aarige Datter, hvis Sygdom havde kaldt ham til Paris, er død der, og Lorden ventes nu tilbage til England, hvor han, med Hensyn til Discussioner fiine om Municipaleform=Billen, vil blive Overhusets Torverhøist velkommen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
En berlinsk Tidende indeholder følgende, for Dhrr. Bar iberer just ikke glædelige Annonce. Hos J. G. Rey fra Paris erholdes alene de ægte Raseerstene, hvormed man, saavel læsende som gaaende, liggende som kjørende, baade om Dagen og om Natten, uden Kniv, Vand eller Sæbe beskvemt kan afgnide sig Skjæget. Dette simple og nemme, taf en liden flad Steen bestaaende Barbeertoi kan man beelstandig bære hos sig i en Vestelomme. Da disse ægte Raseerstene aldeles intet Chemisk indeholde, men bestaae af den erene Diamantsmergel og andre overmaade haarde Steenmasalser, saa ere de ganske uskadelige for Huden. De ere især at anbefale for Reisende, Jægere, Landmænd, Syge o. A., som enten formedelst Mangel paa Tid eller af andre Aarsager ere forhindrede fra at barbere sig paa den hidtil brugelige Maade. Opfinderen, Ridder Gerdret i Paris, har derfor erholdt Guldmedaillen."
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Stadshauptmanden heri Staden, forrige Kobbertøisfabrikant Conrad har i disse Dage benyttet sig af sin Myndighed, til at arrestere paa en Maade, som, vi troe, fortjener offentlig at omtales; han har nemlig ladet en Vestindianer, en Søn af Capitain og Gouvernements=Adjutant Heyliger, kaste i Fængsel, fordi han ikke mødte til Vaabenøvelser ved det borgerlige Artilleri, hvorved han var ansat, skjøndt den Arresterede ved Attest fra Professor Larsen, som Decanus for det juridiske Fakultet, havde godtgjort, at han i disse Dage var oppe til dansk juridisk Exammen; det var derhos Hr. Conrads Bestemmelse, at Hr. Heyliger skulde sidde 24 Timer i Arrest, hvor han, vel at mærke, ikke sad alene, men i Selskab med en Person, der blev dømt til 4 Gange 5 Dage Vand og Brød, og, hvis han efter Bestemmelsen havde kommet til at blive der om Natten, vilde han endnu have faaet en værre Forbryder til Selskab. Det borgerlige Artilleri afbenytter nemlig ved slig Leilighed det kongelige Artilleries sædvanlige Varetægts=Arrest. Uagtet Statshauptmand Conrad af Oberst Lützow var bleven gjort opmærksom paa dette Misforhold, var Statshaupmanden dog ikke at formaae til at forandre sin Bestemmelse, førend det juridiske Facultet havde lagt sig derimellem, hvorpaa Hr. Stadshauptmanden endelig Kl. 1 gav Ordre til den Arresteredes Løsladelse, efterat denne havde siddet der i 6 Timer. Vi skulle ikke her gaae ind paa det Spørgsmaal, hvorvidt Hr. Heyelliger med Rette eller Urette er ansat ved det borgerlige Artilleri, men, hvad vi derimod paa det Bestemteste maa bestride, eller Stadshaupmandens Ret til at arrestere et Menneske i de Dage, han er oppe til Exammen, fordi han ikke møder ved Vaabenøvelserne, naar han i Forveien har anmeldt og legitismeret et saa gyldigt Forfald, som dette. Den anden Grund til Anke, troe vi, ligger i Stedet, hvor den Arresterede blev hensat; vel er det et almindeligt Onde for hele det borgerlige Artilleri, for Tjenesteforseelser at have Arrest tilfælles med Forbrydere af det kgl. Artilleri, men in casu, hvor der efter vor Mening ingen Ret var til at arrestere, bliver det dobbelt at tilregne Stadshauptmanden, at dette Onde ikke ere (S. Bl.) hævet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Vexel-Cours. Hamborg, den 16de Mai. Bordeaur 189. Petersbor93. London 2 M. 13 Mk. 8 s.; k. S. 13 Mk. 92 s. Madrid, 24. Cadix 45. Lissabon 463. Amsterdam 2 M. 35, 65, k. S. 35, 10. Kjøbenhavn 200. Species 1/3 pCt. Rabat. Louisd'orer, og Frederiksdorer 11 Mk. 3 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Efterat Cancelliet fra Rigets Biskopper havde modtaget Beretninger, affattede efter det med Cancelliets Circulairskrivelse af 8de December 183, udsendte nye Schema, over Antallet af Ægteviede, Fødte og Døde i Aaret 1835 i Danmark, hvorunder dog ikke er indbefattet Als og Ærø og de Dele af det Thorninglehnske i Ribe Stift, hvilke i verdslige Sager henhøre under Hertugdømmet Slesvig, bleve disse tilstillede Commissionen for det statistiske Tabelværk, som havde paataget sig, af Samme at uddrage Jndholdet i almindelige Udsigter for hele Riget. Disse meddeles i Collegial=Tidenden af 13de Mai og indeholde, deels en Sammenligning med Aaret 1834, deels et Gjennemsnit af Forholdene i de 33 Aar fra 1801 til 1833, begge iberegnede. Af disse Udsigter meddele vi dette Blads, Læsere nogle af de almeeninteressanteste Mommenter: Efter Tabellen Nr. 1 har Ægteskabernes Antal i Danmark i Aaret 1835 været 10,088, hvilket er 470 mindre end i 1834, men 1060 flere, end efter Gjennemsnittet af de foregaaende 33 Aar. Af de ægteviede Par i 1835 have 15 pCt. været Enker og 19 pCt. Enkemænd og dette Forhold er størst paa Landet, hvor 16 pCt. have været Enker, og 20 pCt. Enkemænd, medens Forholdet i Kjøbstæderne Kjøbenhavn uberegnet) har været 12 pCt. Enker og 14 pCt. Enkemænd og i Kbhvn, ikkun 10 pCt. Enker og 11 pCt. Enkemænd. - Fremdeles viser Tabellen Antallet af de i 1835 Fødte, hvilket Antal har været 41052, som er 1393 mindre end i 1834 og 73 mindre end i 1833, men ellers betydeligt mere end i de foregaaende Aar. Jfølge det almindelige Beregninger kan herefter den hele Folkemængdeli Danmark den 1ste Januar 1836 antages at have været Antallet af de Døde har i 1835 været 30, 170, hvilket er 552 mindre end i 1834, 35 meer end i 1833, men betydeligt mindre end i de foregaaende 4 Aar. Efter en Fremstilling af Dødeligheden i de forskjellige Alders Classer (dese Dødfødte fradragne, findes det bekræftet, at, uagtet der findes et større Antal af Mandkjønnet, saa ere der dog flere af det andet Kjøn, som opnaae en høi Alder. Jøvrigt viser Tabellen, at ved Selvmord døde i 18350 192 Mennesker (d. c. blandt tusinde Døde vare 6 Selv- mordere) og blandt disse vare 110 Gifte, nemlig 87 Mænd og 23 Koner, samt 82 Ugifte, nemlig 63 Mandfolk og 19 Fruentimmer, at 226 druknede, 1 ihjelsloges af Lynild, 6 elindebrændte og 157 omkom ved andre ulykkelige Hændelser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Af det mosaiske Troessamfund bleve 23 Mandfolk og 22 1 Fruentimmer ægteviede; i samme fødtes 44 Drenge og 43 Piger og døde 37 Mandfolk og 27 Fruentimmer, saa at dette Samfund havde et Overskud af 23 Fødsler. Tabellen Nr. 2 fremstiller Ægteskabernes og Dødsfaldenes Antal i Danmark for hver Maaned af 1835. Det sees deraf, at i Kjøbenhavn, saavel som i Kjøbstæderne, ere 3de fleste Ægteskaber indgaaede i Mai og November Maaneder og paa Landet i November Maaned, men derefter i Occitober hvorefter først Mai kommer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Blandede Efterretninger. Ved at meddele den forhen omtalte Beretning fra Kiel, hvori det hedder, at de 32 Mænds Collegium har i en Forsamling af 3die Mai eenstemmig besluttet, at lade de af samme fattede Beslutninger i Fremtiden aftrykke i Wochen blatt, hvis ikke undtagelsesviis, ved en særdeles Beslutning af Collegiet, Hemmeligholdelsen af en Beslutning skulde for sene sig med meget nødvendige Grunde, tilføier Kjøbenhavnsposten: "J det vi meddele Ovenstaaende, paatrænger sig det Spørgsmaal, hvorlænge vort 32 Mænds Collegium vil vedblive at vedligeholde den fordærvelige Taushed, det hidtil har hyldet. Mørkets Gierninger ere ondet, det Rigtige skyer ikke Lyset, gjælder, i Publicums Mening, ligesaavel her som andetsteds, Borgerne have en Ret til at fordre Regnskab af deres Repræsentanter, hvorledes de handle med, ikke deres, men Borgernes Eiendom, og de 32 Mænd vide selv af Erfaring, hvilke urigtige, halvsande, fordreiede Beretninger der lofte have circuleret i Publicum om deres Forhandlinger. Det eneste Middel herimod er Offentlighed, og for denne har den offentlige Stemme med saadan Enighed udtalt sig, lat det ikke kan vare længe, inden selv de ivrigste Modstandere blandt de 32 maae give efter, hvis de ikke ville fremkalde blandt deres Medborgere en Misfornøielse, der vil berøve dem endogsaa den Rest af Tillid, der kan haves til et Collegium, valgt paa den nu bestaaende Maade, som ved ogsaa snart maa vige Pladsen for en Borgerne mere betryggende. At de 32 Mænds Betydning, selv som Forholdene nu ere, vilde blive langt større, hvis der fandt Offentlighed, Sted med Hensyn til deres Forhandlinger, forstaaer sig af sig selv. den motiverede Betænkning af de 32 Mænd, der offentliggjordes og fik den offentlige Mening for sig, vilde have en ganske anden Vægt hos Magistraten og Cancelliet end nu, da Publicum som oftest hverken kjender de 32 Mænds Mening eller deres Grunde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-20
Efter en Sammenligning imellem Antallet af de Skibe, som i Aarene 1769 og 1836 have passeret Sundet, ere de engelske i bemeldte Tidsrum stegne fra 1840 til 3188, de preussiske fra 296 til 2386, de danske norske fra 1032 til 2360 (for Danmark 925 og for Norge 1445), de franske fra 13 til 105. De hollandske Skibe ere aftagne i et somvendt Forhold fra 2508 til 665. Hele Antallet i 1769. var 7378, i 1836 derimod 11916.