Berlingske Tidende, 1787-05-21
Haag, den 15de Maji. Da Staterne af Holland have tvertimod Generalstaterne udtrykkelige befaling og Unionens Hovedgrundsætning, at enhver i sit eget Land og Huus, (følgelig og Staterne af Utrecht) skal være Herre, ikke allene sendt 2 Batallioner af Regimentet Grenier, men endog et Detachement Artillerister og Rhingreven af Salms Legion til Provindsen Utrecht og hele Hollandske Borger=Corpser desuden trække derhen; saa bliver der fra Generalstaternes og de Utrechte ske Staters Side føiede de nødvendige Foranstaltninger imod saadan en Opførsel. Foruden 8 Batallioner Jnfanterie og 4 Esgadroner Cavallerie, som Arvestatholderen alle kede har sendt til Provindsen Utrecht, ere endnu 8 andre Batallioner og 8 Esqvadroner med et stort Train Artilleri brækket op fra Geldern dertil, og man forsikrer, at i Generallitetslandene ere ogsaa adskillige Tropper beordrede til Marchen. Staden Utrecht har altsaa et haardt Angreb at frygte ser, og man vil faaeatsee, hvorledes Patrioterne kunne forsvate sig. General van der Hoop skal en Chef commandere Staterne af Utrechts og Gelderns Tropper, og har til den Ende aflagt sin Eed i Staternes Forsamling i Amersfort. - J Forgaars have Generalstaterne besluttet, at tage i deres Beskyttelse alle de Officerer, som have været lydige imod deres og ulydige imod Staterne af Hollands Befalinger, og holde dem skadesløse for al den Skade, de have eller kunne lide derved. Det er ikke allene vist, at næsten hele General Ryssels Cordon har vægret sig ved at adlyde de Hollandske Staters befaling, at marchere ind i Provindsen Utrecht; men 2 Regimentchefer have endog erklæret: at dersom benævnte Stater vilde derfor suspendere dem, skulde de ansee denne Suspension for Nul og Jntet, og beholde deres Regimenter for at udføre Generalstaternes befalinger. C. S. Afvigte Nat har Stadsraadet besluttet, at udlevere de Herrer Stater af Geidern og Utrecht af Tøihusen, saa megen nødvendig Skydts og Munition, som de forlanUdskrift af et Brev fra Jsland, den 26de Martii. Dette Aar, og især Vinteren, har været saa mild, at Jndbyggerne her i Landet have havt god Lykke med deres Kreaturer, især Faarene, som siden 1785 have anseelig formeret sig. En Sygdom har vel viist sig, at Tænderne hos Faar og Hornqvæg forvoxe, saa at 2 a 3 af de bageste Tænde voxe til en høiskarp Spids, som en Syl. Denne Syl af graver de modsatte Tænder, saa at der bliver en Jndhuuling, hvorover Kreaturet kan ikke uden Smerte tygge Drøv, og til sidst kan det slet ikke drøvtygge, da det vantrives, hensvinder og tilsidst døer, eller maae i Tide slagtes. Lykkener, at dette treffer kuns de Kreaturer, som vare enten tillagte Aaret ser, eller 2 Aar førend Jordilden udbrød. Aarsagen er derfor klar, at siden det nemlig er bekiendt, at unge Kreature i 1, 2 og 3 Aar fælde Tænder, udaf hvilkes Huller, eller rettere, ved Siden og tæt ved de fældede Tænder, fremkomme andre; saa og i den Tiid, Jordbranden grasserede, Luften var fuld med Pimpsteen, Sand og Svovel, som faldt paa Græsset og gjorde det usundt, samt var saa meget, at 30 ti 40 Miil borte fra Jldens Udbrud Mund og Kløver paa Kreaturene vare gule af Græsset, som Kreaturene gik i og aad af er denne Sand og Svovel kommet ind i de udfaldende Tænders Huulhed, har sat sig der fast, foraarsaget Vædskernes Tilløb, Hede og Smerte, og deraf de paa nye udbrydende Tænders alt for stærke Tilvæxt. Ældre Kreature, som alt havde fældet Tænder, have ikke været denne Fare undergiven, thi der har Sand og Svovel ikke forefundet Huulheder, at sidde saa lang Tiid fast i. Denne Sygdom, saa befrygtelig den syntes i Førstningen, er dog ikke meget forødende eller ødeleggende, thi 1) er det hverken en smitsom Syge, eller saadan, som forplantes paa Yngelen; 2) ere kuns Kreature af en vis Alder, som have størst Fare; 3) har man her opfundet et vis Slags Tang eller Klomme med Tænder, for med den at brække Spidsen af disse forvoxne Faare=Tænder, og en delig 4) kommer ikke Sygdommen hovedkulds, men tiltager i saa lang en Tiid, at man kan, naar man agter paa i Tide. slagte Kreaturet, førend Skaden er for stor. Besynderlige er det ellers, at de, som have slagtet deslige Kreaturer i rette Tiid, have fundet det overmaade feedt; saaledes veed jeg for Exempel, at en Præst har i October Maaned slagtet et Malke Faar, som lige til den Tiid var bleven malket, og dog havde 15 Pd. Tælle. - Jeg skriver saa omstændelig herom, eftersom jeg troer, at Sygdommen vel ikke er nye, thi 1697. efter at Hekla havde udbrudt med Sand, Gruus og Svovel, mælde de Jslandske Annaler om samme Slags Sygdom, men rar maae den være, saasom Aarsagen knap andre Stæder, end i Jtalien og ved Vulcaner nær liggende Stæder, kan være til, maaskee og hvor Flyvesand findes, dog er mig ikke bekiendt, at blot Flyvesand har kundet foraarsage den.