Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-05-04
hvad Handelsefterretninger fra Corfu og Zante ligefrem fortælle, at den græske Nationalforsamling ikke ubetinget billiger Prindsen af Coborgs Valg, og forlanger først Oplysning om den Regjeringsform han agter at give den ny Stat, førend Nationen vil aflægge ham Troskabseden; eller med andre Ord, at Prinds Leopold kun da kan gjøre Regning paa dens Samtykke, naar han tilstaaer den græske Stat en passende Forfatning. Grev Capodistrias skal herved forholde sig passiv, og ingen Deel tage i de Beraadslutninger at som angaae den ny Souverains Person, - et Beviis paa at han intet vil indvende mod Prindsens Valg, og at han kjender den europæiske Politiks Aand, som hans Landsmænd ikke synes at kjende nøiagtig nok, da de selv ville bestemme og ikke modtage deres ny Forfatning, hvilket dog skal være aldeleles stridende mod Cabinetternes Anskuelser. "En Ven af den græske Sag har i flere franske Blade ladet indrykke en Skrivelse mod de Bagvaskelser, som det engelske Blad the Courier har tilladt sig mod Præsidenten; og som alle blot komme fra den engelske Resident Dawkins og General Church. Hr. Dawkinshar, siden at Præsidenten erklærede sig mod hans Forlangende: at ophæve Blokaden for den tyrkiske Kyststrækning, aabenbare erklæret sig mod ham, og Consulatboligen har siden været et Tilflugtsted for alle rænkefulde og misfornøiede Grækere. "Jeg har - siger Forfatteren medens jeg selv opholdt mig i Grækerland, faaet det mest bestemte Beviis ihænde paa, at man havde opbudt Alt for at gjøre Grev Capodistrias Ophold der, saa ufordrageligt som muligt, for at tvinge ham til Afreise, men jeg veed ogsaa at Jntet har kundet eller vil kunne rokke hans Mod, indtil Grækerlands Souverain ankommer. - J det mes trykkende Øieblik, da det manglede Grækerland, paa Alt, og Agentere af alle Slags, endog betillede, gjennemstrøge Landet for at ægge Folk, Hær og Flaade til Oprør, ventede Præsidenten, rolig, blandt alle de oprørte Gemytter paa Forsynets Førelse, og dette hørte ham, da det tillod, at en Fremmeds Bistand maatte redde Grækerland, i den vanskeligste Crists. De Fonds, som Hr. Eynards paa en saa uventet Maade indsendte har sikkerlig tilintetgjort mange Projecter. Rei den Mand, der for sit Fædreland udstod Nødens og Uvishedens hele Angest, der bragte det Alt til Offer, maae man ikke beskylde for nedrige Rænker og Cabaler i det Øieblik, da han just viser den fortræffeligste Caracteer. - Fra Alexandrien skrives under 28de Febr.: Siden den franske Gesandt Hr. v. Staders Ankomst, seer man næsten daglig franske Skibe indløbe og afseile, de komme for det Medste fra Toulon. Frankerigs politiske Forhold til Paschaen, er sikkerlig fortroligere og vigtigere, end man veed af i Europa. Jngen tvivler her meere paa en aftalt Medvirkning fra Ægyptens Side i Henseende til Barbariets Erobring, Frankerig skal have forbundet sig til at udbetale Paschaen 20 Mill. Franks Subsidier; det Halve før, og det Halve efter Krigens Tilendebringelse. Følgende Details synes at være de sandsynligste, mod fornævnte Subsidiers Erlæggelse, forpligter Paschaen sig til at lade opbryde mod Algier: et Cavalleriecorpspaa 20,000 Md. (hvoraf 16,000 irregulaire og 4000 regulaire Tropper og 8000 Md. Jnfanterie, det Første til Lands, det sidste til Søes til Der na, for i Forening med den franske Hær, ikke alene at besætte denne Stad; men ogsaa at underkaste sig Tunis og Tripolis, for at give denne Deel af Afrika en anden Organisation og Regjering. Endskjøndt der paastaaes at Porten handler i Overeensstemmelse med Vicekongen, i Henseende til denne Jnvasion, saa tvivle dog velunderrettede Personer meget derpaa; det synes ingenlunde at kunne være Sultanen, som besidder det nominelle Overherredømme, ligegyldig, naar Paschaen af Ægypten ved denne Leilighed udvikler en Kraft og Selvstændighed, som, efter at Portens Kraft saa øiensynlig er svækket, truer ganske at tilintetgjøre dens Anseelse i Afrika, og derved berøver den en stor Deel af de Hjælpekilder, som ved disse Staters Tributer tilflød den. Upaatvivlelig indskyder Paschaen Porten vel allerede megen Misundelse. Den forøgede Jndflydelse som Paschaen ved et saadant lykkelig til endebragt Foretagende ville erhverve sig, kunne let gjøre dens mægtigste Vasal til en frygtelig Modstander. Hvad endog Frankerigs Planer med det erobrede Barbarie kunne være, med nogen Kundskab til Landet og dets Jndvaanere, er det ikke vanskelig at indsee, at der lidet kan tænkes paa en Civilisation af disse paa underste Cultur trin staaende Horder, dertil hører en uhyre Anstrængelse og betydeligere Midler. Midt i den ypperligste Naturs Skjød, som næsten uden Dyrkning giver den rigeste Høst; og som yder en stor Befolkning, ikke alene Underholdning; men ogsaa rigelige Producter til Udførsel, lever nu Folket der i Elændighed, halv nøgent, meere lig Dyr end menneskelige Skabninger. Kun ved en aarvaagen Haandhævelse af Lovene, ved Exempel, og frem for alting Sikkerhed for Eiendomme, kan Begyndelsen blive gjort til at bibringe denne Befolkning Sands for Flid og Retskaffenhed. -