Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-06-16
Fra den Beslutning at tilsende det undertrykte Land den fornødne og i Grunden ikke vanskelige Hielp, ville vise og ædle Mænd, som Forsynet har betroet Nationernes Skjebne, hverken lade sig afskrække ved formentlige Velynderes Ordgyderie eller ved mange modsatte og ugunstige Beretninger. Ogsaa i Tydskland udkomme ligesom i andre Stæder, mange Smaaskrifter af dette Slags, som ere fordetmeste forfattede af saadanne unge Mennesker, som vel med god Villie, men uden at have noget vigtigt Kald dertil, havde begivet sig til Morea, der følet sig skuffede i deres Forventninger og vare snart igien komne tilbage, og som dadle Grækerne haardt og i mange Henseender, uden egentlig at have seet det Græske Folk; thi ved enhver Folkeopstand kommer først Pøbelen, som er Folkets Bærme, i Bevægelse, og hvor meget maar dette ikke blive Tilfældet i et Land, som er blevet saa aldeeles forqvaklet ved saa mange Aarhun, dreders Slaverie og Elendighed; men det er en stor Vildfarelse naar man bilder sig ind at see Folket der, hvor kun Pøbelen viser sig. Naar et Skyebrud styrter ned af Bierget saa nedskyller det først det løsere Jordlag og Gruset, men i denne nedstyrtende Masse vil ingen Naturkyndig finde tilstrækkelig Oplysning om Biergets sande Beskaffenhed og om Jordbundens mineraliske Forhold og Bestand dele; han vil fornustigen bie til Stormen og Vandet have udraset, for at kunne med Flid og Roe anstille sine Undersøgelser. De stive og udannelige Tyrker udgiøre vistnok et mærkværdigt Folk, ved deres Mængde og ved deres Stolthed, deres fordums Tapperhed og deres Erobringer; men da jeg ikke besad nogen Kundskab om det Orientalske Sprog og Litteratur, saa manglede jeg de fornødne Evner for rigtig at lære at kiende dette Folk, endskiøndt mit Ophold i Constantinopel og Smyrna gav mig en stor Lyst dertil. Jeg maatte derfor lade mig nøie med at lære at kiende deres Forhold til Grækerne; paa ubetydelige Ceremoniebesøg, og paa den sædvanlige Opvartning og undertiden paa en militairisk Escorte nær, havde vi kun lidet at gjøre med Grækerne. Disse bleve næsten bestandig, selv i Lillesien, hvor dog Tyrkerne ere lange talrigere, vore Værte og Raadgivere, Ledsager, og Veivisere. Dette Folk bliver ikke hyppig ere beskyldet for Barbarie end i Grækenland selv; forstaaer man derunder statsborgerlige Feil, ubillig Haardhed og Undertrykkelse, saa har vist intet christeligt Folk paa Jorden en større Ret end Grækerne til at beklage sig over det Tyrkiske Barbarie, men forstaaer man derunder Uvidenhed og Mangel paa moralsk og gangelig Cultur, saa forekom denne Bebreidelse mig ofte ubillig fra Grækernes Side; thi Grækerne trænge vistnok selv til megen Oplysning, og deres uvurderlige Fortrin fremfor deres Undertrykkere bestaaer ingenlunde i deres Cultur, men i deres Evne til at cultiveres, ikke deri at de just nu ere noget meget betydeligt; men at de kunne blive til alt. (Saavidt gaaer Hr. Prof. Brønsteds Betragtninger; hvor interressante og hvor vigtige ere de ikke, da de meddeles os af en saa cultiveret Mand og som saalænge har havt Leilighed til at omgaaes med og at betragte Folket selv. Hvilke behagelige Forhaabninger maae de ikke opvække hos os især i et Øieblik som det nærværende, da Jordens tvende største Magter Rusland og Storbrittannien have besluttet at Grækerne skulle blive et afhængigt Folk, og have sat sig for at soutinere hos det Legitimitetens hellige Grundsætninger; og hvilke Følger vil ikke Grækenlands Befrielse i Tiden kunne frembringe, ikke ville vi tale om de politiske; thi hvo formaaer at kunne forudsee og beregne dem, og hvo turde driste sig til endog at udtale det, som man formeente at kunne forudsee, men vi ville blot tale om Følgerne for Culturen som dets Befrielse kan frembringe. Hvilke herlige, men forsømte Lande ville ikke blive givne derved tilbage til den, hvor den overflødige Europæiske Folkemængde kan hen strømme; hvilken classisk Jordbund af de mærkværdigste Oldsager vil derved ikke aabne sig for den utrættelige Forsker, og hvad der endnu er vigtigere, hvilket rigt og bøieligt, og med de herligste Værker prydet Oldtidsprog vil ikke paanye. blive oplivet? da vil det Græske Sprog blive som det Franske, Tydske og Engelske et levende Sprog, som ethvert dannet Menneske vil søge at lære, og hvorved Oldtidens Cultur vil paa det skiønneste blive sammensmeltet med Nutidens. Den Jndflydelse, som Grækenlands Befrielse og Civilisering vil frembringe paa Ruslands, Europas og hele Asiens Cultur vil ikke blive til at beregne, og Christendommens Tilbedere ville aldrig forglemme at det er i det Græske Sprog at deres hellige Skrifter ere blevne forfattede.)