Københavns Adresseavis, 1787-12-11
Degnen Frederich Wilhelm Cortsen til Werninge Degneboelig under Odense Amt i Fyen, har ligeledes anmeldt at hans Kone i næsten 36 Aar selv har forfærdiget det Tøi, som i deres Huus er bleven forbrugt; men da deels de indsendte Prøver kun ere maadelige, og han heller ikke har anmeldt, hvor meget hun hver Aar har forfærdiget, saa har hun derfor ingen Belønning kundet nyde L. J Norge. 2800 Bondekone Helene Mads Datter Schielpe af Næss Præstegield i Aggershuus Stift, har i en Tid af 8 Aar, nemlig fra 1778 til 1786, deels som Pige i hendes Forældres, deels som Kone i hendes eget Huus. forfærdiget i alt 1474 Alen af adskillige Slags Tøyer De ere alle forfærdigede af hiemmeavlet Hør og Uld, og særdeles gode og ærlige af Mynster Herved har hun opmuntret mange til at følge hendes roesværdige Erempel, ligesom hun endog stod Brud i Klæder af det Tøy, hun selv havde virket. For denne Flid, samt hendes roesværdige Tænke= og Handle=Maade tilkjender Selskabet hende sin første Sølv=Medalje som et AgtelsesTegn og 10 Rdlr. i Penge. 281. Odelsbinden Mathias Olsens Kleppens Hustrue, Anne Halvors Datter, af Hierdals Præstegield under Bradsberg Amt i Christiansands Stift, har i Aarene 1783 og 84, ved Hielp af hendes egne Tjenestepiger, virket 2000 Alen Klæde, Dynevaar, Vadmel, Lærred, og Strie, alt af hiemmeavlet Hør og Uld, hvorfor hende tilkjendes Selskabets første Sølv=Medalle, som et ved fortjent Agtelses=Tegen. 282. Bondekone Kari Peders Datter paa Gaarden Sivesin af Tottens Præstegield, under Christians Amt, har ved Hielp af hendes Datter fra September 1785 til November 1786 forfærdiget, 900 Alen Vadmel, Hvergarn, Lærred og Strie, alt af hiemmeavlet Uld Hør og Hamp, hvorfor hende ligeledes tillægges en Belønning af den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. 283. Bonden Gunder Andersens Hustrue, Marie Lars Datter, paa Gaarden Baachind af Totens Præstegield under Christiams Amt har ikke allene selv forfærdiget det Tøy, hvori hun i Aaret 1785 paa hendes Bryllups=Dag var klædt; men har endog været den første der paa Stedet, som har staaet Brud i hiemmegjort Tøi, hvoraf hun har indsendt en Prøve, som Selskabet har fundet meget smuk. For denne roesværdige Tænke og HandleMaade tilkjender Selskabet hende et Agtelses=Tegn af sin første Sølv Medalje, hvortil hun saa meget mere er værdig, som denne Tarvelighed ikke har været forstilt eller en Følge af Trang, men en Frugt af hendes retskafne Tænkemaade. 284. Adam Herholt, Gjestgiver til Sandstøe, Øie stads Sogn, Nedenæs Lehn, Christiansands Stift, har i Aaret 1785 optaget for 100 Rdlr. Hør, Strie og Uld, som han ved fattige Fruentimmer har ladet forarbeide mod daglig Kost og 4 s. i Penge. Heraf blev udbragt 569 Alen Lærreder, Strie og Dynevaar, som alt igien der i Egnen er bleven solgt. For denne roesværdige Handling tilkjendes Adam Herholt et Agtelse og Tegn af Selskabets 2den Sølv=Medalje. 285. Lehnsmand Andreas Rudolph Morlands Kone, Anne Marland, til Farsund af Wansøe Præstegield i Christiansands Stift, har i Aaret 1786 ved Hielp af 2de Piger, spundet Garn og været 230 Alen Stok, Dynevaar, Dreiel og Lærred, hvortil hun selv har avlet Ulden paa Gaarden, ligesom hun og selv har farvet Garnet. For denne Stræbsomhed tillægges hende en Belønning af den 2den Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. 286. Bondekonen Jngry Inqvalds Datter til Sande af Wandsøe Præstegield, Christiansands Stift, har fra Michelsdag 1785 til samme Tiid 1786, ved Hielp af hendes 3de Døttre, spundet, farvet og vævet 215 1/2 Alen Vadmel, Stof og Lærreder, vorfor hende tillægges hende en Belønning af 8 Rdlr. 287. Bondekonen Marthe Ols Datter paa Gaarden, Wang af Totens Præstegield, under Christians Amt, har i Aaret 1786 forfærdiget et Stykke graat Vadmel paa 50 Alen til Mands Klæder, som Selskabet har fundet saa ypperlig af Bonitet, at det derfor tilkjender en Belønning af 6 Rdlr.