JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-01-30
Jndem bemerkt wird, das die Legitimation des Schiffseigner, bereits genligend beigebracht worden ist, werden diesenigen welche Eigenthumsanspruche an die vorgedachte Ladung zu machen gedenken, hiedurch angefordert: binnen 12 Wochen, von der legten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet sich mit ihren desfalligen Beweisdocumenten bei der Königl, Birkvogte zu Nieblum auf Fahru melden Tonder Amthaus, den 26sten Januar 1836. F. Chr. v. Krogh.
Berlingske Tidende, 1836-01-30
Erste Bekanntmachung. Da der Bürger und Kaufmann Matz Müller hieselbst seine Haabe und Guter zur gerechtlichen Concursbehandlung bergeden har und daher von dem Magistrate die Erlassung, eines landublichen Proclams verfugt worden, so werden Alle und Jede, welche an die gedachte Concursmasse Anspruche und Forderungen zu haben vermeinen, wie auch diesenigen, welche derselden mit Schulden verhaftet sind, hiedurch veremtorisch bei Strafe der Ausschliessung und des Verlustes ihres Rechte, geladen und befehliget, sich dieserhalven innerhalb 12 Wochen, vom Tage der letten Bekanntmachung dieses Proclams ange rechnet, im Stadtsecretariate hieselbst zu melden, die Briefschaften, worauf sie ihre Angaden begrunden wollen, in drigine zu produciren und abschriftlich zurükulassen, auch, soserne ste Auswartige find, Actenprocuratur zu bestellen, und dem nachst weitere rechtliche Verfigung zu gewartigen, Woruach &c. Hadersleben, den 18ten Januar 1836. Bürgermester und Rath. Schrader.
Berlingske Tidende, 1836-01-30
Ved Proclama, som bliver læst i den 1700. 1834 & 35. Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Snedkersvend Christen Hattesen's Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 27de Januar 1836. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1836-01-30
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingste Bogtrykkerie med Hurtigpresse denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rd. 3 s Qvart. Subskriptionmodtages her i Staden, Pilenrade Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer. for ved Stifter. Falsters. vens og LollandsGrovindsialstænderne for Sjællands, 1/2 J Færøerne. samt for Island og nuar.
Berlingske Tidende, 1836-01-30
Løverdagen den 30te No Slutning af Sagen angaaende Udkastet til en Anordning, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende den Selveierbønder ved Frog. af 13de Mai 1769 hjemlede Testationsfrihed. (See denne Tidende Nr. 4950.)
Berlingske Tidende, 1836-01-30
Sagen angaaende Etatsraad Treschows Andragende betræffende Arvefølgen med Hensyn til Selvcierbøndergaarde. (See denne Tidende No. 6, 31, 32 og 35.)
Berlingske Tidende, 1836-01-30
Ved den 5te Paragraph af den nævnt Anordning blev det derfor tilladt Selveier eller Eiendomsbonden at anordne og fastsætte, hvorledes der efter hans Død skal forholdes med hans Gaard og dertil hørende Besætning, hvem af hans Born eller andre Arvinger samme skal tilfalde, hvad der egentlig skal følge med Gaarden og regnes med til dens Besætning, samt hvad Sum Arvingen skal tage samme for, og hvormeget han derfor skal erlægge til Stervboet og hans Medarvinger, hvilke Begunstigelser ere meget betydelige og afvigende fra de Baand, der indskrænke Forældre, som have Børn og ikke høre til Selveierbøndernes Klasse, i Naadigheden over deres Formue. Det paaankede Onde er altsaa forudseet, og Anstødstenen, har saaledes alene været, at man ikke har været heldig i Valget af det Middel, hvorved det skulde forebygges og afhielpes. Denne Mangel er, saavidt jeg skjønner, dobbelt, idet man for det Første ikke, saaledes som det er skeet ved den 6te § i Fdn. 14de October 1773, har bestemt, hvem Gaarden skulde tilfalde i Tilfælde af at Bonden selv Jntet bestemte, og dernæst har overladt Faderen for stor Raadighed med Hensyn til Bestemmelsen af den Sum, for hvilken Barnet skal tage Gaarden. Det har været og vil bestandig blive Tilfældet, at en Fader, uagtet Raadighed dertil er overladt ham, som oftest ikke bestemmer, til hvilket enkelt af hans Børn hans Eiendom skal falde, ligesom han, naar det skeer, vel i Almindelighed vil paabyrde Barnet for stor Udgift, thi Faderen bør som Fader ikke gjøre Forskiel paa sine Børn og ikke give det ene Fortrin for det andet. Men i Bondestanden, møder Benyttelsen af en saadan Frihed en endnu større Hindring, end den vilde møde i enhver anden Stand. Ligesom nemlig Bonden paa den ene Side sjelden tiltroer sig Evne til at raade sig selv, saaledes er hanpaa den anden Side ofte utilbøielig til at raadføre sig med Andre, hvor ingen paatrængende Nødvendighed finder Sted, og Følgen deraf bliver da, at der i et Tilfælde, som det omhandlede, Jntet bliver besluttet. Men skal han tage sin Kone og øvrige Familie paa Raad, hvilket han efter Forholdenes Beskaf¬
Berlingske Tidende, 1836-01-30
Efterat Committeens Referent, Professor Bang, havde bemærket, at herimod Jntet kunde være at erindre, da Committeen under Udtrykket, Selveierbonde ogsaa havde tænkt sig: Arvefæstere, blev dette Amendement af Forsamlingen billiget med 55 Stemmer, mod 3. Ved at prøve Udkastet til Forsamlingens Andragende bifaldt denne iøvrigt en noget forandret Redaction af den første Jndstillingspunkt, ifølge hvilken Udtrykkene Selveierbonde og Arvefæster ei forekomme.
Berlingske Tidende, 1836-01-30
Et andet af Grev Holstein fremsat Amendement, at der efter Ordet: "Mødrene med tilhørende Be maatte tilføies gaarden. sætning og Jnventarium blev med 52 Stemmer mod 7 forkastet. Grev Reventlow fremsatte det Amendement, "at det Forlod, der tilstaaes Jntestatarvingen, gives i Gaardens Besætning og Jnventarium", Efterat Referenten havde erindret imod dette Amendement, at det forekom ham misligt, at give Jntestatarvingen hans Forlods i de nævnte Ting, da disse ikke altid staae i et passende Forhold til Gaardens Værdi, men endog i de Tilfælde, hvor denne maatte være stærkt beheftet med Gield, kunde udgjøre næsten hele Formuen, Forsamlingen med blev det forkastet af 56 Stemmer mod 2.
Berlingske Tidende, 1836-01-30
Kammerjunker Scavenius havde fremsat det Amendement, at det, naar samtlige Børn, eller, som Proponenten senere forandrede samme, den nærmeste Livsarving, er under 18 Aar, skulde overlades, Værgen for det Barn, som er nærmest berettiget til at erholde Gaarden, at bestemme, om Gaarden paa dettes Vegne skal overtages, men under den Betingelse, at, i Tilfælde af Gaardens Salg, førend Myndlingen opnaaer sit 18de Aar, skal den Trediedeel, som forlods er tilfalden denne, komme til Deling mellem ham og Medarvingerne efter Loven." Efterat den Kongelige Commissarius og Referenten havde gjort opmærksom paa adskillige Betænkeligheder ved dette Amendement, hvilke ville kunne sees af Præmisserne til Forsamlingens Andragende, og efterat et Medlem havde understøttet det, billigedes med 41 Stemmer imod 11, at Jndholdet af det fremsatte Amendement optoges som et Henstillingspunkt i Præmisserne til Forsamlingens Andragende, i hvilket sidste Proponenten ogsaa havde erklæret sig enig. Kammerjunker Scavenius foreslog fremdeles det Tillæg til foranførte hans Amendement, at hvis i saa Tilfælde Gaarden ei bliver udbragt til den Sum, hvortil den i sin Tid var taxeret til Udlæg, bør Værgen tilsvare det Manglende." Referenten bemærkede, at han ansaae det betænke Regjeringens særdeles Opmærksomhed. ligt at paalægge Værgen et saadant Ansvar da det maatte befrygtes, at han enten vilde frasige sig Værgemaalet eller i ethvert Fald lade den ældste Arving beholde Gaarden, uden Hensyn til om det virkelig var til hans eller hendes Fordeel, eller ikke. Den Kongelige Commissarius yttrede sig ogsaa imod det foreslaaede Tillæg, og det blev derpaa ved Afstemningen forkastet med 56 Stemmer mod 2.
Berlingske Tidende, 1836-01-30
Proprietær Madsen gjorde det Amendement, at Committeens Jndstilling alene maatte gielde med Hensyn til de myndige Børn. Den Kongelige Commissarius bemærkede, at dette Amendement vel fjernede de Vanskeligheder, som Arvingens Umyndighed kunde medføre, men at det paa den anden Side i en temmelig betydelig Grad vilde indskrænke den omhandlede Lovgivnings Virksomhed. Efterat Referenten ligeledes havde yttret sig imod dette Amendement, blev det frafaldet. Grev Holstein havde endeligen fremsat, det Amendement, at i Stedet for Ordene: en saadan Deel af Gaardens Værdi, sættes: en Trediedeel af hele Boets Beløb, ef hvilket Amendeterat Gjelden er fradragen" ment han imidlertid senere frafaldt. Committeens andet Jndstillingspunkt gik ud paa, at det maatte bestemmes, at naar Selveierbonden eller hans Hustru, som have Børn, ved Døden afgaaer, skal den Længstlevende kunne beholde Nytten og Brugen af den hele Gaard med Tilbehør og Bohave sin Livstid, om den end indgaaer nyt Ægteskab, men at Gaarden iøvrigt skal conserveres og falde i Arv i Overensstemmelse med den under første Punkt indstillede Forskrift, naar den Længstlevende døer, hvorhos flere i betænkningen anførte speciellere Forslag, der gik ud paa at sikkre, at Gaarden conserveredes i den Tilstand, hvori den var efterladt ved den Førstafdødes Død, og navnlig gen ei yderligere behæftedes med Gield, hen stilledes til Hans Majestæt Kongens allerhøieste Overveielse."
Berlingske Tidende, 1836-01-30
I Anledning af forskjellige af den Kongelige Commissarius og flere Medlemmer yttrede Betænkeligheder, med Hensyn til at den Længstlevende skulde have ususfruelus af Gaarden, hvilke Betænkeligheder ere omtalte i Præmisserne til Forsamlingens Andragende, forandrede Committeen sin Jndstilling saaledes, at den kom til at gaae ud paa, at der, naar Selvcierbonden eller hans Hustru ved Døden afgaaer, ved en ny Lovbestemmelse maatte indrømmes den Længstlevende saadanne Fordeele, at den kunde ventes at beholde Gaarden i en udeelt og ei overbetynget Besiddelse. Committeen gjorde derhos et meere specielt Forslag, som den dog blot vilde have omhandlet i Præmisserne til Forsamlingens Andragende, i hvilke det vil findes optaget. Committeens saaledes forandredre Jndstillingspunkt, blev af Forsamlingen billiget med 57 Stemmer mod 3.
Berlingske Tidende, 1836-01-30
Kammerjunker Scavenius fremsatte det Amendement, at 1/3 Deel af Gaardens hele Værdi burde blive udenfor Skiftet efter den Forstafdøde, saaledes at denne Trediedeel, hvis den Længstlevende havde indbragt Gaarden, eller den var erhvervet under Fællesskabet mellem Ægtefællerne, skulde blive Førstnævntes Eiendom, men i modsat Fald, naar den giftede sig, behandles overeensstemmende med Forskrifterne i Lovens 5219 om Broderlodden, saa at altsaa Halvdelen af dette Forlods da igjen skulde komme tilbage til den Afdødes Børn."
Berlingske Tidende, 1836-01-30
J denne Anledning erindrede Referenten, at slige Tilfælde vilde være sjeldne, og at der nu ei kunde blive taget noget Hensyn til denne bemærkning, da den ikke var fremkommen, ei heller noget Forslag i saa Henseende, bragt paa Bane under Sagens foreløbige Be Jøvrigt maatte det erindres, at handling. Forsamlingens Andragende, hvis det fandt Regjeringens bifald, vilde foranledige Udarbeidelsen af et Lovudkast, der rimeligviis vilde tage Hensyn til dette og flere specielle Tilfælde, som stode i Forbindelse med Andragendets Hovedgjenstande.
Berlingske Tidende, 1836-01-30
Committeens Jndstillinger med Hensyn til Proponentens Bemærkning om, at en Selveierbonde ei burde have Frihed til at behefte sin Gaard for en høiere Sum, end den, der var oprindeligen given for samme, og med Hensyn til Proponentens Yttringer om Udstykningsfrihedens Jndskrænkning, bleve af Forsamlingen billigede og vedtagne at skulle optages i Præmisserne til Forsamlingens Andragende, den første med 58 Stemmer imod 2, den anden eenstemmigen.
Berlingske Tidende, 1836-01-30
Endelig bifaldt Forsamlingen Committeens Jndstilling om, at Proponentens Andragende maatte vedlægges Forsamlingens Petition.
Berlingske Tidende, 1836-01-30
Det i denne Sag af Committeens Referent, Professor Bang, paa Forsamlingens Vegne forfattede Andragende til Hans Majestæt Kongen er af følgende Jndhold: Etatsraad Treschow, Deputeret i Provindsialstændernes Forsamling, har i vedlagte Andragende henledet Forsamlingens Opmærksomhed paa, at Selveierbondens Kaar i Danmark ei svarer til det velgjørende Øiemed, som Lovgiveren har havt med at ville fremme Fæstegodsets Overgang til Selveiergods, og at der er Anledning til at befrygte, at denne vigtige Klasse af vore Medborgere fremdeles vil gaae tilbage paa en saavel for Statens som denne Borgerklasses Tarv foruroligende Maade, dersom de forskjellige Grunde, som fremkalde denne Forværring af deres Tilstand, ei ved Lovgivningen blive fjernede. Efterat Forsamlingen har fundet, at dette Andragende egnede sig til at komme under sammes Overveielse, og efterat en i dette Øiemed nedsat, af 5 Medlemmer bestaaende, Committee har afgivet sin Betænkning over denne Sag, der derpaa paa lovbefalet Maade, har været behandlet i tvende Plenarforsamlinger, troer Provindsialstændernes Forsamling at burde indgaae med nedenstaaende allerunderdanigste Andragende til Deres Majestæt.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
me en til forsendelse. Kongelierlevposter pride. lege en Berlingske politiske
Berlingske Tidende, 1836-02-01
vertissement. idende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Mandagen den 1. Februar. Ni No.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
London, den 22de Januar. - Kongen har kjøbt et overordentlig prægtigt Spillebord, der for kort siden er kommet hertil fra China. Det er et Mesterværk af chinesisk Snedkerarbeide, og det første Arbeide af dette Slags, som nogensinde er kommet fra China til Europa. Chinesernes Fremskridt heri hidrøre fra den allernyeste Tid.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Paris, den 20de Januar. – De til Beduiner, der ere engagerede ved Theatre de la Porte St. Martin for et Antal Forestillinger, høre til Stammen Soutza, der beboer Ørkenen Sahara, mellem Kongeriget Marokko og Provindsen Algier. Des formes, Directeur for Theatret i Algier, var den Første, som da han var blevet underrettet om disse Menneskers overordentlige Duelighed i legemlige Øvelser, Kraft og Behændighed, traadte i Forbindelse med dem. Han fandt i Begyndelsen mange Hindringer, og sluttede endelig en Contract med dem, hvori det udtrykkeligt er betinget, at disse Gymnastikkere efter tre Maaneders Forløb atter vende tilbage til deres Fædreland, for til den bestemte Tid at tiltræde deres Pilgrimstog til Mekka. Man havde vanskelig kundet bevæge dem til at begive sig til et andet europæiske Land; Franskmændene ere de eneste Europæere, forhvilke Veduinerne føle Sympathi. Foruden Reise Omkostningerne faae de daglig af Desormes 300 Franker, om der er Forestilling eller ikke. De deele samvittighedsfuldt Jndkomsten, og lægge den største Deel deraf op, da de leve særdeles maadeholdent, drikke aldrig Viin og leve næsten ene af Frugter og Grønt. De holde to Gange daglig Bøn med Sang, som En af dem ledsager paa Mandolinen. Deres Forestillinger ere udelukkende athletisk gymnastiske.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Tydskland. Novellisten Emerentius Scævola, hvis Skrivter for Øjeblikket gjøre saa megen Opsigt, lever i Kønigsberg i Neumark og er en udtjent Officeer. Han har i Krigen mistet den ene Arm; derfor har han antaget Psendonymet Scævola.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Holland. Den hollandske Regjering skal i en rolig og værdig Tone have svaret paa de fra Englands Side indløbne Reclamationer, angaaende den høje Jndførselstold af engelsk Gods paa Java. Spørgsmaalet er nu, om den engelske Regjering, der siden 1830 just ikke har behandlet Holland altfor godt, vil være tilfreds dermed.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
De sidste Java Aviser meddele Følgende: "Sø røverierne, der i de sidste to Aar ere blevne udovede paa de nordlige Kyster af Java, have vakt Regjeringens særdeles Opmærksomhed. Af nogle fra Sørøverne undvegne Javanesere erfarer man, at disse Sørøvere for største Deelen ere Sultanen af Lingas Undersaatter. Gjennem Residenten i Riouw- og den commanderende Officeer paa den kongelige Fregat "Diana" opfordrede man paa en alvorlig Maade denne Fyrste til at gjøre Ende paa hiin Tilstand, og selv i denne Henseende at holde sig de bestaaende Tractater efterrettelig. Hermed forbandtes den Trudsel, at hvis disse Skridt bleve frugtesløse, vilde man betragte Sagen, som om Sultanen ikke besad Kraft nok til at holde sine Undersaatter i Tømme, og at Gouvernementet da vilde gribe til videre Forholdsregler, for i Fremtiden at beskytte Javas fredelige Kystbeboere for saadanne Røverier."
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Antallet paa Fødsler, Dødsfald o. s. v., i Aaret 1835, har i de fornemste hollandske Stæder været følgende: J Haag: fødte 2050, døde 1601, viede 534 og Skilsmisser 4; i Utrecht, fødte 1589, døde 1343, viede 395, Skilsmisser ingen; i Dortrecht, fødte 750, døde 621, viede 199, Skilsmisser 3, i Notterdam, fødte 3034, døde 3182, viede 718, Skilsmisser 3, i Haarlem: fødte 771, døde 699, viede 183, i Delft: fødte 592, døde 449, viede 125, i Grønningen: fødte 1143, døde 646, viede 318, Skilsmisser 3.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Det Rygte har været stærkt i Omløb, at der til næste Foraar skulde begyndes med Arbeiderne ved Jernbane-Anlægget fra Amsterdam til Haarlem; men et hollandsk Handelsblad erklærer nu dette Rygte, for utidigt, da man endnu ikke veed noget Bestemt, derom.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Belgien. De franske Douaner have i Løbet af forrige Aar lagt Beslag paa Varer til en Værdi af 303,500 Franker. Uagtet de uhyre Summer, Frankerig anvender paa Grændsetoldvæsenet, er der dog fra belgisk Side samme Aar blevet indsmuglet Varer i Frankerig til Beløb af henved 80,000,000 Franker.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Grækenland. Athen, den 19de December. – Den anden Dag efter Kongen af Bajerns Ankomst havde det diplomatiske Corps den Ære at opvarte ham; de forskjellige Ministerial- og andre Embedsmænd bleve ligeledes forestillede Hs. Majestæt. Nogle bemærkninger, Hs. Majestæt ved denne Lejlighed gjorde, udbredte sig med Lynets Fart i Staden og gjentages nu uophørlig. Dertil hører det Velbehag, Hs. Majestæt udtalte over den græske Nationaldragt, hans Forundring over det store Antal Embedsmænd i nogle Ministerier, flere Yttringer over Mindemærkernes Vedligeholdelse, og fremfor Alt de christelige Ord, Hs. Majestæt talde til den hellige Synde, i det han nemlig tilføiede den bemærkning, at Kirkens Rettigheder aldrig burde indskrænkes eller røres til Statens Bedste. Den anden Dags Aften var den atter Jllumination.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Brasilien. Rio Janeiro midt i November. – Efterretningen om Oprøret i Para, der indtraf her tilligemed den om Urolighederne i Rio-Grande, har gjort et meget uheldigt Jndtryk, men har dog ikke havt den slemme Jndflydelse paa Handelen, som man vel kunde have befrygtet. Dette kan man dog ogsaa tilskrive den Omstændighed, at man vidste, at Uordnerne i Rio Grande ikke vare af nogen politisk Natur, men at de ene og alene havde deres Grund i et personligt Antipathi mod den derværende Gouverneur. Efterat denne havde forladt Pladsen, var Alting blevet roligt igjen, og hans Eftermand er allerede udnævnt. Den nye Regent, Feje, vinder almindelig Tillid, han har sendt Marquien af Barbaleena med den sidste Paketbaad til England, for der at organisere 6000 Mand og at føre dem til Brasilien. Han skal desuden sætte sig i Forbindelse med tydske, svejzeriske og engelske Emigrations-Selskaber og tilbyde Jnd vandrere Landeiendomme. En Expedition skal ufortøvet afgaae her fra Rio til Para, og Landet begynder overhovedet nu at føle, at det endelig engang regjeres med Kraft og i sin egen Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Peru. Jfølge de sidste Efterretninger lider denne Republik af den frygteligste Militair-Despotisme. J September f. A. udstedte General Salaverry som allerede meddeelt – den Ordre, at hver mandlig Jndvaaner i Lima, fra det 15de til det 40de Aar, skulde under Dødsstraf stille sig til Krigstjeneste; sex Mennesker bleve i denne Anledning virkelig skudte, da de forsøgte, hemmeligt at forlade Hovedstaden. Folket viiste sig ved denne Lejlighed meget modløst, saa at man neppe kan haabe, at det selv vil kunne befrie sig fra dette Slaveri. Armeen, Officererne deri indbefattede, bestod af Jndianere og Regere; General Gamara er en Cholo. Det stadfæstes, at denne sidste er blevet slaaet af Santa Cruz, Bolivias Præsident, som i Spidsen for 6000 Mand havde sluttet Forbund med Obre goso, den lovmæssige Præsident, for at styrte Salaverrys Regjering, Gamaras Stridsmagt synes imidlertid at have været langt svagere end hans Modstanders. GeneralSalaverry skildres som en Mand af stor Virksomhed og af mange militaire Talenter. Under saadanne Omstændigheder er al Handel naturligviis standset, og paa hvert Punkt af Republikken hersker den yderste Nød.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Sverrig. Stokholm, den 21de Januar. – Til Dagens Nyheder i Hovedstaden hører et afskyeligt Mord, der er begaaet paa Carl J. Wertmüller, en Søn og Compagnon af Brygger og Lieutenant G. Wertmüller. Manden, der var i sin bedste Alder, nogle og tyve Aar, i en god Formues-Forfatning, og som snart skulde givte sig, havde just bivaanet Berwalds Aftenunderholdning, hvorpaa han, efterat have klædt sig om, gik hen for at see til Bryggeriet. Her er han sandsynligviis bleven anfaldet af den af Bryggeri-Folkene, som var sat til at passe Bryggeriet om Natten, da man om Morgenen fandt hans Liig, ilde medhandlet og nedkastet i et i Jorden nedgravet Kar, og den Person, som havde havt Natte-Tilsynet, savnedes foruden et Guld-Repeteeruhr, adskillige Smaasager og en ikke ubetydelig Sum Penge, som havde ligget i den unge Wertmüllers Pult, der var opbrudt. Den Myrdedes Hjerne befandtes ved Obductions-Forretningen at være knust, hvilket sandsynligviis var skeet med en stor Træknubbe, der laa i Bryggeriet, og hvorpaa Blod og Haar var fast klædet. Det lod forøvrigt til, at Mordet ej var foregaaet uden Modstand. Den Person, der mistænktes for Mordet, var flygtet ud af en Bagport, men endnu ikke paagrebet.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Gothenborg, den 18de Januar. - Postillonen, der i Gaar hidbragte den norske Post, har berettet, at der i Kongselv om Natten til afvigte Søndag afbrændte sexten til tyve Huse i Stadens nordre Deel. Man mangler endnu nærmere Efterretning om denne Ulykke.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Norge. Christiania, den 23de Januar. – Den stærke Kulde, der indtraf ved Nytaar, har gaaet igjennem hele Landet ligesom i et Strøg fra Nord mod Syd, men har dog varieret betydelig efter Bredegraden og de locale Omstændigheder. Saaledes var der omtrent til samme Tid 129 i Christiansand, 169 paa Moss, 200 i Christiania, 240 i Drammen, 28. Østerdalen, over 300 paa Roraas. J Svensk Lapland var der henimod 400. Man kan af dette stigende Forhold gjøre sig en Forestilling om, hvor koldt det maa være i Polaregnene, og hvilke uhyre Besværligheder de have at kæmpe imod, som opholde sig paa de i Bassins-Bugten indfrosne engelske Skibe.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
Paa Roraas angives Kulden efter et mindre paalideligt Spritus-Thermometer at have været 34 1/2 R. Jmidlertid var den saa stærk, at Qviksølvet frøs i den Grad, at det lod sig hamre og forme under Hammeren som et Stykke hvidtglodende Jern, men det gav sig lettere under Slagene; det lod sig brække imellem Fingrene og smeltede ikke i det Hule af Haanden for efter et Par Minutters Forløb, uagtet den uhyre Forskiel imellem Qviksølvets Kulde-Grad og Haandens Varme-Grad, da Blodet i det menneskelige Legeme, som bekjendt, holder 300 Varme. Qviksølv, som udsattes for Kulden, frøs øjeblikkelig, naar Massen ikke var for stor.
Berlingske Tidende, 1836-02-01
En Sangerinde af den Jtalienske Skole, MadameBrengeri, har givet tvende Concerter her i Byen, hvoraf den Sidste for temmelig mange Tilhørere. Hendes Præstationer have nydt temmelig almindeligt Bifald, og vi kunne vistnok indrømme, at dette ikke var ufortjent, uden derfor med en Anmelder i et andet Blad at hæve hende til Skyerne ved at beklage enhver Musikkyndig, der ei fik at høre hende.