Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-25
Stockholm, den 24de Juli. - Kongen har kjøbt den meget fuldstændige Haffnerske Jnsect-Samling for 2000 Rd., og foræret den til Universitet i Upsalg. Samme Universitet erholdt nyligen af Kongen en Samling af Brasilianske Fuglearter, og det Kongelige Videnskabs=Selskab i Trondhjem en kostbar Samling af Franske Medailler. - Den 29de Juli døde i Stockholm, 68 Aar gammel, Grev Johan Gabriel Oxenstjerna, forhen Rigsraad og Rigsmarskalk, Ridder og Commandeur af Hs. K. Majestæts Ordener m.m. Under Rubriken: "fædrenelandsk Digtekonst" læses i Leipziger Literatur=Beitung f. d. A. en Bedømmelse over de Digte, som de sidste Feldt toge mod Frankrig have foranlediget. Rec. kalder hiin Nødens Foster, hvor Muserne bare Landværnsuniform og Jægerhuer, og ikke teede sig som Amazoner, men som Husarer, hvor det almindelige Valgsprog var paa Parnasset, hvad hiin Mand hos Shakespear siger til sin Modstander; I will overrun the with policy, I will kill thee a hundred and fifty time (jeg vil overvælde dig med Politik, jeg vil dræbe dig hundred og halvtredsindstyve Gange). Recensenten finder, at en længe undertrykt billig Harme vel kunde undskylde et ligesaa upoetisk som ubilligt Raserie mod Fienden, der spores i adskillige af disse Digte, men et Spørgsmaal bliver det, efter hans Mening, dog, om hos de saakaldte Velske og udenlandske Fiender, mod hvis Sæder man declamerer, en saa haanlig Tone mod Fiender og Overvundne nogensinde har hersket. J mangen uædel og usædelig Gadevise, som den franske Revolution frembragte, vil man dog sjeldent finde mod de fiendtlige Krigere en saa bitter Spot, og Marseillet Hymnen og andre Sange tale endog med Agtelse og Medlidenhed om tristes victimes & regret Sarmant contre nous." Rec. mener, at naar man nu ved Pressefriheden taler om en friere Nationalcensur, saa maatte det mindre indskiærpes Censorerne eller de Edsvorne, ængsteligen at opspore, hvad der mueligen er stødende for Cabinetter, Regjeringer eller Kirkedogmatik, end alle Arter paa Usædelighed i offentlige Skrifter, der gjøre den tydske Tænkemaade saa megen Vanære, at den Tydske maa skamme sig for sig selv og Udlandet. Han nægter ikke, at Udlænderie og Miskiendelse af tydske Fortjenester vel er hos de Tydske en Daarlighed, som gik alt for vidt. Men skal paa den anden Side enhver erklæres for uærlig, der f. Ex. endnu finder mere i Raphaels Malerier end i den tydske Durers, eller, som synger en udenlandsk Vise, De nyfødte Tydske burde heller begynde med, indvortes at paaskjønne hverandres Værd, ikke blot at udbalune hvad Klike og Partiesyge vil have løftet i Veiret, og fornemt at ignorere alt Andet, var det end nok saa ægte tydsk. Rec. tilskriver en stor Deel af dette det saakaldte Burschenwesen, der anretter saa megen Ulykke i Tydskland. - Anmeld, troer, at det tydske Burschenwesen, ikke lader sig anderledes, oversætte paa dansk end ligefrem Drengevæsen, og det Begreb, vi forbinde med dette Udtryk, svarer ogsaa fuldkomment til de tydske Burschers Fremfærd, saavel ved Auto-darsen paa Wartburg, som tildeels i de sidste Optøier i Göttingen. Ungdom og Viisdom følges rigtig nok ikke ad, og man kan derfor hos den enkelte "Bursch undskylde, at han engang gjør sig skyldig i kaade Burschen streger, men at Flokke af adskillige Hundrede saadanne unge, tildeels nyligen af Ægget udkomne "Bürschlinge" ville offentligen opkaste sig til Tydsklands Aristarcher; at de, anførte af Literaturens Cosakhetmanner, vove at kaste Skrifter paa Bag let, hvis Forfattere kunne være deres Fædre i Aar og Kundskaber, hvis Jndhold Mange af dem neppe kunne fatte, mindre bedømme, det er i høieste Grad harmeligt, og et værdigt Sidestykke til de Optrin, skjøndt af nogen anden Natur, som man i Begyndelsen af Revolutionen oplevede i Frankrig.