JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Blandt de mindre væsentlige Aarsager, der enten ere ophørte eller maa ophøre, regner Forf.: 7. Landmilitairets overordentlige Jndqvartering; 8. adskillige Nærings=Veies Formindskelse og Jndskrænkning ved Krigen; 9. Følgerne af Caperierne, i Fredstider; 10. Fattigdom eller Armod; 11. Skjødesløshed med Eiendeles Bevaring; 12. Smaahandleres Adgang i Huse. - Hvad Landmilitairet angaaer, da er Anmelderen af den Formening, at Tyverier af Vigtighed langt sjeldnere begaaes af Soldater end af Civile. Aarsagen ligger for en stor Deel deri, at Soldaten deels staaer under en Disciplin, der er stærk nok til at afholde ham fra at begaae Tyverier i det Store, deels straffes paa en langt føleligere Maade end den Civile. At løbe 6 eller 12 Gange Spidsrod har noget ganske andet at betyde end at hensættes 2 til 6 Maaneder i Forbedringshuuset. Soldaten maa desuden til bestemt Tid om Aftenen være i sit Qvarteer, og kan altsaa ikke saa godt som den Civile udsee sig en Leilighed til at stiele om Aftenen &c. An meld. er overbevist om, at dersom man vilde eftersee Tyveregisterne skulde man finde at store og farlige Tyverier sjelden ere begaaede af Soldater, der staae i Tieneste. En anden Sag er det med afskedigede Militaire. - En Soldat har heller ikke saadan Adgang til et Huus, at han kan lægge an paa noget stort Tyverie, og de Smaatyverier, han begaaer, straffes, som sagt, for alvorligen til, at han saa letteligen vover sig ud paa Tyvebanen, med mindre han troer sig meget sikker i sin Sag. De fleste og farligste Tyve maa derfor søges blandt Almueclassen af den civile Stand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Indenlandske Efterretninger. Udtog af en Skrivelse fra Kiel, den 12 Mai 1816. Foraaret har denne Gang indfundet sig tidligere end i mange foregaaende Aar. Kornet og Græsset fremspirer frodigen allevegne, og Frugttræerne blomstre allerede. Alt bebuder os en god Sommer, og vi haabe, at vor Forventning ikke denne Gang vil blive skuffet, som den tildeels blev det for et Par Aar. Priserne paa Korn og Fedevare have været meget høie. Jmidlertid ere Priserne paa adskillige andre Artikler, især paa Colonialvarer, faldne. - Om de mange Vandringer, som for et Par Aar siden bleve foretagne til Sundhedsbrøndene ved Bramstedt og Ottensen, høres nu næsten slet intet. Enten Kilderne have tabt den lægende Kraft, som man maaskee med alt for stor Lettroenhed tilskrev dem, eller det er Moden, som formindsker Besøgernes Antal, kan ikke bestemt angives. - Her i Byen har man smigret sig med det Haab, at see en god Badeanstalt indrettet, som ikke let kunde anlægges paa et heldt gere Sted, baade formedelst Stadens Beliggenhed og Vandets særdeles Godhed; dog synes det, at det af Jndbyggerne i denne Henseende nærede Haab, i det mindske i indeværende Sommer ikke vil blive opfyldt. - Det herværende philosophiske Facultet er ved allerhøieste Resolution bleven autoriseret, at meddele Etatsraad v. Berger, Professor ordinarius i Philosophie og Astronomie, Diplomet som Doctor i Philosophien. - En vis Erichsen, svensk af Fødsel, der tilligemed flere andre har gjort sig skyldig i svinske Bankosedlers Forfærdigelse, men under det paatagne Navn Lindstrøm havde fundet Leilighed at undvige til Lübek, er bleven hefter der og transporteret hertil, hvorfra han er bleven afsendt til Kjøbenhavn, hvor et nærmere Forhør skal optages over ham. - J Hertugdommene ere for nærværende Tid adskillige gode Embeder ledige, saasom Amtsforvaltertjenesterne i Flensborg og Hadersleben, Overlandveie-Jnspecceur Tjenesteen, Landskriver Embedet i Sønderdithmarsken, Kirchspielfoged Tienesten i Elmshorn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Ogsaa ere nogle Præstekald ledige, som for Exempel Sognekaldet i Kellinghusen, i Grundhoff, i Frederichsstadt, i Trittau, i Stenderup og i Modense.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Til de fortjente Videnskabsmænd, som nylig have høitideligholdt deres Sølvbryllup, bør endnu føies Hr. Dr. juris og Landsdommer S. L. Baden, som holdt sit Sølvbryllup d. 23 Oct. f. A., samme Dag som hans Frue har sin Datterdatter til Daaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
J den historiske Calender for 1815 gjør Justitsraad Engelstoft opmærksom paa, at den oldenborgske Stammes Regjerings Tiltrædelse hidtil er i vore Almanaker regnet fra Aaret 1449, som det Aar, da høisalig Kong Christian 1 begyndte at regiere over begge Riger Danmark og Norge. Men da nu Norge er gaaet over under et andet Dynastie, bør herefter regnes fra Aaret 1448, som det Aar, da Christian i begyndte at regiere i Danmark. Jubelaaret, som sidst holdtes 1749, indfalder altsaa næste Gang 1848, da har den oldenborgske Skjoldungestamme, regieret Danmark i 400 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Generalpostdirectionen har under 12te Maj d. A. bekjendtgjort følgende: "Under den HamborgBrevpostes Befordring paa Routen her fra Staden udefter Natten mellem den 2den og 3die d. M. er den største af dens medførende Postsække bleven opskaaren i den ene Ende og er deraf udtagen en Brevpakke, indeholdende Brevene fra Kjøbenhavn til Kiel, ligesom der og i Nærheden af Roeskilde Bye er funden et til den Pose, hvori Brevene til Kiel i Postsækken vare nedlagte, henhørende Brev til Lützenborg. - Da det er af yderste Vigtighed at erholde paalidelig Kundskab om Sammenhængen med denne forøvede Vold, saa udlover Generalpostdirectionen herved en Belønning af 100 Rbdlr. S. V. til den eller dem, som enten kunne give saadanne Oplysninger desangaaende, at Gierningsmanden derved kan udfindes, eller opdage de bortkomne Breve, og derved lede til samme Øiemieds Opnaaelse. - Anmeldelsen kan skee enten umiddelbar ved Generalpostdirectionen eller hos ethvert Steds Øvrighed."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Under 9de Mai d. A. er det tilladt Forstanderen for Jnstitutet for Døvstumme i Kjøbenhavn, Professor og Doctor Medicinæ Castberg, Ridder af Dannebrogen, samt Cancelliesecretair og Under inspecteur ved Tugt-, Rasp- og Forbedringshuset. sammesteds, P. V. Bierring, ene og alene i 15 Aar til Brug mod Betaling at anlægge og have offentlige Søebade i Kjøbenhavn og Amager paa een Miils Afstand fra Samme, dog under Vilkaar, at Badeanstalterne ere indrettede til Afbenyttelse til den 1ste Mai næste Aar, og at Planen til Indretningen, førend denne afbenyttes, indsendes til Approbation. Under 2den Mai d. A. er det tilladt Johan Peter Bochmann af Kjøbenhavn i eet Aar at forevise mechaniske og optiske Kunster i Sjælland, Møen, Fyen, Langeland, Lolland og Falster, imod at erlægge en nærmere bestemmende Kiendelse til ethvert Steds Fattigvæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Kjøbenhavns Børs den 16 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 683, a vista 691. Amsterdam 2 M. - , a vista, . London 2 M. 23 1/2 Rbdlr. Spec. 690. - Specier solgtes til 41 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 67 pr. 100; Oblig. 275, Norske Sedler
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lab. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Skrivelse fra London af 6te Mai. " Jeg maa, faade Bonaparte nylig til Carnot, ufortøvet have 300,000 Udskrevne til Tjenesten". - "Det er umuligt, svarede Carnot. – "Er da Udskrivningsloven ikke længere ved Magt?"men man vil ikke adlyde den som forhen." - Er jeg da nu ikke meere Keiser:" - "Jo Sire, men med Jndskrænkning." - Lucian Bonaparte ønsker igjen at komme til England, men kan ingen Passer erholde. - Man paastaaer, at Banken i Engelland vil laane Regjeringen Penge, og antage Jndkomstskattens Beløb derfor som Pant. - Tallien, der fordum styrtede Robespierre, har denne Gang havt særdeles Andeel i at Napoleon kom paa Benene. Hos ham holdtes de første Sammenkomster, hvori Fouche, Carnot og Thibaudeaudeeltoge, i samme udkastedes Planerne til Bon partes Tilbagekaldelse. Cambaceres, Savary, Generalerne Excelmanns og Fressinet, Marskalkerne Ney, Soult, Suchet, Massena, end videre Røderer, og andre, toge siden Deel i Sammensværgelsesplanen, hvortil Cambaceres, Fouche og andre sammenskjøde Pengene. Auditeuren i Statsraadet, Harell, brugtes som Sendebud til Den Elba og ogsaa Kong Murat var underrettet om Alt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Frankrig. Af oekonomiske Grunde skal Bonaparte have besluttet, ei at bevilge de til Paris kaldte Medlemmer af Valgollegierne ringeste Godtgjørelse for Reiscomkostningerne og for Bekostningerne paa deres Ophold i Paris, som des aden ikkun vil vare kort." – J Journal de Frankfurt af 23de April fortælles: "J Paris hersker en mørk Gjæring, og Gemytterne ere i største Uro. Hvo der kjender Parisernes Lyst til Skuespil, kan af det lidet Antal, der besøger dem, slutte sig til den offentlige Stemning. Efter Bonapartes Tilbagekomst er det allerede hændtes, at der paa det franske og Feydeautheater har været saa faa Mennesker, at man gav Pengene tilbage, og at forestillingen ikke fandt Sted. Dette er uden Exempel i Paris. - Et parisiske Blad siger: Man forsikkrer, at Frue von G. (Genlis), som har udgivet Damerne de Clermonts, de la Valiere's, de Maintenons og de la Fayettes Levnetsløb og Kierlighedshistorier, er i Færd med, i Form af en Roman, at lade sin egen Levnetsbeskrivelse træde for Lyset. Hvis Forfatterinden kun vil behandle den historiske Deel af dette Værk noget sanddruere og tilforladeligere, end i sine øvrige Skrifter, vil det sikkert vorde hendes mærkværdigste Roman, Moniteuren morer ogsaa sine o. s. v. Læsere med Anckdoter om den lille Napoleon, og fortæller, at Jnteressen steeg saaledes i Wien for denne Prinds, at han flere Gange om Dagen maatte vise sig for Vinduet. Til Beviis paa hans Caracteerfasthed anføres, at skjøndt han vidste om sin Faders Flugt fra Elba, taug han dermed i 14 Dage, og lod til ei at have vidst det, da man siden fortalte ham det. Han længes meget efter at komme tilbage til Frankrig, og spørger daglig om han snart skal reise?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Storbrittannien. Engelske Blade bemærke, at Bonaparte landede paa Elba og Ludvig XVIII holdt sit Jndtog i Paris paa een og samme Dag for et Aar siden. Et Aar senere er Kongen igjen i Exil, og Bonaparte kommen tilbage. 3 Mai 1814 glædede hele Europa sig over Freden - 3 Mai 1816 staaer hele Europa under Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Tydskland. Et tydsk Blad har samlet nogle af de væmmelige Smigrerier, hvormed Franzoserne til sin Tid opvartede Napoleon, for at bevise Plinii Ord, at de forhadteste Fyrster altid ere de man smigrer meest. Nogle af disse klinge løierligt nok, f. Ex. da Gud havde skabt Bonaparte, hvilede han ud - i sin Barmhiertighed udkaarede Gud B. til sin Repræsentant paa Jorden - med et Vink bringer han Verden til at bæve - Gid han snart herske over hele Europa. - Hvo har helbredet saa mange Saar, tørret saa mange Taarer, endt saa mange Lidelser og gjort saa mange lykkelige. - Han kan gjøre Paastand paa Templer og Altarer - Nabonationer velsigne ham som deres Befrier - Napoleons Hjerte er karrig med Undersaatternes Blod - Ja, Conscriptionen har bidraget til Folkemængdens Formering &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Medens Paketbaaden Lady Louisa, der i forrige Maaned ankom til Falmouth fra Brasilien, var underveis, blev dens Dæk, Ræer m.m. pludseligen og fuldkommen bedækket, paa nogle Steder, endog til en halv Tommes Tykkelse, med et guult Støv. - Man har forsøgt at forklare dette overordentlige Tilfælde, ved at antage, at det var Virkningen af et stærkt vulkansk Udbrud paa Kysten af Africa, skjønt Paketbaaden var i det mindste eet tusinde engelske Mile fra Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Jfølge officielle Jndberetninger anslaaes sidst forløbne Fiskerie i de gotheborgske Skiærgaarde kunat have udgjort 3000 Tønder af store og smaae Sild. Jngen anden Sildefaltning har fundet Sted, end den Fiskerne for egen Regning har foretaget. Hvad derved erholdtes er ført til Stæderne. Jøvrigt anmærkes, at fra 1ste November 1813 indtil paa samme Tid 1814 er efter Opgivelse fra Toldkamrerne i Gothaborgs og Bahus Lehn ikke udført nogen røget eller saltet Sild, eller Sildetran, af svensk Fangst til fremmede eller indenrigs Stæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Den 16 April d. A. afseilede sex Skibe fra Harwich til Helgoland a. paa Fiskefangst. De tilhørte Hr. Howard Mistley, og førtes af hans sex Sønner. Af disse Skibe ere de fem forulykkede med alt deres Mandskab i en frygtelig Storm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Formedelst de Begivenheder, der have fundet Sted i Frankrig fra 1 til 20 Marts, har Hert. af Holsteen Entin annulleret sin Jndbydelse til de sorte Brødre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Danzig, d. 2 Mai. Her veed man ikke at kunne erindre sig Conjuncturer, der have været saa yderst trykkende for Handelen og Skibsfarten, som de nærværende. - Tilførselen af polske Producter, mangler, og med den Afsætningen af til Søes indkommende Vare. - Ved den vedvarende Tilførsel af engelske Sild, vanskeliggjøres meget Afsætningen af norske Sild. Rug føres over Haff til Kønigsbergs og Elbings Forbrug; herved er Prisen paa denne Artikel falden 20 fl. p. Læst. - Polsk høi buntet Hvede gielder fl. 460480 p. Læst, Rød dito 400 420, Rug 310-320, Byg 210-220, Havre 160 180. - Cours London 3 M. fl. 15,24, c. 16 - 18, Hamborg 10 Ug. 134 Gr., Amsterdam 70 D. 301 Sr. Fra 1ste Jan. til ultim. April ere i alt 6 danske Skibe ankomne hertil. (Stats-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Genua, d. 22 April. Siden Provence har heiset det trefarvede Flag, har man endnu ikke tilladt de franske Skibe, at udløbe fra dette Districts Havne. 2 Kjøbmandsskibe med hvidt Flag have derpaa viist sig uden for Genua, og Lord Bentinck har tilladt dem at indløbe i Havnen. J nogle tyrkiske Provindser skal Pesten have begyndt at vise sig. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Livorno, d. 18 April. Alt er nu bleven roligt her igien. Engellænderne lade deres indskibede Vare bringe i Land og Forretningerne blive paa ny levende. Det var at ønske, at her nu var et stort Antal danske Skibe, de ville fortjene skjønne Fragter. De Svenske benytte sig af denne Omstændighed; 3 af deres Skibe ere allerede befragtede til de Forenede Stater. Antallet paa de østerrigske Tropper, der ere ankomme til Florenz, er meget stort, Toscanerne have med største Glæde forenet sig med dem, og agte at aflægge et Gjen besøg i Neapel. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
London, d. 3 Mai. Lord Keith er udnævnt til Østverstbefalende for Canalflaaden, og Sir R. Strachan til Næstcommanderende. Admiral Sir R. Hallowell skal have Commandoen paa Lissabon stationen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Paris, d. 1 Mai. Følgende Generaler skulle commandere Armeecorps: Det første Corps, Honedqvarteret Lille, skal commanderes af General Grev Erlon; det andet, som staaer i Valenciennes, af General Reille, det tredie, Hovedqvarterer Mezieres, af General Vandamme; det fjerde, som er opstillet i Metz og Thionville, af General Gerard det femte, Hovedqvarteret Strasburg, af General Rapp; det sjette, Hovedqvarteret Lavn, af Grev Lobau, det syvende, Hovedqvarteret Grenoble, af Marschal Grouchy; det ottende, Hovedqvarteret, Bordeaux, af General Clauzel; det niende, Hovedqvarteret Toulon, af Marschal Brune. Det tiende Armeecorps sammentrækkes i Perpignan; det er endnu ikke bekiendt under hvis Commando det skal staae. - Man forsikkrer, at Napoleons Hovedqvarteer skal oprettes i Conde. - Marschal Mortier er afreist fra Paris i et særdeles Ærinde, som Napoleon har overdraget ham, Mayland, den 26de April. Jfølge Beretninger fra Venedig have engelske Skibe allerede viist sig i det adriatiske Havs Farvande. En Fregat og to Brigger ligge udenfor Ancona, for at holde Øie med denne Plads. J Venedig vare adskillige hemmelige Agenter fra Kong Joachim, og deriblandt ogsaa en Broder til den neapolitanske General Carascosa, blevne heftede. – Fra 15de til 18de April ere over 40,000 Mand udvalgte Tropper marscherede gjennem Bologna, Livorno, den 24de April. Vor Frygt for et Overfald er ganske forsvunden. Murat er ifølge alle Beretninger i en Stilling, som ikke alene gjør ham det umueligt at vise kraftig Modstand, men sandsynligviis ogsaa snart vil gjøre Ende paa hans Existents, som Konge af Neapel. - Vi ere fuldkommen rolige; de paa alle Sider slagne Neapolitanere flygte til deres Hjem, og Murats Plan at forurolige os er tilintetgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Frankfurt, den 6te Mai. Man seer daglig Fiendtlighedernes Begyndelse ved Overrhinen imøde. Spærringen langs Grændsen er saa stærk, at al Samfærsel med Frankrig ganske er ophørt. Endog de Breve, som vare sendte herfra til Basel, for derfra at besørges videre til Frankrig, ere i Dag komne tilbage igjen. - Man paastaaer, at de høie allierede Magter ville anerkjende Schweizes Neutralitet, naar det opstiller en tilstrækkelig stærk Armee, for at kunne afslaae ethvert Jndfald af de Franske. Men denne Armee maa i det mindste udgjøre 60,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Neapel, den 21de April. Uagtet alle de Forsigtighedsregler, man har taget, ere vor Armees Uheld dog blevne bekiendte her i Staden. Det gammelkongelige Parti begynder igjen at vise sig, og man seer inden kort Tid meget vigtige Forandringer her i Landet imøde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Aachen, den 6te Maj. Jfølge en Kongelig befaling skulle de nye Kongel. preussiske Provindser, som staae under Melleme og Nederrhinens Forvaltning, stille 20 Batailloner Landeværn, hver paa ieregimenter, hvert paa 1000 Mand, og 2 Capa600 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Hamburg, den 12te Mai. Af den Americanske Regjering er en høist vigtig Lov bleven go get, hvorved udenlandske Skibsrhedere og Handelen paa America meget begunstiges. Her har den gjort et meget behageligt Jndtryk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Dresden, d. 5 Mai. Paa Grund af at være mistænkt for hengivenhed for Napoleon, er den 20de April Fyrst Sulkowsky, i Slupla i Over schlesien, paa det Kongelige preussiske Politieminiriums Befaling bleven heftet og bortført til en Fæstning af en Commando Gensdarmer. En Regjeringsraad fulgte ham derhen, Petersburg, d. 23 April. J. Gaar tildeelte Hs. Maj. Enkekeiserinden den Kgl. wartembergske Gesandt, Greven af Winzingerode, en Privat audients, hvori sidstnævnte i Hs. Maj. Kongen af Wortembergs Navn høitideligen anholdt om Hds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Keiserl. Høyhed Storfyrstinde Catharina Paulownas, Enkeerkehertuginde af Holsteen-Oldenburgs Haand for Hs. Maj. ældste Søn, Kronpr. Fred. Wilh. Carl. Denne Forbindelse var allerede ble pen besluttet i Tydskland i de tidligere Sammenkomster af de derved interesserede høieste og høje Herskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Rettelse. - J forrige No., P. 597, Lin. 18. en Pengemulct, læs, en ubetydelig Pengemulet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-16
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. optaTolvte Aargang. No. 40. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 20 Mai 1818. Hvorfor have saa saa danske geistlige Mænd, i de sidste 20 Aar søgt akademiske Værdigheder,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-20
Nig udkomne Skrifter. Noget om Tyverierne &c. (Sluttet.) C. De meest passende og til deres Øjemed virksomste Straffe for Medvidere og Hælere. Forf. er af den Formening, at dersom Straffen for de simple Tyverier endog første Gang tildeels var forbunden med nogen lov bestemt Infamie, vilde saadant være gavnligt. Dog er det ikke hans Mening, at Æren aldeles skulde tabes eller ei kunne gjenvindes ved første eller anden Gang begaaet simpelt Tyverie; men han troer, at en lovbestemt Ringeagt gjerne kunde finde Sted, uden Ærens Tab. Han troer, at den, der havde begaaet et Tyverie med Overlæg, eller gjort sig skyldig i flere Tyverier, uden at være straffet derfor tilforn, eller stiaalet hos den, han tjente, burde, inden han førtes til Forbedringshuset, staae 1 til 2 Timer i Gabestokken. - Anmeld, har altid anseet Straffe paa Æren for noget, der virker, ligesaa mægtigen som Legemsstraf, paa Mennesker, hos hvilke man kan forudsætte Æresfølelse. Men Æresfølelse er noget, som man i vore Dage desværre alt for ofte savner blandt Folk af de lavere Classer. J gamle Dage, da virkede Forbedringshuusstraffen, ikke blot ved det Arbeide eller den Tvang, den paalagde Forbryderen, men som Æres straf, og den, som eengang havde været i denne Straffeanstalt, havde paadraget sig en næsten evig uaftvettelig Plet. Men efterhaanden, ligesom denne Straf, ved Tyveriernes Tiltagelse, blev alt mere og mere almindelig, tabte sig ogsaa den dermed forbundne Skam, og nu, da Straffeanstalten i Kjøbenhavn tæller 700 Lemmer, og altsaa omtrent hvert 140de Menneske i Kjøbenhavn er at Forbedringshuuslem, maa denne Straf for største Delen forfeile sin Hensigt. Med Gabestokken vilde det ikke gaae bedre. J Begyndelsen vilde Straffen gjøre lidt Opsigt, men efterhaanden vilde man blive saa vant dertil, at man, ligesom for 20 Aar siden, vilde betragte den med Ligegyldighed. Saadanne offentlige Optog, der i Grunden kun skaffe Pøbelen Moro, ligesom Tilfældet er med offentlige Henrettelser, ere sjelden af nogen virkelig Nytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-05-20
Hvad bryder et Menneske af den laveste Folkeclasse, til hvilken Tyve i Almindelighed henhøre, sig vel om at staae i 4 Gabestok, – Ligesaalidet som en Slave om at blive kagstrøgen. Tvertimod vilde et saadant Optog kun give Anledning til en upassende Almisseindsamling; thi de lavere Classer ere aldrig meere redebonne til at vise et Slags utidig Medlidenhed, end netop ved saadanne Leiligheder. Anmeld. har allerede engang tilforn yttret den Formening, at første Gang begaaet simpelt Tyverie maatte straffes med en legemlig, men ikke vanærende Straf, og Forbedringshuusstraf derimod maatte anvendes for anden Gang begaaet Tyverie, men i saa Fald ogsaa paa Kongens Naade, ikke paa visse Aar. Naar Tyven i Forveien veed, at han, ved at stiele anden Gang, bliver Livsfange, saa vogter han sig nok for at komme igien. Derved vilde man rigtig nok faae flere Livsfanger end man har nu, men, saa vilde heller ikke Straffehuset blive opfyldt med Mennesker, der have stiaalet saadanne Ubetydeligheder, at deres Brøde første Gang kunde afsones i Fængslet paa en for deres Moralitet mindre skadelig Maade. Man spørge de Mænd, der ere ansatte ved Straffeanstalten, og man vil erfare, at de fleste Tyve, der have været der første Gang, indkomme der anden Gang, og at næsten ingen af dem, der har været der anden Gang, undlader at komme der tredie Gang. Overalt er den Tyv, som har været to Gange straffet, alt for farlig for Borgersamfundet, og kan, inden han tredie Gang paagribes og overbevises, begaae saa mange flere Tyverier, som han under sit Ophold i Straffeanstalten har saa meget større Leilighed til at lære alskens Tyvene. - Adskillige ere af den Mening, at Galgens Gjenindførelse vilde standse de grove Tyveriers alt for store Tiltagelse; men ikke at tale om, at Livsstraf aldrig burde anvendes uden paa den forsætlige Morder, saa lærer os Engellands Exempel, at Galgen langt fra ikke kan afholde Tyve fra at stiele, thi ellers vilde den ene Tyv ikke stiele der, medens man er i Færd med at hænge den anden. - Den undvigte Slave, som paagribes, uden at have begaaet Tyverie, skulde, efter Forf. Mening, ikke straffes, da det er Statens Pligt, at bevogte ham vedbørligen. Vist nok er Stræden efter Frihed hvert levende Væsen saa naturlig, at den for Moralitetens Domstoel aldrig kan blive nogen Brøde, den undvigte Slave straffes ved Paagribelsen imidlertid ikke fordi han har søgt sin Frihed, men fordi han har forladt et Bevaringsted, uden for hvilket Staten med saa stor Grund bør ansee ham for farlig. Den Frihed, han har forbrudt, bør han som Slave ikke selv ville tiltage sig, og da man desuden ikke kan bevogte en frigaaende Forbryder saa nøie, at han jo maa kunne finde Leilighed til at undvige, saa har Staten intet andet Baand paa ham, end den Straf, der for Undvigelsen venter ham. Skulde denne hengaae ustraffet, vilde Forsøgene til Undvigelse, som allerede nu ere hyppige, blive end hyppigere.