JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-31
Bekjendtgjörelser. J Overeensstemmelse med Frd. af 27de September 1799. § 18 bekjendtgjøres herved, at Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten Cand. juris J F. Gjødvad er beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til en Jndrykkelse i bemeldte Blads s 346 for indeværende Aar. Det kongelige danske Cancellie den 19de December 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-31
For en ferm og ordentlig Stuepige som forstaaer hvad der høre til hendes Fag, med et godt Vidnesbyrd om sit Forhold, er en Plads at erholde. Gjæstgiver Thomsen giver Anviisning. Paa Lønnen ansees ikke saa meget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-31
Hos Undertegnede kan fra Kl. 12 af daglig bekommes Vanille-Jis saavel i som ud af Huset. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-31
Under Grevskabet Christiansholm er strax at erholde i Fæste efternævnte tvende Bøndergaarde: Gaarden Ne 3 i Kjettinge Sogn og Bye, sidst beboet af nu afdøde Peder Mathiasen, der har Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. med Areal circa 44 Tdr. Land, foruden tilliggende Skovspart. Gaarden . 2 i Tokkerup Bye, Kjettinge Sogn, sidst beboet af Christian Pedersens Enke, der har Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 7 Skpr. 2 1/2 Alb. med Areal circa 65 Tdr. Land, hvorunder fornødent Skovspart. Gaardene ere forsynede med fornøden Besætning, Sæde og Fødekorn samt Inventarium. De Lysthavende til disse Gaarde ville henvende sig til undertegnede Forvalter med hvem derom afhandles. Christiansholm den 27de December 1837. C. Møller. 307 Rbd. 94 s. ere strax at erholde til Laans af Fuglsang og Prierskov Godsers Overformynderie imod lovbefalet Sikkerhed. Sundbye den 29de Decbr. 1837. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-31
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-31
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Parcellist Jacob Jensen, med Tilnavn: Mand, af Arninge under Baadesgaards Gods indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Gloslunde den 24de Decbr. 1837. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-31
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardfæster Peder Mathiasen af Kjettinge Bye indkaldes herved overeensstemmende med Anordningerne, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede kommitterede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Grevskabet Christiansholms Skifteret, Christiansholm den 27de December 1837. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Lollands Falsters Tidende. Si Fredagen den 5 Januar. No 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Udenlandske Nyheder. England. Ved at bringe de fattige Fabrikarbeideres usle Kaar paa Bane, gav det radicaleParlamentsmedlem Fielden Anledning til, at ogsaa den trykkende Kornlov blev omtalt, men uagtet flere Talere viste, at det ene var ved saadanne Love at Livets første Fornødenheder fordyredes i en utroelig Grad, blev der dog ikke taget nogen Notice af hele Andragendet. Dronning Victoria har atter viist sig i Parlamentet, for at aflægge det sin Tak for den bevilgede Civilliste. Skjøndt Dronningen selv var særdeles pragtfuld paaklædt, var det hele Optrin dog ikke saa høitideligt, som de foregaaende, og navnligen var der denne Gang kun meget faa Damer tilstede. – Oprøret i Canada vedbliver endnu at give Andledning til hæftige Debatter, men om de senere Begivenheder i selve Canada er man endnu uvidende. God er Tilstanden ingenlunde, da Regjeringen heller ikke staaer paa nogen god Fod med de saakaldte Loyale, men har seet sig nødsaget til at opløse deres Klubber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
J London taler man om, at Hertugen af Cambringe skal sendes til Canada som Gouverneur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Frankrig. Deputeret Kammeret beskjæftiger sig for Tiden ene med Afgjørelsen af de Stridigheder, der have reist sig i Anledning af Valgene. Den første af disse Sager, som kom paa Bane, var Jndsigelserne mod Lefebres Valg, hvorved, som bekjendt, Lafitte var bleven udelukket fra Kammeret. Efterat Odillon Barrot havde udtalt sig mod Lefebres Valg, og forlangt en nye Valghandling, og flere Talere derpaa havde fremsat deres Anskuelser, tog den fra Strasborger=Processen hæderlig bekjendte Michel af Bourges for første Gang Ordet i Kammeret, og blev hørt med almindelig Opmærksomhed. Udfaldet af Striden blev imidlertid, at Lefehvres Valg blev antaget som lovligt. Et lignende Udfald havde Spørgsmaalet og Retmæssigheden af Emil Girardins Valg, hvorimod Valget af Dhrr. Viennet og Flourens blev erklæret ugyldigt. Undersøgelse om den Hubertske Mord plan drives med megen Jver, men om Udfaldet er man aldeles uvidende. Jmidlertid ere nu og nogle engelske Blade fremkomne med den Paastand, at det hele Foretagende er begyndt af Politiet, for at ilveiebringe en gunstig Stemning ved Kamrenes Aabning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Spanien. Tilstanden i dette Land synes endnu ikke at ville forandre sig, hvor hyppigt man end vexler Ministre, da ingen har Tiltro til de Personer, der udnævnes, men man i Almindelighed anseer ethvert Cabinet for interimistisk. Det nu fornylig dannede Ministerium bestaaer af: Grev Ofalig som Statssecretair og Cabinetspræsident; GeneralEsparter, Krigsminister; Embedet bestyres dog i hans Fraværelse ved Armeen af Baron deel Solar; Mon, Finantsminister, Marquis von Sommernelos, Cortes Præsident; Castro, Justitsminister. Dette Ministerium anseer man dog i Almindelighed kun som en Overgang til et Cabinet alene bestaaende af afgjorte Tilhængere af det kongelig Statut. Fra Krigsskuepladsen hører man aldeles Jntet, kun meldes, at den nye organiserede carlistiske Armee er færdig til hvert Øieblik atter at marschere over Ebro-Floden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Tydskland. Den preussiske Regjerings Stridigheder med Ærkebiskoppen af Cöln, og de hannoveranske Anliggender vedblive endnu udelukkende at beskjæftige de tydske Blade, hvoraf flere især søge at skildre Stemningen i Hannover som ingenlunde misfornøiet med den ved Kongen fremkaldte Tilstand, medens derimod Efterretningerne fra de enkelte Byer vise, at man næsten overalt mere eller mindre kraftigt har protesteret mod Patenterne, Overappellationsretten i Celle har saaledes endelig fuldbyrdet Hyldingen, dog med det Tilføiende, at Retten fremdeles administreres efter den skrevne Ret, Constitutionen o. s. v. uden noget somhelst Bihensyn. Denne Form ansees almindelig som en indirecte Protest. - Pavens Bestemmelse i de collnske Anliggender, har man endnu ikke erfaret, men der siges med Bestemthed, at Østerrig meget interessere sig for at faae disse Anliggender bilagte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Preussen er udkommen en Ministerialbefaling med Hensyn til Underviisningen, der kan give AnledSag. ning til mange Betragtninger, som dog neppe ville lede til at anbefale den som efterlignelsesværdig Det latinske, græske og tydske Sprog samt Mathematik, Historie, Geographie og Religions-Underviisning blive saaledes betegnede som de Videnskaber, der gjennem Aarhundreder have vist sig meest skikkede til Menneskeslægtens Uddannelse, hvorimod Hebraisk, Fransk og overhovedet de nyere Sprog, kaldes mindre vigtige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Fædrelandet. Det sidst udkomne Nummer af Collegial=Tidenden indeholder, efter allerhøieste befaling, en Sammenligning mellem hvad der efter Finants=Budgettet var beregnet til Statens Jndtægter og Udgivter for 1835, og hvad der i samme Aar virkelig er indkommet og udgivet. Resultatet af denne Sammenligning er, at Jndtægterne have udgjort 939, 121 Rbd. 85 s. mere end der var gjort Regning paa, hvorimod Udgivterne have været 186,68 Rbd. 12 s. mindre end den Sum, Overslaget udviste, saa at de forøgede Jndtægter og de formindskede Udgivter ialt give et Kasse=Overskud af 636,790 Rbd. 1 s.,der ligge under Kassebeholdningerne ved Aarets Slutning, istedetfor at man efter Budgettet havde ventet en Underballance af 321,000 Rbd. Dette mod Alles Forventning gunstige Resultat skyldes imidlertid ene tilfældige Omstændigheder, da der deels er indkommen betydeligt mere af Activerne, end der i Budgettet var beregnet, og deels af Land skatterne og Jordebogsafgivterne er indkommet en større Sum, end man havde ventet, samt at der endelig i de sidste Maaneder af Aaret er fra Vestindien sendt 90,698 Rbd. 64 s., der ere opsparede til et Pensionsfond for Underofficerer og Soldater, ligesom de 100,000 Rbd. der vare beregnede til uforudseete Udgivter heller ikke i 1835 ere blevne anvendte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Kjøbenhavnsposten mener imidlertid, at dette gunstige Resultat er aldeles illusorisk, og at Statsgjælden er bleven forøget, i det nemlig ikke hele den betydelige Sum, der er indkommen af Activerne ene er anvendt til Afbetaling paa Statsgjælden, men at meget er anvendt til de løbende Udgivter, og anvender i saa Maade den gamle Regel, at den, der optager af sin Capital for at dække de Udgivter, der alene skulle dækkes af Renterne, forværrer sin Status istedetfor at forbedre den, og faaer saaledes det Resultat, at hele Underballancen i vor Statshuusholdning maae, for det Aar hvorefter Beregningen er affattet, ansættes til henved 2 Millioner Rbd. Endelig gjør Kjøbenhavnsposten opmærksom paa, at der hverken i Budgettet af 1835, eller den nu udkomne Sammenligning er omtalt, at der maa have været nogle Pengesummer i Behold ved Udgangen af Aaret 1834, da det dog er afgjort vist, a Finantsbestyrelsen ved Begyndelsen af 1835 ei kan hve begyndt med tomme Kasser, saaledes som Budgettet synes at udvise. Saavel Professor Bang som Grosserer Nathanson og Dhrr. m. & n. i Kjøbenhavns flyvende Post have eenstemmigen antaget, at det Beløb, der saaledes nødvendigviis maa have været i Behold ved Udgangen af 1834, kan ansættes til henved 2 Mill., men om denne ingenlunde ubetydelige Sum indeholder, som bemærket, hverken Budgettet, eller Sammenligningen nogen Efterretning. Den oftmeldte Sammenligning har været Kongen forelagt, og han har derpaa befalet, at en lignende Udsigt over Statens Jndtægter og Udgivter for 1836 skal udarbeides og offentliggjøres. En betydelig Deel af Aarhuus Byes Embedsmænd, og Borgere have i disse Dage underskrevet en Overeenskomst om, ikke meere at gaae omkring paa Nytaarsdag, som hidtil, for at ønske hverandre et glædeligt Nytaar!" Atter et Skridt fremad(Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Da Hs. Majestæt Kongen allernaadigst har behaget at entledige den Kongelige danske Consul Sørensen i Liverpol fra denne hans Post, saa ville derværende Handlende, som maatte attraae denne Consulatpost, indgive Ansøgninger derom til General=Toldkammer- og Commerce-Collegiet inden 8 Uger fra Dato.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Befordringer og Afgang. Reservechirurg ved første Division, Dr. Med. H. H. Sommerfeldt, meddeelt Divisionschirurgs Charakteer; Hs. Maj. Kongen har allernaadigst udnævnt Doctor i Medicinen og Chirurgien, Johan Gott lied Hansen i Satrup, til Jnterimsphysicus for Flækkerne og Amtet Neumünster, og den hidtilværende Subrector ved den lærde Skole i Hadersleben, Peder Volqvardsen, til Conrector ved denne Skole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Jndsendt. Jndsenderen af nogle bemærkninger om det provisoriske Regulativ for Nykjøbinge – hvilke ere optagne i Lollands Falsters Stiftstidende 148 og 149 for indeværende Aar, har fundet Adskilligt at udsætte paa de i saa Maade i Forslag bragte Bestemmelser, og anker fornemlig over: at Raadmænd ikke ere anseete fornødne, at ikkun 6 Borgerrepræsentantere ere bragte i Forslag og at Kæmmerens Løn er anseet passende at burde bestemmes til 300 Rbd. aarlig, med videre. Da vi undertegnede, nuværende eligerede Borgere, finde os beføiede at tage til Gjenmæle mod Angrebet paa det i Forslag bragte Regulativ, som hine bemærkninger indeholder, maae vi gjøre vore Medborgere bekjendte med de Grundsætninger der have ledet os under vor Medvirkning til Regulativets Forfattelse, forsaavidt de paaankede Deele af samme angaae. Vi have anseet og ansee endnu Raadmænd ufornødne, fordi vi antage, at selve Borgerrepræsentationen vil i forekommende Tilfælde danne en hensigtsmæssig og tilstrækkelig Opposition mod Magistraten, saafremt denne Authoritet maatte ville misbruge den Meningsvægt dens Embedstilling giver den, til Skade for Byen i Tommunale Anliggender, og hvad vi saaledes ansee ufornedent, for det fælleds Velvære, kunne vi, ifølge sund Logik, ikke med Jndsenderen betragte som et stort og uberegneligt Gode for Communen. Da iøvrigt Raadmændene, ifølge Forordning af 24de Octbr. 1837 § 1, hvor de ansættes, skulle vælges blandt de Mænd der ere valgbare, som Borgerrepræsentantere, og det maa forudsættes, at de dueligste vælges saavel til den ene som til den anden Bestilling, saa er det ligefrem, at de, der vilde blive valgte til Raadmænd, hvor denne Værdighed reguleredes, vorde valgte til Borgerrepræsentantere, hvor den forbigaaes. De samme Mænd erholde følgelig i begge Tilfælde lige Jndflydelse paa Communens Anliggender. Om benævnelsen hvorunder denne Jndflydelse udøves, er det ikke værd at stride; og vi tilstaae, at vi, under vore, aldeles meningsfrie Ventilationer angaaende Regulativet, ikke følede Kald til at andrage paa Raadmænd, alene af den Grund, at det muligen kunde være en eller anden af vore Medborgere behageligt at beklædes med saadan Værdighed. Skulle vi, ledede af disse Grundsætninger og imod vor Villie, have været uheldige nok til i dette Stykke at træde Communens sande Jnteresse for nær, – hvorom vi dog ikke finde tilstrækkelig Overtydning i den anonyme Jnsenders eenlige Stemme, – da glæde vi os ved, at det ifølge Forordningens § 27 in fine, om saare kort Tid staaer til det nye Borgerraad, ved motiveret Forestilling at søge Regulativet, lempet efter hvad man da erkjender at være bedre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Hvad angaaer Jndsenderens Anke over, at et Antal af 6 Borgerrepræsentantere er anseet tilstrækkeligt, da maa vi bemærke, at vi ikke betragte det som nogen absolut anbefalende Beskaffenhed hos en saadan Corporation at den bestaaer af mange Medlemmer. Et Antal af Mænd, der forener Uafhængighed og Evner med god Villie, netop saa stort som udfordres for at varetage Communens Tarv under de Forhandlinger som føres og Beslutninger som tages, til at paasee disse Beslutninger iværksatte og til iøvrigt at beopagte hvad der lovligen paaligger Repræsentationen, synes at være at foretrække det større Antal, af hvilket de Overflødige ville berøve deres Næringsysler den Tid med hvis Anvendelse de i Egenskab af Borgerrepræsentantere ikke gavnede Communen. Foruden at vi troede saaledes at burde paasee at der ikke ødsledes med Borgernes Tid og Arbeidskræfter, fandt vi og fra Antallet af de valgbare Borgere, Communen da indbefattede, Opfordring til ikke at foreslaae Repræsentationen talrigere end Byens Tarv efter vor Mening udfordrede; thi det bibelske Sprog Søger og J skulle finde, hvilket Jndsenderen, opstiller som Axiom, lader sig ikke stedse realisere i den borgerlige Verdens Virken. Antallet af de valgbare Borgere i Nykjøbing er omtrent 100. Til at forestaae Byens Bestillinger som Borgerrepræsentantere, Medlemmer af Skatte=Lig nings-, Fattige, Skole-, Havne, Bygnings= og Borgervæbningsfonds-Commissionerne, Overformynderie=, Revisions- og Rodemester=Væsenet udfordres nærved en Trediedeel af dette Antal, og det vil udentvivl være vanskeligt at finde flere, der, naar der spørges om mere end den blotte Talfylde, have Evner til med fornøden Værdighed og Sagkundskab at udfylde deres Plads udi Forretninger der ordentligviis ikke henhøre under Rubriken af borgerlige Sysler. Jøvrigt kunne vi ikke lade ubemærket, at Jndsenderens statistiske Calculer lede ham i betydelig Vildfarelse. Vi vide vel, at Nykiøbing efter sidste Folketælling indbefatter 1610 Jndvaanere, men deraf hører, ifølge det sædvanlige Forhold, omtrent det halve Antal til Qvindekjønnet, der ikke i den omhandlede Henseende er valg bart, ligesaalidet som Børne- og Tyendeclassen. Valgene til Borgerrepræsentantere og andre Communens Bestillinger maa derfor bevæge sig i en snevrere Kreds og blive inden for Grændsen af det valgbare Antal. Her er følgelig ikke Spørgsmaal og 20 af 1610 men omtrent om 30 af 100.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Den i Jnseratet omtalte Skattelignings-Commission er foreslaaet etableret ganske i Medhold af Forordningen 8 21 og burde vel alene af denne Grund ikke være Gienstand for Anke. Jøvrigt fandt vi det saameget meere tilraadeligt at andrage paa en saadan Commission, som, ifølge Anordningen § 22 Borgernes Anker over Ligningen skal paakiendes af Magistraten og Borgerrepræsentationen i første Jnstants. Jndsenderen vil dog formodentlig indrømme det mindre hensigtsmæssige i, at Magistraten og Borgerrepræsentationen skulde paakiende dens egne Handlinger, hvilket undgaaes naar Ligningscommissioner bestaaer af andre Mænd end Borgerraadet, men hvilket ikke kunde undgaaes naar Magistraten og Borgerrepræsentationen, om denne sidste end bestod af nok saa mange Medlemmer, lignede Afgifterne. Forslaget til det provisoriske Regulativ bestemmer ikke at Regnskabets Revisor skal lønnes med 5 a 10 Rbd. aarlig, men det forudsætter, at det for Tiden ikke vil være let i Borgerclassen at finde en Mand som forstaaer at give Revisionen den behørige Form, uden hvilken Udsættelserne vanskeligen kunne decideres, og for at raade Bod paa denne Mangel, har man troet det passende at tilstaae Revifor den ovennævnte lille Sum om han forlanger den, for dermed at gratificere en Regnskabs= og Revisionskyndig Assistent, dersom han behøver en saadan. Spørgsmaalet om, af hvem og blandt hvem Revisor skal vælges, besvarer Anordningens 8 26. (Fortsættes.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Bekjendtgjørelser. For en ferm og ordentlig Stuepige som forstaaer hvad der høre til hendes Fag, med et godt Vidnesbyrd om sit Forhold, er en Plads at erholde. Gjæstgiver Thomsen giver Anviisning. Paa Lønnen ansees ikke saa meget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Hos Undertegnede kan fra Kl. 12 af daglig bekommes Vanille-Tis saavel i som ud af Huset. Thomsen. Belønning udloves. Den 30te i f. M., om Aftenen imellem Kl. 7. og 8, blev ikke alene Facaden af min iboende Gaard, men endog Vinduerne og Forstuen fra øverst til nederst, paa det skammeligste besudlet. For Opdagelsen af Gierningsmanden til denne Riddingsdaadudloves herved en Belønning af 10 Rbd. Sølv, og om ønskes, Navnet fortiet. Rykjøbing den 2den Januar 1838. Knust, Bagermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
under Grevskabet Christiansholm er strax at erholde i Fæste efternævnte tvende Bøndergaarde: Gaarden a 3 Kjettinge Sogn og Bye, sidst beboet af nu afdøde Peder Mathiasen, der har Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. med Areal circa 44 Tdr. Land, foruden tilliggende Skovspart. Gaarden - 2 i Tokkerup Bye, Kjettinge Sogn, sidste beboet af Christian Pedersens Enke, der har Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 7 Skpr. 2 1/2 Alb. med Areal circa 65 Tdr. Land, hvorunder fornødent Skovspart. Gaardene ere forsynede med fornøden Besætning, Sæde og Fødekorn samt Jnventarium. De Lysthavende til disse Gaarde ville henvende sig til undertegnede Forvalter med hvem derom afhandles. Christiansholm den 27de December 1837. C. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Gaard-Salg. Rasmus Skaftes Enke i Svinsbierg, Horslunde Sogn, agter at sælge underhaanden sin paaboende Arvefæstegaard, enten samlet eller efter Afgang af en Parcel. Gaarden staaer for Hartkorn 4 Tdr. 1 Skp. 1 Alb. og har et Tillæg af 30 Tdr. Land, Ager, Eng og Skov. Saavel Jorderne som Bygningerne ere gode og Handelen afsluttes med Enken. Størstedelen af Kjøbesummen kan forventes at blive indestaaende i Eiendommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
J Mangel af Salg underhaanden, bortsælges Gaarden, ved offentlig Auction Fredagen den 26de Januar 1838 om Middagen Kl. 12. Pederstrup den 31te Decbr. 1837. F. Møller. 307 Rbd. 94 s. ere strax at erholde til Laans af Fuglsang og Prierskov Godsers Overformynderie imod lovbefalet Sikkerhed. Sundbye den 29de Decbr. 1837. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Parcellist Jacob Jensen, med Tilnavn: Mand, af Arninge under Baadesgaards Gods indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Gloslunde den 24de Decbr. 1837. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-05
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardfæster Peder Mathiasen af Kjettinge Bye indkaldes herved overeensstemmende med Anordningerne, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede kommitterede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Grevskabet Christiansholms Skifteret, Christiansholm den 27de December 1837. Møller. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Lollands Falsters Ef Trende. No Søndagen den 7 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-07
Udenlandske Nyheder. Frankrig. Ved Valgene af en Præsident og Vice-Præsidenterne have Partierne den 26de f. M. aabnet Kampen, der ingenlunde synes at spaa Ministrene noget godt Udfald. Dupin blev med 213 Stemmer af 348 valgt til Præsident, fordi, som en Journal udtrykker sig, intet Partie tillader et andet at tilegne sig denne vigtige Post. Samme Dag valgtes til Vice-Præsidenter Dhrr. Calmon og Cunin=Gridaine, hvorpaa Valgene bleve complette rede den følgende Dag ved Dhrr. Passy og Jacqueminot. Af disse Valg fremgaaer saaledes, at de Doctrinaire have lidt et Nederlag, og det Haab, som man nærede om at Oppositionen vilde bekjæmpe sig selv, er tilintetgjort, da de tvertimod have viist sig meget enige og derved tilveiebragt, at Passy er bleven valgt. Da de ministerielle Blade havde stolet paa at Odillon Barrot vilde have forladt Oppositionen, fordi han ikke deeltog i den almindelige Valgcommittee, og han nu endog har arbeidet mod Ministeriet, ere hine Journaler i høi Grad forbittrede paa ham. Hvor forskjelligt forøvrigt Partiernes Anskuelser i enkelte Sager endnu ere, skulle dog flere have forenet sig om, at arbeide i Fælledsskab for at bevirke en Forandring i Valglovene, og derved sætte en Skranke for Ministrenes utilladelige Jndflydelse paa Valgene. – Fra Africa lyde Efterretningerne meget gunstige, og Marschal Valle arbeider med særdeles Udholdenhed, saa at man ved hans Hjemkomst venter vigtige Oplysninger, der ikke ville blive uden Jndflydelse paa Coloniens fremtidige Bestyrelse. – Fra Toulon have 213 Vælgere sendt Lafitte en skriftlig Opfordring til at fremtræde som Candidat til et af Valgene, da de ansee hans Udelukkelse fra Deputeret Kammeret som en Skam for National=Repræsentationen. - Franske Blade meddele nu den i Arenenberg i Sweiz nylig afdøde Exdronning Hortensias Testamente, opsat i afvigte April. Ved sammes Slutning hedder det: Maatte min Gemal skjænke mit Minde en Erindring, og maatte han vorde vidende om, at det var min største Kummer ei at kunne gjøre ham lykkelig. Min Søn har jeg ingen politiske Raadat meddele; jeg veed, at han kjender sin Stilling og alle de Pligter, hans Navn paalægger ham. Jeg tilgiver alle de Souverainer, med hvem jeg har staaet i venskabeligt Forhold, deres letfærdige Dom om mig. Jeg tilgiver alle Gesandter og Charge d'Affaires de falske Beretninger, de have indsendt om mig. Jeg tilgiver de, dog just ikke mange, Franskmænd, som have gjengjældt mine Velgierninger med Utaknemmelighed, Bagvaskelse og Forfølgelse. Ogsaa dem tilgiver jeg, som, uden nærmere at undersøge Sagen, have troet derpaa; og jeg haaber, at jeg endnu skal leve en Stund i mine kjære Landsmænds Erindring. Jeg takker Alle, som have været om mig, saavelsom mine Domistiker for deres havte Omsorg for mig, og jeg haaber, at de ei ville forglemme mig."