Berlingske Tidende, 1808-09-05
Ved det grønlandske Hvalsiskerie bleve i Aaret 1805 fangne 38 Hvale, hvortil kommer tre Drivhvale, og at dette Antal Fisk udbragtes 4, 822 Tdr. Spæk. J Aaret 1806 fangedes 28 Hvale, men i Uveir forlistes to, og at en tredie tabtes omtrent Halvdelen. Der kan altsaa kun regnes 25 1/2 Stkr., foruden to Drivhvale. Spækproductionen var i dette Aar henved 3000 Tønder. Productionen af Sælhundefangsten var i 1805 i det hele jevnt god, og i Særdeleshed i det søndre Jnspectorat bedre end Aaret forhen. Garnfangsten, som man stedse har søgt at udbrede, drires i det nordre Jnspectorat for privat Regning, og har til Coloniernes øvrige Production indbragt, i 1805. 143 Tønder Hvidsiske og 410 Tdr. Sælhundespuk, samt 3,890 Sælhundeskind, og i 1805, 110 Tønder Hvidstske og 599 Tønder Sælhundespæk, samt 5,366 Sælhundeskind. Grønland blev 1805 beseilet med 7 og i 1808 med 8 Skibe, som alle gjorde lykkelig baade Frem= og Tilbagereise. Da Beseilingen af Julianehaabofte er blevenFindret ved Iislægger, og Skibet der er blevet overliggende, saa er en Galease anskaffet, som kan bringe Juliant, haabs Produkter til Frederikshaab, og derfra hente den Fornødenheder. Julianthaabs Beseiling directe kan saaledes nu undgaaes. Værdien af de udsendte Varrer var 1805 74,855 Rdlr., hvoraf Provisioner for 26,03, Rdlr., og af disse de vigtigste Artikler: Smør 5498 Rdlr., Brød og Meel 7,389 Rdlr. J 1806 afsen iet Varer for 37,263 Rdlr., hvoraf Provisioner for 31,974. Rdlr., og deraf Smør for 7,599 Rdlr., Brød og Mel for 10,596 Rdlr. De hiemkomne Skibe have medbragt, i 1805. 3649 Tønder Hval- og Klæpskakspæk, 3500 Tønder Sæl og Hvidsiskespæk, 114 Tønder Høi og Topskelever, 10 633 Stkr. Hvalbarder, 409 Ræveskind, 6,578 Sælhundeskind, 15 3/4 Biørneskind, 2 Rensdyr skind, 110 Hareskind, 3,347 Pd. Edderduun, 11 Pd. Faareuld, 40 Stkr. Enhiørningshorn og 4 Stkr. Høi skind; i 1806: 4, 122 Tønder Hval- og Kræpokakspak4726 Tønder Sælspæk, 69 Tdr. Høie og Torskelever, 22, 495 Stkr. Hvalbarder, 1,137 Ræveskind, 18,280 Sælhundeskind, 102 Biørneskind, 12 Rensdyrskind, 226 Hareskind, 11,013 Pd. Edderduun, 533 Pd. Fuglefiær, 387 Pd. Faareuld, 9 Eenhiørningshorn og 24 1/2 Tdr. saltede Torsk. - En ondartet Brystsvaghed greb om sig i 1825, og viste sig meest hos de Jndfødte. Den borttog dog ikke noget stort Antal, undtagen ved Julianehaab, hvor 85 Personer døde. Skiøndt Voccinationen forhen har været uvirksom, saa vare dog henved 200 Personer med Hels indpodede i 1806 i det nordre Jnspectorat, da Beretningen afgik. Fra det søndre Jnspectorat haves herom endnu ingen Efterretning. J Handelsaaret 1806 indtraf følgende Uheld: en Jagt forlist ved Godhavn, og ved Arveprindsens Eiland en Hvalfangerchalluppe med Tilbehør, nye Sukkertoppen mistede sin Togtbaad med endeel Sælskind og Spæk; en Jagt til Julii anehaab mistede ved Kantring en betydelig Deel af dens Fornødenheder, hvilke den havde indtaget i Frederikshaab. Et Uheld af et i Grønland hidtil ubekiendt Slags indtraf, da Spækhuset i Jacobehavn afbrændte, men Colonien fik dog sin Trang afhiulpen ved at føre did et Bindingsværks Huus fra Christianshaab. Jlden formodes paasat af et indfødt Fruentimmer, og Sagen ventes oplyst. J Aaret 1806 reiste Bergraad Gieseke paa egen Bekostning til Grønland, for især at undersøge Landets Mineralier, Om Høsten kom han til Frederikshaab, gik med et Skib til Julianehaab, hvorfra han bereiste Kysten sydefter indtil Anlægget Rennortelik, og derfra endnu 26 Miil sydlige re, hvor Jsen gjorde Søen ufremkommelig for Fartøiet, og nødte ham til at vende tilbage til Julianehaab. Vinteren tilbragte han i Godhaab. J 1807 havde han besøgt den nordligste Colonie Uppernavick, og var med en Chaluppe gaaen 30 Mile nordligere, saalangt Jsen tillod. Han vilde paa Reisen lade sig sætte fra Borde i OmenacksDistrict, men Skipperen vilde ei gaae Landet saa nær, formodentligen hindret ved Vind og Veirligt. Det er at beklage, at Kulbruddene paa dette Sted ikke ved denne Leilighed kunde blive undersøgte. Efter hans Rapport var han i Begreb med at besee Steenkulsbruden paa DiscoEiland, derfra at følge Jnspecteuren paa hele hans Embedsreise, og han agtede at gaae tilbage til Danmark 1808, naar han først havde ordnet og beskrevet alt. Har næder at have afsendt fra Godthaab en Beretning over det sydlige Grønland, som formorentligen er gaaen forløten med eet af de grønlandske Skibe, som Fienden i Fior har opbragt. Een af Handelens Skippere, navnlig Svend Jepsen, som blev opbragt til England og har fundet Leilighed til at undkomme, har indberettet, at 6 af Handelens Skibe ere opbragte til England og condemmerede tilligemed deres indehavre Ladninger.