JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Formedelst min og min Kones tiltagne Alder og dermed forbundne Skrøbelighed, agter jeg at nedlægge min hidtil førte Kiøbmandshandel, og til den Ende har jeg besluttet at afhende min iboende Gaard med dertil hørende Kornlade, Pakhuus og Leievaaninger &c., hvormed om forlanges, kan følge et complet Brændeviinstøi paa 2 Tdr., en indmuret kobber Bryggerkiedel med alle til Brændeviinsbrænden, Bryggen og Malt giøren henhørende Kar m.v., item, en Eiendomsjord, paa Weile nordre Mark, som indeholder circa 5 Tdr. Land med dertil hørende Enge, hvorpaa kan avles 8 a 10 Borgerlæs Høe, et indhegnet Engskifte, hvorpaa kan avles 2 Læs Høe; alt foruden den Jord og Græsning Gaarden efter sin Grundtaxt har Ret til paa Byens søndre Mark. Gaardens Bygning bestaaer af 26 Fag Vaaningshuus 2 Etager høi med Kielder under 8 Fag, 10 Fag dito 1 Etage, 10 Fag til Par huus 2 Etager, og 14 Fag til Hestestald og Kornlade, foruden en aparte Sidebygning til Koestald. At Gaarden ligger smukt, ved Byens Torv, med 50 Fag Huus til Gaden, og at Værelserne, som tildeels ere malede og betrukne, tilligemed de øvrige Jndretninger, ere gode og beqvemme enten for en Kiør mand eller en anden honet Familie, er noget Liebhaberve bedst vil bedømme ved at tage samme i Øiesyn. Denne Gaard med bemeldte dens Tilhørende kan altsaa strax faaes tilkjøbs naar Liebhaberne derom henvender dem til mig. J andet Fald bliver den stillet til offentlig Auction, som holdes i Gaarden Loverdagen den 30te Octbr. om Formiddagen Kl. 10. slet, hvorved den da, om antagelig Bud skeer, vorder bortsolgt enten samlet eller nogle af Bygningerne separat med Grund og Gaards Plads, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere skal vorde bekiendtgjort, og skulle Gaarden forinden den berammede Auctionsdag, underhaanden blive bortsolgt, skal sligt betimelig blive bekiendtgjort, paa det ingen Liebhaber i skal foraarsages forgieves Reise. Weile, den 24de Septbr. 1799. J. B. Baldevien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Fra Poul Christophersen i Røve ser bortkommen 2 Stkr. Køer paa Liisberg Mark, mærket P. paa venstre Side. Hvo som kan opdage samme, bedes at aflevere dem til Søren Rasmussen i Liisberg, som betaler Omkostningerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Fra Jens Andersen i Halling, er paa Løberg Mark bortkommen 2de Køer, mærket paa den venstre Side, en med E, en med J. R. Hvo som kan opdage samme, bedes at aflevere dem til Søren Rasmussen i Liisberg, som derfor betaler Omkostningerne,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Natten imellem den 6te og 7de Octbr. blev en sort Hoppe borte fra Lauriz Nielsen i Weilbye ved Aarhuus, med Kiendstegn 2 hvide Prikker paa den venstre Side lige i Ridestedet, og noget Spidshalet; dersom nogen skulde være, som kunde give Oplysning om samme, da ombedes, de vilde tilkiendegive det for Eiermanden, som da skal belønne dem til al Takke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Natten imellem den 1ste og 2den d. M., er fundet inddreven her ved Gaardens Strand, en liden Fuhr Jolle, hvorudi befandtes 4re Stkr. Aarer og et lidet Stk. rund Fuhrtræe, ventelig brugt til at landtrække Jollen paa. Eieren ville med Beviislighed af sin Eiendomsret til samme, lade den afhente, imod en billig Biergeløn og dette Avertissements Bekostning. Roelsøegaard, den 5te Octbr. 1799. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
J Følge Testamente som den 19de Julii 1790 ser oprettet imellem min sal. Mand Christen Jensen Stoergaard og mig Maren Nielsdatter af Funder Bye, hvilket den 13de August 1790 allernaadigst er confirmeret, haver jeg, som den Længstlevende, at udbetale til min sal. Mands Arvinger, 10 Rdr., skriver Ti Rigsdaler, og da jeg nu har indladt mig i nyt Ægteskab, saa indkaldes fornævnte min sal. Mands Arvinger, med 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato, at møde her i Funder Bye for at bevise deres ArveRet til indmeldte 100 Rdr., og iagttage deres Tarv ved denne Arvelods Deeling, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Funder Bye udi Schanderborg Amt, den 24de September 1799.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Den over afgangne Provst og Sognepræst Hr. Christian Sommerfeldt i Randers, hans efterladte Bogsamling bestemte Auction den 17de Junii sidst, blev formedelst Hans Kongelige Høiheds Kronprindsens Ankomst her til Byen og Snapstings Termin udsat, og er nu berammet at holdes i Randers Onsdagen den 6te November førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet. Fraværende Liebhaberes Commissioner paatager sig Præsten Hr. Kruse og Forstander Willadsen i Randers hos hvilken sidste, og nogle faa af de trykte Cataloger er at bekomme. Randers, den 5te Octbr. 1799.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Auction. Førstkommende 3de Novembr. Kl. 11. Formiddag agter Eieren af Klod Mølle (i Aarhuus Amt, Hids Herred, Kragelund Sogn) ved en eneste Auction, om nogenlunde antageligt Bud skeer, at bortsælge bemeldte Mølle med dens gode Eiendomme, der bestaa af 2 Tdr. 1 Skp. 1 Fkr. Ager og Engs Hartkorn, hvortil aarligen kan saaes 12 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg, 2 Tdr. Boghvede, 10 Tdr. Havre og 1 Td. Kartofler samt avles 24 Læs Hø, græsses og fodres aarligen 4 Heste, 16 til 20 Fæhøveder og 40 Faar. Eiendom, mene kunne anseelig forbedres. Møllens Hartkorn er 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. Den har god Næring saavel af Maling som privilegeret Broepenge=Oppebørsel og Gjestgiveri. Bygningerne, bestaaende af Ege=Bindingsverk, ere gode og tilligemed Eiendommene og Næringen anseelig forbedrede i denne Eiers Tid. Fiskeri haves af Giedder, Aborre, Krebs og ualmindelig store Aal. Overflødig Jlding af Klyne= og Hede Torv samt Lyng haves, og Brændeved med andet Træ kan i Nærheden faaes for billig Priis. Adskilligt Slags godt Vildt kan og lettelig bekommes. Conditionerne skulle vorde billige, og, om forlanges, kan Tiltrædelse af Kjøberen skee strax efter Auctionen, der holdes i benævnte Mølle; kun forbeholdes Værelser, for Sælgeren og hans Tilhørende en kort Tid, indtil han enten kan bortflytte eller lade forauctionere, hvad han agter at afhænde. Viborg, den 7de October 1799. Tolstrap. - tiimfjorden og Vesterhavet er en velbygget Bondegaard af 6 Tdr. 4 Skpr. Hartkorn og 2de Sogners Kongetiender, af omtrent 480 Tdr. Hartkorn, som begge kan oppebæres paa Kiærven til Gaarden, at erholde tilkiøbs eller Forpagtning paa billige Conditioner. Liebhabere behage derom at henvende sig til Hr. Forpagter Christensen paa Frisenborg pr. Aarhuus, som derom giver nøiere Oplysning. Slutningen af Forordningen som nærmere bestemmer Trykkefrihedens Grændser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
J alle Journaler og periodiske Blade, skulle ikke alene Forlæggeren og Bogtrykkeren, men tillige Forfatteren af hver Artikel, saavelsom Redacteuren nævnes; hvilken sidste skal staae til Ansvar ligemed Forfatteren, for hvad der indføres i Journalen, eller Bladet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
I Aviser eller offentlige Tidender, skal Redacteuren paa ligemaade nævnes, og være ansvarlig for Jndholden, tilligemed Udgiveren. De, som forsee sig herimod, straffes efter denne Forordnings 16de 3. Jngen maae, efter at han ved Dom er bleven kiendt skyldig i Overtrædelse af denne Vor Anordning, lade noget Skrivt trykke, forinden Manuscriptet er bleven foreviist Stedets Politiemester, og af ham paategnet, at det maae trykkes; hvilken Paategning skal aftrykkes paa det første Blad. Dersom en Bogtrykker handler herimod, og trykker noget Skrivt for en Forfatter, der saaledes er bleven dømt, uden at Manuscriptet findes paategnet af Politiemesteren, da skal han have sit Privilegium forbrudt, og desuden, ifald Jndholden er strafværdig, dømmes til lige Straf, med Forfatteren. Og paa det at ingen Bogtrykker skal kunne undskylde sig med Uvidenhed, i dette Tilfælde, befale Vi, at enhver Ret, som dømmer nogen enten til Straf eller Advarsel, for Misbrug af Trykken, skal, paa den Skyldiges Bekostning, uopholdeligen lade Doms Slutningen bekiendtgiøre i alle indenlandske Aviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
J øvrigt skal den Forfatter, paa hvilken foranførte Regel er anvendelig, være forbunden til at levere Politiemesteren 2 Exemplarer af Manuscriptet, hvoraf denne beholder det ene der bør være umakuleret, og forsynet med Forfatterens Navn) til sin Sikkerhed, for at afværge, at ikke det af ham paategnede Exemplar skal kunne forsalskes, ved Forandringer eller Tilsætninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Naar et Skrivt, formedelst dets strafværdige Jndhold, paatales af Justitien, skal det være Pligt for enhver, der har samme til Forhandling eller Uddeeling, efter offentlig bekiendtgjort Advarsel, ufortøvet at aflevere til Stedets Politiemester alle de Exemplarer deraf, som han har i sin Værge. Disse skulle forblive under Politiemmesterens Bevaring saalænge, indtil Sagen ved endelig Dom er afgiort, og dersom da Forfatteren vorder aldeles friekiendt, tilstilles de igjen Vedkommende; men, i det modsatte Tilfælde, foranstalter Politiemmesteren dem opbrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Skulde nogen, efter at den offentlige Opfordring til at aflevere et saadant Skrivt er skeet, desuagtet vedblive at uddeele eller falholde det, eller at have tilbageholdt Exemplarer deraf, da skal han derfor bøde 500 Rdr. til Stedets Fattigvæsen. Skeer det oftere, da bøder han dobbelt saameget, og skal tillige, ifald han er Borger, eller privilegeret Boghandler, have sit Borgerskab eller Privilegium forbrudt. Hvor, som forlægger, trykker, falholder, eller uddeeler noget Skrivt, der ved Dom er kiendt strafværdigt, skal ansees efter denne Anordnings 17de 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Dersom nogen Vor Undersaat lader udenlands trykke noget Skrivt, hvis Jndhold er strafværdig, i Følge denne Vor Anordning, da skal baade Forfatteren og den, der falholder eller uddeeler et saadant Skrivt i Vore Riger og Lande, ansees med den samme Straf, som om det her i Landet var udgivet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Jngen maae i det Danske Sprog oversætte noget Skrivt, der indeholder Forbrydelser imod denne Forordnings 1ste, 2den, 3die, 4de, 5te og 9de S. Hvo som handler herimod, skal straffes, som om han selv havde været Forfatter. I øvrigt skulle Oversætteres Navne, ligesom Forfatteres, anføres paa Skrivtets Titelblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Dersom nogen falholder, eller paa andre Maader uddeeler Haandskrivter, hvis Jndhold, ifald de vare trykte, maatte ansees strafværdig, da skal saadant Paafund, tilat undgaae Virkningen af denne Vor Anordning, ikke fritage enten Forfatteren eller dem, der sælge og uddeele deslige Haandskrivter, fra Straf, men de Paagieldende skulle ansees paa samme Maade, som om de havde kundgjort dem ved Trykken. Hvor, der opslaaer Skandskrivter, dømmes efter Lovens 6 B. 21 Cap. 3 Art.; hvilken dog formildes saaledes, at den, i Slutningen af bemeldte Artikel fastsatte, Lys Straf, bortfalder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Ligesom Vi, ved Rescript af 3die December 1790, have befalet Politiemesteren i Vor Residentze=Stad Kiøbenhavn, at indsende til Vort Danske Cancellie alle saadanne Skrivter, der kunde vorde Gienstand for Justit=Væsenets Opmærksomhed; saa igientage Vi herved dette Bud paa den alvorligste. End videre befale Vi, at der af alle Aviser, Journaler og periodiske Blade, saavelsom af ethvert Skrivt, som ei udgjør mere end 24 Ark, skal fra Bogtrykkerne tilstilles Politiemesteren et Exemplar, førend saadanne uddeles, eller udsælges til andre. Denne Regel skal gielde, hvad enten Skrivtet udgives som heelt, eller som en Deel af et større, i hvilket sidste Tilfælde, de Deele, der stykkeviis udkomme, skulle sendes Politiemmesteren, naar hver for sig ikke indeholder over fornævnte 24 Ark. Efterlader nogen Bogtrykker denne Pligt, skal han derfor bøde 100 Rdr. til de Fattige, hvilken Mulkt fordobles saa ofte Forseelsen igientages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Dersom Politiemesteren finder noget strafværdigt eller tilbørligt i et saadant Skrivt, skal han strax forbyde Udsalget, og tage alle trykte Exemplarer under Forsegling, samt indsende Skrivtet, med sin Betænkning til Cancelliet hvilket Collegium uopholdeligen skal overveie og beslutte, om Salgets Standsning skal ophøre, eller, i modsat Fald, foranstalte det videre fornødne. I øvrigt ville Vi beskikke Politiemesteren en Medhielp til at giennemgaae de udkomne Skrivter, paa det at Tilsynet dermed kan desto bedre overholdes, og med Hurtighed udføres. De samme Regler, som i den sidstanførte 26de 3. ere bestemte, i Henseende til Skrivter, som vorder trykte i Kiøbenhavn, skulle ogsaa efterleves paa ethvert andet Sted; ikkun med den Forskiel, at Politiemmesterne skulle, naar de ansee noget Skrivt at være lovstridigt, desangaaende henvende dem til den vedkommende Stiftamtmand eller Amtmand, som igien indberetter Sagen til Vort Cancellie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Skulde Cancelliet finde nogen Politiemester eller Befalingsmand efterladen i det Tilsyn, som denne Vor Anordning giør dem til Pligt, da skal bemeldte Collegium drage den forsømmelige Embedsmand til Ansvar. I øvrigt skal Cancelliet selv med Nidkierhed og Kraft haandhæve og overholde disse Vore Bud, saaledes, som det derfor vil staae Os til Regnskab. Efter at Vi, ved denne Anordning, have bestemt Trykkefriehedens Grændser, og derved omhygeligen søgt at hemme dens Misbrug, uden at lægge hindringer i Veien for gode, oplyste og retskafne Mænds friemodige Tankeyttring; ville Vi, med Hensyn til at afværge al Mistydning og uligtig Fortolkning af det Ord: at laste (som Vi i adskillige af denne Lovgivnings Paragrapher have anvendt, fordi det er generisk, og Vore ældre Loves Sprog) endnu tilføie den Anmærkning, at bemeldte Udtryk betyder, at tillægge den Person eller Ting, om hvilken der handles, en saadan Ufuldkommenhed, som ei kan bestaae med dens Hensigt. Saaledes (til Exempel) lastes Statens Regieringsform, og den ved Landets Love beskyttede Religion, naar disse tillægges saadanne Mangler at Borgersamfundets Formaal. (borgerlig Friehed, Sikkerhed og Almeenvel ikke derved kunde opnaaes, eller bestaae. Derefter enhver sig allerunderdanigst haver at rette.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Bekiendtgiørelser. Den Gaard paa Middelgade under No. NB. 1., som var beboet af Kiøbmand Henrich Langhalle, er at faae tilkjøbs underhaanden. Liebhaberne vilde behage at henvende dem til Undertegnede som har den i Commission; Gaarden er vel indrettet til Kiøbmandsbrug med en complet Krambord, og foruden Gaardsrum en anseelig stor Hauge. Aarhuus, en 8de Octbr. 1799. Peder Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Engelske Grube=Steene, Rinske Møllesteene, saa og Bergens Fisk kan faaes hos Peder Herskind. Hos Borgemæster Hvid i Aarhuus, kan enten strax, eller til næstkommende 11te Debr. faaes til Laans 77 Rdr. 4 Mk. 10 en halv s. Umyndiges Midler, imod anordnet Sikkerhed og lovlig Rente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Extra god Sæderug, vel indhøstet, faaes hos Undertegnede tilkiøbs. Meilgaard ved Grenaae, den 3de Octbr. 1799. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
J Skanderborg kan faaes tilkjøbs eller til Leie strax eller til Foraaret, et paa lille Torv beliggende Huus. Det er især beqvemt for en liden Familie, en Enke eller anden eenlig Person. Det har en liden Hauge med en nye Brønd, samt noget Mark Jord og Tørveskiær. Hr. Fuldmægtig Lauritzen eller Skolelærer Rafn vil vise den Godhed at lade Huset forevise, og om Prisen kan handles med Eieren i Fruering Præstegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Skulle nogen af Deherrer Landmænd i Jylland, til Brug ved Udsæd i dette Efteraar, eller til anstundende, Foraar, behøve godt rød Kløverfrøe, da kan samme faaes hos Undertegnede. Om Prisen kan nærmere handles med Christian Thykiær, hos Kiøbmand Hr. Anders Faaborg i Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-12
Hos Undertegnede er at bekomme alle Slags gode Frugttræer, naar Liebhaberne vil melde det enten i October eller November Maaneder. Man kan forvente redelig Behandling og billige Priser. Jægergaarden ved Aarhuus, den 2den Octbr. 1799. Flentie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-16
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-16
Kiøbenhavn. Under 2den October d. A. har Hs. Majestæt forundt paa den ved Forordningen af 3die Maii 1797 54 paabudne Afgivt af vestindiske og amerikanske Sukkere, indtil videre, en Kredit af 3 Maaneder, mod antagelig Kaution, naar samme af Toldbetienterne forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-16
Paa General-Toldkammerets Forestilling har Hs. Majestæt, under 2den Octbr. d. A., allernaadigst bifaldet, at Stud. Chirurgiæ Thonning foretager en videnskabelig Reise til Kysten Guinea.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-16
Et af de fra Helsingøer sidst afseilede engelske Orlogskibe har været paa Grund ved Anholt, og maatte kaste sine Vandfade og endeel Kanoner over Bord; og et store engelsk Skib er total forlist paa Riddingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-16
Efter de Hamborger Aviser er, tilligemed Kammerherre Blome, ogsaa Cabinets-Courer Brummer fulgt med til Petersborg, for at bringe det russiske Hofs Svar tilbage, som man meener at angaae Forbudets Ophævelse mod de danske Skibe &c. De i den nye Trykke=Forordning fastsatte Bestemmelser, angaae ogsaa nye Oplag af Skrifter, som tilforn ere trykte, Ansøgninger til Hs. Majestæt eller Kollegierne og Jndlæg til Retterne, som offentlig bekiendtgiøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-16
Aarhuus. Om 8 a 10 Dage agter Skipper Rasmus Hamborg, at afreise herfra til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-16
Udpasserede. Den 15de Octbr. Præsterne Føns og Høyer, Proprietair Hellewad, Studenterne Høyer og Wagaard, Jomfruerne Junge, Volmelster og Søstrene Høyer, Handels-Commissionair Giess, Kiøbmandskarl Føns, Forvalter Meldahl, Qvæghandlerne Jens Andersen, Rasmus Pannerup og Niels Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-16
Den 15de October behagede det Gud at bortkaldt min elskelige Mand Jens Willarsen, Skoemager her i Byen, fra dette til et bedre Liv, i sit Alders 50 Aar 14 Dage; hvilket sørgelige Tab af mig og Datter herved bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 16de October 1799. Johanne Fransdatter Boss. sal. Willarsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-16
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Stud. Svaneberg. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-16
Prædikanterne paa 22de Søndag efter Trefoldighed. Høimesse. Aftensang. Domkirken. Hr. Studsgaard. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-16
Udenlandsk. Holland. Den 2den October blev Vaabenroeligheden her afbrudt ved et af de heftigste Angreb, som Engelænderne især gjorde paa vor venstre Fløy og Centrummet, der begyndte imellem 6 og 7 om Morgenen. Vore Tropper forsvarede sig overalt paa det braveste, men maatte endelig, efter at have gjort Fienden stor Skade, vige Overmagten, og rømme deres Positioner. Natten gjorde Ende paa denne blodige Fegtning, eller rettere: gav Leilighed til en Pause for med anbrydende, Dag, igjen at begynde Slaget, som og virkelig skeede om Morgenen Kl. 3 med mageløs Grumhed. Enhver Fodbred Terrain blev gjort Engelænderne stridig. Længe blev Seiren tvivlsom, til endelig vore Tropper ganske udmattede maatte trække sig tilbage, som skede fegtende og i beste Orden. Alle vore Magasiner, Hospitaler, Bagage m. m., ritirerede igiennem Alkmaar til Bevermyk. Dette Slag har paa begge Sider kostet mange Mennesker, hvis Tal man endnu ikke med Vished kan bestemme. Til Amsterdam og Harlem er der indbragt adskillige fiendtlige Fanger og til Harlem er der kommen 40 til 50 Skibe med Saarede, hvoriblant befinder sig den franske General la Maison og Brigadechef Mercier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-16
De engelske Batterier paa Duinerne skal især den første Dag have bortrevet mange Franskmænd. Den franske General Morlot har den 4de tilskrevet Municipalitetet i Amsterdam, at den franskebataviske Armees Hovedqvarteer nu er i Beverwyk og at den forventer talrige Forstærkninger som snart vil sætte den i Stand, til igjen at agere offensive, samt at den nye Position som Armeen har taget, er en af de bedste. Den 4de er der marscheret 3000 Franskmænd igiennem Harlem til Armeen og et Korps af 1000 Mand øvede franske Soldater ere indskibede paa Schelden til Holland. Et andet fransk Korps af 8 til 10,000 Mand er i fuld Anmarsch og skal trække i Kantoneringsqvarteer imellem Tirlemont, Mastrict, Venlo og Achen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-16
Det bekræftes at Engelænderne har indtaget Lemmer, hvis Besiddelse de endnu forsvarer, saa har de og sattet Posto i Friesland, hvorfore Hollænder til Amsterdams Forsvar fra denne Side, arbeider ivrigst paa Batterierne paa Søedigerne til henimod Naerden. Hertugen af York har nu sit Hovedqvarteer i Alkmaar. Tydskland. Fra Frankfurt skrives: Her har Bladet paa eengang vendt sig. Den 4de October rykkede Franskmændene ud fra Maynz med 6000 Mand, som har angrebet og slaget Landstormen tilbage til Hattersheim, og da Bønderne ikke holdt Fod, saa blev Hochsigjen besadt af Franskmændene og Niederad rømmet af de Tydske. Den 5te og Aftenen kom 400 Franskmænd, ind i Frankfurt og fattede Posto ved Hovedvagten, men afmarscherede igien Kl. 7. De truede med at hiemsøge Aschaffenburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-10-16
Den 3die Octbr. var allerede 9000 Mand Keiserlig Kavallerie og 14000 Jnfanterie marscheret igiennem Stuttgard. Avantgarden heraf var alt i Engen. Erkehertug Carl samler den hele Armee 60,000 Mand ved Engen, og vil i egen Person commandere samme og gaae over Rhinen. en Fra Schweits maae man af Mangel paa officielle Efterretninger, nøies med Brudstykker. Efterretningerne fra den øverste Deel ved Bodensøen, angaaer kun det Hotiske Korps, som efter dets Anførers død har trukken sig til Appenzel og St. Gallen og havde i sidste Stad sit Hovedqvarteer, den 30te Sept. En Efterretning fra den franske General Ney, siger: At der i Slaget den 25de skal være taget 3 russiske Generaler til Fange. En anden Efterretning fra St. Gallen siger: At de Keiserliges Tilbagetrækning har varet hele Dagen den 26de, og at man var meget bekymret for Magasinet i Rorschach. Men, man har og gunstige Efterretninger: General Jellachich er fra Canton Glarus rykket nærmere frem til Appenzeller Landet og tilfægtet sig Fordeele over Franskmændene. Suwarow er kommen til Schweitz og har erobret Gothardsbierget. General Rosenberg har fremtrængt sig til den nordlige Grændse af Graubundten hvor han har slaget de franske Forposter og gjort 500 Mand til Fanger og General Auffenberg har bemægtig get sig Korsbierget. Ved disse Operationer har Franskmændenne altsaa faaet et nyt Korps mod deres høire Flanke og tildeels i Ryggen, hvilket vil giøre deres videre Fremtrængen mod Rhinen meget besværlig. Endnu en anden Efterretning af 1ste Octbr. siger at Grev Souwarow alt er ankommen til Feldkirch og har forenet sig med Feldtmarschal Lieutnant Petrasch, som nu commanderer det Hotiske Korps, samt at de forenede have angrebet Franskmændene, slaget dem og gjort 2000 til Fange m.m. Kort, flere slige Efterretninger kunde anføres, men da de ere hinanden saa modsigende, bliver det ved best endnu at oppebie nogle Postdage, for at kunne med deele noget bestemt derom. Sikkrere derimod er den Efterretning, som ved den Keiserlige Cadet og Feldtvebel Hagen er bragt til Wien, at Prinds Rohan, som den 21de Sept. blev angreben i sin Position ved Vogogna i Waliserlandet af 8000 over Doma d'Ossola fremrykkede Franskmænd, og som først blev tvungen til at trække sig tilbage, igien den 22de uformodet har angrebet Fienden, og efter 2 Dages Fegtning har slaget ham tilbage, over Simplonbierget og Brieg, hvorved Fienden har havt et Tab mellem 3 til 4000 Mand. Feldtvedel Hagen der har en Guld Æres medaille, som han havde faaet af Prinds Rohan paa Valgpladsen, fordi han med 12 Frivillige bestormede og indtog et Biergbatterie, blev indbuden til Aftens taffelet hos Keiseren i Luxemburg, som gjorde ham til Lieutenant og skienkede ham en complet Eqvipage.