JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Skildret tildeels efter Scandinavisk Folkecalender (Forts. fra Nr. 36). Vi see nu Lorenzen i Stænderforsamlingen 1836, hvortil Folkets Tillid havde kaaret ham, uagtet alle de Modbestræbelser, der fra den tydskareristokratiske Side anvendtes imod hans Valg. At jævne Stierne til en constitutionel Forfatning, som han haabede skulle udvikle sig af den raadgivende Stænderindretning, var den Opgave, han stillede for sin Virken, og som Schlesvigholsteiner saae han først Muligheden i en Constitution for Slesvig, naar det knyttede sig fast til Holsteen, hvilken sidste som tydsk Forbundstat havde et Krav paa en saadan Forfatning, medens han ansaae Danmark for at have bundet sine egne Hænder i Forfatningen af 1661 Til den Takadresse, Forsamlingen indgav, stillede han ogsaa det Amendement: "at det maatte behage Kongen, at give hans schlesvig-holsteinske Undersaatter en Forfatning, der indeholdt bestemte Rettigheder og især den historisk begrundede Skattebevillingsret. Forsamlingen indgik imidlertid ikke paa dette Amendement. Lorenzen indsaae, at en Constitution uden constitutionelle Elementer vilde være en Uting og at Meget af Middelalderens Levninger først maatte bortryddes og en reen Grundvold dannes for man begyndte paa Bygningens Opførelse. Han androg derfor ogsaa i samme Diæt paa Stænderforsamlingens fuldstændige Offentlighed, paa Virkeliggjørelsen af den i Slesvig lovligt bestaaende Trykkefrihed, som igjennem en intetsteds lovhjemlet Administration havde maattet vige for en factisk bestaaende, fra Holsteen og det tydske Forbund forskreven, Censur, samt paa Ophævelsen af det trykkende Jagtregale. Samtlige disse Andragender vandt et afgjort bifald i Forsamlingen, men et endnu meer afgjort udenfor den. Det lykkedes dog Hertugen af Augustenborg – over hvem Klagerne over Jagtregalets Misbrug især gik ud – efter en Række af alvorlige Kampe, hvori Hertugen i videste Omfang benyttede sig af hele sin Stillings Jndflydelse, at afvende, at Andragendet om en ny Jagt lov gjordes til Petition fra Stænderne. Dette blev derimod Tilfældet med begge de andre Andragender, skjøndt uden at Regjeringen tog noget Hensyn til dem; thi ved det kgl. aabne Brev, hvormed den næste Forsamling aabnedes, afsloges de aldeles. Stænderforsamlingen i 1836 var sluttet. Der hørte ikke Lorenzens lyse Blik til at oversee dens Virken og Betydning. Han maatte hurtigt være enig med sig selv om, at den havde talt meget faa Medlemmer af nogenlunde politisk Dannelse og at dens Discussioner sjelden havde hævet sig over den hverdagslige Frokostpassiar. Kun føie uddannet var ogsaa det constitutionelle Liv. For at lære at kjende dette i dets grandioseste Udvikling reiste L. paafølgende Sommer, 1837, til de constitutionelle Staters Moder, det rige, det (Forts.) stolte England.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Ved Lindenborg Birketing var Tjenestekarl Anders Jensen, for at have sagt til Justitst., Herredsfoged Hvass en Dag, denne forlod Tingstedet i Fiellerad, at han var en uretfærdig Dommer, dømt til at være en Løgner og at bøde sine 3 Mk., hvorhos Beskyldningen er mortificeret. Ved Overretten er Dommen nu under 13de de forandret saaledes: Den af Anders Jensen imod Justitst., Herredsfoged Hvass fremførte, fornærmelige Udladelse mortificeres, og bør Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste Forhold bøde 60 Rbd. Sølv, til Aalborg Amts Fattigkasse, samt udrede samtlige Sagens Omkostninger for begge Retter.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
J Landhuusholdningselskabets nylig udkomne Aars beretning hedder det: Hr. P. T. Bøggild fra Aalborg har, efterat være vendt her tilbage fra Norge, hvor han i nogle Aar havde bestyret et stort Brændeviinsbrænderi, gjort Selskabet bekjendt med en af ham udfundet Fodringsmaade, som han ønskede underkastet Prøve og Bedømmelse, idet han antager, at dens Jndførelse vilde yde væsentlige Fordeele i ethvert Avlsbrug. Denne Fodringsmaade bestaaer i Anvendelsen af kogte Kartofler, som udmæskes og erholde en ubetydelig Tilsætning af Maltskraa, hvorved deres Slim sukker udvikles og Massen opnaaer en stærk Sødme. Til Øiemedets desbedre Opnaaelse har han inventeret et eget Apparat, et Slags Mæskekar, hvori de kogte (helst dampkogte) Kartofler kunne, uden først at valses, ved en ubetydelig Kraft anvendelse mæskes til den fornødne Finhed. Et saadant Mæskekar er af simpel Indretning, og kan bekostes for omtrent 30 Rbd.; Dampkogningen kan faare let iværksættes, da dertil blot behøves en indmuret Jerngryde eller Brygger kjedel. Mæstekartet vil ogsaa være særdeles anvendeligt i Brændeviinsbrænderierne til at mæske Skraa eller Kartofler, som derved bringes til langt større Finhed end paa den sædvanlige Maade. Ved at undersøge Kraftforholdet imellem Kartofler og Havre, hvilken Kornart, i skraaet Tilstand, er den i Norge meest brugelige til Fødring, kom Hr. Bøggild til det Resultat, at 1 1/2 Tde. Kartofler indeholder fuldkommen den Kraft som 1 Tde. Havre. Flere Aars Erfaring havde forvisset ham om, at 4 Pd. Ho, 4 Pd. Hakkelse og 1 Skp. raae, hakkede Kartofler paa Hakkelsen var et tilstrækkeligt dagligt Foder for en Malkeko. Efterat han senere anvendte til Fodring kogte og dampede Kartofler, behøvede han neppe stort meer end det halve Qvantum Kartofler, og degvandt Melken og Fløden i Fedme og Farve og Gjødningen blev faltere og kraftigere. Dog bemærket han, at de paa denne Maade fodrede Køer vare norske og ikke saa store som de danske Køer ialmindelighed ere, hvorfor han antager, at disse maatte have en noget rigeligere Fodring. Ogsaa for Hestene, og vore andre Huusdyr formener han, at dette Blandings forer vilde være at anbefale som fundt og velsmagende. Hr. Bøggild har derhos gjort opmærksom paa, at en betydelig Forøgelse i den Besætning, som nu sædvanligviis holdes ved et Avlsbrug, vilde kunne opnaaes ved den omhandlede Fodringsmaade, foruden at andre Fordeele derved vilde vindes, navnlig saadanne som ere en Følge af en udvidet Kartoffelavl. - Med Hr. Bøggilds Mæske-Apparat lod Selskabet i Foraaret anstille et foreløbigt Forsøg, som iblandt Andre overværedes af Prof. Forchhammer, Med bestyrer af den polytechniske Læreanstalt, som i sin udførligere Betænkning nøiere udvikler og meget anbefaler denne Methode. Selskabet har anmodet nogle Landmænd i forskjellige Egne saavelsom et Par af de provindsielle oekonomiske Selskaber om at lade de ovenomhandlede sammenlignende Fodringsforsøg iværksætte og meddele Resultaterne deraf. Det vilde imidlertid være ønskeligt, om ret mange Landmænd vilde interessere sig for Sagen og anstille lignende Forsøg samt underrete Landhuusholdnings-Selskabet og Udfaldet.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Jfølge erhvervet Cancellibevilling vil, til Jndtægt for den herværende Forening for trængende Haandværkere, om kort Tid blive givet et offentlig Maskebal.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Det Titchenske Selskab opføret paa Fredag Aften til Benefice for dets Decorateur, Hr. Titchen jun., Øhlenschlägers Aladdin, paa hvis seeniske Udstyr særdeles megen Omhu og Bekostning er bleven anvendt. Ogsaa vor By har havt sin Anpart i Nordens Carnevalslystighed: Fastelavnsløierne. Jgaar Middags Kl. 12 droge Byens ærede Gaardskarle tilhest i Galladragt, med Musik og Faner i Spidsen, ud paa de militaire og olympiske Leges Kampplads, hvor Ringridningens Fest, der uagtet Sneefoget dog ikke manglede sit talrige Tilskuer-Publicum, skulde holdes. Efterat Kongepræmien var tilkjæmpet at Gjæstgiver, Petersens Hest og Gaardskarl (paa homerisk Viis nævne vi Hesten først) og Prindsepræmien af Klubvært Rybsahms Ditto, vendte Toget, med sine kronede Hoveder i Spidsen, tilbage til Byen, hvis Gader det under diverse Hurtaraab gjennemkrydsede, Alt under bedste Orden og Rolighed. Om Aftenen blev slaaet til Ballonen, hvilken udgiorde Slutningsacten i dette nordiske Fastnachtspiel. Veiene sønderpaa skulle være stærkt tilsøgne af Snee, og Reifende, som idag toge herfra, have maattet vende tilbage igjen. Sydposten var ved Avisslutningen Kl. 3 endnu ikke arriveret.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D 18de ds. C. Nielsen f. Frederiksbald m. Jern og Ball. D. 20de. N. P. Elling f. Kbhavn. m. Stykg. D. 22de: C. Hansen f. Faaborg, best. t. Norge m. Korn og Fedev. C. Olsen f. Norge, best. t. Callundborg m. Træl. D. 24de: C. Schmidt f. Assens, best. t. Holland m. Byg. - Udg. D. 19de N. Sørensen f. Norge t. Tversted. - Vinden, den 26de NNB., lader Kul., Frost og klar Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Reisende. Amk. m. Dag igaar. Fra Randers: Jfr. Hald. Fra Hobro, Madam Snedker Sørensen. – Afr. m. Personposten igaar. Til Veile. Generaltoldkammer-Directeur Bluhme. Til Randers. Cand. Rømler.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Bekjendtgjørelser. At min inderlig elskede Mand Eggerich Nicolai Issen, Sognepræst for Öster- og Vester-Assels Menigheder paa Morsö, Ridder af Dannebragen, efter 33 Aars kjærlige og lykkelige Ægteskab, blev mig og vore 3 fraværende Börn ved Döden berøvet den 18de dennes i sin Alders 86de Aar, bekjendtgjöres herved sörgeligst for Slægt og Venner. Han var Ordets nidkjære Tjener i 49 Aar. Tvende forudgangne Hustruen, og 6 Börn modtage ham i Evigheden. Som trofast og kjærlig Mand og Fader være hans Minde mig og 3 Børn til Velsignelse. Österassels Præstegaard, den 22de Febr. 1843. M. M. sal. Issem, föd Germann.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Da det, af Committeen for en Dampskibsfart paa Liimfjorden, er vedtaget og kundgjort, at den alt forfaldne Prænumeration og de senere Afdrag for de tagne Actier, skulle erlægges til Undertegnede; men det mulig kunde con venere flere at benytte et andet Betalingsted, saa bemyndiges herved Hr. Kæmmer Wulff i Aalborg, som dertil villig, til paa mine Vegne at modtage disse Afdrag og til derfor at qvittere. Thisted, den 21de Februar 1833. H. D. Lützhøft.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
At 2de Fruentimmerpladse ved Dødsfald ere ledige i Aalborg Hospital, hvorom Ansøgninger kunne indgives til Undertegnede, i 4 Uger fra Dato, bekjendtgjøres. herved Aalborg, den 28de Februar 1843. N. Oftenfeldt.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Fredagen den 3die Marts opføres. til Benefice for Hr. Titchen jun.)(første Gang). Aladden, eller: den forunderlige Lampe, original romantisk Skuespil i 3 Acter, med Sange og Chor og Dands, af A. Ochlenschläger, indrettet til Opførelse paa det kongl. Theater efter Forfatterens dramatiske Eventyr: "Aladdin.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
NB. Paa Onsdag gives ingen Forestilling, for at vinde Tid til at arrangere de nye Decorationer til Forestillingen paa Fredag.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Næste Forestilling gives paa Søndag. P. J. Titchen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
En Dreng af honnette Forældre, helst udenbyes, som regner og skriver godt og tillige kan Tydsk, kan til 1ste Mai blive anbragt ved Handelen. Den derpaa Reflecterende behage at afgive en forseglet billet mkt. 6 paa Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
De endnu ubetalte Regninger fra Boghandler Løwenthals Bo bringes herved i Vedkommendes behagelige Erindring, og bedes afgjorte snarest muligt. Aalborg, den 27de Februar 1843. N. C. Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Et Fruentimmer, der med Fuldkommenhed tør paatage sig at bestyre en Huusholdning og et Meieri paa 60 Køer, anvises Plads til 1ste Mai, naar Vedkommende behage at henvende sig i Marenturisgade Nr. 291 i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
En Avlsforvalter, der formedelst indtruffet Dødsfald er uden Emploi, ønsker sig enten strax eller til 1ste Mai en Plads i samme Egenskab. De bedste Anbefalinger, saavel for Duelighed som for moralsk Vandel, kan produceres, og paa Lønnen sees ikke saameget som paa en god Omgang Adressecomptoiret meddeler nærmere Oplysning.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Hvor en stærk Dreng kan faae stadig Arbeide, anviser Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Et ungt Menneske, der har lært Landvæsenet i Sjælland, og senere været paa en af de større Gaarde i Jylland, ønsker til 1ste Mai en Plads, hvor han under en duelig Landmands Tilsyn kan varetage en Forvalters Forre ninger. Gode Beviser kunne fremlægges. Adressecomptoiret anviser den Søgende.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Et ungt Menneske, som har Lyn til at lære Contoirforretninger og skriver en god og flydende Haand, kan strax faae Emploi paa et Herredscomptoir. Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
En god Steenstryger kan faae Arbeide paa Langholt Teglværk fra 1ste Mai. J en større Kjøbstadeiendom i Randers, hvori er Kjøbmandshandel og Brænderidrift, og hvoraf haves en aarlig Leieindtægt af ca. 1000 Rbdlr., søges til Juni Termin et Laan paa 8000 Rbdlr. i første Prioritet. Eiendommen er ved Syn taxeret til 15000 Rbdlr. og er af Amtet anbefalet til Laan. Taxations forretningen er at erholde hos Hr. Redacteur Ree, som meddeler nærmere Oplysninger. Appelsin-Jis faaes i Portioner og Forme hos Gjæstgiver Petersen. En Gig anvises tilkjøbs fra Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Extra gode gule Kogeærter faaes hos A. G. Nissen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Hos Undertegnede modtages Subscription paa: Haandbog for Sogneforstandere, Godtkjøbsudgave til en Priis af omtrent 1 Rbd., af J. R. Host, Forfatter af Fuldstændig Landboret eller Lov og Ret for Herremænd og Bønder, Fuldstændig Huusret for Hvermand og flere. Subscriptionen bedes indmeldt snarest muligt, da Bogen udkommer i Marts Maaned. Rottbøll Sadolin. Ved sidste Bal i Klubben Enigheden, er en Bog bleven forbyttet. Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Fra Pressen er udkommen: bemærkninger Kong Christian den Femtes danske Lov, hentede fra den senere Lovgivning, Collegii Resolutioner og Skrivelser, samt Lovkyndiges Skrifter af C. F. Hertz, Justitsraad og Byfoged, 6 Dele med et Tillægs-Hefte, 15 Rbd. heftet. Dette Værk giver en sammentrængt og med største Nøiagtighed og Flid affattet Fremstilling af den danske Lovgivning. Hver Deel er ledsaget med et fuldstændigt alphabetisk Register, saa at man med Lethed kan finde enhver Lovbestemmelse. Det er saaledes en ypperlig Haandbog for juridiske Studerende, og enhver Anden, der ønsker at gjøre sig bekjendt med Lovgivningen. For juridiske Embedsmænd maa det ansees som næsten uundværligt.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Værket faaes i de fleste Boghandlinger, i Aalborg hos Bernhard Ree og Rottbøll Sadolin, i Thisted hos Kreiberg, i Hjørring hos Thøger Petersen og Odense hos Forlæggeren. S. Hempel.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Fra Pressen er udkommet: Haandbog for Sogneforstanderskaber.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Amtsraad i Danmark. Af Procurator Chr. Olsen. 1ste Hefte, heft, i Omslag, stor 14 Ark. Priis 1 Rbdlr. Faaes i alle Landets Boglader samt hos Hoved commissionairen. Bernh. Ree's Boghandling.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Maculaturpapir. sælges til nedsatte særdeles billige Priser i større og mindre Partier i Bernh. Ree's Bog- og Papirhandling.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Ved Proclama af 22de dennes, der er læst ved Underretten, og snarest muligt vil vorde læst ved Overretten, ere Creditorerne i Stervboet efter Avlsbruger Clemen Larsens afgangne Hustru, Johanne Marie Larsdatter, her af Byen, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret. Skifteretten i Aalborg, den 27de Februar 1843. Mørch. Wolfferdt. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Ved Proclama af 22de dennes, der er læst ved Unverretten, og snarest muligt vil blive læst ved Overretten, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Viinhandler svend Peter Petersen Kiær, her af Byen, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger, med lovligt Varsel, indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Skifteretten i Aalborg, den 27de Februar 1843. Mørch. Wølfferdt. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Af Skagens Fiskere er, omtrent 1/2 Fjerdingvei fra Land, i Nærheden af Skagens Rif, under 20de dennes opfisket et Skibsanker uden Stok og Mærke, med vedhængende 3/4 Ankerkjetting 60 Favne lang. Eieren indkaldes med 2 Maaneders Varsel til for Undertegnede at anmelde og beviisliggjøre sin Eiendomsret. Skagens Byfogedcontoir, 25de Febr. 1843. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Jfølge den paa Skiftet efter afdøde Madame Ane Cathrine Abel, født Bering, tagne Bestemmelse, blive de dennes og efterlevende Mand Frederik Joachim Abels fælleds Bo tilhørende, i Dronninglund Sogn beliggende, faste Eiendomme, nemlig: Gaarden Lille-Rævdal med tilhørende Kirke-, Konge-, Korn- og Qvægtiende af Hartkorn Ager og Eng 1 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., Skovskyld 1 Fdkr. 1/5 Alb. Tiendeskyld 1 Skp. Fdkr. Album.
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
Parcellerne Nr. 4, 34, 59 og 60 af Dronninglunds ufrie Hovedgaardstaxt af Hartkorn Ager og Eng 1 Tdr. 5 Skpr. - Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. og De paa disse Eiendomme værende 4 Afbygger huse,
Aalborg Stiftstidende, 1843-02-28
overeensstemmende med Placat af 22de April 1817 stillede til 3de Auctioner, som afholdes: Løverdagen den 25de Marts, Løverdagen den 8de April og Løverdagen den 22de April førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner her paa Contoiret, 3die Auction paa Eiendommen "Lille-Rævdal. Paa bemeldte Eiendomme, der betydeligt kunne forbedres, holdes fortiden 6 Heste, 30 Fækreaturer og nogle Faar. Udsæden er 6 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg, 12 Tdr. Havre, 6 Tdr. Kartofler, af Hø kan avles aarligt circa 60 Læs. - Af den paa Eiendommen værende Skov, der fordetmeste bestaar af El, kan til enhver Tid faaes meer end fornøden Jldebrændsel og noget Gavntømmer. Conditionerne ligge til Eftersyn her paa Contoiret. Ligeledes bekjendtgjøres, at der om Mandagen den 24de April førstk., Formiddag Kl. 10 og følgende Dag, paa Lille-Rævdal afholdes Auction over det Boet tilhørende Løsøre, Ind- og Udbo samt Besætning. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Sæby, den 24de Februar 1843. Gad. Til nærmere Underretning for Liebhavere til den i denne Tidende Nr. 16, 17 og 18 for dette Aar til Auction averterede Eiendom, Gaardene Korsigsgaard og Østermiilbakken i Lendum Sogn, af Hartkorn 6 Tdr. 2 Album med Tiender, Avl og Afgrøde, undlades ikke efter Begjæring af Eieren, Andreas Christensen, at meddele følgende af ham givne Oplysninger og Eiendommens Beskaffenhed. Gaarden, hvis Bygninger ere indrettede til en Familie udenfor Bondestanden, ligger omtrent midt i sin Mark, har et Areal af circa 80 Tdr. Agerland, der ved Opdyrkning af raae Jorder betydeligen kan forøges. Mergel haves paa Eiendommen. Den aarlige Udsæd er i Almindelighed 14 a 15 Tdr. Rug, 9 Tønder Byg, 20 Tdr. Havre og 20 Tdr. Kartofler, dog er sidste Efteraar ikkun udsaaet 11 Tdr. Rug. Af Hoavles almindeligen 60 a 80 Læs. Kreaturholdet kan være 6 a 8 Heste, 20 Malkekøer, 10 a 16 Stkr. Ungqvæg og 20 Faar. Et Teglværk kan anlægges paa Eiendommen, hvortil Tørveskjær haves i Overflødighed. Conditioner og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter ere forinden 3die Auction, der afholdes paa Eiendommen, den 10de Marts førstkommende, til Eftersyn hos Undertegnede. Frederikshavn, den 23de Februar 1843. Hansen, Procurator.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Aalboe Etifteribende og Adresse-Avis. Aar 1845. No 44.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Onsdagen den 1ste Marts.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch K. Julie Ree og redigeres af Bernhard Roe, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Udlandet. J Genf ere de, som under Borgerkampen vare faldne paa den "demokratiske Side, og hvis Navne ere Bolle og Fatio, den 16de de blevne høitideligt stædede til Jorde, ledsagede af 7 til 800 Medborgere. Et lignende Antaledsagede den følgende Dag et tredie Offer for Partistriden, Vivet, til hans sidste Hvile. Samme Dag blev ogsaa et af Offrene paa den modsatte Side, ved Navn Baud høitideligen begraven. Flere Medlemmer af Statsraadet og det militaire Compagnie bivaanede denne Jordefærd.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Den fra Zürich forviste Digter, Herwegh, har me forladt denne By og begivet sig til Liestal i Basels Land canton. To hundrede i Zürich domicillerede Tydskere havde forgiæves petitioneret det store Raad om ikke at nægte deres landflygtige Landsmand Ophold i samme By. Jblandt disse Petitionairer var ogsaa den graahærdede berømte Naturforsker Oken.
Aalborg Stiftstidende, 1843-03-01
Staden Hannovers Magistrat, Borgerrepræsentanter og Borgere have den 22de de, bragt Kronprindsen og hans Brud et glimrende Fakkeltog med Voxfakter. En Deputation af Communalbestyrelsen (der, som bekjendt, staaer i et ældre Oppositionsforhold til Hoffet, blev modtagen af Kronprindsen, som besvarede Deputationens Lykønskning omtrent i følgende Ord: Hans Gemalinde, som allerede havde været en Skytsaand i sit eget Hjem, vilde nu ogsaa være det for Hannover, saa meget mere da hun vilde hjælpe at erstatte ham Savnet af Øinenes Lys, indtil Forsynet atter maatte giengive ham dette; hun vilde søge at opmuntre hans kongelige Faders Alderdom og derved ogsaa blive Landet dyrebar. Kongen havde stedte stræbt for hele Landets Vel saavelsom for Staden Hannovers, idet han uafladelig havde arbeidet for dens Forskjønnelse og dens Borgeres Velstand. Hans Kronprindsens) dyrebare Gemalinde havde længtes efter de Øieblik, da hun kunde udtrykke sin Glæde over den hende viste kjærlige Modtagelse. Men hendes store Beskedenhed afholdt hende fra at yttre sig saa levende herom som hun føler det. Begge havde de ønsket, for enhver enkelt Borger at udtale, hvad de følte; men de fattedes Ord til at udtrykke Alt, hvad Følelsen indeslutter i sig, saa megen Rigdom og saa den tydske Tunge i denne Henseende besidder." Kongen havde samme Dags Morgen i Audients modtaget 27 forskiellige Lykønskningsdeputationer, tildeels fra Landdistricterne og de civile og geistlige Autoriteter i Landet. Om nogle Dage agter Kongen at begive sig til Berlin og, som det hedder, midlertidigt overdrage Regjeringsforretningerne til Kronprindsen. Det fornemmelig til de med Dampskibene ankommende Reisendes Modtagelse, bestemte Steam-Engine-Hotel i Newvork er en af de skjønneste Bygninger i de forenede Stater, opført af Marmor og indeholdende ikke færre end 300 Værelser. En Dampmaskine paa 12 Hestes Kraft befordrer de i nederste Etage tilberedte Spisevarer op i anden Etage. Endvidere dreier den Stegespiddene, besørger de Reisendes Bagage op i de øvre Stokværker, pumper Vand osv., og naar den ikke har Andet at bestille, borer den en Brønd i Klippen, hvorpaa Hotellet er bygget. Paa denne Maade har man allerede naaet en Dybde af 480 Fod.