JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Sverrig. J Anledning af en i Svenska Minerva indført Artikel om de efter allernaadigst befaling til Chefen for Landmilitairetaten til de kommanderende Generaler i 2det og 5te Militairdistrikt udfærdiget Skrivelse, meddeler "Dagl. Alleh. følgende Afskrift af samme: "Det er kommet til Hs. M. Kongens Kundskab, at tvende Officerer af 1ste Livgrenadeerregiment og Nerikes Regiment have tillige med nogle andre Personer stillet sig i Spidsen for at samle Underskrifter paa et Andragende, Repræsentations spørgsmaalet vedkommende. Kongen ønsker inderligt, at dette vigtige Samfunds-Anliggende maa faae et lykkeligt Udfald, og vil med Varme tage sig af Alt, hvad der kan bidrage til at forsone de stridige Meninger herom, som det sikkreste Middel til at fremme denne Sag; men Hs. Majestæt finder det ikke passende, at den væbnede Magt fremstiller sig som Leder af Dagens politiske Stridigheder, det være sig nu i hvilkensomhelst Retning. Hs. Maj., som med Sorg har erfaret, at denne Grundsætning er bleven overseet i 1ste Livgrenadeerregiment og i Nerikes Regiment, har fundet det nødvendigt, at fæste Hr. Generallieutenantens Opmærksomhed derpaa, og ønsker, at Hr. Generallieutenanten paa en skaansom Maade vil bringe denne Hs. Majestæts allernaadigste Mening til de under Deres Befaling staaende Regimenter og Korpsers Kundskab. Kongen troer, at det sande Frihedsbegreb kan forenes med den Takt og Holdning, som bør udmærke enhver retsindig Kriger, og den udmærkede Aand, som hersker i den svenske Krigsmagt, er Kongen sikker Borgen for, at Hærens Medlemmer ville gjøre den Overbeviisning til deres. Hailket jeg efter allernaadigst befaling herved har den Ære at meddele Med udmærket Høiagtelse &c. &c. (Undert.) Gust. Peyron.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Jndenlandske Efterretnigner. Ved et af det kongl. danske Cancellie ad mandatum udfærdiget Reskript af 30 August d. A. er det til ladt at Jernstøberne, uden Jnskrænkning eller Hinder af vedkommende Lauge, maa holde de til Støbningen, Bearbeidelsen og Forædlingen af deres Fabrikata fornødne Haandværkere, dog at de, naar de dertil benytte Arbeidere, der henhøre under noget Laug, i Lighed med hvad der er Laugsmesterne paalagt, indestaae for disse Arbeideres Bidrag til Svendekassen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Jfølge indhentet Underretning meddeler "Berl. Tid." at Underhandlinger om de Ostindiske Besiddelser vel, som bekjendt, er igang, men at Efterretningen i Augsb. allgem. Zeitung" om Salget er ugrundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Som vi erfare, hedder det i Berl. Tid." vil der foregaae en betydelig forbedrende Forandring med Bernes Postgang, og navnlig vil den lollandske Brev- og Pakkepost komme til at afgaae fra Kjøbenhavn Tirsdag Aften Kl. 8 (altsaa 2 Timer sildigere); ligeledes vil der skee Forsendelse af Penge og smaae Pakker til en vis Vægt med samtlige Personposter. Til den for de ustuderede Jurister i November Maaned d. A. afholdte practiske Examen tilkiendtes C. C. Poulsen, H. C. Stangaard og L. C. J. Møller, Charakteren Vel; W. Jensenius, S. H. Lemberg, H.A. Kjøller. M. M. R. Hansen, H. Fønss, J. W.R. Albrechtsen, C. P. G. Blum, H. C. G. Petersen, og A. B. Løgstrup, Temmelig Vel. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Den 18. Decbr. afsagde Høiesteret følgende Dom: Advocat Rotwitt imod Cand. Juris Jens Finsteen Gjødwad for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen (Defensor Buntzen. Ved Landsover samt Hof og Stadsrettens Dom af 22. Octb. 1844 var Tiltalte frifunden og Actionens Omkostninger paalagt det Offentlige. Dom: Landsover- samt Hof og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Advocat Rotwitt tillægges i Salarium for Høiesteret 20 Rbd. Sølv, som udredes af det Offentlige. (B. T.) Uagtet den Arv, vi have modtaget efter Thorvaldsen, i Størrelse overgaaer enhver almindelig Forestilling, og vt overhoved have arvet langt mere, end vi havde ventet, bliver der dog altid endnu et eller andet Stykke tilbage, som man ligesaa lidet synes at kunne undvære, som der vil være forbunden megen Uleilighed med at faae dem. Et at tale om, hvor meget det maa være maatpaaliggende, at faae Samlingen komplet, maa det især være vigtigt, at være i Besiddelse af saadanne Arbeider, som T. med egen Haand og under interessante Omstændigheder har givet Tilværelse. Jblandt saadanne kunne vi regne Hertugen af Leuchtenbergs Gravminde og Adonis. Det første danner en herlig Gruppe af 2 Figurer, Liv og Død, og er Kunstneren Tenerants Eiendom. Denne, en af Tis meest udmærkede Elever, havde just efter en forelagt Tegning modellere Gruppen og var reist paa Landet, da Thorvaldsen traadte ind i hans Atelier. Neppe havde han kastet et Blik paa Figurerne, førend en i Momentet født Jnspiration gjorde sig gieldende hos ham; i hellig Nidkjærhed nedslog han med en Stok det Meste af det alt fuldendte Kunstværk. Derpaa gav han sig øieblikkeligt selv til at mødellere, og hvilede ikke, førend Jdeen var given Skikkelse; Værket var endt, saa at sige, i et eneste langt Aandedræt, i en utrolig kort Tid. Hvorledes Tenerani er bleven tilmode, da han igjen kom hjem, ville vi ikke udmale; men i ethvert Tilfælde vil dog sikkert en Afstøbning kunne erholdes. Adonis eies af Kongen af Baiern, og er et at de Stykker, som T. har hugget selv. Da samme Statue næsten var fuldendt i hans Værksted, og alene den sidste Politur stod tilbage, traadte den store Mester selv prøvende hen for Arbeidet. Endskjøndt Figuren var udført overeensstemmende med Tegningen, vilde den dog ikke rigtig tiltale ham, og stille grundende stod han foran det efter hans Jdee ufuldkomne Arbeide. Pludseligt faaer han Liv; Begerstringen griber hans Væsen, og dens Lys forklarer de alvorlige Træk. Han river Meisel og Hammer fra den Nærmeststaaende, og med mægtige, ling rende Hug angriber han den spintle, fine Figur. De Omstaaende forskrækkes og zittre for, at Statuens Lemmer skal nættes under den overordentlige Paavirkning. Men intet Sligt skeer; en tyk Storve løser sig fra Frauren, og Adonis fremstaaer i en ny forherliget Skikkelse. Af saadanne inspirerede Øieblikke havde Thorvaldsen ikke faa, og ethvert af disse skylde vi et af hans fortrinligste Arbeider. (Aarh. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Fra Jtzeboe skrives under 10. ds. Jdag publiceredes for de herværende Borgere og Jndvaanere, der have deeltaget i de tumultuariske Optrin den 16. Septbr. den af Over-Kriminalretten afgivne Kjendelse, ifølge hvilken Nogle tilkiendtes sædvanlig Fængselstraf, Andre Vand- og Brødsstraf og Een idømtes Mulkt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Da den paa Foranstaltning af Haderslev Amthuus under 6. October 1844 i forskjellige offentlige Blade optagne Bekjendtgjørelse angaaende et den 30 Septbr. (1. October, 1844 paa Høirup Sogns Mark, Haderslev Amt, paa Kjøbmand Krossing fra Norge sandsynligviis begaaet Rovmord, ligesaalidet som en mod forskjellige Personer i saa Henseende indledt Undersøgelse har ført til noget Resultat, saa er ifølge Autorisation af den kongelige slesvigske OverKriminalret udsat en Belønning af 200 Rbd. S. M. for Opgivelsen af saadanne Kjendsgierninger, der lede til Opdagelsen af Gierningsmanden til forbemeldte Forbrydelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 20. Decbr. Species 200. Bank-Disconto 4 pCt. Nationalbankaktier 134 1/2 a 134 1/2 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Ribe Torvepriser d. 21. Decbr.: Rug pr. Td. 2 Rd. 12 s.; Byg 1 Rd. 21 ls.; Havre, 1 Rd. 8 ls.; Boghvede 1 Rd. 16 ls.; Boghvedegryn pr. Skp. 22 ls.: Byggryn 24 ls.; Smør pr. Pd. 5 enh. ls.; Æg 7 enh. 1s. Snesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Ved Tallotteriets 1446. Trækning i Altona udkom: No 13. 31. 59. 11. 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Ribe. Til de Ulykker, der ramme et Land, naar en politisk Røre opstaaer, hører ogsaa en om sig gribende Begrebs- og Forstandsforvirring. Derfor finder man oste Exempler paa, at Forræderen snart ansees for den sande Fædrelandsven snart endog stilles i Spidsen for den høieste civile og militaire Forvaltning; hvad der er sort, kaldes hvidt, hvad der er løst, kaldes fast, hvad der er qvindagtigt, kaldes mandigt; hvad der er gammelt, kaldes ungt; kort alle Begreber, Alder, Kjøn ombyttes. Hos os opstaaer vanskelig en saadan Begrebsforvexling. Vi ere besindige og maadeholdne; en vild, sindsforvirrende Lidenskabelighed, som hos sydligere Nationer, er ukjendt hos os; en politisk Bevægelse finder ei Sted. Derimod er der hos os Sympthomer til en national Bevægelse, og hvad andre Nationer have af Lidenskabelighed og Kraftfylde, opnaae vi ved Slovhed, Svaghed og Eftersnakken. Derfor har Nationalbevægelsen og Dorskheden ogsaa begyndet at fremkalde noget Lignende hos os. Er denne Aandsforvirring, begyndt hos os, saa tager den meget let Overhaand, og stiger til en høiere Grad end i andre Lande f. Ex. i England, Frankrig, ja selv i det ulykkelige Spanien eller Jtalien; thi disse Nationer have dog Noget, hvorom hele Folket er enigt, Noget, hvorom ingen Meningsforskjellighed og Begrebsforvirring kan opstaae, og hvorved selv den heftigste politiske Strid ophører, nemlig: Nationaliteten. Denne have vi nu ikke, eller kun saare lidet af; derfor ere vi uenige om det Eneste, som ellers alle andre Folk ere enige om, og derfor kan vor Begrebsforvirring blive meget stor, hvor lidenskabslole og upolitiske vi endogsaa ere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Vi skulle efterhaanden maaskee anføre flere Exempler herpaa; men idag ville vi blot omtale Forvexlingen af de to Begreber, unge og gammel, og som, efter engang at være forvirret i et Dagblad, snart bliver eftersnakket og forvirret af mange andre. Vi mene den Benævnelse: "Det unge Danmark der vil Danmark til Eideren. Skal dette unge Danmark, betyde et Partinavn og være dannet i Efterligning af "det unge Jtalien", "det unge Tydskland, da er denne Efterligning meget uheldig, da saadanne Partier ei findes og ei kunne findes i Danmark, der er samlet under eet Overhoved, og Danmark til Eideren netop viser, at der ei skal erobres Noget, som ei er lovlig Dannerkongens Rige. Skal det betyde dem, som ønske Holsteen og Danmark lige Retfærdighed og Befrielse fra Schleswigholsteinismen; da er dette intet Parti, thi det udgjør hele det danske Folk, og et heelt Folk kan ei kaldes ungt, allermindst det danske Folk; det er destoværre snarere forældet; ei heller kan man tillægge et heele Folk et Partinavn ligeoverfor en aristokratiske nationalløs Clique, dersom Udtrykket skal forstaaes saaledes. Skulle fremdeles herved forstaaes de, (og dette maa vel være Meningen, som ville et andet ganske nyt aldrig forhen i Oldtiden eller Nutiden existeret dansk Rige, da er det ligge det Modsatte af det, man ellers forstaaer ved unge; thi saalænge Danmark har bestaaet har det gaaet til Eideren, og jo længere vi gaae tilbage, jo skarpere har Eideren været Grændsen. De som derfor ønske og ville Danmark til Eideren ere netop det gamle Danmark. Det er det statsopløsende eller erobrende Parti, hvad da her falder sammen, som vil Danmark til Elben eller til Kongeaaen, og dette Parti kan med Rette kaldes det unge Danmark, skjøndt det destoværre snart har bestaaet for længe til at kaldes ungt. Men alle vi, som elske Danmark, maa frabede os selv at kalde det statsopløsende Parti det unge Danmark, da det engang kaldes det schleswigholsteinske, og det, at endeel danskfødte Mægtige høre til dette Parti, gjør Jntet til Sagen; thi dansk Hjerte have disse dog aldrig havt. Kun forsaavidt kunde man kalde det schleswigholsteinske Parti "det unge Danmark, som man allerede vil forgribe Tiden og indbilde sig Fanen plantet paa Skagen, Storadmiralen udnævnt o. s. v.;men hertil er det endnu ei kommet, om det endogsaa kan skee. Men nu at kalde "Danmark til Eideren"det unge Danmark, er i historisk, politisk og intellectuel Henseende meeningsløst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Første Juledag holdes i Cathrine Kirke Gudstjeneste for St. Cathrine Sogn. Til Høimesse prædiker Hr. Pastor de Thurah, og til Aftensang, Hr. Pastor Pontoppidon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Anden Juledag holdes Gudstjeneste for Domsognets Menighed, og prædiker da, Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop, Tage Müller, Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, som paa Stiftsprovstens Vegne modtager det sædvanlige Høitidsoffer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Bekjendtgjørelser. Jgaar Aftes Klokken 10 blev jeg, ved en blid og rolig Død, efter 10 Dages forudgaaet Sygeleie, berøvet min elskede Pleiedatter, Enkepastorinde Fredericha Scholastica Biering, fød Winther, 72 Aar, gammel, som med en sjelden Kjærlighed og Omhu pleiede mig. Dette for mig, der er 92 Aar gammel og i 33 Aar har været berøvet Synet, sørgelige Dødsfald, bringer jeg paa egne og den Afdødes tvende Pleiedøttres Vegne til Familie og Venners Kundskab. Overbeviist om Alles Deeltagelse frabedes Bevidnelse herom. Ribe, den 20. December 1844. A. R. sal. Blangsted, født Botcher. Den 17de December 1844 Klokken 3 om Morgenen indgik Commandeurcapitain i Søetaten, Ridder Nicolai Henrik Tuxen, efter en stræng retskaffen Vandel, 59 Aar gammel, ved en stille Død til det Liv, hvor alle Taarer skulle aftørres, hvor der ei skal være Sorg eller Smerte, men hvor Enhver skal faae Løn efter sin Gierning. Paparbeide og Forgylderarbeide.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Til forestaaende Høitid anbefaler Undertegnede sig med et Udvalg af forskjellige Sorter Paparbeide, Billedbøger, Lithographier a., passende til Presenter, tillige forefindes et lille Oplag af større og mindre forgyldte Skilderirammer, Gardinstokke &c.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Ribe, den 23. Decbr. 1844. Andr. Andersen, Boghandler og Bogbinder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Hos Niels Sørensen i Østorp ved Christiansfeldt har jeg Undertegnede en god sund ege Mølleaxel liggende, den er 10 Al. 6 T. lang, 1 Al. 2. T. i i Rodenden og 1 Al. i Diameter i Top enden, hvilken jeg vil sælge eftersom jeg selv nu ikke har Brug for den, og kan den kjøbes enten af bemeldte Niels Sørensen eller af mig. Eschelundgaard, Brørup Sogn, d. 5. Decbr. 1844. Peder Ch. Christiansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Mit Oplag af Tobakker samt Cigarrer, af de meest søgte Fabriker, er idag paa ny bleven forsynet. Blandt Tobakkerne forefindes nu ogsaa de volle Kanaster."¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Rum og Extract, anbefales billig i gode Vare af Krebs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Jfølge Begjæring af vedkommende testamentariske Arvinger efter afdøde Mette Jensdatter, Gaardmand Anders Lassen Nielsens Enke i Okholm, Vestervedsted Sogn, bliver efternævnte 2de den Afdødes Bo tilhørende Parceller, nemlig: a) Storblokke kaldet paa Ostervedsted Mark, omtrent 5 Demath, af gl. Htk. 4 Skpr. 1 Fdkr. 21 1/5 Alb. og b) Krogsholm paa Sønderfardrup Mark, omtrent 4 De math, af gl. Htk. 5 Skp. 1 Alb., stillet til Bortsalg, om nogenlunde antageligt Bud skeer, ved een eneste Auction, som afholdes hos Kromand Jens Jørgensen Wedsted i Vestervedsted, Torsdagen den 9 Januar 1845, Formiddag Kl. 10. Conditionerne, som nærmere ville blive bekjendtgjorte ved Auctionen, ligge forinden til Eftersyn hos bemeldte Kromand J. J. Wedsted, og Sognefoged P. Davidsen ibd. Lysthavende indbydes. Ribe, den 21. December 1811. øver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Bekjendtgjørelse. Jndleveringstid ved Skodborghuus Posterpedition af Breve, Penge, og Pakker er hver Mandag Formiddag fra Kl. 9 til 10, samt hver Onsdag Eftermiddag fra Kl. 2 til 3. Hvad der efter den Tid indsendes maa overligge til næste Post. Reisendes Jndskrivning til samme Tid. Skodborghuus, den 13. December 1844. Jesper Thomsen, Opsynsmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Anden Juledag bliver Assemblee paa Korsbrodregaard, som begynder til sædvanlig Tid, Kl. 7. Repræsentanterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Undertegnede anbefaler sig med et smagfuldt Udvalg af Kappe- og Balblomster, som idag ere ankomne. Ribe, d. 19. Decbr. 1844. M. J. F. Bech.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Da Forretningerne i Terminen ikke tillade Comptoiret at gjöre nogen Undtagelse fra de forhen bekjendtgjorte Eypeditionstider, saa undlader man ikke herved at bringe i Erindring, at Tirsdag og Fredag Formiddage ere bestemte til Disconteringer for Indenbyes, Meddelelse af Anviisninger paa Nationalbanken, samt Kjöb og Salg af Banco, hvorom Begjeringer maae være indkomne inden Kl. 11 Formiddag, naar derpaa skal kunne reflecteres, og at der altsaa paa bemeldte Dage ingen Expedition af Begjering om Laan eller Rente-Udebtaling kan finde Sted. Jøvrigt vil Resolutioner paa Laansagen ikke kunne forventes førend tidligst Dagen efter vedkommende Documenters Indlevering til Comptoiret. Bankcomptoiret i Aarhus, d. 5. Decbr. 1844. Chr. Otterstrøm. Fabricins. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hypost.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Jfølge den under Skiftet efter afgangne Frue Stadshauptmandinde Wissing tagne Bestemmelse bliver den hendes Bo tilhørende og i denne Byes Helligtersgade under Nr. 197. beliggende og til Handel fortrinlig indrettede Gaard med betydelige Pakhuse og Jord paa Byen, Mark efter 5 trefjerd. Grundskilling, samt den ved Gaarden beliggende Eng af Hartkorn 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 trefjerd. Lilb. bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som holdes paa denne Byes Raadhuus, saaledes: Første Auction Torsdagen den 23 Januar førstk., Anden Auction Torsdagen den 6. Februar, og Tredie Auction Torsdagen den 20. f. M., hver Gang om Formiddagen Klokken 10. Af Kjøbesummen kan de Totrediedele blive indestaaende i Eiendommene. Lysthavende indbydes behageligen at give Møde til Tid og Sted. Kolding, den 14. Decbr. 1811. Ch. Estrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
J Medfør af Placaten af 21. April 1821 indkaldes herved samtlige Creditorer i afdøde Kirkesanger og Skolelærer Hans Jacob Jensen Borks Boe i Nørrebork Sogn, til at møde ved en Skiftesamling, som bliver afholdt paa Tingstedet i Skjern Sogn, Onsdagen den 15. Januar næste Aar, Formiddag Kl. 10, og hvorved de anmeldte Fordringers Antagelighed vil blive afhandlet, og taget Bestemmelse om, hvad der skal foretages ved de ikke betalte Fordringer, Boet har Samme Dag vil ogsaa blive fremlagt en Status over Boet, hvilket herved tjener til alle Vedkommendes Efterretning. Bølling Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skjern, den 11. December 1811. Jansen. Ane og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter den heri Staden afdøde Spækhøker Abraham JsaDypont, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Fredericia Skifteret, den 6. December 1811. Rahbek. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter Hoboist Gülichs afd. Hustrue, Florine født Støckelback, heraf Staden, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Fredericia Skifteret, den 6. December 1811. Rahbek. Dræbye. Høivande ved Sønderhoe. fra 24, til 30. Decbr. incl. D. 24. Decbr. Kl. 2 1 Min. (fuld Maane.) Kl. 2 22 Kl. 2 57 Kl. 3 32 Kl. 4 5 29. - Kl. 4 38 - 30. Kl. 5 13 Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Klokkeslet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høieste Flod eller Springflod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flod tider eftre ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Rettelse. J forrige Avis, 3. Kolume, 1. Spalte, 22 Lin, stod fri som i Aanden - æs: – fri som Aanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-23
Første Juledag udkommer ingen Avis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-27
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 27. December. No 152
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-27
Blandinger. Fra Madrid har man den ventede Efterretning, at de der nyligen til Døden dømte Personer, hvoriblandt Oberst Ringio, ikke ville blive henrettede. Flere Medlemmer af det diplomatiske Korps synes at have formaaet Regeringen til at afholde sig fra nye Blodsudgydelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-27
Paa Drurylane-Theater i London hændtes den 14. de, under Opførelsen af Balletten "Oprøret i Serailet, den Ulykke, at Dandserinden Clara Websterkom en af Gasflammerne paa Theatret for nær hvorved hendes lette Paaklædning antændtes. Hele Huset kom naturligviis i den største Skræk og Forvirring. Den ulykkelige Dame løb skrigende frem og tilbage paa Scenen og havde nær antændt en anden Dandserinde. Endelig havde en af Tømmerfolkene den Aandsnærværelse at kaste hende omkuld og styrte sig over hende, hvorved han dæmpede Jlden, men fik Ansigt og Hænder stærkt beskadigede. Dandserinden havde imidlertid i den Grad faaet Ansigt, Bryst og Arme forbrændt, at hun døde 3 Dage efter. Den 15. dennes udbrød i Kirken St. Enstache Paris en heftig Jldebrand, der blandt Andet fortærede det kostbare Orgel. Skaden anslaaes i det Hele til 300,000 Fr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-27
Vinteren er indtraadt usædvanlig tidligt og stræng i de sydlige Lande. J Turin faldt Termometret den 7. d. 16 under Nul og stod endnu og Formiddagen paa 130. J Madrid havde man den S. om Middagen Kulde. J Marseille laae Sneen den 8 1/2 Meter høi, hvilket ikke har været Tilfældet i de sidste 50 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-27
Den 30. Novbr. havde Ætna atter gjort Udbrud, der var saa stærkt, at det kunde sees paa Malta.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-27
J Bøhmen hersker en pestartig Qvægsyge. Ogsaa blandt Harene synes der at være udbrudt Sygdom, idet disse findes i Mængde døde paa Marken. Fra Hamborg beklages meget, at Salomon Heine er afgaaet ved Døden. Han døde den 23. Decbr., efter flere Ugers smerteligt Sygeleie, i sit 78de Aar. J ham - siger Hamb. Correspond." – tabte de Fattige en Fader, de Betrængte en Hjælper i Nøden og enhver ærlig Stræbsom en Beskytter. Handels verdenen tabte i ham en Mand, der endnu i sin høie Alder med ungdommelig Kraft og rastløs Virksomhed indtog den første Plads paa Hamborgs Børs. Med Hensyn til den paatænkte Dampskibslinie mellem Englands Østkyst og Elben, har Overpostdirectionen i London, ifølge Wes. Zeit, paa det Bestemteste erklæret sig for Harwich, som et af Liniens Endepunkter, men paa den anden Side reentud forkastet Gluckstadt som det andet Endepunkt, fordi Gluckstadt ligger i Danmark og en ny Forvikling med Hamborgs Postforhold bør undgaaes. Portoen for et simpelt Brev fra Ostindien til England er nu fastsat til 4 Pence. Et Brev fra Bombay til London koster nu ligesaa meget som et Brev fra Kiel til Altona, nemlig 4 Schill. Cour., bemærker "Correspondenzblatte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-27
Jndenlandske Efterretnigner. Foranlediget ved et Andragende fra Borgerrepræsentanterne i en Kjøbstad om, at nogle Borgere, som havde etableret sig i denne, efterat Skatteligningen for indeværende Aar var foretagen, desuagtet maatte ansættes i Nærings- og Formueskat, og at det maatte tillades for Fremtiden at ligne Stat terne halvaarsviis, eller at der idetmindste ved det andet Halvaars Begyndelse maatte skee en Revision af Ligningen, hvorved de senere tilkomne Borgere kunde sættes i Stat, svarede Kancelliet i Skrivelse at 3. Ottober, at der vilde være at forholde eftet Kollegiets Skrivelse af 8 Februar 1840, hvorefter der, naar Skatteligning i en Kjøbstad først er tilendebragt, ingen Efterligning bør mærksættes paa de i Aarets Løb tilflyttede Jndivider, hvilke først blive at inddrage under næste Aars Ligning. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-27
Ved allerhøieste Reskrivt til Amtmanden over Ringkjøbing Amt af 17. December er det tilladt, at det Marked, som hidtil er blevet afholdt den 17. October i Tarm By, Egvad Sogn i Nørre Herred under bemeldte Amt, for Fremtiden maa afholdes den 21. September. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-27
Under 14. December har Hs. Majestæt allernaadigst reskriberet Kancelliet saaledes: Vi ville allernaadigst at Lektorerne ved Beterinairskolen for Fremtiden skulle have Embedsrang i 7de Klasse Nr. 2 efter Rangforordningen af 14. October 1746, samt at dem meddeles Bestallinger gjennem Vort danske Kancelle. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-12-27
Løverdagen den 21de December forsvarede Cand. theol. C. F. Allen (uden Respondens) sin for Magistergraden skrevne Dissertation: de rebus Christiani secundi exsulis. De ordentlige Opponenter vare Conferentsraad Werlauff og Professor Velschow.