JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-13
Paa Vestergade bekommes hvidt Steentøi, Alen, Pudersukker a 4 Mk. 14 Sk. Pdt., do ikke ringere end 4 Pd., brunt Pudersukker 4 Mk. 8 Sk., Sirup 4pdviis a 2 Mk. 6 Sk. Pd. og i Foustager, 10 Gr. Rom i Anker- og 5 Port viis a 2 Rd. Potten, en ganske ny Stegevende med Tilbehør. David Jacobsen. Afvigte 4de f. M. er en Jagt Friderica Cieilia kaldet, circa 18 1/2 Commercelæster drægtig, formedelst Stormeir skildt fra en engelsk Convoi i Søn og anløben Udbyehøi under dette Amt, med en Besuning af 4 Englænder, deels Matroser og deels Mar ner. Hvilket herved bekiendtgiøres, med Tilføiende, af dette Skib er oplyst at være et af de som i Fior blev borttaget af de spanske Tropper, og nu igien tilligemenogle flere skulle tilbageleveres. Eieren kan altsaa saa sit Skib tilbageleveret naar han gotgiør sin Ret i samme og erstatter de medgaaede Udgifter. Randers Amthuus, den 8de Decbr. 1809. sønss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-13
Gaardmand Anders Braae i Braaeschou er ved Døden afgaaet den 23de Novbr. sidst; 30te Dagen in falder den 22de Decbr., da Skifte foretages i Sterboet. Efter Enkens Opgivende, skal den Afdøde i sin Handel draget nogen Gield paa sig. J Hense dertil indvarsles de muelig værende Credi- og Debi rer at give Møde ved Skiftesamlingerne, der holdes Braaeschou bemeldte 30te Dag, den 19de Januarii i den 2den Martii for at giøre sine giensidige Rettigder og Pligter gieldende. Boller, den 1ste December 1809. Paa Hendes Naade S. T. Frue GrevinKragh Juni Wind Fryses Vegne. Borch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-13
Da Rasmus Jacobsen Linnemann, Selveierhuusmei Ørsted, ved den Kongelige Over Criminal Rets De af 9de Octbr. sidst er hendømt til Arbeide i Kiøb havns Fæstning sin Livstid, og hans Boe af mig i vedkommende Skifteforvalter er taget under lovlig 3 handling; saa indkaldes herved med 12 Ugers Vari Følge Placaten af 26de Octbr. 1792, alle de i bemeldte Boe maatte have nogen Fordring for anmelde og beviisliggiøre samme. Ligeledes indkalde som til Boet maatte være noget skyldig for at tale saadan deres Gield. Randers, den 25de Novbr. 1809. Stadseldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-13
Natten imellem den 6te og 7de Decbr. er bort len et Stk. guul Vox, vog 28 a 30 Pd.; hvem kan opdage Gierningsmanden, loves en Douceur af Rdr. Man behager at melde sig paa Adresseconte¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-13
Bekiendtgiørelser. For omtrent 6 a 7 Uger siden er fra undertegnede bortkommen en Aarings Bede med lange Horn som gaaer rundt omkring i en Hvirvel, uklippet og af den spanske Rase; tillige en Væder med Horn som gaaer rundt omkring til Kiæverne med Enderne, den var klippet. Hvem som kan give mig Oplysning om samme loves en raisonabel Douceur, Foderløn og Omkostningerne betalt. Aarhuus, den 7de December 1809. Chr. Andersen, boendes bag Closteret ved Munkeport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-13
Subskription. Paa Keiser Napoleons Levnet, ned et lignende Kaaber af Hr. J. Krog, Høst, modtages hos undertegnede til sidst i denne Maaned. Bogen er under Pressen og ventes færdig i Januarii 1810. Den bliver omtrent 16 Ark, og overlades Subskribenterne for 1 Rd., for de andre Kiøbere koster samme en Trediedeel meer. De Herrer saavel Jnden som Udenbyes, der maatte ønske sig samme Skrift, og som ei endnu har meldt sig, ombedes jo før jo kiærere, da Planerne afsendes ved denne Maaneds Udgang, og efter den Tiid modtages ingen Subskribentere meer N. Cortsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-13
Placat. Onsdagen den 10de Januarii 1810, Formiddag Kl. 10 slet, bliver foretaget og afholdet loffentlig Auction over det Hr. Niels Møller tilhørende og iboende med Kongelig Privilegium forsynede Kroe, Purhuuset i Asserg Sogn, under Dronningborg Birk. Til dette Kroer, som er bekiendt af sin gode og fordeelagtige Beliggenhed paa Landeveien imellem Randers 1 og Hobroe, henhører 3 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1/2 Alb. Hartkorn, hvorpaa aarlig kan græsses og fodres 2 Hester, og circa 8 Kiør, samt 12 a 16 Faar. Kiøberen, kan modtage Stedet og Eiendommene den 1ste Mai 1810, og Conditionerne kan 14 Dage før Auctionen, der afholdes i Stedet, erholdes til Eftersyn hos undertegnede og hos Eieren selv. Randers, den 11te Decbr. 1809. Carøe, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-13
Fredagen den 22de Decbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver ved Skipper Thomas Chri Auction bortsolgt: stensens iboende Huus i Skagens Østerbye ved offent43 Tylter 10 a 11 Fods 3 Tom. tykke furre Planker, 11 1/2 Dito 11 a 12 Fods Dito. 10 1/2 Dito 5 a 6 Fods Dito. 22 Tagrender. 103 Stkr. furre Bielker 16 a 8 All. og 849 Stænger Jern. samt Takkelage og Jnventarium bestaaende i Seil Ankere og Touge, samt staaende og løbende Redskab m.v., tildeels kappet og ramboneret. Der alt er henhørende til den under 20de Septbr. d. A. paa Skagens Rif indstrandede engelske Slup thePeggis kaldet, kommende fra Gothenburg og bestemt til Leith i Skotland ført af Capitain James Cleghorn. Conditionerne vil paa Auctionsstedet blive bekiendtgjort: thi indbydes Lysthaverne til fornævnte Tid og Sted. Skagen, den 30te Novbr. 1809. D. C. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-13
En Mand paa Landet, ønsker sig enten en Seminarist, eller en anden duelig Huuslærer, der kunde give Underviisning saavel i Religion, som Regning og Skrivning. Han kan antages til Kyndelmisse eller Maidag 1810. Nærmere Underretning giver Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-13
En stor sorthielmet krumhornet Koe, som i 3 a 4 Uger har opholdt sig her paa Marken ved mine Creaturer, er af mig den 16de dennes, formedelst den paakommende haarde Vinter, indtaget paa Foder; Koener omtrent 15 Aar gl., foruden flere Mærker, er paa venstre Side klippet Bogstaverne M D. og paa samme Hofte II; dens Eier ville behage, imod paagaaende Omkostninger, at lade den afhente jo før jo hellere, da den ellers ved offentlig Auction bliver bortsolgt. Holmgaard pr. Ebeltoft, den 27de Novbr. 1809. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Kiøbenhavn, den 8de December. Det Kongl. danske Cancellie har under 5te dennes meddeelt os Hs. Majestæts allerhøieste Betaling af 3die næstforhen, saaledes lydende: "Foranlediget ved de mange Reisende, der passere Vore Stater, hvoriblandt muligen engelske Undersaatter eller i engelsk Sold staaende Personer, under et eller andet foregivende kunde søge at indsnige sig i Landet, have Vive den af Os i Dag udgivne Parolbefaling gjort Erindrug om at iagttage Vor under 31te Maii sidstleden givne Parolbefaling, denne Gienstand betræffende; og ligesom Vi saaledes paa nye have paalagt samtlige militaire Commandeurer, Jagttagelsen af sidstmeldte Vor Pirolbefaling, saaledes ville Vi og, at denne Cancelliet i sin Tid communicerede befaling skal indskiærpes vedkomnende civile Øvrigheder. Hvilken allerhøieste befalg, i Continuation af den under 3die Junii d. A. herfra udstædte Placat, herved til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 6te Decbr. 1809.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Overpræsident, Borgemestere og Raad. Paa Postsmakken nær (og naturligen ligeledes Krigs fartøierne) ere alle de Fartøier, som borttoges i Nyborg. Havn af de Spanske eller, som var det samme, de Engelske, ved Romanas smukke Barivt i Fyen, nu kommen tilbage Tid efter anden fra Gottenborg, men i en meget maadelig Forfatning. Et Kiøbmandshuus i Nyborg har paa Takkelads o. s. v., ved et heelt Fartøi og en Halvpart i et andet, en Skide af mellem 1 og 20000 Rdlr. Det hele Antal, som bortførtes fra Nyborg, og som næsten alle tilhørte Fyen og Aarhuus, var nogle og halvfierds. Følgende nøiagtige Opgivelse af det Hr. General agenten Gram tilhørende ved Høgenæs strandede Skib Christines, Kapt. Knap, Ladning, viser hvor betydelige samme Forliis er, nemlig : 130000 Pd. Sukker, 35000 Pd. Kaffe, 16 Fade Rum, 100 Fierdinger Rosiner og 10 Fierdinger Figen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Hs. Excellence Præsident Kaas er igien ankommen fra Norge til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Helsingøer, den 9de Decbr. Reisende har underrettet os om, at Hs. Durchl. Prinds Christian August til Slesvig=Holsteen Sønderborg, udkaaren Tronfølger i Sverrig, er bleven prydet med den Kongel. svenske Seraphinerorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Korsøer, den 9de December. 1 Rangskib og en Fregat afseilede i Dag Syd efter. Der er nu kuns de 2 sædvanlige Rangskibe tilbage i Beltet. J Formiddags passerede en fiendtlig Kutter i Beltet Syd fra Nordefter. De to Rangsskibe ligge i deres forrige Stilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Fra Nyborg meldes, at en Engelsk Parlamentair Slup har den 3die Decbr. bragt 11 danske Krigsfanger til Knudshoved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Aalborg, den 4de Decbr. Et tremastet Fregatskib med 6 svære Kanoner og fuld ladet med svært Tømmer, er i forrige Uge løben ind for fulde Seil og uden Folk paa Grunden i Nærheden af Hals, og er i god Behold gjort flot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Aalborg, den 14de Decbr. Den 5te d. M. indstrandede ved Skagen et svært Skib, besat med 12 tolv pundige Karonader og 2 lange ottepundige dito, ladet med Kaffe og Sukker, kommende fra Martinique og bestemt til Engelland, og efter tilsyneladende havde havt en Besætning af 36 Mand, som flygtede til en uden for krydsende Kutterbrig. Skibet havde og været forsynet med svær Haandskyts, som de deels medtog, deels kastede overborde. Ved Besætningens Flugt efterlod den sig 6 tydske Matroser, hvilke de havde havt med som Passage ter, og overlod dem ikke allene til Skjebnen, men havde bestemt dem paa en lumpen Maade at ende deres Dage, ved i Kielderen at have anbragt 2de Fade Krudt, hvori de havde i den ene sat et antændt Lys og i den anden en brændende Lunte, hvilket blev opdaget, da den militaire Commando kom ombord, af en medfølgende Kaperfører, Ole Erichsen, der havde Resolution nok til at borttage baade Lys og Lunte, som paa en Tomme nær var brændt til Krudtet. Lyset var falden omkuld til Kanten, saaat det blot havde været et Øieblik om at giøre, at alle som vare ombord paa samme, havde gaaet i Luften. Af Ammunitionen og Ladningen bierges alt mueligt, endskiønt Skibet skal være fuldt af Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Den ved sielden Opofrelse for Mineralogiens Fremme ligesaa bekiendte som ved Uegennyttighed og Retskaffenhed almindelig agtede Bergraad Giseke befinder sig endnu i Grønland, som han blottet for alle Livets Behageligheder og ofte for dets Nødvendigheder har giennemreist og undersøgt siden Aaret 1806. En ualmindelig Ulykke forfølger denne værdige Mand; under Kiøbenhavns Bombardement ødelagdes her hele Frugten af hans mangeaarige møisommelige Bestræbelser, han mistede baade sine udmærkede mineralogiske Samlinger, som og alle hans naturhistoriske Bøger og Manuscripter, imidlertid havde han, ubekiendt med Krigens Udbrud, med Compagniets Skibe fra Grønland afsendt, en betydelig Samling af dette, fra Mineralogiens Side forhen næsten ukiendte, Lands Steen og Jordarter, alt dette faldt tilligemed Skibene i Fiendens Hænder, og Giseke, ofte nedtrykt af Mangel paa de uundværligste Fornødenheder, maatte atter begynde at samle. Ved Breve af dette Aars Junii Maaned har han underrettet sine videnskabelige Venner om hans meget ublide Skjebne, som dog ikke formaaer at bøie hans Mod og hans Lyst til Videnskaben. Han vil ventelig endnu forblive nogen Tid i Grønland, da det i nærværende Øieblik fattes ham paa Midler at vende her tilbage. Maatte han ikkun, naar han engang har overstaaet denne haarde Prøve af hans Jver og Utrættelighed, kunne see en lykkeligere Fremtid imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
En Fæstebonde, 70 Aar gammel, har givtet sig i denne Tid med en Pige omtrent 60 Aar gammel, som ikke kan gaae eller har kundet gaae paa sine Been, men kryber om paa Gulvet. Han kiører hende i en Hiulbør med Drengene efter sig, naar hun vil ud. Han har ke heller. Bagge. ere Almisselemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Ved kongelig allernaadigst Resolution, af 14de Nov. d. A., er det Byefogden i Aarhuus, J. L. Schumacher, paalagt at have Sæd og Stemme i Magistratturen sammesteds, og deeltage i dens Forretninger tilligemed dens øvrige Medlemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Udenlandsk. Frankrig. Uagtet alle vore Journaler og selv de Neapolitanske Aviser paastode at Kongen af begge Sicilier ikke vilde komme til Paris, saa kom Høistsamme dog hertil den 30te Novbr. Der befinder sig nu virkelig for nærværende Tid 5 Konger i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Ved et keiserlig Decret af 28de Novbr. er Fyrster af Neuschatel erklæret til Generalmajor for Armeen i Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Det hedder at Prindsen af Ponte-Corvo vedvarende opholder sig i Østerrig, og det er meget sandsynlig, at Hs. Durchlauchtighed bliver udnævnt til General-Gouverneur i de illyriske Provindser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Den 3die Decbr. om Morgenen Kl. 6 forkyndte en Artilleriesalve den forestaaende Fest. Kl. 10 1/2 kiørte Keiseren fra Thuillerierne til Notredame Kirken. Han befandt sig med Kongen af Westphalen i Kronningsvognen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Kongen af Neapolis, Prinds Stordigniatairerne, Ministrene, Rigets og Kronens store Embedsmænd kiørte foran.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Ved Jndtrædelsen i Kirken blev Hs. M. modtaget af Geistligheden, og under en Himmel ført op i Choret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Kongen af Westphalen, som fransk Prinds, Kongen af Neapolis, som Steradmiral og Stordignitairerne, indtoge deres Pladser. Senatet, Statsraadet og øvrige Collegier havde allerede i Forveien indfunden sig og indtaget deres Pladser. Paa Chorets Tribuner befandt sig Hs. M. Keiserinden, den keiserlige Familie, Kongerne af Würtembeig og Sachsen og Dronningen af Westphalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
En af Keiserens Amoseniers holdt Messen, Biskoppen af Tropes holdt en Tale og Cardinal Fesch istemte Te Deumet. Fra Kirken kjørte Hs. M. til det Lovgivende Corps. Præsidenten for samme og 25 Deputerede modtog Keiseren ved Palalets yderste Dør. Senatets og Statsraadets Deputerede havde alt i Forveien indtaget deres Pladse. I de inderste Tribuner befandt sig Hs. Maj. Keiserinden, den keiserlige Familie, Kongerne af Würtemberg og Sachsen og Dronningen af Westphalen. Kongerne af Westphalenog Neapolis, Prinds Stordignitairerne &c. toge Deres sædvanlige Pladser om Thronen. Da Keiseren havde sat sig, blev de nyevalgte Medlemmer af det Lovgivende Corps Ham forestillet og aflagde deres Eed. Derpaa blottede alle Forsamlingens Med Mine Herrer Deputerede fra DeparEfter Eders sidste Forsamling har jeg underkastet Arrasonien og Castilien og forjaaet det underfundige Gouhernement i Madrit, som England selv havde bildet. Jeg var paa Marschen til Cadix og Lissabon, da jeg maatte vende tilbage, for at opplante mine Ør de paa Wiens Volde.... Tre Maaneder saaes denne tredie Puniske Krig begyndt og endt. Vant til mine Armeers Hengivenhed og Mod, har jeg ikke des- mindre og havt særdeles Beviser paa mine tydske SolLaters Kierlighed. Frankrigs Genius har ført den Engelske Armee : i Walcherns pestilentialske Sumper har den fuldendt sin Skjebne. Ved denne vigtige Catastrophe har jeg holdt mig 400 Licus fraværende, sikker paa den nye Berømmelse mine Folk ville erhverve sig, og den store Characteer, de ville udvikle. Mine Forhaabninger bleve ikke skuffede. Min særdeles Tak tilkommer Borgerne i Departementerne Pas de Calais og Norden. . . . Franskmænd, hvad der vil sætte sig imod Eder, vil blive overvundet, vil blive undertrykt, Eders Storhed vil voxe ved Eders Modstanderes Had; J har hange Berømmelses og Lyksaligheds Aar at giennemebe. J besidder de Gamles Herkules Styrke og snergie. Toskana har jeg forenet med Riget. Dette Folk er formedelst dets sagtmodige Characteer, formedelst sen Tilbøielighed, deres Forfædre stedse har viist os, le formedelst den Deel de har i Europas Civilisering, lenne Forening værdig. Historien har anviist mig hin Behandlingsmaade med Rom. De til Souveraider blevne Paver, over en Deel af Jtalien, have stedse hiist sig som Fiender af enhver overveiende Magt paa denne Halvøe, stedse anvendt sin geistlige Jndflydelse til lins Skade. Jeg indsaae derfor, at en fremmed Souherains geistlige Jndflydelse i mine Stater vilde være skadelig for Frankrigs Uafhængighed, min Thrones Vær lighed og Sikkerhed. Men da jeg imidlertid indseer Nødvendigheden af denne, den første Hyrdes Efterfølgers geistlige Jndflydelse, saa har jeg ikke kunne foren denne store Gienstand anderledes, end ved at ophæve det ranske Keiseres, mine Forgiængeres Foræring, og forde de romerske Stater med Frankrig."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Ved den Wiener Tractat, har alle Konger og Soutrainer, mine Bundsforvante, som har givet mig saa store Beviser paa deres Standhaftighed og Venskab, holdt Forstørrelser, eller og skal erholde dem. "De illyriske Provindser trækker mit store Riges Grændser til Savefløden. Ved Berøringen af det Conkontinopelske Rige, bliver jeg sat i den naturlige ForEning, at jeg kan vaage over min Handels første Jn Presse i de Middellandske og Adriatiske Have og til LeEntet. Jeg vil beskytte Porten, hvis det vil trække sig ud fra Englands fordærvelige Jndstydelse; jeg skal straffe det, hvis det giver undersundige og troeløse Raad slage Gehør. "Jeg har villet give Schweitzerfolket et nye Beviis paa min Agtelse, i det jeg har tilføiet Navnet, af dets Mediateur, til mine Titter, for tillige derved, at standse alle de Bekymringer, som man søger at udsprede blant dette brave Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Holland, som ligger mellem England og Frankrig finder sig paa lige Maade præsset af begge. Jmidlertid indeholder det Hovedmundingen af mit Riges Arterier. Her bliver Forandringer nødvendig; mine Grændsers Sikkerhed og begge Landes velforstaaede Jnteresse, fordrer samme paa bydende Maade. Sverrig har, ved sit Forbund med England, i en ulykkelig Krig mistet den bedste af fine Provindser. Denne Nation havde været lykkeligere, hvis den vise Fyrste, som nu behersker det, havde nogle Aar før besteget Thronen. Dette Exempel beviser paa nye Kongerne, at et forbund med England, er det visse Forbud paa deres Fald. "Min Bundsforvandt og gode Ven, Keiseren af Rusland, har forenet Finland, Moldau og Wallachiet, og et District af Gallicien med sit store Rige. Jeg misunder ikke dette Rige det Gode som vil vederfares det. Mit Sindelaug for dets ophøiede Souverain, lader sig forene med min Politik."(Slutningen følger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Tydskland. Wien, den 2den Decbr. Hs. Majestæt Keiseren reiser i Morgen til Presborg, hvor der skal holdes en Art af Landdag eller stor Conference, hvori der og vil komme til at tales om de Wiener Bancosedler. Borgerskabet i Wien har givet hver Soldat af den her i Staden den 26de Novbr. indrykkede Garnison, 3 Fl. og en Pot Viin, og Officererne bleve tracterede i Vagtstuerne. Samme Aften gav Jndvaanerne og en frievillig Jllumination.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Hof= og Statscantsler Frieherre Daler, er afreist med Depescher til den Keiserl. østerrigske Gesandt i Paris. Jnspruck, den 30te Novbr. Den hele Under- og Overinthal er nu beroliget og selv Wintschau har overgivet sig. De franske og italienske Tropper trængte frem til Nanders, hvorved de lykkelig satte sig i Forbindelse med de Kongel. Bayerske Tropper. Men i Passeyrdalen og ved Meran er det dog kommen til blodige Optrin mellem Franskmændene og Jnsurgenterne, saavelsom og i Paznaunerdalen. Da disse fik dygtige Prygl, saa adspredte de sig, og løb til deres Hiem. Hvad der er bleven af Andreas Hofer, er endnu ikke bekiendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
England. Der er afseilet en betydelig Expedition fra Malta. Nogle troe at de skal besætte en eller anden tyrkisk Øe i Archipelaget. Expeditionen som afseilede den 20de Septbr. bestod af 2000 Mand, under Brigade General Oswald. De medtog Feldteqvipage, men ingen svært Artillerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Efter nogle Efterretninger, har vore Tropper gjort et Angreb mod Zante, ligesom de og tale om et forestaaende Angreb paa Guadeloupe. 2 Linieskibe og nogle Fregatter, ere endnu afseilede til Vestindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Admiral Sir James Samarez er kommen tilbage fra Østersøen til Deal paa Linieskibet Victor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Fra Lissabon skrives under 17de Novbr. Det er nu besluttet, at Portugal skal forsvares. Marschal Beresford kan stille 24000 Mand portugisiske Tropper, i Feldten. England betaler de 24 Regimenters Sold som nu ere, det Jndre af Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Tyrkiet. Alle Paschaer, som stode med deres Tropper ved Sophia, har erholdt befaling fra Storvisiken, hastigst at rykke frem til Silistria. Man slutter deraf, at den russiske Armee maae være gaaet Storvisiren stærk paa Livet. Lykkes det Russerne at slaae Storvisirens Hær, saa var det vel mueligt, at Adrianopel endnu i dette Aar, vil falde i Seierherrernes Hænder. J Bosnien fortfarer Tyrkerne med, daglig at spidde et Antal Græker, som have havt Deel i den forrehavte Opstand. Men meest grusom ere de imod de grædske Poper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Adskilligt. Efter faldet Dom, over de preussiske Festningscommandanter, som ikke har opfyldt deres Pligter, skal Oberst Jngersleben skydes (men han er flygtet) Grev von Wartensleden miste sine Ordener og Værdigheder, og Fæstningsstraf paa Livstid, og General Lestoqv dømt til 20 Aars Festningsstraf, Obersterne Bollmann og Albert kommer i 10 Aar og Oberst Caplici i 3 Aar paa Fæstningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Man finder nu følgende Sammenligning mellem det gamle Rom og det nye London. Rom, hedder det, tilskyndte de christelige Fyrster at giennerobre det hellige Land, medens det befæstede sit Herredom hiemme over Menneskehedens Aand; London tilskynder Fastlandsmag terne til indbyrdes Krig, medens det befæster sit Herredom over Havet. Rom udsendte i alle Verdens Land Jesuiter og Munke, for at omvende Hedningerne; London udsender paa alle Verdens Vande Fregatter og Kuttere, for at omvende Handelen. Rom solgte Afladskram; London sælger Licenzer. Rom lynede mod Kiætterne med Buller og Bandbreve; London syner mod de Vantroende med Bomber og Brandpile. Omsider opstod en frygtelig Philosophie og knækkede Roms anmassede Aands herredom; en langt frygteligere Philosophie opstaaer, for at tilintetgiøre Londons Drømmerier om Monopolet. paa Søen. Mon Resultatet af det ene ikke ogsaa omtrent ville ligne Resultatet af det andet? J den 841 Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere : 4. 15. 81. 48. 80.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Bekiendtgiørelser. Nye udførlig Beskrivelse over den vigtige dansk Søefæstning: Christiansøe, ledsaget med Underrening og tjenlig Veiledning for Østsøefarere. T. Bedste for danske og Norske Søemænd, for ere geraadede i Engelsk Fangenskab, forfatte af Pastor Christian Vest Hertel i Aarhuus, Ark, har forladt Pressen, koster 48 s. paa Trykpapi- og 64 s. paa Skrivp. Hvad ædelmodige Kjøbere behage at give mere for Exemplaret, for at frem Skriftets Hensigt, modtager Forfatteren med hjertelTaknemmelighed og aflægger derfor i Tiden offentRegnskab. Skriftet sælges i Aarhuus hos Forfatteren i Ebeltoft hos Hr. Capit. Møller, i Fridericia hos Hr. Bogtrykker Elmenhof, i Grenaa hos Hr. ApoliDahl, i Horsens hos Hr. Cantor Nolte, i Mariage hos Hr. Pastor Spiir, i Randers hos Hr. Cancellieraad Byefoged Bendixen og i Skanderborg hos Hr. Amt forvalter Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Samme Forsatters Beskrivelse over Aarhuus Domkirke, hvoraf Fordelen tilfalder Aar huus Fattig-Væsen, der første Hefte, 1 Ark, sælges hos Forfatteren paa Middelgaden for Mk. 8 s. Tryk= og 4 Mk. 8 s. Skrivpapiir. Pa Postpapiir koster Arket 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Nytaarsvers ere at faae, som sædvanlig, be undertegnede; ligesaa modtages Subskription paa Keise Napoleons Levnets Beskrivelse af J. Kragh Høst, be H. W. Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-12-16
Nytaarsønsker er som sædvanlig at bekom hos Bogbinder Fabricius. Et Fruentimmer, som informerer unge Pigebør, ønsker sig til førstkommende Flyttetid en Stue og Sengkammer, i Mangel af sidste, en Stue paa 3 Fag, i ligemed Kiøkken og Spisekammer; hun meublerer sel Anviisningen gives paa Adressecontoiret.