JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1824-10-04
Ved Couren den 17de holdt den Pavelige Gesandt, som Ordfører for det diplomatiske Korps en saadan skjøn og sand Tale "Sire, Med stille Smerte, og som deres Herrers troe Tolk kommer det diplomatiske Korps for Deres Majestæt. Aldrig var en Konge meere elsket, aldrig var en Konges Død med mere Smerte beklaget, aldrig var en Konge værdigere til Sorg - Stor i Ulykke, Overbærende i Lykke bragte Kong Ludvig den 18de sit Folk Lykke og tilvandt sig, ved udmærket Viisdom, Europas Tiltro og Beundring. J disse Klagens og Sorgens Dage giver det vore Hjerter Trøst: at vi see den hellige Ludvigs Krone paa den Fyrstes Hoved, fra hvilket alle Dyder i heldig Forening straale. Ja, Sire, J Carl den 10de findet Religionen en fast Støtte, den øverste Præst Kirkens værdige ældste Søn, Frankrig en elsket Fader, Europas Fyrsteren Ven, en Borgen for Fred og den heldbringende Enighed, der befæster alle Monarkier og sikkrer Folkefærdens Vel. Behag Sire, huld rigt at modtage det diplomatiske Korpses Hylding og Ønsker om en lang Regjering, der begynder under saa heldige Udsigter. Kongen svarede "Hr. Nuntius. Mit Hjerte er for dybt saaret til at kunne udtrykke de Følelser, det er fuldt af. Jeg takker Dem for Yttringen i det diplomatiske Korpses Navn. Jeg har kun een Ærgjerrighed mine Herrer, som jeg beder Gud forunder mig tilfredsstillet, den at kunne fortsætte hvad min dydige Broder begyndte, paa det min Regjering maa blive en Fortsættelse af hans, til Frankrigs Held og Europas, Fred og Enighed. Dette er mit Ønske, derom beder jeg, og dette skal være mit ganske Livs Bestræbelse. til Frankrigs Marskaller, hvis Ordfører Hertugen af Conegliano var, sagde Hs. Majestæt "Jeg glemmer aldrig mine Herrer, den Tjeneste De har viis, mig og Riget - Vær forvisset om, at jeg stedse vi skatte mig lykkelig, ved ret ofte at kunne give Dem Beviser paa min Tiltro og Hengivenhed.
Viborger Samler, 1824-10-04
Til Erkebispen af Paris sagde Kongen "Foreen De Hr. Erkebiskop deres Bønner med Mine, at Himlen vil forunde os Trost i dette os saa bekymrende Uheld; Ved Guds Bistand formaaer jeg Alt; uden den Jntet. til Statsraadet sagde Hs. Majestæt: "Jeg antager Deres Bevidnelser om Deres gode Sindelag, mine Herrer, Bliver ved at vise den samme Tjenstiver, som De viiste min Broder: til Cassationsretten sagde Kongen: "Alle de Kræfter Gud forlene mig, vil jeg anvende til min Undersaatters Held. Jeg stoler paa Justitiens Fasthed og Upartiskhed. Derved kunne De befordre mine Hensigter, give min Regjering Kraft og skaffe Lovene, der skulle beskytte Borgerne, Agtelse. De Hr. Præsident Grev de Seje, Ludvig 16des Defensor) har af mine to Brødre tjent den Ene med Livsfare, den anden med Troskab. Hav De og deres ganske Korps ogsaa for mig samme Sindelag!
Viborger Samler, 1824-10-04
Til Biskoppen af Hermopolis sagde Hs. Majestæt: "Den offentlige Underviisning er det Vigtigste, ikke alene for os, men og for Efterslægten. Jeg vil, som De rigtig har sagt, fortsætte min dydige Broders Regjering. Staae mig bil jeg regner paa Deres Bestræbelser.
Viborger Samler, 1824-10-04
Til Parises Borgerraad sagde Hs. Majestæt "Mit Hjerte, mine Herrer, var dybt rørt over min Modtagelse af Paris, da jeg den 12te April kom tilbage, endnu dybere røres det ved at see den Smerte min gode Stad Paris føler ved den dydige Konges dødelige Afgang. Jeg vil stræbe at fortsætte hvad han med saamegen Berømmelse og Lykke begyndte. Jeg forsikkrer Dem ikke alene om min Beskyttelse, men og om min Kjerlighed og Hengivenhed. Mine Kræfter skulle stedse være helligede det Folks Lykke, som jeg elsket og for hvilket jeg vusket at leve og døe!"
Viborger Samler, 1824-10-04
Til det Reformerte Consistoriums Præsident, Hr. Marron, lød Svaret saaledes: "Værer, mine Herrer, forsikkrede om min Beskyttelse, ligesom den De nød under den Os berøvede Konge. Alle Franskmænd ere lige for mine Øine; Alle have de lige Ret til min Beskyttelse, min Velvillie og min Kjerlighed.
Viborger Samler, 1824-10-04
Til Præsidenten for den Protestantiske Confession, Hr. Goepp, var Kongens Svar: "Jeg et forvisset om, mine Herrer, at de med heele Frankrig deler den Smerte, der sønderriver mit Hjerte. Værer visse paa, at De hos Mig skal finde den samme Beskyttelse og samme Sindelag, som Kongen min Broder viiste den Augsburgske Confession. Jeg er lykkelig, naar man kan sige om Mig, at min Regiering var en Fortsættelse af Ludvig den 18des. Ved Trængselen allerførste Gang Folket indlodes paa Slottet efter Kongens Død, hørte man et Pistolskud falde. Det saarede en vagthavende Officeer, i Armen. Man tog Gierningsmanden fat og har fundet, at det var en Vanvittig, som allerede for 2 Aar siden var i Forvaring for samme Sygdom.
Viborger Samler, 1824-10-04
Det er ikke Slottet Malmaison, som Bankør Rothschild kjøbte; men kuns Jagtrettigheden dertil.
Viborger Samler, 1824-10-04
Adskillige Aviser paastaae: at Prindsesse Chatharina af Würtemberg har anholdt hos sin Broder Kongen om, at hendes Ægteskab med Hieronymus Bonaparte, matte ophæves.
Viborger Samler, 1824-10-04
Den franske Evolutions=Eskadre, som løb ud fra Cadix den 26de Juni under Viceadmiral Duperree, er den 18de Septbr. i bedste Forfatning kommen til Høiden af Toulon.
Viborger Samler, 1824-10-04
Madrid. 9de Septbr. Det er saa koldt i Jldesonso, at man maae lægge Varme i Kakkelovnen. Kongens Gigt forøges derved dog arbeider Hs. Majestæt daglig med Justitsministeren Hr. Calomarde. Det er overdraget en Commission af det castiliske Raad at undersøge den af forrige Professor Martine; udkastede Plan for Universiteterne, hvorefter de Studerende skulle foruden Theologie, lære den romerske og spanske og Canoniske Ret og Medicin. Forinden skulle de i 3 Aar studere Philosophie.
Viborger Samler, 1824-10-04
Kongen har tilstaaet de royalistiske Frivillige betydelige Privilegier. Der samles frivillige Bidrag for at forøge dette Korps indtil Armeen faaer Linietropper. Blandt de i Almeria Henrettede, tilkjendegav een sig at være den franske General Montarlot. Een af dem Gregorio Jglesias, blev i Dag hængt, siden parteret.
Viborger Samler, 1824-10-04
Foruden Krigsminister St. Cruz sidde og de arresterede Gardeofficerer. Blant dem, som i denne Tid her fængsles, ere mange Fornemme. J Barcellona gaaer det ligesaa, Adskillige ere heftede, fordi de vare Frimurere.
Viborger Samler, 1824-10-04
Marseille.
Viborger Samler, 1824-10-04
7de Septbr. Levantiske hertil ankomne Skibe bringe Tidender fra Levanten. Jndtil 9de August var intet Søeslag holdet mellem Tyrker og Græker. Begges Flaader lettede sidst i Juli, den tyrkiske gik til Lille-Asien for at indtage friske Tropper; men den 9de August vare de endnu ikke indskibede. Den græske var uventet kommen til Tenedos, og havde borttaget nogle med Bytte fra Jpsara til Konstantinopel bestemte Skibe. Storadmiralen gik derpaa til Tenedos men da han kom, vare Grækerne borte. Blant hans nye Tropper skal herske Oprør. Den ægyptiske Flaade havde endnu intet foretaget sig; de ventede paa endeel Førselskibe og nogle flere Tropper fra Ægypten; men Grækerne have udsendt en Eskadre for at forstyrre denne Forening.
Viborger Samler, 1824-10-04
Semlin. 8de Septbr. Efter en Tartars Ankomst til Belgrad har der udbredt sig det Rygte: "At det i Konstantinopel var uroligt; Den græske Patriark og det hele Synode var hængt og Storherren paa offentlig Gade anholdt af Janitskarerne og med heftige Trudsler fulgt til Serallet. Gjæringen tiltog idelig m. m." Man kan naturligviis ikke indestaae for disse Rygters Ægthed.
Viborger Samler, 1824-10-04
Om det Uheld Dervisch Paska i Tessalien har lidt mod Grækerne, er ikke mere nogen Tvivl.
Viborger Samler, 1824-10-04
Konstantinopel. 26de Aug. Den forhen spaaede og i ovenst Efterretning omtalte, Urolighed har for det Første bevirket: at Storherren har maattet give efter for Janitskarernes Paastand og afsætte deres Aga (Oberst Paska Hussein, der er Storherrens Spigerson. De ankede paa hans Strenghed og deres Paastand forøgedes ved Plakater opslagne paa Gadehjørnerne hvorved Storherren truedes med Døden; man fordrede tillige: at Sultanen skulle herefter bringe sin 11 Aars Søn og Thronarving i der hidtil ertlæredes for epileptisk, men skal være ganske frisk, med sig, baade i Moskeen og naar Han viste sig offentlig. Janitskarerne troe, at Storherren muligt ville skaffe ham af Veien, for selv at sikkre sig Thronen. Til samme Tid gjorde Arbeiderne i Arsenalet Opstand og forlangte deres Agaafsat, som Storherren og bevilgede. Man frygter at den kloge Storvisir Ghalib Paska vil og være nærved at gaae af, da han var Husseins Fortrolige. Hr. Ottenseels forsætter sin Bestræbelser for at faae Fyrstendommen rømmede og det synes som det lykkes, erdskjøndt Resultatet ikke fuldkommen opfylder Ruslands Paastande.
Viborger Samler, 1824-10-04
Storadmiralen, der siden Jpsaras Gjenerobring, ligesom laae indsluttet mellem den græske Flaade, har nu endelig sat sig i Bevægelse mod Samos. Den græske Flaade fulgte ham i Hælene og fratog ham 20 Førselskibe hvorpaa vare 2000 Mand Landgangstropper. Siden blokerer han Samos; men man veed intet Vist om, at han har gjort Landgang der. Samisterne have ødelagt Alt ved Strandkysten og trukken sig tilbage i Bjergene saa at Dens Erobring vist nok vil koste meget Blod.
Viborger Samler, 1824-10-04
Den ægyptiske Expedition ligger endnu ved Rhods.
Viborger Samler, 1824-10-04
Blandede Efterretninger. Schweitz. Man udsendte 2000 Mk. i 3 Amter af Canton Bern for at fange den gruelige Morder og Mordbrænder af Walterswyl og fandt ham endelig i en Hule i Skoven allerede stærket Forraaddnelse; sandsynlig havde han taget Gift.
Viborger Samler, 1824-10-04
Fra Schweitzerkolonierne i Ney=Vevey i Nordamerika klages over stor Armod, da man ikke kan afsætte hvad der frembringes.
Viborger Samler, 1824-10-04
Lissabon. De i Sammensværgelsen af 30te April Jndviklede ere under Tiltale, uden at de sædvanlige Formaliteter iagttages.
Viborger Samler, 1824-10-04
Wien. Grev Trautmansdorff er udnævnt til at overlevere Prindsesse Sophie Frederike Dorothea af Bayern, Erkehertug Frantz Carls Portrait, som hendes tilkommende Brudgom. Ved Formælingen skal den prægtige nye Slotsport her i Wien være færdig og aabnes. Festlighederne ved denne Formæling blive sielden pragtfulde. Sverrg. D. K. H. Kronprindsen og Gemalinde ventes fra Christiania til Stockholm i Octbr. GrevSaendeels reiser sidst i Septbr. til Norge for at overtage Statholderskabet igjen.
Viborger Samler, 1824-10-04
Keiseren af Rusland har tilskrevet Metropoliten, Seraphim saaledes : "Man har berettet Plig, at De paa Deres Jnspectionsreise har besøgt de i Gouvernementet Nowgorod anlagte Militaircolonier, har holdt Gudstjeneste der, har nedbedet den Allerhøiestes Velsignelse over denne unge Stiftelse, og anraabt Ham om dens vedvarende Velstand. Det er Mig behageligt, at takke Dem for denne præstelige Handling, thi Jeg er fuldkommen overbeviist om, at intet Foretagende kan begyndes eller fortsættes uden GudsVelsignelse. Med Tillid til Deres Bønner forbliver Jeg Deres meget bevaagne. Alexander."
Viborger Samler, 1824-10-04
Det store qvebekker Skib, der er bygget til at føre Tømmer til Engelland, holder 3000 Læster, Masterne ere ikke større end paa et 74 Kanonskib Ankeret er kun 78 Centner svært Stiver er kun bestemt til denne Reise, og skal derfor hugges fra hinanden og sælges, naar det kommer til Engelland.
Viborger Samler, 1824-10-04
Indenlandske Tidender. Dhrr. Etatsraad Collin og Hvidt, Professorerne, Petersen og Reinhandt og Dr. philos. Krarup, indbyde i en trykt Plan Hovedstadens Videnskabsdyrere til at deeltage i et Læseselskab eller Athenæum, hvor de fortrinligste saavel indenlandske som fremmede Tidsskrivter og Blade, samt det Almeeninteressanteste, der i forskjellige videnskabelige Fag maatte udkomme, skal anskaffes. Til Athenæum skal vælges et smukt og passende Locale omtrent midt i Byen, og ikke blot Læsesale, men ogsaa Conversationsværelser indrettes, samt Leilighed til, som i andre videnskabelige Selskaber, at forelæse Afhandlinger. Kontingenten er fastsat til 12 Rbd. r. S. aarligen, eller om nogen maatte foretrække det, 100 Rbd. r. S. engang for alle. Efterat Selskabet er kommet i Virksomhed betales i Jndskud 4 Rbd. r. S. Naar 2000 Medlemmer hare tegnet sig, indbydes de til en General-Forsamling. for at vælge en Direction m.v.
Viborger Samler, 1824-10-04
J mange Aar er der ikke gjort saameget for det Offentlige i at forbedre alle besøgte Spadsereveie, der for en Hovedstads Jndbyggere især ere saa nødvendige, som i denne Tid. Ogsaa Gammel-Kongevei, der om Sommeren passeres saameget af alle dem den ville ud til Frederiksberg, sættes nu i fortræffelig Stand, og paa Siderne indrettes en Stie for Fodgjængere. Veien, der fører fra Gammel-Kongever langs med St. Jørgens Søe, til Nørreport, bliver ogsaa istandsat, og til Høire er en bred Fodsti allerede færdig og beplantet med Træer. Man bør haabe, at hist og her paa disse Veie, Bænke ville blive hensatte.
Viborger Samler, 1824-10-04
I Adresseavisen læses: Af de fine Kartofler er et Stykke paa en Tønde=Lands Størrelse tilkjøbs. Sammesteds bekjendtgjøres: at optiske Panoramaer ere at see. Sammesteds tager en Kone sig den ærede Friehed, at indkalde sine Creditorer.
Viborger Samler, 1824-10-04
En Mad. og Hr. O. bekjendtgjør : "Hr. Doctor Medicinæ Lange, der med egen Bestræbelse for loste min Kone i hendes haarde Lidelser, ved at føde et dødfødt Pigebarn, erindres af os a. En Mand tilbyder Underviisning i alle muelige Skolevidenskaber. - undtagen Sprogene.
Viborger Samler, 1824-10-04
Aalborg den 25de Septbr. Briggen Fly Capt. Robert Brown, af Elie 1 Fiseshire i Skotland, som udklarerede herfra den 8de Dennes med 195. Tdr. Havre til London, har paa denne Reise berørt Skagens Reev saaledes, at den maatte søge Christiamand for at oplosse Ladningen og istandsætte Skibet. Samme Brig var ogsaa stødt paa Skagens Rev paa Hidreisen til Aalborg.
Viborger Samler, 1824-10-04
Bekjendtgjørelser. Skatter. De til 1ste October d. A. forfaldne Kongelige Skatter Rigsbankrenter og Brandcontingen vil enhver Skatteyder behage at betale til mig paa mit Contoir paa den herved bestemte Tid, nemlig: 1ste Qvarteer Tirsdagen den 5te d. M.) 2det - Onsdagen den 6te d. M.) hver 3die Torsdagen den 7de d. M.) Dags 4de - Fredagen den 8de d. M.) For 5te - Løverdagen den 9de d. M.) mid 6te - Mandagen den 11te d. M.) dag 7de - Tirsdagen den 12te d. M.) Kl. 8. 8de -- Onsdagen den 13de d. M.) til 12. 9de - Torsdagen den 14de d. M.)med de Summer, som ere indførte i Skatteqvitteringsbøgerne, der ved Rodemesterne ere Yderne leverede. Magistraten i Viborg, den 2den October 1824. Gundelach.
Viborger Samler, 1824-10-04
Jndkaldelse.
Viborger Samler, 1824-10-04
Tirsdagen den 19de dennes, Formiddag Kl. 10, ville samtlige Hartkornseiere af denne Kjøbstads Jorder behage, at møde paa denne Byes Raadhuus, for i Overeensstemmelse med Forordningen af 25de August d. A. som her ved Jurisdictionen er tinglæst, og som ved bemeldte Mød vil vorde oplæst dens 25, at bestemme, om de til Leqvidation i deres Skatter for næstkommende Aar 1825. ville levere Korn efter allerhøistbemeldte Forordning, eller om de ville frasige sig Leverancen.
Viborger Samler, 1824-10-04
Det bemærkes, at enhver af Byens Hartkorns Eier forbindes ved, hvad der vedtages ved de Mødendes fleste Stemmer, og at Størrelsen af de Stemmegivendes Hartkorn og ikke de Stemmegivendes Antal, vil gjøre Udslaget til den Bestemmelse der vorder tagen. Skulle Størrelsen af de Stemmegivendes Hartkorn for og imod Leyerancen blive lige, vil den Beslutning, som af Magistraten, efter sin Formening om hvad for Byen er gavnligst tages, gjøre Udslaget, hvilket og vil blive Tilfældet hvis Jngen møder til Stemmegivningen. Viborgs Magistratur, den 2den October 1824. Gundelach.
Viborger Samler, 1824-10-04
Oplag af Mastricter Saalelæder, af fortrinlig Godhed, haves hos Undertegnede, hvorfra Aarhuus den 30te Septbr. 1824. Laur. A. Jansen.
Viborger Samler, 1824-10-04
Udsalg skeer til Fabrikpriser. Et Par fortbrogede 5 Aars Stude, hvorom hidtil ingen Eier har meldt sig, have nogen Tid opholdt sig paa Krabbesholm pr. Skive.
Viborger Samler, 1824-10-04
Efterlysning. Natten imellem den 22de og 23de September er bortkommet af Svingelberg Mark, Lerkenfældt Gods 2de Mærplage af følgende Alder og Aftegning: 1) En svederød Strivelblisset 2 i 3die Aar; 2) En fortbrun stjernet med 2de hvide Bagfødder i 2det Aar. For Tilvejebringelse eller tilstrækkelig Oplysning af disse til Lertenfældt loves foruden de medgaaede Omkostninger en passende Douceur af: Lærtenfældt den 28de Septbr. 1824. A. D. sal. Kjeldsen.
Viborger Samler, 1824-10-06
Nyeste Postefterretninger fra Udlandet.
Viborger Samler, 1824-10-06
Grækenland. Triest, 14de Septbr. Paketbaaden, som forlod Corfu den 2den Septbr., kom i dette Øieblik her og bringer den Nyhed, at den tyrkiske Storadmiral med sit Skib er sprængt i Luften af Grækerne. Endnu ere Brevene, Paketbaaden bragte, ikke udleverede; men en troværdig Reisende, som var med den, fortæller: Et engelsk Skib fra Missolonghi var kommen til Corfu med den Tidende "At den græske Admiral Kanaris havde holdt sin Ced han seer da han gi fra Hydra og havde sprængt det tyrkiske Admiralskib med Capudan Paska ombord i Luften; men til Tab for den græske Sømagt, opofrede den brave Kanarie, sit eget Liv ved dette Vovestykke. (Allg. Zeit.) Stadfæster denne Efterretning sig, vil Tyrkernes Angreb paa Samos, hvorom der gik saa stort Ny vel standse noget og muligt slet ikke finde Sted, især om det i Konstantinopel selv vedbliver at være uroligt. Sammioterne have Forsikkring fra den græske Regjering om Hjelp. Deres Kyster ere got forsvarede. Deres Koner og Born og Oldinge samt deres Levnetsmidler og Kostbarheder have de bragt op paa de høie utilgængelige Bjerge. Deres Koner og Børn boe i Bjerghulerne, og Byerne mod Kysterne ere ødelagte. Saalidet ændse de at opofre alle Beqvemmeligheder, naar det gielder om Selvforsvar.
Viborger Samler, 1824-10-06
Zante 4de Aug. Navarchen Migulis Vocos har indberettet til Admiralitetet paa Hydra: "At 20000 Tyrker tilsatte Livet, da Grækerne for og dem fra Jp sara. Af de 40 tyrkiske Kanonslupper der søgte til Chio, bleve 15 tagne og 25 horede i Grund. Miaulis havde befalet ganske at romme Jpsara, bortføre Artillerie, Munition o. s. v. og bringe Øens Beboere til Nauplia.
Viborger Samler, 1824-10-06
Den græske Regjerring har dannet 3 Observations korpser; et paa 15000 Pd. staaer ved Pyrgos i Elis, 3000 Md. staaer bag Koron og det tredie paa 5000 Md. ved Patrass.
Viborger Samler, 1824-10-06
Smyrna 14de Aug. Fra Syra skrives: at der mellem Tyrkerne og Grækerne ved Artos og Thermopylæ ere forefaldne Fægtninger, hvorved Grækerne have vundet.
Viborger Samler, 1824-10-06
De asiatiske Tropper som staae ved Scala Nuova, udgjøre 60,000 Md. Fortravet af den ægyptiske Armee staaer nu ved Macri. J Morgen afgaaer en Baad til Storadmiralen, for at melde ham, at den ægyptiske Eskadre staaer i Begreb med at krydse i vor Havbugt.
Viborger Samler, 1824-10-06
Tyrkiet. Odessa 3die Septbr. Fra Konstantinopel omtale Brevene af 26de Aug., at Lord Strangford havde meldet Divanet: at den Russiske Gesandt Marquis Ribeaupierre snart ville komme. Rusland maae altsaa ansee Fyrstendommenes Rømning for afgjort, endskjøndt man endnu den 29de Aug. intet fra Grændsen bestemt meldte derom. Det synes, som om Hospodarerne, til Rolighedens Vedligeholdelse, havde forlangt, at Rømningen efterhaanden maatte iværksættes.
Viborger Samler, 1824-10-06
Janitskarernes urolige Bevægelser i Konstantinopel, ere ikke endte, og de have udbredt stor Skræk i Staden. Sultanen maatte og føie deres Paastand om, at bringe Prindsen sin Søn i Moskeen; da han kom, udstratte Janitskarerne deres Arme mod ham og lod Trudsler falde mod Faderen. De mene, at Faderen, af Frygt for at styrtes, har bibragt ham Gift.
Viborger Samler, 1824-10-06
Selv den Østerrigske Jagttager har denne Gang Fortælling om den urolige Forfatning i Tyrke staden. Et mægtigt Parti skal være paa Prindsens Side. Den maae og tilstaae: at man til den 2den Septbr. til hvilken Dag man ved overordentlig Leilighed i Smyrna havde Efterretning derfra, intet vidste om Storadmiralens Ankomst til Samos der dog kunne have fundet Sted den 20de August. Den 12te August havde Captainen paa et fransk Krigskib været ombord paa det ægyptiske Admiralskib udenfor Rhodos; Admiralen Jbrahim Paska ønskede at see de franske Soefolk manovrere som og skete. En Renegat, der forhen var fransk Officeer og Adjutant hos General Grouchy, har Jbrahim megen Fortrolighed til. Jagttageren tilstaaer fremdeles: at den tyrkiske Landarmees Stilling ikke maae være den bedste da den intet lader høre fra sig. Paskaerne Omer og Dervisch havde, uagtet gjentagne befalinger, ikke forenet sig; Omer stod med 8000 Md. ved Arta og man vidste ikke hvad hans Mening var. Dervisch var yderst seendrægtig og var dog, efter megen Kamp, kommen til Salona. Paa Paskaen af Negroponte, der stod med 7000 Md. for Athen, havde den græske Gouvernorgjort hyppige Udfald og i en haard Fægtning den 6te Juli dræbt 200 Tyrker. Den 25de Juli var ved Salona leveret en alvorligere Træfning, hvori Tyrkerne. tabde 400 Rd., 3 Kanoner og nogle Fahner.
Viborger Samler, 1824-10-06
Paris. 22de Septbr. Hertuginden af Angouleme er den første franske Kongedatter, som fører Titelen Dauphine. Kongen har tillagt Prindserne af Orleans og Bourbon Titelen: kongelig Høihed. Sidstnævnte vil ikke optage Fyrstenavnet Conds, som tilkom ham efter hans Faders Død, sigende: at han, barnløs ved Hertugen af Enghiens Drab, ikke er værdig, at kaldes den sidste Conde. Liberalbladene undskyldte deres Mangel af sorte Kanter med Monitorens Exempel, og Denne undskyldte sig med dens store Format som vanskeliggjør saadan Jndfatnings Anbringelse; (engelske Aviser, som ere meget større, have den døg); men nu har ogsaa Moniteuren faaet sorte Kanter, og hine altsaa ingen Undskyldning mere, hvilket Ultrabladene vel ogsaa ville lade dem høre. Jmidlertid har Jndfatningen dog den Fordeel, at man paa offentlige Steder strax i Frastand og uden Briller kiender de liberale og antiliberale Blade fra hinanden.
Viborger Samler, 1824-10-06
Offentlige Blade meddele nu det Brev, hvormed høisalig Kongen tilbagesendte Kong Carl den 4de af Spamen det gyldne Skinds Orden, da Denne havde paahængt Bonaparte det, erklærende: "at Jntet kunde være fælles for ham og hiin store Strafværdigt, som Lykke og Forvovenhed havde sat paa hans Throne, og som han havde havt den Raahed, at besmitte med en Bourbons rene Blod.
Viborger Samler, 1824-10-06
24de Septbr. Den afdøde Konges Liig blev i Gaar ført til St. Denys Gravkapel, hvorom der var udstædt et Program der bestemte Følget og det Seremonielle. Prindserne af Blodet: Dauphin, og Hertugerne af Orleans og Bourbon mødte paa Slottet Kl. 9 1/4 og derpaa skeete Liigtoget under Affyring af 101 Kanonskud. Alle Parises Klokker ringede og hver 5te Minet affyredes et Kanonskud, indtil Liget, var kommen til St. Denys. Uagtet den store Mængde Vogne og Militære som hørte til Toget, gik dog alt heldigt af; selv Himlen syntes at begunstige det, da man paa hele Veien ingen Regn fik, uagtet det i Paris flere Stæder regnede, ligesom og Solen kom frem i sin Klarhed, da Liget var kommen til Grav stædet.
Viborger Samler, 1824-10-06
Hs. Maj. Kongen har den 22de Septbr. atter eftergivet 21 franske Desertører Dødsstraf og 240 Soldater have faaet Formildelse i den dem tildømte Straf.
Viborger Samler, 1824-10-06
Det juridiske Fakultet i Grenoble, med dertilhørende Lærere o. s. v., har Kongen befalet at oprettes som det var for.
Viborger Samler, 1824-10-06
Den 27de agter Hs. Maj. Kongen, ledsaget at de Kgl. Prindser til Hest, at holde Indtog her i Staden. Først vil Hs. Maj. bivaane Messen i Frue kirken for at anraabe Himlens Velsignelse til sin Regjering.
Viborger Samler, 1824-10-06
Man mener ikke at der for det første skeer nogen Forandring i Ministeriet, især da Grev Villele har været klog nok til at faae vor Gesandt i London, Prinds Polignae, efter Kongens Ønske udnævnt til Indenlandsk Minister. Naar han kommer, bliver Grev Corbieres Justitsminister og Hr. Peyronnet bliver Kongl. Generalprokureur i Pairkammeret. Denne talentfulde Minister seer Hr. Villele ikke gjerne i sit Fag. Mad. Cayla, der gjaldt meget hos den afdøde Konge, vidste hidtil at indskrænke Hr. Peyronnets Jndflydelse.