JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1755-06-16
Hvem som maatte behøve en god Kareth til tvende personer med een forskammel inden i betrokket med røt klæde, og ellers Landske vel i stand, vilde behage herom at addressere sig her og trykkeriet, hvorom nærmere efterretning skal gives.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
Hvem som maatte behøve, got og velhøsted høe og havre halm vilde melde sig her i bogtrykkeriet, da dennem skal gives Anviisning hos hvem de sig des angaaende kand addressere.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
Da Kaaren Jensdatter, Rasmus Andersen huusmand, boende i Odense Amt, og herredt i Steenløsse Sogn og Wollerilev bye, paa deres Excellence, Herr General Brochenhuus tilhørende Bramstrup gods her i Fyen, for nogen tid siden er ved døden afgangen og Enkemanden, har angivet, at han ikke vidste, at hans forhen havde hustrue, i live havde enten slægt eller venner, nu endskiøndt boens tilstand, er gandske ringe, saa dog til Precantion, efterdi, at boen ikke formaaer, nogen lovformelig proclama at bekoste, bekiendtgiøres efter den nu brugelig maade, Dødsfaldet herved med Begiering, til arvinger, Credi- og debitorer, at de vilde indfinde sig førstkommende 28 Julii, her paa Bramstrup; de første for at bevise deres arverettighed, om nogen arvinger er til, og noget bliver at arve, de andre at betale hvad de skylder, til boen, og de sidste at medbringe lovgyldig beviis, for hvad de har at fordre, da enhver skal vederfares hvad ret er. Ligeledes er ved døden afgangen Marren Jørgens datter, Jacob Jørgensen, huusmand, hans forhen havde hustrue i forbemeldte Wollerslev bye, fornevnte amt, herred og gods, uden at efterlade sig livsarvinger, mens skal have en søster, navnlig Anne Jørgensdatter, som skal være gift med en mand boende i Kragehave, ved Nyekiøbing paa Falster, navnlig Morthen Meurs, som er tilskreven, og dødsfaldet bekiendtgjordt, mens ingen Svar bekommet, alt saa bliver forbemeldte dødsfald atter bekiendtgjordt herved, endskiøndt boen ikke er tilstrekkelig gielden at betale, og derhos tillige med dette givet tilkiende, at skiftet Torsdagen førstkommende 31 Julii bliver foretaget, som vedkommende, der noget udi stervboen, kunde have at erindre vilde i agttage, da gielden saa vidt skee kand bliver af auctions-pengene udbetalt, og skiftet til endelig slutning, her paa Bramstrup gaard i Fyen foretaget. Hans Muuremester som havde hans hustrue tilverrendes i Odensee amt, i Winding Bierre Aassum herret Næraae sogn og bye paa Bramstrup gods, har ikke værret at opspørge siden hans Hustrue Karren ved døden afgik, fra hvilken han er bortgaaen, uden at give tilkiende, hvor han er bleven, og derfor giver Fuldmægtigen ved forbenevnte gods, Anders Jensen hannem det tilkiende herved, om hamers live, at fornevnte hans Hustrue Karen, saa velsom hans datter Gierdrue Hans datter, begge ved døden er afgang og hvad efterladenskab der fandtes i hendes havde værelse er taget under lovlig behandling til gieldens betaling, saa vidt tilstrekke kand, og skiftet udsat i 12 uger, som til Mandagen den 1 Sept. om han er til, og vil lade sig indfinde, fornevnte dag og tild, da skiftet til endelig slutning foretages.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
Paa Deres Excellence Herr General Brochenhuuses vegne som Skifte=Forvalter. A. Jenssen.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
Fredagen d. 20 Junii førstkommende om eftermiddagen imellem 2 og 4 slet skal ved offentlig auction første gang opbydes, og efter de conditioner, som paa auctionsstædet vorder kundgjort, til den døystbydende bortsælges afg Etatsraad Brügmans stervboes tilhørende gaard, beliggende ved Holmens broe imellem viinhandler Rotvits gaard paa den eene side og huuset, Mervigen kaldet, paa den anden side; Gaardens beskaffenhed kand sees af de derover trykte og opslagne placater, thi ville de lysthavende sig til berørte tild og stæd indfinde. Hos H. Holck i Regne gaden næst ved Kandestøberens bliver til Michel flytte tild, en sahl til gaden at faae til leye, hvor og gives anviisning, hvor en kielder som kand blive bequem indrettet til en viintapper kielder, til samme tid kand bekommes.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
De som vilde lade deres børn informere udi Dansk, Tydsk, Engelsk og Latin, som og udi Tegning, Laquering, skriven, regning og andre mathematiquens deele vilde behage at melde sig hos Skoleholderen boende i Laxegaden lige over det franske spise quarteer.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
For en honet samilie er værelser i 2den og 3die Etage til Michael flyttetid til leye hos Mr. Schefler i store Kongens gade skraaes over for Chrirurgus Wederkam.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
Paa Østergade udi det høye grundmuurede huus tvert over for Christenbernikovst, bliver den 2den Etage og kamre udi 3die etage, samt kielder til leye at bekomme til førstkommende Michaeli flytte tid.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
Sr. Christen Roed paa Christianshavn er sindet at bortselge sig iboende huus i store Kongens gade beliggende lige over for bagerens som bestaar af 4re grundmurede faa tre etager høy, de tvende underste etager gibsede og betrokken, trende kiøkkener, tvende Campe paa loftet, et lidet baghuus fuldkommen gaards rom, fersk pompevand en liden kielder til gaarden over alt i værelserne ere 6 jernkakkelovne. J Jylland udi Schivhuus amt, Harre herredet, Duurup og Toustrup bye paa Østergaards gods er en huusmand ved navn Christen Christensen Bierre den 30 April side afvigte ved døden afgangen hvis Arvinger skal være en broderssøn navnl. Simon Jensen, Møllegaard og 2de Søstersønner navnl. Christen Pedersen Biering og Jens Pedersen Biering som paa nærvværende tid ey vides hvor de sig opholde; Thi indkaldes bem. 3de Arvinger herved 3de postdage efter hinanden, at møde eller møde lade i stervboen i bemelte Toustrup den 14 Aug. førstkommende til hvilken tid skiftet er opsat. Østergaard den 28 Mai 1755. H. Næs. Passagiers eller hvem som vilde forsende noget til Dantzig vilde behage at mælde sig hos Skipper Rasmus Andersen i lille helligGeistes stræde.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
Da den 14 Junii er en Lodseddel tabt No. 12118 med devise, Was jeyn soll, schikt sich wohl, saa ombedes, hvem som maatte forekomme; vilde levere den til Sr. Lund paa Østergaden, under hvis Collection den er tagen, da den dog ikke kand nytte nogen, uden den Eyere.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
Paa Børsen her i Kiøbenhavn bliver Fredagen den 20 Junii førstkomm om middagen kl. 12 slet 2den gang uden videre, ved offentligsauct om fornøyelig bud skeer, bortsog ny Actier ude det kongl. octroyerede asiatiske Compagnie, alt efter de conditioner som bemelte tid paa auctionsstædet vorder bekiendtgiør, tiener liebhaberne imidlertid til behagelig efterretning, at alle udeværende skibe paa udreisen ere forsikrede, saavelsom de i aar hiem ventende 5 skibe paa retour reisen. De lysthavende gives herved tilkiende at sal. Christian Carstens sens veyermølle, som er i complet stand med god næring, staaendes paa banken ved Callundborg, skal sammesteds den 9 Julii førstkommende, om eftermidd. kl. 1 slet, ved offentlig auction absolut vorde bortsolgt. Hvo som efter afg. sal. Søren Seerup, forhen borger og handelsmand her i staden, maatte endnu have noget at fordre, de advares herved jo før jo heller, i det seeneste inden næstkommende 11 Decbr. at angive og gotgiøre deres fordring og modtage betaling af den sal. Mands arvinger paa hiørnet af Admiralgaden og Viin gaardskydet.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
Da forrige fognepræst udi Sæbye kiøbstæd i Wensyssel og previover Børglum herred Mag. Niels Rothenburg sidst afvigte 14 Mart. ved døden er afgangen saa lader hans efterladte enke og arvinger; der alle ere myndige, og efter loven berettigede selv imellem hinanden at skifte og deele, i de danske og tydske aviser trende postdage efter hinanden alle og enhver, som kunde formeene sig at have nogen Slags krav eller pectention til stervboet, herved indkalde at anmelde samme deres prætention paa skiftestædet i bemelte Sæbye d. 15 Sept. førstk. om formiddagen kl. 9 slet eller siden formedelst længere udeblivelse tilskrive sig selv deres tab, efterdi ingen fordring efter den tid vorder modtagen, saa som skifted samme dag vorder slutted, og enhver efter lovlig beviis skal vederfares all ret. De som noget til stervboet ere skyldige, vilde og bem. tid, eller forinden indfinde dem med befaling for at undgaae søgsmaal. Johan Christopher Danfeldt brændeviinsbrænder boende i Peder Mads. gang er nu tilsinds under haanden at bortsælge sit iboende huus tilligemed det vel indrettet brændeviinsbrænder huus og reedskab som kand af kiøberen tiltrædes nu næstkommende Mikkelsdag. Liebhaberne kar nærmere besee det og med eyeren om prisen at accordere.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
DeutscheCopenhagener, Pr. Dagen. Væ Væ Anno 1755. No. 48. VIII Montags, den 16 Junii.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
Moscau, den 12 May. Den 7ten dieses geschabe allier die Enweyhung des Gymnasti der hiesigen nen errichteten Kayserlichen Universitet. Des Morgens um 8 Uhr versammleten sich alle Jnformatores, nedst den Schulern, in der Universitat, allmoauch viele Vornehme, welche durch gedruckte Programmata dazu eingeladen waren, sich ein gefunden hatten. Hierauf wurden die Schuler gehørigermassen in Klassen eingetheilt, und mit ihren Jnformatoren in Ceremonie nach der Kirche der Cusanischen Mutter Gottes geführt, woselbst ein seyerlicher Gottesdienst gehalten, und das Te Deum gesungen wurde. Nach dessen Endigung kehrten alle wieder in voriger Ordnuug nach dem grosen Universitets Saale zurück. Der Magister Barsow hielte daselbst eine Rede in russischer, der Magister und Conrector Popowski in lateinischer, der Jnformator von der obern franzosischen Klasse, la Bau me, in franzosischer, und der Jnformator von der obern dentschen Klasse, Lütke, in dentscher Sprache. Samtlichen Standespersonen vurde hierauf in den Nebenzimmern mit allerley Liqueurs, Kaffe, The, Chocolade und Conficturen aufgewartet; welches dis des Nachmittags um 1 Uhr dauerte, worauf alle aus einander fuhren. Des Nachmittags um 6 Uhr hatte sich eine Menge Leute allerley Standes in den Universitats Zimmern versamlet, um die Jllumination anzusehen. Selbige stellte den Berg Parnassus vor, auf welchem die Minerva, zu Ruhme JhroKayserlichen Majestat, einen Obelisk errichtet hatte, an dessen Fus sig die Jugend in allerleyWissenschaften ubte, unter welchen ein Genius den Namen Sr. Excellenz, des Hr. Curators und Stifters dieser Universitat, der gelehrten Welt zum Andenken, aufzeichnete; dabey waren auch das Horn des Ueberflusses, und eine Quelle, als ein Symbolum des kunstigen Nutzens, vorgestelle. Ferner saae man einen Schuler, mit einem Buche in der Haand, einige Stuffen gegen die Minerva hinauf steigen, melche ihn sehr liebreich empfangt; imgleichen einen Palmbaum, davon ein Schuler einen weig ab bricht, und in der Hand Kränze und Medaillen halt, anzuzeigen, das die Belohnungen für diejenigen, welche sie verdienen, fertig waren. Diese Vorstellung, welche sich sowol bey Tage, als bey Nacht sehr angenehm und schön prasentirte, war des Abends mit einigen tausend Lampen auf das schønste erleuchtet, und alle Universitats-Zimmer, wie auch der Thurm waren von ingen und aussen illuminiret, und die Jnstrumentalmusik sowol, als Paucken und Trompeten liessen sich den ganzen Tag durch wegen dieser freudigen Begebenheit bestandig høren.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
Warschau, den 1 Junii. Jn Chorowitz, zwey Meilen von Cracau ist auf den Gütern des Mundschenken der Fürstenthumer Zator und Buschwitz, Herrn von Wachsmann, den 19ten May en Weib gestorben, die 127 Jahre alt geworden ist, und ein ansehuliches Begrabnis erhalten hat. Es hat sich uber die Munterket dieses Weibes niemand genng verwundern konnen: dennes war ihr nicht genug, des Tages etliche Meilen zu gehen, sondernes war ihr auch eine Frende, noch molschwere Lasten zu tragen. Sie war immer geschaftig, welches ihre Gesundheit also befordert, das sie bis in den Tod keine Müdigket empsunden hat, Strasburg, in der Culmischen Woymodschaft, vom 16 April. Als neulich in dem Dorse Kongsadi der Schulze des zur hiesigen Starrosten gehørigen Dorfs Gorale, Namens Lucas Laskowsky, welcher in den lettern Orte des dasigen verstorbenen Schulzen hinterlassene Wittwe geheyrathet hatte, und dadurch zu solchem Dienst gelangt war, wegen seiner ehedem begangenen vielen Mordthaten, Diebereyen, Desertionen aus Kriegsdiensten, und anderer Spitzbubereyen, solte gerichtet werden; so gab dieses Anlas zu grossem Unglück und Schaden, indem des VerUrtheilten beyden Bruder, deren einer ein Pleban, oder Pfarrer, ist, um ihren Bruder zu retten, mitteen in der Nacht in den Schennen, Speichern, Stallen, und in der Schäferey, Feuer anlegten, wodurch alle Schennen, und die Schäferen mit 500 Schafen, verbraunten. Man hielt dem ungeachtet den Gefangenen fest verwahrt, und dessen Hinrichtung vurde deswehen nur einen Tag langer augeschoben, als sonst bestimmt mar. Die beyden Mordbrenner machten sich sogleich unsichtbar, und man isk noch bemüht, ihrer wieder habhaft zu werden. Chambery, den 18 May.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
Paris, vom 2 Junii. Der berüchtigte Mandrin har die Straf for seine Verwegenheit, welche die Generalpachter ihm von Herzen gonnen, noch nicht erlitten, ob gleich gemeldet ist, das er berets geradert worden. Denn gestern har Herr Rouille im Namen des Königs dem Kongl. Sardinischen Gesandten, welcher uber die Art der Gefangen, nehmung auf dem Gebiethe seines Herrn ernstliche Vorstellungen gethan har, zur Antwort er theilet, wie Se. Allerchristliche Majestat dieses Verfahren mit höchstem Unwillen vernommen, und daher den Befehlertheilet hatten, die Execution des Mandrins und dessen Consorten bis aufweitere Verftigung einzustellen. Der Gesandte der Generalstaaten har bey dem Ministerio sich uber 2 Kistenbewahrer in America beschweret, welche gegen die Schiffe der Hollandischen Colonie von St. Eustache, unter dem Vorwande, das ste Contrebante Waaren führeten, Gewaltthatigketen ausgeubet haben. Man har versprochen, die Sache aufs genaueste zu untersuchen, und solche Befehle zu stellen, die auf kunstig dergleichen Beschwerden vorbeugen sollen. Der Konig har der Marschallin von Lömendahl uber den Tod ihres Gemahls die Condolenz machen, und sie zugleich versichern lassen, wie Se. Majestat für alles sorgen würden, was ihr Rang und Stand aufs kunstige erforderten.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
NOTIFICATION. Weil die Ziehung von der 3ten Classe der zwotenKönigl. allein privil, Copenhagner Lotteren den 23ten hujus Vormittags um 8 Uhr, auf dem Schlosse Charlottenburg, zu Folge des Plans vorgenommen werden soll, als wird solches dem Publico zu beliebiger Nachricht notificiret. Copenhagen, den 16 Jun. 1755. Jonas Collin, Kongl. Lotterey-Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
NOTIFICATION. Jn des Land-Stats General-Commissariat, soll bevorstehenden 18 Junii 1755 des Vormittags um 10 Uhr Licitation gehalten werden uber ein Theileichen und Tannen Holz-Materialien, die zur Einrichtung der nenen Zimmerplatze erfordert werden, die zu solge Kongl. allergnadigst. Befehl bey Ryssensteens Bollwerk hinter den sogenannten Kønigin Wisengarten sollen angelegt werden. Jnzwischen wollen sich denes Angehet zu den Ende anmelden beym Hr. Obristen und General-Qvartiermeister, Gedde, wohnhaft ausm Amalienburger Platz, gegen die Garnisons Kirche aber, wo die Bedingungen konnen vor gezeigt werden.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
AVERTISSEMENS. Da voriger Parrer in Sabye Kausstadt in Vensyssel und Probe uder Børglum Harde, Hr. Mag. Niels Rothenburg, leziverwichenen 4 Merz des Todes verblichen, so ladet seine hinterlassene Witwe und Erden, die alle mundig sind, und dem Gesette nach berechtiget, unter einander zu theilen, in den Dan. und Dentschen Zeitungen 3 Posttage nach einander alle diesenige, soerwa einige Pretension in der Sterbbude zu haben vermeinen, hiegurch ein, diese ihre Foderung und Pratension an dem Theilungsort in ermeldten Sabye den 15 Sept. nechukünstig des Vormittags um 9 Uhr zu melden, oder her nach sich seldst den Verlust durch langeres Aussenbleven zuschreiben, dieweil keine Foderung nach dieser Zeit ange nommen wird, da selbiges Tages die Theilung geschlossen, wird, und einem jeden nach gesetsmæssigen Bewets Rechs wiederfaren soll. Die, so et as an die Sterbbude schuldig find, wolten auch zur seldigen Zeit, oder hevor sich mit Bezahlung einfinden, um zu eviitren, das man sich wider sie gerichtlicher Mittel bediene. Denenjenigen welche gut und vol eingeerntes Hen und Haber-Stroh belieben, konnen sich hier in der Buchdruckere, melden, wo ihnen soll Nachricht gegeden werden bey mem ste sich zu addresseren haben.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
Auf dem Studienhof die Deutsche Kirche gegen uder, wird, nechstkimftigen 20 Juni um 8 Uhr Vormittags ein Theil der Königl. Copenhag. Communitet zugegdriges und von verschiedenen Sachen bestehendes Jnventarium durch Auction verkauft, so wird auch ein Keller, der zum Pack oder Weinkeller beqvem ist, anf 3, 6 oder mehreren Jahren zur Miethe augebothen, wovon die gedrukten Placaten und Catalogi mehrere Nachricht geben, die bey dem Hrn. Justice-Rath Nissen auf dem Studienhof als anch bey des Hr. Auctionsverwalters Gevolmachtigten Mr. Klein, logierend beym Goldschmiedt Sr. Mumberg in der Osterstrasse, zu bekommen find. Derienige, so Lust haben mogte eine sehr gate Kutschegemahlt und vergaldet mit Hütten und Pfannen zu kausen molte sich dessals bey Peder Pedersen Rademacher mon haft in der Farberstrasse addressiren.
Berlingske Tidende, 1755-06-16
Ein Haus in der Dybensstrasse für eine honette Familie ist zu Kaut zu bekommen; die Liebhaber wollen sich bey Sr. Jens Enmoldsen Gewurz=Kramer auf der Ecke von der Münterstrasse addreffiren, der in Commission har dieses Haus zu verkausen. Eine Kutsche zu 3 Personen welche etwas gebraucht, nedst einen scanen Jagd-Wagen mit Hütten auf den Radern, ist bey dem Sadler, Meister Sr. Arende in der Landemark grade gegen der Runden Kirche uder zu bekommen.
Berlingske Tidende, 1755-06-20
No. 49. Kiøbenhavnske Danske Sol Svinder. Fredagen, den 20 Junii.
Berlingske Tidende, 1755-06-20
Algier, den 14 May. J forgaars blev det Deyen i Fortrolighed fortalt, at der var gjort en Complot, som vilde stifte Oprør, og hvis Øye merke var retted imod hans Person. Man fordoplede derfor i samme Øyeblik Vagterne for Palaiet og i alle Stadens Qorterer; desuagtet mærkede man dog følgende Nat til adskillige Bevægelser, som syntes følgende Dag at vilde udbryde til en Revolte. Deyen var den gandske Nat paafærde, erfarede ogsaa allerede samme Nat, hvem der var Opper mænd for Complotten, hvilke med Dagens Anbrækning bleve arresterede, og som man formoder, i Fængselerne allerede hemmelig ere blevne henrettede. J Dag synes alting igien at være stille, men man tvivler dog at det værer længe, da Gemytterne ere forbittrede, og Folket fast rasende over, at Spanierne har borttaget 3 af vore beqver. De Misfornøyede forlange desuden, at Freden skal brydes med alle christelige Magter, Frankrige og Engelland undtagen, hvori Deyen ey vil føye dem.
Berlingske Tidende, 1755-06-20
Livorno, den 28 May. Da man i lang intet har hørt fra Corsicanerne, saa beretter man nu, at Uroligheden snart torde blive fornyet paa Øen, saasom paa samme har udbredet sig det Røgte, at der igien skulle ankomme et Corps Franske Tropper, for at understøtte Genueserne i at bringe dem til Lydighed. Men Hovederne for de Misfornøyede har paa nye erklæret: at de bleve ved deres Resolution, heller alle at uddøse deres Blod, end at uderkaste sig Genuesernes Aegimente.
Berlingske Tidende, 1755-06-20
Valence, den 28 May. J Mandags blev den betygtede Mandrin virkelig radbrækket. Den Jesuit, Pater Gasparini, en Jtaliener gjorde ham den sidste Biestand. Han gik først med bare Fødder til Catedral=Kirken, for at giøre en general Afbigt for alle sine Synder, og derfra gandske uforskrækket til Skafottet; hvor han holdt en eftertrykkelig Tale til Tilskuere, og i sær til de unge Folk. Derpaa trækkede han selv sine Klæder af sig, bad Retten og dens Betientere om Forladelse, og udbad sig hos de Geistlige, som fuldte med ham derhen, at bede for hans Siel. Hans Skriftefader Gasparini, med 2 andre Jesuiter, vare ved Executionen, som ikke noksom kunde forundre sig over hans Gelassenhed og Beredvillighed til at lide denne smertelige Død, uden at lade ringeste Frygt mærke hos sig. Han fik 8 Slag med Hiulet paa sine Arme, Laar og Been, og et paa Brystet. Han skulle være lagt levende paa Seilen, men da Bøddelen ville bære ham levende fra Skafottet, gav Hr. Levet Ordre til at qvæle ham, hvorom han af Biskoppen og andre Personer af Distinction var bleven anmodet. Mandrin var nu først 29 Aar gammel, og siden hans Tilfangetagelse til det sidste Øyeblik han levede, mærkede man i hans Væsen og Opførsel ikke den mindste Forandring. Han havde ikke meere end 6 Livres hos sig i Penge, hvilke han gav Pater Gasparini, for derfor at lade holde en Siælemesse. Hans troe Staldbroder, Saint Pierre, blev i Gaarradbrækked, dog først qvælt. Man bringer endnu daglig mange af denne adsppredde Bande i vores Stadfængseler, saa at deres Antal beløber sig til over hundrede, hvoraf ogsaa mange med første torde blive henrettede.
Berlingske Tidende, 1755-06-20
London, den 6 Junii. J Forgaars blev Hans Kongel. Høyheds Prinzen af Wallis Geburtsdag, som indtraadde i sit 18 Aar, paa sædvanlig Maade celebreret. Egnipagen til de 23 KrigsSkibe som ligge seglferdig i Havnen Spithead, bliver med første ferdig, og man regner, at Regieringen for nærværende Tiid virkelig par i Commission 60 Skibe af Linien, og meere end 100 smaa Krigs-Skibe, Fregatter og Skalupper. Om Admiralernes Boscaven og Holborne Esquadrer har man ey endnu ringeste Efterretning; nogle meene, at de have Ordre, at sætte sig imod Troppernes Udskibelse ved den Franske Esquadres Ankomst, og at angribe dem, førend de naae Jndgangen paa Floden. Siden 2 Dage har Rygtet gaaet, at Saleerne har erklæret Engeland Krig og borttaget 2 af vores Skibe. Med vores Ostindiske Skibe, har man faaet Efterretning, at i October har til Vampaa været en stor Jldebrand, hvorved 2 Engelske og 2 Svenske Magaziner ere lagde i Aske. Til Amborg har den 18 Aug. forrige Aar om Eftermiddagen været et heftig Jordskielv, hvorved begge Kirker, Børsen med Steen=Pillerne, Castellet, Sygehuuset, det Chinesiske Veisenhuus, og nesten alle Steen=Bygninger, deels gandske ere omkastede deris meget beskadigede, og nogle Mennesker ihielslagne eller lemlæstede. Fra den Dag til den 22 Sept. har man sammesteds havt 85 Rystelser, som dog have været svagere.
Berlingske Tidende, 1755-06-20
Fulda, den 4 Junii. Den de hujus om Eftermiddagen klokken 2, havde viet meget haaedt Tordenveir, saa det slog ned i Kirketaarnet, dog uden at tænde an, ikke destemindre er meget saavel i Kirken som paa Taarnet slaaet i Stykker, men ingen Menneske kommen til Skade, uden en Dreng paa 10 Aar, som blev dræbt af det haarde Slag og Svoveldampen. Den Høyestes Almagt er herved at prise, at dette onde Veir ikke kom en Time sildere, efterdi da over 100 Mennesker havde maattet sætte Livet til, i det Kl. 3 Slutningen af Christi Legems fest blev begangen. Samme Aften Kl. 6 blev den hellige Bonifacii Tusindaarige Jubilæum indkiemet; som for 1000 Aar siden den 5 Junii erhvervede sig Marteerkronen, og i forgaars blev gjort Begyndelse til denne Festes 8 Dages Helligholdelse. Hs. Høyfyrstelige Naade holdt selv Messe, og man seer siden den Tiid store PillegrimsReiser til denne Helliges Grad.
Berlingske Tidende, 1755-06-20
Paris, den 9 Jun. Man har nu den Proces i Tryk, efter hvilken Louis Mandrin den 26 May til Valence er bleven henrettede Paa Executions=Dagen er ham bleven hængt en Seddel paa Brystet, hvorpaa disse Ord stod. Hoved for Contrabandererne, skyldig i Majestætens Fornærmelse, en Morder, Røver og den offentlige Roligheds Forstyrrere.
Berlingske Tidende, 1755-06-20
Dresden, den 10 Junii. Vi har pogle Dages Tiid lidt stor Skade i de her omliggende Egne af Torden. Til Valdau slog den den 14. pass. om Aftenen Kl. 6 ind i Skæferiet, og alle Bygninger tilligemed 60 Faar bleve opbrendte, saa at der bleve ikkun 3 Faar tilbage. Til Stolpen, ikke langt fra Helmensdorf, har Hagelen mestendeels nedslaaet Vinter Frugten, og i Oberlausiz har Veiret ligeledes gjort stor Skade. Den 4 hujus døde her Hr. Henrich von Gers dorf, hans Kangel. Majest. Geheimeraad og General-Jnsendant over Commerium, da han Aftenen tilforn i sin Karret var bleven rørt af et Slagflod.