JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1790-04-26
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: timus 4 Rdlr. Vi Cristian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark. og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi efter Niels Rohde, Borgemester og Hospitals Forstander i Vor Kiøbstæd Aarhuus, og Niels Hviid, Raadmand og Byefoged sammesteds, samt Herredsfoged og Skriver i Haslew, Liisberg, Galthen og Hovelbierg Herreder, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at de, som Skifteforvaltere efter afgangne Sophie Jæger, maae ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Addresse Contoirets Efterretninger, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger Samler 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte Sophie Jæger, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 26de Martii 1790. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Borgemester og Hospitals-Forstander Niels Rohde og Raadmand samt Bye- og Herredsfoged Niels Hviid af Aarhuus, som Skifteforvaltere i afg. Sophie Jægers Boe, Bevilling at maae udi Aviserne indkalde bemeldte Boes Creditorer. Bliver saavel Arvingerne, som alle dem, der formeene sig at have noget at fordre udi Stervboen efter bemeldte ofgangne Sonhie Jæger, herved med Aar og Dags Varsel indkaldede; de første for deres Arveret, og de sidste deres formeentlige Fordringer for os som Skifteforvaltere at anmelde og beviisliggiøre. Aarhuus, den 31te Martii 1790. N. Rohde. N. Hvid.
Viborger Samler, 1790-04-26
At 30te Dagen i Stervboen efter forrige Sognepræst for Almind og Siørslev Meenigheder Hr. Jens Fuglebergh, indfalder Mandagen den 10de Maji førstkommende, der bliver herved bekiendtgjort til de fraværende Arvingers og andre Vedkommendes Efterretning. Grønber Præstegaard den 19de Aprilis 1790. A. Lovging.
Viborger Samler, 1790-04-26
Det efter Muurmester Jens Møller, som døde paa Lunøe, begyndte Skifte (hvorunder ikke er bragt i Erfaring, om han har efterladt sig Enke eller andre Børn end en umyndig Søn) foretages, og om muelig sluttes paa Halds Amts-Contoir i Viborg førstkommende 18 Maji om Formiddagen Kl. 10. Til hvilken Tid enhver Vedkommende uden videre Jndkaldelse, som hans meget ubetydelige Efterladenskaber ikke formaaer at bekoste, ville melde sig med hvad de ved Skiftet haver at fordre eller fremme. Wiborg den 19 April 1790. T. Schestedt.
Viborger Samler, 1790-04-26
Tirsdagen den 25 Maji næstkommende og følgende Dage bliver efter afg. og paa Pension staaende Hr. Major von Kohl, som logerede her i Byen udi Præste Enkens Madame Frimodts Huus, i Følge de respective Arvingers Begiering, foretaget offentlig Auction udi bemeldte Madames Huus over velbemeldte Hr. Majorens Efterladenskab, som bestaaer af Chatoller, Dragkister, Sengestæder og særdeles meget gode Sengeklæder, en stor Deel sin Dreiels Dækketøi og Haandklæder, samt fine Kramlærreds Lagner, Stole, Borde, Speile, Reise Kufferter, endeel rare Sølv Myndter, Guld- og Sølv Uhrer, Kaarder med Sølv Fæste, Pistoler beslaget med Sølv, samt andet Guld og Sølv, hvoriblant et complet Stell Thee og Caffe-Tøi og andre Kostbarheder, item Porcelain, Thee og Kiøkkentøi, Ride og Kiøre-Tøi til fire Heste, en Postvogn, overmaade gode Mands Gang= og Lin, Klæder, samt meget mere, som for Vidtløftigheds Skyld ei kan opregnes. Derforuden en stor Deel gode og vel conditionerede Bøger, deels danske, tydske og franske. Thi maatte det behage de Lysthavende bemeldte Dage og Sted at indfinde dem, da Conditionerne, hvorefter Auctionen fremmes, skal blive bekiendtgjorte. Horsens den 15 April 1790. Flensburg, Cancellieraad og Auctions-Directeur. bliver Fredagen den 7de Maji Paa Lundbech førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet holdet offentlig Auction over noget Jndboe, og Kreaturer, bestaaende af Borde, Stole, Skabe, Sengesteder og Sengeklæder, samt endeel videre Boehave af Kobber, Messing, Jern, og Træefang, en beslagen Arbeidsvogn med Drættetøi og andet Gaardsredskaber, 22 Stkr. extra gode langhalede Faar med deres Lamme, samt 2de gode Malkekøer. Lundbech den 17 April 1790. Skifte, Commissarierne i afgangne Frue Ober, KrigsCommissairinde Clausens Stervboe har berammet en Skiftesamling udi Hr. Cancellieraad og Landsdommer Gierulffs Huus den 2den Junii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 4. Enhver Paagieldende ville da behage at give Møde, og ellers de, som til Krav formeene sig berettigede, i Henseende til Kravstiden at holde sig den allernaadigste Placat af 26 Martii sidst allerunderdanigst efterrettelig Wiborg den 17de April 1790. Marcussen. Toreleff
Viborger Samler, 1790-04-26
Under Calde Amt i Hornslet Sogn og Bye er den 17de 4 Martii sidst ved Døden afgangen en fattig Jndsidder Enke navnlig Mette Conrads. Endskiønt dette ringe Boe ikke taaler nogen Bekostning paa Proclama, saa finder dog Skifteforvalteren fornøden, at lade dette Dødsfald bekiendtgiøre i disse Tidender, siden den Afdøde forhen paa adskillige Steder har dreven nogen smaa Handel, og derfor herved indkalder Stervboets Debi= og Creditorer, at melde sig herved Skriverstuen inden 6 Ugers Forløb fra undertegnede Dato, de første for at betale hvad de til Boet ere skyldige, og de sidste for at legitimere deres Fordringer, da enhver skal vederfares den Ret, Loven befaler efter Boets Omstændigheder. Rosenholm den 12 April 1790.
Viborger Samler, 1790-04-26
Onsdagen den 28de April førstkommende bliver ved offentlig Auction, efter høieste Bud, bortsolgt afg. Conradt Petersens Sterbboegaard i Giellerup Bye i Hammerum Herred, af Hartkorn 6 Tdr. 4 Skppr. 1 Fdkr. 1 Alb. med 2de underliggende Jndsidder-Huuse, og een Stervboen tilhørende Gaard i Giellerup Lund, som contribuerer af 2 Tdr. 5 Skppr. 3 Fdkr. Hartkorn og beboes af Fæsteren Thomas Christensen, tilligemed Stervboens Løsøre og Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Messing, Kobber, Jern- og Træefang, Sengesteder, Senge= og Gangklæder, Chatoller, Dragkister, Borde, Stole, Skabe, Skrine, Speile og Jern Kakkelovne, samt Bester, Fæekreaturer og nogle Faar, foruden beslagne og andre Træevogne, Vogn=Redskaber, Plouge, Harver og endeel Gaards-Redskaber, med videre som hører til en Gaards Besætning ude og inde. Auctionen som holdes i StervboeGaarden tager sin Begyndrise om Formiddagen Kl. 10, hvor Liebhaberne behagelig ville give Møde, da Conditionerne, som ere billige, og deriblant den, at Stebboegaarden strax kan tiltrædes, skal blive bekiendtgjort. Næste Dag før Auctionen nemlig den 27 April foretages. en Skiftesamling i Stervboen Kl. 10 Formiddag, hvortil Boets Credi- og Debitorer indkaldes, tilligemed den Umyndige Arvings fødde Værge, der alt efter Skifteforvalterens (S. T.) Hr. Etatsraad og Amtmand Hansens Ordre Møller. bekiendtgiøres. af Høyriis den 9 April 1790. Auctions-Directeur.
Viborger Samler, 1790-04-26
Til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres herved, at efter ergangne Anordninger bliver Præmierne for de beste Hingster i Aarhuus og Riber Stifter udi indeværende Aar uddeelte i Viborg Onsdagen den 23 Junii førstkommende. Nærmere Efterretning om Tiden og Stædet, hvor Hingsterne forevises, ville de Præmierskende behage at erfare Dagen forud, hos mig undertegnede, logerende hos (S. T.) Hr. Major v. Qvist i Viborg. Serritzlevgaard den 2den April 1790. v. Beenfeldt, Kammerherre og Land-Staldmester.
Viborger Samler, 1790-04-26
J Anledning af at jeg til førstkommende Majidag tiltræder Aakier Forpagtning, og fraflytter den hidtil i Forpagtning havte Thæstrupgaard, lader jeg Løverdagen den 1 Maji næstkommende stille til offentlig Auction her paa Thæstrup den her værende Besætning, bestaaende af 14 Heste, nemlig: 4re Arbeids Bester, 2de 6 Aars Føll-Hopper med Føll, 2de sorte og 2de brune Hopper 5 a 6 Aar, 1 sort Vallak 4 Aar, 1 Hoppe-Plag 2 Aar, og 2de Aarings-Føll, hvilke alle nedstammer fra det for sin Rarhed bekiendte Serritzlevgaards Stutterie, S. T. Hr. Kammerherre og Land-Staldmester v. Beenfeldt tilhørende, dernæst et Hollænderie af 50 a 60 overordentlig gode Malke Køer, samt 30 a 40 Faar med deres Afgrøde, som alle ere af den rette ægte stærk uldbærende holsteenske Race. Liebhabere indbydes til bemeldte Dag at indfinde dem. Thæstrup ved Horsens den 3die April 1790. H. Loft.
Viborger Samler, 1790-04-26
Paa Stamhuset Westervig Closters Gods, er uden LivsArvinger ved Døden afgangen Fæstebonden Jens Mikkelsen af Over-Gramstrup i Westervig Sogn, men da hverken Enken eller Tilstædeværende ved 30te Dags Forretningens Holdelse den 3die April sidst, kunde give nøiagtig Forklaring, nok, om den Afdøde havde Arvinger i Live eller ikke, saa bliver herved efter Skik og Brug i den Viborger Samler (da Sterbboet ikke formaaer ordentlig Proclama efter Loven at udstæde) Trende Postdage efter hinanden indkaldede bemeldte afdøde Jens Mikkelsens Arvinger (om han nogen i Live, haver) at møde eller møde lade udi Stervboegaarden den 26de April næstkommende, da en Samling er berammet til Skiftets endelige Slutning. Westervig Closter den 6 April 1790. Paa Velbaarne Herskabets Vegne, F. Svinth, saadant Fuldmægtig.
Viborger Samler, 1790-04-26
Sidstleden 18de April har tvende Reserra Mandskab, som vare Brødre, navnlig Morten Nielsen 20 Aar, 60 Tom. høi, og Jens Nielsen 16 Aar, af Lægds Districtet, paa Estvad Klosters Gods, beliggende i Boufling Amt, og Ginding Herred, absenteret sig. Al muelig Forføining til deres Paagribelse er bleven iagttaget, og de blive desuden udi Viborg Samler 3de Gange efterlyste og tilholdte, sig igien i Lægdets District at indfinde. Forekommende og De, som driste sig til at tage dem i Tieneste, ville have Anordningen i Erindring til vedbørlig Efterlevelse, for derved at forekomme de Uleiligheder, som ellers deraf kan flyde og følge.
Viborger Samler, 1790-04-26
Da det Eiendoms Huus, som tilfører Præste Enkens afg. Madame Halds Stervboe i Ørsted, ikke blev ved Auctionen den 7de April sidstafvigte bortsolgt, saa bliver samme med tilhørende 2 Fkr. 2 1/2 Alb. Hartkorn atter ved anden Auction den 10de Maji og ved 3die Auction den 11te dito opraabt og bortsolgt i Ørsted Bye ved Randers; hvilket til Liebhaberes behagelige Efterretning herved bekiendtgiøres. Ørsted Præstegaard den 8de April 1790. GørscheProvst i Herredet.
Viborger Samler, 1790-04-26
Hos Muurmester Søren Dam, i Vestergade No. 2. her i Wiborg, kan bekommes beqvemme gode Værelser til Logie til førstkommende Snapsting. Forordningerne for 1789 ere at faae planerede og Heftede hos Madame Jessen i Aarhuus.
Viborger Samler, 1790-05-03
(Jndsendt.) Net Meeninger. Der haver været en Tid, da man for en Meening, en blot tilkiendegivet Tanke, en Gissning, kunne staae Fare for at miste Liv, Ære og Gods, ligesom der haver været en Tid, da enhver gammel Matrone nød en høi Lykke, hvis hun ikke blev beskyldt, dømt og brændt for Hererie og Trolddom. Men disse barbariske Tider have forandret sig. Maaskee kan det endnu hænde, at Hans Spanske Majestæt kan, ved sin aarvaagne hellige Jnqvisition, lade tage uskyldige Folk ved Vingebeenet for en Metning, som ikke er orthodor, og med Vold og Magt forsende dem enten til Himmerig eller Helvede, hvor den hellige Jnqvisition erfarer, at de, i Følge af deres Meeninger, høre den; men i Danmark har man ingen Jnqvisition. Der har man intet at befrygte for en simpel, foren vittig, for en Hverdags, eller for en enfoldig Meening, naar man allene vil gjemme paa den med Taushed, og vel forvare den for sine Medundersaatters useilbare Tribunal. Falder man derimod paa den uhældige Tanke, at ville paanøde Publikum sine Meeninger det er: lader man dem trykke, saa maae de gaae igiennem Skiersild og taale, at enhver, som kan læse Prent, derom siger sin Meening; men dette er og alt: Man roser, man laster, man leer, man spotter, og dette efter sin egen Meening. Vi har altsaa Kritik og Antikritik. Ei allene fordragelig, men endog fornøielig skulle den være, hvis man allene kunne tilvænne sig, at sige sine Meeninger om andres Meeninger, med Koldsindighed, med Anstændighed, uden Bitterhed og Foragt. En vildfarende eller sælsom Meening kan vel dog lade sig tilbageføre, uden først at blive lemlæstet eller afpryglet. En vis bedaget og ærværdig Mand, Hr. Brøn*** havde for faa Aar siden, den Meening: at til 2 Naturens Kræfter vare forældede. Vinterne bleve strængere og koldere; Sommerne korte og ublide, Frugtbarheden tabte sig: Verdens Levedage vare nu som denne gamle Mands.
Viborger Samler, 1790-05-03
J hans Ungdoms Dage, da saaede man Hauren i Martii, da saaede man Bygget barfodet og bararmet; da maatte man spænde for Ploven ved Solens Opgang, ligge stille midt paa Dagen i Heeden, og igien spænde for midt paa Eftermiddagen; da fik den vinskibelige Præstekone sine Kaalplanter tilsatte til Voldborgdag; da stod den og den Træesort i Blomster og Blade paa den og den Tid, nu derimod skeer saadant ikke mere; thi Verden bliver gammel, og taber sig i Afmagt. Ungdommens Jld og Kraft er udtørret af Verdens Legeme. Men hvad mon den ærværdige Gamle siger om denne Vinter og dette Foraar, Er hans forrige trykte Meening rigtig, saa er Naturen fød paa nye, og har forynget sine Kræfter; Og gid den Retskafne Gamles vare ligesaa Min Meening er ellers denne: At den, som skabte Naturen med alle sine underfulde Kræfter og Virkninger, har vedligeholdet den indtil denne Dag, med samme Kraft, som den bekom, da den forlod Skabermandens Hænder, og hverken er mere eller mindre, varmere eller koldere, rigere eller fattigere, karrigere eller gavmildere, end den var den første Morgen, da Herren overskuede sin Gierning, og sæl dede derom denne sin evige ufeilbare Meening: At alle Ting vare saare gode. Den Forskiel vi meener at finde, ligger i Naturen selv, og er dens egen visse, gode og nyttige Afvexling; Man kan og sige, at Forskiellen ligger ikke i Naturen, men i vores Uformuenhed til at kunne see, skiønne, veje og erfare rigtig; og hvad kan vi erfare i vores korte Leve Alder, Kald en Methusalem frem, og han skal sige os, at i de faa Dage han levede, fandt han idel Forandring, der, ved Sammenligning med hinanden, dog altid blev der samme og det samme; Scenen forandrer sig, men Skuespillet er det samme. Salomon har sagt: At der skeede intet Nyt under Solen, og jeg meener, at der bliver intet Gammelt; thi Gammelt bliver Nyt, og Nyt igien Gammelt. Naturen forynger sig i samme Grad, som den forældes. Kun den gamle udlevede Mand meener, at Verden døer med ham.
Viborger Samler, 1790-05-03
(Af Minerva for Febr. Maaned 1790.) Historisk Sang. Synges som: Hvi rose i saa vore Fædre. Det hente sig een Gang i Polen, At to kom udi en Proces, Og begge forstode de Moden, at, efter vor giengse Reces Er blant de juridiske Grunde Lidt Smørelse bedst af det alt; Og at den, som havde de Runde, Heel sielden for Contrapart faldt. Til Dommeren skienkte den ene En ypperlig engelsk Karet: Et Middel, som skulde ham tiene, At giøre hans Contrapart, beer; Men denne han havde to Heste, Saa kiønne som nogen har seet, Hvorfor han holdt det for det bedste, De kom for den andens Karet. Da Sagen paa saadan en Maade Fra Parternes Side var klar, Som Dommeren ansaae i Naade, Han Sagen til Doms da optaer, Og saasom han bedste mediteerte, Naar han sig en Kiøretour fik, Saa han nu og straxen probeerte, Hvordan disse Heste vel gik. Jmedens han saaledes kiørte, Begyndte han alt paa sin Dom; Jo bedre de Heste sig rørte, Jo meer Argumenterne kom; Kort sagt: da han Dommen aflæste, Han Sagen saa der befandt: At Manden, som gav ham de Heste, Mod alle Honores han vandt. Den tabende Part blev forvirret, Gik haardt med den Dommer i Færd, Og sagde, Hr. Dommer har irret; Thi Vognen langt meere er værd End Hestene: sig da, hvi skulde Jeg tabe saa skiændig, Hr. Ven? Men Svaret blev den maatte rulle, Hvor Hestene trakte den hen.
Viborger Samler, 1790-05-03
Her boe vi saa langt udi Norden, Hvor Vogne vel ei er i Brug, Men gives der Stæder paa Jorden, Hvor Hænderne krummes i Smug, Hvor Gunst og hvor Slægtskab dicteerer Og fører os Ufaldet frem; Saa Spørgsmaal, om et af de Stæder Ei hedder omtrent som vort Hiem. Reikevig i Jsland den 12te Septbr. 1789. Hans J. Lindahl.
Viborger Samler, 1790-05-03
(Jndsendt.) Spørgsmaal. unde det være til almindelig Nytte, om Ægtefolk, der ikke have Livs Arvinger tilsammen, og andre, der leve uden Ægteskab, der have Midler, bleve formeente, at giøre Testamente, og at deres Efterladenskab skulle gaae til en Kasse, hvoraf Renterne skulde forbruges eller anvendes, deels til gudelig Brug, deels til fattige Ægtefolk, som have mange Børn, til deres anstændige Opdragelse, og deels at fattige og skikkelige Fruentimmere af samme Renter kunde nyde en passende Medgift, naar de kunde giøre et anstændigt Partie?
Viborger Samler, 1790-05-03
Blandede Efterretninger. Fra Kiøbenhavn meldes, at Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen er den 26de April kommen tilbage dertil.
Viborger Samler, 1790-05-03
Efter de udenlandske Aviser bestaaer den Danske Escadre, som er bestemt til at løbe ud, af følgende Linieskibe: Fyen paa 74 Kanoner, Commandeur Grodtschilling som Chef de Escadre. Lovisa Augusta paa 64, Commandeur Stockfleth. Mars paa 64, Commandeur Lütken. Elephanten paa 70, Commandeur Tønder. Jndfødsretten paa 64, Commandeur Fasting. Fregatterne: Pommern paa 42, Capitain Norum. St. Thomas paa 36 Kanoner, Capitain Galterup. Til Defension udlægges paa Rheden 2 Bombardeer- og 3 Skyts=Pramme, 4 Blokskibe og en synkfri Fregat.
Viborger Samler, 1790-05-03
Af 20de April meldes videre. Endnu have 6 Krigsskibe faaet Ordre, at indtage Ballast.
Viborger Samler, 1790-05-03
Under 12te Martii d. A. har Hans Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning, angaaende, hvorlænge Panthaveren bør nyde Fortrins=Ret i Pantet, for Renter, som betroes Skyldneren, af følgende Jndhold: Et da det er gavnligt for det Almindelige, at der banes Vei, To for enhver Eier, til at kunde giøre Laan paa sin Eiendom indtil dens fulde Værdie, paa det at han, ved saadan Understøttelse, kan sættes i Stand til at anvende al sin Fliid og Vindskibelighed, til dens Forbedring og dens frembringende Frugters Forøgelse; hvilket almeennyttige Øiemærke ikke kan opnaaes, saalænge det staaer i en ældre Panthavers Magt, at formindske Hypothekets Sikkerhed, for de yngre panteberettigede, ved at tillade Skyldneren, at udeblive med Betaling af flere Aars Renter, efterat have betinget sig Fortrins=Ret i Pantet baade for den laante Hovedsum og Renterne; hvoraf Følgen er denne: at saa tør betroe nogen Penge, imod seenere Pante Forskrivninger, efterdi de altid ere udsatte for at lide Tab, omendskiønt Hypotheket i sig selv indeholder fuldkommen Sikkerhed, naar sammes virkelige Værdie beregnes, i Forhold til de derpaa laante Capitaler; Saa have Vi, af fornævnte Aarsager, som og fordi Retfærdighed tilsiger, at der ikke mindre bør sørges for de yngere, end de ældre Panthaveres Sikkerhed, allernaadigst funden for got, herved at befale: at naar en prioriteret Panthaver herefter vil betroe Skyldneren de til Betaling forfaldne Renter, da bør disse ei nyde Fortrins=Ret i Pantet, fremfor de yngere Pantebreve, uden for et Aar i Danmark og Norge, samt 3 Aar i Vestindien, fra Forfalds Tiden at regne; dog skal denne Anordnings Forskrift ikke træde i Kraft, førend indeværende Aars sidste Omslags eller Betalings Termin. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, &c.
Viborger Samler, 1790-05-03
Under 26 Martii d. A. har Hans Majestæt allernaadigst udgivet en Placat af følgende Jndhold: st. da det skal være bleven anseet tvivlsomt, om det Slags Proclama med 12 Ugers Varsel, som ved Placaten af 26de August 1785 dens 2den 5. er befalet at skulle, i visse Tilfælde, have Sted ved Kiøbenhavns Skifte-Commission, burde virke Udelukkelse, i Hensigt til de Fordringer, som ikke, inden den foreskrevne Tids Forløb, anmeldes for Skifte=Retten, i Fallit, eller Sterbboer, der staae under sammes Behandling; saa have Vi allernaadigst funden for No 255 s. got, herved udtrykkeligen at fastsætte, som almindelig Regel for alle Skifte Retter i Vore Riger Danmark og Norge, at, naar Creditorer i Stervboer, saavelsom i Opbuds= eller Fallit Boer, ikke fremkomme med deres Krav inden den i ethvert Proclama, bestemte lovlige Varsels Tid, da bør samme ikke antages, omendskiønt Anmeldelsen skeer, førend Boet er sluttet. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. &c.
Viborger Samler, 1790-05-03
Høiesterets afsagde Domme. Mandagen den 12 April 1790.
Viborger Samler, 1790-05-03
No. 107. Secreterer Peter Hersleb Aagaard, som befalet Actor, contra Andreas Skibsted. Budde Lund. Hof= og Stads=Rettens Dom bør som velgrundet ved Magt. at stande. Saa bør og General-Fiscal og Høyeste Rets Procurator Povel Friderich Skibsted for hans under denne Sag brugte utilbørlige Udtrykke bøde til Vor Frelseres Kirke. 20 Rdlr. og betale ligesaameget til Justitskassen. Onsdagen den 14 April. Jens Nielsen med flere, c. MarkaNo. 211. Uldall. Ancher, afgangne Claus Terkelsens Aagaard. Efterleverske Commissariernes Dom, bør ved Magt at stande. Denne Proeisses Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Citanterne som Tabende 5 Rdl.
Viborger Samler, 1790-05-03
Løverdagen den 17 April. Uldall. No. 214. Cancellieraad Thams contra Justitsraad Stockfleth. Schønheyder.
Viborger Samler, 1790-05-03
J Henseende til Mortificationerne bør Ober= Hof Rettens Dom ved Magt at stande, men isteden for den idømte Afbigt bør Justitsraad og Sorenskriver Thomas Stochfleth for sit høistanstændige og lovstridige Forhold bøde til Egers Sogns Fattige 200 Rdlr. Saa bør han og paa næste Skatte og Sagering for Egers Præstegield, efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under 1 Rdlrs. Straf til Justitskassen for hver Dag, han sidder Dommen overhørig, offentlig oplæse og i Justits Protocollen indføre denne Høiesterets Dom, med Henviisning til det Pagina i Protocollen, hvor hans Dom af 3die Maji. 1786 er anført. Udi Processens Omkostninger for alle Retter betaler Justitsraad Stochfleth til Cancellieraad Thams 200 Rdlr. Saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trette 24 Rdlr. og endvidere til samme Kassa 5 Rdlr.