Viborger Samler, 1777-02-03
Min paaboende Gaard er ingen EiendomsGaard men til mit Embede henlagt. Jeg seer derfore lettelig, at jeg ei bør vise en alt for stor Føielighed under Gaardens Udskiftning, da samme skader ikke allene mig men endog alle mine Efterkommere, hvis Bæste jeg baade bor have og virkelig haver for Øine. Til at befordre samme vores Bæste holdte jeg det fornøden at forsyne mig med Landmaalings Forretningen over min Gaards Jorder. Jeg har og bekostet samme, men finder til min Forundring, at derudi beskrives alleene de den Tiid under Drifværende Mark Jorder. Engen nævnes allene ved visse Læs god og slet Hoe; Men Torvegroft eller Heede=Slet tales intet om. Nu opmaalte jeg Ager=Landet og befinder de fleeste Agre ikke nær at holde Maalet i Breden. Aarsagen giettes let, Men hvorledes forandres det? Jeg veed vel Lovens 1ste Bogs 18 Cap. samt 5 Bogs 10 Cap. 11te og efterfølgende Artiel., og altsaa, at det er mueligt med Besværlighed at faae det borttagne, Agerland tilbage. Men Omkostningerne herved hvorfra faaes disse? Lovens 5 Bogs 10 Cap. 17 Art. siger udtrykkelig, jeg har ingen Ret til at søge Omkostninger: Og den allernaadigste Forordning af 14de September 1770 kan dog vel ikke give mig Haab om nogen Erstatning i Tiden. Kan Kan jeg vente: At Amtmanden og Landvæsens Commissarierne vil kiende for Ret, at Udlæg af Mark Jorderne til min Gaard skal skee efter mit lovlige Udtoaf Landmaalings Forretning? Eller har jeg Aarsag til min Frygt, naar jeg tænker, at De afviser mig til, først ved Rebning og Lands Lov og Ret at afgiøre dette med mine Med=Lodseiere, Kan jeg uden at fornærme Efterkommerne lade Udskiftningen skee efter det Jords Jndhold, Gaarden endnu har tilovers, eller bar jeg lade Udskiftningen være og Gaarden efterhaanden meere og meere afpille? Hvad skal jeg giøre ved Engen ved Moese=Jorden og ved Heeden, hvor aldeles intet Skiæl eller Kundskab om dets Jndhold findes, og jeg altsaa maae lade mig lede i Blinde af Bønderne. selv, og efter Deres Behag og Redelighed lade Gaarden tillægge sine Eiendomme i samme, Bør jeg at lade sette Skiæl for det, Gaarden i saa Maade tillægges af Frygt for at meere i Tidens Længde skal gaae bort, eller bør jeg at lade det beroe ved det gamle i Haab at en Eftermand skal finde den Oplysning, jeg mangler, Spørgsmaal: Reen. Har man andre Stæder at hente Oplysning fra om en Præstegaards Mark Jorder og øvrige Eiendome, end Landmaalings Archivet og Stifts Bogen; Og hvilke ere disse En Eier af en Eng seer at samme, Aar efter Aar, aftager meget, ja frygter for, at den aldeles vil gaae til Grunde for Vandet, som mangler Afløb, og derfore staaer over og forraadner Engen. Han kaster derfore tilstrækkelige Render igiennem samme men fornemmer med Gremmelse det nytter aldeles intet, af Aarsag at de Eiere af Engen neden for, hvor igjennem Vandet skulle have sit Løb, vil ikke kaste Render, ja ei engang oprydde Hoved=Renden, som endnu kiendelig nok har været tilforn. Er der intet Middel hvormed disse Modtvillige, der ei skiønne deres eget langt mindre andres Gavn, kan tvinges til at istandsætte den gamle Rende saaledes, at Vandet kan have tilstrækkelig Affald, III. Kunde det ei være nyttigt for det Almindelige, om der for Kiøbstæderne, som eene ere berettigede at brænde Brendviin, blev efter Kornets Priis sat en Taxt, saavel paa Brendeviinet, som de deraf destillerede Aqvaviter, og at samme tillige af Vragere blev prøvet, førend det maatte udsælges, og mon enten den af enhver Sælgende efter eget Behag satte undertiden urimmelige Priis, eller og den Mangel, som undertiden findes for at faae paa disse Stæder slige Vahre, ikke ofte frister Lands Bye Beboerne til at overtræde de Kongelige allernaadigste Anordninger herom, Fortæres der ei, af slige foranførste Aarsager, fleere udenlandske Brendeviiner end ret er, helst vore Kornvahre er i ingen Priis for nærværende Tild? NyeheNyeheder.