JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-27
Allerdurchlauchtigste, Stormægtigste, Allernaadigste Konge og Herre! Deres Kongelige Majestæt tilgive Allernaadigst, at underskrevne Præster, Lehnsfogder og øvrige Forstandere for Sognene Emmitsbüll, Hørsbüll, Claurbüll, Rodens og Neukirchen i Vinding Herred, følgende ei blot de herværende Trængendes, men samtlige deres Medindvaaneres Følelser, allerunderdanigst tillade sig, med disse Ord i dybeste Ærefrygt at bringe deres allerunderdanigste Taksigelse for den af Allerhøist Kongelig Landsfaderlig Forsorg, Huld og Naade, de herværende Fattigdistrikker forundte hurtige og uberegnelige Hielp og Understøttelse, til Allerhøistsammes ophøiede Throne. De troe, derved ikkun at opfylde en dem behagelig Pligt, der er saameget helligere, fordi den modtagne Velgierning kom fra vor usigeligen elskede Landsfaders signende Haand; fordi Nødens Storhed og Almindelighed, i Forbindelse, med Umuligheden af at raade Bod paa den, bragte os paa Bredden af Fortvivlelse, og fordi vi end ikke kunde giøre mindste Fordring paa den rundelige og opoffrende Goddædighed af vor Monark. Bisselig, mangen Taare, der vilde have rindet trøstesløs, blev tørret eller forvandlet til en Glædestaare, visselig, mangt et Menneskes Liv, der ellers vilde være blevet Dødens visse Offer, er frelst: visselig, mangen Forsmægtende takker paa sine Knæe den høje Forsørger! J alle Betrængtes Navn bede vi, at Deres Kongelige Majestæt Allernaadigst ville behage, stedse at bevare os, som ærefrygtsfulde og lydige Børn, denne Naade, for hvilken vi over Allerhøistsamme nedbede hans Varetægt og Omhu, som er alle Kongers Konge; vi love, i alle vort Herreds beboeres Navn, for det dyrebare Kongehuus, saafremt det maatte begiæres, at opoffre Liv og Eiendom, og indtil vort sidste Aandedrag at udvise en ubrødelig Troskab, der ikke lader sig rokke af en fordærvelig Tidsaands Hvidslen. Med dybeste Ærefrygt og Hengivenhed forblive vi stedse Deres Kongelige Majestæts Allerunderdanigste Tjenere. (Underskrifterne.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-27
Den Kogl. Danske Gesandt og befuldm. Minister ved det Kgl. Storbrit. Hof, Greve af Moltke, er indtrufsen til Frankfurt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-27
J Viborg er ved Døden afgaaet, forhenværende Amtsprovst Rasmus Fog, 67 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-27
Bekjendtgjoreløer. Efter Forsynets vise Styrelse indgik i Dag Morges til Evighedens Roe, min kjere Søn, Lars Christian Hall, i hans Alders 38te Aar. Saa smertelig end dette Dødsfald er for mig, takker jeg Gud, som forlenede mig Kraft og Styrke til at gjennemgaae Livets Gjenvordigheder og som nu opløste dette tunge Baand. J 28 1/2 Aar var han svag. For deeltagende Venner anmeldes dette af den sørgende Moder. Aalborg, den 25de Januar 1831. Lavise sal. Hals, fød Thystrup.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-27
Et 3dags Stueuhr og en nye Sopha kan faaes tilkjøbs for billig Priis. Stiftsbogtrykkeriet anviSidste Abonnements=Forestilling. i andet Abonnement.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-27
Søndagen den 30te Januar opføres: Galingen, eller Ved List seirer Kjerlighed, Lystspil i 3 Acter af Kotzebue. Derefter: Declamationsnumene: Kirkeklokken i Farum, af Bøye. - Glæde over Danmark, (skrevet paa Sydhavet) at P. M. Møller. - Torseng, af Ochlenschlager. - Smeden og Bageren, af Wessel. - Kjerlighed, og Vhist, af St. St. Blicher.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-27
De ærede Abonnenter kunde til denne sidste AbonneNB. ments-Forestilling erholde Billetter for 2 Mk.; Werligh & Müller. Kornvægte af en forbedret Jndretning, som nøiagtig angiver Tøndens virkelige Vægt, Barometre, Termometre, Conservations- og andre Briller, Lorgnetter, Luftpresningsfyrtøier, Gradestokke, samt alle andre Sorter physiske og optiske Jnstrumenter faaes til billige Priser hos K. C. Knudsen i Bispensgade. Tre a fire smukke Værelser med Kjøkken og Pigekammer, ønskes til Leie til Paaske Flyttetid. De som reflectere behage at aflægge en Billet paa Stiftsbogtrykkeriet mkt. S. Klosterladen, indrettet til Pakhuus og Kornlofter, er at faae til Leie, hvorom accorderes med Chr. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-27
Proclama. I Havet omtrent lige ud for den saakaldte Huurup Broe heri Amtet, er funden og bjerget: a) et Skibsanker med Træestok- og circa 39 Favne nye Toug, 5 Tommer tyk, Træbøie og Bøsereb af Trods; og b) et Ditto med Træestok, circa 22 Favne, 6 Tommer tyk, halvslidt Toug, Træebøje og Reb af Trods. Eierne af disse Ankere m.v. indkaldes herved ifølge Placaten af 14de November 1828, at møde inden 2 Maaneder fra Bekjendtgjørelsen heraf og for Undertegnede at ligitimere deres Eiendomsret, og i manglende Fald vil de være Bjergerne hjemfaldne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-27
Herredsfoged Muhle i Hobroe foreviser paa Forlangende det Fundne. Aalborg Stiftamthuus, den 17de Januar 1831. Castenschjold.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-27
Den 13de f. M. inddrev paa Skagens Forstrand nogle Vrag stykker, af en total forliist Slup, samt endeel mindre betydelig Takkelage, og fandtes deriblandt en sort Læder-Tegnebog, hvis indeholdte Papirer oplyse, at bemeldte Slup hed "Antonette, 7 1/2 Commerce=Læster drægtig, fart af Skipper Henrick Becken, bestemt med Ladning Stangjern og et Partie Bord fra Laurvig til Aalborg, forliist paa Retouren til Norge. Eieren eller anden Rethavende indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, for mig at legitimere sin Ret til det Bjergede. Hiørring Amthuus, den 12te Januar 1831. Graah. .
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-27
Auctioner. Onsdagen den 2den Februar næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver efter Reqvisition af Kammerraad, Procurator Juul i Aalborg, paa Vedkommende Udlægshavers Vegne, det Skipper Chr. Bladts Enke, tilhørende og iboende Sted Nr. 106 Litra A. i Urbansgade heri Byen, bortsolgt om nogenlunde antageligt Bud skeer ved en eneste Auction som afholdes i Stedet selv, efter Conditioner som da vil blive bekjendtgjorte. Aalborg, den 17de Januar 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-27
Forpagtning. Aagaard Hovedgaards Avling og Meierie, i VesterhanHerred, Thisted Amt, den Kongelige Kasse tilhørende, agtes ved offentlig Auction opraabt til Bortforpagtning, i 11 hinanden paafølgende Aar, regnet fra anstundende 1ste Mai Gaardens Ager-Areal er inddeelt i 11 Vange, hvoraf hver indeholder 60 Tdr. Land geometrisk Maal, og ordentligviis modtager en Udsæd af 80 Tdr. Rug, 84 Tdr. 2radet Byg og 90 Tdr. Havre; desforuden haves et Ager-Areal af 20 Tdr. Sædeland, som har været benyttet til Vexeldrivt. Vangene ere beliggende i en sammenhængende Strækning, tæt omgivende Gaarden paa 3de Sider, og have en gunstig Situation for Dyrkning og Vandaffald. Endeel af Arealet er opbrud Hedejord, der i Almindelighed har gode Bestanddele, ligesom i det Hele Aagaards Tilliggendes Hovedcharakteer, er en god Blanding af Muld og Sand, som derhos er mærglet i sidste, paa een Vang nær, tilendebragte Omgang. Vinterudsæden for indeværende Aar, har været 77 Tdr. provsti og 23 Tdr. dansk Rug, der ei udgjør den fuldstændige Vintersæd for 2de Vange, da oversvømmende Væde i afvigte Sommer og Efteraar, forhindrede en Deel. Desuden haves en Udsæd af 3 Tdr. Vinterhvede. Den anførte Vintersæd, har et meget lovende Udvortes. Gaardens betydelige Engstrækninger afgiver, i Forening med Agerne, et aarligt Avl af omtrent 400 Læs Høe. Af Vaarsæden, der tildeels vil forøges for dette Aar, paa Grund af den ufuldstændige Vintersæd, vil forinden Forpagtningens Tiltrædelse, Havren med Kløver, forsaavidt den dertil faldne Vang angaaer, af Eieren vorde foranstaltet nedlagt, hvorimod Byggen vil, ved Tiltrædelsen, vorde Forpagteren overleveret for af ham selv at udsaaes. De 4 sidstudlagte Havre vange have været forsynede med Kløversæd. Til Gaardens Drivt afbenyttes for Tiden 19 hele Gaardes Hoverie, der dog formedelst den ved Opdyrkningen foranledigede Tilvært i Arealet, ikkun er tilstrækkeligt til omtrent det halve Arbeides Afgivelse. Endvidere eier Gaarden gode Kjær og Hedestrækninger, til Qvægopdræt. Kreaturholdet udgjør om Sommeren 150 Stkr. Køer, 75 Stkr. Stude og Nød i Opdræt, 17 Heste og 130 Stkr. Faar, af vilken Besætning dog alene det havende Antal af Køer, nemlig 132 Stkr., saavelsom Arbeidsdyrene, tilligemed det til Agerbruget og Meieriet anskaffede Redskab, vil blive Forpagteren, om han attraaer saadant, overleveret. Formedelst den betydeligen forøgede Avling, kan stedse i det mindste 50 Stkr. Fæhøveder, mere end den anførte Sommerbesætning, vinterfødes paa Gaarden, og hvortil fornøden Udvidelse, at Staldleilighed, vil vorde Forpagteren tilsagt. Den accorderede Deel af de til Gaarden oppebærende Tiender vil, imod særlig Afgivt, medfølge Forpagtningen. Auctionen er af Auctionsretten berammet at afholdes herpaa Gaarden, Fredagen den 4de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og Conditionerne ville forinden, henimod Auctionstiden, være til Eftersyn paa Bjørnsholm hos Undertegnede, og paa Aagaard hos Avlingsforvalter Ammitzbøll, der paaviser Eiendommen. Aagaard, den 20de Januar 1831. Wulff, forvalter ved Bjørnsholm og
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
maa 2400. tiden havde en slem Skik, ngerne hjemme frygted Folket; Naar Man paa Vilingstog udgik, Kuns da blev Lydigheden tolket. Nu Kongen værner om borgerlig No. Retfærd og Viisdom hos Ham seer Man boe, Derfor Han læser i Undersaats Blik: Kjærlighed, Troskab, er vor Skik. Vidtiden havd en værre Skik, Næverne brugte Man for Retten. Hjalp det ei, gav Man kun et Stik, Nur endte Man saaledes Trælten. Nu gaaes der frem i en retlig Proces, Hvortil Man Lovene hente i Læs, Og Curatorer med Mærket Reqvem, Retsveien gjöre lidt mindre slem. Oldtidens ton bon var lidt seen, Höirystet branted Man ved Kanden, Tog saa et dygtigt Oxeboen, Slog det hinanden midt i Panden. Nu, skjöndt vel indes den franske Maneer: Buk selv for Den de i Hjertet udleer Er Man dog fiin ved ethvert Pikkenik, Here den nye manderlige Skik gods paa Oldtiden havd og en fæl Skik, Tanker om Gud blev støbt i Form; Synds Aslad Man for Penge sik, Löb undertiden Billedstorm. Nu Præster, Munke ei ove der Spil, Selv Paven mærker Man sjelden er til Thi bruger Hver den Fornuft, som han fik Leve den nye fornuftige Skik! Oldtiden havd end en styg Skik, Qvinden hun var sin Mands Slavinde, Frygtsom hun lystred Herskerbisk, Ellers lod Manden hende binde. Na Qvinden skattes saavel som en Mand, Selv undertiden hun og raade kan, Nu Qvinde-Ynde fremtryller Mands Løg, Leve det yndige Tryllekjön, Hvert Land fast nu har egen Stik, kiet sees trefarvet Kane vaie: Paa Brødres Grav, som Frihed sk. Her sees en Pøbel vildt udskeie. Dog, bruge Frihed som gal Bindehænd, Sömmer vel aldrig den Mand der er sund. Len da den Frihed, som rette Ves gil: Leve den danske retlige Skil! Barmark der dog den bedste Stik, Folket i Kongen seer sin Fader, Adder hos ham et kjærligt Blik, Som os i Nöden ei forlader. Fader, Du vaager for Börenes Fred! Høit lyder her vor Taknemmelighed: leve den trofaste Danske Skil! here vor slette Frederik!! Muratavnaaaaadan mærke passe vovenæverraad og Polen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
Til Varskov er kommet syv Vognlæs Penge fra Hamborg over Berlin. Fra Østen trækker et Uvejop. - skriver man fra Varskov - men der trækker et andet op igjen imod det, og naar begge træffe sammen, hvilken frygtelig Haglbyge vil der da komme. Allerede skal der være gaaet over 120000 Mand Polsk Jnfanteri over Vexelen, og dertil 30000 Mand regulært Cavallers. J. Egnen af Varskov ligger endnu desuden 60000 Mand. J Henseende til Rolighed og Orden gaaer det saa skikkelig godt an. Hver Mand er Soldat. - Jkke blot de Polske Damer tage til Vaaben for at værne om Fødelandet, men ogsaa fra Nabolandene, som især fra Slesien, komme mange skiønne Møer for at tjene ved Cavalleriet, hvor de maaske ville kunne gjøre Fienden stort Afbræk, naar de blive, som det i Krigsproget kaldes, vel berødne og vel armerede. De ville i Almindelighed ingen Pardon give eller tage. Ogsaa af Mandfolk oprettes Corpse, hvis med Dødningehoveder betegnede Huer, og kulsorte Dragt, forkynder, at de kuns slaaes paa Livet og hverken skaane eller lade sig skaane. Man troede, at Russerne den 25de Dennes vilde begynde Fiendtlighederne; men det er troligt, at de ikke fortælle Polakkerne forud, hvilken Dag de agte at komme.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
Alle de Gadser i Rusland, som tilhøre Polakker eller Russiske Undersaatter, som ere udvandrede til Polen, ere ved en keiserlig Ukase blevne confiskerede.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
J det Østerrigske Palen er paa Grændsen opstillet en Anmee af 50000 Stridsmænd.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
De nyeste Efterretninger fra Varskov ere af 20de Dennes og melde, at General Chlopicki har nedlagt sit Dictator Embede. Han vil heller ikke være Overanfører for Krigsmagten, som han blev anmodet om. - Han har fra Keiser Nicolaus faaet en Taksigelsesskrivelse for hans midlertidige Styrelse af de Palske Anliggender.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
Ministeriet er ganske faldefærdigt og ansees for at nære alt for krastlest til at staae i Spidsen for Tinge nas Strelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
Budgettet eller Overslaget over Aarets Udgifter vil med den Første vorde Kamrene forelagt. Det vil komme paa 12000 Millioner Franker. Dette hidrører især derfra, at Krigs-Budgettet beregnes til 500 Millioner. Til disse Udgifter ere de sædvanlige Jndtægter ingenlunde tilstrækkelige, hvilke desuden ere meget formindskede saavel ved mangefold Vægring af de indirecte Afgifters Udredning, som og ved den Lettelse, man har seet sig nødsaget at give Folket. Derfor vil man for det første realisere de 100 Millioner, som man har trukket ud fra Skadesløsholdelsesfondet, og der formodes, at der skal sælges Skovstrækninger for 300 Millioner, og iøvrigt skal til de løbende Udgifters Dækning udstedes Kongelige Bons. En anden Vanskelighed ved Rigets Finantsvæsen er det, at den handlende Deel af Nationen er saare dybt rystet. For faa Dage siden stod et af de første Huse paa et hængende Haar nær Fare for at fallere, og manglede den ikke ganske ubetydelige Sum tretten Millioner Franker; men i dets Vaande blev det hjulpet af de tre store Pengemænd Aguado, Rothschild og Casimir Perrier med 9 Millioner og af Kongen med 4. Med alt dette beholdt det dog Jntet tilovers. Regeringens Svaghed giver dens Modstandere Mod. Republikanerne vedgaae aabenlyst, at Bevægelserne i December hidrøre fra dem og de rose sig endog deraf. Forstaden St. Germain især tillader sig jævnligen bittre Udfald imod den "revolutionære" Konge, som i alle Tilfælde ikke synes at nyde den Agtelse, som hans ophøiede Stilling skulde give ham Krav paa. Krig er under disse Omstændigheder uundgaaelig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
Kongen er nu rigtignok ikke stemt for Krig. Men saasom man nu almindeligen troer, at han staaer hindrende i Veien for den Franske Diplomatiks stolte Kraftsprog, saa har han faaet et mægtigt Parti imod sig. Man siger om ham, at han ikke har forstaaet at stille sig i Spidsen for Revolutionen og styre dens Gang; nu ledes han ikke af den, men slælles afsted.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
Til Strasborg trækkes en betydelig Troppemagt, ogsaa fra Toulon. J Lyon er tilsagt Kvarteer for 16000 Mand. Ogsaa ved Calais trækkes mange Tropper sammen. - En Fransk Grændsepost skal være skudt af Spaniolerne. Vist er det, at de i Perpignan liggende Tropper droge i Jilmarser til Grændsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
En Handelstractat imellem Frankrig og England er nærved at afsluttes, og man taler om et Forbund imellem samme Stater imod Jndfald i Polen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
England.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
Naturforskeren Dr. Rengger i den sveitferske Stad, Aarau gjorde for et Par Aar siden en videnskabelig Reise til den sydamerikanske Stat Paraguar, hvis noksom bekjendt, eller rettere berygtede Despot, Doctor i den canoniske Ret og Jesuit Francia i en temmelig Tid formeente ham Tilladelse til at forlade Landet. Det er nemlig Francias Skik, vel at lade Fremmede faae Adgang til at komme ind i hans Land, men saa holder han paa dem og lader dem ikke gjerne komme ud igjen. Jmidlertid slap Dr. Rengger omsider bort fra sit Fængsel, og efter Hjemkomsten udgav han et interessant Værk om sin Reise. Heri skildrer han hiint graahaarede Skarn, den gamle Jesuit, som en Tiger i menneskeligt Skablun. Dr. Francia, som ved Udtog i Nordamerikanske Blade fik Kundskab herom, forsøgte i et Brev til Redactionen for det Londonske Blad Times at forsvare sig mod disse saare nærgaaende Beskyldninger, og bevise, at han ingenlunde var værre end alle andre Dictatorer eller uindskrænkede Mellemtids-Regenter. Dr. Rengger har nu i samme Blad givet Despoten et diærvt Svar og bebudet ham et endnu udførligere, der ret skal stille ham til Skue, retsom i en Gabestok, i Buenos=Ayres-Aviser, hvor det lettere kan komme til Tyrannens og hans Undersaatters Kundskab, og derved bidrage til hans Forlagelse, eller hvad der endnu kan være værre for ham. Times tilføier: "Det er os ingenlunde ubehageligt, at vort Blad har været denne BrevvexlingsOrgan, det beviser Pressens Vælde i begge Halvkloder, og derhos ligesaa factisk, at en halvbarbarisk Despot, i Hjertet af Sydamerika, maa erkjende den offentlige Menings Værnething i Europa. Af en Skrivelse fra Svanefloden (Ny Syd Wales) af 4de Maj erfares med Fornøielse, at Beretningerne om den derværende Kolonies elendige Forfatning ere aldeles uden Grund. Saa langtfra at Kolonisterne lide Mangel, ere endog Levnetsmidlerne betydeligt faldne i Prisen. Kolonisternes Antal er forøget til 20000 og derover, og adskillige Personer fra Sidney have leiet sig Vagninger sammesteds for der at opslaae deres Pauluner og at bygge og boe der. Mange Kongelige Officerer og Civil-Embedsmænd havde med Held besøgt Kolonien for at retablere deres Helsen. J Perth og i Fremantle var anlagt Gjæstgiverier, og der skulde imellem begge disse Stæder anlægges en ordenlig Hovedlandevei eller saakaldet Chaussee, hvorpaa hver Dag de saakaldte Stage coaches eller Reisekareter skulle fare frem og tilbage. Der opdyrkedes stedse meere og mere Land. Governøren havde nylig foretaget sig en Undersøgelsesreise mod Syden, paa hvilken han havde forefundet tre jævnsides løbende store Strækninger af Bakker og Bjerge, og var kommen igjennem flere Egne af skjønt og beboeligt Land. J Dalen imellem den anden og den tredie Bjerglinie fandt han en fortræffelig Havn med et betydeligt Jndløb, ligesom ogsaa samme Dal har ypperligt Vand. Han besluttede at anlægge der en ny Stad, som skal kaldes Augusta ved Udløbet af Floden, hvilken han gav det Navn Blackwood.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
Blandinger. Paa de Engelske Geværfabrikker er efter indløbne Bestillinger for nærværende Tid i Arbeide 600000 Soldatergeværer for den Russiske Regiering, 500000 for den Franske, som allerede iforveien har faaet ved fire Gange saamange, 300000 for den Prøssiske, saa at alle Englands Bøssemagere have i denne Tid no at bestille. Den sidste Aflevering til Frankrig skal finde Sted inden Udgangen af Julii Maaned. - Det er underligt, at man paa Europas Fastland, og især i saadanne Fabriklande, som Frankrig og Prøisen, et kan hitte paa at forsyne sig med Geværer af eget Arbeid, da jo dog Materialet, hvoraf Geværer forsætdiges kun koster ubetydeligt, og Arbeidslønnen, som her er Hovedsagen, absolut maa være høiere i England end paa ethvert andet Sted i Europa.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
Fæstningen Luxemborg, som er besat af Tyske Forbundstropper, er provianteret for mere end et Aar, men Besætningen er ikke stærk nok, men vil ved daglig i Forventning værende Forstærkninger dringes til 10000 Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
Den berygtede Engelske Boghandler Carllie er for Udbredelse af Oprørsskrifter idømt tvaarigt Fængsel og en Mulkt af 200 Pund Sterling, og efter udløben Straffetid at stille to Cautionister for fremtidig godt Opførsel, hver for 250 Pund. Markis af Anglesey har udstedet Forbud mod de offentlige Frokoster, som ugentlig holdes i Holmes Hotel i Dublin.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
Kongen af Nederlandene har i London ladet opkjøbe 400000 Alen Engelsk Klæde. - Før brugtes Klæde fra Belgien. - De 300 Kanoner, som han faaer fra England, koste 60 Pund Sterling Stykket.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
General Minas uventede Ankomst til Bayonne har udbredt stor Skræk i det Spanske Navaria og i de Baskiske Grændseprovindser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
J England befinde sig for Øjeblikket ikke Mindre, end fem Agenter for at opkjøbe Vaaben for udenlandske Magter, og alle Vaabensmede have fuldt op at bestille.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
Da det fornylig stiftede Svenske Maadeholds Selskab istedet for det gjorte Foreslag selv aldeles at afholde sig fra Brændeviinsdrikken, kuns fattede den Beslutning, at drikke til Maade, foranledigede Saadant følgende Satyre i et offentligt Blad: "Nogle Jvrere for gode Sæder have stiftet et Middelmaadigheds-Selskab. For deri at vorde optagen maa man være middelmaadig rig eller middelmaadig fattig, middelmaadig dum eller middelmaadig aandrig, middelmaadig ædre eller middelmaadig drukken. Med Ydet ligheder skal man ikke besvære sig. De befølede gien kjende hinanden let, saa at der ingen Opgivelse af Addresser behøves. Saasnart et tilstrækkelige Tal ha indfundet sig, danner Selskabet sig i Sectioner og Committeer, hvorpaa der dannes et Amaadeligheds-Selskab af alle dem, som ikke have meldt sig. J dette sidste føre de umaadelig Damme Forsædet og de umaadelig Pialtede Casla-Contoen, og for i Afstand at komme i Lighed med et andet berømt Selskab, forpligte Medlemmerne sig under Straf af Stokkeprygl, at arbeide med Hænder og Fødder paa at hele Befolkningen indtræder i deres Selskab. Paa denne Maade haaber man snart at see Nationen inddeelt i to skarp fra hi anden afsondrede Selskaber; thi med Maadeligheden vil det ej gaae saa let. Længere hen vil man finde Leilighed til at constituere Udvalget eller den høieste Grad, som skal føre Navn af de Pumaadelig Middelmaadige", og som skal beklæde alle Æresposter i det almene Væsen. Man antager nemlig, at Mellemtingene, eller saa at sige Muulæslerne, ere de brugbareste.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
J de sidste Dage i December er fra London udclareret 160000 Uutser Sølv til Calais, 20000 Untser Guld til Rotterdam og 85000 af begge Slags til St. Petersborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
En Halestjerne er fra Observatoriet i Leipzig den 16de Dennes opdaget ved Stjernebilledet Slangemanden. Halen er henved 3 Grader lang. En Kjøbmand Kustner saae den allerede den 12te, men i England er den allerede seet den 7de.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
J Anledning af en Omtale, at Hertugen af Sussex skulde være Præsident for det Kongl. Vidensk. Selsk. i London, giver et engelsk Blad ham følgende Skudsmaal: "Hs. Kongl. Høihed er en feed lystig Fætter, der forstaaer sig meget bedre paa en Flaske Portviin, end paa al Verdens Videnskaber, og som maa tie bomstille, hvis han nogensinde kommer til at sidde i Videnskabernes Præsidentsal.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
J et biographisk Lexicon over de berømteste Componister, Musikere og Virtuoser fra Handel til Rossini, hvilket med det første skal udkomme i Paris, skulle i Rækken af disse Kunstnere optræde 709 Bøhmere, 70 Jtalienere, 517 Tydske, 308 Russer, 134 Ungarer, 134 Franskmænd, 128 Englændere, 78 Grækere, 18 Spaniere, 18 Danske, 16 Svenske, 9 Portugisere og 3 Tyrker.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
For hurtigt og sikkert at rense Fortouge og Gangene i Haver for Græs, tager man 60 Potter Vand, 20 Pd. ulædsket Kalk og 2 Pd. Svovl, koger denne Blanding i en Kjedel og overstænker hermed de Steder, hvor man vil have Græsset bort; det forsvinder for flere Aar. Til Stettin vare 622 Skibe med Ladning, og 55 med Ballast indkomne ifior, blandt de første vare 59 danske.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-29
De Personer i Løwen, der tiltales for Deeltagelse i det rædsomme Mord, der blev begaaet paa Major Gaillard, ere transporterede til Brüssel, hvor de holdes indespærrede i Karmeliternes Fængsel. Lafayette har stillet sig i Spidsen for et Selskab, som indsamler Penge til Polakkerne. Den forrige Græker Kommittee tager sig ogsaa af denne Sag. Storhertugen af Baden har givet meget strænge Befalinger imod at prygle Soldaterne og en tydsk Avis denne Anordning især de unge Officerer.