Aalborg Stiftstidende, 1840-10-16
- Kjøbenhavns Magistrat og Borgerrepræsentanter have modtaget et allerhøieste Rescript af 7de September angaaende de forestaaende Valg af Stænderdeputerede for Hovedstaden. Vi ville - hedder det der isærdeleshed have Eder paalagt at sørge for, at i de Valgsectioner, udi hvilke Valgene, i Overeensstemmelse med bemeldte Forordnings 5 20, blive at fuldbyrde, Fremgangsmaaden ved den bele Valghandling skeer med den størst mulige Simpelhed, Nøiagtighed, Orden og Værdighed, samt at det paasees, at den allerhøieste Villie, som ligger til Grund for hine Forskrifter, fyldestgiøres, hvorefter de Valgberettigede ikke ved Nogensomhelst skulle hindres i høit at yttre deres Overbeviisning i Henseende til deres Valg blandt de Valgbare; i hvilket Øiemeed der navnlig paa given Anledning bliver at meddele de Valgberettigede og de Valgbare nærmere Oplysning saavel om deres Pligter, som om deres Rettigheder. - J de Lande, der besidde en constitutionel Forfatning. og hvor derfor Folkerepræsentationens Beslutninger ved Siden af Regjeringen have en anden Betydning, end den at være velmeente Raad, der kunne følges eller forkastes efter Godtbefindende, er det naturligt, at man ikke gjør sig noget stort Begreb om den danske Provindsialstænder-Jnstitution, saameget mindre som de reelle Frugter, vi kunne opvise at det første Stadium af vore Stænders Virksomhed, endnu kun ere ubetydelige. Naar derfor hine Landes Tidender omtale vort politiske Liv, er det begribeligt, at det som oftest skeet paa en intet mindre end smigrende Maade. Hvad engelske og franske Journaler angaaer, da ere de i Regelen saa slet underrettede om vore Forhold og tage saa sjeldent Notits af Danmark, at deres Omtale ingen stor Betydning erholder. De norske og svenske Tidender ere derimod bedre bekjendte med de danske Forhold, og omtale dem ogsaa hyppigere. Da imidlertid af de norske Blade Morgenbladet, og Den Constitutionelle, begge ere forbudne her i Danmark, ifølge den Fremgangsmaade, man her anvender istedetfor de fremmede Magters saa frygteligt skildrede Reclamationer, saa er den norske Rigstidende, den eneste politiske Tidende, der fra vort forrige Broderfolk, med hvilket vi dog endnu have Sprog tilfælleds, kommer hertil, og hvoraf man kan slutte sig til, hvorledes vore Forhold bedømmes i Norge. Denne Rigstidende, der iøvrigt, hvad Danmark angaaer, sjeldent indeholder andet end Referater af de tvende kjøbenhavnske politiske Tidender, og derimod afholder sig fra alle nærgaaende Skildringer, hvorpaa dens uhindrede Forsendelse hertil afgiver tilstrækkeligt Vidnesbyrd, siger i et af sine sidste Nummere: "De danske Provindsialstænder ere nu sluttede. Udbyttet af deres Virksomhed er i høi Grad ubetydeligt og kun lidet svarende til de store Forventninger, som man i det mindste tilsyneladende gjorde sig til dem. -At denne bemærkning er usand og ufortjent, haabe vi Fremtiden vil vise, i alt Fald burde Normændene vistnok betænke, at ligesom Forholdenne danne Personerne, saaledes kunne vore Stænder, hvis sidste Forsamling man vistnok imodesaae med store Forventninger, ikke sammenlignes med de Mænd, der i Mai 1814 dannede Forsamlingen paa Eidsvold, og om de end ere blevne sammenkaldte af den samme Konge, der dengang gav eller sauctionerede Norges nye Forfatning, saa ere dog Forholdenne her saa forskjellige fra de daværende i Norge, at en Bedømmelse efter en saadan Maalestok ikke kan anvendes. Medens den norske Rigstidende paa denne Maade omtaler vore Stænders Virksomhed, sees af Aftonbladets Referater, at de andre norske Tidender endnu mindre skaansomt bedømme Samme, idet de blandt Andet fremhæve den Underdanigheds=Aand, som de have lagt for Dagen i deres Behandlig af Trykkefrihedssagen. (Kbhvnsp.)¬