JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Dødsfald. Generalkrigskommissair og Ridder af Dannebroge, Ad. v. Søbørker, 69 Aar; M. S. Bruun, Enke efter afg. Raadmand Wosemose, 76 Aar; Lotto=Assistent Ph. Ramus, 69 Aar; Supercargo J. Aggersborg, 68, Aar; Alle i Kjøbenhavn. Studios. theol. And. Malthe, Degn til Nørre Snede, 59 Aar; Statsraad L. Kiellerup i Aalborg, 71 Aar; Sognepræst til Blegind og Hørning Menigheder i Aarhuus Stift, R. Winther, 71 Aar; D. M. Svendsen, Distriktslæge paa Jægerspriis, 45 Aar; Kancellieraad og forhen Sekretair i Departementet for de udenlandske Sager, J. Pehrson, i Skjelskjør, 83 Aar; Kapitain Chr. Vosbein i Wordingborg, 54 Aar; Exam. juris. J. P. Hansen, 36 Aar; Mad. A. Bøgvad, fød Christophersen, paa Krummerup pr. Ringsted, 56 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Expederede Skibe paa Odense Toldkammer, fra 4 til 10 Mai 1823. a) Jndklarerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Skipper. Ladning. J. Richardsen Brig Nevcastle Steenkul. Nielsen Slup Lübeck. Stykgods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Expederede Skibe paa Odense Toldkammer, fra 4 til 10 Mai 1823. a) Jndklarerede. var ar
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Ladning. J. Richardsen Brig Nevcastle Steenkul. Nielsen Slup Lübeck. Stykgods. Jagt Kjøbenhavn dito. M. Fisker dito Sønderborg. J. Lauritzen, Tagsteen. A. Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Kjerteminde. Baglast. b) Udklarerede. Ladning
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Skipper. Jagt Kjøbenhavn Brænde. H. C. Andersen, L. Tanggaard. Baad Ebeltoft Baglast. Jagt Kjøbenhavn Brænde. N. N. Nissen, dertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Paa Adressekontoiret faaes: Vaarblomster fra Herthas Lund. En Samling, Digte af Garbrecht. 9 Mk. heftet. Hovedregnings-Regler af A. Jacobi 6 s., heftet i Omslag 8 s. De 4 Specier i ubenævnte og benævnte hele Tal, fremsatte i en sammenpresset Form, med et Anhang HovedregningsSpørgsmaale af Samme. 22 s. heftet og 26 s. indb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
At jeg nu er flyttet til Nørregade, paa Hjørnet af Hans Jensens Stræde, hvor jeg som forhen forfærdiger baade Kobber=Messing= og Zink-Arbeide, samt nye Sprøiter saavelsom reparerer gamle m.v., undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for de, der ville forunde mig deres Søgning, og lover jeg den billigste og bedste Behandling, der stedse skal være mit Formaal. Odense den 10 Mai 1823. C. Stokmann, Kobbersmed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Formedelst flere Medlemmers Fraværelse ved den i forrige Maaned annonceerte General-Forsamling i den ældste Klub, berammes en nye General Forsamling til Fredag den 16 Mai førstkommende, som for Medlemmerne bekjendtgjøres af Direktionen. Til Efterretning for dem, som maatte ønske Sikkerhed, imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved af undertegnede Direktion. Præmierne, hvorfor Meubler og Effetter samt Varer og Kreaturer forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare af Antændelse, som det Forsikrede er underkastet og den forsikrende Sums Størrelse, fra 2/3 indtil 1 2/3 PC. aarlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Kompagniets Kommissionairer, der ere forsynede med Policer, og anthoriserede til at antage de Forsikkringer, som maatte be gjæres, ere tillige forsynede med Tabeller, der nøiere udvise, hvilken Præmie der efter forberørte Omstændigheder er at erlægge De, som i Fyens Stift for nærværende Tid Kommissionair=Forretningerne ere overdragne til, ere: Assens ... Hr. Fuldmægtig Clod, Bogense . . . . - Krigsraad Aarestrup. Faaborg . . . . - Justitsraad v. Leth. Middelfart . . . - Postmester Achen. Nyborg. . . . - Oberstlieutenant Hommel. Overkrigskommissair Købte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Odense Rudkjøbing . . . - Kancellieraad Thomsen. Kancellieraad Theill.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Svendborg Efter den for Compagniets Repræsentantere og Tilforordnede afgivne Forklaring var Beholdningen den 31 Marts d. A. i Activer, rede Sølv, Sølv, Sedler og Tegn; 1,186, 119 Rbd. 76 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
De fra 1 Jan. til 31 Marts d. A. indkomne Præmier og Policepenge have andraget i rede Sølv . . . For Brandskaber er udbetalt i samme : Qvartal i rede Sølv . Den løbende Risque var den 31 Marts d. A. i rede Sølv . .
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Kjøbenhavn i Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie for Varer og Effecter den 5 Mai 1823. Hammerich. Falbe. Lassen. Møller. Erich Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Kongelig Majestæts Herredsfoged i Sunds, Gudme Herreder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Gjør vitterlig: At for mig haver andraget Sagfører Bekker af Svendborg, hvorledes han efter allernaaigst Beneficium paupertatis er beskikket til, i Overeensstemmelse med derhos allernaadigst fulgte Bevilling, at erhverve Mortifications Dom paa en af Huusmand Rasmus Madsen i Steenstrup under 11 Decbr. 1804 udstædt Pante-Obligation stor 400 Rdlr. D. C. der er omskreven til 400 Rdlr. Sølv. til Niels Christophersen Bødker i Brændelydinge og Tjenestekarl Peder Henningsen i Lunde med 1ste Prioritets Panteret i en Jordlod Ørneberg kaldet, beliggende paa Steenstrup Mark efter Hartkorn 4 Skpr. 2 Alb. forsynet med Rasmus Hansen Bankes Caution, tinglæst inden Sunds Gudme Herreders Ret den 10 Jan. 1805, hvilken Obligation er forkommet ved den Haagerup Præstegaard overgaaede Jldsvaade; Thi bliver efter Sagfører Bekkers derhos fremførte Begjering, med lovlig Aar og Dags Varsel, saavel i den danske, Stats Tidende, som den altonaiske Mercur og de fyenske Stiftsaviser 3de Gange efter hinanden indstævnt Jhændehaveren af fornævnte Obbligation til at møde inden Sunds Gudme Herreders Ret, der holdes paa Svendborg Raadhuus den første Torsdag i August Maaned 1824, Formiddag Kl. 10 slet, for der med Obligationen at fremkomme, og sin lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da paa det Fald ingen skulde melde sig med Obligationen, den da ved Dom vil forventes mortificeret derhen at en verisiceret Gjenpartræder i Obbligationens Sted med videre, alt efter den Paastand, som ved Sagens Deduction vil vorde nedlagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Forelæggelse eller Laugdag kan ikke ventes, som aflagt efter Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Rettens Segl. Sunds, Gudine Herreders Contoir i Svendborg den 22 C. Christensen. April 1823. (L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Bekjendtgjørelse fra den Kongelige Qvarantaine-Direktion.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Efter officielle Beretninger er den gule Feber ophørt i St. Marie i Cadix Bugten, ligesom Pesten i Para mithia. Paa Grund heraf, og i Overeensstemmelse med Qvarantaine Forordningen af 8 Februar 1805, dens 4de 9, samt til nøiere Bestemmelse af den Kongelige Qvarantaine=Direktions Bekjendtgjørelse af 29 Octbr. f. A., erklærer undertegnede Direktion, følgende Lande og Stæder indtil videre for smittede: a) Konstantinopel. 6) Algier. c) Tunis. a. Narocco. e) Smyrna, i Provindsen Natolien. f) Alerandrig i Ægypten. 3) Øen Candig. For mistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre: a) St. Marie og Cadix. b) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. c) Det afrikanske Barbaries øvrige Havne og Stæder d) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de medbringe behørige af Vedkommende under Embedsautoritet udstædte, Sundhedsattester. e) Amerika. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice-Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Den Kongelige Qvarantaine=Direktion den 5 Mai 1823. Steen Bille. v. Schmidtphiseldel. Thonning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Adskilligt Damepynt er at bekomme for billige Priser i Hr. Gruppes Huus paa Fisketorvet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
En konfirmeret Dreng, som har Lyst til at lære Gjørtler Professionen, kan strax blive antaget hos J. B. Lorenzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
En konfirmeret og skikkelig Dreng, der skriver en god Haand- og tillige maatte have nogen Øvelse i det tydske Sprog, kan strax vorde antaget paa et Kontoir her i Fyen, naar Man derom behageligst henvender sig til Hr. Gjæstgiver Fugleberg i Odense, der anviser den Søgende. Tør Favnebrænde leveres daglig for 5 Rbd. pr. Favaf B. Nøes paa Nørregade No. 422. Paa Østrup Byes Mark i Haastrup Sogn, under Grevskabet. Brahesminde, er et Boelsted, Bjergestedet kaldet, af Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr., underhaanden strax at erholde i Fæste og Tiltrædelse paa Livstid, paa billige Vilkaar, som de Lysthavende kan erfare, naar de henvender dem til undertegnede Forvalter ved Godset. Steensgaard pr. Faaborg den 2 Mai 1823. R. Trølle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Næstkommende Onsdag den 21 Mai afholdes Auction i og ved Wissenberg Veirmølle over endeel brændte Muursteen, og favnsat Brænde, imod kontant Betaling ved Hammerslaget. Hvilket herved bekjendtgjøres. Odense Herredskontoir den 7 Mai 1823. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-13
Torsdagen den 15 Mai næstkommende, Formiddag Kl. 9. i bliver en Skiftesamling udi Brygger Wulf Salomons Opbudsboe foretaget paa Odense Raadstue, for at afhandle Adskilligt med Kreditorerne, hvilke altsaa ville behage at møde, eller ved Fuldmagt lade møde. Odense Raadstue den 7 Mai 1823. Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
No. 68. 52 Aargang. Fyens Stifts. privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Fredagen den 16 Mai 1823. Jndhold. Krigsskuepladsen i Spanien (Fraga besat af de Franske. Monceys og Minas Armeer rykke imod hverandre. Portugisisk Krigstog i Spanien. Rygter om Underhandlinger. Spanien. Blandinger. - Tildragelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
Krigsskuepladsen. Af Officialberetninger melder den nyeste Telegraf Depesche fra Vittoria d. 4 Mai kort og godt, at Hovedqvarteret næste Dag skulde flyttes frem til Miranda ved Cbro). J Arragonien har Molitor Avantgarde naaet Fraga (4 Mile fra Lerida), medens Ballesteros har trukket sig tilbage fra Catalaynd til Daroca hen efter Valencia, og da den roialistiske Garnison i Meqvinenza tillige har besat Fortet og Staden Alcanitz, saa er Forbindelsen imellem Mina og Ballesteros derved afskaaret. J Saragossa, hvor de Konstitutionelle netop vandt Tid til at ødelægge Krudtforraadet, organiseres flere Batailloner spanske Royalister, og Stemningen skildres her saa fortræffelig, at Øvrigheden ikke blot sendte General Molitor en Deputation imøde til Mallen, men Jndvaanerne endog bade indstændigt om Tilladelse til at maatte selv bespise Soldaterne, hvilken forekommende Artighed de Fransk dog ikke kunde modtage, da de have strængeste Ordre til at betale Alt kontant, som rigtig nok er en herlig Ting, selv i Fredstider. Med samme Længsel venter Man Hertugen af Regio, som endnu er i Burgos, til Valladolid, hvor Jndvaanerne allerede have grebet til Vaaben, og forjaget et Korps af Empecinados Tropper, der var trængt frem til Stadens Mure, for at opsnappe gen af hans Majestæts troeste Tjenerest, General O'Donnels- Kone, Præsten Merino er her staaet op igjen med sin Trop, og Qvesadas Tropper skulle være rykkede frem til Aranda de Duero. Jøvrigt haabede Man, at Hertugen af Angouleme den 9de vilde være i Burgos, hvorfra han den 15de atter vilde afgaae, og da om 10 Dage være i Madrid, dog tvivle Andre om, at dette vil gaae saa let af, da Hertugen snarere vil see sig nødsaget til at forblive i Kantoneringer ved Ebro, indtil den allerede forlangte Forstærkning af 30,000 Md. er indtruffet fra Frankerig. Fra flere Sider, tales der ogsaa om et Nederlag, som General Ballesteros skal have tilføiet Molitor, idet han ved en forstilt Rettrade til Tudela først havde gjort Fjenden tryg, og da denne var lokket frem til det Punkt han ønskede, overfaldet ham ved Calahorra og Alfaro. Til St. Jeanspiedderport er virkelig ankommet franske Dragoner uden Heste, hvilke de efter Sigende have mistet i bemeldte Træfning. i Den rette Sammenhæng vil vel snart erfares.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
Monitøren angiver Armeens Marsch til Madrid at skulle skee i følgende Orden: det store Hovedqvarteer og Reserven gaaer over Burgos, Aranda og Alcovendas, Reggios Korps over Valladolid og Segovia, Oberts over Tudela, Tarrazona og Guadalajara. Fyrst Hohenlohes Korps fortsætter St. Sebastians og Pampelonas Blokade, og for at vedligeholde Kommunicationen bliver Bourke i Burgos og Molitor ligeledes ved Cbro, for at kunne operere i Forbindelse med Monceys Korps.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
General Abisbal, hvem de franske Beretninger lade kampere med blot 2 til 5000 Rd. i Pardo, en Miil, fra Madrid, har efter Madrider Breve af 24 April 12 til 15000 Md. under sin Anførsel, og belaver sig til Afmarschen, om til Andalusien eller Extremadura vidste Man endnu ikke. J en Proklamation har han erklæret alle dem for Fædrelandsforrædere, som holde med Franzoserne, eller blot forblive i de af dem besatte Stæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
En Reisende, som nylig er kommen herfra til London, fortæller ogsaa, at Folket overalt er roligt og siger, naar Man taler og Fjenden: Flad dem kun komme, Vi have forjaget Mohrerne, og ville gjøre det samme ved log indignos (som de kalde de Franske). Der udstædes daglig Bevillinger til Oprettelsen af Guerillas, hvoraf flere have forladt Hovedstaden. Langt mere end de Franske frygter Man dog allevegne for de saakaldte Troestropper, hvis fanatiske Hævn og Grusomhed ingen Grændse kjender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
Fyrst v. Hohenlohe har selv maattet besvære sig over Juntaens strænge Forholdsregler imod de Konstitutionelle, og i Bilbao lykkedes det med Nød de fornuftige Geistlige at hindre Qvesadas Tropper fra at plyndre. Det skjønnes, heraf let, hvad Hjelpetropper de Franske have i disse i Jndfødte, som kun ægge til den meest fortvivlede Modstand, a hvor de vise sig. Eroles Division har derfor i Catalonien ikke heller fundet Tilløb af saa meget som een Mand. Da en Bataillon af samme marscherede forbi Perpignan til Figueras, tilraabte de velsignede Munke dem endnu fra Fæstningens Glacis: "Slaaer Riego ihiel! J Catalonien glider det hidtil kun langsomt fremad, da saavel det bjergfulde Terrain, som Minas vel udtænkte, Planer her lægge de Franske flere hindringer iveien, hvortil endnu kommer Troestroppernes Desorganisation (S. 162. og det fatale Veir, da ikke allene Bjergene endnu ligge fulde af Snee, men det regner uophørligt, som volder at Floderne oversvømme og Transporterne forfinkes, ja Brødet er udsat for at bedærves paa Karrerne eller Muulæslernes Rygge. Mina selv holder Sletten ved Vich besat med 12000 Md., og foruden en Mængde Guerillas, skulle de ham underordnede Generaler have en lignende Styrke ved Olot, Belver, St. Urgel, Campredon &c., hvorved Marskal Monceys høire Flanke og Ryg er truet. Milans og Llobera have desuden med 5000 Mk. en meget fordeelagtig Stilling ved Estella, 1 1/2 Miil fra Figueras.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
Garnisonen i det herværende Fort anslaaes til 5000 Md. Staden selv, som næsten alle Jndvaanere have rømmet, er besat af de Franske, og beskydes fra Fortet. Marskal Moncey har ladet et Blokadekorps blive her tilbage, og er nu den 28de opbrudt med sin Stab fra Hovedqvarteret Peralada. Hele Hæren havde sat sig i Bevægelse, for at angribe den fjendtlige Position, til hvilken Ende Divisionen Curial marscherede til Besalu, hvor han samme, Dag havde sit Hovedqvarteer, Damas til Alfa, medens Donadien, der havde det Hverv at rense Bjergegnen i Cardagna, ventedes med Smerte, for tillige med Curial- og Eroles at gaae løs paa Olot. Solsang er rømmet af Mina, som her skal have medtaget alt Kirkesølvet. Dog kan dette være ligesaa troværdigt som Biskoppernes Henrettelse i Vich og Lerida, hvilket nu gjenkaldes af Pariserbladene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
Ved sit eventyrlige Jndfald har Amarante ogsaa bidraget til Krigsskuepladsens større Udbredelse i dette mishandlede Land. Da han ikke havde troet, at de Konstitutionelle under Rego vilde vove at forfølge ham paa fremmed Grund (hvor han dog selv maa være en mere uvelkommen Gjæst), saa opholdt han sig en Dag over i Pue bla, hvorved de Konstitutionelle vandt saa meget Forspring, i at forfølge ham, at de den 16 f. M. vare ham lige i Hælene paa hans Flugt til Astorga. Hos Spanierne, finde de venskabelig Modtagelse. Jøvrigt mene de franske Blade, at Man ikke kan drive Redeligheden videre, end Hertugen af Angouleme har gjort, ved hverken at ville høre eller see den fra Grev Amarante afsendte Adjutant; men vide for Resten at give det Hele en snild Vending ved følgende Tillæg: skulde ellers Greven forene sig med de spanske Roialister, da have Vi ingen Ret til at afværge det, og skulde General Rego støde paa vore Soldater, da vilde han ganske vist blive kasten tilbage, uden at Vi derfor kunne siges at have Feide med Portugal, mere end med Engelland, ifald Sir Wilson skulde i blive truffet af en fransk Kugle i de Konstitutionelles Geledder. J London har dette Jndfald derimod gjort større, Sensation, da det bidrager kun endnu mere til Sagernes Forvikling, og Man er heel nysgierrig efter at vide, hvorledes Lord Liverpool, ifald det kommer til Fjendtligheder, imellem de franske og portugisiske Tropper, vil udlægge Traktaterne, og hvem der da skal ansees for den angribende Deel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
Fra General Riego hører Man engang igjen, at han den 8 f. M. er modtaget med største Jubel i Cadix. Den er nu atter blevet de spanske Skibe tilladt at forlade de franske Havne med fulde Ladninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
Medens de franske Blade til største Ærgrelse for Qvotidienne alt mere begynde at fæste Troe til Rygtet om de aabnede Underhandlinger med den spanske Regjering, eller i det mindste med Ballesteros, Morillo og Abisbal, der utilfredse over, ei at kunne optræde som Diktatorer, selv skulde række Haand til at styrte Cortes, og saaledes gjøre et vistnok høist uventet Udfald paa Striden, erklærer den Londoner Koureer disse Fredsrygter tilhobe for absurde, og forklarer allene den franske Armees Stilstand af Trangen til Forstærkninger, paa Grund af de spanske Fæstningers uventede Modstand, da Man maatte holde Cortes forde største Dosmere eller Forrædere, naar de, som intet Forslag vilde høre, saalænge der stod en Armee paa Grændsen, vilde, uden at have lidt noget egentligt i Uheld, indlade sig i Underhandlinger nu, da Fjenden staaer i Hjertet af Landet. Tvertimod troer Koureren, som ellers ikke har talt saa venligt om Spaniens enten fysiske eller moralske Stridskræfter, at Krigen først for Alvor vil bryde løs, naar de Franske ere i Madrid, og at Legen vil ende langt anderledes end den har begyndt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
Spanien. Jntet har mere kunnet tjene til at befæste den konstitutionelle Tænkemaade og vække det uforsonligste Had til den fjendtlige Jnvasion, end netop den nye Juntas Proklamation, hvori den udraaber sit frygtelige Anathema over enhver siden 1820 skeet Forandring ogsaa til det Bedre, thi at her tillands var Meget at rette og forbedre, nægter vel Jngen. Siden denne Erklæring har endogsaa Mange, som før vaklede i Troen, sadlet om, og istedetfor at de Franske tilforn vilde have fundet mange Venner i Madrid, søger nu Enhver fra den Høieste til den Laveste at slippe bort for deres Komme. Madrid vil altsaa blive et Legeme uden Siel, og Franzoserne ville vel finde Huse, men ingen Jndvaanere. De fremmede Hæres Jndbrud paa Fædrelandets hellige Grund har saaledes oplivet de slumrende Kræfter, at Mange, der før vare aftraadte fra Skuepladsen, saasom Marquis Velasco, igjen tilbyde det deres Armee og Formue. Alt dette uagtet, holde de Franske sig overbeviste, at Folket ogsaa her vil strømme dem imøde ligesom i Burgos, hvor Damerne (hvorunder velog kan forstaaes Brødkonerne!) toge Soldaterne under Armene og selv skjænkede for dem, og General Grev Antichamp endog maatte tilstæde, at Folket har ham i Triumf ind i Staden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
Det skal ellers være i Værk at forflytte Regjeringens Sæde til Cadix, da Man ikke skal have saa ganske god Troe til Militserne i Sevilla, og Hs. Majestæt selv ønsker at komme herfra. Ogsaa taler Rygtet om Udnævnelsen af nye Ministre, som muligt kunde forsøge en mindelig Bilæggelse af Stridighederne, hvortil de nærværende Ministre, ved at forkaste Engellands Jnsinuationer, ikke meere kunne passe. Efter Andre er sendt et nyt fransk Ultimatum til Sevilla, men Spanierne vedblive ingen Forandring. at ville lade sig foreskrive i deres Beslutninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
Blandinger. Storbrittannien. Da Grundstenen til det nye Londoner Vaisenhuus den 5 d. skulde lægges, indtraf den Ulykke, at en opreist Forhøining, hvorpaa Hertugen i af York, Prinds Leopold, Biskoppen af London med øvrige Geistlige og flere anseete Personer befandt sig, skiltes ad. Hertugen reddede sig itide ved et behændigt Spring, og uagtet den store Trængsel kom dog Jngen til nogen betydelig Skade, undtagen en Mand, som paa en ynkelig Maade blev knust ihiel. - Scener af dette Slags ere her i vel intet Nyt; men utilgiveligt bliver det dog altid af dem, som staae for slige Indretninger, ved en saa strafværdig, Skjødesløshed at sætte Menneskers Liv og Helbred paa Spil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
General Poppe er atter afreist til Spanien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
Frankerig. Den franske Hærs Underholdning i Spanien regner Man koster Landet 1 Million Fr. daglig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
Tyrkiet. Ved et nyt Firman er det tyrkiske Flag fremfor alle andre privilegeret paa det sorte Hav, saaledes, at det hverken er de engelske, franske, russiske, østerrigske, hollandske eller svenske Skibe tilladt, selv at udskibe deres Kornladninger herfra til videre Forsendelse. Ei heller vil Porten tilstæde genuesiske Skibe under russisk Flag at indløbe i det sorte Hav.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
(De øvrige udenlandske Efterretninger, hvoriblandt Udtog af de interessante Taler, som nylig ere holdte i det en gelske Parlament og franske Pairskammer af Hr. Canning og Chateaubriand, byder Rummet denne Gang at opsætte.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-05-16
Fædrelandet. Tildragelser. Søndag Aften den 4 dennes rasede en rædsom Jld i Nyraad ved Vordingborg, hvorved 7 Stæder skulle være afbrændte. Hvoraf Jlden er opkommet, vides ikke med Vished. Tvende til Hielp ilende Mennesker skal være kommet tilskade, den Ene ved at blive forbrændt, og den Anden ved at faa sine Laar overslagne. Det skjændigste af alt skjændigt Uvæsen, Mordbranden, i Herritzlev, er nu for endeel opdaget. Jndsidder Jørgen Tække hos Hans Andersen i Herritzlev, har den 2 Mai d. A. tilstaaet for Sognefogden sammesteds, at han havde sat Jld paa den ene Gaard, men var kjøbt dertil af begge Smedene, Fader og Søn, for 10 Rbd. og med Løvte, at de nok skulde sørge for ham i hans øvrige Levetid. De sidde nu Alle ved Vingebenet i Rødbye. Det er ikke 12 see S. 259), men 5 Gange, at det paa eet Aar har brændt i Herritzlev.