Berlingske Tidende, 1793-05-20
London, den 7de Mai. Oppositionspartiet, som hidtil saae sig overstemt med alle sine Invendinger mod den franske Krig og Ministrenes stor, hold, har nu pludselig valgt en anden Bei, for at hindre Sagernes Gang, og i Gaar paa eengang indgivet 22 Ansøgninger i Overhuset, hvori forlanges ikke mindre end en fuldkommen Parlementsreform, og at Parlementet skal pa re kortere. Lord Cavendig, Oberste Marlod og de Herrer Francis, Martin, Browne, Scheridan, Erekone, Grav, Curien, Hobard, Lambro o. s. v. overleverte dito se Ansøgninger. Ministerialpartiet anmærkede strax : Atden nærværende Tidspunct, da det var en udvortes Krig og en indvortes Spire til Oprør, var den allernaunstigste til en saa vigtig Forandring. Frankrigs Exempel maatte afholde enhver Engelænder fra at tilskynde Folket at begyndt paa nøget Nyt, thi naar Folket engang var ophidset vildede, som havde anrettet Ulykken, ikke mere være istand til at standse Stormen, men vilde ved sammes Magt ogsaa blive henrevne. Underhusets nærværende Forfatning var god, og man kun de ikke gjøre en bedre, dersom man vilde forandre den. Man kunde beqvemt dele sammes Lemmer i 3 Klasser. De, som skulde tale for Land og Godstiernes Jnteresse, maatte vælges i Grevskaberne; de, som skulde forsvare Kiøbmand standens Fordele, maatte vælges i Dand lonaderne, ansaa blev for Lovkyndige og Embedsmænd, har Stemme og Raad var saa nødvendig til Loves Forfatning ingen anden Vintil at komme i Underhuset end ved de gamle Stædere, Valg hvorimod saa meget var bleven indsendt. Valgerne og de Valgte maatte være af forskiellig Stand; Enesermighed kunde ikke have den gode Virkning. Hensigten af enhver Regieringsform var Velstand, Frihed, Lyksalighed, og denne kunde beqvemt tilveiebringes ved at forene den nartiske, armetratiske og demeranske Form, afhout. brittiske Regiering nu bestaaer. Den som vilde give og disse Former et forspring for den anden, var en Fien. Constitutionen. Disse vare Ministerialernes Sa med Reformen. Følgende vare Antiministerialen S. Grunde for Reformen: "Den Jndvending, at den nær rende Tidspunet var ubeqvem, kunde ikke gielde, tog sandt altid Sted. Dersom man foreslog Reformen i 80. og Velstandstider, saa blev svaret, man skulde ikke fo Freden, Rorligheden og Velstanden i sare ved Fordringer; i Krigstider skal det heller ikke ere, . kan det aldrig skee. J forrige Aar, da Reformen forestaaer, havde man svaret, at Landet befandt sig en mageløs Velstand. Dette Svar kunde manikke give, da det sørgelige og udængende Uheld, at de delstrædt en maatte understøttes med 5 Millioner, og den Banquerotteur Lister enhver Hoftidende, saade det M. satte. Dande man strax efter Freden 1763 giver Under. en anden Forfatning, havde man ikkenden skullet opoftmeget Blod og saa vore Skatte. Havde man endnu i rige Aar antaget Forslaget til Reform, skulde maaske der no værende Udeld ikke have fundet Sted. Den franske Relution kunde ikke anføres som et Frempel mod Reformen. mere fornuftigt Menneske vilde forestaae noget, som haan det, der var forefaldet i Frankrig. Loe, Blaanen Sal. ville, Grev Charam, Dertugen af Richmand, Man Pitt, ja endog den af Thron holdte Tale den 24de Mai. 1784 havde raadet til en Parlementsreform, den Nød dighed saa ofte var viist, at et Beviis for samme var undene. Det var bekiendt, at Pladser i Underhuset vare tiern. en endog bertgivne af Paas. Med den Samin, at en Reform var en nye Indretning, og at man med søge at undgaar endver nye Jndretning, vilde han nu beller lade sig afdue, at an det Bøde, som den han tiske Constitution havde, var en Følge af nye Jndninge og Forandringer o. s. v. Man behatterie bor til Kl. 1 om Natten, da der med 181 Stemmer med 1 blev besluttet, at fortsætte denne Dahatte i Aften. de ovenanførte Ansøgninger vare 7 i det mindste har Alen lang, da man havde heftet et Stykke Pergamantage andet, for at rumme de mange undertrande Navne, ** dog saadanne Tilfalde er noget sædvanligt hos os bar Exemøller paa, at saadanne sammenkaldede Ansøgninhave, ligesom deromerske Muurbrækkere, maattet døre paa Skuldrene af flere Personer. Mandrin, ande Man.