JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1830-09-04
Jkke overalt i Provindserne billiger man den nu Tingenes Orden. Breve fra Lyon advare imod Congreganisternes Machinationer, der have til Hensigt at sætte sig i Forbindelse med det fordrevne Dynastie. Fra Rennes meldes under 18de August at det var temmelig uroligt i Dep. Morbihan. J Aurai har man om Natten nedrevet den trefarvede Fane. Nogle Chouananførere gjennemstreifede det aabne Land. Den Commanderende i den 13de Militair division, General Bigaard, har desaarsag udstædt en Dagsbefaling, hvori han anpriser alle Underbefalingsmænd den strængeste Opsigt. Det hedder heri, at mange Beboere hemmeligen opbevarede hos sig Vaaben og Ammunition, for at uddeele disse til Omløbere. Jsær har man Mistanke til flere rige Godseiere i Districterne Vitre og Fougeres. Ved denne Dagsbefaling erklæres alle Huuseiere, der i deres Boliger gjemme Vaaben, uden at anmelde saadant for de competente Autoriteter, for Kongens og hans Regjerings Fjender. Angiverne af et Vaabendepoer lovet en Belønning af J Sous for hvert Gevær, som findes, og man har tilsikkret alle Præster Beskyttelse. J Rimes er det den 15de kommet til Haand mænge mellem Protestanter og Catholiker, hvorved 2 Personer dræbtes og Flere saaredes. Militaircommandanten, Hr. de Lascours, og den ny Præfect, Hr. de Lacofte, have ved deres bestemte Forhold igjen bragt Rolighed tilveie. Den 17de indtraf en Forstærkning af to Batailloner fra Montpellier og en Escadron Chasseurs fra Tarascon; flere Ophavsmænd ere grebne. Ogsaa i Alby har det været uroligt den 15de og 16de man har der hæftet henved 20 Personer. J Blois og Vende skal det ingenlunde være roligt. General Lamarque gjorde ved sin Tilbagekomst den bemærkning over hine Egne: "Det er en Krudttønde, som der endnu ingen Jld er kommen til Slottet Hermitage ved Conde, hvor Familien Croi opholder sig, er bleven Samlingspladsen for flere forhenværende Hofmænd.
Viborger Samler, 1830-09-04
Hr. de Villele har slet ikke forladt sit Slot ved Toulouse.
Viborger Samler, 1830-09-04
En kongelig Forordning udnævner en Commission til at forberede et Lovudkast til en Reform i Statsraadet. Præsident for denne Commission er Hr. Benjamin Constant. Den bestaaer af 8 Medlemmer blandt hvilke Hr. de Vatismenil. En anden Forordning bestemmer, at den indsendte Afsted fra to Statsraader og 3 maitres des requstes skal antages; fremdeles Afskedigelsen af 13 Statsraader og 14 maitres des requctes. Af Listen paa de overordentlige Medlemmer udstryges 24 Statsraader og 12 mattres des requctes. Ligeledes ere de Forordninger ophævede, hvorved 12 Personer, tillodes at tage Deel i Statsraadets Deliberationer: den samme Foranstaltning træffer ogsaa endnu 2 maieres des requetes. Derimod ere udnævnte 11 nye Statsraader, 8 maitres des requetes og 3 overordentlige Bisiddere; desuden ere endnu 23 Personer udnævnte til overordentlige Statsraader og maitres des requctes.
Viborger Samler, 1830-09-04
Skibe, der vare udløbne fra Bayonne under det treforvede Flag, ere afviste i S. Sebastian. Paa den herom indsendte tilegraphiske Beretning til Paris, fulgte det Svar at der skulde sammendrages Tropper ved Bidassoa, hvis der ikke inden 10 Dage skeete en Forandring heri.
Viborger Samler, 1830-09-04
Nederlandene. J Brüssel have meget alvorlige Optrin fundet Sted. Den 25de Aug., Kl. 10 om Aftenen, efter Forestillingen af La muette de Portici, droge talrige Folkehobe til Tidenden National's Trykkerie, og floge Vinduerne ind. Derfra drog Toget til Libri=Bagnanos Boghandling i Magdalene=Gaden, hvor de kastede Huusgeraadet og Bøgerne gjennem Vinduerne ud paa Gaden. En stor Deel af en (i Anledning af Kongens Fødselsdag den foregaaende Dag) i Lystskoven anbragt illumineret Æreport blev nedreven og henved Kl. 4 om Morgenen stod Justitsministerens, Hr. van Maanens, Pallads i Flammer; Huusgeraad og Skrivter bleve slæbte ud og opbrændte paa den offentlige Plads. Mellem 8 og 9 stormedes Regjeringshotellet; ogsaa Politiedirecteurens Bolig i Barlaimontgaden plyndredes samme Morgen. Folket kom i Haandmænge med Militairet og flere Mennesker faldt. Tropperne holdt den overste Deel af Staden besat. Compagnier af velsindede Borgere besatte i Forening med Borgergarden Vagthusene og udsendte Patrouiller. Boderne forbleve lukkede. - Militairet afholdt sig længe fra at fyre; Kl. 1 hørtes de første Flinteskud, og fra dette Øieblik bleve Bevægelserne meere afgjørende. Nu stak man Hr. v. Maanens Hotel i Brand og forhindrede Sprøitefolkene i at slukke. Vaabensmedene fratog man deres Vaaben. En Arbeidsmand satte en Officier en Pistol for Struben og tog hans Æresord, at han ikke vilde lade give Jld paa Folket. Da det imidlertid henved Kl. 5 blev lysere, udbredte en Jæger= og en Grenadeerbataillon sig compagnie viis i de Gader, hvor Tumulten var stærkest, og henimod Kl. 6 befalede en Officier paa Sablonpladsen, at give Pelotonild, hvorpaa Kampen blev blodig. Mange af Folket faldt eller saaredes. Soldatesken drog igjennem Gaderne og skjød rigtigt nok sine fleste Skud af i Luften; men den største Deel af Jndvaanerne bleve staaende, væbnede med Geværer, Knipler o. s. v. Ogsaa den kgl. Procureurs, Hr. Schuermans's, Huus blev angrebet og Vinduerne slagen ind. Den 26de om Middagen toge de ved et stærkt Detaschement af den første Division forstærkede Tropper en concentreret Stilling foran det kgl. Pallads; derimod bleve Kronprindsens og Generalstaternes Palladser og flere Poster besatte af bevæbnede, Borgere. Courter des Pays-das af 27de gav derpaa den offentlige Erklæring, at Aarsagen, hvorfor Borgergardens Vaaben hidtil vare forvarede i en Caserne, kun var den, at de hjemme hos Borgerne ikke bleve holdte i behørig Orden. Borgergarden skulde frax organiseres paa en passende Maade, hvilket var det eneste Middel til at forhindre alle Slags Ulykker. Enhver god Borger var indbuden tilat indfinde sig i Borgergardens Caserner, hvor en Raadsforsamling af dennes Medlemmer havde erklæret sig permanent, og hvor man vilde indhændige dem Vaaben. En Skrivelse fra Aachen fortæller, at Jndvaanerne tre Gange stormede Fængslet, hvori befandt sig 1500 Fanger; men at de hver Gang bleve drevne tilbage af et 500 Mand stærkt Detaschement af Tropperne, der havde besat dette. -
Viborger Samler, 1830-09-04
Jfølge en paalidelig Efterretning skal der ogsaa i Lüttich være udbrudt høist alvorlige Uroligheder.
Viborger Samler, 1830-09-04
England.
Viborger Samler, 1830-09-04
Den 24de August holdtes i London et stort Cabinetsraad for at deliberere over de franske Anliggender. Den 25de blev General Baudrand, paa sædvanlig Maade af Lord Aberdeen og Overceremonimesteren Sir R. Chester i St. James Pallads forestillet for Kongen som overordentlig Gesandt fra Hs. Majestæt Kong Philip 1, og overrakte den storbritanniske Monarch en Skrivelse fra sin Souverain med en Anmeldelse om dennes Thronbestigelse. Audientsen varede omtrent 1/4 Time, og Kongen erkyndigede sig meget omhyggeligt og deeltagende om den nye franske Kongesamilies Befindende. The Courier melder som afgjort, at den franske Konges Anerkjendelse ufortøvet vil finde Sted i den sædvanlige Form, nemlig ved en Skrivelse fra Kong Wilhelm til Kong Philip, der vil blive overrakt af den engelske Minister i Paris. - Parlamentet er sammenkaldt til den 26de October. - Carl & er afseilet til Lulworth-Castle i Dorsetshire, hvor han ankom den 23de og vil opholde sig, saalænge som han forbliver i England, man siger en Maaned. J Portsmouth og Cowes torde han ikke gaae i Land af Frygt for Stemningen blandt Beboerne.
Viborger Samler, 1830-09-04
Spanien. De over hele Frankrig adspredte spanske Emigranter begynde at nærme sig til Grændsen; en stor Deel er allerede forsamlet i Bayonne. Da Troeshærenmed den franske Regjerings Tilladelse i 1823 væbnede sig paa fransk Grund, saa mene de nu at kunne gjøre det samme. Store Pakker af Proclamamationer, trykte i Paris, ere sendte over Grændsen for at ophidse Gemytterne. Emigranterne bære en rød Cocarde med grøn Kant ligesom i 1820. Der er flere Steder i Frankrig med Fremgang aabnet Subscription til Fordeel for dem.
Viborger Samler, 1830-09-04
J Spanien er der indtraadt en almindelig Bevægelse blandt Tropperne. Den 7de afgik Gardens Carabiniers til Pyrenæerne. Politiet er overalt paa Benene. Corregidoren i Madrid har udstædt en hemmelig befaling til sine Undergivne, hvori han indskjærper dem, at give Agt paa Samtaler mellem Mand og Mand, og paa Stedet at hæfte Enhver, der omtaler Begivenhederne i Frankrig; som en Følge heraf ere flere Personer, hvoriblandt nogle Franskmænd, fængslede. J en Cabinetsforsamling i S. Jldesonso have Ministrene eenstemmigen anseet det for vigtigt, at afsende et Troppecorps til Pyrenæerne, hvorhos Finantsministeren dog erklærede, ikke at kunne skaffe de dertil fornødne Penge tilveie.
Viborger Samler, 1830-09-04
Den første offentlige Meddelelse i Spanien af Revolutionen i Frankrig findes i den madridske Hoftidende af 12te August og er meget overfladisk.
Viborger Samler, 1830-09-04
Blandet. General Grev Lobau er indtruffen til Berlin. -J St. Petersburg nægter man indtil videre franske Skibe under det trefarvede Flag og franske Reisende Adgang. - Regjeringen i Coblenz har udstædt Befaling til alle under den sorterende Autoriteter, ikke at tillade nogen fransk Emigrant et længere Ophold end een Nat. - De portugisiske Udvandrede i Belgien have yttret det Ønske for Saldanha, at træde i fransk Tjeneste. - Da Marschal Marmont en Dag begav sig til Haymarket=Theatret, blev han kjendt af Englænderne og forfulgt med Piben indtil han traad ind i Huset. - Den portugisiske Fregat Diana er fra Asorerne løben ind til Lissabon med, Priser, hvoraf 6 engelske og eet americansk Skib. De vare rigt ladte tildeels med Contanter. Den engelske Viceconsul, der vilde gaae ombord paa de britiske Skibe, blev afviist med Forhaanelser. -
Viborger Samler, 1830-09-04
Efterretningerne fra Columbien ere at forladelige og modsigende. Den 28de Juni var Bolivar endnu i Carthagena, hvor han den 23de var bleven modtaget med almindelig Jubel. Den 29de skal være indløben Depescher angaaende en Contrarevolution i Venezuela, Paez's Fald og Resignation; man vilde igjen forene sig med Ny-Granada. Staden Calabozo havde gjort Begyndelsen og Barcelona, Cumana- og den venstre Bred af Oronoco havde fulgt Eremplet; kun Valencia og Caraccas vare endnu forPaez. Efterretninger fra sidstnævnte Stad melde derimod, at Pae; har ladet Generalerne Time nes og Carvajal skyde. General Sucre skal være myrdet i Nærheden af Pasto efter befaling af General Obando. Ligeledes skulle Generalerne Silva og Urdaneta være ombragte.
Viborger Samler, 1830-09-04
Jndenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs-Cours den 31te August. Hamborg 2 M. - A vista 210. Species 200 1/2. - Specier solgtes til 12 Mk. 8 s. Obligationer (uden Renter) 9½ A. 61. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820. 10de, a 103 Rbdlr. rede Sølv eller 107 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1830-09-04
Kjøbenhavn, den 30te August. I Løverdags Formiddag Kl. 9 ankom her paa Rheden fra Newyork Orlogs Corvetten Fortuna, under Commando af Capitain C. Lütken, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand.
Viborger Samler, 1830-09-04
Præstigiateuren Hr. Bosconød i Onsdags Aftes den Lykke, paa Frederiksberg Slot at give en Forestilling for Deres Majestæter Kongen og Dronningen, og det øvrige høie Kongehuus, hvorved Kunstneren vandt Allerhøistsammes og Høistsammes høie Bifald.
Viborger Samler, 1830-09-04
I Kjøbenhavn som Bosco nylig ind til Restaurateur Fousande og, da han vilde betale sin Fortæring, leverede en Opvarter 50 Louisdorer til Vexling. Da Opvarteren, der havde puttet Pengene i Lommen, kommer ned paa Gaden, forskrækkes han ved ikke at finde Penge i Lommen meere, iler op igjen, og søger allevegne, men forgiæves. Han beklager sig for sin Herre, og de bleve endelig nødte til at opdage Hr. Bosco Forlegenheden. Denne troster dem med, at Pengene vel maa findes, hjelper dem selv at søge, og griber endelig et Franskbrød som han skjærer over, og - Pengene ligge deri, J et Selskab slugte han forleden en Kniv. (Mp.)
Viborger Samler, 1830-09-04
Rapsæden har ei været heldig i Aar - meldes i Kbhvns. Skilderie - derfor er Prisen 11 a 12 Rbd. T. - Grev Bernstorff (skal nok være Grev Rementlow) paa Aarier i Jylland skal i Aar have avlet 1000 Tdr. Ligeledes Grev Lerche i Sielland. Men Andre slet Intet.
Viborger Samler, 1830-09-04
Postmester og Transportforvalter Henricksen vil bortsælge sin Post- og Færgegaard i Aarøesund beliggende 2 Mile fra Haderslev ved lille Belt hvorfra Overfarten skeer til Assens i Fyen. Postmester Embedet afstaaes til Kjøberen ifølge allerhøieste Approbation. (Apenr. Æbl.)
Viborger Samler, 1830-09-04
Reisende med Dampskibet Dania; Fra Khvn. til Aarhuus: Kammerh. Greve Wind Frys fra Lolland med Tjener, Greve Carl v. Bandissin, Frue Kammerjunkerinde Schumacher, Cancellieraad Rummelhoff med Frue og 3 Døttre Postmester Brendstrup, Exam. juris Jacobsen, Krigsassessor og Districtschirure Tiens Kjøbmand Sørensen Snedkersvend Grønvald, Pigen Petersen, Qvarteermester Møller. Jfr. Julie og Christiane Reddeelin, Kjøbmændene Hennings, Kjeldsen, og Sivertsen, Bondclart Fillerup, Hestehandler Berring, Komd. Femeile. Fra Khvn til Fredericia og Striib: Frue Consulinde Gruning med 2 Døttre, Kjøbmand Oppenheim, Jfr. Holst, Kammerjunker Hoppe.
Viborger Samler, 1830-09-04
Fra Aarhuus til Fredericia og Striib: Frue Justitsraadinde Clementsen, Secretair Miller, Cand. theol. Dreyer, Organist Cronberg, Jomfruerne M. og A. Secher.
Viborger Samler, 1830-09-04
Reisende fra Aarhuus til Callundborg. Frue Kammerherreinde Rosenørn med 4 Børn, 2 Tjenestepiger og Eqvipage; Pastor Gottwald med Kone, 4re Børn, Kudsk og Cqvipage Frue Lausen Eleverne C. Frys og N. Scholten, Jomfruerne Heide og Voigt, Student Toft, Handelslærling Munck.
Viborger Samler, 1830-09-04
Reisende fra Callundborg til Aarhuus Handelsbetjent Cohn Reserve H. C. Christensen, Frue Schytte med 2 Børn, Hattemager J. Nielsen, N. J. Østerild Dugfabrikant Benck, Strømpehandler Jensen, Hr. M. Riis.
Viborger Samler, 1830-09-04
Ved Tallotteriets 1334te Trækning i Kjøbenhavn den 31te August udkom følgende Nummere: Copulerede den 22de August i Scerup Præstegaard; Hr. Kjøbmand Heldt af Randers og Jfr. Lauritzen.
Viborger Samler, 1830-09-04
Paa 13de Søndag efter Trinitatis prædiler i Domlirken: Hr. Pastor Ursin. J Søndresogn: Hr. Pastor Friis.
Viborger Samler, 1830-09-04
Bekjendtgjørelser. De Værelser i min Gaard S. T. Fru Richter fortiden beboer, kan til første November eller i andet Fald til næstkommende Paaske=Flyttetid erholdes til Leie. Beboelsen er, for en Familie Herre eller Dame, der ci selv holder Huusholdning særdeles beqvem. Viborg d. 30te Aug. 1830. Hans Nielsen.
Viborger Samler, 1830-09-04
At den ordinaire Skifteforvalter Hr. Cancellieraad constitueret Borgmester og Byfoged Gundelach har fratraadt Behandlingen af Boet efter heri Byen afg. Kæmner og Bager Caspar Høyer og forhen afdøde Hustru, og at Undertegnede af Øvrigheden er constitueret til at behandle og derefter at slutte dette Dødsbo bliver herved bekjendtgjort navnlig med Hensyn til det at velbemeldte Skifteforvalter under 5te d. M. udstædte Proclama og derifølge i disse Aviser givne Jndvarsling til dette Boes Creditorer. Viborg 3die August 1830. Ryboe, Landsoverrets=Procurator.
Viborger Samler, 1830-09-04
Mandagen den 6te dennes Formiddag Kl. 9 bliver, efter Stifterettens Begjæring ved Auction bortsolgt den ophostede Bygafgrøde paa afdøde Biskop Blachs Eiendomsjord ved Skive Landevei, bestaaende af c. 24 Traver sexradet Byg og c. 7 Traver toraden Byg. Auctionen, hvortil de Lysthavende indbydes, afholdes paa Marken. Auctionscontoiret i Viborg den 3die Septbr. 1820. Gundelach.
Viborger Samler, 1830-09-06
Adskilligt. Te Times indeholder en mærkelig Artikel over Spanien, med Tilføiende, allerede i flere Dage at have havt de Meddelelser, hvorpaa den grunder sig, i Hænder, men at have opsat Bekjendtgjørelsen indtil alle Betænkeligheder efter dens Formening vare hævede. Den forsikkrer, at der forestaaer den derværende Regjeringsform en total Omstyrtning, og modsiger udtrykkeligen deres Paastand, der ansee denne Begivenhed kun som en Følge af den franske Revolution. Tvertimod paastaaer den at det for Tiden i Spanien herskende Systems Fald allerede længe har været forberedet og at det og faa Maaneder, ja maaskee og faa Uger vilde have fundet Sted, selv om Carl X ikke havde mistet sin Throne. Den spanske Constitutions Undergang i Aaret 1823 og Landets agtværdigste og meest oplyste Mænds Proscription vare ikke tilstrækkelige til ganske at bøie Nationen. Fra den Time af, at den sidste franske Division vendte tilbage til sit Hjem - som man formoder, endnu tidligere - dreves der en flittig og omhyggeligen hemmeligholdt Correspondence mellem Halvens forskjellige Provindser og de tappre Forviste laante i fremmede Lande beredvilligen Ore til deres Landsmænds Opfordring. Hæren, ja selv Garden, skal for den største Deel være Constitutionen hengiven. Den spanske Regjerings Gesandter ved fremmede Hoffer havde faaet flere Beviser paa de Liberales store Planer i Hænder, og man undlod Intet, for at bevæge de fremmede Magter til, at lægge de Udvandrede alle mulige Hindringer, i Veien. Times paastaaer, at alle indsigtsfulde Constitutionelle ere overbeviiste om Cortes-Constitutionens Feil og at de have i Sinde at indføre den britiske Forfatning med de for Spanien nødvendige Forandringer, navnligen vilde man undgaae den Feil, kunat danne een eneste legislativ Forsamling, men oprette et Overhuus, da den største Deel af Landadelen ønsker en moderat Constitution. Det samme Blad tilføier, at den spanske Adel flere Gange har sendt Deputationer til Sir Henry Wellesley, for at formaae ham til at forelægge Kong Ferdinand deres Ønske om en Constitution, i hvilket Tilfælde man vilde understøtte ham af alle Kræfter. Men Ferdinand skal have svaret: "Jeg vil være absolut Konge og Jntet andet." Som det constitutionelle Parties Planer nævnes: Jndførelse af Handelsfrihed, Tilbagegivelse af de atter i Geistlighedens Hænder faldne Godser, ufortøvet Anerkjendelse af Cortesgjælden o. s. v. Skulde det britiske Ministerium imidlertid lægge Hindringer i Veien for disse Bestræbelser, saa kunde dette, efter hiint Blads Anskuelse, have til følge, at Spanien kastede sig i Armene paa en Naboeregjering, for at forvandle Familieforbundet, der ophørte med Bourbonnernes Fald til et Nationalforbund. - Jfølge de sidste Beretninger fra Gesandten i Madrid, Hr. Addington af 12te Aug., skal der dog vise sig Tilbøielighed hos Ferdinand til at give efter for Omstændighederne.
Viborger Samler, 1830-09-06
Hertugen af Wellington var endnu tidligt no bleven underrettet om de spanske Constitutionelles Hensigt, at sende en bevæbnet Expedition til Kysten af deres Fædreland. Den 29de Juli var bestemt til Afseilingen; men samme Dag blev der lagt Embarge paa alle til Expeditionen hørende Skibe. Nogle smaae Fartøier synes imidlertid at være undgaaede den engelske Regjerings Opmærksomhed og befinde sig formodentligen allerede ved den spanske Kyst.
Viborger Samler, 1830-09-06
Generalerne Pallela og Torrios, Oberst Lope; Pinto og Flere havde sluttet sig til denne Expedition. Siden har, som man hører, GeneralTorriios fattet den Plan, personligen at begive sig til Spanien og dette skal være lykkets ham under en Forklædning til Trods for de spanske Autoriteters Vagtsomhed. Uhjemlede Rygter lade ham allerede være ankommen ukjendt til Madrid. J Paris meente man, at de sydamericanske Republiter endnu før August Maaneds Udløb vilde blive anerkjendte af den nye franske Regjering, af hvilken Forholdsregel man lovede sig den gunstigste Jndflydelse paa Handelen.
Viborger Samler, 1830-09-06
Le National melder, at alle i Rom værende Medlemmer af den bonapartiske Familie havde ved den første Efterretning om Bourbonnernes Fald for den franske Gesandt anmeldt deres Forsæt, ufortøvet at vende tilbage til Frankrig. Cardinal Fesch har som Erkebiskop af Lyon og Primas af Gallien erklæret, igjen at ville tiltræde den Jurisdiction, som et mod alle borgerlige og geistlige Love stridende Decret har berøvet ham. Han vil derfor af egen Magtfuldkommenhed udnævne Generalvicarier, for i hans Navn at bestyre Lyons Dioces.
Viborger Samler, 1830-09-06
Det aristocratisk-jesuitiske Partie i Paris har sat to Flyveskrivter i Omløb. J det Første, "Maria Stella", fortæller denne Dame at hun er den guillotinerede Hertug af Orleans's eneste Datter, og at den nærværende Konge er et understukket Barn. Det Andet indeholder en Proclamation fra Dauphin, Ludvig VII, der nu atter gaaer igjen, hvori han protesterer imod Regjeringsforandringen i Frankrig.
Viborger Samler, 1830-09-06
Napoleon Bonaparte, Erkongen af Hollands ældste Søn har tilsendt Redactionen af Con rier Francais 66 Louisdor, hans hele øieblikkelige Cassebeholdning, til Uddeeling blandt de Faldnes og Saaredes Familier. "Sorgen over ikke at kunne udgyde mit Blod for en saa skjøn Sag - hedder det til Slutningen - forfølger mig; men mit Fædrelands Triumph lindrer i høi Grad Forviisningens Bitterhed.
Viborger Samler, 1830-09-06
Jndenlandske Tidender. I det sidstudkomne 8de Hefte af Maanedskriffor Litteratur findes en Recension over Mag. Lindbergs Skrift: "er Prof. Clausen en ærlig Lærer, af Prof. theol. N. Fogtmann, tilligemed nogle ledsagende bemærkninger af en unævnt Forfatter. Hr. Prof. Fogtmann udtaler sig med megen Diærvhed imod Hr. Mag. Lindbergs Bog, som han kalder et slet og daddelværdigt Skrift, saasom det fremfører grove og ugrundede beskyldninger i den groveste Tone, og ikkun er beregnet paa at blænde og vildlede de Ukyndige. Ligesaa diærvt omtalet den sidstnævnte Recensent Skriftet, og siger: at Hr. Lindberg er fremtraadt ikke i Kamp mellem Christendom og Vantroe, men meget mere i en Kamp, som et blindt huult Bogstavvæsen har opløftet mod den redelige, videnskabelige Bestræbelse for at befæste Troen paa det guddommelige Ord." Som Tillægsblad til bemeldte Hefte af Maanedskriftet følger fra Hr. Prof. Clausen efterstaaende, Erklæring.
Viborger Samler, 1830-09-06
Det er halvfjerde Aar siden at jeg i dansk Literaturtidende (1827 No. 3) udstedte en Erklæring. som efter mit derom yttrede Ønske, blev optaget i de fleste offentlige Blade. Jeg gjorde i denne Erklæring offentlig Meddelelse af det væsentlige Jndhold af en Forestilling, som jeg havde fundet mig foranlediget til under 5te December 1826 at indgive til den Kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler, for at udbede mig høiere Bestemmelse om, hvorvidt der maatte paaligge mig som Embedsmand Forpligtelse til at paatale de ærekrænkende beskyldninger, som vare fremførte imod mig i et dengang i Trykken udgivet Skrift af Adjunct Lindberg, og jeg føiede hertil den Skrivelse, som under 16de Jan. 182. blev mig tilstillet fra den Kongelige Direction som Giensvar paa bemeldte Forespørgsel. J denne blev mig tilkjendegivet: at det Kongelige Danske Cancellie i Skrivelse til Directionen havde yttret sig derhen, at uagtet der i det omhandlede Skrift var fremsat adskillige beskyldninger, som jeg kunde have Grund til at paatale, saa fandt Cancelliet dog, at der, med Hensyn til, at de i det Væsentlige vare Gjentagelser af, hvad Pastor Grundtvig tidligere havde fremført, og da en Dom var erhvervet, hvorved Sidstnævntes Beskyldninger vare mortificerede, ikke var nogen Anledning for det Offentlige til at fordre, at jeg anlagde Sag imod Lindberg; samt at den Kongelige Direction var aldeles enig heriDe Grunde, som jeg i ovenmeldte Forestilling, havde havt Leilighed til at fremsætte for det Kongelige Danske Cancellie og den Kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler, og som jeg derefter havde fremlagt for mine Medborgere, Forbindelse med det Svar, som var mig blevet tildeelt fra de Kongelige Regjerings=Collegier, have bestemt den Fremgangsmaade, som jeg senere har iagttaget, naar de samme Fornærmelser og Beskyldninger fra Tid til Tid paa ny ere blevne gjentagne og udspredte i Flyveskrifter.