Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-10
Blandede Efterretninger. Øen Ny-Holland er af en saa uhyre Størrelse, at man antager den for ligesaa stor som hele Europa, men endnu eier man intet fuldstændigt Overblik over denne betydelige Jorddeel, da hidtil ingen af dem, der have beseilet de mangfoldige Dele af disse Kyster, endnu har opdaget Mundingen af nogen betydelig Flod, som et Land af en saadan Udstrækning dog vel maa have. Ny Syd Wales ligger paa Østkysten af Nyholland. Den største Deel af Landet er bedækket med Bygningstømmer, men af ganske anden Beskaffenhed end det europæiske, skjøndt ligesaa varigt og gavnligt som dette. Det eneste Metal, man har opdaget her, er Jern, der findes her i større Overflødighed end noget Sted paa Jorden. De smaae Søer vrimle af herlige Fisk. Men Aal, Barbe, Markrel, Tunge, Rokker og Kabeliau ere de eneste, man kjender deraf i Europa. Til Pattedyrene hører Kangurud, den vilde Hund (en liden Art Ulve), Wombat, Barbikut, Oposum, det flyvende Egern &c. Af egentlig Vildt gives herintet uden Heirer. Harer, Fasaner og Agerhøns ere ganske ubekiendte, men der findes vilde Ænder, Fidt Ænder, Viber, Snepper &c. Strudser, med tre Tæer eller Casuarer, sorte Svaner, mange smaae Fugle, som ikke findes i nogen anden Jord deel. Dyre= og Planteriget er her af ganske anden Skikkelse. Af giftige Dyr gives mangehaande, dog hænder det sieldent, at Colonisterne eller Jndbyggerne bides af dem. De, som meest frygtes, ere Tusindbeen, Taranteler, Skorpioner og Slanger, især de sidste, hvoraf der gives 30 Afarter, som næsten alle ere i høi Grad giftige. Landets Jndfødte staae endnu paa det laveste Culturtrin; de have hverken Huse eller Klæder, ere ganske ubekiendte med Agerdyrkningskonsten, og selv de Vaaben, som de forskjellige Stammer, have, for at forsvare sig mod deres Naboers Anfald, ere, ligesom deres Jagt- og Fiskeredskaber, af plumpeste Opfindelse og Arbeide. Tredive Aars Omgang med Europæere har ikke frembragt den ringeste Forandring i deres Klædedragt, og selv de, der leve aldeles blandt Colonisterne, har man endnu ikke kunnet bevæge til at udøve nogen af det civiliserede Livs Konster. De forsmaae al Civilisation, og befinde sig kun vel ved deres vante Omstreifen. Deres Couleur er mørk Chocoladefarve; deres Ansigtstræk ligne de africanske Negere; de have den samme flade Næse, store Næsebore og tykke Læber; men deres Haar er ikke uldagtigt, undtagen i Van Diemens Land, hvor de have dette Negernes caracteristiske Tegn. De Jndfødte have ingen Lighed med nogen af de omliggende Øers Beboere, uden med Ny-Guineas, som kun ved et smalt Vand er skilt fra NyHolland. Paa Forbrydercolonien Botanbay gives aldeles ingen Børnesygdom, Meslinger, Kighoste og Kopper ere ganske ubekiendte. (Et stort Beviis mod dem, der paastaae, at Børnekopper ere en nødvendig Smitte, og som spaae saa mange Uheld af deres Udryddelse, og ivre saa meget mod Vaccinationen.) De herskende Sygdomme ere: Underlivs- og Lungesygdomme. Svindsot er herfor det meste dræbende, men langsomt. Drikfældighed bortrykker mange af de didhen Tronsporterede. - Climatet er, især i det indere af Landet, sundt, endskjøndt Sommerheden ofte er saa stor, at Thermometret viser i Skyggen paa 90 og selv paa 100 Sr. Fahrenh. og derover. Men dette indtræffer dog kun saalænge de hede Vinde staae paa, og disse herske i Gjennemsnit ikke længer end 8 til 10 Dage om Aaret. Den ringeste Hede i de tre Sommermaaneder, December, Januar og Februar, er 80 om Middagen. Høstmaanederne ere: Marts, April og Mai, og Veiret er da i det Hele saa ustadigt og regnfuldt, at der ofte opstaaer store Oversvømmelser. Mai er behagelig, men kjølig om Morgenen og Aftenen. Juni, Juli og August udgjøre Vinteren, medføre Frost og en halv Tomme tykt Jis indtil 20 Mile inde i Landet. Foraaret er der September, October og November. Kulden aftager gradviis indtil November, som er heed, og en let Skylle regn med Torden og Lynild oplyser Armosphæren, og gjør Overgangen til Sommermaanederne December, Januari og Februari. Den i Africa for ikke længe siden afdøde Reisende Røtgen, var af Hofraad Blumenbach i Göttingen bleven anbefalet Sir Joseph Banks, som en ung Mand af Talenter, Enthusiasme og Legemskraft. Kun 21 Aar gammel, havde han allerede da gjort mange langvarige og trættende Fodreiser, især en møisom Vandring over Alperne.