JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Da enhver Hovedgaards Eier eller Forpagter her i Riget, foruden det, som svares af Ager og Engs, samt Skovskylds Hartkorn, er, i Følge Forordningen af 20de September 1780, den 6te §., pligtig, til Udgivternes Udredelse fordet næst forløbne Aar, med hvert paafølgende October=Qvartals Skatter at svare 6 Sk. af hvert Hoved, som udi October Maaned paa en Hovedgaard findes, eller til dens Besætning henhører, hvorover Gaardens Eier eller Forpagter med vedkommende Rettens Betiente skal forfatte paalidelige Optegnelser, saaledes at de i al Fald kunne bekræfte deres Rigtighed; men saadan Optælling paa Hovedgaarden ei hidtil er foretaget i Henseende til Udgivterne for Aaret 1781, saa vil Hs. Majestæt allernaadigst, at bemeldte Hovedgaards Eiere eller Forpagtere hertil skulle svare 6 Sk. af hvert Høved, som efter en Optælling, der paa foranførte Maade skal foretages udi næstkommende December Maaned, befindes paa Hovedgaardene, eller til deres Besætning henhøre, og af disse Optællinger med Beløbet af den Afgivt, som derefter svares, udi vedkommende Amtstuer skulle med næstkommende Aars Januarii Qvartals Skatter indleveres.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Ligesom Hs. Majestæt ved Forordningen af 20de September 1780 dens 7 §. 5te Post, allernaadigst har fritaget de af Hs. Majestæts Undersaatter, som nyde nogen Skattefrihed eller anden Understøttelse til Forlindring af deres Tab ved Qvægsygen, fra 1ste Januar 1781 at regne, saa længe slig dem bevilget Skattefrihed vedvarer, for at udrede det, som ellers efter bemeldte saavelsom denne Hs. Majestæts Forordning ved Ligning af dem skulde betales til Erstatning af Udgivterne for Aaret 1781; saa vil Hs. Majestæt og end videre allernaadigst have alle dem af Hs. Majestæts til Jylland henhørende Undersaatter, som boe Sønden for den indtil Maji Maaned 1782 langs ved Konge-Aaen standne Cor dons-Linie, forskaanede for Deeltagelse udi berørte Udgivters Erstatning for Aaret 1781, og Udredelsen af det dertil nu paabudne.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Den 12te November er Knud Bruun beskikket at være Raadmand i Colding; Capellan Hr. Magnus Wigeboe beskikket at være Sognepræst til Uhrlands Præstegield i Bergens Stift; Etatsraad Josias Hoe beskikket at være Deputeret i Rentekammeret; Johan Carl Muhlerz forundt alMalerlernaadigst Bevilling at maae nedsætte sig som Apotheker i Scheen og Kragerøe.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
J Betaling for denne Fourage, som skal leveres med netto Maal og Vægt uden Opboed og Overvægt, vil Hs. Majestæt allernaadigst lade de Ydende, imod behørig Qvittering til vedkommende Amtsforvalter, udi næstkommende Januarii Qvartals Skatter gotgiøre 1 Rdlr. 4 Mk. for hvert Læ Høe, af 32 Lpds. Vægt og 4 Mk. for hvert Læs Halm, at 24 Lpds. Vægt. Men naar Fouragen beordres afleveret til Hs. Majestæts Tieneste, nyde de Ydende det Tillæg i Betalingen, som ved meerbemeldte Forordning af 28de Julii sidstleden er udlovet.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Paa det fornævnte Fourage=Oplag, som Hs. Majestæt er allernaadigst til Sinds for bestandig at lade vedblive, stedse kan bestaae af sunde og dygtige foderbare Vare, skal det, som udi indeværende Aar oplægges, i næste Aar, i Fald det ikke imidlertid til Hs. Majestæts Tieneste maatte behøves leveres tilbage til de Ydende, Høet ved October Maaneds Udgang og Halmen ved December Maaneds Udgang, imod at anden Fourage, som Hs. Majestæt ved en Forordning for næstkommende Aar vil paabyde, igien vorder leveret. Ved Udleveringen af den for indeværende Aar udskrevne Fourage, hvad enten den skeer til Hs. Majestæts Tieneste eller til de Ydende, gotgiøres dem, som have modtaget samme til Oplag, udi Jndsvinding 1 Pund paa hver Lispund Høe, og 2 Pd. paa hver 20 Pd. Halm.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Jordegodseierne og andre, som dette Oplag betroes, forbydes alvorligen, at benytte dem deraf paa hvad Maade det end maatte være; men de skulde stedse holde Oplaget tilrede til Aflevering, under Straf, at betale hvad det Manglende maatte koste at anskaffe, samt derforuden en Mulct til Hs. Majestæts Fiscum af 10 til 100 Rdlr. efter Hs. Majestæts Rentekammers nærmere allerunderdanigste Forestilling til Hs. Majestæt desangaaende. Men dersom imidlertid Fodertrang skulde indtræffe paa et eller andet Sted og Fouragen ei uomgiængeligen skulde behøves til Hs. Majestæts Tieneste kunne vedkommende Fourage-Ydende paa nærmere Ansøgning giennem Hs. Majestæts Rentekammer vente Tilladelse. at benytte sig af samme. Og paa det iøvrigt Bished kan haves om, at dette Oplag stedse hos Vedkommende er tilstæde, have Amtmændene udi næste Aar, nemlig fra Midten af Maji til Midten af Junii Maaned, tilligemed den nærmeste Regiments Chef at foranstalte samme efterseet paa erhvert Oplagsted, og derom til næstkommende Junii Maaneds Udgang at giøre Jndberetning til Hs. Majestæts Rentekammer. Den 19de November og Studiosus Lorenz Nicolai Faller, sen confirmerer at være residerende Capellan til Sikiøb og Hornbech Menigheder i Sielland; Peder Hjorth allernaadigst beskikket at være Herredsfoged udi Hiis og Lysgaard Herreder i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Den 26de Novbr. har Hs Majestæt allernaadigst udnævnt Kammerherre Friderich Anton Wedel Greve til Jarlsberg, til Sin overordentlige Gesandt ved Republiken af de foreenede Nederlande, og ligeledes til Sin overordentlige Gesandt ved det Kongelige Preussiske Hof Kammerherre Henrich Friderich Greve af Baudissin. Under samme Dato er Jens Gleerup beskikket at være Herredsfoged og Skriver udi Aars og Slet Herreder i Viborg Stift.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Den 3die December er Sognepræst Hr. Carl Christian Bendsen beskikket at være Sognepræst for Hested-Øster og Vester Menigheder i Sielland, Studiosus Jens Paalæmon Aagaard ligesaa for St. Ibs og St. Jørgens Menigheder i Sielland.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Under 7de December er Geheimeraad Christian Friderich, Baron af Güldencrone udnævnt til overordentlig Gesandt ved det Romerskkeiserlige Hof.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Den 10de December er Studiosus Peder Ret confirmeret at være Capellan pro Person for Als Menighed i Wiborg Stift; Capellan Hr. Henrich Matthias Giertsen ligesaa at være Sognepræst for Sengeløse Menighed i Sielland; Studiosus Nicolai Holst ligesaa til Schibsted og Lyngbye Menigheder i Fyen; Byefoged Rasmus Ludvig Nelleman beskikket at være Postmester i Assens.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Under 15de December er Johan Frederich von Passorbeskikket til at være Hof=Distillateur; Major Christian Oberkampff beskikket til Consumtionsskriver ved Malleværkets Consumtions-Contoir her i Staden.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Den 22de December er Peder Brunbech udnævnt ti Copiist i det Jydske og Fyenske Consumtions=Contoir under General=Toldkammeret.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Hans Kongelige Majestæt haver allernaadigst behaget at udnævne Kammerjunker Schlanghusch til Kammerherre. Fræden 1ste Januarii til den 31te December 178 ere her i Staden copulerte 1078 Par, fødte Drenge 1609, Piger, 1614, tilsammen 3224; døde Mænd 1044, Qvinder De til 791, Drenge 606, Piger 563, tilsammen 3004; ere altsaa 220 flere fødte end døde. De døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 175, Apoplexie 18, Barselseng 55, Beenbrud 6, Blodstyrtning 22, Brok 2, Brystsyge 319, Brækning 2, Bylder 3, Colica 4, Druknet 20, Durchløb 8, Dødfød 15, Engelsk Syge 2, Falden til døde 13, Feber 49, Flekfeber 1, Flod 1, Forkiølelse 4, Forraadnelses=Feber 91, Forløftelse 1, Frisler 3, Galde=Feber 2, Gicht 23, Guulsot 3, Halssyge 1, Hastig død 22, Hidsig=Feber 110, Hoste 13, Hængt sig selv 4, Hævelse 12, Jndvortes Svaghed 12, Jnflammation 65 Kighoste 16, Kopper 77, Koldfyr 6, Krampe 13, Kræft 3. Langvarig Svaghed 6, Mavekrampe 3, Mavepine 3, Moersyge 9, Mæslinger 70, Nyefød 2, Nærvesyge 14, Obstruction 10, Orme=Feber 19, Pleuris 3, Podagra 2, Raserie 5, Selv=Mord 1, Skarlagens=Feber 2, Skiørbug 5, Slag (meest Børn) 583, Sovesyge 1, Sprinkler 2, Steen 3, Sting 5, Stikflod 5, Stukket 1, Svindsot 77. Trødske 2, Tænder 68, Tærende Syge 411, Ulykkelig Korn. Rug, Holsteensk, Td. =Rd. Mk. - s. Dansk, = = 3 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Hvede, Holsteensk, Td. - 5 Rd. 2 Mk. - s. Lollandsk, Td. - 5 Rd. - Mk. - s. Siellandsk, Td. 5 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Byg Td. = = 2 Rd. 4 Mk. 4 a 8 s. Byg=Gryn Td. = 7 Rd. 4 Mk. - s. Malt Td. = = 3 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Havre Td. 2 Rd. a 2 Rd. 8 s. Havre Gryn Td. 8 a 9 Rd. 4 Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. = 8 Rd. =Mk. - s. Erter Td. - Oste, Fyenske, Skpd. 5 Rd. 2 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lamekiød Td. Rd. Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. = 1 Rd. 4 Mk. - s. gronsalted, Lpd. - Holsteenske, " Smør, Fyensk, Td. = Holsteensk, Td. Tælle, Lispd. = = 1 Rd. 2 Mk. - s. Rd. - Mk. - s. Rd. - Mk. - s. Rd. =Mk. - s. Siellandsk, Td. =Rd. =Mk. - s. Rd. - Mk. - s. 2 Rd. 2 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 18 a 20 Rd. Mk. - s. Graasen, salted, Td. = =Rd. Mk. - s. ter, Skpd. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. = 20 Rd. Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. Rd. Mk. - s. Jslandsk dito, Td. - - Rd. Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Engelsk Td. Vine. Rd. - Mk. Fransk Td. = = = Rd. - Mk. En Ahme Rhinsk Viin - 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. Udenrigs 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Udenrigs 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 75 a 78 Rd.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Brunsviger) Garleber, Braband. Udenrigs = 35 a 38 Rd. Humle. bh. Maaned 60 a 65 Rd. Mk. - s. Skpd. 54 a 60 Rd. Mk. - s. 2 - - 60 Rd. Mk. - s. Norsk Jern Skpd. 12 Rd. 3 Mk. a 13 Rd. Tiære Td. = = 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. Hør Skpd. = 38 a 44 Rd.) efter dens dito tør Fisk Skpd. 16 a 22 Rd. Mk. - s. i Reen Hamp Skpd. 26 a 28 Rd.) Bonitet. ats-Tider &c. Hændelse 10, Vattersot 137, Ørepine 1, Uangivne Svagheder 348.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere udi Aaret 178. af Patienter indkomne 1824, udgaaet 1628, døde 206. af Barselqvinder indkomne 672, udgaaet 647, døde 27. af Børn fødte 684.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
AVERTISSEMENTS. Fra Pressen er udkommet: Geheime-Conference-Raad Wedels 1) Forklaring over Urigtigheden i Hr. Jnspecteur Klestrups Antegnelser a., tilligemed en ubekiendt Vens skarpsindige Tanker om vort Landvæsens Indretning. Trykt hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230, og findes sammesteds til Kiøbs, saavelsom paa Børsens Boglader, og hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, paa fiint Papiir, for 2 Mk. og Trykp. 24 s. Paa samme Steder er ligeledes Hs. Excellences Veiledning til rigtige Begreb om de Danske Jorde=Godsers Indretning i Hoved=Gaarde, fiin Papiir 24 s., Trykp. 20 sk., samt Anmerkninger over een i Sielland, oc fiint Papiir 2 Mk. og Trykpapiir 24 s.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Priis=Courant. Kliplanger Skpd. - Rd. Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. - - Rd. Mk. - s. Høst=Sild Td. 5 a 6 Rd. Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. 5 Rd. Mk. - s. Høst=Sild Td. 5 a 6 Rd. Mk. - s. Tran Td. = = 16 a 20 Rd. Mk. - s. Salt. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td. - 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk. Jydsk enkelt . . Fyensk = Brænde. Pommersk Fyr = = Pommersk Ell . . Pommersk Bog = = Holsteensk Bøg Favnen. 4 Rd. 3 Mk. - s. 4 Rd. 3 Mk. - s. Rd. - Mk. - s. Rd. - Mk. - s. 6 Rd. - Mk. - s. - - Rd. Mk. - s. Birk = = = =Rd. Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Kul Td. Brænde. Et Bonde=Læs, 1 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Et Læs Tørv 1 Rd. 1 Mk. a 2 Rd. 1 Mk. - s. Rd. 3 Mk. - s. Foering. Høe et stort Læs = 3 Rd. 2 Mk. - s. et mindre dito = 2 Rd. 1 Mk. - s. Halm et Læs = = 1 Rd. 4 a 5 Mk. - s. Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret Rd. Mk. - s. unge Parret. 2 Rd. 4 Mk. - s. Capuner sede et Par 2 Rd. 2 Mk. - s. mavre et Par Rd. Mk. - s. Høns gamle Parret = 4 Mk. - s. unge Parret = = 3 Mk. - s. Kyllinger et Par . - Mk. - s. Giæs levende Stk. . - - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1784-12-01
Slagtede Stk. = Ænder et Par . Duer et Par Æg en Snees 4 a 5 Mk. - s. 5 Mk. - s. Mk. - s. 1 Mk. 10 s.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
en 3de andens Af disse Tidender udgives ugentlig 2de Stykker, ved Brødrene Berling, Vands, ja man siger, at alle ved fremmede Hoffer residerende Bologna, den 9de November. Russiske Ministre allerede have faaet Jnstructioner, som hen Man forsikrer her, at dersom det skulde komme til en virke sigte herpaa. lig Krig imellem Hs. Keiserlige Majestæt og Republiken Hol London, den 19de November. land, i hvilken nok en tredie Magt maatte tage Deel, vilde Lieutenant Seracold, som har bragt Proviantskibet Tar Jtalien vist ikke blive en blot Tilskuer af samme. tar fra Ostindien til Portsmouth, ankom i Forgaars med Brüssel, den 17de November.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
For nogle Dage siden sagde man, at Hollænderne havde forlangt Grev von Mallebois til Anfører for deres Armee, og at han til den Ende allerede havde imodtaget 200000 Livres af det Kongelige Skatkammer. Det sidste er en Sandhed, men Pengene vare for Tømmer, som bemelte General havde ladet hugge i Tourraine og sælge.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
Wien, den 19de November. Commandoen over de Keiserlige Tropper i Nederlandene er overdraget General-Feldttøimesteren, Grev Ferraris. Da Generallieutenant Grev Richard d'Altons sygelige Omstændigheder ikke tillade ham, at reise til Nederlandene, saa bliver han i sit Departement i Brünn, og i hans Sted afgaaer hans Fetter, Generalmajor, Ridder d'Alton, forhen Oberst, ved Clairfait, og bringer Operations=Cassen under Bedækning af Regimenterne Deutschmeister og Preis med sig. Hs. Majestæt Keiseren skal allerede have anvist denne Casse 30 Millioner. Endeel af de dueligste Jngenieurer ere med ExtraPosten blevne afsendte fra Wien til Antverpen, og en HobLeverandeurer have ligeledes begivet sig til Brüssel. Paa Keiserens Feldt-Eqvipage, og blandt andet paa hans Reisevogn, hvori tillige ligger en Samling af de beste Landkorter, arbeides ivrig. Høistsammes Følge, de ham geleidende Generaler med indbefattede, vil kun indtage 12 Vogne. - For at lette de marcherende gemeene Soldatre Reisen, bliver at deres Bagage kiørt, og faae altsaa intet at bære, uden deres Gevæhrer og Patrontasker.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
Brüssel, den 19de November. Efterat Prindsen af Ligne har berettet Hoffet, at Commandanten i Fortet Kruischanz, har truet med at skyde paa Arbeiderne, som opkaste Batterier paa vort Territorio, saa har bemelte Prinds faaet Ordre til at understøtte Arbeiderne, og kraftig at svare paa de Kanonskud, som Hollænderne maatte giøre. Prindsen har i Følge heraf passeret Floden med 2 Batallioner, og vi vente altsaa Fiendtligheder, som ville blive meere udmærkende, end de foregaaende.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
Wien, den 20de November. Hs. Majestæt Keiserens Afreise til Nederlandene, eller, som nogle ville, til Paris, skal vel allerede være fast besluttet, men dog ingen vis Dag være fastsat til samme, eftersom der først ventes paa en Coureer fra Frankrige, som skal medbringe de forlangte Efterretninger. – Fra Siebenbürgen, Temesvarder-Bannatet og Comitatet Arat indløbe de bedrøvelige Efterretninger, at Undersaatterne have formede Undertrykkelser sat sig op imod deres Herskaber, men at i Besyderlighed et stort Antal Røvere, som nogle endog ville af give for flere tusinde, begynde store Ødelæggelser, afbrænmange Landsbyer, og hvor de komme hen, myrde og røv Paa Anførerens Hoved skal allerede være udsat en betyde Summa, og nogle Regimenter have faaet Ordre til at ryk frem imod denne Bande; men det skal være meget vanske ligt at faae dem fat, saasom de skiule sig i Skovene.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
Østerrige, den 20de November. Uroelighederne i Siebenbürgen vedvare endnu. De den fra indløbne Breve kunne ikke noksom afskildre disse Oprørere, Grusomhed. Den hele anseelige Familie von Jankowitz er bleven myrdet, og Godseierne, samt alle saavel kongelig som herskabelige Betientere, tilligemed dem, som stode dem bi, meget mishandlede. Nogle Tusinde skulle allerede havrottet sig sammen, for at giøre et Forsøg paa, at overrum le Fæstningen Carlsborg, og forsyne sig med Kriggevæhrer og Munition, samt gjøre den der værende Krigs=Casse til Bytte, men deres Foretagende slog dem feil. De droge derpaa videre, og stak nogle Landsbyer i Brand, indtil endelig nogle Batailloner regulaire Tropper rykte imod dem, hvorved de bleve bragte til at vige. Nu have de trukket sig tilbage til Biergene. Den egentlige Anledning til dette bedrøvelige Oprør skal have været følgende: Bønderne, nemlig paa de Siebenbürgske Grændser og i Bannatet, forlangte selv at blive conscriberet, saasnart de erfarede, at Conscriptionen skulde indføres i Ungern. Man bevilgede dem det. De troede derved at erholde visse Fordele, som Croaterne under deres militaire Regiering nyde, og derved at blive befriet fra Undertrykkelse af deres Herskaber og sammes Betientere, og fra at give dem Contribution. Følgen viste dem, at de havde bedraget sig i deres Mening, og at den indførte Conscription ikke trak efter sig de Forandringer, som de ønskede, De besluttede derfore at fordre deres formeente Ret med Magt, men de imod dem udsendte Tropper vil snart lære dem noget andet.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
Man siger, at nogle Russiske Skibe virkelig ligge færdige til at seile igiennem Mundingen af Schelde til Antverpen. Man er nysgierrig efter at see, hvorledes Hollænderne ville opføre sig, i Fald det virkelig skulde skee. - Fra det Keiserserlige Hoffes Side er allerede givet Tilladelse til at udruste Caperskibe, og fra de Keiserlige Tøihuse udleveres frit Kanoner dertil.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
Warskau, den 20de November. Fra Danzig meldes, at den der værende Russisk Keiserlige Resident har i sin Monarkindes Navn erindret Raadet om, at underskrive uden videre Forhaling den projecterte Convention med det Preussiske Hof.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
Haag, den 23de November. Det lader, som endnu ikke alt Haab til at beholde Fred er forsvunden. J nogle Dage har man ikke uden Grund smigret sig med, at Hs. Keiserlige Majestæt, igienn mtrængt af den Ulykkes Forestillelse, som endog en mindre vigtig Krig fører med lig, har fattet Tanker, som paa nye oplive vort Haab om fredens Vedvarelse. En fredelskende Megler skal ved sine Forestillinger ogsaa have gjort meget dertil.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
Man taler om en Kongres til Stridighedernes Bilæglæggelse imellem Hs. Keiserlige Majestæt og Republiken, ved hvilken, foruden de Hollandske og Keiserlige Befuldmægtigede, ogsaa det Russiske, Engelske, Franske og Preussiske hoffes Ministre torde indfinde sig. Man siger, at følgende er et af de fornemste Freds-Midler, som ere blevne foreslagne, nemlig: at tilstaae alle Keiserl. Cofdieskibe, under en vexelsidig Told=Tarif, en frie Fart paa Schelde, men at de Keiserlige Ostindiefarere og Krigskibe skulde være udelukte derfra, og at der ingen Ostindiefarere meere skulle være i de Østerrigske Nederlande.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
Af en anden Skrivelse fra Haag, den 23de Rovbr. Generalstaterne have i disse Dage bekiendtgjort en Gene nal-Pardon for alle undvigte Matroser. - Den 20de hujus om Aftenen vare Deres Høimægtigheder atter overordentlig forsamlede. En Coureer fra deres Ministre i Paris, som man med saa stor Længsel har ventet paa, foranledigede samme. Af hans medbragte Depecher veed man kun, at Frankrige stedse er tilbøielig til at anvende sine yderste Kræfur for at bevæge Hs. Keiserlige Majestæt til at det ikke kommer til nogen Krig, og til den Ende at sætte de kraftigste Mid Ur i Verk. Det bekræftes og ved denne Leilighed, at vore Ministre i Paris have erklæret Grev von Vergennes, at Deres Høimægtigheder ere villige til at erstatte al den Skade som er bleven foraarsaget ved de foranstaltede Oversvømmelser i Flandern, dersom dette kunde være et Middel til at befordre et Forlig. - Det er tilforladeligt, at vi fra vor Side vedbliver at udfinde Midler og Veie til at forebygge en Krig og til i Mindelighed at bilægge Stridighederne med Keiseren. Det Franske Hof driver derpaa, og lover paa den laftigste at understøtte Underhandlingen, haaber og, at Hs. Keiserlige Majestæt skulde beslutte sig til at lade de afbrudte Underhandlinger igien begynde. J øvrigt forsikrer man endnu bestandig, at Frankrigs Mediation vil blive en saakaldet bevæbnet Mægling, og at en Fransk Armee af 100000 Mand skal til den Ende holdes marchfærdig. Fra vor Side fortsættes endnu stedse Forsvars-Anstalterne. For alle Deserteurer af Landtropperne er og udstædt General-Pardon, og Embedsmændene paa det flade Land have faaet Ordre til at indsende Mandtals-Lister over alle fra 18 til 60 Aar, som kunne føre Vaaben. Der skulle og blive sendte UnderOfficierer til Landsbyerne for at lære Bønderne at exerceere. At dette skal i en Tiid af 8 Dage efter Staterne af Hollands Resolution blive sat i Verk. De som ikke for egen Bekostning kunne anskaffe sig Gevæhrer, skulle melde sig, og da bekomne Vaaben af Staterne. Denne Indretning skal have Sted alle 7 Provindser. - Alle Levnetsmidler ere nu allerede hos di høi Priis, og ville blive endnu langt dyrere, i Fald det virkelig skulde komme til Krig.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
Det udspredte Rygte, at Arvestatholderen havde forbudeØrev von Byland at afseile med Skibene til Brest, er nu og af Commissarierne i de Brestiske Anliggender bleven erklæret for falskt og opdigtet.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
Arvestatholderen har allerede under 8de hujus bekiendtgjort Generalstaterne, at han formedelst nærværende critiske Omstændigheder har blandt andre sendt Ordre til sit i Leuwarden liggende Regiment Orange-Friesland, og til de sammestæds liggende tvende Escadroner af Generallieutenant Stawenisse Puns's Regiment, at marchere den 5te og 6te, men at de Frieslandske Staters Deputerte vel havde villet lade de tvende Escadroner, men ikke Livregimentet Orange-Frietzland trække bort, hvortil de foregav først at maatte oppebie Tilladelse af deres Principaler. J Grønningen har man ligeledes opholdt den der værende Garnisons Afmarch, som Hs. Durchlauchtighed havde befalet. Man er begierlig efter at faae vide, hvad Generalstaterne ville beslutte herpaa, da Arvestatholderen i sit Forredrag siger, at han har Fuldmagt til at give deslige Ordrer og Patenter, og at sammes Tilsidesættelse i nærværende Tider, da Landets Grændser saa høilig trænger til Troppernes Beskyttelse, maatte drage de sørgeligste Følger efter sig.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
Borgerne i Zwoll og Dewenter have overleveret deres Raad Ansøgninger i stærke Udtryk, om at den saa kaldte executive Magt maatte i nærværende Omstændigheder blive overladt Souverainen, paa det at Resolutionerne ikke skulde blive uden Kraft og Virkning, som i forrige Krig.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
Aalborg, den 26de November. Natten imellem den 19de og 20de November sidst er paa Læssøe Udgrunde, Sydost fra Landet, indstrandet et Hollandsk Orlogs Brigskib, Lands Cotter de Viger kaldet, kommen fra Enkhausen, ført af Capitain Hendrich Nordsiek, ladet med Ammunition og Provision, destineret til Helsingøer, for derfra at convoiere nogle Hollandske Koffardieskibe hiem. Capitainen og Mandskabet, som var 66 Mand stærk, ere endelig med stor Nød reddede, undtagen 3, som ere druknede. Skibet er forliist, men af Takkelagien, samt Ammunition og Provision, venter man at faae en Deel bierget.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
Natten imellem den 20de og 21de hujus sidst, er indstrandet paa Læssøe, Vesten under Landet, en Hukkert Galease, Haabet kaldet kommen fra Laurvigen, destineret til Kiøbenhavn, ført af Capitain John Holck, ladet med Jern og noget Tømmerlast. Folkene ere biergede, og at Takkelagien og Ladningen venter man at faae det meeste bierget, men Skibet staaer neppe til Redning.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
Corsøer, den 2den December. Jndkomne: Den 27de November Geheimeraad Juul med Frue Geheimeraainde, Landmaaler Hegelund og Proprietair Pastrup; den 28de ejusdem Etatsraad Hoe, Kiøbmand Pløeg, en Under-Officier og 4 Commanderte med 36 Recrytter, Kongelig agende Post 5 Læs, Kammerherre, Bylov; den 30te ej, en Staffette fra Hamborg, Kammerherre Grev Luckner.
Berlingske Tidende, 1784-12-03
Udgaaede: Den 27de November Skipperne Mads Hansen, Jørgen Hansen og Jess Pedersen Mogh med Styrmand, Fransk Capitain Corony med følge, den 28de ejusd.