JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Hvorledes i London i en Periode, der havde ypperlige Architecter, Laugsaand hos Stadens Bygmestere, og Magistratspersonernes Uvidenhed dog meget hindrede den smagfulde Architecturs raske Opblomstren, kan man see af et mærkværdigt Exempel. Der gives ingen Bog over London, i hvilken Lord Majorens Pallads, Mansion house kaldet, ikke er vidtløftigt omtalt, og Indfødte saavel som Udlændinge sige eenstemmigen, at det er en af de smagløseste Steenhobe, hvormed man nogensinde har bebyrdet Jorden. Følgende Anecdot, som Fiorillo fortæller, og derfor anfører at have en berømt, da levende Londoner Bygmester til Hjemmelsmand, forklarer, hvorledes denne Bygning er bleven til. Da Raadet af Gammel-London, havde besluttet at opreise et Pallads for Lord Ma jøren, sendte Lord Burlington, hvem Kunsternes Sag laae paa Hjertet, de velvise Herrer et Originalrids af Palladio, som var sin Ophavsmand værdigt, med den Bøn, at udføre det, dersom det erholdt deres bifald. Det første Spørgsmaal i Raadet var ikke, om den meddeelte Plan var hensigtsmæssig, men om den omtalte Palladio havde staaet sine Læreaar i London, og var en Londoner Borger og Mester, Over denne Punkt gaves der stor Strid, og hvo veed, hvad Udgang Sagen vilde have taget, dersom ei en værdig Raadsherre, var fremstaaet, som med alvorlig Mine sagde:Det er unyttigt, at stride videre herom, enhver veed, at Palladio er en Papist, og følgelig ej kan concurrere. Lord Burlingtons Forslag blev da eenstemmig forkastet, og i Palladios Sted blev antaget en Protestant, som havde Londonsk Borgeret. Den gode Mand, som nu foretog sig at bygge Lord Majorens Pallads, var efter sin Profession en Skibstømmermand, og dette beviste han ogsaa ved sit Værk. Fronten af Mansion house ligner fuldkommen en svært ladet Indiefarer, med de Snirkler, som pleie at være paa begge Bagbords Sider og paa Galleriet. Alle Trapperne indvendigen ligne Skibstrapper, og Overdelen er netop saaledes anlagt, som man pleier at tænke sig Noahs Ark. Hon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-05
Kjøbenhavns Børs, d. 4 September 1829. Hamburg 2 M. - a vista 207. Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 149 149 1/2 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier Svenske Sedler Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. 87 i Banco. Dito Dito. ....... Nationalbank-Obligationer. 102 1/3 - Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1826. i Sedler. Dito Dito. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 200 Nr. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 104 - i Banco 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. i Banco. 3 pCt. Dito Dito. . . 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 61 1/2 62 Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer, 66 1/4, L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
Nyeste en Vildenne af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
kjøbenhavn. Sexogtyvende Aargang. No. 72. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse med Brevposterne. en Tid Tirsdagen den 8 September 1829. de Søvæsthuser i Kjøbenhavn. uveren Be Regier, der nu følges ved samme, ere de stemte ved den sidst udstædte Fundats, som under 17 Aug. 1821 er givet kongelig Confirmation, og læses i Reskript-Samlingen. Om Søqvæsthueis Hensigt og Øiemed hedder det i sammes første 9: "Ligesom Søqvæsthuset er stiftet for at indtage til Kuur og Pleie samt forsyne med alle Fornødenheder de Søfolk, som i Statens Tjeneste til Orlogs eller i Eqviperingstid maatte blive syge eller saarede, og beholde dem indtil de ere helbredede eller erklæres ulægelige, saaledes skal dette fremdeles være denne Stiftelses Hovedøjemed, og der skal derfor stræbes efter, at Qvæsthuset stedse naar fornødent gjøres, kan være et velindrettet Søhospital for Syge og Saarede, men ikke noget Jnvalide eller Lemmeforpleiningshuus. 2. Da Omstændighederne imidlertid have gjort det fornødent, at forskjellige Udgivter ere blevne paalagte Sø qvæsthuset til Sø-Etatens Pensionsvæsen og Fattigforsørgelse, saa skulle disse ogsaa fremdeles, indtil videre, udredes af sammes Indtægter. men derimod tilsiges Stiftelsen, at den ikke skal for Fremtiden vorde bebyrdet med nogen anden Udgivt, end hvad der nødvendigen følger af dens Bestemmelse efter 81.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
Stiftelsens Jndtægter bestaae, foruden i Renter af Kapitaler, og Fordeel af Assistentshuman set, i I. Procenter af Sø Officierers og ville Betjenters Gager ved Sø-Etaten, huilke ere i SøEtatens Reglement ansatte til en vis aarlig Sam nemlig 3122 Rbdl. 32 tz. Sølv. 2. Af det ud kommanderede Mandskabs og civile Betjenters Sø Gage og maanedlige Regnskabsducer, 1 s. pr. Rbdl. 3. Sø-Officierers første Maaneds Gage, og ved deres Forfremmelser saa meget som Gagen for en Maaned forøges med. 4. En fjerde Deel af Gagen for de Officierer, som permitteres udenrigs. 56 Leie og Afgifter af Stiftelsens Eiendomme, for saavidt samme bortleies, J. Frivillige Gaver, enten af den Blok, som ved Qvæsthuset er opsat, eller i Kirketavlerne ved Gudstjenesten. 8. Andeel af alle Slags Confiskationer, som falde ved Retterne eller Toldstederne, efter derom gjældende Anordninger. 9. Bøder og Gage Afkortninger, som ved Sø-Krigsartikelslovene eller andre Anordninger ere bestemte til Qvæsthusets Fordeel. 10. Kost og Qvarteerpenge for de syge Jndrullerede, som paa Qvæsthuset indlægges. 11. Andeel Priisbytter o. J. m. Fusælsens Udgivter ere, foruden til Bygningers og Inventariers Vedligeholdelse, de Syges Kuur, Pleie, Klædning, Renlighed og Opvartning m. m. medens de ere i Stiftelsen, og til de chirurgiske Instrumenter og Reqvisiter, der behøves saavel paa Qvæsthuset, som ombord paa Krigskibene, end videre, en aarlig Afgivt af 1000 Rbdl. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsen og 400 Rbdl. Sølv til Tugt- og Forbedringshuset, i Anledning af Assistentshuusprivilegiet, samt aarlige Lønninger til Directionen og Stiftelsens Betjenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
Fremdeles ere endeel Pensioner og Udgifter paalagte Stiftelsen, hvilke med Tiden skulle ophøre. Deriblandt ere Godtgjørelser til Kjøbenhavns Fattigvæsen, efter en imellem Sø-Etaten og samme i Aaret 1799 indgaaet Forening og senere Bestemmelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
Stiftelsens Bestyrelse skeer ved en Direktion af 4 Medlemmer, der er underordnet det kongl. Admiralitets- og Kommissariats Collegium, og under hvilken tillige Assistentshusers Anliggender ere henlagte. En Jnspecteur er ved Stiftelsen ansat. Naar Qvæsthuset bruges som Hospital, forestaaes Overchirurgikatet af den ved SøEtaten fungerende Stadschirurg, og da antages Mkonomus, Adfrue, Syge=Opvartere og Opvartersker o. s. v., for den Tid, de ere fornødne; ligesom ogsaa Præst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
Søgvæsthuset i Kjøbenhavn er det ældse af Hovedstadens Hospitaler. Det er fra Kong Frederik 3dies Tid. Det var først ved Enden af Nyboder, hvor siden det saa kaldte Guldhuus var, og hvor nu Landmilitair-Etaten har Sygehuus og Vare-Depot. Siden under Kong Christian 5te opbyggedes et nyt i den derefter opkaldte Gade: Qvæsthuusgaden. Det afbildes i Thuras Hav. hod. tab. 85. Da denne Bygnings Beliggenhed var saa beleilig for Handelen, blev den siden forandret til et Pakhuus med Lokale for Handels Contoirer, og Qvæsthuset blev da 1777 forlagt til en prægtig Bygning paa Christianshavn, som var opført 1753 til at være Opfostringshuus, og er afbildet i danske Atlas 2 D. S. 204, hvorimod Opfostringshuset flyttedes til det Sted i store Kongensgade, hvor det endnu er. Henrik Madsen Wallensbek, som 1657 blev Præst ved Stiftelsen, fortjener hæderligt Minde for sine Arbeider til Stiftsens Tarv og Opkomst. Om denne Mands Dagbog over Qvæsthuset fra dets første Oprindelse til 1662 er Underretning meddeelt af Hr. Biskov, Komm. af Dbr. Andr. Birch i Nyt dansk Magaz. 2 Bind S. 339344. Af et Skrift af samme Præst, og saa Stiftelsen vedkommende, er et kort Uddrag i Penia 1818 S. 390304.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
En Kommission blev 1776 nedsat for at undersøge Stiftelsens Indretninger og Økonomie, og efter sammes Forestillinger bleve nogle Forbedringer da iværksatte. Under 23 Mai 1817 blev atter (Coll. Tid. 1817 S. 474) en Kommission, nedsat, for at overveie og gjøre Forslag om, ved hvilke Midler Søqvæsthuset bedst og sikkrest kunde opretholdes, og fremdeles virke efter sin Fundation. Det er formodentlig efter denne Kommissions Forestilling den nye Fundats af 17 Aug. 1821 (i Reskript-Saml.) blev udfærdiget. Qvæsthuset er en af de Landets Stiftelser, over hvis Forfatning lidet Offentligt er bekjendtgjort, hvoraf Følgen er den naturlige, at Goddædig heden ei hendrages paa samme. J den Hofmanske Fundatssamling findes lidet om denne Stiftelse, 14264432 og X. 1617. Hofman skrev (II. S. 431) at han gjerne havde ønsket, at kunne have meddeelt det Almindelige en fuldkommen Eferretning angaaende ei allene Qvæsthusets Fundationer og Benaadninger, (samt Kadet Akademiet og dets Skole), men endog en historisk Efterretning om sammes Begyndelse og Fremgang, til nærværende Tid, samt Kapitaternes nu værende Summa. Men det combinerede Admiralitets- og General-Commissariats-Collegium har svaret det danske Cancellie, som d. 10 May 1760 communicerede Hofman det: at som Sø-Qvæsthuset og Kadet Akademiet ikke kan ansees at vedkomme dette Værk, saa kan derom ikke meddeles den derom forlangte Efterretning, og dets Fundationer. Hofman bemærkede: "Dette er da det eneste, som fattes for hele Danmark, og overlades til enhver Upartisk, om det ikke ligesaa vel burde publiceres, som alt det Andet Danmark angaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
Om en Skole paa Qvæsthuset siger Hofman(ibid S. 421) End ikke Degnen paa Qvæsthuset haver villet efter mange Anmodninger og Erindringer give den Underretning, som han kunde give, om den Skole, som af ham sammesteds holdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
Da i vore Tider lysere Jdeer herske om Publicitet, saa vilde vistnok en Nutids Hofman er faae et saadant Afslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
J Nyerups Kjøbenhavns Beskriv. S. 6045, i Paludans Christianshavns Beskr. og i Pontophidans Magazin Ladspredt, hvortil Registret velle der) ere kun korte Notitser givne H. Callisen, som i mange Aar havde den lægevidenskabelige Bestyrelse af Stiftelsen, har i sit Skrift om Kjøbenhavn 1809 2 D. 611613 ogsaa kun lidet om samme. Til Stiftelsen, hedder det her, ere henlagte saadanne Indtægter, at ved Nøiagtighed og Orden i Fredstider de Midler kunne samles som i Krigstider kunne være tilstrækkelige til Hensigtens Opnaaelse, uden Byrde for den kongelige Kasse og det Almindelige. Vel er under Danmarks lange Fred Qvæsthusets Midler anvendte til de næsten bestandige Sø-Eqviperinger, som Tiderne krævede, til de Fattige af Sø-Etaten, til Officier-Enkers og Betjenters Pensioner, til Kuur og Pleie for et bestemt Antal Syge af det faste Mandskab, og disses Koner og Børn, men i de senere Aaringer er Stiftelsen igjen indskrænket til sin egentlige Bestemmelse de syge og saarede Søfolks Pleie og Kuur. Stiftelsens forrige Fundatser af 29 Dec. 1674. og 13 Juli 1682 ere ved den nyere ovennævnte, af 17 Aug. 1821 ophævede. Denne sidste har ved sine efter Tidsomstændighederne nødvendig fundne Bestemmelser tilsigtet, som Jndledningen siger: at denne ved Kongehusets Goddædighed og formuende Borgeres Bidrag stiftede gavnlige Indretning kunde vorde sikret en heldig og varig Fremgang. agEt par Ord om Egebuskene paa de jydske Heder. angaa Da Skilderiets Læsere ved Striden om Skov anlæggene paa de jydske Heder allerede have et Slags Bekjendtskab med Skovenes eller Træplantningens Tilstand i de jydske Hede Egne, tillader jeg mig desto hellere her at fremsætte nogle didhen hørende Bemærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
En anbefalelig Hostmaade for smaa Lodseiere i en vanskelig regnfuld Hostrid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
Den Kjøbenhavnske Almanak.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
J Forbindelse med forhen i dette Blad anførte Omstændigheder, denne Almanaks Udgivelse vedkommende, bemærkes, at efter kongelig Resolution af 23 Nov. 1821, maatte paa Universitetets Vegne indgaaes en ny Kontrakt med Eierne af det schultziske Officin, saaledes at Universitetets Eneret til Almanakkens Udgivelse overdrages dem indtil Udgangen af Aaret 1832, imod at de fra 1 Jan. 1822 erlægge i aarlig Forpagtnings Afgivt til Unversitetet 3200 Rbdl. Sølv, Halvdelen til hvert Aars 11te Juni, og den anden Halvdeel til samme Aars 11 Decemb. Termin, og desuden 700 Rbdl. Sølv aarligen for Beregningen af Almanakken og de ephemeridiske Tabeller, der besørges udgiven fra Søkaart-Arkivet. Den Forhøielse, som herved opnaaes i Almanakforpagtnings Afgivten, skal komme det astronomiske Observatorium tilgode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
Jndenlandske Efterretninger. Et interessant Skrift er udkommet under Titel, Erindringer af Henrik von Buchwald, anden Deel. Et kort Stykke til Prøve optages her fordem der endnu ei kjende det: "Maaneskins sangere. Jndsendt af en exerotisk Digter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
Blandt Arcadiens Hyrder vare vel de lykkeligste tillige de tauseste. Kun de, der intet Bedre havde at bestille, gjorde Viser, indtil – kede af at sukke og sjunge i tomme Dale, ogsaa de maatte tie. De navnkundigste Maaneskinsdigtere vare ubønhørte Tilbedere. Mange sang og svandt hen omtrent som Abeillard, kun lemfældigere. Havde Helvises og Lauras passive Elskere været Tærskere eller Grovsmede, kunde de have befundet sig bedre end italienske Sangere, kysset meer og prøvlet mindre. Havde en Muse forbarmet sig over Elephanten, der nyligen maatte skydes i London, saa vilde den været forfalden til Poeste og ikke til plumpt Galskab. Havde den havt Hang til Philosophi kunde den, i al Uskyldighed, være bleven saa gammel som Kant. Mon da ikke Amors Værksted er en Vulkan, hvis Flamme bliver til Poest, naar den maa lue i Krateret, Klosterbrand giver maaskee Asken, der bortdunster i Vers og Prosa, som Damp og Gas destilleres af Kul Naar Vulkanen slumrer, har Parnasset Fred naar Længsels Aske er fortæret, sjunges vel det sidste Vers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
Hvo viser os en Ægtemand, der kan sjunge som en Elsker? Hvormangen en Elsker har ikke tabt sin Stemme ved prosaisk Erfaring? Vel den, der ikke sang for højt, han skuffer og skuffes vel mindre, end den sentimentalske Sværmer. Vee den, der har afsjunget uden at have nynnet en Vuggevise Jblandt sal. Professor Nyerups efterladte Papirer findes en Udsigt over hans Liv og Levnet, forfattet af ham selv og bestemt til at udgives i Trykken. En stor Deel deraf ligger gandske færdig fra hans Haand, hvad der ikke endnu er fuldendt, kan let blive det, da det Meste dertil findes af ham selv samlet og ordnet. Han har der leveret hvad han kalder en Aar og Dagbog paa sin Reise igjennem Livet – en Fremstilling af sit Livs vigtigste Momenter, saavel fra Barndoms og Ungdomsaarene som i Særdeleshed fra sin i den modnere Alder begyndte og igjennem et halvt Aarhundrede fortsatte literaire Virksomhed, hvortil saa mange mærkelige Optrin knyttede sig, Alt med den ham egne Sandhedskjærlighed og i hans sædvanlige levende og naive Maneer. Da han ikke selv oplevede Bogens Udgivelse, vil den nu efter hans Død blive udgivet under Titel af: "Professor Rasmus Nyerups Levnetsløb, beskrevet af ham selv. Foruden det egentlige Levnetsløb vil den maaskee ogsaa komme til at indeholde nogle af hans bedste poetiske Arbeider. Det hele vil udgjøre 10 a 12 Ark, som betales med 8 s. for Arket. Bliver der noget Overskud, er dette bestemt for hans ugifte Datter. De paategnede Planer bedes snarest muligt tilstillede Hr. Universitets Boghandler Reitzel, store Kjøbmagergade No. 6. Sognepræsten i Kregome, Hr. Provst C. L. Strøm, har paataget sig Skriftets Udgivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
Blandede Efterretninger. Honningpotten. Jblandt de spanske Malere hører Don Juan Carreno de Miranda fød 1614 død 1685. Et af hans Hovedværker, forestillende den hellige Andreas's Pinsler, er bekjendt under Navnet la Cantarilla eller Honning potten, og dette Maleries Historie er følgende: En maadelig Maler Gregorio Utande havde af Carmeliter Munkene faaet den Bestilling, at male dem den hellige Andreas's Pinsler, og for dette Arbejde fordrede han hundrede Dukater. Da han havde faaet sit Arbeide færdigt, bad han Carreno, om at retouchere noget hist og her, og han gav ham ved den Leilighed en Potte fuld af Honning (Cantarilla). Carreno, som fandt Arbeidet alt for slet, malede det ganske fra nyt af. Da derefter han, tilligemed Sebastian de Herrera, blev af Munkene i Madrid ombedet at taxere Stykket, undskyldte han sig derfor, sigende, at han var en Ven af Utande, og vilde ikke paadrage sig Mistanke for Partiskhed. Herrera maatte nu allene taxere det; og han satte Stykkets Værdie til 200 Ducater, hvilken Sum saaledes blev udbetalt til Utande. Nu først erfarede Carreno, hvilken Tjeneste han havde viist sin Ven. Vejen under Themsen. Man har i dette Blad Nr. 61 berettet om den 1 Maj holdte Generalforsamling af Actiehaverne, at Afgjørelsen, af Spørgsmaalet om Værkets Fortsættelse ved Brunel eller andre blev udsat til Foretagelse i et nyt Møde. Dette er blevet holdt, og i samme blev den fattede Beslutning, saadan som man kunde vente, nemlig ledende til at fratage Hr. Brunel det videre Opsyn med Anlægget, og der vil ikke være synderlig Tvivl om, at jo Værket heldigen vil blive fuldbragt. Direktørerne berettede i Mødet, at Brunels Plan var befunden at kræve Omkostninger, der rimeligviis ere uforenelige med Actiehavernes billige Forventninger, at erholde en nogenlunde Indtægt af deres Jndskud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
Vore Læsere vide, at den persiske Prinds Chosrew Mirza har gjort en Reise til Rusland. Om hans Ophold i Moskau læser man i Journ.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
de St. Petersbourg af 11 Aug. følgende: Den 28 Juli besøgte Prindsen Palladset i Kreml, Rustkamret, de gamle Czarers Palladses Sal, Cathedralens Skatkammer, Ivan Welikji-Klokketaarn, og andre Kreml's Mærkværdigheder, og tilsidst de seierrige Trophæer fra Felttoget 1812, de Fienden fratagne Kanoner. Den 29de var Prindsen, som stedse ledsagedes af Krigs-General-Gouvernøren, tilstede ved Vagtparaden. Efter at Hans Høihed derpaa havde taget Exerceerhuset i Biesyn, begav han sig til Universitets Bygningen, hvis forskjellige Samlinger han betragtede med stor Opmærksomhed. J Fremmed Bogen indskrev Prindsen sit Navn med latinske Bogstaver. Om Aftenen var den Tverske Boulevard smagfuldt oplyst. Galleriet, hvor Hs. Høihed satte sig imellem Fyrst Gallitzin og Jussupow, blev ham bragt Forfriskninger. Nogle siden indtraadte Damer satte ligeover for Prindsen, som bestandig underholdt sig med de Personer, som vare ham nærmest. Prindsens Følge befandt sig i en anden Sal. Under Galleriets Vinduer, og paa forskjellige Steder i Boulevarden opførtes Musik. Efterat Prindsen havde meget munter opholdt sig to Timer i Galleriet, gjorde han endnu en Spadseregang paa Boulevard, og vendte derefter tilbage til sit Hotel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-08
Kjøbenhavns Børs, d. 8 September 1829. Hamburg 2 M. - a vista 207 Species 200 Specier solgtes til 12 Rbmk. Sk. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier Rbd. Sal. Svenske Sedler. 2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 90 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 87 i Banco. Dito Dito. . ........ Nationalbank=Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 1023 - Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. ....... 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 10000 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 104 - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved 8) r. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 3 pCt. Dito Dito. 61 1/2 62 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 66 1/4, 66 1/2. L. Sterl. 4 pCt. nye danske Obligationer
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
Nyeste Skilderie af 8 benhavn. angaaenangaaenSexogtyvende Aargang. No. 73. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 September 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
Marsvinsfangst. oppaagaae. Marsvinet, delphinus phoræna, giver adskillige Kystbeboere Syssel og Indtægt. Dette Dyr har næsten et kegleformigt Legeme, en bred Ryg, og en Art af Tryne. Det kan blive omtrent 8 Fod langt, svømmer overmaade hurtigt og følger ofte i Hobetal Skibe for at optage hvad der vorder udkastet. Dets Kjød ædes nogle Steder, næppe hos os; men det er Skindet og Trannen, der gjør dets Fangst fordeelagtig. Fra Middelfart drives Marsvinsfangst formeligst, og det ved et sluttet Laug. En Skraae for dette 5) om denne Marsvindlagt skrev John Exitsen en Afhandling paa Islandsk i det islandske LiteraturSelskabs Skrifter 1781. Det vigtigste deraf læses paa dansk i Olavii Skagens Beskrivelse 1787. S. 220,238. Ogsaa læses om denne Fangst i "Danmarks Speil 1769 S. 382. - i Bluhmes Skrift om Middelfart 1794 S. 3234 - hos Begtrup om Fyen S. 163, – i Vilse's Fredericias Beskriv. S. 262 - Lybekkers Applic. Udtog 3 H. S. 604. De nyeste Efterretninger, som ogsaa i ovenstaaende Stykke ere benyttede, gives i Handels og Jndustr. Tid. 1818 Laug blev forfattet 158, og bekræftet ved et Rescript af 9 Dec. 118. Lauget bestod da af 36 Medlemmer, Formændene iberegnede, men senere blev det indskrænket til 30 Mand, foruden at Stedets Byfoged som Formand fik en Part, og at en Oldermand valgtes aarligen. I det attende Aarhundrede forfaldt denne Jndustrie Green, først fordi der opkom Uenighed imellem Lauget og Grevskabet Wedelsborgs Besiddere, paa hvis Forstrand og Grund Jagten udøves, og dernæst fordi fra Aaret 1780, frem i Tiden, Danmarks Søfarts Flor gav de unge og stærke Søfolk Fortjeneste, saaledes at de ikke om Sommeren hjemme syslede med ubetydelige Arbeider, for om Vinteren at øve en usikker, og besværlig Iagt. Det blev da ikkun deels gamle, deels uøvede Søfolk, der kunde følge Jagten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
Fremdeles indtraf nogle strænge Vintere fra 1790 indtil 1797, som deels gjorde Jagten usædvanlig besværlig, deels formindskede Dyrenes Antal, og disse Omstændigheder foranledigede, at Jagten fra den Tid aldeles blev stillet i Bero.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
J Aaret 1800 blev den, med kongel. Understøttelse til Greve Wedel, af ham ved nogle Bønder paa ny sat i Gang, men uden Held, og med ikke ringe Opofrelse af Greven. Siden, da Krigen ophørte, og Landet havde kun indskrænket Søfart, og mange duelige og stærke Søfolk vare uden Emploi og Næring, blev det naturligt, at man søgte at komme paa ny i Besiddelse af de Fordele, Marsvinsagten havde forhen afgivet. Efter nogen Correspondence med vedkommende Autoriteter og et Forlig med Greve Wedel, blev Jagtrettigheden i Efteraaret 1819 overladt et kongeligt autoriseret Samfund i Middelfart, som fra den Tid stedse, og med temmeligt Held, har øvet samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
Endnu bemærkes af hine Vedtægter nogle Poster. Enhver som i Laugets Sammenkomster, sværger og bander, imod den Ærefrygt, man skylder det høieste Væsen, Gud, eller ogsaa paa anden Maade opfører sig uanstændig, skal hvergang erlægge 8 Sk. Sølv til Laugets Fattigbøsse. Enhver som bagtaler sine Laugsbrødre eller med andre Uqvemsord fornærmer deres gode Navn og Rygte, bør bøde 2 Rbd. Sølv til Laugets Kasse. og ansees for slige igjentagne Forseelser efter Landes Love. Blandt Uqvembord regnes Ordet Svinedriver. Det skal imidlertid staae den Fornærmede frit for at søge yderligere Fyldestgjørelse efter Landets almindelige Love, foruden den bestemte Mulkt, saafremt han ei med samme maatte være tilfreds. Naar nogen selskabelig Sammenkomst mellem Laugets Medlemmer holdes, maa aldeles ingen Koner eller Børn heri deeltage. Enhver som overskrider dette Forbud bøder 2 Rbd. Sølv til Laugets Kasse. Dog maae Medlemmerne tage en eller anden god Dannemand med sig, naar kun den, som indbyder, betaler for ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
Siden Jagtens nye Organisation har Fangsten været følgende:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-09-12
J Vinteren 18191800 blev fanget 24 Stkr. Tilsammen for 10 Aar 6010, eller efter Middeltal 600 Stkr. for et Aar.