JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Paa Adressekontoiret faaes: Kongelig dansk Hof= og Statskalender for 1823. 3 Rbd. 1 Mk. indbunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Nye Bøger, som faaes hos F. Milo Grundrids af den danske Lovhistorie, af Kolderup Rosenvinge. 2den Deel, heftet 11 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Holbergs Peder Paars, udgivet af A. C. Boye 1823, heftet 7 Mk. Gny Manering eller Stjernetyderen. En Fortælling af Walter Scott. 3 Dele, heftet 5 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Magazin for Reiselagttagelser, udgivet af Nyerup. 3die Binds 3. 4. Hefte, 10 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Grundtræk til en almindelig Plantegeographie ved Prof Schouw med 4 Tavler, heft. 4 Rbd. Mynsters Prædikener paa alle Søn- og Helligdage i Aaret. 1ste Bind. Hos F. Milo faaes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Den Kongelig Danske Hof= og Statstalender for 1823. 3 Rbd. 1 Mk. indbunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
J sal. Kjøbmand Schwartzes forhen tilhørende Gaard paa Vestergade er Masquerade=Dragter at faae til Leie. Mariane sal. Andresen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Torsdagen den 27 Febr. førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver det Boelsted paa Kjertinge Mark, af Hartkorn, Ager og Eng 2 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 2 Alb., som afdøde Christen Andersen havde afkjøbt ligeledes afdøde Jacob Hansen, ved 4de Auction opbuden til absolut Bortsalg. Ved samme Leilighed bortsælges den Stedet tilhørende Besætning og Jnventarium samt noget Ind- og Udboe. Bjerge, Aasum Herreders Kontoir den 15 Februar 1823. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Til Forhandling er hos Undertegnede indlagt en Deel Mas qver af forskjellige Sorter. J. H. David, Hjørnet af Korsgade og Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
J Huset No. 582 paa Torvet er 3 gibsede Værelser, Kjøkken, Spisekammer og Kielder at faae til Leie næstkommende Paaske Flyttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-14
Trykfeil. J nogle Aftryk af Avisen No. 21, Side 83, første Kolonne Lin. 7 nedenfra, istedetfor, paa denne Øer, læs: paa denne Kant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
52 Aargang. No. 21. Fyens Stifts. privilegerede. Kongelig allene Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten. overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Mandagen den 17 Februar 1823. Jndhold. Krigendsigter (Uvished. Pyrenæer Armeens Organisation. De spanske Gesandtskabers Bortreise fra Velin og Wien). Frankerig (Opposition imod Pairernes Adresse. Fyrst Talleyrands Tale). Storbrittannien (Parlamentets Takadresse). Krigsudsigterne falde og stige, alt efter hvad Hjørne Vinden blæser fra Den østerrigske Jagttager forkynder saaledes med en Mine, som gjeldte det Menneskehedens høieste Triumf at der aldeles Jntet er at befrygte for det tyrkiske Regimente, og at alle Rygter i saa Henseende have været tomme Drømmebilleder, da der ingen Krig gives imod Porten. Uagtet den større Forsigtighed, en saa nylig Erfaring maatte paabyde Nyhedsfabrikanterne, med nes de ligesaa let at kunne forregne sig i deres Varsler om en almindelig europæisk Krig, som en uudeblivelige Følge af Krigen mellem Frankerig og Spanien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Det Sprog, vedbliver Jagttageren, som Østerrig, Rusland og Preussen have ført i Madrid, og som ene kan miskjendes af revolutionær Vanvid og misbilliges af en indskrænket, medens det æres af en dybgrandskende Politik var ingen Krigserklæring, Gesandtskabernes Tilbagekaldelse ingen Fjendtlighed. Franterig besjæles af samme Aand. Endnu er Krigen ikke erklæret, mange Begivenheder kunne endnu forebygge den; men skulde en Regjering som den franske nutildags, den neppNogen kan beskylde for Mangel af Jndsigter, skride til Krig, da maa den vist bedre end Konstitutionel og Piloten vide, hvorfor og hvorledes den skal føres. Spørgsmaalet, hvad Virkning et fransk Tog imod Spanien kunde have paa det øvrige Europa, lader sig iøvrigt ikke for Tiden løse. Østerrig kjender ikkun een Politik, hvis hele Formaal gaaer ud paa, ved dets uopløselige Forbindelse med store og troe Allierede, saavidt dets Jndflydelse strækker sig, at bevare den ud- og indvortes Fred i alle europæiske Stater, og igjen tilveiebringden, naar den forstyrres. - Den engelske Koureer, vedbliver ogsaa at forsikre, at Engelland vil blive neutral i den forestaaende Kamp, og ønsker, at ikke Pøbelens og Klubbernes, men den sande Frihed maa triumfere, medens Solen mener, at Engelland bør modsætte sig ikke blot Krigen, men ogsaa de Principer, hvorfor Man vil begynde den. Af Pariserbladene seer Stjernen i Aanden alle royalistiske Chefer snart forenede om den Bourbon, som vil anføre Armeen, der skal befrie Spanien, medens den vantroe Konstitutionel ikke kan begribe, hvad Ære der vil vindes ved, med 100,000 Md. at slaae 23,000 udisciplineerte Tropper, naar, som Man foregiver, Fleerheden af den spanske Nation er imod det nærværende System, eller hvor en Forfatning, som Man har ondt ved at opretholde i Landet selv, kan være farlig for andre Stater, eller hvorledes Ferdinand vil blive meere frie under en Krig end under Freden, Til slige Spørgsmaale hører endnu om han var friere for 6 Maaneder siden, da det samme franske Ministerium erklærede det for Ondskab, at tillægge Pyrenæer=Armeen anden Hensigt end en Sundheds forholdsregel, og hvorfor Man ikke taler om Portugal, hvis Forfatning dog er meere frie end Spaniens om det maaskee er for at afværge en Alliants imellem disse to Nationer, eller fordi Engelland er gaaet i Borgen for Portugals Uafhængighed? Langt snarere maatte Man i Kongens Tale have ønsket en beroligende Forsikring om at blive frie for fremmede Hjelpetropper, efter Machiavells Lære: at en Fyrste, som kun kan forsvare sine Stater med fremmede Tropper, er sin Undergang nær &c. At iøvrigt de andre Magter slet ikke nævnes i den franske Konges Tale, forklarer Man deraf, at Engelland ikke kunde omtales, ligesom af denne Aarsag igjen Engellands Forhold til de fremmede Magter slet ikke berøres i den brittiske Parlamentstale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Til de egentlige Krigs tilberedelser hører, at Hertugen, af Angoulemes Eqvipager den 4de d. ere afgaaede fra Paris, at med en Stafette skal være kommet befaling til Perpignan at koncentere Tropperne, og at Pyrenæer Armeen under Hertugen af Angouleme som Høist. kommanderende, og General Guilleminot som Chef for Generalstaben, er indeelt i 3 Korps, hvoraf de 2 første, bestaaende det ene af 4 og det andet, under Fyrst Hohenlohes Overkommando, af 2 Divisioner, foruden Kavallerie og Artillerie, udgjør Veste, og det tredie Korps, under Marqvis v. Lauristons Overkommando, bestaaende af 3 Infanterie= og 2 Kavallerie=Divisioner, Øst Pyrenæernes Armee. Divisionsgeneralerne ere Molitor, Domas, Bourke, Obert, Caster, Tirlot, Døde, Canuel, Conchy, Curial, Donnadien, Pamphile=Lacroir, Roussel d'Hurbal, Domon, Berge, Despris. Reserven under Hertugen af Reggiøs Anførsel, bestaaer desuden af 2 Divisioner under Bourmont og Bordesoult.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Den franske Gesandt Grev la Garde, som formedelst sine Passers Ophold først kunde forlade Madrid den 30 Jan., er den 3die ankommen til Bayonne, og skal paa hele Veien, der snart var besat af konstitutionene og snart af royalistiske Tropper, være stødt paa anholdte Kourerer, opsnappede Eskorter og plyndrede Brevposter. Saavel Berlin som Wien har det spanske Gesandtskabs Personale nu ogsaa faaet deres Reisepasser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
J den fra Pairskammeret indgivne Adresse forekommer blandt andet følgende Tirade: i Spidsen for Armeen marscherer en Prinds af Deres Majestæts berømte Familie, som stedse ødslede med sit Blod, naar det gjaldt dens og vores Hæder. Slig en Armee fortjente en Prinds af prøvet Tapperhed til Cheft. Oppositionens Jndvendinger besvaredes af Finants- og Udenrigsministeren, som erklærede, at Frankerig ikke vilde nedlægge Vaabnene, før der igjen var indført Orden i Spanien da ikke blot Frankerigs Ære, men ogsaa dets Jnteresse udkrævede, at Bourbonnernes Dynastie blev nrokket i dette Rige. Baron Barente, som egentlig foreslog Forandringen i Adressen, gik ud fra Kongens egen Tale den 4 Juni f. A., hvori han erklærede, at Observations=Armeen blot var en Sundheds=Kordon, og at der, ingen Grund var til en Krig, endskjøndt Spanien dengang regjeredes efter de samme Love som nu, ligesom kun egen Sikkerhed, men aldrig Jndblanding i et Folks indre Anliggender kunde blive nogen retfærdig Grund til Krig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Mærkeligere var endnu Fyrst Talleyrands Røst ved denne Leilighed. Det er netop - sagde den gamle erfarne Statsmand iblandt andet - 16 Aar siden, at Verdens daværende Behersker forlangte min Mening om en Krig imod Spanien, som han stod i Begreb med at begynde. Jeg forestillede Farerne af et ligesaa uretfærdigt som dumdristigt Angreb, men min Oprigtighed, blev lønnet med Unaade. Hvor underligt gaaer det ikke, til, at jeg efter saa lang Tids Forløb skal gjentage de samme, Betænkeligheder for den legitime Souverain, Talen fra Tronen har næsten qvalt Fredsvennernes sidste Haab. Som den er truende for Spanien, vover jeg at sige, den er foruroligende for Frankerig. Dog er Krigen endnu ikke udbrudt. Lader Os derfor ile at benytte Øieblikket, forat frelse Konge og Fødeland fra et saa farligt Vovestykke, Hele Frankerig vil Freden; paa den ene Side staaer et heelt Folk, paa den anden nogle individuelle Jnteresser. Jeg taler af Hjertet. 1789. kunde de samme ridderlige Følelser ikke redde det legitine Monarkie, som dog er Frankerigs Tarv; 1823. kunne de endnu undergrave det. Man kalder Kiigen et Dynastie=Anliggende, men kun et Partieanliggende er den. Der handles ikke om Kongedømmets men om et Parties Jnteresse, som aldrig aflader sit gamle Had og sine gamle Prætensioner. Og hvad Grund har da det lykkelige Frankerig til Krig, At den spanske Forfatning har Ufuldkommenheder, det er ogsaa min Mening. Men hvilke Lykurger ville da hundrede og atter hundrede Tusinde Soldater blive, For Nationerne er iøvrigt dette nye Korstog intet Mysterium. Hvad Man ikke har kunne tilveiebringe i Frankerig, det vil Man udrette i Spanien, gen Modrevolution. Men skjælver Man da ikke for den Hjelp fra Udlandet, som alt gjøres Regning paa, Hvo skal underholde de Fremmede, Visselig ikke det ulykkelige Spanien, som neppe kan underholde sig selv, og hvis eneste Rigdomerdets Mod. Jeg er gammel; jeg agter Frankerig; jeg er Kongen og hans hele Familie hengiven; jeg sætter min hele Stolthed, i at have gjenstiftet Forbindelsen imellem Frankerig og Huset Bourbon; det paaligger mig, af alle Kræfter at vaage over, at denne Viisdoms og Retfærds Bygning ikke igjen skal kuldkastes af urene Lidenskaber. Man skuffer Kongen, vor Pligt er det at vise ham Sandheden. Selv en Ludvig Riv lod langt større Krænkelser blive uhævnede. Spanien, siger Man, er et Rov for Anarkiet. Har da de anarkiske Lærdomme, eller har ikke tvertimod Magten gjort rivende Fremskridt hos Os siden den spanske Resvolution, Sikkert var Kongen af Spanien aldrig sin Frihed mere berøvet, end under hans naarige Fangenskab i Valencan, og dog vilde han dengang ikke deeltage i det bekjendte Forsøg til hans Befrielse, hvilken Vægring allene lod sig forklare af en ædel Tillid til hans Undersaatters, Troskab, hvis Mod og Kjærlighed han allene vilde skylde sin Frihed a. Haabentlig ville Hr. Villeles og Chateaubriands Taler, hvormed de seirede over disse Tvivl, ogsaa komme for Lyset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
J de Deputeredes Kammer har General Foy allerede istemt sin sædvanlige bjærve Tone, og gik i Debatterne om et Valgs Gyldighed saavidt at gjentage flere Gange: hvad bryder jeg mig om et enkelt Valg, da der ingen Valg og ingen Frihed gives meere i Frankerig, hvorover han ikke engang, uagtet flere Medlemmers Opfordring, blev kaldet til Orden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Den spanske Jnsurgentgeneral, Baron v. Eroles, er selv ankommen til Paris den 6 d. Da Hs. Majestæt ved Garde-Obersten Costelbajaes Afreise til Armeen sagde, mit Hjerte vil være hos dem, da det ikke kan skee paa anden Maade, svarede Hiin: "Sire, Vi ville opføre Os, som om Vi befandt Os for deres Majestæts Øine.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Breve fra Paris tale ellers om en Opstand, som skal være udbrudt i Militærskolen i la Fleche i SartheDepartementet, i hvilken Anledning Kongen har befalet de strængeste Forholdsregler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Storbrittannien. Foruden det sidst Anførte af den Kongelige Tale ved Parlamentets Aabning, handlede den blot om den spansk Regjerings Løfte og Erstatning for de den Engelske, Handel i de Vestindiske Vande tilføiede Plyndringer, og om de i Verona fornyede Forslag til en virksommere Ophævelse af Slavehandelen. Hans Majestæt glædede sig, iøvrigt ved, at den i Statens Udgivter indførte Oekonomie, tillod en betydelig Nedsættelse i Skatterne, saavelsom overde Venskabsbeviser, han havde modtaget paa sin Reise i Skotland, og Manufakturvæsenets blomstrende Forfatning, medens han maatte beklage Agerdyrkningens vedvarende Forfald. J Overhuset foreslog Lord Stanhope er Amendement i Takadressen og Marquis Landsdown, talede fyndigt imod Frankerig, og spurgte blandt andet Ministrene, om de blot vilde kalde det gen Forbittrelse imellem Wiener= og St. James Hoffet, hvis Keiseren af Østerrig fik ifinde at skikke 100,000 Mk. til Engelland, for at omstøbe Parlamentet? Ligesaa talede Hr. Brougham i Underhuset imod Frankerig og de allierede Magter hvilke i Hr. Cannings Fraværelse (der ikke er valgt igjen til Parlamentslem) forsvaredes af Hr. Peel, som bland andet fandt Østerrigs Mellemkomst i Neapel aldeles nødvendig, efter hvilken Tilstaaelse Journal des Debats mener, at det vil falde de engelske Ministre tungt, at gjør den franske Regjering dens Ret stridig til at blandet sig i Spaniens Anliggender. Lord Stanhopes Amendement blev forkastet med 62 imod 3 Stemmer, og Takadressen eenstemmig antaget i begge Huse. Jblandt flere Forhandlinger er det gamle Emne om en Parlamentsreform anmeldt af Lord Russel til den 6 Marts førstkommende. (De øvrige af Postdagens Efterretninger følge i næste Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Beltpassage fra den 2 til 16 Februar 1823. Fra Fyen til Sjælland. Hr. V. Wulse; C. Lindbach; H. G. Lilienskjold; Kjøbmand C. D. v. Bartels; Skræder A. C. Jensen; Kongel. svensk Hof marschal og Ridder C. F. Løsvenskjold; Kongel. norsk Statsraad og Ridder Krog; Kniplingshandler W. F. Uldall; Grev F. Raben; Kjøbmand L. Bøsch; S. W. Mensfung; Kapitain Jürgensen; Strømpehandlerne M. Madsen og D. Pedersen, Kjøbmand C. A. Christianii, Kjøbmand J. J. Peters; Skipper P. Jepsen; P. C. og C. C. Bommerhede. Fra Sjælland til Fyen. Svensk Koureer, Grev Løvenhielm; Konsul Ackermand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Kjøbenhavns Børs-Kours den 14 Februar. Hamborg: 2 M. 247 - k. S. 250. Amsterdam: 2 M. - . - London 2 M. 11 1/2 Rbd. Specier: 250; solgtes til 15 Rbmk. Obligationer: (med Rente fra 11 Decbr. 1822) 77 a 78. Nationalb. Oblig. (uden Rente) 101 1/2 Rbd. r. S. eller 127 Rbd. Sedl. for 100 Rbd. r. S. Norske Rbksedl. 13 3/4 a 14 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. - Svensk Disconto 6 PC. Sedl. 6 s. reissemenes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Da Langfredag indtræffer paa den 28 Marts d. A., NB. saa bestemmes herved 3die Auctions Afholdelse overBøgeskovsgaard til Løverdagen den 29 Marts førstkommende. - Herredskontoiret i Svendborg den 14 Febr. 1823. C. Christensen. Til Efterretning for dem, som maatte ønske Sikkerhed, imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, i bekjendtgjøres herved af undertegnede Direktion. Præmierne, hvorfor Meubler og Effetter samt Varer og i Kreaturer forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare af Antændelse, som det Forsikrede er underkastet og den forsikrende Sums Størrelse, fra 2/3 indtil 1 3/3 PC. aarlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Kompagniets Kommissionairer, der ere forsynede med Policer, og anthoriserede til at antage de Forsikkringer, som maatte be gjæres, ere tillige forsynede med Tabeller, der nøiere udvise, hvilken Præmie der efter forberørte Omstændigheder er at erlægge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
De, som i Fyens Stift for nærværende Tid Kommissionair=Forretningerne ere overdragne til, ere: Assens . . . .Hr. Fuldmægtig Clod, Bogense . . . . - Krigsraad Aarestrup. Faaborg . . . . - Justitsraad v. Leth. Middelfart . . . - Postmester Achen. Nyborg . . . . - Oberstlieutenant Hommel. Odense . . . . - Overkrigskommissair Købke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Rudkjøbing paa Langeland. . . . - Kancellieraad Thomsen. - Kancellieraad Theill.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Svendborg . . . Efter den for Compagniets Repræsentantere og Tilforordnede afgivne Forklaring var Beholdningen den 31 Decbr. f. A. i Activer, rede Sølv, Sølv, Sedler og Tegn: 17177089 Rbd. 41 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
De fra 1 Octbr. til 31 Decbr. f. A. indkomne Præmier og Policepenge have andraget i rede Sølv . . . 117776 - 52 - For Brandskaber er udbetalt i samme Qvartal i rede Sølv. Den løbende Risque var den 31 Decbr. d. A. i rede Sølv .
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Kjøbenhavn i Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie for Varer og Effecter den 11 Febr. 1823. Falbe. Hammerich. Lassen. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Det tjener til behagelig Efterretning, at der fra nu af til Fredag Aften den 21 Febr. kan bekommes Hele, Halve og Qvart=Lodder til det Kjøbenhavnske Klasselotteries 1ste Klasse. Odense den 17 Febr. 1825. Bonnesen, Guldsmed og Kollekteur. Anden Etage i Huset No. 128 i Mellemstrædet er at faae til Leie førstkommende Paaske Flyttedag. Liebhaverne ville behage at henvende sig til Guldsmed Schiellerups Enke eller til Kjøbmand P. Andersen i Nedergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Et ungt Menneske, som regner og skriver godt, ønsker sig anbragt paa en Embedsmands Kontoir eller og hos en Forvalter, en Billet aflagt paa Adressekontoiret, mærket 2, kommer den Søgende ihænde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Anden Etage i Gaarden No. 22 paa Overgade, som beboes af Oberstinde Holm, bestaaende af 5 Værelser til Gaden, til Gaarden samt Kjøkken og Spiiskammer m. m., er til førstkommende Paaske Flyttetid at faae til Leie. Man henvender sig til Eieren i Gaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Hvor et velindrettet Huus med Hauge er at faae til Leie til Paaske Flyttetid, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
J Gaarden No. 294 paa Vestergade er til næste Paaske Flytetid at erholde til Leie en Stue i nederste Etage paa venstre Haand, næstved et Sovekammer, begge malede og gibsede dertil kan endnu faaes noget Fornødent, naar Liebhaverne snarest mueligt henvender dem til Uhrmager F. Ertner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Hos Kjøbmand P. Møller i Kjerteminde bekommes alle Sorter frisk og godt Haugefrøe til billige Priser. Hos Undertegnede er gode Sukkerkartofler a 1 Mk. Skjæppen, ringere dito a 12 s. Skjæppen, og Gulerøddea 18 s. Skjæppen, med mere, for Tiden at bekomme i større og mindre Partier, naar Kjøberne behagelig selv vil besørge det afhentet. Raunholt den 16 Febr. 1823. Mølmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Jfølge Skifterettens Reqvisition bliver følgende Klædefabriqveur Jsach Kochs Opbudsboe her i Staden tilhørende Maskiner og Fabrik-Jnventarium stillet til Bortsælgelse ved een eneste offentlig Auction, som afholdes i Gaarden No. 348 Tirsdagen den 25 Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10, nemlig: en 1/2 Alen bred Skubbe Maskine i 2 Diversioner, en 3/4 Alen bred Karte=Maskine, en Sluppe=Maskine med 46 Spil, 4 Spinde=Maskiner, hver paa 60 Spil, 4 dertil hørende anbragte Tvinde=Bestemmelser, 2 Hæspe=Maskiner, hver med 20 Spil, en Volff Maskine med Tilbehør, en Hestegang med alt Tilbehør, og endelig endeel øvrige til Fabrikens Drivt henhørende Jnventarie Sorter; hvilket til almindelig Efterretning bekjendtgjøres. Fridericia den 11 Februar 1823. Rahbek.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Da det af Hr. Soell i sin Tid gjorte og derefter approberede Bud paa Parcellen No. 2 af Bøgeskovsgaard i SkaaruSogn, ifølge indgaaet lovformelig Overeenskomst, er havet, saa vorder bemeldte Parcel, der staaer for Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 3/4 Alb. og ha et Areal af 21 1/2 Td. Land, opbuden til Bortsælgelse ved een eneste paa Svendborg Byes Raadstue Løverdagen den 29 Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, holdende Auction hvilket, med Auctions-Direkteurens Samtykke og paa Vedkommendes Vegne, herved bekjendtgjøres, saavelsom, at Konditionerne, der blandt andet indeholder, at Kjøbesummen er skal erlægges før i dette Aars 11 December Termin, 14 Dage forinden Auctionen ere til Eftersyn hos Svendborg den 15 Februar 1823. M. J. Pasbjerg, Prokurator.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Formedelst indtrufne Forhindringer, kan den til Afholdelse, den 5 Marts førstkommende bestemte og i denne Tidende bekjendtgjorte 1ste Auction over Boelsmand Niels Pedersen, Opbudsboes tilhørende og i Fjeldsted Bye og Sogn, i WendHerred, beliggende Eiendomssted med tilhørende Jorder, ei afholdes, hvorimod samme vil vorde afholdt Onsdagen der 26 Marts, 2den Auction den 9 April og 3die Auction den 23 April dette Aar, de 2 første paa mit Kontoir og den sidste, da Boets rørlige Eiendele tillige bortsælges, paa Stedet selv liver af de nævnte Dage om Formiddagen Kl. 10, iøvrigt i Overeenstemmelse med de forhen indrykkede Avertissementer hvilket herved til Lysthavendes og Pantekreditorernes Efterretning bekjendtgjøres. Middelfart den 15 Februar 1823. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Jfølge Reqvisition af vedkommende Forligs- og Udlægshavere, bliver 3 Auctioner afholdte Løverdagene den 1ste og 8de samt Tirsdagen den 18 Marts førstkommende, over det Huus i Høibye, som Hjulmand Peder Hansen besidder efter sin afdøde Fader, med tilliggende Hauge og Tofte af 5 Skpr. Hartkorn. De 2 første Auctioner holdes paa nedentegnede Herreders Tingsted i Odense og den sidste paa selve Stedet i Høibye, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. Bjerge, Aasum Herreders Kontoir den 15 Febr. 1823. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Ved Proclama som vorder læst ved Faaborg Byetingsret, og den Kongelige Landsover= samt Hof= og Stadsret, ere Creditorerne i Toldbetjent Rhodes og afdøde Hustrues Marie Chatrine Bremen fælleds Boe her i Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede som Skifteforvalter; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. De som skylde noget til bemeldte Boe, erindres om uden Henstand, at betale saadant, saafremt de ville undgaae Søgsmaal. Faaborg den 14 Februar 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
Viborg. Ved Proclama som vorder læst ved Salling Herreds=Ret, og ved den Kongelige Landsover= samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Enhver som maatte have noget at fordre i Kirkesanger og Skolelærer Agertofts og afdøde Hustrues Anne Marte Kirstine Borres fælleds Boe i Aastrup, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre saadant havende Krav for Undertegnede som Stifteforvalter. De som skylde noget til bemeldte Boe erindres om, uden Henstand at betale saadant, saafremt de ville undgaae Sogsmaal. Salling Herredskontoir i Faaborg d. 14 Febr. 1825. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-17
J Stervboet efter afg. Selveier Jørgen Hansen Lon mand af Ullerslev er en Skiftesamling berammet at afholdes paa nedentegnede Kontoir, Onsdagen den 26 dennes, Middag Kl. 12; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Windinge Herredskontoir i Nyborg d. 15 Febr. 1823. G. H. Moltke.