JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Paa Øen Madeira skal i Marts Maaned have ra seet en Orkan med saadant Skylregn, Hagl og Sne, at Skaden paa Vinbjergene er meget betydelig og man gjør den Regning, at der paa Madeira i dette Aar ikke vil blive avlet mere end halv saa megen Vin, som Landet selv bruger. (Øen Madeira frembringer aarlig omtrent 8000 Piber Vin, og i Staden London allene consumeres aarlig omtrent 17,000 Piber Madeira Vin.)¬
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
J Staten Kentucky i Nordamerika har man nu begyndt med Vinavl. Rankerne ere bragte did fra Cap og ere af det samme Slags, som voxe paa Plantagen Constantia. En Flaske af denne ædle Vin koster der paa Stedet en halv Dollar eller omtrent 7 Mark, og den skal godt kunne bruges til eftergjort Madeira, som er meget yndet i Nordamerika.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
J Livornos Havn indløb den 30te April tre nordamerikanske Orlogsmænd, nemlig Fregatten Constitution, 50 Kanoner og 500 Mand, Cutteren Ontario, 22 Kanoner og 180 Mand, og Skonneren None such, 12 Kanoner og 70 Mand.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
J Staden Bonn (Preussens Rhin=Provinds) havdes den 6te Dennes et ganske frygteligt Haglvejr. Hoglkornene vare store som gode Nødder, nogle ende og som Hønseæg. Alle Vinduer mod Vesten vare strax ganske istykker og der var i Byen ikke hundrededelen af det fornødne Glas til nye Ruder. Skaden paa Tage var ligeledes betydelig. Man anslaaer den i Staden selv skeete Skade til 20,000 Rigsdaler. preussisk Courant (33,000 Rigsbankdaler); men paa Marker og Haver i Omegnen skal den være endnu større. Syv hele Sogne ere ganske ødelagte ved dette Haglslag. fra Bahia i Brasilien haves Efterretninger, som gaae til 25 Februar. Jmellem de portugisiske Tropper der i Staden og de Jndfødte havde der været Slagsmaal, som skal være foranlediget derved, at en portugisisk Officeer blev udnævnt til Chef for et brasilisk Regiment, og Regimentet vilde kuns staaer under Commando af en Jndfødt. Portugiserne kom tilkort og trak sig ind i Fortet S. Pedro. Jøvrigt hersker derovre god Orden og Lydighed imod Regeringen.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
J Guatimalaa har man ved Gravning fundet Levninger af en stor Stad, over hvilken Jorden nu var bevoxet med Græs og Lyng.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Mangelen paa Jis i London er nu for det Første afhjulpen ved Ankomsten af en Ladning af det Slags Varer fra Norge.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Hungersnøden i det sydlige Jreland skildres med temmelig stærke Farver i forskellige Taler, som den Anledning ere holdne i Parliamentet, og Ministrene beskyldes for Efterladenhed med at see den forebygget eller i Tide afhjulpen.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
De tyrkiske Anliggender staae ganske ved det Gamle, og der er fra Grækenland intet af Vigtighed at melde. Chorschid Pascha synes slet ingen Fremgang at gjøre. - Underhandleren von Tatischtschef, er ankommen til St. Petersborg fra Vien, men om Udfaldet af hans Underhandling vides Jntet.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Kjøbenhavn, den 20de Mai. Hs. Maj. Kongen har under 24de f. M. allernaadigst resolveret: "at det og skal være Private, der lovligen have betinget sig 5 pCt. i Renter af Seddeelcapitaler, tilladt, naar disse Capitaler blive staaende i Pantet ved en ny Eiers Tiltrædelse, i den nye Obligation, der af denne udstædes, at betinge sig samme Rente 5 pCt.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Den har behaget Hans Majestæt Kongen, paa Cancelliets allerunderdanigste Forestilling, under 1ste Mai d. A., allernaadigst at resolvere: Vi ville, at det under en Mulct af 16 Rbdlr. Sølv, skal forbydes alle og enhver i Danmark, at antænde Rapsædshalmpaa Marken tidligere end Kl. 8 om Morgenen, eller senere end Kl. 10 Formiddag.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Jfølge Cancellie-Skrivelse af 20de f. M. bør det ikke tilstædes andre at omreise, for at indsamle Klude end dem, som af de priviligerede Papiirværks=Eier dertil antages, og at der i Henseende til de Passe, som til disse udstædes, bliver at forholde overeensstemmende med Circulair-Skrivelse af 21de Jan. 1815. Sammligning i Skilderiet imellem hvad Danmark for Aarhundreder siden har været, hvad det blev, og hvad hver Dansk var berettiget til at vente at det skulle blive, kan ikke andet end opvække Forhauselse, naar man tillige kaster et Blik paa de Stater, der saa meget ere voxne det over Hovedet, medens det længe gik foran dem i Cultur og Kraftyttring, skjøndt, ved en besynderlig Skjebne, stedse maatte synke tilbage igjen midt paa Banen til sin Storhed. - J Ælde er Danmark umodsigeligen eet af de første Monarkier i Europa. Medens de Tydske, saaledes som Tacitus beskriver os dem, levede næsten som de nuværende nordamericanske Vilde, i Skove, og spiste Olden, sadde Froderne allerede paa Leires Kongestol, og begyndte Danneriget allerede at blive historisk mærkværdigt. Ligesom Cimbrerne kunde drage, til Jtalien, og Normannerne til Frankrig, hvor de i Hjertet af Riget erobrede Provindser, saaledes: seilede Knud den Store til England og undertvang disse Øebeboere. Endnu som evigt Minde om dansk Herredømme finder man i deres Sprog det Ord Dane geld eller Dannegjeld, d. c. Daneskatten, som de maatte yde de Danske. Hvilket Rige var Danmark ikke under Waldemar den Store og Dronning Margrethe, J den Førstes Tid blev, efter al Sandsynlighed, Danzig Dans Vig - anlagt: et talende Vidnesbyrd om, hvorvidt de Danskes Magt i hine Dage strakte sig; under den sidste seilede Skibe til den Deel af Nordpolslandene, som nu Britternes Expeditioner, fem Hundrede Aar derefter, opsøge. Men det er gaaet Danmark, som Grækenland: medens andre Stater vedbleve at voxe, gik dette stedse tilbage, indtil det fra et af de største Riger i Europa blev til et af de mindste.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Dagen fortæller følgende: "En Engellænder, som lærte Dansk, og for at øve sig oversatte Dansk paa Engelsk for sin Sprogmester, traf paa det Ord Killing, som er bogstaveret til lige Udtale i begge Sprog. Killing, sagde Sprogmesteren, betyder en lille Kattunge. Efter at have læst lidt videre, mødte han Ordet Kylling, som en Engellænder ogsaa vil udtale som Killing. O jeg veed det nok, sagde Engellænderen, det er en Katunge. Vist ikke sagde Sprogmesteren, det betyder en ung Høne Engellænderen rystede med Hovedet og læste videre; men nu forekom Ordet Kielling, som ligeledes efter engelsk Bogstavering udtales som Killing. Jeg veed, jeg veed, sagde Engellænderen, det er en ung Høne. Langt fra, sagde Sprogmesteren, det betyder en gammel Kone. God dan, sagde Engellænderen, og slog Bogen sammen, saadant et Sprog maae Fanden lære, hvor Kattunger og unge Høns og gamle Koner er et og det samme.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Randers, den 23de Mai. Jgaar vare vi Vidne til en her hidtil ukjendt religiens Handling, nemlig den befalede Confirmation for Ungdommen af den mosaiske Troesbekjendelse: hvortil Øvrigheden var inviteret og desuden 80 Billetter uddeelt. Handlingen foregik i den, med Guirlandere festlig smykkede Synagoge. 34 unge Mennesker af begge Kjøn, hvoraf 6 vare fra Aarhuus og Horsens, bleve, efter vel aflagte Prøver paa Religions kundskaber, af Hr. Catechet Block fra Fridericia optagne i de Ældres Samfund. J Formen stemte denne religiense Act ganske overeens med vore Confirmationer. Kl. 10 Formiddag begyndte den, og Kl. 1 var den endt.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Kjøbenhavns Børs, den 21de Maj. Cours. Hamb. 2 M. 250, a mera 253. Spec 254. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 4 s. Oblig. (med Renter fra 11 Decbr. 1821) 76 1/2 a 77. Nationalbank-Oblig. (af Laanet den 2 Febr. 1820) 98 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 124 1/2 Rbd. Sedler pr. 100. Rbdlr. rede Sølv. - Norske Rigsbanksedler 12 a 12 1/2 Svenske Sedler 63 s. - Disconto 6 PC.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Ved Tallotteriets 1190 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 49, 4, 71, 63, 22.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
J Torsdags jordedes paa Nørre-Sundbye Kirkegaard, afdøde virksomme Pibefabrikant Rømer; paa hans Liigplade læstes følgende: Under denne Plade hviler Støvet af Pibefabrikant Herr Johann Adolf Rømer, han blev født i Mühlhausen den 24de Febr. 1749. og endte sit virksomme Liv i Sundbye, den 17de Mai 1822. Gift med den ham i Evigheden forangangne fromme og huuslige Kone, Kirstine Christensdatter, blev han Fader til tvende Døttre, som modtager ham i de Salliges Rige. En Datterdatter begræder Tabet. af en kjer og omhyggelig Bedstefader, som ved Flid, Retskaffenhed og Beskedenhed, udmærkede sig blandt sine Medborgere og vandt deres Agtelse, ligesom han ved Munterhed i Omgang og velvillig Tienstagtighed, vandt Hjerter og Venner. Rolig som hans Liv var hans Endeligt, og freidig gik han ind i Evigheden. Fred være med ham,
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
(Jndsendt.) En hæderlig og virksom Mand forlod Borgersamfundet, da Dannebrogsmand Christen Jensen, Handelsmand i Løkken, maatte følge Dødens Kald. - Ei Hustruens jamrende Sukke, ei Umyndiges rindende Taarer, ei Venners varmeste Ønsker, ej Fat riges inderligste Bønner vare i Stand til at trodse Livets Fiende. - Han segnede end i Manddommens Aar for Dødens hvasse fældende Lee. - J Gravens fredelige Hjem hvile nu trygge hans Been og hensmuldre i Støv. - Men længe vil hans Minde leve. - Med Hæder vil han ofte omtales, og af mange velsignes.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Aalborg Kirkenyt. (Af Frue Sogn.)
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Døbte. Den 19de April, Contorist J. H. MouritzensDatter, Jensine Henriettes Fadderne: Mad. Fuhr. Jfr. Schjønning, Kjøbmand Haaslund, Brandinspecteur Boss, Skatteindkassator Nørgaard, Gjestgiver Assels, Toldbetjent Rostrup, Guldsmed P. Hjort, Seilmagermester Fi beck, Skomagermester Ravn, Uhrmager Meyer, Ungkarl Schubarth. - Den 28de, Skomagermester J. Høymark Jatter, Jensine Nicoline; Fadd. Mad. Hedemark, Jordemoder Mad. Petersen, Barnets Fader, Skomagersvendenne Klusmann og Gall. - Den 5te Mai, fra Egholm, Gaardmand Christea Andersens Datter, Hanne; Fadd. Corsitz Jensens Kone, Pigen C. M. Christensdatter, Gaardmændene Christen Sørensen og Mads Kieldsen, Ungkarlene N. og P. Jensen, J Andersen og S. Christensen. - Den 12te, Bogbinder O. P. S. Rodstedts Datter, Martine, Elisabeth Margrethe; Fadd. Mad. Sadolin, Jfr. Grønbeck, Kjøbmændene J. Nielsen, v. Spreckelsen og Knudsen, Administrateur Carstens, Viinhandler Borregaard, Skibscapitain Kock, Handelsbetjent N. Jungersen, Smedemester Brochmand, Bagermester Holst.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Ægteviede. Den 26de April, Skipper H. P. Lousen og S. Lunds Enke. - S. D., Friesnedkermester P. Svenstrup og Pigen Anne Gregersdatter. Den 10de Mai, Proprietair F. Christensen og Jfr. M. Bønnelykke. - Den 14de, Ungkarl, Friebødkermester Lars H. Jæger og Christen Møllers Enke. Begravede. Den 18de April, Vertshuusholder A. Fich, 57 Aar. - Den 19de, Tømmermester L. C. Knudsen, 39 Aar. - Den 23de, Kurvepige Johanne Nielsdatter, 51 Aar. - Den 28de, forrige Mølleforpagter C. F. Bucholzes dødfødte Datter. - Den 7de Mai, fra Almeensygehuset, Arbeidskone Sidsel Ruthe, 63 Aar.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Paa 1ste Pintsedag prædiker til Høimesse: J BudolphiKirke, Hs. H. Herr Dr. Claudi, i Frue Kirke Hs. H. Herr Stiftsprovst Schierup; til Aftensang i BudolphiKirke Herr Pastor Thisted, i Frue Kirke Herr Pastor Fuhr. - (Kirkemusikken opføres til Høimesse og Aftensang i Budolphi Kirke.)
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Paa 2den Pintsedag prædiker til Høimesse: J BudolphiKirke, Herr Pastor Henneberg, i Frue Kirke Hs. H. Herr Stiftsprovst Schierup; til Aftensang i BudolphiKirke Herr Pastor Thisted, i Frue Kirke Herr Pastor Fuhr. - (Kirkemusikken opføres til Høimesse og Aftensang i Frue Kirke).
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Bekjendtgjørelser. I Pintsehelligedage udgives ingen Avis. Næste Avis udi kommer Onsdagen den 29de Maj. Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 25de Mai 1822.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
De som i Sommer ville have Tørv af Kjærs Mølles Tørbemose, og som endnu ikke have bestilt samme, anmodes behageligst før indeværende Maaneds Udgang, herom at underrette mig, da jeg ikke lader skjære flere Tørv, end de som til formeldte Tid blive bestilte. Kjærs Mølle, den 23de Mai 1822. Moltke.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Ved 2den Klasses Trækning af det kgl. kjøbenhavnske Klasse=Lotterie, ere følgende Nummere udkomne med Gevinster i Undertegnedes Collection. Løbe No. 10601, 10 602, 10,603, 10,604, 10 685, 10, 606. 10, 614, 10,615 og 10616, med Ambe No. 41; hver med Gerinst 12 Rbd. Løbe No. 10617, Ambe No. 41 og 278 ;med Gevinst 25 Rbd. Løbe No. 10,618 og 10,619. Ambe No. 41, hver med Gevinst 12 Rbd. Love No. 10,622, Ambe No. 45. Løbe No. 10650, Ambe No. 73. Løbe No. 10,658, Ambe No. 81. Løbe No. 10687, ombe No. 110. Løbe No. 10,690, Ambe No. 113. Løve No. 17 432, Am de No. 180. Løbe No. 17457, Ambe No. 205. Løbe No. 17,469, Ambe No. 217. Løbe No. 17,576. Løbe No. 17,577. 17,592 og 17 593, Ambe No. 73, hver med Gevinst 12 Rbd. Løbe No. 17594, Ambe No. 73 og 135, med Gevinst 25 Rbd. Løbe No. 27,660, Ambe No. 205. Løbe No. 27,633. Ambe No. 180. Løbe 27,612, Ambe No. 217. Løbe No. 34,101, 34 102, 34 103, 34,104, 34,tog, 34 106, 34 107. 34, 109 og 34,110, Ambe No. 180; hver med Gevinst 12 Rbd. Løbe No. 34 134, Ambe No. 205 og Løbe No. 34,146, Am de No. 217, hver med Gevinst 12 Rbd. Løbe 34, 108, Ambe No. 180 og 278; med Gevinst 25 Rbd. For de med 12 Rbd. udkomne Gevinster, erholdes Frilodder. Disse Sedler maatte behagentlig ombyttes inden den 25de Juni d. A., inden hvilken Dag og Fornyelsen til 3die Klasse skeer. Nye Lodsedler til 3die Klasse kan hos mig bekommes for 12 Rbd. Stykket. Aalborg, den 22de Mai 1822. Bech.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
J 2den Klasses Trækning af det 69de kgl. kjøbenhavnske Klasse=Lotterie, ere i Undertegnedes Collection følgende Lodsedler betegnet med Løbe Nummere, No. 17,595, 17,596, 17,598, 17,599, 177600 24,425. 20,530 og 12030, udkomne, hver med en Gevinst, stor 12 Rbd., hvorfor, ifølge Planen, erholdes et Frilod til 3die Klasses Trækning, som, imod Gevinst=Sedlens Tilbagelevering, paa Anfordring, kan erholdes.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Fornyelsen til 3die Klasses Trækning bringes tillige herved i behagelig Erindring. Nye Lodsedler, saavel hele som mindre Dele, kan ogsaa hos mig bekommes. Aalborg, den 24de Mai 1822. Grønnerup.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Hvor en Huus-Jomfrue strax kan faae Condition, et Par Mile fra Aalborg; anviser Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Kjøbenhavns Sand faaes hos Theisens Enke i Kattevad.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Da Tiden allerede er udløben, til hvilken denne Byes Jndvaanere skulle have betalt deres til 18de April sidst forfaldne Skatter, saa erindres disse, som endnu maatte staae til Rest, at betale samme inden denne Maaneds Udgang til Skatteincassator A. Nørgaard; thi i andet Fald bliver samme ført til Restance, for ved Udpantning at inddrives. Ligesaa tilholdes de, som ei endnu have leveret deres Skattebøger, strax at indlevere disse, og derefter at betale deres uerlagte Skatter inden bemeldte Tids Forløb, Aalborg, den 22de Mai 1822. Magistraten.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
En Barneskee af Sølv, stemplet Kjøbenhavns Prøve, er den 14de d. M. bortstiaalet; skulde en saadan blive faldbuden til Salg, da bedes den anholdt og leveret Bogtrykker Wandall, som opgiver nøiere Kiendetegn paa den.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Den til den 28de i d. M. berammede Auction paa Lundbyegaard, over Besætning og Jndboe, afholdes ikke, da Vedkommende har tilladt at den maae udsættes for det første. Nibe, den 18de Mai 1822. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Jfølge høie Authorisation, tilkjendegives herved at Pakke posterne som afgaae fra Kjøbenhavn til Jylland den 15de og 22de Juni, saavelsom de fra Aalborg den 18de og 25de Juni afgaaende Pakkeposter, tage Touren over Viborg, formedelst indeværende Aars anstundende Omslags=Termin. Aalborg og Kolding Postcontoirer, den 21 og 24 Mai 1822. R. Jørgensen. P. Liimschou.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Licitation. Onsdagen den 5te Juni d. A., om Formiddagen ved 10 slet, opbydes ved Licitation, som holdes paa Herredstingste, det i Nibe, adskillige Bygningsmaterialier, af: Steen, Kalk, Tømmer, m.v., at levere til Bygningernes Reparation paa Hovedgaarden Restrup, samt til Nørholm, Sønderholm, Freilev og Hornum Kirkers Reparation, tilligemed Nuur= og Tømmer=Arbeidslønnen. Overslaget, som gaa til en 800 Rbd. Sedler, og Conditionerne, kunne behagelig sees hos Overkrigscommissair Christensen paa Klaupgaard og paa mit Contoir. Nibe, den 21de Mai 1822. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
Auctioner. Efter Begjering af Procurator Juul i Aalborg, paa vedkommende Eiers Vegne, bliver den Gaard i Haurslev Bye, Øster Hanherred, som Ole Aamunds Enke sidst har haft i Fæste, og som staaer for Hartkorn: 5 Td. 4 Skp. 3 Fdk. 1 entjerdedeel Album, ved Auction, som holdes paa selve Gaarden, Tirsdagen den 4de Juni næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, om nogenlunde antageligt Bud skeer, absolut bortsolgt; hvilket herved til Libhaveres Efterretning kundgjøres. Han-Herredernes Contoir i Kliim, den 17de Mai 1823. Kjer, const. Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1822-05-25
J Continuation af de under 25de Febr., 10de og 24de Marti 1820 afholdte 3de Auctioner, over den Johan PeteKelles tilhørende Parcel af Nørreskousgaard i SvenstruSogn, Øster Hanherred, som staaer for Hartkorn, 2 Td. 7 Skp. 1 Fdk. 1 Alb., bliver bemeldte Parcel, efter Begjering af Procurator Juul i Aalborg, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, stillet til en 4de Auction, som holdes paa Gaarden Nørreskousgaard, Tirsdagen den 4de Juni næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, ved hvilken Auction absotut Salg, om nogenlunde antageligt Bud skeer, vil finde Sted; hvilket herved bekjendtgjøres. Han-Herredernes Contoir i Kliim, den 17de Mai 1822. Kjer, const. Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1822-05-29
Nyeste Postefterretninger. Tyrkiet. Chios var en af Archipelagets skjønneste Øer.
Jyske Efterretninger, 1822-05-29
Paa omtrent 24 Kvadratmile nærede den 140,000 Jndbyggere, udmærkede ved Flid og Vindskibelighed, og som under Tyrkernes Herredømme (fra 1565, nøde store Forrettigheder og regeredes ganske mildt Men Forførette fra de andre Øer finge Jndpas og Chios plantede Oprørets Banner. Den tyrkiske Besætning flygtede ind i Kastellet ved Hovedstaden. Oprørerne understøttedes med Tropper fra de andre Øer, især Samos, og man var i Begreb med at bestorme Kastellet, da Tyrkiets Storadmiral - Kapudan Pascha, Statholder over denne og Archipelagets øvrige Øer - kom dertil med sin i Constantinopel nys udrustede Orlogsfløde. Skibene fra Plara og Hydra, som havde bragt Tropper fra de andre Øer, og nu laae tillankers paa Rheden, kappede deres Ankere fra sig og flyede, da de saae Tyrkernes Flode, dog skulle syv af dem være tagne. Storad, miralen landede sine Tropper og forsøgte først milde, Midler. Han sendte flere Fredsbud saavel til Krigshøvdingerne, som til Øens Sogneforstandere, men blev blot svaret med spottende Oprørsskrig og Kanonskud. Da begyndte Kampen. Grækerne bleve trængte fra een fast Stilling efter den anden, fra eet Batterie efter det andet, og med umodstaaeligt Raferie forfulgte ind i selve Stadens Gader. Blodbadet var ubeskriveligt. Paa Tyrkisk Side tabtes 5000 Mand; Døde og haardt Saarede, Tabet paa Grækernes Side i Kampen var langt større. Udgangen var Øens Ødelæggelse, Mændenes Nedsabling, Kvinders og Børns Salg til Trældom. Da et østerrigsk Skib, bestemt til Smyrna, strax derefter seilede forbi Øen, da lignede den et Ildhav. En stor Førsel af Menneskeører og afhugne Hoveder fra Chios er kommen, igjennem Smyrna for derfra videre at befordres til Constantinopel. - Saaledes kom Straffen tidligere endnu end man havde formodet. Beklage maa man, at over 100,000 vindskibelige Jndvaanere, som hidtil levede i Lykke og Velstand, nu ved at laane Øre, til Oprørsprædikanternes Forførelser, maatte styrtes i Fordærvelse. - De catholske Jndbyggere, af hvilke der ere mange fra Genuesernes Tid, deeltoge ligesaalidet her, som paa de andre græske Øer, i Oprøret, og nøde derfor beskyttelse af Governøren Vehid Pascha og af de fremmede Consuler, hvilke sidste ingenslags Fornærmelse vederfores - Fra Chios (som ogsaa kaldes Saki Adasi) afseilede Storadmiralen med sin Flode til Samos, men sendte en Division af den imod Para.
Jyske Efterretninger, 1822-05-29
I Thessalien havde en Feltøverste Diamants samlet flere Tusinde Mand under sine Faner og truede Salonichi, men Abdulobud Mehmed Pascha angreb ham med stor Troppemagt, kastede ham tilbage, adspredte hans Folk, og bemægtigede sig en Deel af hans Skyds og Munition. Mange Faner og andre Sejerstegn bleve bragte til Constantinopel, og syv af Anførerne offentligen halshugne.
Jyske Efterretninger, 1822-05-29
Blandede Efterretninger. J Frankrig er det paalagt Toldvæsnet paa Grændi serne at confiskere alle Snusdaaser med Hertugen af i Reichstadts (Napoleons Søns) billede paa, men at lade Eiermændene beholde den deri værende Tobak.
Jyske Efterretninger, 1822-05-29
J Rusland maae Matter nu udføres som Emballage og Garnering, men ikke paa anden Maade. Tidsskriftet "Westphalen med Rheinland, indeholder en Afhandling af Krigsraad Cranz, hvori han beviser, at de, som have korstfæstet Christum og halshugget Døberen Johannes, have været Vestphaallere.
Jyske Efterretninger, 1822-05-29
J Staten Massachusetts i Nordamerika har man slaaet en Kjædebro over Strømmen Merrimack omtrent tre engelske Mile ovenfor Newburyport. Den bestaaer af en eneste Bue paa 244 Fods Længde. De tvende Hvilepiller ere af Steen, 47 Fod lange og 37 Fod høje, der ovenpaa hæver sig et Stillads i en Høide af 30 Fod, og hvorover ti Kjæder hænge, hvis Ender ere indgravne til begge Sider dybt i Jorden, og betyngede med de sværeste Steenlag. Hver Kjæde er 516 Fod lang. Hvor de hvile paa Stilladset, og hvor de have mest at holde, der ere de tredobbelte og ganske kortleddede. Broen har Brede for to Vogne og hver Kjørebrede er femten Fod. Man kan kjøre over den saa hurtig, som man vil, uden at den betyngede Deel giver efter eller ryster noget af Betydenhed.
Jyske Efterretninger, 1822-05-29
Eftersom Erfaringen har lært - saaledes averterer en Mand i en Syd=Tysk Avis - at det først Maskebal, som averteres, blot fordi det er det første, ei besøges af Mange, saa har jeg, for at raade Bo derpaa og forhøje Publicums Nydelse, besluttet i dette Aar strax at aabne Carnevalet med det andet Bal Spanien holder herefter udenlands 13 Gesandter, 16 Gesandtskabs=Secretærer, 10 General Consuler, 16 Consuler og 16 Vice-Consuler. - Dette synes at være et af de mindste diplommatiske Personaler for et stort Rige.
Jyske Efterretninger, 1822-05-29
Hertugen af Saxen Gotha, August, er ved Døden afgaaet i sin bedste Alder. Han var født, 1772 og efterlader sig ingen Livsarvinger, hvorfor Regeringen tilfaldt hans Broder Friederich, som for nogle Aar siden gik over fra Lutherdommen til den katholske Tro
Jyske Efterretninger, 1822-05-29
Den forhenværende franske Premierminister Hertugen af Richelieu er død af en Feber i Hjernen.
Jyske Efterretninger, 1822-05-29
For nogle Aar siden blev i et af Frankrigs Regerings kamre fremsat offentlig Tvivl, om bemeldte Hertug, havde nogen Hjerne.
Jyske Efterretninger, 1822-05-29
Paven er igjen meget syg, og man befrygter, at han neppe, som en firesindstyveaarig Olding, vil kunne staae sig.
Jyske Efterretninger, 1822-05-29
Fædrelandet.