Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
Vore Fattigkasser i Stæderne ere meget bebyrdede med et stort Antal Fattige, uheldigst ere de Fattiges mange Børn. Jkke allevegne ere Anstalter og Fonds, hvorved tilbørligen kan sørges for deres Opdragelse. Hyppigen og næsten altid findes iøvrigt den Grundsætning bekræftet, at jo bedre og gavnligere Fattigforsørgelsen er, desto flere Fattige. Mangel paa Redelighed og Flittighed, saavel som Lede til hidtil uvant Arbeide ere Hovedkilderne til Armod. Offentlige Arbeidsanstalter for Forarmede ere for kostbare, og bestaae næsten kun saalænge som Opsynsmændenes og Bestyrernes Jver og Troskab ikke kjølnes. Det synes at ligge i den menneskelige Natur, at Tvangsarbeider ikke lykkes. Den Konst at bringe Fattige af egen Drivt og frivilligen til at arbeide, er vanskelig. Til den Ende maatte der ovenfra virkes mere paa de Fattiges i Almindelighed dybt siunkne Moralitet. – Ligesom Handel og Haandtering igjen komme i Veiret, vil ogsaa Fattigdommen aftage; thi hine skaffe alle Slags Arbeider, og enhver kan da meere efter Lyst og Tilbøielighed vælge et Fag. For Stæderne er det mere skadeligt, at Kjøbstædshaandteringer for meget forøge sig paa Landet og have taget for meget Overhaand. Der boer Skippere, Kjøbmænd og Mæglere, alskøns Næringsdrivende og Haandværksfolk paa Landet; disse leve i sædvanlig Velstand, uden dog at bringe det til Jndustrie og Konst. Men de unddrage imidlertid Stædernes Beboer deres Næring og Handel, og betage ham Mod til at udvide sit Fag. Misforholdet imellem borgerlige Næringsveie i Stæderne og paa Landet er ogsaa i mange Perioder af den tidligere Lovgivning bleven værdiget en særdeles Opmærksomhed, og netop nu synes det til de borgerlige Næringsdrivters Opkomst mere end nogensinde at være nødvendigt, at sætte de stærkeste Skranker for de borgerlige Haandteringer paa Landet. Denne Jndskrænkning er mere til Nytte end til Skade for Landmanden selv; thi jo bedre Haandteringerne drives i Stæderne, desto billigere Jndkjøb kan Landmanden gjøre og desto bedre Arbeide faaer han, ogsaa finder han større Afsætning paa sine Producter; kort, Handelen imellem Stæderne og Landet kan kun ved Jndskrænkningen af de borgerlige Haandteringer paa Landet faae det tilbørlige Liv. Ringsted, den 2den Februari 1819. Klub selskabet Enigheden i Ringsted, høitideligholdt Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag den 28de Januar 1819, paa følgende Maade, der var Bal i Klubbens Locale. Et Transparent var anbragt i Dandse-Salen, hvor Kongens Navn omringet af 9 Hierter saaes omgivet med disse Ord: "om sin Konge god en Vognborg bygge danske Hierter trygt i Fredens Skygge, oven over Kongens Navn var en Palmegreen og Transparentet var omgivet med Egeblade. Lige over for i Dandse-Salen, var Kongens Buste anbragt, samt oven over denne den 28de Januari 1819, paa den ene Side M og paa den anden F. Alt indbyllet med Guirlander og Krandse af Grønt, hvormed ogsaa Salen for øvrigt var prydet. Festens Begyndelse Kl. 7 om Aftenen, blev bebudet ved Trompeternes Lyd fra ForsamlingsStedet. Ved Spisebordet blev afsjungen en Sang, som var forfattet af en af Klubbens Medlemmer, hvorpaa Hs. Majestæt Kongens Skaal paa en høitidelig Maade, saavel som Hs. Majestæt Dronningens Skaal, blev udraabte under gjentagne Hurra-Raab og Trompeternes Lyd. - Gaver til Byens Huusarme kappedes Enhver om at ryde, og Selskabet, som bestod af 80 Personer, ophørte først ved Daggry, med den bedste Tilfredshed, hvorpaa Formændenes Bestræbelser ogsaa kunde gjøre Krav.