JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-23
Fra Slesvig=Holsteen meldes, at i Følge en fra Generaltoldkammeret under 7de Mai til Heide indløben Skrivelse, er allernaadigst resolveret, at det Provindsialstænderne forelagte Udkast til en Told Anordning, under de af Stænderne anbefalede Modificationer, skal træde i Kraft fra 1ste Januar 1839 overalt i Hertugdømmerne, under Ophævelse af den de adelige Districter, Godser, Klostere, samt enkelte Embedsmænd tilstaaede Toldfrihed, mod en billig Godtgjørelse, forsaavidt samme overalt skulle fordres. Tillige tilkjendegives deri, at det bedste ville svare til Kongens landsfaderlige Hensigter, at denne Godtgjørelse blev bestemt ved mindelig Overeenskomst, og at den dertil Berettigede af egen Overbeviisning om Nødvendigheden. af denne Forholdsregel, paa en saadan Maade indvilgede i Ophævelsen, uden Retstvang. Med Hensyn til Tabet af Toldfriheden for Norddithmarsken, har Kongen befalet, at Landskabet skal indkomme med et Krav paa Godtgjørelse, der skal være baseret paa en Godtgjørelsessumma, som afbetales med et aarligt Afdrag af 2 pCto og 4 pCto. Renter. (Neue Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-23
Fra Sjælland skrives: J flere offentlige Blade, har, som bekjendt, været indrykket af en gammel Militair og Riddersmand et Avertissement, der indeholdt en fornærmelig Sigtelse mod en for sin Duelighed og Retsindighed almeenagtet Justitsembedsmand. Som man hører, har Denne af Embedsveien afgivet en aldeles tilfredsstillende Erklæring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-23
J en af Siellands smaae Kjøbstæder har en hidtil uopdaget Person paa store Bededag holdt sin Andagt paa en egen Maade, idet han fra en Uhrmager har borttaget en halv Snees Uhre. Dørre og Vinduer vare omhyggeligt lukkede. Rimeligviis for ikke at desachalandere Uhrmageren, har Tyven ikke rørt eet eneste af de Denne til Reparation betroede Uhre, men taget lutter nye, neppeaftrukne Værker, som forleden vare komne fra Hamborg. (Aarh. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-23
Den 12te Mai afbrændte, op paa Dagen, alle fire Længder af en Gaard i Valsømagle. En stor Deel af Besætningen omkom i Luerne. Jldens Oprindelse vides ikke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-23
En Fragtmand, Lars Jørgensen fra Fjennesløv, har fundet en ynkelig Død ved at vælte paa Landeveien ikke langt fra Ringsted. Med kunste Ribbeen fandtes han liggende under Læsset. Udentvivl har han sovet og er kommen Grøvten eller et af de til Træplantning gravede Huller for nær Rygtet siger, at Diligencen kjørte ham forbi, da han, endnu levende og høitjamrende laae under Vognen, men at den uden at opholde sig, fortsatte sin Reise til Ringsted, hvor Ulykken anmeldtes. Vi ville, til Ære for Menneskeheden, ikke troe det. Den nysafdøde Provst Erik Begtrup Holst, Sognepræst til Høiby, var en særdeles dygtig og els værdig Personlighed. Som Student blev han Familiefader og - Landsbyskolelærer. Men naar Rollingerne havde forladt Skolen, tog han sky Bibel og sin Rosenmüller frem, og studerede muntert ved Lampeskinnet. Saaledes lykkedes det ham da, 29 Aar gammel, ikke uden Hæder at underkaste sig theologisk Embedsexamen, hvilke skeete i det mærkværdige Aar 1795, da 24 Candidater af 77 finge non contemmendum. Høiby er et af Landets betydeligste Landsbykald, med omtrent 700 (Ah. Av.) Tdr. Hartkorn. Hr. Gjæstgiver Lassen i Veile har i denne Tid ved Hr. Portraitmaler Larsen ladet udføre et Olie malerie, hvortil der knytter sig en egen Jnteresse. Det er en Afbildning i Legemsstørrelse, i opreist Stilling, af det i en Tørvemose imellem Haraldskjærs Kobberfabrik og Ruhe Mark den 20 Octbr. 1835 fundne færdeles mærkelige mumieagtige Liig, som antages at være Gunild Kongemoders. Efter Forlydende skal Hr. Lassen have isinde at offerere dette Malerie til det kongelige Museum for nordisk Oldkyndighed, og vil da, ifald dette bekræfter sig, gjøre sig fortjent af de Mange, der freqventere dette Museum og ingen Leilighed have til at see den i Veile Kirke hvilende Original.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-23
J "Nestved Ugeblad, læses et ikke umærkeligt Bidrag til Hoveriets Historie. En Huusmand, Anders Jørgensen af Hallagermagle, blev midt under sit Arbeide paa Cathrineholm, under Grevskadet Holsteinborg, pryglet af Proprietair Hansen, hvorhos denne indstævnede den Mishandlede for at lide Tiltale og Straf for Dovenskab og Studshed. Justitsraad Birch i Slagelse idømte Proprietairen en Mulkt af 10 Rbd., der tilkjendtes Sorøe Amts Fattigkasse, men Hansen dømtes ikke til at give Jørgensen Erstatning for Næringstab, Svie og Smerte. Denne Kiendelse indankede Jørgensen, for Amtets Overpolitiret og Amtmanden afveeg fra Justitsraaden med Hensyn til Erstatningen for Helbredelsen, fordi han fandt, at det ved Lægeattest og øvrige oplyste Omstændigheder er bleven godtgjort, at de Anders Jørgensen tildeelte Slag ei alene have foranlediget flere Striber af underløbet Blod paa Ryggen og den høiere Arm, men endog fremkaldt Kortaandethed, og nøddet Anders Jørgensen til at holde Sengen." Da den saaledes Mishandlede imidlertid ikke kunde godtgjøre, hvori det lidte Nærings tab bestod, eller i hvor lang Tid han var ude af Stand til at søge Erhverv, hvilket ikke, især eftersaa lang Tids Forløb, kunde overlades til at bedømmes ved villige Mænds Skjøn, troede Amtmanden ikke at kunne tilkjende ham Erstatning for tilføiet Ræringstab, ligesom han ei heller kunde tillægge ham Erstatning for Svie og Smerte. Anders Jørgensen indgik med en Ansøgning til Hs. Majestæt Kongen om beneficium paupertatis til Sagens Førelse for Høiesteret, men fik ikke sit Ønske bevilget. Derimod lod Hansen ham stevne og ved Dom tilpligte at erstatte de Ugedage, som han havde forsømt, medens han laae syg under Hansens egne Slag, og endeligen opsagdes ham den Jordlod, hvorpaa han havde Fæste, til 1 Mai d. A.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-23
Ved at meddele dette Faetum udbryder den Frisindede. Og en saadan Historie kan saaledes have tildraget sig 2 Aar efter at H. C. Ørsted sang de smukke Ord, der nu næsten lyde os som JroniDen Stand, som stolte Fogder kud, Er modnet frem til mandig Daad; Den Træl, man for med Svøben trued, Han sidder nu i Folkets Raad."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-23
Til de ni Præster, læses i Aarhuus Avis No. 82 fra Hr. Pastor Kjer i Skorup under Jndsendt, følgende: Naar de gode Herrer skrive i Avisen No. 70, at det ikke er saameget deres egne slette Kaar, de klage over, som over Kirkens, saa forekommer det mig, at vi tilvisse have ligesaa stor om ikke større Aarsag til at klage over de Første som over de Sidste. Jeg kan ikke skjønne rettere, end at det for største Deelen staaer i vor egen Magt at raade Bod paa disse, og neppe veed jeg, hvilke Foranstaltninger der kan føies fra Regjeringens Side i slig Henseende. Skulde det maaskee være, at Sognebaandet skulde løses, saa skeer det vel, naar Stænderne begiere det, og Cancelliet finder tilstrækkelig Grund til at anbefale det, og Kongen i sin Viisdom finder: at det kan bestaae med borgerlig Orden og uden Krænkelse af Andres Rettigheder. Har man maaskee med denne Yttring havt Hensyn til, at maatte faae en nye Liturgi, saa vide vi jo Alle, at den er under Arbeide og kan snart ventes. At Regjeringen skulde indblande sig i Theologernes Stridigheder, endog da, naar disse true med gandske at omstyrte hele Religionen, det skulle vi meget frabede os. Med samme Vaaben, som den angribes, med samme Vaaben kan den vistnok ogsaa forsvares; og skulle Fienderne i deres Overmod gaae os alt for stærkt ind paa Livet, saa ere vi Gamle af Dage endnu ikke saa aflægs, at vi jo kunne iføre os Guds fulde Rustning, og hugge omkring os blandt Fienderne som drabelige Stridsmænd. - Men med Hensyn til vor egne slette Kaar er der vistnok en stor Deel meere at klage over. Lad nu være, at det hører til dette jordiske Livs Usselheder, at sørge for, hvad vi skulle æde og hvad vi skulle drikke, og hvormed vi skulle klæde os, saa nægter mig dog vel Jngen, at disse Ting høre til dette jordiske Livs Fornødenheder. Gjerne ønskede jeg at kjende den Præst, som kunde bevare fuld Munterhed til Embeds Gierning, naar han ei allene maatte savne disse Ting, men endog trues med Executioner for Skatter, at kastes fra Embedet og udplyndres, naar han ei kan bringe dem tilveie. At rose en Præst for at han er en dygtig Landmand, det er i mine Tanker en saare tvetydig Roes. Jeg anseer det baade for Standen og for Embedet, allergavnligst, naar vi kunne leve saaledes som Herren have forordnet 1 Cor. 9, 14. Lad Bønderne passe Agerdyrkningen og Præsten de aandelige Ting, saa bliver Enhver i det Kald, hvori han er kaldet. - Anonyme eller psendonyme Bemærkninger herimod begegner jeg ikke med Gjensvar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-23
(Forlangt Jndrykkelse.) Jndsenderen heraf, der oftere har bereist en Deel af Landeveiene i Ringkjøbing Amt, har med flere havt Anledning til at beklage disses slette Tilstand, i det mindste hvad den nordlige Deel af samme betræffer, og han har derved havt Leilighed til at bemærke, at Landeveiene vistnok ikke have været den Gjenstand, som den forrige Amtmand Hr. Kammerjunker de Neergaard har skjænket sin særdeles Opmærksomhed. Det er derfor for flere af Thy lands Jndvaanere, som oftere befare Veien til Ringkjøbing kjert at erfare, at Ringkjøbing Amts nærværende Amtmand Hr. Kammerjunker de Tillisch skal for Alvor have begyndt at tage sig af Landeveienes Forbedring der i Amtet, og da Egnen i det mindste i sammes nordlige Deel maae paa sine Steder være forsynet med Leer og Gruus, hvilket ogsaa synes at kunne skjønnes af Hr. Secretair, Nellemanns Bekjendtgjørelse i Thisted Av. Nr. 52, og af Terrainet fra Ottesund til Lemvig, er det ikke blandt Umulighedernes Tal at faae Veiene der gode og passable. Da Jndsenderen sidste Gang forrige Aar bereiste Landeveien fra Thisted Amts Grændse til Ringkjøbing, var den med Undtagelse af de 1/2 Miil fra Ottesund til Lemvig og omtrent 1/2 Miils Vei paa den anden Side denne Bye, i en elendig Tilstand; lige fra Beckmansbroe til Schjærumbroe maatte man i det dybe Sand kjøre Fod for Fod, og de 4 Mile fra Schjærumbroe til Ringkjøbing Bye vare paa sine Steder næsten ufremkommelige, da man havde lagt afskaarne Lyng=Tørv midt paa Veien, og derved kun gjort denne endnu værre. At der fra Thisted Amt har været ført en ikke ubetydelig Handel paa Ringkjøbing og endnu drives nogen, er bekjendt; vistnok kan Conjuncturerne og Seiladsen paa Agger=Kanal være Skyld i, at denne i de senere Aar er betydelig aftaget; men vist er det ogsaa, at Veienes slette Tilstand i Ringkjøbing Amt har nogen Deel deri, thi deels ere vore Heste vante til de Thyllandske gode Landeveie, og deels har det om Høsten været forbunden med Fare og den største Vanskelighed at kunne passere Veien fra Ottesund til Ringkjøbing, saa meget mere som de Reisende for at undgaae den fandige Landevei, hellere have valgt at kjøre fra Reesen Bye af gjennem den vilde Hede en 3 a 4 Mile af Myberg Kirke til. Uendelig meget ville derfor gjøres, for at lette Communicationen mellem Ringkjøbings og Thisted Amtsbeboere, naar enten en Bivei anlagdes fra Ottesund over Myberg Kirke til Landeveien, eller ogsaa at Veien, der gaaer fra Sundet til Holstebroe og Ringkjøbing sattes i god Tilstand. En Thyboe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-23
AVERTISSEMENTS. Jensens Provindsial=Lexicon, Landsoverretsprocurator Skeels Samling af geistlige Rescripter, Flor, Haandbog for Blomsteryndere af Hempel, Geographie over Kongeriget Danmark af Hansen, Lütkens og Wilstrups Læsebøger for Almueskoler m. fl., faaes tilkjøbs hos Joh. C. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-26
No. 60. Ao. 1838. THISTI Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 26de Mai. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-26
Politiske Nyheder. De belgiske Anliggender. Bladet Commerce Belge melder under 15de Mai, at det 8de preussiske Armeecorps, 40,000 Md. Jnfanterie, 32 Eskadroner Cavallerie og 64 Kanoner under General von Borstels Commando, samler sig paa Grændsen, og man ventede Efterretning om, at hollandske Tropper ogsaa med det Første ville rykke frem, som man troer for at besætte Limburg, og beleire Venloo; det bliver vanskeligt og misligt, saavel for Engeland som Frankerig at fantionere Tingenes nærværende Tilstand med Hensyn til Limburg og Luxemburg. Der siges imidlertid, at Kong Leopold skal have i Sinde at byde Stormen Trods, og skal desangaaende have skrevet i en alt for levende Tone til Kong Ludvig Philip; bekræfter det sig, at han skal have erklæret, hellere at ville resignere, end give efter, saa bliver Frankerigs Stilling endnu mere indviklet. Jmidlertid vedblive endnu bestandig Troppebevægelserne mod Norden og Østen i Frankerig, hvor svære Troppecorpser samle sig. - Vist er det, at Kong Leopold af Belgien er sat i Forlegenhed for hvad han skal gjøre, saameget mere som ikke alene Repræsentanternes Huus, men og saa det belgiske Senat har i en Addresse eenstemmig antaget Opretholdelsen af den belgiske Nationalitet for Limburg og Luxemburg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-26
Tydskland. Fra Berlin skrives, at de Begyndelsen tilsigtede Troppesvelser ere igjen afsagte, da Keiser Nicholaus kun vil opholde sig der kort, men paa Grund af sin lidende Sundhed vil afreise til Badet. Under hans Fraværelse vil Kronprindsen berelse West- og Østpreussen, for personlig at overbevise sig om de østersøiske Provindsers slette Tilstand. J Følge Efterretninger fra Posen, synes det at bekræfte sig, at Ærkebispen Dunin vil give efter, og da han hørte, at de catholske Geistlige ikke ubetinget vare forpligtede til at meddele de blandede Ægteskaber deres Velsignelse, har han erklæret, at han har indseet, at han havde Uret, og vil ved et Circulaire til sine underordnede Geistlige søge at rette hvad der er skeet. At det imidlertid er gaaet ud paa en almindelig hierarchisk Bevægelse fra den catholske Geistlighed i flere Lande, sees deraf, at derfra Frankfurth meddeles under 11te Mai den sælsomme Efterretning, at en geistlig Congress skulle holdes i Aschaffenburg; hvad man forstaaer ved en saadan Congress, veed ingen, naar det i ikke skulle gaae ud paa en Forstørrelse af den geistlige Magt. En mærkelig Sag er det ogsaa, at Biskop Kronglewiz i Wilna, er pludselig efter Keiserens befaling arresteret. Man veed endnu ikke hvorfor, men man troer, at det staaer i Forbindelse med den Coureervexel, der for Tiden finder Sted mellem Rom og St. Petersburg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-26
Engeland. Fra London skrives under 18de Mai. Freden i Overcanada var igjen oprettet, ikke ved Tropperne, der for størstedelen vare sendte til Undercanada, men ved den almindelige Bevæbning af det engelsksindede Fleertal af Jndvaanerne. Der behøvedes intet Skræksystem forat opretholde Regjeringens Magt, og selv de stræng : orangistiskindede Embedsmænd og Corporationer i Staden Toronto bad om Naade for de for politiske Forseelser dømte, og 3000 Jndvaanere indsendte Bønskrifter i samme Øiemeed, og dog har den nye Regjeringsgouverneur George Arthur troet at maatte betegne sin Regjerings Tiltrædelse med Blodsudgydelse, har ladet de til Døden dømte Sount og Mathews hænge, og har ikke engang villet tilstaae deres bedende Koner at faae deres døde Legeme udleveret; den 20de og 24de Mai skulle nye Henrettelser finde Sted. Begge de Henrettede vare Mænd af agtbar privat Caracteer. Medens den liberale Presse i Canada er fuldkommen undertrykt, ere ogsaa flere NewYorker=Blade forbudne. Ministrene ere ikke uden Skyld, thi de kjendte Sir Arthur fuldkommen fra hans Ophold i Australien, og vidste at han var uduelig til at sendes til en ved Borgerkrig sønderreven Provinds. - Man har nu Efterretning om Staden Bahias Jndtagelse af de Keiserlige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-26
Fægtningen, der varede fra 13de til 18de April, afgjorde Stadens Skjæbne, som for Størstedelen, ligger i Ruiner. Paa begge Sider er Antallet, af de Døde ikke ringe. Hovedmændene for Opstanden ere fangne; der hersker nu Rolighed i Staden. Beretninger fra det gode Haabs Forbjerg af 10de Marts melde, at et Mytterie var udbrudt, blandt Hottentotcorpset, og en Lieutnant Crowevar bleven myrdet. Oprørerne ere flygtede over Grændsen til Buskmændene. J Cafferlandet hersker stor Gjæring, Høvdingerne i Taku og Capaa havde anrettet stor Ødelæggelse paa Grændsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-26
Spanien. J Følge Breve fra Bajonne er et almindeligt Oprør udbrudt blandt de carlistiske Tropper, som truer med Armeens fuldkomne Opløsning; Soldaterne fordre deres Lønning med væbnet Haand, og Officererne nægte at adlyde Carlistchefen Guergue, og oprørske Skrig, blandet med Vivats for Munigorri, høres overalt; dette skal have foranlediget at Don Carlos har begivet sig fra Estellatil Onate. Mange Arresteringer have fundet Sted. 2000 Md. af den carlistiske Faction skal have strakt Vaaben i Catalonien. J Følge Beretninger fra Madrid, skal Regri være bleven fangen ved Burgos, og Zavala, ved Briviesca; derimod har Cabrera forenet, sig med Merino. (Neue Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-26
Budenlandsk. Den høie Formælingsact gik for sig i Løverdags Aftes Kl. 8 i Thronsalen paa Amalienborg. Samtlige Hovedstadens Kirkeklokker kimede og ringede fra Kl. 7. til 8. En stor Deel af Staden illumineret. Om Søndagen holdtes Cabinetsprædiken i Palaiet, og om Mandagen var der Gratulationscour for de tre første Rangklasser. (Aalb. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-26
Hs. Majst. Kongen har allernaadigst behaget, under 17de Mai. d. A. at tildeele Hs. Durchlauchtighed Hertug Carl til Slesvig=Holsteen=Sønderborg-Glücksborg Elephantordenen. (Berg. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-26
Stænderforsamlingen i Viborg. Mandagen den 21de Mai 1838 blev, i Overeensst. med det allerhøieste Patent af 10de Jan. d. A., Provindsialstændernes Forsamling for Nørre=Jylland aabnet, efter forudgaaet offentlig Gudstjeneste, hvorved Talen blev holdt af Biskop Øllgaard. Den kgl. Commissarius aabnede Stænderforsamlingen med en Tale, der indledtes saaledes: Hæderværdige Medborgere, Kongens og Fædrelandets troe Mænd, Atter ere Jyllands udkaarede Mænd traadte sammen for at raadslaae om Landets vigtige Anliggender, og atter har Kongen betroet mig det ærefulde Kald at overbringe Dem hvad han har at meddele Dem, og igjen af Dem at modtage saavel de Meningsyttringer, Kongen har forlangt af Dem, som hvad De ellers kunne ønske baaret frem for Thronen. Jdet jeg nu skuer henover Forsamlingen, savner jeg ikke saa af de Skikkelser, der mødte mit Øie, da jeg sidste Gang stod paa dette Sted. Vel har Livets og Dødens Herre ikke bortkaldt Nogen af dem, der her vare forsamlede i 1836. Men Nogle have ophørt at besidde saadan Eiendom, der efter Loven for Stænder=Institutionen er fornøden for her at tage Plads, og end flere have af forskjellige andre Aarsager seet sig ude af Stand til at møde i denne Forsamling. De Fleste have i at give Slip paa saadan Hædersplads kun givet efter for Nødvendigheden, og have end, som det synes, Enkelte uden en tvingende Aarsag trukket sig tilbage, saa har dette upaatvivlelig sin Oprindelse fra en vel overdreven men dog høist agtværdig Beskedenhed, der har bragt dem til at sætte deres egen Dygtighed saa lavt, at de meente at gjøre vel i at rømme Pladsen for Andre. Det er vistnyk almindelig erkjendt, at Forsamlingen med nogle af de Udtraadte har tabt fortrinlige Kræfter, der have gjort samme udmærket Tjeneste, og hvoraf den fremdeles havde kunne love sig betydelig Bistand; og i dem Alle have vi tabt forstandige og retsindige Medarbeidere. Men idet vi af gandske Hjerte beklage disse Tab, kunne vi dog overlade os til det velgjørende Haab, at de Mænd, der nu indtage deres Pladser, ville vide at give Erstatning. Jeg skal ikke tillade mig at pege hen paa de Enkelte, hvis Evner, hvis Kundskabsforraad, hvis virksomme Gavnelyst er mig personlig bekjendt; men hos Alle, som den offentlige Tillid har kaldt til det hæderlige Kald, der her skal øves, kan man gjøre Regning paa det sunde, klare Blik, den Fædrelandskjærlighed, den troe hengivenhed til Kongen, den sindige Frimodighed, der udmærker det Folk, til hvis bedste Mænd de maa regnes."(Fortsættes.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-26
Efter at den kgl. Commissarius havde endt sin Tale, tog Forsamlingens ældste Medlem, Kammerraad og Møller Wulff, Ordet, hvormed han indledte Valget af en ny Præsident. Dette faldt eenstemmigt (paa een eneste Stemme nær) atter paa Professor Schouw, Til Vicepræsident blev ligeledes atter valgt Stiftamtmand Røsenørn. Til Secretairer, Examinatus juris Schytte og Procurator Sørensen. Og til Redacteurer af Stændertidenden. Justitsraaderne Fleischer og Bruun. Stiftsprovst Hald foreslog derpaa Forsamlingen at indgive en allerunderdanigst Takadresse. Efter Præsidentens Forslag blev Drøftelsen af denne Proposition udsat til næste Møde. - Efter endt Forsamling være de Deputerede, indbudne til en stor Diner hos den kgl. Commissarius, hvori flere af Byens og Omegnens Embedsmænd deeltoge, og hvorved der blev afsjungne tvende dertil af Stiftsprovst Schjødte og Rector Hasselbalch forfattede Sange. Processionen til Kirken, fra Raahuset og tilbage til Stænderhuset, gik igjennem det en have opstillede Borgermilitair. Da den kgl. Commissariss havde endt sin Tale, havde hele Forsamlingen udbrudt i et Længe leve Kongen(Stænd. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-26
Det kgl. Academie for de skjønne Kunster har eenstemmig tilkjendt Maleren Rorbye den Thorvaldserske Medaille for Talent og heldig Bestræbelse. Jfald det er sandt, hvad flere paastaae, forøges ideligen Mængden af den circulerende falske Kobbermynt, og faaer sin betydelige Tilvært udenfra. Ligegyldigt kan et saadant Factum ikke være, og paafaldende er det, at skjøndt denne Sag oftere har været offentlig omtalt, man aldeles intet har erfaret om, hvad der foretages for at standse et saameget om sig gribende Onde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-26
Den imod Kjøbenhavnspostens Redacteur Cand. jur. Gjødwad anlagte Sag betræffende en tidligere meddeelt svensk militair Historie, som ved Lands Over- samt Hof og Stadsretten var paakiendt i Faveur af Redacteuren, er nu under 12te De af det kongl. danske Cancelli foranstaltet indanket for Høiesteret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-26
Jfølge kongl. Resolution kan nu herefter en Grosserer i Kjøbenhavn indtræde i hvilketsomhelst andet Handelslang sammesteds, naar han har havt Borgerskab i 8 Aar og i den Tid ført en saadan Handel, at hanhar været ansat til i det mindste det Dobbelte af den Næringsskat, der udgjør Minimum for en Grosserer, hvorhos han tillige maa underkaste sig den for Jndlemmelse i bemeldte Laug befalede Examen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-26
Ved Helsingøers Byes Extraret behandles i denne Tid en meget betydelig Tyvssag, som omfatter et Antal af 50 Tyverier, og hvorunder 8 Personer tiltaltes for forskjellig Deeltagelse i flere eller færre af disse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-26
J Kallundborg kjøber man i denne Tid en Oel Sild for 4 a 6 Skilling. (Ah. Av.) Dhr. Exam. Juris Alstrup, Redacteur af Diversa og Cand. philos. Sommer, forhenv. Medredacteur af samme Blad, agte, Enhver for sig, at sagsøge Hr. Assessor Toldkontrolleur Ramus, for nogle formeentlige fornærmelige Yttringer han har brugt mod forbemeldte Herrer i en anonym Annonce, indført i Randers Avis No. 65, og som, i Anledning af Striden mellem dHr. Clausen og v. Halling. Sommer a. der havde anvendt Holbergs Ord af den politiske Kandestøber: "Gaaer hen J Skabhalse, og forligger Eder, samt tillagt Hr. Sommer Prædicat af: "Medudgiver af, med Respect, at melde, Diversal.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-05-26
Fra Odense skrives under 21de De Ved private Efterretninger erfares, at den som commanderende Generali Nørrejylland ad interim fungerende, Generallieutnant, v. Castonier, Storkors og Dannebrogsmand, efter længere Tids Svagelighed, i Gaar Aftes er afgaaet ved Døden i Fredericia.