Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-15
Udenlandske Krigsefterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.) Angaaende hiint dobbelte Slag den 20de og 21de Maj v. Bautzen og Würschen leverer nu Moniteuren en omstændelig Beretning, hvoraf det, sidste Postdag deraf meddeelte fraregnet, følgende endvidere findes mærkeligt. Den russisk - preusiske henved 160,000 Md. stærke Hær støttede sig med sin venstre Fløi til skovbedækte Bierge; Centrummet til Bantzen, som var omelvet med Forskandsninger; høire Fløi til befæstede Høider; hans hele Kront var dækket af Spree. Bagved var en anden Position, hvis Fløi ligeledes støttede sig til Bierge og forskandsede Høider, og Centrum til tre befæstede Landsbyer. Trefierdedele af Centrum var dækket af et vanskeligt moradsigt Terain. Den hele Frontlinie udgiorde halvanden Lieues; begge Souverainernes Hovedqvarteer var i Landsbyen Natchen. Vi ville, hivde Fienden sagt, standse her efter et otte Dages Tilbaætog, og hverken gaa frem eller tilbage." Det første sod i hans Magt, men det sidste ikke. - Den franske Armee stod saaledes: paa høire Fløi Hertugen af Regio, støttende sig til Bergene; Hertugen af Tarent foran Bautzen, paa hvis væstre Side Hertugen af Ragusa befandt sig; General Bertrand paa høire Fløi stottende sig til en Veirmølle og en Skov; Fyrsten af Moskma samt Generalerne Lauriston og Reynier stode paa Berliner Veien, heelt uden for Linien og bag ved venstre Fløi. Begyndelsen skeete med at et stærkt fransk Korps nykkede frem over Høierswerda; og nu tvivlede Fienden ikke paa, at det jo var den franske Keisers Plan, fra høire at tournere Armeens Stilling, og detascherede desaarsag General York med 12,000 Preusere og Barclay de Tolly med 18,000 Russere mod det fremtykkende Lauristonske Korps, som de ikke ansaae stærkere end en 18 til 20,000 Md. Her begyndte nu en haard Kamp; og sikkert var det Yorkske Korps blevet opreven, hvis ikke de franske Tropper havde havt et smalt Defile ot passere igiennem. Jmidlertid blev dog Fienden efter en 3 Timers varm Dyst kastet tilbage hiinsides Spreefloden. Dette var kun et Forspil til den næste Dags Middag (d. 20de) begyndende frygtelige Kamp, der efter en 6 Timers Menneskemyrden endte sig med, at Keiser Napoleon, efter at have fordrevet Fienden af sine Stillinger, om Aftenen Kl. 8 tog Bautzin i Besiddelse. Fienden indsaae nu, at hans Haab ikke var bygget paa saa faste Grundt, som han i Begyndelsen, trocke; han ahnede endog fra dette Øieblik af det Nederlag, der siden rammede ham. Dispositionerne forandredes, den høire Fløi blev til Centrum, og Alt gik saaledes i Vilderede, at det intet mindre end lovede noget godt Udsald. - Den 21de ved Daggrye begarKeiser Napoleon sig op paa Høiderne og ordnede sin Hær nye Positioner. Kl. 11 marscherede Hertugen af Ragusa fremad, og begyndte en frygtelig Kanonade, medens Fyrsten af Moskma paa en anden Kant drer Fienden over Spretfloden indtil Landsbyen Prellitz. Snart toges ogsaa denne; men da de fiendtlige Reserver rykkede frem i Hovedqvarterets Dækning, saa bragtes Fyrsten af Mekwa til at vige, og igjen at rømme Byen. Kl. 1 beyndte Hertugen af Dalmatien at rykkefrem. Fienden der nu indsaae hele Faren, hvoraf han ved den Vening som Slaget havde taget, truedes med, saae nu, at det eneste Middel, til med Fordeel at bestaa Kampenmod Fyrsten af Moskwa, var at forhindre de Franske Fremtrængen, og modsætte sig Hertugen af Dalmeens Angreb Slagets afgiørende Øieblik var nu kommen. Ved en Bevægelse til Venstre trængte Keiseren frem med Garden og et stort Antal Artillerie mod Spidsin af den fiendtlige Stillings høire Fløi, der nu var blevet den russiske Armees Centrum. Fra alle Kanter stormedes der nu frem, og snart blev den findtlige Armer overfløiet og trængt tilbage indtil Mürschen. Det var Kl. 3 om Efterm., og da Armen vir i den største Uvished om Følgerne, og en skrækkelig Jld lod sig høre langs med en Linie af over en Miils Ditance, forkyndte den franske Keiser at Slaget var vunde. Da Fiinden saae sin høire Fløi omgaaet, begav hen sig paa Tilbagetoget, og snart blev Tilbagetoget Flagt. Ved Hochkirchen indhentedes han af Hertugen af Ragnsa, der tog hele den venstre Fløi i Flanken, som nu geraadede i en fuldkommen Deroute. Jmidlertid trængte Hertugen af Tarent fra den anden Side ind paa den venstre Fløi og tilføiede den stort Tab. Keiseren holdt sit Natterie i et Vertshuus paa Landeveien midt iblandt sin Garde. Saaledes lod Fienden, sorceret i alle sine Positioner, den med hans Døde og Saarede bedækkede Valplads i de Franskes Hænder saavelsom og flere Tusinde Fanger. Det franske Tab i hine paa Dage anslaaes til 1112000 Mk. og Dræbte og Saarede. Fienden har opbrandt meget Bagaae, sprængt mange Artillerisparker i Luften, og efterladt sig et stort Antal Saarede, adspredt omkring i Byerne. De deraf som han har kunne bortføre vare ikke forbundne. Jndvaanerne anslaae Antallet deraf til over 18,000. Over 10,000 ere faldne i de Franskes Hænder. Jkke en eneste Fane er bleven erobret, da Fienden altid passer at faae dem med sig fra Valpladsen. 19 Kanoner er det hele Bytte. J øvrigt, siger Beretningen, holder Keiseren sit Kavallerie i Reserve, indtil det bliver talrigt nok, indtil da vil han skaane det.