JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-04
De andre Gudinder og Gratier, som Pallas, Euphrosyne, Thalia, Svada, Flora, gik det endnu værre, deres Liv var kun kort, og deres Bane tornet. Minerva, som blev vred, vilde ikke indfinde sig paa vor Jord igjen, uden under det græske Navn Athene. Hendes blaa Kjortel omskiftede hun med en guul, og vandrede i Fred, indtil Baggesen vendte som en anden Æneas tilbage, og begyndte en trojansk Krig i Sjælland, men især mod Athene. Hans Satire gik fortrinligen løs paa hendes Kjole, som om Kappen gjorde Munken! Man skulde troe, at Adrastea, Zeus's, Datter, den evige Retfærdigheds Tienerinde, og al Uretfærdigheds Hevnerinde, vilde indgyde om ei Frygt, saa dog Respect. Men ogsaa hendes Skjebne var ikke bedre end de fleste af hendes Medgudinders. Enhver, som ønskede hendes Lædskedrik, kunde vel tye hen under hendes Banner, og tylde den i sig i fuldt Maal. Hun havde foresat sig, at ville rense Augias's Stald i Konstens og Smagens Rige; men enten maa Stalden have været for ureen eller hendes Feie kost for svag, nok er det, hun maatte gaae derfra med halv forrettet Sag, og blev kun lønnet med Utak. Det viste sig, at et saadant herkulisk Arbeide overgik hendes Kræfter. Hun maatte flye herfra med sønderbrudt Hjul og Roer paa Vingen, uden at efterlade et Spor af hendes Bedrifter paa Jorden. Tode som beilede til alle Muserne, yndede dog ikke de græsk romerske Gudinder paa Titlerne af hans mange Tidsskrifter. Han holdt sig meest til de nordiske, og valgte Hertha og Freya, ja vandrede endog ligge til Valhalla. Det var vistnok meget patriotisk, men Patriotisme paaskjønnes kun lidt hos Titler paa periodiske Skrifter. Dana, Nordia, Danfang, ja Patrioten selv nød kun et kort Liv, naar man undtager den eneste Borgerven, der dog egentligen kun lever af og med det Selskab, hvis Regnskaber og Forhandlinger den meddeler, saa findes der ikke en eneste patriotisk Titel, der har gjort nogen ret udmærket Lykke. Der var nu Folkevennen, den kundgjorde sig som en Ven af Alt, hvad der hører til Folket, og indeholdt Adskilligt, der var vigtigt for samme. Men hvad hialp det den Man skulde have formodet, at hele Folket vilde subskribere paa et saadant Blad. Men Folket blev saa koldt for sin Vens Venskab, at denne døde i den meest blomstrende Alder, til Trods for Alt hvad Cicero i sin Lælius har sagt til Forsvar for Venskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-04
Da Almeenheden efterhaanden ganske syntes at have tabt Smagen for mythologiske og patriotiske Navne, saa gave Journalisterne Slip paa de himmelske og holdt sig mere tilde jordiske. Plante- og Dyreriget forsynede dem nu med Titler, som Folk lode til at ynmeget. Læsefrugter, Maanedsroser, Sneelilier, Maanedsblomster a. u dufte deres Vellugt fra alle Presser, og prunk med deres Farvepragt. Hvad Dyreriget er gaaer, da er man vel ikke saa ganske kommet: Gang dermed, men Udsigterne ere gode; et Hane har man allerede, og en Svane, med kneisende Hals og hvid som den nyfaldne Snee, lod sig nyligen see i Literatur-Haugens Canal; men neppe var den kommen svømmende, send den istemte sin Svanesang. Død kan den til ikke være; mueligen er den kun dukket und for at komme dobbelt skjøn op igjen. Maaske ogsaa det pene og reenfærdige Dyr har fundet Canalen for muddret. Selv Himmellegemerne bleve ikke ubenyttede, Hesperus fremtraadte; men der tindrede allerede saa mange Stjerner paa den periodiske Literaturs Himmel, at dens Glands ikke kunde falde fynderligt i Øinene. Den lignede mere et Meteor end en Stierne, og mindst en Fixstjerne, og forsvandt, efter kort Tids Forløb, aldeles fra Firmamentet. Derimod til der sig siden et Nordlys, som skinner enten og tegner til at blive af langt større Varighed. Ceres lod sig ogsaa en Stund see her pa Jorden, men uheldigviis paa en Tid, som ikke var fordeelagtig for Agerdyrkningen og da Kornpriserne vare yderst lave. Herremændene, som især skulde hielpe hende, trængte tildeels selv til Understøttelse. Var hun kommen nu, da Kornvarer overalt søges, saa havde hun gjort anderledes Lykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-04
Conversationsbladet var rigtignok næsten, som Alt hvad dets afdøde Udgivers Pen leverede, laant af Tydsk, men han havde en staaende Artikel deri, som han kaldte Mosaik der, skjøndt ligeledes tagen paa Puf, dog var særdeles betegnende. Mosaik eller musivisk Atbeide er, som bekjendt, et Slags Malerie, det, ved et Kit, saa konstigen er sammensat af brogede Stene, Glasstumper, Marmor og Præstumser, at det i nogen Frastand seer ud, som om det var forfærdiget med en Pensel. Materialierne dertil findes overalt, og til at sammensætte dem udfordres kun en god Taalmodighed og en tilstrækkelig Øpelse. Ubegribeligt er det, at endnu ingen hidtil har valgt Mosaik til Hovedtitel for et Qvartal Maaneds eller Ugeskrift. hvilken Titel er vel mindre generende end den? Der gives ingen literair Kiselsteen, Glasstump iler Træsplint, som den jo berettiger en Udgiver til at gjøre Brug af; alle de Gloser, som de meget lovende Titler ere udsatte for, undgaaer den. Jkke kan jeg troe, at der vilde være nogen Fare ved at vælge den, fordi den ellerede har været brugt i Conversationsbladet; thi dette Blads Udgiver converserer nu i Ely sum, og læser neppe mere sublunariske Skrifr. En anden Sag var det, om han endnu livede iblandt os, saa var det nok mueligt, at sen kunde ansee det for en Krænkelse af hans aandelige Eiendomsret, og at man kunde komme i en Pennekrig med ham. Men uagtet hiin Udgiver, ligesom unge Damer, saae mere paa det udvortes end det Jndvortes, og Papiret, hvorpaa hans Blad tryktes derfor var saa hvidt, at nen sammenlignede dette med et pyntet Liig, da manglede det dog en Hovedting en Vig t. Vilde man udgive et nyt Tidsskrift, der, ster Conversationsbladets staaende Artikel, skulde ne Titel af Mosaik, saa maatte det udnærke sig fra samme ved en smuk kobberstukken Lignet. Dertil vilde jeg foreslaae, som pas inde, den for en Tid siden i Herculanum fundne siviske Hund, med Underskriftzenye canis!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-04
J skulde man ikke kunne faae en tro Copie af line, der skal være eet af de fortræffeligste Arlilder, Konsthistorien kjender, saa kunde man lige en Afbildning af Munito, den Eneste i Ver tin, han, som kan skrive, regne, spaae af Kort, lille Domino og kun mangler Mælet, for at dunkle Tusinde af sine tohenede Ligemænd. Archiv, Magazin, Repertorium, dibliothek etc. ere ligesaa almindelige blandt tiller, som Hans og Jens blandt Navne, men le Tidsskrifter, som benævnes dermed lovede et lingere Liv, end de fleste Guder og Gudinder. hvilke colossalske Bygninger bleve ikke physisk politisk Magazin, physicalsk occonomisk og medico chirurgisk Bibliothek, De stode længe, som om de kunde være ægyptiske Pyramider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-04
Indenlandske Efterretninger. Sorøe den 2den November 1828. Landets og Kongehusets Fest, i Anledning af den høie Formæling i den Kongelige Familie var ogsaa for Sorøe Academie og Byen Glædesdag. Fra den tidlige Aften af var Byen, illumineret og Vinduerne prydede med Blomster. Begfakler vare antændte paa Pladserne omkring Academiets Hovedbygning. Kl. 5 Eftermiddag tilkiendegaves ved Klokkernes Ringning i Sorøe Kirke, at den academiske Fest vilde tage sin Begyndelse. Denne bestod i Sange, passende til Dagens Høitid, forfattede af Lector R. a. Dr. Jngemann og udførte, under Veiledning af Musiklærer Pedersen, af de musikkyndige Academister og Elever, og en Tale, hvori Academiets Director, Etatsraad, R. af Dbr. Tauber udviklede: hvorvidt og hvorledes offentlige, til videnskabelig Dannelse stiftede Opdragelses anstalter kunne betragtes som Planteskoler for ægte Fædrenelandssind, et Emne, som behandledes med særdeles Anvendelse deels paa de herlige Fædrenelandsminder fra en fjernere Old, som tiltale Ungdommen fra Sorøes klassiske Omgivelser, deels paa den glædelige Fædrenelandsbegivenhed, som var Dagsfestens Anledning. Efterat den academiske Fest var tilende, tog et muntert Bal sin Begyndelse, som bivaanedes af en Deel af Byens og Omegnens Embedsmænd og hvorved til Sange af Lectorerne Fogtmann. og Wilster Skaaler udbragtes for de høie Formælede, Deres Maiestæter Kongen og Dronningen, Hs. Kongel. Høihed Prinds Christian Frederik og det hele Kongehuus. De af Ingemann forfattede Sange vare: (Til Musik af Musiklærer Pedersen.)Der er Fest paa Skjoldungborgen, Der er Fryd i Dannevang Skjoldunghusets Haab og Glæde! Ton fra Sjæl til Sjæl i Sang! Sjung om Haabet, Danmarks Sønner! Sjette Frederik har en Søn, Sjung om Glæden, Danmarks Døttre! Brud stod Dagmars Datter skjøn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-04
Brudeblus fra Kongehallen! Lys til Land og Rige ud! Vær velsignet, Fyrstebrudgom! Vær velsignet, Fyrstebrud, Ton henover Land og Rige, Fredriks Haab, Marias Bøn! Pryd, som Vaarkrands Skjoldungsstammen! Frederiks Datter, Christians Søn. See, hvor Axelhuus sig hæved, Christians-Borg opstod af Gruus Straal i Glands af Brudefakler! Høit gjenreiste Kongehuus. Straal i Lys, gjenton af Glæde! Kongeborg og Stad og Land! Gamle Skjold fra Stjerneteltet Skue herned til Fædres Strand! Hør hvad Dannerfolket sjunger! Lyt til Glædessang fra Nord! Skjoldungætten blev velsignet: Aldrig den uddøer paa Jord. Stammens yngste Spirer mødes: Slægten blomstre skal paany Stammens Rod er Danmarks Hjerte Kronen grønnes over Sky! II. Mel. Vift stolk paa Codans Bølge &c. Ton høit fra Folk til Throne, Du Danske Hjerters Røst! Ton høit, som Gjenlydstone, Af Fryd i Skjoldungsbryst! Den Aand, som sammenføier De store Verdners Baand, Til Hjerte Hjerte bøier. Og knytter Haand til Haand. Foroven sluttes Pagten, Som skal paa Jord bestaae; I Hjertet gjemmes Magten, Som aldrig skal forgaae. Hil, Hil den Drot, det Rige, Som stoler paa hiin Magt! Naar Kløgtens Forbund svige, Staaer mægtig Hjertets Pagt. J Danmarks Kongesale En venlig Skytsaand boer: Mens Slægters Stjerner dale, En lyser høit i Nord. Som Nordens Stiernekrone, Den paa vor Himmel stod, Velsigned Folk og Throne. Fra Dan og Fredegod. See, Stiernekronen blinker. Med livlig Ungdomsglands See, Danmarks Skytsaand, vinker, Med friske Brudekrands! See, Kongestammens Grene J Krands sig fletted skjønt, De Mindets Blomst forene Med Haabets Eviggrønt, HIl. Hide Dig Fredriks Datin, Hil Hil Dig Christians Con Henfarne Tid, lys atter, Som Fremtid, kar og skjøn Du Nordens Stiernekrone! Nedstraal til Festens Krands! Lys over Folk og Throne Med gyldne Tiders Glandse¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 90. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 8 November 1828. om Højtidelighederne rundt omkring i Riget og i Hertugdommene, i Anledning af den høje Formæling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
Det vilde blive for dette Blad for vidtbittigt, at optage de udførlige Beretninger om højtidelighederne over hele Landet den 1ste Noumber, og vi maa indskrænke os til Uddrag: J Slagelse vare af offentlige Bygniner især Raadstuen, og den lærde Skoles prylide med skjønne Transparenter, hvis Beskriulse med Jndskrifter læses i Slagelse Avis No. 99. Blandt de andre Bygningers Prydelser, mærke vi især, som en Sieldenhed i en sjælindsk Kjøbsted, at der i et Huus faaes en samling af indiske Malerier henhørende til et udisk Bryllupsoptog, med alle Elskovsgudens Atributer og Emblemer paa Kjerligheds Magt, oplyst og omskynget med en Guirlande af friske blomster. At Slagelse Hospitals 100 Medlimmer, og Fattighusets Personale glædedes og bederqvægedes Høitidsaftenen med Maaltider lan man let forestille sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
Om Festen i Sorø er allerede i No. 89. af dette Blad Efterretning meddeelt, hvortil vi føie, at blandt Transparenterne udmærkede sig især en paa Bysiden af Absalons gamle Steenlapel, den nuværende Klosterport, der var foranstaltet af Byfogden og Byens Repræsentanter, og udført af Landskabsmaler Harder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
Odense: Af det her garnisonerende Fyenske Regiment lette Dragoner stiftedes til Minde om Dagen et Legat af 500 Rbd. Sølv, hvoraf Renten aarlig den 1 Nov, skal uddeles til en trængende Enke eller Datter efter en Officier eller Mellemstabsbetjent ved samme Regiment, og hvis Rente-Uddeling samme Dag for første Gang tog sin Begyndelse. Jllumination i Odense fandt kun Sted paa enkelte Steder, og ikke paa offentlige Bygninger, fordi det var forud bestemt, at man vilde ved Jndsamling til et Legat, der skulde bære Hendes Kongelige Høyhed Prindsessens Navn, gjøre Mindet om Dagen varigere; men ved vederqvægende Maaltider for de Fattige, og i øvrigt var Dagen og den følgende Søndag festligst anvendte, saasom i St. Knuds ved Lovsange, Choralblæsning med Basuner fra Taarnet, Festmaaltider i Klubberne, Bal, og Skuespil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
Fra Nyborg skrives, hvorledes den 1ste Novembers Frembrud om Morgenen blev forkyndt ved en Salut af 9 Skud fra Agent Suhrs Kutter. - Om Aftenen saaes flere Transparenter, blandt hvilke var Vagtskibets, der laae paa Rheden, medens til samme Tid fra Vagtskibet kastedes Raketter, der toge sig herligen ud for den talrige Menneskevrimmel paa den mørke Skibsbro. Borgerskolens samtlige Lærere, som øn skeede, at denne for vort elskede Kongehuus og Fædrenelandet kjære Dag maatte blive i varigt Minde hos den opvoxende Slægt, gave 115 af Skolernes meest trængende Børn et anstændigt Maaltid. En ædel Dannemand, opbygget herved, gav Ungdommen Viin til Maden, ligesom tvende Andre af samme Grund trakterede dem med Kaffe efter Maaltidet. - Det var en sand Sjæle=Nydelse at see de Uskyldiges taknemmelige Glæde. Før Maaltidet blev afsjungen Psalmen 436, og efter det 437, under Lærernes Veiledning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
Fra Aalborg have vi især at bemærke, at der paa Høien ved Skovbakken og ved Nørre-Sundby underholdtes den 1 November hele Aftenen en Glædesild, som i lang Afstand bebudede Landboerne Stemningen i deres Stifts stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
Blandt Høitidelighederne i Randers nævne vi især, at den 1 Nov. i den smukke festligt oplyste Kirke blev en skjøn Høitidelighed begyndt om Eftermiddagen Kl. 3 ved Opførelse. af Mozarts Hymne, derefter en Tale af Hr. Pastor Andresen, og siden blev Haydns Hymne udført. Saasnart Aftenen brød frem, var hele Byen ligesom ved et Trylleslag illumineret, og mange Transparenter belyste. J Havnen var en Skonnert bleven halet hen midt for Broen, behængt med Lanterner, og det danske Flag i Transparent. Kl. 9 overraskedes man ved en forhen her ubekiendt Festlighed, nemlig et Fakkeltog, foranstaltet af den lærde Skoles Disciple. Efterat Toget, med nogle og fyrgetyve Fakler og med Musik i Spidsen, var draget igjennem flere af Hovedgaderne, opstillede det sig paa Torvet og afsang efterfølgende af en Discipel, N. Levinsen, Søn af Degnen Levinsen i Holbek, forfattet Sang: Hæv Dig høit, vor Glædesrøst! Juble Danmarks Rige! Overalt fra Kyst til Kyst, Glædens Hymner stige! Høi og hellig er vor Fryd, Danmarks Held vor Lykke. Sangens glade Jubellyd. Skal vor Fryd udtrykke. Held dig, elskte Fyrstepar! Vor er Eders Lykke. Alden Fryd, som Jorden har, Eders Bane smykke! Krandsen, J i Ungdomsvaar Nu om Jssen binde, Selv i Livets Efteraar Lige grøn J finde, Fyrste, fjernt fra Danmarks Strand Hist i Sydens Egne, Fandt Du vel i fremmed Land Glæder allevegne. Men Marias Kjærlighed, Elskovs ømme Klage, Dannerfolkets Kjærlighed Vinked Dig tilbage. O, Fyrstinde yngste Leed. Af vor Skjoldungstamme. Gamle Danmarks Kjærlighed Evig er den samme. Ja, saalænge Verden staaer, Evig skal den gløde, Medens danske Hjerter slaaer Konge, Land imøde! Ja, kon høit, vor Glædesrosk Juble Danmarks Rige! Overalt, fra Kyst til Kyst, Glædens Hymner stige! Een er gamle Danmarks FrydEn kun er vor Stemme. Ton da Sangens Jubellyd, Hvor en Dansk har hjemme, Hurra høit for Danmarks Land Troskabs gamle Sæde! Trindt i Dal, paa Hof og Strand Blomstrer Fred og Glæde! For sit Kongehuses Vel Sig hver Dansk indvie, Hurra høit for Parret, Held Fredrik og Marie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
J Ribe blev paa den til den høje Formæling bestemte Time døbt et Barn i Domkirken, med Navnet Wilhelmine Marie. Jlluminationer, Transparenter, Kirkehøjtidelighed den 2 Nov., Skuespils Opførelse, Bal etc. ere vi nødsagede til at forbigaae. En af Rector Thorup for Theatret forfattet Epilog sluttede med følgende Ord: Frederik Christian. - Eders elskte Navn en fælleds Søn sig huldt forbinder. Synker, Fædre, til hans ømme Favn, dølger ei, at Glædestaaren rinder! Folket møder den med Fryderaab: Leve Eders, leve Landets Haab, Den sidste Strophe gjentoges fra Parterret af H. H. Hr. Biskop Koefod Ridder af Dannebrogen og flere af de Tilstædeværende, ledsaget af et tredobbelt enthusiastisk Hurraraab. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
Jndenlandske Efterretninger. For Søe-Etatens Skolebørn var paa Hs. Majestæts Kongens Bekostning foranstaltet en Middagsmaaltid paa Formælingsdagen d. 11 November. Der var anrettet for Pigerne og de mindre Drenge i Pigeskolen i Klerkegaden, og for de større Drenge paa Søeqvæsthuset. 1020 Børn toge Deel i denne Kongelige Naadesbeviisning, og skjønnede med inderlig Taknemmelighed paa Landsfaderens Kierlighed, i at lade dem, forenede ved et fælles Maaltid, yttre deres Deeltagelse i Kongehusets og hele Folkets Glæde. Skolecommissionens Medlemmer, Skolenes Lærere og Adskillige Børnene Paarørende, som og Andre vare tilstede, og alt foregik i tilbørlig Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
Ifølge Hans Majestæt Kongens allernaadigste Befaling gaves, under Bestyrelse af Directionen for Garnisonsskolevæsenet, i samtlige Undervisningsanstalter for Underofficiererne og Spillemænd samt i de militaire Caserneskoler, i Anledning af Formælingsfesten, den 1ste November, et godt Middagsmaaltid. 440 Personer deeltoge i denne Høitidelighed. Levende følelse af Tak til den Konge, der saa naadigst betænker alle sine Undersaatter, yttredes i de gladeste Udraab for Kongen, Dronningen, de høie Formællede og for hele Kongehuset; taknemlige mod den bedste Konge have Alle kun et Ønske: Himlens Velsignelse over Ham og Alt hvad Han elsker!!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
Samtlige 56 Elever i Artillerikorpsets Underofficerskole og alle 90 Børn i den classenske Artilleri-Legat-Skole erholdt ligeledes et rigeligt Middagsmaaltid, i Overværelse af de paa hvert Sted ansatte Officerer og Lærere. Under Maaltidet udbragtes Skaaler for D. M. Kongen og Dronningen, de høikongelige Formælede, og det øvrige Kongehuus, og efter Maaltidet glædedes Eleverne og Børnene paa begge Steder, indtil langt ud paa Aftenen, ved Musik, Dands og anstændig Leg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
Blandede Efterretninger. En Engellænders Tanker om Storbrittanniens Forhold under den nuværende Krig. (Fortsat fra forrige Nummer, der blev sluttet med, at Mange betragte Navarino-Slaget som foruroligende med Hensyn til Ruslands Magts Forøgelse og den europæiske Ligevægts Forstyrrelse.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
Det er en Betragtning, som fortjener at undersøges. Dersom denne Strid virkeligen sigter til at forstyrre Europas Ligevægt og derhos til at sætte. den almindelige Uafhængighed i Fare, saa var den uheldig i sin sidste, men dog undskyldelig i sin umiddelbare Foranledning og Grundsætning. Men førend det kan vises, at Seiren ved Navarino har forstyrret, eller sigter til at forstyrre, Ligevægten i Europa, bør det vises, at der virkeligen er et Forbundssystem til, som er udsat for at forstyrres. Det Modsatte troe vi kan klarligen godtgjøres. Et Forbundssystem forudsætter ikke blot et Antal af Stater, giensidigen forbundne ved Tractater, men et Antal af Stater, hvoraf en vigtig Deel er forbunden ved giensidig Tarv til at modstaae Indgrebet af een, der er stærkere end de øvrige. Ruslang kan fra den Tid af betragtes som den prædominerende Stat, men vi opdage intetsteds en Forening af andre Stater, forbundne ved noget Slags Modstandsgrundsætning. Der er derfor i dette Øieblik ingen systematisk Forstyrrelse af Stater, hvorved en Ligevægt i Magt skal opretholdes. Endog Grundsætningen af en saadan Forstyrrelse er ikke til, thi vil see ingen almindelig erkjendt Jnteresse blandt Regjeringerne, med mindre at den skulde være den hellige Alliances, der vilde kunne omstyrte saavel udvortes Uafhængighed, som indvortes Frihed. - Verden har hidtil kun været Vidne til et eneste fuldkomment System af Forbundspolitik, thi den Forening, som modsatte sig det østerrigske Huses Ærgierrighed, var blandet med det tydske Riges Grundforfatning, som det var udgaaet fra. Det eneste Exempel paa et Forbundssystem, der støttede sig paa sin egen indre Kraft, var det, som oprettedes af Vilhelm III, imod Ludvig XIV Herskesyge. Efter dette allene maa vi danne vor Dom, naar vi opstille Gisninger angaaende Europas tilkommende Politik. Vi maa tage i Overveielse, hvad der har været denne Overeenskomst væsentlige Natur, og da see, paa hvilken Maade en lignende Overeenskomst nu kan tilveiebringes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
J dette System havde Storbritannien, Tydskland og de nederlandske Provindser forenet sig, for at modsætte sig Frankrigs Magt, og i dette Forbund vare de omsider forenede ved Grændsetractaten, der bestemte de spanske Nederlande til Grændse for deres politiske Forening. Her see vi et Antal Stater nøie forenet til et særligt Formaal og en særdeles Landstrækning sættes i saa særdeles Omstændigheder, at enhver af de forenede Magter havde en særskilt Jnteresse i at opretholde den tilværende Overeenskomst, fordi denne Landstrækning var, mere end andre, udsat for den fælleds Fiendes Jndfald. Ved denne Tractat erhvervede Keiseren Herredømmet over de spanske Nederlande, men, som dog skulde forsvares, som en Grændse for de hollandske Stater: Storbritannien forbandt sig til, i Tilfælde af en Krig, at yde Bistand, og, ved det samme Forbund, blev disse Provindsers Handelsintere. opoffret for de to Sømagter, saaledes, at ka var de tre forenede Magter lige magtpaaligget, at holde Overeenskomsten. Vi see derfor i at i dette eneste Exempel paa en Forbunder. tik, var det ikke blot et Forbund af et Al Stater, til at sætte Skranker for en mægtit og ærgjerrige end de øvrige, men ogsaa en selig Forening, indrettet saaledes, at den forbardisse Stater til at opretholde en fælleds denenskomst, at enhver skulde finde sin særskilte Ja teresse enten i Land, Sikkerhed eller Handel, tid at forsvare den Deel af den politiske Lin som umiddelbart var udsat for Jndgreb. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
Spørgsmaalet om Grækenlands Ustangighed vil sandsynligviis blive afgjort, uden at indvikle christelige Regjeringer i betydelige Fiendtligheder. Den blodige og langvarige Kampe Frankrige er i alt for frisk Minde, og de Ex der, den har paalagt, ere end alt for trykker til at disse Regjeringer skulde overlade de Jnteresse til Krigens rædsomme AfgivUnder saadanne Omstændigheder kan det i haabes, at deres gjensidige Fordringer ville, deligen blive afgjorte ved Underhandling; at et nyt og fuldkomnere System af Forbepolitik virkeligen vil blive oprettet – fuldnere, som omfattende i en eneste Forening : teressen af alle store Regjeringer i Europa, ud at opoffre noget Lands Lykke til Fordeel den andre, og tillige, i samme Henseende, mine udsat for at tilintetgjøres ved Virkningen, de Forandringer, som Tiden maa medføre i i den menneskelige Visdoms Forbindelser. heller kan det mangle, at indgyde Haab og Tillid til en gunstig Tilendebringelse af overhængende eller ivrige Crisis, baade til andre Steder, at Engellands Interesse et, saa vigtig en Leilighed, under Bestyrelse: saadant Øje og en saadan Arm, som vir ved Statsroret.