Berlingske Tidende, 1752-01-28
Den 2den retournerede Hans Kongel. Majestet af Preussen lykkelig til Potsdam, fra sin Reyse til Magdeborg, OstFriesland og det Cleviske. Samme Dag lod det Meklenborgske Ridderskab insinuere Gesandterne ved Rigs-Dagen i Regensborg en trykt Jnformation paa 117 Ark, angaaende, Communions= og Contributions=Forfatningen i de 3de Meklenborgske Kredse. Den 3die og 4de blev af nogle gemeene Qvinder i Stokholm paa adskillige Steder Jld anlagt; hvilket ogsaa skeede Dagen derefter af en Bogholder ved Asseurance-Contoiret. Alle disse Mordbrændere bleve arretterede, efter Fortieneste straffede, og Ulykken i Tide forekommet. Sidst nævnte Dag, den 5te, satte den sidste Hertugs af Saxen-Weissenfels, Johan Adolphs efterladte eeneste Dotter Livet til, ved det hun gjorde et ulykkeligt Fald ned aden Trappe. Den 6te prorogerede Kongen af Store-Britannien Parlamentets Sessioner. Den 19 paakom i Constantinopel en Jldebrand, som varede i 16 Timer, og lagde 4000 Huuse udi Aske. Udi samme Hovedstad havde den vedvarende Pest udi faa Uger bortrykket over 70000 Mennesker. Den 22de blev Enke-Princessen af Wallis lykkelig forløst med en ung Princesse. Den 26de fornam man udi Kirke-Staten et almindeligt Jordskælv, hvorved Stæderne Nocern og Einado bleve næsten aldeeles ødelagte, og mange andre Steder satte udi den ynkeligste Tilstand. Den 27de blev i Bøhmen gjort Begyndelse med et anseeligt Campe ment, som stod imellem Stæderne Collin og Kuttenberg, hvor de i samme Rige liggende Keyserl. Kongel. Tropper skulde vise Prøve paa deres Færdighed i de nye indførte KrigsExercicer. Den 31te skeede paa Bierget Plainejou, kort fra Pass, noget som er remarqvable udi Natural=Historien, i det en Klippe brast, og deraf fremkom et nyt Bierg, samt et med Bierge omgivet Gab, hvoraf opstoed en Damp, som lignede Dampen af et Jldsprudende Bierg, og tegnede til at ville selv give Luer af sig. Ellers meldede i denne Maaned endogsaa udenlandske Tidender omdet Danske Vestindiske og Guineiske Compagnies merkelige Tilvært udi Handelens Flor og Velstand, samt hvorledes dets Actier steege udi Priis. Det Store-Britanniske Ho paastod, at Frankrige skulde kalde sin Flode hiem fra de Guineiske Kyster, og holde inde med det sammesteds begyndte Fæstnings=Arbeyde. Hans Majestet, den Romerske Keiser, foer til Chemnitz udi Berg-Habit ned i en Schacht, som var 914 Favne dyb, og tog der i Afgrunden alle Merkværdigheder udi Øyesyn. J Genua blev af Senaten paabuddet, at alle Geistlige udi Republiqvens Gebet, uden Forskiel skulde indgive en rigtig Fortegnelse paa deres Gods og Jndkomster. For at giøre denne Ordre kraftig, blev med de samme publiceret, at alle de, som ey vilde være samme lyd i ge, skulde forvises Landet. Udi denne Maaned kom det og dertil, at Cheferne for de Franske Tropper paa Øen Corsica formaaede Jndbyggerne paa samme Øe til at give sig i gien under deres gamle Herskab, nemlig Regieringen i Genua; hvilket dog skeede paa saadanne Vilkaar, som hverken Genua eller Corserne syntes at finde deres Hold ved. Derimod continuerede Viinhandlerne i Amsterdam og Rotterdam, at nægte Øvrigheden deres Lydighed i at giøre Eed i Henseende til deres Vahrers Debit, og besluttede heller at lukke deres Kieldere til. Til London ankom en Mand, ved Navn Andero Grimaldi, som foregav sig at forstaae den Kunst at flyve; men viiste ingen Prøve derpaa; eller er i ringeste fløyen bort igien uden at nogen har seet ham.