JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Ovenstaaende haver jeg med S. T. Hr. Stiftsbefalingsmand og Kammerherre Hauchs Tilladelse ladet indført, paa det Sandheden kan blive offentlig bekiendtgjort. Rollssen, Brand Directeur. Logen kunde blive mere bedrøver end sig selv, ved at læse det paaankede Avertissement i Aviserne Nr 12. Aajeg bedre underrettet, saae hvor mang=Urigtigheder det indeholdte. Selv confunderet, som leed ved Branden, og ubekomret og Nøiagtigheden i et og alt, tilmeldte jeg, uden Betænkning, en Ven i Fortroelighed, hvad jeg ansaae som Re sul at af mange Rygter; minst havde sig tærkt, at denne Ven skulde indrykt et privat Brev i offentlige Tidender, og ingen her i lang Tid fornærmet mig saa meget, som den samm. Viin, hvis Navn, om paafordres, skal blive angivet, og hane Erklæring hom af vunger, om jeg havde givet mindste Vink til at bekiendtgiøre mit Brev. Jg erklærer hermed, at alt hvad som henføres til Tal i mit Brev, er ungtigt, som jeg siden har erfaret, at lig med egne Øine saae den tydske Sprøite at udrette store Ting mellem Hr. Svanes og mid Huus, at jeg, occuperet for meget med mine egne Sager, ikke saae, hverken hvad franske eller andre gjorde, at jeg kun gik efter hvad andres Enthusiasme for de Franskes Velvillighed i Begyndelsen udspredde om dette Folkes Tieneste. At jeg nu vist veed, at med al de Franskes Beredrillighed, alt det havde brændt, som nu brændte, om aldrig de Franske havde været, og heller ikke meere, at den alt for stærke Jld ikke blev eller kunde blevet conjoneret, uden paa to Steder, nemlig ved mit Huus og ved den sydlige Deel oppe mod Hongen, at det paa begge disse Steder var ikke de Franske, men vore egne Brandfolk, som der gjorde den fornemste Tienest; at Løve=Apothequet vel, ved de Franskes gode Biestand, blev med Seil bedækket, men at dette dog den Dag desuden ikke havde brændt, formedelst den bestandige Vindgust fra Østen, som førte Luen en anden Vei. Fremdeles at vore Brandfolk fik, jeg veed ikke 40 eller 500 Rdlr. i Præmie, fra en ubenærne formuende Borger, hvilke Hr. Branddirecteuren uddelede til Brandfolkene for udviste Aarvaagenhed; saa har jeg og allerede, førend Misfornøielse her vttrede sig, med forrige Post beordret min Ven, at tilbagekalde, saavel den Usandhed om Brandskuddet, hvorom jeg var urigtig underrettet, som og flere Misligheder i mit Brev. Jeg erklærer endelig hermid, at jeg, efter den Kundskab jeg nu har omdet Passerte, ikke veed andet, ind at saavel Hr. Brand directeuren, som hans underhavende Brand=Officianter og Folk, arbeidede af yderste Kraft, og at jeg tillader den eller dem, som over det indtykte Avertissement med Rette finder sig fornærmede, at bekiendtgiøre denne min Erklæring, under min Haand, i hvilke Aviser de ville, eller, om der fordres, endog selv at besørge dette indrykket i vor Adresse=Contoirs Efterretning. Bergen, den 3die Martii 1795. J. Heiberg.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 6te Februarii 1795 indkaldes herved sub pæna præclum & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle dem, formene sig at have noget at fordre efter min i Scheens Kiøbstæd ved Døden afgangne Søn, Kiøbmand Haus Jørgen Rougtved, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tid hos mig selv eller Kiøbmand Hans Christophersen Blom i Scheen at anmelde og beviisliggjøre, da denne Jndkaldelse efter bemeldte Bevilling, skal ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Rommenæsgaard ved Scheen, den 12te Februarii 1795. Andreas Rougtved, Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 3die October, 1794, bliver til Ober Formunder Roullernes Orden i Jartsberg. Grevskabs søndre og nordre Sorenskriverie Districter, og til de af samme efter Anordningerne udgaaende Arvers Udslettelse, herved 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, ud poena præciur & perpetui ulentii, indkaldte alle de, som ovenmeldte Districters Ober=Formynderier maatte have no Fordring, at melde sig hos hvert Districts Sorenskriver, som Ober=Formyndere, med deres havende Krav, inden fornævnte Tids Udløb, og samme beviisliggiøre, da de derefter aabenstaaende og myndigværendes Arver bliver udslettede, alt i Følge oven allegerede allernaadigste Bevilling. Reggestadgaard, den 5te Februarii 1795. Müller, Ober=Jnspecteur i Jarlsberg Grevskab.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Ved Trækningen paa Rosenborg Slot den 3die Martii ere af de under Kongelig allernaadigst Garantie ved Directionen for det østersøiske og guineiske Handelselskab den 11te Junii 1786 udstædte 3253 Obligationer, hver paa 75 Rdlr., følgende 146 Nummere, som til næstkommende 11te Junii Termin skulle indløses, i efterskrevne Orden udkomne, nemlig: No. 3519. 1938, 459, 2519, 5063, 4171, 676, 4388, 540, og 96. hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres, med vedføiet Erindring, at Renter af ovenmeldte udtrukne Obligationer ikke godtgiøres for længere Tid end til 11te Juni, 1795, da baade Renter og Capital paa sædvanlig Sted behagelig maatte affordres. Kiøbenhavn, den 3die Martii 1795. Her i Sundhorlehns Sorenskriverie i Bergens Stift, paa Gaarden Engevigen i Strandvigs Skibrede, er ved Døden afgangen sal. Madame Sophie Magdalene Børmer, fød Segelcke, Velædle Hr. David Bremehes Hustrue, imellem hvilken er Kongel. allernaadigst confirmeret Testamente til den Længstlevende, som i Følge derat skal betale til den første Afdødes Arvinger 10 Rdlr., der og af Enkemanden til mig som Skifteforvalter er leveret til Deling ved lovlig Skifte imellem dem, om hvirke ikke vides meere hvem ere, end Børn og Børnebørn efter 3 afdøde Brødre, sal. Gustavns Segelcke, sal. Capitaine Søren v. Segelcke og sal Major og Commandant Hartvig Philip v. Segelcke, samt en Søster sal. Sorenskriver Fastings Enke og Børn og Børnebørn efter flere bortdøde Søstre, nemlig: sal. Frue Oberstlieutenantinde v. Fresler, sal. Frue Capitaininde Ole Brüggers, sal. Frue Capitaininde v. Krogs og sal. FrueCapitaininde v. Witt, og af hvilke Arvinger nogle skal være i Danmark, thi bliver dette ved denne Jndkaldelse til samtlig respektive Arvingers Efterretning bekiendtgjort. Milliegaard i Schonevigen, den 4de Februarii 1795. S. Schiøtz,
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Deres Kongel. Majest. virkelig Cancellieraad og Sorenskriver i Sundhorlehn. Den forrige Kongel. Tolder i Arendal, nu afg. Hr. Kammerraad Augustinus Ebbell, har under 23de Januarii sidst, paa Grund af Kongel. allernaadigst Bevilling under 1ste December 1780, udnævnt os underskrevne til Skiftecommissarier udi hans og forhen afdøde hans Frues fælleds Stervboe; enhver som paa Stervboet formener at have Fordring, ville derfore lovlig Tid indfinde sig i Skiftecommissionen, som holdes i Stervboehuset i Arendal, og enhver som til Stervboet efter Obligationer, Beviser eller Regninger vidt sig skyldige, ville met Betalingen henvende sig til Hr. Told og Contumptionscasserer Ebbell i Arndal, som antaget Curatoi Bonolum. Jørrigbliver sal. Hr. Kammerraadens eiende Reberbane ved Arndal, fremdeles i 6 Maaneder drevet for Stervboets Regning, og siden fortsættes dens Drift ved Sønnen Hr. Ole Falck Edell. Skifte=Commissionen, den 15de Februarii 1795. A. F. Finne. H. L. Dedekam, Sorenskriver i Nedenæs Lehn. Borger i Arendal.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Ved Proclama Publications for Kragerøe Byeting og Schiens Laugting, er behørig bekiendtgjort, at Enken MadamiDorthea Tostrup sal. Arne Heuchs, fød Kink, her ved Døden er afgangen og hendes Boe af mig som Skifteforvalter tagen under lovlig Behandling, samt Debi= og Creditorer og Arving indkaldede at møde hos mig inden den i Loven befalede Tid, Debitorerne for at betale deres Gield og Creditorer og Arvinger selv eller ved Fuldmægtiger med lovlig Legitimation for deres Pretensioner og Arveverettigelse, samt for at paaler deres Tarv under Skiftet; hvilken Bekiendtgiørelse og Jndkaldelse, berige ved efter nu brugelig Maade igientages 3de Gange i de Kiøbenhavnske danske Aviser, til Efterretning for Arvingerne som ite vides hvem er eller hvor opholder sig, da enhver efter Boets vinge Tilstand, skal vederfares lovlig Ret. Kragerøe, den 21de Januarii 1795. J. G. Tønder. Jørgen Caspar Bøgelund fra Osebakken ved Porsgrund under Bamble Sorenskriverie, i Bradsberg Amt, der nu den 7de November forrige Aar opgav sit Boe tile Creditorers Betaling, er nu for kort siden død; hans Efterladenskaber blev strax af mig registerede; og uagtet samme neppe vil strække til Begravelses Omkostningers Vestridelse, og Boet ey taaler af bekoste noget ordentlig Proclama, saa bekiendtgiøres dog Dødsfaldet 3de Gange efter hinanden udi de Berlingske Aviser til Arvinger og Creditorers behagelige Efterretning. Tvetengaard ved Brevig, den 10de Februarii 1795. Efter høi Øvrigheds Tilladelse og Vedkommendes Forlangende, bliver i Bergen i Norge førstkommende 13de April Formiddag Kl. 10, udi Herberget Altona følgende Priis=Skibe med deres Jnventarium ved offentlig Auction bortsolgte: Den holl. Hukkert Annes Antonius kaldet, stor 60 hollandske Læster, at Egetræe bygget, 10 Aar gammel. En Embder=Smakke de Frauw Elske kaldet, 100 Tons stor, af Egetræe bygget, 2 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
En Engelsk Brig Esters Rettie kaldet, 150 Tons stor, bygget af Ege og Fyrretræe, 6 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1795-03-20
Efter et den 3die October 1794 Kongel. allernaadigst confirmeret Testamente, er afdøde Christian Corneliusens Enke Maren Bertelsdatter i Drobak, berettiget at desponere fælleds Boe, imod at betale til den Afdødes Arvinger som en Kiendelse 10 Rdlr. Disse 10 Rdlr. er til mig som Skifteforvalter overleveret, og altsaa indkaldes herved 3de Gange efter hinanden; de Berlingske Aviser den Afdødes Arvinger at møde hos mig inden lovortalet Tid, deres Arveret at legitimere og at modtage hvad dennem kan tilfalde. Drøbak, den 28de Februarii Horn. De som enten maatte have noget at fordre eller Pligte i Boet efter en udenrigs afdød Skipper Jacob Petersen, hvis Boe her paa Stedet, af os undertegnede Skifteforvaltere behandles, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel fra Dato, at melde sig med deres Anliggende, da enhver skal vederfares Ret. Bergen, den 6te Februarii 1795. Frich. Benzon.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
Paris, den 24de Februar. Man frygter for, at Jsle de France skal med det første blive angrebet af Engelænderne, i Fald det ikke allerede er skeet. General Tunger derfor bleven udnævnt til Gouverneur over denne Colonie og allerede den 22de afreist til Brest, hvor han skal oppebie Folkerepræsentanterne, som skulle følge med ham derhen, og føie Anstalter til, at de med hinanden kunne tiltræde Reisen. Decretet angaaende Religions=Friheden er fornemmelig bleven udstædt formedelst Vender, hvis Jndbyggere aldeles ikke vilde imodtage Amnestien uden denne Betingelse. Overhovedet vare alle Departementer høist forbittrede over denne Krænkelse af Menneskets helligste Rettighed, og havde Conventen denne Gang bedraget dem i deres Forventning, som var steget til det meest brændende Ønske, havde der vist udbrudt meer end eet Vende. - Fra Brest er en Division af vor Flaade paa 10 Krigstibe afseilet til Vestindien. - Vor Armees Forstærkning i Holland med 40000 Mand af Sambre= og Maas=Armeen skeer efter Pichegralsudtrykkelige Forlangende.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
Paris, den 28de Februarii. Velfærds-Commissionen har vel endnu ikke bekiendtgjort Conventen, at Freden med Royalisterne var bleven sluttet; men Breve fra Rennes og Nantes udgive denne Sag eensstemmigen for vis. Fra Angers skrives: at en Coureer, som bringer Fredens Undertegnelse til Paris, var allerede passeret igjennem denne Stad; og fra Nantes berettes, at freder var bleven undertegnet af den republikansk General i Republikens Navn, af General Charette i Royalisternes Navn og af General Caumartin i de saakaldte Thouans Navn. 35000 Mand af Charettes Armee havde nedlagt Vaabnene, og afleveret til General Cancloux 100 Kanoner, al Krigs og Mund=Provision. Denne Fred var den 21de Februarii bleven bekiendtgjort for Fronten af Besætningen og den til den Ende forsamlede Nationalgade. Til Aarsage, hvorfor denne Fred endnu ikke offentlig er bleven bekiendtgjort, anføres, at Velfærds=Commissionen først venter tilbage fra Wende Folkerepræsentanterne selv, som have faaet Fuldmagt til at slutt=Fred. - Fra Brest er en Contre=Admiral reist til Holland for at hente de hollandske Skibe og forene dem med vor Brester Flaade. - Fra Frankrig reiser om kort Tid nogle 100 Artillerie=, Ingenieur= og Marine Officierer over Venne dig til Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
Weser, den 2den Martii. Den 7de hujus ere 2 Regimenter Hanoveranere rykte ind i Bremen. Hver Borger fik en Mand til Jndqvartering. J Dag er det første Regiment marcheret til Oldenburg. Det andet bliver endnu i Bremen. J Morgen skal endnu 2000 Mand indtreffe sammesteds &c.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
Frankfurt, den 5te Martii. Fra Anspach bliver følgende meldt: "En fra Berlin ankommen Stafette har medbragt den Ordre: at den Kongel. Su te, som var her, skal den 3die hujus brække op til Westphalen." - Paa Mayn kommer nu saa meget Korn herned, at allene i Aschaffenburg skal 37000 Centner være blevne udlossede. – J Gaar er Churfyrsten af Maynz ankommen hertil fra Aschaffenburg. - Den 2den Colonnes 7de og sidste Afdeling af den preussiske Armee, som marcherer under Feldtmarskal von Møllendorphs Anførsel til Westphalen, kommer den 20de Martii til Qvartererne ved Cassel, hvorfra den fortsætter sin March til Lippstadt. Den 1ste Colonne af hiin Armee, som tidligst er brudt op, bliver, som bekiendt, anført af Generallieutnant von Kalkreuth. Den 1ste Afdeling af Colonnen under Feldtmarskal von Møllendorff er allerede i Gaar indtruffen ved Cassel.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
Nederrhin, den 5te Martii. De Keiserlige trække sig nu op ad Rhinen, og Preusserne derimod komme med stærke Marcher ind i Westphalen. Et Corps Østerrigere af 25000 Mand bliver dog for det første staaende i det mindste ved Lippe, og de 16000 Østerrigere, som ere i engelsk Sold, blive desuden ved General Grev von Wallmodens Armee. De Franske rykke derimod stærkt nedad ved Rhinen. Siden den 24de Febr. skulle 15000 Mand af dem være marcherte ind i Lølv. Det hedder, at Østerrigerne skulle med det første gaae over Rhinen ved Chrenbreitstein, og paa samme Tid skal det samme skee over Maynz af Rigsarmeen, for at giøre de Franske en Diversion. De sidstes Tropper, hvilke hidindtil have været i Bevægelse ved Nederrhigen, ere, som man troer, bestemte til Holland, for at forstærke deres der værende Armee.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
Ostfriesland, den 5te Martii. Paa de hollandske Grændser er det paa nogen Tid igien roeligt. J Forgaars vare i den heele Egn af nye Skandsen i det Grønningske næsten 4000 Franske, ikke samlede, men adspredte omkring i Landsbyerne; altsaa ikke 15000 som Rygtet havde udspredt. Lord Catheart holder Fortet Bourtange paa hiin Side Ems besat. General Grev Wallmøden har detaschert General Aberrombie, for endnu mere at forstærke Corpset ved Ems.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
London, den 6te Martii. Sir Frederich Eden er bleven beskikket til at afgaae under et Vaabenstilstandsslag til Frankrig, for at handle om Fangernes Udvexling med den franske Regiering. Vilde dog Himmelen, at dette maatte være et Forbud for en Fredsunderhandling! - J Gaar er det danske ostindiske Skib, Prindsesse Friderike, ankommen fra Bengalen til Portsmouth. Antallet paa Katholikerne i Jrland regnes for 3 Millioner. Admiral Harvei skal med det første afgaae med 4 Linieskibe til Nordsøen. - Ved Doggerbank krydser nu en fransk Escadre af 2 Linieskibe og 4 Fregatter. Der er strax bleven sendt Krigskibe ud imod samme. - Efterretningerne fra det gode Haabs Forbierg fortælle, at det hollandsk patriotiske Partie er aldeles det stærkeste.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
J Jslands Regierings Anliggender er forefaldet en ubehagelig Tildragelse: Den nye Vicekonge, Lord Fitzwilliam, som er af det portlandske Partie, imodtog denne Post under visse Betingelser, f. Ex. at alle Catholiker skulde inddrømmes samme Rettigheder som Protestanterne &c., hvilke Betingelser Ministeren nu ikke vil tilstaae ham. Benævnte Lord har resigneret, og der er, som det heder, tillige bleven ham sendt hans Afskeed. Dog ville Jrlænderne ikke lade ham reise bort, og de fornemste Jndvaanere i Dublin have af den Aarsag i en temmelig tumultuarisk Forsamling fattet en Beslutning, som ikke torde være vor nuværende Regiering behagelig. Tvende Commissarier, Hr. Grattann og Sir John Par nel, ventes her fra Dublin, for at formilde denne Storm. Fitzwilliam har alle Katholikerne paa sin Side, saasom de ventede deres Rettigheder oprettede af ham. Kiøbmændens i Dublin har besluttet en Adresse til Kongen, og i Fald Lord William virkelig skulde reise derfra, at lukke paa denne Dag deres Boder til Tegn paa deres Bedrøvelse. Det heder nu, at Hr. Burke har faaet Commission, at kifte Forlig imellem de forskiellige Partier i Jrland. Kornmangelen tager meget til i nogle Fane af Engeland. - J Steden for Lord Hove skal efter Rygtet, Lore Bridvort faae Commanden, lover den store Flaade. Til Foraaret venter man en stor Mangde Korn fra Quebeck og Danzig, i hvilken sidste Stad, 100000 Tdr. Hvede ere blevne kiøbte for Engelands Regning. - J vore Blade læse vi allerede den Efterretning fra Paris, at Freden er bleven sluttet med Royalisterne. Lingen, den 7de Martii.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
Den hele engelske Armee er nu, et Par Regimenter undtagne, brækket op til Ostfriesland. Derimod ere igien Hesserne og Hannoveranerne indtrufne her i Egnen, og trængte frem til Benthelm. Benthem selv bliver forsvaret af en hannoversk Besætning. Jkke langt fra Benthem og Schuttorf. 1/2 Miil derfra, have i disse Dage været nogle Skiermydsler imellem Forposterne, som ere faldne ud til de Alliertes Fordeel. Der skal være bleven de Franske selv i Par Kanoner fratagne. Dog ere de nærmere Omstændigheder ikke bekiendte her, fordi Passagen over Ems er nu spærret. - Hessernes Hovedqvarteer, som hindtil har været i Teklenburg, skal sandsynlig blive forflytted til Rheine eller Lingen. - J Neuenhaus og Nordhorn i Grevskabet Benthelm, er fransk Besætning.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
Wesel, den 8de Martii. J Landene mellem Maas og Rhinen bliver Mangelen paa Levnetsmidler daglig større. En Reisende, som er kommen derfra, forsikrer, at Jndbyggerne havde trøstet sig med de Haab, at der ved Hollands Erobring skulde blive aabnet en riig Kilde, men at de ere gandske blevne bedragne i deres Forventning. "Hele Holland er provisorisk paa 6 Uger bleven lukket, og de Kiøbmænd, som ere reiste derhen, og vilde for rede Penge indkiøbe det nødvendige Forraad, maatte vende tilbage med uforrettet Sag. Holland undskylder sig dermed, at det maae underholde den hele franske Nordarmee, og Amsterdam angiver sin Forraad for saa ringe, at samme neppe strækker til i 10 Maaneder for den selv, og ved de franske Troppers Deeltagelse vil den desto hastigere blive forbrugt.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
Hannover, den 9de Martii. En Transport af 2300 franske Krigsfanger er afsendt fra Armeen, under en Bedækning af 550 Mand, for at blive bragt over Høfter her til Landet. Den er indtruffen i Hør ter i 3 Divisioner, men har, førend Afmarchen derfra, faaet den 3die hujus den Ordre: at giøre, for det første Holdt sammesteds, fordi en Udvexling af engelskehannoveranske og franske Krigssanger var i Værk, og strax skulde blive foretaget. Bemeldte Transport er derfor, tilligemed Bedækningen paa nogen Tid bleven indlagt i de 3 Stæder, Hoxter, Brache og Drieburg.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
Westphalen, den 10de Martii. Det er nu afgjort, at Feltmarskal von Møllendorfs Hovedqvarteer kommer til Lippstadt. Den 7de er allerede Regimen et Romberg rykket derind. - Ved den i Holland paafulgte Bevolution har det Løvenstein Werthheinske Jægercorps udmærket sig ved sit Tilbagetog fra Holland paa en Maade, som fortiener at bekiendtgiøres. Dette Corps blev i forrige Aar givet af Fyrsten til Løvenstein=Berthhelm i hollandsk Sold. Sammes Commandeur, Oberstlieutenant von Schlammersdorf, blev formedelst sin tavre Opførsel gjort til Commandant i Fortet St. Andre. Hvor tappert han her forsvarede sig, og hvor mange Storme han afslog, er bekiendt. Endelig fik han Ordre, at forlade Fortet. Han slog sig paa den tilfrosne Waal igiennem de Franske. Amsterdam var allerede besat af de sidste, da Schlammersdorf den 19de Januarii endnu stod med si Corps vid Gorcum og der underhaanden blev bekiendtgjort, at den hollandske Armee maatte strække Gevar. Schlammersdorf, som havde varet med i 7 Aars Krigen, kunde ikke beslutte sig dertil. Han trak sine Jægere tilsammen, marcherte over Leiden og Harlem lige til Enkhuusen, slog sig næsten ved hver Landsbye igiennem de allerede i fuld Jnsurrection staaende hollandske Patrioter, omringet desuden af de fiendtlige Colonner, og gik ved Enkhavsen 12 Mile i et fort paa Jsen til Fods foran sine Jægere i den strængeste Kulde over den tilfrosne Znyder=Søe, paa hvilken March 20 af hans Folk faldt dødfrosne hen. Han mistede un vel sin hele Eqvipage, og alt hvad han eiede. Hans Heste kunde ikke følge med paa Jsen, men faldt i Kiendernes Hænder og Kneatene bleve hugne i Stykker. Men han kom dog den 22de Januarii lykkelig til Zwost, og føiede sig til den engelske Armee, i hvis Sold han nu er traadt, og staaer nu med sit Corps i Ostfriesland. Dette Torv er det eneste, som af den hele hollandske Armee har reddet sig.
Berlingske Tidende, 1795-03-23
Kiøbenhavn, den 23de Martii. Da der paa nogen Tid ere forekomne adskillige falske Courant=Bancosedler, som formedelst deres store og næsten fuldkomne Lighed med de ægte, ikke uden Vanskelighed kan skilles fra disse, saa har man, for at forebygge deres videre Omløb, samt Tab og Uleilighed for Modtagerne efter Forening med Bankens Over-Direction, fundet det fornødent, at advare alle og enhver om at vogte sig for disse falske Sedlers Modtagelse, i hvilken Henseende følgende Beskrivelse over de Kiendemærker, hvorved disse Sedler kunne skilles fra de ægte, herved offentlig bekiendtgiøres: De falske Sedler af ovenmeldte Slags, som hidtil ere forekomne, ere alle paa 1000 Rdlr. af Aaret 1788, underskrevne: Wilkens, Mau, Bertelsen, Not. Olivarius, Reg. Lacoppidan, og i Raanden contr. Not. Th. Jensen. Den i Kobber stukne Text af Seddelen. tilligemed Vignetten er aldeles lig de ægte, og endog de Bogstaver og Træk, som i Papiret selv paa disse ere anbragte, findes ligeledes ved de falske, i det mindste ved de fleste af dem. Derimod ere Underskrifterne ikke fuldkommen lige de ægte; Sedlerne ere lidet, omtrent 1/4 Tomme, kortere, nemlig fra Vignetten af og indtil Enden af Skriften, end de ægte, og ligeledes er Randen paa de tvende ovenstaaende Stempler, noget grovtre end paa de ægte Sedler, ligesom og Sedlernes Nummere ere skrevne med Tal af et andet Slags, end her i Landet i Almindelighed ere brugelige, og ligne meere en fremmed Haand. Alle disse Skielnemærker kunne dog først ved nøie Undersøgelse og Sammenligning med ægte Sedler opdaget; men derimod falde følgende Kiendetegn mere Øinene, Papiret ved disse falske Sedler er nemlig tykkere og stivere end ved de ægte, Papirets Farve falder noget i det Blaa, i Stedet forat samme ved de ægte er mere guulagtig, og Sværten, hvormed de falske Sedler ere aftrykte, er ikke ganske sort, men noget guulagtig. Det Kongelige Navnetræk med Krone over, som i Papiret selv i de fire Hiørner af Sedlen er anbragt, og som paa de falske Sedler overalt er temmelig ukiendeligt, er ganske for Eielligt fra dette Navnetræk paa de ægte Sedler deri, at paa de falske er Navnet ikke bredere end den nederste Deel af Kronen, da derimod paa de ægte Navnet gaaer et Stykke frem paa begge Sider af Kionen. Navnet Olivarius, som paa de ægte Sedler altid er skrevet med grønt Blik, er paa en Deel af de falske Sedler skrevet med sort, og hvor det er skrevet med grønt, er Farven noget mørkere, ligesom det ikke heller paa alle er skrevet rigtig, men i Stedet for det næstsidste Bogstav u staaer et a. - Enhver vilde altsaa nøie vogte sig for at modtage saadanne falske Bancosedler, som de ovenbeskrevne, da Banken ikke modtager eller omvexler dette Slags falske Sedler. Finants=Collegium, den 21de Martii 1795. Schimmelmann. Reventlou. Wendt. Ryge. Tetens. Lange. Birch.