Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-04-13
Nyeste Post-Efterretninger. De stakkels Franske Blade, siger man, hvad skulle de faae at fylde deres lange Spalter med man beklager dem oprigtigt. Kammerne ere prorogerede og Ministeriet foretager sig ikke noget hvorover Nationen kan besvære sig, og man bliver dog kied af at skielde det ud for alt det Onde, som det mueligen kunde begaae, eller man bliver kied af at høre paa en saadan Udskielden. Man vilde gierne klage over Statsbestyrelsen; men uheldigviis har, Regieringen i de sidste Aaringer indført en Besparelse af 20 Mill. Franker. Det Engelske Parlament har nu ogsaa snart udspillet sine Roller, saa ogsaa om det vil snart al Passion forstumme. - Alt hvad man saa snakker, saa kan man ikke faae den gode Harmonie imellem de store Magter forstyrret og Krigen vil ikke meere trives i Europa. Storsultanen, og hans Gienfærd Paschaen af Ægypten Europæisere sig, saa de om føie Tid ville blive ligesom vi, og man faaer ikke længere Leilighed til at holde sig op over dem. Kongen af Spanien vil ikke indføre Jnqvisitionen; Don Miguel selv giver Løfter om en Amnestie, alt bliver saa godt, at det er til at fortvivle derover. Det er sandt, at en Expedition udrustes imod Algier; men selv denne tegner til at gaae i Staae; thi Sultanen skal tage sig af Sagen, have tilkiendegivet den Franske Ambassadeur sin Misfornøielse dermed og have ifinde at afsende Viceadmiral Tahir Pascha paa en Fregat til Algier for at tilveiebringe en Udsoning. Hans egen Udsoning med Rusland bliver stedse mere tilveiebragt; et nyt Afdrag paa 4000,000 Dukater er betalt paa Contributioner ne til denne Stat, og den Russiske Armee bereder sig til at trække sig tilbage over Balkandierget. Vist nok finder en slem og indgroet Disharmonie Sted imellem Portugal og Brasilien og Øen Tetceira synes at ville blive et Centralpunkt midt i det Atlantiske Hav for at udbrede Krigens Luer saavel over den nye som over den gamle Verden; men ifølge Hertugen af Vellingtons sidste Yttringer i Parlamentet, synes den Engelske Regiering at have ifinde i Tide at slukkeedenne Krigs lue. Selv i de nye Amerikanske Stater tegner det til at Roligheden vil snart vende tilbage, og at den Tid nærmer sig, at man saalænge har kriget med hinanden, saa at man tilsidst er bleven kied deraf eller er bleven udsonet. - Da det saaledes bliver saa godt og saa lykkeligt her paa Jorden; da der stedse bliver mere Korn avlet og flere Penge møntede, hvad skulle da de ulykkelige alenlange Franske og Engelske Aviser faae at tale om de smaae politiske Blade ere derfor bedre farne, ligesom det ofte gaaer i Verden at de smaae ere lykkeligere end de Store. Lader os derfor beskiæftige os med at tale omdet Gode og hvad der befordrer Jordens Cultur og Menneskenes sande Lyksalighed og forsøge paa om man ikke deri kan finde en renere Kilde til Moroe, end ved idelig at skulle tale om Krig, Ødelæggelse og indbyrdes Uenighed og Forfølgelser. Saaledes maae man oprigtig glæde sig over at erfare, at Christendommen udbreder sine Velgierninger ved Missionairernes Bestræbelser over Sandvichsøerne i den nordlige Deel af det stille Hav, at paa Øerne Maube, Morotai, Ranai og Voahu ere nu allerede 174 Skoler, som blive besøgte af 6027 Drenge og 5854 Piger. 10,813 Børn kunne bogstavere, og 885 læse færdigt. Den offentlige Underviisning, skriver man derfra, vilde endnu giøre større Fremskridt, naar der kun ikke var Mangel paa de fornødne Skrivematerialier. - Hvilke Udsigter aabne sig ikke for den nye Verdens tiltagende Cultur, Udvandringerne dertil blive stedse større, saaledes meldes fra London: at der i dette Foraar begive sig langt flere Mennesker til Amerika end det i lang Tid har været Tilfældet. Det samme berettes fra Havre de Grace hvortil saare mange Personer ankomme fra Tydskland, Schweitz og fra Frankerige selv, for at begive sig hen til samme Haabets Egne. - Paa Øen Java, hvor Krigen saalænge har raset, bringes nu Roligheden igien tilveie; Fiendtlighederne ere ophørte; den ene Høvding underkaster sig efter den anden. En Priis er udsat paa den flygtede Chefs Diepo Negoros Hoved, hvorfor ifølge Gen. De Kocks Proclamation af 21de Septbr. den Nederlandske Regiering lover en Præmie af 20,000 Piastre. De Nederlandske Tropper som vare afsendte til Java, vende nu igien tilbage til Europa. - Nye Rigdomskilder er man paa Veien til at opdage i Storbrittan, nien, nemlig Steenkulslag, som ligge under røde Mergellag, under hvilken Formation man hidintil ikke havde formodet at Steenkul kunde findes. Man har gjort Forsøg med at bore ned i Jorden og forefundet en Qvantitet af denne Materie som overgaaer al Formodning. Da denne Formation udbreder sig over mange Grevskaber, i England, saa vilde denne Opdagelse blive af den største Vigtighed for Landets Flor, dersom det skulde gielde for alle disse Egne. - Desuden haaber man paa bedre Tider i England især dersom frugtbare Aar kunne følge ovenpaa de to sidste, som ikke vare heldige. Fabrikkerne begynde at oplives paa nye og Alt faaer et gunstigere Udseende end det havde i Begyndelsen af det forrige Aar. - Hvad der især maae glæde os er at Staterne blive stedse meere istand til at løsgiøre sig fra deres Statsgield ved Rentefodens Nedsættelse. Det nye store Østerrigske Statslaan paa 20 Mill. Gylden, som har til Formaal at indløse de 5 og 6 Procents Obligationer med Obligationer til 4 pC.,er nu officiel bekiendtgjort og 10 Millioner af hine Obligationer ere allerede opsagte. - Det Würtembergske Deputeredes Kammer har antaget det Kongelige Lovforslag om Rentenedsættelsen og Afbetalingen af Statsgielden, hvorved efter samme Princip Renten af alle Obligationerne skulde nedsættes til 4 PC. Det Engelske Blad Times udlader sig udforligt over disse vigtige Statsfor handlinger: Den Begiærlighed, siger det, hvormed Statspapirene søges overalt i Europa, beviser to Ting, først Forøgelsen af de ædle Metaller, og for det andet, at Tilliden til de nærværende Regieringer tiltager. Bliver derfor ingen nye Statsgield paadraget for enten at føre Krig eller af andre Aarsager, saa kan der ingen Tvivl være mere om, at der med Tiden vil blive bevirket en Nedsættelse i Renterne, som vil gaae langt over alt det som hidindtil har været bekiendt, og at en Formindskelse af Skattepaalæggene nødvendig maae finde Sted i samme Grad; men paa den anden Side vil ogsaa, dersom Krig eller Bankerot skulde i Fremtiden indtræffe, Rystelserne blive langt heftigere end de have været tilforn, (og destoværre derfor er Storbrittannien som har saamange Colonier at forsvare, meget udsat). Vi vide, tilføier, dette Blad, at nogle skarpseende politiske Jagttagere betragte denne Tingenes Tilstand som farefuld; men dette Tilfælde ligger øiensynligen endnu i en stor Frastand og Forandringen maae i det hele ansees for at være en god Forbetydning og en Lykke for Europas Rolighed. (Faren vil formodentlig kun gielde England allene og bestaae deri, at Fastlandsstaterne kunne langt hurtigere løs giøre sig fra deres Statsgield end dette Land og derfor udvikle saameget stærkere deres Statskraft; men efterhaanden som denne Forandring i Tingenes Gang tager mere til, saa vil det blive en Følge deraf at Eiendommene ved en større Pengecircula tion ville stige i Prisen. Klogt handle derfor de Mennesker, som have Penge, i Tide at anvende deres Capitaler for at tilkiøbe sig disse.)Der meldes fra Hamborg under 6te April: En voldsom Storm rasede her i Løvredags Aftes og vedvarede den største Deel af Natten. Adskillige Skibe i Havnen, ligesom ogsaa nogle Bygninger i Nærheden af Hamborg, bleve meget beskadigede. Capt. Downie, som fører det engelske Dampskib Jolliffe, der hidkom i Gaar fra London, forsikkrer, at han paa Søen aldeles intet har mærket til Stormen. (Fortsættes.)