JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-02
Et nyt udmærket godt Tobaksfabrique=Inventarium, bestaaende af 2de Presser, 3de Skjæreværker, 2de Spindeborer, Tørreovn, og forresten hvad der hører til en saadan Fabriques Brug, kan erholdes tilkjøbs, enten strax eller til 11te December d. A., Beholdningen af Blade kan erholdes til Jndkjøbspriserne. Det nærmere herom erfares hos Herr P. Rasch i Aalborg. Schnakenburgske Arracacha-Kartofler, kunne, for Liebhavere, erholdes i Original=Exemplarer, tilJndkjøbspriis, 2 s. pr. Stk., hos Gartner J. Beck ved Gammel-Mølle i Aalborg. Fra et, ved Kokkedahls Hovedgaard, anlagt Tegl- og Kalkbrænderie, kan erholdes Muursteen og fortrinlig godt Kalk, til følgende Priser: Heelbrændte Muursteen 10 Rbd. - Mk.) Halvbrændte Ditto 6 Rbd. 4 Mk., pr. Tusinde. Steenkalk 1 Rbd. - Mk. Meelkalk Kokkedahl, den 30te April 1832. - Rbd. 3 Mk. 4 pr. Tønde. v. Støcken, Forvalter. Torsdagen den 3die Mai og fremdeles hver Mandag, Tirsdag, Torsdag og Fredag fra 7 til 8 fortsættes mine ved Paaske afbrudte Forelæsninger. Der begyndes nu paa den specielle Maskinlære. Wilkens.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-02
Skipper Væck afseiler til Kjøbenhavn i næste Uge og medtager Fragtgods og Passagerer. Fartøiet ligger ved Toldboden, hvor man behager at melde sig, eller hos Skipper Svarer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-02
Af J. Holmblads Lak faaes i alle Nr., saavel rødt som sort, til Fabrik=Priis, tages flere Pund da 4 s. Rabat hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-02
At jeg er flyttet fra Klosterjordet og boer i Herr Kjøbmand Bøggilds Gaard i Bispensgade Nr. 253, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre. J. P. Kock, Skrædermester.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-02
At jeg har nedsat mig som practiserende Læge i Hjørring og boer hos Madame Cortsen, bekjendtgjøres herved. Jelstrup, Candidatus chirurgiæ.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-02
At jeg er fløttet fra Bispensgade til Vestergade, 2de Huus til Høire fra Graven, og anbefaler mig fremdeles med alle til det optiske og mechaniske Fag henhørende Artikler, samt Kirkeoblater i større og mindre Partier og med at overtrække og reparere Parapluier og Parasoller m. m., det har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre. K. C. Knudsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-02
Moderne Sommer=Casketter og Halsbind, kan, som sædvanlig, bekommes til billigste Priser hos Th. Green.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-02
Proclamata. Hans Nicolai Herløv Müller, Kongelig Majestæts Overkrigscommissair,
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-02
Herredsfoged og Skriver i Aars Sleth Herreder, samt Birkedommer og Skriver i Løgstøers Birk, Gjør vitterlig: at efter Begjæring af Procurator Nors i Løgstøer, der er beskikket til at erhverve Mortificationsdom paa en under Aars Sleth Herreders Overformynderie henhørende og til Myndlingen Mette Caroline Peters Datter for Halvdelen af dens paalydende Beløb udlagt, samt af Sognefogden Niels Christensen for Alstrup Sogn under 11te December 1821 til bemeldte Myndlings Fader Muurmester Peter Jessen paa Vaar for 100 Rbd. N. V. udstædt, men bortkommen, Parteobligation, der er tinglæst den 15de Januar 1823 og hvorved var givet Prioritet i Debitors Gaard i Store, Alstrup af Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/5 Alb. med Tilliggende næst efter 300 Rbd. Sølv, indstævnes herved, ifølge allernaadigst Bevilling af 6te f. M., med Aars og Dags Varsel den eller de som maatte være i Besiddelse af fornævnte Obligation, til at møde for Aars Sleth Herreders Ret, paa Tingstedet i Løgstøer, den første Onsdag i November Maaned 1833 Kl. 10 Formiddag, for den med Forskrivningen at fremkomme og deres Adkomst til samme at beviisliggjøre, da Citanten i anden Fald vil forvente og paastaae Obligationen ved Dom mortificeret. Forelæggelse eller Lavdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Herredscontoiret i Vildsted, den 31te Januar 1832. Müller. (L. S.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-02
Licitationer. Mandagen den 14de Mai, Formiddag Kl. 11 Slet, bliver, i Ugiltgaard, afholdt Licitation over en nye Skolebygnings Opførselse i Ugilt Sogn, efter Conditioner og Overslag, som forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir. Overslaget er paa 410 Rbd. Naar Licitationen er tilendebragt, holdes Auction over den forhen udlagte Skolelod med 2de gamle Bygninger. Lysthavende indbydes. Hjørring, den 30te April 1832. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-02
Onsdagen den 9de Mai næstkommende, Formiddag Kl. 10, bortsælges ved Auction paa Madame Jeegs Plads, 43 Tylter 3 Stkr. Bielker, af 16 til 30 Fods Længde; 36 Tylter 9 Stkr. smaat Tømmer, af 10 til 18 Fods Længde; 18 Tylter Lægter; 35 Tylter Bræder. Aalborg, den 2den Mai 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-02
Da det ved 4de Auction over Kjøbmand Peder Børreschmidts Stervboes, ved Vesteraae under Nr. 130 beliggende, solide Handelsgaard gjorte høieste Bud, ikke blev approberet, saa er en 5te Auction berammet at afholdes udi og over fornævnte Eiendom, Tirsdagen den 15de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, hvorved samme absolut og uden flere Auctioners Holdelse agtes bortsolgt; - hvorhos til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres, at 2000 Rbd. Sølv af Kjøbesummen, fremdeles kan blive indestaaende imod 1ste Prioritet i Eiendommen. Aalborg, den 1ste Mai 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-02
Tirsdagen, den 8de Mai dette Aar, Kl. 10 Formiddag, bliver paa Enkemadame Færchs Bopæl her i Byen, ved Auction bortsolgt: 2 Heste, 2 Køer, i ny grønmalet Reisevogn, 1 Plov, 1 Harve og andre Avlsredskaber, nogle Ege=, Bøge= og Fyrre=Planker, endeel Huustømmer, endeel gl. Jern, Sildesalteri=Redskaber, med mere, tilhørende afg. Kjøbmand N. N. Færchs og bemeldte hans Enkes fælles Boe. Nibe, den 16de April 1832. Lynge
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Velgien.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Den belgiske Moniteur indeholder nu den østerrigske og preussiske Ratification af Tractaten af 15de Novbr. in extenso. De ere naturligviis i Hovedsagen eenslydende og kun deri forskjellige, at i den østerrigske reserveres det tyske Forbund sine Rettigheder med Hensyn paa Afstaaelsen af en Deel af Luxemburg, hvilket Punkt ikke omtales i den preussiske.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
J Senatsmødet den 25de April forelagde den udenlandske Minister Senatet ovenmeldte Ratificationer og tilføiede, at de Magters Ministre, som havde underskreven Tractaten, havde tilstillet Holland de alvorligste Reclamationer angaaende Hr. Thorns Anholdelse og Fængsling; Cabinettet i Haag havde fordret behørig Frist til at indhente de nødvendige Efterretninger, men tillige erkæret, at denne Fængsling var skeet uden sammes Vidende. Fra Frankrig meldes at Kong Leopold i Anledning af denne Thornske Affaire skal have opfordret Cabinetterne i London og Paris til at skaffe sig fyldestgiørelse, da han i modsat Fald enten agtede at nedlægge sin Krone, eller begynde Krig med Holland. Heri vil man ogsaa finde Oprindelsen til det Rygte, at den franske Nordarmee har faaet Ordre til at holde sig færdig til Jndrykkelse i Belgien, hvad Øieblik dette maatte findes nødvendigt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Den 25de April døde i Paris af Cholera 245 Personer, deraf i Privathuse 161, i Hospitalerne kun 81. Man haaber derfor, at den bestandig vil mere og meere aftage. Handelsministeren er kommen sig, men Hr. Perrier er endnu meget syg og, som det lader til, ikke uden Fare. Han sagdes først at have faaet et Recidiv af Sygdommen, senere erklæredes det for et heftigt Nervetilfælde forbunden med et momentant Vanvid, hvortil hele hans Familie skal være tilbøielig. Kongen præsiderer for Tiden selv i Conseilet, men da dette ikke er stemmende med Constitutionen, mener man, at en Anden, idetmindste interimistisk, vil blive udnævnt til at beklæde Hr. Periers Post. Flere Gange har Talen været og Fyrst Talleyrand, med hvem Kongen staaer i privat Correspondence, men man tvivler dog om, at denne næsten 80aarige Olding kan og vil paatage sig en saa byrdefuld Bestilling.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Ministeren for de udenlandske Anliggender har udtrykkelig erklæret, at det hverken har været eller er Frankrigs Hensigt atter at give Slip paa Algier. Ogsaa afsendes idelig Artillerie og Troppeforstærkninger til Toulon, for derfra videre at afgaae til Africa. Det skal være Regjeringens Hensigt at lade Constantineh angribe og til dette Øiemed ogsaa benytte de Fremmedes Legion, som hvis Overbefalingsmand man nævner Marschall Clauzel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Tyskland. J Brunsvig arresteredes nylig adskillige Personer, man meente efter russisk Reqvisition. Nationalbladet giver herom følgende Underretning: Adskillige Kiendetegn paa oprørske Jntriguer havde i nogen Tid vakt Politiets Opmærksomhed; den nylig indtrufne Explosion af en Petarde samtidig med nogle ophidsende Bekjendtgjørelser gave tydelig Spor og det lykkedes at opdage Hovedtraadene i den hele skjændige Væv. De nødvendige Forholdsregler bleve trufne i Stilhed; Politi=Directeur Pini afreiste igaar (25de) og paa hans Reqvisition blev den berygtede Grevinde Vrisberg arresteret af den hannoveranske Øvrighed i sin Bolig i Vahrendorf. De vigtigste Papirer bleve forefundne, hvilke Grevinden forgiæves gjorde sig Umage for at tilintetgjøre og hvis Hemmeligheder Tiden vil bringe for Lyset. Den følgende Dag bleve først tvende Personer af simpel Stand arresterede, siden en forhenværende Gensdarmes-Oberstlieutenant v. Calm og endelig om Eftermiddagen en Person ved Navn Haar, der synes at være leiet til de sletteste Planers Udførelse. Det vilde være for tidligt allerede nu at melde noget Nærmere om den forstyrrede Plan, udklækket af den i Mørket snigende Ondskab, kun saameget er allerede klart, at kun den yderste Forblindelse kunde føre til et Foretagende, i hvilket den sletteste Villie var forenet med de afmægtigste Midler. Omstændighederne ville formodentlig snart tillade at give Publicum videre Oplysninger, forat det kan oversee de Farer, i hvilke fordærvede Mennesker ved alleslags Ophidselser søge at indvikle det; kun een bemærkning maa her tilføies, at hos Grevinde Vrisberg fandtes ældre og nyere af hende selv og andre skrevne Concepter til hine løynagtige Beretninger, der saa ofte have bagtalt det brunsvigske Folk i Udlandet og især ere komne for Lyset i sydtyske Blade. Blandt disse befinder sig et nylig fuldført Stykke, i hvilket det Vivat, som for nogle Dage siden bragtes den foregivne Polak Dumarski 9. Franskmanden Dumare, beskrives med den Tilsætning, at der ved samme Leilighed, bragdes Keiser Nicolaus et Percat. Dette er den ikke synderlig oplysende Oplysning, hvormed Brunsviger=Tidenden indtil videre afspiser Læserne; formodentlig kan man vente nærmere Oplysning, om denne hannoveranske Semiramis virkelig skulde have udruget den dristige Plan at støde den russiske Keiser fra Tronen. Mexico.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
General St. Annas Plan at bevirke en Forandring i den nærværende mexicanske Regjering er idet Mindste for Øieblikket mislykket. Den 3die Marts angreb han Regieringens Tropper, som af Mangel paa Levnetsmidler og Penge havde maattet trække sig noget tilbage, men efter en hidsig Fægtning, der varede fra Kl. 9 om Morgenen til 1 Efterm., blev han slagen og vendte selv tilbage til Veracruz, hvortil ogsaa hans flygtende Soldater efterhaanden indtraf.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
J Begyndelsen ansaae man i Veracruz hans Sag for aldeles tabt, men da man endnu den 7de ikke mærkede noget til at Regjeringens Tropper nærmede sig Staden, begynder man at troe, at ogsaa deres Tab maa have været betydeligt. Jøvrig er Communicationen med Jndlandet aldeles spærret, da Regjerings=Troppernes Commandeur hverken lader Posten eller Expresser passere. Enden paa denne Kamp hedder det til Slutning i Beretningen, som med et fransk Krigskib er kommen til Brest - lader sig endnu ikke forudsee, men her (i Veracruz) er man endnu paa St. Annas Side og da han ikke mangler Penge, vil han vist inden kort Tid atter faae et Corps paa Benene.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Blandede Efterretninger. Til England er indløben Efterretning om, at nogle af D. Pedros Krigskibe ere ankomne til Madeira for at blokere samme. De have taget Porto Santo i Besiddelse. Man mener, at Blokaden vil blive anerkjendt af den engelske Regjering. Cour. francais udtrykker sig saaledes angaaende de portugisiske Anliggender. Frankrig har vist nok mindre Handels-Jnteresse, end England i denne Strid, men ligesaamegen politisk, thi et heldigt Udfald af D. Pedros Foretagende er af Vigtighed for vort Lands Sikkerhed og Vedvarelsen af Tingenes ny Orden i Europa. Er Portugal engang organiseret paa Repræsentativsystemets Grundvold, saa træder Spanien, hvad enten det vil eller ei, inden faa Aar ind i Vestens og Sydens constitutionelle Forbund imod Nordens og Østens absolute Regjeringer. Dette er det eneste nationale Middel til at gjenoprette den Ligevægt, som den Vestphalske Fred for en Tid skjænkede Europa, som blev brudt ved det franske Keiserriges Erobringer og aldeles tiltetgjort ved Tractaterne i 1815.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Efter Breve fra Neapel befinder dette Lands Handel, Finantser og hele Administration sig i en langt gunstigere Forfatning, end man for nogle Aar siden havde ventet. Udførselen af Landets Producter, især Olie, har været betydelig, hvorfor ogsaa Vexelcursen staaer saa lavt i de vigtigste Stæder, med hvilke Neapel handler, nemlig Marseille, Genua og Triest, at man der har taget sin Tilflugt til betydelige Penge=Remisser. Ogsaa Statspapirerne ere stegne og Finantsministeren roses meget for den Orden, han har indført i dette forhen temmelig forvirrede Departement, og for den Punctlighed, hvormed de forskjellige Arter af nødvendige Udbetalinger skeer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Jfølge nogle Angivelser vil Marschal Clauzel i Slutningen af April blive sendt til den africanske Kyst, som Generalinspecteur, og medtage flere saavel Civil, som Militair Autoriteter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
J offentlige Blade læses nu Efterretninger fra Perempaa Grændsen af Siberien) fra Begyndelsen af Februar, hvorefter der næsten daglig ankom Afdelinger af Polakker som Colonister til Siberien. Haaret var raget af deres Hoveder, deres Fødder vare nøgne, og hvert Jndivid var betegnet ved et Tal, istedetfor Navn. Naar de ere komne til deres Bestemmelsested, skulle de giftes med Døttre af Landets Beboere, for at befolke Siberiens Ørkener. Total antallet af disse Ulykkelige angives til 30000. Blandt de allerede Ankomne nævnes: Grev Sobanski, der fængsledes for Mistanke om Deeltagelse i den polske Revolution; hans Kone er frivilligen fulgt med ham i Landflygtighed; og Grev Turno, der, ved Revolutionens Udbrud, med stor personlig Fare og mod sine Landsmænds Ønsker, ledsagede Storfyrst Constantin til Grændserne af Litthauen, og ikke forlod ham, før han var udenfor al Fare.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Den danske Skibsfart og Kornhandel paa Norge synes i Aftagende, hvortil lavere Kornpriser, Agerdyrkningens Forbedring og directe Tilførsel i norske Skibe fra Østersøen, ved ere blandt Hovedaarsagerne. Næsten fra alle Havne vedbliver Klagen over Handelens Stagnation. Jkkun Sildefiskeriet har i dette Aar været særdeles heldigt. J Bergen antages at være saltet 200000, i Stavanger 100000, i Flekkefjord 100000 og i Egersund 20000 Tdr. Sild. J Bergen vilde maaskee danske Skibe finde fordeelagtige Fragter til preussiske Havne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Gazette de France fortæller, i Anledning af Cholera, en Udaad, som blev begaaet i Vaugirard, og i Grusomhed endnu overgaaer de i Paris forefaldne. To unge Mennesker kjøbte Chlorure hos en Chemiker; de denunceredes som Giftblandere og fortes for Politicommissairen, som forhørte dem, og, trods den dermed forbundne Fare, bestemte, at de skulde smage paa Chloruren. Men Pøbelen, som ikke var tilfreds hermed, rev dem fra Commissairen, radbrækkede dem i egentlig Forstand med Jernstænger, gjennemborede dem med Knive og Syle, indtil de Ulykkelige opgave Aanden under de gyseligste Pinsler. Derpaa slæbtes deres Legemer omkring i Sognet. Blandt Morderne skal have været en Mand, hvis Kone somme Dag var død af Cholera, og nu paa denne Maade vilde hævne hendes Død. Vi maae tilføie, siger Gazette, at nu, da Lidenskaberne. have lagt sig, ere Vaugirards Beboere ligesom bedøvede, og betragte med Smerte de Mure, der ere bestænkede med Blodet af hine Ulykkelige.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
J Frankfurter Statstidende læses følgende Artikel: "Stadens nærmeste fortryllende Omgivelser have vundet en ny og ræsentlig Forskjønnelse ved det nye pragtfulde Landskab, som Hr. Baron v. Rothschild har ladet opføre. Saa simpel Hr. Baronen ogsaa lever i sin Bopæl i Staden, hvilken han aldrig vil ombytte med nogen større, saa pragtfuld og herlig er Alting indrettet til Modtagelsen af høie Gjester i hans Landsæde. Moderen til Brødrene Rothschild lever endnu stedse, en høibedaget Matrone, og boer i et paafaldende daarligt og snævert Huus i Jødegaden, hvilket hun, i Følelsen af en agtbar Pietæt, ikke vil forlade, skjøndt det er saaledes beliggende, at her ikke engang kan finde en bekvem Vognkjørsel Sted. Hun siger nemlig, at hun i denne Hytte havde oplevet sine Børns Velstand, og hun troer, at Himmelens Velsignelse vil afvende sig fra hendes Efterkommere, hvis hun af jordisk Stolthed vilde forlade en Bolig, i hvilken hendes Sønner havde skuet Verdens Lys. Tilbøielighed til Velgjørenhed er overordentlig stor hos Familien Rothschild og fortjener tilvisse al mulig offentlig Anerkjendelse." Betydelige Theatre hist og her vakle noget i deres Grundvold. Et af Verdens kostbareste, den italienske Opera i London, vil snart gaae i Staae og med dette tillige et andet af de betydeligste Theatre i samme Kjempestad. Det italienske Theater i Dresden er, efterat have bestaaet i mange Aar, bleven ophævet. Theatret i Cassel har ophørt at være Hoftheater, hvad det ellers vil blive til, maa Bormesteren vide.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Theatret i Leipzig vil ogsaa snarlig høre op at være Hoftheater, formodentlig ere der Skuespillere nok ved selve Hof set, saa det vel holder det overflødigt at lønne saadanne ved Theatret. Sidstnævnte overtages af en Hr. Ringelhardt; vistnok har han ikke noget at sætte til og kan derfor sagtens gaae ind paa saadan Risico.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Til det Göttinger Universitets Jubelaar, som indtræffer 1837, skal en ny Akademiebygning opføres, hvortil 50000 Rdr. er anviist.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
J London er et Selskab for polsk Litteratur traadt sammen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
En scoptisk fransk Præfect har, istedetfor den trefarvede Fane, opsat en trefarvet Veirhane paa sit PræfecturHotel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Den norske Høieste Ret har dømt Kjøbmand Martin Petersen i Lillehammer for udøvet Postran og Mord til at halshugges.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Modejournalen fortæller, at til en elegand Londoner=Herres Paaklædning hører ugentlig 20 Skjorter, 24 LommeTørklæder, 30 Halsklæder o. s. v. o. s. v. Hertugen af Sussex indstevnedes nylig, efter foregaaende møde paa et Politicontoir, fordi en hans Karter ikke paa befalet Maade var forsynet med Rummer. Han dømtes til en Mulct af 20 Shilling.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Kjøbenhavn. Den 1ste Mai om Morgenen afseilede herfra Rheden Hs. K. Høihed Prinds Fr. Carl Christian med Fregatten Havfruen til Færøerne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Den første Kunstner blandt Kunstberiderselskabet paa Nørrebro, Filhol, har for nogle Dage siden brækket Benet. Han faldt, inden han endnu var kommen op paa Hesten, thi var han først der, var der ingen Fare for, at han skulde falde. Hans Sikkerhed, Færdighed og Præcision vare i sit Slags mageløse. En anden Beretning herom lyder saaledes: Den yndede Kunstner Filhol, ved det de Bachske Kunstberiderselskab, var den 24de April, da han skulde udføre den comiske Scene Bajas med sin Bedstemoder, saa uheldig at falde af Hesten, da denne var bleven sky. Han brak Benet lige ved Anklen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Den bekjendte Herculeskunstner, Venetien, er atter ankommen hertil Staden. Da det, efter Forlydende, skal være hans Agt at ville gaae op med en Lufthallon, torde det, for dette Tilfælde, maaske ikke være overflødigt, at erindre om det uheldige Forsøg herpaa, som Venetien gjorde i Stockholm; og man tør vente, at Tilladelse dertil ei vilblive ham meddeelt, med mindre han iforveien har godtgjort, at være i Besiddelse af den Kyndighed, der udfordres til at vise sig som Luftskipper.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Den 27de April solgtes Briggen "Louiset kaldet, drægtig 79 Commerce=Læster, og dets Jnventarium, bestaaende af Seil, Anker, Ankertouge, staaende og løbende Redskab, Blokke, Vandfade, Kjøkkentøi, m.v. for 1885 Rbdlr. Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Kjøbenhavns Havnepriser, den 28de April. Holst. Hvede, 8 Rbd. - Mk. - s. a 9 Rbd. 2 Mk. 2 s. Loll. Hvede. 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 8 Rbd. 2 Mk. 8 s. Dansk Rug 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 1 Mk. 2 s. Østers. Rug 6 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 1 Mk. 2 s. Byg, 2rad. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. Bag, Grad. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Havre. Holst. Smør 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. 64 Rbd. - Mk. - s. a 72 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 62 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - s. Gjell. Ditto 60 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. 2 s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 1ste Mai. Hamborg 2 M. - a vista 213. Species 210. Species solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 15tat 1 1/2 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 1/2 a 41 3/4 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 84 1/2 i Banco. Nationib. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 1024102 1 i r. S. Ditto Ditto 107a 1073 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 102 a 102 1/2 Banco. 4 pCt. Ditto Ditto Bags i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 9 a 100 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. 59 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 66 L. St. Hamborg, den 1ste Mai. Bourdeaux 188 3/8. Petersborg 93 1/2. London 2 M. 13 Mk. 10 1/3 s., k. S. 13 Mk. 12 1/4 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45. Lissabon 44. Amsterdam 2 M. 35, 10, k. S. 34, 90. Kjøbenhavn 214. Species i danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Odense, den 1ste Mai. Jgaar Aftes maatte Sprøiter og Brandfolk herfra atter paa Landet. Denne Gang var Jlden Vester paa i den saakaldte Røde=Mølle ved Langensøe, som afbrændte. Skulde disse hyppige Jldebrande være mere end tilfældige, vil den vist fra Øvrighedens Side blive gjort Alt, for at komme, efter Sammenhængen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Skagen, den 2den Mai. Jgaar Morges stødte paa Riffet, men kom snart, uden Hielp fra Landet, flodt igjen, et fransk Skib, bestemt fra Havre de grace til St. Petersborg med en Ladning af Viin.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Aarhuus, den 24de April. J Søndags og Mandags seilede 2 Transporter Matroser herfra med Smakken til Callundborg, og forlode under Hurraraab den kiære jydske Kyst, som de ikke saa snart skulle see igjen. De ere udskrevne fra forskjellige jydske Stæder, for at bemande de foromtalte Krigskibe, der med det Første kunne ventes at stikke i Søen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-05-05
Blandede Efterretninger. Samtlige fra Hertugdømmene indkaldte oplyste og erfarne Mænd ere komne til Hovedstaden paa Een nær, Etatsraad, Borgmester Bauer i Altona, som er bleven forhindret derfra. Selv den næsten 8Daarige Generalsupermtendent Adler har ikke undslaaet sig at foretage den for hans Alder temmelig lange Reise. De have samtlige været til Taffels hos Kongen, selv de, som ingen Rang have Efter Forlydende skulle de have tenonceret paa de dem bestemte Diæter.