Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-31
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Det har naturligviis gjort stor Opsigt, at Juryen frikiendte de for Deeltagelse i Strassburger-Attentatet anklagede Personer, hvis Brøde dog var intet mindre end tvivlsom. Sagen er da ogsaa bleven Gjenstand for Dagbladenes Polemik. Bladet Pair raser mod de Edsvorne, og Journal des Debats, skjønt den erklæret at ville respectere den afsagte Dom, kan dog ikke afholde sig fra den bemærkning, at hiin Kjendelse synes ikke at have kostet Juryens Samvittighed Meget, siden den kun brugte et Qvarteer til at tage en Beslutning desangaaende. Den uafhængige Presse tilstaaer, at de Edsvorne have overtraadt deres Pligt; men den finder tillige, at Regjeringens Forhold mod Prinds Ludvig tjener dem til Undskyldning, og ønsker, at denne Sags Udfald maa for Regieringen blive en alvorlig Paamindelse om at lade alle Personer, være lige for Lovene. Havde Regjeringen - sige de uafhængige Blade - benaadet Prinds Ludvig, efterat han først var dømt, da vilde man have fundet dette meget rigtigt, at sige, dersom Benaadningen ogsaa var bleven udstrakt til hans Deeltagere; men ved en Vilkaarligheds Handling at sætte Hovedmanden i Frihed, og siden drage de Medskyldige til Ansvar, det er Noget, som allerede for den simple Menneskeforstand er saa oprørende, at man ikke kan Andet, end glæde sig over de Edsvornes Forhold, om end dette, strengt ta get, ikke lader sig forsvare. Under Debatterne om Addressen gav Prinds Ludvigs Frigivelse ogsaa Anledning til ret interessante Forhandlinger, som dog tim ligviis vilde være blevne langt mere levende, dersom Juryens Kiendelse den Gang havde været bekjendt, Hr. Salvette foreslog et Tillæg til Addressen, hvori Kammeret skulde beklage, at man havde unddraget Hovedmanden for Militæroprøret i Strassburg fra Justitsens Forfølgelse, medens man derimod vilde giøre Lovenes hele Strenghed gjældende mod hans Medskyldige. Dette Amendement faldt vel igjennem; men Hr. Dupin betraadte Talerstolen og dadlede skarpt Regjeringens Fremgangsmaade. Han foreslog imidlertid intet Ammendement, og saaledes gik Strassburger-Paragraphen igjennem uden Forandring. Efterat denne Sag har faaet et saa uventet Udfald, befinder Regjeringen sig i nogen Forlegenhed med Hovedmanden for Oprørsforsøget i Vendöme, Brupant, som Krigsretten har dømt fra Livet. J et Cabinetsraad, som i denne Anledning er holdt, skal det være besluttet at formilde Straffen. D. 20de blev Addressen antagen i Deputeerikammeret med 242 Stemmer mod 157, uden at Commissionens Forslag havde lidt nogen anden Forandring end det Tillæg om Polens Frihed, som paa Hr. Odilon Barrots Andragende blev antaget. Endnu samme Aften blev Addressen paa sædvanlig Maade overrakt, ved hvilken Leilighed Vicepræsidenten Hr. Calmont fungerede for Hr. Dupin, som var syg. Kongens Svar var kort og indeholdt intet Mærkeligt. Journal des Debats er kommen i en alvorlig Kamp med den for officiel anseete polske Tidende, "Diennik Powzny, som udkommer i Warschau. Sidstnævnte Blad har nemlig med Bitterhed angrebet Ludvig Philips Trontale og derfor af J. d. Debats faaet Svar som Tiltale. Man vil der finde et Beviis for, at Forholdet mellem det franske og russiske Hof endnu ikke er saa ganske venskabeligt.