Berlingske Tidende, 1787-04-06
Landhuusholdings=Selskabet. Selskabet har begyndt at udsætte Premier for Pløining og Kjørsel med Stude, og det ønsker, at det snart maae have den Fornøielse, at spore sine Hensigter herudi fremmede. Men da det maaskee kunde blive en Jndvending og hindring mod Brugen af Stude, at de ikke kan bruges til Kjørsel og andet Arbeide paa haarde, steenede, frosne og glatte Steder, uden at være, ligesom Heste, forsynede med Skoe; saa har Selskabet troet, at dets Øjemerke maaskee des hastige. re vilde befordres, naar vedkommende Landmænd bleve underrettede om Maaden, hvorledes Stude kan skoes, og derved gjøres saa meget beqvemmere til Pløining og Kjørsel. Det har derfor forskaffet sig følgende korte Underretning om Beslag for Stude eller Oxer, som det herved til Vedkommendes, især Landmandens, Oplysning lader bekiendtgjøre: "Ligesom Heste, særdeles de større og tungere, ikke kunne gaae længe paa haard og steenig Grund, uden at faae ømme Fødder, deels fordi Kjødet i Fodsaalen trykkes og klemmes at de haarde Ujevnheder paa Jorden, og deels fordi Hornet i Hoven afslides langt hastigere paa saadan haard Bund, end det kan igjen tilvoxe, og man af den Aarsag maae beskjerme deres Fødder med Skoe eller Beslag, om de ikke skulle blive lemlæstede; saaledes kan Oxer meget mindre bruges til Kjørsel og Arbeide paa haarde og frosne Veie, uden at være skoede. saasom Hornet i deres Kløver er tyndere og blødere end Hornet i Hestens Hove. Derfor finder man og gi alle Lande, hvor man bruger Oxer til Kjørsel, at disse Kreature ere belagde med Skoe paa følgende Maade: Da Hesten har en enkelt Hove, og altsaa nikkun behøver een Skoe paa hver Foed; men Oxen, haver tvende Kløver, saa maae denne have een Skoe paa hver Kløve, altsaa to Skoe paa hver Foed. Disse Skoe ere Jern-Plader af en dansk Krones Tykkelse, dannede efter Formen af hver Kløves Saale, saa at den faaer en Figur som et halvt Hjerte, altsaa en af lang slad Jern-Plade, som har to Ender, to Sider eller Rander, og to Flader. - Af de to Ender er den ene for til og spids, og svarer mod Spidsen af Taaen eller Kløven; den anden tilrundet og svarer mod Bagdeelen eller Ballen af Kløven. Af de to Siden eller Rander er den ene udvendig aflang tilrundet efter Formen af hver Kløves udvendige Side=Rand; den anden og indvendige er lige efter Klovens indvendige Side=Rand, saa at paa hver Foed, naar den er beslaaet, de to lige Sider eller Rander af Skoene svare mod hinanden og lige jevnsides. - Af de tvende Flader er den øverste, som skal ligge paa Saalen af Kløven, lidet udhulet mod Ballen, og saaledes, at den heele udvendige Rand af hver Skoe Plade er lidt ophøjet fra Spidsen af indtil rundt omden bageste Ende mod Ballen, men mod den indvendige Rand er Pladen meere lige og flad. Paa den indvendige Rand af Pladen noget frem imod dens Midte er smedet et aflangt fladt Jern-Blad i Form af en flad og tynd Kaarde=Klinges Ende paa 3 Tommers Længde, men opstaaende i lige Vinkel med Overfladen af Skoen, og strakt lidt fremad mod Spidsen eller Taaen. Dette Blad tjener til at befæste Skoen paa den indvendige Side af hver Kløve, hvor ingen Søm kan anvendes, ved at bøje det, naar Skoen er paalagt, som en Bøile over Taaen indvendig fra og udad, saa at disse flade og tynde Bøiler af begge Skoe paa hver Foed sidde imellem Kløverne ombøiede fra hinanden, nover Ryggen af hver Kløve. - Disse Skoe befæstes paa den udvendige Rand af Kløven med Søm, ligesom hos Hesten. Men da Oxens Kløve har tyndere Horn end Hestens Hove, saa maae disse Som være meget mindre og finere, og Klingen eller Stilken af Sømmene ikkun af et lidet Straaes Brede med Hoveder saa smaae som mueligt. Hver Skoe befæstes nikkun med 4 Søm. Til den Ende er der i hver Sko til hver Kløve 4 Sømhuller. Disse Sømhuller maae være paa det Sted, hvor Sømmene best kan befæste Jernet, og hvor Kløven har det tykkeste Horn til at taale og holde Sømmene. Dette Sted er i Kløvens udvendige Rand allerforrest mod Taaen, saa at alle 14 Som komme til at sidde i den forreste halve Deel at Kløvens udvendige Rand. Det første Sømhul gjøres en liden Fingers Brede for Midten af Skoens Længde tæt mod den udvendige Rand, og slaaes ligelangt fra hinanden, saaledes at det sidste Som kom mer til at sidde i Spidsen af Taaen. - Disse Søm huller kan gjøres paa tvende Maader, enten som de gjøres paa Hesteskoe i Almindelighed til de sædvanlige Hesteskoe=Søm, hvis Stilk eller Klinge gjør en ret Vinkel med Hovedet; og da indslaaes en Fure i den underste Flade af Skoen mod Randen, i hvilken Flad noget af Somhovederne kan rummes og befæstes, da de ellers vilde deels afbrække, og deels snart afslides, saa at Kreaturet vilde tabe Skoen. J disse Furer, indslaaes de 4 Sømhuller, hvis Størrelse maae være overeensstemmende med Søm=Klingernes, som der skal passe. Og ligesom man letteligen fornagler Hesten, naar disse Sømhuller ikke gjøres yderlige no mod Randen af Skoen, saa skeer dette især ved Oxen, som har tyndere Horn, dersom man ei agter nøje herpaa. Sømhullerne bør derfor ikke slaaes længere fra den udvendige Rand, end et Straaes Brede. Men Jernet eller Skoen bliver meget længere fastlig gende, naar man bruger Søm, som ere Kileformig dannede, saaledes at den tynde og flade Sømklingemod Hovedet tager jevnt til i Tykkelse, saa at det bli hver et lidet fiirkantet Kileformig Hoved, som ingen Vinkel gjør med Klingen. Til disse Som behøves ikke Furen i Skoen, da de Kileformige Søm hoveder passe i Hullerne, som ligeledes ere Kileformig indslagne og dannede til at modtage Hovederne Naar dette er vel gjort, kan Skoen blive fastliggende indtil den er opslid, hvilket ikke er mueligt med de almindelige Søm af den Form, som bruges til Heste, skoe. Og dette er ingen uvigtig Omstændighed, fordi Hornet lider og forderves, naar man alt for ofte skal trænge til at slaae friske Som deri. Sømmene befæstes ved Omnitning ligesom paa Hesten og Skoen ligger aldeles fast paa Kløven ved disse 4 Søm, som befæster den udvendig, og ved Bøilen, som befæstet den indvendig, og som maae tjene i Steden for Søm, hvilke her ei kan anvendes, fordi Hornet paa den indvendige Side af Kløven er saa meget tynd. - Udvirkning behøves i Almindelighed ikke ved Oxen, naar den første Gang beslaaes, fordi Kreaturet, naar det gaaer paa den blotte Foed, afslider Hornet ligesaa hastig, som det voxer; men, naar Oxen beslaaes, trænger af og til dens Kløve til at afhugges og beskjæres mod Taaen og Randen, da den ellers bliver for lang; men Saalen bør, aldrig udvirkes eller bestieres, da det er got, at den er fast og haardt og det gamle døde Horn her gaaer løs af sig selv. - TiSkjærpning, naar Kreaturene skal gaae paa glaJis, gjøres midt under hver Skoe omtrent i en stærk Tomes Afstand fra Spidsen af Taaen en firekantet tilspidset piramidformig hærdet Jern-Tap af 1/2 Tomes Tykkelse mod Grunden, og 1/2 Tomes Høide fra Grunden til Spidsen, som ommittes paa den indvendige eller øverste Flade af Skoen." - Skulde man af denne Underretning ikke blive saa tilstrækkelig oplyst at man derefter tiltroede sig at kunde forfærdige eller lade forfærdige et Beslag for Stude, saa tjener endydermere til behagelig Efterretning, at Modeller saavel af Skoe, som de til Beslaget tjenlige Søm, ere at faae til Eftersyn ved den Kongelige Veterinair=Skole her i Staden, hvor enhver, som forlanger det, des uden uden nogen Bekostning kan blive underviist i at forfærdige saadant Beslag, naar han derom henvender sig til Hr. Professor og Doctor Abilgaard sammesteds. Kjøbenhavn, C. Martfelt, den 3die April 1787. Selskabets Sekretær.