Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-04-06
Copulerede i Domkirken: Skibscapitain J. Gaarn og Jfr. Anne Sophie Larsen. Til Elskere af Naaletræer. Vivild pr. Randers 1827 3/8 Andet Dansk Christen, (haabriigt, Joh. 10, 16. Rom. 11,25. 26.) Aartusinds første Aar. Analogt Lands-Faders nittenaarige (siden 1808 Mart. egenhændigt underskrevne fra Kiel; derefter 1809 Jun., 1810, Jan. Febr. Mart.; 1811. Jun. Jule, 1812, Mart.; og fremdeles ofte) værdigede, opmærksomme, ømt deeltagende, allernaadigste Muntringer, nyligst gjennem det Høikongelige Danske Cancellie, under 17de Octbr. 1826, lige landsfaderhuldt oplivede - til muligste Bestræbelser, for Almeentarv, i forhøiet Gavn af Tild og Grund, ved tænksom kyndigen opmærksommere Benytning af en Mængde uændsede Skaberens og Forsynets Velsignelser : (i Fortsættelse af jevnlige Opfordringer ved egne lærebegjerlige Sognebeboeres, af begge Kjøn, tidligere langshen siden 1794, mangfoldige, tildeels paatrængende Anmodninger om mangehaande saadan Anviisning athjelpe dem til: og analogt Religionslærerens især, som jo ethvert gudfindet Menneske, ligesaa pligtige, som gladvillige, Nidkjærhed, Tit. 2, 14, for Alt hvad Godt er ; Gud til Ære; Næsten til Gavn, Medchristen, Medundersaat; den evige fælles Faders kjærlige Hensigter til Fremme) - har det, under 24 f. M., høigunstigen behaget det Høikongelige Rentekammer, bevaagent blandt Andet at melde mig, At til Uddeeling vil med det Første blive mig tilsendt : 3 Lispund Fyr - Gran - Lærke Frøe." Til allerunderdanigst Fremme af landsfaderhulde Hensigt, giver jeg mig den Frihed at yttre, for hvem det maatte være kjært at tage Deel i Udsæd af noget Slags deriblandt, eller dem alle tree, at gjøre begyndende Erfaringer med, det Ønske, at behagentligen maatte meddeles mig Underretning om Hvormeget Frøe den troer at have Brug for ; eller hvor stor en Plet den har bestemt dertil, da jeg ville see at kunne sende passende dertil, efter ventet venskabeligt Raad af Hr. Bjerregaard - samt til hvilken Mand i Randers, Aarhuus, Viborg, Hobroe, Grenaae ell. Ebeltoft det ønskes tilsendt. Hr. Bjerregaard i Hjerminde, omtr. 4 Mille, fra Randers, 2 fra Viborg, har i egne plantede 25 Aars Lærketræer Bjælker, større end i et af Præstegaardens Udhuse, i 43 Aars Gran svære Bjælker, og havde af en 30 Aars Fyr 7 ni Tommer breede Bjælker, men kun 3 Al. lange, af den Breede. Paa Constantinsborg har Hr. Greven i selvplantede nogle og 30 Aars Gran havt 6 Fiel, 6 Al. lange, derovenfor 1 Bjælke, derovenfor et Spændtræe. Saaeningen raader han saaledes, ifølge sine saa mange Aars Erfaringer: Frøet lægges helst i Blod, 6 a 8 Timer ; derefter røres om deri, det svange svømmer ovenpaa, især Gran og Lærkefrøe. Det gode Frøe afluftes, og tørres, lidt igien; strøes skikkelig tykt, paa et veltilberedet Beed, skikkelig god, vel helst Muldjord. En Begynder, i det smaae, maa hellere drysse fiint Jord oven paa, isteden for at hakke det ned, thi for tyk Jord strider Spiren ikke igjennem. Nu vandes, i Mangel af Vandkande, da med en Kalkbørste; de Kjerner, som derved blive kjendelige, drysses igjen Jord paa. - For at holde Jorden fri for Udtørring, og fri forde efter Frøet meget begiærlige Fugle, lægges nu et got Lag Lyng paa, eller Riis. - Helst saaes i April: dog, og i May kommer op, 3, 4 Uger efter, sjelden 2 Uger; efter Opkomst tages det meste Lyng bort. Kommer det for tykt, rykkes efterhaanden nogle Planter op. Om den videre Behandling, siden Mere. (See Randers Avis, 1826, No. 144.)