JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1841-01-28
En duelig Gartner med gode Anbefalinger kan faae Condition til næste Maidag paa Randrup Hovedgaard ved Viborg.
Viborger Samler, 1841-01-28
Litteraire Anmeldelser. Baggesen, den danske Stat statistisk og geographisk betragtet, 5 Rbd. Nyt statsoeconomisk Archiv af C. N. David. 1 H. 1 Rbd. Naturhistorisk Museum. 2 H. 40 s. Scharlings og Engelstofts theol. Tidsskrift. 5 H. 1 Rbd. Clausen og Hoblenbergs iheol. Tidsskrift 1840. 4 H. 48 s. Hansen, bør Sognetvangen bibeholdes. 32 s. Harms, om Gjenløsningen. 64 s. Sørensen, om Underviisningsanstalten for vordende Borgere. 12 s. Til nedsat Priis: Heibergs samlede Skrifter. 1 til 8 B. complet 8 Rbd. P. C. Kabell. Faaes hos Udlæste Bøger, tilhørende saavel det theologiske som Moerskabs=Læseselskabet i Skive og Omegn, bortsælges efter Lovene til Medlemmerne og dem, disse maatte behage at indføre, i Skive Præstegaard, Torsdagen den 4de Februar næstkommende Eftermiddag Kl. 1 præcise.
Viborger Samler, 1841-01-28
Da der tillige ønskes Bestemmelse tagen med den fremtidige Bestyrelse af disse Læseselskaber, udbedes, saa vidt mue igt, de ærede Medlemmers behagelige Nærværelse.
Viborger Samler, 1841-01-28
Tirsdagen den 2den Februar førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver paa Tingstedet i Viborg Raadhuus foretaget Licitation over Opkastning af en Grøft ved Lunde Vase 565 Favne lang, 4 Alen bred og 1 1/2 Alen dyb, 2de smaae Overkjørsels=Broer og 25 Stkr. Pæle. Fiends Nørlyng Herredscontoir. Viborg, den 12te Ja F. Eberlin. nuar 1811.
Viborger Samler, 1841-01-30
No. 17.
Viborger Samler, 1841-01-30
Kongelig allern, privilegeret 69 Aarg.
Viborger Samler, 1841-01-30
Stiftolidende. Ovor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Kaarsberg Løverdagen den 30te Januar 1841. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1841-01-30
Nyeste Postefterretninger. Orienten. De nyeste Efterretninger fra Constantinopel af 5te Jan. melde, at et tyrkisk Dampskib er afseilet med Adm. Walker til Marmarizza (den allierede Flaades Vinterhavn, for der at tage ombord de østerrigske og engelske Commissairer, som, ifølge Bestemmelserne i Julitractaten, skulle være tilstede ved den tyrkiske Flaades Udlevering. Efter de nyeste Efterretninger fra Shrien herskede der i alle af de osmanske Tropper besatte Deele af denne vigtige Provinds den fuldkomneste Rolighed, og de af Porten indsatte Auctoriteter vare ivrigen sysselsatte med Landets Organisation. Levningerne af den ægyptiske Hær stode endnu i Damascus, og oppebiede der de nærmere befalinger og den Maade, paa hvilken Landet skulde rømmes af Ægypterne.
Viborger Samler, 1841-01-30
Journal de Smyrne fortæller paa følgende Maade Sultanens Antagelse af Mehemed Alis Underkastelsesdecret. Man erfarer, at Storherren fuldkommen har billiget sine Ministres og navnligen Reschid Paschas Forhold, hvilke i Underhandlingernes Løb have lagt ligesaa stor Duelighed som Energie og Fædrelandskjærlighed for Dagen, og at Porten kun af Agtelse for sine høie Allierede har tilstaaet Mehemed Ali arvelig Besiddelse af Ægypten, saafremt denne uopholdelig og fremfor Alt rømmer Syrien og udleverer den tyrkiske Flaade. – Fremdeles yttrer fornævnte Journal sig saaledes med Hensyn til den Politik, der vil blive at følge i Underkastelsesanliggendet: "Politiske Combinationer, som vi ei formaae at bedømme, have formodentlig medvirket til at indrømme Vicekongen Arveligheden i Ægypten. Dette Offer, som Porten skal bringe, er vistnok tilstrækkeligt, større Løn kunde Paschaen ikke forlange for de Ementer, hans Haarige Herredømme ere saa rige paa. Men lader man Mehemed beholde Hæren og Flaaden, da udsætter man Tyrkiet for nye Krige og Farer, og bevirker derved nye Forviklinger i den europæiske Politik, saa at man snart atter vilde være nødsaget til at tugte en halsstarrig Olding, som Erfaringen hidtil ei har belært. Skulde det være de Allieredes Hensigt at lade Mehemed beholde Hæren og Flaaden, da ere vi forvissede om, at Porten vil nedlægge en alvorlig Protest imod en saadan Concession.
Viborger Samler, 1841-01-30
Fra den tyrkiske Grændse meldes under 12te Jan.,at de nyeste Beretninger stadfæste fuldkomment, at man ei kan drage i Tvivl den Efterretning, at Porten, skjøndt imod sin Villie, har belenet Mehemed med Ægypten som arvelig Besiddelse. Alle de ved dette Spørgsmaal interesserede Magter have yttret sig energisk om dette Anliggende; Østerrig har endog truet med, at det i modsat Fald vilde trække sig tilbage fra Alliancen, og overlade Porten til sig selv, og ligesaa bestemte skulle den preussiske Gesandts Jnstructioner være, Frankerig, der i disse Forhandlinger maa see et Beviis paa de Allieredes redelige Politik, slutter sig ivrigen til Stormagternes Bestræbelser, og desaarsag antager man, at den hidtil stedfundne Disharmonie vil ophøre og føie Tid, og at den franske Regjering, saaledes som tidligere, atter vil slutte sig til de øvrige Magter. Der tales stærkt om, at der angaaende de orientalske Anliggender skal optages en Slutningsprotocol, hvori Spørgsmaalet om en almindelig Spærring af de 2 Havsnævringer skal vorde afgjort, og hvorved ogsaa Frankerig skal vorde repræsenteret.
Viborger Samler, 1841-01-30
De nyeste Efterretninger fra Alexandrien gaae kun til den 26de Decbr. Forbindelsen med Syrien igjennem Ørkenen er afbrudt, og man veed intet Bestemt om Jbrahims Stilling og Bevægelser. Nogle ville vide, at han endnu staaer ved Damascus og har paalagt denne Stads Jndvaanere haarde Contributioner. Mehemed Ali har anmodet Adm. Stopford om at underrette Jbrahim Pascha om Fjendtlighedens Ophør. Et Dampskib er af Admiralen stillet til Mehemeds Disposition; det skal overbringe Mehemeds Skrivelse. Den gamle Havn, der hidtil var spærret for alle Skibe, de franske undtagne, er aabnet for alle Nationer. Til Alexandrien er der ankommen en Marabut (muhamedansk Helgen), der staaer i stort Ry for sin Hellighed og Spaadomsgave. Han har besøgt den gamle Vicekonge flere Gange, og havt ange Samtaler med ham. Mehemed har ikke længere nogen Tillid til sin Hærs Kraft, og det synes, at han, ligesom Wallenstein i sin Tid, vil spørge Astrologerne til Raads angaaende Fremtiden, da han seer sin Stjerne dale.
Viborger Samler, 1841-01-30
Frankerig. Paris, den 21de Jan. Monit. parisien vil vide, at Regjeringen vil ratificere den af Admiral Mackau med Buenos=Ayres sluttede Tractat, endskjøndt Cabinettet misbilliger flere af Artiklerne. Ratificationen vil paafølge, fordi Admiralen har handlet i Overeensstemmelse med de ham af Thiers givne Jnstructioner, og fordi han rimeligviis allerede er paa Tilbageveien, da han, ifølge de ham i det krigerske Tidspunct givne Jnstructioner, snarest muligt skulde vende tilbage til Europa, for at hans Escadre kunde tjene til at forstærke den franske Flaade.
Viborger Samler, 1841-01-30
Telegraph Depesche. "Toulon, den 15de Jan. J de sidste Dage i Decbr. Maaned har General Guingret udført et Razziatog imod Beni-Sela-Haam Stammen. Capitain Sagets Mordere ere dræbte eller fangne; 60 Arabere dræbte, 800 Oxer, 1200 Faar og en stor Mængde Korn ere faldne i vore Hænder. Meningerne og Paris's befæstning synes at være meget deelte. Den venstre Side antager, at Commissionen, har lempet sig for meget efter Ministeriets Anskuelser, og de 221 skrige og larme imod befæstningsplanen. Man lægger Mærke til, at Jour. des Deb. tager Thiers i Forsvar, at denne Journal kalder Thiers's Beretning beundringsværdig, og at den bruger de bestemte Udtryk: "Regjeringen vil kun antage Thiers's Udkast. Den venstre Side overveie vel, hvad den vil foretage sig Bryder venstre Side den Overeenskomst, der er sluttet imellem Cabinettet og Commissionen, lykkes det denne Faction, at forkaste Forterne, da vil Kammeret - derom tvivle vi ikke – forkaste hele Udkastet. Const. paastaaer, at Adm. Mackau har overtraadt de ham af Thiersministeriet meddeelte Jnstructioner.
Viborger Samler, 1841-01-30
Storbritannien og Jrland. London, d. 18de Januar. Efter Journalen the Times har Pigot, Alforney General for Jrland, erholdt de fornødne Jnstructioner til at forberede en Bill, for at forbedre den bestaaende Act angaaende Registreringen af Parlements vælgerne i Jrland. Bestemmelserne i denne nye Bill skulle være saa omfattende, at man endog haaber, at det conservative, Parti i Parlementet vil understøtte samme Paa denne Maade haabe Ministrene at formaae Lord Stanley til at tage sin Bill tilbage.
Viborger Samler, 1841-01-30
The Sun vil vide med Bestemthed, at Guizot har søgt at oplyse de store Magter om det Overdrevne i de cireulerende Beretninger og den franske Hærs Styrke. Ministeriet Thiers havde forøget Hæren indtil 480,000 Md. Denne Styrke er ved den Permission, der er tilstaaet Classen fra 1833, reduceret til 400,000 Md.
Viborger Samler, 1841-01-30
Efter Recruteringsforskrifterne for 1ste Martii vil Hæren kun da bestaae af 290,000 Md. Deraf opholde 70,000 Md. sig i Africa og Colonierne, samt paa Corsica. Jblandt de øvrige 220,000 Md. ere 6000 Md. Betera ner og 13,000 Gensdarmer, hvilke maae fradrages det anførte Antal. Den egentlige Hærs Styrke udgjør saaledes kun 200,000 Md. - den sædvanlige Styrke i Fredstider.
Viborger Samler, 1841-01-30
Den 17de Januar holdtes i Dublin en stor Forsamling af "irske Reformers, under Grev Charlemonts Forsæde. 43 Peers, 50 Medlemmer af Underhuset, mange Baronets og ældste Peerssønner, 400 Deputy-Lieutenants for Grevskaber og Fredsdommere, og over 1600 Grundeiere, Retslærde og Kjøbmænd havde tegnet sig som Deeltagere; men det slette Veirligt tvang Mange til at udeblive. Forsamlingen besluttede: 1) at virke til at Valg retten for Jrland og Storbritannien kunde blive een og den samme for begge Rigerne; 2) at understøtte Ministeriet i Parlementet; 3) og at lykønske Dronningen i Anledning af Kronprindsessens Fødsel.
Viborger Samler, 1841-01-30
Spanien. Madrid, den 12te Januar. Regjeringen skal have erholdt officiel Underretning om, at det portugisiske Cabinet har forlangt af Cortes Ratificationen af Dourotractaten, og at det endog vil gjøre Spørgsmaalet til et Cabinets-Spørgsmaal. Stedse tales der endnu om stærke Rustninger, og man er endog i Begreb med inat danne en Escadre af Levningerne og Ruinerne af den spanske Marine; man vil udruste 2 eller 3 Linieskibe, 5 a 6 Fregatter og nogle mindre Fartøier.
Viborger Samler, 1841-01-30
Schweiz. Aargan, den 17de Januar. Man antager, at Beslutningen om Klostrenes Ophævelse ikke vil udstrækkes til alle Klostre. Abbeden i Klostret Muri har imod Klostrets Nedlæggelse nedlagt en Protest, der ei er antagen. 12,000 Md. staae under Vaaben. Endnu finde Arresteringer Sted.
Viborger Samler, 1841-01-30
Fra Bern meldes, at Regjeringen i Canton Fryburg har ophævet den reformeerte Kirke i Staden Fryburg.
Viborger Samler, 1841-01-30
Jnsurgenternes Tab i Fægtningen ved Billmergen beløber sig til 7 Døde; 15 Saarede ere under Læge-Behandling. Capuzinerguardianen, der anførte de Stormende, har taget Flugten; han forfølges ved Stikbreve; det er en Pater Theodosius fra Graubunden.
Viborger Samler, 1841-01-30
Frankfurt am Main, den 19de Jan. Man er i stor Bekymring for Rhinens og Mainflodens Oversvømmelser. Sidste Nat naaede Main en Høide af 15 Fod; igaar kom nogle Liig drivende ned af den vildt brusende Flod, iblandt hvilke eet, indhyldet i en Slobrok. De nye Kaier staae under Vand; Taunusjernbanen har lidt betydeligt.
Viborger Samler, 1841-01-30
Bremen, den 23de Januar. Den ved Jisgangen beskadigede Nødbro er nu tildeels bortreven; al Communication imellem Alt- og Neu-Stadt er standset.
Viborger Samler, 1841-01-30
den 24de Januar. Paa den venstre Weserbred, ere vi afskaarne fra al Communication med Oldenburg, Hanover, Ossnabrück og Holland; Vandet gaaer indtil Tagene af flere Huse, og strømmer 5 a 6 Fod høit over Chausseerne. Man har i Udlandet intet Begreb om den Ulykke, hvortil vi daglig ere Øienvidner, og hvad der endnu forestaaer os, naar Jisgangen begynder, lader sig ei forudsee. Churhessen. Cassel, den 18de Januar. Fulda og dens bifloder ere stegne til en Høide af 12 Fod. Flere Jndivider, hvis Liv svævede i stor Fare, ere reddede, og ved denne Leilighed har Churprindsen udviist ligesaa stor Behjertethed som Menneskekjærlighed. – Fra samme Stad meldes under 19de Jan., at Vandet er faldet 3 Fod.
Viborger Samler, 1841-01-30
Fra Hanover lyde Efterretningerne og Oversvømmelserne meere trøstelige. J Egnen ved Hoya skal et Dige være gjennembrudt. Fra Weseregnen indløbe endnu ugunstige Beretninger. J Hameln stod Vandet den 19de Jan. høit i Gaderne; ved Nienburg vedblev Weseren, at stige, Floden Aller er ogsaa traadt ud over, sine Bredder.
Viborger Samler, 1841-01-30
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1841-01-30
Kjøbenhavn, den 26de Januar. Fra Neu-Strelitz meldes, at Hertuginde Carolines Formæling med Kronprindsen af Danmark vil blive fuldbyrdet sammesteds i Juni Maaned d. A. (Hb. Cspd.)
Viborger Samler, 1841-01-30
Under 23de d. M. har Kongen resolveret, at der af Universitetets Kasse gives den for sin ualmindelige Dygtighed hæderlig bekjendte Videnskabsdyrker Lic. Theol. Rasmus Nielsen Understøttelse til at holde offentlige Foredrag over Philosophien. Dette er den anden udmærkede Docent, hvis Virksomhed Hs. Majestæt i denne Maaned har fremskyndet. (Da.)
Viborger Samler, 1841-01-30
Violinspilleren Lemming har nu endeligen faaet sit Ønske opfyldt at blive fast ansat her i sit Hjem, idet han nu er bleven ansat som virkelig og gageret Kammermusicus ved Hoffet. (A. Av.)Man vil erindre, at Kunstforeningen for endeel Aar siden hos nu afdøde Prof. Freund bestilte en "Odin i Bronze. Dette Arbeide, som Freund allerede under sit Ophold i Rom havde støbt, men hvis Ciselering endnu stod tilbage, var ved hans Død fuldendt paa nogle Ubetydeligheder nær, som siden ere udførte. Statuen sees i denne Uge udstillet i Kunstforeningen. Odin sidder i Høisædet, støttende den ene Haand paa Spydet Gungner, hans Ulve, Freke og Gere, ligge ved hans Fødder, og hans Navne, Hugir og Munir - Minde og Tanke sidde paa Ryggen af hans Trone. Paa denne er anbragt som Prydelse Odin, ridende paa sin ottebenede Hest Sleipner samt de tre Norner. Foruden dette Arbeide er udstillet en Deel Terracottaer og Afstøbninger efter ægyptiske, græske og romerske Antiker samt Modeller fra Middelalderen. (Kbhvsp.)
Viborger Samler, 1841-01-30
Theologisk Examen. Tirsdagen den 26de Januar. Emanuel Honoratus Seidelin, Landabilis. Christian Lassen Thortsen, Haud illandabilis. Jacob Johannes Lund, Haue illandabilis. (Da.
Viborger Samler, 1841-01-30
J Begyndelsen af Mai lader Directionen for Nationalbanken ved Auct, paa Kbhvns. Børs bortsælge 400 Skpd. Kobber i kasserede Markstykker. Ved Auctionsconditionerne vil det blive Kjøberen paalagt, for egen Regning at lade de kjøbte Markstykker udsmelte enten i Kbhvn, eller paa Frederiksværk i Overværelse af den eller de Personer, som Banken dertil maatte committere. Efter den igaar over England hertil ankomne Beretning fra Bahia af 14de Novbr., var Fregatten Bellongankommen dertil den 6te November og agtede den 17de f. M. at fortsætte Reisen. Alt var vel inden Borde.
Viborger Samler, 1841-01-30
J et Privatbrev af samme Dato fra En af Besætningen hedder det, at Fregatten havde forladt Madeira den 2den October, og var, efterat have passeret Vendekred en den 9de og Linien den 28de Octbr., ankommen til Bahia den 6te Novbr. J Troperne havde den havt megen Vindstille. Bestemmelsen var at forlade Babia den 17de Novbr. og efter otte Dages Ophold i Rio Janeire at gaae om Cap Horn, saa at Fregatten først paa Hjemveien vil komme til at anløbe Montevideo. (Bl. T.)
Viborger Samler, 1841-01-30
Skipper Pettersson, som man havde Grund til at troe, for at besvige Assurancen, havde tilsat Skib og Ladning, er nu bleven dømt for Assurancessvig med Hensyn til begge Deele. (Fædrel.)
Viborger Samler, 1841-01-30
Afvigte Nat Kl. 1 1/2 udbrød en heftig Jld i en Bagbygning i Huset Nr. 157 i Hjortelængen, tilhørende Vertshuusholder Hansen. Jlden udbrød i Qvistetagen og greb saaledes om sig, at Bygningen nedbrændte aldeeles. Først Kl. henimod 3 var man saavidt Herre over Jlden, at der kunde aftimes. Aarsagen til Jldens Udbrud er endnu ubekiendt. Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen indfandt sig øieblikkeligt ved Brandstedet, hvor han forblev indtil al Fare var forbi. (Berl. Td.)(Af et Brev fra det sydlige Sjælland. Prof Clausen er da valgt i det 10de Landdistrict. De fleste, om ei alle, Vælgerne fra Udby og Sverborg Sogne vilde stemme for Kongen; af Valgdirecteuren (i Præstød giorte opmærksomme paa, at dette Valg intet havde at betyde, og opfordrede til, om de havde Lyst, at stemme om gjen, vedbleve de dog deres Beslutning, ingen anden at vælge. "Saa kunde Kongen vælge En for dem, sagde de. Devilde til Valgcommitteen afgive en skriftlig Ansøgning (Pro Memoria" kaldte de den) til Kongen, om at blive frie for Stænderinstitutionen; den havde bestaaet i 6 Aar, og endnu havde de ikke seet noget Godt af den. Nogle Medlemmer af Valgcommitteen gjorde Jndsigelser, imod at indlade sig paa at befordre en saadan Ansøgning til Kongen. Valgdirecteuren lovede Bønderne imidlertid (dog ei i Egenskab som Valgdirecteur), at gjøre Kongen bekjendt med deres Ønsker. Hvad Bønderne meest have imod Stænderne er, at disse ikke have bevirket almindelig Hoverifrihed; de mene nemlig, at Kongen kunde virke noget mere ligefremt dertil, men at Stænderne modsætte sig det. Naar Bønderne stemme paa Kongen, saa ville de derved tilkjendegive, at de ønskede Stænderne afskaffede, thi saa vilde Kongen nok fritage dem for alt Hoveri, uden at de behøvede at give nogen Skadeserstatning. Denne Anskuelse benytte Vagabonderne til at lede dem, saaledes som de ville. Foruden hvad jeg tidligere meddeelte, har jeg siden erfaret, at samme 2 Omreisende til flere og i Fleres Paabor have sagt, at Clausen forvanskede den christelige Religion, at han var en Meeneder", og tillige at "det vilde være Kongen imod, om han blev valgt." De have foreviist Bønderne nogle trykte Sager i Lindbergs og Grundtvigs tidligere Stridsskrifter imod Clausen - hvori hine Beskyldninger vare fremsatte. Tillige havde de en trykt Adresse til Kongen, paa hvilken de samlede Underskrifter; et Sted idetmindste forlangte de dog ikke videre, end at Sognefogden skulde underskrive paa egne og Bymænds Vegne. Hiin Adresse var meget listig skreven: Bønderne skulde der yttre deres "Smerte over de Bestræbelser, der gik ud paa at tage Magten fra Kongen; – de vilde være troe som deres Fædre; – de vidste det var en enevældig Konge, som havde løst Bondens Lænker; de vilde derfor modsige den "Bagtalelse, at ogsaa de ønskede Kongens Magt indskrænket." Saaledes vare netop de Momenter berørte, som vistnok ere de virksomste i Bondens politiske Tankegang." (Fædrel.)
Viborger Samler, 1841-01-30
Jfølge en Beretning i "Kjøbenhavnsposten havde nogle Bønder i ovennævnte District ikke blot stemt paa Konger som Deputeret, men tillige paa Kronprindsen som Suppleant. Forresten har den bekjendte Magisters og hans Emissairers Virksombed der i Egnen ganske indskrænket sig til de Sogne, som ifjor især vare virksomme for Professor Claussen. "Kan De see Ulven i Faareklæder!" tilføier Brevskriveren.
Viborger Samler, 1841-01-30
Om Valgforhandlingen i Skagen læstes nylig i Corsaren: "Ti Stemmer havde Byen, og dem alle gav den til den gode Sag. Sandelig, jeg siger Eder, denne By har givet Vere end alle de øvrige; thi de gave af deres Overflød; men den gav Alt hvad den eiede. Den i Heide værende Curass. Comm. fik Nytaarsdag Marschordre, og var allerede Dagen efter marscheret derfra.
Viborger Samler, 1841-01-30
Corfaren" leverer følgende Crempel paa en slesvigsk Trykkefrihedsproces: Dommeren: "Hvo har skrevet denne Artikel?" A.: "Jeg!" Dommeren: "Hvo har trykt den?" B.: "Jeg!" – Dommeren: "Hvo har leveret Papiir dertil." C.: "Jeg!" – Dommeren, Hvo har samlet Klude til Papiret?" D.: "Jeg!" – Dommeren: "Kast dem allesammen i Hullet, – Hvo har forfattet Artiklen?" C.: "Jeg!" – Dommeren Kast ogsaa ham i Hullet,
Viborger Samler, 1841-01-30
J samme Blad læses: Mange troe, at Aaret 1841 vil bringe store Ting, af følgende Grunde: 41 er det samme Tal som 14; følgelig vil Kongen gjøre det samme som 1814, og fordi der er 27 Aar fra 1814 til nu 27 er 3 4 9, et helligt Tal og Holmens Ret. Corsaren troer, at Kongen nu vil gjøre det Modsatte af hvad der skeete 1814, fordi 41 netop er det omvendte af 14 Stændervalg.
Viborger Samler, 1841-01-30
Ved det i Mandags i Nørre-Sundby afholdte Valg. møde for det tredie jydske Landdistrict blev Hr. Godsforvalter ved Birkelse Anders Jensen Hjort paa Aastrux valgt til Stænderdeputeret, og Hr. Forpagter Balth. Bøggild paa Toftgaard til Suppleant. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1841-01-30
Efterretninger og ledige geistlige Embeder. 1. Gylling Sognekald under Aarhuus Stift; gl. Angivelse 267 Rd.; har nu følgende Jndtægter: 1) Vederlagefor Korntienden af Sognets tiendeydende Hartkorn, hvilken ved Overnendecommissionens Kiendelse af 14de Februar 1814 for bestandig er overdraget Yderne, betales med Korn og udgjør 27 Tdr. 2 Skpr. Rug, 105 Tdr. 4 1/2 Skpr. By og 71 Tdr. Havre. 2) Qvægtienden 10 a 12 Rbd. 3 Høitidsoffer og Accidentser 150 Rbd. 4) Nannest og Smaa redsel c. 13 Lpd Ost, 51 Snese Æg og 51 Gæs, der leveres in natura eller betales med gangbare Priser. 5) Rente af en Embedet tilhørende Capital, 13 Rbd. 4 Mk. 6) A nogle jordløse Huse svares omtrent 20 Rbd. aarlig. Præstegaardens Avling staaer for Hartkorn 15 Tdr. 4 Skpr. Fdkr. med et Areal af 130 Tdr. Land. Præstegaarden er 1 Brandkassen assureret for 3580 Rbd., og de Embedet tilhørende jordløse Huse ere ligeledes assurerede. Skatter som indbetales i Amtstuen, Bankrente, derunder indbefattet andrage aarlig 150 Rbd. Bankhæftelsen er 1238 Rbd. 3 Sk. Communeafgifter kunne anslaaes til 6 a 8 Rbd., Landemodsexpenser til 10 Rbd. Curasseerhest holdes. OrdinaiEnkepension vil ifølge allerhøieste Reskript af 4de denne blive at udrede til den i Naade entledigede Sognepræst Consistorialraak Jngerslev.
Viborger Samler, 1841-01-30
Sjelle, Skjørring og Laasby Sognekald i Aarhuus Stift; gl. Angivelse 250 Rd. Embedet har nu følgende Jndtægter: 1) Tienden udgjør 30 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. Rug, 90 Tdr. 6 Skpr. Byg og 103 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. Havre. 2) Landgilde af 2 Annergaarde, som ere assureredi Brandkassen, 1 Tde. 2 Skpr. Rug, 3 Tdr. 6 Skpr. Byg, 2 Rbd. 4 Mk. i Penge og 1 Fjerding Smør. 3) Refusion 1 Tde. 2 Skpr. Rug, 1 Tde. 4 Skpr. Byg, 2 Tdr. 4 Skpr. Havre og i Penge c. 19 Rbd. 4) Qvægtiende c. 16 Rbd. 5) Nannest 10 Lpd. Ost, 51 Snese Æg og 8 Rbd. 6) Offer og Accidentser 200 Rbd. Præstegaardens Hartkorn er 7 Tdr. 2 Alb. foruden 6 Skpr. 1 Fdkr. Kirke- og Degneboelsjord. Fornødent Jldebrændsel haves Præstegaarden indløses med 275 Rbd. Paa Kaldet hviler en Restgield, stor 55 Rbd. 3 Mk. 14 Sk., som afdrages med 13 Rbd. aarlig. Til Sielle Sognemænd som Kirkeeiere svares aarlig 7 Rbd. 12 Sk. aff den ovenmeldte Kirke- og Degneboelsjord. Culrasseerhest holdes.
Viborger Samler, 1841-01-30
3. Sandbye og Prangstrup Sognekald i Sjællands Stift, gl. Angivelse 130 Rd. Kaldet har nu følgende Jndtægter 1) Tienden af begge Sognenes tiendeydende Hartkorn kan anslaaes til 140 a 150 Tdr. Byg. 2) Refusion 16 Rbd. 13 Tdr. 3 Skpr. Byg og 10 Skovlæs (30 Bønderlæs) Bogebrænde. 3) Qvæg og Smaaredselstiende henved 40 Rbd. 4) Offer og Accidentser 140 a 150 Rbd. Præstegaardsforderne staae for Hartkorn 10 Tdr. 4 Skpr. med et Areal af omtrent 92 Tdr. Land Ager og Eng. Kongelige Skatter og Landemodsexpenser udgjør omtrent 130 Rbd. aarl. En Enkepension af 25 Tdr. Byg og 15 Rbd. paahviler Kaldet.
Viborger Samler, 1841-01-30
Handels- og Skibs=Efterretninger. Kjøbenhavn, den 25de Januar. J de sidste 8 Dage har det været stille med alle Kornvarer, hvilket fornemmelig er bleven foranlediget ved de flanere Efterretninger fra Hamborg. – Adskillige Partier Prad. Byg, 110-112 8 holl., ere solgte til 4 Mk. 8 s. Bco.; frad. Byg, 103106 R., til 4 Mk. 3 s.; Rug, 120-121 R., til 4 Rbd. 24 s.; Havre, 7880 R., til 3 Mk. 6 s. Bco., alt at modtage i Provindserne til Foraaret; men nu vil man ikke længere tilstaae disse Priser, hvorimod Sælgerne ei heller ville give efter. – Der er endvidere solgt, her at levere til Foraaret, Bankebyg til 6 1/2 Rd. pr. Tde., og tørret Rugmeel til 2 Mk. 12 s. pr. L uden Consumtions-Godtgjørelse. (Hdt.)