JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
Med Personposten fra Hamborg, som ankom hertil i Morges Kl. 4 1/2, have vi modtaget Aviserne, hvoraf vi uddrage Følgende: Fra Madrid er indtruffet Efterretninger til Paris, hvorefter Spanien har antaget Englands Mægling i det SpanskPortugisiske Stridspørgsmaal; de Spanske Rustninger ere derfor standsede. – Det lader til, at Frankrig maa henvende sin Opmærksomhed paa Marokko; thi Keiseren skal have befalet at fordrive alle Franske fra hans Rige; der tales derfor meere og meere om Expeditionen til Tanger. J det Røde Hav skal det være kommet til en Kamp mellem en Fransk Fregat og en Engelsk-Ostindisk Corvet, hvorved den Franske Capitain maatte overgive sig. Endnu foretages Fængslinger af Jndivider, som ere indvikkede i Darms's Proces, saaledes er en Farver, hos hvem man har fundet vigtige Papirer, bleven arresteret; en Person ved Navn Morel i Canton Reuchatel skal have leveret Darms Karabinen, hvormed han udøvede Attentatet. Den 27de Dec. var det den sidste Dag, at Rapoleons Kiste stod til offentligt Skue; allerede Kl. 1. om Middagen havde 80000 Mennesker indfundet sig, og da man Kl. 4 lukkede Jnvalidehotellets Gitter, var der endnu en utallig Mængde, som maatte vende, tilbage uden at komme ind. - Bladet Sun vil vide at England vil udruste 7 til 9 Linieskibe og nogle Fregatter for at krydse i Canalen. – Fra Jtalien meldes, at den Spanske Dronning Marie Christine ankom den 21de December til Livorno og afreiste den 22de til Rom. - Det orientalske Anliggende synes at nærme sig en Afgjørelse. Mebemed Alt har, efter Annulleringen af Napiers Convention, ubetinget billiget Englands Forslag. Tropperne, som staae i Candia, Arabien og de hellige Stæder, ere beredte paa at trække sig tilbage Af en Depesche fra Mehemed Ali til Storvesiren seer man, at Vicekongens Eftergivenhed er ubegrændset. Jbrahim, ventes med hver Dag i Alexandrien, J et Privatbrev fra denne Stad af 11te Decbr. tvivler man paa, at Porten vil tilstaae Mehemed Al Arveret over Ægypten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn den 2den Januar. StatsgjeldsDirectionen. De 3 Assessorer, Etatsraaderne Wildricht, Meyer og Holm afgaae fra 1ste Januar 1811 som Assessorer, hvorimod de 2de første vedblive i deres Stilling som Contoirchefer, Forøvrigt vedblive Statsg. Directs Forretninger at bestyres uforandrede som hidtil, saaledes, at Conferentsr. Holten har, dog uden Gage, Departementet for de udenlandske Betalinger, Conferentsr. Fog Dep. for Gjeldssagerne, Etatsr. Johnsen Dep. for de Danske og Vestindiske Activer og Kammerh. Hauch Dep. for Hertugdømmerne og Revisionen af Regnskabet for de udenlandske Betalinger. – Underbogholderne Lange og Tofte afgaae med Vartpenge, ligeledes Copiisterne Westergaard og Abildgaard. Copiist Kielsen forflyttes til Kasserer-Contoiret. Finants-Deputationen. Rentekammerets Deputerede ophøre som saadanne at være Deputerede for Finantserne. Conf. Collin udtræder af Rentekammeret og overtager Tilsynet med samtlige Finants-Deputationens Sager i Almindelighed, den deraf flydende Correspondance &c. Grev C. Moltke overtager ved Siden af sin Post i Rentekammeret Tilsynet med de hertugdømmelige Finantssager, dog uden derfor at nyde særlig Gage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
Etatsraad Holm, som afgaaer fra Statsgjeldsdirectionen, ansættes som 3die Deputerede for Finantserne med Forpligtelse at varetage alle de Forretninger, som henhøre til de befalede Budgetters Affattelse og Bekjendtgjørelse, samt den deraf flydende Correspondance med de andre Collegier, ligesom han og forpligtes til at udføre alle de Forretninger, som Finantsministeren maatte overdrage ham specielt. Expeditioner og navnlig Anviisninger maae underskrives af i det Mindste 2 af de Finantsdeputerede. – Assessor Auscultant C. Collin er udnævnt til virkelig Assessor, dog uden Underskrift og med Forpligtelse at referere og expedere alle Sagerne i det samlede Collegium. Fuldmægtigerne Hjorth, Lindorff og Wedersøe afgaae med Vartpenge, og Copiist Lange forflyttes til Hoved- og Contra Bogholder-Contoiret, da hans Plads i Assignations Contoiret indgaaer. - General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet. Jdet vi henholde os til den tidligere meddeelte kongl. Resolution, dette Collegium angaaende, tilføie vi, at til Chef for 1ste Section og til 1ste Deputeret i Collegiet er udnævnt Etatsraad Bech, til Chef for 3die Section og til 2den Deputeret Etatsraad Garlieb, og til Chef for 2den Section og til 3die Deputeret Etatsraad Francke. Til Chef for Revisionsvæsenet med Rang og Gage som Deputeret Etatsraad Wedel. Til Kammersecretair og Committeret for den 2den Section Kmjunker Warnstedt og til Kammersecretair og Committeret for 1ste Section Kmjunker Grev Sponneck. General-Toldkammer- og Commerce-Collegiets Bestyrelse kommer altsaa til at bestaae af den nærværende Kammerdirecteur, Kmherre Lowzow, der har det midlertidige Overtilsyn med hele Forretningsgangen i Collegiet, og de 3 nævnte Deputerede. – Fra dette Collegium ere altsaa i Naade entledigede de Deputerede Lehmann og Thønning og de Committerede Malling og Preusser. (Berl. Av.)- Entledigelse. Under 22de Decbr. er 1ste Toldinspecteur i Kjøbenhavn, Justitsraad Øckenholt, i Naade entlediget efter Ansøgning. (Berl. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
Ritmester Fr. v. Dannemand er udtraadt af Husarregimentet og ansat a la suite ved samme med Majors Charakteer. (Dagen.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
- Embeds-Jubilæum. J Torsdags feirede enalmeenagtet Mand Etatsr., R. af D. og Domd. Jonas Gede sit aarige Embeds-Jubilæum. Den 31te Decbr. 1790 blev han ansat som Copiist under Admiralitetet og forfremmedes i Aaret 1813 til Contoirchef under samme Collegium, hvilken Post han endnu be(Berl. Av.) klæder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
Jfølge Aalb. Av. vil Stænderforsamlingernes Præsident, Prof. Schouw, ikke modtage nogen fremtidig Udnævnelse som Deputeret. Som hans Efterfølger som Deputeret for Universitetet betegner man Prof. Madvig. Slagelse. J Aaret 1840 ere i Slagelse St. Michels Sogn ægteviede 21 Par, fødte af Mandkjøn 51, af Qvindekjøn 66, tilsammen 120, deraf 17 udenfor Ægteskab; døde af Mandkjøn 47, af Qvindekjøn 31, tilsammen 78, deraf 6 dødfødte. Saaledes 42 flere fødte end døde. - J St. Peders Sogn ere i samme Aar ægteviede 6 Par, fødte af Mandkjøn 20 af Qvindekjøn 33, tilsammen 53, deraf 8 udenfor Ægteskab; døde af Mandkjøn 20, af Qvindekjøn 18, tilsammen 38, deraf I dødfødt. Saaledes 15 flere fødte end døde. J begge Kjøbstadens Sogne ere altsaa i hele Aaret ægteviede 27 Par, fødte 173, hvoraf 25 udenfor Ægteskab; døde 116, hvoraf 7 dødfødte følgelig 57 flere fødte end døde. Af Fødslerne har hver syvende været udenfor Ægteskab ifjor hver sjetted. – J det mosaiske Troessamfund ere ere i samme Aar fødte af Mandkjøn 2, af Qvindekjøn 2, tilsammen 4.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
Stænderne i Viborg, Femogfyrgetyvende Møde den 5te Decbr. Eftermiddagsmede. Sex Udkast til endelige Expeditioner bleve oplæste og vedtagne. Sexogfyrgetyvende Møde den 7de Decbr. Præsidenten gjorde Forsamlingen opmærksom paa, at der endnu henstode 16 uafgjorte Sager, af hvilke de 13 hverken havde været foretagne til foreløbig eller til endelig Behandling, og 3 alene vare foreløbigen behandlede. Den kgl. Commissarius erklærede, at han af Kongen var bleven bemyndiget til at prolongere Forsamlingen i 8 Dage over den bestemte Tid, saa fremt den fandt saadan Prolongation fornøden. Forsamlingen vedtog derpaa med 38 St. mod 7, at den vilde, forsaavidt det gjordes nødvendigt, benytte den tilstaaede Prolongation. Dernæst vedtog Forsamlingen med 40 St. imod 5, at der skulde afstemmes over, i hvilken Orden de resterende Sager skulde foretages. Præsidenten lovede at omdeele Lister over Sagerne i næste Møde. - Derpaa fortsattes den foreløbige Behandling af Sagen ang. Landcommunevæsenet. Syvogfyrgetyvende Møde den 8de Decbr. Samme Sag sluttedes. - Derefter foretoges til for reløbig Behandling Sagen betræffende Justitsraad Withs Forslag ang. Modificationer i Stænderinstitutionen samt de indkomne Petitioner om Skattebevillingsret m.m. Referenten, Bankkasserer Otterstrøm, oplæste den af Comiteen (Roulund, Otterstrøm, Nyegaard, Fleischer, Schytte) afgivne Betænkning, hvori det blandt Andet bemærkes, at der til Forsamlingen er indkommet 48 Andragender over Forandringer i Statsforfatningen med tilsammen 6268 Underskrifter; af modsat Tendents vare 3 Andragender indkomne med 120 Understrifter og et fjerde underskreven af 6 Sognefogder paa Sognebeboernes Vegne. Commiteen foreslaaer Fo. - samlingen i denne Sag at indstille: "At Hs. Majestæt vilde skjænke Forsamlingens Mening, om de for Stænderinstitutionens fremtidige Udvikling og Betydning nødvendige Modificationer i samme, sin allerhøieste Opmærksomhed, og derved allernaadigst tage den i Forholdenes Natur begrundede, ved historiske Vidnesbyrd godtgjorte, og efter Forsamlingens Overbeviisning tilværende, Trang til en friere Udvikling af vore Samfundsforhold i Overveielse, og i sin Viisdom træffe de Foranstaltninger, som det fælles Vel maatte udkræve." Derpaa skete der Afstemning. over den Orden, hvori de tilbagestaaende 11 private Sager skulde foretages i Forsamlingen. Otteogfyrgetyvende Møde den 9de December. Den i forrige Møde begyndte Sag fortsattes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
J 17de Møde anmeldte Præsidenten, at han havde modtaget 161) Skrivelse fra Communalbestyrelsen i Sæbye ang. Chausseen mellem Aalborg og Frederikshavn. (J Stænd. Tid. Nr. 162)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
Politisk Katechisation. I Hels. Av. Nr. 153 meddeles et Brev fra 60 valgberettigede Borgere i Helsingør til Cand. Orla Lehmann tilligemed dennes Svar derpaa. Brev skriverne erklære deri, at de med Hensyn til det forestaaende Valg af en Stænderdeputeret have henvendt deres Opmærksomhed paa ham, og opfordre ham derfor til at tilkjendegive i Almindelighed, hvilke Anskuelser han hylder med Hensyn til statsretlige Garantier og Skattebevillingsret i Særdeleshed. Da fremdeles Øresundstolden er af saa væsentlig Betydning for Helsingør, at ethvert Skridt, der kunde foranledige dens Ophævelse enten ved Capitalisering eller imod hvilketsomhelst Vederlag, maa ansees for et Livsspørgsmaal, anmode Brevskriverne Hr. Lehmann om at erklære, hvorvidt han overeensstemmende med sine Anskuelser vil kunne varetage denne deres vigtigste Jnteresse. - Hr. L. ønsker i sit Svar Brevskriverne til Lykke med deres Beslutning at ville føle deres tilkommende Deputerede paa Tænderne. Han forsikkrer dernæst, at han vil af al Magt stræbe efter at skaffe Landet statsretlige Garantier og navnligen Selvbeskatningsret; han holder sig forvisset om, at Ørefundstolden er statsretligen og tractatmæssigen saa fast begrundet, at ethvert Angreb paa samme vilde være et Brud paa Folkeretten. Skulde Spørgsmaalet om en Capitalisation af denne Afgift nogensinde blive praktisk, kan han ikke sige Andet, end at Enhver, som da ved dets Afgjørelse kunde faae en Stemme, derved fremfor Alt bør have hele Landets Tarv for Øie. Jmidlertid mener han, at det endnu har lange Udsigter med denne Sag, og at hans Svar vil befindes tilstrækkeligt, i det Mindste hvor der kun er Tale om et Valg paa 6 Aar. Til Slutning erklærer han, at han ikke forlanger at slippe med den skriftlige Examination, men er villig til personligen at stille sig, hvor og naar Brevskriverne maatte forlange det, for at lade sig yderligere overhøre mundtligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
Denne Forhandling har for Danske Læsere et vist komisk Anstrøg, fordi vi endnu ikke ere vante dertil; imidlertid er det i England og Frankrig almindeligt, at vælgerne forelægge Candidaterne Spørgsmaalom deres politiske Troesbekjendelse, og at disse søge at besvare dem, saa godt de kunne. Vi ville anføre Faet Exempel af en Bog, som vil være let tilgængelig for endeel af vore Læsere, nemlig af Bulwers Roman Pelham, 35te og 36te Capitel. Pelham søger at blive valgt til Parlamentsmedlem for en lille Flekke, og henvender sig først til en af vælgerne, Præsten Combermere Saint Qvintin, som er at god Familie og naturligviis har aristokratiske og conservative Tendentser. Præsten siger blandt Andet: "Det er farlige Tider, Hr. Pelham, farlige Tider ikke Andet end Forandring af de helligste Jndretninger. Jeg er vis paa, Hr. Pelham, at Deres Grundsætninger maae være afgjort imod disse nymodens Lærdomme, som ikke lede til Andet end Anarchie og Forvirring – absolut ikke til Andet." Derpaa svarer Pelham: "Jeg er henrykt over at finde Dem saa meget af min Mening. Jeg kan ikke udstaae Noget, som leder til Anarchie og Forvirring." – Siden spørger Præsten: "Men det katholske Spørgsmaal, Hr. Pelham?" Denne svarer: "Ol det katholske Spørgsmaal er et Spørgsmaal af stor Vigtighed; det kan ikke gaae igjennem – nei, Hr. St. Qvintin, nei, det kan ikke gaae igjennem. Hvorledes kunde De tænke, min kjære Herre, at jeg i et saa vigtigt Spørgsmaal kunde handle imod min Samvittighed?" Hermed lade Præsten sig nøie, lover ham sin Understøttelse og ønsker en ung Mand af saa fortræffelige Grundsætninger alt muligt Held. Fra Præsten gaaer Pelham til en radical Viinhandler, Hr. Briggs, som ved egen Anstrengelse har erhvervet sig Formue og derfor mener, at det ikke kan gaae godt i Landet, førend det bliver af med Aristokraterne med deres Stamtavler og Jndbildninger. Hos ham bemærker Pelham: "Der er visseligen Jntet saa agtværdigt i Storbritannien som vorHandelsinteresse. En Mand, som skaber sig selv, er ligesaameget værd som tusinde Mænd, der ere skabte af deres Forfædre." Nu siger Hr. Briggs: "Parlamentsreform – hvad siger De dertil, De er ikke, haaber jeg, Hr. Pelham, en Talsmand for gamle Misbrug og nymodens Fordærvelse?" – "Paa ingen Maade" – raaber P. med en dydig Mine af Harme – jeg har en Samvittighed, Hr. Briggs, som en offentlig Mand ikke mindre end som en privat Mand." Derved røres Hr. Briggs, lover sin Understøttelse og er henrykt over at stemme for en Mand af saa fortræffelige Grundsætninger. Pelham bemærker: "Enten Seiren er uskadelig eller blovig, i Krig eller ved et Stændervalg, er ingen Triumph saa smigrende for den menneskelige Naturs Slethed som den at erobre vore Medmennesker."Man kan ogsaa lære af denne Historie, at man gjør vel i at opsøge sine Deputerede iblandt Folk som man kjender fra andre Kilder end fra deres politiske Troesbekjendelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
AVERTISSEMENTS. Theatret i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
Onsdagen den 6te Januar opføres Nei, original Vaudeville i 1 Act af Prof. Heiberg, derefter, Emilies Hjertebanken, VaudevilleMonolog af Prof. Heiberg, og den fortrædelige Formiddag, Lystspili 1 Act ved Prof. Heiberg. Til Slutning: Ja, eller Klokker Links Giftermaalshistorie, Vaudeville-Monolog af Prof. Heiberg. Chr. Ehlers.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
Dandseøvelse. Torsdagen den 7de dennes begynder Undertegnede sin Dandseøvelse for Voxne. De, som endnu ikke have tegnet sig, og som ønske at deeltage, ville behage at melde dem inden ovenmeldte Tid. Slagelse den 5te Jan. 1841. Bassøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
Kaage-Ærter bekommes hos Slagelse den 4de Januar 1841. H. H. Schou & Comp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
Den Leilighed i min Gaard paa Slottens Gade, som for Tiden beboes af StolemagermesterLarsen, er til Leie førstkommende Paaske Flyttetid. Slagelse den 3die Januar 1841. F. L. Schou. Mølle. En velbygget Hollandsk Veirmølle med god Næring til, ønskes tilkjøbs ved Procurator Rye i Slagelse. Kjøbmandsgaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
En, i enten Slagelse, Corsør eller Skjelsker for Handel fordeelagtigt beliggende god Kjøbmandsgaard, søges tilkjøbs ved Procurator Rye i Slagelse. Saavel Frilodder som nye Sedler til det 94de Lotteries 1ste Klasse, kan erholdes til den 20de Januar d. A. hos Fru Schiøtt, i Slag else.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
Hos Undertegnede er tilkjøbs til billige Priser, smukke Stander senge til en Person hver, Dito simplere med Udtræk, dobbelte Klædeskabe, et Servantebord, en Dragkiste og et gammelt Egetræes Chatol. En brugt Høvlebænk er samme Steds tilkjøbs hos Snedkermester P. B. Jacobsen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
16 Favne godt tørt Bøgebrænde kan erholdes tilkjøbs hos J. P. Fischers Enke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
En Porcellains Kakkelovn staaer til Salg paa Frederiksroeved Slagalse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
En Beboelses-Leilighed er til Leie til førstkommende Paaske Flyttetid 1841, bestaaende af 2 Stuer til Gaden paa 5 Fag, i til Gaarden paa 2 Fag, Kjøkken, Brændehuus og Loftsrum desuden er tilleie 3 smaa Leiligheder i Gaarden. Jver Jørgensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
Den Leilighed, som fortiden beboes af Muurmester Mauritz i mit Huus paa Løvegaden, bliver ledig til førstkommende Paaske Flyttetid. A. Hansens Enke. Forlangt indrykket.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-05
Det er at ønske, at Bestyrelsen for Liigkassen i Sorøe vilde offentliggjøre denne Kasses Regnskab, ligesom det aarlig steer ved Slagelse Liigkasse, da Jnteressenterne dog ønske at vide, hvorledes det staaer sig med Kassen. T. S. paa dette Blad, der udgaaer fire Gange ugentlig, modtages Subscription paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømme, Prisen er, alle Omkostninger iberegnede, 1 Rbd. 1 Mk. 14 s. Qvartalet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-07
27 Aarg. en Vest-Sjællandske Avis. den 7 Januar. Torsdagen. No 3. alle ge, af Peter Magnus i Slagelse. Redigeret, trykt og udgivet Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Ulykkestilfælde med Dampskibe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-07
J Aaret 1839 har det Engelske Admiralitet lade de Ulykkestilfælde optegne, som ere skeete med Engelske Dampskibe. Af Beretningen derover sees, at England eiede: J Aaret 1817 14 Dampskibe, hvoraf et opbrændte paa et andet sprang Kjedelen; J Menneskeer tilsatte Livet. 1818 19, intet Ulykkestilfælde. 1819 24, ligeledes. 1820 34, et brændte; Jngen omkom. 1821 59, intet Ulykkestilfælde. 1822 85, ligeledes. 1823 101, ligeledes. 1824 116, paa to sprang Kjedelen, 3 Mennesker omkom. 1825 153, et led Skibbrud, 2 stødte mod hinanden, hvorved 62 Personer omkom, paa et Skib sprang Kjedelen. 1826 230, et brændte, en Kjedel sprang, 6 Mennesker omkom. 1827, 255, et led Skibbrud, en Kjedel sprang, 2 Mennesker omkom. 1828 274, 2 led Skibbrud, I brændte, 2 Kjedler sprang; Jngen omkom. 1829 289, tre led Skibbrud, en Kjedel sprang; 6 Mennesker omkom. 1830 298, tre led Skibbrud, en Kjedel sprang. "Forlik gik under med hele Mand. skabet og Ladningen; hvor mange Personer der vare derpaa, er ikke bekjendt. 1831 324, to led Skibbrud, to stødte modhinanden, et brændte; med Rottsay-Castle omkom 119 Personer. 1832 332, intet Ulykkestilfælde. 1833 387, sex led Skibbrud, et brændte, hvorved 73 Personer omkom; et "Erie gik under med hele Mand. skabet og Ladningen. 1834 430, to led Skibbrud, et brændte, en Kjedel sprang, et "Superb. sank med Mandskab og Ladning 1835 503, tre led Skibbrud, to stødte modhinanden; en Kjedel sprang; 13 Personer omkom. J Aaret 1836 861, to led Skibbrud; 4 stødte mod hverandre, to brændte, en Kjedel sprang. 1837 707, to led Skibbrud, 4 stødte mod hverandre, 3 brændte, en Kjedel sprang, 29 Mennesker omkom. 1838 766, fem led Skibbrud, to stødte modhinanden, 6 Kjedler sprang, 132. Mennesker omkom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-07
Antallet af de her angivne forulykkede Mennesker er 454, man anslaaer, at med de 3 Dampskibe Forlik, "Erie" og "Superb mistede 120 Mennesker Livet. Aaret 1838 har saaledes været det ulykkeligste, siden Engelske Dampskibe i en Række af 20 Aar have befaret alle Verdens Have.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-07
Blandinger. Frankrig. Der er ankommet tre Cochin-Chinesere; den ene skal være en Mandarin af første Klasse; de spise ved table d'ndte i deres Hotel; deres Tænder ere farvede sorte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-07
Preussen. J Berlin indrettes en Stiftelse under det Navn: "Frederik Wilhelms Anstalt for Arbeidsomme." Denne Stiftelse skal yde saadanne Folk Beskjeftigelse, som formedelst Ulykkestilfælde, Sygdom eller andet Deslige ere satte ud af Virkekreds. Denne Anstalt er stiftet af Keiserinden af Rusland, til Erindring om hendes Fader, og bliver af hende doteret med en Capital af 40000 Thal. Preussisk Courant.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-07
Tydskland. Ved den sidste Udskrivning til Militaire indtraf det mærkelige Tilfælde i Leipzig, at en ung Mand, som stedse var bleven holdt for et Fruentimmer, indfandt sig i Fruentimmerklæder ved Udskrivningen, men blev ikke antaget formedelst den ved Brugen af Snørliv unaturligt sammenpressede Figur. Man veed ikke, om hans Moder vil blive draget til Ansvar, da man muligen har betjent sig af denne List for at befrie dette Menneske fra Krigstjenesten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-07
Ole Bull er kommet tilbage til Leipzig fra Dresden, hvor han af Kongen har modtaget en meget værdiefuld Foræring for sit Spil ved Hoffet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-07
- J Aaret 1840 ere i Hamborg ægteviede 1113 Par, fødte 4685, døbte 4146, confirmerede 2504, døde 4530, altsaa 155 flere fødte end dødeCommunicanternes Antal samme Aar var 30006. Vinteren for hundrede Aar siden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-01-07
en Schlesisk Krønike læser man: "Der har aldrig været en strengere Vinter paa Jorden end den sidste (fra 1740-1741). Jntet Værelse var opvarmet hos os, imedens Ovnen var glødende, frøs Fugtigheden paa det nære Vindue til Jis. Hvo der blogik tusinde Skridt i den skærende Vind, blev stiv og lam paa alle Lemmer, fik Blærer i Ansigtet, som kun forsvandt derved, naar man længe gned dem med Snee. Vand, kastet ud fra tredie Etage, naaed som klingende Jistappe til Jorden; selv Spyttet, som man kastede ud i det Frie, frøs førend det naaede Jorden. Graveren maatte først antænde en stor Jld paa det Sted, hvor han vilde kaste en Grav; Jorden var frossen tre Alen tyk som en Steen. Vand rør, som ikke laae betydeligt dybt, frøs og sprang som næsten alle andre Gjenstande, hvori flydende Deele, opbevaredes. J Bøhmen og Mähren frøs alle Damme indtil Bunden, og det var ude med de arme Fiske. Hornqvæg og Faar frøs i Staldene, Vildtet i Skovene, Fuglene i Luften. J Sverrig frøs 3000 Personer ihiel og i Ungarn over 80000 Oxer, Fastelandslystighederne forvandledes næsten overalt til Skræk og Sorg. Kl. 12 i Nat modtog vi Aviser med Personposten fra Hamborg. Frankrigs Finantsbudge for Aaret 1842 er blevet forelagt i Deputeretkamret. J en motiveret Fremstilling foreslog Finantsministeren to nye store Finantsforholdsregler, nemlig at anvende Amortisationskassens Reservefond til Afbetaling af den særegne Gield og dernæst aabne et Laan af 150, Millioner for at dække Udgifterne ved Broer og Chausseer ved Krigen, og Marinen. Den første Forholdsregel skal i nogle Aar dække Deficiten for 1840, 1841 og 1842. J det Hele vil Budgettet endnu blive 190 Millioner større end det for 1841. Regjeringen troer paa Freden; men alligevel ville de paabegyndte store Arbeider ikke blive standsede. Det militairpligtige Mandskab, som er født i Aaret 1820, er blevet indkaldt. Der skal i Cabinetsraadet atter have været Tale og Nationalgardens Mobilisering. Man mener, at der vil hengaae to Maaneder med at organisere den hele mobile Nationalgarde (1 1/2 Mill. Mand) – J Trængselen ved Jnvalidehotellet for at see Napoleons Kiste blev en fattig frugtsommelig Kone, som ubesindig havde vovet sig ind iblandt Mængden, angreben af Fødselsmerter og nedkom i Hotellets Have med en smuk Dreng, som hun lod døbe "Napoleon Sauveur Bienvenu." Over 300 Arbeidere ved Arsenalet i Toulon ere permitterede. Dette har vakt stor Opmærksomhed, da det beviser, at Regjeringen har standset Sørustningerne, imedens England forstærker sin Flaade i Middelhavet. Politiet har nylig over rasket flere Spillehuse af de ringeste Klasser, hvor 103 Personer vare beskjeftigede med Hasardspil.