Jyske Efterretninger, 1769-05-12
Inclyta .tus, eller Frormer Rammer. over: vores afdøde Pice-borgemester, Hr. P. DER TOR. en sle Tidende. - hör i Aalborg sig beklage For Borgemester Toxe, som endte sine Dage I samme Bye, hvor Han fik første Leve-Bröd. Der, nu uventelig man hörer, Han er død. Did 20 og Didhen Han reyste for sit Snapsting at afgiøre, Og andres Sager udi Rigaghed at føre, Men, for det kunde skee, da fik Han andet Bud At skulle gjöre selv sit Regnskab af med Eld, Terminen kommen var, Han skulde her betale Naturens sidste Skyld, og lade sig befale At gaae fra Verden ud. Dog først Qvitering sik, Og saa i Troen hiem til ævig Glæde gik. Hans Siel holdt Himmelfart, og gjorde beste Bytte, Da den om Aftenen forlod sin jordisk Hytte, Han kunde sige da: Jeg ham. Jeg saae, Jeg vandt og, Ære være (Ud! Jeg Naade hos ham fandt. Ældgamle Wiborg giem hos dig Hans døde Beene, De hvile udi Fred. Vi tænke vil alleene: Det hurtige Talent, der var hos denne Mand, Man sielden finder hos enhver udi sin Stand. Menach hvor stort et Tab - for mange, som maae savne I Ham en troefast Mand, der kunde dennem gavne. Aar gav Erfarenhed, det skjönnede enhver; Han altid sligt loed see i trende Embeder, Som Han i Tive Aar saaledes her betiente, At Han og har den Roes af alle, som Ham kiendte, At Han i Raad og Daad var Klog og redelig. Cid hver en Embedsmand sligt Navn forhverver sig Hans velfortiente Navn skal staae i Æreminde. Gud, Kongen, Enkens Saar med Trøst, og Hiel forbinde At Sörge Huuset, som sin Stötte savne maae Han Understöttelse ved andres Forbön faae. Hvor Ros Hvorledes man kan plante levende Gierder. Et plante levende Gierder, lader sig giøre paa 2de Maai der, deels for Fornøyelses, og deels for Nyttes Skyld. Det første skeer saaledes: Naar man vil ved Ager eller Eng plante saadant Gierde, lader man opkaste tvende Grave, og om man vil have Gierdes=Gaarden i lige Linie, giøres 2 Alen mellem Gravene, hver Grav giøres 6 Qvarteer, dyb og 6 Qvarteer bred, og den Jord, som opgaves, legges paa den Jord=Strimmel imellem Gravene, da deraf bliver en Høyde, siden planter man en Hæk midt imellem Gra venne lige frem, brav tæt af Slaaen-Træer, Torne, Hassel, Kreyer, smaae Lon= og Stikkelsbær-Træer, blandede om hinanden; Man tager meest af de Slags Træer, af hvilke man har best Forraad, siden vandes en eller to Gange, indtil de fæste Rødder, saa pudses de noget oven til og lidet paa Siderne med en Gartner=Sax, saa slaae de saa meget bedre ud, og saaledes blive en saa tæt Hæk, at intet Creatur er i Stand til at gaae der igjennem, naar den staaer paa en saadan Høyde, som er sagt. Den anden Maade at plante levende Gierder paa, skeer paa følgende Maade og med mindre Arbeyde, som og, at den Plads, som ellers skulde opgaves til tvende Grave, spaa res til Nytte, Man lader allene opkaste en lige Grav, en Alen dyb, og 6 Qvarteer bred, optager unge Grane med Klump, og planter dem vel tæt til Hæk, hvilke i Førstningen noget klippes, paa det de saa meget lettere maae slaae ud, og saa meget bedre lade sig binde til Hæk. Men, dersom man ikke har saa mange Grane, kan man tage Hasse eller smaa Asp. Løn eller noget andet Træe, Men dersom Pladsen skulde være noget sumpig eller sid, saa at disse Planter ikke der kunde voxe, kan man ophugge smaa Elle Træer, med Rødder, naar de voxe paa Tuer i Kiær, da man op hugger Tuen med de smaa Elle=Skud; De smaa Tuer kan plantes heele, men de store fordeles til Hæk i den omtalte Grav. Med den opkastede Jord blive Rødderne vel tildækkede og Jorden pakked tæt om dem, og tiltrampedsHæk res Hækken indgierdes paa Siderne, indtil den faaer vel fæstet. Rødder, og voxer sammen. Saaledes faaes levende Gierdes Gaard baade til Nytte og smuk Anseelse. Det bliver vel ellers uomgængelig nødvendigt ved levende Gierders Anleggelse at passe Træerne, efter Grundens Art og Beskaffenhed; Saaledes voxer, for Exempel, Tiørne, Gran og Birk best i tør og steenig Grund J fugtig Grund voxe Elle Træer og alle Slags Vidier meget godt, og lade sig vel tvinge til Hæk og tæt Gierde, men de maae holdes flittig under Saxen.