JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-27
Udenlandske Efterretninger. Stænderforsamlingen i Viborg. J Møden d. 6te Mai forelæste Justitsraad Nyegaard et Forslag om at ophielpe Landets Credit. Med 29 St. mod 21 blev vedtaget, at ingen Committee skulde nedsættes i denne Anledning. - J Mødet d. 7de (Vicepræsidenten fungerede endnu som Præsident) oplæste Amtsprovst Schmidt et Forslag til en Petition om "Skolelærernes Kaars Forbedring". Justitsraad Fielstrup oplæste en Forslag angaaende samme Gienstand. Begge Forslag sat tes under een Committee (Biskop Østgaard, Proprietær a Cour til Thimgaard, Gaardeier O. Kirk, Kammerraad bristensen og Justitsr. Kielstrup, til hvilken overlevere des flere indkomne Andragender, denne Sag vedkommende, blandt hvilke, ved Stiftamtmand Grev Sponneck, et Forslag fra Sognepræst Stochholm til Forbedring, i Skolelærernes Kaar samt til Forandring i Skolevæsenets Jndretning i Jyllands Hedeegne; ved Gaardeier Vinther, et Andragende fra Hvornum, Brøndum m. fl. Byer ang. Skolevæsenets Byrde; endvidere en Forestilling fra Hemmeth Sogns Beboere, under Ringkjøbing Amt, imod Skolelærernes Kaars Forbedring. - Derefter oplæste Toldkasserer Thorbrøgger, paa Vicepræsidentens Vegne et Forslag om, at Varde, Lemvig med fler Stæder maatte erholde Toldstedret. Hvad Kjøbstaden Varde angaaer har Proponenten fornemmelig henholdt sig til et Andragende fra Byfogden sammesteds, Kammerjunker, v. Wedel Heinen. Forslaget gaaer ud paa, at petitinere Hs. Majest. om: 1) at Toldstedet i Hjerting maatte blive forflyttet til Varde, saaledes at denne By fik sin egen Toldinspecteur og Toldkasserer, og at Hjerting, som en Udhavn under Varde Tolddistriet, kun blev besat med en Overbetjent og de fornødne Underbetjente; og 2) af Lemvig og maaskee flere Stæder ved Liimfjorden bleve forandrede fra blotte Consumtionssteder til Toldsteder. Procurator Otterstrøm oplæste derefter et Forslag om Toldsteds ret for Viborg. Kammerraad Aagaard oplæste et lignende Forslag fra Hobro og Kjøbmand Faartoft et fra Nyekjøbing paa Morsøe. Disse 4 Andragender sattes under een Committee (Komd. Faartoft, Stiftamtmand Grev Sponneck, Kammerraad Aagaard, Justisr. Estrup og Procur. Otterstrøm).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-27
Stænderforsamlingen i Slesvig. Blandt de til den 11te Mai indkomne Propositioner nævne vi een fra Senator Rehder og Tallotteriets Ophævelse, og een fra Provst Poulsen og Revission af de nugjeldende Lopbud med Hensyn til Sabbatens Helligholdelse. - Til at udgjøre Committeen i Anledning af Berwalds Proposition angaaende Rigsbankpengene valgtes: Müller, Provonenten, og Godseier Rumohr. Advokat Storm, Rønnenkamp og Jaspersen valgtes til Committee i Anledning af Rønnenkamps Proposition ang. Criminalomkostningerne. - Deputeret Todsen siger i Motiveringen af sit Forslag angaaende Meddelelsen af embedsmæssige Beretninger: "Spørger man hvorfor fordres der Beret, ninger og Betænkninger af Embedsmændene, saa maa der nødvendigen svares: for at Autoriteterne kunne erfare den vedkommende Sags sande Sammenhæng, følgeligen Sandheden. Opstiller man endvidere det Spørgsmaal, hvorfor forlanges saadanne Beretningers Meddelelse af vedkommende Parter, saa kan Svattet vel nep ve falde anderledes ud, end: fordi de ønske at overtyde sig om, at Beretningerne have i Medfør af deres sande Øiemed strengt holdt sig til Sandheden. Men Sandheden behøver ikke at skye Lyset; derfor er det heller slet ikke at indsee, hvorfor der skal gjøres en Hemmelighed af de omtalte Beretninger. Det, som mig synes, billige Ønske af Folket, at oftromtalte Beretninger paa Forlangende maae meddeles Vedkommende, har en meget beklagelsesværdie Aarsag. Samme finder man nemlig i den almindelige Mistillid, som har rodfæstet sig imod Embedsmændene, navnligen imod de underordnede Embedsmænd, saavel imod de gode, som imod dem, der ikke fortjene dette Prædicat. Meget ønskeligt er det vistnok, at denne almindelige Mistillid igjen udryddes ved at der gribes hertil passende Forholdsregler, og ethvert Medlem af denne Forsamling vil upaatvivleligen heri være enig med mig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-27
Ved Tallotteriets 130, Trækning i Altona udkom: No. 57. 84. 43. 3. 6.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-27
Ribe. Trinitatis Søndag prædiker i Domkirken, Hr. Pastor Leiv; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de ThuDøbt i Domkirken d. 8de Mai. Nylig afd. Skomager Peter Jensens Søn, Jens Peter Jensen. Fadd.; Snedkermester C. Petersens Hustrue, Pigen K. Holm, Bomuldsvæver Greibe og Snedkersv. J. Tingberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-27
Samme Dag det døvstumme Fruentimmer Kirstine Reventskous Datter, Mette Cathrine Reventskou. Fadde: P. C. Posts Hustrue, Pigen A. M. Roud, Skomagersv. L. N. Lund og Sadelmagersv. A. P. Schmidt, alle af Ribe. J Cathrine Kirke d. 15de Mai; Skomagermester Johannes Johnsens Søn Søren Hansen Johnsen. Fadd.; Vægter P. Kaalhauges Hustrue, Marie, Pigen R. D. Johnsen, Skomagerm. P. S. Berg og Ungk., Skomagers. B. P. Lassen. Begravet paa Domkirkens Kirkegaard d. 9de Mai. Gaardmd. Lauriz Hansens Datter, som døde strax efter Fødselen (fra Østervedsted). D. 13de Mai; Guldsmed Rühles dødfødte Datter. D. 14de Mai, Snedker Rasmus Nielsen, 69 Aar gl. Paa Cathrine Kirkegaard d. 14de Mai, Gaardmd. Niels Christensen i Lustrup, 52 Aar gl. S. D. Gaardd. Niels Sørensens Datter, Anne Sørensen i Tveed, 5 Aar gl. D. 7de: Vognid. Kjeld Schades Søn, Christian Kieldsen Schade, 5 Md. gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-27
Copulerede i Domkirken d. 14de Mai. Bager Niels Nielsen og Pigen Kirstine Sørensdatter i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-27
Bibliothekar. Ved Proclama at Dags Dato som læses ved vedkommende Over og Underret, ere Credi- og Debitorerne i Stervboet efter afdøde Avlsmand Jacques Honnorde, heri Byen, indkaldte ifølge Placaten af 2den Juni 1819. med 12 Ugers Varsel. De Første for hos undertegnede Skifteret inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og legitimere Deres Fordringer og de Sidstnævnte for at betale hvad De til Boet maatte være skyldige. Dette bliver herved bekiendtgjort. Fredericia Skifteret den 18de Mai 1836. Rahbek. 503 Rbd. 47 1/2 s. rede Sølv af Trøvborg, Godses Overformynderies Midler kan imod anordningsmæssig Sikkerhed strax erholdes til Laans hos Undertegnede. Brasen. Harris d. 14de Mai 1836. 316 Rbd. 70 1/5 sk. rede Sølv Umyndiges Midler henhørende til Løve Herreds Overformynderie, kan strax erholdes til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed naar man desangaaende henvender sig til undertegnede Overformynder. Løve Herredscontoir i Harris d. 14de Mai 1836. Brasen. Frederich Christopher Gundelach Kongelig Majestæts virkelig Cancellieraad, Byefoged og Byeskriver i Lemvig, samt Herredsfoged og Herredsskriver i Skodborg, og Wandfuld Herreder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-27
Giørvitterligt: at efter Begjering af Prokurator Christensen her i Byen som betalet Sagiører, for Gaardmand Jens Pedersen af Øster Nørgaard i Faberg Sogn, som under 9 April 1833 af Overøvrigheden er meddeelt beneficium paupertatis, samt i Henhold til en ham ligeledes meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 15 Februari samme Aar, indstevnes herved med Aar og Dags Varsel, Jhændehaveren af en af forrige Eier af Gaarden Øster Nørgaard i Faberg Sogn i Ringkiøbing Amt, Søren Christian Nielsen Skous, den 5 Februari 1818 udstædt og den 6te August f. A. tinglæst Panteobligation til Kund Jensen Sønder Tang i Gudum Sogn for 1000 Rbd. Sølv, med første Prioritets Pauteret i ovennævnte Gaard Øster Nørgaard ke staberg Sogn, med Bygninger og Eiendomme af Hartjorn 2 Tdr. 5 Skpr. 3 Fkr. eentredied. Alb. og sammes Anpart Kirketiende samt Besætning Ind- og Udboe, hvilken Panteobligation henstaaer i Pantebogen undslettet, endskiøndt den forlængst er indfriet og betalt, men derefter bortkommen uden at blive udslettet, - at give Møde for Skodborg og Wandfuld Herreders Ret, som holdes paa Raadstuen i Lemvig den sidste Onsdag i Juli Maaned 1837, om Formiddagen Kl. 10, for der og da, med bemeldte Panteobligation at fremkomme og lovlig Adkomst til samme at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, i Kraft af ommeldte Bevilling, vil paastaae og forvente berørte Panteobligation mortificeret ved Dom og derefter i Pantebogen aldeles udslettet, saa at den ikke mere kommer nærværende Eier og Besidder af Gaarden Øster Nørgaard, til Hinder. Forelagelse og Landag har Forordningen af 3 Juni 1796 afskaffet. Til Bekræftelse under mit Navn og Embedssegl. Lemvig d. 4de Marts 1836. Gundelach. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-27
Særdeles god Boghvede af sidste Aars Afgrøde kan faaes hos Fløche. Ribe d. 17de Mai 1836. Saavel sort som hvid Havre kan faaes hos Ribe d. 10de Mai 1836. Hans J. Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-27
Dersom Nogen heri Byen maatte ønske at erholde en Skræder i Arbeide hos sig i Huset, anviser Adressecontoiret en Laugsmester, som paatager sig saadant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-27
Undertegnede agter at afgaae herfra til Altona og medtager Fragtgods. J. J. Fischer, Skipper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-27
En Medinteressent i den jydske og slesvigske Stændertidende søges. Adressecontoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
Kongelig. allernaadigst privilegeret. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 44. Tirsdagen den 31te Mai. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
Frankerig. Medens de øvrige Afdelinger af Budget=Commissionen allerede for længere Tid siden have aflagt deres Beretninger, staaer Afdelingen for Krigsdepartementet endnu tilbage med fin. Aarsagen dertil er, at fleerheden af Commissions=Medlemmerne vare af den Mening, at det nu var paa Tiden at foretage en betydelig Reduction i Hæren, saameget mere, som de andre europæiske Magter deels tale om Reductioner, deels allerede have iværksat saadanne. Denne Mening deelte Ministrene ikke, hvorfor Hr. Thiers og Krigsministeren nylig indfandt sig i Commissionen, for at bringe den paa andre Tanker, hvilket ogsaa er lykket Hr. Thiers's Viltalenhed. Fra Algier høres, at General d'Arlanges, som commandeter i Oran, blev ængstet af Araberne; han har derfor ansøgt om at faae Forstærkning, hvorom ogsaa fornøden befaling er udstedt. De Bekymringer, som derved vaktes, har Marskal Clauzel søgt at adsprede, ved at erklære, at ingen egentlig Fare var paafærde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
De franske Prindsers Reise. Efter 14 Dages Ophlod forlode Hertugerne af Orleans og Nemours d. 25de Berlin, forat fortsætte deres Reise over Schlesien til Wien. Man vil i Berlin have bemærket, at Prindserne fandt mindre Behag i at deeltage i Baller og andre Hoffester, end i at besee Stadens Mærkværdigheder, samt at medens Hertugen af Orleans interesserede sig meest for militære Jndretninger, havde Broderen sin Opmærksomhed fornemmelig hen. vendt paa Kunster og Videnskaber. J Wien er derpaa Keiserens befaling truffet Anstaltet til at modtage de høie Gjæster i Burg og i Schønbruun. - Efterretningen om Prindsernes Reise i Tydskland har vel ingensteds gjort større Opsigt end i Jtalien. J Turin og Modena vilde man slet ikke tro derpaa, førend den officielle Kundgjørelse var indløben; i Begyndelsen, drog man endog Rigtigheden af Moniteurens Beretning derom i Tvivl. Mange Forventninger ere nemlig ved denne Reise skuffede. J Turin synes man dog i den sidste Tid at ville finde sig i den nye Tingenes Orden; men Hertugen af Modena bliver fast ved sine gamle Grundsætninger og lader ikke til for nogen Priis at ville opgive dem. Han udsætter sig imidlertid for snart at staae alene, dersom han ikke føiet sig efter Omstændighederne og følger de andre Magters Exempel, som have anerkjendt Ludvig Philip, og han kan derfor vel i Længden ikke vedblive at følge et System, der vil geraade ham og hans Land til væsentlig Skade. Nogle troe, at Hertugen allerede er paa Veie til at forandre sit Sindelag, og søge et Beviis for denne Mening deri, at han har vægret sig ved at give Don Miguel een af sine Døttre tilægte. Da dette Parti vilde være meget fordeelagtigt, eftersom de modenesiske Prindsesser ikke alene ere skjønne og elskværdige, men ogsaa tige, saa maa Afslaget gaae D. Miguel saameget mere nær, som han, paa nogle Diamanter nær, Jntet har reddet fra Portugal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
Storbrittannien og Jrland. Det er endnu ikke afgjort, hvordan den itlandske ReformbilsSkjebne vil blive. Det synes imidlertid at være en afgjort Sag, at Underhuset ikke kan antage den i dens nærværende Skikkelse, uden at gjøre sig skyldig i den groveste Jnconseqvents. Det irlandske Municipalvæsen vil derfor vel blive, som det er, indtil det lykkes Ministrene enten at vinde eller at beseire Majoriteten i Overhuset. Dersom Torverne ikke finde sig i Rimelighed, kan maaskee denne Sag, for hvilket hele Folket synes at interessere sig, drage betænkelige Følger efter sig. Jkke blot har Hr. Browne tilkjendegivet, at han, hvis ingen Anden findes, vil andrage paa Overhusets Reform; men Hr. OConnell, der d. 20de indtog sit Sæde, som Medlem for Kilkenny, har bebudet, at han d. 30te Juli vil anholde om Tilladelse til at indføre en Bil, ifølge hvilken Overhuset skal forvandles til en Forsamling, bestaaende af valgte Medlemmer. - samme Møde kom de spanske Anliggender paa Bane, og blandt Andet ønskede Capitain Boldero at erfare, efter hvilke Jnstruxer Lord Han havde handlet, da han under Træfningen ved St. Sebastian havde beskudt Carlisternes Forskandsninger, uden noget foregaaende Angreb fra deres Side. Hertil svarede Lord Palmerston, at Lord Hay ved denne Leilighed havde handlet ganske i Overeensstemmelse med de ham af Regjeringen meddeelte Jnstruxer, hvilken Erklæring blev mod, tagen med lydelige bifaldstaab. - Kongen skal være tilsinds at gjøre et Forsøg paa at forlige Prindsen af Capua med den neapolitanske Kongefamilie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
Blandinger. Den svenske Statstidende erklærer nu det norske Morgenblads Efterretning om de Foranstaltninger, som skulde være trufne, for at sikkre to Havne mod et muligt pludseligt Angreb, forat være ganske ugrundet. To Sønner af Lucian Boneparte, som opholdt sig paa deres Faders Godser, havde det længe ført en Levemaade, som gav Anledning til jevnlige Klager. Da de for kort Tid siden havde skudt en Forstbetjent og offentlig gjort sig til af denne Udaad, blev der endelig udstedt befaling til at fængsle dem. Den ene Broder flygtede over den toscanske Grændse; den Anden, som blev truffen paa et Kaffehuus i den lille Stad, Canino, gjennemborede med sin Dolk Officeren, som overbragte ham Arrestordren, saarede en medfølgende Sergeant saaledes, at han et Par Dage efter døde, men blev derpaa overvældet og ført til Rom. J denne Anledning yttrer en Skrivelse fra Rom, at det, uagtet Regjeringens Mildhed, vel tør komme dertil, at et Exempel statueres, og at Hensyn til Familien maa vige for de Myrdedes Slægtningers lydelige Klager. Paa andre Steder vilde derom vel aldrig være Tvivl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
J Prag gjøres store Tilberedelser til den forestaaende Kronningsfest. - En mærkelig Tyvssag er i denne Tid bleven paadømt i det Preussiske. 5000 Personer, vare indviklede i den, og af disse ere 290 dømte til Tugthuusstraf fra nogle Maaneder indtil 25 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
Værdien af det stiaalne Gods anslaaes til 228,000 Rdlr. - Musikforeningen i Heidelberg gav d. 18de sin store Musikfest paa den derværende Slotsruin. Oratoriet "Judas Maccahæus" blev udført af 500 Jnstrumenter, hvoriblandt 100 Fioliner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
Indenlandske Efterretninger. Stænderforsamlingen i Viborg. J Mødet d. 10de oplæste Herredsfoged With et Forslag om den nye Matriculs Jndførelse; "Proprietær Høyer oplæste et lignende Forslag, og Procurator Petersen oplæste et Andragende, der gaaer ud paa, at den ny Matricul ikke maatte blive indført." Disse 3 Andragender sattes under een Committee (Proc. Jngerslev, Justitsraad Fielstrup, Overkrigscommissær Christensen, Propr. Hastrup, Audit. Roulund, Justitsr. Nyegaard og Kammerr. Aagaard.) 23 indkomne Andragender ang. en ny Matriculs Jndførelse bleve overleverede til Committeen. Mødet d. 11te oplæste Agent Nielsen et Forslag og Fyrs Oprettelse paa den jydske Kyst" (Committee: Toldkass. Thorbrøgger, Gaarde. Borberg og Oberst Brock.) Proc. Jngerslev oplæste et Forslag ang. "Brandassurancevæsenet paa Landet" (Com: Proc. Petersen, Propr. Ægidius, Proc. Jngerslev, Gaardeler Borberg og Kammerj. Lüttichau.) - Tobaksfabr. Funder oplæste i Justitsr. Fleischers Forfald et Andragende fra Aarhuus Byes Borgere om Oprettelsen af en eller flere Filialbanker, i Jylland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
Fra Cancelliet er den 14de Mai afgaaet følgende Circulair=Skrivelse til samtlige Biskopper og Skoledirectioner i Danmark:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
Da de til Cancelliet indkomne Beretninger om ved kommende geistlige Autoriteters Visitatser og om Skole, væsenets Tilstand ofte vise, at de, ved Skoleanordninger ne af 29de Juli 1814 for Kjøbstæderne og Landet, respective 9 24 og 17, givne Bestemmelser om Mulktering for Skoleforsømmelse ikke allevegne behørigen iagttages, og derhos hyppigt hertil indkomne Ansøgninger om Confirmations-Tilladelse for Personer, som, skjøndt de ofte ere langt over den almindelige Confirmationsalder, ikke de sidde de lovbefalede Kundskaber, hvilken Mangel paa Kundskaber for en stor Deel maa hidledes fra forsømt Skolegang, saa skulde Cancelliet, for at det for Fremtiden i overt enkelt Tilfælde nøie kan erfares, hvorvidt vedkommende Skolecommission i denne Henseende har opfyldt sin Pligt, tienstligst tilmelde (Titul) til fornøder Jagttagelse, at, naar herefter for noget Barn, der har opnaaet Confirmationsalderen, ansøges Dispensation formedelst Mangel af de befalede Kundskaber, skal Skolelæreren give en Udskrivt af Journalen om Barnets forsømte Skolegangsdage, halvaarsviis fremsat, for de sidste sex Halvaar, hvilken Udskrivt af Præsten bør verificeres; og bør det derhos af Skolecommissionen oplyses hvilke Multter der have været ditterede og inddrevne, eller hvilke Midler den har anvendt for at befordre Barnets stadige Skolegang. Vi maa ret meget beklage,," - siger Kbhps. Redact. - "at det Nummer af vort Blad, der nu skal tjene til Gienstand for en offentlig Anklage, (see under Avert." ikke er kommet til vore Læseres Kundskab, da vi holde os forvissede om, at de i den af os meddeelte factiske Beretning om en her i Staden forefalden Politisag vilde finde en ikke blot moderat men endog i høieste Maade human Fremstilling af Kjendsgierninger, der vel fortjente at forelægges den offentl. Opmærksomhed, og i vor Relation om den slesvigske StænderpræsidentsDiner, hvis ogsaa den skal medtages under Actionen, en aldeles uskyldig lille Nyhed, der i det høieste kan være ubehagelig for en enkelt privat Mand, men ikke være det Offentlige til nogensomhelst Fornærmelse. Vi haabe, ret snart at kunne give vore Læsere Troen i Hænderne."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
Under 5te April er meddeelt allerhøieste Confirmation paa en Fundats for en Stiftelse i Veile til fri Bolig for trængende Enker. Som Fond hertil er bestemt det oplagte Overskud af den ene Procent, som Veile Kjøbstads og Amts Sparekasse modtager meere i Rente af endeel af dens Capitaler, end den tilsvarer dem, der have gjort Jndskud i samme. Stiftelsen, skal føre Navn af "Sparekassens Stiftelse i Veile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
Professor David er nu fra sin Reise i Udlandet vendt tilbage til Kjøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
Hr. Grosserer M. L. Nathanson oplyser nu i "Kjøbenhavnsposten," at Consumtions-Jntraderne i Hovedstaden for Aaret 1832, efter Fradrag af omtrent 105,000 Rbd. for Godtgjørelserne paa de baade land- og søværts atter udførte consumtionspligtige Varer, ialt har været: 658,417 Rbd., hvorfra dog endnu afgaaer samtlige Oppebørsels-Omkostninger, der i Kbhvn, beløbe sig til 9 1/2 a 9 2/3 Pret. (udenfor Hovedstaden have Oppebørsels=Omkostningerne ved Told- og Consumtionsvæsenet i de sidste 6 Aar varieret fra 15 1/6 til 16 1/8. Pret af Jntradernes Brutto Beløb i hele Kongeriget); saa at Netto Beløbet følgelig omtrent kan anslaaes til 565,000 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
Hr. Kjøbmand M. Bechs Opplukningsmaskine i Aarhuus, hvorved uldne Klude forvandles til et Materiale, der bruges til Garnspind, til grove Gulvtæpper og til Stopning af Madratser eller Hynder, og i Handelen er bekjendt under Navnet Maskinuld eller Kradsuld har i eet Aar af denne Kradsuld udført Qvantiteter, hvis Vægt overstiget hele den kalkulatoriske Vægt af Jyllands samlede Uldproduction i eet Aar (Veile A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
Deres Kongelige Høiheder Prinds Frederik Ferdinand og Gemalinde, Prindsesse Caroline ankom d. 26 ds. om Aftenen Kl. 10 til Aarhuus fra Kallundborg, med Dampskibet Kiel, og modtoges med den sædvanlige Hengivenhed som besjæler Folket for disse ophøiede Medlemmer af Kongehuset. (Aarh. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
J Aarh. Av. har en Jndsender opkastet det Spørgsmaal: "Hvorledes kan en Candidatus Theologi vedblive at fungere som Birkedommer, efterat Cancelliet har resolveret, endog gientagne Gange, at han ei kan beskikkes til et sligt Embedes Bestyrelse, og hvorlænge ere Birkets Beboere pligtige at taale, at en slig efter Lovgivningen og Cancelliets Resolution uqvalificeret Person ikke alene vedbliver at beklæde Dommersædet, men iøvrigt fungerer som deres Øvrighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
Fra Föhr meldes under 17de Os., at der paa Kysten sammesteds er inddreven og bjærget 35 Tdr. Tjære, en Kiste med fl. Papirer og Navnet Niels Sørensen, Copenhagen, en Pakke Brevskaber o. s. v., betegnet G. Reiner-Copenhagen, og fremdeles et Stykke af et Skib, der har været Jld i. Da der ved Øen Amrum ligeledes er fundet forbrændte Vragstykker, er det at befrygte, at et Skib er opbrændt etsteds der i Nærheden. (Hals. Td.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
J Ringkjøbing er i denne Tid oprettet en Søndagsskole, hvor tre Lærere undervise frit 25 Haandværks drenge i Retskrivning. Regning, Skjønskrivning og Tegning fra Kl. 4-6 hver Søndag Eftermiddag. Udgifterne bestrides af frivillige Bidrag fra Byens Jndvaanere. Med Tiden vilde maaskee andre Gjenstande, saasom Geographie og Tydsk, blive behandlede, naar Lærlingerne have gjort nogen Fremgang i de ovennævnte fire Deele.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
Den 16de dennes opkom Jld i et lidet Festehuusi Gloslunde, under det kongelige baadesgaardske Gods paa Lolland, hvilken under en stærk Blæst af Nordvest antændte den omtrent 200 Skridt derfra liggende kongelige Forvalterbolig. Jlden greb saa voldsomt om sig, at Beboerne, der alle laae i en dyb Søbn da Jlden brændte over deres Hoveder, kun reddede de nødvendigste Klædningsstykker og noget ubetydeligt Jndbo. Foruden Gaardens Besætning af tre Heste og Køer, samt paa lidet nær Jndbo og Udbo, brændte en Deel Godsarchivet. Kassebeholdningen formodes imidlertid at være reddet tilligemed Overformynderi-Acti verne, da de saavidt vides, vare nedlagte i en af det kongelige Rentekammer dertil anskaffet Jernkasse, der droges glødende ud af Jlden. Hvorledes de i denne Kasse værende Papirer have holdt sig, har man for Øieblikket ikke nogen Kundskab om, da Hr. Godsforvalter Møller tog den Beslutning, ikke at aabne Kassen, uden i Overværelse af Herredsfogden. Kun med megen Besværlighed lykkedes det at redde hans syge Kone fra Jlden. (Berl. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-05-31
Ledige Embeder. Brøns Sognekald under Rib Stift, 302 Rd. - Ølstykke Sognekald i Sjælland, 300 Rd. - Postmester-Embedet i Stege. For Oppebørsler, ne stilles Sikkerhed af 1000 Rbd. Sølv i 4 pCt. rentebærende Kongelige Obligationer.