Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-06-30
5. Hørerne i Skolerne, eller de saa kaldede Collegæ, beskikkes saaledes, at Rector dertil foreslaaer biskopen 3 eller fleere Subjecta, som have de i foregaaende 3die Art. udfordrende Egenskaber og ellers gode Testimonia om deres Lærdom og skikkelige Levnet, af hvilke biskopen, efter saadan Prøve, som kan haves, udvælger den, som han for den beste og tienligste eragter, og, naar samme saaledes af biskopen er antagen, indsettes han af Rector i Skolen ved en Latinsk Tale. 6 Da Skolerne paa den ene Side ei kan være tient med alt for ofte at skifte Lærere, men disse derimod paa den anden Side ved Alderens Tiltagelse maa befrygtes at tabe den Lyst, Munterhed og Fyrrighed, som til et saadant Embede udfordres, saa tillade Vi Allernaadigst herefter, at Rectores og Con-Rectores, naar de en Tid lang have tjent i slige Embeder, og saavel deres Aar som Sinds Kræfter behøve Afløsning og Lettelse, maa, ligesom det befindes fornøden, søge anden Bestilling og forfremmes til Professorater, Geistlige eller Verdslige Embeder, hvortil de efter Øvrighedens Vidnesbyrd maatte være duelige; Men med Hørerne derimod, som ikke ere saavel aflagte, ville Vi Allernaadigst, at herefter skal forholdes saaledes, at de, naar de troeligen og vel have opført sig i saadan Tieneste, og ikke ved forefaldende Vacancer kunde komme til at afcendere til Con=Rectorater eller Rectorater, hvortil Vi dog, naar de legge Vind paa at fortiene det, ville have dem i Allernaadigst Erindring, da maa søge om videre Forfremmelse paa anden Maade, og skal efter nogle Aars Forløb, og i Hensigt til enhvers Duelighed og i Skolen udviiste Flid og Nidkierhed, befordres enten til Geistligt Embede, naar biskopen, bevidner deres Beqvemhed dertil, eller og Verdsligt, om de dertil bevise sig at være skikkede, hvilken Vores alvorlige Villie Vi hermed paalegge ikke allene Vores Danske Cancellie og Vore andre Collegier ved forefaldende Vacancer at ihukomme og see efterlevet, men endog biskoperne at giøre Erindring om. 7. Enhver Skoles Rector, som forsvarligen forestaaer sit Embede, skal have og beholde derudi en fuldkommen Myndighed, saasom han er den, til hvilken Ungdommen betroes, og som fornemmelig skal staae til Ansvar for de Unges Skikkelighed og Underviisning; Til hvilken Ende Hørerne skulle være pligtige til at bevise Rectori, som deres næste Øvrighed, den tilbørlige Lydighed i alt, hvad han af dennem enten i Henseende til den af Os foreskrevne Underviisnings Maade eller Disciplinens Øvelse fordrer, og ligeledes Con-Rectores, som bør være Rectori subordinerede, være forpligtede til at bevise Rectori al Ærbødighed, og intet, deres Embede angaaende, foretage sig, uden at give ham det tilkiende; Men derhos skulle samtlige Skole=Lærere overlegge fortroelig med hinanden alt hvad, som sigter til Skolens felles Nytte, og i øvrigt staae de selv for deres Opførsel og Underviisning til Ansvar, samt bør være pligtige til, hvad de befinde at kunde være Ungdommen eller Skolen til Skade, først for Rector, og, om det skulle videre fornødiges, for biskopen, efterdi alt Skole=Embedet, vedkommende overlegges først med ham, til paa følgende Undersøgning og Forbedring at andrage og indstille. 8. Hverken Con=Rector eller Hørerne maa understaae sig, at sette sig op imod Skolens Rector, eller dadle noget i hans Forhold, men hvis de have sig over noget at besvære, som kunde være imod hvad af Os anordnet er, da skulle de det angive for biskopen, som den under hvilken allene Skole=Lærerne i Embeds=Sager skal staae, og som derpaa efter befindende have at skiønne og raade Bod; befindes nogen Collega at være stridig, eller opsetsig imod sin Rector, lastefuld, eller uflittig, maa biskopen, efter Rector Angivelse, naar samme er befunden rigtig, afsette ham uden nogen formelig Proces, og saafremt nogen Collega ellers negter Rectori den tilbørlige Lydighed, straffes han første Gang med 1 Rdlr. Mulct til det af Os andordne Skole=Bibliothek, som herefter omtales, anden Gang dobbelt, og tredie Gang bør biskopen, efter Sagens Undersøgelse, dog uden formelig Proces, enten forvise saadan en Hører reent af Skolen, eller, efter en til Rectoren gjort Afbedelse og større Penge Mulct til forskrevne Brug, fremdeles forsøge og beholde ham i Embedet, saafremt han dertil maatte være ret tienlig; Skulde ellers en Hører forvises Skolen, forholdes der med en andens Beskikkelse, som før er meldt. 9. Det skal være Skole=Lærerne i Almindelighed aldeeles og alvorligen forbuden, hvormed og biskoperne skal have nøie Jndseende, at tage nogen Slags Skienk, Gave, eller Offer af Disciplerne, i sær dem, som nyde Skolens publiqve Penge til deres Underholdning, under deres Embeders og Tienesters Forbrydelse, være sig under hvad Navn det være kan, enten som Nye=Aars Gave, St. Thomas Offer, Navne=Dag, Fødsels Dag, eller hvad slags andet Paafund hidindtil i nogle Skoler kan være brugt, til at tilvende sig igjen af Disciplerne de Penge, som de for deres Fattigdom og Nødtørft behøve, undtagen en ringe Ting til Jntroduction, hvad enhver af egen god Villie kan formaae at give, saa og for Testimoniis, naar de til Academiet dimitteres, som sædvanlig været haver, dog af de gandske Fattige slet Intet; Men af hvis Forældre derimod, som selv paa egen Bekostning holde deres Børn i Skole, skal det være uformeent at imodtage, om de af egen god Villie ville give noget til NyeAar til deres Børns Lærere. 10. Jngen Skole=Lærer maa reise fra sit Embede, hvad Tilladelse han end haver, med mindre han i sin Fraværelse seer Embedet forsvarligen forsynet; Reiser nogen Rector lang Veis fra Skolen uden Superintendentens Tilladelse, da bøde han første Gang 5, anden Gang 10, tredie Gang 20 Rdlr. til Skolens Bibliothek, og 4de Gang settes fra sit Embede; Naar ham og tillades at reise, bør det være skriftligt, og meldes, hvor længe han maa være fra Skolen. Bliver han længere borte, og ei formedelst lovlig Forfald er hindret fra at komme tilbage, bøde for hver Dag 1 Rdlr. reiser og nogen Con=Rertor eller Collega kort Vei, hvorved forstaaes 2 Dages Fraværelse, fra Skolen, uden Rectors Forlov, eller lang Veis bort uden Superintendentens Villie, eller og bliver borte længere, end ham tilladt er, bøde derfor halvt imod Rector, og settes fra sit Embede, om han derudi 4de Gang forseer sig; Rector og Con=Rector skal, naar nogen af dem er fraværende forrette hinandens Tieneste, og maa aldrig nogen Fremmed tages ind til at informere paa kort Tid i Mester=Lectien; Ligeledes skal Hørerne, naar de faae Tilladelse at reise, forsyne deres Classe ved en anden af Skolens Hørere med Rector Samtykke, og tillades det allene i nederste Classe en Fremmed paa en kort Tid at læse, paa det at der ei skal skee Confusion i Skolens Methode. 11. Skolens Lærere skal, naar de ere i Embeds=Forretninger i Kirken eller Skolen, gaae i sorte Klæder uden Kaarde, med en liden Krave og Kappe. Disciplerne skal, naar de og hellige Dage gaae i Kirke, ligeledes bære sorte Klæder; Men ellers tillades baade Lærrere og Disciple at bære anden efter deres Stand anstændig og sømmelig Dragt. 12. Hørerne maa ei bebyrdes med at prædike for Præsterne, uden for saa aldt de paa visse Stæder, formedelst nogen særdeles indført Skik eller Stiftelses Anordning dertil maattte være forbundne; Meget mindre maa det være dem tilladt, at have nogen anden slags Bestilling eller Tieneste at tage vare, end den allene, som de i Skolerne ere antagne til, eller der er lagt til deres Jndkomster, paa det at Ungdommen ikke enten inden eller uden Skolen skal forsømmes, eller savne deres Tilsyn. 13. Til vedbørlig Agt og Ære for Skole=Embederne, og dem, som samme forestaae, skal Rector Scholæ i Vores Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhavn have Gang og Sæde næst efter Sognepræsterne sammesteds, og Rectores ved de andre Skoler ligeledes have Gang og Sæde næst efter det Sted Sognepræster, og Con-Rectores med Comministris paa hvert Sted, eftersom de ere gamle i Embedet til, hvilken Vores Anordning for dem i alle Embeds E. ger skal gielde, hvad heller de maatte have anden Rang eller ikke; Men derhos skulle de, som gode og gudfrygtige Lærre re, beflitte sig paa Ydmyghed og Ærbødighed imod enhver, og, saavel med deres Levnet som Underviisning, deres underhavende Ungdom til samme Christelige Dyder anføre. 14. Men som alle Skoler bør være den Hellig Aands Værkstæder, saa bør og alle Lærerne udi Skolerne med al Flid ei allene veilede Disciplerne til grundig at fatte og forstaae den Christelige Religions høivigtige Sandheder, i Særdeleshed den Lærdom og Jesu Christo og den ved ham for det gandske menneskelige Kiøn skeedte Forsyning, om Omvendelse og Troen, med videre, som den Hellige Skrift og de derpaa grundede og af Os eller Vore Forfædre høilovlig Jhukommelse anordnede Bøger derom lærer, men de skulle og være pligtige til, nøie at agte paa Disciplernes gandske Opførsel, hvorledes de forholde sig efter disse Sandheder og anvende dem til deres Forbedring. Nest Troens Lærdomme, skulle de og flittig undervise dem om Pligterne, og deriblandt betimeligen indprente dem den Kierlighed og Opørrelse de skylde deres Konge og Fædreneland. I Henseende til den Christelige Sæde=Lære, skulle de og med al Flid og Varsomhed foreholde de Unge, at al naturlig Viisdom og Dyd, hvor stor den og er, intet duer for Gud, om den ikke belliges af Naaden, som den rette Kilde til alle Christelige Dyder og Gud tækkelige Handlinger. 15. Lærerne maa ei med Hug og Slag tvinge deres Disciple til at lære, For Ugudelighed, især Løgn, Banden og Skiemten med Guds Ord, eller modt villig Ulydighed, bør de Unge nødvendig straffes, og, naar slig Revselse ei kan forbedre dem, udvises de af Skolerne saaledes som herefter nærmere forklares; Men Lærerne have nøie at lagttage, at de et haardelig revse dem, der gjerne vilde, endskiøndt de en altid kunde lære saa hastig, som andre, og skulde nogen befindes utilbørligen at straffe sine Disciple, og ikke der, at holde Maade, skal han, naar ingen Advarsel herudi kan frugte, aldeles forvises Skolen. 16. Eftersom der ligger særdeles Magt paa, hvorledes de Unge, imedens de ere smaa, opdrages, saa anbefales Lærerne herved alvorligen, at have en besynderlig og nøie Opsyn med Børnene og holde dem til gode Sæder, Reenlighed, Tugtighed, Høviskhed og Velanstændighed i Klæder og heele udvortes Opførsel, foregaae dem deri, saavelsom i alt andet, med et got Exempel, og vogte sig for al Grovhed i Ord og Fagter; Skulde ellers nogen Lærer, i hvo han er, imod Forhaabning, med Banden, Sværgen eller anden Ugudelighed forarge dem, bør han af Rectore eller biskopen i Eenrum formanes, og, efter Forseelsens Beskaffenhed, mulcteres til Skolens Bibliothek, men dersom han tiere falder i samme Last, da, efter Sagens foregaaende Undersøgning og befunden Sandhed af biskopen, forvises Skolen, og maa ingen Rector, Con=Rector eller Collega tie med nogen Lærer, som sig i saa Maade forseer, men strax give biskopen eller Rectori det tilkiende, under saadan Straf, som biskoppen ham kunde tilfinde, om det ham overbevises, at have fortiet slige ham vitterlige Ugudeligheder. 17. Samtlige Skolens Lærere skulle være pligtige til at boe udi Skolen, hvor dertil er indretted, og ikke andre Steder, og skal saavel Skole=Huuset, som Lærernes Boeliger, hvor slige ere, paa hvert Sted stedse holdes i god og forsvarlig Hærd; Hvad Bygning og Reparation derpaa bør skee til Fornødenhed, skal Magistraten efter RectoriSchiolæ skriftlige Reqvisition, ved Kirke=Værgerne lade besørge, efter at Forslag derover er gjort, og samme af Stiftamtmanden og biskopen er approberet; og skulle Superintendenterne og vedkommende Provster dermed fornemmelig have god Opsyn, at med saadanne Huuses, ligesaa vel som med Kirkernes Vedligeholdelse, skeer, hvad Ret er. 18. Hvor der er Leilighed i eller nær ved Skolerne, at Discinerne sammesteds kunde logere, der skal de fattige og fremmede Discipler, som ei have Forældre i Byen, hvor Skolen er, indlegges, helst naar de der kunde nyde frie Værelser, og bør Lærerne have flittig Opsyn med dem og nøie efterforske, hvorledes de saavelder, som andensteds i Byen, opføre sig, og hvad Levnet de i deres Logementer føre. (Fortsættelsen følger.)