Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-30
Savnet af nye Musikker er saaledes noget nær en medvirkende Aarsag, hvorfore de fleste Klusanconserter ikkun bidrage lidet til Musikkens ædle og store Øiemed. Concerternes Mængde, de concertgivende Klubbers Biøjemed, Mangel paa tilstrækkelige Jndtægter, for at kunne give en god Concert, som koster anseeligt, liden Tid for Musici, Sangere og Sangerinder, til at studere, fordi de paa mange Steder skulle prøve og opføre; Savnet af en almindelig venskabelig Foreningspunkt for de flere Bestyrelser; og fremfor alt, de sande Musikkjenderes og Musikelskeres ringe Antal, samt den Tid, som en almindeligere Musikfølelses Udbredelse vil medtage, torde tillige være vigtige Grunde, hvorfore hin store Øjemed, Forædling, ikkun sent vil opnaaes ved vore Concerter. Dette Øiemed vil heller aldrig opnaaes, hvis vi ikke ville opnaae det; hvis virikke, Tid efter anden, begynde paa at udføre hvad vi alle, vi som ville Forædling, maae ville udføre. Ethvert Menneske har Evne til Musik, det kan opdrages til at fryde sig ved den, og til at forædles ved den. Blot for vor egen Skyld blev det derfor Menneskets Pligt at udvikle denne Evne, og at ville ethvert Middel, som bidrager dertil. Ledede ved disse Betragtninger, have 60 Medlemmer af det Harmoniske Selskab, under 30te December 1808, stiftet et Selskab til Musikkens Udbredelse. Stifterne, vilde aarligen give en liden Sum til dette Øiemed, og vilde ansee den givet til Menneskeslægtens Forædling og Lykke. De tegnede sig for 142 Rdlr. aarlig. Foreningens Formaal og Jndretning er følgende: 1) Musikselskabet vil anskaffe og lade opføre nye Musikker, som udkomme indenlands eller udenlands, og af Sagkyndige erklæres, om ikke for Mesterstykker, saa dog for Produkter af mere end et almindeligt Genie. 2) Til dette Hovedøiemed kommer et andet. Ved tiltagne Resourcer vil Selskabet medvirke til Sangens større Udbredelse. Det vil saaledes hædre eller belønne den Musiklærer, som har bragt fattige Børn, hvis naturlige Stemme er udmærket, saa vidt, at de færdigen kjende Noder, og ved nogen Hielp kunne synge de ikke alt for svære Sager, som forelægges dem. 3) Gjenstanden for Selskabets Bestræbelser kan endelig, udvides til alt hvad som kan have Jndflydelse paa at gjør Musikken til et national Anliggende, til Middel for almindeligere Forædling og Forbedring. Stifterne fandt det upassende at foreskrive, hvorledes de nævnte Formaal meest hensigtsmæssigt kunne opnaaes. Hvad der kan skee, det vil beroe paa den subskriberte Sums Størrelse, og paa andre tilfældige Omstændigheder." Foreløbigen vedtoge de dog følgende Bestemmelser, a. Selskabets Musikker kunne udlaanes. Det bør ville stifte saa megen Gavn som mueligt. De maae imidlertid først udlaanes, naar de tvende Gange ere opførte til Fordel for Fondet. Herved bemærkes: aa. Saalænge Harmonien, i hvilken det nye Musiksselskabs Stiftere alle vare Medlemmer, vil overlade sin Concertsal med tilhørende Værelser til Prøver, og dens Direksionsstue til Samling for Comiteen, og Gjemmestod for Musikalier, og saalænge dens syngende og spillende Personale, uden Udgift for Selskabet for Musikkens Udbredelse, viprage, til at førelsen af dennye Musikker, skulle disse første Gang gives i det Harmoniske Selskabs Concerter. bb. Anden og tredie Gang opføres de nye Musikker derimod for Betaling, i Harmonien, eller andetsteds. Det, som disse tvende Concerter indbringe, deles i trende lige Dele, af hvilke den ene Trediedel tilflyder Musikfondet, men de Totrediedeele det syngende og spillende Personale, som har indstuderet og udført den nye Musik. Naar Delskabets Musikker udlaanes, gives en passende Kiendelse til Musikondet. Herfra kan dog skee Undtagelse, naar de laanes til Beneficer for udmærkede Konstnere, som enten med Velvillie have bidraget til Udførelsen af de nye Musikker, eller og ere Medlemmer af Musikselskabet. b. Medlem af Musikselskabet er enhver Den, som aarlig bidrager i det mindste 2 Rdlr. til Fondet. Men ogsaa større Bidrag imodtages. Stifterne øn skeede mange Bidrag, men intet uden frivilligt, intet over Evne, og inter uden saalænde Evnen vedvarer og Selskabets Øjemed ved god Bestyrelse opnaaes. Ethvert Medlem kan derfor udtræde af Foreningen, naar det finder for godt. Stifternes Ønske er, at og saa Fruentimmer vilde som Medlemmer bidrage til Selskabets ædle Formaal. c. Selskabets Medlemmer, som bidrage aarligen, have Net til, uden Betaling, at høre den Musik, til hvis Anskaffelse de have bidraget. d. Bestyrelsen er overdraget til en Comitee, hvis Medlemmer ere Undertegnede; Kasse og Regnskabsvæsenet til mig Bayems, indtil dette Arbeide af Comiteen overdrages nogen Anden. J Henseende til Comiteen er bestemt: paa. Medlen af sammelmaa Ingen være, der alt selv et Componist, eller vorder det. Talentfulde Mænd bør ikke udelukkes fra at kunne deeltage i den Fordel, at kunne faae et Mesterværk afskrevet, indstuderet, og prøvet uden Udgift. bb. Comiteenbør dog træffe saadan Jndretning, at disse talentfulde Konstnere, og enhver saa kyndig Mand, kunne høres over, og have Mening om nye Musikkers Værd, og overalt om hvad der tjener til at opnaae Selskabets Øjemed. ce. Fratræder een af Comiteen, vælge de tilbageblevne Medbestyreren. Lige Lyst og Enighed kan kun virke heldigen til Maalet. c. Af Comiteen aflægges et aarligt Regnskab. Dette giver Underretning om Medlemmerne og deres Bidrag, og om hvad der er virket i det forløbne Aar. Dette Regnskab kunde ved en Jndledning gjøres interessant i mere end een Henseende. Det kunde til Exempel indeholde de vigtigste Musikefterretninger for det forløbne Aar. Bidragen indkræves ikkun eengang aarlig. J Regnskabet betegnes Selskabets Stiftere med.