Københavns Adresseavis, 1766-11-05
Efterat Hendes Kongel. Majestet allernaadigst havde givet Audience tie de her indfundene Herrer og Damer, spiste Allerhøystbemeldte Hendes Majestet til Middags ved aaben Taffel, og derunder allernaadigst tillod de i stor Mængde forsamlede Undersaatter, at glædes ved deres Landsmoders allernaadigste og mildeste Aasyn, som indtog ælles Hierter. Til dette Hendes Majestets Taffel vare admitterede Hr. Oberhofmesteren Greve Bothmar, Frue Oberhofmesterinden Kammerherrinde von Plessen, de 2 Herrer Riddere af Elephanten, General=Admiral=Lieutenant Greve af Danneskiold=Samsøe og Hr. Geheime=Raad Baron von Dehn, samt de 6 Herrer Riddere af Dannebroge, Geheime=Raad og Amtmand von Bülov i Colding, Kammerherre og Stifts Amtmand Greve Schack fra Ribe, Kammerherre og Jægermester von der Liebt fra Wranderup, Kammerherre og Amtmand von Woyda fra Schanderborg, Kammerherre og General=Major von der Schulenburg i Colding, og Kammerherre og Amtmand von Klingenberg af Hadersleben. Til Aftens holdt Hs. M. Cabinet=Taffel, og gav derefter Bal. Jmidlertid bevidnede Byens Jndvaanere deres allerunderdanigste Glæde med een, indtil de ringeste Huse, anrettet Jllumination, hvoriblant særdeles distinguerede sig Hr. Kammerherre General=Major von der Schulenburg, for hvis hele Gaard, som indtager en stor Længde af Gaden, var opsat 10 store Buer og den ellevte som udgjorde Midten, forestillede begge Deres Kongel. Majesteters høye Navne under Kongel. Krone med et opstilt Alter, hvorunder saaes følgende Jnscription. See hvilket Himmel=Par, See hvilke høye Navne! Som snart i Kierlighed hinanden skal omfavne. Hvert ærligt Hierte nu i heftig Lue brænder Og Ønskers Røgelse til Himmelen antænder. At Verdens sidste Tid maae Frugten ikke savne Af dette Himmel=Par, af disse høye Navne. Alle benævnte Buer vare uden til behængte med utallige Lamper, som ved det stille og smukke Veyerligt gav et herligt og angenemt Syn. Dernæst Hr. Borgemester og Byefoget Hans Junghans, som tilligemed hans Gaards Jllumination allerunderdanigst forestillede en Haand udaf en Skyefremrakt, som førde en Kongelig Krone, der af en anden Haand blev imodtaget, under hvilken Skye saaes begge Deres Kongelige Majesicters høye Navne og Kongelige Kroner, med de Danske og Engelske Vaabner, og følgende Underskrift, nemlig, under det Danske Vaaben: Velkommen hid til os, vor Søster og vor Brud! Som fra Dit Fædreland til os er draget ud. Under det Engelske Vaaben: Er Fædrelandet der, hvor vi best leve land, Saa bliver Dannemark vort andet Fædreland. Herforuden var og i andre Huse ziirlige Jlluminationer og Jnscriptioner og haver Byen, efter sin fattige Evne, saaledes stræbt efter at bevise deres allerunderdanigste Devotion. Dagen derefter, om Morgenen Kl. 8 og 1 halv Slet, afreiste Hendes Kongelige Majestet herfra, geleydet af foranførte Herrer og Officierer til Hest, hvortil tillige føyede sig Hs. Høygrevelige Excellence Hr. Stiftsbefalingsmand von Schack, hvilke alle ledsagede Hendes Kongelige Majestet til Snoghøy, og blev Hendes Majestet ved sin Bortreyse datter, allerunderdanigst saluteret af Garnisonens Parade=Vagt, saavelsom af Borgerskab=Compagnict. Jblant anden allernaadigste Mildhed som Hendes Kongel. Majestet her haver viist, ansees med allerunderdanigste Taksigelse, at samtlige Magistrat og Borger=Officererne, efter allernaadigste Ordre, blev tilladt, at lade sig see udi Hendes Majestets For gemak, for Allerhøystsammes Afreise. Resten af det i Odense &c. (See No. 164.) Ligeledes var lige for Slottet anrettet en Juumination af et enigt sluttet Sælskab, hvoraf det første Stykke forestillede Guden Neptunus siddende ved en Grotte, sendende Mercurium med et Brev til Gudinden Venus, med Underskrift: Hvad fatter mig Mægtigendenen fornøyelse? Velan! jeg elsker. Det andet Stykke! Mercurius kommer til Venus med Brevet, som, da hun læser det, siger til sin Søn Cupivo, som løber: Neptunus efter, i tret det son er værdig til hans Kierlighed. Det tredie Stykke: Cupido i Luften med sin Bue, hvis Piil han har nedskudt i Gudinden Thetis, som sidder paa Havet i en Muschel med Hav=Fruer omkring sig, med Devise: Kundejeg treffe noget værdigere. Det fierde Stykke: Thetis allene paa Havet sigende: Jeg er rørt af en uimodstaaelig Drift, jeg elsker. Det femte Stykke: Thetis seylende i en Muschel med en Hav=Hest for, og Hav=Fruer omkring sig som blæser i Horn, Thetis siger: Vand jeg andet end følge saa behagelig en Drift, Det slette Stytte: Ægteskabs=Guden Hymen i Skyerne med et Baand knyttet om to brændende Hierter der staaer paa een udziiret Vase med Underskrift: Naar Guden kand som her Gudindens Hierte vinde, For Hymen da ey er et bedre Baand at binde.