Viborger Samler, 1838-11-12
Udenlandske Efterretninger. Hvor Spanien. Beretningerne fra Madrid om Begivenhederne i Valencia den 23de og 2de f. M. lyde frygteligt og afgive nye Beviser paa de rædsomme Følger af det jammerlige Juste-milieu-System. Efterretningen om, at Cabrera havde ladet de christiniske Fanger skyde i Maella, bragte Pøbelen i Valencia i Oprør, med rædsom Brølen fordrede den Repressailler mod de i Stadens Fængsler indsluttede carlistiske Fanger. Gouverneuren Don Francisco Mende Vigo, der ved sine Bestræbelser havde paa flere Steder gjenoprettet Roligheden, blev nedskudt af endeel i Kapper indhyllede Personer. Pladscommandanten, Don Casimiro Valdez, der paatog sig Overbefalingen, maatte give efter for Folkevillien. En Dødsdom fældedes over 13 Carlister og fuldbyrdedes strax. Da Oberst Valdet nægtede at opfylde de af Nationalgarden gjorte Fordringer, at afskedige den politiske Chef, at indsætte en Junta og at anvende kraftigere Forholdsregler og en fremskridende Politik, fra Regjeringens Side, overdroges Overcommanden til Brigadeer, Don Narcisso Lopez, der berettede til Regjeringen, at den i Valencia tilbagevendte Rolighed var af meget upaalidelig Art, og at han, forat forebygge nye Optrin, havde seet sig nødsaget til at indvillige i endnu 20 andre carlistiske Fangers Henrettelse den næste Morgen. Jfølge senere Beretninger af 24de om Aftenen skulle dog kun 14 carlistiske Officierer være skudte. General Mende Vigos Morder skal allerede være skudt. Den nyoprettede Junta bestaaer af flere Erdeputerede, Geistlige, Officierer og Soldater. Jfølge andre Meldinger fra Valencia havde de carlistiske Fanger selv fremkaldt deres Skjebne ved skaanselløse Drillerier mod Vagterne, som de spurgte om Pardinas's og hans Folks Befindende. Den politiske Chefs og Øvrighedens Feighed, ved strax at indslutte sig i Citadellet, fremmede Oprørets Udbredelse. Efter disse Beretninger faldt Mende Vigo først, efterat han med dragen Kaarde havde nedstødt flere Oprørere. - Disse Tildragelser ere det, der ifølge Temps - har formaaet den spanske Regjering til at kaste sig i Armene paa Narvaez og stille alle Tropper og Hjælpemidler i Syden til hans udelukkende Disposition. Corred Nacional har ved denne Leilighed paastaaet Nødvendigheden af en Dictator, hvilken Yttring har forbittret Befolkningen i den Grad, at man ved Courerens Afgang talede om en forestaaende Opstand og om Hovedstadens Erklæring i Beleiringsstand. Regjeringens Frygt viser sig tydeligt i følgende kongelige Decret af 26de f. M.: 1) Koner og Børn af Personer i Don Carlos's Tjeneste skulle inden 8te Dage fjerne sig til en Afstand af 8 Leguas fra Madrid og melde sig hos Øvrighederne paa de af dem valgte Opholdsteder, under hvis Opsigt de stilles. 2) Enhver, selv den fortroligste, Correspondance med de Personer, der for Øieblikket befinde sig i Don Carlos's Tjeneste, er forbudt under Dødsstraf. 3) Enhver Spioneren, enhver Forstaaelse med Fjenden, enhver Hjælp, der ydes ham, af hvad Beskaffenhed den end monne være, skal drage en Krigsretsdom efter sig. - Ministeriet underhandler og et Laan i England under den engelske Regjerings Garanti. Det fordrede Laan skal være betydeligt og de af England stillede Betingelser følgende: 1) Indførelse af alle engelske Handelsartikler i Spanien mod Erlæggelse af en senere bestemmende Told og 2) Oprettelse af engelske Comptoirer i de spanske Søhavne til at oppebære Jndførselstolden, indtil Laanet er afbetalt. – Merino skal den 23de være gaaet over Ebro med 4 Batailloner Jnfanterie og 3 Escadroner Cavallerie. – J Dalen ved Zaba skal en Fægtning have fundet Sted in ellem Castor og Castaneda, hvori den Sidste er saaret. – Reservearmeen, der stilles til Narvaez's Disposition, skal bringes til 40000 Mand, hvoraf 2000 Cavallerie; Narvaez har erholdt Storkorset af St. Ferdinands-Ordenen.