JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
J en anden Pille gjemmes Levningerne af Harald Blaatand, Christendommens Grundfæster i Dannemark. Ved Siden af Haralds ere Svend Estridsens Been ligeledes indmurede i en Pille; Benene af den Konge, hvis Levned optager et saa mærkværdigt Sted i Dannemark Aarbøger, hvis Regjeringstid udmærker sig ved Exempler paa Geistlighedens Magt. - Gaaer man nogle Skridt videre, saa seer man øverst ved Alteret de Romerske Legaters Stoel. Paa denne sadde fordum de Klerke, der hegnede hos os om papistiske Vedtægter, der vare Torden ledere, som henledte Pavens Banstraaler paa Kongers Jsse. De forsvandt, da Oplysningens første Morgenrøde lod sig see i vort Fædreneland. Men man nærmer sig dog endnu deres Sæde med et Slags Angest; man frygter ordentlig for, at deres Maner maaskee kunde komme frem igjen. Nu aabner Klokkeren Alterets Døre. Hele Christi Lidelseshistorie straaler os i Møde. Alle Figurerne see ud som de vare støbte af Guld. Den Ængstelighed, hvormed de ere udarbeidede, røber, at de maaskee have kostet en heel Menneskealders Ponsen. En Lidelsehistorie og saa pragtfuld? Rædsomme, barnagtige Bram ved et Sørgespil, som hvert følende Hjerte bløder ved Man hører nu Laasene rasle. De underjordiske Hvælvingers jernbeslaaede Døre aabne sig med en frygtelig Bragen. En sortklædt Mand, - formodentlig Ringeren, – med en Lygte i Haanden, som kaster sit matte Lys paa den mørke Hvælving, beder den Fremmede at gaae forsigtig. Hjertet føler sig omspændt af den Dødningluft, som kommer ham i Møde. Man gaaer ned af Trappen; man frygter ved hvert andet Skridt at falde. Med eet staaer man midt i de Dødes Bolig. "Her ligger, Kong Christian den Fjerde raaber Kirkebetjenten: "dette Sværd pleiede han at bære.""Hvor er Du Christian – Du Nordens kronede Helt, raabte en Stemme i mit Jnderste."Jeg har læst saa meget om Din Viisdom og Dine Bedrivter." - Men han var taus som Graven. Saadanne sværmeriske Tanker opstod der i min Siel. Det forekom mig som alle de kronede Helte, jeg her befandt mig imellem, endnu levede. Men jeg blev snart vakt af min Drøm, da en af desom fulgte med for at see Gravmælerne, raabte, i det han betragtede Christian den Fjerdes sølvbeslaaede Kiste, med en gjennemtrængende Stemme: "Det er Synd for den Mængde Sølv, som her ligger til Unytte. Maatte jeg raade derfor, saa skulde det altsammen smeltes.) - Nu følte jeg igjen, at jeg befandt mig blandt Mennesker. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
Proclama. Vi undertegnede gjøre herved vitterligt: at ef som og saasom vi i Dag skrive den tredie Junii og Medregentinden i vort tunge Kald, Frøken Flora, født Sommer, endnu ikke har ind) Denne Anecdote er bogstavelig sand. Den Mand, som brugte disse Udtryk, er formuende, og lever endnu her i Kjøbenhavn. fundet sig eller afløst os, efter den med hende fra Arilds Tid af ingaaede Accord, og Følgen heraf har været, at Kornet ikke kan komme frem paa Marken; at en eneste Nattefrost ødelægger, hvad Solen i hele Dage har umaget sig med at opføde; at vore Damer have den Hjertesorg, at de end ikke i Junii Maaned kunne tage deres fine Musselins Klæder paa, uden at blive i høieste Grad forkjolede, og maae derfor klæde sig i Pelise; at Kirsten Piils Kilde er udsat for en Statsbanquerot, og at maaskee de nomadiske Tracteurer sammesteds, nødsages til at blive borte derfra med deres Telte, til ubodelig Skade for Sædeligheden; saa have vi, efter herom gjort Ansøgning og Begjering bevilget og tilladt, at vedkommende Kjøbenhavnere maae ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, indkalde besagde Frøken Flora, født Sommer, med otte Dages Varsel, fra den Tid at regne, at saadant Proclama er læst i Kjøbenhavns Skilderie, at tilbagevende fra sin Udenlandsreife til Dannemark. Skulde velbemeldte Frøken udeblive over den her berammede Tid, saa skal det staae det anførte Land frit for, at udelade alt hvad der kan have Hensyn til hende af sin Almanak, uden at hun paa nogen Maade kan reclamere sin Ret. For at bøde paa hendes Savn, agte vi derimod, at tage Landet under vor naadigst Beskyttelse og lade os hylde til Dannemarks eneste Aarstid. Givet paa vort Lystslot i Kjøbenhavn d. 3 Junii 1805. Vinteren. Regnvind=Slud, Secretair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
En Kjøbenhavnsk Elegants Dagbog. Min Herre! a Jeg seer af Deres Blad, at De ikke er utilbøielig til at modtage passende Bidrag, som paa en eller anden Maade caracterisere vor Hovedstads Sæder. Jeg tager mig derfor den Frihed, at sende Dem her en Gjenpart af et ungt Menneskes Dagbog, og haaber at De, forat fornøie Deres Læsere, indrykker den i Deres Blad. 3)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
Blandede Nyheder. Dans Høiærværdighed Hr. Biskop Bloch skal være ansat som Biskop over Aarhuusstift. Nissen skal have frabedet sig at beredes af en Præst, men imidlertid bliver der dog nok anstillet Forsøg med ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
Man vil have den Efterretning, at H. K. H. Prinds Heinrich af Preussen ikke kommer til Kiøbenhavn til Revuen, men først indtræffer efter den Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
Ved Hof= og Stadsretten er nylig et ungt Menneske paa 24 Aar, som har været Fuldmægtig hos Hr. Kammerraad Andersen, blevet dømt til atten Maaneders Arbeide i Forbedringshuset og til at betale denne sin forrige Principal 23,249 Rdlr. 14 s. med Renter fra 25 Dec. 1803 til Betalingen skeer. Den anførte Sum har han forvansket medens Kammerraaden var Amtsforvalter og han bestyrede hans Regnskabssager. Pengene skal han for det meste have forspilt i Lotteriet. Han har siddet arresteret i samme Arrest som Giftblanderen Nissen. Det er sært nok, at et saadant ungt Menneske har havt Leilighed til at begaae et saa betydeligt Underslæb, og at man ikke tidligere har kunnet forekomme, at der blev et Sneefield af en Sneebold. - Den første Deel af Dommen vil nok kunne fuldbyrdes, men den sidste neppe, uden at der skeer et Underværk. Præsten Hr. Wulfsberg i Christiania lader bekjendtgjøre, at han ikke modtager Nogen til Confirmations Forberedelse, som ikke har lært at læse reent inden i en Bog. - Et forbedret, Skolevæsen vil formodentlig gjøre saadanne Tilfælde sjeldnere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
Geheimeraad Lerkes Gaard i Kjøbenhavn skal, efter Sigende, være kjøbt til en Collegial bygning for 85,000 Rdlr. (!) Langeskov Gaard med tilliggende Teglværk og Bøndergods i Fyen, er i denne Tid solgt af Major v. Bülov for 45,250 Rdlr. foruden Besætning og Jnventarium, til Rasmus Hansen Landkilde, Godseier paa Langeland. Sælgeren, hvis Flid og Opofrelser har omskabt en Steenhob til en smuk og fordeelagtig Bopæl, har den Glæde, at Alt er falden i gode Hænder. Men især fortjener følgende Omstændighed ved dette Gaardsalg at nævnes offentlig, til Hæder baade for Sælger og Kjøber, ved Contract, har nemlig den Sidste forbundet sig til ikke at forhugge Skoven til Upligt. Endskiønt denne Post juridisk betragtet, vel ikke er bindende, saa er den det dog fra Ærens Side, og Rasmus Hansen var lige saa villig til at indgaae den, som han med sin egen Eiendom allerede længe har beviist, at han er Skovelsker, og tænker alt for ædelt til, for en øies blikkelig Fordeel at deeltage i den ødelæggende Skovhugst, hvis Følger ere ligesaa indlysende som beklagelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
Ogsaa fra Viborg meldes, at man ovenpaa nogle blide Dage atter har faaet stærk Riimfrost om Natten og alvorlig Kulde om Dagen efter Regnen. Træfrugten der i Egnen tegner kun at blive maadelig; Vaarsæden, og Rugen paa Sandmarker derimod at blive god, men paa kolde og fede Marker er den maadelig og plettet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
Den 15de f. M. havde en Galease, fra Østerrisøer i Norge, da den kom seilende for at løbe ind til Aalborg, det Uheld, at løbe fast Norden for Jndløbet paa den saakaldte Nordmandshage. Den staaer der endnu ganske tæt, men paa et saare ubeqvemt Sted for de andre Fartøier, som ville anløbe Hals, især naar nogen skulde komme i mørkt Veir og tage Feil af Jndløbet. Da begge Masterne staae i samme, kunde man let troe, at den laae for Anker. Den staaer meest ved indre Tønde, Norden for Jndløbet. Saasnart Veirliget tillader det, bliver dette Vragskib borttaget. Af Bordeholms Fængsel er der udbrudt en farlig Tyv, navnlig Mathias Both, som, under forskjellige antagne Navne, har udøvet mange Forbrydelser. Hundrede Rigsdaler har man gjentagne Gange betalt, ved hans foregaaende Udbrud, for hans Paagribelse. Han er ung, høi, lang ansigtet, blagøiet og bruunhaaret. Han taler Plattydsk og har et stort Ar over Pegefingeren og den hele venstre Haand. - Mon det ikke vilde være hensigtsmæssigere, at anvende de Penge, som betales for saadanne Personers Paagribelse, til Provindsialfængslernes bedre Indretning? (Fortsatte Efterretninger om Tønningen). Førend den saakaldte Wattenfart havde man otte forskjellige Biveie til at transportere Gods op ad Eideren til forskjellige smaa Lodsepladse ved denne Flod. Herfra førtes de til Lands til Jtzehoe, Heiligenstadt og Wilster, og derpaa befordredes de over Elben til Hamborg. Denne Vei var meget farlig og kostbar. Den kunde imidlertid dog bruges endnu, naar den directe Landfragt er for dyr og Wattenfarten usikker. - Sædvanlig transporteres Varerne fra Tønningen paa Smaafartøier lige over Eideren og læsses paa Vogne paa hiin Side Strandbredden. - Artikler af stor Værdie sendes, for at spare Assurancen, til Lands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
Alle Engelske Manufacturartikler transporteres paa Vogne. - J Begyndelsen af Elbbloquaden benyttede man sig af Wattenfart, men ikke uden Frygt. Engellænderne toge nogle Wattenfarere. Men noget derefter udvirkede Hr. Mathiesen fri Wattenfart til stor Lettelse for Handelen imellen Tønningen og Hamborg. 14 (Fortsættes).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
J disse Dage har der været en temmelig alvorlig Uenighed imellem en Reder her i Kjøbenhavn og en Skibscapitain, som var hans Medreder. Capitainen havde i Ostindien indkjøbt endeel Varer, og seet sig nødsaget til at give Sælgeren Underpant i Skibet og Ladningen til Sikkerhed for Kjøbesummen. Sælgeren trak nu Vexler paa et Handelshuus i Kjøbenhavn, hvilke Hovedrederen, ikke vilde honerere. Ved sin Ankomst her paa Reden ansaae Capitainen det derfor ikke for nødvendigt at lægge ind i Havnen. Jmidlertid blev han dog nødt dertil ved Hovedrederens Foranstaltning og ved Hielp af Rettens Middel. Men da han tillige vilde lade Capitainen arrestere, erklærede denne sig for insolvent. Sagen bliver nu en Gienstand for Domstolens Undersøgelse. Den er, saavel i sine Aarsager som Virkninger, en af de mærkværdigste i sit Slags.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
Den Spanske Escadre, som den 27 April under Admiral Salzedro, var udløben fra Carthagena, har Dagen derpaa maattet vende tilbage igjen, efter at den havde stødt paa Nelsons Flaade, og nogle af dens Skibe vare blevne beskadigede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
200 Tydske Colonister ere gaaede fra Gravendeel til Louisiana. Fordelen af hver Actie i det Russisk Americanske Compagnie i Petersborg er for Aarene 1802 og 1803: 66 procent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
Den til China bestemte Russiske Ambassade bestaaer af 239 Personer. Den reiser i tre Afdelinger, og bruger i det Hele paa hver Station 500 Heste. Fra Kiachta, Grændsestædet, har den endnu 1, 100 Verster til Peking. 3 Paa samme Tid da det stormede saa heftig ved Tønningen, Helsingøer &c. (nemlig Natten imellem den 9 og 10 f. M.), var der ved de Jtalienske Kyster ogsaa en stærk Orcan, som stiftede stor Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
Efterretningen om den Rochefortske Escadres Ankomst i Vestindien og dens Expedition mod de Vestindiske Øer, har sat Negrene paa St. Domingo i stor Forfærdelse. De befrygte et Angreb, og hver Gang et Skib nærmer sig Kysterne, røres Allarmtrommen. Mange Folk fra Kysterne have trukket sig tilbage i Bjergegnene, hvor Dessalines har ladet anbringe Retraitpuncter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
Storsultanen er endnu saa stor en Elsker af den gamle Orientalske Etiquette, at det Franske Ministeriums første Orientalske Tolk ikke kunde faae Audience hos ham, da han nylig, efter Befaling, umiddelbar vilde overlevere ham en Skrivelse fra Keiser Napoleon. Man anholdte to Gange derom, men Sultanen afslog det begge Gange. Kun en Minister kan faae en formelig Audience hos Keiser Selim.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
Den Laplænder og Laplænderinde, som for nærværende Tid opholde sig i Wien, have tillige et lidet Barn med sig, som Manden bestandig slæber paa Ryggen i et Foutteral, der seer ud som et Kogger. Deres Klædedragt er meget broget. Manden staaer i den Tanke, at det endda maaskee var mueligt at leve i et andet Land end Lapland, men Konnen plager ham bestandig for, at vende tilbage til dette Paradiis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
Efter Nelsons Beretning vare Kysterne ved Abukir ganske øde, da han sidst kom did, for at opsøge den fransk spanske Flaade. Jndbyggerne havde troet, at det var en Fransk Flaade, som nærmede sig deres Kyster, og derfor trukket sig tilbage. Næsten ethvert Huus i Tønningen er i denne Tid et Herbergeerhuus for Reisende. Den sædvanlige Priis for et simpelt Værelse er en Specierigsdaler dagligen. Man anfører Exempler paa, at der allerede er blevet betalt fem Rigsdaler dagligen. Vertshuse for de finere Classer gives her næsten aldeles ikke. En Gjestgiver fra Hamborg, navnlig Lillburn, har nylig etableret her et Hotel, som finder stort bifald. J hans Huus er der hver Aften Klub, hvortil man kan tegne sig, og som Reisende ogsaa kunne tage Deel i. - Her gives ogsaa et Skuespilhuus som en Kornlade, og Skuespillere som Tærskere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-03
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
Nyeste lader af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
Kjøbenhavn. No. 68. Den 7 Junii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel. N. D. Riegels som Skribent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
Blandede Nyheder. . St. Nicholai Kirke skal nu virkelig nedbrydes ved Enden af indeværende Maaned. Taarnet bliver staaende, men man veed endnu ikke med Vished, hvilket Brug der vil blive gjort af Tomten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
Præsten Hr. Brorson har i Torsdags for første Gang besøgt den arresterede Nissen. Den arresterede Mariner S. Dam skal beredes af Hr. Pastor Thye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
Man taler atter og Oprettelsen af en Direction, som skal bestyre alt, hvad der angaaer Universitetet, de lærde Skoler og tildeels de private Justituter i Kongerigerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
Bommanden ved Langebro har nu af Kjøbenhavns Fattigvæsen tilkjøbt sig Badehusene, for at udleie samme saalænge der ikke er skeet Begyndelse med de Badehuse, som Hr. Assessor Bærens og Hr. Professor Nachtigal have faaet udelukkende Privilegium paa at indrette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
Et Skib fra Jsland, hvorpaa der befandt sig endeel Reisende, har sat til i Nærheden af Færøerne. Jngen af Folkene er bleven reddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
J Fredags d. 31 Maji kom Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Hansen hjem fra Visitats i Gudme Herved. D. 16 d. M. agter han at drage ud igjen paa Visittats i Fyens Sunds Herred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
Den forrige Franske Minister i Kjøbenhavn og nuværende Senator DAgassenu, er nylig passeret Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
Commissionen for Jndretningen af Tugt Tvangs- og Arbeidshuse i Hertugdommene forsamler sig i Schlesvig. Begge Hertugdommene skulle kun have eet Tugthuus, nemlig i den sidstnævnte Stad, men hver af dem skal have et Tvangshuus, og i Kiel skal der maaskee indrettes et Hospital og Pesthuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
Stadsbøigderne den 24 Maji. I Gaar, Christi Himmelfartsdag, tildrog sig her den sørgelige Begivenhed, at en Kirkebaad med fjorten Mennesker fra Leinsvigen kantrede paa Fjorden. Otte Personer druknede derved. Blandt disse var der et Barn, som havde været til Daaben, og dets Fader, Huusgaardmand Benjamin Knudsen Jndergaardsberget. Han var allerede selv kommen op af Qvæl vet, men i det han vilde gribe efter sin Søster, som havde baaret hans Barn til Daaben, og endnu i Vandet holdt det i sin Arm, gled han selv i Vandet og druknede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
Ogsaa i Trondhjemsavisen findes nu en Bekjendtgjørelse fra Kjøbmændene Boulton & Baker i London, angaaende den Comptoirbetjent, som havde tilbageholdt Breve, Bekjendtgjørelsen er forfattet i Form af et Brev til de Herrer Peder Kaasbøl & Søn i Christianssund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
To Danske Cartelskibe med 60 Spanske Officierer, Kjøbmænd og andre Personer, som førend Krigserklæringen vare blevne gjorte til Krigsfanger af Engellænderne, ere nu gaaede fra Plymouth til Carunna. Spanierne kunne ikke noksom rose den Godhed, hvormed Engellænderne have behandlet dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
J Petersborg gav Grev Schremtow, een af de rigeste Privatmænd i Europa, d. 14 f. M. en Fest, som Keiseren og hans Familie beærede med sin Nærværelse, og som kostede - 60,000 Rubler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
Da man i Ruen i Frankrige, nyligen gravede i en forhenværende Klosterhauge, opdagede man en Deel af det Taarn, hvori den Orleanske Mø har været indsluttet. Under Gulvet var der en Brønd, hvori der fandtes adskillige Ringe af en Jernlænke, som næsten vare ganske fortærede af Rust. Man agter at fortsætte Gravningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
Arveprindsessen af Weimar har fattet den ædle Beslutning, for bestandig at sørge for Digteren Schillers to Sønner. Den Afdøde har efterladt et fuldendt Værk under Titel af: "Siegestug des Bacchus nach Jndien, og et ufuldendt Sørgespil under Titel af Attila.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
Kongen af Preussen har udsat to Præmier, den ene paa 200 og den anden paa 100 Ducater, for den bedste Afhandling om den gule Febers Smitte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
Europas politiske Stilling er i denne Tid meget let at oversee. J Frankrige indbyrdes er Alting, som det synes, i en blomstrende Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
Keiseren er endnu ikke kommen tilbage fra Jtalien, til hvis Konge han er kronet. Den Longobardiske Jernkrone blev ved Ceremoniemesteren, under en Bedækning af 50 Mand, bragt fra Monge til Mailand. - Jmellem Frankrige og Preussen hersker der den største Harmonie. Keiseren har sendt Kongen af Preussen, Prinds Ferdinand, Hertugen af Brunsvig, Møllenberg, Hardenburg, Schulenberg, og Hauzewitz Æreslegionens store Baand, og Kongen af Preussen har igjen sendt den Franske Keiser, Prinds Murat, Prinds Cambaceres, Berthier, Bernadotte og Duroc den sorte Ørneorden. Frankrigs og Spanien forenede Sømagt er ganske rettet mod Engelland, uagtet der endnu aldeles ikke kan siges noget bestemt om deres Flaaders Foretagender. Saavel de Franske som Engelske Efterretninger ere saa modsigende, at man ikke kan fæste Lid til andre end de virkelig officielle, som man for det meste endnu mangler. Admiral Nelson synes ikke mere at være Lykkens Yndling. Endnu ganske nylig satte han med tolv Skibe efter sex Spanske Linieskibe fra Carthagena, uden at han formaaede at indhente dem. Admiral Conchrane opsøger den Rochefortske Flaade, men om han nogensinde vilde finde den, og om han, naar han fandt den just vilde seire, var tvivlsomt. Denne Tvivl har Dagsposten forvandlet til Vished. Den Rochefort ske Flaade er kommen tilbage til Frankrige, og har medbragt en uhyre Skat af 120 Mill. Franker. Hieronymus Bonapartes Gemalinde, eller FruPatterson, er nu ankommen til London, hvor hun opholder sig hos een af sine Paarørende. Ved hendes Ankomst til Døver indfandt der sig utallige Mennesker for at see hende komme i Land. Trængslen var saa stor, at hun neppe havde Plads til at stige i Vognen. Hun er omtrent tyve Aar gammel, en Blondine, har blaae Øine, meget skjønne Ansigtstræk, og er høifrugtsommelig. Blandt andre ledsagedes hun af sin Broder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
Engelland, Rusland og Sverrig have endnu ikke indgaaet det ofte omtalde Forbund, som ganske beroer paa Udfaldet af Nowositzoffs Underhandlinger med Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
J Nord-America trives Handelen i Fredens Skygge. 1803 beløb Udførslen sig til 56 Mill. Dollarer, og i forrige Aar derimod til 78 Mill. Den har altsaa været 22 Mill. større.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-07
En Engelsk Krigsfange har i Verdun tabt 120,000 Franker i Spil. (Fortsatte Efterretninger om Tønningen). Over alle de Skibe, der ligge i Havnen, har Stadens Magistrat Jurisdictionen, baade i civile og criminelle Sager, som første Jnstance. Man kan apellere til Overretten i Gottorp. - Over alle de Skibe, der ligge paa Eiderstrømmen, har Hr. B. Rommels, som Staller (Statholder) over Landskabet Eiderstadt, Cognitionen i civile og criminelle Sager. - Han udfærdiger ogsaa frivillig Certe partier, Sundhedspasse &c. J Skibs= og Sysager, betjener man sig af de Wisbyske, Preussiske, Danske, Hamborgske Sølove, ikke som Lov, men som Raadgiver. - Hr. Lieutenant v. Krieger er Jnspectionsofficier ved Enrolleringsvæsenet, Han vaager over, at ingen Danske eller andre indfødte Matroser gaae i fremmed Søtjeneste. - Hr. v. Halling er Commandeur over Vagtskibet, og Jnspectionsofficieren i visse Henseender subordineret. Pakhuusforvalteren Hr. Buthmann er tillige Havnemester, og Lieutenant ved Landværnet. Den Hamborgske Post ankommer i Tønningen hver Onsdag og Løverdag. Den afgaaer til Hamborg hver Torsdag og Mandag. Den sidste afgik ellers om Søndagen. Men da dette korte Mellemrum var for besværligt for Jnspediteurerne, saa blev, efter Forestilling, Mandagen bestemt dertil. - En aaben Plads ikke langt fra Havnen kaldes Børsen, og af Spot the royal exchange. Om Eftermiddagen, mellem Kl. 4 og 6, samles her Spediteurer, Mæglere, Skippere &c. - Agerdyrkningen i denne Egn tager bestandig til. Allerede i en rum Tid har Tønningen drevet en betydelig Exporthandel med Korn og Rapsæd. Under nærværende Omstændigheder henvende mange Committenter sig directe til denne Stad, og der er ingen Tvivl om, at jo denne Handel endog efter Elbbloquaden, vil vedblive at blomstre. Fortsættes.)Man har gjort følgende Jagttagelser: Centnervægten af den Engelske Nationalgield var, efter Pistoler beregnet, allerede 1797. 64,276 Centner, 103234 3 Pund. - Paa en Million Mennesker regnes fem til sex Hundrede Døvstumme. - J Palermo ere Fruentimmerne i Almindelighed i deres tredivte Aar allerede Bedstemødre. Kiøbenhavn, Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
Nyeste T ilder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
Kjøbenhavn. No. 69. Den 10 Junii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-10
(Fortsat.) Skade at vi ikke nøiere kjende fjerde Christians ypperlige Hospital, hvis Bygning til tresindstyve Personer skal allene have kostet 70,000 Rdlr., uagtet Fattigvæsenet beholdte i Capitaler og Jordegods en Sum af mere end 100,000 Rdlr. At der har været Ladegaards avling lagt til dette Hospital og at Lemmernes Spiisningstaxt, som endnu haves, var indrettet paa det sundeste og til sand Nytte, kan ikke andet end opvække hos os det Ønske, at lære nøiere at kjende denne Indretning. Denne store Konge, saa mægtig ved den funde Fornufts Hielp, som i Alt var hans Medregent, lod den Fattige mættes af Jordens Skjød selv, og forekom, at hans Mættelse gik igjennem utallige egennyttige og følesløse Hænder *)) J fjerde Christians Børne= og Tugthuus var Spiseordningen følgende: Søndag. Middag: Flesk og Kaal. Aften, Kjød, Kaal eller Grød. Mandag. Middag: Jslandsk Fisk, Kaal eller Grød. Aften: Sild eller Grød. Tirsdag. Middag, Kjød og Kaal. Aften: Smør og Ost, Kaal eller Grød. Onsdag. Middag: Bergefisk, Kaal eller Grød. Aften: Smør og Ost og Grød. Torsdag. Middag, Kjød og Kaal. Aften: Sild, Grød eller Kaal. Fredag. Middag: Sild, Kaal eller Grød. Løverdag. Aften: Smør, Ost og Grød. Middag: Islandsk Fisk og Kaal. Aften: Smør og Ost, Grød. Desforuden til Maden, naar Bergefisk, Jslandsk Fisk, saltet Kjød eller Flesk spises, da gives dem tre Gange Sennep om Ugen og to Gange Æddike. Frokost alle Hverdage Øl og Brød, varme og koldt, efter Aarets Tid, efter enhvers Nødtørfr.