JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Østerrigsk Beretning fra Dresden, den 28de Octobr. Efter at den Keyserl. Kongel. og Rigs=Armeen, uagtet saa mange store Besværligheder, ved utrættelig Tapperhed har siden den 27de Septbr. fordrevet Fienden af alle han fordeelagtige Poster, og nødet ham til at retirere sig baFreyberg, saa fandt vort høye Generalitet endelig for goden 15de hujus, som Hans Keiserl. Kongel. Majests. Navne=Dag, at angribe Prints Henrich ved Grotz=Schirma- og var Hans Durchl. Printsen af Stolberg forbeholden den Ære, imellem 4 og 5 Slet ganske at slaae den Preussiske høyre Fløy, under General=Lieutenant von Seidlitzes Commando, efter at den havde gjort en haard Modstand; hvorpaa den fiendtlige Armee, har seet sig nødt til, ved Hielp af Natten, at trække sig til imod Nossen. Man veed en endnu tilforladelig Tallet paa Døde og Saarede fra begge Sider, dog veed man at hen imod 2000 Mand ere blevne vore Fanger, ligesom det og hedder, at ved denne Leylig lighed langt over 1000 Deserteurs ere overgangne, samt af Seyers=Tegn 12 Kanoner og Haubitzer, 11 Fahner og 1 Standart blevne os til Bytte, foruden hvad endnu ved Fiendens Forfølgelse af vore samtlige lette Tropper er tabt.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Da nu, formedelst denne Seyer, hvilken Major von Holmer Dagen derpaa, med 15 blæsende Postillioner for ved sig, forkyndede os, bliver i Dag holdet offentlig Taksigelse, og skudt Victoria, saa er endnu at erindre, at General, Græve af Hohenzollern, har den 13de hujus angreben og slaget den fiendtlige Oberste af Dingelstædt, ved Kirchhain, i Neder=Lausitz, gjort 150 Mand af hans Husar=Regiment til Fanger, 154 Hæste til Bytte, foruden henved 50 Mand. som ere blevne paa Pladsen. Den 16de have vi besat Frey berg. Attaqverne have varet i 3de Dage. Jblant de 20000 Mand Fanger, ere 3 Majorer og 350 Officierer. Vi have fuldkommen forsvaret os i Biergene. J disse 3 Dage ere fra vores Side skudte 3600 Kanon=Skud, foruden de fra Rigs=Armeen. Fiendens Forliis beløber sig imellem 5 a 6000 Mand.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Helsingøer, den 11te November. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: den 7de hujus Johan Lüdke af Kiøbenhavn fra Amsterdam til Stettin med Stok Lars Jacobsen af Laurwig fra Kiøbenh. til Laurwig med Rug. Peter Jansen af Helsingøer fra Charente til Helsingøer med Brændev. Den 8de dito, Sonnick Nielsen Berger af Kiøbenh. fra Gottenb til Konigsberg med Sild. Anthoni Hansen af Kiøbenh. fra Jsland til Kiøbenh. med Kiød. Den 9de dito, Gregers Clausen af Sonderborg fra Jsland til Kiøbenh. med Kiød. Jens Paulsen af Kiøbenhavn fra Friderichshald til Kiøbenh. med Bræder. Den 10de dito, Mathias Mackeprang af Altona fra Kiøbenh. til Livo no med Baglast. Jacob Jadeons Kiersgaard af Kiøbenh. fra ibidem til St. Croix med Stykgods. Claus Dessin af Kiøbenh. fra Kiøbenh. til Amsterd. med Ostind Vahre. Paul Albertsen af Kiøbenh. fra ibidem til Bourdeaux med Staver.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Kiøbenhavn, den 12te Novbr. Den 8de Novembr. 1762, haver Hans Kongel. Majest raadigst bestilt Fuldmægtigen paa det Kongel. RenteKammer Niels Falk til at være Regimentskriver over det Dronningborgske Districts Rytter Gods i Jylland.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Under Dato Fredensborg Slot den 15de Octobr. 1762. har Hans Kongel. Majest. allernaadigst udgivet: Patent som Høyeste Ret i Danmark for Aaret 1763. Den 8de hujus ankom i Øresund Kiøbmand Anders Rees fra Huusewigs=Havn i Jsland med Skibet Justitia, drægtig 92 Læster, førendes af Skipper Cornelius Poulsen.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
J indeværende Uge er i det 9de Kongel. Lotteries 5te Classe følgende store Gevinster udkomne: Paa No. 10535. 1000 Rdlr. Hr. Bogholder Zedelers Collection; paa No. 19962, 2000 Rdlr. i Hr. Controlleur Baumgartens Collection; paa No. 21616, 500 Rdlr. i Hr. Lunds Collection.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
(Den Hamborgske Post er i Dag ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Resolution og de høylovlig: Rente=Kammer Collegii til mig ergangne Skrivelse af 30te Octobr. h. a. bekiendtgiøres herved: at 15000 Tdr. Hans Kongel. Majests. Magazin=Rug, til Borgerskabet her i Staden, skal bortsælges, imod 16 Mk. Danskes Erlæggelse for hver Tønd- og kan enhver som forlanger samme, bekomme fra 1 til 4 Tønder, men ey der over, hvilket bliver udleveret, hver Tirsdag, Tors dag og Løverdag fra Kl. 7 til 11 om Formiddagen og fra 12 til 2 som Eftermiddagen, hvor efter enhver behagelig vilde rette sig Kongel. Majests. Proviantgaard, den 5te Novembr. 1762. Peder Bugge, Kongel. Majests. Proviant=Forvalter. Lands Tinget holdes i Siellands, den 1ste Decbr. = = = i Nørre-Jyllands = = den 8de Decbr. . . . i Lolland = == den 24de Novbr.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Vexel=Cours. London 5 Rdlr. 28 Sk. Pd. Sterl. Amsterdam 23 pro Cento. Hamborger Banco 24 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
AVERTISSEn Nr. En Christen paa sin Døds=Seng, eller sidste Forma Ol O. ning af en døende Fader til sin eeneste Søn, er formedelst dens behagelige Materie, og i Særdeleshed til en Regel som unge Mennesker, hvorledes de skal indrette deres Levnet, om de agter at møde engang deres hensovede Forældre for Gud, af Frank i Dansk oversat; samme er tilkjøbs at bekomme i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 Skill.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
J den Mummiske Boglade paa Børsen er at bekomme: Joh. David Michaelis Fragen an eine Gesellichaf gelehrter Manner, di auf Befehl Jhro Majestat des Kongs von Dannemark nach Ara dien reisen, fur 5 Mark. Les Compagnes du Roi aver des Refletions sules causes des Evenemens, 2 parties for 4 Mk. 8 Sk. Wielands poetische Schriften 3ter Band, for 1 Rdlr. Ort manns Predigten uder die Sonn und Fest Evangelsen for 3 Rdl.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Der Königl. Schwedischen Akademie der Wissenschaften aus der Natursehre, Hanshaltungskunst und Mechamk, 22ster Th. fir 4 Mark. Formen Grundsatze der Sittentehre ans dem Gebrauch der Krafte den menschlichen Verstandes hergeleitet, for 1 Rdl. 2 Mk. Rousseans Armil oder von der Erziehung, 4 Th. for 1 Rdlr. 4 Mk. Dag Frauentimmer inder Einsamkelt, før i Mark 12 Sk. Den Art, fine medicinische Wochenschrift, 2ter Theil, for 4 Mark. Geschichte der Konigin von Schweden, Christie, for 2 Mk. 4 Sk. Die Feldzüge des Königs, nedst Betrachtungen uder die Ursachen, der vorgefallenen Begebenheiteen, for 2 Mk. 4 Sk. Schackespeatheatralische Werke, 1ster Baand, for 1 Rdlr. Geschichte den Strettigketten der Herzøge von Holstein=Gottorp mit der Krone Dannemark, for 3 Mk. Des Herrn Peter Kofod Ancher, og dito Lust over der Abschen am stærksten wirke, for 3 Mk. und Elias Jacob Schlegels Werke, herausgegeben von Joh. Henrich Schlegeln, 2ter Th. welcher aus lanter Comodien bestedet, for 1 Rdlr. Jligemaade bliver Prænumeranterne til Welthistorien ombedet, at lade den 24de Deel afhente.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Sørenskriver Hans Pedersson Paus, som Skifteforvalter i Over østre og vestre Sellemarchen af Bradtberg Amt og Christiansands Stift i Norge, lader 3de Postdage herved bekiendtgiøre, at Amandus Hansøn Paus, boende paa Gaarden Flom i HvidesøPræstegield ibid. beliggende, er for nogen Tid siden hendød, og efterladt sig endeel Børn, hvoriblandt ved Boens Aabning sidstleden den 7 Junii 1762 erfares, at de 3de ugifte Sønner, Hans, Abraham og Paul Amandussønner skal søge sit Opholdt paa Søen fra London i Engeland, den 4de neml Anders Amandusson ligeledes fra Amsterdam i Holland, og den 5te navnlig Anun Amandus son fra Christiania i Norge, hvilke ey allerne herved, men endog paa anden lovlig Maade vorder indkaldet til møde, om de ere i Live, hos Skifteforvalteren paa Holten i Hvidesøe Præstegield inden saadan Tid, som Loven i 5t Bogs 2. Cap. 4. Art. foreskriver, da de efter Boets Tilstand og Omstændigheder skal nyde den Rett som Loven tilsiger. Paa ligemaade vorder og Peder Daniel Mørch, (som ved Boens Registering sidstleden 24de Martii efter hans Fader afg. Hr. Lieutenant Hermand Morch paa Trisæt i Laurdalls Præstegield blev anmældt, ligeledes som forbenævnte, at freqventere Søen fra London i Engeland) indkaldet til møde hos Skifteforvalteren, enten selv, eller ved lovskikket Fuldmagt inden den Tid som oven allegertLovens=Articul udviser, for at modtage den ringe Arv som han kan tilkomme. Holten Skrivergaard i Hvidesøe Præstegield, den 29de Julii 1762. H. P. Paus. Randi Guttorms Datter, Peder Olsen, Klokker til Stokke Præstegield, hans Hustrue, afgik ved Døden den 20de August. sidstleden; foruden de tilstædeværende Arvinger, er en Søn Niels Pedersen for 12 a 13 Aar siden reyst Udenlands, og som man ingen Underretning siden har haft om ham, saa indvarsles, efter vedtagen Maade, bemelte Niels Pedersen at møde eller møde lade ved Skiftet, som til den i Loven foresatte Tid bliver sluttet, i Stervboet Gaarden Helgerød i bemelte Stokke Hoved=Sogn. Tønsberg, den 2den Novbr. 1762. J. Müller.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Provst i Jarlsberg Provstie og SognePræst i Tønsberg. Trende Post Dage efter hinanden vorder udi de til Forsendelse med Posten alene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender indvarslet alle de som enten ere skyldige eller have noget at fordre i Stervboet efter forrige Raadmand og Byefoged i Bragnes Michael Mal ling, der boede og døde paa Gaarden Strøm i Lier Præstegield med lovlig Beviis udi Skifte=Retten paa bemelte Gaard at indkomme for mig inden den i Loven foreskrevne Tid, da hver efter Boets Tilstand skal skee hvad Ret er. Gaarden Stoppen i Lier Præstegield, den 6te Novbr. 1762. Daniel Mathias Thams. de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie paa Hiørnet af Kiøbmagergaden og Klareboederne findes efterfølgende Bøger tilkiøbs: 1) M. Rittmeyers Guds Børns Himmelske Fryde=Maaltid paa Jorden, eller aanderige Bønner, som ved og efter Skriftemaal og den hellige Nadvere krafteligen kan bruges 1 Mk. 8 Sk. 2) B. W. Marpegers Communion Bog for dem, som elske det retskafne Væsen i Christo Jesu 2 Mk. 3) En Uges Forberedelse, at man værdig kan annamme det høyværdige Alterens Sacramente; saa og et Anhang med Morgen= og Aften=Bønner paa Hellige= og Fæst Dage 12 Sk. 4) Hiørings Viaticum, eller Alterens Sacrammentes Ord, Spørsmaalviis udlagt med Bønner af Davids Palmer dem til Nytte, som ere eenfoldige og ville gaae til Alters 5 Sk. 5) Jul. Bernh. von Rohrs Jndledning til Klogskab, at leve, eller Anviisning, hvorledes et Menneske kan blive lykkelig her i Verden, 2 Mk. 6) Naadens Dørs aandelige Hammer 14 Sk. 7) Anton, Wilh. Bohms sande og falske Christen, betragtet udi en Prædik. af 1 Tim. 3, 5., samt Besparelse paa de fornemmeste Jndvendingssom den falske Christen giør imod den sande Christendom 4 Sk. 5 De Bedendes sandelige Kiæde med stor Stiil 8vo 2 Mk. 2 Sk. 9) Rambachs Sabbaths Pligter, forestillet udi en Prædiken paa 15 Søndag efter Trinit. 10 Sk. 10) En retskaffen Christens Kiendetegn, paa det enfoldigste og tydeligste til fornøden Prøvelse for den trygge Verden, og til de Frommes Opmuntring 4 Sk. 11 Evangeliske Hiertens Vækkere, bestaaende udi 7 smaa Tractater i Sk. 12) Rambachs 2de Prædikener, den 1ste og gode Rørelser, den 2den om den Hellig Aands Straffe og Overbeviisnings Embede 6 Sk. 13) J. C. Schadens Spørsmaale over de Ord Matth. 19,20, hvad fattes mig endnu og Ap. Giern. 15, 30, hvad skal jeg giøre, at jeg kan blive salig, hvortil den sal. Autors Levnets Løb er føyet 2 Mk. 8 Sk. 14) Gouge, et Ord til Syndere, og et Ordtil de Hellige, hvor af det første har Hensigt til at opvække de sikre Synderes Samvittighed; men det andet til at anvise og opmuntre de Fromme og Jgienfødde til at i agttage adskillige særdeles Pligter 1 Mk. 4 Sk. 15) Opmuntring til de som staae i Lære-Embedet a. 1 Mk. 4 Sk. 16) Collins Christi Lidelses Samsund, som en sikker og vis Vey til den bestandige Ære og evige Herlighed i Mk. 17) Dito voldsomme Jndtrængelse i Guds Rige 1 Mk. 4 Sk.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Hos Bogtrykker Andreas Hartvig Godiche boende i Skindergaden nest ved den Latinske Skole, er bleven trykt og oplagt: Anviisning til at finde de Stæder i de gamle Danske og Norske Love og Forordninger, hver af Kong Christian den femtes Norske Lov, for den største Deel er taget. Dette Skrift formoder man vil saa meget meere blive dem til Fornøyelse, der legge sig efter den Danske og Norske Lovkyndighed, som de herved kan se sig befriet fra den megen Møye, det uden saadant Hielpemiddel, ville koste enhver, selv at udlede af de mange gamle Love og Forordninger, de Steder som ere Kilden til vores nu brugelige Love og i mange Tilfælde oplyser samme. Og omendskiønt at i Titulen ikkun nævnes den Norske Lov, saa vises dog i Fortalen, hvor de Capitler ere at finde, som den Danske Lov haver frem for den Norske. Dette Skrift er 8 og et halv Ark stort, og sælges paa Post eller Skriv=Papiir for 2 Mk. og paa Trykpapiir for 24 Sk.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Ligeledes er hos forbemelte Bogtrykker Godiche forlagt og trykt, en Juridisk Afhandling; Om Løsnings Ret efter Norske Lov, til Jordegods hvori er skeet Jndførsel, samme er kun paa et Ark og sælges paa Postpapier for 6 Sk. og Trykpapier for 4 Sk. Og som Autor ved nogle tilforn udgivne Juridiske Afhandlinger, har gjort sig bekiendt, saa paatvivles det ey at jo og disse 2de smaae Skrifter vil vinde Vedkommendes bifald.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Det bekiendtgiøres for Deres Høiærværdigheder, Biskopperne i Danmark og Norge, samt Rectores i Skolerne, at den for 6 Aar, siden (see Kbh. Posttd. No. 21 af 12te Martii 1756) af StudiosoChristian Martfeldt belovede Cellarii liber Memorialis, efter det ham derpaa allernaadigst forundte Privilegium af 5te Martii 1756., har nu forladt Pressen, og faaes til Kiøbs hos Bogtrykker Andreas Hartvig Godiche i Skindergaden næst ved vor Frue latinske Skole for den satte Priis 3 Mk., hvilken Bog skal efter Kongel allernaadigst befaling til biskopperne af 22de Januar, 1762. bruges ved Ungdommens Underviisning i Skolerne i Dannemark og Norge, i Steden for den hidindtil brugte Stephani Nomenclator. Bogens store Nytte sees letteligen; thi for uden det, at den er en fuldstændig Ord=Bog med Tone=Tegn over Stavelserne, tiener den ogsaa som et Register til Muzelii Compendium latinitatis hvilket saa vel som Muzelii infundibulum grammaticæ latine faaes sammesteds til Kiøbs, ved hvis Hielp det latinske Sprog lære saa grundig efter dets Natur og Egenskab paa en Tid af to Aar, som tilforn ikke er skeet i mange, og de Unge saa got som forstaae de latinske Autores, før de tage dem i Hænderne.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Bastia, auf Corfica, vom 25 September. Nachdem Hr. Matra, megen der Republik, Besitvon der kleinen Vestung Podolella genommen hatte, so hat derselbe 300 Mann Corsen von der Genuesischen Parthey detaschiret, mit Befehl, den Landstrich Re forma mieder zu besetzen. Dieses Detaschement ist aber, bey seiner dortigen Ankunst, von Pascal und ClementPaaligeschlagen, und dadurch gensthiget worden, nach der Padolella zurück zu kehren. Der Apostolische Visitator, Bischof von Angelis, welcher sich in der Nähedes Orts, wo die Action vorfiel, befand, und befürchtete, das die Rebellen den Kürzern ziehen mogten, har sich vorher aus Vorsichtigkeit nach einem Kloster retiriret gehabt, woer 60 Mann, die in seinem Solde stehen, zur Wache hat. Er hat auch dem Doctor Rostino und einen Monch mit sich dahingenommen, welche, wie et heist, in den verschiedenen Pleven predigen sollen, um das Volk wider die Republik und die derselben ergebenen Corsaren aufzubringen. Hr. Matra ist hieher zurück gekommen, nachdem er zu Padolella eine starke Besatung gelassen hat.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Genua, vom 9 October. Die lettern Nachrichten ans Corfica sind nicht die angenehmsten. Paali hat daselbst abermals uber die Trup en der Republik einige Vortheile erhalten. Eines von diesen Detaschementern that den 17ten des vorigen Monats cinen heftigen Angrif auf unsere Vorposten zu Maccinaggio de Bogliano, es ward aber lebhaft zurück geschlagen. Paali begab sich darauf, mit cinem ziemlig, zahlreichen Korps, nach der Pieve von Montagna, deren Einmohner durch den General Matra vor kurzem wieder unter dem Gehorsam der Republik gebracht waren. Der Chef der Rebellen, welcher keinen Widerstand an traf, hieb inder ersten Hitze, alles mas ihm vorkam, nieder, und sendete die nachher gemachte Gefangene nach Corte. Der Schade, welchen Paoli in der Pieve verursachet hat, kan in vielen Jahren nicht ersetzet werden. Die Rebellen haben hin und wieder, in der Gegend von Aleria, alles in Brand gesteckt, und machen Mine, nach Vizzani, wosich der Oberste Partenopeo befindet, vorzurücken. Siefuhren 2 Kanonen bey sich. Die Herren Pinzani und Martinetti, melche von den Absichten der Feinde Nachricht hatten, haben in der Eile ein Korps zusammengebracht, und sind den 22sten, gegen Abend, nach Fiumorbo und Aleria marschiret.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Paris, vom 21 October. Die Ganette de France meldet nun die Sache, von welcher schon vor geraumen Tagen die Rede gewesen ist, unter einem Artikel von Rochefort, vom 10ten September, følgendergestalt: "Man har in hiesiger Stadt; das Urtheil des Kriegesgerichts, welches auf Martinique, megen der Vertheidigung und Uebergebung der Jnsel Guadeloupe, gehalten worden ist, vollzogen. Hr. Nadan da Treil, Gouverneur der Jnsel, und der Hr. de la Pether, Kønigslieutenant von Basse=Terre, sind ihres Adels, in Gegenwart der versammelten Garnison, entsetzet worden. Jhre Wappen sind zerbrochen, das Ludwigskreutz ist ihnen abgenommen, ihre Degen sind gerbrochen, und darauf sind sig selvst nach den Jnseln Sainte=Marguerite geschickt worden, um allda die ubrige Lebenzeit in der Gesangenschaft zuzubringen."
Berlingske Tidende, 1762-11-12
London, vom 18 October. Jn einem Briese aus der Englischen Armee auf den Jnsel Cuba, vom 22sten August, findet man solgende Etzühlung von zveen vor der Vestung Moro verwunde ten Englischen Soldaten, deren Betragen zwar keinBeyspiel von den edelsten Gesinnungen ist, aber doch ein wundersame stoische Standhaftigkeit der Seele an den Tag legt. Dem einen von diesen Soldaten, der vom 72sten Regiment war, und nahe bey dem Hen. Koppel welcher ein Zeuge von dieser Begebenheit ist, gefochten hatte, war der linke Arm durch eine Stuckkugel aus dem Fort Moro abgeschossen worden. Ogne im geringsten uber Schmerzen zu klagen, oder auch nur betaubt zu seyn, sprach er gleich nachempfangenen Schusse; Bin ich nicht ein dummer Teusel, dasich meine Tobaksdostin die linke Taschagesteckt habe, Nun kan ich mit der rechten Hand nicht mohl zukommen, um die Dose heraus zu langen, und etwas Tobaksum Kauen, vor meine matte Seele, in den Mund zustecken." Der andere Soldat, vom 28sten Regiment, kam durch eine Stukkugelum sein rechtes Bein, und in dem Augenblick, da er auf den Rücken niederfiel, rufte er seinem Cammeraden, zu: "William! ich kan mirs recht lebendig vorstellen, wie mein verdamtes Weib sich halb todt lachen wird, wenne sie bey meiner Zurückkunst steht, wierich nur mit einem Fus daher gehinket komme. Wie so fragte ihn den andere. Bruder, du must wissen, versetzte er, daf ich ihr miteben dem Bein, das mit jett zur gerechten Straf abgeschoffen ist, derbe Rippenstisse gegeben habe, menn sie for grausam auf michschalt &c., Weymar, vom 26 October. Die hier gewesene Glasenappische Dragoner sin wieder abmarschirt, dagegen aber haben sich am Sonntage 16 Mann von den schwarzen Husaren wieder einge funden.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Dresden, vom 18 October. Nachdem die seindliche Macht seit dem 27sten September ungeachtet aller grossen Beschwerlichketen, durck die unermadette Tapserkeit der Kayserl. Königlichen undReichsarmee aus ihren samtlichen höchst vortheilhaften Posten vertrieben, und sich hinter Freyberg zu retiriren gezwungen worden; so fande die diesseitige hohe Generalitat endlich am 15ten dieses, als an dem höchsten Namensfest Jhro Kayserl. Königl. Majestat for gut, den Prinzen Heinrich bey Gros Schirma anzugreisen, undes war des Prinzen von Stollberg Durchl. die Chre beschieden, den Preusischen rechten Flugel, unter den Commando des Generallieutenants von Seydlitz, zwischen 4 und 5 Uhr, nacheinem harten Widerstand villig zu schlagen, worauf sich die feindliche Armee, unter Begunstigung der Nacht, bis hinter Nossen zurück zu zir hen, gemistiget sahe. Die Anzahl der Todten undBlesitten von beyden Theilen ist noch nicht zuverlastig bekannt, wohl aber weitz man, das an 2000 Mann indiesseitige Krigegefangenschaft gerathen, gleich wi bey dieser Gelegenheit, dem Vernehmen nach, weit uber Af 1000 Deserteurs ubergetretten, und nachstdem an Siegeseichen 12 Kanonen und Haubitzen, 11 Fahnen und 1 Standatte erbeutet worden sind, ohne was bey der Verfolgung des Feindes, welche durch die samtlichen leichten Truppen geschehen ist, noch verlohren gegangen seyn mag. Und gleich wie noch hente, megen dieses herrlichen Sieges, welchen der Major von Holmer undTages darauf unter Vorreitung 15 blasenden Postillions ankundigte, Gott offentlich gedanket und Victorie geschossen werden soll, also ist noch zu gedenken, das det General, Graf von Hohenzollern, at 13ten dieses den feindlichen Obersten von Dingelstadt bey Kirchhavn, inder Niederlausitz, angegriffen und geschlagen, und gus ser den anf dem Platze gebliebenen etlichenand 50 Mann von dessen Husarenregiment 130 Mann gefangen auc154 Pierde erbeutet habe. Den 16ten dieses haben vir Freyberg besett, und die Attaquen haben 3 Tage gedauert. Unter den Kriegesgefangenen sind 3 Majors und 35 Officiers. Wir har ben das villige Gebürge behauptet. Ans unserer Seite sind in diesen 3 Tagen 3600 Schisse geschehen, ohne di von der Reichsarmee. Der seindlige Verlust ist zwischen 5 und 6000 Mann.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Aus einem Schreben ven Magdeburg, vom 31 October.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Diesen Augenblick komt von dem Hr. Major von Keller, aus Leipzig eine Staffette, mit der sowichtigen als erfreulichen Zeitung, das des Prinzen Heinrichs Konigl. Hoheit, den 29sten dieses die mit vielen Tausend Oesterreichern vereinigte Reichsarmee bey Freyberg villig geschlagen haben. Bey 6000 Mann der Feinde ind gefangen, worunter sich der General von Ried befindet, und an Kanonen sind uber 20 erobert worden. Die erbeuteten vielen Fahnen und Standarten sind, beym Ab gehen der ersten Nachricht, noch nicht gezühlet gewesen. Der noch hente mit den naheren Umstanden zu erwartende Courier wird mit vielen blasenden Postillions ringeholet werden. Der Hr. General von Schmettan war den 27sten mit erne Verstarkung bey der Prinz Heinrichschen, Armee angekommen. Das Korps unserer Truppen, unter dem Hr. General von Neuwied, stedet bereitsvor Dresden.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Aus dem Alliirten Lager zu Chrichshausen, vor Cassel, vom 1 November, Vormittags.
Berlingske Tidende, 1762-11-12
Unfre Arbeit ist vollbracht, und die Franzssische Herschaft har ein Ende. Die Besatzung har angefangen, zu capituliren. Sie marschiret morgen frahe aus, undstrecket das Gewehr. Noch diesen Nachmittag um 3 Uhr besetzten wir das Müllerthor. Aus dem Alliirten Belagerungskorps vor Cassel, vom 1 November. Auch die Hauptstadt Hessen ist nunmehr den Handen der Franzosen entrissen. Diesen Morgen, in allerFrihe, verlangte der Commandant in Cassel, der Hr. von Diesbach, zu capituliren, und diesen Nachmittag um 3 Uhr wurde das Müllerthor unsern Truppen schou eingernummet. Die feindliche Besatzung marschiret morgen frihe ans, strecket das Gewehr, und ist Kriegesgefangen. Am 29sten, gegen Abend, besturmten wir eine wohlbevestigte Schanze am Kratzenberge, und delogirten derFrind daraus, und von dennen Aussenwerken; dieser liezvar im Zurückinge eine Mine hinter dem Walle springen, selbige thar uns aber keinen synderlichen Schaden. Da wir nun im Stande waren einen Generalsturm zu wagen, indem mit von Kratzenberge den Hauptmall gut beschiessen konten: so mag dieses wol, nedst dem Hunger, den Feindzur Capitulation genthiget haben. Braunschweig, vom 2 November. Gestern langte ein Courier aus Sachsen, unter Vorreitung 10 blasender Postillions, mit der Nachricht hier an, dat der Prinz Heinrich von Preussen nicht nur alle vorhin von Sr. Königl. Hoheit verlassene Posten den 15ten und 16ten October wieder eingenommen, sonderne auch die Reichsarmee, unter dem Prinzen von Stoll berg, velche sich mit 12000 Oesterreichern vereiniget gehabt, geschlagen habe. Die Preussen haben den General Ried und mehr als 6000 Mann zu Gesangenen gemacht, auch 25 Kanonen, nedst verschiedenen Fahnen, und Standarten, erobert. Die Anzahl der Gebiiebenen und Verwundeten ist betrachtlich.