Viborger Samler, 1780-09-04
Fragment. Vornedret. Vornedret og Flid eller Riigdom er en Modsigelse i sig selv, bekræftet ved den daglige Erfarenhed, som viser, at Nationernes Fliid og Velstand forholde sig efter Størrelsen af deres personlige Frihed, naar resten er lig; da imidlertid Vorned ret, denne Skam for vor Tidsalder, den fæle Undertrykker paa alle borgelige Dyder, eene er i Stand, til at ødelægge Riger, og for evig at vanære den Fyrstes Navn, som taaler den. Ja det er en evig Sandhed, at saa længe Bonden, denne uødvendigste og nyttigste Borger, kan straffes med 50 Prygl og itusinde Tilfælde er underkast en Hosbonds eller For valvalters Egensindighed, Gierrighed, Lidenskaber, og Haardhed, saa længe er Statens Velstand et Skyggeverk, som man forgieves søger at faae fat paa. Hoverie er at lade en anden arbeide for sig uden kiendelig Løn, det er, med Ulyst og slet. Den derved tilbragte Tid er derfor ganske tabt for Hoveri bonden, og kuns halv vundet for Jordegodseieren. Toleranz. Toleranz er en Datter af Sagtmodighed, og følgelig af vor egen Religion. Den vedligeholder den roesværdige Kappen hos Dyden og Kirken. Den er endelig den frugtbareste Moder til Folkemængde og Overflødighed; thi de Stater, som har den, gaae bestandig oplad, og de andre, som har forjaget den, de synke. (Taget af et Skrift, paa meer end 100 Sider, hvis Forfatter er - Kayser Joseph. 2. Om Kiøbenhavns Garnison. Af ordentlig Garnison vidste man indtil midt i den forrige Aarhundrede ikke i Fredstider at sige; men Staden blev bevogtet aleene af Borgerne, eller saadanne Tienere, som de antoge og leiede. Desuden maatte Borgerskabet selv, ei aleene Huusfædre, som nu, men alt voxent Mandkiøn have Vaaben og være øvet i at bruge dem. J Christian den 4des Tid holdtes vel nogle Kompagnier ordentlige Krigsfol. til Garnison; men de borgerlige Soldater vare fleere; thi Borgerne havde endnu baade Hovedvagten, Portene og Raadhuset at besætte, Borgemesterne maatte gaae rund og Officeererne bringe dem Pa rolle. Beleiringen 1659 gav Borgerne og hver Stand. Hos Stand alt for stor Leilighed at øve sig, da der afregulerede Krigsfolk neppe var 1000 Mand, som kunde komme dem til Hielp. Samme Tiid havde Adelstanden paataget sig at holde 300 Soldater, Akademiet 130, Præsteskabet 33, Borgerskabet 1027, Kongelige Betientere 182. Kort efter Beleiringen, nemlig 1663, blev Borgerskabet indrettet ordentlige re, og inddeelt i 11 Kompagnier, hver under sin Kapitain, og alle under en Stads=Oberst, hvilket Navn siden er forandret til Stads=Hauptmand, som har havt Rang for med Oberstlieutnanter, nu, siden 1772, med Oberster, nyder Løn af Hans Majestæts Zahl=Kasse, og skal indhendte alle sine Ordrer hos Hs. Majestæt sev, og, i hans Fraværelse, hos Kommendanten. Betydning paa Danmarks Vaaben. 1. De 3 blaa Løver udi guul Feldt er Kronens rette Vaaben. 2. En Løve opstaaendes med en Hellebaarde udi rød Feldt er Norges Vaaben. 3. De 3 guld Kroner udi blaae Feldt bemærker de 3 Riger Danmark, Norge og Sverrig. 4. Løven med 9 Hierter (Løven blaa og Hierterne røde) udi guul Feldt er det Gothiske Vaaben. ske Vaaben. 5. En guul Drage udi rød Feldt, det Wendi6. Et Lam med et Kors udi rød Feldt er Gullands Vaaben. Vaaben. 7. En hvid kroned Fisk i rød Feldt er JislandsF. To. Hos S. To guule Løver, udi blaa Feldt er det Schleswigske. steenske. 9. Et hvid Nelleblad udi rød Feldt er det Hol 10. En hvid Svane med et gylden Halsbaand, udi rød Feldt bemerker Stormarn. Dytmersken.