Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-07-15
Nyeste Post-Efterretninger. Der berettes fra Hamborg at istedetfor at der tilforn kun afgik hver 14de Dag en Dampbaad fra London dertil, saa skal den nu afgaae dertil hver Løverdag, og vil ankomme til Hamborg om Mandagen. Det sidste ankomne Dampskib har medbragt Efterretninger fra London af 4de Juli, men som desværre ikke ere gode. Der berettes nemlig, at det store Manufacturhuus Cunliffe & Compagnie i Blackburn har opgivet sine Forretninger, hvorved 1000 Vævere ere blevne brødløse. Fra Manchester skriver man, at i en Omkreds af 40 Engelske Mile ere i det mindste 200,000 Arbeidsfolk brødløse; blot i Staden Manchester leve over 46,000 Mennesker af de subskriberede Fonds, foruden 2500 Familier, hver i det hele beregnet til 5 Personer af Fattigskatten. Hvorlænge spørger man skal denne Tilstand, kunne vedvare? Endeel Manufacturister, som vare ankomne til London for at kiøbe Bomuld til de nærværende lave Priser opgave deres Forsæt, da de havde faaet Efterretninger hiemme fra; og saadanne sørgelige Efterretninger høres fra alle Kanter. J det Halvaar, som endtes med Juni 1825 talte man kun 489 Bankerotter; men i det som endtes med Juni 1826 beløb Antallet sig til 1827. – En Aarsag til til Manufacturernes Nød er unægtelig den udenlandske Concurence; især begynder den Nordameriranske Fabrikflid at gaae den Engelske i Veien, som et Beviis paa dennes raske Tilvært anføres det som et sikkert Factum, at Canada henter allere de flere Manufakturvarer derfra end fra Storbrittannien, især saadanne som ikke hører til Luxus; men bruges af den store Folkemasse. De Nordamerikanske Manufacturvarer maae betale 15 PC. Jndførselstold i Canada; men den betydelige Jndførsel af Manufacturvarer viser, at vi (som de Engelske Blade sige uagtet Besparelsen af disse 15 PC. dog ikke kunne holde Priis med Amerikanerne. Mange Engelske Fabrikanter have begivet sig til Frankerig for den at søge Arbeide; men ere vendte tilbage uden at kunne see deres Ønsker opfyldte. Det er neppe mueligt skriver man videre at kunne angive i hvilken at vore Manufacturdistrikter Nøden er størst. (J Liverpool er afbrændt et Bomuldmagazin, hvorved Tabet anslaaes til 150,000 Pd. St.) Til al denne Nød kommer de værste Udsigter med Hensyn til Korn- og Høebøsten: Mangelen paa Græs har allerede tvunget mange Landmænd til at fore med deres Vinterhøe. Fra det nordlige Skotland skriver man at al Korn og Græs er fortørret paa Skraaeningerne, som ligge mod Sønden og at det desuden seer slemt ud med Høsten Tørken og Heden har nu var et i Skotland i 2 Maaneder. – Jrland frygter man for af samme Aarsag at Kornet maae stige meget i Prisen. Ogsaa fra Nordamerika skrives at en stor Tørke truer Agderyrkningen i de Forenede Stater med en slet Høst. -J Staden Newjersen anretter en uhyre Skovbrand store Ødelæggelser. Jfølge disse Omstændigheder er Byyget steget i London 5 Sch. paa Qvarteret og Havren 2 Sch. i den sidste Uge. – Jfølge den nu bekiendtgjorte Beretning for Statsindtægterne i det sidste Qvartal havde dette, som allerede i Fior imod samme Qvartal i 1824 havde havt et Deficit af 228,458 Pd. St., i Aar igien imod det af 1825. havt et Deficit af 493,295 Pd. St. Bladet Times derimod udregner for det sidste Qvartal et Deficit af ikke mindre end 1 Mill 623,205 Pd. St. hvorover det er kommet i en heftig Disput med Bladet Coureren; som bekiendt er det meget vanskelige at afgjøre ved disse Slags Stridigheder hvo derhar Ret. – Allerede den 2den Juli hedte det almindeligt i London, at Regieringen for saameget som mueligt at formindske det uundgaaelige Deficeaf Qvartalet, som hver Dag nærmede sig til sin Ende, havde givet alle Autoriteter strenge Ordrer til at opsætte alle Udbetalinger hvor det nogen. lunde gaae an. Penge sees hyppig, men bruges bestandig mere til at opkiøbe Stocks, desuagtet ere de faldne til 78 3/4. - Tilladelse til Jndførselen, af udenlandsk Silkevarer har nu taget sin Begyndelse og overmaade store Qvantiteter af Franske Fabrikater ere blevne indførte, endskiøndt Tidspuncten er ugunstig for at sælge dem har mandog ikke villet forsømme paa Fastlandet at skille sig ved de gamle Forraad. – Hoftidenden indeholder en Proclamation, hvorved det er bleven tilladt franske Skibe at indføre deres Lands Producter i de Engelske Vestindiske Amerikanske Colonier imod en Afgivt af 1 Pd. 10 Schillings Sterlings forVarer af 200 Pd. Sterlings Værdie. – Den Liverpoolske Avis indeholder en udførlig Beretning om den første Dampskibsfart til Jndien. Der blev begaaet 3 Feil ved den, først at Seiladsen blev foretaget paa den ubeqvemmeste Aarstid nemlig i Enden af August for det andet var der ikke sørget for Oplag af Steenkul paa 2 til 3 Steder underveis, og for det tredie vare Masterne og Takkelagen ikke godt indrettede. Jmidlertid da et Dampskib ikke kan gjøre Reisen hurtigere til Jndien end i 75 Dage, saa troer man ikke Fordelen kan blive betydelig. – Hr. Bukingham, som har udgivet en Avis i Calcutta og er bleven forviist fra Jndien, vedbliver at udgive i London Skriftet Øriental Herald. Han skildrer der, hvor mange Feil det Engelske Ostindiske Compagnie begaaer og viser Nødvendigheden af at Ostindien kommer under den Engelke Regierings umiddelbare Bestyrelse. Det er nødvendigt siger han at de saakaldte HalvEnglænderes borgelige Stilling bliver fastsat, nemlig de Personer, som ere fødte af Englændere og af indiske Fruentimmer udenfor Ægteskabet, hvilke blive stedse talrigere og da de ere udelukkede af Compagniet fra alle Embeder, saa lægge de sig blot efter Handel og have derved erhvervet sig betydelige Rigdomme, som forskaffe dem Jndflydelse. Forholdsregler maae tages for at sætte Skranker for de Engelske Embedsmænds Hovmod Ladhed og Begiærlighed i Ostindien. Krigen med Birman nerne opkom over en Bagatel og kunde været undgaaet, nemlig over Besiddelsen af en Øe, ved Navn Schapuri, som var besat af 12 brittiske Soldater, og hvorpaa Birmannerne giorde Paastand. De omtalte Halv-Englændere og mange cultiverede Jndfødte, baade Mahomedanere og Hinduer, have dannet sig til et Partie, som forlanger Trykkefriehed, i Spidsen for hvilket staaer den bekiendte Ramohun Roy, som fra en Bramin er bleven en Deist. Ganske anderledes seer det ud med Den Ceylon, som staaer under Kronens almindelbare, Bestyrelse. Jndvaanerne der ere færdeles fornøiede med Regieringen; de have i den sidste Krig staaet, Britterne bie imod Kongen af Cando, ogsaa have de besluttet at alle de Børn, som ere fødte efter 12te August 185, ikke skulle være Slaver; endelig er det lykkedes at indføre de Fedsvørnes Ret iblandt dem. – Den bekiendte Sir Stamford Raffles, forhen Gouerneur paa Øen Sumatra er død.