JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1775-07-11
Bortkomne og bortstiaalne Sager. J Mandags Eftermiddag er tabt fra Stranden over Børsen, ud af Christianshavn og Amager til, et Halsbaand af uægte mørkerøde Perler, hvorudi hang en rød Steen indfattet, som det er mest om at giøre, da den hører til et Par Ørenringe. Hvo samme haver fundet, vil levere det paa Adresse=Contoiret imod en Douceur. Løverdagen den 8 Julii er bortkommet en blaa blakket Koe fra Nørre Fællet, formodentlig kommet ind i Kiøbenhavn. Hvor som kan give Underretning om samme, kan vente en god Douceur, i Kræbsegaarden i Studiistrædet. For nogen Tid siden er bortkommen en Christal Stokke=Knap, et Dresdener Porcelains Pibehoved med Sølv Beslag og Røret af Hiortetakke, en brun Meerskums Pibe med Sølv Beslag, sort Rør med hvide Ringe. For dets Leverelse, betales hvad det har kostet om samme skulde være kjøbt, saa og en billig Douceur, hos Appelberg i Pilestrædet No. 114. Da Classe=Lotterie=Sedlen Nr. 13771, med Devise, For tra forrykte Postillioner, er sin rette Eyere frakommen; saa bekiendtgiøres herved, at Lodsedlen ingen uden dens rette Eyere kan komme til Nytte, da det paa behørig Sted hos Collecteuren er bleven anmeldt. Den 5 Julii er en liden sort glat Hund bortløben, lidet hvidt paa Brystet, med et rødt Baand om Halsen og tvende Messing, Bielder. Skulde nogen forekomme samme og leverer den paa Amalienborg i Hr. Etatsraad von Hurcks Gaard, da loves en raisonnable Douceur.
Københavns Adresseavis, 1775-07-11
Fundne og opdagede Sager. Sidst afvigte Søndag den 2 Julii er imellem Dyrehaven og Kiøbenhavn funden en Spanskrer Stok med Messing Beslag, som dens rette Eyere igien kan bekomme imod en billig Findeløn og dette Avertissements Bekostning, da samme anvises her fra AdresseContoiret. Kiøbenhavn den 7 Julii 1775. vn, Løverdagen den 8 Julii 1775. Høns gamle Parret = 2 Mk. 4 s. in = 65485 Rd. = = unge Parret = = Mk. - s. 56 a 70 Rd. Kyllinger et Par . 1 Mk. 4 s. Viin 40 a 58 Rd. Ænder et Par = = 1 Mk. 12 s. Brænde Duer et Par = = 1 Mk. 8 s. 74476 Rd. Æg en Snees = = = = 11 s. te: Brød=Taxt. . 44 Rd. Raspede Brød for 2 s. skal veye 6 Lod. 36 Rd. Fransk Brød for 2 s. = = 11 Lod. 12 Rd. Hvede=Brød for 1s. = = 5 1/2 Lod. 4 Rd. =Mk. Hvede=Simler for 1 s. = = 4 Lod. 32 a 42 Rd. Runde sigtet skiøn Roggen=Brød, = 22 a 25 Rd. for 1 s. 7 Lod. ude. Favnen. Rug=Tvebakker for 1 s., 5 Lod. 3 Rd. 5 Mk. Rug=Brød for 2 s. = = 32 Lod. for 1 s. . 16 Lod. = 4 Rd. 2 Mk.
Københavns Adresseavis, 1775-07-11
Grove Kavringer eller Skofter for Rd. =Mk. - . 18 Lod. 4 Rd. 2 Mk. =Rd. - Mk.
Københavns Adresseavis, 1775-07-11
Kiød=Taxt: 3 Rd. 5 Mk. - s. Oxe=Kiød de beste Stykker, saa og =Rd. - Mk. - Brystet. 6 s. Pd.
Københavns Adresseavis, 1775-07-11
Torve=Kiøb. En heel Fierding = = = 5 s. Pd. = 5 s. Pd. Smaae=huggen Kiød ude: 5 Mk. 8 s. Kalve=Kiød Bag=Fierdingen 8 s. Pd. For=Fierdingen 7 s. Pd. 5 Mk. - s. 1 Mk. 8 s. Lammekjød det beste 5 s. ringere 4 s. Pd. = 6 1/2 s. Pd.
Københavns Adresseavis, 1775-07-11
Svine=Kiød færsk. ing 2 Rd. 4 Mk. Skinker og Ribbensbeen = 7 1/2 s. Pd. . 9 Mk. Mellem Flesk 8 Mk. Ryg og Bov = = = = 6 1/2 s. ederværk Frie=Slagterne skal sælge foranførte, ret = 2 Rd. - Mk. Slags Kiød, Pd. 1 s. ringere.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Adskillige nye Opfindelser. William i Engeland har opfundet en bestandig grøn og guul Farve for trykket Lerret og Kattun, hvorfor Parlementet har givet ham en Belønning af 2000 Pd. Sterl.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Livmedicus Schrader i Ebersdorf har opdaget den Kønst, at give Bomuldsgarn den ægte røde tyrkiske Farve, Porthusen i Bremen har bragt den meest forglemte Konst, at male paa Glas, og indbrænde Farverne derpaa, til en meget høy Grad af Fuldkommenhed. Videnskabernes Selskab i Gottingen har offentlig bevidnet de samme forelagte Stykkers Skiønhed. Redelykheid har for det harlemske lærde Selskab viist en Mudder=Maskine, som med færre Folk udretter langt mere, end alle de hidindtil bekiendte.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Uhrmager Meyer i Elbingen forfærdiger en nye, beqvem mere og rigtigere Art af Milemaaler, som fæstes til det ene Baghiul af en Vogn.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Maler Schulz i Berlin har ved mange Aars Øvelse forhvervet sig en besynderlig Færdighed i at oppudse gamle og beskadigede Malerier.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Snedker Darland i Bergedorf ved Hamborg har opfundet en Maskine til at rense Kornet med, som overgaaer alle hidindtil bekiendte Slags. Den koster 12 Rdlr., og bruges i det Holsteenske, og ligeledes allerede i Holland.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
De la Chapelle har opfundet en Art af Harnisk, formedelst hvilken et Menneske uden Fare kan gaae midt igiennem det dybeste Vand, og giøre allehaande Slags Bevægelser. Loriol i Paris har opfunden et Middel, at fæste Farverne paa Pastelmalerie, hvilket Bandmann i Bern meget lykkelig iverksætter. De Reine har fra de indianske Bierge faaet et Slags Riis, som han kalder tør Riis, fordi den voxer paa tørre Stæder, uden Vanding. Man søger nu at dyrke den i de amerikanske Colonier, samt i det sydlige Frankerig.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Det ockonomiske Selskab i Saxen har angivet Køller at tørre Malt paa af Leer, som varer i 40 Aar, og ere frie for Jldebrand. Lorivt har opfundet en meget varig og bestandig Morter, som er bleven brugt ved Orangeriet i Versailles, hvorpaa Kongen i Frankerig har kjøbt Hemmeligheden af Opfinderen, og ladet samme bekiendtgiøre.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Smeden Ferry har foreviist det parisiske Akademie en Stoel, som forskaffer gamle og syge Personer megen Beqvemmelighed.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Skræderen Gerard i Reims har angivet et Snørliv, hvilket, da det ikkun er gjort ligesom Filt, er langt beqvemmere og mindre farligt, end de sædvanlige af Fiskebeen.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Ridder de Maizieres har angivet en Veyrmølle, som af sig selv, uden menneskelig Tilhielp, bestandig øser Vand af en Brond, og udtømmer eller hælder det af Spanden. Tronson har bekiendtgjort en Mængde Forsøg, hvorved Salpeterets Raffinering bliver forbedret Vaucanson har opfundet en nye Maskine, til at vatre Taft og Grosdetour ; han har ogsaa angivet en nye Forbedring ved Silkehaspen. Lombart i Commerci i Lothringen har opfundet en Sav maschine, som man kan skille gandske fra hinanden, og bringe hen til et Sted i Skoven, hvor man vil save Bræder, Han har med denne Maskine allerede med liden Bekostning gjennemsavet de største Træer. Ved en lang PerpendiculsSpingninger sættes et Hiul i Bevægelse, som driver Sa vene, og der behøves ikkun to Folk til Hielp. Denne Maskine er ogsaa nyttig ved Jernsmeder, hvor den kan drive Blæsebælgerne, saa at det i den Fald er ufornødent, at anlægge Smederne ved Strømme. Tøyfabrikanterne, Pantzen, i Ueltzen i det Hannoverske, har opfundet en Stoel med et Trækverk, hvorpaa een arbeyder lige saa hastig, som ellers toHr. Eisen, Præst i Liesland, haver opfundet et Middel, til at bevare Planter friske og med deres Farver, saavel til Brug i Kiøkkenet og Apotheket, som ogsaa for Naturalie samlinger.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Professor Wille i Stokholm har angivet en nye Maschine, hvorved frisk Luft kan tilveyebringes paa Skibene.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Professor Bergmann i Upsal har lært et Middel, hvorved man kan holde Ormene borte fra Frugttræerne. For- og i det Store har ogsaa stadfæstet samme. Om Kampher. Kampher er en fast vegetabilisk Substants, som efter den væsentlige Olies Art er inflammable, og meget flygtig har en stærk Lugt, og lader sig let opløse i Viinspiritus, Den kommer fra Jndien og Japan, fornemmelig fra Bornco, Summatra og Zeylon, hvor den faaes af et Træ, som ligner Laurbærtræet. Undertiden samles den af sig selv i dette Træes Ridser, men for den største Deel bliver den ud trakt ved Konst. Til den Ende skiærer man Skurer i Stammen, og de fornemste af Træets Grene, i hvilke den da løber sammen; eller man skiærer Træet og Rødderne i smaa Stykker, og udbringer Kampheren ved Distillation. Denne sidste Maade er i sær brugelig i Japan. Kampheren, er, saaledes som den faaes af Træer, blandet med mange Ureenligheder, hvorover denne raae Kampher maa i Enropa først renses. Denne Konst har Venetianerne og Hollænderne i lang Tid drevet og holdt hemmelig. Nu veed man, at det skeer ved Sublimation. Den rensede Kampher maa være smuk hvid af Farve, og giennemsigtig, uden Pletter, bitter og skarp af Smag, derhos noget kolende, stærk og giennemtrængende af Lugt, og sæbeagtig at føle paa, lade sig let tænde, og ikke uden Blanding rive til fiin Pulper. Den fortæres i frie Luft, uden at det ringeste bliver tilbage af dens væsentlige Dele, i tillukte Kar sublimerer den sig gandske. Dens Flamme, kan ikke slukkes med Vand. I Viinspiritus lader den sig gandske opløse, ligeledes i Salpeter=Spiritus, Aqva Regia og Vitriololie, men ikke i Vand eller Viinsteen=Salt og Salminespiritus. I frie Luft uddunster den gandske. Middel at bevare Øl fra at blive suurt.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
(Af Ugeskriftet Mannigfaltigkeiten.) Aarsagen, hvorfor Øllet bliver suurt, ligger tildeels i Tønderne. De blive gemeenlig kun skyllede med koldt eller i det høyeste med varmt Vand. Ved denne Behandling bliver den sure Sliim, som sidder fast paa Træer, ikke reent aftagen, og Øllet faaer da strax en vis Graad af Suurhed, saasnart det har ligget een Dag paa Tønden. Vil man have en Tønde ret reen, fylder man den hal med Vand, og kaster smaa Stene, som ere gjorte gloende, igjennem Spundshullet i Tønden, indtil de bringe det derudi befindtlige Vand til Kogning. Naar det ophører at koge, og Lugten røber endda en flem Smag i Tønden, igientages dette, indtil al Suurhed er udtrakt af Tønden. Denpaa afskylles den endnu nogle gange med reent Vand J Augsburg og deromkring, hvor der brygges meget godt Øll, pleye Bryggerne at sye kløvet og tørret Rod af Carysphyllata Luten, eller benedictrod, i en Pung, og lægge den i Øltønden, for derved at giøre Øllet velsmagende, og tillige at bevare det fra Suurhed. Denne Rod maa optages ved St. Hans Dag, efterdi den da har sin beste Saft. Den voxer paa Marken, bærer gule breed bladede Blomster, og naar disse affalde, bliver der en rund og takket Knap, ligesom et lidet Galæble. Roden har Lugt næsten som en Krydernellike. Lokkefuglen, en Fabel. En Fuglefænger havde opstillet sit Garn, og sat en Lokkefugl derhos, som kunde synge meget smukt. Fuglene hørte Sangen, fløy derhen, og sagde til hverandre: Hvad her ligger for en Overflødighed af Spise, og hvor venlig vor Kammerat, som har det saa godt, indbyder os dertil Vi ville benytte os af Leyligheden, Neppe havde de begynde at æde, saa lod Fuglefængeren Garnet falde, og de mistede Frihed og Liv. Jkkun een Fugl havde holdet sig borte derfra, og Lokkefuglen raabte til den: Hvo har gjorte dig allene saa klog, at du ikke kom nærmere, Min Fader, svarede den anden, sagde mig: Søn, naar der af dine Lige bliver foresynget dig alt for sødt, og naar man viser dig en stor Fordeel, som kan faaes uden Møye, saa vogt dig; thi i begge Fald skiules derunder et hemmeligt Bedragerie. Morderen og hans Fader. Allerede længe havde en mordisk Røver i Huler og Skove beluret, berøvet og myrdet sikkre Vandringsmænd, da Retfærdigheden greb ham, og dømte ham til Døden. Endnu levede hans gamle Fader. Han trængte sig igiennem Kredsen af de Tilskuere, som omringede Retterstedet, for at give sin Søn det sidste Kys, og faldt om hans Hals. Ligesom omvunden af en Slange trakte Morderen sig skielvende tilbage udaf hans Faders Arme, og sagde: Pak dig bort, Ulykkelige! og vild, at dette Øyeblik har sin Oprindelse fra hiint forbandede Øyeblik, da du gav mig som Barn det første Pusterør, og tilsmillede mig bifald, da jeg styrtede den uskyldige Sanger død ned fra Træet, der aldrig havde fornærmet mig! - Afmægtig sank den Gamle til Jorden. Sønnen gik fra ham, fik sin Straf, og hans Blod sprang varmt hen paa Faderens Jsse.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Det malede og naturlige Frugttræe, Et malet Frugttræe paa en Giestgivers Skilt faae en Vinter med Foragt ned paa et løvfalden Frugttræe, og sagde spodsk. Fy, Broder, hvor dorsk og skaldet staaer, du der, da mine bestandig grønne Grene venligen tilsmille Tilskueren, og give ham et behageligt Syn! - Det er sandt, min Skygge, svarede Havens Beboer. Jeg hviler nu, og seer ud som en Lad imod dig; men jeg hviler ikkun derfor, paa det at jeg igien kan bære Blomster, Blade, og Frugter, da du med dit evige Grønne bedrager Haabet, og aldrig nogentid kan frembringe et eneste Æble. Saaledes kunde den Flittige i hans fornødne Forfriskesestimer svare den sysselsatte Lediggænger. Vagten. To Brødre, begge tappre, vare første gang dragne i Feldten, og laae sammen i et Telt i Leyeren, ikke langt fra den fiendtlige Hær. Den ene var neppe falden i Søvn, førend den anden vakte ham, og sagde til ham: Du sover, Broder. Hvad, om Fienden kom, Den Opvatte svarede kort: Han kommer ikke; og sov ind igien. Nogle Øye, blik derefter varte han sin sovende Broder atter, og sagde: Men Fienden kunde dog komme. Den anden svarede: Det skeer ikke alt, som kunde skee, og snorkede igien. Jkke længe derefter stødte den Vaagende sin Broder igien i Siden, og sagde til ham: Jeg veed ikke hvor du kan sove, da Fienden er saa nær. Den Opvakte blev vreed, og svarede: Lad mig have Røe. Jeg veed ikke hvor du kan vaage, da du skulde sove, Natten derpaa bleve begge udstillede paa Forposter. Denn, som ikke havde sovet afvigte Nat, blev nu overvunden af Søvnen. Han blev optagen af en fiendtlig Trop, og hans paa nogen Afstand fra ham staaende Broder, alt for svaa at komme ham til Hielp, trak sig i rette Tid tilbage, gav Tegn, at Fienden nærmede sig, og raabte til den anden, da de førte ham bort: Lev vel, Broder, dersom du havde sovet i Gaar, saa skulde du have vaaget i Dag. Forsigtighed er god og fornøden; men hvo som vil forudsee alle Ting, vil gemeenlig være blind i de Ting, hvori han ikke skulde have været det. Spartanerne og Athenienserne. Spartanerne vilde slutte et Forbund med Athenienserne, og skikkede for den Aarsag Gesandtere til dem. Disse vare neppe komne ind i Landet, førend Athenienserne paa alle Steder lykønskede dem til den Tidspunkt, som de havde udvalgt til at slutte deres Forbund udi. Aldrig, sagde de, havde J kundet træffe det bedre. Vor nu værende Archon har gjort det til sin vigtigste Lov, at holde og opfylde sit Ord. Hvad han lover eder, det vil han visselig holde. Gesandterne anhørte det; vandte tilbage igien, uden at have talet med Archonten, og svarede deres Medborgere, som tiltalte dem derfor, Hvad maae dette være for et Folk af Løgnere, som giør saa meget Væsen deraf, naar en Mand holder sit Ord, Og hvad vilde der blive af vort Forbund, om den eneste Mand skulde døe, som hans Landsmænd legger saa megen Berømmelse paa Man kan giøre sikker Regning, at den Dyd er den sieldneste i et Land, som bliver meest roset derudi, Bonden og Dandsemmesteren.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
J Sheltington i Engeland døde i Junii Maaned en Forpagter ved Navn Spooner, 57 Aar gl., som holdtes for den fedeste Mand i Engeland. Han veyede nogle Uger, førend hans Død 569 Pund. Han kunde siden nogle Aar ey gaae til Fod, men kiørte i en let Vogn med een Hest, for, naar han skulde ud. Over Skuldrene var han efter sin Død 4 Fod 3 Tommer breed. For nogle Aar siden reddede hans Fedme ham Livet, thi da han paa et Marked kom i Klammeri med en Jøde, stak denne ham med en Pennekniv i Maven, men da Kniven ikke var lang nok til at trænge igiennem Fedtet, fik Jndvoldene ingen Skade.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Prædikanterne til Fredag og Løverdag. Frue Kirke, Mr. Hulegaard. En Student.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Holmens Kirke, Catechet Sibbern. Catechet Dan. Nicolai Kirke, Mr. Huulbek for Dimis. Catechet Sinding. Mr. Thomsen. Helliggeistes Kirke, Mr. Bladt. Trinitatis Kirke, Hr. Dr. Schønheyder. Catechet Kuhlmann. Petri Kirke, Hr. Dr. Münter. Christianshavns Kirke, Mr. Wulff. Frederichs tydske Kirke, Hr. Lorck. Garnisons Kirke, Catechisation ved Hr. Chemnitz.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Handels=Beretninger. Kiøbenhavn. Jndkomne Skippere den 11 Julii, J. Kuhlsen og N. Mohr fra Helgenhavn med Muursteen, Brænde, Rug og Hvede; B. Hansen og E. Bohn fra Danzig med Tømmerlast; N. Greisen fra Lybek med Stykgods; A. Greve fra Ekkernforde med Brænde; P. Olsen fra Stubbekiøbing med dito; N. Andersen fra Fladstrand med dito; J. Jakobsen fra Flensborg med dito; N. Lund fra Kiøge med Havre; L. Villumsen fra Stege med Rug, Magazin=Havre og Brænde; A. Petersen fra Kappel med Tømmer; H. Mang og A. Nielsen fra Sønderborg med Muur= og Tagsteen; N. Bertelsen fra Sønderborg med Brænde; J. Møller og H. Dadh fra Ribnitz med dito; C. Bertelsen fra Flensborg med dito.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Udgaaende Skippere den 11 Julii, M. Wichmann til Rostok; U. Ulrichsen og C. Jsbrantsen til Flensborg; J. Metven til Malmøe; A. Clausen og P. Jørgensen til Sønderborg; J. Bendix til Danzig; T. Svendsen til Aarhuus; P. Jakobsen og A. Cornelinsen til Veyle; R. Kellermand til Kiøge; S. Petersen til Mos; J. Moderoe til Zigenorte, O. Rasmusen til Valløe; J. Madsen til Helsingøer.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Gaver fra Publico. Til Spiisnings=Kassen. Til Spiisningskassen blev mig i Gaar indsendt 30 Rdlr. i et Brev, hvoraf mig er tilladt allene at anføre følgende: Af en, som Guds Forsyn har hiulpet, haaber og Gud hielper mig fremdeles. Hvilken anseelig Gave, fra saa ædel en Velgiører, Rige Forsyn, som saa forunderlig virker paa Skabninger, Du hielper 1, og 120 skal 3 gange mættes gjen af ham; du bønhører hans Bøn, og danner tillige hans Hierte at hønhøre sine trængende Medskabningers Suk, Vær velsignet, ædelmodige Giver, Skiuller, du dit Navn for Verden; han, som velsignede baade dig og de Hungrige, optegner det der, hvor Velgierningers Løn for evig uddeeles. Holck. Syge= og Spiisnings=Kassen.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
De indsendte Gavers Beløb til Syge i forrige Uge 18, Rdlr. Udgifter derimod som bleve omleveret til Syge og Sengeliggende samt for Medicamenter i Junii Maaned vare 20 Rdlr. 5 Mk. 15 sk. Spiisnings=Cassens Behold i forrige, Uge efter Adresse=Avisen No. 107. var 43 Rdlr. 5 Mk. 8 sk., heraf udgaaer paa Løverdag Spiisnings=Sedler for 10 Rdlr. bliver i Behold til næste Uge 33 Rdlr. 5 Mk. 8 s. Holck.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Seylfærdige Skippere. Skipper Rasmus Madsen fra Nyeborg, agter om 8te Dage, at afseyle herfra dertil igien. Hvem som haver Fragtgods at forsende, eller som Passageer at medfølge, behager at melde dem paa Skibet, beliggende lige for Slotspladsen.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Skipper Rasmus Phærøe, førendes Brigantinen Janus kaldet fra Mandahl, beliggende ved (S. T.) Hr. Baron von Schimmelmanns Sukker=Raffinaderie paa Christianshavn, agter sidst i denne Uge at afseyle herfra til Kønigsberg. Dersom nogen haver Fragtgods eller som Passageer vilde følge med, behager at melde sig ved Skibet eller til mig. Christian Jacobsen. Posternes Gang.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Den kommende Hamborger Agende Post er Hr. Postmester Heng; Den Forventende er Hr. Postmester Berends. Og den om reyser til Hamborg den 15 Julii er Hr. Kammer=Raad og Postmester Thorop. Touren falder og til Jylland.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Boepæls Forandringer. Høyeste Rets Advocat Sor 6 heyder er henflyttet paa Amager Torv Nr. 58, hos Jsenkræmmet Möller.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Gields Advarsel. Herved advares M. J. N. at indløse sit hos mig pantsatte Sølv Lomme=Uhr inden 14 Dage fra Dato, hvis ikke, da setter . jeg det til offentlig Auction, og for det Manglende forbeholder mig min Ret. Kiøbenhavn, den 12 Julii 1775. Ole Hansen, boendes paa Rosengaarden Nr. 118, og 119.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Bekiendtgiørelse. Siden de naturlige Kopper alt i 3de Aar have været gienge her i Hoved Staden, saa sees dog af Udsallet, at den tilforn ved enhver Grassation næsten uadskillelige stærke Dödelighed ey mere finder Sted, hvilket tildeels er at tilskrive de talrige Indpodninger, som i de seenere Aar ere skrede i og uden for Inoculations-Stiftelsen, hvorved Sygdommens almindelige Udbredelse og Hæftighed, ligesom afbrydes og standses : Men da disse naturlige Kopper, som hidindtil for den meste Tiid have været godattige, synes nu at overgaae til en værre, ja heel farlig Slas, saa finder Directionen for Inoculations-Stiftelsen, sig beføyet til derom at advare det høystærede Publicum hensti lendes, om Forældre og Venner ville være betænkte paa at sörge for de dem anbetroedes Conservation ved gen saa lette og sikkre Koppe Indpodning. Ved Regieringens ömmeste Forsorg er Stiftelsen med den fordeelagtigste Indretning til enhvers Tieneste, for de Fattige, gandske omsonst, og for andre paa saa moderate Vilkaar, som e hver efter Evne selv kan bestemme. Ligeledes bekiendtgjöbes og for de Fattige paa nye, at de strax kan lade deres Börn hendringe i Stiftelsen, naar de angribes af de naturlige Kopper, de dertil en særdeles Indretning findes, hvor de nyde alting omsonst, efterdi de ellers i denne Sygdom ere udelukte fra Hospitalerne. Endelig finder og Directionen sig anlediget til paa nye at före i Erindring den Høykongelige allernaadigste Resolution, af 1 December 1769, som endnu subsisterer og ikke er ophævet, hvorefter ingen Inoculationer tillades i Kiöbenhavn, men maa skee alle uden for Byen for den almindelige Sikkerheds Skyld. Kiöbenhavn, den 4 Julii 1775 Frankr. C. Jenskius. J. Hr. Een aarlige Fugle=Afskydning paa den Kongel. privilegerede Skyde Bane i Sølv=Gaden er berammet til næstkommende Mandag, den 17 Julii præcise Kl. 8. De, som have Lyst at tag. Deel i denne Exercitie og Fornøyelse, kan bekomme Nummerne hos Hr. Viinhandler J Lund, paa Hiørnet af Løv=Strædet og Kl borger aden a 2 Rdlr. Crectionen for det Kongelige Octroyerede Guineiske Compagnie, lader herved de respective høye og gode Herrer, Jnteressentere anmode at møde i en General=Forsamling udi Compagniets Sukker=Raffinaderie bag Børsen, førstkommende 24 Julii om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, saavel for at deeliberere over adskilligt Magtpaaligende, som at afgive endelige Resolutioner paa Directionens Forestillinger og ombedes tillige de Herrer Commissionairer, om møde for fremmede Jnteressentere, at vilde forsyne sig med saa ample Fuldmagter, at de paa deres Mandanteres Vegne, kan afgive bestemmende Resolutioner.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Da Skifte=Samling i Afg. Niels Borups Boe, er berammet at skal holdes paa Hrichholm hos Amts=Forvalter Oluf Holm.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Løverdagen den 11 Julii førstkommende Formiddagen Kl. 10 Slet; Thi bliver samtlige Niels Borups Boes Creditorer herved til samme Tild og Sted indkaldede, for at anhøre en Proposition, som da af een at Boets Creditorer til deres fælleds formeentlige Fordeel, bliver gjort og kan saavel de, som ikke da møder, eller lader møde, som de der møder, og ikke vil tage Deel i samme Proposition, derfore og ikke vente, at nyde noget af den af samme Proposition kommende Fordeel.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Skulde nogen imod Formodning have noget at D. L. S. fordre hos mig, vilde de jo før jo heller melde sig, da jeg med første agter at reise herfra. Jligemaade ombedes tienstlig de, som maatte staae i Debit hos mig, at de og strax vilde indfinde sig, imod deres mig givne Forsikring ; i Mangel heraf er jeg nødsaget paa lovlig Maade at søge min Ret. Kiøbenhavn, den 11 Julii 1775. D. J. Søefeldt. conditionerende hos Mad. Klein, paa Kiøbmagergaden Nr. 12.
Københavns Adresseavis, 1775-07-12
Efterat jeg i Aaret 1772, under 16de, 25de og 3de Martii i Adresse=Contoirets Efterretninger har ladet indkalde Karen JellesDatter og Mand Væver Christopher Melchior at melde sig hos mig i Anledning af en Arv hende efter hendes afdøde Broder Møller, Michel Jellesen er tilfalden, vorder de og Arvinger herved atter 3de Gange saavel i Adresse=Efterretningerne, som i de Hopfinerske og Berlingske Danske og Tydske Aviser anmodede, at de inden Aar og Dag fra Dato melder sig med lovlig Legitimation, da om saadant ey skeer, ansees de og Arvinger som uddøde, og berørte hendes Arv hendes sig her opholdende Sydskende hiemfalden. Kiøbenhavn den 3 Julii 1775. Nicolai Nissen Møller, boende i Farvegaden Nr. 56.