JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Frimodige Tanker om Nytten og Nødvendigheden af ordinerede Skolelæreres Ansættelse herredviis paa Landet. Fremsatte til høiere Eftertanke af en gammel Candidat i Theologien. (Slutning; see forr. No.) En Jndvending seer Forfatteren imøde, som kunde gjøres mod hans Forslag, paa den senere Tid er aabnet den unge Kandidat i Theologien mange Veie, af hvilke han kan gaae for at erholde et geistligt Embede, der gives nu ordinerede Katecheter i en Deel af vore Kjøbstæder, Adjuncter ved de lærde Skoler, Kapellaner hos Amtsprovsterne, desforuden en stor Deel personelle Kapellaner, som alle have fortrinlig Rettighed til Befordring; men - Veiene ere møisommelige, og ingen af disse Mænd kunne leve selv anden, undtagen de første; de Sidstes Kaar ere endog heel maadelige og kunne formedelst Omflakning fra Sted til andet stundom vorde beklagelige. - Velsandt: alle lære de Noget i Trældomsaarene og faae Løb i de præstelige Forretninger, førend de betroes et eget Embede, Adjuncterne undtagne, som, indspærrede mellem fire Vægge, kun beskjæftige sig med analptisk at indproppe Græsk og Latin i deres Lærlinge, forklare dem en og anden Auctor, og have derfor sielden Lyst og Leilighed til at øve sig paa Prædikestolen, det eneste Sted, som staaer aabent for de Lærelystne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Efter den nye Jndretning have de latinske Skoler ei heller Noget med Kirken at bestille. Lærere og Lærlinge kunne møde der efter Behag, som andre Tilhørere; de lære ei alle, som tilforn, choralmæssig Sang, faae ingen Kundskab om Ordenen og Gangen i Kirkeforretningerne; det er derfor ikke underligt, om de alle herefter, som det er gaaet Enkelte tilforn, i de første Embedsaar maa spørge deres Degn til Raads quoad ritus ceremoniales. - En endnu vigtigere bemærkning ved den nye Reform i det lærde Skolevæsen maa Forfatteren her korteligen berøre: mange duelige Subjecter af den ringere Klasse ere nu blevne udelukte fra den lærde Stand, fordi de have det Uheld at være fødte af uformuende Forældre; kun rige og bemidlede Mænds Sønner kunne i Fremtiden studere; men - ikke sjelden tilforn indtraf det Tilfælde, at en og anden riig Mands Søn, stolende paa sine Forældres Penge, lod sig nøie med overfladiske Kundskaber, menende, at, naar han engang kom i Embede, fik han nok Forstand. Hvad og slig Tænkemaade blev almindelig, skulde Efterverdenen ikke røse sig af mange grundlærde Mænd, der ofte tilforn fremstode, lig Jesus, af ringe Herkomst? - Ogsaa af denne Aarsag var det vel saare gavnligt for den lærde Stand i Almindelighed, som for den unge Kandidat i Særdeleshed, at hans Embedsaar begyndte med Underviisning i en Landsbyeskole, forbunden med Øvelse i præstelige Forretninger, naar og hvor hans Tjeneste behøvedes. Han fik derved Leilighed til at gjøre Jagttagelser, anstille Betragtninger over Barnets, Mandens og Oldingens Tænkemaade og lære at kjende Mennesker, samt hvorledes han burde forholde sig i Omgang med en hver Menneskealder. - For den Kandidat, der ikke havde Leilighed til at studere sin Videnskab ex professo, synes denne Gang til Embede at være ligesaa naturlig, som den er ordentlig. Af en Kadet blev der en Tordenskjold. Efter en gradeviis Stigen kan en Soldat være saa heldig før sin Død at blive General. Hvorfor skulde der da ikke ogsaa med Tiden af en velstuderet Skolelærer kunne blive en kyndig, duelig og i alle Dele erfaren Bisp
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Man kan vel antage, at de fleste Kandidater have Embedsexamen, førend de fylde det 25de Aar. Naar en saadan Vei til Embede, som foranførte, var aabnet, med Kongeligt Løfte om fortrinlig Befordring, efter 6 Aars Forløb, vilde enhver Kandidat, som ei kunde vente, efter gammelt Sagn, at have Bispen til Morbroder, strax søge at blive ansat som Lærer ved en ledig bleven Skole med Ordinations Patent til at være Hjelpepræst i Herredet; i hvilken Tid han sikkerligen kunde gavne Staten, Kirken og sig selv langt mere, end om han, som nu skeer, under mangehaande midlertidige Sysler, længselfuld skal vente i 12 til 16, ja 20 Aar, førend han naaer den Lykke at erholde et Præste-Embede, hvoraf han nogenlunde kan leve. Forfatteren er ei uvidende om, at tilfældige Omstændigheder for en Deel have forvoldet denne Sinkelse; Nødvendigheden byder derfor at opsøge Midler, for at raade Bod paa et Onde, man ei har kunnet afværge. Desuden ville Seminarierne vel neppe være istand til at forsyne alle Landets Skoler med duelige Subjecter af Bondestanden, hvilken Stand fornemmeligen er bestemt og meest skikket til Landets Forsvar, følgeligen er her en Grund mere til at ønske studerede Mænd ansatte paa saadanne Poster, især, naar de savne al anden Næringsvei. - Men - kunde Læseren sporge: Hvorfra erholdes Jndkomster til tvende Lærere ved een Landsbyeskole, Den ordinerede Mand maa jo have den hele reglementerede Lønning, som er lagt til Skolen; thi hvad han, som tjenstgjørende Præst kan fortjene andensteds, er kun tilfældigt Bidrag, der ei kan komme i Bitragtning; hvorfra tages da Kost og Løn til den ham at jungerede Seminarist, - Der sælges nu hist og her efter afdøde Mand 12, 16, ja 20 Tønder Land beneficeret Degnejord til Bedste for den oprettede Hielpekasse, naar saadant Areal forblev usolgt og overdraget til den ordinerede Lærers frie Raadighed der, hvor 2de Lærere vare nødvendige, kunde han deraf tage Godtgjørelse for Kost og Løn til sin Medhielper. Dette synes at være et Ord, sagt endnu i rette Tid, da det under slig betingelse erkiendes for afgjort Sandhed, at Siælen er vigtigere end Legemet. Seminarie= og Amtsprovsternes Lønningsfond kunde vel og i manglende Fald være rige Hjelpekilder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Den saaledes antagne Seminarist maatte imidlertid være Underlærer i tre fulde Aar, naar han derefter søgte om Embede, skulde han efter godt Skudsmaal af Stedets Sognepræst fortrinlig befordres til en ledig bleven Skole andensteds, Kunde den Student, som var ansat ved en Skole i et af de mindre Herreder, imidlertid erholde Embeds Examen, traadte han i en ordineret Skolelærers Plads, naar den blev ledig. - Den til Hielpepræst eller Herreds=Kapellan ordinerede Mand maatte ved Embedets Tiltrædelse anskaffe sig en i Octav indbunden Skrivebog, som blev pagineret, gjennemtrukken og forsynet med Biskopens Navn og Segl. J saadan Bog skulde alle hans præstelige Forretninger indføres, og af Vedkommende paa Stedet verificeres omtrent saaledes: Aar 1815, 17de Søndag efter Trin. d. 17 Septbr. forrettede den ordinerede Skolelærer N. N. fra N. Sogn Gudstjenesten i begge Menighederne under Hr. Pastor N. Sygdom eller i Hans Forfald &c. - Onsdagen d. 20de dennes holdt han Liigprædiken over en Afdød i N. Sogn og Fredagen den 22de dernæst ægteviedes af ham et Par Folk i samme Sogn. - Dette bevidnes herved i Sognepræstens Fraværelse. - N. Kirke den 22de September 1815. - Af Stedets Degn N. N. - - - For Misbrugs Skyld havde en saadan Optegnelse sin store Nytte; thi virkelig Trang bør afhielpes, men Magelighed derfor ei hyldes og fremmes. - Denne Bog maatte med de andre Embedsbøger fremlægges til Eftersyn, naar Bispen visiterede hans Skole. -Med den første Ansøgning om Præstekald efter hans 6 Embedsaar, som ordineret Skolelærer, sender han til Bispen sine Herredspræsters Vidnesbyrd om hans Forhold med Anmodning om hans Høiærværdigheds Anbefaling til det Kongelige danske Cancellie. - Lad endda et Par Aar hengaae, førend han bliver bønhørt; han har dog det daglige Brød og kan imidlertid leve. Dersom foranførte Yttringer, fremsatte i at Simpelhed og sigtende til Geistlighedens Tarv, maa give Kyndigere Anledning til at eftertænke Sagen nøiere, som nyttig og gavnlig, er Øiemedet med nærværende Arbeide opnaaet. - Men -at ingen skal fristes til at beskylde Forfatteren for egennyttige Hensigter med det givne Forslag, aflægger han til Slutning denne Bekjendelse, at han maatte være 25 Aar yngre, hvis han for sin egen Person skulde glæde sig over sammes Jværksættelse, og hermed, Vale, Lector, Valete omnes mei commilitones! Bondekjær-Skole i Septbr. 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Bekjendtgjørelse. Fra Pressen er udkommen: Korfattet catechetisk Forklaring over Catechismus, ved J. N. Krog. Hensigten af dette Skrift, hvori Religionens Hovedlærdomme korteligen fremsættes i catechetisk form, er især at udvikle og tydeliggjøre de vanskeligste, i Luthers Catechismus og den anordnede Lærebog i den evangelisk christelige Religion forekommende Udtryk, f. Ex. Religion, Catechismus, Lov, Pligt, Testamente, Propher, Evangelium, Apostel, o. s. v. Den, som veed, hvor ufrugtbar enhver Underviisning maa blive, naar den indskrænket sig til tankeløs Udenadslæren, uden rigtigt Begreb om de enkelte Ords og Udtryks Betydning, vil indsee Vigtigheden af en Ledetraad, hvori man paa en almeenfattelig Maade søger at bibringe den Unge tydelige og rigtige Begreber om de vigtigste Udtryk. Jkke sjeldent antager man, at Barnet allerede veed, hvad det neppe har en dunkel Forestilling om, og derfor lader man det som oftest lære Tanker, førend det endnu har noget rigtigt Begreb om de Ord, Tanken er sammensat af. Skriftet, som, trykt med fiin Stiil, er 1 1/4 Ark stort, sælges uindbunden for 10 s., indbunden for 2 Rbmk. hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Sammesteds faaes samme Forfatters udførlige Forklaring over Catechiamus, en Ledetraad ved Religionsunderviisningen o. s. v., uindb. for 4 Rbmk. og indb. for 5 Rbmk. 2 s. Raad 4 Aar, 42822. da 2834.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Jndenlandske Efterretninger. I Tirsdags Aftes høitideligholdtes paa den Kongelige Skueplads H. M. Dronningens Fødselsdag. Hendes Majestæt blev modtagen med gjentaget Jubel, saavel fra de forsamlede Tilskuer som fra Orchestret. Derpaa blev en i Anledning af Dagens Høitidelighed forfattet Sang af Digteren Oehlenschlæger afsjungen. Herefter en pantomimisk Prolog af Balletmester, Ridder Galeotti. hvori Mad. Schall udførte Hovedrollen. Da Syngestykket, Lodoiska, var tilende, udbrøde atter Tilskuerne i Glædesraab. Kongens Nytorv og Bredgaden vare illuminerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
J Onsdags stod den afdøde russiske Gesandt, Hs. Excellence, Hr. Basilius Lisakewitz's Liig offentligen paa Parade, og i Torsdags, Kl. 12 om Middagen, blev samme høitideligen bragt til sit Hvilested i St. Petri Kirkes Capel. Liigfølget var meget betydeligt. Hele det diplomatiske Corps og en stor Deel af den Afdødes mangeaarige Venner ledsagede ham til Graven. Kisten var overtrukket med sort Fløiel og behængt med hvidt Atlask. Ovenpaa samme laae en Generals hat og den Hedenfarnes Kaarde. Ved Ankomsten til Kirken, fik hver af følget et tændt Voxlys, og en passende Sang blev afsjunget af 8 Militaire. Efterat Legationspræsten, i fuld Ornat, havde forrettet den Ceremonie, som den nygræske Troesbekiendelse, ved saadan Leilighed foreskriver, blev Liget bisat i Capellet. – Hr. Justitsraad Baggesen har sat den Afdøde følgende Minde: Til Den forhen værende Russiske Gesandts, Geheimeraad og Ridder. Basilius Lisakewitz Skygge. Taus er min bratte Skræk, da, nys igien i Live, Med vækket Selskabslyst jeg ilede til Dig, For Førstegröden af mk Lune Dig at give, Og, varme Hierte, fandt Dit kolde Liig! Men, naar de Taarer har holdt op at rinde, Hvori min Smertes qvalte Toner døe, Skal Veemods vakte Skiald lydt reise Dig et Minde Din Danskhed værd paa Nordens Yndes de.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Udtog af et Brev fra en Ven paa Jsland, dat. Garde d. 21 Aug. 1818. Uden Deres Anbefaling foriente de agtværdige meldte Udlændinger, Hr. Rask og Præsten Hr. Henderson, vores kjærligste Modtagelse, desto heller som de have udmærket sig her begge nær og fjær, som agtværdigste Mænd om begge tør og bør jeg dette med Sandhed bevidne; men især om Hr. Henderson, som jeg har havt liden Leilighed til at kjende ved fortroelig Omgang. Om ham kan jeg bekræfte, at ingen Fremmed har vi huset her i Jsland, som har vundet, eller fortjent at vinde, saadan Yndest, som denne elskværdige, moralsk gode Mand. Han er derfor agtet og elsket af alle, som kjendte ham; han har efterladt sig saavel dette Renomer over det hele Land, som han har gjennemreist, som han har givet Landets Jndbyggere den Roes, at han ingensteds har forefundet agte og elskværdigere Folk, end i Jsland. Kort sagt, han er en Mand, hvis Mage jeg faa kjender, som ønsker at virke og har virket utroelig meget Godt hos os. Dette, denne ypperlige Mands sandfærdige Skudsmaal, som enhver heri Landet vil bekræfte, ønskede jeg offentlig bekjendtgjort til velfortjent Ære for Manden selv, det alle Mennesker elskende Selskab som han var sendt fra til os, og vedbørlig Erkjendtlighed for den Fædrenelands Søn og Ven, som anbefalede ham. Det lidet, som jeg har kunne medvirke til hans Øiemeds Opnaaelse, har jeg ikke villet forsømme. For at vise os ligesindede med det agtværdige engelske Bibelselskab, og flere vores kristne Brødres, har man med Præsten gjort sig Umage for at faae her i Jsland indrettet ogsaa et lidet Bibel-Selskab, hvortil ved sidste Synodals Møde blev gjort Begyndelse, da der udvirkedes ikke ubetydelige Subscriptioner af Tilskud fra tilstedeværende geistlige og verdslige Embedsmænd, men siden gjøres derfra Jndbydelse til det hele Land. Jeg med flere blev valgt til Opsynsmand til Selskabets videre Realisation, hvis egentlige Hensigt er at faae i Tiden bedre og forstaaeligere Oversættelser af Bibelen, især af det Nye Testamente, og udgive det deels gratis, deels for let Priis, til det Almindeliges Brug og Benyttelse. Præsten Hr. Hender son reiser nu herfra, ledsaget af Jslands Velsignelse, til videre ligesaa velgjørende apostoliske Udvandringer i fremmede Lande. Gud ledsage ham, den gode Mand, allevegne. - Om vores nærværende Forfatning her, behøver jeg ikke at skrive Dem, min Høistærede, den faaer De bedre at høre af Deres til Kjøbenhavn herfra kommende Venner. Jkkun dette vilde jeg anrøre, at om ikke Udenrigs handlere blev anseet passende at tilstaae her Handel, maa dog indenrigs Speculanthandlere, Friehandetilstaaes, som nødvendig for at forebygge de faste Kjøbmænds Monopolie og Factoriehandel, saa yderst skadelig i Hamborgernes Tider, som man har alt for bedrøvelige Prøver af, hvor meget udsuer Landet, som enhver Fædrenelands Ven maatte benytte hver en Leilighed til at see forebygget. Dette skriver jeg Dem, som jeg veed, hvor inderlig ønsker vores Fødelands Vel, til behagentlig Betænkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
J det nylig udkomne 2det Binds 2det Hefte af Landocconomiske Tidender, findes følgende mærkelige Stykke med Overskrivt: Om Amagers Overdreve. "Der er maaskee – foruden dem, der dagligen see det – Faa, som vide det, og endnu færre, som eftertænke, hvad det vil sige, at der i en Afstand af lidet over en Miil fra Kjøbenhavn ligge nogle tusinde Tønder Land aldeles ubenyttede. - Dette er Tilfældet paa Den Amager, berømt for sin Frugtbarhed, og bekjendt for, at man intet andet Sted, enten Danmark eller Hertugdommene, tæller saa mange Folk paa Qvadratmilen, som der. - Paa den vestlige og sydlige Side af den rige tille Øes Jorder ere store Overdreve, hvoraf hver Bye vel har sin Deel, men som i øvrigt ikke ere udskiftede. En Følge deraf er, at de paa en bedrøvelig Maade mishandles; thi den fornemste Brug, Beboerne gjøre deraf, er, at de ubarmhiertigen afskrælle Græstorven, som bruges deels til at rygge og tække deres Huse med, deels til et særdeles maadeligt Slags Jndhegninger, som endnu ere temmeligen almindelige paa Øen. Under denne Græstørv findes for det meste et Lag Sand, og derunder en stærk Leer, som ikke uden Møie faaes op, men som ogsaa da, naar den er blandet med Sandet, giver en frugtbar Jordskorpe. - Amagerne tilstaae selv, at Overdrevene bedre kunde benyttes, og vilde blive bedre benyttede, naar hver Mand fik sin Deel; men indtil det skeer, bruger enhver sig saa godt, som han kan, for at fordærve dem. - At Overdrevene under driftige Hænder kunne forvandles til Kornjorder, har Vognmand Nørager viist, som af Tømmerups=Overdreve har kjøbt og indtaget over to hundrede Tønder Land. - Men ind nu fra en anden Synspunkt kunde disse betydelige Strækninger blive til varigt Gavn for disse Øeboere, som mangle aldeles Brændsel baade Tørv og Veed. 4 Længe hedde det, at Træer ikke vilde trives paa Amager. Dette er nu tilstrækkeligen gjendrevet baade ved de levende Hegn, som der findes i frodig Tilstand, og ved de mange vakkre Haver, som ved Landhuusholdningsselskabets Medvirkning i de sidste 10 Aar der ere anlagte. - Jordtillæg get til Amagernes Gaarde er ikke stort. De ville derfor vanskeligen lade sig bestemme til at udlægge noget deraf til en sluttet Plantning af vilde Træer, saa meget mindre, som deres Avl af Grønsel, der dog i de senere Aar meget er aftaget, betaler sig, i det mindste for Øieblikket, bedre. - Jmidlertid vilde deslige Plantninger være til sand Vinding, for Øen, ikke at tale om, at de tillige meget vilde forskjønne den. De vilde kunne anlægges uden betydelig Bekostning, og dertil vare Overdrevsjorderne fortrinligen at anvende. - Maatte dette Vink vække høie Vedkommendes Opmærksomhed! hindringerne, som vilde blive lagte for Udførelsen, lode sig vist overvinde; og selv den nærværende Slægt vilde høste Frugter af sin derpaa anvendte Møie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
J det sidst udkomne Hefte af Maanedsskriftet Minerva læses nogle philosophiske og politiske bemærkninger over den danske Stat, skrevne i Aaret 1811, af Professor Olufsen, hvori blandt adskillige Aarsager, der ere en Skillevæg mellem Jndbyggerne, anføres Manglen paa et vigtigt Foreningsted, en virkelig fælleds Hovedstad. "En Hovedstad er som en Klub, hvor man gjør Bekjendtskab, modtager og meddeler Jdeer, sætter sig i Ligevægt med Tiden i almindelig Oplysning, sliber Provinsialkanterne af, seer Sæder og Skikke, taber Ensidighed og Hjemstavnens Selvtykke, bliver Borger i den hele Stat isteden for i en enkelt Egn. - Kjøbenhavn fortjener egentlig ikke Navn af den Danske Stats Hovedstad, naar man bedømmer den efter forestaaende Fordringer. Hertugdommene bekielpe sig i den Henseende med Hamborg, og tildeels med Kiel Fra Norge ligger Kjøbenhavn for langt til, at foranledige ret mange andre Reiser og andet Ophold, end Nødvendighedens. For Danmark selv har Hovedstaden en ubeqvem Beliggenhed ved en afsides Udkant. Medens Skaane, Halland, Bleking, og af og til hele Sverrig laae under Danmark, var Hovedstadens Beliggenhed god. Nu derimod kan man paa den anvende, hvad Dideret skrev til Catharina den Anden: "Deres Majestæts uhyre Rige, med Petersborg ved Nevas Munding, er et Legeme, hvis Hjerte sidder paa Spidsen af den lille Finger." - Anmelderen maa her tilføie, Ligesom paa den ene Side denne Lignelse halter, da et Hjerte ophører at være Hjerte, naar det sidder paa Spidsen af den lille Finger, saaledes er det et stort Spørgsmaal, om det i det Hele betragtet, baade i moralsk og physisk Henseende, just er saa gavnligt, at der gives saadanne Foreningssteder, som kaldes Hovedstæder. Jngen kan nægte, at Frankrig har Hjertet (Paris) paa det rigtige Sted, men hvo tvivler vel om, at dets nylige Apoplexie netop kom fra dette Hjerke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Ribe, d. 31 Oct. J Søndags høitideligholdt Klubben Hs. Majestæt Dronningens Fødselsdag ved Aftenspisning og Bal. Over Bordet bleve 2de vakkre Sange, forfattede af Hs. H. Hr. Biskop Hjort, Ridder af Dannebrogen, afsjungne, og Majestæternes samt Kronprindsesse Karolines Skaaler udbragtes under Paukers og Trompeters Lyd. En ikke ubetydelig Gave til de Fattige ind samledes ved denne Leilighed. (Riber Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Odense, d. 31 October. J Gaar Aftes saaes her ved Odense en stærk Jldebrand fra den sydlige Kant, der, saavidt Man endnu har kunne erfare, siges at have været i Marstal Bye paa Ærrøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Mariboe, den 29 October. En Tjenestekark i Nysted, der i denne Tid just ikke har opført sig paa det sømmeligste imod sin Huusbonde, er ved en Politieretsdom sammesteds, henviist til Møens Tugthuus, for i en Tid af en Maaned, at lære udi dette Jnstitut den tilbørlige Respect og Lydighed imod sine Foresatte. En Revselse, der i vor Tidsalder er ligesaa velgjørende som nødvendig. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Kjøbenhavns Børs den 3 November. Cours. Hamb. 2 M. 640, a vises 648. Amsterdam 2 M. 606. London 2 M. 26 1/2 Rbdl.,a vista - . Spec. 646. - Specier solgtes til 38 3/4 a 39 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 73 3/4 pr. 100; Oblig. 300. Norske Sedler 20 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corr.) Paris, den 20de October. Da Fredstractaten mellem Frankrig og de Allierede nu ganske er fuldendt, træffe fremmede Ministre Anstalter til deres Afreise herfra. - Adskillige Eiere af Nationalgodser have faaet Breve, hvori man søger at ængste dem med Hensyn til den Kongelige Regjerings Sindelag. Politiet er paa Spoer efter disse Rolighedsforstyrrere. - Ved at foreslaae en Forbedring i nogle Artikler i Constitutionen har Hs. Majestæt ganske opfyldt det Ønske, den største Deel af Nationen har yttret. Ligeledes har Kongen erklæret, at ville indvilge i enhver anden Artikels Forandring, naar det maatte være Nationens Ønske. Det kommer derfor nu alene an paa, at begge Kamrene, som bidrage til Lovens Affattelse, oprigtigen forelægge Kongen den største Deel af Nationens Ønske; da er Frankrig reddet. Men fik disse Kamre isinde at ville drive det mindste Antals Forlangende igjennem, saa vilde det største være derimod, og Frankrig vorde truet af nye og maaskee skrækkelige Storme. J dette Tilfælde maatte befrygtes Alt. - Man er for nærværende Tid beskjeftiget med igjen at organisere Nationalgarden tilhest, hvilken, ligesom Nationalgarden tilfods skal gjøre Tjeneste, og om muligt udbringes til fire Escadroner. - Den til nærmere Ordre i Beauvais og Omegnen i Cantonnering liggende preussiske Colonne er over 10,000 Mand stærk. -De i Paris som Besætning blivende 10 til 12,000 Engellændere skulle lægges ind i Casernerne. - Politiet har igaar ved lys Dag anstillet Eftersøgelser, i Gaden Michaudiere, sandsynlig for at opsøge Rolighedsforstyrrere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Paris, d. 22. October. Adskjellige Officerer af Rang, navnlig General Clauzels Adjutant, skulle være blevne arresterede den 19. d. Kl. 6 om Morgenen. Ogsaa efter General Clauzel selv, som man formoder opholder sig i Egnen af Bayonne, anstilles Eftersøgelser. - De i Vitry værende Russer have igjen besat Stadens Volde med Kanoner, og i nogle Dage besørget Tienesten med megen Strænghed. - Det preussiske Armeecorps under General Tauenzien er gaaet i Cantonneringsqvarterer i Nederseinedepartementet. - Hertugen, af Berry vil bereise de nordlige, Hs. Kongel. Høihed Monsieur de østlige Departementer i Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
- Den 19 d. har man i Nærheden af Timple fundet Vaaben og Militaireffecter, hvormed man kunde have udrustet to Jnfanterieregimenter. Hæle ren er bleven arresteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Bordeaux, d. 15 October. Her er udkommen en Dagsbefaling fra Generallieutenant og Commandant for den 11te Militairdivision, GrevLoveredo, foranlediget ved en oprørsk Bevægelse, som en Deel af Exgardens Cavallerie har afstedkommet. Ophavsmændene og Cheferne have taget Flugten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-04
Helvetisk Grændse, d. 19 October. Jgaar Leipzigerslagets Aarsdag, gjordes Begyndelsen med Sløjfningen af Hüningens Fæstningsværker. Kl. 9. holdtes høitidelig Gudstjeneste, under hvilken hele Besætningen dannede en Quarree paa Paradepladsen, og Kanonerne bleve løsnede. Om Middagen Kl. 12 begyndte den første Explosion, og Kl. 2 paafulgte endnu to andre. Fæstningsværkerne paa Rhinsiden ere allerede for Størstedelen ruinerede. Daglig arbeide henved 500 Mand paa Demoleringen, hertil Staden Basel leverer 100, og betaler hver 40 Kreuzer. Sprængningerne gaae iøvrigt forsig uden mindste Uheld.