Berlingske Tidende, 1836-03-31
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden ved kommende Retter, er, efter Bestemmelserne i Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel indkaldt, Enhver som maatte formene at have nogen Fordring paa den her i Byen afdøde Handskemager Linds Enke, Karen Ovesdatter, til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise saadant Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 23de Marts 1836. Wølfferdt. Schmidt. Kjøbenhavn Brok, i det berlinge Bogtrykkerie med Hurtigpresse Denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 3 Rbd. 3 Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorerfor andlingerne. ved Provindsialstænderne for 5 sjællands, Fyens og Lollands-Falsters Stifter samt for Island og Færøerne. No Torsdagen den 31te arts. No 55. Fortsættelse af Sagen angaaende Udkastet til en Forordning, indeholdende adskillige nærmere Bestemmelser og Retsforholdet imellem Jorddroten og Fæster. (See denne Tidende No. 12-125.) Committeen har saaledes gjennemgaaet det oftnævnte Lovudkast i dets Heelhed, og, i Overensstemmelse med alt Foranførte, tillader Man sig at indstille til Forsamlingens Overveielse: Om Forsamlingen ikke, ved at afgive Betænkning over det nævnte Lovudkast, maatte finde Anledning til at indstille til Hans Majestæts Viisdom, om det ikke, paa de i nærværende Betænkning udviklede Grunde, maatte ansees rigtigst, ikke for Tiden at lade en Lov af Jndhold som den paatænkte, emanere, men at Fæsteforholdet indtil Videre maatte forblive bestaaende med de Rettigheder og Pligter, som den nærværende Lovgivning hjemler. Hvis Forsamlingen ikke maatte tiltræde denne Mening, eller hvis Hans Majestæt ikke skulde give en saadan Jndstilling sit Bifald, tillader Committeen sig at foreslaae følgende Forandringer og nærmere Bestemmelser i det forelagte Lovudkast: Ad F. 1. At denne Paragraph modificeres derhen, at den Fæster, der tiltales til Fæstets Forbrydelse formedelst Udeblivelse med sin Skyld, skal kunne frie sig for at fra dommes Fæstet, naar han, inden Sagen ved Underretten optages til Doms, godtgiør, at han har erlagt den Skyld, hvorfor han er sagsøgt, uden at han tillige skal godtgjøre at have erlagt den Skyld, der under Sagens Procedure maatte være forfalden."Ad F. 2. At denne Paragraph antages efter dens Jndhold. Ad §. 3. a) At den her omhandlede Udpantningsret, for samtlige Bondens Afgifter i ethvert Fald indskrænkes til de Godseiere, der beviisligen have nedsat Jndfæstningen imod en moderat Forhøielse i Landgilden, (eller, i dets Sted, nedsat den aarlige Afgift imod en passende Forhøielse i Jndfæstningen), afskaffet Hoveriet forbestandigt imod en passende Afgift og overladt Fæsteren Tienden in natura imod et passende Vederlag, og at Hans Majestæt nærmere allernaadigst vil bestemme, hvorledes den fornødne Betryggelse skal erholdes for, at disse Forandringer ere foregaaede paa en saadan Maade, som svarer til Øiemedet. b) At Udpantningsretten indskrænkes til en vis Tid, saa at den f. Ex. ikke skal kunne finde Sted, naar den ikke er benyttet i Løbet af et halvt Aar, efterat Afgiften er forfalden til Betaling, Ada) At den Rettighed, som her indrømmes Godseieren til at lade de i Paragraphen, omhandlede Hegnsgjenstande med Mere, optage i den Synsforretning, hvorved Gaarden overleveres Fæsteren, med Forpligtelse for denne til under Fæsteforbrydelse at vedligeholde disse paa samme Maade, som Gaardens Bygninger, Besætning og Jnventarium, i ethvert Fald indskrænkes til de Godseiere, der beviisliggenhave for bestandigt ophævet Hoveriet, imod en passende Afgift. b) At Fæstebonden, naar han forpligtes tilat tilbagelevere de nysnævnte Gjenstande, efter et ved Gaardens Overleverelse optaget Syn, tillige maa berettiges til, i Analogi af Bestemmelsen i Forordningen af 8de Juni 1787 § 5, at fordre Erstatning for de Gjenstande af samme Art, som han i sin Besiddelsestid paa egen Bekostning har indrettet, og at Anordningen maa blive givet det i saa Henseende fornødne Tillæg. c) Principaliter.