JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
– Efter Forlydende skal det være paatænkt, for offentlig Regning at opkjøbe nogle Expl. af den engang kasserede Frederiksborgs Stutteri-Race, for vedvarende at vedligeholde denne i sin Heelhed, hvilket nærmest skal være foranlediget derved, at det paa høiere Steder er blevet bemærket, at de kgl. Spænd, som endnu haves af den Frederiksborgske Race, næsten udelukkende blive brugte til alle længere og besværligere Toure, og Halvblods-Spændene til saadanne i alt Fald kun med relais. (Brig. Td.)Man taler nu stærkt om, at Flenstofte og Frederiksgave Godser skulle sælges, hvilket vel ogsaa kunde være passende for at dække Jndkjøbet. af Bernstorff. For Kjøbenhavnerne vil denne sidste Erhvervelse sikkert blive en Behagelighed; den skjønne store Park, som Mac-Evoy afspærrede, og som rimeligviis vil blive forskjønnet, vil sandsynligt nu blive aabnet for Publikum. (Th. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Oberstlieutn. Fibiger bekjendtgiør, at Qvartalskriftet: "Militairt Repertorium" vil herefter blive udgivet af ham. Denne Beretning maa vist være alle dem af den danske Officierstand, hvis militaire Jnteresse gaaer ud over Støvlettjenesten, høist velkommen, og det er glædeligt, at Hs. M. Kongen, ikke blot ved at meddele Oberstlieutn. Fibiger efter Ønske Afsked fra det for en aandrig og af videnskabelig Jnteresse besjælet Mand høist utilfredsstillende Embede, men ogsaa ved en umiddelbar aarlig Understøttelse har viist dette Foretagende en Opmærksomhed, der vistnok er ligesaa fornøden for dets Fremme og Flor, som den utvivlsomt vil vorde velfortjent. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Adresavisen har følgende, ikke aldeles umærkværdige, Avertissement: Et ungt Menneske af fordeelagtig Udvortes, og som kan producere Beviser for god moralsk Opførsel, kan blive ansat som Profos ved et Cavalleri-Regiment, naar han derom henvender sig i Livgarden til Hest-Casserne, hos Corpsadjutanten."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Skibs-Efterretninger. J Rendsborg og der i Nærheden ligge for Tiden 33 fragtsøgende større Skibe af forskjellige Størrelser. Desuden ligger der en Mængde mindre Fartøier paa c. 5 a 600 Tdr. Korn, der Alle søge Fragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Befordringer og Afgang. Under 13de dennes har Hs. M. allern, beskikket Copiist under Generalpostdirectionen D. Bojesen til Postmester i Sorøe. Under s.D. Adjunct ved Herlufsholm lærde Skole C. Dons til Catechet i Kjerteminde. Under 16de de, har Hs. M. allern, entled. Regnskabsføreren ved Artilleribrigadens Tøi etat, Justitsraad Hjelm, i Naade og med Pension.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Ledige Embeder. Postmester Embedet i Roeskilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Landskriver-Embedet i Stapelholm. – En Fuldmægtigpost i Khons, Politiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Dødsfald. Frøken Pauline Bruhn (Datter af Oberstlieutn. v. Bruhn), Theodora Hansen (26 Aar), Emilie Casse, Enkefrue Professorinde Thoring, Frøken EmmaOdalie Harboe, Lærerinde Agnete Bouquet, Sara Salomonsen, Jfr. Helene Persch; Alle i Khvn. Provst Grundtvig i Gladsaxe. Alfred Krabbe paa Hellebekgaard. Jfr. Carlsen i Rønne paa Bornholm. Forhenv. Sognepræst for Hurup Meenighed, Niels Søe i Ørsøe, Pastor Mathiesen i Løyt ved Apenrade. Studios. juris Joh. Wulff i Kiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Ved Tallotteriets 1369 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 5. 15. 88, 84. 3. Aarhuus. Upaatvivleligt vil det interessere Mange at erfare, at Jagten Knud, hvormed Kjøbmand Carl Benzen afgik herfra den 17de Novbr. f. A., er lykkelig og vel ankommen til Gibraltar sidst i Decbr. Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Prædikanter paa 3die Sønd, eft. Helligtrekonger, Høimesse: Domkirken Hr. Stiftsprovst Lindhard. Frue Kirke Hr. Consistr. Brix. Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang: Domkirken Hr. Pastor Fønss. Frue Kirke Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Bekjendtgjørelser. Musikalsk Aftenunderholdning i Polyhymnias Locale, Søndag den 22de Januar, Aften Kl. 7. Indkold: 1) Overture af Zampa, fiirhændig for Pianoforte. 2) Oboe-Solo med Accompagnement af Pianoforte, 3) Fiirstemmige Sange. comp. og spilles af Undertegnede. 4) Flegie for Oboe og Pianosorte, comp. og spilles at Undertegnede. 5) Pianoforte Solo. 6) Divertissement for Oboe og Pianosorte, comp. og spilles af Undertegnede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
NB. Pianosorte Accompagnementet udføres af en Dilettant. Entree a 3 pr. Persona. Billetter kunne behagelig erholdes i Undertegnedes Logis hos Hr. Gjæstgiver Larsen, samt om Aftenen ved Indgangen, der aabnes Kl. 6. C. Barth, forhenv. kgl. Capelmusicus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Polskymnin, Søndagen d. 29de dennes afholdes Bal i Selskabet, hvortil Fremmede kunne erholde Billetter a 1 Rbdl. hos Undertegnede. Ballet begynder Kl. 7. Aarhuus, d. 19de Novbr. 1843. Emil Secher. S. Herskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Tirsdagen den 31te Januar førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Amtets Ordre, paa Hasle o. fl. Herreders Tingsted i Aarhuus Raadhuus, afholdt offentlig Licitation over Opførelse af den saakaldte Præstebroe, i Skjellet mellem Schouby og Herschind Marker, en 3 lødig Steenkiste paa Veien igjennem Hinnerup By, og over Borum Broes Jstandsættelse, efter Conditioner og Overslag, som ligge til Eftersyn her paa Contoiret. – Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 16de Januar 1843. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Efter Vedkommendes Begjæring bliver det Tømmermand Niels Rasmussen Præst tilhørende Sted paa Skindberg Mark i Kastberg Sogn, med tilliggende Jorder, af Hartkorn, Ager og Eng 6 Skpr. 3 Fdk. 1 1/2 Alb. samt tilhørende Teglværk, stillet til Bortsalg ved en ene, ste Auction, som afholdes paa selve Stedet Løverdagen den 11te Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, Hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at Conditionerne ville blive fremlagte og bekjendtgjorte ved Auctionen. – Ved Stedet kan holdes 2 Heste og 4 Fæcreaturer, samt nogle Faar, og Teglværket kan fordeelagtig drives, da der paa Eiendommen haves Leer i Overflødighed. Nørre Herreds Contoir i Grenaae, den 13de Januar 1843. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, bortsælges Mandagen den 23de dennes, Kl. 11 Formiddag, ved offentlig Auction paa Clausholm, 19 Stkr. særdeles fede Sviin, 2 a 3 Aar gamle. Vederhæftige Kjøbere erholde 2 Maaneders Credit. Clausholm, den 12te Januar 1833. Strunk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Torsdagen den 2den Febr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Raadhuset her i Byen afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af en Patroullebetjentbolig paa Lundeschou Mark. Hvortil Lysthavende behageligen indbydes. Colding, den 10de Januar 1843. Chr. Estrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Efter Begjæring af Hr. Provst Stabell bliver afholdt Auction paa Hads & Ring Herreders Tingsted i Aarhuus Raadhuus, Løverdagen den 18de Febr. d. A., Middag Kl. 12, over Bortforpagtningen af Ormslev Præstegaards Avling, efter saadanne Conditioner, som bekjendtgjøres ved Auctionen og forinden henligge til Efterretning for Liebhaverne hos Hr. Gjæstgiver Larsen i Aarhuus og i Ormslev Præstegaard. Hads & Ning Herreders Contoir, den 3die Jan. 1843. Nyholm, const. der 3 Fag, et Baghuus paa 9 Fag af Grundmuur, opført af Nyt 1841, 1 Sidehuus paa 7 Fag i den søndre og 1 Dito 6 Fag i den nordre Side, samt en god lille Hauge med adskillige gode Frugttræer, kan underhaanden faaes tilkjøbs, med eller uden Jorder paa Byens Mark, som omtrent bestaae af 10 Tdr. Land. Man behage i denne Anledning at henvende sig til undertegnede Eier. Skanderborg, den 29de December 1842. F. N. Gall, Farver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Ved Proclama af Dags Dato, som læses ved Over- og Underretten, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Oberstlieutenant, Land- og Søkrigscommissair, Diderik Wilhelm v. Hegermann, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, og efterlevende Enkefrue, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Samlinger i Boet afholdes paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen den 7de Februar, 7de Marts og 4de April næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. Randers Skifteret, den 3die Januar 1843. G. A. Koefoed. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
En Bondegaard i Nærheden af Aarhuus, som staaer for Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr., med et Areal af mellem 40 og 50 Tdr. udmærket gode Jorder, hvoraf de 3 Jndtægter ere merglede og udgravede, kan til 1ste Mai 1843. faaes i Fæste. Det bemærkes derhos, at 4 Tdr. Land i Efteraaret ere besaaede med Vinterhvede og 2de med Rug, at Bygningerne ere gode, og at der ikke præsteres Hoveri in natura, eller svares Ophold af Gaarden. – Lysthavende ville behage at henvende sig paa Procurator Dahls Contoir i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
At Kjøbmand Niels Hansen Bøie i Randers af den kongelige Landsoverret i Viborg under 9de d. M. er bevilget Opbud, og at Undertegnede af Retten ere udnævnte til at behandle hans Bo, i hvilket Registrering begyndte den 10de dennes, bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Placaten af 10de April 1841. Randers, den 14de Jan. 1843. Jens Stilling, Chr. Olsen, Kjøbmand. Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Færdigsyede Klædningsstykker, saason, Klædes & Duffels=Trøier, Klædes=, Duffels, Bevertins-, Mollskinds= & Ravndugs=Beenklæder, Bosse ronder, Klædes= og Silkeveste, hvide & stribede Skjorter, Sælskinds=Klædninger, samt islandske Strømper & Vanter, færøiske Trøier, uldne Tørklæder og couleurte Stou ter, saaog: Vævede og strikkede uldne Varer. Nattrøier, Underbeenklæder, hvide & couleurte Sokker, Dame= & Herre=Strømper, Dametrøier, med flere til denne Handel henhørende Artikler, faaes i gode Vare billig hos C. A. Rodtwitt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Da største Delen af de ærede udenbyes Medlemmer af Læseforeningen i Horsens staae til Restance med deres Contingent for eet eller flere Halvaar, tillader Repræsentantskabet sig indstændigen at anmode de ærede Medlemmer og snarest mulig at indbetale Restancerne, til Selskabets Kasserer Hr. Kjøbmand Mathiassen. Det vil letteligen indsees, at det saa lavt ansatte Contingent maae til rette Tid indbetales, saafremt Selskabets Virksomhed ei skal lammes altfor føleligen. Horsens den 14de Januar 1843. Repræsentantskabet for Læse foreningen i Horsens By og Omegn. Emilies Bøiler, smukkere udarbeidede end de hidtil erholdte, faaes hos C. A. Rodtwitt. Portviin, Madeira, Medor, Graves, gl. Viin, gi Rom, Cognac. Genever & Kirsebær=Ratasia, faaes hos C. A. Rodtwitt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
En duelig ugift Væver, som selv eier det fuldstændige Apparat til al Slags Vævning, Damaskes undtagen, kan i en Præstegaard paa Landet strax faae et beqvemt Arbeidsværelse, og nyde Kosten i Huset mod Erstatning i Vævning. Nærmere Underretning faaes hos EnkemadameRessel i Horsens, men uden paalidelige Attester for Sædelighed og Duelighed nytter det ei at melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Da de i Løbet af Aaret 1822 saa hyppigen indtraadte Brandskader, som tildeels ogsaa have truffet Brand=Assurance=Foreningen i Altona, om just ikke i den Grad som mange andre Assurance-Selskaber, have viist det nødvendigt, saavidt muligt at være betænkt paa forstørrede Reservefonds, har Overdirectionen i en nylig stedfunden Forsamling besluttet, af den til Balancen for Aaret 1843. hørende og af det fremdeles aarlige rene Overskud at tilbageholde den halve, istedetfor som hidtil den fjerde Deel. Altona i December 1842. Den administrerende Direction, H. Roscher. J. M. F. Køhler. 5 Skoppel. S. W. Stoppel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
En Cand. juris ønsker Ansættelse paa en juridisk Embedsmands Contoir. For det første Aar gjøres ingen Fordring paa Gage. De herpaa Reflecterende ville behage snarest muligt i portofrie Breve at henvende sig desangaaende til Adressecontoiret i Aarhuus, der anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
En Avlsforvalter af sat Alder, forsynet med Drivt saavel med som uden Hoveri, med udmærkede Anbefalinger og bekjendt- søger Ansættelse paa en af Jyllands Herregaarde til førstkommende Mai. Hr. Commissionair A. Hansen i Aarhuus anviser den Søgende. Hvor og hvorledes det bliver muligt, for 4 1/2 Species at kunne komme i Besiddelse af 260,000 Rbd. rede Sølv, derom meddeler Commissions Contoiret paa Petri Kirchhof a 308 i Lübeck, uden Betaling, nærmere Efterretning. Contoiret tager imod frankerede Breve til den 15de Februar i det længste, og skal med første Post meddele det Fornødne. Til Overflødighed bemærkes endnu udtrykkeligt, at det bliver Hver og En tilladt, efter at have faaet den meddeelte Underretning, enten at anvende 4 1/2 Species eller ikke at anvende dem, og at i sidste Tilfælde Jngen har at udbetale Noget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Lübeck i Januar 1843. Commissions=Contoiret. Petri Kirchhof Hs 308.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Gaardsalg. Gaarden, 51 paa den store Gade i Skanderborg, bestaaende af et Forhuus paa 9 Fag med Kjælder un Almindelig Brev- og Formularbog, En fuldstændig Haandbog til Affattelse af alle Arter af Breve og andre skrivtlige Opsatser, saaledes som de forekomme i det daglige Liv og borgerlige Forhold. Under denne Titel vil, paa Undertegnedes Forlag, udkomne om nogen Tid, en almindelig Brev- og Formularbog, som vil komme til at bestaae af følgende Hovedafdelinger: Kortfattet dansk Retskrivningslære. Om Brevstiil, Anviisning til forskjellige Brevarter. Om Handels correspondence. Formularer til Skjøder, Contracter, Testamenter osv., Anviisning til Bogholderi. Om Brevpostgangen og Brevtaxten. Forklaring over fremmede Ord, Udtryk &c. Bogen vil omtrent udgjøre 1518 Ark og leveres Subskribenterne for 128 2, hvorimod Bogladeprisen bliver forhøiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Subskription modtages fremdeles til medio Februar, i Aarhuus i den Jessenske Boghandling (A. Basse) og hos de øvrige Boghandlere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Kjøbenhavn i Januar 1843. P. G. Philipsen, St. Kjøbmagergade Nr. 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-20
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-21
1843 No 12. Løverdagen. den 21 Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftveidende. Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair J. F. Elm. Redigeres af C 4 Elmquist, Cand. phill.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-21
Blandinger. J Calcutta har i afvigte Octobr. Maaned tildraget sig den skrækkelige Begivenhed, at en Boutik i den gamle Chineser-Bazar, hvori der udsolgtes Krudt, blev, tilligemed de nærmest tilstødende Bygninger, sprængt i Luften ved en Krudt-Explosion, hvorved ikke færre end 33 Mennesker mistede Livet, tildeels under de heftigste Smerter, og Mange bleve ynkeligt lemlæstede. Det eneste tilbageblevne Vidne om denne skrækkelige Catastrophe er en Dreng, der fra Boutiken ligeoverfor kunde see ind i Krudthandlerens Bod. En ung Mand, ved Navn Hudson, maa, efter denne Drengs Forklaring, have givet Anledning til Ulykken. Hr. Hudson var nemlig gaaet derind for at kjøbe Krudt, og Kjøbmanden havde foreviist ham noget. Drengen saae Hudson række Haanden ned i det aabne Krudtfad og at tage en Haandfuld op, hvilket han holdt nær til Ansigtet formodentlig for nøie at undersøge det, og umiddelbart derpaa bemærkede Drengen et Blus, udentvivl frembragt derved, at det Krudt, Hr. Hudson holdt i Haanden, var kommet til at fænge Jld af den tændte Cigar, som han havde i Munden. Formodentlig har Hudson nu, idet Krudtet i hans Haand antændtes instinctmæssigt rystet Haanden, og saaledes meddeelt Jlden til Krudtfadet; thi i samme Øieblik skete Explosionen, der havde den ovenanførte frygtelige Virkning. Den for kort siden i Paris afdøde Vestris "Dandsens Guddom", var en Søn af den saakaldte store Vestris, hos hvem Ludvig den Femtende gik i Dandseskole. Faderen Vestris var saa stolt af den kongelige Protection, han nød, at han ansaa sig selv som en af Aarhundredets Celebriteter. Han sagde tidt, i en meget comisk Tone: "Der gives kun tre store Mænd i Europa, Kongen af Preussen, Voltaire og jeg." Men ihvor stor Vestris end var, blev han dog fordunklet af sin Søn, der optraadte første Gang 1772, i en Alder af 12 Aar. Efter hans tredie Optrædelse greb hans Fader hans høire Been med begge Hænder, førte det mod sine Læber og raabte: "Lad mig kysse Dit Been - det er Benet af en Gud!" Fra dette Øieblik af erklærede han uden Forbeholdenhed, at hans Søn vilde overgaae ham, og tilføiede "Man vil kunne forklare sig dette Phænomen, naar man veed, at Du har havt en Vestris til Lærer. Jmidlertid vilde han dog endnu ikke tillade ham, at bære det store Navn Vestris, for han havde overbeviist sig om, at han var det fuldkommen værdig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-21
A. F. Elmquist. Redigeres af H. H. Elm Som en naturlig Søn var Vestris længe bekjendt under Navnet August, sildigere tillod hans Fader ham, at antage de fem første Bogstaver af hans Navn, hvilke han forenede med sin Moders Navn, saa han kom til at hedde Vestrallard. Først da han i en af sin Faders Balletter, havde høstet et umaadeligt bifald, gik Denne op i hans Loge, og sagde, med Taarer i Øinene, til ham: "Min Søn, Di Talent fortjener en straalende Belønning, Fra idag af tillader jeg Dig, at bære Navnet Vestris." Jmidlertid voldte denne Søn ham stundom megen Kummer. Engang vægrede han sig ved, efter Dronningens Ønske, at dandse for Kong Wilhelm III, som just opholdt sig i Paris, hvisaarsag den gamle Vestris sagde til ham: "Ulykkelige, saa vil Du da udstrøe Tvedragtens Sæd mellem de to Huse Vestris og Bourbon, der altid have levet i den bedste Forstaaelse med hinanden." Og virkeligt blev Huset Bourbon fortørnet; thi det sendte Vestris til Fortl Eveque paa otte Dage. Vestris var en Dandser af mærkværdig Lethed og Elegants. Jngen Dandser i Verden har opnaaet en saadan Navnkundighed. Man reiste til Paris ene og alene for at see ham dandse, og da han optraadte i London, kastede man Haandfulde Guineer ned til ham paa Scenen. J Aaret 1810, i en Alder af 56 Aar, trak han sig tilbage fra Scenen, efterat han havde glimret i Operaen næsten et halvt Aarhundrede. J tresindstyve Aar har Familien Vestris udbredt Dandsere og Skuespillere over alle Theatre i Europa, og endnu er En af Vestris's Sønner Balletmester i Wien. Den nys afdøde Vestris, le dicu de la danse, som hans Fader kaldte ham, var en Mand af mange gode Egenskaber, af en blid omgængelig Charakteer. Om ham sagde hans Fader fuld af Stolthed: "Min Søn bliver svævende i Luften, for ikke at fornedre sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-21
For omtrent 14 Dage siden kom en Mand, ved Navn Montely, fra Limoges til Orleans, for at besøge en god Ven, Andre Boisselier, Bud ved Banken i Orleans. Montely og Boisselier havde tjent sammen i Africa, i eet og samme Regiment; de havde endogsaa været Sengekammerater. Montely var, ved sin Ankomst til Orleans, stegen af i Hotel de Europe, og lod Boisselier bede om at komme til ham og spise Frokost med ham. Boisselier kom, men medtog sin Brevtaske, hvori der befandt sig 8000 Francs i Vexler, som han siden vilde indcassere. Vegge opholdt sig en kort Tid paa Montely's Værelse. Denne havde forlangt Suppe; Pigen bragte den op, men da han hørte hendes Trin paa Trappen, traadte han hende imode og sagde, han vilde spise nede. Kort efter kom han; Nøglen til Værelset havde han taget af og stukket til sig. Nede i Gjæstestuen spiste han sin Suppe med den bedste Appetit; han havde en Skramme i Ansigtet, og hans Haand blødte, men det vakte ikke videre Opmærksomhed. Han havde virkeligt, for et Øieblik siden, myrdet sin fordums Kammerat! Da han havde spiist, gik han ud, for at indcassere de Vexler, han havde røvet fra sit Offer. Jnden Middag havde han hævet omtrent 5000 Fres. Kl. 1 kom han tilbage til Hotellet, spiste behageligt til Middag, og viste ikke den ringeste Uro. Efter Maaltidet begav han sig op paa sit Værelse, og nu begyndte den anden Act af det frygtelige Drama. Den Myrdedes Liig maatte bort skaffes! J dette Øiemed kjøbte han en Kuffert og et Stykke Paklærred. For at bringe Liget i Kufferten, maatte han sønderskjære det; med Lærredet søgte han at aftørre Blodsporene – omsider var han færdig. Under alle disse Forberedelser havde han, for at vildlede Opmærksomheden, sunget de lystigste Sange. Nu tog han den græsselige Byrde paa sine Skuldre, og gik ned af Trappen, for at begive sig til Posthuset, hvor han lod Kufferten indskrive til Toulouse under Adressen Marel. Herpaa leiede han en Cabriolet for 10 Fres, og kjørte ad Paris til. J et Værtshuus i Artenais spiste han til Aften. Saavidt kunde man forfølge hans Spor, som man, ved Boisseliers Forsvinden, bragtes paa. Men først nogle Dage efter blev Morderen greben. J Hotellet fandtes Blodspor paa Gulvet; under Sengen en Nathue, et Halstørklæde og Linned, Alt blodigt. J Kufferten fandt man det græsseligt lemlæstede Liig. Nogle troe, at Montely har ombragt sit Offer ved at overskjære Struben; Andre formode, med Blaasyre. De Fleste af de røvede Penge fandtes endnu hos ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-21
For et Par Ugerstid siden læste man i flere Pariser-Blade følgende Annonce: "Der søges en Mand med et stærkt Skjæg, og som har Mod til at tjene en god Skillings Penge ved at udsætte sig for nogen Fare." Da den gode Stad Paris hverken er fattig paa skjæggede eller modige Folk, og endnu allermindst paa Saadanne, som gjerne ville tjene en god Skillings Penge", saa indfandt sig, efter den opgivne Adresse, Lysthavende i Mængde; men ved nærmere Erkyndigelse om, hvad det var for et Vovestykke, der skulde bestaaes, trak de Fleste sig betænksomme tilbage. Den bekjendte Lord S. havde nemlig indgaaet et Væddemaal om, at hans Kammertjener kunde med en Ragekniv tage Skjæget af en Mand, medens Begge kjørte i en Vogn, for hvilken Hestene vare i fuldt Løb. Den 1ste Decbr. kom dette Væddemaal til Afgjørelse. Man saae en Vogn kjøre ud af Lordens Hotel og den ædle Britte selv at føre Tømmen; thi saaledes havde den med sin Herres Færdighed i Kjørekunsten bekjendte Kammertjener ønsker det. J Vognen sad Offeret, paa hvilket Barbeerkunsten skulde gjøre sit Mesterstykke; han var noget bleg, men syntes fuldkommen fattet og fast bestemt paa at række Halsen. Ved Siden af ham sad den kunstfærdige Kammertjener, med Barbeerbækken, Haandklæde, Sæbe og Kniv. En stor Skare Ryttere omgav Vognen paa begge Sider, og en Chirurg fulgte bag efter i en anden Vogn. Toget tog Veien til Neuilly. Ved Barrieren begyndte Kammertjeneren allerede at indsæbe sin Nabo, og inden Vognene havde naaet Neuilly var Værket lykkeligt fuldbragt, omendskjøndt Hs. Herlighed maatte kjøre til af alle Kræfter, da Politibetjente til Hest satte efter dem, for at forhindre det livsfarlige Foretagende, hvorom de imidlertid havde faaet Nys. Da den Raserede var bleven undersøgt og befunden i alle Maader fuldkommen vel betjent, udbetaltes Væddemaalet, 100 Guineer, hvilke Lorden strax deelte imellem Kammertjeneren og den Mand, der havde sat sin Hals paa Spil. J dette Øieblik kom Politiet til; men kun for at være Vidne til Lord S's Triumph. Den Raserede lod sig samme Aften beundre i Palais-Royals Kaffehuse, og vilde maaskee ogsaa derved have fortjent endnu andre 50 Guineer, naar ikke to Bedragere allerede samme Aften havde taget de nysgjærrige Parisere ved Næsen, idet de paa andre offentlige Steder hver især havde udgivet sig for den Mand, der var bleven har beret i Lord S's Vogn.