Berlingske Tidende, 1772-01-10
London, den 24de December. Den 21de huj. fik Hoffet Depecher fra den K. Ambassadeur i Madrit, Græven af Grantham. Som man siden har erfaret, saa er med samme indløbet Hs. Catholske Msts. Svarpaa vort Hoffes Forestillinger angaaende den Spanske Gouverneurs Forhold paa Nye Carthagena, og man forsikrer at samme for vort Hof er tilfredsstillende. Dersom saa er, som man har næsten ingen Aarsag meer at tvile paa, saa er ingen Ruptur imellem os og Spanien meere at befrygte, uden saa var, at samme skulle anlediges ved nye Aarsager, eller ved en Forandring i det Europæiske Systema. Og just fordi de politiske Tids Omstændigheder i Europa nu ere meget critiske, vedvare endnu vore Søe Udrustninger, hvorved kiendelig i sær have Hensigt paa den Middellandske Søe. Adskillige Omstændigheder give imidlertid Anledning til at troe, at en almindelig Fred endnu er at vente. Der arbeydes vist stærk derpaa. Ordet gaaer at den her forhen værende Franske Ambassadeur, Græven af Guines, nu skal gaae til Petersborg. - Tvende Breve fra Madrit berette, at paa den Øe Lucoina er opkommet et farligt Oprør, som ved Efterretningens Afgang endnu ikke har været stillet. - Til Schotland er gaaet Ordre at hverve et vist Antal Folk til K. Tieneste, hvilke skal sendes ud af Landet, men hvorhen vides ikke. - Adskillige Barker, som i Towerwharf vare ladne med Bygnings Tommer, som alt var færdig til Huus=Bygning, ere gaaet ned paa Themsen, for at bringes om Bord paa de Skibe, som skal seyle til Gibraltar. - Agincourt, en Fransk Fregat paa 30 Kanoner, er forulykket paa de Franske Kyster, imellem Barsleur og Cap la Hogue. - Ved vor Marine er død den 19de huj. Contre Admiral af det hvide Flag, Lucuis Obrien. - Hr. Penn af Spring=Garden er nu den rigeste Undersaat i Europa. Hans Jordegodser i den Provints Pensilvanien allene bleve alt Ao. 1759 skatterede for 10 Millioner Pd. St. Hans Høyhed og Magt ere desuden ikke ringere end hans overordentlige Rigdom; thi han er en uindskrænket Gouverneur, Proprietor og Capitain Generali Pensilvanien, og udnævner efter eget Behag sin Lieutenant Gouverneur, og alle Dommere og andre Justits=Betiente, Officerer ved Militien &c. - Man har endnu en afstaaet fra det forehavende at indføre en Land=Taxe i Jrland, og Folket der formoder at denne Sag snart skal foretages i Parlementet. J saadan Formodning have Grævskaberne Cork, Clare, Antrim, Sligo, Meath, Waterford og andre tilsendt deres Representantere Jnstructioner, hvorudi de befalet dem paa det eftertrykkeligste at sætte sig imod den Bill, som i Anledning af saadan Taxe maatte indkomme, og at erklære at dette Paalæg ikke kan bestaae med Fædernelandets Fordeele. De andre Provincer vil efter Formodning ligeledes sætte sig imod dette Paalæg. - En Jndvaaner i Dublin udlader sig i en Skrivelse med følgende Klage: Man erindrer sig ikke i Mands Minde at have følt saa megen Elendighed i dette Kongerige, som nu. Aarsagerne dertil ere: Levnetsmidlernes dyre Priis, Handelens, Creditens og Manufacturernes Aftagelse og Tiltagelse af Taxer og Paalæg. Man tager deraf Anledning at tilholde Adelen og andre bemidlede Folk tilat betale Borgerne og Handværksmænd, paa det disse igien kan betale deres Creditorer. - Det Spanske Hof har tilsendt sine Officierer i Vestindien befaling ikke at taale, at fremmede Undersaattere hugge Campeche=Træe paa den Øe Raton, eller under nogen Slags Paaskud begive sig derhen.