JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1837-11-03
Ved Nørvang Torrild Herreders Extraret den 23de August 1837 er af Justitsraad Bye- og Herredsfoged Hersleb dømt saaledes: "De Tiltalte Gaardmand Jens Andersens Hustrue Ane Cathrine Jensdatter og Søn Anders Jensen af Lindved bor for Actors videre Tiltale frie at være, dog saaledes, at de udrede alle af Actionen flydende Omkostninger og deriblandt in solidum betale i Salarium til Actor, Prkt. Kragballe, 4 Rbd. Sølv og Defensor, Prkt. Anchersen, 3 Rbd. Solv. Det Jdømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1837-11-03
J Sagen No. 141.
Viborger Samler, 1837-11-03
Ldsoprykt. Jespersen mødte for Prkt. Juel til Vanggaard som Fuldmægtig for Eieren af Nipstrup Gods, Proprietair v. Støcken, ctr.: Losoprykt. Lykke mødte for forhenværende Fæstegaardmand i Aalstrup Laurs Mortensen. (Hovedappellanten, Prkt. Juel, som Fuldmægtig for Eieren af Nipstrup Gods, paaanker under nærværende Sag til Stadfæstelse en inden Børglum Herreds Ret den 6te April d. A. i en Sag imellem ham og Contraappellanten Laurs Mortensen afsagt Dom hvorved Contraappellanten er tilpligtet at betale til Hovedappellanten 85 Rbd. 5 Mk. 2 s. Repræse, samt en mellem Contraappellanten og Eieren af Nipstrup Gods den 20de Juni 1830 oprettet Fæsteaccord om en Gaard i Aalstrup er bleven ophævet, og Contraappellanten som en Følge deraf, er tilpligtet at fravige Gaarden m.v., samt hvorved endvidere en hos Contraappellanten foretagen Arrest og Udsættelses Forretning er bleven stadfæstet m. m.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten betaler Contraappellanten til Hovedappellanten med 30 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Borglum Herreds Ret den 6te April 183. er af Krigsraad Herredsfoged Sparck dømt saaledes: "Contracitanten, Laurs Mortensen, bor til Hovedcitanten, Procurator Juel, betale de paa søgte 85 Rbd. 5 Mk. 2 s. Repræsentativer, og bør den med Contracitanten under 26de Juni 1830 oprettede Fæsteaccord, betræffende en Fæstegaard i Aalstrup under Nibstrup Gods, være aldeles ophævet, og som Følge heraf Contracitanten være pligtig at fravige samme Gaard, og ved dens Fratrædelse at aflevere den i sin Tid med samme modtagne Besætning, bestaaende af 6 Heste, 2 Vogne, 1 Plov og 1 Harve, Drættetøi til 4 Heste, saaog 8 Fæekreature, Alt enten in natura, eller i Tilfælde af Mangler herved, efter uvillige af Retten udmeldte Mænds Skjøn derimod bør Hovedcitanten for Contracitantens Tiltale i denne Sag fri at være. Til Hovede tanten bør Contracitanten betale den passerede Arrest= og Udsættelses-Forretnings-Bekostning med 12 Rbd. 1 Mk. 14 s. Repræsentativer; ligesom og Hoved- og Contrasøgsmaalets Omkostninger med ialt 200 Rbd. Sølv. Den hos Contracitanken under 6te Septbr. 1836 foretagne, Arrest= og Udsættelses-Forretning stadfæstes. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."J Sagen No. 194.
Viborger Samler, 1837-11-03
Ldsoprykt. Lykke mødte for Kroemand Peder contra Ginnerup i Løvelbroe, Ldsoprykt. Jespersen mødte for Capitain i Soe Etaten Zahrtmann i Kjøbenhavn. (Citanten, Kroemand P. Ginnerup, har under nærværende Sag paaanket en inden Fiends NørlynHerreders Ret den 28de Febr. d. A. afsagt Dom i en Sag anlagt imod ham af Jndstævnte Capitain Zahrtmann, angaaende en Fordring 2565 Rbd. Sølv. med paaløbne Renter efter Obligation af 21de October 1816, saa og en i Anledning af dette Krav hos Citanten den 17de October f. A. afholdt Arrestforretning m.v.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten, betaler Citanten, Kroemand Peder Ginnerup, til Jndstævnte, Capitain Zahrtmann, med 20 Rbd. Solv. Det Jdømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Fiends Nørlyng Herreders Ret den 28de Febr. 1837 er af Landsoverrets- samt Hof- og Stadsrets=Assessor Herredsfoged Eberlin dømt saaledes: "Den under 17de October f. A. hos Jndstævnte Kroemand Peder Ginnerup i Løvel broe Kroe passerede Arrestforretning bor som lovlig gjort og forfulgt ved Magt at stande, saa bør og Jndstævnte til Citanten Capitain i Soe Etaten Zahrtmann imod Extradering i qvitteret Stand af sin under 21de October 1816 udstædte Panteobligation betale 4616 Rbd. 5 Mk. 4 s. Sølv med Renter 4 pCt. af denne Sum fra 18de October f. A. indtil Betaling skeer. Saa bør Jndstævnte og betale samtlige af Sagen stydende Omkostninger med 20 Rbd. Sølv. Alt at efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse."(Afsægte den 30te October.)J Sagen No. 225. Ldsoprykt. Krigsraad Deigaard som Actor, contraLdsoprykt. Jespersen, Defensor for Arrestanten Peder Christian Nielsen Bjørn og Tiltalte, Jens Christian Larsen Heiselt.
Viborger Samler, 1837-11-03
(under nærværende Sag tiltales Arrestanten, Gaardmand P. Chr. Nielsen Bjørn og Tiltalte Gaardmand J. Chr. Larsen Heiselt for at have gjort sig skyldige i Drab paa Gartner Frederiksen af Hørmested.) Dom: "Tiltalte Selveiergaardmand Jens Christian Larsen Heiselt bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være. Jøvrigt bor Herredstingsdommen ved Magt at stande, dog saaledes, at Arrestanten og Tiltalte, enhver for sit Vedkommende, udrede alle af Actionen lovligen flydende Omkostninger, og derunder hver Halvdelen af de Actor og Defensor for Underretten samt Actor for Overretten, Krigsraad, Procurator Deigaard, tilkommende Salarter, der bestemmes for den Første til 15 Rbd. for den Anden til 12 Rbd. og for den Sidste til 15 Rbd., Alt Sølv. Det Jdømte at efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1837-11-03
Ved Horns Herreds Extraret den 9de August 1837 er af den constituerede Dommer, Fuldmægtig Thomsen og Meddomsmænd dømt saaledes: "Arrestanten Selveiergaardmand Peder Christian. Nielsen Bjørn af Frederikshavns Arrest og Selveiergaardmand Jens Christian Larsen Heiselt af Qvissel i Aasted Sogn bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Derimod bør de Tiltalte in solidum at udrede de af denne Sag og deres Arrest lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt Salair til Actor, Proveprocurator Hansen, 8 Rbd. Sølv og til Defensor Procurator Nørbye, 8 Rbd. Sølv. Under Lovens Tvang."¬
Viborger Samler, 1837-11-03
J Sagen No. 244. Ldsoprykt. Møller som Actor, contra: Ldsoprykt. Nyboe, Defenfor for Gaardmand Anders Jensen af Sorring. (Der under nærværende Sag tiltales for formeentlig begaaet Bedragerie.) Dom: "Tiltalte, Gaardmand Anders Jensen, bor for Actors Tiltale i denne Sag fri at være. Actionens Omkostninger, hvorunder Actor og Defensor ved Underretten tillægges i Salarium den Første 4 og den Sidste 3 Rbd. Sølv samt den subsidiaire Defensor 2 Rbd. Sølv og Actor ved Overretten, Prok. Møller, 5 Rbd. Sølv, udredes af det Offentlige.
Viborger Samler, 1837-11-03
Ved Lysgaard og Hids Herreders Extraret den 29de August 1837 er af Justitsraad Herredsfoged Holm dømt saaledes: "Tiltalte Gaardmand Anders Jensen af Sorring bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 5 Dage, samt betale denne Sags lovlige Omkostninger, hvorunder i Salairer, til Actor, Landsoverretsprocurator Krigsraad Deigaard, 3 Rbd. Sølv, til Hoveddefensor, Landsoverretsprocurator Nyboe, 2 Rbd. Sølv og til Bidefensor, Procurator Forvalter Saabye, 2 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven. J Sagen No. 253. Ldsoprykt. Lykke som Actor, contra: Ldsoprykt. Nyboe, Defensor for Arrestanten Jens Christian Nielsen eller Sander. (Der tiltales for formeentlig begaaet Tyverie.)
Viborger Samler, 1837-11-03
Dom: "Herredstingsdommen bor ved Mag at stande. J Salarium til Actor ved Overretten, Procurator Lykke, betaler Arrestanten 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1837-11-03
Ved Hjerm Ginding Herreders Extraret den 28de Septbr. 1837 er af Cancelliesecretair, Bye og Herredsfoged Nellemann dømt saaledes: "Arrestanten Jens Christian Nielsen eller Sander bor hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Dage og endvidere udrede alle af Sagen flydende Omkostninger, hvoriblandt Salair til Actor, Procurator Sehestedt, 3 Rbd. og til Defensor, Procurator Nielsen, 2 Rbd., begge Deele Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1837-11-03
J Sagen No. 181.
Viborger Samler, 1837-11-03
Ldsoprykt. Møller mødte for Gaardfæsterne Niels Nielsen Bilde af Voldbye og Jens Sørensen Lystrup af Sangstrup, contra: Ldsoprykt. Jespersen mødte for Ritmester Benzon til Benzon.
Viborger Samler, 1837-11-03
(Citanterne, Gaardfæsterne N. Nielsen Bilde og Jens Sørensen Lystrup, paaanke under nærværende Sag en inden Nørre Herreds Ret den 20de Febr. d. A. afsagt Dom i en Sag anlagt imod dem af Jndstævnte, Besidderen af Stamhuset Benzon, angaaende resterende Landgilde til Mortensdag 1835.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten betale Citanterne een for begge og begge for een til Jndstævnte med 30 Rbd. Solv. At efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Nørre Herreds Ret d. 20de Febr. 1837 er af Justitsraad Bye- og Herredsfoged Aagaard, dømt saaledes: "De Jndstævnte, Fæstegaard mændene Niels Nielsen Bilde og Jens Sørensen, Lystrup, bor til Citanten, Ritmester v. Benzon, inden 3de Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Mulct af 1 Rbd. Solv til Randers Amts Fattigkasse, for hver Dag de ere denne Dom overhørige, levere den for Enhver især paastævnte Landgilde, nemlig Niels Bilde 3 Tdr. Rug, 4 Tdr. 6 Skpr. Byg, 1 Tde. 4 Skpr. Havre, og Jens Lystrup 2 Tdr. 4 Skpr. Rug, 1 Tde. Byg, eller, inden fornævnte Tid, betale Kornet efter den paa 1835 Aars Afgrøde satte Capitelstaxt for Aarhuus Stift. Processens Omkostninger ophæves. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1837-11-03
J Sagen No. 193.
Viborger Samler, 1837-11-03
Ldsoprykt. Krigsraad Deigaard mødte for Kromand Peder Andersen af Birgitheslyst, ctr.: Ldsoprykt. Nyboe mødte for Jacob Agerskou af Almind Kirkegaard.
Viborger Samler, 1837-11-03
(Appellanten, Kromand P. Andersen, paaanker under nærværende Sag en inden Lysgaard og Hids Herreders Ret d. 12te Mai d. A. afsagt Dom i en Sag anlagt af Jndstævnte, Jacob Agerskou, imod Appellanten for formeentlig Tilgodehavende 13 Rbd. 2 Mk. 15 s.) Dom: "Appellanten Kromand Peder Andersen bør til Jndstævnte Jacob Agerskou betale 9 Rbd. 5 Mk. 15 s. S. og T. Med Hensyn til Processens Omkostninger og den Appellanten idømte Mulct til Justitskassen, bør Herredstingsdommen, ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten ophæves. At efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Ved Lysgaard og Hids Herreders Ret den 12te Mai 1837 er af Justitsraad Herredsfoged Holm dømt saaledes: "Jndstævnte Kroemand Peder Andersen af Birgitheslyst bør til Citanten, Jacob Agerskou af Almind Kirkegaard, betale 13 Rbd. 2 Mk. 15 s. S. og T., samt denne Sags Omkostninger med 2 Rbd. 3 Mk. Sølv. Saa bør han og til Justitskassen bøde 4 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1837-11-05
No. 135. disse 65 Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Viborger Mr. Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i 9 5 November 1837.
Viborger Samler, 1837-11-05
Søndagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1837-11-05
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Det er at befrygte, at Erobringen af Constantine, saa meget den endog har kostet, ikke er den vanskeligste Opgave i dette Feldttog. Saavel fra det strategiske som det politiske Synspunct betragtet, vise sig først nu alvorlige Vanskeligheder. Angaaende de første mene Sagkyndige, at det maaskee var lettere at erobre Constantine end med Ære igjen at forlade den. Achmed Bei, Franskmændenes meest forbittrede og uforsonlige Fjende, omringer sin Residents med sine Rytterskarer, der Jntet have lidt og brænde af et fantisk Krigsmod imod Franskmændene, og han vil uden Tvivl opbyde alle sine Kræfter, for saavel at gjøre Franskmændene Opholdet besværligt ved at afskjære dem Levnetsmidler og Tilførsler, som ogsaa, i Tilfælde af et Tilbagetog, blodigt ledsage de ubudne Gjæster tilbage til deres Leir ved Merdjez-Ammar. Da Regjeringen nu ogsaa denne Gang har udsat og hensølet Feldt togets Aabning til Begyndelsen af den ugunstige Aarstid, saa vil maaskee den forbittrede Achmed finde den frygteligste Forbundfælle i Himmel og Jord, og den franske Armees Mod og dens Anførers Standhaftighed og Duelighed blive stillet paa en heed Prøve. Gid Himlen bevare den franske Hær, der dog ustridigen, fra et høiere Synspunct betragtet, er den christelige Humanitets Avantgarde paa Africas Grund, for de candinske Passers Skjebne! – Le Moniteur melder, at de jordiske Levninger af General Damremont skulle bisættes i Jnvalidernes Hotel. – De Jnd viede paastaae, at General Bugeand skal udnævnes til General Damremonts Efterfølger; hvis dette Rygte bekræfter sig, da kan man være overbeviist om, at det er Regjeringens Hensigt, at afkjøbe Achmed Bei Freden for enhver Priis. Le Messager har gjort den bemærkning, at den russiske Ambassadeur er den eneste af det diplomatiske Corps, der ikke har bragt Conseilspræsidenten sin Lykønskning i Anledning af Constantines Jndtagelse. Herpaa giver den ministerielle Temps det mærkelige Svar, at der siden 1830 intet Forhold af det Slags har fundet Sted, til Ruslands, og tilføier: "Naar man ikke meddeler ham (den russiske Gesandt) nogen Familiebegivenhed eller deslige, saa behover han heller ikke at svare derpaa; der er altsaa ingen Grund til at forundre sig over hans Taushed eller hans Fraværelse." Derimod omtaler Temps ikke den Meddelelse i Messager, at det i St. Petersburg er kommet til levende Erklæringer mellem Grev Resselrode og Hr. de Barante med Hensyn til de russiske Anliggender. Meddelelserne mellem Frankrig og Rusland blive dagligt magrere. Den franske Regjering er især opbragt over de franske Krigskibes, Udelukkelse fra det sorte Hav efter Ruslands Begjæring.
Viborger Samler, 1837-11-05
Spanien. Den fordobblede Driftighed, hvormed Carlisterne træde op i Spaniens nordlige Provindser, lader, til Trods for de hidtilværende, paa den store carlistiske Hærs Bevægelser og andre Beretninger grundede Anskuelser, slutte, at de igjen ville indtage deres gamle Positioner i Biscaia og Navarra. Endnu ikke stærke nok til at beleire Bilbao, begynde de med at blokere denne Stad, der befinder sig i den største Bestyrtelse, og hvorfra de velhavende Jndvaanere flygte. – J Cortesmødet i Madrid den 16de discuteredes over Oscas Forslag om Tilbagetagelsen af den Ministrene indrømmede overordentlige Fuldmagt. Ogsaa Commissionen erklærede sig for Tilbagetagelsen; men efter temmelig heftige Debatter drev Justitsministeren sin Paastand om at udsætte Spørgsmaalet igjennem. Heri blev han til almindelig Forundring understøttet af General Sevane, der erklærede, at denne og endnu stærkere Forholdsregler vare nødvendige, da ingen Spanier kunde regjere med den nærværende Constitution, der var beregnet paa rolige Tider. Commissionen tog sin Rapport tilbage. – Oberst Jriarte har slaaet Carlisterne ved Larassoana og derpaa ved Erro, hvorved det beleirede Valcarlos er undsat. – Desertionen tager stærkt Overhaand blandt Carlisterne – En Afdeling af Garnisonen i Soria opfangede en Streifbande af 39 Carlister med deres Høvding Remigio, der strax tilligemed tvende af hans Fortrolige blev skudt. – Oraa er marscheret mod Cantavicia, hvorfra Carlisterne have borttaget deres Skyts, saa at han uden Møie vil kunne tage denne Plads.
Viborger Samler, 1837-11-05
Portugal. Cortes have med 49 mod 42 Stemmer erklæret sig for et valgbart første Kammer, og med 61 Stemmer mod 30 for, at dette skal vælges for en bestemt Tid. Dronningen har endnu ikke givet efter, men underhandler med Ministrene gjennem sin Gemaal; denne skal fole sig meget lykkelig ved et Løfte fra Dronningen af Spanien om det gyldne Vlies. – Finantsministeren havde endnu ikke fundet Midler til at udrede det næste Halvaars Dividende af Gjælden, men havde foreslaaet et Tillæg af 10 pCt. paa de vigtigste Jndførselsartikler. – Das Antas har formedelst sit Fald med en Hest maattet forblive i Oporto, hvorfor Sade Bandeira har ved sin Ankomst til Lissabon modtaget en Deel af de Hyl dinger, der af Nationalgarden vare tiltænkte Seierherren ved Ruivaez. Man troer imidlertid, at Dannelsen af et nyt Ministerium vil blive udsat til das Antas's Ankomst.
Viborger Samler, 1837-11-05
Blandet. Kongen af Neapel er den 12te paa sit Dampskib igjen løben ind i Neapels Havn, uden at have havt sin Fod paa Sicilien; han har blot besøgt nogle Steder paa denne Side Sundet.
Viborger Samler, 1837-11-05
Paa Sicilien er det endnu langt fra at være roligt. J Spidsen for Oprørerne staaer en Marchese Gjuliane; Politiministeren deel Caretto, derer sendt til Den som uindskrænket Magthaver med kongelig Fuldmagt, har sat en Priis paa hans Hoved; men Rebellen har besvaret dette Skridt, med at byde det Dobbelte for deel Carettos Hoved. Rædslerne skulle overstige al Troværdighed, og de meest oprørende Handlinger begaaes.
Viborger Samler, 1837-11-05
J Hannover circulerede det Rygte, at det hele Ministerium vilde aftræde; imidlertid skal Kongen. have erklæret, at han for Jndtrædelsen af det næste Aar ikke vil yttre sig angaaende sine Beslutninger.
Viborger Samler, 1837-11-05
Den ulykkelige Peter Wisocki der den 29de Novbr. 1830 anførte de sammensvorne Fændriker, og Underofficierer mod Belvedere og i de polske Martyrers sidste Kamp faldt paa Wolaskandsen, bedækket med Saar, i Russernes Hænder, er nu ved Døden forløst fra sine Lidelser i Sibiriens Bjergværker, hvor han maatte arbeide i Jern.
Viborger Samler, 1837-11-05
Den berømte polske Dverg, Grev Borolowsky, døde som bekjendt nylig i England i Nærheden af Durham, hvor han havde boet i mange Aar. Han var noget mindre end 3 Fod høi og blev henved hundrede Aar gammel; hans Figur var meget vel proportioneret, og hans Ansigt særdeles smukt. Han ægtede en Kone af almindelig Størrelse, og i deres tidligere Ægtestandsdage skal hun ofte i Anledning af huuslige Uenigheder have sat sin Gemal op paa Kakkelovnen, og ladet ham forblive der, indtil han lovede streng, Lydighed, hvorpaa hun kyssede ham og satte ham ned paa Gulvet.
Viborger Samler, 1837-11-05
Et Pariserblad fortæller Følgende: Under Fornuftens eller rettere sagt Ufornuftens Dyrkelse, i den første Revolutions=Periode i Frankrig (1793), holdt Chaumette, der var det pariser Stads raads Advocat, engang en Tale, hvori han udfordrede den Almægtige med følgende forvorpne Ord: "Dersom Du virkelig existerer, hvi nedsender Du da ikke din Tordenkile sønderknusende paa mit Hoved?" Da Chaumette faa Uger efter førtes til Skaffottet, hævede sig en huul Stemme iblandt Mængden, og tilraabte ham: "Chaumette, idag sender den Høieste Dig sin Tordenkile, Ryggesløse!" Riddingen foer sammen, blegnede, og Ordene trængte ham synlig gjennem Marv og Been. J München beregner man, at der nu existerer over 30 geistlige Broderskaber. Et baiersk Blad forlanger, at alle Embedsmænd skulle gaae i Embedsdragt. Skolemestrene skulle bære en sort Hue af Fløiel med Bogstaverne ABC.
Viborger Samler, 1837-11-05
Politiet i Berlin har opdaget en stor Tyvebande, der bestod af lutter unge Handelsbetjenter, som havde skaffet sig falske Nøgler til deres Principalers Pakhuse. De Fleste af dem bleve grebne paa et Bal, hvor de, til stor Sorg for deres Damer, just vilde begynde en Cotillon. Jngen Betiening er saa indbringende i de forenede Stater, som at være Congressens Bogtrykker. For at trykke Kongres- og andre Actstykker betaler Staten ham nemlig aarlig ikke mindre end 250,000 Rd., hvoraf omtrent de 200,000 kunne ansees som reen Gevinst, medens Præsidenten derimod kun tilstaaes en aarlig Gehalt af 25,000 Rd., og ingen af Ministrenes udgjør mere end 6000.
Viborger Samler, 1837-11-05
Hs. H. D. Prinds Wilhelm af Hessen, kgl. dansk General og Gouverneur i Kjøbenhavn, samt Gemalinde og Prinds Friedrich af Hessen, vare paa deres Reise fra Cassel, indtrufne den 24de October til Hamborg.
Viborger Samler, 1837-11-05
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1837-11-05
Kjøbenhavn, 29de October. Den hæderlige Olding, Frederiksborgs forhenværende Amtmand, Conferentsraad og Ridder Arctander, er den 21de October afgaaet ved Døden i en Alder af 81 Aar paa Fredensborg, hvor han henlevede sine sidste Dage. Den Afdødes Værd som Menneske og Statsborger erkjende alle de, som havde Leilighed at staae i Forhold til ham. Han var en retsindig, nidkjær og indsigtsfuld Embedsmand, Bondens og Borgerens sande Ven, en kierlig og om Huusfader, trofast i Venskab, hjelpsom og deeltagende mod Enhver, der trængte til hans Bistand.
Viborger Samler, 1837-11-05
Kjøbenhavnsposten tilbageholder ikke sin Uvillie. over at der, som tidligere meldt i denne Avis, er foretaget en Forandring ved Sorøe Akademie. "En saadan Beslutning - hedder det er, som det synes, taget noget ubetimeligt, netop paa en Tid, da en egen Commission er nedsat til at tage under Overveielse, hvad der kunde gjøres for Realskolers Oprettelse og Real underviisningens Fremme i Landet i det Hele." En saadan Forandring ved Akademiet burde, formenes der, være bleven sat i Bero, indtil Commissionen havde indgivet sit Forslag, som inden føie Tid ventedes færdigt. (Een af Commissionens Medlemmer er Stænderforsamlingens Præsident, Professor Schouw). (Hp. Av.)
Viborger Samler, 1837-11-05
Jfr. Grahns Udførelse af sit Parti i Aftes retfærdiggjorde i høieste Grad den levende Velkomsthilsen, som modtog hende ved hendes Jndtrædelse, og de glimrende skriftlige Vidnesbyrd, om hendes Flid og Talent, hvilke hun har medbragt fra Pariser-Operaens Administration, som der forsikkrer, at hun ved sin Fremtrædelse paa den store Opera, hvor Dandsen staaer paa et særdeles høit Trin, vilde have gjort meget Lykke. De Fremskridt, hun har gjort under sin Fraværelse, ere meget store, hun er nu uden Modsigelse den første Dandserinde, det danske Theater har eiet, og tør, da hun ikke endnu er 18 Aar, love sig en glimrende Fremtid, selv paa de Theatre, hvor Dandsen staaer høiest. Hendes Lethed, Elevation, Smidighed og den sjeldne Blødhed. der er i hendes Bevægelser, ere forenede med en overordentlig Fasthed og plastisk Skjønhed, der især virker henrivende i hendes Adagio. Hvad hun i Særdeleshed har vundet i den franske Skole er imidlertid, at hendes Dands nu er uden mindste synlige Anstrængelse og i Udførelsen af de vanskeligste Pas og Stillinger har faaet den Frihed og Lethed, hvorved Kunststykket først bliver til Kunstværk. Da Jfr. Graahn nu er en fuldkommen Sylphide, er det at vente, at denne smukke Ballet snart vil komme til Opførelse, ligesom man ogsaa maa ønske, at der vil blive givet hende Leilighed til at udføre den berømte Cachucha, hvilken hun, saavelsom en af Mile. Taglion udført Slordands, har medbragt fra Paris. Hr. Balletmester Bournonville hædrede sin Dandserindes store Talent ved at udvikle alle sine herlige Evner; han dandsede sit Partie med en overordentlig Bravour, der, ligesom Jfr. Grahns Plastik og Ynde, vandt et enthusiastisk bifald, og sikkert vakte hele Publicums Ønske om, at det længe maa see disse udmærkede Kunstnere i en saadan Kamp imod hinanden. (Dagen.)J Kjøbenhavnsposten" læses følgende Digt, undertegnet F. J. H., til Lucilie Grahn, Jeg saae en Rose foraars- Af Engle løftet overalt, varm, At ei sin Fod hun skulde støde.
Viborger Samler, 1837-11-05
Med friske Purpurvæld i Kinden; Jes faae en Psyche, høi og klar, Hun gyngede paa Zephors Med løste Sommerfugle Arm, Vinger; Og Floret over hendes Barm Fled klart og dølgende for En Foraars-Luftning hende Vinden. Hun svømmede paa Luftens Jeg saae en Vestenvind, der Glar. svandt – Som Tonen, der fra StrenEn let, en luftig Zephyrette; gen klinger. Det fine, flagvende Gevandt Til Støvets Former hendelses faae en Gratie, let og bandt, Og Fodens Spor var kun at des faae det Hele sammenstillet. gjette.
Viborger Samler, 1837-11-05
J Eet – en yndig Harmoni Jeg saae en svævende Gestalt, En Flugt af Drom og Phan Et Øieblik vor Jord at møde, tast: Bevinget, som fra Himlen Det var, Lucilia, Dit Bil kaldt,