JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Udenlandske Efterretninger. J det lille schweizerske Canton Genf er den 13de dennes pludselig udbrudt en Opstand, der synes at være temmelig betydelig, skjøndt man endnu ikke kjender dens Hensigt eller kan beregne dens Følger. Medens det store Raad og Eftermiddagen forsamlede sig, trængte en Mængde Mennesker sig sammen og omringede Raadhuset under Raabet; Til Vaaben, Fredsforstyrrerne udbredte sig i Staden, fornemmelig i Forstaden St. Gervais, og Alt kom i Bevægelse og Forvirring. Strax blev der givet befaling til at slaae Generalmarschen, men Tambourerne bleve forhindrede deri, og herved fik en Borger, som vilde beskytte dem, et farligt Knivstik. J Stedet for Generalmarschen lod man nu Stormklokkerne lyde. 600 Soldater forsamlede sig i Casernen og ventede paa Forstærkning fra Landet. J Forstaden opbrød man Steenbroerne og dannede Barricader saavel mod Landsiden som mod Staden, og de, som forsøgte at stige over, bleve drevne tilbage med skarpe Skud. Om Natten forefaldt en lille Fegtning, hvorved der havdes 6 Døde og 20 Saarede. Ved den sidste Beretnings Afgang, den 14de, var hele Befolkningen under Vaaben, Staden aldeles spærret, og man ventede hvert Øieblik Udbruddet af en frygtelig Kamp. Urostifterne havde sendt Gesandter til det bestandig forsamlede Statsraad for at forlange Opfyldelsen af deres Fordringer, men de bleve tilbageviste med Bestemthed; Raadet forlangte fuldkommen Underkastelse af St. Gervais, og det hed, at dette Qvarteer skulde beskydes med Kanoner. Det er naturligviis atter Kampen mellem Aristoraterne og Democraterne, som har fremkaldt dette Udbrud, ligesom den i de senere Aar saa ofte har foranlediget Opstande og Forfatningsforandringer i mange af de schweizerske Cantoner; men da Genf har en aldeles democratisk Forfatning, er det ikke let at vide, fra hvilket Part denne Opstand er udgaaet, eller hvad man derved søger at opnaae. For Øvrigt kan denne Bevægelse saa meget snarere blive af vigtige Følger, da Gens ligger paa Grændsen mellem Frankrig og Jtalien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Uvisheden og Fyrstendømmet Serbiens Skjebne er endnu ikke hævet; dog paastaaer man for vist, at den tyrkiske Regjering har maattet erkjende Ruslands Ret til at deeltage i Afgjørelsen af dette Spørgsmaal. Ogsaa Striden mellem Tyrkiet og Østerrig om dettes uhindrede Skibsfart paa Donau er endnu uafgjort. Den engelske Gesandt i Constantinopel, Sir Stratfort Canning, har tilbudt sin Mægling i denne Sag, og den er bleven antagen. For Øvrigt ere de udenlandske Efterretninger meget magre, da saavel den engelske som den franske Post den 21de dennes manglede i Hamborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Blandinger. Et i Nærheden af Dusseldorf forøvet Mord vækker stor Opsigt. En Bonde havde hentet nogle Penge i Grevenbroich, men begik den Uforsigtighed, i et Værtshuus at spænde den svære Pengekat om sit Liv. Da han derefter gik hjem med sin Søn, en Dreng paa tretten Aar, blev han overfalden og ihjelslagen af to Ubekjendte. Men kort iforveien havde han spændt Pengekatten, som begyndte at blive ham for tung, om Sønnens Liv. Morderne, som stode i den Formening, at den Gamle endnu havde Pengene paa sig, lode Drengen løbe. Da de fandt sig skuffede, forfulgte de hans Spor. Drengen var imidlertid flygtet ind i et eensomtliggende Bondehuus, hvis eneste Beboerinde han meddeelte sin Skjæbne, idet han bad hende og Beskyttelse. Konen snakkede godt for ham, lovede at gjemme Pengene for ham og bad ham gaae tilsengs paa et Loftskammer. Jmidlertid kom Morderne til Huset og spurgte efter Drengen. Konen sagde til dem, de skulde kun være stille, Drengen var her, og Pengene, som hun havde ihænde, vilde de deele. Den ene Morder vilde herpaa dræbe Drengen, men den Anden vilde ikke tillade det, da han frygtede at Liget skulde røbe dem Omsider bleve alle Tre enige om at stege Drengen, levende i Bagerovnen. Drengen hørte, paa Loftet, disse Forhandlinger. Man kan tænke sig hans Skræk. Fortvivlet sprang han, næsten nøgen, ud af Vinduet, og løb, saagodt som uden Befindelse, en Fjerdingvei. To Gensd'armer, som mødte ham, grebe ham, men kunde kun faae enkelte afbrudte Ord ud af ham. Dog anede de, at en Misgierning maatte være begaaet, og bade ham vise dem Veien til Huset. Underveis fortalte han dem, at man havde villet stege ham. Da de naaede Huset, gik den Ene af Gensd'ar merne ind og spurgte de Tilstedeværende, som endnu ikke viste noget af Drengens Flugt, men vare i Begreb med at hede Bagerovnen, hvad dette skulde betyde, Paa Forbrydernes Svar, at de vilde bage Brød, forlangte han, at see Degen, hvorpaa de svarde, den maatte de først hente. Gensd'armen gik, men kom strax tilbage med sin Kammerat og med Drengen. Forbryderne værgede sig fortvivlet, men bleve dog tilsidst afvæbnede, og vente nu deres fortjente Løn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
En Englænder ved Navn Rutter har erholdt Patent paa en aldeles nye Maade at frembringe Varme paa, idet Hovedbrændematerialet bestaaer af Vand. Det eneste Material, som foruden dette udfordres, er en Vædske, der indeholder en større Mængde Kulstof, f. Ex. Tran, Tjære eller en anden lignende Substants. Da disse Substantser samtidig og i Forbindelse med hinanden bringes i Ovnen, saa afgiver den ene sit Kulstof og den anden sit Vandstof, hvortil da kun en ubetydelig Mængde Luft udfordres, for at begge fuldkommen kunne brænde ud. Hvidheden og Styrken af den derved frembragte Lue kan Jngen, som ikke har seet det, gjøre sig nogen Forestilling om, og med Alt dette har man Luen saaledes i sin Magt, at man i et Sekund efter Behag kan forstørre eller formindske den. Et Dampskib, som vil benytte denne Opfindelse, kan herefter med Lethed tage saameget Brændematerial ombord, som det bruger til en Reise omkring Verden, og da denne Lue ikke giver nogen Røg, vil man ogsaa ganske kunne undvære Skorstenen og Bord. Forlangt indrykket.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Med Hensyn til, at der i adskillige Blade har været anført, at en Pensionskasse ved frivillige Bidrag, agtes oprettet imellem Stiftets Under-Told- og Consumtionsbetjente, skal Jndsenderen heraf tillade sig at bemærke: at der alt under 28de Jan. 1838, af Tolbetjentene heri Byen er stiftet et Understøttelsesfond, som i det Væsentlige er overeensstemmende med det, der attraaes oprettet i Nakskov. Ligesom og, at Betjentene i Nykjøbing ikke bidrage til bemeldte Pensionskasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
AVERTISSEMENTS. Nylig er udkommen: Christelig Huus=Postil, indeholdende Prædikener paa Aarets Søn- og Festdage, Albert Leth, Sognepræst for Middelfart og Causlunde Menigheder. 1ste Deel. - 9 Mk. i Papbind. At sige Noget til Anbefaling for disse herlige Prædikener, vilde være overflødigt. Deres eget Værd ville skaffe dem talrige Læsere, og enhver oprigtig Christen vil i samme finde en sand Trøst og Opbyggelse. – Skriftet faaes i de fleste Bog handlinger, i Nakskov hos Thierry, i Maribo hos Giegengack, i Nykjøbing hos Berggreen og Madsen, samt i Odense hos Forlæggeren. S. Hempel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Ved Generalforsamlingen i det Lollands-Falsterske Brandforsikringsselskab for Løsøre og Effecter, som afholdes Onsdagen den 1ste Martii d. A. om Formiddagen Kl. 11 paa Gjæstgivergaarden i Saxkjøbing vil 1. blive foretaget Votering til Optagelse af nye Medlemmer. De anmeldte Aspiranter ere følgende: Fra Lollands Sønderherred, Pastor Kaalund i Søllested; Forpagter Anders Jeppesen af Øreby gaard, Proprietair Sørensen til Kallehavegaard, Møller Stenstrup i Gurreby, Arvefæstegaardmænd Hans Pedersen og Anders Rasmussen i Græshave, Paaske, Hans Rasmussen Tydsk og Peder Larsen Kudsk i Dannemarre, Smed Christen Mortensen i Gloslunde og Uhrmager Mads Rasmussen i Stokkemarke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Fra Fuglseherred, Forstrandidat Holten paa Knuthenborg, Møller Hans Johansen i Østofte, Arvefæster Jørgen Pedersen Munk i Skiør ringe og Selveier Jens Rasmussen Udflytter fra Rødby.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Fra Musseherred, Møller Christoffersen af øster Mølle ved Rysted, Gaardmand Jens Christensen og Møller Peder Christensen i Herritzlev, Gartner Hundertmark ved Kierstrup, Gaardmand Jochumsen i Døllefjelde, Møller Rasmus Jørgensen og Gaardmand Peder Hansen i Kjettinge; Amtsforvalter Nørby paa Ourebygaard og Morten Larsen i Rouglunde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Fra Falsters Sønderherred: Selveiergaardmand Niels Hansen Thønnesen i Skjelby, Forvalter Andersen paa Corselitze, Selveiergaardmand Simon Abrahamsen i Jdestrup, Arvefæstegaardmand Rasmus Handreng af Sdr. Taastrup, Rasmus Simonsen Forpagter af Jdestrup Præstegaards Avling og Meieribestyrer Behrends paa Ourupgaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Fra Femøe. Selveier C. A. Lund, F. Rasmussen, Anders Jensen, Hans Hansen Frimand, Rasmus Mortensen, F. Hilf ling, Hans Nielsen og Anders Pedersen og fra Feiøe. F. Jørgensen Møller og N. Nielsen sen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
endvidere er anmeldt af Kammeraad Wilhelm til Øllingsøgaard 3, af Justitsraad Friis til Gjedsvergaard 25 og af Proprietair Tesdorpf til Ourupgaard 71 Fæstere. Foretages Valg af Viceformand, en Revisor og en Syns- og Taxationsmand for hvert Herred i Stedet for de efter endt Functionstid afgaaende. Fremlægges følgende Forslag til Tillægsbestemmelser, til Lovene: a. at de paa sidste extraordinaire Generalforsamling vedtagne Bestemmelser, "at de Medlemmer, som have flere Gaarde i Brug, kunne anføre samtlige disse, som almindeligt Forsikkringsted for deres Faar, ogsaa maa blive gjeldende for andre Kreaturer. b. at en Commissair udnævnes for Øerne Feiøe, Femøe og Askøe. Ourebygaard den 21de Februari 1843. Rosenørn Lehn, Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkommeste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjør Hr. Agent L. J. Ben bing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. H. Dorph i Saxkiø- - S. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov. J. N. Lunddahl i – J. Gottschalck i Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i - J. F. Hald i Præstøe. H. P. Ditzel i Vor Nysted. B. H. Pohler i Rødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Undertegnede, der er ankommen hertil Staden, forfærdiger samt indsætter kunstige Tænder i alle Genres, der fuldkommen erstatte de Tabtes Nytte. Tillige reengjøres, plomberes og udtrækkes Tænder. Efter et kort Op vil jeg paa Tilbagereisen til Nykjøbing indtræsse i Maribo og Saxkjöbing, og beder Dem, der i disse Byer önske at tale med mig, om behageligen at aflægge en Billet desangaaende i Maribo hos Hr. Billardholder Jochumsen, og i Saxkjöbing paa Gjæstgivergaarden. Nakskov den 25de Februar 1843. V. T. G. Heins.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
200 Lpd. godt rødt Sommer- og VinterKløverfrø, nøiagtigen sorteret, kan faaes tilkjøbs i Saxkjøbing hos Julius Bottern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Huusleilighed. Hos Sadelmager Hansen er førstkommende April Flyttedag en Stue til Gaarden med Gibsloft, Kakkelovn med Kogeindretning, Kjøkken og Spisekammer med videre Beqvemmeligheder, at erholde tilleie. Faschiner. Et Partie af circa 5000 Faschiner 4 a 5 Alen lange, 8 Tommer i Gjennemsnit af grønt Bøg, Hassel, Piil eller Vidie behøves til Stubbekjøbings Havne=Anlæg i Løbet af Sommeren. De som ville paatage denne Leverance eller Deele af samme ville behage at opgive den nøieste Priis og Antallet til Stubbekjøbings Havnecommission.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Et Storseil, tjenligt til Mølle-Seil og Bod Seil, er tilkjøbs hos Skipper Schrøder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Auctioner. Trykte Cataloger over den Deel af Kjøbmand Brabrands Opbudsboes Varer, som agtes bortsolgt ved offentlig Auction, Fredagen og Løverdagen den 10de og 11te Marts førstkommende, kan erholdes: i Nykjøbing hos Hr. Kjøbmand R. Sidenius, i Nakskov hos Hr. Kjøbmand W. Klingenberg, i Saxkiøbing paa Gjestgivergaardene, i Nysted, i Rødbye, og i Mariboe hos Kjøbmand Brabrand. Jfølge Forlig og Udlæg, samt efter Udlægshaverens J Reqvisition, bliver den Møller Rheinlænder tilhorende, og paa denne Kjøbstads Vold beliggende Stubmølle, Østermøllen, kaldet, med dens staaende og løbende Redskaber, samt Møllehuus, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Byens Raadstue, Mandagene den 13de og 28de Marts, samt 10de April førstkommende, Formiddag Kl. 11; hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 til Efterretning for Panthavere og Liebhavere med Tilføiende, at Auctionsconditionerne forinden ville blive til Eftersyn hos Procurator Tidemand her i Byen. Auctions=Contoiret i Nykjøbing paa Falster den 19de Fe Møller. bruar 1843.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
J Følge passeret Udlæg, blive de Kjøbmand C. Fogt tilhørende og ved Stedet No 333 her i Byen opførte Bygninger bestaaende af 6 Fag Forhuus og 4 Fag Baghuus indrettet til Bryggerie og Bagerie, opraabt og bortsolgt til Nedbrydelse ved offentlig Auction som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 6te Marts d. A., Formiddag Kl. 11. Hvilket herked bekjendtgjøres. Nakskov den 19de Febr. 1843. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Jfølge Forliig og Execution og efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver det Arbeidsmand Jørgen Jacobsen tilhørende Huus Matr. N. 44 i Nykjøbing Kjøbstads Østergade stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Tirsdagene den 14de og 28de Marts og 11te April dette A. paa Auctionsdirecteurens Contoir om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 til Efterretning for Pantecreditorerne. og Liebhaverne, med Tilføiende, at Auctionsconditionerne for inden ere til Eftersyn hos Examinatus juris Hartmann i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Nykjøbings Auctions=Contoir paa Falster den 21de Fe Møller. bruar 1843.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Jfølge vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver den af Peder Jørgensen i Svinsbjerg, under Grevskabet Chri den stianssæde, beboede Arvefæstegaard Bjerregaard, af Hartkorn 4 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. med Besætning samt den i Jorderne nedlagte Vintersæd, stillet til 3 offentlig Auctioner, nemlig: Fredagen den 17de Marts ) Førstkommende - 31te hver Dags Formid Løverdagen d. 15de April dag Kl. 11. De to første Auctioner afholdes paa Grevskabet Christianssædes Tingsted ved Pederstrup, og sidste Auction i den sælgende Eiendom. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Forvalter Lützen paa Pederstrup, og nærværende Bekjendtgjørelse skeer ikke alene til Efterretning for Lysthavende, men og overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Pederstrup den 23de Februar 1843. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Efter Begjæring af vedkommende Skifteforvalter bliver det Dødsboet efter Skolelærer J. Fogs Enke og forhen afdøde Mand tilhørende i Nørre Alsløv beliggende Huus med Gaards- og Hauge=Plads samt en Jordlod, ansat til 2 Skpr. 3 Fdkr. 2/5 Alb. Hartkorn, bortsolgt ved een eneste offentlig Auction, som afholdes paa Falsters Birks Tingsted Torsdagen den 9de Marts d. A. Formiddag Kl. 11 slet. Conditionerne ligge forinden til Eftersyn paa mit Contoir og Hu seet med Tilliggende kan tages i Øiesyn af de Lysthavende. Nykjøbing den 23de Februari 1843. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Auction over Fladsaaegaard, Mogenstrup Kroe, Mølle og Brændeviinsbrænderie og 2 Gaarde i Pederstrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Ved en eneste offentlig Auction, som efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren afholdes paa Fladsaaegaarden Løverdagen den 25de Marts 1843 Kl. 11 Formiddag agter vedkommende Eier at bortsælge Eiendommene: Fladsagegaard, Mogenstrup Mølle, Mogenstrup Kroe og Brænderie og 2 Gaarde i Pederstrup, alt under Mogenstrup Sogn i Præstøe Amt. Disse gode og indbringende Eiendomme ere beliggende tæt ved Landeveien fra Nestved til Præstøe, i en Afstand af 1 Miil fra førstnævnte Kjøbstad og 2 Mile fra Præstøe. Fladsaaegaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 30 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb og Skovskyld 6 Skpr. 3 Fdkr. med et Areal af henved 500 Tdr. Land. Til Gaarden hører et fortrinligt Schæferie af fiinuldede spanske Faar, og til samme er henlagt 19 Huse, deels med deels uden Jord, som svare Pligtdage og Jordebogsafgifter. Til Mogenstrup Kroe og Brænderie henhører tillige Bryggerie, Maltgjørerie, Fedestald og Reisestald, og Brænderiet er et fortrinligt Dampbrændeviinsværk, alt nyt og i complet Stand. Mogenstrup Mølle bestaaer af en Vand- og Hestemølle, og til samme hører en god Jordlod af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. og Skov- og Mølleskyld 9 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. De 2 Gaarde i Pederstrup ere skyldsatte for Hartkorn Ager og Eng 19 Tdr. Skpr. 2 Fdkr. og Skovskyld 2 Skpr. Med Eiendommene følge de til samme hørende Jnventarier og Besætninger m.v. Pengevilkaarene ville blive favorable for Kjøberne. Eiendommene paavises af Forvalter Engberg paa Fladsaaegaard og de kunne strax efter Salget tiltrædes. Conditionerne ere fra den 1ste Marts d. A. til Eftersyn hos Forvalter Engberg og hos Cancellieraad og Birkedommer Lautrup i Westeregede pr. Rønnede Kroe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-25
J Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 18de d. M. som er læst inden Mariboe Bything og snarest mulig vorder læst i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre i Kjøbmand Mathias Daniel Brabrands heri Mariboe til Deling mellem hans Creditorer overgivne Fallitboe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne TidsForløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Mariboe Skifteret, den 22de Februar 1843. C. A. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-27
Lollands Falsters Ba Tidende. Stis, Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 23. Mandagen den 27. Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-27
Efter Jndbydelse fra Dhrr. Prinds Christian af Holsten Glücksborg, Overstaldmester Grev Danneskjold-Samsøe, Ceremonimester Grev Ahlefeldt Laurvig, Hofchef hos Hs. Majestæt Dronningen Grev Blücher, Adjutant hos Hs. Maj. Kongen, Kammerherre Blücher, og Adjutant hos Hs. Kongl. Høihed Prinds Ferdinand, Kammerjunker Rømeling, er den 22de d. M. blevet stiftet et Selskab, hvis nærmeste Formaal er at bringe Gentlemen sammen, som ifølge Opdragelse, Fødsel, Stilling eller fremtidige Bestemmelse høre sammen." Jndbyderne have tænkt sig som Bindepunkt for Selskabet, at der gives Leilighed til at øve sig i alle legenlige og ridderlige Færdigheder, hvormed da kan forenes andre Adspredelser, som billard, Aviser a. dog formeentlig ikke Kortspil. Hovedbetingelsen for at blive Medlem af Selskabet er naturligviis at være en Gentleman og dernæst at være vel seet i de bedste dannede Selskabskredse. Jndbyderne formode, at man, i de Navne, som have underskrevet Jndbydelsen, vil finde tilstrækkelig Garanti for, at kun Saadanne ere indbudte, som besidde den nødvendige Qvalification. Vi finde det ganske rimeligt, at de Folk, som have megen Tid til deres Raadighed, kunne ønske i Forening at faae Ende paa den, eller, som Jndbydelsen udtrykker sig, at de Folk, som høre sammen, ønske at bringes sammen; og vi haabe saa megen Æresfølelse af Enhver, som ikke ved Fødselen henhører til dem, at han ikke vil trænge sig ind i deres forøvrigt vistnok meget belærende og dannende Selskab. Grunden, hvorfor vi omtale denne saakaldte adelige Klub er ikke, at vi ville fremsætte nogen Bebreidelse imod de Vedkommende, fordi de have oprettet et Selskab, der har en exclusiv Characteer; langtfra, vi holde paa Associationsfriheden, og mene nogle Adelige at kunne more sig bedst sammen med dem, hvis Mødre have visse betingelser, troe vi, at dette maa staae dem frit for, ligesom hvis nogle Skjævbenede eller Pukkelryggede fik det Jndfald, at forene dem, som kunde opvise den nødvendige Qvalification i legemlig Henseende, til et Selskab. Vi omtale Stiftelsen af det nævnte Selskab, fordi vi deri see et Tidens Fingerpeg. Absolutismens Opgave var det at tilintetgjøre Aristoratiets Overmagt; denne Opgave har Absolutismen løst, men den synes nu at føl sig foruleiliget ved den Magt, Democratiet lidt efter lidt har vundet, og paa flere Steder at ville styrke Aristoeratiet som en Modvægt. Spor af denne Bestræbelse finde vi i den Maade, hvorpaa Amtmandsposterne her i Landet blive besatte næsten med ene Adelige, skjønt Gud og hver Mand veed, at de Adelige udgjøre meget liden Brøk af de dygtige juridiske Candidater, det Stof, hvoraf Amtmænd dannes; og vi troe os ogsaa berettigede til at øine Tillid og Fortrøstning til velvillig Optagelse af Planen paa de høieste Steder hos ovennævnte Jndbydere, hvoriblandt flere vel at mærke henhøre til Deres Majestæters nærmeste Omgivelse. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-27
En lille Nyhed fra Sorø. Nogle Bønder vare ved en Under=Politiretsdom anseete med Mulct for forsømt Veiarbeide. Misfornøiede med Dommen appellerede de den til Amtsoverpolitiretten (Amtmand, Kammerherre Stemann, uden imidlertid derved at opnaae nogen Forandring i den. De erlagde altsaa Mulcten, men ansøgte derefter Rentekammeret og Eftergivelse, hvilket ogsaa indrømmedes dem, hvorhos dette Collegium betydede Amtmanden, at han som Følge heraf havde at tilbagebetale de Vedkommende den erlagte Mulct. Paa dette Arrangement vilde Hr. Stemann imidlertid ikke indlade sig, han negtede at adlyde Collegiets Resolution med Tilføiende, at Rentekammeret kunde appellere Overpolitiretsdommen. Collegiet resolve rede imidlertid herpaa, at Hr. Stemann under en daglig Mulct af 5 Rbd. havde at tilbagebetale de ovenomtalte Mulcter. Først nu beqvemmede Hr. Kammerherren sig til at lystre, og Bønderne modtoge ikke blot deres Penge, men endogsaa, formodentlig efter Collegiets Paalæg, fuldstændig Communication af Rentekammerets Resolution desan(Fædrel.) gaaende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-27
Fra Capt. Sødring, Føreren af den kjøbenhavnske Sydhavs-Hvalfanger Concordia, er den 19de d. M. ankommet Brev dateret Sandwichsøerne den 26de Septbr. Han var den 25de ankommen dertil fra Fangsten under Kamschatka, og ventede om kort Tid atter at afseile paa Hvalfangst, hvilken har forlader saasnart Skibet er fuldt. Alt var vel inden Borde. (Hand. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-27
Sidste Mandag forøvede en Tjenestekarl (efter Beretning i Dagen") paa Amager, Hans Hansen Reierup, et mærkeligt lumpent Overfald paa en af sine Medtjenere Hans Jensen Knardrup, i deres fælleds Soveværelse, hvor ligeledes Gaardens to andre Karle laae. Misundelig over den bedre Kost, som Sidstnævnte, hvis Søster er Huusholderske paa Gaarden, undertiden fik, eller maaskee blot af Hevngjerrighed over at have ved en foregaaende Leilighed faaet et blaat Øie af Hans Jensen, iværksatte nemlig Hans Hansen endeel forhen udstødte Trudsler imod denne derved, at han, der Natten til Mandag havde været nogle Timer længere ude fra Hjemmet, end de andre Karle, som derfor alle tre sov, da H. H. kom hjem, med en Kniv bibragte den sovende Medtjener flere Stik i Hals og Haand, ved hvilken Leilighed han dog i det klare Maaneskin i Kammeret strax gjenkjendtes af den Saarede og dennes Sengekammerat, som ogsaa vaagnede. Forbryderen er allerede paagreben og bragt til Bekjendelse. Jøvrigt ere Saarene aldeles ikke af livsfarlig Beskaffenhed.