JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-16
NB. En af denne Byes for faae Aar opbygget Veier- og Heste Mølle, der ligger for god Næring, med 12 Tdr. Land Eiendomsjord, er underhaanden tilkiøbs for billig Priis, og gode Vilkaar, naar man snarest henvender sig herom til Undertegnede. Slagelse den 12te Juni 1818. A. Salomon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-16
Fire Værelser til Gaden, tre Kamre til Gaarden samt Kiøkken og Spisekammer, Baghuus, Hauge og Loftsrum, i en af Byens reelleste Gader, anvises til Leie af Bogtrykker Magnus til næstkommende Michaeli Flyttetid, eller og forlanges til 1ste August. Ligeledes anvises af samme Mand til Michaeli Flyttetid en Stue til Gaden, en til Gaarden samt Kiøkken, Spise- og Pulterkammer, tilligemed et Stykke Haugejord. Paa Veien fra Slagelse til Bromme Mølle er tabt et lidet Skriin, hvori var en Vest, nogle Kraver og Tørklæder med mere. For sammes Tilveiebringelse, loves en passende Douceur, naar Finderen deraf vilde behage at melde sig i Avis=Expeditonen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm, trykt og forlagt af Peter Magnus. 14de Aarg.) Løverdagen, den 20. Juni 1818. (4de Aar. Løverdagen, den 20. Juni 1818. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Oversigt over Dagens udenlandske Nyheder. J Anledning af Militairforfatningens Organisation have følgende Forbundstater angivet deres Folkemængde, faaledes: Kongeriget Sachsen 1,200000; Churhessen 540000, Meklenborg Schwerin 358000; Meklenborg Strelitz 71769, Brunsvig 200600; Nassau 302769, Kongeriget Hannover 1,305351, Anhalt Dessau 53100; Anhalt Bernburg 35200; Anhalt Corhen 28900; Luxemborg 214056; Lybek 40650; Frankfurt 47850; Bremen 48500; Hamborg 129000; og Holsteen Lauenborg 360000 Jndvaanere. – Tydsklands Bogtrykkerier have sendt Deputerede til Forbunds-Forsamlingen for at anholde om en almindelig Lov mod Eftertryk, og Professor Passow i Breslau har indleveret et Skrift om den høiere Betydning af den Tydske Tourneringskonst - Fra Sydtydskland, og især fra Kongeriget Würtemberg udvandre endnu bestandigen Mennesker, deels til det sydlige Rusland og deels til Nordamerika, i Mai have til det sidste Land passeret ned af Rhinen 294 Personer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Den Nordamerikanske Regiering har gjort nye Regulationer til Fordeel for de Personer, som indvandre fra Europa. – Formælingen imellem Hertugen af Kent og Enkefyrstinden af Leiningen er bleven fuldbyrdet den 29de Mai, og Hertugen og Hertuginden af Cambringes Vielse er den 1ste Juni bleven gientaget i Dronningens Capel efter den Engelske Kirkes Ritus, efter Vielsen spadserede de Kongelige Personer i Hyderpark, hvor de bleve omringede af Mennesker, som modtoge dem med Hurraraab. Hertuginden, som ikke var vant til en saadan Tummel, syntes at blive lidt ængstelig derved. – Alie-Billen er passeret med 34 Stemmer mod 15, uagtet Hertugen af Susser og Lord Hollands Jndsigelser; den første besværede sig over at Ministerne have forviist den Major v. Eben, som var anklaget for at have deeltaget i Sammenrottelsen i Portugal, men det Tillæg gik ikke igiennem hvorved den Skottiske Bankact sættes ud af Kraft, og hvorved Fremmede ved smaae Jndskud hidindtil kunde erholde Jndfødsret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Fra de fremmede Jordens Deele høres allehaande Nyheder, saaledes at den bekiendte Aventurier Commodere Aury skal, efterat han har forladt Øen Amellig, være landet ved Samana i den Spanske Deel af Øen Domingo, hvor han søger at forskaffe sig Vaaben for at angribe Hovedstaden. St. Domingo. - De Buenos=Ayriske Republikanere (eller som de nu kaldes Ayreserne) lade høre fra sig i Europa; thi der meldes fra Spanien at 4 store Ayresiske Corfarer krydse ved Cap St. Vincent, hvoriblandt to Corvetter paa 36 Kanoner. – Fra Friestaternes Commissarier i Buenos Ayres ere Depescher indløbne i Washington, hvori meldes: at de ere blevne meget vel modtagne af Directeuren Puyerreddon, og at Jndvaanerne have viist sig meget glade over deres Ankomst. Fra Chili ere indløbne nye Efterretninger, Jnsurgenterne, der have den 12te Februar udstædet deres Uafhængigheds-Erklæring; imidlertid stadfæstes det, at de ere endnu ikke ganske Herrer over Landet; da Roialisterne have faaet Forstærkninger fra Europa og igien ville gaae offensiv tilværks. At den Nordamerikanske Regiering saaledes træder i Forbindelse med de insurgerede Colonier kan ikke være den Spanske Regiering behageligt; de Engelske Blade Tiden og Coureren indeholde derfore ogsaa et Stykke, hvori Spanien raades ufortøvet at erklære Friestaterne Krig og at angribe dem, imedens Havet endnu er bedækket af deres Handelskibe og inden disse kunne blive advarede om at vogte sig; og hvorved den bemærkning tilføies; at alle de Farer, hvorfor de forenede Staters Handel og Skibsfart blive udsatte, ville tiene til at forøge de Nationers Handel og Skibsfart, som kappes med dem, Raadet er ikke ueffent; det værste er at det lader sig anvende mod enhver betydelig handlende og søefarende Nation, og i Henseende til dette Tilfælde, saa oversee Raadgiverne, at al det Tab, som den Amerikanske Søemagt vilde lide ved et pludseligt Angreb, vilde rigeligt blive erstattet ved Erobringen af heele Mexico. – Englænderne have ogsaa faaet en slem insurgeret Colonie i Øen Ceylon, de sidste officielle Beretninger skulle ingenlunde være beroligende: Jnsurrectionen, skal især have udbredet sig til de sydlige og østlige Deele (Candyerne eller de indre Biergbeboere ere bekiendte for at være et temmeligt ubetvingeligt Folk, ligesom deres Land for at være næsten utilgiængeligt). Fra det Jndiske Fastland meldes: at Scindigh skal have holdet sig roeligt, saa snart han erfarede Holkar og Berar Rajabs Nederlag; at denne sidske er Englændernes Krigsfange; at Peischma flygter overalt, uden at man kan bemægtige sig ham; at Pindareerne forfølges bestandigen; men at de undslippe ved at fordeele sig i smaae Hobe. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Aviser fra Batavia af 20de December f. A. indeholde. Depescher fra Viceadmiral Bunskes til GeneralGouverneuren paa de hollandske Øer om hans Foretagender mod Jnsurgenterne paa de Molukkiske Øer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Admiralen ankom til Ternate den 1ste September hvor alt var roeligt, der udrustede han endnu nogle Skibe, og viiste sig den 30 September med sin Escadre før Amboina, hvor Oprøret herskede. Han anmeldte i en Proclamation, at han var beklædet med den øverste Magt, og suspenderede strax de derværende Øvrighedspersoner og Commissarier. Nu beredte han sig til at betvinge Oprørerne, som havde samlet sig ved Hitoa paa Nordkysten af Øen. Angrebet skulde gaae for sig den 16de October, Tropperne skulde rykke frem i to Afdelinger til Lands, og de skulde understøttes af 3 Divisioner af Schalupper fra Søesiden; dog udstædte han først en Proclamation, hvori han lovede Oprørerne Sikkerhed for deres Personer og Eiendomme, naar de frivilligen vilde nedlægge Vaabnene, da han i modsat Fald truede dem med Døden, blot undtog han fra denne Amnestie de Personer, som havde anfaldet og myrdet de hollandske Embedsmænd og Residentere. Nu gave Jndvaanerne efter, et District udplantede den hvide Fahne efter det andet, og Ophavsmændene til Rebellionen toge Flugten. De Nederlandske General-Commissarier have den 7de November i Sourabnya og andre Stæder udgivet en mærkværdig Forordning om Kaffeplantagerne paa Java hvori der forkyndes, at det er Kongens Villie, at ingen skal tvinges at arbeide i disse Plantager, at de selv maae beholde det halve, 2/5 eller 2/3 efter Omstændighederne af Productionen, som de maae aldeles frit disponere over. – Der meldes fra Genua, at den nye Dey i Algier ikke fører sig bedre op end de forrige: det Sardinske Skib de 4 Brødre, anført af Capitain Berlinghieri var kommen til Algier, da Tiden for dets Expedition var udløben, saa anholdt den Sardinske Consul om at det maatte blive afsendt, og hos Kiøbmanden Bacriom at Mandskabet maatte blive betalt, som i en lang Tid var sat paa halvt Sold. Hr. Bacri opholdt Consulen med Løfter, og for at skiule sin Plan lod han Varer til Jtalien bringe ombord.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
J medens dette gik for sig anmodede Deyen General Consulen om Passer for Skibet til at gaae til Alexandien for at bringe 600 Pillegrims derhen. Consulen, Hr. Carove, vægrede sig derved, bemærkede at Tiden var udløbet, og at han ikke kunde forsvare at lade Skibet afgaae til et Sted hvor Pesten grasserer, og hvorved heele Mandskabet blev udsat for Livsfare. Men al hans Vægring var forgiæves, uagtet den Engelske Consul understøttede hom paa det stærkeste; Deyen lod i Forstaaelse med Bakri bringe en Ladning ombord paa Skibet, tage det Kong lige Sardinske Flag ned, og heise det Algierske stedet. Consulenbefalede derpaa Captainen og Mandskabet at forlade Skibet; da det herved kom i Berørelse med Jndvaanerne, saa havde det til Følge, at en Matros døde af Pesten, og at flere bleve angrebne af den. Alle Europæiske Consuler have nu lovet, paa den Franske nær ikke at ville forsyne Skibet med Passer. Baiern.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
(Fortsættelse.) Den 6te Titel handler og Virkningskredsen for Stændernes Forsamling; de kunne ikke træde udenfor en bestemt Virkningskreds, som er at give deres Stemme til alle nye Love om Statsborgernes Friehed og Eiendomme, og at bevilge Skatter og Paalæg ; hvorfor ogsaa, naar de aabnes, en Budget skal forelægges dem, hvori der skal giøres Forklaring over Statens Jndtægter og Udgifter, som de kunne lade undersøge ved en Commission; Skatterne som ere fornødne til at dække de sædvanlige og bestemte Statsudgifter bevilges for 6 Aar af Gangen ogsaa en mærkværdig Afvigelse fra den sædvanlige Jndretning ved de nyere Statsconstitutioner.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Statsgielden bliver sat under Stændernes Garantie, og til en nye hører deres Samtykke; ogsaa maae Planen til Gieldens Afbetaling forlægges dem og ikke forandres uden deres Samtykke. Stænderne have endvidere den Ret at bestemme hvilke Forandringer der skal giøres med Anvendelsen af de offentlige Stiftelsers Formue og til andre Hensigter end deres oprindelige. Jngen Statsdomainer maae anvendes til at belønne store Fortienester af Staten uden deres Samtykke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Stænderne kunne indgive Petitioner til Kongen, men begge Kammerne maae forenes derom; ethvert Medlem kan bringe en saadan Petition i Forslag. Enhver Statsborger og Commune har Ret til at indgive en Besværing til Kammerne over Brud paa Constitutionen. Kongen er pligtig til at sammenkalde Stænderne hver 3 Aar, han selv aabner og slutter Møderne, som kun vare i to Maaneder; han kan forlænge eller opsætte og selv opløse Sessionen. Statsministrene kunne bievaane disse. Et Medlem af Kammerne staaer kun disse til Ansvar for sin Tale i Møderne. Kongen sanctionerer Lovene, dog ikke stykkeviis men alle paa engang naar Møderne ere sluttede (ogsaa en nye Bestemmelse.) – Den 7de Titel og Rettens pleie. Dommerne ere afhængige og kunne selv kun afsættes efter en Dom, Kongen har Ret til at benaade men ikke til at forhindre en Sags Fremgang. Confiscation af Formue finder blot Sted i Tilfælde af Desertion. For hele Kongeriget skal udarbeides en borgerlig og criminel Lovbog. 8de Titel. Om Militairforfatningen. Armeen dannes ved Conscription, og bestaaer af de regulaire Tropper, Reserven og Landeværnet; det sidste skal blot tiene i Landet selv; alle ere Conscriptionspligtige efter nærmere bestemmende Love, undtagen Geistligheden. Den sidste og 10de Titel handler og Garantien for Statsforfatningen, som bestaaer i den Eed, som Kongen og hans Ministre, alle Embedsmænd og Statsborgere ere pligtige til at aflægge, i alle Ministres og Embedsmænds Ansvarlighed for Constitutionens Overholdelse; og endelig i Stændernes Ret til at indgive Besværinger over Brud paa Constitutionen, som Kongen da lader undersøge ved Landets høieste Tribunal. Endelig kan ingen Forandring giøres i Constitutionen eller Tillæg giøres til den uden efter et Forslag fra Kongen (en saare velgiørende Bestemmelse) og efter Stændernes Sanction, hvortil dog udfordres at 3/4 af Kammerets Medlemmer ere tilstæde, og at 3 af de Tilstædeværende give deres Samtykke dertil. Denne Stats Grundlov sluttes med den Anmeldelse: at Stænderne skulle første Gang sammenkaldes til den 1ste Januar 1819. Den er udstædet den 26de Mai d. A. og underskrevet af Hs. Majestæt Maximilian Joseph, og hans Statsministre, Greven af Reigersberg, Fyrsten af Wrede, Greven af Triva, Greven af Rechberg, Greven af Thurheim, Friherren af Lerchenfeld og Greven af Tørring. Med dette Constitutions Document bleve tillige nogle Bielag udgivne, som under Titel af Edikter indeholde nøiere Bestemmelser f. Ex. om Religions og Kirkevæsnet, og flere Gienstænde. – Denne nye Statsforfatning har opvakt en almindelig Glæde i Kongeriget, dog har den ogsaa fundet sine Dadlere, især fordi den ikke indeholder nogen Bestemmelse om Kongens Civiliste, og fordi Budget skal gielde for 6 Aar, og Stænderne maae kun være forsamlede i to Maaneder, i hvilken Tidspunkt de først skulle beskjæftige sig med de Arbeider, som Kongen lader dem forelægge. – Jmedens Constitutionen var i Trykken va Officinerne besatte med Politievagt; haarde Straffe vare satte paa at røbe noget af hvad der blev foretaget, og ingen af de Personer, som vare beskiæftigede i Bogtrykkeriet, maatte forlade dets Locale. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Den blev publiceret paa Kongens Fødselsdag de 27de Mai med store Høitideligheder, og Hs. Majestæt modtog selv fra Thronen Eedens Aflæggelse af sit Ministerium og de øverste Embedsmænd paa Constitutionens Overholdelse. – Jfølge Edictet om Trykke frieheden og Boghandlingen er ikke Bøger men blot politiske Aviser og periodiske Skrifter. af politisk og statistisk Jndhold, fatte under Censuren; ei heller maae Landets Jndvaanere uden Tilladelse indrykke politiske og statistiske Efterretninger, Kongeriget angaaende, i udenlandske Tidsskrifter, alle Boghandlinger, Læsebibliotheker o. s. v. ere satte under Politiets Opsyn, for at forhindre Misbrug af Trykkefriheden; ved de heri begaaede Forseelser er først Forfatteren, og naar denne ikke er bekiendt, Forlæggeren ansvarlig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Den offentlige Velgiørenheds nyeste Historie i de Danske Stater. Redacteuren, som har sat sig for at meddeele med saa megen Fuldstændighed og Orden, som det er ham mueligt, paalidelige Efterretninger og Fædrenelandets indenlandske Begivenheder, for derved at levere de fornødne Forarbeidelser for dettes tilkommende Historieskriver, indlader sig under oven anførte Titel paa en vid Mark, som det danske Folk til alle Tider har gjort sig fortient af at opdyrke; og om hvilken Gienstand han ikke har fremstillet noget Sammenhængende i dette Blad siden No. 73. af Aargangen for 1816. Gives der nogen paalidelig Prøve paa et Folks moralske og aandelige Dannelse, saa maae det være Skildringen af dets offentlige Velgiørenhed, det er deri at det skal lægge sit Ædelsind og sin Viisdom for Dagen. Er det tappert i Krigen og mægtigt ved Seiervindinger; er det vindskibeligt og opfind somt, men forglemmer at afhielpe Menneskelivets Nød og Lidelser, saa viser det at det har forfeilet, dettes egentlige Bestemmelse, som er at danne Jord beboerne til at qvæle Eqvismen, og at vække Kierligheden til sin Lige i deres Hierte, og at dets Aandsudvikling har taget en falsk, eller dog en ufuldkommen Retning; men er det hielpsomt og godgiørende, men uden Plan og Overlæg, saa røber det, at dets Velgiørenhed er meere Følsomhedens eller Overtroens Udværter end Oplysningens Frugter. Naar man har gjort sig det til Formaal at skildre den offentlige Velgiørenheds Historie, og finder denne at være omfattende og glæderig, saa kan man desforuden vederqvæge sig med den Tanke, at den private Velgiørenhed er af et endnu langt meere udstrakt Omfang; men den menneskelige Historieskriver formaaer ikke at skildre den, og allene forden Alvidendes Øine er den aabenbaret i al sin Skiønhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Den offentlige Velgiørenhed giver sig tilkiende under tre forskiellige Former, deels som nye eller ældre Donationer, som ere satte under Statens Tilsyn og Ansvar; deels som private Foreninger for at afhielpe eller formindske Menneskelivets Nød og Lidelser; og endelig som umiddelbare Foranstaltninger af Staten selv for at ophæve den absolut, eller og for at formindske den relative Trang i Borgersamfundet. Under disse tre Synspunkter, ville vi tage den offentlige Velgiørenheds nyeste Historie i Øiesyn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Den vigtigste Bevæggrund til at vedligeholde specielle Controller ved Bestyrelsen af de offentlige Stiftelser af Embedsmænd, som staae i lige Classe med Forstanderne, bliver altid Tilsynet med Pengevæsnet, hvilket ogsaa kunde finde Sted uden den øvrige specielle Controllering, og ikke engang denne er indført ved langt vigtigere Oppebørsler, som f. Ex ved Amtsforvalternes Embeder. Pengevæsnets Administration bliver imidlertid altid Hovedsagen ved Stiftelserne; Regnskabernes Revision staaer som bekiendt under en egen dertil for hver Stiftelse ansat Revisor, efter Reskript af 13de September 1793 er det fastsat, at disse Embedsmænds Løn skulde lignes paa de Revisionen underkastede Stiftelsers Overskud. Men i indeværende Aar indkom Stiftsøvrigheden for Fyens Stift med et Forslag, som hans Høihed Gouverneuren havde understøttet; at den Lønning, som var fastsat for Stiftsrevisor maatte herefter lignes paa vedkommende Stiftelsers samtlige Jndtægter. Dette Forslag fandt Bifald efter en udførlig Drøftelse af Grundenne for og imod Sagen (som findes i Colleg. Tid. f. d. A. No. 18 Side 25660), og ere ved en Kongelig Resolution af 18de Marts d. A., gjorte til en almindelig Bestemmelse for alle Stifterne i Kongeriget, naar Aalborg og Aarhuus Stifter undtages; hvori specielle Forhold finde Sted. Den stærkeste Grund for den gamle Jndretning var vist nok den, at det er billigt der at lægge en Byrde paa, hvorden lettest kan bæres, men den opveies upaatvivlelig af den Modgrund, at enhver offentlig Stiftelse bør selv bære de Byrder, som høre til dens Vedligeholdelse; og at Jndgreb i Eiendomsretten bør ligesaa lidet finde Sted ved de døde, som ved de levende Medlemmer af Borgersamfundet. (Fortsættes)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Nyeste Post-Efterretninger. Prætendenten til den Candiske Throne Rebellen Defare, som med sine Tilhængere er flygtet til de sydlige og østlige Egne af Øen Ceylon, vedbliver at bedaare Folket med at udbrede den Troe, at de Engelske Tropper ville snart formedelst Sygdom og Mangel paa Proviant blive nødte til at forlade Øen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Jndenlandske Efterretninger. Corsøer. Deres Majestæter med Kronprindsessen, Prinsesse Wilhelmine og Suite, ankom den 15de dennes om Aftenen Kl. 8 til Corsøer, hvor det behagede Allerhøistsamme at overnatte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Om Morgenen Kl. 6 1/4 gik de høie Herskaber ombord paa Postjagten Mercurius, og ankom til Nyborg samme Formiddag Kl. 12 1/2.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Kiøbenhavn, den 12te Junii. Fra den 26de April til 23de Mai ere i Frederiks Hospital indkomne 148 Syge, udgangne 156 Personer, og døde 19.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
(Statstid.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
J forrige Uge døde i Frederiksberg Bye Enken Mad. Lintrup i den usædvanlig høie Alder af henved 102 Aar, og blev jordet paa den derværende Kirkegaard. Hun var født i November 1717 i Sielland paa Kronborg Amt. Lige indtil sit 101 Aar var hun rørig og havde det fulde Brug af alle sine Sandser, men for henved 3/4 Aar siden begyndte hun at skrante og blev sengeliggende. Hendes Mand, som allerede døde for tyve Aar siden, havde været Gartner, og i dette Ægteskab havde hun kun et eneste Barn, hendes efterladte Datter, som er 60 Aar gammel. Da hun var født under Frederik den Fierdes Regiering, saa har hun levet i fem Kongers Tid, og omtrent lige saa længe som Frederiksberg Slot har staaet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Ledige Embeder. Harritzlev og Albek Sognekald i Aarhuus Stift, 320 Rbdlr. J Følge kongelig Resolution af 6te Juni 1818 henlægges Præstetienden af Lundberg Bye og Lundberg gaard, tilsammen 78 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn, efter Naadensaarets Udløb, til Amtsprovsternes Lønningsfond. – Passkriver-Embedet ved Øresunds Toldkammer. Consumtions-Jnspecteur-Embedet i Store Heddinge. Toldcontrolleur-Embedet i Flensborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Befordringer og Afgang. Den 3die Juni er personel Capellan H. C. Ascanius, beskikket til Sognepræst for Veilbye Menighed i Fyen; Cand. theol, og Fuldmægtig under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, J. Jungersen, til Sognepræst for Brøndun, Siem og Thorup Menigheder, i Viborg Stift; J. C. Rien confirmeret til Præst for den franske reformeerte Menighed i Fredericia. Den 6te, Cand. theol. C. C. A. Clausen til personel Capellan for Vigerstedt og Qværkebye Menigheder, i Sielland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Den 5te Mai er Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Procurator M. B. Nyegaard, som Landvæsens-Commissair paa gamle Kjøbenhavns Amt, forundt Rang med Kammerraader efter Rangforordningens 7de Klasse No. 2. Den 26de, Huusgeraadskarl H. C. Jensen til Slotsforvalter ved Odense Slot. – Den 11te April er S. v. Rothschild udnævnt til Geheime-Commerceraad, med Rang med No. 3 i 3die Klasse af Rangforordningen. Den 18de, Major I. L. F. Greve af Rantzov ansat som Major a la suite ved de vestindiske Tropper. Den 2den Mai, Capitain og Adjutant ved Bornholms Milice, L. Bidstrup, beskikket til Jnspecteur ved Hammershuus Fyhr paa Bornholm. Den 20de, Premierlieutenant B. A. Koefoed til Undertold- og Consumtionsbetient i Kiøbenhavn Den 23de, hidtilværende Consumtions-Jnspecteur i Store Heddinge, Major N. N. Holstein, til Consumtions-Overbetient i Sundbye med Prædikat af Told-Jnspecteur; F. C. Eskildsen til Varemægler i Kiøhenhavn. Den 30te, C. A. Jacobsen til Skibsmægler; J. F. Wessety til Assurance Mægler sammesteds; R. C. Titjens adjungeret den danske Consul i Marseille. Den 2den Juni, L. Chiaveri beskikket til dansk Consul i Rom. Den 6te Juni er Geheime-Legationsraad og Ridder af Dannebrogen, M. G. Scharffenberg, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget fra sit havte Embede som Archivarius ved Departementet, og i hans Sted be stikket til Archsvarius hidtilværende surnumerair Cancellist C. G. A. Ponsning; Cand. juris J. B. Heide til anden Cancellist; T. N. Boukke til surnumerair Cancellist.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Kiøbenhavns Børs. d. 16. Junii. Cours. Hamb. 2 M. 265, a vista 270. Amsterdam 2 M. - . a vista . London 2 M. Spec. 296. 11 Rbd. - s., Paris 2 M. -(Den 16 Juni 1817, 485.) Specier solgtes til 17 Rbmk. 12 s. a 2 Rbmk. - s. (i Fior 29 Rbk. 6 s.) for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 97. Fior 96 3/4) pr. 100; Obligationer 96 1/2. (i Fior 2 1/2 a 83) Norske Rigsbksedl. 24. (i Fior 22 1/2.) Dito Speciesedl., Svenske Sedler 72 Rbs. Disconto 6 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-06-20
Paa Søndag Kl. 9 bliver Gudstieneste i Slagelse.