Berlingske Tidende, 1801-09-25
Slutningen af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Præmier, som det Kongelige Danske Landhuusholdnings=Selskab udsætter for Hs. Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret (See No. 75) Øllet maae ikke være tilsat nogen Slags Kryderie, og allene bestaae af Malt og Humle foruden dets Vand og GierMaltspiren maae ei heller være anvendt ved Øllet, hverken ved Maltet, da det derfra bør renses, ei heller derefter for at give det en bruun Couleur, som slet ikke vil blive paaseet Det vil og blive bedømt efter sin indvortes Godhed mere end efter sin Mængde, da hiin især her paasees, hvor Egenskaber kunde være i Strid med hinanden. Mængderne, som kan brygges, bestemmes ikke, fordi det for nærværende bliver Selskabet meest om Godheden at giøre, og udsættes Premier for flere Aar. Øl=Sorter kan indsendes af Værdie for 2 Rdlr. til 8 Rdlr. Tønden efter enhvers Behag; men Priserne, hvortil Øllenkan sælges, maae følge med de merkede: ve korkede, eller med Staaltraad forsynede og numererede, Flasker, som desuden geleides af Attester, at Prøverne svare til den angivne Mængde, der haves hiemme, eller er brygget til samme TidUklaret Øl kan det ikke nytte at indsende. At Øllet kan klares som Viin, ved Brissel (Huusblas opløst i Viin eller Øl) større eller mindre Mængde efter Øllets Styrke anvendt, og omklaret dermed, naar Øllene ere af de stærkeste Sorter, er bekiendt Ved Bedømmelsen vil tillige blive paaseet Priserne, Øl lene kan sælges til, og Tiden de kan holde sig udi, hvorfor og Brygnings=Tiden, da Øllet er bleven brygget, maae med Priserne anmeldes. J Anmeldelsen maae tillige tilføies, og ved Attester bevisees, om noget, og da hvor meget af Øllet, er udskibet til fremmede Steder, tillige med den der erholdte Priis. For dem, som ellers maatte have Lyst at lære Bryggerkunsten fra Grunden af og blant andet indsee Fornødenheden af Thermometerets Brug saavel ved Maltgiøren som ved Brygning, anmerkes, at et Skrift under Titel: Th. Theorand Practice of Brewing by Michael Combrune, Brewer, trykt til London 1762 i Qvart og siden i Octav, forhen anmeldt, giver derom en Underretning. Hr. Bergraad F. V. Heun har især betient sig deraf i hans Versuch alle Arten Bier nachenglischen Grundsatzen zu brauen. J Selskabets Skrifters 5te Bind findes nu ogsaa Hr. Professor Molbechs Afhandling om Ølbrygning i sin fulde Udstrækning. 48. For bedste Sødmelk Oste gjorte i Dannemark efter Bekiendtgiørelsen af dette, ikke mindre end 2 Skippund, Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For bedste derefter, ikke mindre end i Skippund, Selskabets første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift, og æskes inden næste Aars Udgang. Af Osten vil indsendes en Prøve til Selskabet paa 8 til 10 Pund, og Attester gotgiøre, at Resten svarer til Prøven. Med Tyboe=Oste kan man dog ikke samæske, da dette Slags Oste ikke egentlig henhører til de saa kaldede søde Oste. De Oste, som her udsættes Premie for, maae være ganske enkelte og ukunstede i Henseende til deres Materie, bestaa af fød Melk allene, bragt til Sammenrinding ved den simpleste Løbe, og Melken end ikke være nogen (af anden Melk skummet) Fløde tilsat; men Ostene maa allene have deres indvortes Værd, og udvortes Skiønhed fra Græsset, hvor Kreaturene have gaaet, og Kunsten, hvormed de ere gjorte. Denne, i hvor ringe den kan synes for mange, er dog ikke ubetydelig. Smaae Omstændigheder kan giøre det umueligt at gjøre en god Ost af den ypperligste Melk. Mangel paa Kræfter, naar man gjør den med bare Hænder, uden Hielp af Perse, hører herhen. Mangler Løben noget, kan Melken ikke rinde sammen. Er Osten under Arbeidet bleven kold, kan Va den ikke ret udarbeides. Er man ikke hurtig nok i Arbeidet, maae det hele standse m.v. Noget af det først farnødne til Ostmageriet blev derfor, for at vinde Tid og spare Kræfter, en god Ost=Perse. Jmidlertid kan man dog og udrette det, som herved skee skal, med stærke Arme allene. Holland bruger ikke andet Middel til de mange Tusinde Oste de giør, skiønt Enge and gjør nepre nogen uden Perse. J hvad man vælger, bliver det Hoved Omstændighederne, som ikke vil glemmes: at anvende Melken til samme Øieblik, den kommer fra Køerne; at udarbeide Vallen af sin Ost, imens den er varm, naar man synes det er skeet, da i en Hast at skiere den i Stykker, ælte den derpaa til mere Melk end Valle løber fra den, og forme den paa ny, men derhos ved hele Arbeidet at iagttage, at det skeer, naar man arbeider uden Perse, i en Tid af 6 til 7 Qvarteer i det høieste, da Melken ikke holder sig vedbørlig varm længere. Jo gulere Osten da er, naar den er færdig, jo fuldkomnere er den. Men alt kan ikke her anføres. For den, som derfor ikke haver lært den rette Omgangsmaade i dette Fald, har Selskabet ladet en kort Underretning indrykke i Almanaken for 1788, som giver herom den fornødne Oplysning Ost=Persen, som brygges i Engeland, forevises ved Selskabets Secretariat. Naar Premierne flere Gange ere vundne paa eet og samme Sted, forbeholder Selskabet sig, efter Omstændighederne, at udelukke Reclamanterne fra dette Sted derfra. 49. Da det er bekiendt, at der forbruges store Summer for fremmede Farver til Bondens uldne Klæder og Vadmel, som kunde bespakts til Fordeel for Landet, endog kun ved at betiene sig af den af Naturen farvede Uld, saa udsættes for Dannemark og Norge følgende Premier: Forden, som forfærdiger, eller lader forfærdige, det meste og bedste uldne Tøi til Bønder, Klæder, Vadmel eller andet af sort, bruun og graa Uld, eller af disse, zirligen blandet med hvid Uld. For den største Mængde, ikke mindre end 150 Alen, Selskabets anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. For den næst største Mængde, ei mindre end 80 Alen, 3 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 50 Alen, 5 Rdlr. Det maae bevidnes, at de forfærdigede Vare ere saa mange som de angives, at de ligne Prøven, som bliver indsendt, og at de ere forfærdigede i den ommeldte Hensigt. Premierne æskes inden sidste December 1802. 50 Da Selskabet nu ikke længere tvivler paa, at det saakaldte Ryslæder eller Jugters Ti beredning kan skee hos os og især i Norge, ligesaa vel som i Rusland, da det fornemste af Kunsten bestaaer i Birke=Oliens Anvendelse, saa udsætter det følgende Premier: For den, som i Norge tilbereder det meste og bedste saa kaldte Ryslæder, som kommer det Russiske nærmest saavel i Henseende til Lugten, som øvrige gode Egenskaber, Selskabets anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr. Premien æskes ved Prøvers og Attesters Jndsendelse inden December Maaneds Udgang 1802.