JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-01-05
Det paa Hirtsholmens Udgrunde om Aftenen den 18de f. M. forliste Skib, "Jupiter", er i Stormen imellem sidstafvigte Mandag og Tirsdag sønderslaget og for største Deelen bortdrevet, og dets Fører, Capt. Kimme, er i disse Dage ved Døden afgaaet. Det øvrige Mandskab, til hvis Helbredelse af Vedkommende er taget de meest hensigtsmæssige Foranstaltninger, forhaabes at kunne reddes. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1836-01-05
Ledige Embeder. Skifteforvalter- og Skifteskriver-Tjenesten i Frederiks sted med underliggende Jurisdiction paa St. Croix. Den ansættende Embedsmand vil have at underkaste sig de Forandringer, som i sin Tid maatte blive bestemte med Hensyn til Embedets Sportler. – Dure og Veistrup Sognekald i Fyens Stift, 330 Rbd.
Viborger Samler, 1836-01-05
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 16de December 1835 ere Chefen for Nationalbankens Secretariat. og for Revisionen for Bankhæftelserne i Hertugdømmene, Secretair J. N. H. Wilkens, og Chefen for Laanefaget i Nationalbanken Cancelliesecretair H. F. Feilberg, udnævnte til virkelige Cancellieraader. Den 23de Cand. theol. F. N. Brockdorff beskikket til personel Capellan for Skjævinge og Gjørløse Menigheder i Sjællands Stift; Cand. theol. C. C. Fischer til personel Capellan for Udbye Menighed i samme Stift; Cand. theol. P. W. Brown til personel Capellan for Brenderup og Ore Menigheder i Fyens Stift; Cand. theol. G. F. A. Graae til personel Capellan for Lindelse Menighed paa Langeland; forhenværende personel Capellan for Torslev og Lendum Menigheder i Aalborg Stift, U. P. S. Schonau, til personel Capellan for Skjæve Menighed i samme Stift; forhenværende personel Capellan for Scheelund og Visborg, Menigheder i Viborg Stift, A. Holm, til personel Capellan for Sønderholm, Nørholm og Freilev Menigheder i samme Stift; Cand. theol. C. F. C. C. Hjort til personel Capellan for Nordbye Menighed paa Fanøe.
Viborger Samler, 1836-01-05
Under Generalpostdirectionen: Den 18de November er Oberstlieutenant og Bataillonscommandeur P. C. Hansen udnævnt til Postmester i Veile. (Formedelst Helligdag ingen Cours noteret.)
Viborger Samler, 1836-01-05
AVERTISSEMENTS. 20 Tdr. gode Sukker=Kartofler kan faaes hos Chr. F. Friis.
Viborger Samler, 1836-01-05
Extra god Congo Thee og fortrinlig Brunsviger Chr. F. Friis.
Viborger Samler, 1836-01-05
Humle faaes hos God dansk Kornbrændeviin faaes hos Chr. F. Friis.
Viborger Samler, 1836-01-05
Pensions-Anstalt. J Undertegnedes Jnstitut i Randers kunne 3 a 4 Drenge fra Landet eller Naboekjøbstæderne modtages til Underviisning i følgende Discipliner: Dansk, Tydsk, Fransk, Engelsk, Religion, Bibelskhistorie, Geographie, Universal og Fædrelandshistorie, Mathematik, Tavle- og Hoved regning, Calligraphie, Fractur, Tegning m. fl. Gjenstande. Betalingen for Underviisning, Kost og Logis er bestemt til 100 Rbdlr. r. S. aarlig for hver Elev. Lærrefagene ledes af her i Byen anerkjendte dulige Lærere, og, ligesom min Læreanstalt har vunden Tilfredshed her paa Stedet, saaledes smigrer jeg mig og med et tilfredsstillende Udfald af mine Bestræbelser for de Elever, der andetsteds fra maatte betroes mig. – De herpaa Reflecterende ville behage inden 1ste Februar at H. C. Jacobsen, henvende dem til Randers den 2den Jan. 1836. Jnstitutets Bestyrer.
Viborger Samler, 1836-01-05
Ved Skiftet efter Lars Nielsen Bals Enke Maren Karlsdatter af Hellum Bye i Hellum Herred, Viborg Stift, som nu ved Døden er afgaaet, ter det oplyst, at bemeldte afdøde Egtefolk efterlade sig en Datter, nemlig Ane Larsdatter, der for 3 Aar siden skal have opholdt sig i Kjøbenhavn; og da Underretning om hendes nuhavende Opholdsted forgiæves er søgt gjennem Kjøbenhavns Magistrat, saa bliver hun herved med lovligt Varsel indkaldt at melde sig for undertegnede committerede Skifteforvalter. Mylenberg pr. Hobroe, 14de December 1835. Thorlund.
Viborger Samler, 1836-01-05
Efter Begjering af Skifteretten og øvrige Vedkommende i Stervboet efter Landsoverrets=Procurator Niels Lykke og senere afdøde Hustrue, Ellen Marie Lykke, født Gjørup bliver følgende dette Boe tilhørende Ejendomme, nemlig: 1) Afbyggergaarden Engelsborg, paa Viborg, Mark, med Bygninger og tilliggende Jorder, af Areal efter Beregning 819,720 Alen. 2) De saakaldede Thisteds Jorder, bestaaende af a) et Stykke Jord i Nørremark i den saakaldede Gregers Hvids Toft af Udsæd circa 24 Skpr. b) 5 Agre i bemeldte Gregers Hvids Toft af Udsæd circa 24 Skpr.; c) 4 Aare i Maren Bogbinders Fald af Udsæd circa 24 Skpr.; og d) Hedetoften ved Engelsborg af Udsæd circa 16 Skp. 3) Et Stykke Jord i Poulsens Toft. Disse Eiendomme ere bortforpagtede, de under No. 1 og 2 nævnte paa 10 og No. 3 paa 5 Aar; regnet fra Mai 1833. 4) Stervboets Gaard beliggende paa denne Byes St. Mathiasgade under nyt Assurance No. 199 med dens tilliggende Grund, Gaardsplads, Frugt- og Kjøkken-Hauge. 5) Et Stykke Jord i Blaadams Fald af Areal 103,165 Alen; Udsæd 13 Tdr. Sædeland. 6) Et Stykke Jord ved Finderup Høi, indeholdende 90 Skpr. Byg-Sædeland. ) Boets Andeel i Lille-Katmose med dertilhørende Anpart af Mossen, i hvilken Forpagteren af Engelsborg har Ret til aarlig i de 10 Aar Forpagtningen varer at bjerge 30,000 Stkr. æltede Tørv. og 8) Et lille Stk. Jord i Veirmølle-Toften af Areal 22,000 Alen. stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes paa Raadhuset i Viborg: Tirsdagen den 2den Februar, 1836. – - 16de 1ste Marts hver Dags Formiddag Kl. 9. Forøvrigt bemærkes: at Gaarden Engelsborgs solide Bygninger ere indrettede for en Familie uden for den almindelige Stand, at Forpagtnings-Contracten synes favorabel for Kjøberen og at en Deel af de beskrevne Jorder ansees for nogle af de bedste paa Viborg Byes Mark, ligesom og at Boets Gaard i Mathiasgade har en reel Beliggenhed, især for en Handlende, og afgiver betydelig Beboelses-Leilighed. Conditionerne for Auctionerne ere forinden første Auction til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Hvilket herved tjener til Efterretning saavel for Panthaveren, overeensstemmende med Placaten 22de Apr. 1817, som for Liebhavere. Viborg, den 18de Decbr. 1835. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1836-01-05
Fra Pressen er udkommen: Forsøg til en occonomisk-statistisk Beskrivelse. Vanmarks geistlige Embeder, samlet og udgivet af Jens Møller, Sognepræst for Grinderslev, Grønning og Thise Menigheder og Provst for Salling og Fiends Herreder. 1ste Hefte. Viborg Stift. og faaes heftet for 4 Mk. 8 s. i Viborg hos Hr. Boghandler Kabell og i Breum Præstegaard hos Udgiveren.
Viborger Samler, 1836-01-07
64de Aargang. 1836. No. 4. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Tamler. Forsendes med Brevposten i 9 Danmark og Hertugdommene. Torsdagen den 7de Januar. MER MERIUS Rum Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1836-01-07
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Den 7de Dec. lod Marschal Clauzel Maskara gjennemsøge, ved hvilken Leilighed man fandt uhyre Forraad af Korn, Halm, slet Tvebak og en temmelig Qvantitet Svovl og Salpeter. En tidligere tabt Haubits og nogle Ruiner af Ammunitionsstykker, der ved den sidste Expedition vare faldne i Abdel Kaders Hænder, ere igjen fundne og nogle gamle spanske Kanoner fornaglede. Den 8de erklærede Jbrahim Bei, at Maskara var et altfor langt bortliggende Punct, hvorfor han forlangte at installeres i Mostaganim, hvorhen man burde vende tilbage med Hæren. Jøderne vilde ligeledes slutte sig til denne Udvandring. Nu var Maskaras Skjebne afgjort. Strax lagde man Haand paa Fortets Sløifning og Murenes Nedrivning, og en Mængde brændbare Materialier ophobedes paa Hovedpladserne og i Privathuse, for ved Troppernes Udmarsch den næste Dag at give Staden til Priis for Luerne. Tidligt om Morgenen begyndte Rømningen. Først droge Jbrahims Tyrker bort og dem fulgte den jodiske Befolkning, bestaaende af omtrent 600 Mænd, Qvinder og Børn. Den Dagen i Forveien tagne Beslutning blev punct at udfort, og fra Spidsen af Bjerget saae Hæren Staden Maskara for sidste Gang; den stod heelt i Flammer. Efter en besværlig Marsch indtraf Hæren den 12te om Aftenen til Mostaganim. Den 14de indskibede Kronprindsen sig. – Jfølge Breve fra Tanger af 6te har Abdel Kader sendt fem franske Fanger, blandt hvilke et Fruentimmer, til Marocco. Jfølge de sidste Efterretninger opholdt de sig i Rabat; der skal befinde sig en Stabsofficier imellem dem. De blive iøvrigt vel behandlede. Den franske Consul har strax afsendt en Coureer, for at reclamere dem. – Maskaras Jndtagelse har intet synderligt Jndtryk gjort i Paris, da Hæren strax tiltraad sin Tilbagemarsch. Journal des Debats skildrer hele Exveditionen som en mod Abdel Kader og de uafhængige Stammers Frækhed udøvet Tugtelse. Man maa enten opgive Regentskabets militaire Occupation, eller skuffe de franske Vaaben Agtelse. Ved Hoffet er alt fuldt af Glæde, og den 22de Decbr. var stor Gratulationscour. - Den franske Generalconsul i Warschau, Hr. Durand (hvem man tilskriver Meddelelsen af Keiser Nicolaus's Tale, skal definitivt være tilbagekaldt. Man troer i Øvrigt, at han allerede for Tilbagekaldelsen skal være afreist ifølge den keiserlig-russisk Regjerings Ønske. – En kongelig Forordning bevilger den forrige Præfect for Dep. Nedre-Loire, Hr. Banssay, en Pension af 6000 Fr. Det er den Samme, der den 30te Juli 1830 lod fyre paa Befolkningen i Nantes og dens Barricader.
Viborger Samler, 1836-01-07
Et Antal af denne Stads Jndvaanere agter ved dens Deputerede, Hr. Blanchard, at lade overrække en Petition til Kammeret, at dette maatte afslaae de fornødne Fonds til Udbetalingen af denne Pension, da det Monument endnu staaer opreist, der er viet hine Dages Offre. Man vil ogsaa vide, at den Pensionerede ikke tæller de fornødne Tjenesteaar. Ligeledes er en Hr. Emanuel Dutertre i Arques ved St. Omer, der som ivrig Tilhænger af det i 1830 styrtede Dynastie trak en Pension, fordi han var emigreret med Bourbonerne, og siden den figurerede som disponibel Bataillonschef, igjen indsat i Nydelsen af denne Pension, hvilken den efter Julidagene nedsatte Undersøgelsescommission havde frakiendt ham; ja der er endog tilstaaet ham en Godtgjørelse for Aarene Spanien. De engelske Blade indeholde omstændelige Breve fra S. Sebastian om deres Landsmænds Vaabendaad sammesteds. Dampskibet Jsabella havde paa de derværende Autoriteters Forlangende den 10de bragt 100 Mand Artillerie, 140 Mand Jnfanterie og 50 Uhlaner derhen, og det i rette Tid, da Nøden var stegen til det Høieste. Major FulkeGreville skriver under 15de Decbr., at Vaabenstilstanden ophørte den 13de ved Midnat og med det sidste Klokkeslag aabnede det britiske Artillerie sin Jld mod Carlisterne med den bedste Virkning. S. SebastiansMunicipalitet havde aflagt sin Taksigelse til Oberst Arbuthot, der havde overtaget Commanden, og forlangt endnu en Forstærkning af 300 Mand. Den 14de sendte Obersten en Parlamentair til den carlistiske General, for at udbede sig en Conference med ham. General Segastibelza tilbød sig i de høfligste Ord at indfinde sig til den forlangte Sammenkomst med Obersten i S. Bartholomæus=Klosteret. Samtalen fandt Sted ved Hjælp af en Tolk, og paa Oberstens Spørgsmaal, om Hs. Kal. H. D. Carlos havde tilbagetaget sit Decret med Hensyn til Hjælpetropperne i Spanien, svarede Segastibelig i de høfligste Udtryk, at han havde befaling til ingen Pardon at give; thi man kunde ikke ansee Englænderne som regulaire Hjælpetropper for Spanien, men kun som hvervede Soldnere for Christina. Paa Ordene Spanien og Christina lagde han særdeles Eftertryk. En Officier af Borgergaden spurgte en anden af den carlistiske Generalstab, hvorledes det vilde gaae Gardisterne, men fik til Svar, at de vilde erholde den samme Behandling. Efter en Times Forløb begyndte Jlden paa ny, og den 15de blev Bartholomæusklosteret heftigt beskudt af 6 Mørsere og 20 Kanoner. Her havde Segastibelza sit Hovedqvarteer. S. Sebastian var forladt af over 4000 af sine Jndvaanere, og Resten havde taget sin Tilflugt til bombefaste Hvælvinger. Som bekjendt, er Beleiringen senere ophævet. Den engelske Hjælpelegion, hvem Staden især skylder sin Frelse, har herved vundet stor Anseelse blandt Spanierne. – Man skriver fra S. Sebastian, at den franske Skibscapitain Guillot tilligemed tvende af hans Mandskab var ved en Forseelse skudt af Christinerne.
Viborger Samler, 1836-01-07
Jndenlandske Efterretninger. Det roeskildske Stænderblad No. 2932 indeholder Slutningen af Sagen betræffende en ny Anordning angaaende Jurisdictionsforholdene i de Sager, som anlægges efter offentlig Foranstaltning til Forfølgning af Lovens Overtrædelse m. m.
Viborger Samler, 1836-01-07
Dernæst Sagen angaaende Justitsraad Salicaths Forslag om en ny Straffeløv for Tyveri, Hæleri og Medvideri m.m. Forsamlingens Jnstilling i denne Sag lyder saaledes: a) at Deres Majestæt allernaadigst vilde lade udarbeide og til Provindsialstændernes Betænkning forelægge et Udkast til en ny Straffelov for Tyveri, Hæleri, Ran, Røveri, Bedrageri og Falsk, og at det derved maatte blive taget under allerhøieste særdeles Overveielse, om ei den nærværende Straf af Brændemærke kunde aldeles afskaffes, og Straffen af Kagstrygning enten ligeledes bortfalde eller modificeres: b) at et Lovbud allernaadigst maatte udgaae, som udtrykkeligen tillagde det almindelige Jndiciebeviis fuld Gyldighed (i alt Fald med Undtagelse i Henseende til Livsstraffens Anvendelse), og at dermed maatte forbindes veiledende Forskrifter for Domstolene ved Bedømmelsen af hvad der bør antages at høre til et fuldstændigt Jndicieberiis, c) at efter Emanationen af et saadant Lorbud, som under Litr. b. er omtalt, den Tvang, som nu af og til anvendes imod Jnqvisiterne i Khavns Juqvisitionscomme, maatte ophøre.
Viborger Samler, 1836-01-07
J Mødet den 16de Decbr. forelæste Professor Bang Committeens Betenknig over det af Etatsraad Treschow indgivne Forslag om en Bestemmelse af Arvefølgen i Henseende til Selveiergaarde og dernæst samme Referent, Committeens Betænkning over Udkastet til en nu Anordning indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende den Selveierbonder ved Forordningen af 13de Mai 1769. hjemlede Testationsfrihed. Fra flere Kjøbstæder indleveredes Andragender og Stænderforhandlingernes Offentlighed. – J Mødet den 17de Decbr. anmeldte Procurator Næsted, et Andragende fra Kjøbmændene i Holbek, om at Staden maatte erholde sit eget Toldsted. Sagen angaaende en Forandring i de i Fdn. af 9de Juli 1817 bestemte Optagelsespenge blev endeligen afgjort. Forsamlinger billigede det af Kammerherre Wegener affattede Udkast til en Petition i Anledning af Proprietair Neergaards Forslag om en Forandring i Fourageydelsen. - J Mødet den 22de Decbr. blev Sagen angaaende Realskolers Oprettelse og Realunderviisningens Fremme endeligen afgjort. Derefter foredrog Etatsraad Sten felt, dertil foranlediget ved en Begjæring fra Helsingøers Byes Repræsentanter, et Andragende, som gik ud paa: 1) at der maatte gives vedkommende Kjøbstædcommune Adgang til at meddele Overøvrigheden de fornødne Oplysninger forinden Samme udsteder bevillinger til at drive Haandværk paa Landet; og 2) at det maatte paalægges Politiøvrigheden, paa Landet, selv og ved Sognefogden at vaage over, at ingen uderettiget driver borgerlig Næring paa Landet, og i Overtrædelsestilfælde er afsicio paatale Saadant som en offentlig Forbrydelse." Spørgsmaalet om en Committees Nedsættelse besvaredes med 34 Stemmer mod 23 benægtende. – J Mødet den 23de Decbr. discuteredes første Gang Udkastet til en Forordning angaaende Criminal væsenet paa Jsland. – Farver Svane forelæste et Andragende fra Endeel af Jndvaanerne i Frederikssund, som gik ud paa 1) "at der til Straatagenes Nedlæggelse maatte forundes dem, foruden den i Forordningen af 6te April 1832 fastsatte Tid, endnu en Frist af 10 Aar; og 2) at den høist trykkende Forhøielse i Brandcontingentet maatte bortfalde." Dette Andragende blev eenstemmigen afviist. Et Andragende fra 15 Møllere i det District, for hvilket Forligelsescommissair Thomsen er Deputeret: at ingen flere Møller maatte bevilges anlagte i bemeldte District, afvistes med 53 Stemmer mod 1. Agent Bruun foredrog et Andragende fra 3 Møllere i Kjerteminde om Afskaffelsen af Sædegaardenes Heste møller og Bondernes Haandqværne, hvilket Andragende ved Afstemning eenstemmigen blev afviist. – Amtmand Tillisch forelæste det afham forfattede Udkast til en Petition til Hs. Majestæt Kongen i Anledning af Professor Bangs Andragende om en bedre Jndretning af Regnskabs- og Kasse-Væsenet samt skjærpede, Lovbestemmelser for utroe Regnskabsbetjente, hvilket Udfast af Forsamlingen blev bifaldet.
Viborger Samler, 1836-01-07
J Mødet den 24de Decbr. blev Sagen angaaende det af Major Romer og Lieutenant Raschundgivne Andragende om Afskaffelsen af det gamleKornmaal paa Bornholm og Forandring.
Viborger Samler, 1836-01-07
Skatteqvitterings-Bøgernes Førelse sammesteds foretagen. Committeens Referent, Etatsraad Stenfeldt, foredrog Committeens Pluralitets Betænkning, og Committeens Medlem, Algreen-Ussing, sit dissenterende Votum, hvorpaa Sagen blev første Gang discuteret, og den endelige Behandling udsat til den følgende Dag.
Viborger Samler, 1836-01-07
Prof. Ursin har i No. 38 af sit Blad "dansk Almeenlæsning" gjennemgaaet den i No. 304 og 305 af, Kjøbenhavnsposten meddeelte documenterede Fremstilling af den 70-aarige Skolelærer og Kirkesanger Jeppe Brodersens Entledigelse. (See Samleren No. 155.) Den første Tanke, der fremstaaer ved Gjennemlæsningen af den givne Beretning, siger Hr. Professoren, er Deeltagelse for en Olding, der, ikke ved Brøde, men ved Sygdom og Alderdom, er bragt ud af Stand til at røgte sit Kald, som han i henved 50 Aar til sine Foresattes Tilfredshed har udført; men Fremstillingen fremkalder ogsaa tillige Uvillie mod Mandens Foresatte, som have anseet det nødvendigt at paadrive hans Entledigelse, og kaster saaledes Skygge paa Autoriteter, som under de givne Forhold neppe kunde have handlet anderledes.
Viborger Samler, 1836-01-07
(Forlangt Indrykkelse.)¬
Viborger Samler, 1836-01-07
Afvigte Efteraar vilde jeg igjen have afhændet ved Auction omtrent 50 Stkr. af disse Jydske Racer, men den Modløshed, Stormene den 8de og 9de August bevirkede blandt Landmændene her i Egnen, lod mig forudsee, at intet fordeelagtigt Resultat vilde erholdes. Jeg nøiedes derfor med at sælge en Deel underhaanden, og i Betragtning af min rige Høe=Avl indlægge flere end sædvanligt. Næste Efterhøst til sandsynligviis igjen vorde afholdt offentlig Auction over Schæferiets Producter, og finder Hr. Krigsraaden sig da beføiet til at møde eller møde lade, saa kan han jo dette. J Viborg Samler skal Auctionen betimelig vorde kundgjort, og iblandt flere Conditioner vorder ogsaa disse almindelige: 1) at uvederhæftige Bud antages ikke uden god Caution; 2) at al Trætte som maatte opstaae af Auctionen, behandles ved Hammerum Herreds Forliigs=Commission og Ret. Hr. Krigsraaden har ved sit Anførte, saa synes det, villet kaste en Skygge paa mig og min Adfærd. For Publicum har jeg nu i det Anførte retfærdiggjort mig. Hr. Krigsraaden er langt fra ikke beføiet til at inspicere det allermindste ved mine Schæferier, ligesaalidet som til at have Opsigt med den Reisende som Fonden ad usus publicos tilstaaer et Reise-Stipendium, med mindre han fra den høie Direction er forsynet med skriftlig Fuldmagt. Med den Gjæstfrihed som caracteriserer Jylland, og in Specie dens Vestre Egn, har ogsaa jeg efter Evne modtaget enhver Reisende, Landmand eller Videlysten; Hr. Krigsraaden har før været i mit Huus og overnattet der, han kjender altsaa Veien, og det vilde gjøre mig Ondt om han dengang savnede Gjæstfrihed. Jøvrigt forstaae vi i disse Egne ret godt at skjelne humane Gjæster og sande Videlystne fra Ulve i Faareklæder. Men skulde nogen tillade sig at krænke HuusFreden mod mig eller Familie ved verbale eller reelle Jnjurier, da maae jeg ligefrem tilstaae: at jeg haandthævede Huusfreden enten ved Hjelp af mit talrige haandfaste Tyende, eller efter Omstændighederne ved Øvrighedens Hjelp! Da ikke jeg, men Hr. Krigsraaden var den Angribende, saa er hans Ordsprog: "Som man raaber i Skoven, saa faaer man Svar meget ulogisk anvendt – ligesom de øvrige Jnconseqvencer, hvoraf hans Annonceprimler. Jøvrigt forekommer det mig, som om Hr. Krigsraadens Skove ikke ere saa tætte: at jo dette Svar kan trænge derind. – Jeg angriber aldrig nogen i offentlige Blade, men jeg vil hverken nu eller nogensinde blive Hr. Krigsraaden, nogen Skumler, Misunder eller Klaffer-Tand, velfortjente Svar skyldige, naar jeg angribes, og saadant kommer til min Kundskab. Sluttelig bemærkes, at dersom der i Viborg Samler udi mit Jndrykkede staaer "drømmer, da er dette en Trykfeil, istedet for dømmer, hvilket jeg har skrevet, og som giver en bedre Mening, til hvilken Mening jeg ogsaa dennegang henholder mig. Sindinggaard, den 2den Januar 1836. S. A. Fjelstrup.
Viborger Samler, 1836-01-09
1836. No. 5. 64de Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Samler. Viborger, Danmark og Hertugdommene. Forsendes med Brevposten i 9de Januar. Løverdagen den er og forlagt af J. J. Dan
Viborger Samler, 1836-01-09
Udenlandske Efterretninger. Nordamerica. "Jnat - hedder det i en Skrivelse fra London af 30te Decbr. – er Budskabet, hvormed Præsidenten Jacksøn den 7de d. M. har aabnet den nordamericanske Congresses Session, ankommen hertil. Hvad der havde spændt Forventningen hos Alle, Yttringen over Forholdene mod Frankrig, bestaaer i en vidtløftig Oversigt over de med Frankrig angaaende Skadesløsholdelsen af de 25 Mill. førte Underhandlinger. Præsidenten besværer sig i rolige men skarpe Udtryk over Frankrigs Tøven med Forelæggelsen af den herover afsluttede Tractat for de lovgivende Kamre til Jndvilligelse og udbreder sig især over Ubilligheden i den Bestemmelse i den desangaaende antagne Lov, at nemlig Betalingen af de 25 Mill. ikke skulde finde Sted, førend der fra de forenede Staters Side var givet Fyldestgiørelse for det fornærmelige Sprog, som han (Præsidenten skal have ført mod Frankrig i sit Aabningsbudskab i forrige Aar. Meget bestemt erklærer han derimod gjentagne Gange, at han ikke vil være at bringe til en saadan Erklæring over, hvad han har sagt, og yttrer, at naar Nationens Ære og Uafhængighed, indblandes i denne Sag, da maatte de 25 Mill. veie saa let som en Fjeder derimod. En egentlig Trudsel forekommer imidlertid ikke; kun tilføies endnu, at nye Depescher med det Første ventedes fra Regjeringens charge Cassaires i Paris, hvorpaa der vilde skee en ny Meddelelse til Congressen. At denne Diplomat allerede befinder sig paa Hjemreisen, har Præsidenten altsaa ikke vidst. En Skrivelse fra Newyork anseer Talen som meget krigersk, her (i London) derimod giver man den den modsatte Fortolkning."
Viborger Samler, 1836-01-09
Frankrig. Den 29de Dec. aabnede Kong Ludvig Philip de franske Kamre i egen Person med en Tale. Saavel paa Henveien som paa Tilbageveien vare store militairiske Forholdsregler trufne. Allerede tidligt om Morgenen havde det Rygte udbredt, sig, at Politiet havde opdaget et Vaabenmagazin i et Huus paa Hjørnet af de de Bourgogne i Nærheden af Legislationspalladset. Kongens Afreise fra Tuilerierne paafulgte Kl. 1. Jstedetfor som sædvanligt at ride, befandt han sig tilligemed Hertugen af Nemours og Prindsen af Joinville i en af et Detaschement ridende Nationalgarde omgiven Vogn.
Viborger Samler, 1836-01-09
Blandet. The Morning-Chronicle meddeler af et dublinsk Blad de af en offentlig Forsamling i Clonegat fattede Beslutninger i Henseende til de ulykkelige irske Forpagtere, der ere fordrevne af Lord Beresford, Oberst Bruen og Hr. Latouche. Man seer deraf, at 178 Familier, bestaaende af 902 Jndivieder, hvoriblandt 316 Enker og forældre lose Børn ere fordrevne fra de i Kirkesognet Dunleckney beliggende, hine tre Herrer tilhørende, Jorder, at desforuden 71 Familier, bestaaende, af 381 Jndivider, hvoriblandt 92 Enker og Faderløse, have erholdt befaling af hine Herrer, at forlade deres Forpagtninger i Slutningen af Marts Maaned. Som Grund til Opsigelsen er, med Undtagelse af 3 eller 4 Tilfælde, overalt den Omstændighed anført, at Personerne bekjende sig til den catholske Tro. The Morning Chronicle siger, at disse Fordrevnes Lod er saa elendigt, at den hurtige Død paa Schafottet maatte ansees for en Velgierning for dem. - Kongen af Baiern er den 7de Decbr. ankommen til Piræus.