Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-23
Det Stadelske Kunst-Jnstitut stiftedes 1815 af Borgeren Stadel, og med den største Deel af hans betydelige til mere end en Million beløbende Formue, hans Gaard, hans rige Samlinger af Malerier, Kobberstik, Haandtegninger og Skrifter i Kunstfaget. En Samling af Kobbere, indeholdende Udsigter og Afbildninger af Bygninger etc. kan faaes deels enkelt, deels i Forbindelse med Bogen. Frederik den Store af Preussen, og Mathematikeren Lambert. Saa sielden hver af disse Mænd vare saa sjelden, eller synderlig, var og deres Forhold. Da Lambert 1761 kom til Berlin, var Kongen ved Euler og Sulzer bleven nysgjerrig efter at see ham, og lod ham kalde til Potsdam. Dette var noget ubelejligt for hans Venner, som frygtede for at Manden, der aldeles intet Begreb havde om Hofvæsen, kunde vise et forkeert Forhold, der maatte gjøre et ugunstigt Jndtryk. Deres Majestæt, sagde man, Lamberts Kuffert er endnu ikke kommen. – Naar svarede Kongen, ere J komne paa den Tro, at det er Klæderne og ikke Manden jeg vil see?" Saa maa vi tilstaae for Deres Majestæt, at denne Lærde af saa store Fortjenster vil ved sin ydre Holding ikke vise sig fra en fordeelagtig Side. Kongen: Nu da; vi ville lade Lysene slukke, bring Manden ved Nattetid; jeg vil ikke see ham, blot høre ham. Lambert kom; Lysene bleve ikke slukkede, Kongen saae og hørte. Kongen: God Aften min Herre, gjør mig den Fornøielse og stig mig, hvilke Videnskaber har De især dyrket? – L. Alle, - Kongen. Er De da og en duelig Mathematiker, – L. Ja. – K. Hvilken Professor har underviist Dem i Mathematiken? – L. Jeg selv. K. De er altsaa en anden Pascal – L. Ja, deres Majestæt. - Kongen kunde næppe holde sig for Latter, vendte ham Ryggen, og yttret siden ved Taffelet, at man havde for hans Akademie foreslaaet ham det største Dumhoved, han nogensinde havde seet. Derover tabte Lamberts Velyndere, Catt, Sultzer, Achard alt Mod; Lambert selv derimod ikke. "Jeg kan vente, sagde han, Kongen maa udnævne mig til Akademiker, det fordrer hans Ære, gjør han det ikke vil det blive en Plet i hans Historie." Lambert havde Ret. Menneskekjenderen Frederik, da han havde tænkt over Sagen, sagde: man maae hos den Mand see paa Umaaleligheden af hans Jndsigter, ikke paa Smaaligheder, og et halvt Aar senere, da det petersborgske Akademie gjorde sig Umage for at faae Lambert, udnævnte Kongen ham til ordentlig Medlem af den physikalske Klasse i det berlinske Akademi, med 500 Rthl. Lønning. Af egen Drive forøgede Kongen Lønningen tilsidst til 1000 Rthl. og udnævnte ham til Overbygningsraad. "Det er underligt sagde L., at man gjør saadant, uden at pørge mig derom; det er en Sag der kommer mig ved, og man burde først forhøre om jeg vil modtage Posten eller ikke; jeg er endnu ubestemt, da jeg ikke behøver den. Endeligen lykkedes det hans Venner at overtale ham dertil; dog erklærede han: "Deres Excellencer maa ikke troe, at jeg vil revidere og berigtige de simple Overslag og Regninger; det er et Arbeide Deres Skrivere kan gjøre, naar De ikke selv vil befatte Dem dermed, jeg vil ingenlunde give mig af med Sager, som Andre kunne besørge, og som kun vil berøve mig min Tid, men støder De paa Vanskeligheder, som de ikke kunne komme ud af, saa kom til mig. De værdige Medhielpere Kongen havde, denne store Magthaver, der besad sine Undersaatters Hjerter, som han styrede deres Handlinger, lod sig ikke denne Tone, eller Erklæringens Indhold mishage, og Tiden lod dem ikke fortryde Valget. Joh. Henrik Lambert, som Philosoph, Mathematiker, Naturkyndig af første Rang, er i Videnskabernes Historie udødelig. Hans Fødestad Mühlhausen i Øvre-Elsas lod 1828, hundrede Aar efter denne dens berømteste Søns Fødsel, et Minde reises over ham paa en offentlig Plads, der fra den Tid bærer hans Navn. Et Skrift herom er udkommet med Titel. Joh. H. Lambert nach seinem Leben und Wirken, aus Anlatz der zu seinem Andenken begangenen Sacularfeier, in 3 Abhandlungen dargestelt. Herausgegeben von D. Huber. Basel 183. 8. Den udmærkede Lærdes Levnet, Virksomhed, og Fortjenester af Videnskaberne skildres heri paa en interessant Maade. (Bl. f. L. U. 215) - Greve v. Zinzendorf, Brødremenighedens Stifter, har ogsaa fundet en interessant Brograph i Varnhagen von Ense. Berlin 1830. ibd. 213)